Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji) 
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja (B6-0227/2009).
Komisiji so bila predložena naslednja vprašanja.
Prvi del
Zadeva: E-trgovina
Kakšne nadaljnje ukrepe izvaja Komisija za zagotovitev popolne odprave ovir, ki potrošnikom na podlagi države bivanja ali države registracije plačilne kartice onemogočajo dostop do najboljše cene ali do polne ponudbe blaga ali storitev, na primer pri prenosu glasbe z interneta, nabavi železniških in letalskih vozovnic, nabavi DVD-jev in računalniških igric, zlasti tistih, ki se prodajajo prek interneta, ki se prodajajo kjerkoli v EU?
Charlie McCreevy
član Komisije. - - Komisija se popolnoma zaveda težav, ki jih imajo potrošniki, ki jim je onemogočen dostop do spletnih strani ali so pri spletnih nakupih izpostavljeni diskriminaciji na zemljepisni podlagi. Naj vam zagotovim, da je boj proti zemljepisni delitvi trga, bodisi zaradi državnih ukrepov ali ravnanja zasebnih strank, pomembna prednostna naloga naše politike notranjega trga. Prakse, kakršne je omenila spoštovana poslanka v svojem vprašanju, evropskim državljanom kratijo pravice in možnosti, ki jih ponuja enotni trg. Te prakse so v popolnem nasprotju s pravico do uporabe čezmejnih storitev, ki je temeljni dvojnik pravice do izvajanja čezmejnih storitev, zapisane v Pogodbi o EGS. Z Direktivo o storitvah smo dobili učinkovito orodje za bistveno omilitev težav potrošnikov, ki naletijo na diskriminacijo ob čezmejnem nakupu blaga ali naročilu storitve, tudi prek interneta.
Direktiva o storitvah je prvi akt zakonodaje notranjega trga, ki od držav članic izrecno zahteva odpravo diskriminacijskih praks poslovnih subjektov na podlagi državljanstva ali prebivališča potrošnikov. Kot veste, mora biti Direktiva o storitvah uveljavljena do decembra letos, in ko bo določba o nediskriminaciji iz člena 20 prenesena v pravni red držav, bodo prakse, kakršne je omenila spoštovana poslanka v svojem vprašanju, postale nezakonite. Edina izjema pri tem pravilu bodo lakho primeri, v katerih bodo poslovni subjekti lahko dokazali, da različno obravnavo kategorij potrošnikov neposredno upravičujejo objektivni razlogi, torej ne pomeni diskriminacije. Komisija ta čas v sodelovanju z državami članicami skrbi za pravočasno uveljavitev člena 20 in za učinkovito izvrševanje njegovih določb pri državnih organih in sodiščih.
Poleg tega je Komisija dne 5. marca objavila poročilo, ki obravnava predvsem čezmejne vidike e-trgovine. Ta delovni dokument služb Komisije o čezmejni e-trgovini je bil sestavljen na pobudo moje kolegice, komisarke Meglene Kuneve. Poročilo kaže, da se e-trgovina v Evropski uniji na splošno razvija uspešno, čezmejna e-trgovina pa pri tem zaostaja. Možnosti razvoja čezmejne elektronske trgovine so velike. Vendar možnosti čezmejne e-trgovine niso izkoriščene zaradi praktičnih težav in regulativnih ovir, na katere naletijo tako potrošniki kot poslovni subjekti. Rezultat je razdrobljen notranji e-trg. To težavo je odkrila in jo obravnava akcija spremljanja trga, ki jo je sprožila Komisija v okviru raziskave števila dobavnih verig na določenih drobnoprodajnih trgih. Ta akcija bo omogočila Komisiji poglobiti svojo analizo maloprodajnega sektorja in odkriti prakse, ki izkrivljajo poslovne odnose med dobavitelji in prodajalci na drobno ter med prodajalci na drobno in kupci, ter oceniti potrebe po nadaljnjih reformah ustreznih nacionalnih predpisov in predpisov EU. Akcija spremljanja zajema pet skupin izdelkov, med njimi tudi rekreacijske izdelke, kakršni so glasba in knjige, v spletni in klasični prodaji, in bo podlaga za sporočilo, ki ga bo Komisija izdala predvidoma jeseni 2009. Učinkovita in odločna uveljavitev člena 20 Direktive o storitvah naj bi nam, skupaj z analizo drugih odprtih vprašanj v okviru akcije spremljanja trga, omogočila celovit odziv na težave v zvezi z ovirami v e-trgovini v škodo uporabnikov storitev na splošno ter konkretno potrošnikov.
Sarah Ludford
To je pomembno vprašanje za Evropo državljanov, zlasti v sedanji recesiji. Vsakdo si želi in si zasluži skleniti najboljšo možno kupčijo, pa naj živi v Lizboni ali v Londonu. Ali ni sramotno, da je 50 let po uvedbi enotnega trga še vedno mogoče, kot poroča revija Which? britanske zveze potrošnikov, da so cene na angleški različici spletnih strani španskega železniškega prevoznika Renfe 60 % višje od cen na španski različici spletnih strani? Gotovo ne morejo biti vzrok regulativne razlike. Ali se bo Komisija spopadla tudi s čistim izkoriščanjem?
Charlie McCreevy
član Komisije. - Soglašam z baronico Ludfordovo, da tudi 50 let po ustanovitvi ES in ob poznavanju temeljnih načel tega podviga, lahko še vedno naletimo na tako diskriminacijo. Glavni razlog za izdajo Direktive o storitvah pa je bilo spoznanje, da nam na področju storitev ni uspelo doseči tega, kar nam je uspelo na področju blaga. Tako pa bo po uveljavitvi Direktive o storitvah ob koncu letošnjega leta člen 20 določal, da je treba razlike v obravnavi, kakršno je omenila baronica Ludfordova, izrecno utemeljiti z objektivnimi razlogi.
Ne da bi se spuščal v podrobnosti omenjenega primera, ki spada na področje prometa in torej bolj v resor kolege Tajanija, bi bil lahko edini objektivni razlog, ki bi upravičeval tako diskriminacijo, kak dodaten strošek. To bi bil objektiven pogled na zadevo. Če na primer v Dublinu prek spleta naročite nekaj iz Strasbourga, bodo seveda nastali določeni dodatni stroški embalaže, poštnine itd. To bi bil lahko objektiven razlog, ki bi upravičil določeno razliko v ceni. Ni pa dovoljena diskriminacija na nikakršni drugi podlagi. Zato upajmo, da bo po uveljavitvi Direktive o storitvah takih primerov manj.
Trenutno pa je treba glede prevoza upoštevati, da je prevoz izvzet iz področja veljavnosti Direktive o storitvah. Kolega gospod Tajani in njegovi sodelavci pa preučujejo določene pobude tudi na tem področju.
Zadeva: Strategija EU za boj proti Alzheimerjevi bolezni
Februarja je vlada Združenega kraljestva objavila nacionalno strategijo za boj proti demenci, ki predvideva vlaganja v mrežo spominskih klinik, izboljšanje pomoči prizadetim ljudem in večje akcije osveščanja javnosti. Nadalje je Parlament 5. februarja v Strasbourgu sprejel Pisno izjavo 0080/2008 - http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2009-0081&language=SL" , s katero poziva k uvrstitvi Alzheimerjeve bolezni med prednostne naloge na področju javnega zdravja v Evropi.
Kakšne pobude načrtuje Komisija na tem področju v zvezi z raziskavami, preventivo in osveščanjem javnosti?
Ali Komisija razmišlja o oblikovanju evropske strategije za boj proti Alzheimerjevi bolezni, podobne britanski, zlasti ob upoštevanju priporočil evropske skupine za projekt demence, ki so bila že predstavljena Komisiji?
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Boj proti Alzheimerjevi bolezni je uvrščen med prednostne pobude v zakonodajnem in delovnem programu Komisije za leto 2009 na podlagi sklepov o Alzheimerjevi bolezni, ki jih je sprejel Svet pod francoskim predsedstvom, in Komisija načrtuje sprejem sporočila o Alzheimerjevi bolezni in drugih pojavih demence v letošnjem letu.
Nadalje je za spodbujanje usklajenih in učinkovitih raziskav na tem področju predviden sprejem sporočila ob predlogu priporočil Sveta o skupnem programiranju raziskav nevrodegenerativnih bolezni, vključno z Alzheimerjevo boleznijo. To se navezuje na sporočilo o skupnem programiranju raziskav, ki je bilo sprejeto 15. julija 2008.
Na področju Alzheimerjeve bolezni potrebujemo točne podatke, ki jih je mogoče zbrati le na ravni EU, za načrtovanje in prilagoditve zdravstvene službe na ravni držav članic. Doslej je evropska skupina za projekt demence predložila točne, kvalitativne in kvantitativne podatke in analize razširjenosti Alzheimerjeve bolezni v Evropski uniji, ki jih je objavilo združenje Alzheimer Europe v letopisu Dementia in Europe Yearbook. Projekt pa je bil konec leta 2008 zaključen in zdaj moramo preučiti možnosti, kako to delo nadaljevati.
Odprta metoda usklajevanja (OMC) na področju socialnega varstva predstavlja okvir, v katerem lahko države članice EU izvajajo reforme svojih sistemov socialnega varstva na podlagi izmenjav politik in medsebojnega učenja. V okviru OMC države članice opredeljujejo skupne izzive in se dogovarjajo o skupnih ciljih za enakost dostopa, kakovost in trajnost zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe.
V nacionalnih poročilih o strategiji države članice opisujejo, kako nameravajo razvijati svoje politike za doseganje skupnih ciljev. EU podpira ukrepe držav članic, usmerjene na skupne izzive in k skupnim ciljem prek OMC, z zagotavljanjem možnosti za dialog o izkušnjah in za izmenjavo dobrih praks s področja zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe.
Prek programov financiranja podpira tudi razvoj izvirnih dobrih praks. Izmenjava ima lahko obliko strokovnih pregledov ožjih tematik, ki jih opravlja omejeno število izvajalcev, ali pa širših razprav na konferencah.
Na podlagi navedb v nacionalnih poročilih o strategijah iz leta 2008 in sinteze teh navedb v skupnem poročilu za leto 2009 bomo naslednji mesec v Franciji opravili strokovni pregled pod naslovom "Alzheimerjeva bolezen in druge z njo povezane bolezni: Kako ravnati v kriznih stanjih in kako oskrbovati pacienta na domu". Temu bo v septembru pod švedskim predsedstvom sledila konferenca z naslovom "Zdravo in dostojanstveno staranje", v okviru katere bo tudi delavnica o usklajevanju nege ljudi z Alzheimerjevo boleznijo in drugimi oblikami demence.
Poleg tega službe Komisije tehtajo možnost sklica še ene konference sredi leta 2010, katere točen program bo odvisen od rezultatov dogajanj v letu 2009 in drugih dejavnikov. Nadalje akcijski načrt Komisije o invalidnosti za obdobje 2003-2010 vsebuje tudi ukrepe, ki zadevajo tudi Alzheimerjeve bolnike, na primer spodbujanje samostojnega življenja, kakovostne storitve podpore in nege, dostop do blaga in storitev široke potrošnje, in medicinsko-tehnične rešitve.
Ker lahko zaradi staranja evropskega prebivalstva pričakujemo, da bomo imeli vedno več prizadetih starih ljudi, ki bodo potrebovali dolgotrajno oskrbo, je to vprašanje ena od prednostnih nalog pri spremljanju sedanjega akcijskega načrta o invalidnosti.
Komisija sodeluje tudi z državami članicami, prek skupine visokih uradnikov za področje invalidnosti, in spremlja izvajanje konvencije ZN o pravicah invalidnih oseb, ki so jo podpisale tudi Evropska komisija in vse države članice. Konvencija zajema široko področje političnih ciljev, ki so pomembni tudi za ljudi z Alzheimerjevo boleznijo, med drugim dostopnost, samostojno življenje, rehabilitacijo, socialno vključenost in socialno varstvo, ter se izvaja na državni ravni in ravni Skupnosti.
Claude Moraes
Komisarka, glede na to, da več kot šest milijonov evropskih državljanov trpi za demenco in da mora še precej dodatnih milijonov Evropejcev za te bolnike skrbeti ali bolezen kako drugače vpliva na njihova življenja, toplo pozdravljam sklep Komisije, da to področje uvrsti med prednostne naloge javnega zdravja. Vaš odgovor je bil izčrpen.
Prosil bi pa, da pri razpravi o akcijskem načrtu o invalidnosti vi kot komisarka in Komisija v celoti upoštevate, da učinki Alzheimerjeve bolezni segajo na področja invalidnosti, staranja in javnega zdravja, in da zagotovite celovito strategijo, ne le uvrstitve Alzheimerjeve bolezni med prednostne naloge, pač pa tudi vseh z njo povezanih vidikov, in da ohranite nujnost njene obravnave. Za starajoče se prebivalstvo ta bolezen pomeni javnozdravstveno krizo. Zahvaljujem pa se vam za izčrpen odgovor.
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Razumela sem, da je spoštovani poslanec zadovoljen z mojim izčrpnim odgovorom. Kar se tiče akcijskega načrta o invalidnosti, je to seveda širša zadeva, vendar se nekateri njegovi vidiki nanašajo posebej na Alzheimerjevo bolezen in te bomo upoštevali pri našem akcijskem načrtu za to področje.
Zadeva: Grožnja recesije v jugovzhodni Evropi in posledice za evropsko gospodarstvo
Zadnje analize mednarodnih finančnih inštitutov in bonitetnih agencij napovedujejo veliko recesijo v jugovzhodni Evropi in nevarnost nesposobnosti odplačila posojil pri potrošnikih in podjetjih. Glede na velika vlaganja zahodnoevropskih podjetij in bank na tem območju bi to lahko imelo skrajno resne vplive na gospodarstva držav članic EU.
Ali je Komisija naklonjena zagotavljanju podpore bankam v državah jugovzhodne Evrope - v okviru nacionalnih akcijskih programov, ki so del evropske sosedske politike - v sodelovanju s temi državami in morda z Evropsko investicijsko banko? Kako namerava Komisija uporabiti razpoložljiva finančna sredstva, na primer instrument za predpristopno pomoč (IPA) in instrument sosedstva in partnerstva (ENPI) za oživitev lokalnih gospodarstev in odvračanje grozeče recesije?
Janez Potočnik
član Komisije. - Vprašanje se nanaša na stališče Komisije glede morebitne evropske gospodarske in socialne pomoči državam južne in jugovzhodne Evrope, ki jih je hudo prizadela svetovna gospodarske kriza. Odgovarjam v imenu kolega komisarja Alumnie.
Nenaden gospodarski upad v vrsti držav tega območja res lahko škodljivo vpliva tudi na gospodarstva nekaterih držav članic Evropske unije, zlasti tistih, katerih poslovne banke so, pogosto prek svojih lokalnih podružnic, podjetjem in gospodinjstvom v državah tega območja odobrile znatne zneske posojil.
Najprej moramo ugotoviti, da so med temi državami velike razlike glede gospodarskih in finančnih razmer. Komisija svojega zato ne more oblikovati enotnega odziva na krizo za vse države, pač pa mora upoštevati razmere v vsaki državi posebej.
Za države kandidatke in morebitne kandidatke v jugovzhodni Evropi so, kot veste, po programih tehnične pomoči strukturnim reformam in vzpostavljanju institucij v obdobju 2007-2013 predvidena znatna sredstva - 9,1 milijarde EUR v okviru instrumenta za predpristopno pomoč (IPA). Komisija uvaja tudi sveženj kriznega odziva v znesku 150 milijonov EUR, ki se financira iz omenjenega instrumenta, služi pa kot vzvod za hitro pridobitev 500 milijonov 500 milijonov EUR posojil od mednarodnih finančnih institucij. Sveženj obsega ukrepe, ki segajo od zagotavljanja mikro-posojil in financiranja ukrepov učinkovite rabe energije v malih in srednjih podjetjih do posebne tehnične pomoči pri nadzoru finančnega sektorja in finančni regulativi.
Kot dodatno podporo realnemu gospodarstvu smo Komisija, EIB, EBOR in Svet Evropske razvojne banke skupaj oblikovali pobudo za infrastrukturo, ki zagotavlja tehnično pomoč in sofinanciranje za prednostne infrastrukturne naložbe v promet, energijo, okolje in socialni sektor. Oblikovanje pobude smo pospešili in zdaj se začenja njeno izvajanje. To je prvi korak k naložbenemu okviru za zahodni Balkan, ki bo zajemal tudi naložbe v druga socialno-ekonomska področja, na primer v mala in srednja podjetja in v učinkovito rabo energije.
V državah vzhodne Evrope, ki jih zajema Evropska sosedska politika - Ukrajini, Belorusiji, Moldaviji in kavkaških državah - so instrumenti Evropske unije za pomoč finančnemu sektorju bolj omejeni. Vendar EU tudi tem državam nudi znatno tehnično pomoč prek nacionalnih in regionalnih programov v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva pri izvajanju skupnih akcijskih načrtov evropske sosedske politike. V dodatno pomoč realnemu gospodarstvu smo oblikovali sosedski investicijski sklad, ki združuje nepovratna sredstva iz programov ENPI in od držav članic Evropske unije ter posojila evropskih javnih finančnih institucij. Ta instrument je v letu 2008 zagotovil 71 milijonov EUR nepovratnih sredstev za zagon velikih infrastrukturnih projektov v vrednosti približno 2,74 milijarde EUR.
Naj povem še nekaj besed o pomoči, ki jo poslovnim bankam na tem območju nudijo specializirane finančne institucije. Pri tem je najbolj aktivna EBOR, ki pri tem uporablja polno paleto instrumentov, od kapitalskih vlaganj do kratkoročnih posojil. EBOR nima pristojnosti za neposredno bančno kapitalizacijo na tem območju, njene dejavnosti so omejene na prometno, telekomunikacijsko, energetsko in okoljsko infrastrukturo. Pristojnosti ne zajemajo malih in srednjih podjetij. Precej finančne pomoči gospodarstvom na tem območju zagotavljajo institucije Bretton Woods, predvsem Mednarodni denarni sklad (MDS). MDS nudi obsežno finančno pomoč programom celovite stabilizacije. Komisija ocenjuje, da MDS v boju proti posledicam krize igra zelo pomembno vlogo.
In končno, vrsta držav pristopnic in držav, zajetih v sosedski politiki, je zaprosila Evropsko unijo za makroekonomsko pomoč. Komisija sedaj preučuje, kako bi lahko najbolje pomagala tem državam, ki so se že dogovorile z Mednarodnim denarnim skladom glede programov stabilizacije.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Gospod predsednik, komisar, najlepša hvala za vaše informacije.
Rada bi vas vprašala, ali verjamete, da omenjenih 71 milijonov EUR nepovratnih sredstev našim partnerjem v vzhodni Evropi zadostuje. Menim sem, da v sporočilu Komisije o krizi in njenih učinkih na vzhodno Evropo temu ni posvečene dovolj pozornosti. Še eno vprašanje: ali menite, da bi bilo treba revidirati cilje, sredstva in prednostne naloge predpristopne pomoči, saj je Srbija že zaprosila za pomoč pri urejanju nujnih proračunskih potreb.
Janez Potočnik
član Komisije. - Kot sem povedal, imamo na voljo le zelo omejene finančne možnosti, kar se tiče realnega gospodarstva in držav vzhodne Evrope. Zato skušamo pridobiti čim več sredstev tudi od drugih finančnih institucij. Zato sem tudi omenil znesek, ki sicer znaša le 71 milijonov EUR, je pa kot vzvod pripomogel k financiranju velikih infrastrukturnih projektov v vrednosti več kot 2,5 milijarde EUR.
Odkrit odgovor se po mojem mnenju glasi, da smo vsi v hudih težavah in da moramo zelo pazljivo spremljati, kaj se dogaja na tem območju, saj smo tesno povezani z njim in veliko evropskih držav ima intenzivne trgovinske odnose s tem območjem.
Kar se tiče makro-finančne pomoči, so zanjo zaprosile številne med temi državami, ki so verjetne prihodnje članice EU, kandidatke ali možne kandidatke. Res je, da je Srbija zaprosila za tako pomoč. Zelo verjetno bo zanjo zaprosila tudi Črna gora. Od držav južne regije so za pomoč zaprosile že praktično vse razen Rusije in Azerbajdžana. Možnosti za makro-finančno pomoč so, odkrito povedano, precej omejene, seznam držav prosilk pa je precej dolg.
Mislim, da bi glavni instrument - prav zato je bila razprava o tem na vrhu G20 med osrednjimi temami - moral biti pomoč MDS. Zelo smo naklonjeni temu in okrepljeni vlogi kapitalizacije MDS v tej smeri, saj gre vsekakor za problem svetovnih razsežnosti.
Naj omenim tudi, da bo makro-finančna pomoč, če bo kateri od prosilk odobrena, tudi predmet posvetovanja z Evropskim parlamentom.
Zadeva: Državna pomoč v evropskih državah, ki niso članice EU
V sedanjem času gospodarskih zmešnjav je nujno, da vse evropske države igrajo po enakih pravilih in da se ne ubadajo še s selitvijo delovnih mest v države izven EU, ki nudijo državno pomoč nezdravim podjetjem. Če naj države EGP ali EFTA, kakršna je Švica, uživajo prednosti trgovine z območjem EU, je nujno, da se tudi same držijo enakih pravil, kar zadeva državno pomoč. Sedanji postopki protiukrepov ob kršitvah so počasni in zapleteni in ne zagotavljajo nikakršne zaščite tistim, ki izgubljajo delovna mesta. Kako namerava Komisija zaostriti to področje konkurenčnega prava in zagotoviti hitrejše ter učinkovitejše postopke obravnave pritožb?
Neelie Kroes
članica Komisije. - Najprej bi rada omenila, da si moramo biti na jasnem, da v državah EFTA, članicah Sporazuma o EGP - to je na Norveškem, na Islandiji in v Liechtensteinu - velja na področju državne pomoči stroga disciplina, po zgledu ureditve v EU.
Člen 61 Sporazuma o EGP je sestavljen natančno po zgledu člena 87 Pogodbe ES. Za njegovo izvajanje skrbi nadzorni organ EFTA (ESA). Po Protokolu 26 Sporazuma o EGP ima ta organ na področju državne pomoči pristojnosti, enakovredne pristojnostim Evropske komisije. Države morajo o vsakem novem ukrepu državne pomoči obvestiti ESA in pred uveljavitvijo dobiti odobritev od tega organa. ESA lahko tudi preiskuje primere domnevne neskladne pomoči v omenjenih državah EFTA.
Švica je drugačen primer, saj ni ratificirala Sporazuma o EGP. Za Švico veljajo pravila o državni pomoči, ki jih določa sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo iz leta 1972. Po členu 23 tega sporazuma velja za kršitev sporazuma državna pomoč, ki vpliva na trgovino med Skupnostjo in Švico ter izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco. Kar se tiče postopka, lahko v primeru nezdružljive državne pomoči prizadeta stranka predloži zadevo skupnemu odboru, ki deluje v okviru sporazuma, in ta lahko uporabi zaščitne ukrepe, če stranka, ki izvaja nezdružljivo državno pomoč, s tem ne preneha.
Res je protiukrepe ob nezdružljivi državni pomoči v primeru Švice teže doseči, vendar si Komisija prizadeva uveljaviti določbe sporazuma o prosti trgovini iz leta 1972, kadarkoli je to mogoče in potrebno. Tako je na primer 23. februarja 2007 sprejela ugotovitveni sklep, da davčne ureditve v treh švicarskih kantonih niso združljive s sporazumom iz leta 1972, zdaj pa se pogaja s pristojnimi švicarskimi organi o zadovoljivi rešitvi zadeve.
Komisija se zaveda, da bi bilo treba določbe o državni pomoči v obstoječih trgovinskih sporazumih, kakršen je sporazum s Švico iz leta 1972, popraviti, zato si je Komisija v skladu s sporočilom "Globalna Evropa: Konkurenca v svetu" iz leta 2006 zastavila cilj, da bo v prihodnjih trgovinskih sporazumih s pogajanji skušala doseči strožja pravila o državni pomoči in boljše protiukrepe, na primer mehanizem reševanja sporov.
Gay Mitchell
Zahvaljujem se komisarki za koristen odgovor.
Komisarka ve, da govorim o podjetju SR Technics, ki ima sedež na dublinskem letališču in ki je odpustilo 600 delavcev od 1 100, kolikor jih je imelo pred kratkim.
Podjetje je imelo odlične poslovne stike v panogi, odlično znanje, goro naročil in veliko prihodnost pred seboj. Ni jasno, zakaj se je to podjetje preselilo, krožijo pa sumi, da je k temu prispevala švicarska vlada ali kateri od arabskih prijateljev, delavce na Irskem, v Evropski uniji, pa odpuščajo.
Ali bo Komisija preiskala to zadevo in uporabila vsa razpoložljiva sredstva za pomoč? Gre za zelo razumne ljudi, ki uživajo močno podporo v skupnosti, med poslovnimi krogi in v javnosti, ki razume težave, ki jih doživljajo.
Neelie Kroes
članica Komisije. - Zelo sem vesela vašega vprašanja, kajti lahko nam pomagate, saj potrebujemo več podatkov. Zaenkrat še nimamo 100-odstotno zanesljivih podatkov o tem primeru, jih pa nujno potrebujemo. Sicer ne moremo jamčiti uspeha, je vredno vsaj poskusiti.
Mnenje o obstoju državne pomoči, še bolj pa o njeni nezdružljivosti s sporazumom s Švico iz leta 1972, je mogoče podati le, če ne gre le za storitve, pač pa tudi za blagovno proizvodnjo ali trgovanje. Zato, prosim, poskusite doseči, da nam bodo vaši bližnji priskrbeli informacije. Poleg tega prosim tudi prizadete osebe in podjetja na Irskem, naj službam Komisije posredujejo morebitne dodatne informacije o tem primeru, da bomo lahko sprejeli stališče.
Dodati moram, odkrito in pošteno, da lahko po sporazumu iz leta 1972 prizadeta stranka le zahteva od stranke-dajalke pomoči, naj ukine ukrep pomoči, s sklepu, sprejetem leta 2007, pa je Komisija odločila, da ukrepi predstavljajo državno pomoč in da je ta nezdružljiva s sporazumom s Švico iz leta 1972. Po tem sklepu so švicarske oblasti začele dialog s Komisijo o ustrezni rešitvi. Zadnji tehnični sestanek smo imeli 13. februarja 2009.
Švicarski organi so dali nekaj konstruktivnih predlogov, na primer odpravo davčnih oprostitev odgovornim podjetjem. Še vedno pa ostaja v pretežni meri v veljavi prednostna obravnava holdingov in mešanih podjetij. Zato so nujno potrebna nadaljnja pogajanja.
Zadeva: Diskriminacija poljskih ladjedelnic glede na sklep Komisije, da odobri državno pomoč za industrijo motornih vozil
Po rešitvi svojih bank z milijardami evrov pomoči se je več vlad držav članic odločilo podpreti tudi industrijo motornih vozil. Združeno kraljestvo, Nemčija, Francija in Italija želijo zagotoviti temu sektorju več deset milijard evrov pomoči, Komisija pa je ta predlog načeloma sprejela brez zadržkov, kljub temu, da taka finančna pomoč izkrivlja konkurenco na trgu.
Ne da bi skušal izpodbijati to pomoč, bi rad vprašal Komisijo, zakaj je pred kratkim nasprotovala temu, da bi poljska vlada pomagala svojim ladjedelnicam.
Zaradi takega stališča Komisije sta dve poljski ladjedelnici ukinjeni, brezposelnih pa je več deset tisoč ljudi, ki so delali v ladjedelnicah ali pri njunih dobaviteljih. Ali tak sklep Komisije ni pomenil diskriminacije, če upoštevamo nedavno odobritev pomoči industriji motornih vozil?
Neelie Kroes
članica Komisije. - Komisija poudarja, da je v primeru poljskih ladjedelnic uporabila povsem enaka pravila kot v vseh drugih primerih državne pomoči za prestrukturiranje in da obravnava Poljsko popolnoma enako kot vse druge države članice.
Težave ladjedelnic izvirajo že iz devetdesetih let, točneje, iz leta 1990, torej iz časa precej pred vstopom Poljske v EU, in jih, mimogrede, ni povzročila sedanja finančna in gospodarska kriza. Komisija je začela preiskovati pomoč poljskim ladjedelnicam za prestrukturiranje leta 2004. Položaja poljskih ladjedelnic torej ni mogoče primerjati s položajem drugih podjetij, katerih konkretne težave so povezane s sedanjo finančno krizo.
Ladjedelnici v Gdinji in Szczecinu sta dolga leta prejemali državno pomoč, v škodo drugih evropskih ladjedelnic. Na žalost poljske ladjedelnice prejete pomoči niso porabile za naložbe in prestrukturiranje. Še več, še naprej so poslovale z izgubo, niso mogle plačevati davkov in socialnih prispevkov, nabrale pa so si tudi znatne dolgove.
Iz teh razlogov Komisija ni imela drugih možnosti kot sprejeti dokončni negativni odločbi glede ladjedelnic v Gdinji in Szczecinu im zahtevati vračilo nezakonito in nepravilno dodeljene pomoči ladjedelnicama.
Da bi omilila neugodne ekonomske in socialne posledice teh odločb, pa je Komisija naložila poljski vladi, naj vračilo nezakonite pomoči pokrije iz delne prodaje sredstev ladjedelnic in podjetji nato likvidira. To bi zagotovilo najboljše možnosti za nadaljevanje uspešne gospodarske dejavnosti na teh lokacijah.
Pri tem je še posebej vredno omembe, da ob uspešni in pravilni izvedbi prodaje podjetjem, ki bi kupila sredstva ladjedelnic, nezakonite pomoči ne bi bilo treba vračati, četudi bi nadaljevala z ladjedelništvom.
Komisija bi rada poudarila tudi, da strukturni skladi, zlasti Evropski socialni sklad in Evropski sklad za regionalni razvoj, lahko služijo tudi za blaženje socialnih posledic ukinjanja delovnih mest. Nadalje pride v določenih okoliščinah in pod določenimi pogoji v poštev tudi Evropski globalizacijski sklad.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Komisarka, jasno mi je, da je vaša naloga bdeti nad količino državne pomoči, dodeljene podjetju, ampak poljska družba ima vtis, da se poljske ladjedelnice na žalost obravnavajo drugače kot podjetja v starih članicah EU - pri slednjih Komisija daje soglasje za reševanje delovnih mest, v primerih poljskih ladjedelnic pa soglasja k reševanju delovnih mest ni, ta neenakost pa nas hudo boli. Vztrajamo pri enaki obravnavi podjetij v novih in starih članicah EU. Ob tej priložnosti bi rad vprašal tudi, kakšne dvome ima Komisija glede programa prestrukturiranja ladjedelnice v Gdinji.
Neelie Kroes
članica Komisije. - Kdor na Poljskem misli tako, kot je orisal spoštovani poslanec, je v popolni zmoti. To ni res in zmotnost vam lahko dokažem z dejstvi in številkami. In preden vam odgovorim na vašo navedbo nemških ladjedelnic (omenili ste le stare med njimi), bi rada poudarila, da se je ladjedelništvo v drugih državah - ne le v Nemčiji, pač pa tudi na primer na Danskem, v Združenem kraljestvu, na Nizozemskem in v Španiji, kjer pipe javnih sredstev niso bile tako velikodušno odprte - po obsegu skrčilo, nekatere ladjedelnice pa so se celo zaprle. Poznamo nekaj primerov zaprtja ladjedelnic. Če že govorimo o enakopravni obravnavi, moramo upoštevati tudi ta dejstva, ne pa le čustveno govoriti - ne obsojam nikogar, ker ga zadeve čustveno prizadenejo, lahko si predstavljam, da je stanje težko, vendar ne smemo ustvarjati napačnega vtisa s trditvami, da obravnava ni bila enakopravna.
Vsekakor vam lahko zagotovim, gospod predsednik, da je Komisija uporabljala pravila na enak način pri nemških in pri poljskih ladjedelnicah, pa tudi pri vseh drugih prejle omenjenih. Pri ocenjevanju državne pomoči smo uporabljali enaka merila, najpomembnejše med njimi je bila ekonomska upravičenost poslovanja, in nemške ladjedelnice - naj jih navedem kot primer - so se uspešno prestrukturirale in se razvile v poslovno uspešna podjetja, po mnenju Komisije pa načrti za prestrukturiranje, ki so jih predložile poljske oblasti, ne morejo zagotoviti dolgoročne poslovne uspešnosti.
Nazadnje, gospod predsednik, je treba položaj primerjati tudi s tistimi, kjer Komisija ni odobrila državne pomoči in je celo odredila vračilo nezakonite državne pomoči v drugih državah članicah.
Zadeva: Spletna prodaja parfumov, oblačil in proizvodov blagovnih znamk
Uredba Komisije (ES) št. 2790/1999 (skupaj s smernicami glede vertikalnih omejitev) predpisuje ureditev pogodb o distribuciji različnih izdelkov, vključno s parfumi, oblačili in izdelki "blagovnih znamk". Po teh določbah je prodaja (vključno s spletno prodajo) vrste izdelkov blagovnih znamk prepovedana, če je tržni delež dobavitelja manjši od 30 %.
Ali Komisija smatra, da je smiselno nadaljevati z uporabo teh zastareli pravil na račun zdrave konkurence glede cen in možnosti izbire in zgolj v finančno korist nekaterih velikih skupin, ki jim pravila zagotavljajo zelo udoben položaj na trgu, saj večina njihovih prihodkov izvira iz izključnih pravic do prodaje takih izdelkov?
Neelie Kroes
članica Komisije. - Sedanja konkurenčna politika EU glede vertikalnih pogodb močno podpira spletno prodajo in prepričana sem, da vam je to znano, gospod predsednik. Tako smernice o vertikalnih omejitvah, ki tolmačijo Uredbo (ES) št. 2790/1999, jasno določajo, da "mora imeti vsak distributer pravico do uporabe interneta za oglaševanje ali prodajo izdelkov". Torej je jasno, da dobavitelji ne morejo uveljavljati omejitev glede distributerjeve uporabe interneta - ne morejo prepovedati distributerju, da bi imel spletno stran v katerem koli jeziku, ali da bi pošiljal elektronska sporočila posameznim odjemalcem, razen če je taka prepoved objektivno utemeljena.
Celo pri omrežjih selektivne distribucije, ki se zlasti uporabljajo v segmentu luksuznih izdelkov, in pri distribuciji zahtevnih izdelkov, na primer elektronike - ne glede na tržni delež dobavitelja - vsaka omejitev spletne prodaje s strani proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika pomeni očitno kršitev pravil konkurence.
To pa ne pomeni, da lahko vsak trgovec na drobno lahko prodaja - prek spleta ali na drug način - izdelke proizvajalca končnim kupcem. Proizvajalec lahko distributerjem predpiše merila za spletno prodajo njegovih izdelkov, enak način, kot jih lahko predpiše klasičnim trgovinam iz opeke in betona.
Taka merila lahko služijo vzdrževanju ugleda znamke ali primerne ravni storitev. Po sedanjih pravilih je selektivna distribucija zakonita, če ne predstavlja več kot 30 % tržnega deleža dobavitelja, saj se smatra, da zaradi premajhne teže trga njene prednosti presegajo morebitno škodo potrošnikom.
Komisija trenutno preučuje dosedanje izvajanje Uredbe (ES) št. 2790/1999 in tehta, ali so potrebne kakšne spremembe na področju selektivne distribucije.
Komisija želi vzpostaviti pravo ravnovesje med tem, da lahko potrošniki uživajo prednosti spletnega trga, in tem, da lahko proizvajalci po lastni presoji organizirajo svoje distribucijske sisteme.
Giovanna Corda
(FR) Gospod predsednik, komisarka, zahvaljujem se vam, na splošno pa upam, da Komisija meni, da je čas za ponovno preučitev smernic glede vertikalnih omejitev, ki ste jih pravkar omenili, saj so v resnici stare že približno 10 let.
Seveda moramo upoštevati sedanje stanje: spletna prodaja in elektronske dražbe so v temeljih spremenile naše metode distribucije, pa tudi pogoje konkurence. Tega se moramo dobro zavedati.
Paul Rübig
(DE) Komisarka, zanimalo bi me slišati vaša stališča o stanju v zvezi s tržno močjo, ki nastopa pri takih načinih distribucije. V kateri točki po vašem mnenju pojavi tržna moč in kako je mogoče ukrepati proti njej?
Neelie Kroes
članica Komisije. - Samo ponovila bom, kar sem pravkar dejala: Komisija trenutno preučuje dosedanje izvajanje Uredbe (ES) št. 2790/1999, ki je, kot je pravilno ugotovila spoštovana poslanka, stara deset let. Odločiti se moramo, ali jo je treba kaj spremeniti, morda tudi na področju selektivne distribucije.
Komisija meni, da je pri tem pomembno doseči pravo ravnovesje, ki bo evropskim potrošnikom omogočalo v celoti izkoristiti možnosti interneta in premagovati zemljepisne ovire, obenem pa bo proizvajalcem dopuščalo organizirati distribucijske sisteme po lastni presoji. V tem smislu bomo vsekakor ponovno preučili koristi selektivne distribucije za potrošnike, tako v spletnem okolju kot v klasičnem okolju.
Gospod Rübig je vprašal, kaj lahko storimo v sedanjem stanju. Po pregledu bomo morali upoštevati, kakšne so potrebe, nato bomo predstavili svoje sklepe in nadaljevali z urejanjem zadeve, ki jo je omenil spoštovani poslanec.
Zadeva: Državna pomoč za mala in srednja podjetja (MSP)
Ali lahko Komisija pove, katere dodatne oblike - skladne s pravili Skupnosti o državni pomoči - imajo na voljo države članice za pomoč MSP v sedanji gospodarski krizi, zlasti za lajšanje dostopa do finančnih virov?
Neelie Kroes
članica Komisije. - Potrudila se bom. Dne 19. januarja 2009 je Komisija sprejela nov začasni okvir državne pomoči, ki odpira državam članicam nove možnosti zagotavljanja državne pomoči do konca leta 2010. To pobudo je predvidel načrt Komisije za obnovo prejšnji mesec.
Glavni cilj novega okvira je omejiti neugodne učinke krize z olajšanjem dostopa podjetij do finančnih virov. Ukrepi se lahko uporabljajo za vsa podjetja - pomoč malim in srednjim podjetjem (MSP) pa je lahko višja, saj so nedvomno najbolj občutljiva na zaostritve pogojev dodeljevanja posojil. Z drugimi besedami, ta ukrep še posebej koristi malim in srednjim podjetjem. Najpomembnejša za MSP je nova možnost dodelitve do 500 000 EUR posameznemu podjetju za kritje naložbenega/obratnega kapitala za dveletno obdobje.
To je nova oblika začasno skladne pomoči - nikakor ne nova oblika 500 000 EUR de minimis - in če izpolnjuje določene pogoje, jo Komisija razglasi za združljivo po členu 87(3)(b) Pogodbe, torej na pravni podlagi za zelo izjemne primere, kar je neposredno vezano na sedanjo finančno krizo. Nova oblika pomoči in pomoč de minimis se ne izključujeta, vendar skupni znesek ne sme preseči 500 000 EUR v obdobju 2008-2010.
Poleg tega lahko po tem začasnem okviru države članice podeljujejo državna jamstva za posojila po zmanjšani zavarovalni premiji, pomoč v obliki subvencioniranja obrestne mere pri vseh vrstah posojil in ugodnih posojil za proizvodnjo zelenih izdelkov, kjer je zajeta predčasna prilagoditev proizvodnje ali prilagoditev prek ravni, ki jo predpisujejo standardi Skupnosti za proizvode v prihodnosti.
Komisija je dvignila tudi mejo dovoljenega tveganega kapitala - za financiranje MSP - z 1,5 milijona EUR na 2,5 milijona EUR na leto, in znižala zahtevano raven zasebne soudeležbe s 50 % na 30 %.
O vseh ukrepih, sprejetih po začasnem okviru, je treba še vedno obveščati Komisijo, vendar smo uvedli poseben režim, ki zagotavlja hiter sprejem odločitev v Komisiji. Tako so lahko ukrepi hitri, uspešni in učinkoviti.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospod predsednik, zahvaljujem se komisarki za njen res podroben odgovor. Evropska komisija, ki je skrbnik politike konkurence, utemeljeno dovoljuje dodatne začasne oblike pomoči malim in srednjim podjetjem, saj so, kot vemo vsi člani naše zbornice, mala in srednja podjetja hrbtenica evropskega gospodarstva.
Imam še eno vprašanje, ki pa je širše od mojega prvega vprašanja: Evropska unija ni sama na svetu, zunaj Evrope imamo tudi druge pomembne poslovne akterje in gospodarske sile, naše zunanje partnerje, ki v sedanji gospodarski krizi izkrivljajo konkurenco tja do popolnega zasičenja. Ali ste že oblikovali kako obliko sodelovanja s tretjimi državami, s katero bi se spopadli s kršitvami pravil konkurence?
Paul Rübig
(DE) Rad bi izvedel, kakšno pravilo dejansko velja za posojila v zameno za lastniški delež v tem okviru.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospod predsednik, rada bi vprašala komisarko, ali ta izredna pomoč zajema tudi socialne ukrepe za mala in srednja podjetja. Ali je mogoče ob subvencioniranju podjetja subvencionirati tudi ukrepe v prid delavcem?
Neelie Kroes
članica Komisije. - Vprašanje je rahlo zapleteno. Smo pomembni igralci, tudi če premerimo celotno igrišče, ampak na igrišču je tudi nekaj drugih igralcev, ki pa ne ravnajo vedno tako, kot bi želeli mi.
Glede na to, gospod predsednik, obstaja kar nekaj teles, v katerih skušamo po najboljših močeh odpreti razpravo o zadevi, ki jo je omenil spoštovani poslanec: na primer na srečanju G20 v Londonu, kjer je bila to zelo pomembna točka razprave, pa tudi pri krogu pogajanj STO, ki se ga udeležujemo, in menim, da je smotrno potruditi se, da bi zadevo sprejeli tudi drugi igralci.
S ponosom lahko povem, da ima več kot sto držav po svetu politiko konkurence, podobno naši, torej nismo sami. Smo v tesnih stikih, ponekod prek uradnih sporazumov, ponekod prek dvostranskih sporazumov, in skušamo politiko razširiti po vsem svetu.
Seveda smo z novo administracijo v ZDA na začetku nove etape in vzpostavili smo že odlične kanale za sodelovanje z našimi sogovorniki v ZDA; npr. z Zvezno komisijo za trgovino (FTC) in Ministrstvom za pravosodje (DOJ).
To je torej glavno vprašanje, če mi dovolite, da na vaše vprašanje pogledam še malce od strani, pa gre tudi za vprašanje protekcionizma: to je naš resnični sovražnik in na proti njemu se moramo bojevati. Kajti protekcionizem je preživel pristop, nezdružljiv s skupnim trgom in zelo neprimeren za zagotavljanje uspeha naših državljanov, potrošnikov in podjetij v igri na odprtem igrišču po poštenih pravilih.
Seveda za področja zaposlovanja in socialne varnosti odgovarjajo države članice in one morajo odločati, kako lahko sedanjo možnost rahle sprostitve pravil za državno pomoč najbolje vključijo v svoje politike.
Komisija želi tudi poudariti, da lahko države članice za blaženje socialnih posledic zapiranja delovnih mest uporabijo tudi strukturne sklade - zlasti sredstva Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj, pod določenimi pogoji pa pridejo v poštev tudi sredstva Evropskega globalizacijskega sklada.
Zadeva: Raziskave in pomorski poklici
Morska znanost, tehnologija in raziskave so temeljnega pomena za trajnostni razvoj pomorskih dejavnosti in pomagajo širiti področje študija pomorstva ter dvigujejo strokovno raven pomorskih poklicev.
Ali lahko Komisija glede na to pove, s kakšnimi ukrepi bo spodbujala raziskave na tem področju in zagotovila širše in boljše možnosti Evropejcem, ki se odločajo za poklice na področju pomorstva? Ali bo imela gospodarska kriza kakšne negativne učinke na to?
Janez Potočnik
član Komisije. - V zadnjih letih Komisija pripisuje pomorski znanosti in tehnologiji pomen prečnega prednostnega področja. Septembra 2008 je Komisija v tem smislu sprejela sporočilo o strategiji Evropske unije za morsko in pomorsko raziskovanje.
Strategija skuša zlasti spodbujati medsektorsko združevanje prednostnih nalog pri obravnavi vprašanj, povezanih z morjem, spodbujati sinergije med raziskovalnimi dejavnostmi v državah članicah, krepiti financiranje infrastrukture za morske raziskave in oblikovati nove oblike usmerjanja predvsem s tesnejšim sodelovanjem morske znanosti in pomorskih gospodarskih dejavnosti.
V okviru te strategije smo že sprožili naslednje dejavnosti. Prvič, pripravljamo skupne razpise, ki jih bomo objavili še v letošnjem letu, za raziskave medsektorskih morskih in pomorskih tematik. Drugič, lotili smo se že korakov za nadgradnjo programa BONUS v eno od glavnih raziskovalnih pobud Skupnosti po členu 169 Pogodbe - s tem vprašanjem je povezano tudi eno od vprašanj, ki pride na vrsto kasneje. Tretjič, lotili smo se postopne nadomestitve različnih obstoječih programov ERA-NET z enotnim, združenim morskim programom ERA-NET. Četrtič, preučujemo možnosti novih virov financiranja ključne infrastrukture za morske raziskave, zlasti prek strukturnih skladov. In končno, financirali bomo dva projekta za okrepitev sodelovanja med morskimi znanostmi in pomorskimi gospodarskimi dejavnostmi ter poglobitev stikov med različnimi člani skupnosti raziskovalcev morja.
Izvajanje strategije Evropske unije za morske in pomorske raziskave v obdobju sedanjega finančnega okvira bo spodbudila morske in pomorske raziskave na ravni Skupnosti v naslednjih letih, prek instrumentov okvirnega programa.
Širitev možnosti za poklice, povezane z morjem, ki jo tudi omenjate v svojem vprašanju, neposredno ne spada med cilje politike raziskav. S spodbujanjem sodelovanja med morsko znanostjo in pomorskim gospodarstvom ter z združevanjem in povezovanjem morskih in pomorskih raziskav pa lahko strategija Evropske unije za morske in pomorske raziskave posredno razširi področje pomorskih znanj in spodbudi oblikovanje morskih in pomorskih grozdov. Tako lahko posredno prispeva k dvigu strokovne ravni pomorskih poklicev.
In končno, v širšem smislu vašega vprašanja in mojega odgovora: lani jeseni je v načrtu za oživitev evropskega gospodarstva Komisija predlagala državam članicam in zasebnemu sektorju, naj povečajo sredstva, predvidena za raziskave in razvoj. Sledil je sklep pomladanskega Evropskega sveta, ki je pomenil jasno sporočilo, da je treba za oživitev gospodarstva močno povečati obseg in izboljšati kakovost vlaganj v znanje in raziskave. Seveda to v celoti velja tudi za morske in pomorske raziskave.
Prezgodaj je še za oceno, ali države članice upoštevajo ta priporočila, in kako jih upoštevajo. Eno pa je jasno: tudi v sedanjih težavnih gospodarskih in finančnih okoliščinah ne bi smeli izgubiti izpred oči dolgoročnih ciljev, kakršna sta trajnostni razvoj in nizkoogljično gospodarstvo. Zato se moramo usmeriti v "pametne naložbe", ki kratkoročno merijo na reševanje krize, dolgoročno pa na naš čim ugodnejši splošni položaj po rešitvi krize.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospod predsednik, zahvaljujem se komisarju za njegov celovit odgovor, rada pa bi ga vprašala še, ali lahko raziskovalni programi vključujejo tudi sosedne države, še posebej države na območju Sredozemlja, v okviru evro-sredozemskega sodelovanja.
Janez Potočnik
član Komisije. - Sosedne države so seveda lahko vključene. Jasno je, da je okvirni program odprt, seveda pa morajo v njem sodelovati tudi države članice Evropske unije.
Rad pa bi bil še bolj natančen. V našem okvirnem programu sodeluje kar nekaj - več kot 10 - tako imenovanih "pridruženih članic". Pridružene članice, ki plačujejo prispevke, imajo praktično enake pravice in odgovornosti kot države članice. Med pridružene članice spadajo na primer države zahodnega Balkana, Švica, Norveška, Islandija, Izrael in druge. Vse te države imajo povsem enake pravice in obveznosti.
Za druge države skušamo v okviru naše strategije oblikovati politiko, ki smo jo že predlagali. Trudimo se doseči, da bi, raje prej kot slej, vse sosedne države - odvisno seveda od njihovih zmožnosti in interesa - postale pridružene članice. To v resnici pomeni, da ima na področju raziskav Evropska unija precej več kot 27 članic.
Zadeva: Ocenjevanje ustvarjalnosti, inovacij in tehnološkega razvoja v državah članicah
Ali lahko Komisija, glede na to, da smo leto 2009 imenovali evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij, in glede na programe, in sicer Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (2007-2013) in Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (CIP), pove, ali ima kakšne statistične podatke o višini proračunskih postavk, ki so jih države članice doslej namenile področjem, ki jih zajemajo omenjeni programi? Katera področja so najbolje pokrita v državah članicah (v odstotkih)? Ali obstaja kakšna ocena odziva MPS (malih in srednjih podjetij) na te programe (v odstotkih)?
Janez Potočnik
član Komisije. - Spoštovanemu poslancu lahko zagotovim, da Komisija, kar se tiče Sedmega okvirnega programa za raziskave (FP7), sistematično zbira in objavlja vsem na vpogled pregledne in podrobne statistične podatke o izvajanju programa.
Ne smemo pozabiti, da finančna sredstva Skupnosti za raziskave dodeljujemo prejemnikom izključno na osnovi merila znanstvene odličnosti njihovih predlogov. Kljub temu, da pri odločanju o sklepanju pogodb država predlagateljev ne igra nikakršne vloge, pa vendar zbiramo in skrbno spremljamo tudi podatke o zemljepisni porazdelitvi prejemnikov sredstev iz FP7 in o delovnih povezavah med njimi. To nam omogoča koristen vpogled v obseg in moč sinergij med državami na podlagi sodelovanja v programu FP7.
Vse te podatke in številne druge podrobne statistične podatke o izvajanju programa FP7 lahko najdete v statistični prilogi letnega poročila Komisije o dejavnostih na področju raziskav in tehnološkega razvoja, ki ga vsako leto predložimo Svetu in parlamentu. Še pomembneje, vsa poročila tja od leta 1998 naprej so javno dostopna tudi na spletni strani Komisije "Europa".
Kaj nam povedo ti podatki? Danes ne morem z vami prelistati celotnega seznama statističnih podatkov, saj za to nimamo dovolj časa, naj pa vam vseeno navedem nekaj poudarkov, ki zadevajo vaše vprašanje: relativno pokritost raziskovalnih področij FP7 v državah članicah.
Kar se tiče števila udeležencev v podpisanih pogodbah o financiranju so po državah članicah najbolj priljubljena področja informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), zdravje in dejavnosti Marie Curie. Upoštevati pa moramo, da njihova popularnost odseva tudi obseg proračunskih sredstev, ki so na voljo za vsako od raziskovalnih področij v FP7, pa tudi število in vrste podpisanih pogodb o financiranju v bazi podatkov v času ocenjevanja. Na splošno lahko ugotovimo, da so nove države članice bolj prisotne na področjih varnosti, socialno-ekonomskih raziskav in vesolja, manj pa na primer na področjih IKT in zdravja. V državi, iz katere prihaja spoštovani poslanec, opažamo močno usmeritev na področje IKT, a sorazmerno šibko udeležbo na primer na področjih zdravja, socialno-ekonomskih raziskav in vesolja.
Kar se tiče odziva MSP na program FP7, Komisija vsako leto objavi podrobne ocene sodelovanja MSP, po državah sedeža, v okviru našega prej omenjenega letnega poročila. Naši najnovejši podatki o sodelovanju MSP v FP7 kažejo, da pri podpisanih pogodbah o financiranju iz programa FP7 trenutno sodeluje 2 431 MSP. Podrobnejše informacije spoštovani poslanec lahko najde v samem poročilu. Če pa spoštovani poslanec želi, pa mu lahko kar tukaj izročim nekak tabel s podatki o FP7, saj jih imam s seboj.
Dejavnosti Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost so usmerjene bolj v politiko kot v financiranje. Zlasti Posebni program za podjetništvo in inovacije (EIP) je predvsem program v podporo politikam. Če si ogledamo njegove glavne instrumente, lahko ugotovimo, da Evropska podjetniška mreža služi izključno MSP z obveščanjem o možnostih različnih načinov financiranja MSP in projektov ter s pomočjo pri iskanju tehnoloških ter poslovnih partnerjev. Finančni instrument EIP, ki mu je namenjenih približno polovica vseh sredstev programa, je prav tako namenjen izključno malim in srednjim podjetjem. Do konca septembra 2008 je okoli 12 000 MSP prejelo finančna sredstva iz Jamstvenega sklada za MSP, prošnje pa so prispele iz 17 držav članic.
Poleg tega smo leta 2008 objavili prvi razpis za predloge eko-inovativnih pilotnih projektov in projektov replikacije trga, za dejavnosti na področjih recikliranja, prehrane in pijač, gradbeništva in zelenega poslovanja. Ta razpis je zelo uspešno prednostno podprl mala in srednja podjetja. Med udeleženci je bilo 74 % malih in srednjih podjetij.
In nazadnje, Posebni program za podporo informacijskih in komunikacijskih tehnologij v okviru CIP je svoja razpisa za leti 2007 in 2008 usmeril predvsem na pilotne projekte za preizkušanje inovacij na področju IKT, mala in srednja podjetja pa prejemajo več kot 30 % celotnih sredstev iz teh razpisov. Še pomembneje, namen tega programa je odpiranje trga EU inovacijam iz MSP po vsej Evropski uniji.
Podobno kot poročila o FP7 so tudi poročila v zvezi s Programom za konkurenčnost in inovativnost javno objavljena na spletni strani Europa.
Emmanouil Angelakas
(EL) Gospod predsednik, komisarju se zahvaljujem za odgovor; podatki so dejansko objavljeni na spletni strani. Gospod komisar, hvala tudi za tabele, ki ste mi jih izročili.
Imam pa dodatno vprašanje: ali nam lahko poveste, koliko novih delovnih mest je bilo odprtih v državah članicah Evropske unije v malih in srednjih podjetjih po zaslugi projektov, ki tečejo v okviru programov? In še, ali ste izračunali povečanje bruto domačega proizvoda, ki je prispevek teh projektov?
Justas Vincas Paleckis
Omenili ste področja dejavnosti v državah članicah v okviru obeh programov. Rad bi vas vprašal, kaj menite na splošno: ali so nove države članice manj dejavne v primerjavi s starimi državami članicami, in če je tako, kaj lahko naredi Komisija v pomoč novim državam članicam?
Janez Potočnik
član Komisije. - Prvo vprašanje je precej specifično. Seveda ne vemo, koliko novih delovnih mest je bilo ustvarjenih: gospodarstvo je pač mnogo preveč kompleksno, da bi lahko poznali točno razmerje med zneskom, ki smo ga vložili v določen program, in tem, koliko je program prispeval. Smo pa lahko precej samozavestni - in samozavesten postanem tudi v stikih z raziskovalci, z malimi in srednjimi podjetji, ko slišim njihove odzive in občutke, ko vidim, kako kakovostno izrabljajo možnosti, ki jim jih nudi program, in ob takih priložnostih sem mnogo bolj zadovoljen kot ob besedah, da smo preveč birokratski, in podobnih. Mislim pa, da bomo morali raziskati tudi to plat. Poskušamo zadovoljiti različne potrebe malih in srednjih podjetij: tistih, ki delujejo konkurenčno, ki so sama sposobna konkurirati, ki imajo zmogljivosti za raziskave, poskušamo pa pomagati tudi drugim, ki raziskave potrebujejo, pa jih niso sposobna opraviti sama. Zato na primer financiramo tudi raziskave, ki jih opravljajo univerze, inštituti in podobne organizacije.
Kar se tiče povečanja BDP, seveda ni mogoče ugotoviti neposredne statistične povezave, lahko pa s korelacijsko analizo ugotovimo, da dolgoročna korelacija obstaja. Tako so države, ki več vlagajo v raziskave in razvoj, bolj razvite, in seveda obratno. Taka so torej dejstva: tisti, ki so bogatejši, kasneje več vlagajo v raziskave in razvoj. Na vaše vprašanje vam sicer ne morem natančno odgovoriti, v bistvu pa vam lahko s precejšnjo gotovostjo, na podlagi statistične analize, odgovorim, da je za vse nas prava pot k višji konkurenčnosti, zatem pa seveda tudi k večjemu BDP in novim delovnih mestom, vlagati več v to področje.
V zvezi z vprašanjem o novih državah članicah - in to je res zanimivo vprašanje, saj ga seveda zelo pazljivo spremljamo - lahko povem, da so nove države članice zelo dejavne, da se zelo trudijo, da je raven uspešnosti projektov pri njih v povprečju nekaj višja kot pri bolj razvitih državah članicah, kar je po mojem mnenju normalno, kajti moč institucij je v državah z daljšo in bogatejšo tradicijo raziskav in razvoja, zato so seveda močnejše tudi države. Če pa si ogledamo povsem preprosto stvar - če si ogledamo korelacijo: koliko določena država vlaga v razvoj in raziskave doma in koliko ji uspe pridobiti iz okvirnega programa v pogojih čiste konkurence - pa ugotovimo zelo močno korelacijo. Država, ki vlaga v razvoj in raziskave več domačih sredstev in ima zato bolj razvite raziskovalne zmogljivosti, torej pridobi dvakrat - doma, pa tudi v konkurenčnih pogojih evropskega okvirnega programa, kjer je merilo odličnost.
Zanimivo pa je tudi nekaj drugega. Če pogledamo, koliko države članice - nove države članice - vlagajo v razvoj in raziskave v evropskem merilu, in koliko dobivajo iz FP7, je slednji delež večji od kot pri domačih vlaganjih. Torej so razmerja precej jasna, in moj nasvet je: uporaba vseh možnih instrumentov za okrepitev zmogljivosti doma, uporaba - na pameten način - strukturnih in kohezijskih skladov, kolikor je sredstev v njih namenjenih temu - v te namene je razporejenih 50 milijard EUR - in taka uporaba teh sredstev, da bodo države imele korist tako doma kot v globalni konkurenci, kajti svet je globalen.
Zadeva: BONUS-169
Projekt BONUS (organizacija za financiranje morskih raziskav v Baltskem morju) je zelo pomembno orodje za združevanje nacionalnih in regionalnih raziskovalnih programov, usmerjenih v trajnostni razvoj območja Baltskega morja, njihovo usklajevanje, oblikovanje in izvajanje prek skupnih usklajevalnih dejavnosti. Zato Litva in druge baltske države močno podpiramo preoblikovanje programa BONUS ERA-NET+ v program BONUS-169.
Ali lahko Komisija pove, kateri novi ukrepi so predvideni za BONUS-169? Ali bo Komisija predstavila svoj predlog še v tem mandatu? Ali bi lahko kaj preprečilo preoblikovanje programa v BONUS-169?
Janez Potočnik
član Komisije. - Gospod Paleckis, prepričan sem, da bo pobuda za program BONUS po členu 169 znatno prispevala k učinkovitosti politik okoljskega in trajnostnega razvoja celotne baltske regije. Pobuda bi še zlasti veliko pripomogla k izvajanju okoljskega vidika Strategije Evropske unije za regijo Baltskega morja, ki jo Komisija namerava predstaviti Evropskemu svetu junija 2009.
Zdaj hitimo s pripravami tega zakonodajnega predloga na osnovi člena 169, BONUS-169 pa smo tudi vključili v naš zakonodajni program za leto 2009. Trudimo se, da bi lahko ta zakonodajni predlog predstavili čim prej v letu 2009. Vendar odločitev o času vložitve zakonodajnega predloga ni v celoti v naših rokah: to je odvisno tudi od pravočasnega in pozitivnega odziva konzorcija BONUS in revizije predvidenega akcijskega načrta. Če bo Komisija prejela revidirani akcijski načrt do začetka junija - kakor je bilo dogovorjeno s konzorcijem BONUS - sem precej prepričan, da lahko zakonodajni predlog vložimo še v sedanjem mandatu Komisije.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Hvala lepa, komisar, za vaš natančen in jasen odgovor: očitno lahko upamo, da bo zadeva kmalu stekla. Rad bi vas vprašal, ali to, da se bo varovanje okolja v Baltskem morju zaostrilo, pomeni, da ima projekt kakšno zvezo z vplivi projekta Severni tok na varovanje okolja v Baltskem morju? Ali se to dogaja ali ne?
Janez Potočnik
član Komisije. - Tudi jaz veliko pričakujem od samega programa BONUS. Zato se izredno trudim, da bi vam ga lahko predložil še v svojem mandatu.
Zavedati pa se morate, da naše izkušnje s pobudami na osnovi člena 169, vse od pobude EDCTP v prejšnjem okvirnem programu naprej, včasih niso preveč pozitivne. Zato sem prosil gospoda van Velzena, naj pripravi poročilo o tem. Mimogrede, danes EDCTP teče povsem v redu, gospoda van Velzena pa smo prosili za predloge glede prihodnosti pobud "169" in zdaj upoštevamo njegova priporočila.
Upoštevati je treba tudi, da mora biti tak program prvi in izviren program svoje vrste ter da mora obetati dejansko dodano vrednost za Evropo. Prepričan sem, da bo postal zgled, ki mu bo kasneje sledile še druge regije. Naj povzamem: predlogu sem zelo naklonjen, menim pa, da ga moramo oblikovati kolikor mogoče čvrsto, saj bo to koristilo samemu programu BONUS, pa tudi regiji.
Zadeva: Komuniciranje z državljani
Ali, glede na to, kolikšen pomen pripisuje Komisija učinkovitemu komuniciranju z državljani, zlasti v razmerah gospodarske krize, ko so številni državljani v negotovosti glede prihodnosti, in glede na to, da je posvetovanje učinkovito orodje, ki omogoča državljanom neposredno prispevati k političnim procesom v EU, Komisija soglaša, da je treba državljane še bolje seznaniti s posvetovalnimi mehanizmi EU prek sredstev javnega obveščanja in drugih primernih forumov na državni, regionalni in lokalni ravni, da bi lahko v posvetovanjih sodelovalo več posameznikov in lokalnih organizacij?
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Najprej bi rada povedala, da je civilna družba eden od ključnih akterjev v demokraciji. Ima zelo dejavno vlogo pri združevanju Evrope in opravlja zelo pomembno funkcijo pri komunikaciji med evropskimi državljani in institucijami. Civilna družba pomaga državljanom uveljavljati svojo pravico do sodelovanja v demokratičnem življenju EU.
Komisija se zaveda, da je treba zagotoviti lažji dostop do EU tako organizirani civilni družbi kot državljanom-posameznikom, naša tradicija sodelovanja z organizacijami civilne družbe pa je dolga in plodna, saj sega več kot 30 let nazaj.
Z leti so številne naše službe vzpostavile reden dialog z interesnimi skupinami. Dialog teče v skladu z našo tradicionalno politiko odprtosti in vključevanja in odraža tudi raznolikost naših političnih vidikov ter raznolikost interesnih skupin.
Komisija se posvetuje s civilno družbo na najrazličnejše načine, med drugim prek posvetovalnih publikacij, sporočil, svetovalnih odborov, skupin strokovnjakov, delavnic in forumov. Pogosto uporabljamo posvetovanje prek spleta. Nadalje organiziramo ad hoc sestanke in javne obravnave. Pogosto posvetovanje združuje različna orodja in poteka v več zaporednih fazah priprave predloga politike.
Potrebujemo skupni operativni okvir, ki bo zagotovil pregleden in koherenten posvetovalni proces. Zato je Komisija leta 2002 predpisala načela in minimalna merila pri posvetovanju z zunanjimi sogovorniki.
Po teh merilih je treba poskrbeti za jasne posvetovalne dokumente, vključiti vse pomembne ciljne skupine, zagotoviti dovolj časa za udeležbo, objaviti izide in povratne informacije ipd.
Pobuda za preglednost v Evropi nas je tudi zavezala še naprej krepiti upoštevanje minimalnih meril pri posvetovanjih.
Uvedli smo predlogo za odprta javna posvetovanja, ki obsega in povabili organizacije interesnih skupin, naj se vpišejo v register predstavnikov interesnih skupin.
Na ta način si zagotovijo obvestila o posvetovanjih, ki jih objavljamo na enotni spletni vstopni točki Komisije za javna posvetovanja, Your Voice in Europe. Ta predloga bo prispevala k večji preglednosti in doslednosti predstavitev pri posvetovanjih z interesnimi skupinami.
Seveda moramo ves čas razmišljati, kako bi lahko še bolje seznanjali interesne skupine o začetku konkretnih posvetovanj, da bo za posvetovanja vedelo še več ljudi. V to bi morda lahko dejavneje vključili naša predstavništva.
Naj za konec dodam, da pobude "Načrt D", vključno s posvetovanji z državljani, tudi razgrinjajo nove zamisli, kako sodelovati z državljani in vključiti tudi tiste, ki niso člani političnih strank ali organizacij civilne družbe, da bi zagotovilo zares odprta posvetovanja. Preizkušamo različne metode sodelovanja z državljani.
Marian Harkin
Zahvaljujem se komisarki za njen odgovor in soglašam z njo: Komisija se vsekakor trudi. Menim pa, da je eden od razlogov za to, da 53 % evropskih državljanov pravi, da jih evropske volitve ne zanimajo, lahko tudi nepoučenost številnih evropskih državljanov o možnostih spreminjanja in vplivanja na procese prek posvetovanj: na podlagi lastnih stikov z interesnimi skupinami civilne družbe sklepam, da številne med njimi s to možnostjo sploh niso seznanjene.
Sama skušam vsakih nekaj mesecev opozoriti interesne skupine na različna posvetovanja, ki tečejo, in iskreno verjamem, sprašujem pa tudi vas, komisarka, ali soglašate, da bi bilo zelo koristno, če bi uradi Komisije v vsaki državi sestavili sezname, čim obsežnejše sezname, vseh interesnih skupin, in skrbeli za obveščanje o posvetovanjih, da bi se jih skupine lahko udeleževale.
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Popolnoma soglašam - stoodstotno. Ravno o tem smo razpravljali danes popoldne v medinstitucionalni skupini za informiranje in komuniciranje: kako spodbuditi naša predstavništva in Evropske hiše - kajti v večini prestolnic delujejo v istih prostorih.
Morali bi jih uporabljati kot Evropske hiše, ki bi obveščale državljane o posvetovanjih, na katerih lahko izrazijo svoja stališča o skupni kmetijski, trgovinski ali okoljski politiki.
Zato vsekakor soglašam z vami, da je treba storiti še več za vključitev državljanov. Menim tudi, da naši poskusi z zadevami, kakršne so posvetovanja z državljani, krepijo zanimanje za EU. Kot je dejal eden od udeležencev: Za EU sem se začel zanimati, ko se je EU začela zanimati zame, ko me je vprašala, kaj mislim. Prepričana sem, da nam bodo posvetovanja z državljani prinesla boljše politike.
Zadeva: Vloga in sodelovanje Komisije v prihajajočih evropskih volitvah
Ali mi lahko Komisija pove, kakšno nestrankarsko vlogo bo odigrala pri evropskih volitvah, da bi bila udeležba volivcev čim večja?
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Komisija podpira in dopolnjuje komunikacijske dejavnosti Evropskega parlamenta in državnih organov in političnih strank s tematskimi dejavnostmi osveščanja na evropski in lokalni ravni. Naš glavni cilj je obveščanje volivcev o datumu in pomenu volitev, s čimer jih želimo spodbuditi k udeležbi.
Posebno pozornost bomo posvetili ženskam in mladini, z namenskimi izdelki in dejavnostmi. Med drugim bomo na kanalih Evropa iz satelita in EU Tube predvajali kratka televizijska in radijska sporočila, ki jih je pripravil Parlament in prikazujejo prednostne teme evropskih volitev. Pomagali bomo turi pri organizaciji njihovega predvajanja na nacionalnih, regionalnih in lokalnih programih v državah članicah. Nadalje Komisija oblikuje večpredstavno akcijo za mlade v vseh državah članicah, ki bo izrabila možnosti spletnih medijev, blogov in spletnih revij. Na vseh glavnih spletnih straneh, na primer na strani Europa, sta vključen logotip volitev in povezava na spletne strani Parlamenta o volitvah. Pripravljamo pa tudi tradicionalne nosilce obvestil, med drugimi plakate, razglednice in instalacije na prostem.
Predstavništva v vseh državah članicah smo vključili v organizirane dejavnosti, povezane z volitvami, skoraj 500 informacijskih točk Europe Direct pa organizira dogodke za širjenje promocijskih gradiv in predvolilne nastope kandidatov.
In nazadnje, center za stike Europe Direct nudi državljanom in podjetjem brezplačne informacije o zadevah v zvezi z EU v vseh 23 uradnih jezikih, po telefonu, elektronski pošti in prek spleta.
David Martin
Komisarka, hvala za informacije o dejavnostih Komisije. Ali vam lahko, prosim, zastavim še eno vprašanje?
Med predvolilno kampanjo bodo izrečene številne laži o Evropski uniji. Pri nekaterih bo šlo za izražanje mnenja, in ne pričakujem od Komisije, da bo v takih primerih ukrepala; ali pa bo Komisija za primere očitnih laži o Skupnosti oblikovala za naslednja dva ali tri mesece enoto za takojšnje spodbijanje laži, ki se bo bodisi sama odzivala na laži ali izkrivljanje resnice o Evropski uniji, ali pa bodo drugi kandidati od nje dobili prave informacije za spodbijanje lažnih izjav o delovanju Skupnosti?
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Hvala za dodatno vprašanje. Spodbijanje laži sodi med redne občasne dejavnosti, spada pa tudi med naloge naših predstavništev. Seveda se lahko kandidati ali interesne skupine kadarkoli obrnejo na predstavništva, kadar potrebujejo prave informacije ali želijo spodbijati lažne izjave.
Mislim pa, da bo Komisija verjetno samo zagotavljala resnične informacije, ne bo pa se vključevala v razprave, kar je po mojem mnenju stvar političnih strank in kandidatov. Prave informacije pa skušamo zagotavljati ves čas, to je naša redna dejavnost.
Marian Harkin
Moje dodatno vprašanje je zelo podobno vprašanju gospoda Martina, saj sem imel v času referenduma o Lizbonski pogodbi hude težave, ker si nisem mogel dovolj hitro priskrbeti pravih informacij, s katerimi bi se lahko odzival na laži in napačne informacije, ki so jih širili nekateri.
Sprašujem se, ali bi bila Komisija pripravljena razmisliti o možnosti - glede na to, da so volitve že zelo blizu - da bi bila določena skupina ljudi v vsaki državi članici, na objavljeni telefonski številki ipd., na voljo kandidatom za takojšjnje posredovanje informacij od Komisije o določenih zadevah te vrste.
Vem, da so volitve blizu, vendar bi rad prosil komisarko, naj resno razmisli o kakšni taki rešitvi.
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Dvomim, da imamo tako pozno in pred volitvami še dovolj časa, da bi lahko vzpostavili posebno službo. Imamo pa že službo, ki sprejema telefonske klice in zahteve ter poskuša zbrati čim več informacij v odgovor.
Začeli pa bomo pripravljati na primer povzetek Lizbonske pogodbe za državljana. To bomo napravili v sodelovanju z drugimi institucijami. Seveda bomo skušali to napraviti čim prej, ampak ne v okviru kampanje. Poskušali bomo zagotoviti ta povzetek v vseh uradnih jezikih in v vseh državah članicah.
Mislim pa tudi, da imamo možnost razčistiti taka vprašanja, saj so nam zadeve znane. Navajeni smo odgovarjati na vprašanja na primer prek Europe Direct, prek naših predstavništev, in skušali bomo napraviti kar največ. Sestavili smo tudi že gradiva z vprašanji in odgovori. Mislim, da so taka gradiva lahko v pomoč kandidatom in drugim interesnim skupinam.
Predsednik
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
S tem se je čas za vprašanja Komisiji iztekel.
(Seja je bila prekinjena ob 20.00 in se je nadaljevala ob 21.05)
