Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi eelarve täitmise kontroll (lühiettekanne)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on lühiettekanne, milles käsitletakse eelarvekontrollikomisjoni nimel Rodi Kratsa-Tsagaropoulou koostatud raportit ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) eelarve täitmise kontrolli kohta 2007. aastal.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, lubage mul esmalt korrata, et ühinemiseelse abi rahastamisvahend on liidu uus rahastamisvahend liitumiseelse abi osutamiseks aastatel 2007-2013 ja see asendab varasemad kandidaat- ja võimalike kandidaatriikide programmid, nagu PHARE, CARDS, ISPA ja muud programmid.
Uus vahend koosneb viiest osast, hõlmates prioriteete, mis on määratletud vastavalt abi saava riigi vajadustele, täpsemalt üleminekuabi ja institutsionaalne ülesehitus, piiriülene koostöö, piirkondlik areng, inimressursside areng ja maaelu areng.
Käesoleva parlamendi raporti puhul on tegu uue vahendi esmakordse kontrolliga, millel on kahetine eesmärk:
esiteks viia rahastatav projekt paremini kooskõlla liitumiseelsete prioriteetidega, eeskätt keskkonna, soolise võrdõiguslikkuse, tuumaohutuse ja tööhõive suurendamise vallas;
teiseks vältida varasemaid vigu, näiteks neid, mida hilinenult täheldati PHARE, SAPARDi ja ISPA programmide rakendamisel Bulgaarias ja Rumeenias.
Me leiame, et seda on võimalik paremini saavutada, kui parlament jälgib tähelepanelikult uue vahendi rakendamist algusest peale - seepärast see omaalgatuslik raport koostatigi.
Käesolevas resolutsiooni ettepanekus väljendab parlament rahulolu seoses IPA kohustuse suure rakendusmääraga 2007. aastal ja kahetsust seoses märkimisväärsete viivitustega asjakohaste määruste vastuvõtmisel ja 2008. aastal käivitatud programmide rakendamisel. Ühtlasi tahaksime juhtida tähelepanu sellele, et liitumiseelse abi parlamentaarse kontrolli eesmärk ei ole pelgalt kontrollida seda, kas olemasolevaid vahendeid kasutati seaduslikult, vaid ka hinnata, kas need eraldati ka tegelikult liitumisprioriteetidele ja kas saavutati soovitud tulemused.
Oma raportis kutsume üles paremini tasakaalustama projekte, mille eesmärk on täita poliitilisi kriteeriume, ja projekte, mille eesmärk on viia riik vastavusse ühenduse õigustikuga, ning me kutsume üles tugevdama horisontaalseid ja piirkondlikke programme. Me kutsume üles ka panema erilist rõhku võitlusele korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse ja töötusega, eeskätt tööpuudusega noorte hulgas. Me kutsume üles eraldama rohkem vahendeid naiste õiguste ja üldisemalt võrdsete võimaluste tugevdamiseks. Samuti kutsume üles piiriülese koostöö tugevdamisele, et edendada lepitust ja heanaaberlikke suhteid abi saavate riikide vahel ning abi saavate riikide ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahel.
Lõpetuseks olgu lisatud, et meie arvates on ühinemiseelse abi rahastamisvahend mõistlik ja paindlik mehhanism kandidaat- ja võimalikele kandidaatriikidele antava finantsabi optimeerimiseks. Maksimaalse kasu kindlustamiseks on aga vaja rangelt järgida liitumisprioriteete ning iga riigi spetsiifilisi sotsiaalseid ja poliitilisi tingimusi. Seepärast loodab parlament mängida tähtsat rolli käesoleva vahendi rakendamisel ja vastuvõtmisel.
Joe Borg
komisjoni liige. - Härra juhataja, komisjoni nimel tahaksin tänada parlamenti võimaluse eest kommenteerida raportit ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) eelarve täitmise kontrolli kohta 2007. aastal ja ka raportöör Rodi Kratsa-Tsagaropouloud väärtusliku raporti eest, mille ta ise algatas ja ette valmistas.
Üldjoontes nõustume raportis tehtud järelduste ja soovitustega, mis on täielikult kooskõlas komisjoni seisukohtadega selles, kuidas kõige paremini kasutada Lääne-Balkani riikidele ja Türgile antavat rahalist abi.
Komisjon tunnistab IPA 2007. aasta programmi käivitamise hilinemist seoses IPA õigusliku raamistiku vastuvõtmise viibimisega. Võin teile aga kinnitada, et komisjon tegi kõik, mis tema võimuses, et piirata viivitusi programmi rakendamisel kohapeal, ning et juhtimisstruktuuride ja üksikasjaliku projekti ettevalmistamine oli graafikust ees kogu 2008. aasta vältel.
Selles raamistikus tagab komisjon IPA mõju avaldumise abi saavates riikides.
Lubage mul selgitada mõningaid raportis tõstatatud küsimusi. Mis puutub tasakaalu poliitiliste kriteeriumite ja ühenduse õigustiku ülevõtmise vahel, siis komisjon on juba suurendanud eraldisi projektidele 2008. aasta IPA poliitiliste kriteeriumite valdkonnas kõikides riikides ja jätkab seda tegevust järk-järgult.
Praeguse finantskriisi tõttu peame leidma 2009. ja 2010. aasta programmides õige tasakaalu poliitiliste reformide jätkuva toetuse ja finantsabi vahel, et aidata riikidel leevendada majandusliku allakäigu tagajärgi.
Sellega seoses määratleb raport õigesti finantskriisi tekitatud probleemid ja vajaduse EÜ reaktsiooni järele. Selleks koostas komisjon 2008. aasta lõpus 250 miljoni euro suuruse IPA kriisipaketi eesmärgiga võtta rahvusvahelistelt finantsinstitutsioonidelt ligikaudu 600 miljonit eurot laenu.
Meetmed keskenduvad erasektori VKEde, energiatõhusust suurendavate investeeringute ning riiklike IPA-programmide investeeringute ja infrastruktuuri toetamisele tihedas koostöös rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega.
Lisaks nõustub komisjon täielikult vajadusega kehtestada detsentraliseeritud juhtimissüsteem, et edendada kandidaat- ja võimalike kandidaatriikide omaniku- ja vastutustunnet. Neile antakse juhiseid ja abi vajalike riiklike juhtimisstruktuuride ja avalike finantskontrollisüsteemide ülesehitamiseks.
Vastavalt IPA põhimõtetele on läbivateks teemadeks ja projekti lahutamatuks osaks keskkonnakaitse, hea haldus, kodanikuühiskonna areng, sooline võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine.
Kodanikuühiskonna organisatsioone kaasatakse nüüd aktiivsemalt projektide väljatöötamisse ja algatamisse. 2008. aastal käivitas komisjon kodanikuühiskonna rahastu, et arendada kodanikuühiskonda ja edendada piirkondlikku koostööd, milleks on aastateks 2008-2010 eraldatud 130 miljoni euro suurune soovituslik eelarve.
Lisaks jagab komisjon raportööri seisukohti seoses hariduse, piirkondliku ja piiriülese koostöö ning soolise võrdõiguslikkusega, kui nimetada vaid mõnda valdkonda.
Komisjoni teenistused on võtnud kuulda kõiki parlamendi soovitusi ja me ootame võimalust vaadata läbi tehtud edusamme meie regulaarsetel kohtumistel, kus meil on võimalus arutada finantsabi strateegiaid ja nende rakendamist.
See võimaldab parlamendi ja komisjoni vahel toimuvat dialoogi veelgi parandada.
Juhataja
Päevakorrapunkti käsitlus on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 22. aprillil 2009.
