Üheminutilised sõnavõtud (kodukorra artikkel 150) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel vastavalt kodukorra artiklile 150.
Theodoros Skylakakis
(EL) Austatud juhataja, kõigepealt paar sõna Egiptuse kohta. Välisteenistus peab eelseisvatel rasketel aegadel väga aktiivselt tegutsema, et kaitsta Egiptuses olevaid Euroopa kodanikke, Egiptuse vähemuste õigusi ja neid vähemusi esindavaid ajaloolisi institutsioone, näiteks Kreeka õigeusu patriarhaati Aleksandrias.
Tulen nüüd oma põhiteema ehk jäätmete juurde. Kuigi meil on kõrgetasemeline õigusraamistik, on peaaegu kõigis liikmesriikides probleeme rikkumistega. Paljud liikmesriigid teatavad jäätmekriisidest ja mõnes sektoris, näiteks jäätmete piiriülese transpordi sektoris, toimuvad ühenduse õiguse massilised rikkumised. Samal ajal ei osale liikmesriigid käimasolevates jõupingutustes nii tõhusalt, kui peaksid. Selle taga on poliitilised põhjused, teada-tuntud poliitika, mida iseloomustab mitte-minu-õuel-põhimõte.
Seega peab komisjon pakkuma välja uusi lisameetmeid, milleks võiks olla näiteks Euroopa Keskkonnaagentuuri kohustuste laiendamine ja Euroopa Liidu missioonid liikmesriikidesse, et kontrollida nende esitatud teavet. Komisjon peab sellele teemale 2012. aastaks tehtavate ettepanekute kontekstis mõtlema.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Lugupeetud juhataja! Tahaksin juhtida tähelepanu Rumeenias valitsevale olukorrale praeguse valitsuse õigusriigi põhimõtete jultunud rikkumistega. Tuntud opositsiooniliikme Constantin Nicolescu vahistamine, millest teatati enne kohtuistungi algust ja mis toimus ilma kindlate tõenditeta, näitab praeguse valitsuse ebademokraatlikku tegutsemisviisi. See poliitiliselt motiveeritud vahistamine ning valitsuse antisotsiaalsete meetmete kaudu väljenduv põlgus tavakodanike suhtes toob tänavatele inimesed, keda on alandatud ja mõistetud elama vaesuses. Et vaigistada rahulolematust kuritahtlike ja ebademokraatlike meetmete pärast, on valitsus korraldatud massirahutuste mahasurumiseks varustuse ostmise kümne miljoni euro eest.
Kõik see maalib selge pildi poliitilisest diktatuurist ja annab ettekujutuse sellest, mis juhtub tulevikus, kui need euroopalike väärtushinnangutega vastuolus olevad sammud jäävad karistuseta. Me ei protesteeri õigusemõistmise, vaid poliitilise võimu kuritarvitamise vastu. Euroopa Liit nõuab demokraatia austamist sellistes riikides nagu Tuneesia ja Egiptus, kuid seda tuleb rangelt järgida ka liikmesriikides.
Metin Kazak
(BG) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Bulgaaria tubakakasvatajate lahendamata probleemid viisid riigi teatavates piirkondades pingete eskaleerumise ja protestideni, milles osales üle 10 000 inimese. Oma deklaratsioonis väljendasid nad mittenõustumist poliitikaga, mis on nende üliraske rahalise olukorra põhjuseks ja mis on seotud tubakatoodangu eest tehtavate riiklike lisamaksete peatamisega 2010. aasta saagi puhul.
Euroopa Liidu 27 liikmesriigist kasvatatakse tubakat 17 liikmesriigis ja nende riikide valitsused maksavad tubakakasvatajatele toetust. Selgub, et Bulgaaria on ainus liikmesriik, kus viivitatakse tubakatoodangu eest tehtavate lisamaksete riikliku süsteemi rakendamisega, mis on õigusaktide alusel vastu võetud ja millest on teatatud komisjonile. Selle süsteemi raames on nähtud ette Bulgaaria tubakakasvatajate toetamine summas 76 miljonit eurot. Selle summa maksmisega praegu viivitataksegi. Selle abi eraldamisega viivitamise tõttu on sajad pered sunnitud nälgima või riigist lahkuma ning see ohustab rahu riigis.
Michail Tremopoulos
(EL) Lugupeetud juhataja! Täna kiitis Euroopa Parlament märkimisväärse üksmeele õhkkonnas ühehäälselt heaks parlamendi presidendi Jerzy Buzeki üleskutse, et Euroopa Liit tunnistaks ametlikult genotsiidi romade vastu, kes olid Teise maailmasõja ajal natside ohvrid. Nagu ta ütles, on romad väga kaua olnud kõige represseeritum vähemus.
Kelle poole me siin aga pöördume? Kes hakkab rakendama poliitikat, milles me ühiselt kokku lepime? Komisjon tellis 2008. aasta juulis raporti romade suhtes rakendatava poliitika kohta 18 riigis. See raport on komisjoni valduses olnud alates juunist. Esitasin selle kohta küsimuse, sest minu arvates ei ole nii väärtusliku raporti avaldamisega viivitamine kuidagi põhjendatud. Selle raporti avaldamiseks on tehtud üleskutse ka rahvusvahelisel tasandil. Volinik Reding vastas minu küsimusele ja lubas raporti avaldada 2010. aasta detsembri lõpuks. Nüüd on juba 2011. aasta veebruar ja raportit ei ole siiani avaldatud. Ma tahaksin väga teada, miks see nii on.
Zbigniew Ziobro
(PL) Austatud juhataja! Olen Euroopa Parlamendis toimunud arutelude käigus palju kordi väljendanud oma arvamust ELi poliitika kohta kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramise valdkonnas. Tegemist on poliitikaga, mida Euroopa Parlament ja komisjon väga jõuliselt toetavad. Olen aga juhtinud tähelepanu asjaolule, et see poliitika tekitab ka väga negatiivseid majanduslikke muutusi. Paljudes sektorites on selle poliitika tulemuseks tööstusettevõtete ümberpaiknemine väljapoole Euroopa Liitu.
Kahjuks ei ole komisjon seda kuulda võtnud, kuigi paljud minu kaasparlamendiliikmed on rõhutanud süsinikdioksiidi heitkoguste järsu vähendamise negatiivseid tagajärgi. Seetõttu oleme hiljuti taas teada saanud suurte tööstusettevõtete kavatsustest viia tootmine Saksmaalt ja Poolast endise Nõukogude Liidu riikidesse või koguni Aafrikasse või Lõuna-Ameerikasse. Selline areng nõuab konkreetseid meetmeid komisjonilt, kes endiselt ei suuda kaugemale tulevikku vaadata.
Ilda Figueiredo
(PT) Lugupeetud juhataja, nagu lubati Kodanike Agoraal, mille Euroopa Parlament eelmisel nädalal korraldas, tahaksin teile vahendada seda nördimust, mida meile väljendasid mitmesugused ühiskondlikud organisatsioonid, kes liitusid meiega aruteludes, mille käigus käsitleti majandus- ja finantskriisi ning selle raskeid tagajärgi: suurenenud tööpuudust, sotsiaalset ebavõrdsust ja vaesust, mis eksisteerib vaatamata sellele, et 2010. aasta oli kuulutatud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks.
Agoraal tehti üleskutse, et Euroopa Parlamendi tegevus ja töö peaksid kajastama vaesuse vastu võitlevate organisatsioonide õigustatud pahameelt, mis on seotud kriisi sotsiaalsete tagajärgede ning vaesuse keerulisuse ja ulatusega.
Ärakasutamise, vaesuse, diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse arvukate silmatorkavate näidete ning mitmesuguste ettepanekute, nõudmiste ja soovituste seas tahaksin rõhutada neid, mis osutavad rollile, mida Euroopa Parlament peaks etendama selle olukorra taunimisel. Euroopa Parlament peaks looma töörühma, mille ülesanne on jälgida kriisi tagajärgi sotsiaalvaldkonnas ning meetmeid, mida nõukogu ja komisjon võtavad Euroopa Parlamendi otsuste - näiteks miinimumsissetulekut puudutava otsuse - alusel...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Marian-Jean Marinescu
(RO) Austatud juhataja! Schengeni hindamise töörühm on võtnud vastu kõik hindamisaruanded Rumeenia kohta. Töörühma järelduste kohaselt täidab Rumeenia kõiki Schengeni acquis' nõudeid. Paraku keeldub nõukogu edastamast neid raporteid Euroopa Parlamendile, takistades nii Euroopa Parlamendi menetlusi. Euroopa Parlamendi liikmed ei saa hääletada, teadmata nende aruannete sisu. Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon nõudis neid dokumente ning Rumeenia tegi ettepaneku nende dokumentide avalikustamiseks. Nõukogu aga viivitab otsuse tegemisega ilma mõjuva põhjuseta.
Ma arvan, et selles olukorras on Rumeenial õigus esitada Euroopa Parlamendile kõik aruanded Rumeenia ühinemise kohta Schengeni alaga. Need aruanded on ainsad kriteeriumid, mille alusel saab ühinemise üle otsustada. Nõue kasutada muid lisakriteeriume ei ole kooskõlas Euroopa Liidu asutamislepingutega; see ei ole euroopalik lähenemisviis ega põhine tõsistel argumentidel. Rumeenia on täitnud oma õigusliku kohustuse valmistuda liidu välispiiri kaitsmiseks ja peab ELi institutsioonidelt saama asjakohase vastuse.
Rovana Plumb
Lugupeetud juhataja! Tahaksin teatada, et viimase 20 aasta jooksul ei ole demokraatia Rumeenias kunagi tundunud olevat nii suure surve all kui praegu. Me andsime juba teada esindajatekoja presidendist, kes tegi olulise pensioniseaduse hääletusega sohki. Hiljutine juhtum, mis puudutas sotsiaaldemokraat Constantin Nicolescut, kes on Rumeenia Argeşi maavolikogu esimees, tõestab veel kord, et Rumeeniat valitseva partei kasutatavad meetodid ohustavad karmilt kodanike põhiõigusi ja -vabadusi.
Kõik valitsuse võetud meetmed näitavad, et Rumeenia Liberaaldemokraatlik Erakond on sõjas kogu Rumeenia rahvaga. Me ei saa lubada Euroopa Liidu demokraatlikul liikmesriigil käituda ebademokraatlikult, vahistades meelevaldselt inimesi ja kasutades isikliku kättemaksu eesmärgil riiklikke institutsioone. Me peame üheskoos kaitsma oma õigusi, vabadusi ja demokraatiat.
Marian Harkin
Lugupeetud juhataja! Iirimaalt pärit Euroopa Parlamendi liikmena palun Euroopa Liidul õiglaselt tegeleda Iirimaa võimatult raske rahalise olukorraga.
Jah, me peame võtma vastutuse oma paljude vigade eest, kuid meie ei tegutsenud üksi. Paljudest riikidest voolasid Iiri pankadesse kasiino-tüüpi investeeringud. Need varisesid kokku nagu kaardimajakesed ja Iiri maksumaksjate õlul lasub talumatu koorem.
Me maksame intressi karistusliku määraga 5,8% ja meie tagasimaksevõime, milles on ELiga kokku lepitud neljaaastases kokkuhoiukavas, rajaneb majanduskasvul, kuid see majanduskasv ei ole võimalik. Miks? Tööpuudus kasvab, kuigi väljaränne on plahvatuslikult suurenenud. Ettevõtted lähevad pankrotti ja meie rahvamajanduse kogutoodang on vähenenud neljandat aastat järjest.
Ja kui EKP suunab Iiri pankadesse eesuksest 132 miljardit eurot, siis samade pankade tagaukse kaudu voolas 2010. aastal välja 110 miljardit eurot, sealhulgas 2010. aasta detsembris 40 miljardit eurot.
Olukord on kiiresti muutumas väljakannatamatuks ja selleks, et Euroopa oleks osa lahendusest, nagu ütles president Barroso, on kohe praegu vaja võtta tõsiseid meetmeid.
Diane Dodds
Lugupeetud juhataja! Alles eelmisel nädalal paigaldasid dissidentlikud vabariiklastest terroristid minu valimisringkonnas Põhja-Iirimaal Belfasti põhjaosas olevas Antrim Roadi piirkonnas kaks plahvatavat pommi. Vaid tänu jumalale ei pea me täna rääkima paljudest inimohvritest. Sajad inimesed evakueeriti oma kodudest, et julgeolekujõud saaksid lahendada piirkonnas tekkinud ohuolukorra.
See nurjatud rünnak oli suunatud politseinikele; tegemist oli viimase juhtumiga rünnakute seerias, mil on püütud mõrvata Põhja-Iirimaal teenistuses olevaid politseiametnikke.
Need rünnakud ei jõua Ühendkuningriigis uudistesaadetesse, rääkimata kogu Euroopast, kuid meenutavad, et ehkki Põhja-Iirimaal on olukorra parandamiseks tehtud suuri edusamme, on meie seas ikka veel neid, kes tahavad liikuda tagasi.
Enne jõule kohtus president Barroso Põhja-Iirimaa peaministri Peter Robinsoniga ja kinnitas pühendumist oma töörühmale. Ma olen töörühma tööga rahul, nagu ka rahu tagamise rahastamiseks Euroopa Parlamendis tehtud ettevalmistustööga.
Csaba Sógor
(HU) Austatud juhataja! Oleme kuulnud palju nurinat ja pahameelt Ungari kui eesistujariigi aadressil. Huvitav on märkida, et ükski neist kaebustest ei ole olnud seotud nõukogu eesistuja tegevusprogrammiga. Oli neid, kes tegid märkusi meediaseaduse kohta. Komisjon on oma vastuväited juba sõnastanud ja Ungari valitsus on ilmutanud valmisolekut seadust muuta.
Mul tekkis küsimus, miks samasugust rahvusvahelist huvi ei ole näidatud üles riigikeeleseaduse suhtes, mis Slovakkias siiani kehtib ja mille alusel võib jätkuvalt inimesi trahvida emakeele kasutamise eest. Miks need inimesed, kes olid väga mures põhiõiguste kasutamise pärast meediaseaduse puhul, ei väljendanud muret, kui kahtluse alla seati Slovakkia ungari vähemuse üks kõige iseenesestmõistetavamaid inimõigusi? Oli ka neid, keda häiris hiigelsuur vaip nõukogu hoones, millel on kujutatud 160 aasta taguse Ungari kaart. See kaart sümboliseerib seda, et saame ehitada tugevat Euroopat teadmiste abil ning tuginedes austusele meie ühise ajaloo ja rahvuslike väärtuste suhtes.
Catherine Stihler
Lugupeetud juhataja! 14. veebruaril, valentinipäeval, tähistatakse esmakordselt Euroopa epilepsiapäeva. Teadaolevalt kannatas pühakuks kuulutatud Valentin ka ise epilepsia all.
Euroopas põeb praegu kuus miljonit inimest epilepsiat. Šotimaal on selliseid inimesi ligikaudu 39 000, kuid ainult 20 000 šotlasel on see haigus diagnoositud ja nad hoiavad seda ravimitega kontrolli all. See tähendab, et 19 000 elab igapäevaselt krampide kordumise hirmus. Kui see arv ekstrapoleerida kogu Euroopa Liidule, selgub, et niisuguse hirmuga elab miljoneid inimesi.
Me peame 14. veebruaril suurendama teadlikkust epilepsiast. Peame ka püüdma saada seda haigust põdevad inimesed korralikult diagnoositud ja kutsuma liikmesriike üles valmistama ette rohkem neurolooge, kelle eriala on epilepsia. 15. veebruaril toimub Euroopa Parlamendis mitmeid üritusi ja ma kutsun kolleege neil osalema. Kohale tuleb palju teie valijaid.
Tahaksin ka kasutada võimalust tervitada Joanne Hilli, kes on epilepsiale spetsialiseerunud meditsiiniõde, ja Fiona Nicholsoni, kes on Šotimaa epilepsiakeskuse teenindusjuht.
Csanád Szegedi
(HU) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Palun lubage mul pühendada mulle eraldatud aeg Székely ungarlastele. Hiljuti teatas Rumeenia president paraku taas, et ei toeta Székely ungarlaste territoriaalset autonoomiat. Mul oleks hea meel, kui saaksime asjad siin Euroopa Parlamendis ükskord lõplikult selgeks teha ja kinnitada, et Székely ungarlastel on õigus territoriaalsele autonoomiale. Küsimus ei ole Traian Băsescu heas tahtes: Székely rahval on autonoomiale õigus. Tahaksin kõigile meelde tuletada, et autonoomia on rahvusvaheliselt tunnustatud siduv õigus ja kaksikmoraal, mida Euroopa Liit kasutab, öeldes, et mõnel rahval on õigus autonoomiale, teistel aga mitte, ei ole vastuvõetav. Baskidel ja katalaanidel on autonoomiale õigus, kuid Székely ungarlastel ei ole. Selle loogika põhjal pean absoluutse veendumusega ütlema, et need, kes ei toeta Székely rahva autonoomiapürgimusi, ei ole eurooplased.
Seán Kelly
(GA) Lugupeetud juhataja! Tahaksin rõhutada, et vabadus - vabadus reisida, vabadus kaupu vahetada ja vabadus töötada - on Euroopa Ühenduse üks põhieesmärke. Meil ei ole vabadust töötada, sest meil puudub kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine.
Täna kuulsin ühest Itaalias töötanud arstist, kellel kulus Iirimaal töötamiseks loa saamiseks üheksa kuud. See on täiesti mõistusevastane. Peaksime uurima süsteemi UPMC Ameerika Ühendriikides; see on meile kasulik eeskuju. Iseäranis juhul, kui me soovime meditsiinilisi e-teenuseid, peame kvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise paika saama. Vastasel juhul ei ole võimalik edu saavutada.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Lugupeetud juhataja! Pidev võimu kuritarvitamine nende poolt, kes Rumeeniat praegu valitsevad, on paisanud selle riigi kõige süngemasse aega pärast 1989. aastat. Kuigi Rumeenial on demokraatlik põhiseadus, rikutakse selle artikleid sageli jultunult. Kui teoreetiliselt on riigis võimud vastavalt demokraatlikele põhimõtetele lahutatud, siis tegelikkuses kuulub kogu võim Rumeenias ühele inimesele, president Traian Băsescule, kes annab oma korraldusi vastavalt suvale ja kuritarvitab võimu iga päev - kõike seda selleks, et püüda hävitada opositsiooni ja lämmatada kõik hääled, mis tahavad pakkuda toimivat alternatiivi katastroofilisele Băsescu-Boci administratsioonile.
Euroopa Liidu institutsioonid ja teiste liikmesriikide esindajad ei tohiks suhtuda ükskõikselt Rumeenia kui Euroopa Liidu liikmesriigi saatusesse, vaid võtma selles küsimuses seisukohta. Palun ärge laske end petta seosetutest selgitustest ja kohati piinlikest vabandustest, mida pakuvad Rumeenia valitsejad või inimesed, kes neid avalikult toetavad kas siis hirmu või isiklike väiklaste huvide tõttu! Nende teod annavad piisavalt selge pildi minu kodumaal valitsevast kurvast olukorrast neile, kes seda näha tahavad.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Austatud juhataja! Olen otsustanud president Buzekile regulaarselt meenutada demokraatia olukorda Rumeenias. Ta on külastanud Rumeenia parlamenti ning toetanud Boci valitsust ja Traian Băsescut. Ma tahan Jerzy Buzekile öelda, et Rumeenia parlamendil ei ole mingit võimu, sest kõik seadused võtab vastu ja jõustab valitsus. Ka Rumeenia valitsusel ei ole mingit võimu, sest see on Traian Băsescu, kes ministrid ametisse nimetab ja neid noomib ning kes teatab oluliste meetmete võtmisest. Rumeenias pannakse ka süütuid inimesi 30 päevaks vanglasse ja pärast seda ajavahemikku peavad nad astuma kohtu ette.
Palusin president Buzekilt ametlikku seisukohta ning sain vastuse Liberaaldemokraatliku Erakonna ja Traian Băsescu' pressiteate kaudu. Nõuan ja jään ootama ametlikku seisukohta president Buzekilt!
Alexander Mirsky
(LV) Lugupeetud juhataja! Miks võtab Euroopa Parlament teie arvates resolutsioone vastu? Aga selleks, et neid rakendataks. Tundub siiski, et Läti valitsus ei kavatsegi rakendada 11. märtsi 2004. aasta resolutsiooni. Selles resolutsioonis öeldakse selgelt, et inimestele, kes on Läti alalised elanikud, tuleb anda õigus hääletada kohalikel valimistel. Küsimusele, millal hakkab Läti seda resolutsiooni rakendama, saame ilmselt vastuseks: "Kad pūcei aste ziedēs” (läti keeles). Vene keeles öeldaks "Kogda rak na gore svistnet” ja inglise keeles "When pigs fly”. Sellele küsimus taandubki - kas hakkavad sead lendama või peame ühiselt lõpetama 335 000 Lätis elava inimese diskrimineerimise.
Tänan teid!
Ioan Enciu
(RO) Austatud juhataja! Oleme praegusel ajal tunnistajaks sündmustele, mis muudavad ajaloo kulgu Põhja-Aafrikas ja mujal. Diktatuurid ei saa kusagil maailmas pikalt püsima jääda. Tahaksin siiski juhtida teie tähelepanu asjaolule, et tekkida võivad diktatuuri uued vormid - isegi demokraatlikuks peetavas Euroopa Liidu liikmesriigis, nimelt Rumeenias. Õigusriigi põhimõtete järgi tuleb isikut pidada süütuks, kuni kohtunikud ta süüdi mõistavad, ja kui ta ei kujuta ohtu ühiskonnale, siis peab ta kohtu ette astuma vaba kodanikuna.
Need universaalsed õiguspõhimõtted ei kehti enam Rumeenias, kus võimul on president Băsescu ja Liberaaldemokraatlik Erakond. Selge tõend selle kohta, et Rumeenias vahistatakse inimesi poliitilistel motiividel, on president Băsescu avaldus, mille ta tegi Strasbourgis viis tundi enne Constantin Nicolescu vahistamist. Ta ütles (ma tsiteerin): "Vahistatud on oluline opositsiooniliige” (tsitaadi lõpp), kuigi Constantin Nicolescu ei olnud veel kohtusse jõudnud. Millist veel selgemat tõendusmaterjali on vaja näitamaks, et president Băsescu otsustab, keda ja millal vahistatakse?
Corina Creţu
(RO) Lugupeetud juhataja! Ka mina jagan oma kolleegide tundeid, kes on juhtinud tähelepanu poliitilise opositsiooni tagakiusamisele Rumeenias, mille puhul valitsus, kes paneb ilmselgelt toime aina rohkem autoritaarseid kuritarvitusi, kasutab juriidilisi hoobasid. Rumeenia valitsus, kelle populaarsusreiting on vabalanguses pärast ülimalt karmide kokkuhoiumeetmete kehtestamist, mis avaldavad elatustasemele väga suurt mõju, tugineb võimul püsimiseks aina vägivaldsematele ebademokraatlikele meetoditele.
Nagu mu kolleegid ütlesid, on kodanike otse valitud tuntud opositsiooniliikme põhjendamatu ja jõhker vahistamine kõige värskem ja murettekitav näide opositsioonirühmituste vastu suunatud ähvarduste ja tagakiusamiste seeriast. Samal ajal röövivad riigieelarvet valitsuse poliitilised toetajad, kelle kaootilised meetmed süvendavad majanduslikku ja sotsiaalset kriisi ning suurendavad murettekitaval määral sotsiaalseid pingeid. Seetõttu protestime ühiselt ka rünnakute vastu, millega püütakse hirmutada opositsioonipoliitikuid ja ametiühinguid. Ma leian, et ELi institutsioonid peavad võtma seisukoha demokraatlike õiguste jultunud rikkumiste suhtes Rumeenias.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Austatud juhataja! Tahaksin teie kõigiga jagada suure rahulolu põhjust. Hispaanias allkirjastasid valitsus, ametiühingujuhid ja äriringkondade juhid hiljuti ulatusliku sotsiaalse ja majandusliku pakti. See kokkulepe näitab, et Hispaania on riik, mis suudab ühendada jõud, et lahendada oma probleemid, täita oma kohustusi ja tugevdada heaoluriiki. Head kolleegid! Praeguse ülemaailmse kriisi ajal on see pakt ainulaadne näide sellest, kuidas ühiskond tervikuna võtab vastutuse ja sõlmib kokkuleppe, et saavutada parem tulevik ja ehitada üles tugev Hispaania, mis on aina olulisemat rolli etendava liidu liikmesriik.
Juhataja
Sellega on päevakorrapunkti käsitlus lõppenud.
