Cīņa pret terorismu (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir kopīgās debates par šādiem mutiskajiem jautājumiem:
- H. Weber Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas demokrātu grupas vārdā, M. Roure Sociāldemokrātu grupas Eiropas Parlamentā vārdā, A. Alvaro Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas vārdā un C. Muscardini un R. Angelilli Nāciju Eiropas grupas vārdā Padomei par cīņu pret terorismu (B6-0139/2007) un
- H. Weber un J. Daul Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas demokrātu grupas vārdā, M. Roure Sociāldemokrātu grupas Eiropas Parlamentā vārdā, A. Alvaro Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas vārdā un C. Muscardini un R. Angelilli Nāciju Eiropas grupas vārdā Komisijai par cīņu pret terorismu (B6-0313/2007).
Kathalijne Maria Buitenweg
Priekšsēdētāja kungs, vai es varētu palūgt nesākt debates, kamēr nav ieradušies Padomes pārstāvji, jo man šķiet dīvaini, ka mēs vēlamies uzdot mutiskus jautājumus Padomei, kā arī Komisijai, taču šis jautājums tiek apspriests vienīgi ar Komisiju. Tas ir bezjēdzīgi. Vai es varētu lūgt pārtraukt visu, ko mēs esam iecerējuši, kamēr nav ieradušies Padomes pārstāvji, lai mūs uzklausītu?
Priekšsēdētājs
Lūdzu mani atvainot, M. Buitenweg kundze, manuprāt, tas nav vajadzīgs, jo mēs nezinām, kad Padomes pārstāvji ieradīsies. Mums var nākties gaidīt tik ilgi, kamēr vispār vairs nevarēsim pabeigt debates. Turklāt debašu sākumā būs politisko grupu pārstāvju runas. Tādēļ es ierosinu sākt ar tām.
Vai Parlaments tam piekrīt?
(Parlaments piekrita sākt debates)
Joseph Daul  
autors. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, cīņa pret terorismu ir joma, kurā Eiropai no faktiskā ir jāpievēršas reālajam. Terorisma globālā dimensija prasa globālu reakciju. Veidojot politiku Eiropā, rodas iespēja izskaust terorisma postu; mēs vēl joprojām esam ļoti tālu no tā. Mūsu grupa ir uzņēmusies iniciatīvu veikt šīs debates, jo mēs uzskatām, ka Eiropa nav vēl pilnībā aptvērusi to draudu apmēru, ar ko tā saskaras.
Pirmkārt, islāmisti un citas teroristu grupas ļoti tieši apdraud mūsu ikdienas drošību, piemēram, ETA Spānijā. Mēs redzam to katru dienu, komisār. Otrkārt, tikpat biedējoši ir draudi, ka šie spēcīgie tīkli varētu atņemt Eiropas demokrātijas politisko kultūru, lai iedragātu mūsu pamatvērtības un aizstātu tās ar viņu reliģiskajiem principiem. Mums ir jāpārliecinās, ka mūsu dalībvalstis vairāk sadarbojas cīņā pret starptautisko terorismu. Tas, ka ES Pretterorisma koordinators G. de Vries martā atkāpās un vēl līdz šim nav atrasts viņa aizvietotājs, parāda, cik daudz darba vēl ir jāizdara. Tas ir tiesa, ka G. de Vries atkāpās personīgu iemeslu dēļ, taču ir arī labi zināms, ka viņa rīcībā esošie nepietiekamie resursi nozīmēja to, ka viņš nebija spējīgs pabeigt viņam uzticēto sarežģīto uzdevumu.
Mēs lūdzam Padomi, kuras pārstāvju šobrīd nav klāt, tās priekšsēdētāju, kā arī Kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augsto pārstāvi J. Solana un Komisijas priekšsēdētāju J. M. Barroso pildīt savas saistības un cik vien ātri iespējams iecelt jaunu ES pretterorisma koordinatoru, piešķirot tam atbilstošus resursus.
Dāmas un kungi, cīņa pret teroristu organizācijām prasa lielāku noteiktību, un to nevar veikt ar sarunām vai piekāpšanos. Teroristu organizācijas nav tradicionāli centralizēti veidojumi, ko var uzveikt ar tradicionālām militārām operācijām. Tās darbojas kā tīkli un, lai veiktu noziedzīgās darbības, izmanto vismūsdienīgākās tehnoloģijas. Vienīgi turpinot apvienot būtiskus finanšu, cilvēku un informācijas resursus, mums ir iespēja šos tīklus neitralizēt. Respektējot vienam otru, nodrošinot tiesību aktu īstenošanu un sabiedrības brīvības, no jauna apstiprinot mūsu ideju par to, kas ir būt cilvēkam un kāda ir dzīve sabiedrībā, un darbojoties kopā, mēs pieliksim punktu terorismam, kas, izmantojot 21. gadsimta līdzekļus, ir aizspriedumu iedvesmots un izmanto cilvēces ļaunāko stundu metodes.
Tā nav civilizāciju sadursme, kā bieži tiek teikts, bet gan konfrontācija starp tiem, kuri respektē cilvēkus un plurālismu visupirms, un tiem, kuri džihada vārdā iznīcinās ikvienu, kurš nedomā tāpat, kā viņi, vai kuram ir citāda ticība. 11. septembra upuri, kurus mēs atcerēsimies pēc dažām dienām, piecus gadus pēc traģiskā notikuma Manhetenā, kā arī tie, kuri 11. martā cieta sprādzienos Madridē, kā arī Londonā, mudina mūs rīkoties apņēmīgi. Eiropiešiem ir vajadzīga drošība - drošība viņu darba dzīvē, drošība enerģijas piegādē un pārtikas drošība. Mazākais, ko mēs varam darīt Eiropas labā pēc miera nodrošināšanas, ir darīt visu, lai garantētu visvairāk vajadzīgo drošību - personīgo drošību. BRK>
Martine Roure  
autore. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, daudzus Eiropas instrumentus cīņai pret terorismu ir ieviesušas dalībvalstis. Vēl joprojām daudzas Eiropas valstis saskaras ar nopietniem terorisma draudiem, un vairākus gadus pēc šo instrumentu spēkā stāšanās ir jānovērtē Eiropas tiesību aktu īstenošanas efektivitāte šajā jomā.
Neskatoties uz pasākumiem informācijas apmaiņā, ko veic par cīņu pret terorismu atbildīgās valstu iestādes, ir nepārprotama vajadzība pēc lielākas savstarpējās uzticēšanās. Lai cīņa pret terorismu būtu patiesi efektīva, mums nav nepieciešami jauni tiesību akti, bet mums ir jāpārliecinās, ka dalībvalstis tos piemēro pareizi. Manuprāt, mums jo īpaši ir jākoncentrējas uz dalībvalstu sadarbības patiesu uzlabošanu.
Novērtēšana ļaus mums arī pārbaudīt esošos noteikumus. Manuprāt, ir svarīgi procesā atjaunot līdzsvaru starp mūsu līdzpilsoņu drošības vajadzībām un viņu tiesību uz privātuma aizsardzību nodrošināšanu. Ir pieņemti noteikti pasākumi, kas mūsu līdzpilsoņiem ir ļoti ierobežojoši, un šobrīd, atskatoties atpakaļ, mēs varam redzēt, ka daži no tiem nav devuši gaidītos rezultātus, gluži otrādi - radījuši nepareizu iespaidu par drošību.
Cīņa pret terorismu prasa arī labāku sadarbību starp Eiropas Savienību un tās partneriem visā pasaulē. Mūsu transatlantiskās attiecībās, piemēram, mums ir jāuzstāj, lai tiktu izstrādāta kopēja stratēģija cīņā pret terorismu, kurā ievērotas pamattiesības un privātums. Eiropas Savienībai šie jautājumi ir jārisina ar globālu pieeju, lai noteiktu vispārējus principus informācijas apmaiņai ar mūsu ASV partneriem un datu aizsardzībai, veicot šo apmaiņu.
Visbeidzot Eiropas Parlaments bieži vien nav aicināts piedalīties Padomes debatēs par terorismu. Manuprāt, šobrīd mums ļoti svarīgi ir risināt patiesas debates, kuru rezultātā būtu labāka Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu demokrātiskā kontrole.
Alexander Alvaro  
autors. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, no 2001. līdz 2007. gadam ir bijuši seši politiski motivēti gadi cīņai pret terorismu. Vienīgais, ko mēs šajos sešos gados esam redzējuši, ir mēģinājumi politiski reaģēt uz katru pieņemto pasākumu. Tomēr es nevaru saskatīt pieeju Eiropas pretterorisma politikas attīstībai globālajā kontekstā. Kāda ir mūsu loma? Kādā lomā mēs vēlamies būt pasaulē? Vai mums ir pamatplāns?
Šobrīd neesmu redzējis nekādu plānu vai dokumentu ne no Komisijas, ne Padomes, vai gadījuma pēc no kādas dalībvalsts, kurā būtu ierosināta īstermiņa, vidēja termiņa vai ilgtermiņa pretterorisma stratēģija. Mēs esam uzsākuši pasākumus ar īstermiņa efektu, aizkavējot finanšu plūsmas - tie ir bijuši teicami. Mēs esam uzsākuši pasākumus, kuru mērķis ir apkarot terorismu vidējā termiņā, iekļaujot biometrijas datus identitātes dokumentos - manuprāt, tā nav pareizā pieeja, taču to izlēma politiskais vairākums.
Saistībā ar ilgtermiņa pasākumiem es neredzu nekādu progresu vai virzību palīdzības attīstības jomā, kuru var saprast drošības politikas nozīmē. Tāpat es neredzu jebkādu virzību saistībā ar cieņu pret kultūrām, kurās terorisms, domājams, varētu rasties; respektīvi, censties dzīvot globalizētā pasaulē, pienācīgi pastāvēt līdzās citiem globalizētā pasaulē, nevis mēģināt likt izprast mūsu sabiedrību pārējai pasaulei. Tādēļ jautājums ir: kādu lomu Eiropa vēlas pieņemt?
Kopš 2001. gada 11. septembra reakcija ir bijusi dažādu akciju veidā: katru reizi, kā noticis uzbrukums, attiecīgās valdības ir centušās nomierināt sabiedrību, veicot īstermiņa pasākumus, piemēram, britu apņēmība ātri veikt datu saglabāšanu tūliņ pēc traģiskajiem sprādzieniem Londonā, vai Vācijas centieni veikt tiešsaistes meklēšanas. Trūkst pamatplāna. Pamattiesību pārkāpumi, kas notiek kā ārkārtas likumu, laikos problēmu neatrisinās. Ja mēs vēlamies veiksmīgi apkarot terorismu, mums šajā cīņā ir jādefinē Eiropas loma pasaulē, nevis jāveic valstu akcijas, kas tādējādi tiek veiktas vienīgi Eiropā.
Cristiana Muscardini  
autore. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, tas, ka, atliekot šīs debates no jūlija uz septembri, mēs tās veicam pašreizējos apstākļos, kad klāt nav Padomes pārstāvju jautājumos, ko mēs vēlamies risināt, tas vien rāda, ka Eiropa patiesībā nav gatava ar noteiktību un visaptveroši risināt terorisma problēmu, un Parlaments politiskajā ziņā diemžēl ir par vāju.
Reiz dažādās ES tautās bija teroristu grupas, bija iekšējas problēmas, Eiropa jau bija lielākoties vienota, un jau tika risinātas sarunas par kopēju stratēģiju, kas tā arī nekad netika īstenota. Pienāca 2001. gads, un mēs iemācījāmies, ka terorisms ir globāls fenomens, kas nav piramīdveida organizācija, bet to veido šūnas, kas savienotas lielākoties ar interneta un labāko IT sistēmu palīdzību un kuras atrodas visā pasaulē, un ir spējīgas veikt uzbrukumus, kā vēlas un kad vēlas.
Neskatoties uz to, Eiropas Savienībā nav politikas, kas kontrolētu internetu vai dotu skaidrus drošības noteikumus pilsoņiem, kuri nesaprot, kādus pasākumus ES ir pieņēmusi vai kurus pieņems tuvākajā nākotnē. Vissvarīgākais pasākums ir piemērot atbildību pakalpojumu sniedzējiem, kuri uztur interneta lapas, kas veicina, atbalsta vai attaisno teroristu aktivitātes, piemēram, obligāts to interneta lapu aizliegums, kurās tieši vai netieši var atrast personas, kuras pauž, kūda vai attaisno vardarbību. Šveicē tas jau tiek darīts ilgu laiku, kamēr Eiropa vēl joprojām vilcinās un veltīgi runā.
Nav vienotas nostājas par to, lai uzraudzītu viltus reliģiskās sanāksmju vietas vai viltus imamus, kuri, kā tas nesen bija Nīderlandē un Itālijā, izmanto vietas, kuras ir paredzētas lūgšanām, lai paustu naidu, plānotu uzbrukumus, musinot uz vardarbību pret rietumiem, demokrātiju, cilvēktiesībām, tostarp sieviešu tiesībām, patiesībā - lai veiktu teroristu uzbrukumus mūsu pilsētās.
Priekšsēdētāja kungs, vairs nepietiek ar runām par kopēju stratēģiju pret terorismu, mums ir vajadzīga stingrība un drosme, lai pieņemtu lēmumus, lai rīkotos saskaņā ar mērķi, no vienas puses novēršot turpmākos uzbrukumus, un no otras - neitralizējot teroristu šūnas, kas uzglūn ēnā un pievērš savai ticībai, izmantojot mūsu brīvības vērtības, ticības un vārda brīvību, lai uzbruktu brīvībai kā tādai.
Nesenie aizdomās turamo personu aresti par uzbrukumu plānošanu, izmantojot sprāgstvielas, rāda, ka šis nav laiks, lai zaudētu modrību, un ka Dānijā pieņemtie pretterorisma likumi darbojas, bet tie arī raida trauksmes signālu visā ES. Mēs nevaram atļauties ilgāk paļauties vienīgi uz valstu tiesību aktu iedarbīgumu un atsevišķu valstu izmeklēšanas spēku efektivitāti, bet mums ir vajadzīga lielāka koordinācija.
Pārāk bieži politkorektums noslēpj nespēju vai nepatiku pieņemt lēmumus. Mēs riskējam ar demokrātiju, brīvību un pilsoņu tiesībām dzīvot mierā un brīvībā. Brīvību panāk ar noteikumiem. Mums ir jādara tas, kas ir politiski pareizi, lai nosargātu ne tikai mūsu pilsoņus, bet arī tos cilvēkus, kuri visā pasaulē ciena savas tiesības un apzinās savus pienākumus. Jebkura kavēšanās padara mūs līdzvainīgus ļaundarībā.
Lai šīs debates beigtos ar kopīgu apņemšanos veikt nekavējošas darbības, nevis ar iedomātām labējām vai kreisām nostājām, bet stipras un vienotas darbības. Tas būtu vislabākais cieņas apliecinājuma veids to dzīvību piemiņai, kuras, sākot no 11. septembra līdz šodienai, ir pārtraukusi nežēlība pasaulē. Lai mēs visi vienmēr terorismu uzskatītu par noziedzību pret cilvēci.
Kathalijne Maria Buitenweg  
autore. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, mans svarīgākais jautājums Padomei patiesībā ir, vai tā atzīst savas kļūdas? Vai ir iespējams, ka Padome laiku pa laikam pieļauj kļūdas, vai arī tā nekad nekļūdās? Vai Padome uzskata, ka visi pasākumi, kas pēdējos gados ir veikti cīņā pret terorismu, ir bijuši pareizi? Tāpat, vai patiesi nav šaubu par to, ka ir notikuši nesamērīgi pilsoņu tiesību pārkāpumi? Ja Padome nekļūdās, tad nav vajadzīgs to izvērtēt, bet, ja tā tic iespējai uzlabot tās izpratni, tad tas ir vajadzīgs. Es vēlētos arī, lai debašu laikā Padome mūs informē, vai tā šobrīd uzskata, ka līdz šim nav veikti kādi īpaši pasākumi, kas būtu vajadzīgi. Patiesi, vai ir plānoti kādi pasākumi? Pilsoņu tiesību pārkāpumi ir atļauti saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem, bet tie ir atļauti vienīgi tad, ja tie atbilst vajadzības, proporcionalitātes un efektivitātes kritērijiem, kā arī tad, ja iedzīvotāji spēj aizsargāties pret ļaunprātīgu izmantošanu. Es vēlētos redzēt, kā Padome novērtē visus pēdējos gados veiktos pasākumus, kā arī to atbilstības pārbaudi visiem šiem kritērijiem. Vai Padome mums to šodien var apsolīt?
Ļaujiet man izcelt vairākus aspektus, kuriem patiešām vajag vispusīgu novērtējumu. Pirmkārt, ļaunprātīgas izmantošanas aspekts: vai tas ir pieņemami, ka pilsoņi var kļūt par nejaušiem upuriem? Kā piemēru es vēlos minēt par terorismu aizdomās turamo sarakstu sastādīšanu. Jautājums šajā sakarā nav tikai par to, kā cilvēki un organizācijas tiek iekļautas šajos sarakstos, bet arī - kā tās tiek no tiem izņemtas ārā. Pieņemsim, ka jūsu vārds parādās šādos sarakstos. Visi jūsu aktīvi un noguldījumi bankā tiktu iesaldēti, bet varas iestādes automātiski lietu neierosinātu. Tas nozīmē, ka nenotiktu tiesvedība, kurā varētu nodot liecību. Princips, ka persona ir nevainīga, kamēr nav pierādīta tās vaina, ir atcelts. Turklāt es varu iedomāties, ka noguldījumi bankā tiek iesaldēti, pirms šis fakts tiek izpausts, citādi nauda būtu citā pasaules malā vienā acumirklī. Vēl es nevaru iedomāties, ka pieņemams varētu būt tas, ka cilvēki paliek iekļauti šajos sarakstos, un tādējādi turpinās viņu sodīšana, pirms viņu vaina ir pierādīta. Šī ir nepieņemama apgriezta pierādīšanas pienākuma versija krimināltiesībās. Pirmās instances tiesa jau vairākkārt ir norādījusi, ka šī procedūra ir jāpārveido. 11. jūlijā tiesa nosprieda, ka Al-Aqsa fonds un José Maria Sison ir bijis nepareizi iekļauts sarakstā. Es vēlos dzirdēt, kādu mācību Padome ir guvusi no šiem tiesas spriedumiem un vai tā ir gatava grozīt vai izvērtēt tās lēmuma procesu saistībā ar šādu sarakstu sastādīšanu, kā arī paskatīties, kādas iespējas ir personām panākt taisnību.
Turpinām ar efektivitāti: vai pasākumi ir efektīvi? Kā piemēru vēlos minēt pasākumus ar šķidrumiem. Vairāk nekā miljonam cilvēku Eiropā vēl joprojām ir jāniekojas ar plastmasas maisiņiem, pirms iekāpšanas lidmašīnā, tos paklausīgi iepildot 100 ml pudelēs - kas bieži vien tiek izmestas atkritumu tvertnē, jo pasažieri ir aizmirsuši noteikumus, - un šis nav pārmērīgs pilsoņu tiesību pārkāpums un nav novērojamas nelikumības. Taču - vai pasākums ir efektīvs? Vai Padome ir gatava izvērtēt to, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem?
Tas noved pie samērīguma jautājuma. Vai pasākumi ir samērīgi? Šis ir vēl viens svarīgs aspekts, kurš jāizvērtē. Par piemēru varētu ņemt pasažieru datus un vienošanos ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Arī mana grupa var pilnībā novērtēt valstu vēlmi zināt, kurš iebrauc tās teritorijā. Galvenā problēma nav tā, ka tiek pieprasīts pārmērīgs informācijas daudzums, bet gan tas, ka šī informācija var tikt pieprasīta ļoti daudz dažādiem iemesliem. Padome vienmēr pamato šādus pasākumus, sakot, ka tas viss ir vajadzīgs cīņai pret terorismu. Taču informāciju var izmantot arī citiem mērķiem "saskaņā ar ASV tiesību aktiem”, kā teikts nolīgumā. Tādējādi ir teorētiski iespējams, ka iemesls ir ne tikai terorisma apkarošana, bet arī velosipēdu zagļa noķeršana vai banku krāpniecības novēršana. Vai ir samērīgi izmantot informāciju šādiem mērķiem? Vai Padome ir gatava pārskatīt vienošanos arī šādā aspektā?
Visbeidzot - nepieciešamība. Kā piemēru minēšu atrašanās datplūsmas datu saglabāšanu līdz diviem gadiem, par ko iebilda mana grupa, taču ko atbalstīja šī Parlamenta vairākums. Visa informācija, ko līdz šim brīdim esmu redzējusi tomēr apliecina, ka visefektīvākie un vajadzīgākie ir dati, kas saglabāti līdz trim mēnešiem. Vai Padome ir gatava pārbaudīt, vai šos datus, ko uzglabā ilgāk par trim mēnešiem, kāds patiesi izmanto? Īsumā, vai tā ir gatava veikt novērtējumu, pamatojoties uz šiem efektivitātes, samērīguma un nepieciešamības kritērijiem, kā arī pārbaudīt iespēju, kā novērst ļaunprātīgas darbības?
Pēdējais aspekts, kas jāizvērtē, ir Padomes nostāja par cilvēktiesību pārkāpumiem Eiropas Savienībā saistībā ar CIP darbībām. Eiropas Parlaments ir izmeklējis tās, cik pilnīgi vien iespējams, un tas, manuprāt, ir apkaunojoši, ka mēs nekad neesam dzirdējuši jebkādus komentārus no Padomes. Komentāri varētu būt par to, ko tā domā par šo lietu, kuriem ziņojuma aspektiem tā piekrīt un kuriem ne, kā arī, kādus pasākumus tā ir nolēmusi veikt. Vai Padome ir gatava sniegt komentārus par C. Fava ziņojumu, vai arī tā turpinās klusēt?
Giusto Catania  
autors. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, mēs esam pieraduši apgalvot, ka terorisma apkarošana ir prioritāte, un uzsākt jaunas politiskas likumdošanas iniciatīvas.
Es uzskatu, ka vispirms mums ir jāizvērtē izvēles, kas ir izdarītas pēdējos gados, un jāuzdod daži jautājumi. Pirmkārt: vai mūsu likumdošanas iniciatīvu rezultātā terorisms ir kļuvis spēcīgāks vai vājāks? Otrkārt: vai mēs esam veikuši īpašus ieguldījumus mūsu tiesiskās kultūras un vērtību attīstībā, vai arī mēs esam tās nodevuši terorisma krīzes vārdā?
Es uzskatu, ka par prioritāti ir jānosaka atbildēšana uz šiem diviem jautājumiem, un, ja mēs to izdarīsim, tad atklāsim, ka ārkārtas pasākumi bieži vien ir bijuši kļūdaini un ka teroristu organizāciju saraksti ir bijuši neprecīzi, bieži vien sastādīti vairāk politisku motīvu dēļ, nevis tāpēc, ka šīs organizācijas rada reālus draudus. Mēs esam iecēluši personu, kura koordinē pretterorisma aktivitātes, un tad bez jebkāda skaidra mērķa mēs esam atklājuši, ka mēs varam iztikt bez šīs personas veiktajiem pienākumiem. Tādēļ es lūdzu Padomei neiecelt jaunu pretterorisma koordinatoru, jo pēdējo mēnešu laikā mēs esam konstatējuši, ka varam viegli bez tā iztikt.
Mēs bieži esam teikuši, un esam teikuši stingri, un, manuprāt, mums tas ir vēlreiz jāatkārto šajā Parlamentā, ka terorisms ir mūsu civilizācijas ienaidnieks, tas ir demokrātiskās varas ienaidnieks: terorisms ir barbarisms. Teroristu uzbrukumi parāda virzību no tiesiskuma uz primitīvu stāvokli. Tas viss ir patiesība, taču tā vietā, lai debatēs koncentrētos uz demokrātijas noteikumu atjaunošanu, mēs esam izvēlējušies risināt šo jautājumu, ierobežojot pilsoņu līdzāspastāvēšanas noteikumus. Mēs esam izvēlējušies cīnīties uz mūsu ienaidnieka dzimtās zemes, lai sacenstos cilvēktiesību pārkāpumos, militārajā kontrolē pār civiliedzīvotājiem, sarunās par demokrātijas svarīgākajiem principiem.
Priekšstati par Abu Ghraib cietumu vai Guantanamo bāzi ir terorisma kultūras uzvaras simboli pār mūsu tiesiskumu un tiesiskās kultūras galvenajiem principiem. Vēl viens simbols ir CIP uzlidojumi un nolaupīšanas Eiropā ar tiešu Eiropas valdību iesaistīšanos. Par šiem notikumiem ir mulsinošs klusums - kā jau mans kolēģis to darīja, arī es aicinu Padomi paust nostāju šajā jautājumā - ir mulsinošs klusums, un katram tas ir jāpiemin! Parlaments ir runājis par CIP atbildību, Eiropas valdību atbildību un mūsu izlūkdienestu atbildību. Par to ir runājusi Komisija, un arī Eiropas Padome runā par to. Vienīgi Eiropas valdības mulsinoši klusē, un es uzskatu, ka tas nav pieņemami. Cerēsim, ka šodien Padome formulēs savu viedokli šajā jautājumā.
Eiropā diemžēl izņēmums ir kļuvis par normu, un šobrīd mums ir skaidri jādiskutē par sekām, ko radījušas mūsu normatīvās izvēles: biometrijas dati pasēs un vīzās, personīgo datu sistēmas kontrole, telefona sarunu datubāzes, datubāzes par avioreisu pasažieriem, pasažieru datu reģistra (PNR) nolīgumi, SWIFT sistēma, pirkstu nospiedumu uzglabāšanas sistēma un pat noteikumi par šķidrumiem, kurus, mēs ceram, šodien saskanīgi noraidīs, dodot signālu Komisijai, ka mums ir jāizdara izvēles, kas ir atbilstošas tam, ko mēs vēlamies apkarot.
Es uzskatu, ka mums ir jāuzsver, ka mēs esam izvēlējušies autoritāru tiesiskuma izkropļošanu tā vietā, lai izvēlētos nosargāt tiesiskumu, lai apkarotu terorismu. Nav skaidrs, - priekšsēdētāja kungs, es tūliņ beigšu - vai pēdējos gados Eiropas pilsoņus vairāk ir apdraudējis terorisms vai terorismu apkarojošie pasākumi. Amerikāņu rakstniece feministe ir teikusi, ka tad, kad tie, kuri ir atbildīgi par mūsu problēmām, piedāvā mums to risinājumu, mums ir jābūt modriem. Es uzskatu, ka mums ir jābūt modriem.
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, vispirms es vēlos atvainoties par to, ka ierados Parlamentā ar nelielu nokavēšanos, kas notika vienīgi tāpēc, ka es nepietiekami novērtēju satiksmi no viesnīcas līdz Parlamentam.
Vēlos arī apsveikt komisāru F. Frattini, kurš šeit ir kopā ar mums, un mēģināšu atbildēt uz deputātu uzdotajiem jautājumiem; es ceru, ka sniegšu visus paskaidrojumus, kas mums tika prasīti.
Nav šaubu, ka nesenie notikumi Londonā un Glāzgovā, kā arī uz Spānijas un Portugāles robežas un uzbrukums Jemenā ir apstiprinājis to, ka terorisms rada ievērojamus draudus Eiropas drošībai un mūsu demokrātisko sabiedrību vērtībām, jo sevišķi Eiropas pilsoņu tiesībām un brīvībai.
Mēs nešaubāmies, ka tāpēc dalībvalstīm ir jāturpina sadarboties, lai stiprinātu un īstenotu pretterorisma pasākumus, vienlaikus vienmēr ievērojot cilvēktiesības un pamattiesības, kas ir mūsu sabiedrību pamatvērtības, un to aizsardzība un sekmēšana palīdzēs mums novērst terorismu.
Terorisms ir jāapkaro gan valstu, gan starptautiskā līmenī. Starptautiskā sadarbība gan valstu, gan daudzpusējos līmeņos ir svarīgs līdzeklis efektīvai cīņai ar šo postu. Mēs zinām, ka terorisms rada globālus draudus, un tādēļ ir vajadzīga globāli saskaņota reakcija, kurā obligāti jābūt pieaugošai informācijas apmaiņai un plūsmai, iekšējai nostāju koordinēšanai, koordinācijai/sadarbībai ar trešām valstīm, globālu pretterorisma stratēģiju īstenošana, Apvienoto Nāciju Organizācijai esot galvenajā lomā, un ciešai sadarbībai ar dažādām reģionālām un starptautiskām organizācijām, kas iesaistītas cīņā pret terorismu.
Eiropas Savienības darbība ir kļuvusi intensīvāka kopš 2001. gada 11. septembra un pēc šausmīgajiem uzbrukumiem Madridē 2004. gadā un Londonā 2005. gadā.2005. gada decembrī Padome pieņēma ES pretterorisma stratēģiju, saskaņā ar kuru Eiropas Savienība apņemas apkarot terorismu globāli, vienlaikus ievērojot cilvēktiesības, ļaujot tās pilsoņiem dzīvot brīvībā, drošībā un tiesiskumā.
ES pretterorisma stratēģijā ir ietvertas četras darba jomas: novēršana, aizsardzība, vajāšana un reaģēšana. Prezidentūra apstiprina, ka patiesībā Padome veic sešu mēnešu situācijas pārskatu saistībā ar ES Pretterorisma stratēģijas īstenošanu un stratēģijas pret teroristu finansēšanu, kā arī veic ikgadēju stratēģijas radikalizācijas un teroristu vervēšanas apkarošanai novērtēšanu. Padome novērtē arī rīcības plānu terorisma apkarošanai ik pēc sešiem mēnešiem, kā arī reizi gadā rīcības plānu pret radikalizāciju un vervēšanu. Veicot šo uzraudzības procesu, Padome ļoti precīzi var noteikt, kuri ES līmenī ierosinātie pasākumi nav pieņemti, vai nav pilnībā īstenoti dalībvalstu līmenī. Tas dod Padomei arī iespēju virzīt tālāk noteiktas politikas. Piemēram, prezidentūra nolemj paātrināt darbu sprāgstvielu jomā.
Noteiktu pasākumu pieņemšana policijas un tiesu iestāžu sadarbības jomā krimināllietās ir palēninājusies, jo ir vajadzīga vienprātīga lēmumu pieņemšana šajā jomā. Pretterorisma pasākumu pieņemšana un īstenošana tiks paātrināta, ratificējot Līgumu, kurš jāapstiprina starpvaldību konferencē, pamatojoties uz Eiropadomes pieņemto mandātu tās pēdējā sanāksmē jūnijā.
Saistībā ar to, ka vajadzīga ciešāka sadarbība starp tiesībaizsardzības un informācijas drošības dienestiem, dalībvalstu drošības dienesti šobrīd strādā ciešā un ļoti efektīvā sadarbībā ar pretterorisma grupu. Eiropols ir izstrādājis ļoti efektīvas analītiskās datnes, ko arvien vairāk ar informāciju papildina dalībvalstu tiesībaizsardzības dienesti. Nav šaubu, ka vēl daudz kas jāizdara. Eiropas Parlaments turpina ciešu, tiešu politisko dialogu ar Padomi un Komisiju.
2007. gada 16. maijā Padomes priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komisijas priekšsēdētājs tikās, lai pārbaudītu dažādās pretterorisma politikas un apzinātu, kā ES tiek īstenota pretterorisma stratēģija. Šīs sanāksmes ik pēc sešiem mēnešiem ir ļoti lietderīgas, lai rastu vienprātību par politikām, kuras jāizstrādā terorisma apkarošanas jomā. Saistībā ar ES pretterorisma koordinatora posteni ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis informēja dalībvalstis, ka viņš, cieši sadarbojoties ar prezidentūru, apsver, kā Padomē būtu vislabāk koordinēt darbu pretterorisma jomā. Saistībā ar attiecībām starp ES pretterorisma koordinatoru un Situāciju centru, Situāciju centrs nepiedalās ES pretterorisma politikas veidošanā vai darba koordinēšanā pretterorisma jomā, ko veic Padome; tāpat tas arī neuzrauga Padomes lēmumu īstenošanu.
Terorisma apkarošanas jomā tā kompetence ir ierobežota ar Padomes iepazīstināšanu ar teroristu draudu stratēģiskiem novērtējumiem, pamatojoties uz valstu dienestu sniegto informāciju. Centrs atbalsta arī ES ārkārtas situāciju un krīžu koordinēšanas pasākumus, kurus var īstenot, lai palīdzētu ES līmenī koordinēt reaģēšanu nopietnu krīžu gadījumos, kas iespējams varētu būt arī teroristu uzbrukumi. Tā ir mehāniska funkcija, paredzēta informācijas izplatīšanai, satikšanās iespēju nodrošināšanai un iestāžu esošās lēmumu pieņemšanas kārtības atbalstīšanai. Tam nav koordinatora loma. Taču, pamatojoties uz Situāciju centra sniegto novērtējumu par draudiem, Padome apstiprināja politiskus ieteikumus vairākās jomās, piemēram, sprāgstvielu jomā, lai novērstu, ka teroristi tās nelikumīgi izmanto.
Prezidentūra nešaubās, ka tās centienus cīņā pret terorismu atbalsta Eiropas pilsoņi, kuri turklāt pavisam neseno terora aktu laikā plaši demonstrēja ne tikai solidaritāti ar šajos uzbrukumos cietušajiem, bet arī pauda vēlmi, lai ES paredzētu pretpasākumus. Izstrādājot šādu pretterorisma stratēģiju, prezidentūru ir atbalstījuši tās partneri, kuri savas idejas ir pauduši augstākā līmeņa diskusijās, un Eiropas Parlamentam ir jo sevišķi svarīga nozīme.
Padomei ļoti svarīga ir atbilsme Līguma par Eiropas Savienību 6. pantam, kā arī atbilsme visiem pārējiem šī līguma pantiem. Sadarbība un dialogs ar trešām valstīm ir ES pretterorisma stratēģijas galvenais atbalsts. Šajā pusgadā vien ir plānoti trīspusēji dialogi ar Krieviju, Amerikas Savienotajām Valstīm, Alžīriju un Maroku, kas atspoguļo ieinteresētību dialogu paplašināt ar šīm valstīm. Eiropas Savienība arī turpina pretterorisma dialogu ar citām valstīm un starptautiskām organizācijām.
Tad, kas attiecas uz mūsu Vidusjūras partneriem, notiks mūsu ierastā ad hoc Euromed ekspertu sanāksme par terorismu, kura nodrošinās iespēju plašākām diskusijām ar mūsu Vidusjūras partneriem par jautājumiem, kas ir ļoti svarīgi šim reģionam, un kurā uzmanība tiks pievērsta Eiropas un Vidusjūras Pretterorisma rīcības kodeksa prioritāro jomu īstenošanai.
Ir jāpiemin, īpaši atsaucoties uz Amerikas Savienotajām Valstīm, ka prezidentūra papildus citiem sadarbības veidiem starp civiliestādēm un policijas iestādēm risina regulāras sarunas par terorisma apkarošanu ar dažādām iestādēm un visdažādākajos līmeņos, ietverot tādus jautājumus, kā radikalizācija un teroristu vervēšana, tostarp ekstrēmistu grupu interneta izmantošana, teroristu draudu analīze, sadarbība starptautiskos forumos, valsts/privātā sadarbība terorisma apkarošanā, īpaši sprāgstvielu drošība, kritiskās infrastruktūras aizsardzība, teroristu finansēšana.
Portugāles prezidentūra sadarbībā ar Amerikas Savienotajām Valstīm organizē semināru par finanšu sankciju pieņemšanu terorisma apkarošanai. Abas puses dažādos gadījumos ir izvirzījušas jautājumu arī par cilvēktiesību ievērošanu cīņā pret terorismu, un prezidentūra uzskata, ka ļoti svarīgi ir turpināt šo dialogu, jo tas abām pusēm ir ļoti svarīgs.
Šī punkta nobeigumā vēlos minēt, ka brīvības, drošības un tiesiskuma jomas stiprināšana, pamatojoties uz Hāgas programmu un attiecīgo rīcības plānu, ir Vācijas, Portugāles un Slovēnijas kopējās 18 mēnešu programmas viena no svarīgākajām prioritātēm. Cīņa pret terorismu ir viena no lielākajām problēmām šajā jomā; trīs prezidentūras kā vienu no mērķiem paredzēja lielāku sadarbību, lai apkarotu terorismu, īstenojot ES pretterorisma stratēģiju.
Tagad ar jūsu atļauju, priekšsēdētāja kungs, es vēlos atbildēt uz mutisko jautājumu. Es vēlos arī informēt Parlamentu, ka Eiropas Savienības Padome veic regulāru pārskatu, kā jau minēju, par cīņu pret terorismu, un mēs veicam arī ikgadēju Stratēģijas un rīcības plāna radikalizācijas un teroristu vervēšanas apkarošanas pārskatu; tāpat ik pēc sešiem mēnešiem mēs veicam pārskatu par stratēģiju teroristu finansēšanas apkarošanai. Pirmo reizi Padome īsumā iepazīstinās ar komunikācijas stratēģijas īstenošanas ziņojumu, kurš ir paredzēts masu saziņas līdzekļiem un kuru apstiprināja 2006. gada jūlijā. Saskaņā ar pretterorisma stratēģijas noteikumiem augsta līmeņa pretterorisma sanāksmēm ir jānotiek vienu reizi prezidentūras laikā, piedaloties Padomei, Komisijai un Eiropas Parlamentam. Šādas sanāksmes notika Austrijas un Vācijas prezidentūru laikā. Valstu parlamentiem saskaņā ar jauno līgumu, ko šobrīd apspriež starpvaldību konferencē, būs lielāka nozīme. Lielākā prioritāte ir jau esošo pasākumu īstenošana. Padome izmanto dažādus mehānismus novērtēšanai, piemēram, ES salīdzinošās vērtēšanas process valstu pretterorisma pasākumiem, Eiropas apcietināšanas ordera īstenošanas novērtēšana, informācijas apmaiņas starp Eiropolu un dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm novērtēšana utt.
Jaunie pasākumi jau tiek analizēti, piemēram, Eiropas programma kritiskās infrastruktūras aizsardzībai vai pasākumi saistībā ar "biosagatavotības” tehnoloģiju programmu utt. Padome ir organizējusi informācijas apmaiņas starp Eiropolu un dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm novērtēšanu. Ģenerālsekretārs Javier Solana apsver, kā šo funkciju varētu labāk īstenot ģenerālsekretariātā. Tiek apspriests arī potenciālā jaunā koordinatora mandāts un pienākumi.
Kā visām iestādēm, Padomei ir jāpilda Līguma par Eiropas Savienību 6. panta noteikumi, kuros teikts, ka Eiropas Savienības ir dibināta uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību respektēšanas un tiesiskuma principiem. Šo vērtību veicināšana ir viena no ES prioritātēm. Dalībvalstu pienākums ievērot pamattiesības ir ietverts arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Turklāt Eiropas Savienības dalībvalstīm kā Eiropas Padomes loceklēm ir jāievēro Eiropas Cilvēktiesību konvencijā noteiktās saistības.
Eiropas Savienības Pamatbrīvību aģentūra stiprina ES spējas uzraudzīt un savākt informāciju, tādējādi veicinot maksimāli iespējamo pamattiesību ievērošanu. ES dalībvalstīm ir jānodrošina, ka pasākumi, ko tās pieņem terorisma apkarošanai, atbilst to saistībām saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, it sevišķi starptautisko humanitāro tiesību, cilvēktiesību un bēgļu tiesību saistībām.
Prezidentūra uzskata, ka cīņa pret terorismu jāveic tā, lai tiktu ievērotas cilvēktiesības, ņemot vērā, ka tiesiskums, laba pārvaldība un pamattiesību aizsardzība ir līdzekļi cīņā pret terorismu. Šis ir galvenais princips Pretterorisma stratēģijā, ko Padome pieņēma, kā jūs zināt, 2005. gada decembrī.
Pievērsīšos tagad Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas 2006. gada 12. decembra spriedumam, par ko tika uzdots jautājums. Pirmkārt, es vēlos minēt, ka 2006. gada 12. decembra spriedums lietā T-2228/02, ko pazīst kā OMPI lietu (Organisation des Modjahedines du Peuple d'Iran pret Eiropas Savienības Padomi) nepamato secinājumu, ka ES prakse ar teroristu sarakstiem ir ES tiesību aktu pārkāpums. Tiesa patiesībā neaizliedza sastādīt teroristu sarakstus, bet vien uzskatīja, ka atsevišķas pamattiesības un garantijas, tostarp tiesības uz aizsardzību, pienākums norādīt iemeslus un tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību principā ir pilnībā piemērojami saistībā ar Kopienas pieņemto lēmumu iesaldēt līdzekļus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2580/2001.
Otrkārt, sabiedrībai ir zināms, ka Padome jau sistemātiski veic tās procedūru vajadzīgo pārskatīšanu saistībā ar personu un iestāžu sarakstiem, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 2580/2001. It sevišķi Padome pieņēma turpmākus pasākumus, lai īstenotu spriedumu lietā T-288/02: tā pievērsa uzmanību iespējai apstrīdēt Padomes lēmumu Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesā; tā norādīja, ka ir iespējams iesniegt Padomei lūgumu, iesniedzot arī pavaddokumentus lēmumam, lai tiktu pārskatīta iekļaušana vai atstāšana sarakstā - šādi lūgumi tiek izskatīti, tiklīdz tie tiek saņemti; visām personām, grupām un iestādēm, kurām tas bija praktiski iespējams, tā sniedza lēmuma pamatojumu - citos gadījumos personas, grupas un iestādes tika informētas, ievietojot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; tā veic vispārēju saraksta pārbaudi vismaz reizi sešos mēnešos saskaņā ar iepriekš minētajām procedūrām, vienmēr ņemot vērā jebkādu papildu informāciju.
Padome nolēma arī izveidot jaunu darba grupu - Kopējās nostājas 931 darba grupu -, kuras uzdevums būs izskatīt lūgumus par iekļaušanu vai izņemšanu no saraksta un sagatavot Padomei regulārus saraksta pārskatus. Šīs jaunās darba grupas mandāts, praktiskie noteikumi un darba metodes ir aprakstīti Padomes pieņemtajos publiski pieejamajos dokumentos. Pret visiem, kuri ir iekļauti sarakstā, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 2580/2001, attiecas vienādi, kā to var noprast no iepriekšējās atbildes. Iestāžu loma un kompetence ir noteikta līgumos. Padome pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu Tiesas spriedumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 233. pantu. Saistībā ar parlamentāro kontroli pār tās lēmumiem Padome vienmēr ievēro līgumos noteiktās procedūras.
Svarīgi ir pieminēt, ka, pieņemot Regulu (EK) Nr. 2580/2001, saskaņā ar Eiropas Kopienu dibināšanas līguma 308. pantu notika apspriešanās ar Eiropas Parlamentu. Liels paldies par jūsu uzmanību.
(Aplausi)
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētāja kungs, kā tikko minēja Padome, Komisija vēl arvien ir pilnībā apņēmusies īstenot ES pretterorisma stratēģiju, rīcības plānu, kas tika apstiprināts 2005. gadā. Mūsu politiskais mērķis vēl arvien ir panākt pareizo līdzsvaru starp pilsoņu pamattiesībām uz drošību, kas, pirmkārt, ir tiesības uz dzīvību, un citām cilvēku pamattiesībām, tostarp privātuma un procesuālajām tiesībām. Visi informācijas avoti norāda, ka jaunu teroristu uzbrukumu draudi vēl arvien ir lieli. Mūsu dalībvalstu varas iestādēm ir izdevies novērst daļu uzbrukumu, par ko mums ir jābūt ļoti pateicīgiem. Es runāju par Spāniju, Itāliju, Beļģiju, Apvienoto Karalisti un Vāciju. Vakar Dānijas varas iestādes izjauca jaunu teroristu grupu, kurā bija arī dāņu tautības cilvēki un kura bija gatava īstenot spridzināšanu. Ministre Lene Espersen teica, ka tas ir bijis visnopietnākais terorisma gadījums Dānijā.
Šorīt mēs uzzinājām, ka Frankfurtē ir arestēti aizdomās turētie teroristi, un Vācijas aizsardzības ministrs teica, ka uzbrukums būtu bijis nenovēršams.
Vai jūs domājat, ka visos šajos gadījumos nav sasniegti nekādi rezultāti? Vai neuzskatāt, ka teroristu uzbrukuma apturēšana pēdējā tā posmā pati par sevi Eiropai ir fantastisks rezultāts? Mana atbilde ir: jā, ir gan.
(Aplausi)
Tādēļ šeit nav vietas pašapmierinātībai un nevaram arī samazināt savu apsardzi. Pirmkārt, es vēlētos izmantot šo lielisko iespēju jūs informēt par pasākumu paketi, ko pašlaik gatavo mani dienesti un ko šoruden ciešā sadarbībā ar Portugāles Prezidentūru pieņems Komisija. Mēs strādājam pie profilakses un apsūdzībām. Šī pasākumu pakete ietvers Eiropas rīcības plānu sprāgstvielu drošības jomā, priekšlikumu pamatlēmuma par terorisma apkarošanu grozījumiem, lai tas attiektos arī uz ļaunprātīgu interneta izmantošanu no teroristu puses, un priekšlikumu par politiku attiecībā uz Eiropas pasažieru datu reģistru (PDR). Bez tam, šī pasākumu pakete ietvers izvērtējuma ziņojumu par pamatlēmuma par terorismu ieviešanu dalībvalstīs.
Daži vārdi par katru no šiem elementiem:
Eiropas rīcības plāns sprāgstvielu drošības jomā ir turpinājums Komisijas 2005. gada paziņojumam par šo tematu un tā mērķis ir reaģēt uz atkārtotajiem Eiropas Padomes un Iekšlietu ministru padomes aicinājumiem Eiropā uzlabot situāciju sprāgstvielu jomā.
Jūs noteikti atceraties, ka uzbrukumi Madridē tika īstenoti, izmantojot tirdzniecībā pieejamās sprāgstvielas un detonatorus, kas mudināja ES pieprasīt rīcību šajā jomā. Priecājos, ka varu jums paziņot, ka mūsu dienesti kopā ar daudzām ieinteresētajām pusēm, tostarp ar privātā sektora pārstāvjiem, ir paveikuši daudz ļoti labu darbu. Esmu saņēmis ziņojumu, kas, manuprāt, izrādīsies ļoti ambiciozs, no manis izveidotās valsts un privātā sektora ekspertu grupas; šis ziņojums ietver apmēram 50 vērtīgus konkrētus ieteikumus, kā uzlabot sprāgstvielu, prekursoru un detonatoru drošību visā ES. Šie ieteikumi būs pamatā Eiropas rīcības plānam, kas, kā jau teicu, būtu jāpieņem līdz novembrim.
Ziņojumā ierosinātie pasākumi ietver, piemēram, Eiropas sprāgstvielu datu bāzes izveidošanu Eiropolā, no kuras būtu saites uz visiem dalībvalstu atbildīgajiem dienestiem, tādējādi papildinot agrīnās brīdināšanas sistēmu, lai šie dienesti tiktu informēti ļoti ātri, piemēram, situācijās, kad sprāgstvielas tikušas nozagtas vai kad no uzticamas izlūkošanas informācijas ir atklāts jauns teroristu modus operandi.
Te es nonāku pie interneta un pie veida, kā šo instrumentu, kas mūsu pasaulei ir devis milzīgas priekšrocības, ļaunprātīgi izmanto teroristi. Mēs visi zinām, ka teroristi bauda interneta priekšrocības tāpat kā parastie pilsoņi, piemēram, lai plānotu savus uzbrukumus vai lai izplatītu konkrētus pamudinājumus veikt teroristu uzbrukumus.
Priekšrocības, ko sniedz mācības elektroniskā vidē, nav paslīdējušas garām arī teroristu uzmanībai. Interneta vietnēs jūs varat atrast, piemēram, detalizētu informāciju un norādes par visu veidu teroristu taktikām, tostarp par sprāgstvielu izgatavošanu. Manis tikko minētā priekšlikuma mērķis būs nodrošināt, ka šīs negatīvās un kriminālās uzvedības formas kļūst sodāmas visā ES.
Vēl viens šīs pasākumu paketes elements attiecas uz ideju, ka Eiropā ir nepieciešama politika attiecībā uz PDR. Šis priekšlikums vēl arvien tiek apsvērts, bet Komisijas galvenais nodoms ir nodrošināt, ka katra dalībvalsts veido PDR, to apstrādā un nepieciešamības gadījumā nosūta to citām dalībvalstīm. Līdz šim PDR asociējās galvenokārt ar sarunām, kuru mērķis bija nodrošināt, ka mūsu partneri un sabiedrotie, it īpaši Amerikas Savienotās Valstis, pareizi apstrādā Eiropas pilsoņu datus.
Es domāju, ka ir pienācis laiks daļēji mainīt uzsvaru un veltīt līdzekļus Eiropas Savienības drošībai. Eiropas Savienība ir tāds pats potenciālais teroristu uzbrukumu mērķis kā Amerikas Savienotās Valstis, un PDR izmantošana un analīze ir būtisks tiesībaizsardzības līdzeklis, kas ļauj aizsargāt mūsu pilsoņus, kas ir pelnījuši tādu pašu aizsardzību kā Amerikas Savienoto Valstu pilsoņi.
Pasākumu paketes pēdējais elements sastāv no otrā ziņojuma par pamatlēmuma par terorisma apkarošanu īstenošanu. Jaunais ziņojums ietvers arī informāciju par situāciju jaunajās dalībvalstīs, kas nebija pieejama 2004. gadā - jūs saprotat, kādēļ tā.
Te es nonāku pie vispārīgāka jautājuma, kas radies attiecībā uz līdz šim pieņemto pretterorisma pasākumu visaptverošo izvērtēšanu. Protams, es atbalstu politikas efektivitātes izvērtēšanas principu. Kas attiecas īpaši uz tieslietu, brīvības un drošības politikām, jūs varbūt esat informēti par to, ka turpinās darbs pie globālās izvērtēšanas mehānismu izstrādes. Esmu gatavs sadarboties ar Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju, kā to jau iepriekš esmu darījis ar Parlamentu, lai izvērtētu jau esošos pasākumus, tostarp starptautiskos un Eiropas nolīgumus ar mūsu starptautiskajiem partneriem. Taču ļaujiet paskaidrot, ka mans mērķis ir stiprināt, nevis vājināt mūsu spēju visefektīvākajā veidā novērst terorismu un apsūdzēt tā organizētājus.
Kas attiecas uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un Eiropas Savienības institūcijām, es pilnībā piekrītu, ka šis ir būtisks cīņas pret terorismu aspekts. Kā jums ir zināms, esmu aktīvi darbojies šajā jomā. Pēdējos gados esmu izvirzījis vairākus priekšlikumus par datu aizsardzību trešajā pīlārā, par pieejamības principu un elektroniskās komunikācijas datu saglabāšanu. Diemžēl, izņemot datu saglabāšanu, par šiem priekšlikumiem, īpaši par datu aizsardzību trešajā pīlārā, Padomē vienošanās vēl nav panākta. Taču es turpināšu censties panākt to pieņemšanu, un ar Portugāli mums ir principiāla vienošanās mēģināt līdz decembrim pieņemt gala lēmumu par pamatlēmumu par datu aizsardzību trešajā pīlārā.
Ļoti bieži tiek teikts, ka efektīvai sadarbībai ir nepieciešama savstarpēja uzticēšanās, it īpaši terorisma apkarošanā. Es uzskatu, ka uzticību mēs varam veicināt divos veidos. Pirmkārt, nodrošinot skaidru un atbilstošu juridisko sistēmu, kas sniedz pārliecību, ka iesniegtā informācija tiks apstrādāta atbilstošā veidā, un, otrkārt, veicinot pēc iespējas lielāku starptautiskās pieredzes apmaiņu, tostarp kopējas apmācības, lai cilvēki, kas strādā šajā jomā, varētu iepazīties un novērtēt viens otru.
Kas attiecas uz Situāciju centru ("SitCen”), jāsaka, ka tas noteikti Padomei ir nodrošinājis vērtīgu terorisma draudu stratēģisko analīzi, un es, pateicoties sadarbībai ar Javier Solana kungu, esmu izveidojis ļoti labu praktisko sadarbību šajā jautājumā. Tomēr, es neredzu SitCen vietu operatīvās sadarbības jomā, noteikti ne kā izmeklēšanas koordinatoram, jo tā pilnvaras ietver darbu tikai ar tādu informāciju, kas nav personas dati. Tas drīzāk ir Eiropola un Eurojust uzdevums. Es uzskatu, ka šīs ir organizācijas, kam būtu jābūt labāk aprīkotām, lai pildītu šādus uzdevumus.
Mēs nedrīkstam aizmirst, ka liela daļa mūsu pilsoņu - saskaņā ar pēdējiem Eirobarometra datiem, tie ir 84 % - stingri atbalsta ES darbības teroristu un organizētās noziedzības apkarošanā. Tādēļ, pamatojoties uz to, stiprināsim Eiropolu un Eurojust.
Protams, jebkurām mūsu veiktajām darbībām ir jāatbilst pamattiesības reglamentējošajiem tiesību aktiem un Līguma 6. pantam. Es domāju dalībvalstīm iesniegt aptauju par to pieņemtajiem pretterorisma pasākumiem, par to efektivitāti un par to, kā tie ir saistīti ar cilvēktiesību sistēmu. Esmu gatavs jūs informēt par šī pētījuma datiem un rezultātiem.
Nobeigumā, es uzskatu, ka mūsu pretterorisma pasākumiem noteikti ir nepieciešama kopēja rīcība un pilnīga Padomes, Parlamenta un Komisijas līdzdalība. Esmu gatavs vēlreiz pozitīvi reaģēt uz iespējamiem uzaicinājumiem no šī Parlamenta un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, kā to jau esmu darījis kopš manas iecelšanas Komisijā.
(Aplausi)
Manfred Weber
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, iepriekš runājot, G. Catania teica, ka Eiropas sabiedrība bija nobijusies, ka tiesiskums sairst. Eiropas sabiedrība šodienas laikrakstos lasa par teroristu, kuri ir plānojuši noteiktus uzbrukumus, arestiem Dānijā Vācijas sabiedrību šodien pamodina ziņas, ka trīs teroristi ir plānojuši uzbrukt Frankfurtes pie Mainas lidostai. Sabiedrība ir nobijusies. Tas ir satraucoši. Terorisms Eiropā ir izraisījis cilvēku nāvi un lēveni ciešanu. Sabiedrība gaida, ka to aizsargās. Šīs problēmas atrisināšana ir mūsu, Eiropas politiķu, uzdevums.
Kāda ir Eiropas reakcija? Uzklausot šodien Padomes priekšsēdētāju, es sapratu, ka šeit valda stagnācija un paralīze. Esmu vīlies. Kā mēs zinām, terorisma tīkls plešas pār Eiropu. Šūnas sadarbojas, izmantojot internetu un dažādas metodes. Iekšlietu ministri veic savu darbu valstu līmenī un uzskata, ka viņi visu kontrolē.
Es arī atbalstu mūsu īstenoto pasākumu izvērtēšanu un pārbaudīšanu, bet mums ir vajadzīgs arī jauns pamudinājums. Terorisms nav sakauts. Mums ir vajadzīgs jauns sākums. Šī iemesla dēļ Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas demokrātu grupa atbalsta Komisijas iniciatīvas.
Terorisms ir vērsts pret mūsu dzīvesveidu, un tādēļ es vēlos uzsvērt, ka tā apkarošana ir kultūras izaicinājums. Piemēram, Eiropa iestājas par dzimumu līdztiesību, tātad mēs nevēlamies piespiedu laulības Eiropā. Jebkurš, kurš piespiež jaunas meitenes doties laulībā, ir jāsoda. Eiropa iestājas par toleranci, un tādējādi mēs nevēlamies citu reliģiju nosodošus naida paudējus. Es atbalstu šādu cilvēku izraidīšanu no Eiropas. Visiem naida paudējiem es vēlos teikt: nav dieva, kas atbalsta slepkavību.
Es vēlos aicināt, lai šodienas debatēs tiktu dots atbalsts Padomei un jo sevišķi mūsu Komisijai, kura ir ierosinājusi labus priekšlikumus, lai radītu jaunu pamudinājumu.
Jan Marinus Wiersma
PSE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, es uzskatu, ka šodienas debates ir ļoti svarīgas. Parlamentam svarīgi ir arī uzdot jautājumus par progresu dalībvalstu sadarbībā lielākās prioritātes jomā - cīņā pret terorismu. Ir zināmas šaubas par to, vai šī sadarbība vienmēr ir apmierinoša, un vai Padomes reakcija uz draudiem, kas šodien ir minēta jau vairākkārt, vienmēr ir atbilstoša. Steidzamības trūkums ir kļuvis acīmredzams attiecībā uz Padomes progresu vairākos punktos. Saistībā ar to svarīgs ir arī Gijs de Vries pēcteča jautājums pretterorisma koordinatora amatā, kurš pēdējos mēnešus ir vakants. Neatbildēts vēl joprojām ir jautājums par to, kāda bija Padomes reakcija uz C. Fava ziņojumu, Parlamenta vispusīgo ziņojumu par CIP un atsevišķām darbībām, ko izmantoja cīņā pret terorismu. Sadarbība ne vienmēr ir tāda, kādai tai vajadzētu būt, par spīti - šo es vēlos uzsvērt - komisāra F. Frattini, kurš tikko veica savas enerģiskās pieejas papildu demonstrāciju, milzīgajam ieguldījumam. Taču dabīgi, ka tas, ko viņš vēlas un spēj darīt, ir galu galā zināmā mērā atkarīgs no tā, ko Padome atļauj.
Šodien es vēlos pievērst uzmanību it īpaši vienam ļoti svarīgam punktam, par kuru deva mājienu gan komisārs, gan priekšsēdētājs, un tā ir radikalizācija un vervēšana. Mums ir jāmeklē labākais veids, kā apkarot radikalizāciju - vai nu tā ir reliģiski motivēta vai to kultivē labējie ekstrēmisti - Eiropas līmenī, arī dalībvalstīm sadarbojoties. Saistībā ar to svarīgi ir rast veidus, kā palīdzēt jauniešiem, kuri ir atsaucīgi šāda veida radikalizācijai. Šī ir viena no Padomes un Komisijas prioritātēm, un arī Parlaments šo jautājumu apspriedīs tuvākajā nākotnē.
Mums ir jāatklāj jauniešu, kuri radikalizācijas dēļ dažkārt tiek vilināti iesaistīties teroristu aktivitātes, motīvi. Šie motīvi ir tādi kā neapmierinātība ar esošo situāciju, nepatika par to, kas notiek starptautiskajā politikā vai viņu sabiedrības polarizēšanās, jēgas meklējumi un vilšanās pasaules politikā. Arī nabadzība var būt iemesls. Mums ir jāapzina visi šie iemesli, ja mēs vēlamies panākt efektīvu pieeju. To Marokas jauniešu iemesli, kuri ir veikuši uzbrukumus, bieži vien ir atšķirīgi no to jauniešu iemesliem, kuri ir veikuši uzbrukumus Nīderlandē, piemēram, vīrietis, kurš noslepkavoja Theo van Gogh. Mums ir jāapvienojas, lai atrastu argumentus, ar ko varētu apkarot radikalizāciju un uzlabot apstākļus, lai jaunieši nebūtu tik viegli pamudināmi uz radikalizāciju un vardarbību.
Sākotnējais uzdevums ir saglabāt zemu radikālo jauniešu skaitu. Atbilstoša politika šajā jomā ir viens no apspiešanas veidiem: ar profilakses politiku apkarot tos, kuri kūda citus uz vardarbību, apkarot virtuālos interneta tīklus, kas mudina jauniešus uz ekstrēmām darbībām, kā arī grupas. Tas sākas vietējā līmenī, taču to var piemērot arī valstu un Eiropas līmenī. Šajā sakarā vēlos pievērst uzmanību jaunajām Nīderlandes valdības iniciatīvām, kurām ir piešķirti arī ievērojami naudas līdzekļi. Tās piemēro vietējā līmenī, kaimiņattiecību līmenī, lai atrastu pieeju, kā identificēt jauniešus, kuri varētu būt viegli pieejami radikalizācijai un visam, kas ar to saistīts.
Vēlos ieteikt, lai Komisija koncentrējas uz Nīderlandes pieredzi, uz to, kā ar šo praksi var iepazīstināt citas dalībvalstis. Iespējams, ka šim mērķim var izmantot Komisijas Integrācijas fondu, lai veicinātu dažas no šīm aktivitātēm, lai Eiropas pieejai rastos pievienotā vērtība arī šajā jomā. Vēlos vaicāt komisāram vēlreiz, vai arī viņš var paredzēt jebkādas iespējas Nīderlandes prakses apmaiņai ar citām dalībvalstīm, kuras saskaras ar tām pašām problēmām, jo sevišķi lielpilsētās un mazpilsētās.
Graham Watson
ALDE Grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, ja atskatāmies mazliet vairāk kā 2000 gadus senā pagātnē, atcerēsimies, ka 68. gada pirms mūsu ēras rudenī pasaules vienīgā supervara pārcieta terorisma uzbrukumu no vāji organizētu pirātu puses, un, vismaz saskaņā ar Plūtarha rakstīto, panikā Romas senāts ar Lex Gabinia palīdzību Pompejam piešķīra "absolūtas pilnvaras un nekontrolētu varu pār ikvienu”. Izmantojot veco, labo paņēmienu, militārpersonas ar Romas pārbiedēto pilsoņu piekrišanu gāza brīvību, demokrātiju un konstitūciju, un bija vajadzīgi 1800 gadi, lai Eiropā atkal parādītos nobriedusi demokrātija.
Tagad atkal riskējam ar to, ka likumi, kas mums atņem mūsu brīvības, ienāks pa sētas durvīm. Es atzinīgi vērtēju mutiskos jautājumus, ko kolēģi šodien ir iesnieguši apspriešanai un kas ietver ļoti specifiskus jautājumus Padomei un Komisijai.
Es nesaku, ka pretterorisma tiesību akti nebūtu nepieciešami. Trīs cilvēku arests vakar Vācijā un vēl trīs cilvēku arests šorīt Dānijā parāda nepārtrauktos draudus, ko teroristi rada mūsu sabiedrībai. Mana Grupa ir vienota savā uzskatā, ka mums ir nepieciešama plašāka sadarbība tieslietu jomā, lai Eiropolu un Eurojust padarītu pēc iespējas efektīvāku.
Mēs pilnībā atbalstījām Eiropas apcietināšanas orderi, ļaujot Padomei izveidot minimālas procesuālās garantijas. Mēs atbalstītu arī Eiropas FIB. Liberāļi un demokrāti nav maigi pret noziedzību. Patiesi, mēs esam pārsteigti par Eiropadomes, kurā dominē labā spārna pārstāvji, neveiksmīgajiem saskaņotas pieejas meklējumiem likuma un kārtības jautājumam. Tomēr, mēs sakām, ka tiesību aktiem ir jābūt proporcionāliem draudiem.
Un patiesi, ja jau draudi ir tik lieli, tad kādēļ Padome nav iecēlusi jaunu pretterorisma koordinatoru pēc tam, kad pēdējais šis koordinators martā amatu atstāja?
Pašreizējais priekšsēdētāja kungs, jūs mums esat teicis, ka "apsverat, kāds būtu vislabākais sadarbības nodrošināšanas veids”. Kamēr jūs to apsverat, teroristiem ir bijuši seši mēneši laika. Jūs mums sakāt, ka "Amerikas Savienotās Valstis pretterorisma darbībās spēlē vadošo lomu”. Mēs vēlamies, lai Eiropas Savienība nosaka pati savu politiku. Jūs mums sakāt, ka Eiropas Parlamentam ir, es citēju, "viena no galvenajām lomām”, taču izrādās, ka šī galvenā loma ir pieklājības tikšanās reizi sešos mēnešos ar mūsu komitejas priekšsēdētāju.
Es atzinīgi vērtēju komisāra Franco Frattini šodien izteikto piekrišanu kopā ar Parlamentu izvērtēt Eiropas Savienības politikas efektivitāti, un es ceru, ka Padomes prezidentūra līdz ar viņu iesaistīsies šajās debatēs.
Kopš 11. septembra notikumiem mums ir pretterorisma stratēģija, rīcības plāns, pamatlēmums un vairākas sadarbības iniciatīvas. Neviens no šiem dokumentiem nav ticis rūpīgi un atklāti izvērtēts, un to noteikti nav darījušas Eiropas demokrātiskās institūcijas. Padomei un Komisijai būtu Parlaments jāiesaista visaptverošā visu līdz šim pieņemto pasākumu pārskatīšanā.
Šeit Parlamentā mums vajadzētu uzstāt uz darbības izbeigšanas klauzulu ieviešanu pretterorisma tiesību aktos tā, lai tiesību akti, kurus ir iespējams ļaunprātīgi izmantot, vairs nepaliek tiesību sistēmā ne mirkli ilgāk kā nepieciešams.
Mēs pašlaik strādājam, piemēram, pie trešā un pēdējā PDR nolīguma, kas ilgtermiņā noteiktas tiesības apmaina pret nenoteiktiem labumiem. Mana Grupa apšauba, vai drošībai tiešām ir nepieciešams, lai Amerikas Savienoto Valstu valdība par mums zina visus sīkumus.
Komisār Franco Frattini, jūs mums sakāt, ka 85 % pilsoņu stingri atbalsta Eiropas rīcību. Manuel Lobo Antunes, jūs mums sakāt, ka Prezidentūrai nav šaubu, ka pilsoņi atbalsta tās veiktos pasākumus. Vai jūs abi šovasar ne reizi neesat izgājuši caur lidostu drošības pārbaudēm? Vai neesat dzirdējuši, kā jaunas sievietes jautā, kādēļ viņu lūpukrāsa pirms iekāpšanas lidmašīnā ir jākonfiscē? Vai neesat dzirdējuši, kā padzīvojušas lēdijas neapmierināti vaimanā, kad tiek atņemtas viņu kāju nagu šķērītes? Vai neesat dzirdējuši cilvēku sašutumu par to, kā pretterorisma likumi tiek izmantoti komerciāla labuma gūšanai? Mana vietējā lidosta tagad no cilvēkiem iekasē 50 pensus par plastmasas maisiņu, kurā ceļotājiem ir jāieliek sava zobu pasta. Vēlētāji man ir rakstījuši par to, cik daudz par ūdeni pudelēs tiek iekasēts drošības kontroles slēgtajās zonās.
Lex Gabinia bija klasiska likumu, kas rada neparedzētas sekas, ilustrācija, jo pilnībā likvidēja institūcijas, ko it kā bija paredzēts aizsargāt. Ceru, ka Eiropas pretterorisma tiesību akti beigās neizrādīsies tādi paši.
Karls Popers reiz ir teicis: "Mums sava brīvība ir jāplāno ne tikai drošības dēļ, jo tikai un vienīgi brīvība drošību var padarīt patiesi drošu”.
(Aplausi)
Konrad Szymański
Priekšsēdētāja kungs, pēc traģiskās pieredzes Ņujorkā, Madridē un Londonā mūsu spēja sadarboties pretterorisma jautājumos ir palielinājusies gan ES, gan transatlantiskā kontekstā. Mums ir jāveic turpmākas darbības šajā virzienā.
Mūsu bažas par privātumu un pilsoņu tiesībām nav jāizmanto, lai attaisnotu efektīvu darbību bloķēšanu. Šajā jomā par drošību tiek maksāta nenovērtējama cena. Tas, ko mūsu pilsoņiem visvairāk vajag, ir drošība.
Ir nepieciešamas arī pārmaiņas starptautiskajās tiesībās. Mūsdienu terorisms ir radījis līdz šim nezināmu fenomenu - bezvalsts kareivi. Tas, ka viņš nepieder nevienai valstij, sarežģī Ženēvas konvencijas piemērošanu. Tajā pašā laikā mums ir jāpiekrīt, ka nav jēgas dot teroristiem Eiropas soda procesiem raksturīgās procesuālās tiesības, un ka tas atņem mums šī fenomena apkarošanas efektivitāti.
Cem Özdemir
Priekšsēdētāja kungs, šodien mēs uzzinām jaunumus par aizdomās turēto teroristu arestiem Dānijā un Vācijā, kas jau ir pieminēti vairākkārt. Tas apliecina, ka šī problēma nav teorētiska, bet gan reāla. Šajā gadījumā moto "jo vairāk, jo labāk” nevar būt dienas kārtībā; tā vietā mums ir vajadzīgi mērķtiecīgi pasākumi, kas ir koordinēti visā Eiropā un kuri pirmkārt pierāda, ka praksē ir lietderīgi un patiesi noderīgi.
Tas noved pie mana pirmā punkta, proti, steidzamas vajadzības pēc pasākumu, ko līdz šim veikušas dalībvalstis, pārskata. Es atzinīgi vērtēju komisāra paziņojumu, ka tiks sastādīta anketa. Mums ir vajadzīgs šis novērtējums tieši tāpēc, ka mēs vēlamies pārliecināt mūsu pilsoņus par pretterorisma pasākumu nepieciešamību. Tomēr, to veicot, mums ir jāpierāda, ka tie ir arī patiesi efektīvi.
Visbeidzot mēs vēlamies zināt, kas līdz šim ir sasniegts cīņā pret terorismu. Saistībā ar to mēs esam ieinteresēti arī atteikumā paust nostāju par līdz šim CIP veiktajiem nelikumīgajiem cilvēku nolaupīšanas gadījumiem Eiropā. Arī šajā jautājumā mums ir vajadzīgas atbildes. Es vēlos izskaidrot vienu lietu: slepenie cietumi un personu izdošana trešām valstīm, kurās tiek veikta spīdzināšana, arī ir saistīta ar cīņu pret terorismu, proti, tā morālo dimensiju. Cīņā pret terorismu morālo dimensiju nedrīkst atstāt novārtā, jo arī šai ziņā ir jāgūst virsroka, ja vēlamies uzvarēt.
Daži runātāji šajās debatēs minēja, ka svarīga ir Eiropas Parlamenta iesaistīšanās. Es uzskatu, ka Padomes prezidentūrai ir jāsaprot, ka brīvi ievēlētu tautas pārstāvju iesaistīšanās ir obligāta sekmīgas darbības nolūkā. Es vēlos, lai Padomes prezidentūra stiprinātu šo diskusiju aspektu. Kā priekšsēdētājam ir zināms, Eiropas Tiesa ir atkārtoti nolēmusi, ka ar ES teroristu organizāciju sarakstiem tiek pārkāptas gan Kopienas, gan starptautiskās tiesības. Es atzinīgi vērtēju viņa šodien paustos komentārus šajā jautājumā. Tomēr esmu ieinteresēts arī dzirdēt, vai ikgadējais novērtējums, par kuru viņš stāstīja, būs pieejams Parlamentam un Pilsoņu brīvības, tieslietu un iekšlietu komitejai. Galu galā mums tas ir vajadzīgs darbam, lai nodrošinātu, ka mēs patiesi apzināmies, kas notiek ar "teroristu sarakstu” tādā mērā, lai tiktu nodrošināts tiesiskums un parlamentārā kontrole, kā arī, lai varētu nodrošināt, ka tie, kuri sarakstā iekļauti nepareizi, tiek no tā izņemti cik ātri vien iespējams.
ES pretterorisma koordinatora jautājums jau tika pieminēts. Mēs vēlamies zināt turpmākos plānus saistībā ar šo amatu. Principā mana grupa nav pret šādu Eiropas koordinatoru. Teorētiski tā būtība ir apvienot kompetences šajā jomā, censties apkopot pieredzes valstu līmenī. Tomēr esam ieinteresēti arī dzirdēt, kas Padomes prezidentūrai ir sakāms par darbu, ko Eiropas līmenī līdz šim brīdim ir paveikusi pretterorisma vienība. Kādu pieredzi tā ir devusi? Tādēļ mans jautājums priekšsēdētājam ir šāds: kādu mācību jūs esat guvuši no G. de Vries līdzšinējā darba?
Tobias Pflüger
Priekšsēdētāja kungs, manuprāt, šīs debates ir ļoti svarīgas Eiropas Savienības demokrātijai. Ir vērts palūkoties atpakaļ. Kopš 2001. gada 12. septembra "karš” tiek vērsts pret terorismu. Šajā dienā NATO atsaucās uz savstarpēju aizsardzības klauzulu, uzbrukumus Ņujorkai un Vašingtonai nepareizi novērtējot kā militārus uzbrukumus. Kā šo savstarpējo aizsardzības klauzulu var atsaukt, nav zināms. Šobrīd "karš pret terorismu” tiek īstenots visā pasaulē, piemēram, Afganistānā, kur Irākas ietekme pakāpeniski palielinās, kamēr vietējā līmenī arvien vairāk un vairāk pamattiesības un pilsoņu tiesības tiek padarītas par spēkā neesošām. Vispārējo situāciju var raksturot kā pastāvīgu ārkārtas stāvokli.
ES ir pieņēmusi pamatlēmumu par terorisma apkarošanu. Tajā ir noteikts liels daudzums punktu, kuri tiek īstenoti vai jāīsteno ES dalībvalstīm vai ES.
Pašreiz mēs redzam pēc plaši izplatīto "akcionismu”, īpaši tas sakāms par Vācijas iekšlietu ministru Wolfgang Schäuble, kurš visu raksturo kā terorismu un ir skaidri pārkāpis robežas tam, kas patiesi ir nepieciešams.
Pēc Londonas terora akta, rakstnieks A. L. Kennedy izteica ļoti interesantu komentāru, kuru es vēlētos šeit citēt: "Neviens nemin, ka briesmīgi lielais upuru skaits Bagdādē lielākajā daļā dienu tiktu uzskatīts vien par pieticīgu. Neviens nesaka, ka, izlemjot sūtīt mūsu kareivjus karā mūsu labuma dēļ, Tony Blair ir pakļāvis arī savu valsti briesmām [...] Neviens nepiemin, ka mūsu darbības ir tikai palielinājušas terora aktu skaitu un biežumu. Neviens nenorāda, ka pat mēs esam attaisnojuši cietumnieku spīdzināšanu, sakot, ka terora aktus var novērst šādā veidā. Neviens nepiemin, ka lielākajai pasaules daļai arī mēs esam teroristi.” Tas ir tieši tas, no kā vajadzētu izvairīties un kādēļ pamattiesību un pilsoņu tiesību pārkāpumi ir jāpārtrauc.
Johannes Blokland
IND/DEM grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, vēlos sākt, izsakot sirsnīgu pateicību Padomes priekšsēdētāja un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniekam par izsmeļošajām atbildēm uz mūsu jautājumiem. Esmu apmierināts, ka šīs debates rada mums iespēju palūkoties atpakaļ, lai virzītos atkal uz priekšu. Šo debašu priekšplānā ir jautājums, kādi pasākumi ir veikti terorisma apkarošanā, un vai tie ir bijuši efektīvi. Taču vēl joprojām daudz svarīgāks ir jautājums par to, vai šie pasākumi nenonāk konfliktā ar demokrātisko likuma varu.
Šodien mēs gatavojamies balsot par noteikumu grozījumiem saistībā ar rokas bagāžu gaisa transportā. G. Watson kungs jau izteicās par šo jautājumu. Ceru, ka šis balsojums pieliks punktu pretrunīgam pasākumam. Noteikumi par šķidrumu aizliegumu nav efektīvi un rada lielu pretestību. Mums ir jānodrošina, ka cīņa pret terorismu nekļūst par politisku māniju. Kopš 2001. gada uzbrukumiem ir savākts milzum liels informācijas daudzums, tomēr pēc informācijas savākšanas ir jāveic tās apstrāde. Pēc terora aktiem Londonā un Madridē atklājās, ka izlūkdienestu rīcībā patiesi ir informācija, taču tie nerīkojās laikus. Informācija var būt pieejama, taču tās izmantošana vēl joprojām ir problēma.
Nesen Nīderlandē tika publicēta grāmata par terorismu un tiem, kas to apkaro. Tajā vēsturiskā perspektīvā ir pierādīts, ka terorisma efektivitāte ir ierobežota. No otras puses cīņai pret terorismu dažkārt ir liela ietekme uz sabiedrību, kā rezultātā rodas aizkaitinājums. Tie, kas apkaro terorismu, cīņas gaitā zaudē savu morālo nopelnu līdzsvaru pret pilsoņiem, un tas ir teroristu ieguvums. Tādēļ, pieņemot jaunus pasākumus, mums ir jāpanāk nepieciešamais līdzsvars starp tiesiskumu un efektīvu cīņu pret terorismu. Šajā sakarā uzraudzība ir likumīgs Parlamenta instruments.
Bijušais pretterorisma koordinators Gijs de Vries ir teicis, ka viņa darbības laikā neviena Eiropas dalībvalsts nevēlējās izveidot Eiropas policijas spēkus vai Eiropas drošības dienestu. Dalībvalstis vēlas, lai drošība tiktu nodrošināta valstu līmenī. Tomēr mēs vēl joprojām mēģinām organizēt Eiropas sadarbību. Viena problēma, kas no tā rodas, ir šādas sadarbības demokrātiskās kontroles trūkums. Valstu parlamenti uzrauga savus dienestus, bet neuzrauga šo sadarbību. Ko Padome domā par Eiropas Parlamenta pastāvīgu un regulāru informēšanu? Ar šo es nedomāju pirmkārt izveidot jaunus pasākumus apstiprināšanai, bet gan atbildēt uz jautājumiem, kas tagad tiek tik bieži uzdoti. Piemēram, valstu parlamentu drošības komiteju gadījumā, šādas sanāksmes jāatļauj veikt aiz slēgtām durvīm. Es vēlos dzirdēt, vai Padome vēlas sadarboties šajā ziņā.
Andreas Mölzer
Priekšsēdētāja kungs, jaunākie ziņojumi no Dānijas un Frankfurtes pie Mainas Vācijā ir pierādījums, ka islāmistu terorisma draudi nav pazuduši. Tomēr jaunākie pētījumi liecina, ka šie draudi arvien retāk nāk no ārpuses - t. i. no Al-Qaida -, nekā tos rada jaunie musulmaņi, kas dzīvo Eiropas Savienībā un kurus ir uzņēmīgi pret radikalizāciju un vēlāk var kļūt par teroristiem.
Teroristi nenokrīt vienkārši no gaisa, tāpēc potenciālie teroristi izaug mūsu paralēlajās islāmistu sabiedrībās, kurās liela un postoša loma ir medresēm un naida kurinātājiem. Pateicoties politkorektumam, visus Eiropas pamatiedzīvotājus viegli var nodēvēt par labējiem ekstrēmistiem vai pat rasistiem, kuri pastāv uz savu pamatkultūru, savukārt migranti reti saskaras ar šo problēmu. Islāmistu paralēlās sabiedrības, kas šobrīd pastāv visā Eiropā, bieži vien ir nepietiekami novērtētas.
Terorisma saknes bieži vien ir jau skolās. Pēc tam tās turpinās jauniešu bandās un pēc šīs radikalizēšanās var turpināties uzbrukumos. Mūsu sabiedrībā ir jāpārvar plaisas, kurās var zelt terorisms, plaisas, kas radušās nepiemērotas tolerances dēļ. Mums ir jānosaka robežas; pavisam noteikti nav vajadzība paciest pilnīgi visu. Pārmainot mūsu tradicionālo dzīvesveidu un noliedzot savu kultūru, tiek radīta labāka augsne terorismam. Tādēļ šis ir pēdējais brīdis, lai arī Brisele pieņemtu, ka multikulturālais redzējums ir sagruvis, un visbeidzot atkal atbalstītu Eiropas pamattautas tā vietā, lai pastāvīgi tās diskreditētu, aizbildinoties ar rasisma apspiešanu.
Jim Allister
Priekšsēdētāja kungs, īstenībā ir tikai divi jautājumi, par kuriem es šajās debatēs vēlētos runāt. Pirmkārt, visi vai lielākā daļa no mums var nākt uz šo Parlamentu un izteikt nožēlu par terorismu un to apsūdzēt, un to mēs arī darām, jo terorisms visās tā formās ir nekrietns un neattaisnojams. Bet vai mēs ES vienmēr arī konsekventi praktizējam to, ko sludinām?
Notikumi Frankfurtē un Dānijā ir atgādinājums par vienmēr klātesošajiem terorisma draudiem. Ja kādas valdības ministrs kaut kur ES būtu nosodījis šī rīta arestus vai arī vēlāk pretojies ar tiem saistītajai, neizbēgamajai cilvēku izdošanai, mēs visi justos aizvainoti, jo terorisms ir terorisms un tam nav noilguma.
Tomēr manā mazajā valstī pirms dažām nedēļām bija gadījums, kad premjerministra vietnieks Martin McGuinness, kurš vairāk par visiem zina par terorisma riebīgo praksi, kaismīgi nopēla Vācijas valdības saskaņā ar Eiropas apcietināšanas orderi iesniegto lūgumu izdot Īru republikāņu armijas pārstāvi, kas tiek turēts aizdomās par spridzināšanu Vācijā pirms daudziem gadiem. Šāda uzvedība ir neciešama. Tāda pati bija Īrijas patvēruma sniegšana trim Īru republikāņu armijas teroristiem, kas tika atzīti par vainīgiem Kolumbijā.
Tādēļ, es saku, ka tas mums visiem Eiropā liek vadīties pēc dotā piemēra. Mēs nevaram terorisma apkarošanā būt izvēlīgi. Ja mēs esam pret to, tad mums ir jābūt pret to pilnībā un atbilstoši arī jārīkojas. Ja jūs atbalstāt likuma varu, tad jūs neuzbrūkat un neprotestējat pret starptautiskā tiesiskuma nodrošināšanas līdzekļiem.
Otrs jautājums, par ko vēlos runāt, ir ETA pievēršanās aktīvajam terorismam, kas ir savlaicīgs atgādinājums, ka paretam teroristu leopards tomēr maina sava kažoka plankumus. Tiem, kas zemojas terorisma priekšā, ir amorāls domāšanas veids, kas taktisku iemeslu dēļ spēj pārslēgties uz šķietamu politisko līdzekļu izmantošanu, ja tā kādu laiku labāk palīdz sasniegt to mērķus.
Mums visiem vajadzētu uzmanīties no šādiem gadījumiem un nekad nepieļaut kļūdas, spriežot par teroristiem saskaņā ar mūsu pašu standartiem.
Jaime Mayor Oreja
(ES) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos sākt, sakot, ka cīņa nav pret terorisma fenomenu. Katrā gadījumā cīņa ir pret noteiktu organizāciju, kurai ir noteikta politiskā darba kārtība un īpaši politiskie mērķi.
Tādēļ mums ir jāsāk, nosaucot tās teroristu organizācijas, ar kurām mēs saskaramies, un šobrīd lielākais risks, ar ko Eiropas Savienībai būs jāsaskaras, ir džihāda teroristu organizācija, kura nav parādība, bet drīzāk organizācija, kas jau ir pārvarējusi bailes veikt uzbrukumus mūsu kontinentā.
Atšķirība starp šo organizāciju un citām tradicionālajām organizācijām, kuras ir pārsteigušas Eiropas Savienību un uzbrūk tai, ir tāda, ka ļoti daudz no tās vēl nav apzināta, jo mēs neizprotam uzbrukumu ritmu vai iemeslus valstu izvēlē, un tāpēc, ka viņu izjūta piemērota laika izvēlē ievērojami atšķiras no mūsu izpratnes.
Šī iemesla dēļ, kā G. Watson kungs ļoti labi teica, ES iestāžu uzdevums ir nevis izveidot izsmeļošu pasākumu sarakstu, bet drīzāk ir laiks izveidot Eiropas iestādes, pīlārus un noteikt pat darbības jomas Eiropas iestādēm cīņā pret terorismu.
Mums ir jāmeklē virziens. Šajā jomā nav jāizsludina arvien vairāk pasākumu. Mums ir jāizprot, ka ES iestādēm ir jākonstatē, kas mums visvairāk ir vajadzīgs, lai cīnītos pret šo organizāciju, un tā ir izlūkošana un informācija.
Tādēļ vispirms un galvenokārt mums ir nepieciešams Eiropas modelis cīņai pret šo teroristu organizāciju, citādi Eiropā 2025. gadā, ja Eiropas Savienība neveiks uzlabojumus, ja tā nenesīs nekādu labumu, kā arī nebūs nedz lietderīga, nedz palīdzēs eiropiešiem cīņā pret terorismu, radīsies jautājums, kāda ir jēga no Eiropas Savienības.
Bárbara Dührkop Dührkop
(ES) Priekšsēdētāja kungs, es nedomāju, ka tas ir atkārtots ad nauseam, ka terorisma fenomens, kurš, protams, ir skaidri identificējamas grupas, ir ne tikai Eiropas problēma; tā ir globāla problēma, kā Padome to norādīja, un nav šaubu, ka mums ir vajadzīga globāla un Eiropas reakcija.
Manuprāt, un, ņemot vērā F. Frattini kunga teikto, par to, kas notika šorīt Frankfurtē, par ko es arī biju dzirdējusi, kas, iespējams, ir vislielākais izaicinājums, ar ko ES ir nācies saskarties, jo tas ne tikai ietekmē pilsoņu drošību un to fizisko neaizskaramību, bet mēģina apdraudēt arī kaut ko ļoti svarīgu: tas mēģina apdraudēt demokrātisko sabiedrību vērtības. Tādēļ ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Savienība vienotos par kopēju reakciju.
Es uzskatu, ka šis mutiskais jautājums Parlamentam parāda, cik ļoti Parlaments vēlas panākt progresu cīņā pret terorismu, taču tas parāda arī to, ka esam norūpējušies, jo G. Watson iepazīstināja ar vairākiem jautājumiem, kas varētu būt novirzes īstenoto pasākumu kontekstā, jo pirmkārt šajā cīņā mums ir arī atbildība pret demokrātiju un brīvību, kura ir ļoti svarīga un nedrīkst tikt aizmirsta.
Es vēlos teikt arī to, ka, manuprāt, pasākumi ir nepieciešami tāpat kā viss, ko esam darījuši, un viss, ko F. Frattini teica, notiks, un ka policijas veiktais darbs arī ir ļoti svarīgs, taču ar to nepietiek. Manuprāt, mums ir jāstiprina politika, kas veido integrāciju un dialogu dažādu kultūru starpā. Es domāju, ka civilizāciju alianse ir teicams instruments cīņā pret terorismu.
Mums ir jāturpina tas, par ko mēs spriedām Tamperē, un darbs, ko pēc tam veicām Hāgā, lai nostiprinātu mūsu teikto: brīvības, drošības un tiesiskuma līdzsvars.
Tādēļ Eiropas Parlaments steidzās pieņemt Prīmes Līgumu pirms vasaras. Iespēja ātri un efektīvi veikt precīzu informācijas apmaiņu ir ļoti svarīga, lai īstenotu starptautisko sadarbību pret terorismu.
Tā ir tiesa, ka mēs sakām, ka ir jāsaskaņo pilsoņu tiesības un cilvēktiesības ar drošības nodrošināšanu. Eiropas Parlamentam ir izšķiroša loma, bet, kā norāda Padome, šobrīd Parlaments nevar efektīvi noteikt to, kas notiek šajā jomā.
Vai nu Padome pieņem vienprātīgu lēmumu, vai nepieņem lēmumu vispār. Šis, manuprāt, ir iemesls, kas vājina un ierobežo Eiropas Savienības spējas reaģēt uz jauniem izaicinājumiem. Kā G. Watsona kungs jau skaidri izteicās, vienīgā iespēja Eiropas Parlamentam strādāt kopā ar Padomi ir koleģiālas tikšanās, un kā demokrātiski ievēlētai asamblejai mums ir jābūt iespējai piedalīties lēmumu pieņemšanā.
Mēs atzinīgi vērtējam Eiropas Pamattiesību aģentūras izveidi, un ceram, ka šī aģentūra spēs taisnīgi uzraudzīt visas ES aktivitātes policijas un tiesu iestāžu sadarbības jomā.
Vēlos arī norādīt, ka mūsu grupa atbalsta ES pretterorisma koordinatoru, lai kurš tas arī būtu, bet tas ir jāieceļ drīz. Svarīgi ir, lai viņš vai viņa nebūtu tikai "papīra tīģeris”, bet viņam vai viņai būtu dots skaidrs un spēcīgs mandāts.
Visbeidzot, un ar šo arī beigšu, manuprāt, ir tiesa, sakot, ka Eiropas Savienības darbībai cīņā pret terorismu un tās sekām vajadzētu iegūt svarīgu dimensiju: upuru un viņu ģimeņu atbalstu un aizsardzību.
Sarah Ludford
Priekšsēdētāja kungs, būdama no Londonas, es nekādā veidā nemazinu terorisma draudus. Patiesi, mēs, londonieši to esam pacietuši gadu desmitiem, arī tad, kad tas bija Īru republikāņu armijas terorisms, ko daļēji finansēja Amerikas Savienotās Valstis. Morāles augstumi ir nedroša vieta.
Eiropols mums saka, ka ES pagājušā gadā ir bijuši gandrīz 500 teroristu uzbrukumi. Protams, tas ir liels noziedzības drauds, taču tāpat tāda ir narkotiku kontrabanda, cilvēku tirdzniecība un korupcija. Kādēļ no Padomes puses nav nekādas rīcības, lai liktu visām dalībvalstīm parakstīt un ratificēt Eiropas Konvenciju cīņai pret cilvēku tirdzniecību? Kur bija Padomes protests tad, kad Apvienotās Karalistes valdība janvārī pārtrauca plašo pētījumu par korupciju ieroču ražošanas jomas "nacionālajā čempionuzņēmumā” BAE?
Tikai tas, ka liberāļi apšauba aizlieguma lidmašīnu salonos ienest šķidrumus efektivitāti salīdzinājumā ar tā radītajām neērtībām, un apstrīd masveida personas datu apkopošanu, vēl nebūt nenozīmē, ka mēs esam maigi pret terorismu. Neviena politikas joma nedrīkst izbēgt no demokrātiskās atbildības.
Es jutos lepna, ka varēju būt Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietniece pētījumā par ieslodzīto ārkārtas pārvietošanu, un piekrītu pārmetumiem, ko citi ir izteikuši par pilnīgo klusumu no Padomes puses, zinot par mūsu secinājumiem, ka daudzas dalībvalstis ir bijušas iesaistītas masveida cilvēktiesību pārkāpumos, nolaupīšanās un spīdzināšanās.
Padomei vajadzētu ieskatīties pašai savā dārziņā pirms tā kāri aprij ES pilsoņu pilsoniskās brīvības. Parlamenta deputātiem nav bijis nekādas informācijas par Pamatlēmuma par terorisma apkarošanu īstenošanu, kas tika pieņemts pirms vairāk nekā pieciem gadiem. Vai katra dalībvalsts to ir pilnībā transponējusi? Cik terorisma gadījumi jau ir bijuši? Cik izmeklēšanas vai notiesāšanas gadījumi ir reģistrēti? Mēs zinām, ka valsts iestādes pat vienas valsts robežās nedalās ar informāciju greizsirdības, cīņas par varu un sacensības dēļ, nemaz nerunājot par pārrobežu sadarbību. Kādēļ gan nepārvērst to par prioritāti, nevis fanātiski izdot tiesību aktus, kas mums nepārtraukti atņem mūsu privātumu?
Pastāv lielas pretrunas arī attiecībā uz attieksmi pret radikālismu. Šis ir svarīgs jautājums, taču tas nozīmē arī vairākuma mēreno musulmaņu integrāciju, taču ES vēl arvien ir tādas daļas, kur tiek likti šķēršļi mošeju celtniecībai. Kāpēc gan nerisināt šo jautājumu?
Konrad Szymański izteica ekstrēmu labējā spārna viedokli, ka mēs nevaram par drošību maksāt pārāk augstu cenu. Nav iespējams tam vēl vairāk nepiekrist, kā to daru es. Vai tas nav tas, ko komunisti teica, lai attaisnotu savas represijas? Tā vietā, lai drošības vārdā tirgotos ar brīvību, paskatīsimies uz to, kas tiešām darbojas: mērķtiecīgas izmeklēšanas un policijas kontrole, kas balstās uz izlūkošanas informāciju. Tas ir veids, kā saglabāt sabiedrības uzticību un sadarbību.
Mario Borghezio
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, 11. septembrī Briselē daudzas demokrātiskās katoļu un kristiešu organizācijas organizēja lielu demonstrāciju pret islāmistu terorismu, kā arī 11. septembra upuru piemiņai, bet Briseles mērs sociālists to aizliedza ar iekšpolitiku saistītu nožēlojamu iemeslu dēļ.
Tas raida negatīvus signālus terorismam, taču vēl joprojām daudz nopietnāka ir premjera Romano Prodi un ārlietu ministra M. D'Alema mēģināšana izpatikt Hamas teroristiem. Tā vietā Eiropas sūtītajiem politiskajiem signāliem ir jābūt vienotiem pret islāmistu terorismu, un mums jābūt vienotiem, uzstājoties pret tiem, kuri uzstājas pret mums un mūsu drošību.
Es atzinīgi vērtēju komisāra izteikumu par to, ka Eiropas pilsoņi ir vairāk jāaizsargā, un viņiem jājūtas vairāk aizsargātiem, vismaz tikpat, cik ASV pilsoņiem, un ka tādēļ ir jāstiprina transatlantiskās attiecības. Tomēr es prasu jums, F. Frattini kungs, vai mēs esam gatavi nenovēršamajiem teroristu draudiem izmantot bakterioloģiskos ieročus vai, piemēram, nedod Dievs, kodolieročus? Dienvideiropa pierādīja, ka nav gatava ugunsgrēku draudiem, bet tagad izskatās, ka mums ir jādara vēl vairāk - daudz vairāk. Es vēlu jums veiksmi jūsu darbā, F. Frattini kungs.
Kyriacos Triantaphyllidis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, ļaujiet man sākt, norādot, ka centieni pēdējos gados terorismu padarīt par Eiropas Savienības galveno projektu un prioritāti ir izvērtušies neveiksmīgi.
ASV slepenie dienesti drīkstēs uzraudzīt jebkuras telefona sarunas, darbības internetā un e-pasta vēstules bez ierobežojuma visos ASV bāzētajos serveros. Šāds pavērsiens ir vēl viens mēģinājums panākt vispārējo kontroli un pilsoņu kārtības drošināšanu visā pasaulē, un ES diemžēl samierinās ar pieņemtajiem pasākumiem, kas ir pierādījuši, ka ir traucēkļi tās attīstībā. Liela daļa no ES budžeta ir piešķirti, lai izveidotu un stiprinātu policijas aģentūras, militārās operācijas, migrantu aizturēšanas centrus utt.
Es īpaši vēlos pieminēt teroristu sarakstu sastādīšanu. Šie saraksti nav pakļauti jebkādai demokrātiskai vai iestāžu normatīvai kontrolei vai jebkādai tiesu revīzijas vai pārsūdzības pārbaudes procedūrai. Pat pēc Eiropas Tiesas 2006. gada 12. septembra spriedumiem, kad tā publicēja spriedumu par nepietiekamu kontroli un neatbilstību vajadzīgiem pasākumiem, lai aizsargātu cilvēktiesības, Eiropas Savienība veica vien virspusējas izmaiņas.
Pamatproblēma nav atrisināta. Dalībvalstīm nav jāiesniedz pierādījumi par personām, ko tās ierosina iekļaut sarakstā, turpretim Komisija, kas ir daudz bīstamāk, ir vienīgā atbildīgā par šo personu un organizāciju vārdu iekļaušanu vai izņemšanu no šī saraksta. Citiem vārdiem sakot, priekšsēdētāja kungs, Komisija turpina būt tiesnesis, zvērinātie un bende vienā personā.
Koenraad Dillen
(NL) Priekšsēdētāja kungs, ar nožēlu man jānorāda, ka liela daļa cilvēku šajā sēžu zālē izvairās saukt lietas īstajos vārdos. Vai mums tas patīk vai ne, neērtā realitāte ir tāda, ka starptautiskais terorisms ir tikai un vienīgi karš, ko islāma ekstrēmisti pasludinājuši pret rietumiem un Eiropu. Mums ir jābūt drosmīgiem, lai atzītu, ka ienaidnieks jau ir iekļuvis mūsu teritorijā. Džihada tīkli darbojas visā Eiropā, un mošejas aicina ticīgos svētajā karā pret mūsu atvērto sabiedrību. Vakar mēs saņēmām papildu piemērus šim no Dānijas. Tādēļ ir nepieciešami vispusīgi pasākumi pret islāmistu Trojas zirgu, kas nekad vēl nav bijis tik liels. Visbeidzot mums ir tiesības un pienākums aizsargāt mūsu atvērtās sabiedrības vērtības.
Bet vai mēs to darām? Kā mans kolēģis deputāts M. Borghezio nupat teica, tipiska eiropiešu gļēvulības izpausme ir Briseles mēra sociālista Freddy Thielemans lēmums aizliegt 11. septembrī plānoto maršu pret pieaugošo Eiropas islamizāciju, pamatojoties ar to, ka demonstrāciju varētu uzskatīt par noraidošu izturēšanos pret arvien vairāk pieaugošo vēlēšanās ieinteresēto islāmistu kopienu. Eiropa mēģina propagandēt atvērtas sabiedrības vērtības, galvenokārt vārda brīvību visā pasaulē, vienlaikus neļaujot izpausties pašas Eiropas vērtību aizstāvjiem tās oficiālajā galvaspilsētā. Tas daudz ko liecina par šo Parlamentu, ka šajā jautājumā nav pieņemta skaidra nostāja.
Timothy Kirkhope
Priekšsēdētāja kungs, šīs debates ir par mūsu cilvēku drošību un mūsu dzīvesveida saglabāšanu, mūsu liberālo demokrātiju, likuma varu un brīvības aizsardzību.
Terorisms trāpa tieši sirdī visam minētajam. Terorisms visās tā formās nosaka cīņu starp labo un ļauno, un mums ir jākļūst arvien piesardzīgākiem. Lielbritānijā mums bija Īru republikāņu armija, ar ko cīnīties trīs gadu desmitus. Nesenākā pagātnē bija teroristu-pašnāvnieku uzbrukumi Londonā un mēģinājumi radīt asinspirti Glāzgovā.
Mani Spānijas kolēģi cīnās ar ļaunu terorisma kampaņu, ko veic ETA. Mēs pilnībā viņus atbalstām viņu drosmīgajā reakcijā uz notiekošo. Radikalizācijas novēršana ir liels izaicinājums, taču mēs dzīvojam pasaulē, kur terora draudi nepārtraukti mainās un kļūst arvien sarežģītāki. Pasaules demokrātijām ir jāpaliek piesardzīgām, efektīvāk jādalās ar izlūkošanas informāciju un jābūt gatavām veikt stingras darbības.
Terorisms ir karadarbība mūsu sabiedrībā. To veic noziedznieki un slepkavas, kas ienīst mūsu demokrātiju un brīvību. Teroristu grupas ir jāaizliedz, un ir jānoķer tie, kas veic vardarbīgas darbības, mudina uz terorismu un palīdz teroristiem. Kas attiecas uz darbībām, ko ES dalībvalstis varētu veikt kopā, mēs nedēļas nogalē redzējām ETA spridzekļu izgatavotāju arestu. Tas parāda, ka kopējas izmeklēšanas komandas cīņai pret terorismu dod pievienoto vērtību.
Šodien mēs balsojam par ierobežojumiem lidmašīnu salonos ienest šķidrumus. Ceļotāju drošībai ir jābūt mūsu galvenajam uzdevumam - mūsu, valdību, lidostu operatoru un aviokompāniju uzdevumam. Taču, kā jau ar visiem tiesību aktiem, uzlabojumi var tikt ieviesti tikai, ņemot vērā pieredzi, un es domāju, ka šis ir labs gadījums, kad pārskatīt, kā tas viss darbojas.
Tajā pašā laikā mums pamatā būtu jāpaļaujas uz pieejamo izlūkošanas informāciju, lai tādiem likumdevējiem kā mums palīdzētu noteikt nepārtraukto draudu raksturu un apmēru. Es atzinīgi vērtēju komisāra Franco Frattini priekšlikumus, kas šajā ziņā ir pozitīvi.
Es atzīstu, ka līdzsvars ir trausls, taču jebkurā gadījumā mums vienmēr ir jādara viss, ko varam, lai aizsargātu mūsu cilvēkus no terorisma ļaunuma un iznīcinošajiem plāniem.
Claudio Fava
. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es uzskatu, ka šīs diskusijas mums palīdzēs novērtēt situāciju, kā arī novērst dažas bīstamas kļūdas, jo īpaši pirmo. Mēs apspriežam stratēģiju pret terorismu, nevis pret islāmu, tādēļ terorisma cēloņu novēršanas vienkāršošana attiecībā uz islāma fundamentālistiem būtu samērā primitīvs risinājums. Tikko dzirdētā frāze, ka mošejas aicina mūsu sabiedrību uz karu, mani satrauc! Tas ir pārāk vispārējs, naidīgs un neveikls viedoklis. Iedomājieties, ja rīt Turcijas parlamenta loceklis sanāksmē pieceltos un teiktu: "Kristīgā baznīca aicina mūsu sabiedrību uz karu”, - vai pārējie parlamenta locekļi nereaģētu uz šo frāzi ar sašutumu?
Es arī vēlētos izteikt ierosinājumu Frattini kungam: mēs zinām, ka izpildes darbs ir pilnībā fundamentāls, tieši tāpat kā profilaktiskie pasākumi. Tomēr es uzskatu, ka, veicot aprēķinus, jāņem vērā nevis uz aizdomu pamata aizturēto teroristu skaits, bet gan tas, cik no viņiem ir oficiāli atzīti par vainīgiem. Būtu lietderīgi pārbaudīt vai veikt izpēti, lai noteiktu, cik daudz aizdomās turēto teroristu pēdējo gadu laikā mūsu valstīs ir aizturēti un pēc tam atbrīvoti.
Mēs esam saņēmuši no Padomes atbildes, no kurām dažas ir nepilnīgas. Es vēlētos pievērst uzmanību trim punktiem, kas būtu jāapspriež sīkāk: mums nav īsti skaidrs, kāda šajā jautājumā būs Parlamenta loma un kāda būs tās saistība ar Eiropas Savienības stratēģiju. Mēs uzskatām, un to ir uzsvēruši arī citi deputāti, ka nav pietiekami, ja sanāksme, kurā piedalās priekšsēdētāja vietnieks, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas priekšsēdētājs un Padomes pārstāvji, tiek rīkota tikai reizi sešos mēnešos. Mūsu viedoklis ir tāds, ka nepieciešams vienprātības līmenis un kvalitāte, tādēļ nevar aprobežoties vienīgi ar formālām sanāksmēm.
Mums nav skaidrs, kādas būs ES pretterorisma koordinatora funkcijas. Mēs saņēmām paskaidrojumu, ka minētās funkcijas būs stratēģiskā novērtējuma un informācijas izplatības nodrošināšana. Kad mūsu komitejai bija iespēja runāt ar de Vries kungu, tika atzīmēts, ka funkcijām trūkst satura un nav vajadzīgo instrumentu. Šādā gadījumā es uzskatu, ka nekas nevar nodarīt lielāku kaitējumu, kā institucionāla funkcija, kurai nav tās pastāvēšanas un atskaitīšanās nodrošinošu instrumentu.
Visbeidzot, priekšsēdētāja kungs, nav skaidrs, kāda būs prezidentvalsts Portugāles nostāja Eiroatlantijas sadarbības jautājumā. Es vēlētos atgriezties pie ļoti vienkārša un patiesa lūguma, kas izskanēja mūsu jautājumā. Jautājums bija par to, vai minētā sadarbība tiks īstenota ar metodēm, kas atbilst Līguma 6. pantam, kā to iesaka šis Parlaments CIP darbību izmeklēšanas noslēgumā. Mums vajadzīga skaidra atbilde. Kopīgai stratēģijai ir jēga tad, ja tā pilnībā nodrošina pilsoņu pamattiesību ievērošanu, bet visos gadījumos tas nenotiek.
Mēs atzinīgi novērtējam priekšsēdētāja vietnieka Frattini kunga iniciatīvu izplatīt anketu ES dalībvalstīs, lai noskaidrotu, kādi instrumenti tajās ir ieviesti un kādus rezultātus tie devuši, tai skaitā arī pilsoņu pamattiesību ievērošanas jomā, bet, kas attiecas uz šo punktu, tad mēs vēlētos jūs informēt, ka šis Parlaments tomēr ir paredzējis papildināt CIP darbības izmeklēšanas komitejas secinājumus un uzdot formālu jautājumu, proti, kādus pasākumus ir veikušas Padome un Komisija attiecībā uz šajos ziņojumos izteiktajiem daudzajiem lūgumiem?
Priekšsēdētāja kungs, nobeigumā es vēlos teikt, ka terorisma apkarošanai nepieciešama augsta līmeņa sociālā vienprātība un mums jābūt piesardzīgiem attiecībā uz Līguma 6. pantā noteiktajiem principiem. Izvairīšanās no minēto principu ļaunprātīgas izmantošanas un vienkāršošanas ir vienīgais veids, kā panākt šādu vienprātību.
Sophia in 't Veld Veld
(NL) Priekšsēdētāja kungs, demokrātija, pilsoņu tiesības un tiesiskums ir lietas, kuras man ir īpaši dārgas, tāpat kā mana un pārējo Eiropas iedzīvotāju dzīve. Runas par kompromisu starp divām minētajām lietām ir bīstama aplamība. Ir jāpretojas demokrātijas ienaidniekiem - ar to es domāju teroristus un arī draudus demokrātijai: pārmērīgu valsts varu un demokrātiskas kontroles izslēgšanu. Pastāvīgi mēs dzirdam Padomi un nedaudz retāk arī Komisiju runājam par pamattiesībām, cilvēktiesībām un demokrātiju, taču tas izklausās mazliet liekulīgi, uzzinot, ka valsts īstenotā iedzīvotāju kontrole strauji palielinās. Ikviens mūsu privātās dzīves sīkums tagad kļūst zināms. No otras puses, iedzīvotāju kontrole pār valsti samazinās.
Vēl jo vairāk, valsts iestādes un Padome atsakās uzņemties atbildību. Es vēlētos, lai Padome mums izskaidro situāciju, piemēram, ar Augsta līmeņa kontaktgrupu, kas piedalās sarunās ar Amerikas Savienotajām Valstīm par mūsu privāto datu pārraidi. Mums vienmēr ir apgalvots, ka tās ir pētnieciska rakstura sarunas, bet Savienotajām Valstīm šķiet, ka mēs jau esam gatavi parakstīt nolīgumu. Kāda ir situācija, priekšsēdētāja kungs? Kādas ir sarunu dalībnieku pilnvaras? Kāds ir sarunu temats? Tas tika apspriests Lisabonā 19. un 20. jūlijā. Kādēļ par to netika informēti valstu parlamenti, Eiropas Parlaments un Eiropas iedzīvotāji?
Nākamais piemērs ir nesen pieņemtais ASV Akts par ārvalstu izlūkdatu uzraudzību. Mēs ar Watson kungu uzdevām par to jautājumus. Tas ir likums, kas piešķir ASV tiesības uzraudzīt gandrīz visu Eiropas iekšējo komunikāciju sistēmu, telefonsarunas un elektronisko saraksti. Kādēļ Padome apgalvo, ka tai nav nekāda sakara ar to? Vai Padome nav atbildīga par Eiropas iedzīvotāju privātās dzīves aizsardzību?
Trešais piemērs ir Pasažieru vārdu reģistrs (PNR). Mēs šo tēmu esam apsprieduši jau iepriekš simtiem reižu. Tinte vēl nav pilnībā nožuvusi uz nolīguma dokumenta, kad ASV jau ir anulējusi vienīgo labo komponenti - Likuma par privātās dzīves aizsardzību piemērošanu attiecībā uz Eiropas iedzīvotājiem. Komisija apgalvo, ka ir jāizveido Eiropas PNR sistēma, bet vai ir veikts ASV PNR programmas rezultātu novērtējums? Esmu gandarīts par Komisāra teikto, ka novērtējums ir jāveic, un tam jāietver ne tikai īstenošanas aspekts, bet arī pretterorisma politikas rezultātu un minētās programmas ietekmes novērtējums attiecībā uz pamattiesību ievērošanu, kas bija jāizdara jau agrāk.
Ir interesanti, ka, ja kāds kritizē pretterorisma politiku vai arī uzdod kritiska satura jautājumus par šo tēmu, šis cilvēks tiek uzskatīts par pretamerikānisku. Patiesībā līdz šim tie ir bijuši amerikāņi, kas uzdod kritiska satura jautājumus un kuri pēdējo mēnešu laikā ir veikuši visaptverošu novērtējumu, un tagad šaubās par šo pasākumu efektivitāti. Tādēļ tā vietā, lai bez ierunām pieņemtu nepareizo ASV politiku, Eiropai jāpieņem pareiza politika un kopīgi ar ASV jāizlemj, kas ir vajadzīgs un kas nē.
Paul Marie Coûteaux
(FR) Priekšsēdētāja kungs, es nekādā gadījumā neesmu pret smalku jūtu litāniju, "maģiskām formulām” un cēlām vēlmēm, kas dominē šajās debatēs, bet es tajās nesaskatu nekādu objektivitāti, kas, pēc manām domām, ir nepieciešama, lai izprastu to parādību, kura tik pēkšņi ir ielauzusies mūsu apziņā - turklāt tik pēkšņi, ka mēs pat necenšamies izvērtēt tās plusus un mīnusus, cēloņus un sekas. Dāmas un kungi, kas gan ir politika, ja tā neparedz rūpīgu cēloņu un seku, kas mūs skar vistiešākajā veidā, izvērtēšanu?
Visur - gan sabiedriskās vietās, gan uz ielām tiek uzstādītas biedējošas video novērošanas sistēmas. Kādēļ? Lai apkarotu terorismu. Tiek veidotas iedzīvotāju datnes, izveidoti policijas dienesti, dažreiz pat slepenpolicija. Kādēļ? Lai apkarotu terorismu. Atkal tiek atsākta spīdzināšana. Kādēļ? Lai apkarotu terorismu. Mēs mainām likumus un arvien biežāk tos neievērojam. Mēs pat neievērojam cilvēku pamattiesības. Kādēļ? Lai apkarotu terorismu. Mēs visur uzstādām pretraķešu vairogus, pat tādā valstī kā Čehijas Republika, par lielu nepatiku tās iedzīvotājiem, kuri nekad nav pieredzējuši terorismu, un tas viss terorisma apkarošanas vārdā. Īsumā, mēs šķirojam cilvēkus pēc tautības, radām neuzticību cilvēku starpā, bet visļaunākais ir tas, ka mēs viņus iebiedējam, kas jau ir noticis ar Eiropas valstu iedzīvotājiem, diemžēl, vienādi - gan austrumu, gan rietumu daļā. Kādēļ? Lai apkarotu terorismu.
Dāmas un kungi, nav skaidrs, vai tas ir terorisms, kas mūs pārņem, vai cīņa pret terorismu? Mūsu redzējumu nomāc šķietams iegansts, kuru mēs pat neapzināmies. Bez šaubām, es nenoliedzu uzbrukumu zemiskumu tādās mūsu valstīs kā Spānija un Lielbritānija. Tomēr šie piemēri liecina, ka terorisms ir skāris šīs valstis tādēļ, ka tās ir atbalstījušas karadarbību - suverēnas valsts invāziju. Turklāt es nebaidos teikt, ka tas, kas notika Irakā, nebija tik lielā mērā atbilde uz terorismu, kā vien cita mūžsena, barbariska terorisma forma, kas radīja starptautisku spriedzi līdz tās augstākajai pakāpei.
Būtībā terorisms pats par sevi ir sekas absolūtai nesabalansētībai visā pasaulē, kurā dominē impērija un, līdzīgi kā visas citas impērijas, noliedz robežas un tautas un ir vērsta uz vienas dimensijas, vienādas pasaules radīšanu, kas koncentrējas vienīgi uz lietu vērtību. Tā ir apspiedoša un vardarbīga pasaule, kas neatzīst tautu dažādību, un tās vienīgā reakcija ir cits vardarbības veids - tāds, kurš ir vienlīdz nosodāms, proti - terors.
Saņemsim drosmi un reāli par to padomāsim. Iespējams, ka terorisms sākotnēji bija sekas šai jaunajai kategoriskajai valdonībai, ko uzspiež tirgus spēki un kas ir daļa no tā loģikas - robežu likvidēšanas. Robežu atcelšana un pārrobežu sadarbības veicināšana ne tikai apdraud pasaules dažādību un kaitina tos, kuri vēlas šo dažādību saglabāt, bet arī veicina noziedzīgo grupējumu mahinācijas. Dāmas un kungi, iespējams, ka šis ir diskusiju punkts, kuru varētu iekļaut debatēs par cīņu pret terorismu?
Ryszard Czarnecki
(PL) Priekšsēdētāja kungs, senās Eiropas realitāte bija Hanibāls ante portas. Mūsdienu Eiropas realitāte ir terorisms ante portas vai pie vārtiem. Jau gadu Eiropas Parlaments oficiāli piedalās iestāžu debatēs. Tas ir labi, jo īpaši tādēļ, ka Eiropā notiek teroristu uzbrukumi, kas pilnīgi noteikti turpināsies arī nākotnē. Tas, par ko mēs runājam, mazina šādu uzbrukumu izdarīšanas iespējamību.
Tādēļ mums būtu jāzina, kurām ES dalībvalstīm nav izdevies īstenot pretterorisma pasākumus, kas bija sagatavoti jau iepriekš. Tam jābūt skaidram, lai pārliecinātos, ka atsevišķas sabiedrības uzreiz pēc teroristu uzbrukumiem savās valstīs nevar atgūties no šoka. Turklāt mēs vēlētos uzzināt ES pretterorisma koordinatora de Vries kunga atkāpšanās īstos iemeslus. Vai iemesls tam bija domstarpības attiecībā uz viņa kompetenci?
Terorisms nav abstrakts jēdziens, tā ir realitāte. Es runāju kā valsts pārstāvis, kuras bruņotie spēki atrodas Irākā un Afganistānā. Manai valstij, kura nav piedzīvojusi teroristu uzbrukumus, terorisms tomēr ir problēma.
Miguel Portas
(PT) Es uzmanīgi noklausījos Padomes un Komisijas teikto, un es esmu pārliecināts, ka mums būs jāatgriežas pie šīm debatēm ar tieši tādiem pat nosacījumiem pēc dažiem mēnešiem, jo, kā uzskata Dr Lobo Antunes un Komisārs Frattini, viss, kas ir izdarīts, ir izdarīts labi un bija izdarīts labi; nav pieļautas nekādas kļūdas un nevienā novērtējumā neviena kļūda neatklāsies. Mēs klausāmies vienu un to pašu atkal un atkal, un tā ir vislielākā problēma - viņi maldās! Jo ilgāk mēs turpināsim uzskatīt terorismu par problēmu, kas jārisina policijai un informācijas dienestiem, jo ilgāk netiks skarts galvenais jautājums.
Terorisms mūsdienās ir cieši saistīts ar simetriskajiem politikas principiem, kas veicina konfliktus civilizāciju starpā un karadarbību, bet šajā punktā jūsu klusēšana is nomācoša. Piemēram, Komisārs Frattini sludina sprāgstvielu kontroles pasākumus tieši tajā laikā, kad karš Irākā ir kļuvis par privātu uzņēmumu darījumu miljoniem dolāru vērtībā, kurā Savienotās Valstis izmanto ārpakalpojumus, lai savāktu un apkopotu klasificēto informāciju.
Sprāgstvielu kontrole? Es zinu vienu veidu kā to izdarīt - nacionalizēt to ražošanu un tirdzniecību. Tas ir vienīgais veids, kā novērst terorismu, lai nebūtu jāizvēlas starp divām monētas pusēm, pārvēršot dzīvību un nāvi darījumā.
Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc
(RO) Priekšsēdētājas kundze, terorisms ir sarežģīta parādība ar senu vēsturi un dažādām tā izpausmes formām, sākot no graujošas kustības, kuras mērķis ir apspiest citu valstu suverenitāti un iekšējo kārtību, izraisot karus, līdz pat atentātiem, slepkavībām un grautiņiem. Šis ir iemesls, kādēļ pret šo jautājumu jāizturas reāli, ar atbildības sajūtu un šajās debatēs jāpiedalās dažādu nozaru ekspertiem.
11. septembra terora akts, desmitiem tūkstošu upuru un milzīgie postījumi rosināja sabiedrību, Eiropas valstis un iestādes uzsākt koncentrētus, sistemātiskus un pastāvīgus pasākumus vairākos virzienos, no kuriem dažus es jums vēlētos atgādināt:
1. konstatēt šīs parādības objektīvus cēloņus un veikt uzlabojumus šajā jomā;
2. atklāt terora aktu finansējuma avotus, kā arī starptautiskos politiskos un finanšu tīklus;
3. noteikt saikni starp terorismu per se, ieroču politiku un kariem, kā arī atmaskot stratēģiskos izejvielu avotus, lai varētu cīnīties ar terorismu.
Jebkāda vienpusēja pieeja jautājumam par terorismu nepalīdzēs izprast tā būtību un likvidēt šo bīstamo starptautisko parādību.
Antonio Tajani
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, cīņai pret terorismu jābūt galvenajai Eiropas Savienības prioritātei. Protams, mums nepieciešami efektīvi, pastāvīgi, koordinēti terorisma novēršanas un apkarošanas pasākumi, tādēļ atzinīgi vērtējami šajā sanāksmē izteiktie Frattini kunga priekšlikumi.
Pirmkārt, mēs nedrīkstam pieļaut kļūdu uz zaudēt modrību arī tad, kad starptautiskais terorisms norisinās ļoti tālu no Eiropas. Diemžēl Islama fundamentālistu draudi nemazinās arī tad, ja terora akti notiek tālu aiz mūsu robežām.
Koordinēta darbība nozīmē sadarbību ar ES un ciešu saikni ar Savienotajām Valstīm. Saiknes saraušana ar Savienotajām Valstīm cīņā pret terorismu būtu vislielākā kļūda, kas radītu ļoti nopietnu kaitējumu Eiropas Savienības iedzīvotājiem kopumā. Tomēr jābūt arī saiknei ar mērenajām Arābu valstīm, tai skaitā tām, kurās savu darbību izvērsusi Al-Qaida.
Eiropai jāuzņemas vadošā loma minēto terorisma novēršanas un apkarošanas pasākumu īstenošanā un jānodrošina, lai tie dominētu pār birokrātisku manevrēšanu. Diemžēl ir vieglāk ieviest stingru kontroli attiecībā uz dezodorantiem, kuri nav ievietoti atbilstošos plastmasas maisiņos, nekā uz teroristiem, kuri iefiltrējas kā nelegāli imigranti. Tādēļ es atkārtoju, ka Eiropas Komisijas un Padomes stingrie pasākumi tiks atzinīgi novērtēti.
Taču cīņā pret terorismu nepieciešamas arī politiskās ierosmes, lai beidzot rastu risinājumu Izraēlas un Palestīnas krīzes situācijā attiecībā uz Palestīnas valsts izveidi un drošības garantijām Izraēlai, nepiekāpjoties nekādām fundamentālistu organizācijām, kuras maskējas kā politiskās grupas, piemēram, tādas kā Hamas un Hezbollah.
Tomēr cīnoties ar terorismu jāatceras, ka Eiropā papildus islāmisko elementu draudiem pastāv arī bīstams bruņotu grupējumu tīkls, kas saistīts ar iekšējām un separātiskām politiskajām kustībām. Eiropa, un te es arī beigšu, nedrīkst zaudēt modrību arī šajā jomā. Notikumi Spānijā liecina par to, ka ikreiz, kad mēs zaudējam piesardzību vai izvēlamies sarunu ceļu, teroristi atsāk uzbrukumu.
Michael Cashman
Priekšsēdētājas kundze, es atzinīgi vērtēju komisāra Franco Frattini un Padomes pašreizējā priekšsēdētāja atbildes. Tomēr, realitāte ir tāda, ka mums šajā Parlamentā ir tā luksus iespēja runāt, runāt, runāt. Bet valdībā un Komisijā faktiski ir jārīkojas, lai novērstu teroristu uzbrukumus: neiedomājamus teroristu uzbrukumus; īstus teroristu uzbrukumus, kas pašlaik tiek plānoti. Politikas realitāte ir tāda, ka gadījumā, ja jūs neesat rīkojušies, tie paši šī Parlamenta deputāti, kas jums uzbrūk par to, ka esat rīkojušies, jums uzbruks par to, ka neesat neko darījuši.
Tādēļ es atzinīgi vērtēju stratēģiju un to, ka mēs šo stratēģiju pārskatīsim. Turklāt, kā tas jau tika minēts iepriekš, mums ir jāpievēršas terorisma saknēm. Tās slēpjas bezcerībā un izmisumā, nabadzībā un naida sludināšanā. Ļaujiet man teikt diezgan skaidri un nepārprotami, ka tie, kas terora aktus atbalsta ar savām tradīcijām vai reliģiju, iedragā savu ideoloģiju, reliģiju un tradīcijas.
Pirmkārt, mums tagad ir nepieciešams darboties kā 27 vienotām, nevis atsevišķām dalībvalstīm, darboties kopā ar mūsu sabiedrotajiem, tostarp ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Amerikas Savienotās Valstis nav problēma. Uzbrukumi Amerikas Savienotajām Valstīm nenotika 11. septembrī, tie notika jau agrāk, un uzbrukums vienam no mums neapstrīdami ir uzbrukums mums visiem.
Ignasi Guardans Cambó
Priekšsēdētājas kundze, mēz visi atzīstam terorisma draudus un mums ir jāturpina uz tiem reaģēt, nezaudējot uzticību tam, kas mēs esam. Mēs esam demokrātiska sabiedrība, ko regulē likuma vara. Tā ir tāda un tikai tāda, ka mums ir jārīkojas pret noziedzīgām darbībām un jāatbalsta iespējamo nākotnes uzbrukumu novēršana. Tomēr, mēs sākam iet pa ļoti bīstamu ceļu, kur viss šķiet pieļaujams, attaisnojoties ar terorisma novēršanu. Mēs esam pakļauti to cilvēki morālai šantāžai, kuri saka: ja jūs apšaubāt šo pasākumu, jūs mūs pakļaujat briesmām - pat tad, ja šis pasākums ir aizskarošs un pilnīgi bezjēdzīgs.
Tas ir nepieņemami. Tomēr, tieši par to dažus no mums Komisija ir apsūdzējusi, kad mēs apšaubām, piemēram, lidostu drošības pasākumus vai kritizējam noteikumus, kas pirms dažām dienām katoļu svētceļnieku grupai, kas atgriezās no Lurdas ar Vatikāna lidmašīnu, liedza no Lurdas ņemt līdzi svēto ūdeni, kas tika uzskatīts par apdraudējumu drošībai. Mums ir tiesības kritizēt šo muļķīgo tiesību aktu un nepieņemt to, ka, pildot savus pienākumus, tiekam uzskatīti par teroristu draugiem.
Frattini kungs, man ar nožēlu jāsaka, ka šī ir joma, kurā jūs izvairāties no atbildības un kurā jūs esat atstājis gaisa transporta nozares pretterorisma tiesību aktus fanātiskas Komisijas grupas rokās, kura tos vienprātīgi īsteno klusībā.
Jūsu, kā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka, kurš atbildīgs par minētajiem jautājumiem, pienākums šajā jomā ir rūpēties, lai tas tā nenotiktu vai neturpinātos. Šodien jums būs likumīgas balsstiesības Parlamentā, kas ļaus pieprasīt no kolēģiem atbildību par transporta nozares jautājumiem, un mēs daudz no jums sagaidām.
Runas par pamattiesībām nesaskan ar tiesību aktu principiem, kuri klusībā tiek īstenoti, un tajās dzirdama strikta nostāja pret patvaļīgi noteiktajiem ierobežojumiem attiecībā uz privātumu un personu brīvību.
Turklāt netiek īstenoti daudz efektīvāki pasākumi, kuri jau ir apstiprināti. Vai tas liecina, ka jūs zināt, kas un kā jādara - kauns un negods! Nosauciet tās dalībvalstis, kuras neīsteno tieslietu un politiskās sadarbības pasākumus, un jūs saņemsiet visu klātesošo atbalstu šajā jomā.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, līdz šim terorisma jēdziens nav bijis pareizi definēts, un tā ir vairāk nekā vienīgi mutiski izskanējusi problēma. Tas ir jautājums par stratēģijas praktisku īstenošanu cīņā ar mūsdienu pasaules lielāko problēmu, kas skar vienkāršos iedzīvotājus.
Nozīmīgs Eiropas stratēģijas aspekts cīņā ar teroristiskām organizācijām ir transatlantiskā sadarbība. Uz Savienotajām Valstīm gulstas vissmagākā nasta cīņā ar šo nežēlīgo parādību. Līdz šim tādas iestādes, kā Eiropas Padome un diemžēl arī Eiropas Parlaments, ir veikušas nelietderīgus pasākumus, kā, piemēram, mistisku komisiju izveidošana, lai atklātu CIP cietumus Eiropā, kuros, iespējams, notikuši pārkāpumi. Minēto struktūru veiktais darbs nav devis ieguldījumu transatlantiskajā sadarbībā. Būtībā tas ir radījis vienīgi antiamerikānisku attieksmi, tādējādi vājinot terorisma apkarošanas sistēmu.
Jācer, ka šodienas debates rosinās Eiropas Parlamentu ar pilnu atdevi veidot terorisma apkarošanas stratēģiju, nevis tikai simboliski pildīt saistības, kā tas, šķiet, ir bijis līdz šim. Tai jābūt stratēģijai, kuras mērķis ir patiesu drošības garantiju sniegšana visiem Eiropas iedzīvotājiem.
Mihael Brejc
(SL) Tas ir pareizais ceļš terorisma apkarošanas jomā, un šajā sakarā es pilnībā atbalstu Frattini kungu un Komisijas veiktos pasākumus. Tomēr būtu pareizi rast atbildi arī uz jautājumu, kādēļ tas ar mums notiek un kas ir tas, kas mūs apdraud.
Pagājušajā gadā Komisija ierosināja nelietot tādus terminus, kā "islāmiskais džihadisms” un tam līdzīgus, uzsverot, ka šie cilvēki ir, un es citēju: "teroristi, kuri darbojas reliģisku motīvu vadīti”. Es uzskatu, ka ir ļoti svarīgi šo parādību saukt īstajā vārdā. Un man šis īstais vārds ir džihada terorisms, jo šie cilvēki ir fundamentālisti, kuru sirdīs mājo naids pret demokrātisku, plurālistisku sabiedrību. Viņu ideoloģija ir diametrāli pretēja konvencionālajai demokrātijai, un viņu mērķis ir radīt kalifātu. Džihadisms bieži tiek uzskatīts par reliģiju, kas konkurē ar citām reliģijām un ideoloģiju, kas meklē savu vietu pasaulē, bet tas nav pareizi. Džihadisms nav nedz ekonomiskās ietekmes rezultāts, nedz arī spējīgs konkurēt ar citām reliģijām, jo tas balstās uz ideoloģiju, kuras mērķis ir iznīcināt citas reliģijas.
Tādēļ Eiropas Parlamentam un Eiropas iestādēm ir jārada priekšnoteikumi demokrātijas ideju izplatības veicināšanai pasaulē, piemēram, izstrādājot darbības plānu, kā arī veicinot ekonomisko un politisko sadarbību ar Islāma valstīm.
Demokrātiskie spēki, kas var konfrontēt ar citiem spēkiem islāma pasaulē, jau pastāv. Šos demokrātiskos spēkus var dažādā veidā atbalstīt, piemēram, piešķirot finansējumu plašsaziņas līdzekļiem, kas propagandē demokrātisma idejas un nosoda terora aktus. Ir svarīgi arī radīt priekšnoteikumus dažādu interpretāciju risināšanai un uzsākt diskusijas, kā arī izveidot forumus un tīmekļa vietnes brīvi domājošajiem musulmaņu pasaules pārstāvjiem. Eiropas sabiedrībai arī vairāk vajadzētu diskutēt par terorismu.
Visbeidzot, ir ļoti svarīgi atzīt, ka cīņā ar terorismu Eiropas Savienībai būtu jāapzinās savas vērtības un tās jāaizstāv, ne mirkli nešauboties un neuztraucoties par taktiku.
Dan Mihalache
(RO) Šīs debates ir īpaši nozīmīgas, jo tās mums nodrošina iespēju pārliecināties par mūsu pretterorisma politikas konsekvenci un saskaņotību. Šobrīd mums ir pieejami analītiski dati, lai mēs varētu teikt, ka šīs politikas veiksmīga īstenošana ir atkarīga no ciešās saiknes starp tās galvenajiem elementiem.
No vienas puses, Eiropas Savienībā pastāv tiesiskuma un drošības pasākumi, pareiza attiecība starp šiem pasākumiem, kā arī tiek ievērotas cilvēku pamattiesības, bet no otras puses, pastāv ES ārpolitika un cīņa pret sociālo atstumtību un terorisma sociālajiem cēloņiem.
Pēc manām domām, ar pasākumiem vien ir par maz, ja netiek veikta profilakse. Ir nepietiekami, ja tiek īstenoti pasākumi kādā no valstīm atsevišķi, neizvēršot dialogu ar ārpasauli. Tikai to apvienojums var būt Eiropas terorisma apkarošanas modeļa pamatelements, kas nodrošinātu ES iedzīvotāju drošību un viņu pamattiesību ievērošanu.
Jāatzīst, ka saikne starp Eiropas Parlamentu, tā likumdošanas pilnvarām un terorisma apkarošanas jomu ir vāja, kas rada nepilnības demokrātijas īstenošanas jomā. Lai efektīvi piedalītos lēmumu pieņemšanas procesā visas Eiropas līmenī, ir svarīgi, lai Parlaments ar pilnu atdevi iesaistītos koplēmuma procedūrā.
Es vēlētos aicināt Padomi paātrināt jaunā ES pretterorisma koordinatora, kuram būtu plašākas pilnvaras saskaņoto stratēģiju īstenošanā, iecelšanas procedūru.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Priekšsēdētājas kundze, ES jaunā pretterorisma stratēģija ir pareiza, bet tas nav jauno amatpersonu, iestāžu, vai organizāciju nopelns. Galvenā atbildība par terorisma apkarošanu gulstas uz dalībvalstu valdībām un neatkarīgajām dalībvalstīm. Lai cīņa pret terorismu sekmīgi norisinātos dalībvalstu līmenī, nepieciešams izvērst īpaši efektīvu starptautiska mēroga, uz savstarpēju uzticību balstītu sadarbību Eiropas un citu valstu starpā. Kā teica komisārs Frattini, uzticēšanās ir sadarbības priekšnoteikums, kas atkarīgs no skaidriem un precīziem Eiropas Savienības tiesību aktiem, skaidri noteiktas sadarbības formas un cilvēktiesību garantijām.
Cīņa pret terorismu lidostās ir sasniegusi līdz absurdam nesamērīgus apmērus. Piemēram, tiek konfiscētas pat lūpukrāsas. Vienlaicīgi ES un daudzas nacionālās valstis ir aizmirsušas, ka iespējams novērst arī dabas katastrofas.
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Priekšsēdētājas kundze, medicīnas jomā, kad mēs cīnāmies ar slimību, mēs koncentrējamies ne tik lielā mērā uz tās simptomiem, cik uz dziļākiem, apslēptiem cēloņiem. Tieši tādā pat veidā, cīnoties ar terorismu, mums jākoncentrējas ne tikai uz dažiem kamikadzēm, kas nomet bumbas, bet arī uz viņu rīcības iemesliem.
Terorisms ir aklas vardarbības akts, kura mērķis ir savu prasību apmierināšana un ciešanu radīšana apkārtējiem, un ir pilnīgi skaidrs, ka tam jādara gals. Tas ir nepieņemams veids, kā apmierināt savas, uz noteiktu hierarhiju balstītas vajadzības. Tā nav agresija bez ieinteresētības. Mums nepatīk šāda rīcība, bet tai ir sava jēga. Kā mums pārliecināt musulmaņus, ka mūsu vajadzību hierarhija ir labāka nekā viņu? Tas nav iespējams, un tā ir sarežģīta, ētiska rakstura problēma, bet mums no kaut kā ir jāsāk. Es ierosinu sākt, izrādot lielāku cieņu pret musulmaņu vajadzībām viņu teritorijā, lai mazinātu viņu ietekmi rietumu pasaulē.
Barbara Kudrycka
(PL) Priekšsēdētājas kundze, vienīgais veids globālajā cīņā ar teroru, kā nodrošināt, lai pēc iespējas mazāk cilvēku mirtu no ideoloģisku slepkavu rokas, ir pareizi noteikt un novērtēt terorisma draudus. Tādēļ mums nepieciešama atbilstoša un praktiski realizējama Eiropas pretterorisma stratēģija. Pēc manām domām, šīs stratēģijas pamatelements ir Eiropas pretterorisma procesuāla kodeksa izveidošana. Tādēļ es atzinīgi vērtēju Padomes iniciatīvu šajā jautājumā.
Šāda kodeksa nepieciešamību nosaka dalībvalstu veicamo pasākumu saskaņošana. Tam arī skaidri jānosaka, kādi pasākumi veicami, lai novērstu terora aktus. Tādēļ mums būtu nepieciešams konstatēt un iegūt detalizētu informāciju par situācijām, kurās terorisma draudi uzskatāmi par ārkārtas stāvokli, kā arī panākt savstarpēju vienošanos par atsevišķu, tai skaitā juridisku pasākumu, īstenošanu, kuru rezultātā, diemžēl, tiks ierobežotas iedzīvotāju tiesības un brīvības konkrētās jomās. Pamatota iedzīvotāju brīvību ierobežošana ir nepieciešama, jo pretējā gadījumā mēs uzreiz varam paziņot teroristiem, ka mums vairāk rūp viņu tiesības un brīvības, nekā to cilvēku tiesības, kurus viņi nogalina teroraktos.
Ir arī vienlīdz svarīgi noteikt pretterorisma koordinatora loma. Mums ir divas iespējas: turpināt uzsākto administratīvās kompetences stiprināšanu un spēju koordinēšanu, kā tas bija de Vries kunga laikā, neskatoties uz to, ka šāds ceļš pieprasa, lai mēs iesaistītos nopietnās pārdomās un izdarītu secinājumus par to, kas noticis pēdējos četros gados, vai arī - apsvērt politiskās nozīmes palielināšanu jebkuram, kurš ieņems šo amatu. Tomēr šādā gadījumā rodas jautājums par konkurenci ar Javier Solana. Tā vai citādi, bet lēmums, kurš šajā jautājumā mums jāpieņem, nedrīkst pamatoties uz personīgu viedokli.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Sabiedriskās nekārtības Francijas priekšpilsētā un teroristu asiņainie, vardarbīgie noziegumi Londonā, kurus izdarīja jauni, trešās paaudzes musulmaņi, kas runāja ar Jorkšīras akcentu, liecina par migrantu minoritāšu integrācijas krīzi Rietumeiropā. Piemērs tam ir Nīderlande, kas bija viena no tolerantākajām Eiropas valstīm, bet pašlaik piedzīvo starpetniskas līdzāspastāvēšanas krīzi.
Pat tad, ja mēs censtos atrisināt problēmas cēloņus cīņā ar terorismu šeit Eiropā, kā daudzi ir ierosinājuši, ir laiks atkal pievērsties minoritāšu integrācijas tēmai. Eiropa nav veltījusi pietiekamu uzmanību šīs problēmas risināšanai. Ne Eiropadome, ne Eiropas Savienība vēl nav pieņēmušas nesaistošo tiesību normu instrumentu, lai risinātu minoritāšu migrantu problēmu, vai, kā es pats ierosināju Eiropadomei, un tas tika akceptēts - arī attiecībā uz jauno minoritāšu problēmu, kaut arī mēs zinām, ka attiecībā uz minoritātēm - gan migrantu, gan vietējām minoritātēm, vienīgi divu vai vairāk identitāšu atzīšana var būt garantija problēmas atrisināšanai. Būtībā vislabākais vietējo minoritāšu integrācijas piemērs ir Dienvidtirole, kur tām ir duāla identitāte, tomēr var minēt arī citus piemērus.
Eiropa nevarēs īstenot minoritāšu politiku šajā jomā, ja mēs nepieņemsim minēto instrumentu.
Priekšsēdētājs
- Man ir aizrādīts, ka es nekad nesakot "tāds un tāds kungs vai kundze, jums vārds, lūdzu.” Tas nav nepieklājības dēļ, bet tādēļ, ka taupu jūsu laiku, jo es nevēlos to izšķiest. Tāpēc es lūgtu jūs ievērot noteiktos laika ierobežojumus, vai arī mēs nekad nebeigsim.
Marian-Jean Marinescu
Terorisms ir ilgstošs drauds Eiropā, kur bieži darbojas musulmaņu ekstrēmisms. Eiropas Savienībai ir jāveic atbilstīgi pasākumi un ir jāizveido saskanīga stratēģija, kas ir kopīga visām dalībvalstīm. Komisijas nākamie priekšlikumi par tiesību aktiem, kas netieši saistīti ar šo parādību, jāiekļauj noteikumos, kas ir ieguldījums teroristu uzbrukumu izplatības un pastiprināšanās novēršanai. Šāds piemērs ir tiesību aktu pakete par likumīgo un nelikumīgo migrāciju.
Kompetentajām Eiropas iestādēm ir nekavējoties jāatrod efektīvs sadarbības veids, kas pamatojas uz uzticību un informācijas apmaiņu. Eiropas Informācijas centra kārtīga darbība būs atkarīga no dalībvalstu savstarpējās uzticības.
Bez pasākumiem, kas pieņemti Eiropas līmenī, katrai valstij ir jādod ieguldījums kopējās darbības efektivitātei, cīnoties pret visām terorisma formām. Tādām dalībvalstīm kā Rumānija, kur islāma terorismu neuzskata par briesmām, ir jābūt modrām, jo citas Eiropas valstis saskaras ar šo draudu.
Šīm valstīm ir jāsaņem informācija un jāiesaistās kopējās Eiropas programmās, kas veltītas gan terora aktus izraisošo cēloņu, gan situāciju novēršanai. Mums nav jāaprobežojas ar terora aktu novēršanu vai atklāšanu, mums ir jākonstatē un jācīnās pret faktoriem, kas veicina šīs parādības, piemēram, tādiem kā nabadzība, sociālā atstumtība vai ekstrēmisms.
Starpreliģiju dialogs var dot nozīmīgu un izšķirīgu ieguldījumu terorisma mazināšanā. Reliģiskajiem vadītājiem ir jāuzskata šis jautājums par prioritāti un jāiesaistās, lai nodrošinātu mieru un stabilitāti tām kopienām, par kurām viņi ir atbildīgi. Labs piemērs ir Eiropas Ekumēniskā Asambleja, kas notiek šajās dienās Sibiu pilsētā, Rumānijā.
Eiropas pilsoņiem ir jāapzinās briesmas, ko iemieso terorisms. Informācijas kampaņai un visu konfliktus izraisošo jautājumu izskatīšanai ir jāveicina pilsoņu iesaistīšanās kopā ar iestādēm, lai izskaustu šo parādību.
Genowefa Grabowska
(PL) Priekšsēdētājas kundze, terorisms ir skaidrs ļaunums - tas grauj pilsoņu dzīvību un veselību un apdraud nācijas, ievainojot to demokrātiskās funkcionēšanas pamatus; līdz šim tomēr teroristi ir bijuši spēles noteicēji, dodot triecienus bez brīdinājuma un diemžēl veiksmīgi. Tikai pēc šādiem uzbrukumiem mēs uzsākam pretpasākumus, un tādējādi mēs darbojamies ex post. Dānijas un Vācijas piemēri, ko komisārs šodien minēja, ir teicami izņēmumi. Apsveikumi šo valstu dienestiem, bet tās bija valsts mēroga darbības, un mans jautājums komisāram ir šāds: kā ir ar novēršanu Eiropas līmenī? Vai mums ir labas prakses apmaiņas sistēma cīņā pret terorismu, un kā tā strādā?
Eiropas Savienība pieņem jaunus pretterorisma pasākumus un izveido speciālistu iestādes: mums tagad ir Europol un Eurojust, mums ir Savienības Situāciju centrs, SitCen, bet vai tās efektīvi sadarbojas viena ar otru, un it sevišķi vai tās apmainās ar informāciju? Šajā sakarībā, sakarībā ar iestādēm man ir vēl viens jautājums komisāram: vai pēc jūsu domām Frontex - iestāde, kas ir atbildīga par Savienības robežu sargāšanu, - nebūtu labāk izmantota un iesaistīta pretterorisma stratēģijā? Man ir arī iespaids, ka kavēšanās ar SIS II ieviešanu nopietni vājina šo stratēģiju. Liekas, ka Šengena II ir svarīga ne tikai jauno valstu pilsoņiem, bet arī sakarā ar karu pret terorismu Savienības drošībai vispār.
Bogdan Klich
(PL) Priekšsēdētājas kundze, pirmdienas aresti Kopenhāgenā parāda, ka terorisms vēl arvien ir reāls drauds Eiropā. Europol ziņojums atklāj, ka tas ir turējies augstā līmenī visu pagājušo gadu. Pietiek, ja pasaka, ka pagājušajā gadā tika piereģistrēti 498 terora akti.
Ir tiesa, ka šis drauds nav vienmērīgi sadalīts, gandrīz 294 gadījumi ir notikuši Francijā un 145 Spānijā, bet globalizācijas laikā visa Eiropas Savienības teritorija teroristiem ir interesanta. Turklāt to nemaina fakts, ka ievērojamā pārsvarā gadījumu šie akti ir separātiski pēc rakstura (kaut kas tāds, kam Eiropai ir vajadzējis desmitiem gadu, lai ar to aprastu) kā, piemēram, basku vai korsikāņu terorisms vai kreisā spārna anarhisms Grieķijā.
Vai šis pierašanas pie terorisma process nozīmē, ka mēs Eiropā esam labi sagatavoti ar to cīnīties? Mana pārliecība ir, ka atbilde vēl arvien ir nē. Konceptuālo pamatdokumentu, pat kaut kā tik fundamentāla kā pretterorisma stratēģija vai tādu tiesību instrumentu kā 2002. gada jūnija pamatnostādnes nolēmums, īstenošana ir tālu vēl no pilnības.
Terorisma aktu novēršanas un reaģēšanas koordinēšana arī ir neapmierinoša. Šajā sakarā ir neatliekama vajadzība uzlabot šo sadarbību, īpaši operatīvo sadarbību un informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā; mums ir jāstiprina Europol un Eurojust jaudas; mums jāstiprina - un tas ir kaut kas, uz ko es visu laiku aicinu - kritisku infrastruktūru, sevišķi transporta un enerģijas, aizsardzība. Mums ir arī jāpieprasa, lai solidaritātes klauzula, kas bija ierakstīta Konstitūcijas līguma agrākajā projektā, tiek ietverta jaunajā līgumā un lai piemērota pretterorisma klauzula tiek iestrādāta nolīgumos ar trešām valstīm; mans ziņojums pirms brīvdienām aicināja to darīt.
Ana Maria Gomes
(PT) (nesaklausāmi) ... Padomes nevēlēšanās dot Europol, Eurojust, pretterorisma koordinatoram un SitCen kaut kādu institucionālu, tiesisku vai finanšu muskulatūru, kas varētu pārvērst ad hoc sakarus īstā stratēģiskā sadarbībā pret terorismu. Dažādas dalībvalstis nav pat vēl ratificējušas galvenās starptautiskās konvencijas šajā jomā.
Al-Qaida un ETA nerespektē robežas vai valstu suverenitāti, bet mūsu policiju un izlūkdienestus vēl joprojām kavē neadekvāti šķēršļi. Eiropai ir jābūt ne tikai efektīvākai, bet arī stingrākai, jo pieeja, kad "viss ir iespējams”, ir tieši tas veids, kā teroristi domā, un starptautiskais terorisms patiesībā neveica savu uznācienu Ņujorkā, Bali, Madridē, Londonā vai pat Bagdādē. Tā lielāko triumfu, kas katru dienu piepulcina tam jaunus rekrūšus, piešķīra tam demokrātiskās valdības, tas vieglums, ar kādu tās upurē pamatvērtības, tiesības un garantijas: demokrātijas un civilizācijas pīlāri.
Eiropai jānotīra tās vārds, ko nožēlojamā veidā aptraipījis Eiropas valdību sistemātiskais kolaboracionisms ar Buša administrāciju par terorismu aizdomās turēto nolaupīšanā, nelikumīgā aizturēšanā un spīdzināšanā. Parlaments joprojām gaida paskaidrojumus no tām valdībām. Eiropai ir jābūt efektīvākai stratēģiskā sadarbībā iekšēji un ar tās sabiedrotajiem, lai uzveiktu terorismu, bet arī lai uzveiktu to ar politisku ideju palīdzību un likumību.
Portugāles prezidentūrai ar sociālistu valdību ir pienākums radīt pārmaiņas.
Hubert Pirker
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, terorisms ir noziegums pret cilvēci un pārstāv vislielāko draudu mūsu sabiedrībai; un diemžēl tas jau ir ieguvis Eiropas dimensiju. Jautājums ir: vai Eiropas Savienība ir rīkojusies? Atbildē ir skaidrs "jā”, un panākumi rāda, ka veiktie pasākumi ir bijuši labi. Ir bijuši aresti Dānijā un Vācijā, paldies Dievam. Es esmu pateicīgs komisāram F. Frattini par viņa iesaistīšanos šajā sakarā, tā rāda, ka Komisija atrodas uz pareizā ceļa.
Tomēr mums ir vajadzīgs arī pārskats par to, vai mūsu pasākumi ir efektīvi, kuri pasākumi ir efektīvi un kādi jauni pasākumi ir vajadzīgi. Mums būtu jāprasa arī pašiem sev, vai mūsu vispārējā stratēģija ir pietiekama. Katrā gadījumā mums būtu jāturpina strādāt pie šādas stratēģijas pēc pārskata. Šī stratēģija ir noteikti vajadzīga, pirms mēs varam nolemt, vai ir jābūt jaunam pretterorisma koordinatoram. Mums ir jārada skaidrība arī dalībvalstīm, ka koordinatoram, ja tādam būtu jābūt, viņam vai viņai, būs nepieciešamās pilnvaras un atbildības, jo citādi mums noteikti nav vajadzīgs šāds amats.
Es piekrītu daudziem citiem, ka katrā ziņā mums jāstiprina un jāizmanto Europol un Eurojust. Tie ir sekmīgi, un viņu rīcībā ir instrumenti. Mēs esam pieņēmuši tādus lēmumus kā vakar par īstenošanas noteikumiem, vienkāršojot analīžu materiālu izmantošanu, un par to, ka ir jāizveido sprāgstvielu datubāze. Tomēr pastāv problēma ar dalībvalstu datu sniegšanu. Es gribu aicināt jūs, amatā esošais priekšsēdētāj, izdarīt spiedienu uz dalībvalstīm, lai nodrošinātu datus laikā.
Amatā esošais priekšsēdētāj, jūs sacījāt, ka ir notikušas regulāras sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Tā ir laba lieta, un tai ir jēga, bet es jūs lūgtu izmantot katru iespēju, lai padarītu sadarbību auglīgu un abu pušu interesēs. Citiem vārdiem sakot, es prasītu jums sarunas risināt tā, ka, tiklīdz rodas aizdomas par terorismu, Amerikas Savienotajām Valstīm ir pienākums...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Libor Rouček
(CS) Dāmas un kungi, terorisms rada nopietnus draudus mieram, stabilitātei un uzplaukumam Eiropā.
Kā iepriekš ir minēts, terorisms ir arī uzbrukums pamatvērtībām, kas veido Eiropas integrācijas pamatu: cilvēktiesībām, tiesiskumam, brīvībai un demokrātijai. Tieši tāpēc es ticu, ka Eiropas Savienības un dalībvalstu atbildei uz terorisma draudiem ir jābūt radikālai un nepārprotamai. Šai izlēmīgajai atbildei tomēr nav jāsastāv tikai no represīviem drošības pasākumiem. Tieši otrādi, tai jākoncentrējas uz novēršanu un novēršanas pasākumiem vairāk, nekā tas ir darīts līdz šim gan dalībvalstīs, gan ārēji attiecībās ar mūsu aizjūras kaimiņiem.
Mūsu kopējās ārējās un drošības politikas mērķim ir jābūt ekonomiskās un sociālās attīstības stiprināšana, atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai un cilvēktiesību izpratnei, tiecoties pēc starptautisku konfliktu, arī Izraēlas-Palestīnas konflikta, miermīlīga atrisinājuma. Mūsu kopējai ārējai un drošības politikai lielākā mērā ir jākoncentrējas uz atbalsta sniegšanu un attīstības nodrošināšanu reģionālajai sadarbībai gan Eiropas kaimiņattiecību politikas, gan Barselonas procesa ietvaros.
Visbeidzot, priekšsēdētājas kundze, komisār, kopā ar mūsu draugiem no ASV un citām valstīm mums ir jāizstrādā ANO konvencijas projekts pret terorismu.
Herbert Reul
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, mēs esam pieredzējuši traģiskus notikumus Madridē un Londonā. Mēs esam redzējuši, ka uzbrukumi neizdodas, piemēram, tāpēc, ka tos atklāja, vai tāpēc, ka ceļa somas nedetonēja, kā tas notika Vācijā. Turklāt šajās dienās mēs atkal esam redzējuši, kā prasmīgs policijas darbs novērš uzbrukumus savlaicīgi, kā tas bija šodienas ziņās arī no Vācijas. Tas skaidri rāda, protams, ka terorisms ir reālas un lielas briesmas un ka tas bez šaubām ir viens no mūsu kā politiķu galvenajiem uzdevumiem aizsargāt cilvēkus, aizsargāt cilvēku dzīvības.
Daudzi mani kolēģi deputāti ir šodien pierādījuši, ka viens vai otrs no pasākumiem ir uz robežas un ka mums ir jāapsver, vai tas nav pārmērīgs drauds pilsoņu un pamattiesībām. Es uzskatu, to par būtisku jautājumu un piekrītu, ka tas nopietni jāpārbauda, bet šo pārbaudi nedrīkst izstiept tik ilgi, ka potenciālie pasākumi, kas ir nepieciešami, tiek apspriesti līdz nāvei. Es uzskatu, ka uz mums gulstas atbildība par cilvēku un cilvēku dzīvības aizsardzību un ka tā ir vissvarīgākā lieta. Tā ir mūsu galvenā prioritāte, un tāpēc es aicinu mūs kā politiskos vadītājus iestāties par nepieciešamiem pasākumiem, nevis diskutēt par tiem līdz bezgalībai vai, piemēram, kritizējot aizmirst domāt par cilvēkiem, jo viņiem nav alternatīvas.
Man nav laika tiem debašu dalībniekiem, kas izceļ, tā sakot, katru rīcību no Amerikas Savienoto Valstu puses vai citām valstīm šajā sakarā. Es to nesaprotu. Mūsu pienākums ir aizstāvēt cilvēku dzīvību un īstenot nepieciešamos pasākumus, un es esmu pateicīgs komisāram par turpmākiem ļoti īpašiem priekšlikumiem, ko viņš šodien deva. Es esmu pateicīgs tiem, kas ir teikuši, ka mums ir jāapsver, vai mūsu pasākumi īstenībā panāk to, kas tiem bija jāpanāk. Es stingri nostājos to pusē, kas iestājas par rūpīgu pārskatu, vai jaunas iestādes mums ir vajadzīgas, jeb vai šos uzdevumus nevar ļoti labi veikt jau esošās iestādes.
Cīņai pret terorismu ir dzīvībai svarīga nozīme, un tā tam arī jābūt. Starp citu, turpmāk, ja pamatlīgums tiks īstenots, mums būs...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Proinsias De Rossa
Priekšsēdētājas kundze, es stingri atbalstu nepieciešamību pēc efektīvas, iedarbīgas, līdzsvarotas un atbildīgas drošības Eiropas un starptautiskajā līmenī terorisma apkarošanā.
Ja mēs vēlamies izvairīties no draudu palielināšanas, demokrātiskā atbildība ir būtiska, lai nodrošinātu līdzsvaru un proporcionalitāti. Taču ar reakciju drošības jomā vien nepietiek, neatkarīgi to tā, cik tā ir efektīva. Mums ir jānovērš starptautiskās, politiskās un ekonomiskās netaisnības, ko daži demagogi izmanto, lai palielinātu jauno cilvēku alkas pēc tiesiskuma.
To pievilcība balstās uz tabloīdu vēsturi, tabloīdu politiku, kas noraida nianses un pretrunas, kas ir visu mūsu politisko un reliģijas tradīciju neatņemama sastāvdaļa.
Cīņa par sirdīm un prātiem mums liek novērst veselu ticīgo sabiedrību padarīšanu par dēmoniem. Tam ir nepieciešams atklāts dialogs, nevis konfrontācija; tas mums liek pievērsties faktiskajai un šķietamajai atšķirtībai, ar ko saskaras daži jaunie cilvēki. Eiropas ideja par "vienotību caur dažādību” varētu palīdzēt, taču tai ir nepieciešama drosmīga politiskā vadība, kuras Padomes līmenī diemžēl pietrūkst.
Visbeidzot, es varētu aicināt vismaz šos cilvēkus, šī Parlamenta pārstāvjus, izvairīties no nekorektas valodas, kas norāda uz nekorektu domāšanu. Fundamentālisma automātiska pielīdzināšana terorismam ir nekorekta domāšana. Ir miljoniem katoļu, protestantu, ebreju un musulmaņu, kas burtiski tic Vecajai derībai, Jaunajai derībai un Korānam, taču viņi nav teroristi. Ir ļoti mazs skaits cilvēku, kas savu reliģiju saprot burtiskā veidā un kas ir iesaistīti terorismā. Mums ir jānoskaidro, kāpēc tā ir.
Charlotte Cederschiöld
Priekšsēdētājas kundze, terorisms ir drauds visām valstīm un visām tautām: tas rada nopietnus draudus mūsu drošībai, mūsu demokrātisko sabiedrību vērtībām un pilsoņu tiesībām un brīvībām.
Kā redzams, jauni pasākumi ir palielinājuši cīņas pret terorismu efektivitāti, taču darāmā vēl ir daudz. Mums ir jāparāda, ka radošie pasākumi patiesi aizsargā pilsoņus un ka tie ir proporcionāli personīguma robežas pārkāpšanai. Es apšaubu, vai noteikumi par šķidrumiem lidmašīnās ir proporcionāli to mērķim. Daži nevainīgi cilvēki pazaudē svarīgus medikamentus, nemaz nerunājot par tonnām konfiscēto šampūnu, lūpu krāsu, utt.
Ja tas rada pilnīgu drošību, tas tiks pieņemts, taču pilsoņi apšauba to, kā tas tiek īstenots - varbūt tomēr ir iespējami kādi uzlabojumi. Veids, kā panākt pareizo līdzsvaru, ir īstenot pretterorisma darbības, cīņu pret noziedzību un nodrošināt pamattiesības demokrātiskā sabiedrībā, kas balstās uz likuma varu. Šeit būtu jāietilpst informācijas sniegšanai Eiropas Parlamentam pirms kādas Eiropas un ASV vienošanās parakstīšanas, un mēs šajā jautājumā pilnībā paļaujamies uz komisāru Franco Frattini un Komisiju.
Lai šajā jomā panāktu likumību, mums ir nepieciešama lielāka demokrātiskā kontrole, kas tiktu īstenota ar koplēmuma palīdzību, un Eiropas pilsoņi spēlētu lielāku lomu lēmumu pieņemšanas procesā; mums ir nepieciešama lielāka atklātība un demokrātiskā likumība. Padomei savi pasākumi ir publiski jāpamato Eiropas līmenī. Mums ir jāuzlabo arī transatlantiskās attiecības.
Visbeidzot, ir nepieciešami stingri pretterorisma pasākumi. To būs daudz vieglāk panākt, ja mēs labāk pieņemsim paši savu demokrātisko...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Giulietto Chiesa
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu sammits pagājušajā aprīlī bija zaudēta izdevība. Ņemot vērā Eiropas Parlamenta īpašās komitejas par CIP slepenajiem lidojumiem rezultātus, Vašingtonai būtu bijis skaidri jāpasaka, ka progress transatlantiskajā sadarbībā par cīņu pret terorismu var pamatoties vienīgi uz saskaņu ar ES līguma 6. pantu un cilvēktiesību pilnīgu ievērošanu.
Tas netika izdarīts: tas nozīmē, ka ne tikai netiks pastiprināta cīņa pret terorismu, bet tā tiks vājināta, jo, kā šis Parlaments pats ir teicis, lietojot nelikumīgas teroristu metodes, sakaut terorismu ir gan neproduktīvi, gan nepieņemami.
ES dalībvalstis, kas pakļāvās ASV spiedienam izmantot šīs metodes, ir ne tikai pārkāpušas ES pamatprincipus, bet ir arī nostājušās uz nelikumības takas, pakļaujot Eiropu paaugstinātiem teroristu atmaksas riskiem. Cīņas pastiprināšana pret terorismu nozīmē vispirms, ka to dara pilnā saskaņā ar tiesību aktiem.
Maria da Assunção Esteves
(PT) Terorisms izaicina mūsu brīvo un atvērto sabiedrību. Dažreiz tas pat liek mums just kārdinājumu radīt drošības tiesību aktus, kas nonāk ļoti tuvu mūsu civilizācijas vērtību iznīcināšanai.
Tāpēc Eiropas Savienībai steidzamības kārtā ir jāizstrādā kopējs kodekss, kas skaidri nosaka tās principus un metodes.
Pirmkārt, tam ir jāgarantē cilvēka cieņas un tiesiskuma principi visos terorisma apkarošanas aspektos. Mēs nevaram kaitēt demokrātijas morālajiem pamatiem, kas balstās tieši uz tām vērtībām. Kā teica Simone de Beauvoir, mēs nedrīkstam ļaut mūsu sodītājiem radīt mums sliktus paradumus.
Otrkārt, ir jārada vienoti tiesību akti dalībvalstīm. Šajā aspektā savienībai patiešām ir jānozīmē Savienība. Cīņa pret terorismu steidzami prasa noteikumu piemērošanu, kas ir vienoti un saskaņoti; to nevar atstāt katras dalībvalsts un sabiedriskās domas attiecīgā brīža impulsiem.
Treškārt, mums jāmudina uz darbošanos kā tīklam un jāveicina konsenss, izmantojot pasākumu apstiprināšanu Eiropas Parlamentā un valstu parlamentos.
Ceturtkārt, Eiropas Savienībai ir jāstrādā ANO starptautisko mehānismu izveides virzienā ārkārtas procedūru un tiesību aktu pārraudzībai. Šī cīņa pret terorismu notiek grandiozā mērogā un neaprobežojas tikai ar Eiropu vai Eiroatlantijas asi.
Visbeidzot, lai cīnītos pret terorismu, mums ir jāstrādā, lai radītu taisnīgāku un līdzsvarotāku starptautisko kopienu; mums jānosaka cēloņi un plaisas, jāveicina tiesību kultūra, kas ņem vērā visas tautas, un daudz jāstrādā, lai veicinātu dialogu civilizāciju starpā. Terorisms ir sarežģīta parādība. Mēs nevaram uz to atbildēt ar vienkāršotu skaidrojumu.
Ioannis Varvitsiotis
(EL) Priekšsēdētājas kundze, vispirms ļaujiet man uzdot Padomei divus fundamentālus jautājumus: pirmkārt, kāpēc G. de Vries vieta vēl joprojām ir brīva pēc tik ilga laika? Vai Padome grasās to aizpildīt? Vai Padome uzskata, ka tas ir lietderīgi? Jā vai nē?
Otrkārt, kāpēc pieņemtie pretterorisma pasākumi nav pienācīgi izpildīti visās dalībvalstīs?
Vēl svarīgāks ir jautājums, vai, cenšoties stāties pretī terorismam, mēs esam spēruši soļus, tikai reaģējot uz teroristu darbību. Vai mēs sekojam saprātīgai, integrētai stratēģijai, cenšoties pārvarēt terorisma cēloņus? Mēs nekad nedrīkstam to zaudēt no redzes lauka. Bailes pašiem par savu drošību bieži liek mums pieņemt stratēģijas, kas rada maldīgu drošības sajūtu.
Es atkārtoti esmu šeit apliecinājis, ka sabiedriskās drošības aizsardzība ir mūsu kopējs, pašsaprotams mērķis. Tomēr mūsu metode ir liecība par mūsu civilizācijas briedumu. Mūsu tiesību ievērošana nav tikai mūsu neatņemama daļa; tā ir mūsu vienīgais ceļš uz labklājību un drošību.
Es uzskatu, ka mums ir ne tikai jāvērtē visu pretterorisma pasākumu efektivitāte pašlaik, bet arī rūpīgi jāpārskata mūsu progress, kas nedrīkst sastāvēt vienīgi no reaģēšanas sērijām uz teroristu darbību.
Diskusijas starp Padomi, Komisiju un Parlamentu tāpēc ir jāizvērš. Vitāli svarīga ir dalībvalstu sadarbība. Visbeidzot, es uzskatu, ka mums jāizvērš dialogs ar trešām valstīm. Es uzskatu, ka tas ir būtiski, jo mēs esam redzējuši, cik noderīga ir bijusi sadarbība ar Amerikas Savienotajām Valstīm.
Józef Pinior
(PL) Priekšsēdētājas kundze, šīsdienas debates skar karu pret teroru, drošības jautājumu, tiesiskumu un personas brīvības, t.i., visaugstākās vērtības ES sistēmā. Eiropas Parlaments iesniedz virknēm jautājumu Padomei un Komisijai, kuru risinājumiem ir izšķirīga nozīme pilsoņu drošībai, tiesiskuma ievērošanai un pilsoņu brīvību statusam.
Es vēlos pievērsties šeit jautājumam par Eiropas Savienības pretterorisma stratēģijas pārredzamību. Demokrātiska kontrole šajā jomā un jo sevišķi Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu loma garantē pamattiesību ievērošanu, kas ir noteiktas Līgumā par Eiropas Savienību. Ļaujiet man atgādināt, ka Eiropas Parlamenta rezolūcija par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu gūstekņu pārvadāšanai un nelikumīgai turēšanai apcietinājumā iesaka izmantot metodes, kas atbilst Eiropas Savienības līguma 6. pantam.
Geoffrey Van Orden
Priekšsēdētājas kundze, es tikko atnācu no preses konferences, kurā tika aicināts ieviest stingras ekonomiskās sankcijas pret Irānas režīmu, kas ir bēdīgi slavens terorisma sponsors visos Tuvajos Austrumos un ārpus tiem.
Esmu pārliecināts, ka mēs visi atzinīgi vērtējam pasākumus, kas patiešām palīdz apkarot terorismu, taču es vēlētos uzzināt, cik liela daļa no ES aktivitāšu saraksta, par ko dzirdējām šorīt, ietilpst šajā kategorijā.
ES ļoti labi veicas savas kompetences paplašināšanā un birokrātiskā aparāta palielināšanā, taču tai ir mazi rezultāti aktivitāšu un izdevumu jomās.
Mēs esam diskutējuši par ES pretterorisma koordinatoru. Šī amata nosaukums ietver zināmu uzraudzības lomu, kas ir pilnīgi nevietā. Manuprāt, šai personai vajadzētu koncentrēties uz ES darbības principiem un uz ierobežotām jomām, kurās no kopējas rīcības ir gūstama skaidri redzama pievienotā vērtība.
Es ļoti cienu komisāru Franco Frattini, taču ES patiešām nevar prasīt atzinību par mūsu valstu policijas un drošības dienestu darbībām. Būtu vērtīgi veikt ES tā saucamo pretterorisma pasākumu neatkarīgu auditu.
Pretterorisma darbībām ir jāpaliek valstu atbildībā un jābūt starptautiskās sadarbības daļai. ES būtu jākoncentrējas uz to, kā tā varētu atbalstīt šos valstu pretterorisma centienus.
Viena no vislielākajām grūtībām mūsu centienos aizsargāt mūsu pilsoņus rodas neveiksmīgās robežkontroles dēļ; teroristi nāk un iet, un nepārtraukta nekontrolēta imigrācija ir milzīgs šķērslis mūsu valstīs uz dzīvi apmetušos imigrantu veiksmīgai integrācijai. Šim jebkurā pretterorisma stratēģijā būtu jābūt galvenajam elementam.
Šī problēma rada jautājumus par cilvēku brīvās pārvietošanās principu kopumā, un tā ir vēl viena joma, ko vēlreiz būtu jāpārbauda neatkarīgam dienestam.
Es pieminēju mūsu valstu varas iestāžu atbildību par šiem jautājumiem. Man ar nožēlu jāsaka, ka Lielbritānijas varas iestādēm par nelaimi nav izdevies kontrolēt mūsu robežas. Mums ne vien ir maza nojausma par to, kas ieceļo mūsu valstī un kas to atstāj, bet zem lielas jautājuma zīmes ir arī Robežkontroles un imigrācijas aģentūra, kas veic izpildes kontrolēšanu.
Es ar satraukumu lasu, ka sieviete, kas daudzus mēnešus zināja aizdomās turētos teroristus, kas pašlaik tiek tiesāti par teroristu uzbrukumiem Glāzgovā, un kas acīmredzot nevienu neinformēja par šīm aktivitātēm, tagad ir pieņemta darbā kā imigrācijas...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Marianne Mikko   -
(ET) Dāmas un kungi, diskusijā par cīņu pret terorismu es gribu koncentrēt uzmanību uz Māstrihtas līguma 6. punktu, kas attiecas uz pamattiesībām un brīvībām.
Mans darbs, strādājot kā delegācijas vadītāja Moldovā un kā sociāldemokrāte, ir bijis veltīts Eiropas drošībai, mūsu vērtību sargāšanai un to izplatīšanai kaimiņattiecību politikas valstīs. Mēs gribam, lai valda stabilitāte un miers Eiropas Savienības tuvumā. Lai cīnītos pret terorismu, mums ir vajadzīgs arī tādu valstu atbalsts kā Pakistāna, Krievija un pat Irāna.
Mūsu vērtību sekmīga aizsardzība ir atkarīga lielā mērā no tā, cik mēs spējam iesaistīt partnerus. Ikviens pamatbrīvību un pamattiesību samazinājums Eiropas Savienībā atspoguļojas piecpadsmit reižu 15 kaimiņattiecību politikas valstīs, nemaz nerunājot par Krieviju un Ķīnu. Trešās valstis vēro, ko mēs darām, nevis, ko mēs sakām.
Komisijai un Padomei ir jāsaprot, ka mūsu pašu pilsoņu atbalsts cīņā pret terorismu izgaisīs, ja mēs nespēsim respektēt vairākas pamattiesības, kas noteiktas mūsu dibināšanas līgumos.
Jana Hybášková
Priekšsēdētājas kundze, es netaisos piedalīties šajās muļķīgajās debatēs par šķidrumiem. Vienīgie cilvēki, kam ir tiesības to darīt, ir drošības un tehniskie eksperti. Ja viņi nonāk pie skaidriem secinājumiem, tad mūsu uzdevums ir nekavējoties rīkoties. Nekas teroristus nebaida vairāk kā mūsu spēja reaģēt.
Terorisma draudi tiek būvēti uz mūsu nekustīguma, uz mūsu nemainīgo, konservatīvo sistēmu nekustīguma, un uz mūsu nespējas piemēroties jauniem komunikācijas veidiem, informācijas plūsmām, naudas un cilvēku plūsmām. Vienīgais ceļš ir izveidot elastīgas struktūras, ad hoc komandas, horizontālu, sadarboties spējīgu informācijas apmaiņu un starpinstitūciju un pārrobežu sadarbību, kā arī palielināt Eiropola un Eurojust pilnvaras. De Vries kunga atkāpšanās no amata noteikti bija ļoti slikta zīme. Tas bija apstiprinājums ES nespējai pārvarēt muļķīgu, vecmodīgu un uz atsevišķu valstu darbībām balstītu pieeju drošībai. Tas diemžēl bija simptoms, ka trūkst spējas dalīties informācijā un izpildīt lēmumus. Toties Reformu līgums dod lielisku un pozitīvu signālu.
Minimāli noteikumi par policijas sadarbību, krimināllikumu un civillikumu tuvināšana, savstarpēja spriedumu atzīšana krimināllietās un civillietās, kā arī ES pierādījumu, noziegumu upuru un pašu noziedznieku aizsardzība ir pasākumi, kas norāda, ka ar lielu enerģiju, lieliem naudas līdzekļiem un politiskajiem centieniem mēs varam tikt galā ar terorismu un varam nedaudz palīdzēt Eiropas pilsoņiem Londonā, Glāzgovā un citās apdraudētajās vietās.
Komisār, dalībvalstīm līdz 2007. gada decembrim ir jāizpilda trešā Nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizēšanas direktīva. Es aicinu Komisiju būt noteiktai un izlēmīgai savā spiedienā attiecībā uz nepieciešamo drošības pasākumu ieviešanu, lai kontrolētu nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu. Tas palīdzēs mums, un mums ir jāpalīdz jums. Tad mēs varēsim skaidri teikt, ka esam gatavi cīnīties un uzvarēt.
Paulo Casaca
(PT) 2006. gada 12. decembris ir vēsturisks datums, kad Eiropas Tiesa pilnībā atbalstīja argumentu par tiesībām būt informētam par apsūdzību terorismā, kuru es šajā pašā kamerā vairākus gadus atpakaļ aizstāvēju pret Padomi un Komisiju. Tomēr taisnīgums netiks panākts un nenotiks reāla cīņa pret terorismu, kamēr tajā sarakstā būs nevainīgi upuri, piemēram, Irānas Tautas Mujahidin, un kamēr pasaules vadošā terorisma organizācija - Irānas revolucionārā gvarde, kā arī Irākas, Libānas, Persija līča un citas satelītsakaru organizācijas visā pasaulē - turpinās darboties nesodītas un bez jebkādiem ierobežojumiem, jo Eiropas iestādes baidās konfrontēt terorisma "zvēru”.
Es aicinu iestādes rīkoties tā, kā tām būtu jārīkojas.
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, es domāju, ka šīs ir ļoti lietderīgas, interesantas un ļoti piemērotas debates, turklāt arī iepriekšminēto neseno Dānijas un Vācijas notikumu kontekstā.
Es atbalstu daudzus jūsu ieteikumus, bažas un padomus Padomei - kas ir mans pienākums - un vēlos apliecināt, ka prezidentvalsts Portugāle ir atvērta sadarbībai un dialogam ar Eiropas Parlamentu, ņemot vērā mūsu darbību regulējošās tiesību normas.
Šīs ir grūtas un sarežģītas debates. daži cilvēki uzskata, ka mēs varētu darīt vairāk, citi domā, ka esam aizgājuši par tālu un ka mums, iespējams, būtu jāsper solis atpakaļ. Daži cilvēki kritizē, citi aplaudē, daži nosoda, savukārt citi iedrošina. Tomēr mēs visi, protams, piekrītam, ka mums ir stingri un pārliecināti jācīnās pret šo jauno postu, kas zināms kā terorisms, un mēs nekādā gadījumā nedrīkstam noslēgt pamieru šajā cīņā. Arī mēs šajā procesā mācāmies un nepārtraukti attīstāmies. Tas ir jauns drauds, kas nebija zināms iepriekš un kas nav iepriekš apkarots un bloķēts. Tāpēc ir tikai dabīgi, ka mums ir nepieciešams nepārtraukti attīstīties, mācīties un būt aktīviem, lai nodrošinātu, ka vairs neatkārtosies tādi uzbrukumi, kuru liecinieki mēs esam bijuši.
Mēs esam smagi strādājuši un diez gan pienācīgā veidā plaši sadarbojušies ar trešajām valstīm. Tā ir starptautiska cīņa. Neviena dalībvalsts atsevišķi nevar efektīvi stāties pretī cīņai un apdraudējumam, ar ko saskaramies mēs. To nevarētu arī neviena atsevišķa organizācija vai organizāciju grupa. Mums ir nepieciešama ļoti spēcīga starptautiska sadarbība.
Gatavojoties šīm debatēm, es atzīmēju vairākus pasākumus un aktivitātes, ko mēs esam veikuši, lai novērstu teroristu uzbrukumus, aizsargātos pret tiem, vajātu teroristus un atbildētu uz to uzbrukumiem. Es secināju, ka, lai arī vēl ir daudz darāmā, daudz kas jau ir izdarīts, un mums ir jāmēģina uzlabot jomas, kurās mēs neesam izdarījuši tik daudz, cik varējām. Ir svarīgi pieminēt novērtēšanas mehānismus, kas ir speciāli izstrādāti, lai pēc kāda laika, kad pasākumi ir ieviesti, mēs izdarītu secinājumus, kas mums palīdzētu uzlabot veicamos pasākumus.
Es gribētu pateikt, ka prezidentvalsts Portugāle tāpat kā Padome var cīnīties un cīnīsies pret terorismu tikai atbilstīgi mūsu pamatvērtībām un principiem, riskantākajiem punktiem mūsu cīņā pret teroristiem: šo principu un vērtību aizsardzībai. Mūsu cīņā pret terorismu mēs nedrīkstam izturēties pret tiem nevērīgi vai neņemt tos vērā. Prezidentvalsts Portugāle īpaši piesardzīgi izturēsies pret šo jautājumu un nepieļaus kompromisus.
Visbeidzot, es vēlos pateikt - šim jautājumam šeit tika pievērsta liela uzmanība, un es to pieminēju savā pirmajā runā - ka prezidentvalsts smagi strādā sadarbībā ar ģenerālsekretariāta padomi, risinot jautājumu saistībā ar pretterorisma koordinatoru, tas ir, kā paplašināt tā pilnvaras un potenciālās iespējas, lai būtu iespējams efektīvi pildīt tos pienākumus, kuri sākotnēji šim amatam bija noteikti. Es apzinos, ka šajā jautājumā varētu būt zināma kavēšanās. Prezidentvalsts Portugāle apņemas paātrināt debates ar Padomes iestādēm un piemērotā brīdī nosaukt jauno pretterorisma koordinatoru.
Kā jau teicu, es, protams, ņemšu vērā šajā debatē izskanējušos padomus, ieteikumus un bažas. Mēs neesam un nekad nebūsim vienaldzīgi pret jūsu viedokļiem, mēs neapgalvojam un nekad neesam apgalvojuši, ka esam perfekti, kā arī neesam teikuši, ka, tas ko esam izdarījuši, ir izdarīts ļoti labi, nevainojami un nav apspriežams, Gluži pretēji, mūsu pūles vienmēr būs vērstas uz uzlabojumiem, lai nodrošinātu, ka mūsu sabiedrības vienmēr būtu brīvas, atvērtas un demokrātiskas, kā arī stātos pretī tām sabiedrībām, kas tā neuzskata. Liels paldies!
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, vēlos pateikties visiem, kas runāja šajās svarīgajās debatēs. Daži minēja, ka teroristi darbojas pēc politiskas stratēģijas. Es piekrītu Mayor Oreja. Terorisms ir jāapkaro ar globālu politisku stratēģiju.
Jūs esat daudz runājuši par vardarbīga radikālisma novēršanu un cīņu pret to. Savā ievadrunā es norādīju uz dažiem priekšlikumiem. Vēlos informēt jūs par kādu svarīgu iniciatīvu attiecībā uz vardarbīgu radikālismu.
Pēc nedaudz vairāk nekā mēneša, 16. un 17. oktobrī, pirmo reizi notiks Eiropas konference par izglītības un skolu nozīmi vardarbīga radikālisma izskaušanā jaunāko sabiedrības locekļu vidū. Mēs esam aicinājuši izglītības jomas pārstāvjus Eiropā un aicinu arī novērotājus no Eiropas Parlamenta, ka vēlētos piedalīties. Tā būtu iespēja skaidri pateikt , ka mēs vēlamies nomainīt ļaunuma un vardarbības kultūru ar iecietības un sadarbības kultūru.
Mēs atzīmējam visas dalībvalstu uzsāktās iniciatīvas radikālisma apkarošanai un cilvēku vervēšanas terorisma kustībā novēršanai. Eiropas Parlaments tiks informēts par šo iniciatīvu rezultātiem un labāko praksi.
Mēs esam daudz runājuši par datu un informācijas izplatīšanu un apmaiņu. Bieži, dāmas un kungi, mūsu rīcībā ir ļoti daudz datu, pat pārāk daudz, bet nav pietiekamas datu analīzes. Tāpēc ir nepieciešams pastiprināt Europol lomu. Vēlos pateikties visiem, kas atbalstīja Europol stiprināšanu, tajā skaitā Pirker kungu. Decembrī es Padomē izteicu priekšlikumu par šo jautājumu, un es ceru, ka prezidentvalsts Portugāle līdz šī gada beigām atbalstīs lēmuma pieņemšanu par Europol lomas stiprināšanu.
Jūlijā tiks iesniegta iniciatīva attiecībā uz bioloģisko terorismu. Mēs skaidri norādījām, kuri ir jutīgākie sektori un kur visvairāk ir nepieciešama Eiropas valstu sadarbība - es vēršos pie Borghezio kunga, kurš izvirzīja šo jautājumu. Daži ir runājuši par dalībvalstu nespēju rīkoties. Es atbalstu "vārdos saukšanas un kaunināšanas” praksi. Jūnijā es publicēju dokumentu, kurā skaidri norādīts, kuras dalībvalstis kavējas pat ar tiesību aktu ieviešanu saistībā ar cīņu pret terorismu. Tas parāda, un šeit es vēršos konkrēti pie Guardans Cambó, ka esmu gatavs norādīt uz atbildību, taču šāda rīcība būs lietderīga tikai tad, ja dalībvalstis un Padome uztvers paziņojumu par nespēju rīkoties kā ieteikumu un stimulu kustībai uz priekšu.
Daudzi ir runājuši par transatlantiskām attiecībām. Es ticu, dāmas un kungi, ka ir nepieciešama ciešāka sadarbība ar Savienotajām Valstīm, bet tajā paša laikā mums ir nepieciešama arī aktīvāka Eiropas iesaistīšanās. Citu starpā vēlos pateikties arī Cashman kungam par šī principa ierosināšanu. Nav jēgas, ja mēs lēnām veidojam un attīstām Eiropas modeli un tajā pašā laikā pārmetam Savienotajām Valstīm, jo tām tomēr ir modelis. Es domāju, ka ir nepieciešama aktīvāka Eiropas iesaistīšanās un ciešāka sadarbība ar Savienotajām Valstīm, taču nav nepieciešamības teikt, ka Eiropas problēma ir Savienotās Valstis. Problēma ir teroristi un to darbības Eiropas sirdī. Tas jāpatur prātā.
(Aplausi)
Pēdējā doma: es esmu pārliecināts, ka jauns Eiropas Līgums sniegtu mums labākus instrumentus, kas sniegtu mums instrumentu ar, kuru strādāt kopā ar Eiropas Parlamentu, lai dalītu atbildību starp trim iestādēm. Tas Komisijai un Padomei dotu vairāk spēka. Es domāju, ka šobrīd iedzīvotāji varētu saprast un skaidri redzēt, kurš ir pieļāvis kļūdu, kurš ir rīkojies pareizi un kurš nav rīkojies, kad tas bija nepieciešams. Tādējādi ir cerība, ka šis līgums kļūs par realitāti, ka tas beidzot tiks noslēgts un ka Parlaments kopā ar mums kļūs par pilntiesīgu dalībnieku cīņā ar terorismu.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
Paldies, Frattini kungs. Es atvainojos par troksni, taču tā nav nepieklājība attiecībā pret jums.
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks 11. oktobrī.
Rakstiskie paziņojumi (142. pants)
Pedro Guerreiro  
rakstiski. - (PT) Tā kā iepriekšējās debatēs lielākā daļa Eiropas Parlamenta, Komisijas un Padome izvairījās no nopietnas analīzes un detalizētām sarunām par terorismu-visās tā izpausmēs, arī terorismu dalībvalstīs - vai cīņu pret terorismu, ir skaidrs, ka tie pastāvīgi mēģina izņemt terorisma analīzi no konteksta, lai aizsegtu terorisma nopietnākos iemeslus un politikas, kas izraisa terorismu.
Šādā rīcība kļūst vēl nopietnāka un politiski svarīga, kad "cīņā pret terorismu” - kurā ASV un ES ir vadošās lomas - arvien pamanāmāks kļūst fakts, ka cilvēki visā pasaulē saskaras ar instrumentu, kas ļauj neievērot starptautiskus normatīvos aktus, graut cilvēku suverenitāti un apdraudēt dalībvalstu brīvību, veicinot intervenciju, agresiju un karu gan Afganistānā, gan Irākā un Palestīnā ar tūkstošiem cilvēku upuru.
Lai arī daži runātāji līdz spēku izsīkumam atkārtoja par cilvēktiesību aizsardzību šajā "cīņā pret terorismu” un drošības pasākumos šīs cīņas ietvaros, liels skaits situāciju un faktu liecina par būtiskiem cilvēka brīvības, tiesību un garantiju pārkāpumiem.
Alexander Stubb  
rakstiski. - ES pamatā ir brīva cilvēku, preču, pakalpojumu un kapitāla kustība. Šīs kustības šķēršļi ir jāuztver nopietni. Cīņu pret terorismu kā daļu no starptautiskās noziedzības nevar atstāt bez ievērības.
Tomēr terorisms ir delikāts temats. Mēs nedrīkstam aizmirst, ka visām pretterorisma politikām ir jābalstās uz pamattiesību ievērošanu un cilvēka cieņas neaizskaramību.
Pasākumiem ir jābūt arī efektīviem un proporcionāliem iegūtajai drošībai. Es apšaubu, ka, piemēram, jaunie ierobežojumi attiecībā uz šķidrumu ienešanu lidmašīnās atbilst šiem kritērijiem.
Visumā, ir atzinīgi jāvērtē katrs centiens panākt labāku saskaņotību starp dalībvalstīm, un starp tām un ES institūcijām. Pēc tam, kad de Vries kungs atkāpās no amata, pēc iespējas ātrāk ir jāieceļ jauns ES pretterorisma koordinators.
Sophia in 't Veld Veld
(NL) Priekšsēdētāja kungs, vēlos tikai piebilst, ka debašu laikā Padomes priekšsēdētājam, kurš jau ir aizgājis, un Komisijai tika uzdoti ļoti konkrēti jautājumi, uz kuriem neesam saņēmuši atbildes. Es vēlos no Padomes un Komisijas saņemt rakstisku atbildi uz maniem jautājumiem par Augstākā līmeņa kontaktgrupu datu aizsardzībai un ASV Ārvalstu izlūkošanas un novērošanas aktu.
Priekšsēdētājs
Mēs turpināsim darbu atbilstoši Reglamentam, kā arī ņemot vērā izteikto pieprasījumu.
