Metoda ABB-ABM kot orodje za upravljanje dodeljevanja proračunskih sredstev - Vmesni pregled finančnega okvira 2007-2013 (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je skupna razprava o naslednjih poročilih:
gospoda Virrankoskega, v imenu Odbora za proračun, o metodi ABB-ABM kot orodju za upravljanje dodeljevanja proračunskih sredstev; in
gospoda Bögea, v imenu Odbora za proračun, o vmesnem pregledu finančnega okvira 2007-2013.
Kyösti Virrankoski
poročevalec. - (FI) Gospod predsednik, pred nami je poročilo o načrtovanju proračuna na osnovi dejavnosti in njegovo upravljanje. Celotnemu Odboru za proračun bi se rad zahvalil za vztrajno in dosledno podporo kot tudi sekretariatu odbora in vsem tistim, ki so mi pomagali.
Načrtovanje proračuna po dejavnostih (ABB) in upravljanje na podlagi dejavnosti (ABM) sta bila uvedena v času Prodijeve komisije, na čelu katere je bil komisar Kinnock. Reformo je spodbudilo poročilo zunanje skupine strokovnjakov, ki so jo pooblastili, da razišče krizo, ki jo je doživela prejšnja Komisija. To poročilo predstavlja neke vrste vmesni pregled tako-imenovanih "Kinnockovih reform”.
Cilj ABB in ABM je pojasniti upravljanje sredstev, zagotovljenih z načrtovanjem proračuna, in človeških virov glede na področja politik. Upravljanje naj bi jasno pokazalo dosežene rezultate, da bi bila njihova vrednost v primerjavi z vložki jasno vidna.
Največji poudarek je na rezultatih in ne na tem, kako so bili ti doseženi. Pristop odraža tistega, ki se uporablja v poslovanju.
Sistem je mogoče izraziti bolj preprosto. Ni dovolj, da se denar potroši - ali celo "zapravi” - kot je z zakonodajo določeno ali v skladu s pravili: rezultati določajo kakovost upravljanja in ne dobrih namenov.
Rezultati prav tako kažejo, kako učinkovita sta vodenje in upravljanje. Za primer si vzemimo strukturno in kohezijsko politiko. Če dve leti in tri mesece po začetku programskega obdobja se več kot tri četrtine administrativnih in kontrolnih sistemov ne sprejme, upravljanje ne more veljati za učinkovito. To je morda krivda tako Komisije kot držav članic, vendar dejstvo, da je upravljanje birokratsko in neučinkovito, ostaja.
ABB in ABM poudarjata in spodbujata učinkovitost. Kar zadeva vodenje, metodi zmanjšujeta birokracijo in krepita pravni status državljanov in tistih, ki jih prizadenejo učinki upravljanja.
Upravljanje na podlagi dejavnosti poudarja osebno odgovornost, vendar hkrati upošteva tudi svobodo delovanja. Dober sistem upravljanja prinaša tudi jasno delitev odgovornosti. Vodenje ima svoj konkreten obraz tako na nižji kot višji ravni.
Ker je cilj vodenja dobra produktivnost, vodja ne bi smel postavljati nepotrebnih omejitev za delo. Potrebna so samo osnovna pravila. Nobene potrebe ni po nebistvenih poročilih in načrtovanju.
To poročilo temelji na nedavnih študijah, od katerih so najpomembnejše navedene v poglavju Obrazložitev. Na splošno vse navajajo, da je bilo izvajanje ABB in ABM uspešno in je v Komisijo vneslo spremembo kulture, obenem pa je bilo v pomoč pri jasni opredelitvi osebnih zadolžitev in odgovornosti ter pri vplivanju na vodenje, ki je postalo učinkovitejše, usmerjeno v rezultate in pregledno.
Birokracija in dejstvo, da se ta še krepi, pa predstavljata resno nevarnost. Še zlasti moramo oceniti, ali sedanji proces letnega načrtovanja in pregleda vključuje preveč načrtovanja, še zlasti v primerjavi s predstavitvijo in ovrednotenjem doseženih rezultatov.
Prav tako bi morali pregledati, kako se petletni strateški cilji Komisije in njen "vladni program” navezujeta na večletne finančne okvire (VFO) in poleg tega tudi na letno strategijo politik. Letna strategija politik se pogosto povezuje z elementi, ki nimajo nobene očitne povezave z vladnim programom, petletnimi strateškimi cilji ali večletnim finančnim okvirom. To običajno povzroča probleme pri oblikovanju proračuna, saj so v pregled finančnega okvira vključena sredstva, čemur pa Svet še zlasti nasprotuje. Na takšne primere lahko dejansko naletimo vsakih pet let.
Komisija ima še zlasti težave pri določanju "negativnih prednostnih nalog”, da bi tako opredelila dejavnosti, ki so nepotrebne, manj potrebne in ki bi jih bilo treba opustiti. V zvezi s tem upamo, da bo Komisija v svojem pristopu drznejša.
Še vedno je težko oceniti upravne izdatke, čeprav so ti predvideni ločeno, kajti upravljanje se še vedno financira iz funkcionalnih proračunskih sredstev, kar vključuje agencije in pogosto tudi tehnično pomoč v državah članicah. Zato to poročilo pozornost namenja pomenu spremljanja človeških virov.
Na koncu, gospod predsednik, naj povem, da poročilo, ki je pred nami, temelji na evropski dediščini - členu 15 Deklaracije o človekovih in državljanskih pravicah velike francoske revolucije 1789: "Družba ima pravico zahtevati obračun dela od vsakega javnega uslužbenca”.
Reimer Böge
poročevalec. - (DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, danes razpravljamo o vmesnem pregledu finančnega okvira 2007-2013. Še enkrat bi vas spomnil, da smo se prvotno dogovorili o nizu medinstitucionalnih izjav, k izvajanju katerih poziva to poročilo in ki jih bomo novo izvoljenemu Parlamentu predali v obliki smernic za prihodnje vodenje razprav Evropskega parlamenta v naslednjih nekaj mesecih.
Tri glavne deklaracije so od Parlamenta zahtevale, da se vključuje v prihodnje razprave o politiki prihodkov in odhodkov na način, ki v preteklosti ni bil prisoten. Zato se je Komisija zavezala, da bo ob koncu 2009 predstavila poročilo o delovanju medinstitucionalnega sporazuma. Komisija se je prav tako zavezala, da bo pripravila celovit, obsežen pregled proračuna, ki bo zajemal vse vidike odhodkov EU, vključno s Skupno kmetijsko politiko in viri ter vključno s popustom Združenega kraljestva v obdobju 2008 - 2009. Poleg tega ne smemo pozabiti, da bo v tem parlamentu leta 2010 potekal vmesni pregled številnih večletnih programov.
Vsak, ki si pogleda dokumente iz javnih posvetovanj, lahko vidi, da se države članice v nasprotju z drugimi organi, ki so izrazili svoje mnenje, poskušajo izogniti svojim odgovornostim in prevzetim obveznostim tako, da se neposredno lotevajo že naslednje finančne perspektive. Ravno sem prišel iz razprave o tako-imenovanem načrtu za oživitev gospodarstva in rad bi povedal, da to, kar se dogaja z nenehnim iskanjem odstopanj, ki sploh niso več na voljo, in z novimi načrti, ki posegajo v proračunske pravice Parlamenta, jasno kaže, da ne moremo nadaljevati tako kot doslej. Zato pozivam Komisijo, da jeseni predstavi predlog, ki ne bo zajemal le obdobje po 2013, ampak bo vključeval tudi pregled finančne perspektive in odprl nove možnosti za v prihodnje.
V tem poročilu jasno navajamo, da bomo pozornost namenili predvsem obstoječim primanjkljajem in dolgoročnim obetom, ne da bi se podrobno ukvarjali s proračunskim vplivom Lizbonske reformne pogodbe. Zato smo v Odboru za proračun z veliko večino glasovali za pristop v treh korakih: rešitev pomanjkanj in očitnih primanjkljajev v odprtih vprašanjih, glede katerih se nam ni uspelo uspešno pogajati ter pojasnilo, da obstajajo proračunske postavke - glavna področja, ki jih poudarjajo naše politike - ki se jim kronično namenja premalo sredstev. Svojih ciljev na primer ne bomo dosegli v raziskavah in inovacijah. Na področjih postavk 3a in 3b nam ne bo uspelo doseči, kar smo želeli glede kulture, mladine, izobraževanja in zagotavljanja notranje in zunanje varnosti. Skupni zunanji in varnostni politiki se prav tako kronično namenja premalo sredstev.
Zato smo Svetu pripravili naslednjo ponudbo: pustite nas razpravljati o teh pomanjkljivostih in se pogajati na tem področju, vendar ne kot del prizadevanj znotraj letnega proračunskega postopka. Naš predlog zajema razrešitev teh problemov z ambicioznim pregledom, obenem pa vključuje širitev obstoječe finančne perspektive do 2015 ali celo 2016, tako da bi dolgoročno v finančnem okviru dosegli potrebno demokratično legitimnost. To bo vključevalo tudi veliko večjo usklajenost med mandatom Komisije in obdobjem, ki ga pokriva finančna perspektiva. Poleg tega ne smemo pozabiti, še zlasti v okviru razprave o Evropski investicijski banki, da je treba poskrbeti, da izven proračuna Skupnosti ni kakšnih drugih proračunov v senci.
Naj zaključim, rekoč, da je to poročilo skladno s poročili, ki jih je pripravil Odbor za ustavne zadeve. Zato Komisiji in Svetu pošiljamo naslednje sporočilo: za nas cilj doseganja petletnega finančnega okvira, ki poteka vzporedno z mandatom Komisije, ne more biti podvržen pogajanjem. Pogajati smo se pripravljeni le glede tega, kako doseči svoj cilj. Najlepša hvala.
Dalia Grybauskaitë
članica Komisije. - Gospod predsednik, najlepša hvala za ti poročili - ki ju lahko ocenimo kot namenjene novemu Parlamentu in verjetno tako sedanji Komisiji kot tudi novi Komisiji - o tem kako se bomo pogajali, katera orodja bomo imeli za upravljanje evropskega proračuna in kakšen bo prihodnji evropski proračun.
Ob tem bi nam vsem čestitala, vključno Parlamentu in Komisiji. V petih letih se je zgodilo, kar se poprej še nikoli ni. Trikrat smo revidirali finančni okvir - kar se prej še nikoli ni zgodilo - Galileo, instrument za hrano in zdaj še 5 milijard EUR.
In to prav zaradi sposobnosti institucij, da so kar najbolje izkoristile togo okolje, v katerem s finančnimi okviri delujejo, da so dosegle, kar je bilo potrebno.
Zato je Komisija seznanjena s poročili, še zlasti s poročilom gospoda Bögeja, ki se nanaša na prihodnjo obliko evropskega proračuna. Komisija je in bo pripravljena pogajati se na podlagi tega, kar ste zajeli v svojem poročilu. Potrdili bomo svojo obveznost, da pripravimo vmesni pregled in oceno o delovanju medinstitucionalnega sporazuma. Potrjujemo, da bomo vse, kar smo se zavezali in kot je bilo obljubljeno v medinstitucionalnem sporazumu glede proračunske prenove, storili do konca letošnjega leta.
Ob upoštevanju vsega tega bi se želela Parlamentu osebno zahvaliti. Verjetno je to ena mojih zadnjih priložnosti, da vam spregovorim in rada bi se vam zahvalila za vse sodelovanje in razumevanje, ki sem ga bila deležna vse od začetka. V teh težkih časih nam je skupaj uspelo doseči zelo dobre rezultate.
Michael Gahler
pripravljavec mnenja Odbora za zunanje zadeve. - (DE) Gospod predsednik, najprej bi rad izrazil podporo pristopu v treh korakih k vmesnemu pregledu, ki ga je razvil in predstavil gospod Böge. Ta nudi priložnost za skrbno analizo naših političnih ciljev, potrebnih sprememb orodij, ki jih imamo na voljo, ter vprašanj financiranja.
Ceterum censeo: kot strokovnjak za zunanje zadeve bi še enkrat zahteval, da se konča kronično stanje premalo dodeljenih sredstev za zunanje zadeve. Komisija se je strinjala, da pripravi oceno tega področja. Želimo kratkoročne rešitve kot del sedanjega finančnega okvira in izvedljive možnosti v naslednjem finančnem okviru. Med drugim je treba ustrezno financiranje zagotoviti Službi za zunanje evropske zadeve. Hočemo Evropsko unijo, ki navzven izpolnjuje svoje obveznosti na področju zunanjih odnosov in se lahko hitro in ustrezno odzove na krize. Od tega sta odvisni naša kredibilnost ter sposobnost nastopati kot učinkovit partner.
Pozdravljamo nadaljnji razvoj evropske sosedske politike in vključitev vzhodnega partnerstva in unije za Sredozemlje, ki partnerjem daje učinkovita in zanesljiva okvira. Vendar pa moramo ugotoviti, če so finančni dogovori primerni glede na naše izzive v zunanji politiki. Zato pozivamo k novim pravnim predpisom in ustreznem financiranju v naslednjem finančnem okviru za sodelovanje s tretjimi državami, ki ne bo del okvira javne razvojne pomoči.
Poleg Lizbonske pogodbe bi rad omenil še željo za v prihodnje. Menim, da bi moralo biti financiranje zunanjih dejavnosti vključeno v proračun EU. To se navezuje na Evropski razvojni sklad in Atheno. Naše vlade naj bi se ne bale preglednosti posameznih področij, ki jasno pove, koliko smo v Evropi skupaj že dosegli v zunanji politiki, vključno in še zlasti z vojaškim posredovanjem.
Herbert Bösch
pripravljavec mnenja Odbora za nadzor proračuna. - (DE) Gospod predsednik, Komisiji bi rad čestital za to sporočilo, ki ga je predstavila odprto in tako, kot smo si v preteklosti to že zamišljali. Čestitke!
300 ali več prispevkov bi temu lahko sledili. To so izvedljivi predlogi, ki nam bodo pomagali pri doseganju napredka. Zelo sem hvaležen, da je sporočilo zajelo vprašanja odgovornosti, preglednosti in vidnosti politik. To bo imelo odločilen vpliv. Moj aplavz prejšnjemu govorcu je bil seveda posledica vtisa, ustvarjenega z vprašanjem, do kakšne mere lahko Svet odmakne Evropsko unijo od nadzora Evropskega parlamenta. V zvezi z Lizbono to pomeni, da v primeru, če pridobijo več pravic, parlamentarnega in javnega nadzora nad 8 milijardami ne bo več.
Da bodo stvari povsem jasne, naj povem, da prihajam iz nevtralne države. Ljudem, ki so me izvolili naj bi povedal, kaj se dogaja z denarjem. Tega ne morem, čeprav sem predsednik Odbora za nadzor proračuna. Zato je te razloge treba upoštevati v prihodnje. Zelo sem vam hvaležen za predloge.
Žal mi je, da ta razprava pada v vmesno politično obdobje, saj se drug od drugega že poslavljamo in si želimo vso srečo. Sam bi rad storil isto. Kot komisarka ste opravili odlično delo. Čestitke!
Paul Rübig
Gospod predsednik, gospe in gospodje, Evropi je uspelo ustvariti tako-imenovani ničelni proračun. Smo edina politična raven, ki ima ničelni proračun. Na voljo imamo 0,89 % bruto nacionalnega prihodka in smo dober primer, kako previdno je mogoče trošiti denar evropskih davkoplačevalcev.
Poleg tega smo v več letih pokazali, da naši prihodki presegajo odhodke. Vsako leto je malo ostalo in končno mora priti do tega, da bomo uporabili denar, ki ostaja, da bomo v prihodnje ustvarjali dodano vrednost. Parlament in Svet naj bi se dogovorila, kako lahko ta denar prispeva k evropski dodani vrednosti. Zelo pomembno je, da postavimo te temelje.
Poleg tega smo ravnokar razpravljali o Evropski investicijski banki. Prepričan sem, da bi še zlasti v kriznih časih sredstva morala biti na voljo kar se da hitro. Potrebujemo takojšno dodelitev sredstev, še zlasti na področju raziskav, ki nudi priložnosti za nove storitve in nove proizvode. Poenostavitev upravljanja in zmanjšanje obsega birokracije sta pomembni zahtevi, še zlasti za mala in srednje velika podjetja, kajti ta želijo poslovati na svetovnih trgih in za to potrebujejo našo podporo.
Močna osredotočenost držav članic na razvoj infrastrukture, s katero se začenja ukvarjati načrt za okrevanje gospodarstva - če podam primer, je to Nabucco in druge oskrbovalne linije - je v tem smislu ključnega pomena, kajti na tem področju je mogoče hitro vlaganje. Če samo pomislite, koliko jekla je potrebnega za te napeljave, vam bo hitro postalo jasno, da lahko naša jeklarska industrija vsaj kratkoročno doseže višek prodaje in varnost delovnih mest. Delati moramo, da bomo to dosegli.
Rumjana Želeva
Gospe in gospodje, kot poročevalka Odbora za regionalne zadeve bi rada poudarila pomen vmesnega pregleda finančnega okvira 2007-2013.
Pozdravljam poročilo gospoda Bögeja, ker hkrati navaja področja, kjer so potrebne spremembe in izboljšave in tako utrjuje pot k bolj učinkoviti Evropski uniji. Moj odbor zanima predvsem, kako se porabljajo sredstva kohezijske politike, saj je to eden temeljnih delov proračuna. Ohranjamo svoje dolgoročno stališče, da je treba večino finančnih sredstev usmeriti v manj razvite regije, ki potrebujejo podporo EU. Zadovoljna sem, da to poročilo glede tega vprašanja ni v nasprotju z našim stališčem.
Pojavili so se novi globalni izzivi z znatnimi prostorskimi vplivi. Da bi jih premagali, je treba za obdobje po 2013 zagotoviti zadostna sredstva. 0,35 % BDP Evropske unije morda ne bo dovolj za dosego naših ciljev. Obžalujemo, da poročilo ni v celoti sprejelo naših predlogov, vendar pozdravljamo dejstvo, da je zaključek poročila zelo blizu našim zaključkom.
Prav tako smo pregledali stanje strukturnih skladov, kjer je v nekaterih državah poraba sredstev na žalost na nizki ravni. Do določene mere so krivi nacionalni pristojni organi, saj jih pri svojem delu neučinkovito koristijo. Prepričana sem, da je eden od razlogov za nizko raven porabe tudi zapletenost sistema. Naš odbor je predlagal poenostavitev postopkov in zadovoljna sem, da poročilo gospoda Bögeja vsebuje enako razmišljanje.
Naš odbor je prepričan, da je treba ponovno spodbuditi razpravo o porabi sredstev, ki jih izgubljamo zaradi pravila N+2/N+3. Med pogajanji o uredbi o strukturnih skladih 2007-2013, je Parlament predlagal, da se neporabljena sredstva uporabijo za operativne programe, kjer je absorpcija sredstev boljša. Poročilo gospoda Bögeja te zamisli ne upošteva, vendar menim, da jo je treba upoštevati kot izhodišče za nadaljnjo razpravo.
Zaključiti bi želela z zahvalo gospodu Bögeju za njegovo tvorno sodelovanje in odlično sestavljeno poročilo.
Esther De Lange
pripravljavka mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja. - (NL) Gospod predsednik, danes sem dejansko želela nagovoriti Svet, vendar slišim, da iz Sveta nihče ni prisoten in se zato tej razpravi pripisuje manjši pomen. To me malce preseneča, kajti prejšnji konec tedna so bila dana potrebna zagotovila v zvezi s proračunom, ko pa pride do razprave o določenem financiranju, Svet svojo obljubo prelomi.
Zdaj vsekakor stojim tukaj s potrebnim občutkom ironije. Uradno smo tu, da razpravljamo o vmesnem pregledu, vendar je bilo dejansko vse potrebno o paketu za spodbujanje gospodarstva, glede katerega je bil dogovor dosežen prejšnji konec tedna, že povedano. Ta paket določa, kje vmesni pregled in večletni načrt nista popolna, kajti od začetka sedanjega večletnega okvira smo že ob treh zaporednih priložnostih spreminjali svoj dogovor. Galileo, pomoč v hrani za Afriko in način, kako je bila financirana, nam niso bil nič v ponos.
Zdaj pa moramo še enkrat razpravljati o paketu za spodbujanje gospodarstva. Svet je sprejel zaveze, a se zdi, da še ne ve, od kje bo prišel denar. Na področju energije je na primer treba najti le 2 milijardi ali nekaj takšnega za energetske projekte ne le iz letošnjega proračuna, temveč tudi iz proračuna za naslednje leto in mogoče še iz proračuna, ki temu sledi. To pomeni, da bomo tavali naokrog po rezervnih sredstvih proračuna za kmetijstvo. Pri tem bodo ljudje govorili, no, saj to ni kmetijski denar, to so rezerve, vendar mora priti le do izbruha živalske bolezni in ta denar bo še kako potreben v kmetijskem proračunu. Se morda še spomnite izbruha parkljevke in slinavke? Ali kaj se zgodi, če so cene na mlečnem trgu še naprej nizke in se zahteva intervencija? Poleg tega se bodo te rezerve v naslednjih nekaj letih le še zmanjševale. Poročilo Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja v zvezi z vmesnim pregledom to upravičeno poudarja.
Zatorej bi želela, da Komisija in Svet - če bo slednja prišla na razpravo oziroma, če ne pride, da to stori v pisni obliki - potrdita, da bomo najprej preučili obstoječe obveznosti v kmetijstvu in si šele nato pogledali, kakšne so rezerve in šele potem ugotovili, ali je te rezerve res mogoče nameniti za kaj drugega. To so pravila, glede katerih smo se dogovorili. Če se jih ne bomo držali, mislim, da bomo zavrgli ne le tisto, kar je slabo, ampak tudi vse, kar je dobro.
Ingeborg Gräßle
Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, rada bi se zelo toplo zahvalila gospodu Virrankoskemu za poročilo, ki je nastalo na njegovo pobudo in ki se ukvarja s starimi pomisleki Odbora za proračun, in sicer z vprašanji: Kako se lotevamo načrtovanja? Katera načrtovalska orodja lahko zagotovimo? Kako zagotovimo izvajanje naših prednostnih nalog? Najlepša hvala, gospod Virrankoski, za vaše trdo delo.
Verjamemo, da je pomembno, da se naše proračunske prednostne naloge odražajo tudi v vprašanju človeških virov. Zato bi želeli Komisiji dati svojo ponudbo. Bolje bi morali izkoristiti poročevalske obveznosti Komisije, da bi združili letno strategijo politik in osnutek proračuna. Mislimo, da letna poročila generalnih direktoratov ne zajemajo dovolj podrobno uspešnosti proračuna ali pa jim tega sploh ne uspe zajeti. Kar bi želeli vedeti, je, kaj se je zgodilo s prednostnimi nalogami Parlamenta? Kako uspešna je letna strategija politik v zvezi s tem?
Po mojem mnenju se moramo še veliko naučiti, prav tako pa potrebujemo veliko več izkušenj, če naj celoten sistem poročanja ne ostane le povsem teoretični cilj. Ne gre za teoretično vajo. To je potrebno, če želimo biti sposobni pravilno upravljati z denarjem. Zato zahtevamo upravljavska orodja, ki naj bi se nadalje razvijala, da bi lahko vedeli več o načinu izvajanja proračuna in da bi več procesa izvajanja lahko vključili že v proces načrtovanja.
Prav tako se sprašujemo, kako bi lahko letni načrt upravljanja bolj učinkovito vključili v letno strategijo politik. Več bi želeli vedeti o stroških ciklusa ABM, ki ga je tudi treba poenostaviti. Predlagano je bilo, naj bi ta vprašanja vključili v poročilo o pregledu. Sedanje poročilo o pregledu že imamo - hvala. Preučili ga bomo in se z njim dobro seznanili. Vendar pa to pomeni, da bo treba vse to vključiti najpozneje v naslednje poročilo.
Vloženi sta bili dve spremembi, ki ju naša skupina ne more sprejeti. Nismo mnenja, da je podaljšanje na dve leti pravilno, saj to še bolj razvrednoti upravljavsko orodje, namesto da bi ga izboljšalo. Upravljavsko orodje ABM/ABB želimo izboljšati, ne pa razširiti preko dveh let. Prav tako bomo glasovali proti spremembi študije. To je sicer dobra sprememba, vendar to poročilo ni pravo mesto zanjo.
Gospe komisarki se želimo zahvaliti za njeno delo, vsem pa želimo veliko uspeha na volitvah.
Gary Titley
v imenu skupine PSE. - Gospod predsednik, izven tega pregleda proračuna si moramo preprosto zastaviti eno vprašanje: ali ta proračun odraža prednostne naloge 21. stoletja? Če ga ne, ga je treba spremeniti. Je dovolj prožen, da odraža spreminjajoče se čase? Kajti eno od razočaranj v zvezi s proračunom ta trenutek je, da ne vemo, kako obravnavati negativne prednostne naloge. V proračunu preveč ostane, ker stvari zaradi omejitev VFO ne moremo spreminjati.
Če se lahko dotaknem načrtovanja in upravljanja proračuna po dejavnostih, menim, da je Komisija dosegla velik napredek, vendar bi želel posvariti pred pretirano birokratizacijo le-te, kajti zagotoviti želimo kakovostno ovrednotenje in ne le preprosto vnašati kljukice v prazna okenca. Nočemo, da bi ljudje ves čas namenili vrednotenju samih sebe, namesto da bi napredovali in opravljali delo. Zato moramo biti pri tem previdni. Osebno menim, da bi bila letna strategija politik boljša, če bi šlo za dve leti ali dve in pol, da bi sovpadla s parlamentarnim ciklusom. To bi nam poleg letnih programov dela Komisije omogočilo boljšo predstavo o obetih naše politike.
Silvana Koch-Mehrin
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, reforma financ EU precej zamuja in hvaležna sem gospodu Bögeju, poročevalcu, za to ugotovitev. V EU potrebujemo pošten, preprost, pregleden, zanesljiv in vzdržen sistem prihodkov in odhodkov. Finančna sredstva naj bi v proračun EU prihajala iz le dveh virov, kar pomeni tradicionalna lastna sredstva in plačila, ki temeljijo na gospodarski moči države članice oziroma deležu bruto nacionalnega prihodka. V tem primeru naj bi države članice prispevale največ 1 % svojega BNP.
Namesto zagotavljanja več denarja za EU, bi bilo treba sredstva prerazporediti na področja, kjer je mogoče na evropski ravni zagotoviti pravo dodano vrednost na primer v skupni zunanji politiki, vseevropskih omrežjih, upravljanju zunanjih meja in raziskavah. Po drugi strani pa ne bi smeli več imeti dolgoročnih subvencij. To prav tako pomeni, da bi bilo treba odpraviti lastna sredstva, ki temeljijo na DDV, in kar je najpomembnejše, nobenega EU davka ne sme biti ne glede na njegovo obliko, saj EU ni resnično reprezentativna demokracija. Prav je, da se prepove javno zadolženost EU. To je odlična politika, ki jo je treba obdržati. Poleg tega morajo finančni ministri EU podati nacionalno izjavo o zanesljivosti. Najlepša hvala in veliko uspeha v vaši novi vlogi vam želim.
Wiesław Stefan Kuc
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, obe danes predstavljeni poročili temeljita na ocenah, ki smo jih bili prisiljeni narediti glede na odločitve različnih teles Evropske unije. Ocena orodij za upravljanje na podlagi dejavnosti, načrtovanje proračuna po dejavnostih ali "strateškega načrtovanja in programiranja” je morda potrebna, vendar gre za vtis, da se ustvarja "umetnost zaradi umetnosti”. Kako se doseganje političnih ciljev lahko primerja z izgradnjo elektrarne ali transportne mreže? Je Evropska unija podjetje, v katerem skušamo uporabljati podobne mehanizme za ocenjevanje učinkovitosti?
Isto velja za vmesni pregled večletnega finančnega okvira. Vsak dan izvajamo ocenjevanja in preusmerjamo sredstva iz nacionalnih proračunov. Te odločitve sprejema Evropski svet, ki povečuje finančna sredstva, ki so na razpolago za izvajanje pomembnih posameznih nalog. Trdni večletni finančni okviri nam dajejo večletni občutek varnosti in to je tisto, kar naj bi tudi najbolj cenili, še zlasti v trenutnih težkih časih.
Prisrčno čestitam gospodu Bögeju in gospodu Virrankoskemu za njuni zelo dobri poročili. Gospa Grybauskaitë, želim vam veliko uspeha na prihajajočih volitvah.
Helga Trüpel
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, ob glasovanju o sedanji finančni perspektivi so vse tri evropske institucije - Svet, Parlament in Komisija - menile, da je prenova potrebna, če se želimo posodobiti. Države članice pa se zdaj izmikajo, kar je napačen pristop. Vendar drži, da potrebujemo ravnovesje med na eni strani nepretrganostjo in predvidljivostjo ter sposobnostjo hitrega prilagajanja novim izzivom na drugi strani.
To togo zgradbo moramo spremeniti. Zato mora evropski proračun - srednjeročni finančni načrt - pokrivati pet let in mora v političnem smislu biti povezan z odgovornostjo izvoljene Komisije in izvoljenega Parlamenta. To bo prispevalo k preglednosti in politični jasnosti ter pripravljenosti sprejemati odločitve.
Danes smo slišali, kaj predlaga gospod Brown in kaj bi moralo biti na dnevnem redu. Predsednik Obama je danes prav tako najavil, da namerava 129 milijard vložiti v obnovljivo energijo. Rada bi rekla, da bi tudi mi državljanom Evrope morali jasno povedati, da je treba evropski proračun spremeniti. Kmetijsko politiko moramo povezati na primer s proizvodnjo okoljske energije, pri čemer neposredna plačila ne smejo biti več odvisna od velikosti kmetije v hektarjih. Z razvojem podeželja je treba ustvariti več povezav, ki bodo za ljudi, ki na teh področjih živijo, zares koristne.
Vse svoje gospodarske politike in politike rasti moramo prilagoditi paradigmi podnebnih sprememb in vzdržnosti, če naj resno jemljemo razprave, ki potekajo tu, in Lizbonsko strategijo, poleg tega pa se moramo prilagoditi novim izzivom, s katerimi se soočamo. To tudi pomeni, da moramo na evropski ravni več vlagati v izobraževanje, raziskave in razvoj. Vse tri institucije morajo imeti dovolj političnega poguma, da to storijo skupaj.
Pedro Guerreiro
Poročilo poudarja točke, ki v omejenem obsegu, osvetlijo, kar že dolgo govorimo, in sicer da je sedanji proračun Skupnosti manj, kot je potrebno za ustrezno in učinkovito spodbudo razglašene gospodarske in socialne kohezije v Evropski uniji. To še toliko bolj velja, ker se kljub temu, da smo sredi krize, celo neustrezne zgornje meje, dogovorjene za sedanji večletni finančni okvir 2007-2013, ne upoštevajo v celoti - skoraj 29 milijard EUR premalo med letoma 2007 in 2009 - zneski, vključeni v proračun, pa se ne izvajajo pod ciljem "izdatki”, še zlasti v zvezi s konvergenco in kmetijstvom ter ribištvom.
Po drugi strani pa se dodajajo nove prednostne naloge, ki so v nasprotju s tem, kar menimo, da bi moralo biti cilj in osrednja prednostna naloga proračuna Skupnosti: instrument za prerazporeditev na podlagi stroškov, neenakosti in asimetrije, ki jo povzročajo notranji trg, ekonomska in monetarna unija in liberalizacija svetovne trgovine, in se uporablja za tiste države in regije v Evropski uniji, ki so manj razvite. Proračun Skupnosti bi moral dajati prednost dejanski konvergenci, ki temelji na družbenem napredku ter zaščiti in spodbudi potenciala vsake države, trajnostni rabi naravnih virov in okoljski zaščiti s ciljem gospodarske in socialne kohezije poleg učinkovite razvojne pomoči.
Prav tako poudarjamo, da bi moral proračun Skupnosti temeljiti na poštenem prispevku vsake države glede na njen bruto nacionalni prihodek, pri čemer se ostro zavrača kakršenkoli bolj ali manj prikrit poskus uvedbe evropskih davkov.
Nils Lundgren
v imenu skupine IND/DEM. - (SV) Gospod predsednik, kot vedno ko se dotaknemo proračuna, to pomeni vestno in odgovorno delo, s povsem političnega stališča pa je ta na žalost obtičal v kolotekih. Kot je dejal prejšnji govorec, to ni proračun za 21. stoletje. Očitno temelji na zamisli, naj bi se izdatki EU zgolj nadaljevali ad infinitum. Na določeni točki je to treba prekiniti.
Na kratko bi želel omeniti tri točke. Govori se, da če BND pade, kar se zdaj bo zgodilo, proračun EU pri tem ne sme biti prizadet. Tako ne bomo mogli več nadaljevati. Denar je bolje potrošiti v posameznih državah, ko te opazijo nagel padec svojega gospodarstva in zlom, kot se to zdaj dogaja.
Poročilo predlaga več denarja za nova področja dejavnosti, ki temeljijo na Lizbonski pogodbi. Glede na demokratična osnovna pravila je to nadutost. Ta pogodba je bila zavrnjena.
Obenem pa poročilo ne predlaga nobenih ukrepov za znižanje stroškov. Vendar možnost velikih prihrankov dejansko obstaja v kmetijstvu, strukturnih skladih, Evropskem ekonomsko-socialnem odboru, Odboru regij in drugje. Prosim vas, varčujte!
Salvador Garriga Polledo
(ES) Gospod predsednik, prišel je čas, da ocenimo, kako je večletni finančni okvir 2007-2013 deloval do sedaj in kakšne spremembe bi bilo treba uvesti v preostalih štirih letih.
Prvič, priznati moramo omejitve sporazuma o finančni perspektivi, ki so ga države članice sprejele leta 2006. Tedaj smo se mu odpovedali in zdaj se jasno vidi, kako neustrezen je ta sporazum. Sedanja finančna perspektiva je žal svoje omejitve pokazala v najslabšem možnem trenutku, v času krize, ko bi proračun Skupnosti moral delovati kot vojak na čelu napada za Evropsko unijo v borbi zoper gospodarsko krizo in brezposelnost.
V tem trenutku bi bila najdba 5 milijard EUR v proračunu Skupnosti, ki bi jih v naslednjih dveh proračunskih letih uporabili za ponovno uvedbo raziskav na področju energije, zagotovitev energetskih medsebojnih povezav ali izboljšanje komunikacij v podeželskih območjih EU, presenetljivo mojstrsko delo. Cele regije v Evropi, tako kot moja, Asturija, upajo, da bodo našle izvedljiv in vzdržen način uporabe premoga kot čistega energetskega vira.
To je primer, kako naj bi se uporabljal proračun Skupnosti. Vendar pa je zaradi neprožnosti proračuna in nezadostnega financiranje različnih proračunskih postavk najdba teh 5 milijard EUR mogoče le, če denar za skupno kmetijsko politiko za 2009-2010 ne bi bil povsem porabljen. Tu ne gre za proračunsko učinkovitost; to je preprosto računovodska ukana.
Gospod Böge je danes kot poročevalec začel zelo zanimivo razpravo o preoblikovanju proračuna Skupnosti v resnično dejaven instrument gospodarske politike. V prihodnje si ne moremo dovoliti nobenih neuspešnih perspektiv več.
Göran Färm
(SV) Gospod predsednik, kot poročevalec v senci za skupino socialdemokratov v Evropskem parlamentu glede te zadeve, bi se gospodu Bögeju želel zahvaliti za pozitiven duh sodelovanja. Pomemben je dolgoročni okvir, vendar je sedemletna zamrznitev s togimi proračunskimi zgornjimi mejami tako na splošno kot po sektorjih nespameten model v današnjem hitro se spreminjajočem svetu.
Sedanji dolgoročni proračun, ki velja do 2014, je bil pravzaprav določen leta 2005. Le kaj smo tedaj vedeli o sedanji gospodarski krizi, razmerah na Kosovu ali Gazi, razmahu podnebne krize ali izrazitih nihanjih cen hrane? Ne, stvari tako ne moremo nadaljevati.
Moj zaključek je, da potrebujemo podroben pregled sedanjega dolgoročnega proračuna: večletnega finančnega okvira. To bo v veliki meri veljalo, če se bo seveda izvajal predlog Odbora za proračun, kar pomeni, razširitev sedanjega finančnega okvira za predlagani dve leti, da bi bolje časovno uskladili mandata Komisije in Parlamenta.
Kaj torej hočemo? Pravzaprav več stvari.
Prvič, tu so naša prizadevanja za samo revizijo proračuna. Menimo, da je nesprejemljivo, da bi se osredotočili le na prihajajoči finančni okvir. Odbor za proračun je sprejel številne spremembe in dopolnitve, ki pomenijo, da bomo od Komisije zahtevali, da predloži predlog za trezen pregled vsebine sedanjega dolgoročnega proračuna, kolikor hitro je le mogoče. To je seveda še zlasti pomembno, če bo treba izvesti našo zahtevo po razširitvi.
Prav tako zahtevamo, da švedsko predsedstvo jeseni dejavno in nemudoma obdela predlog Komisije. S tem se moramo spopasti.
Drugič, kar zadeva politični pristop, smo prejeli jasne signale iz široko odprtih posvetovanj, ki jih je izpeljala Komisija. Še zlasti nekaj področij je, kjer bi morala EU biti močnejša. Ta vključujejo podnebno politiko; delovna mesta in rast; ter zunanjo in razvojno politiko. Če želi biti EU sposobna igrati vodilno vlogo na teh področjih v globalnem smislu, za to potrebuje sredstva. To je povsem jasno. Trenutno se vsem tem področjem namenja znatno premalo sredstev.
Tretjič, potrebujemo kar nekaj potrebnih tehničnih sprememb. O tem mi ni treba razpredati, saj je o njih govoril že gospod Böge. Želimo pet let namesto sedem in prilagoditev obdobja, tako da bosta imela lahko novi Parlament in nova Komisija res nekaj vpliva na okvir, ki naj bi veljal v njihovem mandatu.
Četrtič, želimo revidiran in bolj pravičen sistem lastnih sredstev EU. Zdaj potrebujemo hitre predloge in temeljit vmesni pregled sedanjega dolgoročnega proračuna, da bi tako zbližali retoriko in sredstva ter začeli proces k bolj dolgoročnemu trajnostnemu pristopu še pred začetkom naslednjega dolgoročnega proračunskega obdobja.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Gospod predsednik, v tej razpravi bi rad Komisiji izpostavil tri točke.
Evropska komisija mora predlagati sistem podpore za regije, ki presegajo 75 % BDP na osebo v sedanji finančni perspektivi, ki pa bo glede na velika notranja neravnovesja v razvoju zahteval nenehno financiranje. Naj omenim, da nekatere regije v Španiji, na Portugalskem, v Italiji in Grčiji v obdobju sedanje finančne perspektive prejemajo takšno prehodno financiranje.
Prav tako je treba sprejeti končno odločitev o umiku najnovejših poskusov, da bi skupno kmetijsko politiko spet prenesli na raven držav članic. Posamezne države članice tako ne bodo zmogle zagotoviti obveznega sofinanciranja SKP na podobnih ravneh, kar se bo odražalo v konkurenci, ki bo izrazito neenaka, To pa pomeni razpad SKP.
Kar zadeva težnjo Evropske komisije po ločitvi neposrednih plačil od proizvodnje, je prav tako treba odpraviti velike razlike v podpori za kmetijska zemljišča, ki znašajo manj kot hektar, ki trenutno obstajajo med starimi in novimi državami članicami za obdobje po letu 2013. Če se bo takšno stanje ohranilo po 2013, bo to de facto pomenilo dopustitev dveh skupnih kmetijskih politik na ozemlju EU.
Janusz Lewandowski
v imenu skupine PPE-DE. - (PL) Gospod predsednik, dovolite mi, da nadaljujem v jeziku, ki ga gospa Grybauskaitë razume. Danes naši prispevki temeljijo na dveh dopolnjenih proračunskih letih znotraj sedemletne perspektive. To nas bi moralo jasno opomniti, naj bomo pri načinu oblikovanja intervencij previdni. Zdi se mi, da soglasen sprejem poročila gospoda Bögeja Odboru za proračun kaže, da je našel skupni imenovalec v pogledih različnih političnih skupin.
Kar me čudi, je dejstvo, da je skoraj 5 milijard EUR v proračunu za leto 2008 ostalo neporabljenih. To se ne sme ponoviti. Za vse nas bi to bil neuspeh. Komisija oblikuje pobude, katerih namen je olajšati pridobivanje sredstev. Ker so stvari takšne in takšne tudi morajo biti, regionalna politika v prihodnje ne bo in niti ne bo mogla biti vir financiranja za tiste dele proračuna, za katere se kronično namenja premalo sredstev: o tem smo govorili med pogajanjem o finančni perspektivi in se je potrdilo tudi v naši zunanji politiki: proračunska postavka 1a in postavka 3. Če se bomo še naprej zanašali na 1 % proračunov, nam očitno ne bo uspelo doseči rešitve vprašanja proračuna Evropske unije.
V poročilu, na katerega se sklicujem, je gospod Böge zastavil ključno vprašanje prilagajanja mandata Parlamenta obdobju finančne perspektive. In to je tudi stališče tega parlamenta.
Vendar moramo upoštevati nekatere dvome držav, ki jih je kohezijska politika najbolj prizadela in ki iščejo nekaj gotovosti v zvezi s to politiko, pa vendar že zdaj točno vedo, kako bo skrajšanje tega obdobja prizadelo predvidljivost pridobivanja sredstev iz strukturnih skladov.
Na koncu bi se rad srčno zahvalil gospe Grybauskaitë za sodelovanje s parlamentom in vam tako kot prejšnji govorci v vaši kampanji želim veliko uspeha. Takšna mnogoterost glasov kljub razlikam v političnih pogledih napoveduje dober rezultat na volitvah.
Catherine Guy-Quint
(FR) Gospod predsednik, gospa komisarka, najprej vas želim spomniti, da je ta razprava del dolgega procesa, ki je trajal več let: Posvetovanja Evropske komisije; 'zdravstveni pregled' skupne kmetijske politike; četrto poročilo o ekonomski in socialni koheziji; in poročilo Lamassoureja o "lastnih virih” za proračun.
Evropska komisija je najavila svojo namero, da najpozneje jeseni 2009 predstavi glavne smernice za ta pregled, kar je vzpodbudila izjemno delo Odbora za proračun pod vodstvom gospoda Bögeja. Vemo, da se bo ta pregled izvedel, ko se vzpostavi naslednji Parlament. Tega ne bo opravil sedanji Parlament.
Zato bi poudarila osnovno politično točko, in sicer, da smo že skoraj dosegli soglasje, tako da se prihodnji finančni okvir ujema s političnim mandatom prihodnjega Parlamenta in to je dogovor, za katerega želimo, da bi ostal. To se mi zdi zelo pomembno, kajti na koncu bomo dosegli skladnost med rezultati volitev in proračunskimi smernicami, ki jo bo nadzirala Komisija.
V nadaljevanju vas želim opozoriti, da Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu meni, da bi se moral proračun ponovno posvetiti osnovnim področjem: zaposlovanje, rast in inovacije, kot je dejal naš kolega, gospod Färm. Vendar pa naj, preden končam, še rečem, da je dejanska prihodnost Unije odvisna od te revizije, in upam, da bo prihodnji Parlament uporabil poročilo gospoda Bögeja in mu bo uspelo doseči, k čemur Evropa stremi, kljub nacionalnim lastnim interesom, ki jih omogoča izmikanje Sveta.
Parlament je tisti, ki sprejema politike, ki vsem našim sodržavljanom prinašajo resnično upanje v projekt, ki je tudi političen in ne le gospodarski.
Margaritis Schinas
(EL) Gospod predsednik, danes nas je 27 in za proračun Skupnosti potrošimo manj kot 1 % našega skupnega bogastva, približno tako kot takrat ko nas je bilo 15. Samo ta podatek ponazarja, zakaj je poročilo gospoda Bögeja, o katerem danes razpravljamo, eno od osnovnih političnih podvigov Unije v naslednjih petih letih.
To je ključno vprašanje, na katero moramo odgovoriti: koliko denarja in za katere politike? Kje postavimo omejitve, meje svojih ambicij? Tokrat moramo brez kakršnihkoli predpogojev vse položiti na mizo, razprava pa se mora začeti iz nič. V teh glavnih pogajanjih se bomo morali lotiti dveh pomembnih težav:
prva je ta, da nas je zdaj seveda več kot zadnjič, ko so potekala podobna pogajanja, in
druga težava je, da ta pogajanja na žalost potekajo, ko se je bogati ciklus zaprl in nas je močno udarila gospodarska kriza.
Vendar pa naj bi pogajanje, ki se je pravzaprav začelo danes z zelo realističnim pristopom gospoda Bögeja, potrdilo tri osnovne predpogoje, ki so za Evropo ključni:
prvič, da je treba prihodnost kmetijstva v Skupnosti zavarovati tudi po letu 2013;
drugič, da se načelo kohezije in solidarnosti med državami članicami ne sme končati; in
- tretjič, da je prišel čas, da se začnemo pogovarjati o pametnem razvoju, o denarju, ki gre tudi za možgane in ne le v asfalt in cement.
Costas Botopoulos
(EL) Gospod predsednik, gospa komisarka, poročilo predsednika našega odbora, gospoda Bögeja, o katerem danes razpravljamo, je po mojem mnenju zelo zanimivo in ključno iz treh razlogov: prvič, ker poudarja nekatera področja, ki jih je treba izboljšati; drugič, ker opiše določene predloge; in tretjič, ker utrjuje pot glavni razpravi v naslednjem parlamentarnem mandatu.
Področja, kjer so potrebne izboljšave, se v glavnem navezujejo na neskladje med političnimi odločitvami in odločitvami Skupnosti ter nesposobnostjo ustrezno upravljati s proračunskimi sredstvi.
Predlogi:
zelo osnoven predlog je petletni ciklus finančnega okvira in petletni ciklus finančnih politik; to pomeni, da bi mandat Parlamenta sovpadel s političnimi predlogi na proračunski ravni;
drugič, vprašanje prožnosti je zelo, zelo pomembno. Vendar pa prožnost ne pomeni le zamenjave med sektorji; pomeni splošen odziv. Sama prožnost ni rešitev problema.
Vse to nas torej pripravlja na glavno razpravo v naslednjem parlamentarnem mandatu o novem političnem in na novih podlagah usklajenem proračunu.
Alexandru Nazare
. - (RO) Skrajšanje obdobja finančnega načrtovanja na pet let, kot je v poročilu priporočil tudi Böge - in naj obenem izkoristim to priložnost, da čestitam gospodu Bögeju za njegov prispevek k poročilu - bi zagotovilo konkreten dokaz zrelosti evropskih institucij in naznanitev zmanjševanja birokracije.
Obenem moramo biti realistični in preučiti, kako izvedljiv je tak ukrep, da ne bomo končali v izrednih razmerah, kjer bomo za sprejem petletnega proračuna potrebovali pet let. Ključno vprašanje je, kako se lotiti poenostavitve postopkov, da bi se evropska sredstva uporabila v razumnem časovnem obdobju.
Obstajajo primeri, ki so postali že prav legendarni in ki vključujejo evropska sredstva, ki se niso pridobila niti mesece ali leta po tem, ko so bila res nujno potrebna. Dovolite mi, da vam dam primer, ki vključuje sredstva iz Solidarnostnega sklada. Kot veste, bo Romunija prejela 12 milijonov EUR za pet okrajev, ki so jih prizadele poplave. Do poplav je prišlo lani poleti, o tem vprašanju pa smo glasovali ta mesec, denar pa bo verjetno prišel šele leto dni po poplavah. Romuni, ki bodo ta denar prejeli, pa se ne bodo zavedali, da jim pri tem pomaga Evropska unija.
Kyösti Virrankoski
poročevalec. - (FI) Gospod predsednik, rad bi se zahvalil vsem, ki so zagotovili povratne informacije k mojemu poročilu.
Dejal bi, da je zdaj, ko je Evropska unija skupnost 27 držav članic in 480 milijonov prebivalcev, vodenje in upravljanje treba poenostaviti, da bo s tem tudi bolj učinkovito. Upravljanje in oblikovanje proračuna na podlagi dejavnosti to omogočata, saj sta moč in odgovornost razdeljeni na ustrezne ravni, da je upravljanje bolj odgovorno in izvajanje programov učinkovito.
Na koncu bi se rad zahvalil vsem vam, gospe Grybauskaitë pa želim obilo sreče in uspehov pri prihodnjih izzivih. V veliko zadovoljstvo mi je bilo delati z vami, prav tako smo opazili odlične ravni sodelovanja med Parlamentom in Komisijo. Hvala in iskrene čestitke.
Reimer Böge
Gospod predsednik, gospe in gospodje, naj začnem z zahvalo gospe komisarki. Po začetni fazi spoznavanja drug drugega smo učinkovito, tvorno in odprto sodelovali. To se je dalo opaziti v rezultatih številnih pogajanj v zadnjih letih. V naslednjih nekaj tednih vam želim vse najboljše. Prav tako bi se rad toplo zahvalil svojim kolegom poslancem za njihovo trdo delo in za razpravo, ki je potekala pred jutrišnjim glasovanjem na plenarnem zasedanju, ter gospe Guy-Quint v vlogi poročevalca glede posledic Lizbonske pogodbe v proračunu. Dogovorili smo se glede skupnega postopka za ključne točke poročil, še zlasti glede pristopa v treh korakih in časovnice.
Kot smo razumeli, je sedanja finančna perspektiva 2007-2013 in s tem v zvezi tudi medinstitucionalni sporazum iz 2006 predstavljala največ, kar je bilo v pogajanjih mogoče doseči, prav tako pa smo se popolnoma zavedali odsotnosti ukrepanja. Zato je tako pomembno, da to poročilo poziva k pravočasnim sporazumom, usmerjenim v prihodnost, in zagotavlja, da ti vključujejo polno zavezanost. Predvsem glede sedanjih pogajanj je naša naloga v naslednjih nekaj tednih in mesecih vezana predvsem na načrt za okrevanje gospodarstva in opominjanje Sveta, da so vsi elementi medinstitucionalnega sporazuma, kajti gre za številne instrumente, na katere je opozorila gospa komisarka, neločljiv del skupnega finančnega okvira. Če bi se države članice tega malo bolj zavedale, bi z obstoječimi predpisi lahko dosegli večji napredek.
Na koncu bi rad izkoristil priložnost, da pozovem Komisijo, naj jeseni upošteva osnovna spoznanja in ugotovitve, ki jih bo Parlament sprejel jutri. To bi lahko bil odličen začetek uvajanja potrebnih ambicioznih sprememb v obliki skupnih prizadevanj Komisije in Evropskega parlamenta ter obenem tudi razvoja proračuna, ki je usmerjen v prihodnost in je povezan z večjo politično legitimnostjo. To je tisto, po čemer Parlament močno in kolektivno kliče v tem poročilu.
Predsednik
- Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v sredo, 25. marca 2009.
Pisne izjave (člen 142)
Czesław Adam Siekierski  
Pregled sedanjega finančnega okvira je dobra priložnost za razmislek ne le o načinu dodeljevanja razpoložljivih sredstev, ampak tudi o prihodnji obliki proračuna EU. Ob uvajanju sprememb v sedanji proračun in načrtovanju naslednje finančne perspektive naj bi nas vodila predvsem težnja po poglobljenem vključevanju in doseganju specifičnih ciljev.
Zadnje čase lahko opazujemo daljnosežne spremembe v zgradbi proračuna EU. Izdatki za SKP nič več ne predstavljajo največjega deleža denarnih sredstev Skupnosti. Trenutno lahko na največjo podporo računajo kohezijska politika in ukrepi za izvajanje Lizbonske strategije. Nobenega dvoma ni, da je takšen razvoj ugoden za razvoj evropskega gospodarstva, ki je usmerjeno v inovativnost in ki temelji na znanju ter zagotavlja visoko raven zaposlenosti. Vendar pa se taka sprememba ne sme uveljavljati na račun spodkopavanja prehranske varnosti in zmanjševanja dohodkov kmetov.
Enako moteče je pospešeno zmanjševanje ravni proračuna EU glede na BND držav članic EU. Statistika kaže, da bi v primeru, če bi ohranili proračun na ravni, ki je veljala v obdobju 1993-1999 (preračunano glede na isti odstotek BDP), imeli na voljo dodatnih 200 milijard EUR za izvajanje evropskih politik. Pritisk na zmanjšanje proračuna Skupnosti, ki ga lahko opazujemo, je škodljiv, ker to omejuje njegovo prožnost in sposobnost prilagajanja spreminjajočim se potrebam. Zato pozivam, naj se proračun EU ne prilagaja novim izzivom s premikanjem sredstev iz SKP, temveč z ustreznim povišanjem proračunskih sredstev EU.
