Kérdések órája (a Bizottsághoz intézett kérdések) 
Elnök
A következő napirendi pont a kérdések órája (B7-0019/2011).
A kérdések órája megkezdése előtt, mivel késésben vagyunk, szeretnék mondani néhány dolgot arról, hogyan fogom vezetni a kérdések óráját. Ha megkérhetem Önöket, hálás lennék, ha mindenki figyelne, ideértve a válaszoló biztosokat is. Kiegészítő kérdésekre csak a kérdés szerzője kap lehetőséget, mivel másra nincs időnk, ha elegendő kérdésen végig akarunk menni. Szeretném megkérni a válaszoló biztosokat, hogy ne hosszú esszéket olvassanak fel. Jó és informatív válaszokat akarunk kapni a kérdésekre, hogy párbeszéd alakuljon ki a kérdezővel.
A következő kérdéseket a Bizottsághoz intézik.
Jörg Leichtfried
(DE) Elnök asszony, teljes mértékben megértem érveit a rendelkezésre álló időről. Szeretném azonban megkérni Önt, hogy egy dolgot vegyen figyelembe. Nem a kérdéseket feltevő képviselők felelősek azért a tényért, hogy késésben vagyunk. Az a problémám, hogy kérdést intéztem a Tanácshoz egy olyan ügyben, amely most a 2. kérdésben kerül megvitatásra. A Tanácshoz intézett kérdésem ezzel azonos, de a Tanácshoz intézett kérdések óráját most törölték, és pótlására nem kerül sor. Ez elég kellemetlen, ezért szeretném arra kérni Önt, hogy ezzel az egy kérdéssel kapcsolatban vizsgálja felül amúgy teljesen logikus és érthető megközelítését.
Elnök
A ma esti körülmények között nincs más választásom. Nagyon sajnálom a kérdezőket, de a legjobb, amit tehetek, az, hogy minél több kérdésen végigmegyünk, hogy a kérdezőknek legyen legalább egy rövid kis ideje. Nem örülök, hogy így kell eljárnom. De gondolom, tudják, hogy jelenleg - a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése utáni új helyzetnek megfelelően - lépéseket teszünk annak érdekében, hogy a kérdések órája valódibb lehetőségeket nyújtson. Annál jobb, minél hamarabb sikerül ezt elérnünk. De most kezdjük el a kérdések óráját!
Első rész

Tárgy: Keretirányelv a minimálbérről az Európai Unióban
A múlt évben az Európai Parlament jelentést fogadott el a minimálbér szerepéről a szegénység elleni küzdelemben, valamint a befogadó társadalom előmozdításában Európában, amelyben kifejti, hogy egy keretirányelvet kellene elfogadni a minimáljövedelem biztosításáról az Európai Unióban.
Tekintettel arra, hogy Európában már több mint 85 millió ember él a szegénységi küszöb alatt, nem gondolja-e úgy a Bizottság, hogy szükséges lenne egy keretirányelv elfogadására egy megfelelő minimálbér egész Európában történő biztosításáról?
László Andor
a Bizottság tagja. - Gyakran hallhatjuk, hogy a társadalmakat az alapján lehet megítélni, hogyan bánnak legelesettebb tagjaikkal. Nyilvánvaló, hogy ha a szükséget szenvedőknek nem adunk megfelelő támogatást, akkor azzal még inkább kirekesztjük őket, és még tovább nehezítjük társadalmi és munkaerő-piaci integrációjukat.
A Bizottság úgy gondolja, hogy a minimálbérrendszer olyan védőhálót jelent, amely egyrészt automatikus stabilizátorként működik, másrészt fontos szerepet játszhat a legsérülékenyebb csoportoknak a válság legrosszabb hatásaitól való megvédésében.
A munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló bizottsági ajánlás és a 2008. december 17-i EPSCO Tanács következtetései az aktív befogadás közös elveiről a szegénység elleni hatékonyabb küzdelem érdekében egyaránt hangsúlyozzák a megfelelő forrásokhoz való hozzáférés, a minőségi szolgáltatások és a befogadó munkaerőpiacok fontosságát.
Az ajánlás felszólítja a tagállamokat, hogy "a társadalmi kirekesztettség megszüntetésének átfogó és konzisztens részeként” ismerjék el "az egyének azon alapvető jogát, miszerint az emberi méltósággal összeegyeztethető életvitelhez elégséges erőforrást és szociális segítségnyújtást kell biztosítani számukra”.
Az ajánlásban megfogalmazott megközelítés helyesnek bizonyult, különösen a gazdasági válság idején. Az aktív befogadás reformjának teljes megvalósításához azonban további lépésekre van szükség.
Ahogy azt a Bizottság a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjáról szóló közleményében bejelentette, 2012-ben jelentést fog tenni az aktív befogadás közös elveinek végrehajtásáról, többek között a minimálbérrendszerek hatékonyságára fókuszálva.
A Bizottság ezen értékelés alapján fog javaslatot tenni a további cselekvésre, ideértve azt is, hogy milyen módon lehetne az uniós pénzügyi eszközökkel előmozdítani az aktív befogadást.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Elnök asszony, biztos úr, köszönöm válaszát, de a kérdésemre valójában nem válaszolt. Kérdésem úgy hangzott, hogy tervezi-e az Európai Bizottság egy keretirányelv elfogadását egy megfelelő minimálbér biztosításáról, mivel máshogy nem fogjuk tudni felszámolni a szegénységet. Egyes tagállamokban még tavaly, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évében is nőtt a szegénység. És biztos úr, még egy kérdés. Az idősebbek közül nagyon sokan szegényednek el. Mit gondol a Bizottság a minimálnyugdíjra vonatkozó egységes, uniós szintű kritériumok bevezetéséről?
László Andor
a Bizottság tagja. - A Bizottság támogatja a minimálbért, de itt tagállami hatáskörökről és felelősségekről van szó, így ebbe a vitába nagyon erőteljesen beleszól a szubszidiaritás elve.
Egyetértek azzal, hogy válság idején kiemelt figyelmet kell szentelnünk a társadalom sérülékeny csoportjainak, különösen azoknak, akik munkanélküliek, és így nem rendelkeznek jövedelemmel. A tagállamokat különböző olyan módszerek - ezek közül csak az egyik a minimálbér - alkalmazására kell ösztönöznünk, amelyekkel megelőzhető a szegénység növekedése.
Tehát ezen a téren nagyon csekély lehetőség nyílik jogalkotási kezdeményezésekre, habár az erre vonatkozó politikai követelések bizonyos időszakokban erőteljesen jelentkeznek.
Ami az időskorúak szegénységét illeti, ez nagyon összetett kérdés, amelyet a foglalkoztatás, a szociális szolgáltatások és a szociális védelem területeiről kell megközelítenünk. Ezért indítjuk jövőre az aktív időskorral foglalkozó kampányt, amelyet támogatni fognak az egészségügyi ellátási és egészség-megőrzési, valamint az egész életen át tartó tanulást népszerűsítő politikák, mivel úgy gondoljuk, hogy az időskorúak életkörülményeinek és társadalmi befogadásának terén munkaerő-piaci részvételük erősítésével érhetjük el a legnagyobb fejlődést. Erre a későbbiekben további politikákat építhetünk.
Elnök

Tárgy: Az energiatakarékos izzók
Ismert-e a Bizottság előtt a német Szövetségi Környezetvédelmi Hivatal azon tanulmánya, amely szerint a háztartásokban használt energiatakarékos izzók az általuk tartalmazott higany miatt széttörésük esetén mérgezést okozhatnak? Milyen következtetéseket von le a Bizottság e tanulmányból?
Készen áll-e a Bizottság arra, hogy újragondolja a hagyományos izzók forgalomból való kivonására vonatkozó határozatát?
Kész-e a Bizottság arra, hogy a hagyományos izzókra vonatkozó tilalmat legalább a magánháztartásokra vonatkozóan felfüggessze?
Günther Oettinger
Elnök asszony, Koch-Mehrin asszony, hölgyeim és uraim, a Bizottság ismeri a német Szövetségi Környezetvédelmi Hivatal tanulmányát, és természetesen ismét alaposan megvizsgálta a tényeket. Ismertetném a helyzet hátterét. Az Európai Tanács 2007-es határozatát és az Európai Parlament, illetve az Energiaügyi Tanács ezt követő állásfoglalásait - más szóval a Parlamenttel és a tagállamokkal folytatott, széles körű konzultációt - követően a Bizottság 2009-ben javaslatot terjesztett elő egy, a környezetbarát tervezésre vonatkozó rendeletre. Ez tartalmazta a hagyományos izzókról az energiatakarékos izzókra történő fokozatos áttérést a hatékonyabb energiafelhasználás érdekében. Úgy gondoljuk, hogy az európai világítási piacon és az izzók piacán összesen 40 milliárd kilowattóra megtakarítást tudunk majd elérni, ami 5 és 10 milliárd EUR közötti villamosenergia-költségnek felel meg. Az irányelv számos biztonsági intézkedést is tartalmaz, főként a higanyra és a felső határértékekre vonatkozóan. Ezeket tavaly szeptemberben ismét jelentősen mérsékelték a lehetséges biztonsági kockázatok további csökkentése érdekében.
A német Szövetségi Környezetvédelmi Hivatal tanulmánya arra ösztönzött minket, hogy újabb jelentést kérjünk az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottságától. A bizottság az idevágó szakirodalom áttekintése után arra a következtetésre jutott, hogy nagyon valószínűtlen, hogy az eltörött kompakt izzók bármiféle kockázatot jelentenének az emberi egészségre nézve.
Egy probléma azonban mégis van ezen a területen. A tanulmányok felnőtteken végzett vizsgálatokon alapulnak. Nyilvánvaló, hogy a gyermekeket külön kell vizsgálni, ezért együttműködünk a német Szövetségi Környezetvédelmi Hivatallal annak érdekében, hogy mihamarabb rendelkezésünkre álljanak a gyermekekre vonatkozó, megfelelő eredmények is. Nagyon alaposan nyomon követjük a helyzetet. Kapcsolatban állok az említett hivatallal, így a hivatal által végrehajtott bármilyen újabb vizsgálatot közösen és gyorsan ki tudunk értékelni.
Általános következtetésünk az, hogy továbbra is fokozatosan fogjuk végrehajtani a rendeletet, mivel fontos, hogy minden érintett bizalmát elnyerjük. Természetesen jelentést fogunk azonban tenni a Parlamentnek, ha a vizsgálatok eredményei alapján változik a helyzet értékelése. Ez a jelenlegi helyzet.
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Elnök asszony, Oettinger úr, helyes, hogy felkérték az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottságát a kérdés ismételt megvizsgálására. Ennek örülök. A kérdésem azonban még mindig ugyanaz: hogyan magyarázzuk el az európai polgároknak, hogy egy uniós rendelet miatt olyasmit kell bevinniük otthonaikba, ami egészségügyi kockázatot jelent gyermekeikre nézve? Önnek is vannak gyerekei, tehát átérzi a helyzetet. A dolgok gyakran eltörnek. Leichtfried úr Ausztriából és én nagyon aggódunk emiatt. Hogyan értethetnénk meg Önökkel, hogy ez veszélyes? Úgy tűnik, nem tanulunk a múlt hibáiból. Az eredeti döntésért nem Ön volt felelős, tehát presztízsveszteség nélkül mutathatna hajlandóságot. Mondhatta volna, hogy legalább a magánháztartásokra vonatkozóan fel fogják függeszteni ezt a tilalmat. Esetleg hajlandó lenne felülvizsgálni a döntését?
Günther Oettinger
Elnök asszony, a kérdésre válaszolva szeretném kijelenteni, hogy az átállás után közvetlenül elérhetőek lesznek a piacon ezek az izzók, amelyek semmiféle potenciális kockázatot nem fognak jelenteni. A kérdés a kompakt fénycsövekre vonatozik. Ezért fontolóra kell vennünk a környezetbarát tervezési irányelvre vonatkozó PR-tevékenységünk fokozását, így tájékoztatva a polgárokat a LED-lámpákról és az új generációs halogén izzókról. Ezzel két dolgot is elérünk: egyrészt a rendelet környezeti és energiatakarékossági céljainak megvalósítását, másrészt a lehetséges kockázatok megelőzését. Örülök, hogy még egyszer alaposabban megvizsgáltuk ezt a kérdést.
Elnök

Tárgy: Az áldozatok jogairól szóló csomagok
A bűncselekmények áldozatainak hatékonyabb támogatása fontos részét képezi a stockholmi programnak. Különösen a határokon átnyúló bűnözés áldozatainak nyújtott segítséggel kapcsolatos nehézségek jelentenek tényleges aggodalmat az uniós polgárok számára. Kevés olyan gyakorlati eljárást alkalmaznak, amely segítséggel vagy tanáccsal szolgál a külföldön bűncselekmény következményeinek áldozatául esett vagy komoly sérülést szenvedett áldozatok, illetve családok számára. Jelenleg egy olyan polgárnak nyújtok segítséget, akinek a fia krétai nyaralása közben erőszakos támadás áldozata lett. A polgárok Európája ígéretének betartása érdekében valós igény van az Unió beavatkozására ezen a területen.
Reding biztos bejelentett egy a bűncselekmények áldozatául esett személyek védelmére irányuló intézkedéscsomagot. Mindezek ismeretében, mikor kívánja a Bizottság előterjeszteni ezt a bűncselekmények áldozatainak védelmére irányuló intézkedéscsomagot? Ki tudná fejteni bővebben, hogy miből fog állni ez a jogalkotási javaslat? Tudná a Bizottság részletezni a csomagban foglalt nem jogalkotási intézkedéseket?
Viviane Reding
a Bizottság alelnöke. - Elnök asszony, Európában évente több mint 30 millió olyan esetet jelentenek be, amelyben a polgárok bűncselekmény áldozatává válnak. Fontos az áldozatok jogainak biztosítása, és fontos az is, hogy megkapják a szükséges segítséget és védelmet. Ez stratégiai prioritás a Bizottság számára.
Hadd ragadjam meg az alkalmat, hogy felhívjam a figyelmet Hughes asszony elkötelezettségére, aki Európa-szerte kampányol az áldozatok jogainak megerősítéséért. Úgy gondolom, hogy az ő elkötelezettsége mindannyiunkat az áldozatok jogainak, illetve a polgárok igazságszolgáltatási rendszerünkbe vetett bizalmának megerősítésére kell, hogy ösztönözzön. Szükségünk van a megerősített és kölcsönös bizalomra, mert csak így tudjuk határokon átnyúló módon - és nem csak otthon - biztosítani az áldozatok szükségleteinek felismerését és védelmét. Azt is biztosítanunk kell, hogy az igazságszolgáltatási rendszer és a jogrendszer ne feledkezzen el az áldozatokról.
Ezért a Bizottság májusban elő fog terjeszteni egy, az áldozatokra vonatkozó átfogó intézkedéscsomagot. A csomag foglalkozni fog az áldozatokkal szembeni bánásmód minőségével a bűncselekmény után és a büntetőeljárás során. A csomag minden tagállamban biztosítani fogja az áldozatokkal szembeni bánásmód minimális követelményeit, függetlenül az áldozatok nemzetiségétől vagy származási országától. Javaslataink célja az áldozatokkal szemben tanúsított attitűdök megváltoztatásának előmozdítása. Célunk az is, hogy többet tegyenek az áldozatok felépülésének biztosítására, valamint hogy minimalizáljuk az ismétlődő viktimizáció kockázatát az eljárás alatt.
És hogy konkrétan miből fog állni a csomag? Először is tartalmazni fog egy horizontális irányelvet a sértettek jogállásáról a büntetőeljárásban. Ez az irányelv biztosítani fogja például a következő érvényesíthető jogokat: könnyen hozzáférhető áldozatsegítő szolgáltatások valamennyi tagállamban; tolmácsoláshoz való jog; az elkövető és az áldozat közötti kapcsolat minimalizálása az eljárás során, ennek érdekében valamennyi új bíróságot úgy kell megtervezni, hogy elkülönített várótermek álljanak rendelkezésre; ezenkívül valamennyi tagállamban biztosítani kell a perújítási kérelem jogát.
Ezenkívül javaslatot akarok tenni a polgári védelmi intézkedések kölcsönös elismerésére. Ez biztosítaná, hogy egy veszélyben lévő áldozatnak, akinek az egyik tagállamban védelmet biztosítanak egy potenciális elkövető ellen, ez a védelem a többi tagállamban is rendelkezésére álljon, ha elutazik vagy elköltözik. Ezt az eszközt ki fogja egészíteni egy másik eszköz: a büntetőjogi védelmi intézkedések kölcsönös elismerése.
Számos nem jogalkotási intézkedést is szándékunkban áll bevezetni az új jogszabályok hatékony végrehajtása érdekében. Elő fogunk terjeszteni egy, az áldozatok jogainak megerősítésére vonatkozó ütemtervet is, ezzel biztosítva, hogy az áldozatok jogai az elkövetkező években is a politikai napirend fontos részét képezzék.
Claude Moraes
Mint tudja, Maggie Hughes-zel, a bűncselekmények sok ezer bátor áldozatának egyikével, múlt héten felkerestük az Ön irodáját.
El kell mondanom, hogy az ott dolgozókkal beszélve úgy éreztük, hogy ez talán olyan intézkedéscsomag lehet, amely hozzáadott értéket jelenthet, és így visszaadja azoknak a polgároknak a bizalmát, akik bűncselekmény áldozataivá váltak, és segítségre van szükségük.
Maggie Hughes és sok más áldozat is azt mondta, hogy tetszenek nekik az Önök által előterjesztett intézkedések, de szeretnék, ha a segítség koncentráltabb lenne. Például ha van egy áldozatokat segítő iroda, akkor annak könnyen hozzáférhetőnek kell lennie, és szükség van olyan személyekre, akik segítenek a kórházban, a rendőrségen és a bíróságon.
Polgáraink ezt kérik, és eddig még nem kapták meg. Tehát azt szeretnénk kérni Öntől, hogy hozzák ki ebből a javaslatból a lehető legtöbbet, mivel benne van az a lehetőség, hogy egy kitűnő javaslat legyen belőle.
Viviane Reding
a Bizottság alelnöke. - Teljes mértékben egyetértek Önnel. Valahogy én is úgy éreztem, hogy az áldozatok valahogy nincsenek jelen.
Ami az eljárási jogokat illeti, mindig is nagyon odafigyeltünk azokra az emberekre, akik bajba kerültek, mert felmerült a gyanú, hogy talán bűncselekményt követtek el. Odafigyeltünk arra, hogy tiszteletben tartsák a jogaikat, ahogy ennek lennie is kell egy jogállamban. Nagyon gyakran előfordul azonban, hogy az áldozatok a bírósági eljárás során másodlagos viktimizációnak vannak kitéve, és ezzel viszont senki nem foglalkozik. Ez az áldozatok jogainak semmibevételével egyenlő, ami nagyon igazságtalan helyzet. Ezért remélem, hogy ez az áldozatok jogairól szóló csomag nemcsak a törvényeket, hanem a mentalitást is meg fogja változtatni, és hogy a bíróságokon, a rendőrségeken és a kórházakban mindenhol kiemelt figyelemmel fogják kezelni az áldozatokat - amit a tisztelt képviselő jogosan sürget -, és mindenhol tudni fogják, hogy az áldozatokat nem lehet úgy kezelni, mint bárki mást. Nagyon fontos, hogy ezt határokon átnyúló módon valósítsuk meg, tehát azokra is vonatkozzon, akik nem a származási országukban, hanem egy másik tagállamban tartózkodnak.
Számítok a Parlamentre, hogy támogatni fogja a Bizottságot a lehető legjobb jogszabály kidolgozásában. Tekintettel a csomag együttdöntési aspektusaira remélem azt is, hogy a Parlament gyors lesz, hogy a csomagot a Tanács elé terjeszthessük.
Második rész
Tárgy: A Bizottság közös konszolidált társasági adóalapra irányuló javaslatai
Ismertetné-e a Bizottság a közös konszolidált társasági adóalapra irányuló bizottsági javaslatokkal kapcsolatos jelenlegi helyzetet?
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. - A közös konszolidált társasági adóalap (KKTA) fontos kezdeményezés az egységes piac akadályainak felszámolása szempontjából, amely az Éves növekedési jelentésbe mint növekedést elősegítő kezdeményezés került be, amelyet előtérbe kell helyezni. A KKTA valóban kezelni fogja a vállalatok versenyképességének útjába álló bizonyos fő adózási akadályokat.
Jelenleg a társasági adóra vonatkozó közös szabályok hiánya és a nemzeti adórendszerek különbségei gyakran túladóztatáshoz vagy kettős adóztatáshoz vezetnek. Ezenkívül a vállalkozások súlyos adminisztratív teherrel és magas adómegfelelési költségekkel szembesülnek. Ez a helyzet visszafogja az európai uniós beruházásokat, és így nem felel meg az Európa 2020 stratégiában meghatározott prioritásoknak.
A KKTA-ra irányuló javaslat technikai előkészítése terén már jelentős előrelépések történtek. Most itt az ideje, hogy egységes szabályokat tegyünk lehetővé a vállalatok számára, amelyek segítségével könnyebben és olcsóbban tudnak majd működni az egységes piacon.
A KKTA-t a tervek szerint 2011. március 16-án fogja elfogadni a biztosi testület. Meggyőződésem, hogy a javaslat végső formájában nagymértékben hozzá fog járulni ahhoz, hogy jobb környezetet teremtsünk az EU-ban a vállalkozások, a növekedés és a munkahelyek számára.
Marian Harkin
Biztos úr, köszönöm válaszát. Még három rövid kérdést szeretnék feltenni, amelyekre remélem, tud válaszolni.
Az Önök elképzelései szerint a KKTA önkéntes lesz?
Második kérdésem az, hogy az Önök elképzelései szerint lesznek-e olyan esetek, amelyekben a nemzeti bíróságok elveszíthetik illetékességüket az adózási kérdésekben, amennyiben olyan határozatot hoznak, amely befolyásolja más tagállamok bevételét?
Végezetül pedig gondolom, hogy a jelenlegi fázisban már megvan néhány képlet a különböző tagállamokban fizetendő adó felosztására vonatkozóan. Bármilyen képletekről is legyen szó, végzett-e a Bizottság hatáselemzést a pénzügyi értelemben vett nyertesekről és vesztesekről?
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. - Nagyon tömören fogok válaszolni arra a kérdésre, hogy a KKTA önkéntes vagy kötelező lesz-e. A válaszom az, hogy igen, önkéntes lesz, a javaslat értelmében a vállalatok önkéntesen dönthetnek a KKTA alkalmazása mellett.
A nemzeti bíróságok szerepével kapcsolatosan elmondanám, hogy a KKTA-ra irányuló javaslat tartalmaz vitarendezésre vonatkozó szabályokat, és a javaslat nem fog a nemzeti bíróságok szerepének aláaknázásához vezetni.
A javaslat tartalmaz egy felosztási képletet, amely azonos súlyozást ad az értékesítés árbevételének, a munkaerőnek és az eszközöknek. A munkaerő-tényező két összetevőből fog állni: bérköltség és munkavállalók száma.
Igen, végeztünk hatásvizsgálatot, amelyet javaslatunkkal együtt nyilvánosságra fogunk hozni. Meggyőződésem, hogy a javaslat az európai vállalkozások javára fog szolgálni - így természetesen az ír vállalkozások javára is.
Elnök
Tisztelt képviselők, látom, hogy néhány képviselő a kérdések órájának megkezdése után érkezett meg az ülésterembe, így talán nem tudják, mennyire sietnünk kell, ha haladni akarunk. Célunk most az, hogy minél több kérdésre kapjunk választ. Ezért az elején elmondtam, hogy kiegészítő kérdésekre most csak a kérdés szerzője kap lehetőséget.
Engedjék meg, hogy elmondjam, hogy jelen pillanatban az a célom, hogy 20.45 előtt a következő kérdésekre sor kerüljön: Jensen asszony, Papanikolaou úr, Posselt úr és Ţicău asszony kérdései - de ez valamennyire függ a Bizottság válaszainak hosszától is. Ez a tervem most.

Tárgy: Héa-mentesség mezőgazdasági termékek számára Romániában
A romániai mezőgazdaságba beruházó dán vállalkozások azt a tájékoztatást kapták, hogy a közvetítőknek értékesített áruk után a jövőben nem kell felszámítaniuk hozzáadottérték-adót. A végfogyasztóknak (azaz kenyérüzemeknek, más gazdálkodóknak stb.) értékesített áruk után azonban továbbra is fel kell számítani a héát. A közvetítőknek való értékesítésre alkalmazandó héa-mentességre vonatkozó javaslatot a román kormány állítólag már megküldte a DG TAXUD-nek.
Jóváhagyta-e a Bizottság, hogy a közvetítőknek értékesített mezőgazdasági termékek héa-mentesek legyenek? Ha igen, miért? Úgy véli-e a Bizottság, hogy egy efféle rendszer következtében Romániában megváltoznak majd a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos kereskedelmi szokások? Nem véli-e úgy a Bizottság, hogy ha a gazdálkodók számára olyan pénzügyi ösztönzőket nyújtanak, hogy termékeiket bizonyos vevőknek értékesítsék, az a belső piacon a verseny torzulásához vezet? Biztosítani fogja-e a Bizottság, hogy Romániában valamennyi mezőgazdasági termékre egységes héa-szabályok legyenek érvényesek?
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. - A bizonyos mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos héa-csalás ügyében a Bizottság felvette a kapcsolatot Romániával, hogy meghatározzák a probléma további kezelésének legmegfelelőbb módját.
Az úgynevezett körhintacsalás kezelésének egyik lehetséges módja ebben az ágazatban a fordított adókivetési mechanizmus. Ez nem mentességet jelent, hanem azt, hogy a szállítmányokat továbbra is megadóztatják, de a héát nem az értékesítő, hanem az árubeszerző adóalanynak kell az adóhatóság számára megfizetnie.
A normál rendszerben az az adóalany, aki más adóalanyok számára szállít termékeket, beszedi és befizeti az államnak a héát, míg az árubeszerző adóalany ezt az összeget héa-bevallásában levonhatja. A normál rendszerhez képest az egyetlen változtatás az, hogy az adót az értékesítő helyett az árubeszerzőnek kell megfizetnie.
Amennyiben az árubeszerző a végfogyasztó, sem a normál, sem a fordított adókivetési mechanizmus esetén nem vonhatja le a héát, hanem azt teljes mértékben ő viseli.
Így az adófizetők számára a héa továbbra is semleges marad, így a verseny nem torzul. Mivel az árubeszerző héa-bevallásában egyszerre befizetheti és levonhatja ugyanazt az összeget, a módosítás azzal az előnnyel jár, hogy ténylegesen nem kell befizetnie a héát az adóhatóságnak. Így elkerülhetők azok a csalások, amelyeknek lényegük az, hogy az árubeszerző, akinek érvényes számlája van a szállítmányról, levonja a héát, de az értékesítő nem fizeti be.
A rendszer hátránya, hogy más csalási kockázatokat teremt, mivel az összes héát a szállítási lánc utolsó szintjén szedik be.
Ezért a Bizottság nézete szerint ezt a rendszert jobb lenne csak azoknál a mezőgazdasági termékeknél bevezetni, amelyeket általában közvetítők számára (a szállítási láncban közvetítő szerepet betöltő adóalanyok számára), nem pedig végfogyasztók számára értékesítenek.
Mivel ez a rendszer eltérne a héára vonatkozó irányelvben meghatározott, rendes héa-szabályoktól, a Tanácsnak ideiglenes mentesítést kellene biztosítania Románia számára az irányelv alól; a Bizottság még vizsgálja a kérdést.
Anne E. Jensen
(DA) Köszönöm, biztos úr. Nem vagyok benne biztos, hogy valamennyi részletet megértettem, de természetesen később utána tudok nézni. Ez a - ha jól értettem a csalás megelőzésére szolgáló - új rendszer azonban problémát jelenthet azoknak a más országbeli termelőknek, akik beruháztak Romániában, ezért héát kell fizetniük egy másik országban, de ezt a héát nem ellensúlyozza a Romániában szerzett héa-bevétel, mivel nincs héa-bevételük Romániában. Fontolóra vette a Bizottság, hogyan lehetne megoldani azoknak a más uniós tagállambeli termelőknek a problémáját, akiknek mind Romániában, mind más uniós tagállamokban van vállalkozásuk? Hogyan lehetne biztosítani, hogy héa-bevételük ellensúlyozza héa-kifizetésüket? Köszönöm.
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. - Szeretném elmondani, hogy a fordított adókivetési mechanizmus nem új dolog, hanem számos más tagállamban is alkalmazzák. Alkalmazható például bizonyos tagállamokban a kibocsátás-kereskedelmi rendszerben. Igaz, hogy a fordított adókivetési rendszer a szállítási lánc végén szedi be a héát, nem pedig a szállítási lánc közben.
Amikor megvizsgáljuk az egyes tagállamoknak a fordított adókivetési mechanizmus alkalmazására irányuló kérelmeit, akkor természetesen minden részletet alaposan fontolóra veszünk, és figyelembe vesszük a belső piac torzulásának kérdését is. Tehát a Bizottság nem automatikusan teszi meg javaslatait, hanem előbb vizsgálatot végez, és ennek alapján nyújtjuk be a Tanácsnak a javaslatot.
Románia esetében már fél éve vagy talán még régebben dolgozunk azon, hogy megtaláljuk a megfelelő megoldást a mezőgazdaság terén előforduló héa-csalások kezelésére.
Gay Mitchell
A kérdések órájának - amelynek 19.30-kor kellett volna kezdődnie - eleje óta itt vagyok. Hazámnak holnaptól új kormánya lesz, és hazámban sok ember van, akit érdekel az általam Rehn biztos úrnak feltett kérdés. Szeretném megkérni, hogy még ha pár perccel tovább is kell itt ülnünk, engedélyezze a kérdésemet, és hogy a Bizottság válaszolhasson rá.
Elnök
Vannak képviselők, akik már távoztak az ülésteremből, mivel azt mondtam, hogy nem tudunk foglalkozni az általuk feltett kérdéssel, vagy azért, mert nem tehetnek fel kiegészítő kérdéseket. Nehéz délutánunk volt. Az este is nehéz lesz. Már jeleztem, mely kérdésekre akarok sort keríteni 20.45-ig. Meglátjuk, hogy sikerül, de én valóban minden tőlem telhetőt megteszek, hogy valamennyi érdekelt félhez és a válaszadásra váró biztosokhoz igazságos legyek.

Tárgy: Az OECD főtitkárának nyilatkozata az euróövezethez tartozó tagállamok adósságának lehetséges átütemezéséről és a Bizottság ezzel kapcsolatos álláspontja
2011. január 28-án , csütörtökön a davosi gazdasági fórum keretében az OECD főtitkára, Angel Gurría rámutatott, hogy ha van ország, amelyiknek esetleg szüksége lenne átütemezésre, az Görögország. Ki kell emelni, hogy ez volt az első nyilvános állásfoglalás egy euróövezethez tartozó ország adósságának átütemezéséről egy olyan felhatalmazott nemzetközi szervezet vezetője részéről, amely politikai, gazdasági és társadalmi kérdések széles körében szorosan együttműködik az Unióval.
Mi a Bizottság álláspontja e konkrét kérdésben, különös tekintettel az OECD főtitkárának állásfoglalására?
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, a Bizottság az EKB-val és az IMF-fel együtt nemrég fejezte be a Görögországra vonatkozó gazdaság-értékelési program harmadik felülvizsgálatát. Közös átfogó értékelésünk kettős, és most ezt szeretném összefoglalni.
Először is, további előrelépések történtek a program céljainak megvalósítása terén. Másodszor pedig, még számos nehéz kihívást kell legyőzni a költségvetési fenntarthatóság biztosítása, a versenyképesség helyreállítása és az életképes bankszektor megteremtése érdekében.
Bizonyos területeken késések voltak, de a program középtávú célkitűzéseinek megvalósításához szükséges költségvetési és egyéb reformokat már megkezdték. További fontos reformokat kell még azonban kidolgozni és végrehajtani a költségvetési fenntarthatóság és a gazdaságélénkítés biztosítására.
Papandreou miniszterelnök kijelentette, hogy a konszolidáció nehéz folyamatát határozott privatizációs programmal fogják elősegíteni. A kormány elkötelezte magát a privatizációs program jelentős fokozása mellett azzal a céllal, hogy 2015-re 50 milliárd eurót realizáljanak a privatizációból. Ez lehetőséget teremt arra, hogy a következő öt évben az államadósság GDP-arányosan több mint 20 százalékponttal csökkenjen. Ezenkívül a privatizációs program végrehajtása terén mutatott eltökéltség növelni fogja a gazdasági hatékonyságot, és elő fogja mozdítani a beruházások és az export növekedését.
Mindezen okokból a kormány teljes elkötelezettsége a privatizációs folyamat és nem utolsósorban az előjogok és hagyományos érdekek kezelése mellett valóban nagyon fontos lesz az ambiciózus célkitűzések megvalósításához és a Görögországgal szemben tanúsított piaci hangulat létfontosságú javulásának megvalósulásához. A Bizottság ezért arra ösztönzi Görögországot, hogy mutasson határozottságot a privatizációs program terén.
Az OECD főtitkára szerint az idei, 2011-es év döntő lesz Görögország számára gazdaságpolitikai hitelessége helyreállítása terén, ami pedig meg fogja határozni, hogy a jövő év folyamán vissza tud-e lépni a piacra.
Ezért az államnak ebben az évben meg kell valósítania, vagy akár túl is kell teljesítenie a költségvetési célt, és erős középtávú költségvetési stratégiát kell bejelentenie.
Ezenkívül Görögországnak az elkövetkező hetek és hónapok során határozott áttörést kell elérnie a strukturális reformok terén. A program határozott végrehajtása erősíti a hitelességet, valamint a polgárok és befektetők bizalmát.
Az adósságok átütemezésével kapcsolatos kétségeket el tudja és el is fogja oszlatni e politikai intézkedések (a költségvetési cél megvalósítása és a privatizációs program végrehajtása) és az uniós intézkedések (a hitelek futamidejének meghosszabbítása, valamint az árképzési politika felülvizsgálata az adósság fenntarthatóságának szem előtt tartásával) kombinációja.
Georgios Papanikolaou
(EL) Elnök asszony, biztos úr, tavaly megállapodást írtunk alá Görögországgal, amely biztosítja a három és fél évre adott hitel visszafizetését. Ma személyesen Ön azt nyilatkozta, hogy ezt meg kell hosszabbítani hét évre, ami nyilvánvalóan mutatja, hogy számítási hiba történt. Ugyanakkor a Moody's Angolával azonos szintre minősítette le Görögországot; ez indokolatlan és elfogadhatatlan.
Biztos úr, végeredményben mindannyian azt akarjuk tudni, mi tudná végül is talpra állítani Görögországot. Egész egyszerűen a hitelek futamidejének meghosszabbítása? A kamatlábak csökkentése, amit Ön is említett? A megállapodás feltételeinek újratárgyalása? Eurókötvények? Az európai növekedési kötvény? A fentiek mindegyike? Vagy talán valami más? Talán további megszorító intézkedések bevezetése Görögországban? Ön szerint, biztos úr?
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, a legfontosabb és elengedhetetlen feltétel a költségvetési konszolidáció céljainak megvalósítása, valamint a megállapodással összhangban a strukturális reformok határozott végrehajtása.
Ezenkívül, ahogy előző válaszomban is elmondtam, létfontosságú, hogy Görögország nagyarányú privatizációs programba kezdjen, amely segíteni fog az adósságteher csökkentésében. Az Európai Unió márciusban fog dönteni az átfogó stratégiáról. Ebben az összefüggésben az is nagyon fontos, hogy a tagállamok megvizsgálják az adósság fenntarthatóságának kérdését. Arra ösztönzöm a tagállamokat, hogy hosszabbítsák meg a Görögországnak nyújtott hitelek futamidejét, valamint vizsgálják felül e hitelek árképzési politikáját.
Jim Higgins
Ez kész komédia. Ez ügyrendi kérdés. Úgy tudtuk, hogy a kérdések órája 19.30-tól 20.30-ig fog tartani. Ön vagy valaki más úgy döntött, hogy az előző vitát a kérdések órája kárára meghosszabbítják. A kérdések órája azon kevés lehetőség közé tartozik, amikor kérdéseket tehetünk fel a biztosoknak. Írországban válság van; képviselőtársaim, Gay Mitchell, Pat the Cope Gallagher és jómagam kérdéseket terjesztettünk elő. Ki döntött így? Tudni akarom, ki döntött úgy, hogy egy húszperces ülésszakot, amelynek most csak a nyolcadik percénél tartunk, nyolc vagy kilenc percesre rövidítsenek - és ez egy nagyon indokolt kérdés. Ki döntött így, elnök asszony?
Elnök
Higgins úr, én is éppen bejelentést akartam tenni, mielőtt megadtam volna a szót a következő kérdéssel kapcsolatban a következő biztosnak, mert higgye el, én is éppen olyan mérges vagyok, mint Ön. Jelen körülmények között én sem szívesen ülök itt. Nem örülök, hogy sok képviselőnek csalódást kell okoznom, a Bizottság tagjait pedig várakoztatnom kell. Az Ön képviselőcsoportjának vezetőihez akarok szólni, és ismét hangosan és világosan kimondom: ők állították össze a napirendet, miattuk kerülünk szinten minden héten olyan helyzetbe, hogy nincs elég időnk megfelelően foglalkozni a Bizottsághoz vagy a Tanácshoz intézett kérdések órájával. Ez így nem helyénvaló; ezt már korábban is elmondtam. Szeretnék megkérni minden képviselőt, akit érdekel ez a dolog, hogy vegye fel a kapcsolatot képviselőcsoportja vezetőivel, és mondja el nekik a véleményét, mivel nekem tartanom kell magamat a napirendhez, amikor átveszem az elnöklést, és ez elég kellemetlen.
Gay Mitchell
De ki döntött úgy, hogy Šemeta biztos úr három kérdésre válaszolhat, Rehn biztos úr viszont csak egyre? Higgins úr tette volna fel a második kérdést Rehn biztos úrnak, én pedig a harmadikat. Hogy lehet az, hogy az egyik biztos több kérdést is kap, a másik meg csak egyet? Ezt nem értem.
Elnök
Kettő kérdés már megvolt, most pedig Šemeta úr megkapja a harmadik kérdést is, amely tulajdonképpen De Gucht biztos úrnak szól. Így lehet. Sajnálom, de tartanom kell magamat bizonyos rendhez. Sajnálom, hogy Önök hárman nem tehetik fel a kérdéseiket. De tudom, hogy Rehn biztos úr nagyon megértő, ezért biztos vagyok benne, hogy miután távozik az ülésteremből, hajlandó lesz Önökkel beszélni. Csak ezt a megoldást tudom javasolni, de tudom, hogy ez nem igazán kielégítő megoldás.
Pat the Cope Gallagher
Ismerve a három kérdést - a 23., 24. és 25. kérdést, azaz Higgins úr kérdését, Mitchell úr kérdését és a sajátomat -, feltételezem, hogy a biztos ezt a hármat egy csoportba sorolta. Van Önnek joga meghosszabbítani a kérdések óráját, hogy belenyúljon a következő vita idejébe? Mert mindig a kérdések órája szenved csorbát. Tehát ha egy kicsit meghosszabbítjuk a kérdések óráját, talán a biztosok lesznek olyan jók, és adnak még egy kis időt nekünk 9 óra után.
Elnök
Gallagher úr, a következő ülés kezdési időpontját nem tehetem későbbre. Már jeleztem Posselt úrnak, hogy most az ő kérdése következik, valamint Ţicău asszonynak, hogy utána pedig az ő kérdése jön. És az Önök három kérdése lett volna a három utolsó, ha gyorsabban haladtunk volna, de nem haladtunk gyorsabban. Most már Posselt úr kérdésére is alig maradt időnk. Ez a valóság. Tényleg sajnálom, és ahogy mondtam, mérges vagyok, de ez a helyzet. Önök is láthatták, mi történt a nap során a napirenddel, ami egyáltalán nem volt helyénvaló. Tehát ha szabad, megadom a szót Šemeta úrnak, hogy válaszoljon a De Gucht biztos úrhoz intézett kérdésre. És sajnálattal kell közölnöm, hogy ma este ez lesz az utolsó kérdés.

Tárgy: A külkereskedelem és a keleti partnerség
Mi a véleménye a Bizottságnak az EU és a keleti partnerség országai közötti kereskedelem fejlődéséről, és milyen szerepe van ebben a fekete-tengeri stratégiának, illetve a Dél-Kaukázus országainak?
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. - A pénzügyi és gazdasági világválság negatívan hatott az EU és a keleti partnerség országai közötti kétoldalú kereskedelemre. 2008 és 2010 között összességében 20%-kal visszaesett az EU és a keleti partnerség hat országa közötti kereskedelem.
Emlékeztetem Önöket, hogy a keleti partnerség végrehajtása a pénzügyi válság tetőpontján kezdődött. A keleti partnerséget elindító csúcstalálkozóra 2009. május 7-én került sor. Ebben a korai szakaszban hoztuk létre a munkaszervezeteket, és tartottuk a többoldalú fórumok első találkozóit. A keleti partnerség egyszerűen még túlságosan új volt ahhoz, hogy enyhíteni tudta volna a pénzügyi és gazdasági válság negatív hatásait.
A fekete-tengeri szinergiának az EU-val való kereskedelemben játszott szerepe elhanyagolható, mivel a fekete-tengeri szinergia nem kereskedelmi megállapodás, hanem regionális együttműködési keret.
A Dél-Kaukázus országai, sem külön, sem együtt nem játszottak és nem játszanak semmiféle különleges szerepet az EU és a keleti partnerség országai közötti kereskedelem alakulásában.
Folyamatban vannak a jövőbeli tárgyalások előkészületei kétoldalú, mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozásáról Grúziával és Örményországgal, míg az Azerbajdzsánnal való partnerségi és együttműködési megállapodás kereskedelmi rendelkezéseit jelenleg korszerűsítik.
Bernd Posselt
(DE) Šemeta úr, köszönöm ezt a nagyon pontos választ. Nagyon rövid leszek. Gondolja, hogy lehetséges lenne a Dél-Kaukázus országaival való kereskedelem fokozása - különös tekintettel a külső energiapolitikára - például a közöttük lévő feszültségek csökkentése révén?
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, ahogy válaszomban elmondtam, dolgozunk egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozásán, és kiemelt ajánlásokat tettünk ezeknek az országoknak azzal kapcsolatban, hogy mit kell tenniük az ilyen megállapodásokról folytatandó tárgyalások megkezdése érdekében.
Ezek a megállapodások természetesen jelentős fejlődést hoznának, és ha ezek az országok elvégzik a házi feladataikat - és vannak közöttük olyanok, amelyek komolyan próbálják -, akkor a kereskedelem fokozásának kilátásai sokkal jobbak lesznek.
Brian Crowley
Elnök asszony, vártam, amíg végzünk a kérdésekkel, mert nem akartam ezeket félbeszakítani, mivel tudtam, hogy idő szűkében voltunk. De más képviselőtársaimhoz hasonlóan én is szeretném, ha jegyzőkönyvbe vennék, hogy ez a képviselők egyik fő lehetőségének további megnyirbálása - különösen a nem vezető szerepet betöltő képviselők esetén. Úgy gondolom, hogy nem jó, hogy Önt ebbe a helyzetbe kényszerítették, és így Ön kénytelen volt csökkenteni a kérdések számát. De nem hiszem, hogy ez csak a képviselőcsoportok vezetőinek hibája lenne, mivel a napirend betartása a mindenkori elnök dolga. Nyilvánvaló, hogy az Ön előtt elnöklők nem ragaszkodtak a napirendhez, emiatt került Ön ebbe a kellemetlen helyzetbe.
Talán megállapodást hozhatnánk létre, és Ön megállapodhatna az Elnökséggel és az alelnökökkel, hogy a kérdések órája szent és sérthetetlen, és hogy ezen nem lehet változtatni. Ha egy vitát félbe kell szakítani, és a kérdések órája után kell folytatni, akkor tegyünk így! Ezt fel fogom vetni saját képviselőcsoportom vezetőjének, és remélem, mások is követik majd a példámat, de Önt is megkérném, hogy vesse fel ezt a problémát az Elnökségnek.
Elnök
A képviselőcsoportok vezetőivel együtt foglalkozni fogunk a problémával, melynek végső oka - sajnálom, hogy ezt kell mondanom - az Elnökök Értekezletében keresendő, ahol a napirendet összeállítják. A problémát az okozza, hogy a kérdések órája elé túl sok témát vesznek fel a napirendre. Önnek igaza van. Valahogyan biztosítani kell a kérdések órájának tiszteletben tartását, hiszen a képviselők ilyenkor kérdezhetnek a Bizottságtól. Egyetértek Önnel, és biztosíthatom, hogy holnap reggel ez lesz az első dolgom.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Korábban azt mondta, hogy sor kerülhet az általam De Gucht biztos úrnak feltett kérdésre. Sajnos értesültem, hogy a biztos úr már távozott, én pedig itt maradtam az ülésteremben, és hiába várom a választ. Nem értem, milyen eljárást követtek, és mi történt.
Elnök
Ţicău asszony, az Ön kérdésére is sort akartam keríteni, de azt is elmondtam, hogy szorít az idő, és háromnegyedkor be kell fejeznünk, és háromnegyedig nem értünk el az Ön kérdéséig. Ez az egyszerű magyarázat. Sajnálom.
Ahogy mondtam, én sem örülök ennek a helyzetnek, de a legtöbb, amit ma este tehettem, az volt, hogy megpróbáltam minél több kérdésre sort keríteni. Nem adtam lehetőséget kiegészítő kérdésekre, hogy így minél több kérdésre sor kerülhessen, de sajnálom, így sem sikerült az Ön kérdéséig eljutnunk.
Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdésekre írásban kapnak választ (lásd a mellékletet).
Ezzel a kérdések óráját lezárom.
(Az ülést 20.50-kor felfüggesztik, és 21.05-kor újra megnyitják.)
