A büntetőeljárások során felmerülő joghatósági összeütközések megelőzése és rendezése (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Svéd Királyság által előterjesztett, a joghatóság gyakorlásával kapcsolatos, büntetőeljárások során felmerülő összeütközések megelőzéséről és rendezéséről szóló 2009/.../IB tanácsi kerethatározat (08535/2009 - C7-0205/2009 - elfogadására irányuló kezdeményezésről szóló, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság nevében Renate Weber asszony által előterjesztett jelentés.
Antonio Tajani
a Bizottság alelnöke. - (FR)Elnök asszony! Minthogy első alkalommal szólalok fel az újraválasztott Parlament előtt, szeretnék gratulálni Önnek alelnökké választásához.
A Weber-jelentéssel kapcsolatban Barrot alelnök úr nevében szólalok fel; először is szeretnék az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság előadójának és tagjainak gratulálni kiváló munkájukhoz. A Bizottság üdvözli a jelentést, és támogat néhány javasolt módosítást. A Bizottság általánosságban támogatja az öt tagállam által előterjesztett javaslatot annak dacára, hogy a szöveg kevésbé ambiciózus, mint amennyire a Bizottság ezt szerette volna. Konkrétabban, a Bizottság sajnálja, hogy a kerethatározat alkalmazási köre olyan esetekre korlátozódik, amikor egyazon személy ugyanazon tett elkövetése miatt áll párhuzamos büntetőeljárás alatt. A Bizottság amiatt is sajnálkozását fejezi ki, hogy korlátozták azt a kötelezettséget, mely szerint a Eurojusthoz lennének utalva azok az ügyek, amelyekben joghatósági összeütközés van, valamint sajnálja azt is, hogy a szöveg rendelkező részéből kikerült a legmegfelelőbb joghatóság meghatározásához figyelembe veendő kritériumok listája. Ezek a módosítások a javaslat hozzáadott értéke nagy részének eltávolításával gyengítik a javaslat szövegét.
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a javaslatot csupán a büntetőeljárások keretében felmerülő joghatósági összeütközések megelőzése és rendezése irányában tett első lépésnek szabad tekinteni, melyet a későbbiekben egy átfogóbb javaslattal kell felváltani. A Bizottság a kérdést azon változások fényében is mérlegelni fogja, melyeket a reményeim szerint mihamarabb hatályba lépő Lisszaboni Szerződés hozott e területen.
Renate Weber
előadó.- Elnök asszony! A Lisszaboni Szerződésről szóló ír népszavazás kedvező végeredménye egy lépéssel közelebb visz bennünket ahhoz az időhöz, amikor az Európai Parlamenttel a Tanács nem csak konzultálni fog, hanem a Parlamentnek a jelenleg a harmadik pillérbe tartozó ügyekben is együttdöntési jogköre lesz.
Ezért a kérdés a következő: a Tanácsnak miért olyan sürgős néhány hónappal az említett időpont előtt egy ilyen jogszabályt elfogadnia, amikor ráadásul a kérdéses jogszabály nem jelent előrelépést a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló valódi európai térség létrehozása felé? Az igazság az, hogy ez a javaslat nem segít a joghatósági összeütközések megelőzésében, és amikor ilyen helyzetek adódnak, nem segít ezek rendezésében. Ezt például a többes joghatóság lecsökkentésével, valamint a joghatóságoknak a tagállamok közötti megosztásával lehetne megvalósítani, a polgári jogra vonatkozó különböző rendeletek mintájára, azzal, hogy a joghatóságok megosztásából következő határozatokra kölcsönös elismerési kötelezettség vonatkozna. A kerethatározat ehelyett a tagállamok számára csupán kötelező kölcsönös tájékoztatást ír elő, valamint azt, hogy közvetlen konzultációt kell folytatniuk "annak érdekében, hogy konszenzusra jussanak bármilyen olyan tényleges megoldást illetően, amelynek célja a párhuzamos eljárások hátrányos következményeinek az elkerülése”.
Ezért nem voltam meglepve akkor, amikor az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságban néhány héttel ezelőtt lezajlott eszmecsere alkalmával a Bizottság a jelenlegi javaslat támogatása mellett megemlítette, hogy a későbbiekben új javaslattal fog előállni. És ezért nem lep meg az, ami a biztos úr részéről ma este elhangzott. Köszönöm a Bizottságnak, hogy ilyen tisztességesen áll a javaslathoz, de meg kell vallanom, hogy a javaslatot és az elfogadásával kapcsolatos egész eljárást példaértékűnek tekintem arra nézve, hogy az Európai Unióban miként nem szabadna törvénykeznünk. Szilárd meggyőződésem, hogy az ügyek kipipálása helyett polgáraink jogainak a védelmét kell fontosnak tekintenünk. Egyébként megjegyezném, hogy a Tanács ma nincs jelen, holott a javaslat egyik kezdeményezője az Elnökség volt. Hangsúlyoznom kell, hogy az Európai Parlamenten belül mi nagyon komolyan vettük a feladatunkat. Az elmúlt ciklus alatt jóhiszeműen dolgoztunk, és ugyanilyen szellemben tevékenykedünk a jelenlegi alatt is, és szeretnénk remélni, hogy átmegy a hatékonyabb jogalkotással kapcsolatos nézeteinkről szóló üzenetünk.
Üdvözlendőnek tartom a javaslatban, hogy a jelenlegi szöveg kifejezetten megemlíti a ne bis in idem elvét. Ez a Tanáccsal és a Bizottsággal folytatott eszmecserénknek köszönhető, ugyanis a javaslat eredeti szövegében ez egyáltalán nem szerepelt. Az általam összeállított jelentés három vetületnek szentel különös figyelmet.
Először is úgy gondolom, hogy a hivatalosan vád alá helyezett személyek védelmére kiemelt figyelmet kell fordítani, és számukra következetes eljárási biztosítékokat kell szavatolni. Ez utóbbiak közé értendő az is, hogy a hivatalosan vád alá helyezett személynek megfelelő tájékoztatást kell kapnia ahhoz, hogy ennek alapján bármely nem méltányosnak tűnő megoldást megkérdőjelezzen. Másodsorban a hivatalosan vád alá helyezett személlyel kapcsolatos részletek tekintetében - amely részinformációkat a nemzeti hatóságok egymás között hivatalos értesítések útján cserélik ki - támogatom azt az elképzelést, hogy fontos a megfelelő adatvédelmi szint biztosítása, és a kerethatározatban pontosítani kell, hogy milyen személyes adatok cseréjére kerülhet sor.
És végül, de nem utolsósorban szilárd meggyőződésem, hogy a Eurojust bevonása a joghatóság kiválasztásáról szóló döntésbe rendkívüli jelentőséggel bír. Véleményem szerint a Eurojustot koordináló szerepe, valamint egyre relevánsabb feladatai okán a kezdetektől be kell vonni. Azok közé tartozom, akik úgy gondolják, hogy ezt az ügynökséget nem csak azért hoztuk létre, hogy megmutassuk: törődünk az országhatárokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemmel, hanem azért is, mert erős eszközökre van szükségünk. A Eurojust a felállítása óta eltelt években már bebizonyította, hogy megérdemli a bizalmunkat. Ezért lep meg a Tanács részéről, valamint az egyes európai parlamenti képviselőtársaim részéről megnyilvánuló vonakodás. Befejezésül szeretném felkérni az Európai Bizottságot, hogy minél hamarabb nyújtson be az ezt a kerethatározatot kiegészítő, a joghatósági összeütközésekről szóló javaslatot. Végezetül pedig megköszönöm az árnyékelőadóknak a jelentés elkészítése során végzett gondos munkájukat.
Monica Luisa Macovei
a PPE képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony! Először én is köszönetet szeretnék mondani az előadónak a témában tanúsított kitűnő együttműködéséért. A PPE képviselőcsoport árnyékelőadójaként szeretném ismertetni a PPE álláspontját a kerethatározat jelenlegi formájáról és természetesen a módosításokról is.
A PPE álláspontja két kérdésben különbözik az előadóétól. Az első az, hogy a Eurojustot milyen mértékben vonják be a nemzeti hatóságok közötti közvetlen kommunikációba. Míg az előadó azt kéri, hogy a Eurojust bevonására minden egyes ügyben már a kommunikáció korai szakaszától kezdve kötelezően kerüljön sor, mi úgy gondoljuk, hogy a Eurojusthoz csak akkor kellene fordulni, amikor a nemzeti hatóságoknak nem sikerül konszenzusra jutniuk, hiszen ez a kezdeményezés jelenlegi formájában végtére is a közvetlen kommunikációról szól.
Mi is erősíteni szeretnénk a Eurojustot, valamint a Eurojustnak az igazságügyi együttműködésben játszott szerepét. A kérdésben elfoglalt álláspontunk csupán a bürokrácia elkerülését célozza. Ha van lehetőség arra, hogy a két fél konszenzusra jusson, miért vonjunk be egy újabb szervet, és miért lenne szükség egy újabb eljárásra? Határozottan meg vagyunk győződve arról, és egyetértünk azzal, hogy a Eurojustnak igenis szerepet kell játszania akkor, ha a két fél nem jut konszenzusra; ám ha nincs probléma, akkor tegyük lehetővé a nemzeti hatóságoknak, hogy rugalmasan járjanak el, ami egyébként a közbizalmat is növeli.
A második kérdés egy másik javasolt módosításhoz kapcsolódik, amely a Eurojust-határozat 4. cikkében foglaltakon túl terjeszti ki a Eurojust hatáskörét. Úgy gondoljuk, hogy ha ezt a kérdést meg kell vitatni, akkor ezt a Eurojust-határozattal összefüggésben kell megtenni. Ezért fogunk az említett módosítások ellen szavazni.
Mivel azonban lényeges ellenvetéseink nincsenek, meg fogjuk szavazni a jelentést, mert ösztönözni kívánjuk a nemzeti hatóságok közötti információcserét. A ma előterjesztett szóbeli módosítást is támogatjuk.
Végezetül hangsúlyozni szeretném, hogy a PPE szorgalmazza az igazságügyi együttműködés fokozását, és támogat egy olyan európai politikát, amely hozzásegítené a polgárokat ahhoz, hogy minden tagállamban egyforma garanciákban és eljárásokban részesüljenek.
Monika Flašíková Beňová
az S&D képviselőcsoport nevében. - (SK) Az Európai Közösség egyik prioritása olyan büntetőjogi politika kialakítása, amely szavatolja a büntetőeljárás alá vont személyek alapvető emberi jogait.
A kerethatározat-tervezet a cseh elnökség kezdeményezésére született, és jogi keretet kínál a bűnvádi eljárás alá vont személyek védelméhez, különösen a ne bis in idem alapelv betartásának erősítéséhez. Ezért véleményem szerint ennek a jogalkotási javaslatnak az elfogadása alapvetően fontos nem csak a bűnvádi eljárás alá vont személyek védelme, hanem az uniós polgárok jogbiztonságának javítása érdekében is.
A joghatóság gyakorlása során felmerülő összeütközések megoldási mechanizmusának módot kell nyújtania olyan helyzetek kiküszöbölésére, amikor egy és ugyanazon személy ellen egy és ugyanazon bűncselekmény miatt több tagállam is büntetőeljárás indul. Ezen túlmenően azt a lehetőséget is ki kell zárnia, hogy egy és ugyanazon ügyben több határozat is szülessen.
A kerethatározat azt a kötelezettséget rója a tagállamokra, hogy tájékoztassák egymást a párhuzamosan folyó büntetőeljárásokról, ugyanakkor nem állít fel átfogó jogi mechanizmust ezek megoldására. Én főként a jogszabály homályos megszövegezésében látom a hiányosságokat, amely az esetek többségében semmiféle határidőt nem rendel a megállapított kötelezettségek teljesítéséhez. Ugyanakkor a Eurojust szerepe sem világos, és a szöveg nem aknázza ki a joghatóság gyakorlása során felmerülő összeütközések megoldásához az ezen intézményben rejlő lehetőségeket.
Fontos kiemelni különösen azt, hogy a büntetőeljárás minden szakaszában tiszteletben kell tartani az érintett személyek, más szóval a gyanúsítottak és terheltek alapvető emberi jogait, és ezzel egyidejűleg a személyes adatok védelmének megfelelő szintjét is biztosítani kell. Következésképpen a büntetőeljárások átadásáról szóló bizottsági jogalkotási kezdeményezésre kell fordítanunk a figyelmünket, amely a jelek szerint sokkal átfogóbban fogja megoldani ezt a problémát. Fontos, hogy támogassuk ezt a tervezetet, még akkor is, ha a büntetőeljárások során felmerülő joghatósági összeütközések megoldásában maradnak gyakorlati problémák. Az Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége ezért támogatja a tervezetet, ugyanakkor hangsúlyozzuk, hogy szükség van a bűnvádi eljárás alá vont személyek megfelelő védelmének biztosítására, ezzel egyidejűleg pedig erősíteni kell a Eurojust szerepét, és fokozni kell az egész mechanizmus hatékonyságát.
Louis Bontes
(NL) Elnök asszony! A holland Szabadságpárt (PVV) nem tartja jónak a javaslatot. A joghatóság gyakorlásáról Hollandiának, és egyedül Hollandiának szabadna döntenie. Úgy tűnik, hogy egyre több olyan javaslat készül, amelyek végül a tagállamok büntetőjogának harmonizálására redukálódnak. Példa erre a törvényszéki igazságügyi laboratóriumok akkreditálása, a tolmácsoláspolitika összehangolása, valamint a bűnügyi nyilvántartások átadása. A PVV azon tanakodik, hogy mindez hová fog vezetni. Mi nem támogathatunk egy európai büntető törvénykönyvet vagy egy európai büntetőeljárási kódexet. Ez olyan, mint a szalámievés: az ember kis szeleteket nyom le a torkán, mígnem azon kapja magát, hogy az egész szalámit megette.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Elnök asszony! Először szeretnék köszönetet mondani és gratulálni barátomnak, Weber asszonynak a jelentés összeállítása során végzett ragyogó munkájához.
Hölgyeim és uraim, miként Önök is tudják, az igazságügyi együttműködés a tervek szerint a közeljövőben az Európai Parlament jogalkotási hatáskörébe tartozó terület lesz.
Az ír nép népszavazás útján már kifejezte álláspontját, és meglátásom szerint az írek kedvezően és helyesen döntöttek.
Az európai polgárok remélik, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség valósággá válik, és amelyben az eljárással összefüggő jogaikat attól függetlenül, hogy a Közösség melyik részén tartózkodnak, egyformán tiszteletben tartják és szavatolják.
Ezért kötelességünk gondoskodni arról, hogy ezeket az eljárási biztosítékokat minden tagállamban betartsák.
Amikor a különböző tagállamok között "pozitív” joghatósági összeütközés van, a polgárok védelme, valamint a ne bis in idem jogelv megsértésének elkerülése érdekében ezt a lehető leggyorsabban meg kell oldani.
Evégett alapvető jelentőségű a joghatósági összeütközésben érintett igazságügyi szervek együttműködése és egymással való kommunikálása.
A jelentés vitát is tartalmaz arról, hogy joghatósági összeütközések esetén a Eurojustnak mi a szerepe, és milyen szerepet kellene betöltenie.
Az előadó úgy érvel, hogy a Eurojustot minden joghatósági összeütközésről tájékoztatni kell, még akkor is, ha ez az érintett igazságügyi szervek között kétoldalúan már megoldódott.
Képviselőcsoportom árnyékelőadója, Macovei asszony viszont úgy véli, hogy a bürokrácia csökkentése érdekében a Eurojustot csak azokban az esetekben kellene tájékoztatni, amikor az érintett bíróságok nem tudtak egymással megegyezni.
Véleményem szerint Macovei asszonynak van igaza.
Egyebekben pedig Weber asszony sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő egy, a kerethatározatot kiegészítő további javaslatot, amely szabályokat állítana fel a "negatív” joghatósági összeütközések megoldására.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Először is szeretnék gratulálni az előadónak kitűnő munkájához. Én is hangsúlyozni kívánom, hogy a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének erősítése érdekében alapvető fontosságú az együttes európai fellépés. Üdvözlöm a joghatósági összeütközések megoldását célzó kezdeményezést, hiszen a tagállamok gyakran kerülnek szembe a büntetőügyekben hozott bírósági határozatok kölcsönös elismerésével összefüggő problémákkal.
Amikor a gyanúsított személyek védelméről van szó, a tagállamok között nem szabad eljárási különbségeknek lenniük. Ezért olyan intézkedéseket kell foganatosítanunk, amelyek garantálják, hogy minden gyanúsított személy Európában bárhol szilárd eljárási biztosítékokban részesülhet. Ami pedig az országok közötti információcserét illeti, mérlegelni kell a személyes adatok védelmének szükségességét, és egyértelműen körül kell határolni, hogy milyen jellegű adatok adhatók át.
Ki szeretném emelni az európai uniós tagállamok hatóságai közötti közvetlen konzultációk jelentőségét a párhuzamos eljárások kiküszöbölése, valamint az olyan helyzetek elkerülése érdekében, amikor egy adott tagállamban a megfelelő intézményeknek a legtöbb esetben információhiány miatt szubjektív alapon kell a polgárok ellen felhozott vádpontokban ítélkezniük. Ezen túlmenően javasolnunk kell, hogy a jövőben az uniós polgárok érdekében erősödjék a Eurojust szerepe a tagállamok közötti joghatósági összeütközések megoldása és a szorosabb együttműködés kialakítása területén.
Cristian Dan Preda
(RO) Először szeretnék gratulálni az előadónak és a társelőadóknak az elvégzett kiváló munkához. Felszólalásomban a képviselőcsoportom által delegált árnyékelőadó, Macovei asszony által említett két témára szeretném ráirányítani a figyelmet.
Az első téma az igazságszolgáltatási rendszerbe vetett közbizalommal függ össze, amit rendkívül fontosnak tartok egy olyan időszakban, amikor demokráciáink, a tagállamok demokratikus rendszerei elképzelhetetlenek az igazságügyi rendszerbe vetett bizalom nélkül. Úgy gondolom, minden lehetőt meg kell tenni annak érdekében, hogy ez a bizalom folyamatosan jellemezze közéletünket.
Másodsorban szeretném kiemelni, hogy csökkenteni kell az igazságszolgáltatási rendszer igazgatásának bürokratikus jellegét. A hatóságok közötti információcsere fontos ugyan, ám ugyanilyen fontos, hogy az igazságügyi igazgatás ne süppedjen bele olyannyira a bürokráciába, hogy ettől csökkenjen a védelemnek a személyes szabadságok tekintetében biztosítandó szintje.
Petru Constantin Luhan
(RO) Gratulálok az előadónak és a társelőadónak kitűnő munkájukhoz. Üdvözlöm a joghatóság gyakorlásával kapcsolatos, büntetőeljárások során felmerülő összeütközések megelőzéséről és rendezéséről szóló kerethatározatra irányuló kezdeményezést. Egy fontos megjegyzést is szeretnék tenni. A kerethatározatra irányuló javaslat célkitűzése szerint kizárólag a pozitív joghatósági összeütközésekkel foglalkozik. Nem foglal magában a negatív joghatósági összeütközésekkel foglalkozó rendelkezést.
Véleményem szerint a Eurojustot csak akkor kellene bevonni, ha a felek nem tudnak közös megállapodásra jutni. Ezen irányelv alapelve a tagállamok illetékes hatóságai közötti közvetlen kommunikáció kezdeményezése. Az érintett személy érdeke is az, hogy az eljárást a lehető legrövidebben lefolytassák, és elkerülhető legyen, hogy ugyanazon incidens miatt két országban is nyomozás folyjon.
Antonio Tajani
a Bizottság alelnöke. - (FR) Elnök asszony! Miként már emlékeztettem rá, igaz, hogy a javaslat nem annyira ambiciózus, mint amennyire ezt a Bizottság szerette volna, és ezt az előadó erőteljesen ki is emelte felszólalásában.
A Bizottság ugyanakkor támogatja a javaslatot, mint a büntetőeljárások során felmerülő joghatósági összeütközések megelőzésének és rendezésének első szakaszát. Egyelőre természetesen lehetetlen megmondani, hogy mikor indul a második szakasz. Az erre vonatkozó döntésre a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével - amit persze teljes szívemből kívánok - összefüggő fejlemények függvényében később kerül majd sor.
Az lehetséges új kezdeményezés tartalma a Bizottság által elvégzendő hatástanulmány eredményétől függ majd. Minden megjegyzésüket természetesen továbbítom Barrot alelnök úrnak. Még egyszer köszönöm Önöknek a vitát.
Renate Weber
előadó.- Elnök asszony! A parlamenti képviselőcsoportok elég egyértelművé tették, mi az álláspontjuk a jelentéssel, valamint a jelentést körülvevő kényes kérdésekkel, és különösen a Eurojusttal kapcsolatban. Úgy tűnik ugyanis, hogy a legfontosabb és a legkényesebb kérdés az, hogy a Eurojusttal kapcsolatban milyen álláspontot képviselünk.
Ugyanakkor most, hogy hallottam Tajani biztosnak a saját, valamint Barrot alelnök úr nevében elmondott beszédét egy jövőbeli erőteljesebb kezdeményezésről, amely nem csak a pozitív joghatósági összeütközésekkel, hanem a negatív joghatósági összeütközésekkel is egyértelműen foglalkozna, már sokkal bizakodóbb vagyok a kerethatározat jövőjét illetően.
Elnök
A vitát lezárom. A szavazásra 2009. október 8-án, csütörtökön kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
John Attard-Montalto
írásban. - A hágai program a büntetőügyekben felmerülő joghatósági összeütközésekkel foglalkozik. Ennek nagy jelentősége van az országhatárokon átnyúló bűnözés esetén. Négy uniós tagállam konkrét javaslatokat terjesztett elő a büntetőeljárásokban felmerülő joghatósági összeütközések megelőzése és rendezése céljából. Ez azokra az esetekre vonatkozik, amikor ugyanazon cselekményekért ugyanazt a személyt vagy személyeket több tagállamban is büntetőeljárás alá vonják. Ez a ne bis in idem elv (egy személy ellen nem lehet még egyszer eljárást indítani, ha egyszer már eljártak ellene) megsértését eredményezheti. A javasolt intézkedések dicséretre méltóak, és a következőkből állnak:
a tagállamok illetékes hatóságai közötti kapcsolatfelvétel eljárása; ez megerősíti a párhuzamos bűnvádi eljárások létezését, vagy nem erősíti meg;
a bűnvádi eljárást folytató tagállamok hatóságai közötti információcserét szabályozó szabályok;
a hátrányos következmények elkerülése a tagállamok közötti konszenzus elérése révén.
Vilija Blinkevičiūt
írásban. - (LT) A kerethatározatnak nem szabad felesleges bürokráciát teremtenie azokban az ügyekben, amikor a kérdéses problémák kezelésére rendelkezésre állnak jobb lehetőségek. Így például akkor, amikor a tagállamok között már léteznek rugalmasabb eszközök vagy megállapodások, a kerethatározattal szemben ezeket kell előnyben részesíteni, feltéve hogy ezek nem csökkentik a gyanúsított vagy vádlott személy számára nyújtott védelmet. Azokban az esetekben, amikor a gyanúsított vagy vádlott személyt előzetes letartóztatásba vagy vizsgálati fogságba helyezték, a sürgős konszenzus kialakítása érdekében közvetlen konzultációra kell sort keríteni. A gyanúsított vagy vádlott személy adatai védelmének a konzultáció minden szakaszában összhangban kell lennie az Európai Unió Alapjogi Chartájában, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben lefektetett alapelvekkel.
