Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Consiliului)
Preşedintele
Urmează timpul alocat întrebărilor (B6-0231/2009).
Următoarele întrebări au fost adresate Consiliului.
Domnul Kohout reprezintă Consiliul. Doresc să profit de ocazie pentru a saluta decizia luată astăzi de senatul ceh, care ne dă speranţe pentru ratificarea în viitor a Tratatului de la Lisabona.
Subiect: Protecţia creaţiilor europene
Având în vedere faptul că există creaţii europene defavorizate de numărul uriaş de exemplare piratate, ce măsuri propune Consiliul pentru a asigura o protecţie reală?
Jan Kohout
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - Domnule preşedinte, vă mulţumesc pentru cuvintele frumoase exprimate la adresa Republicii Cehe şi a senatului. Suntem, de asemenea, foarte mulţumiţi că unda verde dată Tratatului de la Lisabona este mult mai puternică astăzi decât era cu câteva ore în urmă.
Pentru a răspunde la prima întrebare, doresc să afirm că şi Consiliul împărtăşeşte îngrijorările exprimate de onorabilul deputat cu privire la necesitatea abordării exhaustive a problemei reprezentate de piratarea operelor protejate. Această chestiune a fost identificată drept o prioritate strategică atât de Parlamentul European, cât şi de Consiliu, în cadrul efortului general de a proteja şi promova inovaţia creatorilor europeni şi, în consecinţă, competitivitatea economiei europene.
Parlamentul European şi Consiliul au adoptat Directiva 2004/48/CE, care creează un cadru comunitar pentru respectarea drepturilor de proprietate intelectuală, şi lucrează în prezent la o propunere de directivă privind măsurile penale, care are scopul de a asigura respectarea acestor drepturi.
Cadrul legislativ deja în vigoare oferă o bază solidă ce le permite statelor membre să urmărească protecţia efectivă a drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv prin combaterea pirateriei. În plus, Comunitatea Europeană şi statele membre participă la negocieri aflate în curs de desfăşurare, referitoare, de exemplu, la proiectul de acord comercial de combatere a contrafacerii, pentru ca protecţia drepturilor intelectuale să fie mai eficientă la nivel internaţional.
La 25 septembrie 2008, Consiliul a adoptat o rezoluţie care prevedea măsuri concrete de adoptat de statele membre şi de Comisie în cadrul unui plan exhaustiv de combatere a contrafacerii şi pirateriei la nivel european. În plus, în noiembrie 2008, Consiliul a adoptat o serie de concluzii ca răspuns la comunicarea Comisiei din ianuarie 2008 privind conţinutul creativ online pe piaţa unică, evidenţiind, printre altele, necesitatea promovării şi a facilitării online a ofertelor legale de materiale protejate de drepturile de autor, ca important mijloc de combatere eficientă a pirateriei.
În domeniul vamal, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 1383/2003 privind intervenţia autorităţilor vamale împotriva mărfurilor suspectate de a aduce atingere anumitor drepturi de proprietate intelectuală, precum şi măsurile care trebuie aplicate mărfurilor care aduc atingere anumitor drepturi de proprietate intelectuală. Acest regulament prevede condiţiile în care autorităţile vamale pot interveni în situaţiile în care mărfurile sunt suspectate de a aduce atingere anumitor drepturi de proprietate intelectuală, precum şi măsurile care trebuie aplicate de autorităţi mărfurilor considerate ilegale.
În special, Comisia a încheiat o serie de acorduri de cooperare vamală, precum acordul recent încheiat cu China, pentru a ameliora şi facilita cooperarea cu autorităţile vamale din ţările terţe, printre altele în lupta împotriva produselor contrafăcute şi piratate. Aceste acorduri reprezintă mijloace şi metode practice de cooperare între Comunitatea Europeană şi autorităţile vamale din ţările partenere. Aceste acorduri sunt puse în aplicare şi actualizate constant, în cadrul unor comitete mixte de cooperare vamală stabilite în temeiul acestor acorduri.
La nivel multilateral, Consiliul contribuie activ la activitatea desfăşurată sub auspiciile Organizaţiei Mondiale a Vămilor.
În sfârşit, la 16 martie 2009, Consiliul a adoptat o rezoluţie privind planul de acţiune vamală al UE de combatere a încălcării drepturilor de proprietate intelectuală pentru perioada 2009-2012, în urma rezoluţiei Consiliului din 25 septembrie 2008, menţionată mai sus.
Consiliul rămâne deschis în ceea ce priveşte examinarea oricăror iniţiative viitoare care ar avea ca obiect consolidarea luptei împotriva contrafacerii şi a pirateriei, astfel încât să asigure o protecţie mai largă titularilor de drepturi. Consiliul apreciază orice eforturi similare întreprinse de Parlamentul European în acest sens.
Manuel Medina Ortega
(ES) Vă mulţumesc foarte mult pentru răspunsul dumneavoastră, domnule preşedinte. Cred că, de fapt, Consiliul înţelege care este problema, însă aş dori să insist asupra acestui punct şi să vă întreb, domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, dacă într-adevăr Consiliul este conştient de faptul că în prezent producţia culturală europeană se află sub nivelul minim.
Legislaţia Uniunii Europene privind protecţia operelor de creaţie este cea a unei ţări subdezvoltate şi, prin urmare, producţia noastră culturală scade sub nivelul celei din ţările subdezvoltate. Acest lucru este evident mai ales în sectorul audiovizual, unde în prezent cea mai mare parte a producţiei provine din afara Europei, în principal din Statele Unite, pentru că această ţară protejează operele de creaţie. Dacă Europa nu protejează operele de creaţie, nu le vom avea. Este Consiliul conştient de responsabilitatea care îi revine în prezent?
Paul Rübig
(DE) Întrebarea mea priveşte următoarele aspecte: Amendamentul de compromis al doamnei Trautmann, având ca obiect pachetul normativ privind telecomunicaţiile, a fost respins astăzi în Parlament cu majoritate de voturi. Acest lucru înseamnă că, prin urmare, ea l-a plasat pe preşedintele Sarkozy într-o situaţie favorabilă, cu soluţia sa "trei lovituri - afară”. Cum apreciază preşedinţia cehă votul de astăzi din Parlament privind artiştii creatori europeni care doresc să îşi protejeze drepturile pe internet?
Jan Kohout
Domnule preşedinte, doresc să îl asigur pe onorabilul deputate că într-adevăr Consiliul este conştient de faptul că este vorba despre o activitate semnificativă şi o reală ameninţare la adresa patrimoniului cultural al europenilor şi al Uniunii Europene. Cred că este evident din lista de măsuri faptul că într-adevăr Consiliul a înţeles în cursul lunilor precedente şi al anilor precedenţi că aceste chestiuni au fost şi continuă să reprezinte o prioritate, chiar în cadrul unui plan european global care a stabilit măsuri cu scopuri specifice, precum crearea Observatorului european al contrafacerii şi al pirateriei. Cred că ar trebui menţionat în acest context că, într-adevăr, Consiliul realizează responsabilitatea care îi revine, este conştient de natura gravă a problemei în discuţie şi este decis să ia măsuri specifice în acest domeniu. În ceea ce priveşte pachetul normativ privind telecomunicaţiile, atât preşedinţia precedentă, cât şi cea actuală au investit multă energie în acest domeniu. Suntem dezamăgiţi de faptul că întregul compromis, inclusiv dispoziţia privind lupta împotriva pirateriei, nu a fost aprobat. Doresc să îmi exprim speranţa că pachetul privind telecomunicaţiile care a fost admis va fi în cele din urmă adoptat, în urma unor proceduri ulterioare. Totuşi, sunt dezamăgit de faptul că, din motivele menţionate de onorabilul deputat, pachetul nu a fost adoptat astăzi.
Subiect: Schimbările climatice
Având în vedere bine-cunoscutul scepticism al preşedintelui ceh Václav Klaus privind schimbările climatice, cum asigură Consiliul respectarea opiniei marii majorităţi a statelor membre ale Uniunii Europene şi a cetăţenilor care susţin adevărul dovedit ştiinţific al schimbărilor climatice provocate de om, în special în cadrul pregătirilor pentru reuniunea la nivel înalt de la Copenhaga, privind clima, şi apropiata preşedinţie suedeză?
Jan Kohout
-- Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - În martie, Consiliul şi Consiliul European de primăvară au adoptat o nouă poziţie pentru negocierile privind schimbările climatice la nivel mondial, având în vedere în special Conferinţa de la Copenhaga.
La această reuniune din 19-20 martie 2009, Consiliul şi-a subliniat convingerea potrivit căreia criza economică şi măsurile strategice adoptate ca răspuns la aceasta reprezintă ocazia de a realiza reformele economice necesare şi în acelaşi timp de a accelera reformele pentru o economie sigură şi durabilă, bazată pe emisii reduse de dioxid de carbon şi cu resurse eficiente.
În concluziile preşedinţiei Consiliului European din martie anul acesta s-a afirmat că Uniunea Europeană a rămas ferm angajată în a-şi asuma un rol principal şi în a ajunge la un acord global şi cuprinzător privind schimbările climatice la Copenhaga în decembrie anul acesta, pentru a limita încălzirea globală la mai puţin de 2° Celsius.
În acest scop, Consiliul European a reamintit angajamentul Uniunii Europene de a reduce emisiile din atmosferă cu 30%, drept contribuţia a sa la acest acord, cu condiţia ca alte ţări dezvoltate să se angajeze să obţină reduceri comparabile ale emisiilor şi cu condiţia ca ţările în curs de dezvoltare cu o economie mai avansată să contribuie în funcţie de responsabilităţile şi capacităţilor lor respective. Consiliul European va continua să discute aceste chestiuni în cadrul reuniunii sale din iunie.
Avril Doyle  
autor supleant. - Doresc să mulţumesc preşedinţiei cehe pentru prezidarea comisiei şi pentru opiniile sale în acest domeniu.
După cum l-am întrebat anterior pe unul dintre colegii dumneavoastră, pot primi asigurări acum, când ne apropiem de reuniunea critică a Convenţiei-cadru a Organizaţiei Naţiunilor Unite privind schimbările climatice COP-15 care va avea loc la Copenhaga în decembrie anul acesta, că ne vom bucura de sprijinul entuziast al guvernului ceh pentru un acord adecvat şi pe deplin echitabil privind reducerea emisiilor de carbon la nivel mondial?
V-aţi început mandatul la preşedinţie cu reputaţia de sceptici în ceea ce priveşte schimbările climatice. Puteţi confirma acum că v-aţi convertit şi că sunteţi pe deplin de acord cu pachetul legislativ privind schimbările climatice şi energia, care a fost adoptat cu o majoritate covârşitoare în decembrie anul trecut de către acest Parlament?
Jan Kohout
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - (CS) Domnule preşedinte, pentru a răspunde la întrebare, aş dori mai întâi să afirm că noi,- prin aceasta înţelegându-se guvernul ceh şi Republica Cehă, - nu am fost niciodată sceptici în ceea ce priveşte schimbările climatice. Nu cred că cele afirmate în discursul meu, referitor la anumite concluzii adoptate de Consiliul European din martie, la anumite măsuri adoptate de Consiliile Europene precedente, la care a participat şi guvernul ceh, precum şi la faptul că guvernul este de acord cu aceste concluzii, este de natură să indice în vreun fel că guvernul, fie cel actual, fie cel nou, care îşi începe mandatul vineri, şi-au schimbat întrucâtva opiniile în acest domeniu. În acest sens, putem spune că vom urma linia de conduită adoptată sau conturată de Consiliile precedente, iar ambiţia noastră este ca Uniunea Europeană să depună toate eforturile la reuniunea europeană la nivel înalt din luna iunie pentru a trece mai departe, în ciuda tuturor problemelor sau dificultăţilor aferente, la pregătirea mandatului Consiliului European şi la negocierea cadrului pentru Copenhaga. Am simţit în întrebare o aluzie la preşedintele ceh însă vă pot spune în mod categoric şi cu onestitate că acum două zile a avut loc la Praga o reuniune la nivel înalt cu Japonia, prezidată în numele Uniunii Europene de preşedintele Klaus, şi dacă acolo aţi descoperit cumva ceva care să fie în dezacord cu opinia unificată a Uniunii Europene privind clima, vă rog să aveţi amabilitatea de a-mi spune, deşi ştiu că nu s-a întâmplat nimic de acest gen. Observate din această perspectivă, aceste îngrijorări mi se par de înţeles, însă în principiu nu întru totul justificate şi sper că am reuşit să le risipesc.
Subiect: Tratatul de la Lisabona şi preşedinţia cehă
Ar putea Consiliul să comenteze asupra unui eventual calendar de ratificare a Tratatului de la Lisabona de către Republica Cehă?
Jan Kohout
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - (CS) Domnule preşedinte, în introducerea dumneavoastră la discursul meu de astăzi aţi făcut o comunicare în care aţi felicitat Republica Cehă pentru faptul că senatul său a aprobat astăzi Tratatul de la Lisabona cu o majoritate netă de voturi. Cred că - în momentul de faţă - acesta este cel mai bun răspuns la întrebarea în discuţie.
Avril Doyle
Îi mulţumesc ministrului ceh şi felicitări prin intermediul acestuia preşedintelui şi membrilor senatului ceh. Acum, atât camera superioară, cât şi cea inferioară au votat ratificarea.
Mă puteţi privi ca pe un deputat irlandez al acestei Camere şi afirma: Râde ciob de oală spartă! Avem totuşi treabă de făcut în Irlanda. Polonezii şi germanii au şi ei de făcut puţină curăţenie.
Dar pot să vă rog să îmi indicaţi când şi dacă există posibilitatea ca preşedintele dumneavoastră Klaus să accepte dorinţele camerei superioare şi ale celei inferioare şi să aprobe - sau să autorizeze, dacă doriţi - ratificarea deplină a tratatului? Din nou, mulţumesc. Sunt încântat de rezultatul de astăzi din senatul dumneavoastră.
Paul Rübig
(DE) Domnule preşedinte, felicit preşedinţia cehă pentru decizia din senatul său. Însă, trebuie să spun că noi în Europa suntem evident nemulţumiţi în legătură cu multe domenii ale interacţiunii dintre instituţiile Uniunii Europene şi că acesta este motivul pentru care am negociat acest tratat de reformă în ultimele opt luni. S-ar putea oare realiza o dezbatere în Republica Cehă pentru a şti ce li se pare de fapt îngrijorător cu privire la acest tratat şi ce alternative poate le oferi preşedintele Klaus europenilor pentru a înlătura nemulţumirea actuală, pe care o invocă cu ardoare, şi ce soluţii ar avea în vedere? În prezent, tot ceea ce ştim este că doreşte să împiedice reforma, fără a prezenta propuneri pozitive.
Bernd Posselt
(DE) Domnule preşedinte, în pofida faptului că preşedintele Klaus a prejudiciat reputaţia naţională a ţării sale din pur egocentrism, doresc şi eu să felicit preşedinţia cehă şi să afirm că a fost o preşedinţie de prim rang. Sunt bucuros că în ceea ce priveşte procedura parlamentară, preşedinţia s-a încheiat cu ratificarea tratatului.
Jan Kohout
Domnule preşedinte, doresc să vă mulţumesc pentru cuvintele de apreciere şi pentru felicitările dumneavoastră pentru aprobarea Tratatului de la Lisabona de către senatul nostru. Preşedintele Klaus are propriile păreri şi noi în Republica Cehă îi respectăm opiniile, care se încadrează în spectrul libertăţii de opinie. În ceea ce priveşte dezbaterile privind Tratatul de la Lisabona, acestea s-au dovedit a fi foarte intense, motiv pentru care senatul nu a aprobat Tratatul de la Lisabona până în prezent, în urma unor discuţii îndelungate în acest sens. Larga majoritate de voturi favorabile tratatului - 54 de senatori din cei 80 prezenţi - a cuprins şi voturile unor senatori din Partidul Democratic Civil (ODS) (partid fondat cândva de preşedintele Klaus), ceea ce indică faptul că există "eurorealism” în Republica Cehă, că există un sentiment acut de coresponsabilitate pentru Europa şi Uniunea Europeană, precum şi voinţa de a continua procesul integrării europene şi de participa activ la acesta. În ceea ce priveşte obligaţia constituţională de adoptare de către ambele camere ale parlamentului ceh, aceasta reprezintă într-adevăr o condiţie prealabilă ratificării, care culminează cu semnătura preşedintelui. În această privinţă, Constituţia nu prevede termene şi nu aş vrea să fac acum speculaţii cu privire la data până la care preşedintele va semna tratatul. Pentru noi, situaţia este cu totul nouă, chiar în sânul Republicii Cehe. Aceasta reprezintă o mare uşurare pentru noi şi, bineînţeles, ne bucurăm. Vom continua, bineînţeles, să avem consultări şi discuţii pentru a finaliza ratificarea în cel mai scurt timp posibil.
Subiect: Croaţia, Macedonia şi Europa de Sud-Est
Cum apreciază Consiliul posibilitatea încheierii negocierilor de aderare cu Croaţia, a stabilirii unui termen pentru negocieri cu Macedonia până la sfârşitul anului şi a concretizării perspectivelor de aderare la Uniunea Europeană pentru statele din sud-estul Europei, inclusiv Kosovo, care se află între Croaţia şi Macedonia?
Jan Kohout
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - Domnule preşedinte, negocierile cu Croaţia au ajuns într-o etapă importantă şi exigentă. De la începutul acestor negocieri, au fost deschise 22 de capitole, dintre care şapte au fost închise provizoriu. Nu se pot face previziuni privind încheierea procesului de negociere. După cum ştiţi, avansarea negocierilor depinde, în principal, de progresul înregistrat de Croaţia în pregătirile pentru aderare, în abordarea criteriilor de deschidere şi închidere, precum şi în îndeplinirea cerinţelor cuprinse în cadrul de negociere şi în îndeplinirea de către Croaţia a obligaţiilor prevăzute în Acordul de stabilizare şi de asociere.
Punerea în aplicare a parteneriatului pentru aderare revizuit este, de asemenea, importantă pentru a continua pregătirea integrării în Uniunea Europeană. O deplină cooperare cu Tribunalul Penal Internaţional pentru fosta Iugoslavie, inclusiv accesul la documente, rămâne esenţială în conformitate cu cadrul de negociere. În acest context, trebuie reamintit că de nenumărate ori Consiliul a afirmat faptul că, în conformitate cu cadrul de negociere şi cu parteneriatul pentru aderare, eforturile pentru dezvoltarea relaţiilor de bună vecinătate trebuie continuate - mai ales activitatea privind identificarea unor soluţii la problemele bilaterale cu ţările vecine, în special aspectele frontaliere.
Preşedinţia regretă că problema de la graniţa cu Slovenia afectează ritmul negocierilor privind aderarea Croaţiei, iar progresul înregistrat pe teren nu se compară cu progresul înregistrat anterior. După cum ştiţi, preşedinţia actuală, împreună cu cea precedentă şi cea viitoare şi cu Comisia, au depus eforturi considerabile pentru a facilita progresul în acest domeniu. În plus, în cadrul Consiliului Afaceri Generale şi Relaţii Externe din aprilie au avut loc discuţii utile pentru a evalua situaţia.
Referitor la Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, doresc să reamintesc decizia Consiliului European din decembrie 2005 de a-i acorda acesteia statutul de ţară candidată, având în vedere, în special, cerinţele procesului de stabilizare şi de asociere, criteriile de aderare şi punerea în aplicare a priorităţilor din cadrul parteneriatului, progresul considerabil înregistrat în completarea cadrului legislativ privind Acordul-cadru de la Ohrid, precum şi parcursul său, începând cu anul 2001, referitor la punerea în aplicare a Acordului de stabilizare şi de asociere, inclusiv dispoziţiile privind comerţul.
Conform Consiliului European din iunie 2008, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei va putea lua măsuri suplimentare pentru a progresa în vederea aderării la Uniunea Europeană, cu condiţia ca cerinţele prevăzute în concluziile Consiliului European din decembrie 2005, criteriile politice de la Copenhaga şi priorităţile-cheie ale parteneriatului de aderare să fie îndeplinite. Menţinerea relaţiilor de bună vecinătate, inclusiv o soluţie negociată şi reciproc acceptabilă în această materie, rămâne esenţială. Organizarea de alegeri libere şi corecte este crucială. În conformitate cu evaluarea preliminară a misiunii OSCE/ODIHR de observare a alegerilor, scrutinele din 22 martie şi 5 aprilie au fost organizate în detaliu, cu respectarea majorităţii angajamentelor şi standardelor internaţionale.
Acesta reprezintă un important pas înainte pentru democraţia acestei ţări. Încurajăm noul preşedinte şi guvernul în eforturile lor de a realiza progrese în ţara lor, în folosul tuturor cetăţenilor, precum şi guvernul, pentru a se concentra asupra programului de reformă având ca obiect aspecte precum consolidarea statului de drept, progresul economic şi lupta împotriva corupţiei şi a crimei organizate.
Referitor la alte ţări din Balcanii de Vest, în ultimii ani s-au realizat progrese considerabile în vederea aderării la Uniunea Europeană, însă acestea au fost inegale şi rămân provocări uriaşe. Consiliul este dispus să susţină eforturile depuse pentru a face faţă acestor provocări, în special prin punerea în aplicare a unor acorduri de stabilizare şi de asociere şi prin acordarea unui sprijin financiar considerabil. Procesul de stabilizare şi de asociere rămâne cadrul general pentru perspectiva europeană a Balcanilor de Vest. Prin realizarea de progrese solide în cadrul reformei economice şi politice şi prin îndeplinirea condiţiilor şi cerinţelor necesare, ceilalţi potenţiali candidaţi din Balcanii de Vest ar trebui să dobândească statutul de candidat după propriile merite, având drept ultim scop aderarea la UE.
În decembrie 2008, Muntenegru şi-a depus cererea de aderare. La 23 aprilie anul acesta, Consiliul a solicitat Comisieisă pregătească un aviz privind cererea respectivă, pe baza căruia Consiliul să poată lua decizii în continuare. La 28 aprilie, Albania şi-a prezentat cererea de aderare la Uniunea Europeană. Într-o etapă ulterioară, ar putea fi primite cereri şi din partea altor ţări.
Consiliul reaminteşte faptul că Uniunea Europeană este dispusă să asiste dezvoltarea economică şi politică din Kosovo printr-o perspectivă europeană clară, în conformitate cu perspectiva europeană a regiunii. Consiliul salută intenția Comisiei de a prezenta, în toamna anului 2009, un studiu privind măsurile ce pot fi luate în continuare pentru dezvoltarea politică şi socio-economică din Kosovo. Consiliul şi-a luat angajamentul de a consolida contactele dintre persoane, precum eliminarea cerinţelor privind vizele odată cu îndeplinirea criteriilor definite în foile de parcurs privind liberalizarea vizelor, precum şi promovarea în continuare a schimburilor de studenţi şi tineri profesionişti.
Consolidând principiul proprietăţii, UE evidenţiază totodată importanţa cooperării regionale şi a relaţiilor de bună vecinătate între ţările din Balcanii de Vest. Cooperarea regională şi programul european sunt strâns legate. Cu cât statele din Balcanii de Vest cooperează mai mult între ele, cu atât se vor integra mai bine în structurile europene. Aceasta deoarece cooperarea regională contribuie la adoptarea unei viziuni comune în regiune şi la identificarea unor soluţii pentru chestiuni de interes comun în domenii, precum energia, transportul, comerţul, lupta împotriva crimei organizate şi a corupţiei, întoarcerea refugiaţilor şi controlul la frontieră.
Bernd Posselt
(DE) Multe mulţumiri pentru acest răspuns foarte bun şi exhaustiv.
Mai am trei întrebări foarte scurte:
În primul rând, credeţi că este posibil ca preşedinţia cehă să deschidă un nou capitol cu Croaţia?
În al doilea rând, veţi fixa o dată pentru Macedonia anul acesta?
În al treilea rând, care este termenul pentru ridicarea relaxarea privind vizele?
Jan Kohout
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - (CS) Domnule preşedinte, cu privire la prima întrebare privind deblocarea procesului de negociere, după cum am afirmat anterior în cadrul discursului meu de deschidere, unul dintre punctele de pe ordinea de zi a ultimei reuniuni a Consiliului Afaceri Generale şi Relaţii Externe a fost dedicat exact acestor chestiuni. Suntem ferm convinşi că în cadrul preşedinţiei actuale se vor realiza progrese în acest domeniu şi că se va ajunge la un acord care să faciliteze încheierea capitolelor de negociere care au fost pregătite pentru a fi încheiate. Acesta a fost unul dintre principalele obiective ale acestei preşedinţii, încă de la începutul demersurilor privind deblocarea acestei situaţii. Se conturează deja o soluţie şi sperăm că aceasta va fi acceptabilă pentru toate părţile implicate, permiţând realizarea unor progrese în cadrul negocierilor.
În ceea ce priveşte întrebarea legată de Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (FYROM), trebuie menţionat că în acest moment nu ne aşteptăm să se stabilească o dată sau să se finalizeze alte chestiuni aferente pe durata acestei preşedinţii. Nu avem în vedere liberalizarea vizelor în primul semestru al acestui an, însă credem că până la sfârşitul acestui an sau până la începutul celui următor, cetăţenii unor ţări din Balcanii de Vest, care sunt pe punctul de a îndeplini sau au îndeplinit deja criteriile, vor putea călători fără viză din unele ţări din Balcanii de Vest în Uniunea Europeană. S-a evidenţiat în mai multe rânduri faptul că una dintre priorităţile preşedinţiei noastre este de a aduce ţările din Balcanii de Vest şi cele din Uniunea Europeană mai aproape unele de altele. Am depus eforturi considerabile în acest sens şi dorim să depunem eforturi egale, dacă nu chiar mai mari, pentru realizarea acestei priorităţi în cele două luni care ne mai rămân.
Subiect: Protecţia categoriilor celor mai vulnerabile în contextul crizei economice
În concluziile reuniunii sale din 19-20 martie, Consiliul European a afirmat că în abordarea impactului social al crizei economice actuale, "o atenţie deosebită ar trebui acordată categoriilor celor mai vulnerabile şi noilor riscuri de excludere”.
Prin ce mijloace îşi fixează Consiliul atenţia asupra categoriilor celor mai vulnerabile, precum noii migranţi, persoanele în vârstă, minorităţile etnice stabilite, persoanele cu handicap şi cele fără adăpost, pentru a le proteja împotriva marginalizării?
Jan Kohout
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - După cum onorabilul deputat european a afirmat foarte bine, Raportul comun privind protecţia socială şi incluziunea socială, adresat reuniunii Consiliului European din 19-20 martie, evidenţiază necesitatea unor politici sociale corespunzătoare, care nu doar să atenueze impactul social negativ asupra categoriilor celor mai vulnerabile ci şi să amortizeze impactul crizei asupra economiei în general.
Acest fapt implică eventual ajustarea beneficiilor, pentru a le asigura celor afectaţi un sprijin corespunzător. Este necesar, în special, să se pună în aplicare strategii cuprinzătoare de incluziune activă care să combine şi să echilibreze măsurile şi accesul pe piaţa muncii la servicii de calitate şi venituri minime adecvate.
Trebuie susţinute eforturile statelor membre de a pune în aplicare strategii cuprinzătoare împotriva sărăciei şi a excluderii sociale a copiilor, incluzând servicii de calitate privind îngrijirea copiilor, care să fie accesibile şi acceptabile din punct de vedere financiar.
Este necesară o activitate susţinută pentru a aborda problema persoanelor fără adăpost drept o formă de excludere extrem de gravă, pentru a promova incluziunea socială a migranţilor şi a aborda, de exemplu, multiplele dezavantaje pe care le întâmpină persoanele de etnie romă şi vulnerabilitatea acestora la excluderea socială.
Vigilenţa este, de asemenea, necesară întrucât pot apărea noi categorii expuse la risc, printre care tinerii lucrători şi cei care pătrund pe piaţa muncii, precum şi riscuri noi.
În ceea ce priveşte situaţia specială a persoanelor în vârstă, a minorităţilor etnice şi a persoanelor cu handicap, Consiliul a adoptat deja legislaţie care are drept scop protejarea acestora şi a altor categorii vulnerabile împotriva discriminării. Directiva 2000/78/CE a Consiliului stabileşte un cadru general în favoarea egalităţii de tratament în ceea ce priveşte încadrarea în muncă şi ocuparea forţei de muncă şi interzice discriminarea pe motive de apartenenţă religioasă sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală în ceea ce priveşte încadrarea în muncă şi ocuparea forţei de muncă. Directiva 2000/43/CE a Consiliului pune în aplicare principiul egalităţii de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică, într-un mare număr de domenii, inclusiv încadrarea în muncă, munca independentă, formarea profesională, securitatea socială, educaţia şi accesul la bunuri şi servicii, inclusiv locuinţele.
În plus, Consiliul examinează în prezent o nouă propunere a Comisiei care vizează o protecţie şi mai eficientă împotriva discriminării. Propunerea de directivă a Consiliului privind punerea în aplicare a principiului egalităţii de tratament între persoane, fără deosebire de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală, ar extinde protecţia împotriva discriminării pe motive de apartenenţă religioasă sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală şi la alte domenii decât încadrarea în muncă. La 2 aprilie 2009, Parlamentul European a votat în favoarea propunerii Comisiei, în conformitate cu procedura de consultare, iar discuţiile privind proiectul de directivă sunt în curs de derulare în cadrul Consiliului.
Permiteţi-mi să reamintesc, de asemenea, că primăvara trecută Consiliul şi Parlamentul au negociat cu succes un acord la prima lectură privind propunerea Comisiei de a stabili în 2010 un An european de luptă împotriva sărăciei şi excluziunii sociale. La momentul respectiv, puţini dintre noi ar fi bănuit proporţiile crizei economice ce avea să vină. Însă, prin prisma a ceea ce s-a înţeles ulterior, este clar că atât Comisia, cât şi Consiliul şi Parlamentul au avut perfectă dreptate să se concentreze asupra unor probleme, precum sărăcia şi excluderea socială.
În sfârşit, Consiliul este, de asemenea, în curs de examinare a unui set de proiecte de concluzii privind egalitatea de tratament pentru bărbaţii şi femeile de peste 50 de ani, care au fost depuse de preşedinţia cehă. Se aşteaptă ca aceste concluzii să fie adoptate de Consiliu în luna iunie. Aceasta va constitui o nouă ocazie pentru reafirmarea angajamentului Consiliului de a asigura cetăţenilor noştri în vârstă o viaţă activă şi o vârstă trăită cu demnitate.
În cadrul actualei preşedinţii a UE, în aprilie anul acesta s-a organizat la Praga Conferinţa privind serviciile sociale, intitulată "Serviciile sociale: mijloc de mobilizare a forţei de muncă şi de consolidare a coeziunii sociale”. Conferinţa a subliniat importanţa serviciilor sociale pentru includerea activă a persoanelor care riscă să fie afectate de excluderea socială şi excluderea de pe piaţa muncii.
Datorită schimbărilor economice şi demografice, sectorul serviciilor sociale devine, pe de o parte, un domeniu important cu noi oferte de locuri de muncă, în special pentru femei şi lucrătorii în vârstă, iar, pe de altă parte, îi ajută chiar pe beneficiarii de servicii sociale să îşi păstreze locurile de muncă.
Conferinţa a stabilit puncte de plecare importante pentru discuţii ulterioare la nivel european privind rolul serviciilor sociale în societate. Deşi modalităţile de furnizare a serviciilor sociale, de împărţire a competenţelor şi concepţia privind durabilitatea financiară sunt diferite în statele membre ale Uniunii Europene, a existat un consens general între participanţii la conferinţă cu privire la rolul şi obiectivele serviciilor sociale.
În concluziile conferinţei, care vor fi ulterior elaborate şi apoi negociate în vederea adoptării de Consiliul EPSCO din iunie, se subliniază rolul serviciilor sociale drept un instrument esenţial pentru politicile sociale.
Se evidenţiază, de asemenea, necesitatea unei modalităţi integrate de concepere şi furnizare a serviciilor sociale, ţinând seama de necesităţile individuale ale clienţilor. Se menţionează rolul important al autorităţilor publice în garantarea calităţii, accesibilităţii şi durabilităţii serviciilor sociale şi se afirmă că investirea în serviciile sociale, în special pe durata actualei crize financiare şi economice, asigură şi poate consolida potenţialul de creştere şi coeziunea economiilor şi a societăţilor. Se subliniază importanţa asistenţei informale, iar aşa-numita "asistenţă instituţionalizată”, care reprezintă o combinaţie între asistenţa formală şi cea informală, pare să fie optimă şi foarte eficientă.
În concluziile conferinţei, se menţionează importanţa promovării unui sistem de formare de-a lungul întregii vieţi şi a construirii de capacităţi pentru asigurarea calităţii serviciilor. Nu în ultimul rând, se evidenţiază protecţia drepturilor, a demnităţii şi a necesităţilor speciale ale beneficiarilor de servicii sociale.
Emine Bozkurt  
autor supleant. - (NL) Domnule preşedinte, doresc să adresez mulţumiri călduroase preşedinţiei cehe pentru răspunsul la întrebarea mea. Am fost încântată să aud că problema extinderii domeniului de aplicare a directivei împotriva discriminării la bunuri şi servicii a ocupat un loc de seamă în răspunsurile dumneavoastră la întrebările privind lupta împotriva sărăciei crescânde şi a excluderii sociale în rândul categoriilor celor mai vulnerabile. Permiteţi-mi să vă spun cât de mult apreciez acest lucru.
Întrebarea mea pentru dumneavoastră este dacă acest lucru înseamnă şi că textul aprobat de Cameră în aprilie se bucură de sprijinul deplin al preşedinţiei cehe şi ce măsuri concrete aţi luat dumneavoastră, în calitate de preşedinte în exerciţiu, pentru a asigura adoptarea cât mai rapidă a acestei directive de către statele membre şi Consiliu. Vă mulţumesc.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Şi eu doresc să vă mulţumesc pentru răspunsul detaliat. Problema excluderii sociale este foarte larg răspândită şi prezintă multe aspecte, deoarece, în opinia mea, în ziua de astăzi multe persoane se confruntă pur şi simplu cu probleme de supravieţuire. Este Consiliul pregătit să crească ajutorul alimentar? Ajutorul alimentar reprezintă, de asemenea, o chestiune foarte importantă acum, când criza face ravagii, şi mi se pare că ar trebui să îi acordăm mai multă atenţie.
Jan Kohout
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - (CS) Aş dori să vă mulţumesc pentru aprecierea răspunsului meu anterior şi a eforturilor mele de a da un răspuns complet la întrebarea adresată. În ceea ce priveşte întrebarea suplimentară, trebuie să recunosc că nu sunt în măsură să dau un răspuns foarte clar în acest moment. Însă, trebuie de asemenea menţionat că toate chestiunile legate de excluderea socială, precum şi cele privind lupta împotriva sărăciei în această perioadă de criză, se află bineînţeles pe ordinea de zi şi sunt discutate intens în grupurile de lucru ale Consiliului, inclusiv directiva pe care aţi menţionat-o. În ceea ce priveşte ajutorul alimentar, este posibil să fi înţeles greşit scopul întrebării, însă în Consiliu s-a discutat şi se discută ajutorul alimentar destinat în special ţărilor în curs de dezvoltare, cu alte cuvinte ţărilor celor mai grav afectate de criza economică şi financiară, precum şi de precedenta criză alimentară. În ceea ce priveşte situaţia din Uniunea Europeană, nu se discută subiecte de acest tip. Cu toate acestea, suntem conştienţi de răspunderea pe care Uniunea Europeană o are faţă de categoriile cele mai puţin favorizate sau faţă de cele care au nevoie mai acut de asistenţă în situaţia actuală, iar acest subiect va figura, de asemenea, pe ordinea de zi a reuniunii miniştrilor pentru cooperarea la dezvoltare.
Subiect: Pactul european pentru ocuparea forţei de muncă
Cum vede Consiliul propunerea de adoptare a unui Pact european pentru ocuparea forţei de muncă, care ar putea reprezenta un instrument important în menţinerea coeziunii sociale şi în promovarea creşterii şi a redresării economice a Uniunii Europene, care suferă de pe urma crizei globale?
Jan Kohout
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - Consiliul nu a primit din partea Comisiei nicio propunere privind introducerea unei taxe europene pentru ocuparea forţei de muncă. Prin urmare, Consiliul nu este în măsură să răspundă la problemele speciale ridicate de onorabilul deputat în această privinţă. Totuşi, Consiliul împărtăşeşte îngrijorările exprimate de onorabilul deputat în întrebarea sa şi consideră că este important să se menţină coeziunea socială şi să se promoveze creşterea şi redresarea economiei Uniunii Europene, care suferă de pe urma crizei globale.
În acest context, preşedinţia doreşte să reamintească faptul că, în primul rând, statelor membre le revine răspunderea conceperii şi punerii în aplicare de politici privind ocuparea forţei de muncă. Cu toate acestea, Consiliul acordă o atenţie deosebită acestor politici privind ocuparea forţei de muncă, în special acum, când Europa se confruntă cu o criză financiară şi economică şi adoptă deja noi orientări privind ocuparea timpurie a forţei de muncă, în conformitate cu tratatul.
În acest sens, preşedinţia doreşte să reamintească faptul că în decembrie anul trecut, Consiliul European a stabilit un plan general de redresare economică la nivel european, care să abordeze, printre altele, problemele legate de ocuparea forţei de muncă rezultate în urma crizei financiare. Planul constă în măsuri bugetare imediate în valoare de 200 de miliarde € care cuprind, pe de o parte, măsuri la nivel comunitar în valoare de 30 de miliarde € şi, pe de altă parte, măsuri la nivel naţional în cuantum de 170 de miliarde €.
Consiliul European a susţinut, de asemenea, ideea unor măsuri rapide prin intermediul Fondului Social European, care să sprijine ocuparea forţei de muncă, măsuri destinate în special categoriilor celor mai vulnerabile ale populaţiei, constând, de exemplu în sprijinirea politicilor de flexisecuritate şi a politicilor de facilitare a perioadelor de tranziţie a locurilor de muncă, oferindu-le totodată statelor membre posibilitatea de a-şi reprograma eventual cheltuielile angajate în baza Fondului Social European pentru a-şi consolida strategiile de ocupare a ocupării forţei de muncă.
În plus, trebuie reamintit că, pe lângă Fondul Social European, Fondul european de ajustare la globalizare prevede, de asemenea, acordarea de asistenţă comunitară ca instrument de completare a măsurilor naţionale, inclusiv a celor de la nivel regional şi local. Acest fond, creat de Consiliu în 2007, este destinat situaţiilor speciale de criză la nivel european, cauzate de globalizare, şi prevede un ajutor individual, cu durată determinată, acordat direct lucrătorilor concediaţi.
Fondul european de ajustare la globalizare este în curs de revizuire, iar Consiliul European din martie 2009 a solicitat să se ajungă rapid la un acord. Consiliul salută acordul privind adoptarea la prima lectură a acestei revizuiri, urmând să se orienteze în funcţie de votul de astăzi din plen.
Consiliul European din martie a aprobat, de asemenea, unele măsuri suplimentare, precum: înlăturarea barierelor şi împiedicarea apariţiei altora noi şi realizarea unei pieţe interne pe deplin funcţionale; continuarea reducerii sarcinilor administrative; îmbunătăţirea condiţiilor-cadru pentru industrie, în vederea menţinerii unei baze industriale solide, şi pentru firme, acordând o atenţie sporită IMM-urilor şi inovaţiei; încurajarea parteneriatului dintre firme, cercetare, educaţie şi formare; şi accelerarea şi creşterea calităţii investiţiilor în cercetare, cunoaştere şi educaţie.
În sfârşit, preşedinţia doreşte să reamintească faptul că iniţiativa preşedinţiei actuale, constând în organizarea unei reuniuni la nivel înalt în domeniul ocupării forţei de muncă, se va concretiza la 7 mai, la Praga. Ieri, prim-ministrul adjunct ceh pentru afaceri europene, domnul Vondra, a avut ocazia de a se exprima în plen cu privire la această chestiune, în numele preşedinţiei.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Domnule preşedinte, mulţumesc preşedintelui în exerciţiu al Consiliului pentru răspunsul său. Întrebarea mea era exact pe aceeaşi lungime de undă. Oare nu ar trebui ca toate mijloacele programate din când în când - în special ca rezultat al crizei - să fie coordonate sub acelaşi acoperiş, prin intermediul a ceea ce numesc un "acord privind ocuparea forţei de muncă”, astfel încât să aducă roade pentru cetăţenii europeni, care aud vorbindu-se despre milioane de euro - aţi menţionat suma de 200 de miliarde - fără a vedea însă aceşti bani transformându-se în măsuri eficiente care să le permită să iasă din şomaj şi sărăcie?
Jan Kohout
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - (CS) Domnule preşedinte, trebuie să spun că manifest deplină înţelegere faţă de ce s-a afirmat aici şi sunt convins că următoarea reuniune la nivel înalt, "reuniunea la nivel înalt din domeniul ocupării forţei de muncă” de la Praga, va constitui o nouă ocazie pentru elaborarea şi promovarea de iniţiative care vor fi abordate în cadrul Consiliului European din iunie şi care se vor concentra exact asupra chestiunilor pe care le-am discutat aici, cu alte cuvinte asupra unor aspecte legate de impactul crizei economice asupra ocupării forţei de muncă.
Subiect: Asistenţa medicală în străinătate
Noua directivă privind mobilitatea pacienţilor, programată pentru dezbatere în Parlament în luna aprilie, va prevedea dispoziţii comune privind rambursarea asistenţei medicale primite în străinătate. Deputaţii europeni caută să le ofere pacienţilor din statele membre ale Uniunii Europene posibilităţi cât mai largi pentru a beneficia de tratament în străinătate (de exemplu, prin rambursarea în avans a serviciilor costisitoare de asistenţă medicală, astfel încât acestea să nu fie accesibile doar celor înstăriţi), în timp ce Consiliul propune ca aceste drepturi să fie limitate şi ca statele membre să decidă ce tip de asistenţă medicală acordată în străinătate cetăţenilor lor să fie rambursată.
În opinia Consiliului, cum pot fi conciliate aceste opinii diametral opuse ale Parlamentului şi Consiliului? Ce propuneri de compromis are în vedere Consiliul?
Jan Kohout
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - Domnule preşedinte, preşedinţia, continuând activitatea desfăşurată de preşedinţia franceză, este în plin proces de dezbatere a propunerii de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind aplicarea drepturilor pacienţilor în cadrul asistenţei medicale transfrontaliere.
Obiectivul preşedinţiei este acela de a găsi soluţii care să stabilească un echilibru corect între drepturile pacienţilor în cadrul asistenţei medicale transfrontaliere şi responsabilitatea statelor membre privind organizarea şi furnizarea de servicii de sănătate şi asistenţă medicală.
În conformitate cu cele afirmate de preşedinţie în cadrul dezbaterii din plen din 23 aprilie 2009, pacienţii care călătoresc în alte state membre trebuie să beneficieze de informaţii complete şi de servicii de asistenţă medicală de înaltă calitate. De asemenea, este important să ne asigurăm că directiva respectă principiul clarităţii, al siguranţei juridice şi al subsidiarităţii. Discuţiile sunt încă în curs de derulare în cadrul Consiliului, astfel încât este imposibil să prevedem dacă se va ajunge la un acord politic în timpul actualei preşedinţii cehe. Cu toate acestea, discuţiile actuale din cadrul Consiliului lasă să se întrevadă că un sistem de autorizare prealabilă poate fi limitat la anumite tipuri de asistenţă medicală. Aceasta va reprezenta o opţiune pentru statele membre, pe care acestea o pot utiliza sau nu. Această posibilitate a fost recunoscută de Curtea Europeană de Justiţie în anumite condiţii.
De asemenea, Consiliul are în vedere ca orice sistem de autorizare prealabilă să fie însoţit de măsuri care să aibă drept scop transparenţa şi informarea completă a pacienţilor cu privire la drepturile lor în cadrul asistenţei medicale primite în străinătate.
Pe de altă parte, directiva prevede un nivel minim al garanţiei pe care statele membre trebuie să le-o acorde pacienţilor lor, privind rambursarea costurilor aferente asistenţei medicale din străinătate. Această sumă este aceeaşi cu cea care ar fi suportată pentru un tratament similar în statul membru de origine. Nimic nu împiedică statele membre să le ofere pacienţilor lor care beneficiază de asistenţă medicală în străinătate o formă de rambursare mai avantajoasă, chiar în avans. Acest lucru depinde însă de politica naţională a statelor membre.
Totuşi, pentru cazurile în care persoana respectivă are într-adevăr nevoie de tratament planificat într-un alt stat membru şi când există motive medicale obiective în acest sens, rămâne valabil Regulamentul (CE) 883/2004, în temeiul căruia pacientul va beneficia de asistenţă medicală fără a suporta cheltuieli din buzunarul propriu.
În conformitate cu raportul votat în plenul Parlamentului la 24 aprilie 2009, Parlamentul European a recunoscut la rândul său sistemul de autorizare prealabilă ca instrument de planificare şi gestionare, cu condiţia ca acesta să fie transparent, previzibil, nediscriminatoriu şi să permită informarea clară a pacienţilor.
Consiliul va examina în mod detaliat toate amendamentele, urmând să stabilească modul în care va ţine cont de acestea în cadrul poziţiei sale comune, pentru a ajunge la un acord la a doua lectură.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Vă mulţumesc încă o dată pentru acest răspuns cuprinzător şi,aş spune chiar, îmbucurător. Este foarte bine că se armonizează condiţiile pentru a beneficia de asistenţă medicală în ţară şi în străinătate. Însă, cu siguranţă nu este bine că se va depinde mult de capacitatea de plată a pacientului. Acei pacienţi care nu vor putea compensa diferenţa dintre costurile aferente asistenţei acordate acasă şi celei din străinătate nu vor putea beneficia de aceasta.
Republica Cehă, care a preluat preşedinţia de la Franţa, este încă o ţară tânără şi aş vrea să ştiu: au existat diferenţe cu privire la modul în care noile şi vechile state membre au evaluat această problemă?
Jan Kohout
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului. - (CS) Domnule preşedinte, aş dori să îmi exprim mulţumirea faţă de comentariul suplimentar al onorabilului deputat. Avem în vedere acest lucru şi vom ţine seama de el. Cred că el a identificat o problemă majoră, însă în prezent, aceasta nu poate avea o rezolvare simplă şi clară. Consider că este o problemă care ar trebui abordată de Consiliu în discuţiile sale ulterioare asupra acestor chestiuni.
Preşedintele
Întrebările care, din lipsă de timp, nu au primit nici un răspuns vor primi răspunsuri scrise (consultaţi Anexa).
