Kaubandus ja kliimamuutused (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel Alain Lipietzi koostatud raport kaubanduse ja kliimamuutuse kohta.
Alain Lipietz
raportöör. - (FR) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, see on just enne Bali konverentsi üpris oluline raport.
Me teame, et rahvusvaheline kaubandus areneb kaks korda kiiremini kui ülemaailmne kogutoodang. See põhjustab kasvu transporditööstuses, mis on üks kõige suuremaid kasvuhoonegaaside tootjaid. See võimaldab ka tootmise ümberpaigutamist, mis võib tuua kasu tööjõu kasutamises ja palku käsitlevate õigusaktide kohaldamises, kuid et ei võeta arvesse kõnealuse tööjaotuse tõttu toodetud kasvuhoonegaasidega kaasnevaid kulusid, võib see kiirendada kasvuhoonegaaside tootmist ja kliimamuutust.
Toon ühe näite: laevad, mis kannavad 40 korda rohkem kaupa kui lennukid, toodavad üksnes kaks korda nii palju kasvuhoonegaase, kuid me kasutame kaupade transportimiseks siiski lennukeid, et optimeerida tootmistsüklit. Seetõttu ma leian, et lisaks Sterni raportile ja valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljale aruandele peaksime olema teadlikud, et toote sihtkohta jõudmist tasub oodata pool päeva või isegi kolm päeva rohkem, et mitte hävitada meie kliimat hinnaga 5000 miljardit dollarit, nagu väidetakse Sterni raportis.
Lisaks kõnealusele märkusele püütakse raportis avada uusi teid. Ilmselgelt on teatavad teed seotud transpordiga. Meil on hea meel hiljutise hääletuse üle seoses lennutööstuse lisamisega Euroopa kvoodisüsteemi. Raportis ergutatakse tööstusliku korralduse üle järele mõtlema, et vähendada tootmisahelate geograafilist ulatust (tootes lõpptarbijale lähemal asuvas piirkonnas) ning tehakse mitmeid ettepanekuid keskkonnasõbralike toodetega kauplemise kohta.
WTO ning kahepoolsete või kahe piirkonna vaheliste (teiste sõnadega kõigi praegu läbirääkimisel olevate) lepingute raames teeme ettepaneku seada prioriteediks kliimamuutusele avaldatavate mõjude hindamine kõnealustes lepingutes sisalduvate keskkonnamõjude hindamise raames. Lisaks teeme ettepaneku seada prioriteediks vähendada märkimisväärselt kõiki tariifseid ja mittetariifseid tõkkeid (siinkohal peame silmas eriti litsentsitasusid), mis takistavad kodumaiste toodete ja teenustega kauplemist, mis aga võivad vähendada kasvuhoonegaaside tootmist.
Seda tuleb loomulikult teha mitmepoolsete suhete kontekstis, võimaluse korral koos WTOga, kui puuduvad kahe piirkonna vahelised lepingud, mille üle Euroopa praegu läbirääkimisi peab. Me ei saa siiski välistada võimalust, et pärast 2012. aastat, mis on esialgne Kyoto järgne etapp, ei saavuta inimkond ühehäälset kokkulepet kliimamuutuse vastu võitlemisel. Sel juhul kahjustab Euroopa otsus juhtida kliimamuutuse vastast võitlust kindlasti mõnd selle sektoritest. See ei kahjusta kõiki sektoreid. Paljudel juhtudel annab kliimamuutuse vastase võitluse juhtimine konkurentsieelise. Mõnel juhul, siinkohal pean ma silmas eriti tsemenditööstust, võib see tekitada tõsiseid probleeme ja viia isegi niinimetatud tsemenditurismini. Sel juhul, kui kõik mitmepoolsete lepingute võimalused on ära kasutatud, teeme ettepaneku võtta vastu GATTi lepingu artikkel 20 ehk maksude kohandamine piiridel, et taastada õiglane konkurents.
Daamid ja härrad, see on minu ettepanekute alus.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Proua juhataja, daamid ja härrad, oleme tänulikud rahvusvahelise kaubanduse komisjoni algatuse eest käsitleda kaubanduse ja kliimamuutusega seotud küsimusi.
Alain Lipietzi raport on kasulik poliitiliste ideede ja ettepanekute allikas. Meil on selle raporti üle hea meel, kuna selles tunnistatakse mitmete läbirääkimisaspektide omavahelisi seoseid.
Kliimamuutus on väga tõsine küsimus, mis mõjutab kõiki sektoreid, sealhulgas kaubandust. Peame püüdma kujundada välja vastastikku toetava ja ühtse poliitika. Euroopa Liidu eesmärk on lihtsustada kaubandust, tagades, et see on elujõuline ja annab panuse teistesse poliitikavaldkondadesse, näiteks kliimamuutuse poliitikasse.
Tervitame asjaolu, et raportis tunnustatakse keskkonnahüvesid ja -teenuseid käsitlevate läbirääkimiste väljavaateid. Usume, et see on kaubanduse oluline panus kliimamuutuste eesmärkide täitmisse. Loodame, et Doha arengukava raames toimuvate mitmepoolsete kaubandus-läbirääkimiste praeguses voorus saavutatakse kõnealuses küsimuses edu. Meil on hea meel, et tunnistati vajadust luua keskkonnaalase kokkuleppe sekretariaadid, et saada Maailma Kaubandusorganisatsioonis vaatleja staatus, mida me püüdsime kaubandusläbirääkimiste praeguse vooru puhul saavutada. Lisaks on meil hea meel, et tunnustatakse panust, mida on võimalik anda uute vabakaubanduslepingutega kliimamuutuse küsimustesse, kehtestades erisätteid.
Seosed uutele turgudele juurdepääsu võimaluste ehk suuremate kaubavoogude ning kliimamuutust käsitlevate poliitikavaldkondade vahel on ilmsed.
Keskkonnapoliitika on tehnoloogilise innovatsiooni tugev stiimul ning edendab majanduse tulemuslikkust. Teaduslikud ja majanduslikud andmed näitavad väga selgelt, et kliimamuutusega võitlemisest tulenev kasu on suurem vähendamismeetmetega kaasnevatest kuludest.
Täiendavate kliimamuutusega võitlemise meetmete vastuvõtmisega võivad kaasneda märkimisväärsed konkurentsieelised nende riikide tootjatele, kus piiratakse süsiniku heitkoguseid, kuna koos teiste meetmetega viib see väärtuslike ressursside väiksema kasutamiseni ja keskkonnasõbraliku tehnoloogilise innovatsioonini, mis suurendab turulepääsu võimalusi. Nii jõuame olukorda, mis toob kasu kõigile nii konkurentsi kui keskkonna tähenduses. Peame jätkama täiendavate võimaluste leidmist, et tugevdada kaubanduspoliitika positiivset panust kliimamuutuse vastu võitlemisse.
Ma märgin, et selles kontekstis sisaldab raport ekspordikrediidi küsimusi, kliimale negatiivset mõju avaldavate kaubandustoetuste järkjärgulist kõrvaldamist ning turulepääsu tugevdamist ja laiendamist välismaistele otseinvesteeringutele. Need on kõik huvitavad küsimused, mida võiksime põhjalikumalt arutada.
Me peame samuti jätkama jõupingutusi seoses jätkusuutlikkuse kriteeriumidega metsasaaduste, metsade hävitamise ja ebaseadusliku metsaraie valdkonnas.
Lõpetuseks lubage tänada teid veel kord väärtusliku panuse eest kliimamuutust käsitlevasse arutellu nii olulisel ajal, mil on jäänud vaid mõned päevad kliimamuutust käsitleva Bali konverentsi alguseni, mis annab loodetavasti motivatsiooni läbirääkimisteks rahvusvahelise lepingu kohta, milles käsitletakse 2012. aastale järgnevat perioodi.
Jens Holm
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamuse koostaja. - (SV) Proua juhataja, on viimane aeg, et maailmakaubandus võtaks oma kliimaga seotud vastutuse. Alates 1990. aastast on maailmakaubandus astmeliselt kasvanud. Mida toob see endaga kaasa kliima seisukohast? Kindlasti suurenevad transpordimaht ja heitkogused. Kas on mõistlik, et näiteks ELi loomakasvatajad peaksid importima Euroopa lihatööstuse jaoks miljoneid tonne soja Brasiiliast või et kala tuleks püüda Norras, viia see Hiinasse fileerimiseks ja puhastamiseks ning seejärel tuua tagasi Euroopasse säilitamiseks? Ei, muidugi mitte!
Meie suurepärane arvamus annab võimaluse võtta kõnealuse probleemiga tegemiseks konkreetseid meetmeid. Me nõuame, et transpordisektor kannaks oma keskkonnakulud ise. Me tahame levitada keskkonnasõbralikku tehnoloogiat arengumaadesse, näiteks tehes põhjapanevaid muudatusi patendi- ja intellektuaalomandi õigustesse. Me tahame kaotada saastava energia tootmise subsiidiumid. Tahame kohustuslikku biokütuste keskkonnaohutuse sertifitseerimist ning et kõiki kaubanduslepinguid hinnataks kliima vaatenurgast lähtudes. Need on vaid üksikud näited sellest suurepärasest raportist. Kõike seda saavutades võime tagada, et maailmakaubandus muutub lahenduse, mitte probleemi osaks.
András Gyürk
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuse koostaja. - (HU) Tänan võimaluse eest sõna võtta, proua juhataja. Volinik, daamid ja härrad, seos kahe raportis käsitletava teema vahel on äärmiselt sisukas. Seos teatavate kaubandusvormide ja kliimamuutuse vahel ei ole veel kunagi nii ilmne olnud. Pole kahtlustki, et intensiivsel rahvusvahelisel kaubandusel on mitmed kahjulikud tagajärjed, sealhulgas süsinikdioksiidi heitkoguste suurenemine ning samal ajal kasvuhoonegaase neelavate taimede kasvukohtade vähendamine. Sellest hoolimata olen veendunud, et vabakaubandus ise ei kahjusta keskkonda. Kaubanduse levimine ja rahvusvaheline tööjaotus suurendavad tootmise tõhusust, mis ületab negatiivsed mõjud. Selle tulemusena võime hakata tarbima kokkuvõttes vähem energiaallikaid.
Lubage mul tööstuskomisjoni raportöörina rõhutada meie komisjoni koostatud arvamuses sisalduvat kolme mõtet. Esiteks on oluline, et kõrvaldataks võimalikult kiiresti keskkonnasõbraliku tehnoloogia kaubanduslikud tõkked. See nõuab Euroopa Liidu aktiivset osalemist rahvusvahelistel kliimamuutust käsitlevatel läbirääkimistel.
Teiseks, me peame püüdma saavutada seda, et tulevikus peegeldaksid toodete hinnad kahjulikke mõjusid, mis ei ole kohe märgatavad, sealhulgas mõju kliimamuutusele.
Kolmandaks ja lõpetuseks me leiame, et ühendusele peaks ennekõike pakkuma huvi arutelud kaubanduse ja kliimamuutuse vahelise suhte mõõdukuse kohta. Seda sellepärast, et Euroopa võib mängida juhtrolli keskkonnasõbralike toodete ja teenuste eksportimisel maailma teistesse paikadesse.
Daamid ja härrad, nagu juba eespool toodud punktidest selgub, arvavad tööstuskomisjoni liikmed ühehäälselt, et kaubandustõkete kõrvaldamist ja kliimamuutuse vastast võitlust saab ellu viia üksnes võimalikult ulatusliku rahvusvahelise koostöö abil. Arutelud komisjonis on kinnitanud, et seoses kliimamuutusega ei ole kaubandus üksnes probleem, vaid ka osa lahendusest. Tänan väga, proua juhataja.
Georgios Papastamkos
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (EL) Proua juhataja, daamid ja härrad, liit peab asuma keskkonnasõbraliku poliitika kujundamises juhtivale positsioonile, mis tal suures ulatuses on ka õnnestunud. Seetõttu on teie panus, härra Dimas, olnud oluline. Kõigi valdkondlike strateegiate kohandamine säästva arengu mudelitega on igal juhul esmane reguleerimisega seotud eesmärk.
Rahvusvahelise kaubanduse tugevdamine aitaks kaasa maailmamajanduse arengule ning tooks kasu nii arenenud riikidele kui ka arengumaadele. Piiriüleste kaubavoogude kiiresti suurenev maht kujutab endast kliimapoliitika jaoks siiski väljakutset. Arutlusel olevas raportis käsitletakse maailma kaubandussüsteemi ja kliimamuutust käsitleva poliitika vahelist vastastikku toetavat ja vastuolulist suhet. Kahjuks võib raportis näha kaubandusliku ja keskkonnaalase sisu vahelist ebavõrdsust. Rahvusvahelise kaubanduse kiiret arengut peaks pidama üksnes raskeid keskkonnaolusid põhjustavaks. Lisaks ei piisa üksnes kliimapoliitika kujundamisest, on vaja ühtlast üldist kava, mis peegeldab keskkonnasõbralikke eeliseid transpordi-, kaubandus-, tööstus-, energia- ja põllumajanduspoliitikas. Igal juhul ei piisa kliimamuutuse vastu võitlemiseks üksnes liidu jõupingutustest. Liidu juhtpositsioon maailmas keskkonna- ja sotsiaalkaitse mudelite loomiseks peab jätkuma ja seda tuleb edendada liidu kaubandussuhetes kolmandate riikidega.
Daamid ja härrad, resolutsiooni ettepanek sisaldab teatavaid võtmepunkte. Euroopa Rahvapartei ja Euroopa Demokraatide fraktsioon on otsustanud, et lõplik hääletus ettepaneku poolt peaks sõltuma kõnealuste punktide üle toimunud hääletuste tulemustest.
David Martin
fraktsiooni PSE nimel. - Proua juhataja, kui tegemist on kliimamuutusega, nähakse kaubandust sageli kui probleemi, ning on tõsi, et teatav kaubandus lihtsalt ei saa olla õigustatud. Šoti krevettide koorimiseks Taisse saatmine ja seejärel nende tagasisaatmine Šotimaale on mõttetus ja energia raiskamine. Siiski võib kaubavahetus olla ka üks osa lahendusest, nagu härra Lipietzi argumenteeritud aruanne näitab. Ma toon kolm lühikest näidet.
Esiteks ei vii Euroopas kõrgete energiatõhususstandardite kehtestamine kodukaupade, nagu külmkapid, nõudepesumasinad, mikrolaineahjud jne, üksnes süsinikdioksiidi heidete vähendamiseni, vaid tekitab ka vajaduse kehtestada kõrgeid standardeid muudes valdkondades. Näiteks toodab Hiina üks tehas 80% maailma mikrolaineahjudest. On ebareaalne soovida toota ühe standardi alusel Euroopa jaoks ning teise standardi alusel muu maailma või isegi Hiina siseturu jaoks.
Teine tööstuskomisjoni toodud näide on seotud roheliste toodete või, nende õiget nime kasutades, keskkonnatoodete ja -teenustega. Kui me kõrvaldame keskkonnatoodete ja -teenuste tariifid, võime suurendada nende toodetega kauplemist, mis aitavad kolmandatel riikidel vähendada nende süsinikujalajälge, näiteks energiatõhusate generaatorite eksportimine, lainete energia tootmise tehnoloogia ja päikesepaneelid. Võtame taas näiteks Hiina. Hiina suurendab praegu oma elektritootmisvõimsust igal aastal Ühendkuningriigi kogu tootmisvõimsuse võrra. On selge, et Hiina üleskutsumine viimase ja kõige tõhusama tehnoloogia kasutamisele võib mängida olulist rolli, võimaldades tal jätkata tootmise suurendamist, suurendamata proportsionaalselt tema süsinikujalajälge.
Kolmas ja viimane valdkond on tarbijate teadlike valikute suurendamine seoses toodetega, mida nad ostavad, jagades neile selget teavet iga toote süsinikujalajälje kohta. Me peame siiski hoolikalt tagama, et andmed oleksid nõuetekohaselt arvutatud ja esitatud. Praegu on teatavate Ühendkuningriigi supermarketites kasutatavad märgised toidu läbitavate miilide kohta mitterahuldavad ja võivad anda eksitavat teavet. Keeniast pärit lilled näiteks jätavad palju väiksema süsinikujalajälje kui Hollandi kasvuhoonetes kasvanud lilled, kuid märgistuse lugemisel võib teha teistsuguse järelduse.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
Proua juhataja, kuna ma võtan käesolevas maailmakaubanduse mõju kliimamuutusele käsitlevas arutelus sõna fraktsiooni Liit Rahvusriikide Euroopa eest nimel, tahaksin juhtida tähelepanu järgmistele küsimustele.
Esiteks kutsub Euroopa Liit kui maailma juhtiv kliimamuutuste vastu võitleja vähendama 2020. aastaks maailma kasvuhoonegaaside heitkoguseid 25-40%. Tuleks pidada siiski meeles, et kui Euroopa Liit saavutab heitkoguste vähendamise eesmärgi peamiselt oma tegevuse abil ja vähese teiste riikide antava panusega, võib see ohustada Euroopa Liidu majandusarengut.
Teiseks ei ole äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Euroopas mitmesuguseid piiranguid seoses kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise jõupingutusega, enam suutelised konkureerima äriühingutega, kes tegutsevad riikides, kus kõnealuseid piiranguid ei kohaldata. Ebaõiglase konkurentsi tõttu Edela-Aasia ja Lõuna-Ameerika tootjatega on Euroopas lakanud eksisteerimast mitmed sektorid ja tootmisliigid.
Kolmandaks oleme pärast piirangute kehtestamist Euroopa Liidu territooriumil seoses liigsete kasvuhoonegaasi heitkogustega näinud tootmise ümberpaigutamist väljapoole Euroopat, kus niisuguseid piiranguid ei ole. Selle tulemusena kaotatakse Euroopas paljud töökohad igaveseks.
Neljandaks, kui ülemaailmsel tasemel ei saavutata kokkulepet kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramise kohta ja Euroopa Liit peab üksi edasi liikuma, tuleks liidu piiril kehtestada kompenseerivad maksud. Seda tuleks kohaldada eelkõige nendes sektorites, kus konkurentsivõimet on juba tõsiselt kahjustatud, kuna tootmiskulude puhul ei ole arvesse võetud keskkonnakulusid. Võimaluse korral peaks Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes kaubanduskokkulepetes võtma arvesse ka kaubanduse klimaatilist mõõdet.
Sama korda tuleks kohaldada Euroopa Investeerimispanga toetatavate ettevõtjate suhtes. Eri liiki ettevõtjate toetuse puhul peaksid kõnealust korda rakendama ka riiklikud asutused, kes vastutavad ekspordikrediidi tagamise ja otseinvesteeringu eest.
Graham Booth
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Proua juhataja, Al Gore väidab, et arutelu globaalse soojenemise üle on läbi ning et see on kahtluseta tõestanud, et inimtegevus on selle eest vastutav.
Ma tegin hiljuti komisjonis ettepaneku, et Päikese tohutut mõju Maa kliimale miljonite aastate jooksul ei tohi kõnealuses arutelus eitada ning et pikkade jääaegade tsüklid, mis on vaheldunud lühikeste jääaegade vaheliste perioodidega, on selle kõige tõenäolisem seletus. Minu ettepanekusse suhtuti väga vaenulikult.
Siiski rõhutas esimees härra Markov, et ei olnud asjakohane õhutada loobuma arvamusest, mis oli vastuolus tavapäraselt õigeks peetavate vaadetega. Tuletagem meelde, et kui Galileo kuulutas 17. sajandil, et Maa tiirleb ümber Päikese, laskis katoliku kirik teda piinata selle eest, et ta söandas minna vastuollu heakskiidetud tõsiasjaga, et Maa on universumi keskpunkt. Kirik tunnistas alles 1992. aastal, et Galileol oli õigus.
Ainus süsihappegaasi hulk, millest globaalset soojenemist käsitleval arutelul räägitakse, on üliväike hulk süsihappegaasi, mida toodavad põlevad fossiilkütused. See võrdlemisi väike hulk on ainus kaasaegne ja ebatavaline lisa suurele hulgale süsihappegaasile, mida toodavad pidevalt kõik elavad organismid ja kogu lagunev orgaaniline aines ning vulkaaniline tegevus.
Enne kui me võtame riski laostada maailma majandus süsinikuheitele kehtestavate ja muude sarnaste maksudega, lubage meil arutelu uuesti avada ja teha täielikult kindlaks, kellel on õigus.
Daniel Caspary
(DE) Proua juhataja, austatud kolleegid, kuna me käsitleme kõnealust raporti projekti, peaksime keskenduma tegelikule probleemile, nimelt kaubandusele ja kliimamuutusele.
Kahjuks ei suutnud raportöör oma esimeses projektis koostada positiivseid majanduslikke ja sotsiaalselt sobivaid ettepanekuid probleemi lahendamiseks. Minu arvates tekitavad kaubanduse ja transpordi küsimuse vahel liiga palju segadust nii raportöör kui ka raport ise. Probleem ei seisne maailmakaubanduses ega ülemaailmses tööjaotuses, samuti ei seisne probleem asjaolus, et tänu kaubandusele toimub majanduskasv praegu piirkondades, mis on olnud või on endiselt vaesed. Ei, meie probleem seisneb hoopis selles, et transport ei ole piisavalt tõhus ja keskkonnasõbralik. Probleem on ka see, et tingituna teatavate maailma piirkondade vaesusest või jõukuse madalast tasemest ei saa paljud inimesed ja riigid lubada endale kliimakaitset, mis on vajalik ning mõttekas ökoloogilises ja majanduslikus tähenduses.
Üksnes kõnealuste piirkondade integreerimise abil maailma kaubandusse saavutame olukorra, kus sealsed inimesed saavad lubada endale keskkonna- ja kliimakaitset. Kui teil tuleb iga päev võidelda ellujäämise eest, ei mõtle te keskkonna- või kliimakaitsele. Üksnes hästitoimiva maailmakaubanduse abil võime müüa oma kaasaegset tehnoloogiat kogu maailmas ja anda seeläbi panuse kliimakaitsesse.
Seetõttu on minu arvates kaubanduse ja kliimamuutusega seotud probleemidele sobiv vastus kaubanduse suurendamine, mitte vähendamine.
Seepärast olen väga tänulik kolleegile Georgios Papastamkosile, kes lisas komisjoni arutellu mitmeid olulisi teemasid, ning olen tänulik, et fraktsioon ALDE esitas homsele täiskogule mitmeid muudatusettepanekuid, mis liiguvad kõnealuses suunas.
Tahaksin lõpetada palvega. Raportis alaväärtustatakse kahjuks mitmes punktis meie sotsiaalset turumajandust. Peaksime leidma viisi, et kõrvaldada need pursked meie majandussüsteemi vastu, mis on toonud jõukust ja sotsiaalset kindlust paljudele inimestele. Oleksin tänulik, kui fraktsioonid näitaksid loomingulisust, et meie fraktsioon saaks samuti raporti poolt hääletada.
Elisa Ferreira
(PT) Pean alustuseks õnnitlema raportööri üksikasjaliku töö eest nii keerulisel teemal nagu kaubanduse ja kliimamuutuse vaheline suhe. Euroopa on olnud maailma juhtival positsioonil kliimamuutuse halvenemise vastases võitluses. Selleks, et näida usutavana ja saavutada kavandatavad eesmärgid, peab Euroopa siiski tugevdama kliimamuutust käsitlevate mitmesuguste poliitikavaldkondade vahelist sidusust. Eelkõige ei tohi ja ei saa unustada Euroopa kaubanduspoliitikat, mis on üks liidu vanemaid ühiseid poliitikavaldkondi. Keskkonna ja kaubanduse vahelist tasakaalu ei ole lihtne saavutada ning see ei ole praegu piisav, eriti Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames.
Euroopa Liidus nõuab kliimamuutusega seotud eesmärkide saavutamine tõhusat jõupingutust, et vähendada süsiniku heitkoguseid, mis omakorda mõjutab tootmistingimusi ja üha suureneva hulga tootmissektorite vastavaid kulusid. On aeg küsida, kas ülemaailmse konkurentsiga maailmas, kus tuleb võidelda planeedi ellujäämise eest, on mõtet sellel, et kliimamuutusega võitlemise nimel teeb kõige suuremaid jõupingutusi Euroopa? Kas on vastuvõetav see, et nii paljude sektorite heitkogused viiakse Euroopa territooriumilt keskkonnaalaselt vähem kaitstud maailma aladele? Kas keskkonna kuritarvitamine saab olla konkurentsivõime seaduslik allikas? Kas on õige, et maailma tasandil kõige enim kaubeldavate toodete puhul kehtivad erinevad keskkonnaalased eeskirjad, sõltuvalt maailma piirkonnast, kus need toodetakse?
Minu arvates tuleb kõigile neile küsimustele vastata eitavalt. Peame leidma tasakaalu keskkonna, sealhulgas kliimamuutuse, ja kaubanduse vahel, mis tagab kollektiivse, proportsionaalse ja võrdse jõupingutuse, kaasates kõik, eriti peamised ülemaailmsed kaubanduspartnerid. Tuleb leida kiiresti uus tasakaal maailma ulatuslike vaeste piirkondade arengu ja planeedi ellujäämise vahel dialoogi, vastastikuse tunnustamise ja kattuvate eesmärkide määratlemise teel. Jõupingutus peab olema ülemaailmne ning me võime üksnes loota, et detsembris Balis alustatakse kõnealust protsessi tõsiselt ja pühendunult.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, on tõsi, et Euroopa ja maailma tasandil äritehingud on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud. Kuna niisugune areng ergutab riikide majanduslikku arengut, mõjutab see oluliselt ka kliimamuutust. Seetõttu väljendan seoses selle konkreetse probleemiga oma muret. Me peame otsustama, kuidas kaubanduspoliitika võiks kliimamuutuse probleemi lahendamisele positiivselt kaasa aidata.
Meie eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 20% on üpris ambitsioonikas. Ma loodan, et me võidame selle kihlveo, kuna kaotuse hind oleks tohutu. Tahaksin siinkohal rõhutada voliniku panust ja õnnitleda teda kõigi algatuste ja selles suunas tehtud jõupingutuste eest.
On vaja suuremat toetust ja jõupingutust, et saavutada keskkonnasõbralikumate transpordivahendite kasutuselevõtt; kliimasõbralikuma tööstuse edendamine; uute tehnoloogiate arendamine ja kliimale negatiivset mõju avaldava tegevuse finantsiliste motivatsiooni pärssivate tegurite loomine; tõhus koostöö ÜRO, Maailma Kaubandusorganisatsiooni ja Euroopa Liidu vahel ning pidev konsulteerimine ja kodanikuühiskonna ning keskkonna sektoris tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide osalus. Euroopa Parlamendil on oluline roll. Ma loodan, et detsembris toimuva Bali konverentsi tulemused saadavad optimistliku sõnumi, mida me kõik ootame.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval, 29. novembril 2007.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Eija-Riitta Korhola  
kirjalikult. - (FI) Äärmiselt oluline on kliimapoliitika ühtlustamine, et kliimamuutuse vastane võitlus oleks tõhus. Käsitletav raport on tõepoolest väärtuslik ja inspireerib väga vajalikku arutelu: kaubanduspoliitika peab olema osa kliimapoliitikast, kuna kasvav kaubandus tekitab rohkem kasvuhoonegaase. Teisest küljest on kaubanduspoliitika kliimapoliitika osana eriti tõhus ning seetõttu võib olla osa lahendusest.
Esiteks on kaubanduspoliitika väga väärtuslik keskkonnatehnoloogia edendamise puhul. Rahvusvaheline kaubandus on üks kõige tõhusamaid tehnosiirde vahendeid. Maailma Kaubandus-organisatsiooni roll on oluline, sest on vaja kaotada keskkonnasõbralike toodete tariifid ja parandada intellektuaalomandit käsitlevaid eeskirju. Teisest küljest on vastuvõetamatu, et WTO toetab endiselt fossiilkütuste moonutavaid toetusi, takistades sel viisil näiteks keskkonnasõbraliku tehnoloogia kasutuselevõtmist.
Raportis rõhutatakse peaaegu alusetult Kyoto edu tähtsust. Kyoto protokoll on täis lünki, mis tegelikult halvendavad olukorda. Ühepoolne tegevus moonutab konkurentsi ja tekitab süsinikdioksiidi leket. Heitkoguste viimine ühest kohast teise ei vähenda neid. Lisaks ei tohi solidaarsus arengumaade elanike vastu põhjustada nende keskkonna saastamist. Kyoto viib keskkonna ekspluateerimiseni. Kliimamuutus on läbi ja lõhki ülemaailmne nähtus ning nõuab maailma tasandil lahendusi. Seetõttu on väga oluline ülemaailmne heitkogustega kauplemise süsteem, millega kaasnevad kõigi tööstus- ja kasvava majandusega riikide kohustused.
Ma jagan täielikult raportis väljendatud muret seoses metsade saatusega üha kasvava kaubanduse korral. EL peab pöörama erilist tähelepanu ohule, mis ähvardab atmosfäärist gaase siduvaid metsi biokütuste kasutamise tõttu. Komisjoni püstitatud taastuvate energiaallikatega seotud eesmärkidel ei tohi lubada kiirendada kliimamuutust.
