Investeerimine vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatesse (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Herbert Reuli nõukogule ja komisjonile esitatud suuliselt vastatav küsimus vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate arendamisse investeerimise kohta - B7-0011/2010).
Herbert Reul
autor. - (DE) Austatud juhataja, volinik, nõukogu eesistuja! Küsimus on seotud asjaoluga, et 2007. aastal esitas komisjon kava eesmärgiga edendada energiavaldkonnas vähese CO2-heitega tehnoloogiaid, et need kiiresti kasutusele võtta. Tehti ettepanekud väga konkreetseteks meetmeteks: Euroopa tööstusalgatused, eelkõige tuule-, päikese-, bioenergia, süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise, elektrijaotusvõrkude ja tuuma lõhustumise, Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute Liidu loomise, Euroopa energiainfrastruktuurivõrkude säästliku ümberkorraldamise, pidevalt kaasajastatavate Euroopa energiatehnoloogia süsteemide ning strateegiliste energiatehnoloogiate juhtrühma loomise valdkondades.
Nimetatud faasis jäi vastuseta üks olulise tähtsusega küsimus, nimelt rahastamise küsimus. Seitsmenda teadusuuringute raamprogrammiga nähakse ette igal aastal energiauuringuteks 886 miljonit eurot. Kõigile on siiski selge, et see ei ole piisav. 2009. aastal esitas komisjon teatise vähese süsinikdioksiidiheitega energiatehnoloogiate rahastamise kohta, milles kirjeldas vajadust kolmekordistada järgmise kümne aasta jooksul energiateadusuuringute rahastamist. See tähendaks 50 miljardi euro investeerimist. Teatises kirjeldati, kuidas eraldada raha kõige olulisemate vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatele, et Euroopal oleks võimalik loobuda ulatuslikust fossiilkütustest sõltumisest CO2-heite suurema vähendamise kasuks. Lõplik kava prognoosib 6 miljardit eurot tuuleenergia uurimiseks, mis vastavalt komisjoni arvamusele võiks 2020. aastaks moodustada viiendiku ELi energiatootmisest; 16 miljardit eurot päikeseenergiale, et töötada välja uued fotogalvaanilised kontseptsioonid ja keskenduda tööstuses oluliselt päikeseenergiarajatistele; 9 miljardit eurot bioenergiauuringutele, et katta 14% ELi energiavajadusest. Taastuvate energiaallikate energiaturuga kohandamiseks saaksid elektrijaotusvõrgud 2 miljardit eurot, et pooled jaotusvõrgud saaksid töötada aruka elektrivõrgu põhimõttel. Lisaks taastuvatele energiaallikatele nähakse ette veel 13 miljardi euro eraldamine 12-le süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektile, eraldades ühtlasi 7 miljardit eurot tuumauuringutele. Rahastamisettepanekus nähakse ette samuti 11 miljardi euro eraldamine nn arukate linnade kavale, et ka selles valdkonnas leida sobivad vastused.
Toona tegi komisjon ettepaneku, et energiauuringute rahastamiseks on kõige usaldusväärsem viis avaliku ja erasektori partnerlused, kuid ei suutnud täpselt määratleda, kuidas rahastamiskohustused nimetatud kahe poole vahel jaguneksid. Hetkel on energiauuringute valdkonnas erasektori osakaaluks 70% ja avaliku sektori osaluseks 30%, kui tuumauuringud välja jätta. ELi argument on, et riiklikku rahastamist on vaja oluliselt suurendada. Komisjon sedastas, et kõrgema riskiga projektide puhul peab riiklikul rahastamisel olema peamine roll. Sekkumise taseme optimeerimiseks kutsus komisjon üles ELi kavade algatamiseks, eelkõige valdkondades, kus ELi tasemel on olemas selge lisaväärtus, nt kavade puhul, mis üksikute liikmesriikide jaoks oleksid liiga kulukad. Praegu rahastatakse liikmesriikide tasandil 80% avaliku sektori investeeringutest projektidesse, mis ei ole seotud tuumaenergiaga. Ka selles teatises jääb lõpuks lahtiseks küsimus, kust see raha tulema peaks. Komisjoni arvutuste kohaselt on vaja juurde 75-80 miljardit eurot.
Sellel põhjusel keskendusime me oma komisjonis sellele, et leida selgust nimetatud valdkonna rahastamisega seotud küsimuste osas. Ma lihtsalt tuletaksin teile meelde, mis küsimused need olid. Esiteks, kuidas kavatseb komisjon paika panna oma prioriteedid seoses 2010-2020 teekaardiga, et toetada vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate rahastamist? Millal tehakse sellekohased tööstuspoliitilised algatused? Teiseks, kuidas kavatseb komisjon leida ELi eelarvesse lisavahendeid? Kuidas konkreetselt on komisjon seotud kohustusega tagada, et kaheksandast raamprogrammist on rahalised vahendid varakult kättesaadavad? Kas komisjon tagab, et peetakse kinni erinevateks tööstusalgatusteks kindlaks määratud eelarvetest? Ja viimasena, kuid mitte vähem tähtsamana, kuidas komisjon - ja see käib loomulikult ka nõukogu kohta - teeb ELi eelarvevahendid kättesaadavaks muude tehnoloogiliste võimaluste rahastamiseks kui need, mis on teatises välja toodud, sealhulgas säilitamistehnoloogiad, ookeanienergiad jne? Mul puudub vajadus kõikide küsimuste ettelugemiseks. Me oleme küsimusi teile siin tutvustanud ja palume nõukogult ja komisjonilt vastuseid.
Pedro Luis Marín Uribe
nõukogu eesistuja. - (ES) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Ma alustaksin oma sõnavõttu sellega, et rõhutan strateegilise energiakava tähtsust ja panuseid, mis on vajalikud puhaste säästlike ja mõjusate energiatehnoloogiate väljatöötamise ja rakendamise kiirendamiseks.
Ilma sellise kavata ei ole võimalik saavutada 2020. aastaks seatud eesmärke ega viia ellu 2050. aastaks üleminekut vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele sellises ulatuses, mida soovime.
Mul on hea meel, et parlamendi ja nõukogu vahel on laialdane konsensus kava mõlema eesmärgi tähtsuse ja vajalikkuse osas ning vahendite osas, mis tuleb kättesaadavaks teha.
Transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energianõukogu kavatseb oma järgmisel reedel, 12. märtsil toimuval koosolekul vastu võtta energiatehnoloogia strateegilise kava (SET) järeldused. Kõnealused järeldused on oluliseks orienteeriks Euroopa Ülemkogu 25. märtsil toimuvale kevadistungile, kuna päevakorras on kliimamuutusi käsitlev punkt.
Ülemkogu kohtumisel arutletav järelduste eelnõu hõlmab rahastamise küsimust, ehkki sellele lähenetakse nõuetekohase ettevaatusega. Me ei taha ennetada läbirääkimisi, mis peavad selles küsimuses aset leidma järgmise finantsraamistiku kontekstis.
Ma toon nüüd välja järelduste eelnõu peamised koostisosad. Esiteks, on saabunud aeg liikuda tehnoloogilistelt teekaartidelt edasi Euroopa tööstusalgatuste operatiivsele rakendamisele. Peaksime seda tegema järk-järgult, kuid nii kiiresti kui võimalik.
Teiseks, oma lähenemises Euroopa-siseste energiauuringute tulevasele koostööle peaksime keskenduma riiklike vahendite tõhusale kasutamisele ning koos tööstusega paindlike partnerluste arendamisele avaliku ja erasektori vahel. Seega kutsume komisjoni tungivalt üles looma platvormi, mis hõlmab kõiki huvitatud rahandusorganisatsioone, et neil oleks võimalik vahetada teavet ja parimaid tavasid ning samal ajal vastavalt vajadusele oma tegevust kooskõlastada.
Kolmandaks, arvestades keskmises perspektiivis vajaminevat era- ja riikliku sektori rahastamist eelkõige selleks, et toetada olulisi näidisprojekte, võib osutuda vajalikuks suurendada ELi tasandil riikliku rahastamise osakaalu. Seega peame me seda arvestama nii eelarve läbivaatamisel kui ka järgmise finantsraamistiku üle peetavatel läbirääkimistel.
Neljandaks peaksime toetama liikmesriikide valitsusi ja julgustama neid looma piisavaid stiimuleid ja andma järjekindlaid signaale, et seda poliitikat saaks ellu viia. Vajadusel peaksid nad oluliselt suurendama riiklikku rahastamist vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate väljatöötamiseks.
Viies punkt, mida mainida, on see, et Euroopa Komisjon ja Euroopa Investeerimispank teevad koostööd rahastamise koordineerimise ja järjepidevuse parandamiseks energiasektori näidisprojektide osas, millega kaasneb kõrge tehnoloogiline risk. Nad teevad ka tööd muude erasektori ja riiklike rahastamisvõimaluste leidmiseks ja kättesaadavaks tegemiseks.
Viimaseks, komisjon ja Euroopa Investeerimispank otsivad peamistele näidisprojektidele optimaalseid finantspakette ning kutsume ka komisjoni üles analüüsima eri allikatest pärinevate ressursside kombineerimise uusi viise ning töötama välja ad hoc vahendi vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate kaubandusliku kasutuselevõtu rahastamiseks.
Kallid kolleegid! Kõik need komponendid moodustavad selge sõnumi vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate arendamisesse tulevikus investeerimiseks. Karmidele eelarvepiirangutele vaatamata seisame silmitsi sõnumiga, mille nõukogu oma reedesel koosolekul välja saadab, milleks on pühendumus, positiivsete väljendite kasutamine selle asjaolu olulisuse väljendamiseks Euroopa tasandil ning iga liikmesriigi vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiasse investeerimise elulist tähtsust.
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Ehkki asendan täna siin oma kolleegi Günther Oettingeri, on mul tõsiselt hea meel arutada koos teiega vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate tulevikku.
Ma olin isiklikult eelmises komisjonis väga lähedalt seotud Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) väljatöötamisega ja usun kindlalt, et nende tehnoloogiate väljatöötamine on saabuvatel aastatel üks meie arendatava energiapoliitika nurgakividest.
Parlamendi 2008. aasta juunis koostatud raport SET-kava kohta oli väga selge, pakkudes välja sobiva tasemega ambitsioonikuse. Me ei tohiks nüüd neid eesmärke vähendada. Täna esitasite kolm selget küsimust ja ma vastan neile ükshaaval.
Esiteks, rääkides meie prioriteetidest aastateks 2010-2020 ja Euroopa tööstusalgatuste kasutuselevõtmisest, siis need kuus algatust vastavad tõepoolest meie prioriteetidele - tuule-, päikese-, bioenergia, säästlik lõhustumine, arukad elektrivõrgud ning süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine on prioriteedid, mida parlament ja nõukogu kindlalt toetavad.
Teie palvel oleme prioriteediks seadnud ka energiatõhususe, töötades välja uue pühendunud algatuse - "Arukad linnad” -, et vabastada energiatõhusate tehnoloogiate turupotentsiaal linnades ja regioonides. Selleks et selle initsiatiivi raames tegevusi eelistada, töötas komisjon koos sidusrühmadega välja tehnoloogilised teekaardid perioodiks 2010-2020. Kõnealustes teekaartides seatakse konkreetsed eesmärgid ja nende saavutamiseks vajalikud tegevused. Algatused on küpsed, et neid sel, 2010. aastal käivitada. "Arukad linnad” on kavandatud järgmiseks aastaks.
Teie teine küsimus puudutas vajadust ennustatavate, stabiilsete ja piisavate SET-kava eelarvete jaoks jooksval finantsperioodil ja 2014. aastale järgneval perioodil. Meie hinnangute kohaselt on SET-kavaga ettenähtud vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate väljatöötamiseks vajalike avaliku ja erasektori investeeringute suurus 8 miljardit eurot aastas. Tänapäeval investeeritakse Euroopa Liidus igal aastal 3 miljardit eurot, mis tähendab, et perioodiks 2010-2020 vajatakse veel 50 miljardit eurot. Selle lõhe vähendamine peaks olema saabuvatel aastatel üks institutsiooniliste arutelude põhiteema. Jõupingutused tuleb suunata sinna, kus sekkumine on kõige tõhusam, et vältida dubleerimist ning soodustades turul suurimat võimalikku mõju.
On selge, et ELi tasandil ei piisa investeeringuid, pärinegu need seitsmendast raamprogrammist või Euroopa majanduse elavdamise energeetikakavast. Ei piisa ka saastekvootide kauplemisest eraldatud 300 miljonist süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning uuenduslike taastuvtehnoloogiate demonstreerimiseks. Praeguste hindade juures teeb see umbes 4 miljardit eurot. Seega on vaja nii era- kui ka avaliku sektori suuri jõupingutusi. Avalik sektor hõlmab nii Euroopa Liitu kui ka loomulikult liikmesriike. Otse öeldes peab suur osa rahast tulema sealt, kus suur osa rahast asub.
Kolmandaks, te küsisite, kas komisjon kavatseb rahastada muid tehnoloogilisi võimalusi ning teha ettepanekuid tööstuslike lisaalgatuste osas. Aja jooksul ilmnevad kindlasti muud tehnoloogiad, mis väärivad Euroopa tasandil sekkumist, nii et SET-kava peab jääma paindlikuks, nagu me juba näitasime uue energiatõhususe algatusega - "Arukad linnad” -, mille me loodame käivitada, nagu ma ütlesin, 2011. aastal. Me jälgime SET-kava infosüsteemi kaudu tähelepanelikult kõige paljulubavamaid tehnoloogiaid. SETIS, nagu seda nimetatakse, töötab juba säilitamis- ja ookeanitehnoloogiatega, et hinnata nende potentsiaali ja teha kindlaks parimad võimalused Euroopa sekkumiseks. Me oleme samuti julgustanud uue tehnoloogilise platvormi loomist taastuvenergia, kütte ja jahutamise osas, mis peaks asjaomastel sektoritel aitama oma tehnoloogiasiiret paremini määratleda.
Mul on väga hea meel, et see toimik saab toetust, mida see väärib. See on tähtsaim toimik meie energiapoliitiliste eesmärkide saavutamiseks, tähtsaim toimik Euroopa ja meie tuleviku jaoks.
Jean-Pierre Audy
fraktsiooni PPE nimel. - (FR) Austatud juhataja, minister, volinik! Ma olen rõõmus nähes teid, Janez Potočnik, siin jälle teie keskkonnavoliniku ametis. Te asendate meie tööstusvolinikku, mille eest ma tänan teid ja tänan teid ka teie sõnavõtu eest!
Ma tervitan oma kolleegi Herbert Reuli esitatud küsimust, sest tal on õigus, volinik, seada kahtluse alla viisi, kuidas komisjon suhtub sellesse süsinikdioksiidiheiteta energiate ja uute tehnoloogiate rahastamise üliolulisse küsimusesse. Maailma rahvastik kasvab. 2030. aastal vajame me 40% rohkem energiat ja ma lisaksin, et 80% sellest tarbijanõudlusest tuleb väljaspool OECD-d asuvatest riikidest.
Nende tähtsate väljakutsete valguses ei ole lahenduseks võtta vastu energiakasutuse vähendamise ideoloogia või leida varju minevikumõtetes. Euroopa Liit on seega kohustatud sekkuma ja ma tahaksin ütelda paar sõna teema kohta, mis võib meid meie poliitilistes fraktsioonides lahutada, milleks on tuumaenergia küsimus.
Tuumaenergia osas on meil liikmesriigid, kellel on nendes asjades pikad traditsioonid. See ei anna Euroopa Liidule privileege, kuid tähendab, et oleme kohustatud andma oma panuse aruteludesse ja rahastamisesse. Nagu teame, on tuumaenergia süsinikku mittesisaldav energia, ja me vajame rahastamist, volinik, eriti raha, mis on kogutud süsihappegaasikrediitide arvelt, investeerimist teadusuuringutesse, arengusse ning kõigis neis valdkondades koolitamist.
Me teeme teile mõned muudatusettepanekud konkreetse eesmärgiga parandada esitatud resolutsioone ning ma lõpetan paari sõnaga tuuma kõrvalsaadustest, mis on meie kaaskodanike suureks mureks. Maailmal on kaks valikuvõimalust: pikaajaline säilitamine, mis on Ameerika Ühendriikide valitud võimalus, ja meie, Euroopa Liit, peame valima teistsuguse lähenemisviisi, milleks on taaskasutamine ringlussevõtmise teel. Venemaa, Jaapan ja Prantsusmaa on valinud selle võimaluse.
Selles kontekstis peame meie, kes me vastutame ohutuse ja julgeoleku eest, usaldama teadust ja teadmisi kõigi nende teemade kohta.
Teresa Riera Madurell
fraktsiooni S&D nimel. - (ES) Austatud juhataja, riigisekretär ja nõukogu eesistuja, volinik! Me oleme kõik teadlikud, et juba eksisteerib selge konsensus selles osas, et mida kiiremini me rajame rohelise majanduse, seda rutem toibume majanduskriisist.
Mitmetes uuringutes on arvutatud, et kui me saavutame eesmärgi, et taastuvenergiaallikate osakaal on 20%, tähendab see seda, et 2020. aastaks töötab selles sektoris 2,8 miljonit Euroopa töötajat. Lisaks hinnatakse, et kaks kolmandikku uutest töökohtadest luuakse väikese ja keskmise suurusega ettevõtetes. Võti, kallid kolleegid, on roheliste tehnoloogiate arendamine.
Selle reaalsuseks tegemiseks pooldab minu fraktsioon kolme põhieesmärki. Esiteks vajame tõelist pühendumist vahendite eraldamisele energiatehnoloogia strateegilisele kavale (SET). Lihtsalt olemasolevate toetuskavade ümbergrupeerimisest ja -nimetamisest vaid ei piisa. Me nõustume, et peame oma eesmärgi muutma taastuvenergia ja energiatõhususe uuringutele eraldatud vahendite reaalseks suurendamiseks. Me peaksime seda tegema viivitamata järgmine kord, kui vaatame läbi finantsperspektiivid, ja loomulikult uute finantsperspektiivide üle peetavate läbirääkimiste ajal.
Teiseks, kui tahame luua töökohti, mis on vajalikud, et meie majandus kriisist toibuks, on elulise tähtsusega, et tõhustaksime uuenduslike tehnoloogiate tutvustamisetappi ning lihtsustaksime nende turul kasutuselevõttu.
Viimaseks, roheliste töökohtade võimalik loomine ei saa toimuda õiges suunas, kui meil puudub kõrge kvalifikatsiooniga tööjõud. Me vajame investeeringuid haridusse ja teadlikkusse, et tugevdada äri- ja akadeemilise maailma sidemeid, ja me peaksime edendama pädevusi arendus- ja teadustegevuses ning uuenduses, et suudaksime ületada võimalikud lõhed taastuvenergiate tööturgudel.
Fiona Hall
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Me võime seada endale siin päikese all kliimamuutustega võitlemiseks igasuguseid eesmärke, kuid me ei saavuta neid. Kindlasti ei saavuta me 2050. aastaks seatud pikaajalisi eesmärke, kui me ei investeeri ulatuslikult ja süstemaatiliselt säästliku vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia arendamisesse ja parandamisesse.
USAd on õigusega kritiseeritud selle eest, et see ei ole alla kirjutanud kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärkidele, kuid ELi investeeringute tase ei ole praegu kaugeltki võrreldav USA tasemega. Korralike investeeringuteta ELi säästliku vähese süsinikdioksiidiheitega investeerimiskava takerdub, mis tähendab, et sajad tuhanded töökohad, mida saaks luua siin ELis ja piirkondades, nagu see, kust mina tulen, Kirde-Inglismaa, kus juba hakatakse üle minema vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele, tähendab see, et need töökohad luuakse ilma investeeringutega mujal, USAs ja Hiinas.
Ma olen pettunud, et komisjon loobus varasemast SET-kava projektist, kus olid selgelt näidatud kindlakstehtud vajalike investeeringute allikad. Kas komisjon oleks nüüd selgesõnalisem, eriti umbes miljardi euro suuruse puudujäägi osas igal aastal, mida volinik äsja mainis?
Viimaseks, loomulikult on tähtis parandada tuumatehnoloogiat, eelkõige tööohutuse ja jäätmemajanduse osas, kuid minu fraktsioon on arvamusel, et väljendis "säästlik tuuma lõhustumine” on terminite vastuolu. Kas volinik nimetaks kuuenda Euroopa tööstusalgatuse lihtsalt ümber tuumaenergia algatuseks?
Claude Turmes
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Austatud juhataja! Ma arvan, et SET-kava puhul on tegemist põhimõtteliselt tühja karbiga, kuna raha selles ei ole. Me peame tõepoolest mõtlema sellele, kust raha võiks saada. Veel halvem on see, et komisjonil olnud vahendid - NER300, taastamiskava ning praegu Euroopa Investeerimispangas olemasolevad mõned fondid - on prioriteetsed nõndanimetatud vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate jaoks, mille tõhusus on kõige väiksem ning millega seotud riskid on kõige suuremad.
2008. ja 2009. aastal tehti Euroopas juba rohkem kui 70% investeeringutest taastuvenergiaallikatesse: tuul, päike, biomass. Nii et, kuidas on võimalik, et me töötame välja SET-kava - ja eraldame selleks Euroopa tasandil raha -, milles taastuvenergia osa on põhimõtteliselt väiksem võrreldes praegu juba turul kasutatavaga, samal ajal suunates raha süsiniku sidumisse ja tuuma lõhustamisse, mida siin dokumendis ei ole käsitletud, kuid milleks eraldatakse ELis kõige rohkem vahendeid?
Meie probleem on see, et teatava lobitöö tõttu puudub meil julgus seada õigeid prioriteete, ja ma usun, et isegi Rahvusvahelisel Energiaagentuuril (IEA), mis ei ole keskkonnasõbralik rohujuureorganisatsioon, on olemas väga selged prioriteedid. Viiskümmend viis protsenti kogu CO2 vähendamisest tuleb energiatõhususe arvelt. Miks ei eraldanud me ELi taastamispaketis energiatõhususele mitte ühtegi eurot? Kolmkümmend kuni kolmkümmend viis protsenti kasvuhoonegaasi heitkoguste vähendamisest tuleb taastuvenergia arvelt, samas kui parimal juhul vaid 10% langeks süsiniku sidumise ja 10% tuuma arvele. Seda vastavalt IEA-le, mis ei ole rohujuureorganisatsioon. Nii et isegi Euroopas jääme me maha selles osas, kuidas me raha jagame sellest, mida IEA valitsustele räägib.
Ainus väljapääs on seada selged prioriteedid. Esiteks: energiatõhusus; teiseks: taastuvenergia, sest sellega vähendatakse riskivabalt süsinikku; ja seejärel muud tehnoloogiad.
Giles Chichester
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Ma pean väljendama mõningast kahetsust parlamendi vasakpoolsete tuumaenergiaga seotud sundmõtete üle, mis tähendab, et täna on täiskogule esitatud kaks resolutsiooni, mille sisu suures osas sarnaneb, välja arvatud tuumaenergia teema, eriti kui tegu on ainsa tõestatud tehnoloogiaga, millega on võimalik toota suuri kogusid ülivähese süsinikdioksiidiheitega elektrit Euroopas.
Kui me tahame end fossiilkütustest - eriti naftast ja kivisöest - võõrutada, vajame kõiki vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiad, mida meil on võimalik saada. Paljud neist on siiani suurema potentsiaaliga kui tootmine ja peame jääma realistlikuks selles osas, kui edukad me oleme taastuvenergiaallikatest saadud energia sihtväärtuste saavutamisel. EL on tuntud kui väga ambitsioonikate eesmärkide seadja, mille saavutamisel ta 100% kindlusega läbi kukub. Me peame paremini tegutsema.
Vahepeal ei tohi kaotada aega, et suurendada tuumaenergia osakaalu Euroopa elektritarnetes. Selle abil toodetakse juba praegu suurim osa elektrist, kuid kui me läheme üle ja töötame välja alternatiivi ja uued tehnoloogiad, siis on meil vaja baaskoormuselektrienergiat, et meie tuled ei kustuks ja et, näiteks, laadida elektrisõidukeid.
Uute roheliste tehnoloogiate, nagu päikese soojusenergia Saharast ja tuulepargid Põhjamerest, potentsiaal on tohutu, rääkimata süsinikdioksiidi kogumisest ja säilitamisest ning energiatõhususe elementaarsest parandamist, mille osas - vähemalt praegu - olen ma ühel meelel rohelistest kolleegidega saali teises otsas, kuid kõige selle jaoks on vaja suuri investeeringuid ja see on täna esitatud küsimuste oluline punkt.
Marisa Matias
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Austatud juhataja, volinik, nõukogu eesistuja! Me oleme siin, et arutada Euroopa energiasüsteemi taasloomist vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatesse investeerimise teel.
Ma arvan, et see on üks olulisematest väljakutsetest, mida on mainitud ka teatises. See on üks nendest väljakutsetest, millele me peame keskenduma, kuid siin puudub selgus ning seega on oluline esitada küsimusi ja jõuda selgusele. Paistab, et puudu ei ole mitte ainult rahalisest, vaid ka poliitilisest selgusest.
Me räägime energiatõhususest, süsinikdioksiidi kogumisest, tuumaenergiast, biokütustest, päikeseenergiast ning räägime isegi energiatõhususest kui odavaimast heitkoguste vähendamise viisist. Mind üllatab see, et süsinikdioksiidiheite vähendamiseks on muid palju odavamaid viise, mida selles teatises ei ole isegi mainitud, nagu energiatarbimise vähendamine, mikrotootmine, jaotus ja eri jaotuse vormid ning eri projektid, milleks ei pea olema vaid suured struktuurid, ja energiale juurdepääs. Ma usun, et siinkohal annaksime kindlasti panuse parema rahalise selguse saamiseks, et valida odavaim kava.
Seega on meil poliitilise ja rahalise selguse huvides vaja arutada seda, mis minu arvates on eluliselt tähtis, milleks on, et alati asetatakse rõhk avaliku ja erasektori partnerlustele, nagu lahendaks see kõik probleemid.
Kui esitame küsimuse, kust raha tuleb, siis vastab komisjon, et raha tuleb sealt, kus seda parasjagu on. Tunnistan, et ma ei tunne, et oleksin rohkem selgust saanud, kui mulle öeldakse, et raha tuleb sealt, kus seda parasjagu on, täpsustamata, kust täpselt.
Seega, kui loota avaliku ja erasektori partnerlustele, mis juhtub alati, kui me räägime vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatest, siis on üks asi kindel: ei ole teada, kust raha tuleb, ja on teada, et on avaliku ja erasektori partnerlused, mis, nagu teame, maksavad selle kohe algusest peale kinni. Alguses maksavad maksumaksjad, tarbijad, kes lõppkokkuvõtteks on samuti maksumaksjad. Me teame samuti, et need, kes maksavad vähem, on asutused ja eraorganisatsioonid - nemad teevad investeeringud, neile tasutakse selle eest, kuid lõpus jätavad nad kasumid endale.
Ilma selguseta tundub mulle, et jällegi jätame me järjekindlalt Euroopa energiamudeli muutmise arved tulevastele põlvedele tasumiseks.
Christian Ehler
(DE) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Põhimõtteliselt oleme me kõik ühel meelel, et SET-kava tuleks tervitada. Me nõustume suure osaga sisust, kuid meil on kaks probleemi. Ühest küljest ei suuda me - ja ma pöördun siinkohal Claude Turmesi poole - avaldada koos survet liikmesriikidele ja komisjonile, kui jätkame ideoloogilist vaidlust, mille teemaks on alati tuumaenergia. See on tänasel hääletusel otsustav küsimus. Me oleme jõudnud SET-kava osas kompromissile, milleks on, et oleme täpsustanud kriteeriumid, mille kohaselt me seda toetada tahame, ja need kriteeriumid on selgelt määratletud, nimelt säästlikkus, konkurentsivõime ja varustuskindlus. Oleme öelnud, et tahame töötada ilma konkreetsete tehnoloogiate kasutamise piiranguta, ning jälle peame me ideoloogilist vaidlust tuumaenergia üle. See arutelu võib toimuda, kuid lõpuks osutub see SET-kava kontekstis mõttetuks.
Ma olen teiega nõus selles osas, mida SET-kavaga tegelikult saavutada suudame. Kas tegelikkuses on lahenduse leidnud küsimus, millises ulatuses on liikmesriigid valmis otsima ühtset energiapoliitilist lähenemisviisi? See, mida nõukogu täna paika pani, on vaid kulunud väljendid. Probleemid ei ole tegelikult seotud sellega, mida me SET-kavas sätestame, vaid erinevad teadusele, uuendustele eraldatavad vahendid, raha SET-kavast, tutvustusvõimaluste küsimus, liikmesriikide tasandil Euroopa direktiivide ülevõtmise küsimus - see, missugune on nende kõigi vastastikune mõju. Me oleme hetkel punktis, kus peame tõesti selgelt välja ütlema, et võime koostada ja vastu võtta veel ühe SET-kava, kuid praegu vajame käegakatsutavaid meetmeid. Kuna see nii on, siis ei peaks me pidevalt üksikasjade üle vaidlema. Me peaksime suurendama survet komisjonile ja liikmesriikidele, et midagi rakendamise heaks toimuma hakkaks.
Marita Ulvskog
(SV) Austatud juhataja! Säästvatele taastuvatele energiaallikatele ja kliimasõbralikule ühiskonnale üleminekuks ei piisa soovunelmate hellitamisest. On vaja ka ulatuslikke investeeringuid. Erasektor peab suures osas jagama alusuuringute finantseerimise kohustust ja liikmesriigid peavad suurendama oma pühendumust. Lisaks on vaja eraldada rohkem raha ELi eelarvest.
Eelarvet tuleb lihtsalt kohendada, et see vastaks päikese- ja tuuleenergia, energiatõhususe jms seotud poliitilistele prioriteetidele. Me peame ELi eelarves rahalistele vahenditele uued prioriteedid seadma ja need uuesti ümber jagama. See on ainus viis, kuidas SET-kava ja selle täiskogu liikmed saavad oma usaldusväärsust säilitada.
Chris Davies
Austatud juhataja! Kolm aastat on möödunud sellest, kui nõukogu seadis endale eesmärgi 2015. aastaks käivitada kuni 12 süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisprojekti ning selles osas ei ole meil eriti midagi ette näidata.
Jah, tegime kindlaks rahastamise allika ja nüüd on meil olemas komisjoni otsuse eelnõu, mis ootab parlamendi kinnitust selle rahastamise kasutamise kohta, kuid alles järgmise aasta lõpuks saame kindlaks määrata projekti, mis selliseks rahastamiseks kvalifitseerub. Nii et ajakava on väga tihe ja 2015. aastaks seatud eesmärgi täitmine osutub üha raskemaks. Sel teel toimub igal sammul mahajäämisi.
Tohin ma paluda, et komisjon kaaluks neid asju. Esiteks tuleb ajakava üle vaadata. Kas on võimalik sealt võtta päevi, nädalaid vähemaks? Ja eelkõige, kas saame avaldada Euroopa Investeerimispangale võimalikult suurt survet, et see peaks kinni sellele otsuse eelnõus eraldatud ajast?
Teiseks, parlamendi komiteemenetluse lõppedes peaks komisjon tegema avalduse ajakava kohta. See tuleks avaldada. Sellega aidatakse tagada, et mahajäämus on minimaalne. Sellega pannakse kõik kehtestatud tähtaegadest kinnipidamise nimel tööle.
Lõpetuseks, ärge unustage, et suurimaid viivitusi põhjustab tõenäoliselt taotlus, mille projektiarendajad peavad täitma, et saada torujuhtmete kavandamise luba jms, mis on vajalik CO2 äraviimiseks. See võib võtta väga kaua aega. Seetõttu võib tähtajast kinnipidamine osutuda täiesti võimatuks.
Nii et kas ma tohiksin komisjonilt paluda teha avaldus, milles rõhutatakse, et Euroopa rahastamist soovivad arendajad hakkasid projektile kohe luba taotlema. Las nad tõestavad tegudega oma sõnu!
Konrad Szymański
(PL) Austatud juhataja! Esitatud resolutsioon näitab väga hästi, kuidas Euroopa Liidus kliimapoliitika energiajulgeoleku üle domineerib. Samuti näitab see selgelt osa täiskogu tuumavastasest eelarvamusest. Asi on nii, et tuumaenergia on ainus kaubanduslikult tõestatud vähese süsinikdioksiidiheitega energiaallikas, kuid sellest hoolimata kritiseeritakse resolutsioonis seda karmilt. Euroopa Liidu piiratud rahalised vahendid tuleb investeerida valitud energiaallikatesse just seetõttu, et need on säästlikud, ja selle puhul on tegemist tõsise turusekkumisega. Selle poliitikaga piiratakse kindlasti kulutusi strateegilistele suurtele infrastruktuuriprojektidele, mida vajatakse juba praegu, ning ühenduste toetamisele. Energiajulgeolekuks lihtsalt raha ei jätku. Seetõttu ei saa me seda resolutsiooni täna heaks kiita.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Austatud juhataja, minister, volinik! Me kõik teame, kui ohtlikud on narkomaanid, sest järjekordse doosi saamiseks ei kohku nad millestki tagasi. Tegelikult teame me, et igasugune sõltuvuse liik on soovimatu nähtus, mis tuleb likvideerida. Euroopa Liidus on meie majandus sõltuvuses ja seda sõltuvust toidab importnafta ja -gaas. Me peame olukorda muutma! Peame suurendama investeeringuid tehnoloogiatesse, mille abil suurendatakse vahetult päikese, tuule, vee ja biomassi kasutamist Euroopa Liidus! Enamgi veel, nende konkreetsete tehnoloogiate kasuks räägivad mitmed võimsad argumendid. Esiteks, kui me nendesse tehnoloogiatesse ei investeeri, siis meie sõltuvus naftast ja gaasist vaid kasvab ning olukord muutub hullemaks, sest need ressursid muutuvad kogu maailmas harvemaks ning hinnad tõusevad veelgi. Teiseks on nende investeeringute abil meil samal ajal võimalik julgustada just eriti väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid, kui anname neile teatavad eelised rahaliste vahendite ja fondide taotlemisel. Kolmandaks, uutesse tehnoloogiatesse investeerimisega ületame vahetult praegused takistused elektrivõrkude tasakaalustamiseks päikese ja tuule abil toodetud elektri muutuvate kogustega. Kallid kolleegid, aeg on tegudeks! Me peame vähendama sõltuvust imporditud naftast ja gaasist ning toetama investeeringuid just neisse tehnoloogiatesse, mis suurendavad ja edendavad päikese, tuule, vee ja biomassi energiaallikate suuremat kasutamist.
Tänan teid tähelepanu eest!
Britta Thomsen
(DA) Austatud juhataja! Meil on põhjust tunda heameelt SET-kava üle. Ilma 59 miljardi eurota, mida praegu investeeritakse usaldusväärsetesse energiaprojektidesse, ei suuda me 2020. aastaks saavutada 20% taastuvenergia osakaalu eesmärki. Investeeringud reaalsesse ja säästlikusse taastuvenergiasse moodustavad kaks kolmandikku SET-kava fondidest. See kehtib näiteks fotogalvaanika, tuuleturbiinide ja biomassi kohta. SET-kava ei ole aga tähtis ja õige mitte ainult seetõttu, et see tagab meile puhtama energia. SET-kava on otsustava tähtsusega seoses meie püüetega tulla välja sotsiaal- ja majanduskriisist. Tänu ulatuslikele investeeringutele kaasaegsesse energiatehnoloogiasse suudame me luua sadu tuhandeid uusi rohelisi töökohti. Samuti saame muuta ELi rohelise ja säästliku tehnoloogiaalaseks teadmiste keskuseks. Ärgem siiski unustagem, et nende investeeringutega kaasneb vastutus: vastutus tagada, et praegu energiasektoris töötavatele inimestele antakse võimalus ümberõppeks ja enda täiendamiseks! Seetõttu peavad investeeringud tehnoloogiasse toimuma käsikäes investeeringutega inimestesse.
Liam Aylward
Austatud juhataja! Tahaksin kiirelt peatuda kahel küsimusel. Esimene on seotud investeeringutega vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatesse ja teine süsinikdioksiidi kogumisega põllumajanduses.
Esiteks, rääkides realistlikult, on hädavajalik, et EL keskendab oma tähelepanu ja eelarve energiatehnoloogia strateegilisele kavale. Ei ole kahtlust, et kui EL tahab saavutada 2020. aastaks seatud sihtväärtused, siis on hädavajalik suurendada suunatud investeeringuid vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatesse.
Teiseks tuleb suurendada uuringuid ja investeeringuid seoses süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamisega kui kliimamuutuste vastu võitlemise praktilise vahendiga. Siin saab põllumajandus mängida seoses süsiniku sidumisega peamist rolli ja aidata kaasa 2020. aasta eesmärkide saavutamisele.
Mulla biomassid ja looduslik süsinikdioksiidi talletamine (mulda) võib tuua täiendavat kasu talunikele tänu erosiooni ja väetisekasutuse vähenemisele. Vaja on teha lisauuringuid ja -investeeringuid, et kasutada täielikult ära põllumajandust ja põllumajandusmaad süsiniku kogumiseks ning aidata kaasa 2020. aastaks seatud eesmärkide saavutamisele.
Mõõdetavate tulemuste saavutamiseks tuleb piisavalt ja tõhusalt toetada uuendust vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatesse ja nende uurimist.
Vicky Ford
Austatud juhataja! Ma toetan initsiatiivi rääkida investeeringutest vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiasse ja konkreetsemalt energia kokkuhoiust ning turvalisemate ja mitmekesisema energiatarnete tagamisest. Ma tahaksin eelkõige arutada ELi rahaliste vahendite kasutamist.
Minu esindataval piirkonnal on juba rohkem kui 250 miljoni euro suurune ELi fond vähese süsinikdioksiidiheitega majanduskasvuks. Ehkki selle eesmärgid on väärtuslikud, siis selle fondi tegevus tähendusrikaste investeeringute tegemisel ei vasta suuresti ootustele.
Ida-Inglismaa, sealhulgas Cambridge'i ülikool, on juhtivate teadusrajatiste asukoht, ning minu piirkonnas on sõlmitud rohkem kui 250 lepingut toetuste taotlemiseks seitsmendast raamprogrammist. Ma olen näinud mõnda suurepärast uuenduslikku uurimust, kuid tõusetunud on suured küsimärgid seoses protsessi keerukusega, eriti väikese ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks, bürokraatia ja paindumatusega arengute ja teadusuuringutega kohandumisel. Mõnedel juhtudel on räägitud kohutavatest juhtumitest, kui EL ise on maksetega hiljaks jäänud.
Arvestades, kuidas maksumaksjate raha tulevikus investeeritakse, siis peaksime juba toimunust õppima ning tagama, et kulutame raha tulevikus paremini.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Euroopa Liidu seatud kliimaeesmärkide saavutamine sõltub strateegia väljatöötamisest, millega toetatakse etapiviisilist üleminekut vähese süsinikdioksiidiheitega tööstusele ja säästliku energia kasutamist.
Uute energiate kasutamine võib ehitistes energiatarbimist vähendada kuni 17% ja transpordi heitkoguseid kuni 27% samas, kui arukate arvestite kasutuselevõtt võib energiatarbimist vähendada kuni 10%. Energiatarbimise ja süsinikdioksiidiheite mõõtmiseks on vaja standardset metodoloogiat, et saavutada optimaalne avaliku ja erasektori energiatarbimine. Seda silmas pidades on meil vaja ühiseid funktsionaalseid miinimumspetsifikatsioone ning koostalitlusvõimelisi arukaid võrgustikke Euroopa tasandil.
Komisjon peab kaasrahastama nii palju ulatuslikke projekte kui võimalik, et soodustada arukate arvestite ja arukate võrgustike standardina kasutamist, sealhulgas liikmesriikides, kus siiani neid tehnoloogiaid ei ole.
Ma sooviksin küsida, kas komisjon kavatseb hetkel leida ELi eelarvest lisaressursse, et julgustada väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid arendama tehnoloogiaid vähese süsinikdioksiidiheitega säästliku energia tootmiseks.
Tänan teid!
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Meil on vaja ambitsioonikat ja arukat tööstuspoliitikat, mis võimaldaks Euroopa Liidul nii säilitada oma globaalne konkurentsivõime kui ka töökohad ja tootmine ELis. Investeeringud vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia arendamisse aitavad Euroopa Liidul majanduskriisist väljuda ja nende abil on 2020. aastaks võimalik luua umbkaudu 2,7 miljonit töökohta.
Euroopa Liit peab investeerima Euroopa algatustesse, millega edendatakse taastuvenergiaallikaid ja nende kasutuselevõttu Euroopa elektrivõrgus ning biokütuseid ja rohelist transporti. Investeeringutega intelligentsetesse linnadesse ja energiatõhusatesse ehitistesse, eriti kodudesse, on võimalik saavutada kiireid tulemusi.
Ma kutsun komisjoni ja liikmesriike tungivalt üles suurendama elamusektori energiatõhususe jaoks tehtavaid eelarveeraldisi struktuurifondide kasutamise vahekokkuvõtte tegemisel, võtma vastu meetmed, mis on vajalikud elamusektori energiatõhususe 4% ERDF määra parandamiseks. Seeläbi saab seda määra perioodil 2014-2020 parandada.
Tänan teid!
Zbigniew Ziobro
(PL) Arutelu vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatesse investeerimise üle kujutab endast arutelu meetodite üle, kuidas kohandada liikmesriikide majandusi kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramise nõuetega. Hoolimata sellest, kuidas viimastel kuudel valitsenud kliima- ja ilmaolud on kippunud andma argumente juurde teadlastele, kes seavad kahtluse alla inimese mõju kliimamuutustele CO2-heite läbi, peaksime me sellegipoolest vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatest rääkides selles kontekstis järgmise küsimuse esitama: kuidas tagada vahendid, mis on vajalikud puhaste tehnoloogiate arendamiseks, et saavutada võimalikult lühikese ajaga maksimaalsed tulemused?
Ma arvan, et süsteem, mida töötatakse välja teadus- ja arendustegevuse toetamiseks, peaks olema võimalikult paindlik, et juhtida ressursse viisil, mis sobib teadusuuringute dünaamikaga. Tekib küsimus, kas ja kuidas plaanitakse luua sobivad mehhanismid, millega toetada investeeringuid vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatesse?
Lõpetuseks sooviksin lisada, et hoolimata kui olulisi argumente võib leida vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate arendamisse investeerimise poolt, ei tohiks see toimuda ühtekuuluvuspoliitika arvelt.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Austatud juhataja! Komisjoni 23. jaanuari 2008. aasta teatises pealkirjaga "Fossiilkütustest säästva elektrikütuse tootmise varase tutvustamine toetamine”, mis moodustab osa kliima- ja energiapaketist, sedastati, et Euroopa Liit toetab 10-12 süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidistehase ehitamist. 2008. aasta lõpus käsitles ka Euroopa Parlament seda küsimust oma resolutsioonis. Kõnealuse dokumendi põhjenduses 11 sedastati, et komisjoni kirjeldatud meetmed ei ole küllaldased, et tagada soovitud stiimuleid 2015. aastaks vähemalt 12 näidisobjekti rajamiseks, samas kui põhjenduses 18 peeti tingimata vajalikuks, et vähemalt 12 näidisobjekti, mille rajamist toetati, hõlmaksid kolme erineva süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia võimalikke kombinatsioone.
Rahalised vahendid loodetakse saada aga 300 miljoni CO2 saastekvoodi müügist uute osalejate reservi New Entrants' Reserve ehk NER300 raames. Järelikult sõltub näidistehaste ehitamise toetamiseks mõeldud summa saastekvootide turuhinnast. Hinnanguliselt on see 7-12 miljardi euro vahemikus. Komisjoni poolt ettepanekus tehtud otsuste ettepanekust võib järeldada, et NER300 raames hõlmab toetus kuut süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projekti elektritootmises ja kahte tööstuses.
Kas nõukogu koostöös komisjoniga tahab toetada veel kahe kuni nelja tehase ehitamist? Kui vastus on jah, siis kuidas?
Roger Helmer
Austatud juhataja! Oleme täna siin kuulnud palju mõttetusi roheliste töökohtade teemal. Tõde on, et meie taastuvallikate kinnisidee tõstab juba praegu elektri hinda ning sunnib Euroopa kodanikke kütusevaesusesse. Kõrgem energiahind tähendab seda, et energiaintensiivsed ettevõtted Euroopas lihtsalt loobuvad ja lahkuvad siit soodsamatesse jurisdiktsioonidesse. Kõrgem energiahind tähendab väiksemat kasvu ja suuremat töötust ning see läheb meile maksma töökohti. Ma olen näinud ainult ühte ametlikku uuringut roheliste töökohade teemal. See korraldati Hispaanias ja selles näidati, et iga rohelises sektoris loodud töökoha kohta kadus mujal 2,2 töökohta.
Kui me tõepoolest arutame vähese süsinikdioksiidiheitega elektri üle, siis on ainult üks lahendus, milleks on tuumaenergia. Kogu Euroopas oleme hakanud rääkima uutest tuumavõimsustest ja see on hea. Kui tahame, et valgus ei kustuks, siis on meil vaja tuuma uuestisündi ja vajame seda kiiresti.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Teadustegevus ja tehnoloogia mängivad otsustavat rolli vähese süsinikdioksiidiheitega ühiskonnas. On kriitilise tähtsusega investeerida radikaalsesse ühiskonna muutmisse, mille aluseks on linnade säästlikkus, detsentraliseeritud energiatootmine ja tööstuse konkurentsivõime. See poliitika on hädavajalik õitsva ja säästliku ühiskonna jaoks, mis on valmistunud kliimamuutuste, energiajulgeoleku ja globaliseerumisega seotud väljakutseteks ja kes on puhaste tehnoloogiate sfääris maailmaliider.
Energiatehnoloogia strateegilise kavaga soovitakse kaasa aidata just selle eesmärgi täitmisele. Ma tervitan teatises esitatud olulisi suuniseid selle kohta, kuidas korraldada sekkumise loogikat avaliku ja erasektori vahel, ühenduse, riikliku ja piirkondliku rahastamise vahel.
Siiski on hädavajalik suurendada teadusuuringute riiklikku rahastamist puhaste tehnoloogiate valdkonnas. Euroopa peab samuti looma tingimused, mis soodustavad selles valdkonnas erainvesteeringute tegemist. Peame kiiresti minema sõnadelt tegudele.
Energiajulgeolek, võitlus kliimamuutuste vastu ja keskkond peavad olema ELi tulevaste finantsperspektiivide ja teadus- ja arendustegevuse kaheksanda raamprogrammi prioriteedid. See on ainus viis, kuidas suudame säilitada meie tööstuse konkurentsivõime, edendada majanduskasvu ja luua töökohti.
Patrizia Toia
(IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid! See ei ole rutiinne arutelu, vaid peaks olema väga konkreetne arutelu, milles esitatakse selgeid ja täpseid küsimusi - missugused ressursid on olemas ja kust neid leida -, ja ma loodan, et parlament ootab sama selgeid ja täpseid vastuseid nii täna kui ka 12. märtsi ja 25. märtsi nõukogu kohtumisel.
Me tahame komisjonile ja nõukogule kindlalt öelda, et Euroopa Liit, kes on olnud maailmas eesträäkija võitluses atmosfääri paisangute ja kliimamuutuste vastu, peab nüüd olema järjekindel, kui ei taha kaotada oma usaldusväärsust. Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb teha kõik, mis võimalik. Me teame hästi, et vähese süsinikdioksiidiheitega majandusest rääkimine tähendab tootmissüsteemi jaoks Koperniku saavutatuga võrreldavat revolutsiooni; see tähendab paljude asjade muutmist, selgete prioriteetide ja poliitilise tahte olemasolu, kuid üle kõige piisavaid ressursse ja vahendeid.
Me teame ka seda, et see koperniklik revolutsioon on eluliselt tähtis meie tootmissüsteemi, Euroopa tööstuse konkurentsivõimeliseks jäämiseks. Paljudes riikides, paljudes teaduskeskustes ja paljudes ülikoolides on valmis intellektuaalsed ressursid, on olemas võimalused ja tahe: nüüd on aeg asjad liikuma panna. Nagu volinik ja nagu nõukogu on öelnud, seda peab tegema igaüks: liikmesriigid, ettevõtjad ja erasektor. Ma usun siiski, et selle keerulise partnerluse loomise eluliselt tähtis ülesanne lasub Euroopa Liidul.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Me kõik nõustume, et suurem energiatõhusus on selles ahelas esimene samm, kuid ma tahan oma panuses juhtida teie tähelepanu bioenergia teemat ümbritsevale poliitilisele segadusele ja ärevusele.
Ma arvan, et eriti see täiskogu ja komisjon ning Euroopa üldiselt vältisid osaliselt bioenergia küsimust, kui 2007. ja 2008. aastal toiduainete hinnad tõusid. Vähesed meist räägivad Euroopa talunike kogetavast reaalsusest hetkel, kus hindade langetamise tõttu tekkis usalduskriis. Ent neile ei saadeta ühtset poliitilist sõnumit maakasutuse kohta ega maa kasutamise kohta energiakultuuride kasvatamiseks.
Meil Iirimaal on eriti just valitsus, kes seda valdkonda väldib. Vaadake! Tööstus vajab poliitilist kindlust; poliitikud ei ole seda kindlust suutnud sisendada ja see, mida me nüüd lõikame, on selle vili.
Kui me räägime teadusuuringutesse investeerimisest ja kui tulemusi ei võeta kasutusele, kuna me ei tee õigeid poliitilisi otsuseid, siis raiskame me oma aega.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Austatud juhataja, volinik! Rohelistele vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatele ülemineku finantseerimine on eriti raske uute liikmesriikide puhul. Kyoto' protokolli alusel kogutud heitkoguste ühikute kasutamine oleks Kesk-Euroopa ja Balti riikide jaoks üks potentsiaalne ja väga tähtis allikas, millega teenida tulu nende riikide kliimaressurssidest. Selle eeltingimus on loomulikult Kyoto-järgse süsteemi loomine või Euroopa Ülemkogu ja komisjoni toetus meie püüdlustele tagada meie järelejäänud kliimaressurssidele õige väärtus. Biogaasi raportöörina tean ma hästi uute tehnoloogiate kulu ja ka seda, et tehnoloogiline areng on väga tähtis. Selle teemaga on väga oluline jätkata ühise põllumajanduspoliitika raames, näiteks eluskarja sööda koostise muutmisega, lisaks sügavharimisele muude künnimeetodite kasutuselevõtuga ja uute, uuenduslike tehnoloogiate kasutuselevõtuga.
Bogusław Sonik
(PL) Euroopa Liidu pikaajalise strateegia üks olulisemaid prioriteete peaks olema uuendusliku majanduse loomine, näiteks praeguse energiasüsteemi muutmisega vähest süsinikdioksiidiheidet kasutavaks mudeliks, eelkõige selliseks, mis põhineb puhta süsiniku tehnoloogiatel. Umbkaudu 80% Euroopa Liidus kasutatavast primaarenergiast saadakse fossiilkütustest. Paari viimase aastakümne jooksul on täiustatud tarnevõrke ja -ahelaid, varustades ühiskonda energiaga, mida saadakse just neist allikatest. Majanduskasv ja -õitseng on ehitatud naftale, kivisöele ja gaasile ning seda üleöö muuta on raske. Euroopa Liidu energia- ja kliimapoliitika tugisambaks olev Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava on hea samm Euroopa Liidu viimiseks uuendusliku energia suunas, loomulikult tingimusel, et selles arvestatakse puhta süsiniku tehnoloogiate rahastamist. Kui Euroopa soovib saavutada ambitsioonikaid säästmiseesmärke kokkuhoidlikult, siis on hädavajalik, et suurendatakse kulutusi puhastele säästlikele ja tõhusatele energiatehnoloogiatele ja koordineeritakse võimalikke ressursse nii avalikus kui ka erasektoris jõudude kombineerimise teel.
Minevikus toimunud tööstusrevolutsioonid on näidanud, et tehnoloogia abil on võimalik meie eluviisi alatiseks muuta. Praegu on kordumatu ja teostatav võimalus muuta meie energiatootmise mudelit. Ent investeerimist puhaste taastuvenergiaallikate arendamisse ja edendamisse, on võimalik realiseerida ainult siis, kui ühendus tagab piisava rahastamise taseme ja lisab need investeeringud Euroopa Liidu strateegiliste eesmärkide loetelusse.
Fiorello Provera
fraktsiooni EFD nimel. - (IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Euroopa Liidu energiavalikute arutelus on kindel üks asi: säästetud energia on kõige olulisem, odavam ja säästlikum meile kättesaadav energiaallikas. Looduslikel, ajaloolistel, kultuurilistel ja majanduslikel põhjustel esindavad mägiregioonid energiatarbimise vähendamise mudelit kooskõlas moodsa elu nõudmistega ning neid kasutatakse ulatuslikuks eksperimenteerimiseks vähese süsinikdioksiidiheitega taastuvenergiaallikate kasutuse osas.
Mägiregioonid toodavad peaaegu kogu Euroopa hüdroelektrienergiast. Itaalia provints näiteks, kust mina pärit olen, toodab üksi 12% kogu riigi hüdroelektrienergiast. Lisaks on mägipiirkondadel energiasäästlikumate hoonete ehitamise ajalooline kogemus. Oleme suutnud ehitada kodusid, mis on elektri ja kütte osas täielikult iseseisvad ning mis isegi toodavad rohkem energiat, kui seda kasutavad. Ilmselgelt on selleks kasutatud kõrgtehnoloogiaid. Mägesid on sageli kasutatud katsealana ja nõnda on see ideaalne keskkond, et eksperimenteerida biomassi, päikeseenergia, geotermaalenergia, soojapumpade parema kasutamisega ning eelkõige energiajaotussüsteemi muutmisega.
Volinik! Mäed on täis energiat, puhast energiat: vaja on vaid seda kasutada. Sellel põhjusel palume me komisjonil lisada mägipiirkonnad oma strateegiasse, uurida hoolikalt nende kogemusi ning tunnistada nende õigust saada õiglast hüvitist taastuvenergia eest, mida need piirkonnad on juba tarninud. Lissaboni lepingu artiklis 174 tunnustatakse mägede rolli ja seetõttu ootame me ärevalt komisjoni algatust selle artikli rakendamiseks ning Euroopa mäepoliitika kujundamist ka energia valdkonnas.
Seega kutsun ma komisjoni üles järgima Regioonide Komitees Durnwalderi raporti soovitusi ning lisama Euroopa territooriumide hinnangusse energiaküsimused ja mägipiirkondade taastuvenergia ja passiivse ehituse tootmisvõimsused.
Mägesid, mis moodustavad 40% Euroopa territooriumist ja on koduks 90 miljonile inimesele, on siiani käsitletud kui ebasoodsaid piirkondi: uuendusliku ja järjepideva poliitika rakendamisega on kõnealustel piirkondadel võimalik see puudus ületada ning luua eluliselt tähtsaid stiimuleid, et saavutada strateegias 20-20-20 seatud eesmärgid, näidata, et energeetiline iseseisvus on vastuvõetavate kuludega võimalik, kui seda poliitiliselt tahta.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Sageli süüdistatakse Euroopa põllumajandust kui globaalse soojenemise peamist põhjustajat. Loomulikult ei ole see ettekujutus päris õige. Teisest küljest ei saa ignoreerida panust, mida põllumajandus saab anda süsinikdioksiidiheite vähendamiseks.
Teised sõnavõtjad on selle teema juba kindlasti tõstatanud. Vaid mõned näited sellest, kuidas see probleem põllumajandust mõjutab, on süsinikdioksiidi säilitamine, biomass ning ka investeeringud kasutatavate väetiste koguste vähendamisse. Sellepärast arvan ma, et madala süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatesse investeerimise aruteludes peab prioriteetide seas olema põllumajandus ning seda ei tohiks täielikult eirata, nagu juhtus ühe teise Euroopa strateegiaga seoses. Ma räägin EU 2020 strateegiast.
Tänan teid!
Karin Kadenbach
(DE) Austatud juhataja, volinik, nõukogu eesistuja! Ma räägin enda nimel ja ma sooviksin öelda võrdluseks: minu arvates ei ole tuumatehnoloogia lahendus ning minu seisukohalt ei ole see ka taastuvenergiaallikas.
Meie ülesanne on siin paika panna meetmed, mis on kasuks meie lastele ja meie tulevikule pikas perspektiivis. Seega on väga tähtis, et vähendaksime CO2-heidet, kuid vähendada ei tohi keskkonna arvelt - teiste sõnadega peame me pöörama väga hoolikalt tähelepanu sellele, missuguseid meetmeid rahastatakse ja missugustesse meetmetesse investeeritakse. Me ei tohi päästa süsinikdioksiidi oma keskkonna hävitamise hinnaga.
2010 on bioloogilise mitmekesisuse aasta ja on tähtis, et talletaksime nendes dokumentides ametlikult, et kõiki investeeringuid, kõiki meetmeid tuleb ühtlasi vaadelda ka selles valguses, et säilitada keskkonda meie lastele, meie tulevikule ja bioloogiliseks mitmekesisuseks.
João Ferreira
(PT) Austatud juhataja, volinik! Arutledes üleminekut vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele, ei tohi me unustada järgmist tõsiasja. Vaevalt, et üleminek saab olema sujuv. Mõne aasta pärast seisame silmitsi primaarenergia, millest me sõltume, nappuse ja selle progresseeruva ammendamise mõjudega: see energia on fossiilkütused. Kõnealuseid kütuseid kasutatakse ka toormaterjalina paljudes äärmiselt tähtsates tööstusharudes, näiteks keemia- ja farmaatsiatööstuses.
Inimkonna jaoks on hädavajalik, et maailma järelejäänud naftavarusid juhitakse väga targalt, mis esmajoones tähendab väga kokkuhoidlikku juhtimist.
Selles kontekstis on naftavarude kahanemise protokolliks nimetatud kava, mille esitas 2002. aastal Uppsalas ja 2005. aastal Lissabonis mitmete nafta ja maagaasi kasutuse haripunkti uurimise ühendusse kuuluvate riikide teadlaste ja spetsialistide rühm, vastuvõtmine otsustava tähtsusega, et võtta kasutusel kava, mis seab prioriteediks kõnealuste ressursside hea ja õiglase juhtimise, nende nappuse leevendamise ja kontrollitud ülemineku muudele energia primaarallikatele.
Alajos Mészáros
(HU) Minu arvates ei ole tuumaenergiale selles raportis antud kohta, mida see väärib. Alternatiivse, bio-, tuule- ja päikeseenergia väljatöötamisele suunatud lahendused võtavad kõik aega ja ei pruugi lõpuks end ära tasuda. Kuid kui tuletame meelde eelmise aasta gaasikriisi ja kliimamuutuste ohtu, siis peame me oma energiastrateegiaga kiiresti edasi liikuma. Tuumaenergia on suurim süsinikuvaba energiaallikas Euroopa Liidus ja rahuldab praegu ühe kolmandiku meie vajadustest. Selle edasine ohutu arendamine on lihtsalt vältimatu. Sellest oleks abi, kui me kõik seda mõistaksime.
Seán Kelly
(GA) Austatud juhataja! Ma kuulasin arutelu ja see oli väga huvitav. Ma olen selle teema kohta lugenud kõike, mida olen saanud.
Ma tahaksin sellel teemal teha vaid kaks märkust. Esiteks: küsimus, kust tuleb rahastamine, juba esitati. Teiseks: kuidas koordineeritakse teadus- ja arendustegevust?
Mulle tundub, et siin on võimalus kolmel Euroopa Liidu institutsioonil - parlamendi, nõukogu ja komisjoni asjatundjatel - saada kokku ja moodustada juhtrühm. Esiteks, et leida rahastamise allikad, mis on vajalikud avaliku ja erasektori partnerlusteks, seades igale riigile võimalikud sihtväärtused; ja teiseks: et teostada järelevalvet teadustegevuse üle ja seda koordineerida. See peaks olema teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus ning osalt peaks rahastamise eeltingimuseks olema kindlasti edukas tulemus. Vastasel juhul hakkab Euroopas iga õppejõud teadustegevusega tegelema ja see toimuks lõpuks koordineerimatult.
Zoltán Balczó
(HU) Me oleme kuulnud nõukogu ja komisjoni esindajalt kauneid sõnu vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate kohta, kuid ta ei puudutanud põhiküsimust: kust tuleb rahastamine? Teataval osal liikmesriikidel on allikas olemas: endised sotsialistlikud riigid on suuresti ületanud Kyotoga pandud kohustusi. Seetõttu saab Euroopa Liit Kopenhaageni konverentsil pea püsti seista. Kõnealustel riikidel on õigus saada tasu oma süsinikdioksiidi kvootide eest. Komisjon ja 15 algset liikmesriiki tahavad aga neil takistada seda tegemast. Ungari puhul on jutt mitmest sajast miljardist forindist. Kopenhaagenis nõustusid Ungari ja Poola kasutama seda raha roheliste infrastruktuuride jaoks. Niisiis oleks see allikas olemas. Siiani on see ettepanek jõudnud kurtidesse kõrvadesse, osutades sellele, et ikkagi on tõsi, et uusi liikmesriike peetakse teisejärgulisteks Euroopa Liidu liikmeteks.
Elena Băsescu
(RO) Euroopa Liidu üks eesmärkidest on arendada välja vähese süsinikdioksiidiheitega majandus. Eesmärgiks on, et 2020. aastaks pärineb 20% koguenergiast taastuvenergiaallikatest.
Rumeenial on ambitsioonikam eesmärk: 24%. Uuringute kohaselt on Kagu-Rumeenias asuv Dobrogea piirkond tuuleenergia potentsiaali poolest Euroopas Põhja-Saksamaa järel teisel kohal. Praegu arendatakse seal suurimat maal asuvat tuuleparki Euroopas, millel saab olema 240 tuuleturbiini ja kus toodetakse 600 MW taastuvenergiat. Projekti esimene etapp lõpetatakse selle aasta jooksul, kui tööle hakkab 139 installatsiooni. Kogu projekt valmib Constanža maakonna Fāntānele' ja Cogealaci piirkondades 2011. aastal.
Selle projekti elluviimine on Rumeenia energiajulgeoleku jaoks oluline, kuna see aitab vähendada energiaressursside importi.
Tänan teid!
Antonio Cancian
(IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Ma usun, et arvestades, mis täna siin toimunud on, oleme me mitme punkti osas ühel meelel: tõhusus, kokkuhoid, taastuvenergia ja uued tehnoloogiad. Kallid kolleegid! Sellest ei piisa aga, kui me ei otsi otsustavalt lahendust veel kahele küsimusele.
Esimene on tuumaenergia: juba see sõna, mis vaid riivamisi puudutab teemat, hirmutab meid. Viigem läbi uurimus ja proovigem selles uurimuses olla vastutustundlikud! Teiseks rahastamine: nagu täna hommikul kuulsin, kardame rääkida avaliku ja erasektori partnerlustest. Pelk mõte sellest, et erasektor võiks osaleda avaliku sektori algatuses, tundub millegi võõra, häbiväärse ja kahtlasena.
Kallid kolleegid! See on vältimatu, arvestades finantsressursse, mis meil on. Lisaks on oluline, et avalik sektor teeks erasektoriga koostööd, sest avalik sektor peab õppima käituma ärimehelikult ja kooskõlas säästliku poliitikaga.
Christian Ehler
(DE) Austatud juhataja! Minu küsimus on lühike. Fraktsioonides on meil olnud äraleierdatud arutelusid - ehkki need on olnud põhjendatud - ideoloogiliste küsimuste üle tehnoloogiate kontekstis. Esitagem aga kordki koos ühegi küsimuse, millele nõukogu ja komisjon peavad vastama! Me oleme SET-kava kaua aega arutanud. Missugused on vahendid selle elluviimiseks? Missugune on ajakava? Milliseid on olnud liikmesriikide ettevõtmised?
Claude Turmes
(DE) Austatud juhataja! Ma ei käsitleks siinkohal ideoloogia küsimust - võime seda teha mõni teine kord -, kuid ma arvan, et ideoloogid on tegelikult selle saali vastaspoolel.
Komisjoni käsutuses on järgmise mõne nädala jooksul kaks käegakatsutavat vahendit. Esimene on riskijagamise rahastu, millel on veel raha. Seda raha võiks nüüd kasutada, et minna uue jõuga edasi taastuvenergia ja energiatõhususe küsimustega. Mulle on öeldud, et komisjoni teadusuuringute peadirektoraat blokeerib seda raha - nad ei taha seda energiale kulutada, vaid pigem info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale ja muudele valdkondadele. Ehk on volinikul selle kohta midagi öelda?
Teine vahend hõlmab vähemalt 15% fondidest, mis on ilmselt veel olemas majanduse taastamise kava raames ning meie kui parlament oleme sätestanud, et see raha tuleb kulutada energiatõhususele, eelkõige arukatele linnadele. Kas oskate mulle ka selles kohta midagi öelda, volinik?
Iosif Matula
(RO) Tõsiasi, et arutame täna Euroopa Parlamendis investeeringuid vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiasse, tõstab esile seda, et Euroopa Liit soovib kinnitada oma juhtivat rolli mitte ainult energiatarbimise vähendamises ja energia tõhusamaks muutmisel, vaid ka tervisliku keskkonna tagamisel. Ma usun, et meie roll on nüüd edendada selliseid valdkondi nagu teadusuuringud ja uuendused, et leida lahendused, millel saaks põhineda säästlik Euroopa energiasüsteem. Seega on meil selles valdkonnas vaja kehtestada rahastamisnõuded eesmärgiga tõsta Euroopa Liidu konkurentsivõimet kogu maailmas.
Ma arvan, et meie jaoks on eluliselt tähtis keskendada tähelepanu rohelise energia potentsiaalile piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Piirkonnal Rumeenias, kust ma pärit olen, on oluline geotermaalse energia potentsiaali, mida hetkel piisavalt ei kasutata. Sellel on erinevad põhjused, kuid ma arvan, et me peame andma kohalikele valitsustele selles osas olulise rolli, et julgustada neid arendama avaliku ja erasektori partnerlusi.
Tänan teid!
Pedro Luis Marķn Uribe
nõukogu eesistuja. - (ES) Austatud juhataja! Ma olen tänahommikust arutelu nõuetekohaselt arvesse võtnud ja mul on hea meel kinnitada, et nõukogu jagab paljusid parlamendi väljendatud murekohti. Usun, et homme vastuvõetavad järeldused võimaldavad meil luua tugeva baasi, mis vastab väljendatud muredele, ja lubavad meil tööstusalgatuste käivitamisega kohe edukalt edasi liikuda.
Ma usun, et on olemas selge konsensus selles osas, et need algatused on olulised, kui me tahame vähendada oma energiasõltuvust, suurendada tõhusust, jätkata tehnoloogiaprogressiga - ergutamaks veelgi Euroopa tehnoloogiat - ja loomulikult vastata kliimamuutustega seotud väljakutsetele.
Need algatused on samuti vajalikud, et säilitada Euroopa konkurentsivõimet ja luua töökohti. Usun, et ma võin Roger Helmerile kinnitada, et lisaks tema loetule on teisi uuringuid, millest mõned on korraldanud komisjon ise, mis on näidanud positiivset mõju tööhõivele - mõju, mis pikas perspektiivis suureneb.
Me teeme seega ettepaneku ühiste põhimõtete ja tavade kogumi kohaldamiseks, mis annab suuna olemasolevatele tööstusalgatustele. Selleks on loomulikult lisaks muule meil vaja kehtestada finantsvahendid ja avaliku sekkumise kriteeriumid, mida on vaja selliste tehnoloogiate arendamise toetamiseks.
Suurt rõhku on pandud finantsküljele ja nõukogu jagab seda muret. Kuid nõukogu ei saa võtta fondide ümberjagamise kohustust, austamata komisjoni algatusõigust ning selles valdkonnas parlamendiga jagatavaid volitusi. Seega tuleb vahepeal kohaldada kehtivaid rahastamiskokkuleppeid.
Sellegipoolest peame toonitama eelarve suurendamise tähtsust, et kõnealuseid tehnoloogiaid saaks välja töötada, ning asjaolu, et eelarve suurendamise prioriteediks seadmine peab olema Euroopa asutustega, eelkõige parlamendiga tulevikus toimuvate arutelude oluline koostisosa.
Ma võin teile samuti kinnitada, et nõukogu on teinud ja teeb edaspidi kõik, et tagada energiatehnoloogilise strateegilise kava (SET-kava) nõuetekohane rahastamine nii jooksva finantsraamistiku kui ka tulevaste finantsraamistike kontekstis.
Tuletan teile meelde, et nagu volinik juba ütles, siis mängivad üldiselt olulist rolli ka eraalgatused - rahastamisallikad erasektorist. Selles valdkonnas peame me töötama käsikäes, et kasutada maksimaalselt ära avaliku sektori ressursside mõju. Meil on vaja saavutada ulatuslik mitmekordistuv mõju, mis võimaldab meil edukalt ellu viia algatused, mis on Euroopa tuleviku jaoks eluliselt tähtsad.
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Kõigepealt tahaksin ma teid selle arutelu eest tänada. Jälgisin seda väga hoolikalt ja oma töös arvestame kindlasti edaspidi paljude asjadega.
Lubage mul kõigepealt rääkida teile üks jutuke! Pärast seitsmekümnendatel aset leidnud naftakriisi olime tunnistajaks enneolematule entusiasmile saavutada uuenduste abil konkurentsieelis, arvestades isegi keskkonnaga, kuid see ei kestnud kaua. Kui naftahinnad pidevalt järjekindlalt langesid, loobuti investeeringutest teadus- ja arendustegevusse ning kasutuselevõttu, uute tehnoloogiate pooldamine turul lõppes, millega nihutati tarbimisharjumusi ning meid tõugati petliku mugavuse ajastusse, kus sõltusime odavast välisenergiast. Sellel perioodil valitses säästlikkuse illusioon.
Muide investeeringud teadus- ja arendustegevusesse kohe naftakriisi järel olid ligi neli korda suuremad kui nüüd või paar aastat tagasi.
Ja kus oleme me nüüd pärast seda perioodi, kui toimus vastumeelne ja vastutustundetu areng ja puudus ennetav lähenemisviis. Kliimamuutuste ohule reageerimine ja püüded lahendada sõltuvust energiajulgeolekust; nii et tõesti usun, et ennetav visioon on realistlik ja vajalik lähenemisviis ja mitte unenägu.
Selles kontekstis - mõned päevad tagasi vastuvõetud dokumendis rõhutasime me Euroopa Liidu 2020. aasta strateegiat - me ei näe rohelisele kasvule alternatiivi. Meil on vaja rohkem puhtaid tööstusi, mitte rohkem puhastustööstusi. Meil on vaja stiimuleid, hindu, kulusid ja õigeid signaale. Meil on vaja keskenduda energiatõhususele; meil on vaja, kui lubate, keskenduda ressursside tõhususele, mis on üks EL 2020 põhikomponente.
Ma tulen nüüd teise küsimuse juurde, milleks on SET-kava, mida me siin arutame. SET-kavas esitatud kõik vajamineva rahastamise hinnangud põhinevad tehnoloogia teekaartidel. See oli väga tõsine ettevõtmine. Kui te vaatate meie ettepanekuid, mida me ette näeme, kuidas me hindame tuleviku rahastamisvajadusi, siis leiate järgmised arvud: tuul: 6; päike: 16; bio: 19; süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine: 13; tuuma: 7; nutikad võrgud: 2; kütuseelemendid ja vesinik: 5; arukad linnad: 11; Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute Liit: 5, ja alusuuringud: 1. Kokku liites saame tulemuseks 75.
Ma tuletaksin teile meelde, et tuumaenergia näitaja on 7. Pean jääma õiglaseks! Lõhustumist ei ole arvestatud, aga lõhustumine on jällegi tõsine näitaja, mis peaks seal olema, kuid ma arvan, kui me vaatame seda pilti, siis komisjoni seisukoht on selles osas üsna selge, kuhu enamik meie investeeringutest peaks minema.
Järgmine teema on rahastamisallikad ja teekaardid. Nagu ma oma sissejuhatuses ütlesin, peavad peamised allikad pärinema sealt, kus asuvad peamised allikad, ehk siis tööstusest ja liikmesriikidest. See tähendab, et selles osas peaks eriti kaaluma Euroopa Liidu eelarvet, jooksvat ja tulevasi finantsperspektiive, Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava, Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi ning muude olemasolevate vahendite kasutamist ja Euroopa Investeerimispanka.
On tõsine küsimus investeeringute struktuurist seoses erinevate ettepandud algatustega. Ma arvan, et on ilmne, et avaliku ja erasektori investeeringute sisemine struktuur ei ole ühesugune turuläheduse tõttu, turuhäiringute tõttu seoses eri tehnoloogiate liikidega, mis on lahendamist vajavad küsimused, kuid ma usun, et teile on esitatud tõsine asi, eriti kui hakkate arutama järgmist finantsperspektiivi, ning me peame oma prioriteetide üle uuesti järele mõtlema, samuti selle üle, kuidas me tulevikus peaksime investeerima.
Järgmine, mida ma tahaksin mainida, on see, et me käivitame kõik peale ühe algatuse - milleks on "Arukad linnad” ja mis esitati teie algatusel hiljem ja mis peamiselt käsitleb ressursside tõhusust - 2010. aasta jooksul, kuid ärge arvake, et siinräägitust midagi ei toimu juba: toimub küll, eriti teadustegevuses. Teadusuuringute Liit on selle teemaga juba mitmeid aastaid töötanud.
Viimane, mida mainida tahaksin, on see, et SET-kavaga algatame Euroopa Liidu tasandil midagi väga konkreetset. Te teate, et oma eelmise mandaadi ajal võitlesin ma väga otsustavalt Euroopa uurimise piirkonna eest. Euroopa tasandil käsitleme me umbes viit protsenti uurimisrahast, nii et me ei saa loota reaalset edu, välja arvatud kui ühendame oma jõud ELi tasandil - st Euroopa tasandil - ja väldime jõupingutuste dubleerimist. Ärge vaadake ainult Euroopa eelarvet! Me peaksime oma uurimisvõime kiirendamiseks raha liitma.
SET-kava on parim näide, mis meil hetkel ühisest kavandamisest ELi tasandil on. Tulemas on teisigi ettevõtmisi ja see on õige, kuid ma arvan, et me ei tohiks alahinnata seda, mis siin toimumas on. Me räägime siin avaliku sektori / avaliku sektori / erasektori partnerlustest, mis on väga vajalikud, ja üks küsimustest, millele ma tahaksin tuleviku tarbeks teie tähelepanu juhtida. Samuti on olemas finantsmäärus, milles te seda arutate. Selles tuleb lubada riskide võtmist, kui me tõsiselt tahame küsimustele lahendusi leida.
Ma arvan, et me oleme ühe suurima uue arengu taga Euroopas, kui me räägime SET-kavast, ühisest kavandamisest, mis selle taga on. Meil on olemas Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute Liit - parim väljaspool asutatud uurimisorganisatsioon -, mis juba täna teeb koostööd kõigis neis olulistes küsimustes.
Minu lõplik sõnum on, et meie peamine kohustus on anda sellele kavale oma poliitiline kaal.
Juhataja
Ma olen saanud kaks resolutsiooni ettepanekutkooskõlas kodukorra artikli 115 lõikega 5 arutelu kokkuvõtmiseks.
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub neljapäeval, 11. märtsil 2010 kell 12.00
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Luís Paulo Alves  
kirjalikult. - (PT) Kuigi ma tunnistan, et komisjoni teatise eesmärk on kiirendada uute tehnoloogiate arendamist, millel on suurem potentsiaal väheseks süsinikdioksiidiheiteks tänu kõrgemale energiatõhususele ja taastuvenergia kasutamisele, siis on mul kahju, et Euroopa piirkondadel ei ole selles strateegias ikka veel paremini määratletud rolli.
Oluline on tagada piirkondlikele ametiasutustele korrektne rahastamine, näiteks tagada rahastamine pilootprojektide katsefaasis või investeeringud taastuvenergia projektide uuringute ja katsefaasis.
Ma usun, et on tähtis lisada näiteks geotermaalne energia. Tegemist on taastuvenergiaallikaga, millel on suur potentsiaal laieneda vulkaanilistesse piirkondadesse, mis on eriti tähtis liidu äärepoolsematele ja saarepiirkondadele, kuid ühtegi eesmärki seatud ei ole.
Selles kontekstis tuleb suurendada avaliku ja erasektori investeeringuid, arendades energiatehnoloogiaid, et saavutada vähese süsinikdioksiidiheitega majanduse ihaldatud eesmärk ning aidata ka ületada kliima- ja energiapaketis viidatud turuhäiringuid.
András Gyürk Gyürk
, kirjalikult. - (HU) Ma arvan, et on märkimisväärne, et Euroopa Komisjon oma energiatehnoloogia strateegilist kava koostades võttis arvesse toetuse määra, mida on vaja roheliste tehnoloogiate uuringute ja arendamise toetamiseks. Selles on seda enam tõtt, kuna praeguses etapis ei tasu päikese- ja bioenergia ning vesinikutehnoloogia veel enamasti ennast majanduslikult ära. Nagu Ameerika Ühendriikide energiaminister Steven Chu on õigesti öelnud, on vaja Nobeli preemia väärilist teaduse edasiminekut, et rohelised tehnoloogiad hakkaksid konkureerima traditsiooniliste fossiilkütuste tehnoloogiatega. Rohelise tehnoloogia kava tõsine viga on aga see, et meil ei ole aimugi, missuguseid ELi fonde selle elluviimiseks kasutada. See ei ole tähtsusetu kaalutlus, kui vaadata 16 miljardi euro suurust kulu, mida peetakse vajalikuks päikeseenergia uuringute puhul, või 5 miljardit eurot, mida läheb hinnanguliselt vaja vesinikuga seotud tehnoloogia jaoks. Siinkohal ei ole mingeid märke, et järgmises seitsme aasta finantsraamistikus suurendatakse vahendeid roheliste tehnoloogiate uurimiseks. Me teame hästi, et toetus avaliku sektori fondidest ei asenda erainvestorite pingutusi. Sellegipoolest peavad Euroopa Liit ja liikmesriigid rohelise tehnoloogia uurimisele pühendatud fonde tagant tõukama. Saastekvootidega kauplemise süsteemist saadav tulu võib olla selleks hea baas. Panused ei ole tühised. Me ei saa lubada, et energiapoliitikale ja kliimakaitsele langeks osaks sama saatus nagu Lissaboni strateegiale ja selle vastuolulistele tulemustele.
Jim Higgins  
kirjalikult. - Selleks et süsinikdioksiidi tehnoloogiast saaks praktikas tõelisus, on meil vaja lahendada inseneride ja teiste kõrge kvalifikatsiooniga töötajate, kes kavandavad ja toodavad kõrgtehnoloogiaid, nappuse probleem. Seda saab teha, luues või tõhustades koolituskavasid või stipendiume, et tagada töötajate oskuste ajakohastamine majanduse peatset elavnemist silmas pidades. Meil on vaja tagada kõrgelt kvalifitseeritud ja hea haridusega töötajad, kelle teoreetilised ja praktilised oskused on sobivas tasakaalus. Meil on samuti vaja kõrvaldada ELi-sisese liikuvuse püsivad takistused, eriti teadlaste ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajate jaoks, ning lahendada inseneride kvalifikatsiooni tunnustamine terve ELi ulatuses. Finantsturud ja -institutsioonid kipuvad olema investeerimisel ettevaatlikud, eriti väikese ja keskmise suurusega ettevõtete puhul, mis toetavad uuendust, ehkki neid peaks paremini sobitama ja kooskõlastama nii pakkumise kui ka nõudluse perspektiivist. Me peame hõlbustama väikese ja keskmise suurusega ettevõtete ning uurimisinstituutide koostööd, edendama intellektuaalomandi õigust ja tehnosiiret. Elektrotehnikatööstuse ettevõtted peavad klastrialgatuste toetamisel ja klastritega ühinemisel näitama üles rohkem initsiatiivi. Me peame samuti edendama teadusuuringuid ja uuendust maksusoodustuste või innovatsioonitunnistuste abil ning parandama riskikapitaliinvesteeringute tingimusi, näiteks investorite võrgustike või piiriülese riskikapitali puhul.
Wojciech Michał Olejniczak  
kirjalikult. - (PL) Inimtegevusest põhjustatud kliimasoojenemine on tõsiasi. Selle protsessi ja selle negatiivsete mõjude vastu võitlemine on aktuaalne küsimus. Üks viis nende probleemide lahendamiseks on puhaste ja taastuvenergiaallikate kasutamine. Selleks aga, et need energiaallikad mängiksid Euroopa energiasüsteemis olulist rolli, on vaja vastata kahele tingimusele. Esiteks on meil vaja suurendada nende arendamise uurimiseks kättesaadavat rahastamist. Teiseks on meil vaja suurendada investeeringute rahastamist, millega rakendatakse uusimaid vähese süsinikdiooksiidiheitega tehnoloogiaid. Euroopa energiatehnoloogia strateegilises kavas hõlmatud vähese süsinikdiooksiidiheitega tehnoloogiate arendamisse investeerimine on tähtis kogu ELi vaatenurgast. Ent eriti on see tähtis riikidele, mille energiatööstuses paisatakse - ajaloolistel põhjustel - õhku suuri CO2 koguseid. Poola on üks nendest riikidest. Kogu Poola majanduse jaoks on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiate parandamine ja arendamine elulise tähtsusega küsimus.
