Üldeelarve projekti esitamine nõukogu poolt - 2009. aasta eelarve (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu nõukogu tutvustatud 2009. eelarveaasta üldeelarve projekti kohta. Seepärast tervitan nõukogu eesistujariigi esindajat, eelarve, avaliku sektori raamatupidamise ja riigiteenistuse ministrit Éric Woerthi.
Éric Woerth
ametis olev eesistuja. - (FR) Härra juhataja, daamid ja härrad, täna on ühtaegu au ja hea meel kõnelda siin täiskogul kahel põhjusel: esiteks esindab parlament Euroopa demokraatia keskpunkti. Eesistujariik Prantsusmaa austab ja imetleb tööd, mida olete teinud Euroopa integratsiooni toetuseks, parim tõestus meie valmisolekust aidata Euroopal üheskoos edasi liikuda oli Prantsusmaa presidendi juulis Strasbourgis peetud kõne. Samasugune valmisolek on ka minu tegevuse alus, samas vaimus tegutsevad ka minu kolleegid Prantsusmaa valitsusest. Teiseks põhjuseks on fakt, et 2009. eelarveaasta üldeelarve, mille ma täna esitan, võeti nõukogus 17. juulil vastu ühehäälselt. Üksmeelne otsus näitab, et eelarveprojekt on tasakaalus ja võimaldab kõigil ELi liikmesriikide valitsustel end sellega samastada.
Meie eelnevad kokkusaamised on loonud tugeva aluse eelarvemenetluse jätkamisele. Kolmepoolsed kõnelused ja lepituskohtumised on möödunud konstruktiivses õhkkonnas. Oleme jõudnud kokkuleppele kuue eelarvestusjao suhtes ja olen kindel, et suudame kokkuleppele jõuda ka muudes ühist huvi pakkuvates küsimustes.
Kinnitan, et nõukogu on valmis jätkama kõrgekvaliteedilist dialoogi, mille eesmärgiks on saavutada 2009. aasta eelarve suhtes kõiki rahuldav kokkulepe.
Kokkulepe peaks järgima kolme põhimõtet: esiteks, kindlustada Euroopa Liidu poliitilised prioriteedid - oleme aastateks 2007-2013 kehtestanud finantsraamistiku, mille peame rakendama, et täita konkurentsivõimet, ühtekuuluvust ja kasvu puutuvad eesmärgid. Teiseks, peame järgima institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise eeskirju. Kulutused peavad jääma selles kokkuleppes määratud piiridesse, kusjuures piisav varu tuleb säilitada vastavate eelarverubriikide ülemmäärades. Kolmas põhimõte nõuab summade määramise kohandamist, võttes arvesse tegelikke vajadusi. Eriti peaksime õppima eelmiste eelarvete tulemustest, et olla võimelised määratlema meie tegelikke võimalusi valdkondade poliitikate rakendamisel. Lisaks sellele on alates finantsperspektiivi kehtestamisest 1988. aastal ühenduse eelarves määratud maksete assigneeringuid ikka kasutamata jäänud. Eelarve täitmine on paranenud tänu pingutustele, mida on teinud volinik Dalia Grybauskaité, kuid 2009. eelarveaastaga seonduv ebakindlus on märkimisväärne ja praegu puuduvad tõendid selle kohta, et 2009. aasta tuleks erinev eelmistest.
Samuti on oluline kaitsta Euroopa maksumaksjaid - eriti praeguses majanduslikus olukorras - ja me peaksime nii palju kui võimalik vältima kasutamata jääda võivate summade eraldamist. Eesmärk koostada realistlik ja tasakaalus eelarve on järelikult olnud nõukogu tegevuse põhimõte.
Enne, kui esitan meie töö tulemused, sooviksin peatuda võimalustel kiiresti reageerida tõusvatele toiduainehindadele arengumaades. Meie arutelud järgnevate kuude jooksul keskenduvad just sellele teemale. Euroopa Ülemkogu andis poliitilise tõuke 19. ja 20. juunil, tervitades komisjoni kavatsust teha ettepanek uue fondi loomiseks, mis toetaks põllumajanduse arengut arengumaades. Siiski on Euroopa Ülemkogu mandaat selles suhtes ühemõtteline: see on ranges kooskõlas kehtiva finantsperspektiiviga, mis püüdleb lahenduse leidmise poole.
Tean, et Euroopa Parlament ei toeta hetkel seda seisukohta. Sellele vaatamata kaalub nõukogu 18. juulil komisjonis kinnitatud ettepanekut nimetatud vaatenurgast lähtuvalt.
Lõpetuseks meenutaksin teile, et Euroopa Ülemkogu kinnitas alles eile oma valmisolekut toetada ülesehitustöid Gruusias, sealhulgas ka Lõuna-Osseetia ja Abhaasia piirkondades, lisaks juba eraldatud 6 miljoni eurole suurusele hädaabisummale. EL teeb sel põhjusel algatuse kutsuda kiiresti kokku rahvusvaheline nõupidamine, et aidata kaasa ülesehitusele Gruusias. Eile palus Euroopa Ülemkogu nõukogul ja parlamendil alustada ettevalmistusi nõupidamise korraldamiseks.
Nüüd aga sooviksin esitada nõukogu koostatud 2009. aasta eelarveprojekti põhisisu.
Teeme ettepaneku kehtestada eelarves kulukohustuste assigneeringud summas 134 miljardit eurot, mis on 469 miljonit eurot vähem kui esialgses eelarveprojektis. Võrreldes 2008. aastaga on kulukohustuste assigneeringud kasvanud 2,8% ja selle tulemusena on ELi üldised kulukohustuste võimalused säilitatud.
Maksete assigneeringutega seonduvalt on nõukogu esialgse eelarveprojektiga võrreldes piiranud neid 1,7 miljardit eurot. Nagu te olete eelnevatel aastatel nõudnud, ei läinud nõukogu juhusliku kõigi rubriikide üldise vähendamise teed. Vähendamisel juhinduti 2007. ja 2008. aasta eelarvete täitmise üksikasjalikust analüüsist ja realistlikust lähenemisest ühenduse programmide rakendamise ja läbiviimise võimalustele. Seepärast on eelarveprojektis maksete assigneeringute summa 115 miljardit eurot.
2009. eelarveaasta maksete assigneeringute vähenemine - rõhutaksin seda eriti - ei ole üllatav. See oli iseenesestmõistetav, kui kinnitati finantsraamistik aastateks 2007-2013. 2009. eelarveaasta maksete assigneeringute madalamat ülemmäära 2008. ja 2010. aastaga võrreldes võib seletada assigneeringute liikumisega ühtekuuluvuspoliitikale, mida 2009. aastal mõjutab aastate 2000-2006 programmperioodi lõppemine ja järkjärguline kasv aastate 2007-2013 programmiperioodi jooksul. Me ei ole ka täheldanud märke sellest, et uued programmid kiiremini käivituksid. Vastupidi, juhtimis- ja kontrollisüsteemide vastuvõtmise ja peamiste programmide järelevalvemehhanismid näitavad, et nende käivitamine kulgeb aeglaselt. Seetõttu on 433 programmist vaid Ungaris käivitatud kahe programmi jaoks tehtud vahemakseid.
Seega on maksete assigneeringud eelarveprojektis realistlikud ja kohandatud vastavalt liidu vajadustele.
Mõnda punkti peaks rubriikide kaupa esile tõstma.
Rubriigiga "Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks" seoses peab nõukogu äärmiselt oluliseks Lissaboni strateegia elluviimist. Seepärast on ka tagatud piisav rahastamine, eriti teadusuuringute ja tehnoloogilise arenguga seonduvate projektide, üleeuroopaliste võrgustike ja hariduse kvaliteedi ning elukestva õppe parandamisega seoses. Kulukohustuste assigneeringute kasvu piiramisel lähtus nõukogu programmide rakendatavuse võimaluste analüüsist, nagu ma juba ka mainisin.
Sooviksin siiski rõhutada, et selles kontekstis on prioriteetsetele programmidele määratud kulukohustuste assigneeringute kasv märkimisväärne. Võrreldes näiteks 2008. aastaga on teadusuuringute raamprogrammile määratud 10%, uuendustegevuse ja konkurentsivõime raamprogrammile 16% ja Euroopa kodanikele tähtsa elukestva õppe programmile 6% rohkem.
Näited illustreerivad selgelt nõukogu võetud sihtotstarbelist strateegiat. Lisaks sellele vähendas nõukogu maksete assigneeringuid (471 miljoni euro võrra), vähendades mitmeid sihtotstarbelisi makseid, et arvestada sellega, kuidas assigneeringuid on kasutatud.
Rubriigis 1b "Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks” nõustus nõukogu komisjoni ettepanekuga kulukohustuste assigneeringuteks esialgses eelarveprojektis määratud summa kohta. Maksete assigneeringute puhul võtsime tasakaalustatud lähenemise, viies sisse 50 miljoni euro suuruse tõusu lähenemisetapis olevate riikide ja piirkondade jaoks, samas vähendades 300 miljoni euro võrra piirkondliku konkurentsivõime summasid.
See tähendab märkimisväärset, 250 miljoni suurust maksete assigneeringute vähendamist ja mul on hea meel, et me jõudsime kokkuleppele Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi ning maaelu arendamise fondide kohta käiva ühisavalduse suhtes.
"Loodusvarade kaitse ja majandamise” rubriigiga seoses otsustas nõukogu vähendada 382 miljoni euro võrra kulukohustuste assigneeringuid ja 497 miljoni euro võrra maksete assigneeringuid. See puudutab peamiselt turule sekkumise ja raamatupidamisarvestuse kontrollimise eelarveridu ning mõningal määral ka maaelu arendamist.
Rõhutaksin, et säilitati ka toiduprogrammide, puu- ja köögiviljade tasuta jaotamise, koolipiima ja teavitamismeetmetega seotud eelarveread. Samuti määrasime komisjoni ettepanekul summad keskkonnapoliitikatele.
Rubriigiga 3 - "Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus” seonduvalt vähendas nõukogu 20 miljoni euro võrra sihtotstarbelisi kulukohustuste assigneeringuid, kuid suurendas mõningal määral varusid ülemmäära piires nii, et kogusummaks jäi 76 miljonit eurot. Siinjuures tahaksin rõhutada, et eesistujariik Prantsusmaa peab immigratsioonipoliitikat äärmiselt oluliseks. Seega sisaldub ka esialgses eelarveprojektis määratud eraldis agentuurile FRONTEX.
Rubriigis 4 "EL kui ülemaailmne partner” püüdsime ette näha Palestiina ja Kosovoga seonduvaid vajadusi, ootamata komisjoni kirjalikku muudatusettepanekut, mille viimane järgmisel nädalal vastu peaks võtma. Oleme seega kõrvale jätnud esialgses eelarveprojektis määratud lisaressursid summas 100 miljonit eurot Palestiinale ja 60 miljonit Kosovole.
ÜVJP-ga seoses nõustus nõukogu ennetava abinõuna kulukohustuste ja maksete assigneeringutega, mis määrati esialgses eelarveprojektis ja mis vastavad 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes sisalduvatele summadele. Maksete assigneeringuid on küll vähendatud 393 miljonit eurot, kuid pool vähendatud summast seondub hädaabireserviga ja nagu te teate, arvab nõukogu, et reserve on võimalik rahastada maksete assigneeringute ümbersuunamisega, mida viimastel aastatel tehtud on.
Lõpetuseks, rubriigis 5 "Haldus”, on komisjon kinnitanud 3,8%-lise kontrollitud kasvu haldusassigneeringutele, mida peetakse vajalikuks institutsioonide sujuva töö tagamiseks. Rubriigi 5 all määratud ülemmäär on seega 224 miljonit eurot. Komisjon nõustus 250 töökohaga, mis seonduvad 2007. aasta laienemisega. Oleme teinud ka sihtotstarbelisi kärpeid, mis tulenevad pigem eelnevast kasutamisest, mitte üldisest kärpimisest, mis on juba peaaegu traditsiooniks saanud.
Detsentraliseeritud ametitega seoses oleme arvesse võtnud ametite tööiga. Me ei saa samaväärselt kohelda ameteid, mille töö on täielikult käivitunud ja neid, mis alles erialateavet arendavad - ametid, mis on veel arenemisjärgus - ning oleme arvesse võtnud ka eelnevate finantsaastate ülejääki, mis mõne ameti käsutusse on jäänud. See kehtib FRONTEXi ja Eurojusti, kahe meie jaoks prioriteetse ameti kohta.
Kokkuvõtteks arvan, et ambitsioonid, mis meil Euroopa Liiduga on, ja eelarve usaldusväärsus, mille eest me vastutavad oleme, on 2009. aasta eelarves tasakaalustatult esindatud. See on aga oluline, kui soovime, et kodanikud jagaksid meie usku Euroopa ideesse.
Tõenäoliselt on täiskogu arvamus aga erinev, kuid me oleme alles eelarvemenetluse algetapis ja meil on piisavalt aega oma vaateid 2009. aasta eelarve suhtes ühtlustada ning vastata väljakutsetele, mille esitavad meile komisjoni uued ettepanekud. Olen kindel, et kolm institutsiooni pingutavad selle nimel, et saaksime enne novembri lepitusmenetlust - kahe kuu pärast - jõuda täielikule kokkuleppele kõigis küsimustes ning loodan, et kokkuleppest saab parim võimalik kompromiss nii institutsioonide kui ka Euroopa kodanike jaoks. Selles suhtes võite loota minu täielikule pühendumusele.
Juhataja
Tänan teid väga, minister. Olite ära teeninud arvukama kuulajaskonna, kuid parlamendiliikmete kvaliteet loeb ka väga palju. Täna alustame loomulikult esialgse diskussiooniga ja teie eelkäija ministri ametis võtab samuti osa.
Jutta Haug
raportöör. - (DE) Härra juhataja, ametis olev eesistuja, ütlesite äsja, et oleme eelarvemenetluse algetapis. Parlamendi puhul see aga nii ei ole. Meie alustasime nii eelarvemenetluse kui ka menetlust ja 2009. aasta eelarvet puudutava diskussiooniga juba aasta alguses. Meil on seega juba pikk tee seljataga. Seepärast oleme me parlamendis eriti üksmeelsed selles, et ei komisjoni esitatud esialgne eelarveprojekt ega ka nõukogu projekt - mis on kärpinud nii komisjoni eelarvestustes esinevaid kulukohustuste kui ka maksete assigneeringuid, ei ole just väga inspireerivad. Kindlasti ei ole see meie arvates ambitsioonikas eelarve, mis rahuldaks Euroopa Liidu igas poliitikavaldkonnas esitatavad nõuded.
Eriti on parlamendis korduvalt olnud raskusi asjaoluga, et vaatamata pidevale ja püsivalt kostuvale jutule kliimamuutustega võitlemisest ei kajastu see püüe eelarves piisavalt. Parlament - nagu näete suurest toetusest, mille sai eelarvekomisjoni läbirääkijarühm juulis toimunud hääletamisel - teeb kõik, et võitlust kliimamuutustega hoogustaksid paljud eesarveosad ja seda saaks teha Euroopa rahadega. Meie arvates ei tohiks kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahe jääda nii suureks nagu komisjoni pakutud 15%, mida nõukogu veelgi suurendas.
Teeme hoopis kõik selleks, et saaksime eelarve, mis on paremas kooskõlas eelarve õigsuse ja selguse põhimõttega. Kahtlemata läheb diskussioon sel sügisel aeg-ajalt tuliseks. Siiski loodan väga, et saavutame rahuldava tulemuse, kui oleme üksteisega teatud küsimustes kokkuleppele jõudnud.
Janusz Lewandowski
raportöör. - (PL) Härra juhataja, sügisel jõuame nagu tavaliselt eelarvemenetluse otsustavasse järku, seekord on tegemist 2009. aasta eelarvega. Meie ülesanne ei ole vaid täheldada ja arvesse võtta muutusi, mis on toimunud pärast esialgse eelarveprojekti esitamist.
Minu kui Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide raportööri jaoks on suurim probleem ja raskus Lissaboni lepingu ebakindel saatus. 2009. aastaks eelarveprognooside tegemisel lähtuti kõige tõenäolisemast tulemusest, nimelt asjaolust, et jõustub leping, mis oluliselt suurendab Euroopa Parlamendi kaasotsustusõigust. Kuna lepingu saatus on siiani küsimärgi all, oleks sellises olukorras eelarvega seonduvalt loomulik samm eraldada Lissaboni lepinguga otseselt seotud kulud järgmise aasta ettevalmistavatest kuludest ning sellise taotluse esitasime ka kõigile Euroopa institutsioonidele. Oleme Euroopa Parlamendilt saanud vastuse, mida praegu läbi vaadatakse. See ei ole veel Euroopa Parlamendi juhatuse ametlik dokument, kuid see vastab nõudele eraldada Lissaboni lepinguga seotud kulud, mille saab arvesse võtta hiljem, kui olukord muutub.
Lissaboni lepingu suhtes valitsev ebaselgus, mis mõjutab 2009. aasta eelarvet, ei vabasta meid kohustusest kinni pidada teistest 2009. aasta kulude kava koostamiseks sätestatud põhimõtetest. Peame arvesse võtma uusi sätteid parlamendiliikmete hüvitiste kohta ja assistentide töölevõtmise ning hüvitiste kohta. Peame katma Euroopa valimiskampaaniate kulud ja arvesse võtma 2008. aastal toimunud energiahindade muutust. Lõppude lõpuks on 2009. aasta valimiste aasta, mille jooksul peame püüdlema ranguse ja finantsdistsipliini poole. Euroopa bürokraatia - teisisõnu, Euroopa halduskorralduse - laienemine ei ole parim sõnum inimestele, kellel me palume uuendada Euroopa Parlamendi liikmete mandaati.
Tahaksin juhtida tähelepanu veel ühele asjaolule, mis ei puuduta mind mitte kui Euroopa Parlamendi raportööri, vaid kui inimõiguste ja Euroopa rahvaste suveräänsuse pärast muret tundva demokraatlike riikide ühenduse liiget. Peame ka eelarvetasandil reageerima Gruusia sündmustele. Usun, et Euroopa Parlament peab selles küsimuses seisukoha võtma juba esimesel lugemisel, kuna kindlasti on raske veenda Euroopa maksumaksjaid selles, et peaksime jätkama Venemaa tingimusteta abistamist juhul, kui mainitud riik kulutab raha väljaspool oma piire sõja pidamiseks.
Kyösti Virrankoski
eelarvekomisjoni aseesimees. - (FI) Härra juhataja, minister, volinik, tahaksin kõigepealt öelda, kui tänulik ma olen, et järgmise aasta eelarve on jõudnud parlamenti arutamiseks. Samal ajal aga tahaksin ka öelda, kui kahju mul on, et parlamendikomisjoni esimees Reimer Böge ei saa arutelul osaleda, kuna tal on praegu kodumaal täita tähtsad kohustused. Seepärast kõnelen mina eelarvekomisjoni nimel tema eest.
Tahaksin tänada nõukogu ja eesistujariiki konstruktiivse koostöö eest, sest juulis toimunud lepituskohtumisel võtsime vastu olulised ühisdeklaratsioonid, mis käsitlevad Struktuuri- ja Ühtekuuluvusfondide, Euroopa Solidaarsusfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rakendamist ning muu hulgas ka personalikulusid. See on hea enne positiivse õhkkonna loomiseks ka novembris toimuval lepituskohtumisel. Kahjuks ei ole nõukogu olnud samal määral koostöövalmis näiteks küsimuse puhul, mis puudutab arvukate uute töökohtade rahastamist, mida arutati ka juunis Euroopa Ülemkogus ja mis sisaldub seal vastu võetud resolutsioonis.
Komisjoni esitatud esialgne eelarveprojekt oli juba väga kasin. Kulukohustuste assigneeringud ulatusid 134,4 miljardini, mis on finantsperspektiivist 2,6 miljardi võrra väiksem summa, ning maksete assigneeringud olid veelgi väiksemad - 116,7 miljardit. See vastab 0,9 protsendile ELi SKP-st, mis on oluliselt vähem kui kokkulepitud finantsraamistikus sätestatud kahtlusi tekitav 1%. Nõukogu on eelarves veelgi vähendanud kulukohustuste assigneeringuid 500 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringuid 1,8 miljardi euro võrra.
Minu arvates ei kajasta selline tuntavalt kärbitud eelarve ei ELi ega ka parlamendi prioriteete. Äärmiselt ohtlik on teha kärpeid rubriigis 1, mis on eluliselt tähtis säästva arengu ja tööhõive seisukohast. Maksete assigneeringute nappus on suur oht struktuuripoliitikale, mis on parlamendi üks peamisi prioriteete. Poliitika elluviimine on juba praegu tõsiselt takistatud.
On üsna selge, et rubriiki 1 peab eriti kaaluma, kuid sama kehtib ka rubriigi 4 kohta, mis tundub olevat pidevalt, aastast aastasse alarahastatud. Praegugi on suuri raskusi Kosovo ja Palestiinaga.
Lõpetuseks tahaksin tõstatada kaks probleemi. Esimene on seotud toidurahastuga. Komisjon on teinud ettepaneku eraldada umbes üks miljard eurot toiduabiks ja toiduainete tootmise arendamiseks arengumaades. Parlament toetab seda, kuid märgib kahetsusega, et komisjon ei ole esitanud ettepanekuid sobivate vahendite kohta. Institutsioonidevaheline kokkulepe annab selleks hea võimaluse ning eelarvekomisjon on nõus ja valmis toetama kokkulepet selles küsimuses.
Euroopa Parlament on samuti valmis toetama ülesehitust Gruusias. Eelarvemenetlus pakub selleks ka võimalusi. Loodame, et enne Euroopa Liidu nimel lubaduste andmist järgmisel rahastajate konverentsil arutatakse neid lubadusi ka eelarvepädevate institutsioonidega.
Dalia Grybauskaitė
komisjoni liige. - Härra juhataja, sooviksin meenutada head õhkkonda, mis valitses kevadel alanud ja enne suvepuhkust lõppenud läbirääkimistel. Loodan, et suudame sarnases õhkkonnas jätkata ka kogu menetluse jooksul.
Sooviksin juhtida teie tähelepanu asjaolule, et läbirääkimistel on neli peamist probleemiblokki. Esimene neist on seotud maksete assigneeringutega, mida nõukogu on kärpinud 1,8 miljardi euro võrra. Komisjoni ettepanekut käsitlevas hinnangus leiab parlament, et summa on liialt väike, nõukogu arvates on see aga liiga ambitsioonikas; seega loodan, et läbirääkimiste lõppetapil suudame saavutada kompromissi ja sobiva eelarve Euroopa jaoks.
Teine probleemiblokk seondub rubriigiga 4 ja siinkohal sooviksin mainida kolme punkti: lisaressursid Kosovole ja Palestiinale; hädaabireserv, kuna peame kiiresti rahuldama mõned sellel ja järgmisel aastal ilmnevad vajadused; muidugi tuleb märkida ka eelolevat rahastajate konverentsi Gruusia abistamiseks, mille kohta vähemalt praegu otsust ei ole tehtud.
Kolmas blokk, mida komisjon problemaatiliseks peab, on seotud halduskuludega, mille suhtes nõukogu nagu tavaliselt annab uutele töökohtadele heakskiidu, kuid kärbib rahastamist. See tähendab, et komisjonil ei ole selles etapis ja selliste ettepanekute puhul võimalik lisapersonali värvata, kuigi heakskiidu on saanud 250 laienemisega seotud töökohta.
Neljas blokk on seotud toidurahastuga. Nõukogu õhutusel tegime me ettepaneku, mida parlament ei ole veel vahendina heaks kiitnud. Seega pean ma seda neljandaks probleemseks valdkonnaks neil läbirääkimistel.
Üldkokkuvõttes on seega vaid neli punkti, mis raskusi tekitada võivad. Ülejäänu on väga hästi ette valmistatud ja hästi kalkuleeritud ning ma arvan, et suures osas võime me kiiresti kokkuleppele jõuda. Kui säilitame samasuguse koostööõhkkonna, nagu valitseb siin täna, loodan, et leiame lahenduse kõigile probleemidele.
Éric Woerth
ametis olev eesistuja. - (FR) Härra juhataja, esiteks tänan teid selle arutelu eest. Sooviksin öelda, proua Haug, et eelarve on kahtlemata ambitsioonikas, isegi kui tase rubriigiti erineb. Siiski on meil kõigil üks eesmärk ja ilmselt on meil vaja eriarvamused ületada. Selleks on meil aega kaks kuud.
Teiseks, härra Lewandovski, Lissaboni lepingu kohta käivate märkustega seonduvalt ütleksin, et jagame teie soovi arvestada asjaoluga, et lepingu ratifitseerimine on alles käimas ja seepärast oleks arukas jätta need kulud eelarvest välja. Arvan, et selles suhtes oleme me ühel arvamusel. Mainisite ka Gruusiat. Volinik viitas sellele kui ühele peamisele probleemile, mille peame lahendama ja ka nõukogu on teema kohta oma arvamuse avaldanud. Peame nüüd püüdma töötada detailsemalt poliitikavaldkondadega, mis eile õhtupoolikul kindlaks määrati.
Härra Virrankoski, ütlete esialgse eelarveprojekti kohta, et see on äärmiselt pingeline ja et tegelikult pingestame me seda veelgi. See on tõsi. Siiski on vaja kõigepealt vahet teha kulukohustuste assigneeringutel ja maksete assigneeringutel. Kulukohustused on 2008. aastaga võrreldes kasvanud natuke alla 3%. Minu arvates näitab see meie ambitsioone. Maksete assigneeringute puhul on tõepoolest kavandatud samaväärset vähendamist. Püüdsin selgitada, et oleme olukorda põhjalikult analüüsinud ja tulemus ei ole saadud pelgalt juhusliku ja plaanipäratu maksete assigneeringute vähendamise teel. Tuginesime täielikult ja üheselt erinevate poliitikate raames ära kasutatud assigneeringute määra analüüsi tulemusele. Püüdsin seda selgitada rubriikide kaupa. Peatudes veel kord lühidalt rubriigil 1, siis seal on tõepoolest kärpeid, kuid samas on kärbete kõrval arvestatud 50 miljoni euro suurune kasv lähenemisetapis olevate riikide ja piirkondade jaoks; tahtsin seda mainida. Rubriigi 4 all - ka volinik peatus sellel - on ette nähtud suuremad assigneeringud Palestiina ja Kosovo jaoks ning pool eelarveprojektis vähendatud assigneeringutest on seotud hädaabireserviga, mida saab rahastada, nagu seda on varemgi tehtud, ressursside ümberjagamise abil. Ilmselt on meil kuni novembrini aega põhjalikumalt arutada küsimusi, mis on spetsiifilised, selgelt määratletud ja teatud parameetritest sõltuvad, ning me püüame saavutada parima võimaliku kompromissi, mis loomulikult aitab meil edasi liikuda.
Juhataja
Toimunud vahearutelu eelarve teemal oli oluline. Viitasite mitmel korral Gruusia kriisile ja seal asetleidvale sõjategevusele. Nagu te teate, esinesin eile sellel teemal avaldusega Euroopa Ülemkogus ja ma tajun, et minu seal avaldatud arvamust jagavad kõik Euroopa institutsioonid. Tänan.
