A védelmi vonatkozású termékek transzfere (vita)
Elnök
A következő napirendi pont Rühle asszony Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság nevében készített jelentése a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról - C6-0468/2007 -.
Heide Rühle
előadó. - (DE) Elnök úr, sajnos ez is egy első olvasatkor elért megállapodás - de tudtommal Weiler asszony erről később szót fog ejteni.
Meg kell ragadnunk a lehetőséget, hogy kompromisszumra jussunk a francia elnökség alatt. Jelenleg a fegyverzetekre nem vonatkoznak a belső piaci szabályok, ami azt jelenti, hogy valamennyi ilyen jellegű terméket egyedileg szükséges engedélyeztetni: olyan egyszerű termékektől kezdve, mint a csavarok vagy az egyenruhák részei, egészen a rendkívül összetett fegyverzetekig valamennyi termék egyedi engedélyhez kötött. 27 különböző nemzeti rendszer állítja ki ezeket az engedélyeket, most tehát megkíséreljük ezt leegyszerűsíteni és harmonizálni az egyértelműség érdekében, és azért, hogy a valódi munka - azaz a vizsgálatok - a komplex rendszerekre összpontosítsanak: más szóval azért, hogy ahelyett, hogy az egyedi engedélyekkel mindent egyformán nyomon kellene követni, valóban a leglényegesebbre tudunk koncentrálni.
Mindettől függetlenül teljesen világos, hogy az ilyen egyszerűsítés nem gyengítheti a tagállamok felelősségét a fegyverexportokra és azok nyomon követésére vonatkozóan: egyértelműen nem. Ez a felelősség főleg az engedélyezési eljárásban összpontosul. Az engedélyek a használatra és a végfelhasználásra vonatkozó korlátozásokat állapítanak meg, amelyek a terméknek és forgalmazásának állandó komponensét jelentik, és amelyeknek a címzett köteles megfelelni. Az európai szabályozásnak erősítenie kell ezt a felelősséget a tagállamokra vonatkozóan, illetve köteleznie kell mindannyiukat, hogy ugyanazt az eljárást alkalmazzák.
Az ehhez hasonló különleges terület egyszerűsítése teljes mértékben figyelembe kell hogy vegye a tényt, hogy az Unióban ismételten megszegik a harmadik országokba történő export korlátozásait. Az EU-ból származó fegyverzetet használják olyan országok, amelyek közismerten megsértik az emberi jogokat. 2006-ban például 82 páncélozott járművet exportáltak Franciaországból és Belgiumból Csádba, az EU szabályozást megszegve. Korábban annak ellenére, hogy a tagállamok - papíron - kötelezhették a címzettet, hogy feleljen meg a végfelhasználói előírásoknak, nem rendelkeztek gyakorlati eszközzel egy másik tagállam címzettjével szemben, amely a korlátozás ellenére újra exportálta az árucikket.
A Saferworld non-profit szervezet például sajnálatosnak tartja, hogy Romániának nincsenek hatékony szankciói a nemzeti fegyverzet transzferét biztosító rendszer áthágása ellen. Az irányelvvel szeretnénk ezen változtatni. Az irányelvben megerősítettük a tagállamok felelősségét. Ettől függetlenül hozzá kell tenni, hogy az irányelv a belső piaci jogszabályozáson, az EK-Szerződés 95. cikkén alapul - más szavakkal, a Szerződés első pillérén, amely sajnos lehetetlenné tette, hogy közvetlenül iktassunk be külpolitikai megállapodásokat a második pillér alá, például az európai fegyverexportra vonatkozó magatartási kódexet. Mindazonáltal még így is világosan megfogalmazott szöveg jött létre, amely egyértelműsíti, hogy a tagállamok viselik a felelősséget ezen a területen.
Az Európai Parlament előadójaként fő célkitűzésem az átláthatóság és a demokratikus ellenőrzés növelése volt, annak érdekében, hogy megelőzzük a jogsértéseket, és amennyiben megtörténnek, büntethessük ezeket. A fegyvertranszfer könnyítésének előfeltételeit valamennyi fél fokozott felelőssége és nagyobb kölcsönös bizalma jelenti.
Különösen két engedélyezési eljárást erősítettünk meg - először az átfogó engedélyt és másodszor az általános engedélyt - és ezzel az általános engedélyt kiváltani kívánó vállalkozások számára egyértelmű kötelezettségeket fektettünk le. A jövőben e vállalkozásoknak tanúsítványt kell szerezniük, az általános engedélyeztetés egyetlen módjaként. A tanúsítvány hibátlan elszámoltathatóságot fog előírni a gyártástól a legmagasabb szintű vezetőségig, figyelembe véve az érvényes exportkorlátozásokkal való megfelelőséget. A tagállamok kötelezettsége nem csupán az olyan vállalatok tanúsítványának bevonása, amelyek nem felelnek meg a korlátozásoknak, hanem a bírságolás is. A jövőben az általános engedéllyel rendelkező vállalatok listáját közzéteszik a nyilvánosan elérhető jegyzékekben, amelyek a közvélemény számára nagyobb átláthatóságot és nyomon követést biztosít majd. Az általános engedélyeket szintén közzé kell majd tenni, valamennyi bennük foglalt kötelezettségekkel együtt.
Valamennyi tagállamnak ugyanazt a kritériumrendszert kell használnia a vállalkozások tanúsításánál: ez utóbbi különösen fontos kitétel. Az irányelv ezzel növeli a tagállamokra nehezedő nyomást, amelyek ezidáig láthatóság nélkül engedélyeztek és bonyolítottak fegyverexportot. Ez azt jelenti, hogy ez a terület, amely a Transparency International szerint különösen ki van téve a korrupciónak, első ízben megfelelően átláthatóvá válik majd.
Günter Verheugen
a Bizottság alelnöke. - (DE) Elnök úr, hölgyeim és uraim, ma nagy lépést teszünk a védelmi vonatkozású termékek belső piaca felé. Ugyanakkor azonban nem vesszük el a tagállamok azon jogát, hogy saját döntéseket hozzanak az exportpolitikát illetően erre a különleges ágazatra vonatkozóan. Ez az egyetlen lehetséges megoldása ennek a nagyon bonyolult kérdéskörnek, és külön szeretném megköszönni az előadó, Rühle asszony áldozatos és hatékony munkáját. Szintén hálás vagyok az árnyékelőadóknak, akik a mai siker nagy részét könyvelhetik el.
Szeretnék köszönetet nyilvánítani továbbá a francia és a szlovén elnökségnek is, amelyek biztosították, hogy a Tanács tárgyalásai ilyen gyorsan haladtak: valóban figyelemreméltó, hogy sikerült egy ilyen bonyolult javaslatot kevesebb, mint egy év alatt elfogadni - a mai napon.
Ki hitte volna tíz évvel ezelőtt, amikor a Bizottság először vetette fel a védelmi vonatkozású termékek belső piacának elképzelését, hogy ez valóban létre fog jönni? Nem gondolom, hogy sokan hitték, de kitartásunk gyümölcsöző volt. Áttörés előtt állunk: a tagállamok ezután nem harmadik országoknak tekintik a többi tagállamot a fegyverexport esetében, hanem partnereknek, amely világos és politikailag jelentős nyilatkozat az európai integrációról.
Nem szabad alábecsülni ennek a gazdasági jelentőségét sem. Az adófizetők pénzét a jövőben jobban fogják használni, mivel specializáció lép a jelenleg szokásos kettős munka helyére, amely költségesebb. Az iparunk nemzetközi szinten versenyképesebbé válik: ez vonatkozik különösen a kis-és középvállalkozásokra, amelyeknek könnyebb lesz belépni erre a piacra, köszönhetően a tisztább, előreláthatóbb szabályozásnak.
Végül pedig a tagállamok fegyveres erőinek nagyobb ellátási biztonság és nagyobb választék fog rendelkezésére állni a fegyverzet minőségét illetően - méghozzá könnyűszerrel, ha az Európai Unión belül szerezhetnek be: ez mindenképpen európai termékek vásárlására ösztönzi őket, ahelyett, hogy Európán kívül keresnének.
Végül pedig arra számítok, hogy a védelem területén mindannyian előnyökhöz jutunk. Valódi megtakarításokat érünk el a Közösségen belüli ellenőrzéseken, amelyek a tagállamoknak további forrásokat biztosítanak a harmadik országok exportjainak fokozott ellenőrzéseihez. Szeretném megismételni, amit Rühle asszony az imént mondott a jelenlegi gyakorlatról, és teljesen egyetértek vele abban, hogy ezen összefüggésben több ellenőrzés szükséges. Sok kolléga dolgozott azon, hogy ez az eredmény szülessen, és ezt ma együtt értük el. Mindannyian rendkívül leköteleznek.
Hannes Swoboda
Elnök úr, Biztos úr, Rühle asszony, hadd fejezzem ki őszinte köszönetemet Rühle asszonynak. A Biztos úrhoz hasonlóan az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság részéről én is úgy gondolom, hogy jobb kezdeti feltételekre van szükség a fegyveriparban. A versenyhelyzet tekintetében, különösen az Amerikai Egyesült Államok részéről, szükségünk van erre az egyenlő, versenyképes játéktérre.
Ez nem jelenti azonban - amint már említették - hogy nincs szükség arra, hogy a különböző tagállamok rendelkezzenek saját, a fegyverexportra vonatkozó elvekkel, de szükségünk van egyszerűsített eljárásokra, ahol csak szükséges és lehetséges, nem utolsósorban a bürokrácia csökkentése érdekében.
Érdemes újra hangsúlyozni, hogy átláthatóságra van szükség. Ez növelni fogja a biztonságérzetet, egyszerűsíteni fogja az eljárásokat, és megkönnyíti a lehetséges visszaélések leleplezését a jelenlegi körülményekhez képest.
Természetesen a rendszeres ellenőrzések elengedhetetlenek ahhoz, hogy biztosítsák a megállapított szabályok és elvek betartását, amelyeket természetesen rögzíteni kell a különböző kereskedelmi dokumentumokban.
Végül szeretném azt is hangsúlyozni, hogy nem nélkülözhetjük a szankciókat, nem azért, mert szükségszerűen alkalmazni akarjuk ezeket, hanem mert világossá akarjuk tenni, hogy amennyiben egyszerűsített, az iparágnak megfelelő szabályokat szeretnénk, akkor viszont nagyobb nyomást kell gyakorolni e szabályok betartatása érdekében. Ebben az értelemben úgy gondolom, hogy ez rendkívül jó jelentés, és valóban jelentős lépést teszünk a védelmi vonatkozású termékek belső piaca felé.
Jacques Toubon
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, nagyon örülök ezen irányelv-tervezet elfogadásának, mivel első ízben fogja közösségi eszköz egyszerűsíteni a tagállamok közti transzfert egy rendkívül érzékeny területen, a védelmi vonatkozású termékek piacán.
Ez valódi előrelépés a védelmi felszerelések belső piaca felé. Mind a Parlament, és különösen előadónk, Rühle asszony munkájának, mind azon erőfeszítéseknek köszönhetjük ezt, amelyeket a Tanács és a Bizottság tett az egy hónappal ezelőtti vitánk óta, mióta szavaztunk a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottságban.
Ennek a szövegnek kettős célja van: iparpolitikai célkitűzése - amely előnyös az európai fegyveripar számára - és belsőpiaci célkitűzése, azaz e termékek mozgásának megkönnyítése, amellett, hogy számításba veszi sajátos tulajdonságaikat.
Valóban sikerült egyensúlyt elérnünk, amely lehetővé teszi, hogy megőrizzük a tagállamok biztonsági érdekeit, mivel folyamatos utalás történik a Szerződés 30. és 296. cikkére, és arra, hogy a tagállamoknak lehetőségük nyílik a már folyamatban lévő kormányközi, szándéknyilatkozat típusú együttműködések folytatására. Ez a szöveg nagyban hozzájárul a tagállamok közti kölcsönös bizalom erősítéséhez a transzferekkel kapcsolatban, köszönhetően a tanúsítványoknak, és az általános és átfogó engedélyek fejlődésének. A harmadik országokba irányuló export egyértelműen nem szerepel ebben a szövegben, és világosan megkülönböztetést kap a belső piacra vonatkozó első pillér, illetve a második pillér.
Valójában úgy gondolom, hogy ezt az irányelvet annál is inkább üdvözölnünk kell, mivel ugyanebben az időszakban, azaz a múlt héten, december 8-án a Tanács elfogadta a magatartási kódexre vonatkozó közös álláspontot, amely három évi holtpontot követően e magatartási kódexet kötelezővé teszi. Ez a Parlament kérése volt, amely ma teljesült.
Ugyanígy ez a szöveg része az európai biztonság- és védelempolitika megújításának, amelyről az Európai Tanács éppen pénteken határozott, és bizonyosan sikerre visszük e híres célkitűzést - 60 000 ember 60 nap alatt. Egyértelmű, hogy mind kedvező megtakarítást, mind jó külpolitikát fog eredményezni.
Manuel Medina Ortega
a PSE képviselőcsoport nevében. - (ES) Véleményem szerint az előadó és az előző felszólalók kiemelték az európai parlamenti és tanácsi irányelvre tett javaslat fő elemeit.
A javaslat magában foglalja azt a felismerést, hogy a fegyverek és a lőszerek is a belső piachoz tartoznak, bár természetesen számos korlátozás terhe mellett. Ezek nem hétköznapi árucikkek, nem édességek vagy szabadidős cikkek, hanem olyanok, amelyeket gondosan ellenőrizni kell.
Természetesen magában a Szerződésben is szerepelnek korlátozások, a 30. és a 296. cikkben, amelyek jelentős felelősséget adnak a tagállamoknak e területen. Az, hogy közös piacunk van, nem jelenti azt, hogy a tagállamoknak nem volna kötelező megfelelni a biztonsági normáknak, és nem volna joguk betartatni ezeket, amikor saját biztonságuk veszélyben forog.
A Jogi Bizottság és az együttműködő véleményező bizottságok munkája, a Tanács egyetértésével, az előadó, Rühle asszony szakértő vezetésével rendkívül eredményes volt.
Véleményem szerint a ma előterjesztett szöveg kiegyensúlyozott. Alapvetően annak ellenére, hogy papíron jelentős számú módosítás jelenik meg, a mai napon csupán egyre szorítkozunk - a 63. módosításra, amely összefoglalja a kompromisszum lényegét. Ezen módosítás tartalma és szövege következetes, és lehetővé teszi majd a teljes piac számára a hatékony működést.
Toubon úr rámutatott arra, hogy ez más nemzetközi szövegekkel is összefüggésben van. Ezek között említendő az ebben a hónapban elfogadott, azaz aláírt, a kazettás lőszerek tilalmáról szóló oslói egyezmény, továbbá a gyalogsági aknák korlátozásáról szóló egyezmény, több nemzetközi megállapodás, sőt az Európai Unió fegyverkorlátozásra irányuló jogszabályai. Úgy gondolom, hogy a mi modellünk nem a fegyverek mindenkori szabad áramlásának modellje, hanem egy szabályozott piacé, amelyet a tagállamok, és mostantól maguk a közösségi intézmények is ellenőriznek.
Leopold Józef Rutowicz
Elnök úr, a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó vélemény kétségkívül szükséges dokumentum. Szeretném megköszönni Rühle asszonynak fáradságos munkáját ennek kidolgozásában.
Az irányelv egyszerűsíti a közös piac tevékenységeit. Növeli ennek versenyképességét is, miközben nem korlátozza egy-egy ország sajátos körülményeiből származó előírásokat. Védi az Európai Unió és tagállamai nemzetközi kötelezettségvállalásait a védelmi vonatkozású termékek kereskedelme tekintetében. Elképzelhető, hogy az elfogadott feltételek korlátozni fogják a kkv-k tevékenységeit, tekintettel a fennálló formális követelményekre. Ezért ezt szem előtt kell tartani az irányelv végrehajtásának felülvizsgálatakor. Tekintettel a jelentős technikai fejlődésre és az új kötelezettségvállalásokra, például a gyalogsági aknák és a kazettás lőszerek vonatkozásában, az Európai Unió közös katonai listáját folyamatosan frissíteni kell.
A beterjesztett módosítások megalapozottak. Az ismétléseket el kell kerülni.
Támogatjuk az irányelvet.
Tobias Pflüger
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök úr, a Bizottság ezen irányelvre vonatkozó javaslatának fő célkitűzése "a belső piac zökkenőmentes működése”. Célja az Európán belüli fegyverexport elősegítése, amely egyben érinti az EU-n kívüli fegyverexportot is. Lényegében ez azt jelenti, hogy a fegyverexport növekedni fog, és Rühle asszony jelentése semmit sem tesz az irányelv ezen alapvető irányának megváltoztatása érdekében. Van néhány pozitív módosítás, mint például a gyalogsági aknák és a kazettás lőszerek kizárása. Ez az irányelv - és még az Európai Parlament sajtóközleménye is így fogalmaz - egyértelműen az európai fegyveripar erősítését célozza a külső versenytársakkal szemben. Ez megerősíti az EU fegyveriparának oligopolizációjának trendjét, mivel csak hat EU-tagállam rendelkezik nagyobb katonai-ipari komplexummal: Németország, Franciaország, az Egyesült Királyság, Svédország, Olaszország és Spanyolország. Ez mindenekelőtt az említett országok exportját segíti. A Közösségen belüli fegyverexport a háborús országokba irányuló fegyverexportot is jelent, például az Egyesült Királyság Irakba, és Németország Afganisztánba irányuló exportját.
Ha megvizsgáljuk az irányelv (24) preambulumbekezdését, még a magatartási kódex is, amely immár szerencsére jogerőre emelkedett, a tagállamok jogköre. Megállapítja a következőket: "Mivel a kivitelek engedélyezésére vagy elutasítására vonatkozó döntés az egyes tagállamok mérlegelési szabadságába tartozik, az ilyen jellegű együttműködés az exportpolitikák önkéntes koordinációján alapul.” Nem a fegyver- és katonai piac támogatására van szükség, egy leszerelésről és fegyverátalakításról szóló irányelvre van szükség.
Nils Lundgren
Elnök úr, lelkes támogatója vagyok az EU belső piacának, de a védelmi vonatkozású termékek eltérnek más árucikkektől és szolgáltatásoktól. Amikor egy ország védelmi vonatkozású termékeket exportál, állást foglal ezzel a külügyi és biztonságpolitikai kérdésekben, és képesnek kell lennie ezért teljes felelősséget vállalni. A védelmi termékek transzferének új rendszerére vonatkozó bizottsági javaslat igazolására a hatékonyságot és az ellátás biztonságát hozták fel, és az előadó, Rühle asszony egészében véve támogatja a Bizottságot. Ez megtévesztő érv. Ha a Lisszaboni Szerződést Európa erős elitje keresztülviszi a demokrácia szabályai ellenében, amely valószínűnek tűnik, a javaslat, amelyet most tárgyalunk, nagy lépést jelent majd a katonai egység felé. Ne hagyjuk, hogy ez megtörténjen. Ezen a területen a kormányközi megoldások jelentik a lehetséges megoldást, amely összeegyeztethető a független nemzeti kül- és biztonságpolitikával. Ez működőképes. A skandináv országok jelenleg is tárgyalásokat kezdenek ebben a kérdéskörben. Köszönöm a lehetőséget a felszólalásra.
Malcolm Harbour
Elnök úr, mint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság koordinátora, szívből üdvözlöm ezt a javaslatot, és köszönetet szeretnék mondani Jacques Toubonnak és Heide Rühlének. Ők ketten, különösen Heide Rühle vezetésével rendkívül jól képviselték képviselőcsoportunk érdekeit.
Mint ahogy Önök közül sokan tudják, szívügyem a belső piac. Azonban szívügyem az is, hogy a tagállamok teljes mértékben ellenőrzést gyakoroljanak a védelem és a védelmi felszerelések beszerzése felett, nemzeti érdekeik szerint. Ezen javaslat előnye, hogy sikeresen vegyítettük e két dolgot. Köszönetet mondok az előadónak, illetve a Tanácsnak, hogy elfogadta azokat a módosításokat, amelyek megerősítették, hogy a tagállamok továbbra is teljes mértékben ellenőrzést gyakorolhassanak az exportengedélyezési feltételek, az érintett termék, és az adott termék felhasználási módja és rendeltetési helye felett.
Másfelől, mint a belső piac lelkes híve, de különösen mint egy olyan régió képviselője, amely sok kis, a védelmi ágazatban rendkívül aktív gyártóval rendelkezik - és Nagy-Britanniában van az Európai Unió legnagyobb védelmi célokra gyártó ágazata - azt kell mondanom, hogy ez a javaslat olyan vállalatoknak fog kedvezni, amelyek nagy, komplex védelmi szerződéseknek dolgoznak. Nem lesz szükség arra a fajta bürokráciára, amelyet a Bizottság valóban jogosan megállapított. A Bizottság statisztikája szerint, amelyet korábban Önök is hallottak, évente körülbelül 11 000 engedélyt adnak ki jelenleg, és 2003 óta egyet sem utasítottak el. Tehát ezekben az időkben, amikor jóváhagytuk a kisvállalkozói intézkedéscsomagot, arra törekszünk, hogy az egységes piacot tovább vigyük, és fejlesszük az ipari bázist.
Ez egy rendkívül figyelemre méltó javaslat, és biztos vagyok abban, hogy a Ház a holnapi napon támogatni fogja.
Jan Cremers
(NL) Elnök úr, Biztos úr, hölgyeim és uraim, én is szeretném kifejezni köszönetemet az előadónak, Rühle asszonynak. Az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportja számára rendkívül fontos volt a tárgyalások során, hogy az irányelv ne csak egyenlőbb feltételeket teremtsen az iparágnak, hanem biztosítson nagyobb átláthatóságot, ellenőrzést és megfelelőséget.
Sőt, kulcsfontosságú képviselőcsoportom számára, hogy miközben egyszerűsítjük a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferét, megfelelően mérlegeljük az ezzel járó következményeket a harmadik országokra, ez esetben tekintettel a fejlődő országokba irányuló lehetséges fegyvertranzitra.
Ezért a védelmi termékek új engedélyezési rendszerének tárgyalásai során amellett érveltünk, hogy fejlesszük Európa külső határainak ellenőrzését, illetve olyan rendszer mellett, amely semmiképpen nem áll a tagállamok együttműködésének útjába a fegyverexport magatartási kódexének keretén belül.
A tárgyalások során a Tanács osztotta a Parlament véleményét abban a tekintetben, hogy világosabbá kell tenni, ki vásárol és ki ad el védelmi termékeket, mely szabályoknak és feltételeknek kell megfelelniük, és egyértelmű szankciókat kell hatályba helyezni arra az esetre, ha a vállalatok nem tartják be a megállapodásokat, beleértve a piacról való kizárásukat is.
Az előző brüsszeli plenáris ülés során az önkéntes magatartási kódex jogilag kötelező eszközé tétele mellett érveltem. Örömmel vettem, hogy a múlt héten a Tanács emellett döntött, illetve a részegységek exportjára vonatkozó szigorúbb szabályozás mellett. Ezen az úton haladva Európa hamarosan példával járhat elő a védelmi termékek tranzitja terén, amelyre kifejezetten nagy szükség lenne.
Charlotte Cederschiöld
(SV) A piac fejlesztésével, amelyet az irányelv véghezvisz, támogatjuk a védelmi ipar lehetőségeit az európai piacon. Az előző engedélyezési rendszerek, ahogy hallottuk, bonyolultak és nehézkesek voltak az adminisztráció szempontjából, és megnehezítették, hogy különbséget tehessünk a szomszédos országok lojális együttműködő partnerei és a harmadik országok új piaci szereplői között. Ez most megváltozik, köszönhetően a transzfer akadályainak csökkentésének, illetve a szabályok harmonizációjának és egyszerűsítésének, amely természetesen kedvező lesz a piacvezető országok számára.
Hazámnak rendkívül versenyképes védelmi ipara van, nemzetközi vonatkozásban pedig hitelesek vagyunk, tekintettel a békefenntartó műveletekre és a demokráciát segítő erőfeszítésekre. Ezen okból kifolyólag rendkívül fontos volt számunkra, számomra és kormányom számára, hogy megtartsuk a száz százalékos svéd ellenőrzést a harmadik országokba irányuló export felett. Semmi esetre sem fogadhatjuk el azt a helyzetet, amelyben olyan országok, amelyek toleránsabban viszonyulnak az antidemokratikus és háborús országokhoz, Svédországtól vásároljanak fegyvereket, és azután továbbexportálják azokat, Svédország ellenőrzésén kívül.
Garanciákat akarunk arra, hogy az általunk értékesített védelmi vonatkozású termékek nem kerülnek rossz kezekbe, és az úgynevezett végfelhasználói igazolások garanciát nyújtanak erre. Ezen okból bizalommal támogatom a plenáris ülésen előterjesztett kompromisszumot, és szeretném megköszönni valamennyi közreműködőnek a kiváló munkát.
Barbara Weiler
(DE) Elnök úr, hölgyeim és uraim, nagyra értékelem Rühle asszony munkáját, és valószínűleg igennel fogok szavazni holnap, de még mindig van néhány lényegi és eljárási aggályom.
A védelmi vonatkozású termékek közös piaca és a versenyképesség előmozdítása véleményem szerint önmagukban nem végcélok. Mi az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportjában nem szeretnénk az Európai Unió újramilitarizálását. Más célt szeretnénk elérni ezzel a szabályozással. Jobb átláthatóságot szeretnénk, és ezt el fogjuk érni. Hatékonyabb együttműködést szeretnénk a tagállamok között, amely a nemzeti védelmi költségvetések költségcsökkentését is eredményezi. És azt sem szabad alábecsülni - és ezt főleg a Ház egyik feléhez intézem - hogy, mindenekelőtt ezek a kötelező erejű szabályozások fogják segíteni a korrupció megelőzését. Mindannyian tudjuk, mennyire ki van téve ez az ágazat a korrupciónak.
A tárgyalások egy másik pozitív eredménye az volt, hogy néhány ország, mint például Svédország és Németország szigorú exportkorlátozásait nem ásták alá.
Azonban maradt két csepp keserűség: a javaslatomat, miszerint a demokratikus ellenőrzés első ízben parlamenti nyomon követéssel valósuljon meg, sajnos elutasította a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, és a második, hogy nem tudtuk újra benyújtani ezt a javaslatot, mivel nem volt megfelelő parlamenti vita. Itt nem fürdőpapucsokról, hanem veszélyes termékekről van szó, és ezért úgy érzem, hogy az informális háromoldalú egyeztetések - ahogy ártatlan nevük hangzik, függetlenül attól, hogy a klímaváltozás-csomagról, játékokról vagy más jogalkotásról szólnak - nem helyénvalóak egy modern parlamentben.
Marian Zlotea
(RO) Először is azzal szeretném kezdeni, hogy gratulálok az előadónak, Rühle asszonynak és az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták Képviselőcsoportja árnyékelőadójának, Toubon úrnak a kiváló munkájukért, szem előtt tartva a jelentés technikai jellegét.
Elnök úr, jelenleg 27 nemzeti védelmi felszerelési piaccal rendelkezünk, más szóval szembesülnünk kell azzal, hogy nem kielégítő a források kihasználása. Az irányelvjavaslat melletti szavazás fontos lépést jelenthet a tagállamok számára a védelmi vonatkozású szempontok tekintetében. Ezzel új rendszerű egységes engedélyeket vezetnénk be a védelmi vonatkozású termékekre.
A tagállamok döntenek az egyes engedélytípusok feltételeiről, beleértve az engedélyek által szabályozott terméktípusokat is, az engedélyeket használó vállalatok alapján. Ha egy vállalat egy más tagállamban kibocsátott engedéllyel rendelkező terméket kíván megvásárolni, ezt a termék saját tagállamában kell tanúsítani. A védelmi vonatkozású termékek és szolgáltatások EU-n belüli transzferére vonatkozó különböző engedélytípusok létrehozása csökkentené azokat az akadályokat, amelyek jelenleg korlátozzák a védelmi vonatkozású termékek szabad mozgását és cseréjét a belső piacon, miközben a versenytorzulást is mérséklik.
Ezen intézkedések bevezetése csupán egy része annak a hatalmas kezdeményezésnek, amellyel növelni és könnyíteni szándékozunk a biztonsági és védelmi vonatkozású közbeszerzési projektek gyakoriságát, nyilvánvalóan a nemzetközi egyezményekkel összhangban.
Szeretném azzal zárni beszédemet, hogy kifejezzem, biztos vagyok abban, hogy a tárgyalásokat követően kialakított kompromisszumos módosítások mindenki javára szolgáló arany középutat jelentenek. Köszönöm.
Geoffrey Van Orden
Elnök úr, bár a hatékony egységes piac sok eleme üdvözlendő, a védelem, és kiegészítésképpen a védelmi iparágak nagyon egyedi esetek: egyedülálló nemzeti stratégiai fontosságúak.
Mint ahogy mások is említették, a 27 EU-tagállam közül hatnak tulajdonítható a védelmi kiadások több mint 80%-a, illetve a kutatás és fejlesztés 98%-a. E hat ország máris kialakítja a közös engedélyezési megállapodásait, önkéntes keretek között. Tehát fel kell tennem a kérdést: miért gondolja a Bizottság, hogy ennyire fontos egy ilyen jellegű irányelv?
Be kell vallanom, hogy ártatlannak tűnik. Ahogy én látom, nem hoz létre közösségi kompetenciát a védelmi kereskedelemben. A védelmi ipar érdekeltségei, amelyekkel tárgyaltam, nyugodtak ezzel kapcsolatban, de Rühle asszony úgy gondolja, hogy szankciókra és exportellenőrzésre van szükség, Verheugen biztos úr pedig osztja ezt a nézőpontot. Toubon úr hangsúlyozza, hogy az exportra nem vonatkozik a szöveg.
Tudom, hogy a Bizottság feladata lesz az irányelv alkalmazásának felülvizsgálata, és hatásának értékelése az európai védelmi felszerelések piacának fejlődésére, illetve az európai védelmi technológiai és ipari bázisra nézve. Rendkívüli, hogy a Bizottság ennyi időt töltsön egy ilyen tervezettel, ha ez csupán a szabályok és eljárások egyszerűsítését célozná.
Számomra furcsának tűnik, hogy bár az Egyesült Királyságé a legnagyobb védelmi iparág valamennyi EU-tagállam közül, az irányelv csak kissé kedvez az Egyesült Királyságnak. Valóban megnövekedik a bürokrácia, és a tanúsított vállalatok új koncepcióját is be kell vezetni. Nem vagyok biztos abban, hogy ez megfelelő érv egy olyan irányelv mellett, amely csupán eléggé ártalmatlannak tekinthető.
Ez minden bizonnyal lépés az EU nagyobb részvétele felé a védelem területén. Megnyugtatásunkra szolgáljon, hogy a kereskedelmi és ipari előnyök olyan fontosak, hogy igazolnak egy ilyen jogszabályt, és miközben a Közösségen belüli kereskedelem akadályai csökkennek, nincs további rejtett akadály az EU-n kívüli országokkal folytatott védelmi kereskedelem előtt. Szeretném a Tanács és a Bizottság biztosítékát ezzel kapcsolatban.
Ioan Mircea Paşcu
Elnök úr, szeretném üdvözölni a napirenden lévő irányelvet azért, hogy fontos lépést tesz a nemzeti kormányok bürokráciájának egyszerűsítése felé a Közösségen belüli védelmi vonatkozású termékek tekintetében.
Nagyra értékelem, hogy az irányelv el fogja érni célját: csökkenti a bizonytalanságot az ilyen jellegű termékek Közösségen belüli mozgását illetően, miközben megtartja a nemzeti döntéshozatalt ezen a területen.
Az irányelv segíteni fogja, ha nem is közvetlen módon, az egységesítést és a szabványosítást ezen a rendkívül változatos piacon, és így végül segíti a védelem-, a biztonság- és a külpolitika területén az Európai Unión belüli integrációt. A probléma a gyakorlati alkalmazásban lesz, amely azt jelenti, hogy a most bevezetett előírásokat nem szabad érvényteleníteni a kivételekkel, amelyeket viszont nem lehet teljesen felszámolni, a különleges terület miatt.
Szeretném azzal befejezni, hogy ez az irányelv, vagyis jövőbeli javított változata hasznos lesz arra is, hogy jelezze a védelem és biztonság területén megvalósítandó további integráció határait, amely a tagállamok számára elfogadható egy bizonyos pillanatban.
Bogusław Liberadzki
(PL) Elnök úr, nem értek egyet Van Orden úr elénk tárt megközelítésével, és szeretném elmagyarázni, miért nem. Most egy bizonyos gazdasági ágazat szabályozását, harmonizálását, a folyamatok egyszerűsítését, a vállalkozásokra vonatkozó egységes szabályozásokat, és a külső piacokon való eljárási szabályozásokat mérlegeljük. Ezért ez szintén lényeges terület az egyes tagállamok gazdaságai szempontjából. A nagyobb szabadság biztosításával az országok számára lehetőséget adunk arra, hogy kihasználják e potenciális lehetőségeket. Emellett mindez a nemzetközi piacokon elfoglalt pozíciónk tekintetében is lényeges. Szeretném kiemelni, hogy sem az Európai Parlament, amelynek tagjai vagyunk, sem maga az Európai Parlament nem közömbös a világ általános helyzetével és egyes régiói helyzetével szemben. Nem vagyunk közömbösek a békével és konfliktusokkal kapcsolatos ügyekkel szemben sem.
Günter Verheugen
a Bizottság alelnöke. - (DE) Elnök úr, hölgyeim és uraim, két rövid megjegyzést szeretnék tenni.
Az Európai Unión kívüli országok fegyverexportjának ellenőrzésével, a leszereléssel és általában a fegyverzet-ellenőrzéssel kapcsolatos kérdéseket nem lehet belső piaci irányelv útján kezelni. Ezen kérdéseket csak akkor lehetne rendezni, ha nem csupán közös, hanem közösségi kül- és biztonságpolitikával rendelkeznénk az Európai Unióban -amellyel nem rendelkezünk. Ezen okból ahhoz kell ragaszkodnunk, amihez tudunk: erre a második megjegyzésemben térnék ki.
Amíg mi, az Európai Unió tagállamai a fegyveres erőket szükségesnek tartjuk, és amíg úgy gondoljuk, hogy biztonságunkat csak - vagy talán úgy fogalmaznék, többek között - a fegyveres erők tudják szavatolni, az európai adófizetőknek joguk van a lehető leghatékonyabb szolgálatra számítani a pénzükért cserébe. A védelmi vonatkozású termékek európai piaca egész egyszerűen nem hatékony. Hihetetlen mennyiségű pénzt pazarol, amelyet jobban fel lehetne használni modern, csúcstechnológiát képviselő fegyverek beszerzésére, amelyek jobbak lennének a hadseregnek és jobban szolgálnák Európa biztonságát. Ha Önök felteszik a kérdést, miszerint hogyan kerülhet az európai védelem az amerikai védelmi költségvetés összesen 40%-ába, amellett, hogy az európai fegyveres erők hatékonysága és teljesítménye 10%-a az amerikai fegyveres erőknek, akkor megértik a probléma lényegét. Többek között az a probléma lényege, hogy feleslegesen összetett és költséges engedélyezési rendszer vonatkozik a Közösségen belüli fegyverpiacra.
Csupán azzal, hogy a jelenlegi engedélyezéseket megszüntetjük, 450 millió eurót takaríthatunk meg évente, csak ezzel az egy intézkedéssel. Az a tagállam, amelyre Van Orden úr utalt, és amely a jövőben saját védelmi költségvetése megtakarításának jelentős részét el tudja majd költeni, ez már egyébként is elég indok volt, hogy támogassa a Bizottság javaslatát. Fel kell hívnunk a figyelmet a védelmi vonatkozású termékek európai piacának jobb teljesítményére, más szavakkal: a védelem és biztonság jobb hatékonyságára - mivel erről van szó valójában - és az Európán kívüli országokból származó fegyverzetetekkel való függés csökkenésére is. Létezik egy ezzel párhuzamos irányelv is, mégpedig a védelmi közbeszerzési irányelv, amely vitájára később kerül sor a Parlamentben. A Bizottság szándékosan csomagban mutatta be ezt a két irányelvet, mivel a két intézkedés csupán akkor lesz teljesen hatékony, ha a második rész is elfogadásra kerül. Ezért zárásként felkérem Önöket, hogy ne csupán a jelen tervezetet fogadják el, hanem az európai védelmi közbeszerzés később következő tervezetét is.
Heide Rühle
előadó. - (DE) Elnök úr, én szintén szeretném újra elmondani, hogy ez egy belső piaci irányelv, nem pedig külpolitikai irányelv. Úgy gondolom, hogy ez nagyon lényeges. A külpolitika területén egészen egyszerűen nincs lehetőségünk irányelv elfogadására. Ezen ügyekben a Parlament csak konzultál, és nem vehet részt az együttdöntésben. A belső piacon alapuló irányelv vonatkozásában teljes együttdöntési joggal rendelkezik a Parlament, és ezért lehetőség nyílik átláthatóságot biztosítani egy olyan ágazatban, amely előzőleg túlságosan a háttérben volt.
Szeretnék Pflüger úr felszólalására is reagálni, aki felvetette az oligopolizáció veszélyét. Mivel rendelkezünk jelenleg? Rendelkezünk az ILO-val, amelyen belül a nagyobb tagállamok már együtt dolgoznak, és megkönnyítik az országaik közötti szállítást. Amire most törekszünk, az a teljes belső piac megnyitása átlátható szabályok alapján, a tagállamokra és vállalatokra vonatkozó kötelezettségekkel, amellyel valójában kivédjük az oligopolizációt, tehát az Ön érvei nem helytállóak.
A másik kérdésre, miszerint mit teszünk annak biztosítása érdekében, hogy ez az irányelv megvalósuljon, más szóval hogyan foganatosítjuk, és mit fogunk tenni a szabályozástól eltérő esetekben, a következő a válaszom: a megvalósulásra vonatkozóan a Bizottság rendszeres jelentést fog tenni a Parlamentnek, mivel világos mindannyiunk számára, hogy ismeretlen vizekre evezünk, és ezt a lépést rendszeres ellenőrzésekkel és a tagállamok közötti bizalom építésével támogatni kell.
Az irányelv mindezt magában foglalja. Ami a módosításokat illeti, a Bizottság részéről ragaszkodtunk ahhoz - és véleményem szerint ez rendkívül lényeges -, hogy csak a Bizottság és a Parlament egyetértésével készülhessenek módosítások, tehát csupán akkor lesznek kivételek, ha a Parlament jóváhagyja azokat. Ezzel ellenőrzéssel történő szabályozási eljárás áll rendelkezésre, és úgy gondolom, hogy ez is fontos előrelépés, mivel pontosan ezt szeretnénk elérni: az ágazat szabványosítását, átlátható szabályozást, érthetőséget és jobb ellenőrzéseket.
Véleményem szerint mindezt elérhetjük a belső piacra alapozva, ezt pedig más alapokon nem érhetnénk el, ami azt jelenti, hogy egyáltalán nem értem Pflüger úr alapvető kritikáját.
Elnök
- A vitát lezárom
A szavazásra 2008. december 16-án, kedden kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Bogdan Golik  
írásban. - (PL) Szeretném kifejezni támogatásomat a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre tett javaslat (COM (2007) 0765) tekintetében.
Meg kell jegyezni, hogy az uniós tagállamok következetesen kivonták a védelmi vonatkozású termékek transzferét az európai integrációs folyamatból, a nemzeti szabályozások diverzitására hivatkozva. Ennek eredményeképp a védelmi piacok nem nyíltak meg, ami hátrányosan érintette az Európai Unió valamennyi tagállamát. A fegyverzeti ágazaton belüli integrációs és reformfolyamatok erősödése azonban erősíti az európai biztonság- és védelempolitikát is.
Az irányelv a védelmi vonatkozású termékek transzferének feltételeire érvényes előírásai pozitív hatással lesznek az egységesített és egyszerűbb elvek bevezetésével a folyamatok átláthatóságának növelésére a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzfere tekintetében. Ez jobb biztonságot és megbízható ellátást fog jelenteni, továbbá az európai védelmi ipar jobb versenyképességét és az Európai Unió tagállamai közötti nagyobb bizalmát fogja eredményezni.
A hatékony politikához megfelelő források szükségesek. A pénzügyi és operatív szempontokból nézve a védelmi vonatkozású termékek transzferére vonatkozó alapelvek egységes szerkezetbe foglalása az engedélyeztetési folyamatok feltételei és folyamatai egységesítésének részeként kívánatos lépés. Támogatom az ágazatra vonatkozó nemzeti előírásokat harmonizáló irányelv-tervezetet. Ez a helyes irányba tett lépés. Segíteni fogja a tagállamok piacainak megnyitását, erősíteni fogja az EU és a harmadik országok közötti kereskedelmi kapcsolatokat, és lehetővé teszi a kkv-k számára, hogy együttműködjenek a Közösség belső piacán.
Daniel Strož  
Az egyik oka, hogy az Európai Unió polgárainak többsége ellenzi az úgynevezett Lisszaboni Szerződést, az, hogy rögzíti, ugyanakkor megerősíti az EU militarizációját, ahelyett, hogy lehetővé tenné az Európai Unió teljes mértékben a békén alapuló fejlődését. Főleg az európai baloldal szállt szembe az EU militarizációjával. A védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot bemutató jelentés az EU militarizációjának tipikus példája. Enyhítő és megtévesztő kifejezések leple alatt - amilyen például a "védelmi felszerelés” vagy az "európai védelmi ipar” - azt célozza, hogy radikálisan leegyszerűsítse és megerősítse a fegyverkereskedelmet és a fegyvergyártást az Európai Unió keretein belül, miközben mindezt gazdasági előnyként tünteti fel a kis- és középvállalkozások tekintetében. Az ehhez hasonló érvek elfogadhatatlanok egy ilyen komoly és különleges területen. Az EU militarizációja, beleértve a fegyvergyártást is, olyan út, amelyet az EU-nak egyértelműen kerülnie kellene.
