Intervenţii de un minut privind chestiuni politice importante
Preşedinte
Următorul subiect pe ordinea de zi îl reprezintă discursurile de un minut pe teme de importanţă politică.
John Bufton
Dle preşedinte, vă mulţumesc pentru că mi-aţi acordat cuvântul din nou. Având în vedere cele spuse aici, în timp foarte scurt, v-aş îndemna să reconsideraţi problema votării la următoarea sesiune din 5 şi 6 mai.
Este foarte probabil ca majoritatea deputaţilor din Parlamentul European reprezentând Regatul Unit să nu fie prezenţi. La 6 mai avem alegeri generale. Nimeni din ţară nu va fi aici. Vor avea loc discuţii la care Regatul Unit nu va fi reprezentat. Vă îndemn să aveţi în vedere eventual ziua de 4 mai - câteva zile mai devreme - pentru că, dacă refuzaţi acest vot, veţi refuza Regatului Unit o şansă de a se opune unor măsuri sau de a le sprijini...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Preşedinte
Dacă îmi permiteţi să vă răspund: voi lua în serios solicitarea dvs. Avem două zile: 5 şi 6 mai. Vom decide cum să procedăm cu voturile programate pentru 5 şi 6 mai şi cum să le împărţim.
Preşedinte
Înainte de a începe, aş dori să fac un anunţ. După cum ştim cu toţii, articolul 150 din Regulamentul de procedură permite discursuri de un minut. Experienţa arată că primim de peste două ori mai multe cereri de a vorbi decât putem accepta, având în vedere timpul disponibil. Dezamăgirea deputaţilor care au aşteptat ocazia de a vorbi, dar care nu au mai avut această posibilitate, este inevitabilă. Pentru a evita în continuare incertitudinea şi dezamăgirea, pe viitor voi aplica următoarea procedură pentru discursurile de un minut. În conformitate cu articolul 150 din Regulamentul de procedură, va fi întocmită o listă de 30 de vorbitori, care vor fi aleşi selectiv, astfel încât să fie menţinut un echilibru al reprezentării politice şi geografice. Vor avea prioritate deputaţii care nu au avut ocazia de a prezenta un discurs de un minut la cele două perioade de sesiune anterioare. Toţi deputaţii care au solicitat ocazia de a vorbi, vor fi informaţi în avans dacă au fost aleşi sau nu. Deputaţii selectaţi vor trebui să fie prezenţi în sala de şedinţe în momentul în care este rândul lor să vorbească.
Jolanta Emilia Hibner
(PL) Dle preşedinte, aş dori să atrag atenţia asupra întrebării cu privire la alimentele modificate genetic. Comisia Europeană lucrează la o propunere de modificare a legislaţiei UE, pentru a oferi statelor membre o libertate mai mare de a decide dacă permit organismele modificate genetic în ţările lor, pentru că în prezent, conform legislaţiei UE, nu este posibil să se introducă o interdicţie privind OMG-urile în statele membre.
Comisia Europeană va propune în curând ca statele membre să poată decide în mod individual cu privire la cultivarea plantelor modificate genetic. Cu toate acestea, deciziile privind importul şi prelucrarea seminţelor OMG vor fi luate tot la nivelul UE. În acest context, ar trebui să analizăm posibilitatea de a introduce o etichetă specială pentru produsele care nu conţin OMG. O astfel de etichetare ar trebui să fie clară şi universal recunoscută, astfel încât consumatorii europeni să ştie că produsul pe care îl cumpără nu a fost obţinut din animale hrănite cu furaje modificate genetic. Ar trebui, prin urmare, să ne gândim la un model specific al etichetei.
Traian Ungureanu
Dle preşedinte, aş dori să reamintesc Parlamentului că, acum un an, abuzurile comuniştilor s-au lovit de o revoltă populară în Republica Moldova. Protestele au adus la putere o coaliţie pro-europeană şi, de un an, noul guvern şi-a demonstrat orientarea sa europeană. Guvernul Republicii Moldova are nevoie de sprijin imediat din partea UE, sprijin care se poate concretiza în trei direcţii: asistenţă financiară rapidă, eliminarea vizelor şi încheierea unui acord de asociere.
De asemenea, trebuie să menţionez aici cazul lui Ernest Vardanian, un jurnalist arestat, ţinut incommunicado şi acuzat de înaltă trădare de către aşa-numitele autorităţi din Transnistria. Este o încălcare gravă a drepturilor omului. Solicit Înaltului Reprezentant pentru afaceri externe şi şefului delegaţiei UE în Moldova să acţioneze urgent pentru eliberarea imediată a jurnalistului reţinut.
Anna Záborská
(SK) Dle preşedinte, dle secretar general, dle comisar, ar trebui să prezint discursul pe care l-am pregătit, dar au existat unele circumstanţe excepţionale. Cu toţii ştim că reuniunea noastră de aici de la Strasbourg nu este lipsită de dificultăţi din cauza condiţiilor meteorologice. Acest lucru a provocat mult stres şi îngrijorare în rândul multor colegi deputaţi şi funcţionari.
Aş dori să profit de această ocazie pentru a vă mulţumi, dle preşedinte şi, de asemenea, secretariatului general, sub conducerea dlui Klaus Welle, pentru că nu aţi lăsat nimic la întâmplare şi ne-aţi oferit cele mai bune condiţii de lucru.
Din primele zile ale problemei de transport aerian, Parlamentul s-a ocupat de reorganizarea transportului spre Strasbourg şi, prin urmare, aş dori să vă mulţumesc sincer şi în numele celor care nu pot fi astăzi aici. Vă mulţumesc foarte mult.
Hans-Peter Martin
(DE) Dle preşedinte, am încercat să vă atrag atenţia mai devreme, când vorbeaţi despre noile reguli pentru discursurile de un minut. Venind din Polonia, ştiţi ce înseamnă să existe diferite categorii de persoane şi de parlamentari. Cu toate acestea, aş solicita ca şi persoanele din rândurile din spate să fie luate în considerare în legătură cu solicitările de respectare a Regulamentului.
Am unele întrebări specifice. În primul rând, puteţi, vă rog, să îmi explicaţi ceea ce aţi spus mai devreme şi anume dacă prin următoarele două sesiuni înţelegeţi următoarele două sesiuni de la Strasbourg sau dacă o includeţi şi pe cea de la Bruxelles aici?
În al doilea rând, ce veţi face dacă - după cum tocmai s-a întamplat - deputaţii nu sunt aici, indiferent de motiv, chiar dacă au cerut cuvântul? Vor exista poate alte câteva minute de "catch the eye”?
În al treilea rând, în acord cu această nouă eficienţă - care trebuie salutată - aţi putea, vă rog, să începeţi chiar acum, prin citirea numelor celor 30 de vorbitori cărora intenţionaţi să le daţi cuvântul astăzi?
Preşedinte
Vă mulţumesc pentru observaţie. Aplicarea noilor reguli va începe cu întâlnirea de la Bruxelles. Sesiunea de la Bruxelles va fi prima în care se vor aplica noile reguli.
Jörg Leichtfried
(DE) Dle preşedinte, problema câinilor vagabonzi din România a devenit din nou de actualitate, ca urmare a intenţiei de a elimina interdicţia de a ucide aceşti câini, în vigoare din 15 ianuarie 2008. Mă bucur că România s-a distanţat din nou de aplicarea acestor măsuri. Totuşi, nici alternativa aleasă acum, de a plasa câinii în adăposturi mari de animale, nu este o soluţie. Singurul lucru de bun-simţ este să se pună în aplicare un program de sterilizare. Însă România a refuzat să facă acest lucru. Uniunea Europeană ar trebui să intervină în această problemă, ca de altfel în orice problemă legată de protecţia animalelor, înainte de a fi prea târziu.
Dle preşedinte, acesta a fost discursul meu de un minut. Am dorit să utilizez timpul rămas pentru a explica încă o dată ceea ce am vrut să spun mai devreme.
George Sabin Cutaş
Domnule Preşedinte, când autorul noţiunii de "produs intern brut”, Simon Kuznets, recunoştea că bunăstarea unei naţiuni nu poate fi decât cu dificultate măsurată doar prin mărimea venitului naţional, nu cred că-şi imagina că vor trece trei sferturi de secol până când cinci laureaţi ai premiilor Nobel vor lucra la un set de propuneri pentru o evaluare mai corectă a performanţei economice şi a produsului social decât aceea asigurată de PIB. Acest indicator macroeconomic neglijează calitatea produselor, nu măsoară creşterea economică sustenabilă şi exclude, printre altele, economiile de subzistenţă şi suburbană, munca în gospodărie şi voluntariatul.
Rezultatul muncii acestei comisii, resintetizată în raportul Stiglitz propune îmbunătăţirea sistemului statisticilor naţionale, determinarea mai corectă a calităţii vieţii şi includerea dezvoltării durabile în calcularea indicelui progresului economico-social.
În acest context, cred că se impune să avem, la nivelul întregii Uniuni Europene, un sistem coordonat de măsurare a calităţii vieţii, a gradului de sustenabilitate a creşterii economice şi, nu în ultimul rând, a discrepanţelor sociale. Ar fi un semn că am învăţat ceva din lecţia recesiunii care ne afectează atât de mult.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Doamnă preşedintă, săptămâna trecută, un tribunal a decis că închiderea ziarului de limbă bască Egunkaria, despre care am vorbit aici acum câteva săptămâni, este un act injust, ilegal şi arbitrar.
Conform acestei sentinţe, nici constituţia spaniolă, nici codul penal nu permit închiderea unui ziar, iar toate acuzaţiile au plecat de la ideea că apărarea culturii basce implică o colaborare cu ETA, ceea ce este absurd. În sentinţă se menţionează că persoanele acuzate sunt complet nevinovate, că nu fac parte din ETA, că acest ziar nu a finanţat ETA şi nici ETA nu a finanţat ziarul. De asemenea, se precizează că deţinuţii au fost ţinuţi izolaţi, fără suficiente controale judiciare, ceea ce oferă credibilitate afirmaţiilor deţinuţilor, potrivit cărora au fost maltrataţi şi torturaţi.
Aş dori, prin urmare, să lansez un dublu apel: aş dori să remarcăm consecinţele pe care le au demagogia şi manipularea sentimentelor şi a legislaţiei de urgenţă într-o democraţie, dar şi faptul că în Spania principalii reprezentanţi ai presei şi principalele partide ne-au acuzat pe toţi cei care ne-am opus acestei nedreptăţi că am colabora cu ETA. Aş dori, de asemenea, să lucrăm împreună, pentru a ne asigura că acestor victime li se va face dreptate şi că acest caz va fi închis în mod corect.
Michail Tremopoulos
(EL) Doamnă preşedintă, în luna februarie a anului trecut, în faţa Parlamentului European a fost prezentat raportul Comisiei Europene privind pieţele globale de droguri ilicite din 1998 până în prezent, editat de Reuter şi Trautmann. Acest raport este o bază de date valoroasă, iar concluziile sale coroborează anumite evaluări realizate până în prezent privind ineficacitatea politicilor privind drogurile în Uniunea Europeană şi la nivel global.
Concluzia principală este aceea că politicile actuale au eşuat în obiectivul lor principal de a reduce cererea şi oferta de substanţe ilicite, ele reprezentând un factor cheie în exacerbarea răului provocat utilizatorilor individuali, mediului înconjurător, economiei şi societăţii.
În 2004, Parlamentul European a aprobat un pachet de recomandări, precum raportul Catania. Prin urmare, solicităm reexaminarea acestei chestiuni într-un cadru mai amplu, astfel încât utilizatorii să nu fie afectaţi.
Ryszard Czarnecki
(PL) Doamnă preşedintă, ţara mea a fost lovită de o tragedie imensă. Preşedintele, directorul băncii centrale şi mai mulţi lideri militari au fost ucişi. Preşedintele şi soţia sa au fost înmormântaţi ieri. Doresc să-mi exprim recunoştinţa pentru solidaritatea de care au dat dovadă foarte multe state membre ale Uniunii Europene. S-a dovedit conceptul de solidaritate europeană, ceea ce este foarte important pentru noi, polonezii. Preşedinţii Republicii Cehe, Slovaciei, Ungariei, Germaniei, Lituaniei, Letoniei, României şi Sloveniei, precum şi prim-ministrul Estoniei au participat la înmormântare. Regret că preşedintele Consiliului şi preşedintele Comisiei Europene nu au fost acolo. Nu au putut veni, însă prim-miniştrii din Azerbaidjan, Armenia şi Georgia, spre exemplu, au venit, deşi a trebuit să parcurgă un drum mai lung. Doresc să le mulţumesc tuturor celor care au fost acolo pentru această dovadă de solidaritate.
Andreas Mölzer
(DE) Doamnă preşedintă, vă rog să-mi permiteţi să formulez, într-un minut, câteva observaţii privind situaţia Serbiei. Ambiţiile Serbiei de a adera la UE par să impulsioneze dezvoltarea acestei ţări. În orice caz, statul şi-a cerut recent scuze, în mod oficial, pentru genocidul din Srebrenica. Cu siguranţă, nu putem spune acelaşi lucru şi despre Turcia, un candidat controversat, unde există pericolul de sancţiuni chiar dacă o ţară nu face altceva decât să dezbată problema genocidului armean.
Interpretarea criteriilor de la Copenhaga este, din punctul meu de vedere, arbitrară, dacă Belgradul este acuzat de lipsă de cooperare cu Tribunalul internaţional pentru crime de război de la Haga, însă încălcările drepturilor omului comise de Ankara sunt considerate neimportante.
Totuşi, faptul că Uniunea Europeană aplică standarde duble nu este un lucru nou. În Bosnia, mai multe grupuri etnice urmează să fie comasate într-un stat multicultural, în timp ce, brusc, în Kosovo devine legitimă separarea unui grup etnic de un stat deja existent.
Spre deosebire de Turcia, Serbia face parte din Europa din punct de vedere istoric, spiritual şi cultural şi este un stat extrem de important pentru securitatea în zona Balcanilor. Desigur, nu trebuie să repetăm greşelile pe care le-am comis în legătură cu aderarea pripită a Bulgariei şi României. Toate criteriile de aderare trebuie îndeplinite în mod clar, însă Serbia este o ţară europeană şi trebuie să facă parte din Uniune.
Georgios Papanikolaou
(EL) Doamnă preşedintă, recenta distrugere a unei celule teroriste importante în Grecia ne aminteşte că violenţa şi ameninţările la adresa instituţiilor democratice nu au frontiere şi nu fac discriminări.
Trebuie să reţinem că actuala criză economică şi pesimismul pe care îl provoacă în rândul cetăţenilor alimentează agresivitatea şi conduc la violenţă. Cu toţii suntem de acord că violenţa este reprobabilă, indiferent de forma sub care se manifestă şi indiferent de unde provine. Cu toate acestea, trebuie să ajungem la un acord şi să subliniem importanţa activităţilor preventive, nu a celor corective. Acesta este motivul pentru care trebuie să acordăm o prioritate sporită problemelor referitoare la SWIFT, PNR şi consolidarea Europol şi a Eurojust.
Acestea fiind spuse, trebuie să corectăm neapărat patogeniile sociale cronice care conduc la violenţă. Trebuie să abordăm problema sărăciei şi a şomajului. Nu mai există loc pentru pasivitate. Ultima dată când liderii Europei au dat înapoi în faţa provocărilor sociale ale vremurilor economice dificile, acest continent s-a cufundat în ură şi totalitarism.
Jens Geier
(DE) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, doresc să atrag atenţia Comisiei Europene şi a acestui Parlament asupra evoluţiei îngrijorătoare a preţurilor la materiile prime. Duisburg, căminul celor mai mari oţelării din Europa, se află în circumscripţia mea. Aici, dar şi în alte centre de producere a oţelului din UE, angajaţii sunt foarte îngrijoraţi în legătură cu locurile lor de muncă, deoarece principalii trei furnizori de minereu de fier impun industriei oţelului creşteri de preţuri de 100 %. În viitor, preţul minereului va fi tranzacţionat pe Bursa de metale din Londra, în loc ca securitatea preţului să fie asigurată, ca până acum, prin contracte de aprovizionare pe termen lung. Forţa de muncă şi sindicatele se tem că acest lucru va conduce la o creştere extremă a preţului oţelului, materialul de bază. Acest lucru se întâmplă într-un moment în care au fost epuizate complet orice potenţiale modalităţi de economisire, prin programe de reducere a costurilor şi reduceri ale forţei de muncă, mai ales după ultima restructurare din industria oţelului. Pentru a atrage atenţia asupra acestei situaţii, consiliile profesionale şi Uniunea industrială a lucrătorilor în domeniul metalelor din Germania au adresat un apel cancelarului Merkel şi preşedintelui Barroso, în numele fabricii de la Duisburg. Aş dori să solicit Comisiei să răspundă la acest apel.
Pat the Cope Gallagher
Doamnă preşedintă, călătorii ale căror planuri de vacanţă au fost distruse de cenuşa vulcanică sunt nelămuriţi în ceea ce priveşte asigurările.
Deşi companiile aeriene rambursează banii sau reprogramează zborurile, conform Directivei privind drepturile pasagerilor aerieni, mulţi pasageri trebuie să suporte costurile camerelor de hotel, ale maşinilor închiriate şi, poate, eventuale zboruri alternative, însă ar trebui să existe poliţe de asigurare de călătorie prin care să se acopere aceste pierderi.
Alţii susţin că aceasta a fost o întâmplare fortuită, însă aş dori să le cer acestor companii să fie pragmatice, să fie rezonabile şi să reconsidere această decizie, ţinând cont de faptul că mulţi cetăţeni ai circumscripţiei mele se află în aeroporturi din diferite părţi ale lumii şi trebuie să scoată din buzunar bani pe care nu îi au. În situaţia lor se află multe alte persoane.
Înţeleg că Directiva privind pachetele de servicii pentru călătorii este revizuită, iar acest lucru trebuie făcut de urgenţă.
În concluzie, este esenţial ca această directivă să asigure existenţa unui set standard de reguli pentru o situaţie de acest gen. Chiar şi în această fază, aş dori să-i solicit Comisiei să analizeze această problemă.
Claudio Morganti
(IT) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, doresc să propun aici, în centrul democratic al instituţiilor europene, o scurtă prezentare a impactului final al intervenţiilor europene asupra comunităţilor, regiunilor şi cetăţenilor.
Cred că trebuie să ne hotărâm dacă vom prezenta o viziune universală şi globală sau, mai degrabă, vom păstra contribuţia şi identitatea fiecărui cetăţean. Cred că este preferabilă cea de-a doua opţiune; este o viziune amplă, în care îşi găsesc locul şi demnitatea mai multe dimensiuni unice, care derivă din vocaţii şi tradiţii specifice.
Să ne gândim, spre exemplu, la efectele Directivei privind serviciile din 2006, aşa numita Directivă Bolkestein, asupra sectorului staţiunilor balneare din Italia. Nu cred că, de dragul unui sistem global care se presupune că ar fi mai eficient, trebuie să sacrificăm cultura şi tradiţia ospitalităţii care au caracterizat întotdeauna comunităţile locale.
Consider că, din punct de vedere economic, micile întreprinderi sunt expresia cea mai autentică a identităţii culturale a comunităţilor locale şi că trebuie protejate în permanenţă.
Hans-Peter Martin
(DE) Doamnă preşedintă, în această perioadă nu este uşor să fii un pro-european fervent. Aş dori să menţionez, astăzi, problema Eurostat. S-a dovedit că Eurostat cunoştea situaţia reală din Grecia mult mai bine decât se crezuse în general. Există rapoarte publicate doar parţial care dezvăluie cazuri de fraudă încă din 2002 şi, desigur, există raportul important din 2008. Cu toate acestea, e complet neclar unde merg aceste rapoarte, care sunt efectele lor şi cine poate fi făcut responsabil pentru ele sau, în acest caz, pentru că nu s-a luat nicio măsură.
Prin urmare, doresc să sugerez, în acest moment, să colaborăm în mod constructiv cu Eurostat, nu doar în ceea ce priveşte practicile scandaloase care, desigur, existau şi în trecut. Propun ca Comisia să ia măsuri pentru a asigura independenţa Eurostat şi pentru a oferi cetăţenilor informaţiile de care avem atât de mare nevoie pentru a revoluţiona democraţia.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Astăzi, ne confruntăm cu un dezastru natural cu consecinţe neprevăzute. Ştiinţa ne permite să calculăm cu o precizie rezonabilă efectul particulelor din atmosferă asupra motoarelor avioanelor şi sistemelor avionice. De asemenea, ştiinţa ne permite să calculăm mişcarea acestor particule în atmosferă cu un grad rezonabil de precizie. Miniştrii de transport din ţările membre UE se întâlnesc astăzi pentru a hotărî cum trebuie abordată situaţia transportului aerian. Concluziile acestei întâlniri trebuie să se bazeze pe cunoştinţe ştiinţifice şi pe principiul precauţiei. Economia nu trebuie să fie mai importantă decât siguranţa cetăţenilor. Europa trebuie să se comporte în continuare ca un bastion al securităţii şi calităţii vieţii. Totuşi, ne aşteptăm la soluţii rapide şi pragmatice în ceea ce priveşte sistemele de transport alternativ, terestru şi maritim.
În ultimul an ne-am confruntat cu mai multe crize, dezastre naturale şi cu o epidemie; având în vedere toate acestea...
(Preşedinta l-a întrerupt pe vorbitor)
Ioan Enciu
Doamnă Preşedinte, la sfârşitul acestui an urmează să fie pusă în aplicare cea de a treia directivă poştală care liberalizează complet această piaţă. Criza economico-financiară are repercusiunile cunoscute, inclusiv pe piaţa poştală.
În urma aplicării directivei, în statele membre unde s-a liberalizat în totalitate piaţa poştală, efectele crizei s-au dublat. Aici concedierile, scăderile veniturilor personalului rămas sunt peste medie. De asemenea, s-au produs şi diminuarea tranzacţiilor, creşterea tarifelor poştale, precum şi privarea cetăţenilor din localităţi şi regiuni greu accesibile de accesul la comunicare şi serviciu universal.
Consider că este necesară o evaluare a consecinţelor sociale înregistrate prin aplicarea acestei directive. Este de datoria noastră să prevenim instalarea unui dumping social şi cer instituţiilor europene implicate să examineze varianta aplicării unui moratoriu de cel puţin doi ani faţă de termenele prevăzute pentru implementarea acestei directive, diferenţiat în fiecare din restul statelor membre.
Cristian Dan Preda
Vreau să vorbesc astăzi despre situaţia foarte delicată în care se află un jurnalist pe nume Ernest Vardanian, care a fost arestat de regimul lui Igor Smirnov din auto-proclamata Republică Transnistria.
Jurnalistul Vardanian este acuzat de înaltă trădare şi spionaj, ceea ce este nu doar absurd, este absolut caricatural. Jurnalistului i s-a refuzat, de altfel, judecarea în libertate, stă în condiţii absolut indecente şi aş vrea să spun că acest gest este un gest prin care autorităţile de la Tiraspol vor să intimideze Chişinăul în condiţiile în care noul guvern instalat după alegerile de anul trecut doreşte o apropiere de Uniunea Europeană şi doreşte, de asemenea, rezolvarea conflictului transnistrean.
Cer eliberarea imediată şi necondiţionată a jurnalistului Ernest Vardanian şi cer autorităţilor autoproclamatei Republici de la Transnistria să facă un pas către Chişinău pentru deblocarea conflictului de acolo.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Criza economică şi financiară a afectat cel mai puternic populaţia cea mai săracă. Pentru a răspunde necesităţilor acestor persoane, Uniunea Europeană a declarat anul 2010 drept Anul european de luptă împotriva sărăciei şi a excluziunii sociale. Se estimează că în Europa peste 40 de milioane de persoane trăiesc în sărăcie şi aproape încă 40 de milioane sunt ameninţate de sărăcie. Este deosebit de regretabil faptul că un sfert dintre acestea, adică 20 de milioane, sunt copii. Problemele cu care se confruntă nu se referă doar la lipsa alimentelor, a asistenţei medicale şi a îmbrăcămintei, ci, mai ales, la lipsa perspectivei de îmbunătăţire a situaţiei şi de salvare din sărăcie. Asigurarea unui nivel ridicat de educaţie este măsura cea mai importantă care poate ajuta la modificarea acestei situaţii tragice. Această necesitate poate fi observată în oraşele mici şi în zonele rurale care se află departe de centrele academice. Prin urmare, consider că o soluţie esenţială pentru schimbare constă în creşterea finanţării alocate programelor de burse pentru tinerii din familii sărace.
Derek Vaughan
Dle Preşedinte, salut dezbaterea de mâine privind criza aeriană, deoarece trebuie să nu uităm că acest lucru afectează nu doar Parlamentul, ci şi cetăţenii şi întreprinderile din întreaga Europă. Acest lucru se întâmplă într-un moment când Europa sau cea mai mare parte a Europei îşi revine dintr-o recesiune profundă. Regatul Unit, la fel ca multe alte ţări, însă nu toate, îşi revine din această recesiune datorită faptului că guvernul a intervenit atunci când piaţa s-a prăbuşit, nu a stat deoparte aşa cum ar fi vrut unii.
În următoarele săptămâni vor fi daţi publicităţii mai mulţi indicatori economici pentru Regatul Unit şi cred că mulţi dintre aceştia vor fi pozitivi. Acest lucru se datorează intervenţiei guvernului. Cred că este important ca şi instituţiile UE să intervină în perioadele de dificultăţi economice. Toate instituţiile UE trebuie să se asigure, pe viitor, că bugetele noastre servesc la a ajuta cetăţenii şi întreprinderile să depăşească perioadele de dificultăţi economice şi să facă planuri de recuperare.
Diogo Feio
(PT) Subiectul pe care doresc să-l aduc în discuţie în cadrul acestei sesiuni plenare este poziţia bugetară a mai multor state membre. Fac acest lucru acum deoarece a expirat termenul pentru depunerea programelor de stabilitate şi creştere. Aceste programe previzionează poziţiile pe termen mediu şi lung ale mai multor state membre. În cazul ţării mele, Portugalia, Comisia a remarcat că programul depus este unul riscant. Acesta este un semnal îngrijorător pentru pieţe, însă, mai ales, arată că erau vizate stabilitatea şi sănătatea conturilor publice, deşi este important să avem în vedere şi problema creşterii. Şi în acest caz, cifrele prezentate de ţara mea nu sunt satisfăcătoare, iar preocuparea pentru aspecte precum simplificarea pentru derularea afacerilor şi situaţia competitivităţii fiscale încă lipseşte, din păcate.
William
Doamnă preşedintă, este vorba de fapt despre penultimul discurs, însă aş dori să-l întreb pe domnul care pleda pentru intervenţia UE cum crede că ar trebui să intervină Uniunea împotriva cenuşii vulcanice.
Preşedinta
Întrebările suplimentare folosind cartonaşul albastru nu sunt permise în timpul intervenţiilor de un minut. Prin urmare, nu era o solicitare de respectare a Regulamentului de procedură. Colegul dumneavoastră vă poate răspunde la întrebare într-o discuţie personală, dar, în orice caz, nu în timpul dezbaterii în plen.
Malika Benarab-Attou
(FR) Doamnă preşedintă, aş fi dorit să asiguraţi un echilibru între sexe atunci când aţi acordat cuvântul. Aţi acordat cuvântul bărbaţilor de cinci ori consecutiv.
Preşedinta
Vă mulţumesc foarte mult. După cum vă puteţi închipui, în calitate de preşedinte al Grupului la nivel înalt privind egalitatea de gen şi diversitatea, acord o foarte mare importanţă egalităţii. Avem o listă de vorbitori şi am încercat ca aceasta să fie echilibrată. Desigur, luarea cuvântului în timpul dezbaterii depinde şi de cine este prezent.
Aici se încheie acest punct.
