Spaţiile naturale din Europa (prezentare succintă)
Preşedintele
. - Următorul punct este o prezentare succintă a raportului elaborat de domnul Hegyi, în numele Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţa alimentară, referitor la spaţiile naturale din Europa.
Gyula Hegyi
Aproximativ 46% din masa uscatului de pe glob reprezintă spaţii naturale, neatinse de civilizaţia umană. În Europa însă, aceste spaţii naturale reprezintă numai 1% din întreg teritoriul. Trebuie să facem tot posibilul pentru a ne asigura că aceste spaţii naturale rămase, acest 1%, sunt protejate pentru generaţiile viitoare. Aceste este scopul raportului meu şi sper că protecţia sporită a spaţiilor naturale va fi mai devreme sau mai târziu integrată în legislaţia Uniunii Europene. Spaţiul natural este perceput în două moduri diferite în cultura europeană. Pe de o pare, este văzut ca un spaţiu de care trebuie să ne temem şi care trebuie evitat, unde ne aşteaptă monştri şi pericole necunoscute, aşa cum se arată în folclor. Pe de altă parte, spaţiul natural este considerat un mediu agreabil, care ne oferă un refugiu temporar din calea stresului civilizaţiei urbano-industriale.
Literatura de limbă engleză cu privire la acest subiect face o distincţie între conceptul de conservare (utilizarea corespunzătoare a naturii) şi cel de protecţie (protejarea naturii împotriva utilizării de către om). Aceste dezbateri filozofice depăşesc cadrul raportului meu, dar aş dori să precizez că eu cred că dezvoltarea durabilă este soluţia ideală. Spaţiul natural nu poate fi depus într-un seif la bancă, precum o bijuterie sau un pachet de acţiuni. Avem dreptul să descoperim valorile acestuia. Trebuie deci să protejăm natura, dar prin intermediul utilizării ei de către om.
Teritoriul Europei este prea restrâns ca să existe zone interzise accesului cetăţenilor. Descoperirea naturii şi a condiţiilor cu care omenirea s-a confruntat înainte de apariţia civilizaţiei ne învaţă respectul pentru natură şi poate servi drept bază pentru un turism de înaltă calitate. În acelaşi timp, aceste zone sunt extrem de vulnerabile la schimbările de mediu antropogene - provocate, de exemplu, de utilizarea pe scară largă a motoarelor şi a substanţe chimice şi de schimbările climatice - şi la apariţia unor specii alogene de plante şi de animale. Trebuie să ne asigurăm că vizitatorii nu deteriorează spaţiul natural, astfel încât toate formele de turism ar trebui plasate sub supravegherea experţilor în conservarea naturii. Dezvoltarea turismului durabil ar trebui combinată cu protejarea acestor zone şi toate încasările ar trebui alocate obiectivului de protejare a spaţiilor naturale.
Spaţiul natural constituie un refugiu pentru numeroase specii, cum ar fi ursul brun, lupul şi râsul, care nu pot supravieţui în condiţii chiar şi foarte puţin modificate. De asemenea, există în Europa multe specii care abia urmează să fie descoperite şi descrise. Majoritatea acestora trăiesc în sol sau în lemnul în curs de putrezire şi sunt foarte sensibile la schimbări. Aceste zone ferite de intervenţiile externe reprezintă locuri ideale pentru studierea schimbărilor naturale în sânul naturii şi pentru studierea evoluţiei. Spaţiile naturale fac parte în general din reţeaua Natura 2000, dar au nevoie de o protecţie mai strictă. Raportul meu invită aşadar Comisia Europeană să coopereze cu statele membre pentru cartografierea ultimelor spaţii naturale din Europa şi să elaboreze o strategie pentru protecţia sporită a acestora. Ar trebui identificate valorile naturale ale acestor zone încă neatinse şi caracteristicile habitatelor şi ar trebui asigurată protecţia lor şi pe viitor. Experţii mi-au comunicat că nu ar trebui să introducem noi reglementări, ci mai degrabă să asigurăm o protecţie mai strictă şi mai specifică a spaţiilor naturale în cadrul reglementărilor Natura 2000. Întrucât finanţarea programului Natura 2000 este cel puţin contradictorie şi face obiectul a numeroase critici îndreptăţite, va trebui oricum să modificăm reglementările în cauză în următorul mandat parlamentar, dar cel târziu în cadrul noului buget. Am putea profita de ocazie pentru a aborda definirea din punct de vedere juridic şi protecţia sporită a spaţiilor naturale.
O zonă din ţara din care provin, şi anume peştera cu stalactite de la Aggtelek, este clasificată ca spaţiu natural. O parte a acestui sit se află pe teritoriul ţării vecine Slovacia. Aş fi foarte încântat dacă specialiştii în conservarea naturii din Ungaria şi din Slovacia ar colabora cu succes pentru a crea un parc PAN (reţea de arii protejate), întrucât reţeaua de parcuri PAN a dezvoltat un sistem european de succes în materie de protecţie a spaţiilor naturale.
Viviane Reding
membră a Comisiei. - Domnule Preşedinte, stoparea pierderii biodiversităţii este una dintre priorităţile Uniunii şi ale Comisiei. Este vorba la propriu de viitorul vieţii pe Pământ. Dar, în pofida importanţei fundamentale a conservării biodiversităţii, progresele înregistrate până acum rămân limitate.
În decembrie 2008, Comisia a adoptat prima evaluare exhaustivă a progresului înregistrat atât la nivelul Comunităţii Europene, cât şi la nivelul statelor membre. În pofida evoluţiilor pozitive din ultimii ani - de exemplu, reţeaua Natura 2000 - biodiversitatea din UE se află sub continuă presiune din cauza distrugerii habitatelor, a poluării, a schimbărilor climatice şi a impactului speciilor invadatoare. Comisia a conchis că este foarte puţin probabil să ne atingem obiectivul stabilit pentru 2010 de stopare a declinului biodiversităţii şi că sunt necesare eforturi suplimentare, atât din partea statelor membre, cât şi din partea UE.
În acest context, Comisia salută sprijinul consecvent oferit de Parlament pentru eforturile de protejare a patrimoniului natural bogat şi variat al Europei. Salutăm cu entuziasm iniţiativa domnului Hegyi de elaborare a acestei rezoluţii importante pentru spaţiile naturale din Europa.
Aş dori să încep cu observaţia generală că multe dintre aspectele subliniate în raport sunt deja pe masa de lucru a Comisiei.
De exemplu, în decembrie 2008, Comisia a adoptat o comunicare intitulată "Către o strategie comunitară privind speciile invadatoare”. Ne pregătim să demarăm o reflecţie generală asupra viitorului politicii comunitare în materie de biodiversitate şi aşteptăm cu interes contribuţia Parlamentului European cu privire la aceste chestiuni. Trebuie să se ia în calcul în mod explicit probleme precum ameliorarea punerii în aplicare a normelor şi relaţia dintre biodiversitate şi schimbările climatice.
De asemenea, este important să adăugăm o clarificare la raport. Se desfăşoară în prezent o evaluare a eficacităţii legislaţiei europene în materie de protecţie a naturii - aşa-numitele rapoarte în temeiul articolului 17 - dar nu există în prezent planuri de modificare a legislaţiei, iar accentul este pus pe o punere în aplicare mai eficace.
În ceea ce priveşte subiectul spaţiilor naturale, Europa este dens populată şi numai o pondere de 1-2% din teritoriul său nu a fost afectată de intervenţia umană. Deşi aceste spaţii naturale nu sunt vaste, ele sunt foarte valoroase din punct de vedere ştiinţific şi cultural. Ele pot fi chiar un simbol al cooperării şi integrării europene, cum este cazul parcului naţional comun transfrontalier format din pădurile Bavariei (germane) şi ale Boemiei (Cehia).
Majoritatea acestor zone fac deja parte din reţeaua Natura 2000. Cu toate acestea, raportul în discuţie ne îndeamnă să ne gândim din nou la spaţiile naturale şi seminaturale din UE pentru a identifica situaţiile în care acţiuni comunitare suplimentare ar putea contribui la protejarea acestor locuri speciale. Comisia a comandat un număr de studii şi cooperează cu preşedinţia cehă a UE. O conferinţă se va desfăşura în mai 2009 la Praga. Aceasta va oferi o platformă de discuţie pentru problemele legate de spaţiile naturale din Europa şi va identifica măsurile necesare pentru asigurarea conservării lor.
Comisia recunoaşte faptul că peisajul Europei este rezultatul unui lung proces de intervenţie umană. Conceptul unui peisaj viu în care există un echilibru între nevoile naturii şi cele ale civilizaţiei reprezintă baza programului Natura 2000. În mod cert, nu dorim să transformăm peisajele actuale în spaţii sălbatice, dar trebuie să ne asumăm public angajamentul de a proteja ultimele spaţii naturale ale Europei.
Din acest motiv, Comisia consideră că rezoluţia Parlamentului European este binevenită în acest moment. Ea reprezintă o contribuţie de apreciat pentru conferinţa de la Praga. Vă mulţumesc foarte mult, domnule raportor.
Avril Doyle
Domnule Preşedinte, atrag aici atenţia cu privire la nerespectarea Regulamentului de procedură, mai precis la utilizarea excesivă şi din ce în ce mai liberă a articolului 45 alineatul (2), în temeiul căruia se desfăşoară aceste dezbateri foarte importante.
Atrag atenţia acestui fapt deoarece aş fi dorit să iau cuvântul în legătură cu raportul excelent al domnului Hegyi; există colegi care vorbesc despre subiecte care nu sunt discutate în comisia principală din care fac parte şi nici în alte comisii principale din care fac parte colegii mei, deci consider că mi se refuză dreptul de a contribui la aceste subiecte în şedinţa plenară.
Săptămâna trecută am avut o dezbatere foarte aprinsă în cadrul grupului PPE-DE, atât la nivel de grup de lucru, cât şi la nivel de grup politic, cu privire la numărul de puncte în temeiul articolului 45 alineatului (2) aflate pe ordinea de zi pentru această săptămână. Cred că este necesar să revizuim acest articol de urgenţă. Sunt conştientă de faptul că este vorba de o regulă stabilită de Parlament şi acceptată de membrii acestuia, dar cred că se abuzează de buna-voinţă de care dăm dovadă în cazul mai multor puncte de pe ordinea de zi - cele mai importante, de altfel - asupra cărora se permite din ce în ce mai puţin dezbaterea.
Preşedintele
. - Doamnă Doyle, am luat notă de declaraţia dumneavoastră, dar aş dori să vă reamintesc că utilizarea articolului 45 ţine de competenţele Conferinţei preşedinţilor şi că în cadrul acesteia voturile sunt ponderate; aceasta înseamnă că grupurile mari, în special cel din care faceţi parte, deţin o putere uriaşă de a decide ce se dezbate în şedinţa plenară în temeiul diferitelor articole.
Vă susţin oarecum opinia; cred că am trecut de la o atitudine prea tolerantă la una prea strictă şi că adevărul se află cu siguranţă undeva la mijloc.
Vă asigur că factorii responsabili se vor ocupa de această problemă.
Ar trebui să vă adresaţi preşedinţilor grupurilor dumneavoastră, stimaţi colegi. Cred că în acest context mesajul dumneavoastră va fi cel mai bine înţeles.
Acest punct a fost închis.
Votarea va avea loc mâine.
Declaraţii scrise (articolul 142 din Regulamentul de procedură)
Nicodim Bulzesc  
în scris. Am fost raportor alternativ pentru raportul referitor la spaţiile naturale în Europa şi aş dori să îl felicit pe colegul Gyula Hegyi pentru activitatea sa.
Aş dori să subliniez două lucruri:
în primul rând, trebuie neapărat să procedăm la cartografierea ultimelor spaţii naturale din Europa. Bineînţeles, trebuie să definim mai întâi noţiunea de "spaţiu natural” şi invit Comisia să ia măsuri în acest sens.
În al doilea rând, aş dori să mă refer la unul dintre aspectele cheie ale acestui raport, mai precis la prezenţa umană şi la turism. Prezenţa umană nu ar trebui exclusă din aceste zone; dimpotrivă, oamenilor trebuie să li se ofere posibilitatea de a cunoaşte frumuseţile naturale ale ţării lor pentru a le proteja mai bine.
Trebuie să sprijinim turismul durabil în aceste zone şi să explicăm administratorilor acestor situri cum să conserve şi să protejeze spaţiul natural.
Prin urmare, mă alătur cererii principalelor ONG-uri din acest domeniu şi invit Comisia Europeană să elaboreze orientări pentru protejarea spaţiilor naturale din Europa.
Magor Imre Csibi  
în scris. - Noţiunea de "spaţiu natural” poate însemna diverse lucruri pentru diverse persoane. Pentru mine, spaţiul natural este o zonă ferită de intervenţia omului, în care predomină procesele naturale. Deci, din punctul meu de vedere, promovarea turismului în aceste spaţii este o contradicţie în termeni. Pe de altă parte, sunt de acord cu ideea că turismul durabil, atunci când este practicat corespunzător, poate oferi stimulente economice pentru comunităţile locale în vederea conservării patrimoniului natural şi cultural.
Dar creşterea cererii pentru turism în aceste spaţii naturale înseamnă o presiune asupra valorilor pe care turiştii le caută, presiune care poate grăbi distrugerea unor ecosisteme fragile. O soluţie ar fi deschiderea unor porţiuni limitate din spaţiile naturale pentru turism durabil de înaltă calitate, care nu afectează în mod negativ obiectivele de conservare ale siturilor. Activităţile turistice ar trebui permise în condiţii stricte, cum ar fi un număr limitat de turişti pe zi, şi pe baza unui plan solid de turism durabil, care să sprijine iniţiativele de conservare şi să promoveze o experienţă responsabilă în aceste spaţii naturale. Planurile de turism şi activităţile operatorilor ar trebui evaluate prin intermediul unor mecanisme de evaluare minuţioasă, special concepute pentru spaţiile naturale. Obiectivul este de a-i face pe turişti şi pe operatori conştienţi de faptul că spaţiile naturale oferă libertate, dar presupun şi responsabilitate.
Vasilica Viorica Dăncilă  
Bogăţia naturală trebuie prezervată pentru generaţiile viitoare, şi România este una din ţările care deţine o faună şi o floră generoasă şi variată. Pentru acesta însă, Uniunea Europeană trebuie să extindă fondurile comunitare destinate finanţării acţiunilor de conservare a spaţiilor naturale. Ca atare, Comisia ar trebui să aloce sume mai mari prin Fondul de Dezvoltare Rurală proiectelor de protecţie a mediului în sectorul agricol european, cu ţintă clară finanţarea acţiunilor de conservare a spaţiilor naturale.
Pe de altă parte, Comisia Europeană ar trebui să instituie un set de reguli clare pentru sprijinirea financiară a proiectelor comunităţilor locale aflate în vecinătatea acestor spaţii, care să permită pe de o parte practicarea unui turism civilizat în zonele vizate pentru prezervare, şi pe de altă parte existenţa de beneficii economice în folosul comunităţilor locale respective.
În plus, Comisia trebuie să încurajeze cooperarea transfrontalieră între statele membre pentru cazurile în care sunt vizate proiecte de conservare a spaţiilor naturale care se află pe teritoriul a două sau mai multe state..
Daniel Petru Funeriu  
în scris. - Biodiversitatea Europei este cea mai de preţ moştenire pe care o lăsăm generaţiilor viitoare. Salut şi susţin raportul referitor la spaţiile naturale din Europa. Doresc să atrag atenţia asupra stării îngrijorătoare în care se află zona cu cea mai bogată biodiversitate din Europa, şi anume Delta Dunării. Delta se află sub permanenta agresiune a braconajului, a intereselor economice ilegale şi, nu în ultimul rând, a turismului necontrolat. Una dintre sursele cele mai importante ale agresiunii care are loc asupra Deltei îşi are rădăcinile în nivelul educaţional al populaţiilor din Deltă, precum şi al populaţiilor rurale de pe cursul afluenţilor Dunării din România.
Chem cu această ocazie Comisia şi Consiliul ca, în baza acestui raport, să reflecteze rapid la măsuri concrete pentru: constituirea unui grup de lucru referitor la situaţia Deltei Dunării, stabilirea unor programe educative eficiente în domeniul protecţiei mediului adresate populaţiilor cu impact direct asupra biodiversităţii, stabilirea de standarde în domeniul protecţiei biodiversităţii.
În acelaşi timp, prezervarea spaţiilor naturale în Uniunea Europeană, în special a Deltei Dunării, este irealizabilă în absenţa măsurilor similare în ţările vecine Uniunii. Aşadar, solicit Comisiei şi Consiliului intensificarea dialogului şi a acţiunilor concrete în cadrul relaţiilor cu aceste ţări.
Daciana Octavia Sârbu  
Având în vedere că angajamentele asumate în anul 2007 prin adoptarea rezoluţiei privind pierderea biodiversităţii până în anul 2010 nu vor putea fi realizate, protejarea spaţiilor naturale prin acţiuni de promovare, dezvoltare şi finanţare devin prioritare în contextul schimbărilor climatice şi a impactului negativ exercitat de turism.
Propunerea de creare a unui sistem de cartografiere a spaţiilor naturale în Europa ar contribui la identificarea biodiversităţii şi zonelor intacte care vor necesita o atenţie sporită şi un efort considerabil din partea statelor membre pentru protejarea acestora. Campaniile de informare în vederea sensibilizării publicului larg cu privire la spaţiile naturale, implementarea unui turism durabil de înaltă calitate, precum şi punerea în practică a directivelor privind păsările şi habitatele, sunt câteva din instrumentele care vor contribui la protejarea acestor zone.
În Europa, există deja opt parcuri naturale, printre care şi Parcul Naţional Retezat din România, parcuri care fac parte din reţeaua de zone protejate PAN. Această reţea este responsabilă cu administrarea spaţiilor naturale şi reuneşte toate autorităţile naţionale şi agenţiile de turism locale implicate în asigurarea unei dezvoltări durabile a turismului. Comisia Europeană ar trebui să sprijine această iniţiativă şi să coopereze cu această reţea în vederea schimbului de informaţii şi practici eficiente.
