Lennujaamatasud
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt Ulrich Stockmanni transpordi- ja turismikomisjoni nimel koostatud soovitus teisele lugemisele lennujaamatasude kohta (08332/2/2008 - C6-0259/2008 -.
Ulrich Stockmann
raportöör. - (DE) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, pärast seda väga liigutavat küsimust läheme me nüüd edasi tehnilisemate küsimuste juurde. Me tahame homme teisel lugemisel, pärast selget hääletust transpordi- ja turismikomisjonis võtta vastu direktiivi lennujaamatasude kohta ja ma olen kindel, et me suudame seda teha.
Millest see direktiiv räägib? Direktiiviga kehtestatakse lennujaamatasude kehtestamise ühised põhimõtted ja kord. See tähendab, et arvutamise läbipaistev alus, mittediskrimineerimine lennuettevõtjate suhtes ja kindlaksmääratud nõuandemenetlus on mõned õiglaste lennujaamatasude kehtestamiseks kasutatavatest teguritest. Sõltumatu järelevalveasutus võib lahendada lahkhelisid, mis selgete eeskirjade alusel tekivad. See tugevdab süstemaatilist partnerlust lennujaamade ja lennuettevõtjate vahel ning hoiab ära mis tahes võimaliku turujõu kuritarvitamise.
Mis oli alguspunkt? Viimase 15 aasta jooksul oleme me püüdnud kaks korda lepitada lennujaamade ja lennuettevõtjate vahelisi vastuolulisi huve selles valdkonnas. Üks ebaõnnestumise põhjuseid oli see, et meil on liikmesriikides täiesti erinevad menetlused ja struktuurid. Näiteks Ühendkuningriigis on range reguleeriv asutus, kes võib ülemmäärasid kehtestada, viies liikmesriigis on meil lennujaamade võrgustikud ja ristsubsideerimise praktika, meil on parlamendid, kes otsustavad lennujaamatasude üle, detsentraliseeritud pädevused Saksamaal ja lisaks palju muud. Sellest hoolimata on meil õnnestunud jätkusuutliku kompromissi üle nõukoguga läbi rääkida.
Mis on praegu selle kompromissi komponendid? Me oleme kehtestanud kohaldamisala rohkem kui viit miljonit reisijat aastas teenindavates lennujaamades ja suurimates liikmesriigi lennujaamades. Praegu tähendab see, et direktiivi kohaldatakse 69 lennujaama suhtes Euroopa Liidus. Me oleme kehtestanud kohustusliku lennujaamade ja lennuettevõtjate vahelise korrapärase konsulteerimise korra ja samal ajal oleme me sätestanud tähtaegadega struktureeritud vahekohtumenetluse ning loomulikult loonud järelevalveasutuse, millele ma viitasin.
Mida me praegu õiglaste tasude all silmas peame? Lennujaamatasudel peab olema tulevikus tugevam võrdlusalus, neid peavad põhistama läbipaistvad arvutused ja need peavad viitama kokkulepitud teenuse tasemele. Samal ajal on range diskrimineerimise keeld. Põhimõtteliselt tähendab see seda, et meil on iga lennuettevõtja sama teenuse jaoks samas lennujaamas samad tasud koos diferentseerimise võimalusega. Mind rõõmustab see, et me oleme lubanud seda eelkõige seoses müra ja saastega. Mõnel riigil on edaspidigi ühesugused tasude kehtestamise süsteemid eespool nimetatud lennujaamade võrgustike jaoks linnades ja linnastutes, kuid ka need peavad direktiivi läbipaistvusnõuetele vastama.
Me oleme püüdnud infrastruktuuri eelrahastamise abil tasude kaudu meie Ida-Euroopa kolleegide muredele reageerida. See on võimalik, isegi kui see on riigisiseste kriteeriumide alusel raske tingimusel, et vastatakse ICAO standarditele.
Millist mõju me oodata võime? Suuremat konkurentsi Euroopa lennujaamade vahel, suuremat konkurentsi erinevate lennuettevõtjate ja lennujaama vahel, võib-olla järgjärgulist hindade langetamist juhul, kui lennuettevõtjad madalamad tasud reisijatele edasi annavad.
Direktiivi tuleb rakendada kahe aasta pärast.
Tänan kõiki variraportööre meie edukate läbirääkimiste eest ja nõukogu Sloveenia eesistujat ja komisjoni.
Antonio Tajani
Proua juhataja, tahaksin õnnitleda raportöör hr Stockmanni suurepärase töö puhul: ta on kirjeldanud väga hästi teksti, direktiivi ettepaneku sisu, mille me varsti vastu võtame. See on ettepanek, mille eesmärk on lisada ühenduse õigusesse teatavad põhimõtted, millega liikmesriigid juba ICAO raamistikus nõustunud on: mittediskrimineerimine, läbipaistvus ja konsulteerimine.
Direktiiviga kehtestatud raamistik võimaldab meil struktureerida dialoogi lennuettevõtjate ja lennujaamade vahel seoses tasude kehtestamise ja sissenõudmisega. Näiteks kohustab kõnealune direktiiv lennujaamu enne lennujaamatasusid puudutavate otsuste tegemist lennuettevõtjatega konsulteerima. Ma ise toimisin samamoodi, konsulteerides lennuettevõtjate ja lennujaamadega enne, kui koostasin käesoleva ettepaneku, mille on mõlemad pooled põhimõtteliselt heaks kiitnud.
Nagu hr Stockmann mainis, kehtestatakse direktiiviga riiklike sõltumatute järelevalveasutuste idee. Need organid mängivad mõjusat rolli, kuna nad vastutavad tagamise eest, et järgitakse kavandatud aluspõhimõtteid. Need on üldjoontes ettepaneku eesmärgid. Ma tahaksin tänada veel kord raportööri töö eest, mida ta tegi teisel lugemisel, et püüda nõukoguga üksmeelt saavutada. Tõsi on, et tulemus on nõudnud meilt kõigilt palju tööd, palju kohtumisi ja kohustusi, kuid ma usun, et meil on õnnestunud koostada hea dokument.
Läbirääkimise tulemusi leidub mitmes muudatusettepanekus, mida komisjon nõuab, et sellega täiel määral nõus olla. Mul on väga hea meel, et transpordi- ja turismikomisjon on kõnealust kokkulepet ühehäälselt toetanud. Muidugi olen ma valmis arutelu hoolikalt jälgima ja kõiki teie märkusi teadmiseks võtma.
Zsolt László Becsey
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (HU) Tänan teid, proua juhataja. Volinik, vaatamata vihmale võib täna olla kena päev. Ma tahaksin õnnitleda raportööri ja variraportööre, kuna jõudude ühendamise abil komisjoni, eesistujariikide Sloveenia ja Prantsusmaaga on meil pärast pikki arutelusid õnnestunud saavutada hea kompromiss. Ka meie kobame pimeduses ja seega oleksin tänulik, kui liikmesriigid hakkaksid direktiivi rakendama niipea kui võimalik ja mitte alles pärast kaheaastast ajavahemikku, mille üle läbirääkimisi on peetud. See võimaldab meil mõõta tõhusalt, mis meie õigusloomealane tegevus väärt on ja teha nelja-aastase läbivaatamisaja jooksul vajalikke kohandusi.
Ma loodan, et liikmesriigid mõistavad seda ja viivad vajaduse korral kiiresti lõpule vajalikud institutsioonilised muutused. Ma usun ka, et direktiivi tulemuseks on läbipaistvad tasud ja mõõdukad hinnatõusud, et me saaksime takistada röövellikel lennuettevõtjatel kuritarvitamast oma ülemvõimu, et saavutada konkurentide ees eelis, pakkudes lennujaamades, mis hädasti kliente vajavad, samu teenuseid madalamate hindadega. Samal ajal saaksime me tagada ka, et lennujaamad omavoliliselt ja mitteläbipaistval viisil ja nagu sageli juhtub - kiiresti - tasusid ei tõstaks. Mõlemal juhul on eesmärk tagada, et Euroopa tarbijad maksaksid vaid selle eest, mida nad tegelikult kasutanud on. See on teine põhjus, miks me pole lubanud tasude sisse turvateenistuse kulusid või puuetega reisijate aitamise kulusid arvata. Ma pean heaks kompromissiks seda, et see, kas lennujaama äritegevusest saadavat tulu võib arvesse võtta, on jäetud kõnealuse liikmesriigi otsustada. Samamoodi saavutati hea tulemus kokkuleppe kaudu, mis saavutati seoses lennujaamade võrgustikega, mille puhul on ühine juhtimisorgan vastuvõetav, kuid osalejate suhtes kohaldatakse - nagu komisjon on lubanud - konkurentsieeskirju, kui tegemist on tasude kehtestamisega, isegi kui teiste riikide lähedalasuvate lennujaamade suhtes on turumoonutuse oht. Pädevusvaldkondadega seotud kompromiss on hea kompromiss.
Lisaks lennujaamadele, kelle aastane reisijateliiklus on üle viie miljoni ja kõige suurema reisijate liikumisega lennujaamale igas liikmesriigis oleksin mina isiklikult eelistanud, et ka väiksemad ja võimalikud konkureerivad lennujaamad oleksid kaasatud olnud. Et kokkuleppele jõuda, loobusin ma siiski sellest seisukohast, kuigi tahaksin järgmisel läbivaatamisel ka seda elementi uurida. Isegi kui mul pole eriti hea meel, ei ole ma nõus sellega, et me oleme põhjendustes kinnitanud eelrahastamise võimalikkust, viidates ICAO poliitikale, kuigi ma oleksin eelistanud neid põhitekstis näha. Ma loodan, et reisijad tunnetavad tasude järkjärgulist suurendamist äkiliste hinnatõusude asemel leebemalt, kuid ka seda tuleb läbivaatamisel vaadelda. Tulemuseks on läbipaistvus riigi või mõne muu riigiasutuse poolsel rahastamisel. See on oluline tegur lennujaamade vahelises konkurentsis ja oluline on ka võtta arvesse keskkonnakaitse perspektiivi. Ma näen kõige märkimisväärsema tulemusena asjaolu, et iga liikmesriik peab asutama tugeva, sõltumatu riikliku asutuse, kellel on märkimisväärsed volitused. Olen uhke selle üle, et põhimõte, mille kohaselt vaidluste korral tasude kehtestamise üle, ei pea olema mingit lõputut lepitusprotsessi, heaks kiideti ja raportisse lisati. Selle asemel tuleks võtta vastu vaheotsus, mis võiks lepitusprotsessi käivitada. Suur tänu teile, proua juhataja.
Brian Simpson
fraktsiooni PSE nimel. -Proua juhataja, ma tervitan kolleeg Ulrich Stockmanni raportit ja tänan teda raske töö eest selle keerulise ettepaneku kallal.
Kogu käesoleva raportiga seotud protsessi vältel on minu fraktsiooni mureks olnud tagada, et lennujaamatasude süsteem kogu ELis oleks nii õiglane kui ka läbipaistev ja et vaidluse korral oleks kehtestatud üksikasjalik edasikaebamise kord. Inimesed peavad sageli lennundust üheks tööstusharuks, kuid kui uurida küsimusi nagu lennujaamamaksude kehtestamine, ilmneb varsti, et lennujaama- ja lennuettevõtjate sektoritel on erinevad seisukohad ja püüdlused.
Meie ees olev raport pakub välja tasakaalustatud lahenduse, eelistamata lennuettevõtjaid ega lennujaamu. Kuigi ma ise oleksin eelistanud, et kohaldamisala põhineks pigem riigi reisijate osakaalul kui mingil suvalisel arvul, on raportöör käesolevas raportis taganud, et see arv on mõistlikul tasemel, milleks on viis miljonit reisijat - mitte komisjoni naeruväärselt väike arv üks miljon - ja lisada tuleb liikmesriigi peamine lennujaam.
Kõigi meie arutelude keskne element on olnud see, kas teatavatel lennujaamadel on valitsev kaubanduslik seisund. Minu fraktsioon usub, et juhul kui asi on nii, tuleb lennujaamatasusid reguleerida. Siiski on paljud lennujaamad konkureerivas olukorras ja lennuettevõtjad võivad vabalt valida, kuhu nad lendavad. Minu piirkonnas on Manchesteri lennujaamal 22 miljonit reisijat aastas, kuid ta seisab silmitsi konkurentsiga kaheksalt lennujaamalt, mis kõik asuvad 150 km raadiuses. On selge, et sellises olukorras on turg ise hea reguleerija.
Seetõttu tervitan ma seda, et Ühendkuningriigil lubatakse säilitada oma praegune lennujaamatasude jälgimise süsteem, sest Ühendkuningriigil on kehtestatud reguleeriv raamistik, mis toetab konkurentsi ja reguleerib tasusid omaenda järelevalveorgani kaudu vaid nendes lennujaamades, millel on valitsev seisund. Võib juhtuda, et teised riigid võivad järgida seda reguleerivat raamistikku kui viisi, kuidas õiglast ja läbipaistvat lennujaamatasude süsteemi võimaldada.
Ma loodan praegu, et me suudame selles direktiivis selle teise lugemise etapis kokku leppida. See peaks aitama meil koostada direktiiv, mis teeb lõpu salajastele kohtumistele, kus monopoolsel ja valitseval kaubanduslikul positsioonil olevate lennujaamade jaoks tasusid kehtestatakse. Ma loodan tõsiselt, et lennuettevõtjad tunnistavad ka, et nüüd on meil täieliku konsulteerimisega üksikasjaliku edasikaebamiskorraga läbipaistev süsteem, et lõpetada pidev kaebamine lennujaamatasude üle ja teha lennujaamadega koostööd, et pakkuda nii tarbijatele kui ka reisijatele kulutasuvat, hea hinna ja kvaliteedi suhtega teenust.
Arūnas Degutis
fraktsiooni ALDE nimel. - (LT) Hr volinik, daamid ja härrad, ma usun, et keegi ei kahtle vajaduses läbipaistvuse ja õigustatuse järele Euroopa Ühenduse lennujaamatasudes ja -kuludes juhul, kui vaid asjaolu tõttu, et mõnedel lennujaamadel ühenduses on loomulik monopol. Siiski alates hetkest, mil dokumenti esimest korda arutati, on Euroopa Parlament komisjoni ettepanekuid väga hoolikalt kaalunud ja soovib kontrollida rohkem kui 150 ühenduse lennujaama.
Euroopa Parlamendi liikmed seisavad erinevate dokumentide koostamise ajal sageli silmitsi dilemmaga, kuidas otsustada, kui palju kontrolli ja reguleerimist on vaja enne, kui need muutuvad eesmärgiks omaette ja tegeliku kontrollitegevuse halvavad.
See kehtib eriti praeguse kriisi puhul, kui tundlikkus äri jaoks oluliste küsimuste kaalumisel on tõesti hädavajalik.
Ma arvan, et dokumendis, mida homme hääletatakse, on Euroopa Parlamendil õnnestunud leida ja kaitsta kuldset keskteed, kehtestades nende lennujaamade arvu, mida on vaja kontrollida. Mul on hea meel, et ka nõukogu oli sarnasel arvamusel ja et komisjon näitas üles paindlikkust, mis konstruktiivse kompromissi leidmiseks vajalik on.
Teiseks sama oluliseks küsimuseks oli leida tasakaal kõnealuses sektoris toimivate peamiste osalejate vahel, s.t lennujaamade ja lennuettevõtjate huvid. Ma usun, et me oleme näidanud siin end küllalt võimelisena rahuldama mõlema poole vajadusi. Seda enam, et mis tahes ühepoolne, tasakaalustamata ettepanek mõjutaks ühel või teisel viisil ELi tarbijate võimalusi kasutada kõige ohutumaid transpordivahendeid.
Kõik see saavutati tänu raportööri professionaalsetele jõupingutustele. Hr Stockmann on alati end kui erapooletut poliitikut, kes kõik pooled ära kuulab, esile tõstnud. See on neljas kord, kui me lennutranspordi reguleerimise dokumentide koostamisel koostööd teeme. Seekord jälle ei valmistanud ta pettumust, üksnes rikastades mind veelgi uue kogemusega. Ma tahaksin tänada ja õnnitleda hr Stockmanni ja teisi kolleege, kui me Euroopa Parlamendis selle dokumendi arutamise lõpetame. Samuti tahaksin soovida Euroopa Komisjonile edu, kuna komisjonil on praegu raske ülesanne kõnealust direktiivi rakendada ja selle tõhusust kontrollida ning ma tahaksin kõigile esindajatele edu soovida.
Roberts Zīle
Tänan teid, proua juhataja, hr Tajani, tahaksin esmalt õnnitleda raportöör hr Stockmanni ja kõiki variraportööre nõukoguga teisel lugemisel saavutatud kompromissi puhul. Minu arvates tuleb tervitada ka kokkulepet, mis puudutab direktiivi kohaldamisala, kuna see mõjutab iga liikmesriiki, reguleerides vähemalt nende peamisi lennujaamu. Ma loodan, et kahe aasta pärast, kui see direktiiv jõustub, ei ole Euroopa Liidus enam võimalik selliste õiguslikult arusaamatute kohtuotsuste kordumine, nagu see, mille hiljuti Leedu piirkondlik kohus ühe lennufirma ja selle peamise lennujaama suhtes vastu võttis. Selle otsusega konfiskeerib üks liikmesriik omanduse, mis ei kuulu mitte üksnes teise riigi lennujaamale, vaid ka teise riigi lennufirmale teises liikmesriigis. Kohtu otsus põhines ebatavalisel diskrimineerimisel seoses lennujaamatasudega Läti peamises lennujaamas. Ma loodan väga, et kõnealune direktiiv muudab tulevikus sellise õiguslikult ebaselge tõlgendamise võimatuks, kuna neil on lennundusalasele ettevõtlusele kahjulik mõju. Tänan.
Gerard Batten
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Proua juhataja, see raport peaks takistama üksikutel lennujaamadel kuritarvitada oma valitsevat seisundit turul ja looma ettevõtjatele võrdsed võimalused ning kaitsma tarbijate huve.
Mitu korda oleme me varem selliseid argumente kuulnud? Selle rakendamise korral on see lennujaamatasude ühtlustamine tõenäoliselt sama edukas kui ühtlustamine, mis tõi meile ühise põllumajanduspoliitika, ühise kalanduspoliitika ja üha kasvava ELi regulatiivse koormuse ettevõtetele, mis maksab Ühendkuningriigile aastas vähemalt 26 miljardit naelsterlingit.
See nõuab täiesti tarbetut muudatust Briti lennujaamatasusid ja transpordiga seotud küsimusi käsitlevates õigusaktides. See nõuab eeldatavasti sõltumatu järelevalveasutuse loomist, mis lisab veel ühe bürokraatiakihi ja toob kaasa möödapääsmatult suurenevad kulud.
Muidugi on Ühendkuningriigis olemas praegune hinna ülemmäära käsitlev õigusakt, mis on kavandatud selleks, et stimuleerida lennujaamade käitajaid kulutasuvust saavutama. Selle jätkuva õigusaktide voo eesmärk on ühtlustada elu iga aspekti Euroopa Liidus ja tuua see Euroopa Liidu maksimaalse võimu alla. Mis tahes muu kaalutlus on teisejärguline ja ebaoluline. Absoluutselt kindlad võime me olla selles, et need meetmed tähendavad lennureisija jaoks suuremaid kulusid.
Georg Jarzembowski
- (DE) Proua juhataja, lugupeetud Euroopa Komisjoni asepresident, daamid ja härrad, ma arvan, et eelmine sõnavõtja ei ole ettepanekust lihtsalt aru saanud. Me sätestame siin eeskirju läbipaistvate sätete jaoks, mis hõlmavad lennujaamatasude kehtestamist ja kogu asja eesmärk on tagada, et lennujaamatasud kehtestatakse objektiivselt ja et neid tarbijate kasuks vähendada. See on meie töö.
Tegelikult on olemas kaks erinevat olukorda. Mõned lennujaamad on nii valitseval positsioonil, et lennuettevõtjad seisavad praktiliselt silmitsi monopoolse olukorraga ja on võimalik, et maksavad liiga kõrgeid lennujaamatasusid. Teistes võib-olla väikestes lennujaamades saab lennuettevõtja otsustada, kas kasutada lennujaama vastavalt sellele, kui madalad on lennujaamamaksud, mis on täiesti teistsugune olukord.
Seepärast pean ütlema, et hr Stockmann on oma raportis saavutanud selle - ja palju tänu talle -, et on korralik nimekiri kriteeriumidest korrektsete, nõuetekohaselt põhistatud lennujaamatasude kehtestamiseks, mida peavad maksma ka reisijad ning seejuures on riiklik järelevalveasutus, kes tegutseb kontrollorganina.
Hr asepresident, te peate muidugi järgmise kahe aasta jooksul tagama, et riiklikud järelevalveasutused on tõesti sõltumatud. See tähendab, et riiklikud järelevalveasutused peavad olema seotud lennujaamadega või "abielus" lennuettevõtjatega. Me nõuame kindlalt, et järelevalveasutused tekitaksid lennuettevõtjate ja lennujaamade vahel tarbijate kasuks õiglase tasakaalu.
Teiseks, nende uute kriteeriumide kasutamisega tahame me ka edendada lennujaamade vahelist ausamat konkurentsi. Mõnel juhul paiknevad lennujaamad kahes erinevas liikmesriigis vaid mõni kilomeeter nende vahelisest piirist. Me tahame olla kindlad, et siin ei oleks mingit ebaausat konkurentsi. Ma arvan, et uued kriteeriumid on õiged.
Lubage mul lõpetada küsimusega teile, hr asepresident. Ma arvan, et sellest, kui komisjon väljastas suunised piirkondlike lennujaamade jaoks, on möödas kaks aastat. Viimase mõne aasta jooksul olete te uurinud, kas mõnes lennujaamas on olnud ebaseaduslikke toetusi, mille all ma pean silmas riiklikke toetusi konkreetsetele lennujaamadele, mis moonutavad konkurentsi. Me kõik tahaksime teada, mis olid teie järeldused. Me loodame, et te võite meile täna lubada, et te viite varsti läbi uurimise ebaseadusliku või seadusliku piirkondliku abi kohta, sest siin on tegemist kaaluka probleemiga: me tahame konkurentsi lennujaamade vahelist õiglast konkurentsi reisijate kasuks.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ma tahaksin õnnitleda härra Stockmanni jõupingutuste puhul ühise seisukoha saavutamisel nõukogu suhtes eesmärgiga võtta vastu direktiiv, milles sätestatakse ühised põhimõtted lennujaamatasude kehtestamiseks ühenduse lennujaamades. Lennujaama kasutajate jaoks annab kavandatav õigusakt nüüd tasude kehtestamise raamistiku, mis kaasab neid, on läbipaistev ja võimaldab edasikaebamist.
Nõukogu kiitis heaks parlamendi ettepaneku, et kohaldamisala piirduks lennujaamadega, mille aastane reisijate arv on viis miljonit, ja iga liikmesriigi suurima lennujaamaga. Lennujaamatasude diferentseerimine peab põhinema läbipaistvatel, objektiivsetel ja selgetel kriteeriumidel. Vastavalt ühisele seisukohale peavad lennujaamad töötama kulutasuval alusel ning ergutusvahendeid lubatakse uutele marsruutidele ebasoodsatesse piirkondadesse ja äärepoolseimatesse piirkondadesse. Neid ergutusvahendeid tuleb siiski võimaldada läbipaistvate kriteeriumide alusel.
Me toetame mõtet - vastavalt komisjonilt saadud teabele kooskõlas ühenduse õigusaktidega -, et liikmesriigid võivad sama linna või linnastut teenindavate lennujaamade puhul lubada lennujaama juhtorganil kohaldada kõigi asjaomaste lennujaamade suhtes ühist, läbipaistvat tasude kehtestamise süsteemi, tingimusel et iga lennujaam vastab täielikult direktiivis sätestatud läbipaistvusnõuetele. Lisaks saavad keskkonnakriteeriumid aluseks lennujaamatasude kohandamisele. Lennujaama juhtorgan avaldab otsused tasude kehtestamise süsteemi muutmise kohta vähemalt kaks kuud enne nende jõustumist.
Seoses lennujaamade investeeringute eelfinantseerimisega peaksid liikmesriigid tuginema ICAO poliitikale või looma oma kaitsemeetmed. Parlament on arvamusel, et sõltumatud järelevalveasutused peavad olema suutelised volitama teisi sõltumatuid järelevalveasutusi nende täielikul vastutusel kohaldama direktiivi sätteid kooskõlas samade standarditega.
Paweł Bartłomiej Piskorski
(PL) Proua juhataja, volinik, ma tahaksin samuti ühineda nendega, kes härra Stockmanni tema töö tulemuse puhul õnnitlevad. Küsimus, mida me arutame vajab reguleerimist ja ei selline reguleerimine ega reguleerivad institutsioonid häiri minu vaba vaimu. Me näeme nüüd, pärast finantskriisi, et vabaturg peaks toimima nii, nagu see toimib, kuid me peame looma süsteemid, mis suudavad reguleerida kaasaegses majanduses mehhanisme, mis vahetevahel "kinni jäävad” või majandusliku konkurentsi, puhta vabaturu konkurentsi tavalistest mehhanismidest kaugemale lähevad.
Praegu peame me arutelu ühe teatava dokumendi viimase eelnõu üle. See on töö, mille puhul me kõik juba algusest peale taipasime, et see saab olema pikk tee, kuna mis tahes loomuliku monopoli reguleerimine - ja lennujaamu reguleerivad ilmsetel põhjustel loomulikud monopolid - on raske. See on samm edasi meie kodanike huvides, Euroopa Liidu kodanike huvides, kes saavad veel kord siinselt täiskogult ja Euroopa Komisjoni tööst midagi käegakatsutavat, mis mõjutab nende elu. Ma tervitan neid, kes selles töös osalesid ja loodetavasti kahe aasta jooksul, mil süsteemi rakendatakse, on liikmesriigid selle ülesande kõrgusel.
Luís Queiró
(PT) Paljud meist siinsel täiskogul kasutavad lendude broneerimiseks ja piletite ostmiseks Internetti. Kuid usun, et paljud meist ei tea, kuidas kehtestatakse lennujaamatasud, mida koos piletitega makstakse.
Kuna ma tean siiski, et kõik mainitud piletil kajastuvad tasud ei ole lennujaamatasud, paluksin teid ühe väikse harjutusega mu tuju tõsta: kui reisija lendab näiteks Brussels Airlines'iga Lissabonist Brüsselisse, on piletil kajastuv mainitud tasu 48 eurot; kui ta reisib Portugali lennufirmaga TAP, on tasu 2 euro võrra väiksem. Kuid vastupidisel suunal see erinevus kaob ja reisija peab maksma ühe otsa kohta 15 eurot rohkem. Miks?
Kuid kui kujuteldav reisija sõidab Brussels Airlines'iga Londonisse, lennates Brüsselist Gatwicki lennujaama, on tagasireisi tasu 124 eurot, kuid kui ta kasutab Heathrow'sse lendamiseks BMI'd, maksab ta tasusid vaid 65 eurot. Kui ta reisib BMI'ga Heathrow'sse ja tuleb tagasi Lufthansaga, maksab ta 70 eurot tasusid. Miks sellised erinevused? Mõnikord maksab ta ühe summa edasilennu eest ja teise summa tagasilennu eest. Mõnikord küsivad kõik lennuettevõtjad sama lennujaama eest sama summa ja vahel nad nii ei tee. Mõningatel juhtudel sa isegi ei tea, kui palju sa maksnud oled.
Erinevate lennujaamatasude olemasolu ei ole siiski halb. Erinevatel teenustel peavad olema erinevad tasud. Soovitav ei ole see, kui samu tasusid kohaldatakse erinevate teenuste suhtes ja vastupidiselt sellele, kui näiliselt identsete teenuste eest kohaldatakse erinevaid tasusid.
Me tahame eelkõige, et need tasud oleksid kõikehõlmavad ja et neid kehtestataks vastavalt selgetele ja läbipaistvatele kriteeriumidele. See on meie lõppeesmärk. Me tahame tagada õiglase ja läbipaistva konkurentsi suuremate Euroopa lennujaamade vahel ja niimoodi mitte üksnes puhastada siseturgu, vaid ka vähendada reisijate kulusid piletite ostmisel. Seepärast toetame me lootus südames seda direktiivi ettepanekut.
Inés Ayala Sender
(ES) Proua juhataja, ma pean esiteks tänama kolleeg härra Stockmanni suurepärase raporti eest ja eelkõige kannatlikkuse ja visaduse eest selle edasiarendamisel.
See on tekst, mis aitab meil luua ühise õhuruumi ja valmistuda, pannes erilist rõhku läbipaistvusele ja mittediskrimineerimisele, suureks hüppeks ühtsesse Euroopa taevasse.
Kasutustasude sissenõudmise ühise süsteemi kaudu saame me säilitada vajalikud tingimused ausaks ja läbipaistvaks konkurentsiks. Samuti valmistume me tulevikuks tänu keskkonnakriteeriumide arvessevõtmisele lennujaamatasude varieerimisel ja ka tänu tasude väljajätmisele abi andmise eest puuetega reisijatele. Ka selles suhtes valmistume me tulevikuks.
Ma pean samuti rõhutama tähtsust, mida on omistatud vajadusele vältida väikeste lennujaamade liigset koormust, kehtestades alammääraks viis miljonit reisijat aastas.
Lõpetuseks, meil on hea meel, et on tunnustatud lennujaamade võrgustiku juhtimist ühe organi poolt, arvestades, et see on osutunud hästitoimivaks - nagu Hispaania Lennujaamade Ameti AENA - ja et ka lisaks sõltumatute järelevalveasutuste kaudu toimivale lennujaamatasude kontrollimisele ja kehtestamisele on arvesse võetud ka teisi lennujaamatasude kontrollimise ja kehtestamise viise vastavalt seadusandlikule kontrollile. Seepärast on mul hea meel, et neid ettepanekuid on arvesse võetud.
Ma pean õnnitlema ka raportööri otsuste avaldamiseks kindlate tähtaegade kehtestamise puhul. Sellega hoitakse ära õiguskindlusetust ja pakutakse kasutajatele tagatisi seoses sellega, millal kõnealuseid otsuseid rakendatakse. See on positiivne ka sellepärast, et nende tähtaegade ja otsuste puhul võetakse arvesse parlamentaarset kontrolli.
Fiona Hall
Proua juhataja, ma tervitan suuremat läbipaistvust, mille toovad kaasa kõnealused uued eeskirjad lennujaamatasude kohta. Liiga tihti salatsevad lennujaamad kokkulepete osas, mida nad sõlmivad, isegi kui nad on täielikult või osaliselt avaliku sektori omanduses. Avalikkusel on õigus teada, kuidas sellised lennujaamad nende raha hangivad ja kulutavad. Kuid olen pettunud, et ulatuslikuma aruandluse lävend on sätestatud viiele miljonile, viitamata kordagi turuosa osakaalule riigis.
See lävend koormab eriti raskelt piirkondlikke lennujaamu, näiteks Newcastle'it. Kuue miljoni reisijaga aastas ületab Newcastle lävendi, kuid võrreldes hiiglastega, nagu Heathrow ja Gatwick, on siiski tegemist kääbusega. Kuna piirkondlikud lennujaamad võistlevad peamiselt oma lähimate naabritega, siis oleks olnud õiglasem, kui oleks olnud süsteem, mis kohtleb kõiki väikese ja keskmise suurusega lennujaamu samal viisil.
Seepärast avaldan kahetsust, et nõukogu ei valinud võimalust piirata direktiivi kohaldamisala lennujaamadega, mida läbib viis miljonit reisijat aastas ja mille reisijate hulk ületab 15% riigi reisiliiklusest. Selline lävend oleks ikkagi taganud selle, et Euroopa suured lennujaamad poleks saanud suletud uste taga lennuettevõtjatasusid dikteerida. Ma loodan, et kui komisjon direktiivi läbi vaatab, siis uurib ta hoolikalt, kas piirkondlikud lennujaamad, nagu Newcastle, kannatavad turumoonutuste pärast.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, sooviksin alustada, õnnitledes härra Stockmanni tema avatuse ja kompromissivalmiduse puhul käesoleva suurepärase raporti ettevalmistamisel, mida kohaldatakse otse enam kui viie miljoni reisijaga lennujaamade suhtes ja konkreetselt Faro ja Lissaboni lennujaamade suhtes minu kodumaal.
Parlament ja nõukogu peavad kõnealuse ettepaneku vastu võtma, sest see tagab mittediskrimineerimise lennujaamatasude osas, v.a vajaduse korral ja vastavalt asutamislepingule. Tuleks kehtestada lennujaama juhtorganite ja lennujaama kasutajate vahelise konsulteerimise kohustuslik kord. Kõik tasude erinevused hakkavad olema läbipaistvad ja põhinema selgetel kriteeriumidel. Lennujaamad hakkavad sama teenuse eest võtma sama tasu, ehkki lennujaama kasutajatele võidakse kasutatava teenuse kvaliteedi alusel teha allahindlusi tingimusel, et avalike, läbipaistvate ja objektiivsete tingimuste alusel saavad seda allahindlust kasutada kõik lennujaama kasutajad. Allahindlusi võib pakkuda ka kasutajatele, kes kooskõlas konkurentsiõigusega avavad uusi lennuliine. Tuleks luua riiklik sõltumatu järelevalveasutus, mis sekkuks, kui tasude suhtes tehtud otsuse üle tekib vaidlus. Peaks olema lubatud kasutada stiimuleid uute liinide käivitamiseks, mis ühendavad ebasoodsamaid ja äärepoolseimaid piirkondi. Lõpuks, liikmesriikidel peaks olema võimalus lubada lennujaamade võrgustiku eest vastutaval juhtorganil juurutada kõnealuse võrgustiku jaoks ühine tasude kehtestamise süsteem.
Proua juhataja, selle uue direktiiviga võimaldavad meie lennujaamades tulevikus võetavad lennujaamatasud kõigile võrdse juurdepääsu õhutranspordile, ja seda isegi äärepoolseimates piirkodades, näiteks seal, kust mina pärit olen. See on eriti tähtis piirkonnas, nagu minu kodupiirkond, kus õhutransport on ainus saabumise või lahkumise viis. Seetõttu ma loodan, et käesolev ettepanek võetakse homme vastu ja et komisjon ja nõukogu kiidavad selle korrakohaselt heaks.
Robert Evans
Proua juhataja, ma kordan oma kolleegide tänuavaldusi härra Stockmannile selle eest, mida ma arvan, et ta kirjeldas kui toimivat kompromissi 69 Euroopa lennujaama huvides.
Samuti nõustun härra Becsey sõnadega - ja tegelikult ka kolleeg Brian Simpsoniga - õiglase ja läbipaistva konkurentsi osas. Olen rõõmus selle üle, et käesolev raport praegu esitatud kujul on hea kokkulepe mitte ainult kolmele Londoni lennujaamale, Heathrowle, Stansteadile ja Gatwickile, vaid ülejäänud Euroopa lennujaamadele, olgu need siis hr Zile kodumaal Lätis, pr Ticau kodumaal Rumeenias või Portugalis, ja tegelikult voliniku kodumaa - Itaalia - lennujaamadele ja ma usun, et ka Saksamaal on lennujaamu, ehkki neid ei külasta palju inimesi.
Kuid ma arvan samuti, et see on hea kokkulepe Euroopa reisijatele ja muidugi on lennujaamad ilma kodaniketa, ilma reisijateta, tühi koht. Nad on meie prioriteet, nagu - samavõrd - on ka keskkond, mida ma arvan, et selles raportis käsitletakse.
Härra Batten, minu Londoni kolleeg, oma sõnavõtus, mida võiks kirjeldada kui "löö ja jookse" panust (sest ta on saalist lahkunud), andis mõista, et luuakse uued asutused ja ta hirmutas meid ka muul viisil. Kuid need asutused - tsiviillennundusamet - juba eksisteerivad. Seega arvan, et tema poolt on tegemist arusaamatusega - kui viisakalt väljenduda.
Ja, vastuseks Fiona Hallile, ma pole kindel, et Newcastle otseselt Londoniga võistleb. Nende vahel on pikk vahemaa ja igaüks, kes otsustab Newcastle'i asemel Londonisse siirduda, peab ikkagi ületama tohutu vahemaa. Seega ma arvan, et te ei võrdle sarnaseid asju.
Arvan, et see on hea, toimiv kompromiss. Ma arvan, et on käsitletud kõiki küsimusi, mida me algselt soovisime käsitleda ja paketina pakub see tasakaalu - lennuettevõtjate huvides ja reisijate huvides - mida me taotlesime, andes samas lennujaamadele piisava vabaduse tegutsemiseks konkurentsitihedas keskkonnas.
Hellitan lootust, et selle tulemusena võime me ühel päeval - kunagi ei või teada, kallid kolleegid, kunagi ei või teada - saada korraliku teenuse Strasbourgi suunal. Seda on palju tahetud, kuid kunagi ei või teada - ja see on väärt ootamist.
Bogusław Liberadzki
(PL) Proua juhataja, ma tahaksin alustada tänu avaldamisega meie raportöör Ulrich Stockmannile. Ta on teinud ära suure töö, alates direktiivi eelnõust, millele ta lähenes innovatiivselt, kuna ta tahtis koostada raporti nõuetekohaselt koostöös komisjoni ja nõukoguga, mis tal ka õnnestus. Eelkõige tahaksin rõhutada tema algatust lennujaamatasude määratlemise täpsustamisel, ja teiseks lennujaamu, mida me käsitleme, ning teenusetasemeid lennujaamades ja nende seost lennujaamade käitajate kohustustega. Sama oluline, eriti liikmesriikide jaoks, on uute infrastruktuuriprojektide rahastamine. Me anname välja direktiivi eelnõu, mis võimaldab reisija seisukohalt neil meie hulgast Euroopas, kes kasutavad või osutavad teenuseid või kes nende eest maksavad, saada teada, kui palju me maksma peame, miks ja kuhu raha läheb. See on oluline samm tõelise Euroopa süsteemi ja Euroopa lennuettevõtjate võrgustiku loomise suunas. Ma tänan teid selle eest ja olen sügavalt veendunud, et see direktiivi eelnõu tuleb ka tsiviillennundusele kasuks.
Zuzana Roithová
(CS) Ladusalt toimivad lennujaamateenused on olulised Euroopa Liidu siseturu toimimisele. Nii reisijad kui ka lennuettevõtjad kritiseerivad läbipaistvuse puudumist ja vahel ka liiga kõrgeid lennujaamamakse, mis suurendavad reisikulu põhjendamatul määral. Lõpuks reageerime me sellele kõnealuse direktiivi vastuvõtmisega teisel lugemisel. Õigusakt kohustab rohkem kui viie miljoni reisijaga lennujaamu muutma oma tasud läbipaistvaks ja põhjendama oma kulusid. Samuti lihtsustab see lennujaama kasutajate ja lennuettevõtjate vaheliste vaidluste lahendamist. Ma usun kindlalt, et see toob kaasa lennujaamatasude vähendamise ja parandab konkurentsikeskkonda. Mul on hea meel selle üle, et nõukogu on tunnustanud ka pakkumisprotsessi avamist, mis aitab kaasa uute marsruutide avamisele ebasoodsatesse ja kõrvalisematesse sihtkohtadesse, ja et on suudetud leida ühtne määratlus lennujaamade võrgustikule, mida juhivad samad juhtorganid. Ma õnnitlen raportööre nende tulemuste puhul.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Proua juhataja, volinik, härra Stockmann väärib meie kiitust. See on tõepoolest hea kompromissettepanek. Ma õnnitlen teda.
Täna me lõpetame töö lennujaamatasudega. Varsti, kahe aasta pärast on meil konsolideeritud süsteem nende tasude kehtestamiseks kogu Euroopa Liidus. See mõjutab lennujaamu, mille aastane vedude maht on üle viie miljoni reisija, ja iga riigi kõige suuremaid lennujaamu. Nende üle võib veel vaielda, kuid ma usun, et need arvud on head. Minu teada mõjutab see ligikaudu 80 lennujaama Euroopa Liidus.
Vastuvõetud eeskirjade eriliseks väärtuseks on nende läbipaistvus, mis aitab järelevalveasutusi. Soodsas olukorras olevates piirkondades paiknevad lennujaamad saavad vastavaid kasutada vastavaid eeliseid. Selles võeti arvesse ka keskkonnaspekte ja puuetega inimeste olukorda. Ma loodan, et lisaks sellele, et direktiiv võimaldab ausat konkurentsi, on selle tulemuseks ka reisijate suurem ohutus ning et see kaitseb reisijaid liiga suurte õhkutõusmis- ja maandumistasude eest.
Antonio Tajani
Proua juhataja, ma arvan, et see arutelu on näidanud, et parlament ja komisjon on teinud tublit tööd ja härra Stockmannile adresseeritud kiitus kinnitab ainult, et ta on läinud õiges suunas. Ma tahaksin teda veel kord avalikult tänada tema töö ja koostöö eest komisjoniga eduka kompromisslahenduse leidmisel, mille minu arvates kõik sõnavõtjad heaks on kiitnud.
Ma usun, et direktiivi ettepanek, mida me läbi vaatame ja mis loodetavasti siinsel täiskogul vastu võetakse, pole nagu proua Ayala Sender ütles, midagi muud kui samm edasi ühtse taeva saavutamisel, mis on minu arvates eesmärk, mida komisjon parlamendi toetusel ja seejärel nõukogu toetusel peab järgima, et enne parlamendi käesoleva ametiaja lõppu edastada jõuline sõnum. Ma kiidan heaks kõik valikud ja otsused seoses sõltumatu asutuse loomisega, mis juba paljudes liidu riikides olemas on. Arvan, et peame seda järgima; see on positiivne valik, mille me koos teinud oleme.
Enne kui ma lõpetan, tahaksin tänada kõiki parlamendiliikmeid, kes on arutelusse oma panuse andnud, ja vastata härra Jarzembowski esitatud küsimusele. Arvesse võetakse seitset piirkondlikku lennujaama. Menetlusi, mis kestavad 18 kuud, alustati 2007. aasta juulis. Seepärast ei oota ma tulemusi enne kui selle aasta lõpus või järgmise aasta alguses.
Loomulikult tulemused avalikustatakse, kuid oleks ebaõiglane ja ebaasjakohane, kui ma teeksin märkusi enne, kui töö lõpule on viidud. Siiski, kui töö on lõpetatud ja kui komisjon on otsuse teinud, teavitatakse kohe parlamenti ja siis saab härra Jarzembowski täieliku vastuse lisaks teabele, mida mina olen suutnud anda seoses komisjoni ettepanekutega seitsme - ma rõhutaksin sõna "seitsme” - uuritud juhtumi kohta.
Ulrich Stockmann
raportöör. - (DE) Proua juhataja, tahaksin veel kord tänada kolleege konstruktiivse koostöö ja meie põnevate arutelude eest. Ma loodan homme suurele toetusele. On hiline aeg ja öeldud on palju sõnu. Las homme järgnevad teod. Mul oleks hea meel, kui me suudaksime selle õigusloomemenetluse teisel lugemisel lõpule viia.
(Aplaus)
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub homme, neljapäeval, 23. oktoobril.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Corina Creţu  
kirjalikult. - (RO) Lennujaamatasude reguleerimise Euroopa raamistik on ülitähtis seoses kulude vähendamisega inimeste jaoks, kes reisivad Euroopa Liidus, ja seega seoses töötajate, eriti kvalifitseeritud töötajate, liikuvuse suurendamisega.
Töötajate liikuvus on tegelikult keskse tähtsusega element tõhusal tööjõuturul, Lissaboni strateegia vastavas peatükis sätestatud kontekstis, eesmärgiga saavutada majanduskasv ja suurendada töökohtade arvu. Lisaks tooks kvalifitseeritud tööjõu liikumise hõlbustamine kaasa teabevoo ja kasulike teadmiste suurenemise suure lisandväärtusega tootmisvaldkondades kooskõlas Lissaboni strateegia eesmärgiga muuta Euroopa majandus kõige dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks maailmas.
Christine De Veyrac  
Daamid ja härrad, nõukogu ja meie institutsiooni vahel on saavutatud kompromiss, võimaldades seega käesolev küsimus teisel lugemisel lõpetada.
Mul on hea meel selle kokkuleppe üle, mis peaks eelkõige hoidma ära valitseva seisundi kuritarvitamise ja hõlbustama Euroopa lennujaamade sektori tasakaalustatud arengut.
Käesolev direktiiv lennujaamatasude kohta kujutab endast tõelist sammu edasi: lennujaamade ja lennuettevõtjate vaheliste suhete läbipaistvamaks muutmisega võimaldab direktiiv läbipaistmatute ja konfliktsete suhete parandamist.
Lisaks võimaldab sõltumatu asutuse loomine lahendada objektiivselt kõiki partneritevahelisi konflikte.
Nendest uutest eeskirjadest peaksid saama lõpuks kasu lennutranspordi kasutajad ja mul on selle üle hea meel.
Tänan teid tähelepanu eest.
