Legislația privind mass-media din Ungaria (dezbatere) 
Președinte
Următorul punct pe ordinea de zi este declarația Comisiei referitoare la legislația privind mass-media din Ungaria.
Neelie Kroes
vicepreședintă a Comisiei. - Domnule președinte, am plăcerea să vă informez că azi-dimineață, când avionul ateriza în Strasbourg, am primit vestea bună că prim-ministrul ungar a fost de acord să modifice legea privind mass-media, astfel încât aceasta să se conformeze tuturor aspectelor care țin de dreptul UE pe care noi, Comisia Europeană, le-am semnalat, inclusiv preocupările referitoare la Carta drepturilor fundamentale.
Aceștia m-au asigurat că amendamentele vor fi adoptate de guvernul ungar la următoarea sa ședință. Gestica reprezentanților guvernului ungar mi-a dat sentimentul că este adevărat și că acestea vor fi înaintate parlamentului ungar în zilele următoare.
Cele patru domenii în care autoritățile ungare au fost de acord să își modifice legea sunt următoarele.
Primul domeniu: relatarea echilibrată. Amendamentele convenite ar limita cerințele privind relatarea echilibrată în cursul transmisiilor, la fel ca în alte state membre, și nu ar mai aplica cerințele respective în cazul serviciilor mass-media audiovizuale la cerere ori al presei scrise. În plus, orice restricții asupra entităților care transmit ar trebui să respecte principiul proporționalității. Desigur, Comisia va monitoriza modul în care principiul este transpus în legislația secundară.
Am menționat patru domenii. Cel de al doilea domeniu este cel al principiului țării de origine. Amendamentele convenite ar însemna că emițătorii străini nu ar mai putea fi amendați pentru încălcarea dispozițiilor legii ungare privind mass-media referitoare la protecția minorilor sau incitarea la ură. În schimb, autoritățile ungare ar putea suspenda transmisia unor astfel de servicii pe teritoriul ungar, fapt care respectă Directiva privind serviciile mass-media audiovizuale.
Ce înseamnă acest lucru? Acest lucru înseamnă că emițătorii stabiliți în mod legal și autorizați în alte state membre, respectând legile acelor țări, ar fi liberi să difuzeze în Ungaria fără a se confrunta cu riscul de a fi amendați de autoritățile ungare.
Domeniul numărul trei: înregistrarea mass-media. Amendamentele convenite ar însemna ca furnizorii de servicii mass-media audiovizuale să se poată înregistra doar după ce aceștia încep să-și ofere serviciile, iar acest lucru respectă directiva. Înseamnă că furnizorii de servicii mass-media audiovizuale și editorii nu vor mai face obiectul autorizării prealabile de către autoritățile ungare.
Domeniul numărul patru: conținutul jignitor. În plus, guvernul ungar a fost de acord să modifice o altă prevedere a legii sale privind mass-media, care a generat îngrijorări referitoare la respectul pentru libertatea de exprimare. O prevedere a legii privind mass-media specifica în mod foarte general că conținutul mass-media nu trebuie să aducă ofense, nici măcar implicit, persoanelor, minorităților sau majorităților. Amendamentele convenite ar limita interzicerea doar la tratamentul discriminatoriu. În plus, acele prevederi nu s-ar mai aplica furnizorilor de servicii mass-media stabiliți în alte țări ale UE.
Noi vom lucra îndeaproape cu autoritățile ungare pentru a ne asigura că schimbările convenite sunt acum adoptate în legea ungară și aplicate în practică. Vom continua să monitorizăm situația, dar aceasta este destul de clară. De asemenea, este inutil să mai spun că Comisia verifică normele naționale de punere în aplicare a Directivei serviciilor mass-media audiovizuale în alte state membre și va exprima îngrijorări similare dacă va fi cazul. Comisia nu se va sfii să își exercite competențele. Nu se va sfii să apere libertatea mass-media și pluralismul atunci când este necesar, iar cazul actual sper că anticipează și dovedește acest fapt.
Vă pot asigura că Comisia cunoaște și împărtășește îngrijorările pe care mulți dintre dvs. și părți ale societății civile le au cu privire la starea generală a mass-media din Europa. Sunt pregătită să merg și mai departe și să trec la acțiune în cadrul competențelor UE, în privința pluralismului mass-media, respectând bineînțeles subsidiaritatea.
Comisia nu are numai o datorie, ci are și un interes sincer de a facilita dialogul dintre părțile interesate și factorii de decizie politică la nivel european. Structura schimbătoare a peisajului mass-media în Europa cauzează îngrijorări pentru viitor. Aceasta oferă șanse, dar mărește și riscurile pentru pluralismul mass-mediei, dincolo de folosirea acesteia conform cu dreptul de proprietate. Este destul de clar că avem nevoie de o abordare a măsurării pluralismului mass-mediei într-un sens larg; un sens care va pune laolaltă aspecte juridice, economice și sociale, în loc să le trateze în mod destul de separat, astfel cum a fost în mod frecvent cazul până acum.
De aceea, intenționez să constitui un grup al multiplelor părți interesate și să le cer să abordeze provocările actuale și viitoare ale mass-mediei, inclusiv situația pluralismului mass-mediei în Europa. Deoarece știți că apreciez foarte mult contribuția dvs., Parlamentul European va fi reprezentat la nivelul grupului de experți dacă veți dori să acceptați această invitație. Voi anunța detaliile destul de curând. Grupului i se va cere să mă consilieze referitor la pașii de urmat în privința peisajului mass-mediei și sunt pe deplin hotărâtă să trec la acțiuni concrete în cadrul competențelor pe care le am.
Marco Scurria
Domnule președinte, doamnelor și domnilor, particip destul de rușinat la această dezbatere, deoarece comisarul ne-a spus că este mai mult sau mai puțin inutil să purtăm această dezbatere, deoarece nu este nimic de discutat.
Nu ne-am afla în această situație dacă colegii mei deputați ne-ar fi ascultat atunci când, cu ocazii anterioare - la reuniunile comisiile și discuțiile din acest Parlament - am întrebat dacă este posibil să așteptăm un pic, deoarece întotdeauna guvernul ungar s-a dovedit până la urmă doritor să se adapteze opiniilor Comisiei Europene - și ar fi fost ciudat să fie altfel, având în vedere faptul că Ungaria deține în prezent președinția Uniunii Europene.
Și totuși aceștia sunt hotărâți să meargă oricum mai departe, poate - nu poate, ci sigur - din cauza considerentelor de ordin politic și ideologic, luând decizia ca această dezbatere să aibă loc. Au fost prezentate rezoluții care sunt programate să fie supuse la vot mâine. Poate că ar fi trebuit acordată mai multă atenție și ar fi trebuit arătată mai multă încredere în acele guverne alese în mod democratic de popoarele lor, începând cu guvernul ungar, care a fost ales cu o atât de largă majoritate a poporului său încât nu a avut nevoie să manipuleze mass-media pentru a obține un consens intern.
Eu, personal, cred că cel mai util lucru de făcut este să se ceară colegilor noștri deputați socialiști și liberali ai PE, care au prezentat rezoluții de un anumit tip, să le retragă, împiedicându-ne astfel să ne facem de râs și lăsând Parlamentul să se întoarcă la abordarea problemelor reale ale cetățenilor europeni. Sunt desigur recunoscător doamnei comisar pentru activitatea sa.
Claude Moraes
în numele Grupului S&D. - Domnule președinte, Grupului Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților salută desigur progresul înregistrat în patru domenii cheie, în cel al informării echilibrate, al principiului țării de origine și așa mai departe. Doamnă comisar, bineînțeles că salutăm acest lucru. Acesta a fost textul rezoluției noastre; aceasta a fost presiunea pe care am exercitat-o asupra dvs. și asupra autorităților ungare pentru a vă face datoria.
În primul rând, trebuie să vă întreb despre calendar. Faptul că patru amendamente cheie pe care le-am cerut, în cele patru domenii cheie, au fost înaintate exact când dvs. vă aflați în aeroport, după cum ați spus, a fost o simplă coincidență sau s-a datorat presiunii exercitate de acest Parlament? Spuneți-ne, vă rog, că acele concesii au fost garantate. Bineînțeles că Parlamentul nu a putut încă să vadă textul negocierilor dintre Comisie și autoritățile ungare; de aceea avem nevoie de mai mult timp pentru a stabili integral poziția noastră în această chestiune. Cu toate acestea, pare evident că negocierile nu au abordat integral toate îngrijorările acestui Parlament și, desigur, pe cele ale Grupului Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților.
Problemele esențiale la care încă nu s-a răspuns includ alcătuirea și durata mandatului autorității mass-media și consiliului mass-media, care sunt omogene din punct de vedere politic și încă exercită asupra întregii mass-media un control guvernamental, judiciar și politic ascuns și centralizat. Avem nevoie de răspunsuri referitoare la direcția în care ne îndreptăm în privința acestei probleme importante. Mai mult, este regretabil că Comisia nu a acționat la recomandările Parlamentului, Consiliului Europei, comisarului și OSCE-ului, cu privire de exemplu la încălcarea principiului confidențialității surselor jurnalistice, sancțiunile extrem de disproporționate și abolirea independenței politice și financiare a serviciului public de difuzare prin mass-media.
Există o listă de întrebări, doamnă comisar, despre existența căreia sunteți informată, la care trebuie încă să se răspundă și noi avem nevoie ca acestor întrebări să li se dea un răspuns, de preferat în cadrul acestei dezbateri. În mod evident, lăudăm disponibilitatea autorității ungare de a modifica legislația. Sprijinim, de asemenea, punerea în aplicare a amendamentelor în vederea abordării domeniilor de preocupare importante pentru cei din acest Parlament, îmbrățișând pe deplin spiritul Cartei europene a drepturilor fundamentale, în special articolul 11, care apără libertatea de exprimare. Suplimentar, am dori să ne spuneți dacă credeți că articolul 11 a fost respectat. Trebuie să implicăm societatea civilă și părțile interesate, să susținem principiile transparenței și responsabilității și să garantăm bunele practici.
Doamnă comisar, am depus o rezoluție pentru grupul nostru, deoarece am dorit acele concesii pe care deja le-ați enunțat, însă solicităm mai multe. Democrațiile sunt construite pe principiul unei mass-medii independente și libere. Nimeni din grupul nostru nu își cere scuze pentru ferma apărare a acestui principiu, iar noi vom face tot ceea ce ne stă în putință pentru a-l proteja, pentru ungari și pentru toți cetățenii UE.
Renate Weber
în numele Grupului ALDE. - Domnule președinte, în trecut am dezbătut în acest Parlament cazuri în care diferite guverne și-au arătat dorința de a controla mass-media, dar tentativele nu au mers niciodată atât de departe ca în cazul legii ungare privind mass-media, unde de la televiziune la radiodifuziune, de la presa scrisă la mass-media la cerere, bloguri, totul este controlat, de la înregistrare la funcționare și suspendare.
Atunci când noi, liberalii și democrații, Grupul ALDE din acest Parlament, am protestat pentru prima dată împotriva acestei legi, am fost acuzați că suntem motivați din punct de vedere politic. Cu toate acestea, experiența a arătat că am avut dreptate și chiar astăzi și guvernul ungar admite că ceva nu este în regulă cu această lege. De aceea, se întrevăd mai multe modificări. Avem încredere în Comisie că aceasta este cu adevărat poziția ungară, pe care sperăm să o primim în scris, și vom urmări îndeaproape schimbările.
Cu toate acestea, cele patru domenii cerute de Comisie sunt doar o parte a unui tablou mai mare. Alte aspecte trebuie, de asemenea, să fie schimbate: puterea enormă de control aflată în mâinile unei persoane desemnate politic care conduce două autorități de control al mass-mediei de nouă ani, lipsa protecției surselor jurnalistice și lipsa unui sistem efectiv de control jurisdicțional, pentru a numi doar câteva dintre acestea. Până la urmă, nu doar criticii noștri, ci însăși Comisia Europeană va trebui să răspundă societății civile ungare și europene și jurnaliștilor, pentru a spune de ce OSCE și Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei au criticat atât de aspru aspectele pe care tocmai le-am menționat.
Nu putem fi toți motivați din punct de vedere politic. Dimpotrivă, suntem motivați de un interes sincer de a vedea că libertatea mass-mediei este o realitate, în beneficiul cetățenilor noștri.
Judith Sargentini
în numele Grupului Verts/ALE. - (NL) Domnule președinte, primele mele întrebări se adresează doamnei comisar Kroes. Doamnă Kroes, Directiva privind serviciile mass-media audiovizuale face referire la un organism de reglementare independent. Cu toate acestea, pozițiile din cadrul noii autorități ungare privind mass-media și din consiliul mass-media, care au competența de a impune sancțiuni drastice pentru motive vagi, sunt ocupate exclusiv de susținători ai partidului de guvernământ. Acest lucru se întâmplă într-un mediu deja extrem de polarizat din punct de vedere politic.
De ce nu a obiectat Comisia la această lipsă de independență? De ce ați eșuat total să evaluați competențele autorității mass-media și ale consiliului mass-media, care, în opinia mea, încălcând Carta drepturilor fundamentale, intră în domeniul de aplicare al dreptului european? Chiar dvs., doamnă Kroes, ați spus că guvernul ungar a elaborat până acum patru amendamente. Pentru presa străină, pentru mass-media audiovizuală, dar nu pentru ziarele naționale. De asemenea, v-ar plăcea să îl vedeți pe dl Orban și oamenii săi fluturând triumfător ștampila aprobării, steagul dvs. de la Bruxelles, iar mai apoi să continue neîntrerupt să predice intoleranța, să defăimeze filozofii și să interzică marșurile mândriei homosexuale. Toate acestea, în timp ce Ungaria deține și Președinția Consiliului. Probabil că sunteți foarte nefericită din această cauză.
Mă întorc în continuare la colegii mei deputați, membri ai Grupului Partidului Popular European (Creștin Democrat), care au spus în rezoluția lor că nu avem de ce să fim îngrijorați și care au acuzat criticii legii privind mass-media că fac comentarii manipulante și motivate politic. Aceasta este o acuzație serioasă, dar una care este îndreptată și împotriva OSCE și a Comisiei pentru drepturile omului a Consiliului Europei. Este o acuzație serioasă având în vedere că știm că până și dl Orbán a înțeles între timp că trebuie aduse câteva modificări la această lege privind mass-media. Acest lucru îmi reamintește de vremurile staliniste, când oamenii erau eliminați din fotografii cu un aerograf.
Împreună cu noi și cu OSCE, trebuie să protejați valorile europene, nu să deveniți un mecanism pentru impunerea puterii voastre acasă.
[Vorbitorul a fost de acord să răspundă la o întrebare în temeiul procedurii cartonașului albastru (articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură)].
Krisztina Morvai
(HU) Domnule președinte, ei bine, guvernul Fidesz merită ceea ce se întâmplă chiar acum, adică faptul că aripa stângă, de la dl Martin Schulz la dl Cohn-Bendit și la toți ceilalți, îi aplaudă acum, iar dragii noștri colegi deputați din partea stângă le dau lecții despre democrație. Dați-mi voie să vă întreb care este mesajul vostru pentru partidele de stânga, cum este MSZP, care dispusese împușcarea oamenilor în ochi în Ungaria în 2006? Ce garanție are națiunea ungară că astfel de incidente nu se pot întâmpla sub guvernarea partidului dvs. de stânga și că nu veți dispersa protestele folosind forța, astfel cum ați făcut între 2002 și 2010...
(Președintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Judith Sargentini
Domnule președinte, nu cred că mass-media independentă creează violență și nu văd relevanța acestei întrebări, dar mulțumesc celei care a formulat-o pentru întrebarea sa.
Zbigniew Ziobro
Domnule președinte, libertatea de exprimare este o valoare importantă. Știm cu toții acest lucru și din acest motiv ar trebui să avem o dezbatere serioasă. Din nefericire, se pare că dezbaterea de astăzi nu poate fi descrisă ca atare. Aceasta pare să fie un pretext pentru centru-stânga ca să atace aripa de dreapta, guvernul conservator al prim-ministrului Orban.
Realitatea este că putem arăta către multe țări europene în care libertatea de exprimare nu este respectată. Haideți să ne referim la experiența Poloniei. În Polonia, unde s-ar putea spune că partidul de guvernământ deține în general majoritatea în fiecare organism de guvernare, un monopol de putere, care controlează guvernul, senatul, președintele, autoritatea națională de difuzare, organismul care supraveghează mass-media și care în final are controlul asupra radiodifuziunii publice și sprijinul celor mai mari corporații de mass-media electronică, jurnaliștii sunt dați afară de la locurile lor de muncă pentru simplul motiv că au opinii conservatoare, de dreapta. Programele de dreapta sau conservatoare au fost retrase, astfel cum este programul Warto rozmawiać regizat de dl Pospieszalski ori Misja specjalna regizat de dl Gargas. Se impune întrebarea: unde este dl Schulz, unde sunteți dvs., doamnelor și domnilor, când aceste încălcări sunt săvârșite în Polonia? Permiteți-ne să discutăm încălcările actuale, acelea care deja au apărut.
[Vorbitorul a fost de acord să răspundă la o întrebare în temeiul procedurii cartonașului albastru (articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură)].
Jörg Leichtfried
(DE) Dacă v-am înțeles corect, ați spus că există restricționări ale libertății de exprimare și libertății presei în multe țări din Europa. Aș fi interesat să aflu la care țări vă referiți și ce intenționați dvs. personal să faceți în această privință.
Zbigniew Ziobro
(PL) Vă mulțumesc pentru întrebare. Am dorit să atrag atenția asupra faptului că libertatea mass-mediei este o problemă fundamentală. Dacă o abordăm, trebuie să o separăm de simpatiile politice, indiferent dacă avem opinii socialiste sau opinii de dreapta ori conservatoare. Pe scurt, dacă jurnaliștii sunt dați afară numai pentru că au opinii de stânga sau numai pentru că au opinii conservatoare, noi trebuie să protestăm. De exemplu, astăzi, în Polonia, jurnaliștii sunt dați afară pentru simplul fapt că au opinii conservatoare. M-aș aștepta la sprijin și proteste de la dl Schulz și de la alți deputați socialiști și de stânga, deoarece acest lucru ar arăta că suntem preocupați de standarde, și nu de înscrierea de puncte politice. Suntem preocupați de protejarea libertății mass-mediei. Protestăm împotriva situațiilor ca aceasta, oriunde ar putea apărea ele, chiar dacă au loc acum, de exemplu, în Polonia.
Rui Tavares
Doamnă comisar, v-am ascultat cu atenție și, ca să fiu sincer, nu știu dacă sunt dezamăgit sau șocat de eforturile Comisiei, deoarece încă nu știu dacă Comisia cade în mod intenționat sau nu în capcana guvernului ungar.
Guvernul ungar a decis să discute concesiile asupra unor detalii banale, dar să nu facă schimbări fundamentale ale acestei legi. Alcătuirea foarte disproporționată și părtinitoare a consiliului mass-media, amenzile extraordinar de exagerate pentru ziare și toți factorii care au condus la cenzurarea și autocenzurarea mass-mediei există încă. Cu toate acestea, ceea ce este extrem de condamnabil, astfel cum au spus cei care au luat cuvântul anterior, este că îndată ce Comisia a obținut concesia ca ziarele și publicațiile străine să fie exceptate de la amenzi, a uitat despre orice altceva. Mi se pare că principiile Europei de după 1989, de după căderea zidului de la Berlin, au fost subminate.
Ceea ce Comisia a vrut să spună de fapt a fost că nu ne-am abandona colegii noștri europeni din nicio țară cenzurii și restricțiilor asupra libertății de exprimare. Aparent, Comisia a făcut acest lucru, dar Parlamentul va continua să stea cu ochii nu doar pe guvernul ungar, ci acum și pe Comisie, deoarece este datoria și responsabilitatea noastră să nu renunțăm la această chestiune în modul rușinos în care a procedat Comisia.
Mario Borghezio
Domnule președinte, cu siguranță că acesta nu va fi evocat drept un capitol captivant în istoria Parlamentului. Criticile și atacurile revărsate la adresa guvernului ungar și a Președinției UE referitoare la presupusul eșec total al legii ungare privind mass-media de a se conforma legislației europene au fost reduse la ceea ce acestea sunt în realitate: o încercare ipocrită și instrumentală care, lăsând la o parte orice altceva, este bazată în întregime pe prejudecăți ideologice, fapt care este cu atât mai rușinos cu cât este folosit împotriva unei țări care astăzi are lupta pentru libertate înscrisă în ADN-ul său - iar aceasta a fost situația pe parcursul întregii sale istorii, pe care ne-o amintim cu toții foarte bine.
Forțele politice care au promovat această dezbatere, care este departe de a fi captivantă, sunt încă împovărate din greu de responsabilitatea pentru ceva ce nu este cu siguranță o manevră politică de nivel înalt. Este mai degrabă invalidată serios de aceste stridențe pur ideologice și are, de asemenea, neajunsul de a arunca o umbră nemeritată asupra Președinției Uniunii europene, care este deținută pentru prima dată de o țară fostă comunistă, care ni s-a alăturat astăzi în libertate.
Simon Busuttil
Domnule președinte, având în vedere anunțul făcut astăzi de către Comisie, este clar că această dezbatere a fost depășită de evenimente și că nu mai există niciun fel de motiv pentru care să trecem la votul asupra rezoluțiilor mâine.
Cred că cei care au exprimat o îngrijorare reală referitoare la legea privind mass-media din Ungaria aveau dreptul la un răspuns. Ceea ce eu consider că este îngrijorător este că acest Parlament se angajează din ce în ce mai des în cruciade împotriva statelor membre individuale - care, prin coincidență, se întâmplă să aibă guverne PPE - înainte ca Comisia să investigheze integral problema, ca să nu mai zicem înainte ca aceasta să ajungă la propriile concluzii. Mai rău decât atât: în acest caz, s-a procedat astfel în ciuda faptului că am avut un angajament clar din partea autorităților ungare de la cel mai înalt nivel că, în cazul în care Comisia exprimă orice preocupări referitoare la această lege, acestea vor fi pregătite să o modifice, așa cum au și făcut.
Care a fost de fapt sensul acestei dezbateri? Care este sensul rezoluțiilor de mâine, dacă nu instrumentalizarea politică? PPE își menține cu fermitate angajamentul de a respecta drepturile omului și statul de drept, indiferent de care stat membru este vorba. Nu există niciun dubiu în această privință. Cu toate acestea, nu dorește să arate cu degetul la anumite state membre și să le condamne pripit, înainte ca procesul să se încheie. Odată încheiat, acesta ar trebui respectat. Când această problemă a apărut luna trecută, am spus că politizarea acestei chestiuni înseamnă nu doar atacarea unui stat membru, ci și subminarea Președinției UE. Astăzi am sentimentul că ne-am subminat și propria noastră instituție. Acest lucru nu poate fi corect.
Adresez un apel sincer tuturor grupurilor să retragă rezoluțiile care trebuie votate mâine - nu să le suspende, nu să le amâne, ci să le retragă - deoarece nu mai există nicio bază pentru a continua cu acest vot.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Domnule președinte, doamnă comisar, reprezentanți ai Consiliului, vă rog să îmi dați voie să încep prin a afirma ceea ce este evident. Câteodată este necesar să repeți ceea ce este evident: libera circulație a știrilor și opiniilor independente este cea mai importantă garanție pentru orice societate democratică.
Acesta este motivul care ne aduce astăzi aici. Insistența cu care Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), Consiliul Europei, mai multe state membre și o amplă majoritate a deputaților din acest Parlament au dat glas îngrijorărilor lor este justificată de faptul că este vorba despre cele mai importante principii ale proiectului nostru european.
Atunci când această lege a fost adoptată în grabă de guvernul dlui Orbán în Ungaria, am considerat că nu a existat suficientă reflecție pe parcursul pregătirii acesteia și că legea ar trebui amendată pentru a se asigura caracterul său necontradictoriu cu reglementările europene și cu spiritul fundamental al tratatelor.
Suntem mulțumiți și recunoscători comisarului pentru că s-a aflat aici astăzi și ne-a spus că guvernul ungar este pregătit să modifice legea. Cu toate acestea, crearea unei autorități de monitorizare a informației, al cărui consiliu ar fi controlat politic exclusiv de către membri ai partidului de guvernământ, riscă să exercite un control politic centralizat părtinitor care ar conduce inevitabil la cenzură și, chiar mai grav, la autocenzură. Deci întrebarea este: va fi această autoritate revizuită?
Am împărțit cu Comisia și cu dvs., doamnă comisar, îngrijorările noastre referitoare la pluralismul informației, principiul proporționalității și drepturile fundamentale ale libertății de exprimare și informare, consacrate în articolul 11 al Cartei drepturilor fundamentale. Răspunsurile guvernului ungar de acceptare a modificării acestei legi trebuie supravegheate, pentru a asigura faptul că schimbările implementate sunt suficient de consistente pentru a opri amenințarea pe care o presupun aceste legi pentru drepturile și valorile fundamentale. De exemplu, prin revizuirea autorității de monitorizare, după cum am spus mai devreme.
Solicităm Comisiei să-și continue investigațiile, în special în chestiunile care afectează drepturile fundamentale. Permiteți-mi să subliniez, doamnă comisar și reprezentanți ai Consiliului, că aceasta nu este o chestiune politică, cum ar dori unii să credem. Este vorba aici despre apărarea unor valori ale Uniunii Europene și respectarea legilor acesteia.
Să nu aveți niciun dubiu în această privință: este singurul nostru obiectiv și singura noastră sarcină aici astăzi.
Morten Løkkegaard
(DA) Domnule președinte, ei bine, este un pic ciudat să stau aici la nesfârșit în calitate de conservator-liberal și să fiu acuzat de a avea înclinații de stânga. Cu toate acestea, acest lucru rămâne de văzut. Nu este vorba de fapt despre a avea înclinații de stânga sau de dreapta; este vorba despre libertatea presei. Nu pot înțelege de ce colegii mei deputați din Grupul Partidului Popular European (Creștin Democrat) aleg să continue dezbaterea în acest mod. Cred că acest lucru este destul de patetic. Nu este vorba nici despre Ungaria; este vorba despre libertatea presei. Sunt mulțumit - și voi recunoaște bucuros - că guvernul ungar a răspuns extrem de bine întrebărilor care i-au fost puse.
Acestea fiind spuse, există încă probleme, iar noi, cei din Grupul Alianței Liberalilor și Democraților pentru Europa, am subliniat acest lucru de la început. Avem încă problema consiliului privind mass-media numit de către guvern, care trebuie să evalueze dacă relatarea este una echilibrată. Avem încă probleme legate de faptul că Comisia ar trebui să fie gardianul tratatului și să adopte o poziție cu privire la problemele legate de legea din Ungaria privind mass-media. Sper, desigur, că comisarul va face într-adevăr acest lucru. Mă voi concentra în continuare asupra a ceea ce trebuie să facem acum și asupra faptului că comisarul a ridicat problema unui consiliu independent. Acesta este un lucru pe care aș dori să îl salut în numele nostru și mă întreb dacă ar putea comisarul să ne dea mai multe detalii despre domeniul de activitate al acestui consiliu.
Președinte
Stimați colegi, pentru aceia dintre dvs. care nu cunosc procedura, cartonașul albastru se află la latitudinea președintelui. Dacă am sentimentul că nu avem suficient timp pentru dezbatere, atunci nu acord cuvântul. Dacă voi vedea mai târziu că am economisit din timpul alocat intervențiilor, atunci s-ar putea să acord din nou cuvântul. Deci, atunci când ridicați un cartonaș albastru, nu pot din nefericire să vă acord întotdeauna cuvântul. Va trebui ca acest lucru să fie la latitudinea mea și a secretariatului.
Helga Trüpel
(DE) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, nu există absolut niciun motiv pentru ipocrizia Grupului Partidului Popular European (Creștin Democrat). Faptul că au fost aduse acum modificări la legea ungară privind mass-media se datorează în primul rând celor care au acționat în această privință. Dl Orbán nu a fost la început implicat în acest lucru
Doresc ca acest lucru să fie foarte clar: schimbările care s-au făcut acum nu sunt suficiente. Avem în continuare o autoritate de supervizare care, timp de nouă ani, a fost compusă exclusiv din membri ai Fidesz. Acest fapt nu este compatibil cu legislația de la nivelul UE. Nu există încă nici protecția surselor. De aceea, aceasta nu este o lege cu adevărat democratică privind mass-media.
Doamnă Kroes, după părerea mea, nu cred că ați mers suficient de departe. Ați fost în mod clar mai degrabă interesată de o viață liniștită și să nu deranjați Președinția ungară decât de o lege cu adevărat democratică privind mass-media. Pot să vă reamintesc că intelectualii liberali-democrați și anticomuniști ca György Konrad, Agnes Heller și Michael Woida au cerut sprijinul instituțiilor europene. Nu am reușit încă să îl acordăm. Cred într-adevăr că această lege trebuie să fie revizuită pentru a o face mai democratică.
Carlo Casini
(IT) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, cred că în această chestiune guvernul ungar a arătat o mare sensibilitate față de Europa și față de principiile pe care se bazează aceasta. De fapt, imediat după aprobarea legii ungare privind mass-media, stânga a dus o campanie care a folosit sintagma "legea reducerii la tăcere”.
În realitate, doar cei care au experimentat comunismul, fascismul ori nazismul știu ce este o lege a reducerii la tăcere, în timp ce statele democratice știu că libertatea și pluralismul informației sunt parte integrantă a democrației. Cu toate acestea, ele ar trebui armonizate cu toate celelalte puteri ale statului de drept și nu trebuie să aducă atingere fundamentului democrației, care este demnitatea umană.
De exemplu, articolul 21 al constituției italiene garantează de fapt libertatea informației dar, de asemenea, interzice în mod direct publicațiile care sunt contrare moralității publice. Legea din 1948 privind libertatea presei în Italia, pe care nimeni niciodată nu a contestat-o, stabilește o obligație nu pentru autorizare, ci pentru înregistrarea oricărei publicații, la fel ca legea ungară.
Rezervele pe care Comisia Europeană însăși le-a exprimat în mod justificat nu devalorizează scopul declarat al legii ungare, iar acel scop de asigurare a respectului pentru demnitatea umană este demonstrat tocmai de atitudinea pe care guvernul ungar a adoptat-o prin deschiderea sa imediată către acceptarea criticilor și asumarea responsabilității de schimbare a legii, conform orientărilor care i s-au oferit. De asemenea, declarația conform căreia drepturile fundamentale ale Uniunii Europene vor fi înscrise în constituția ungară este o dovadă a dorinței fundamentale a Ungariei de a fi parte a culturii europene.
În concluzie, nu mai înțeleg sensul acestei discuții, în afara învinovățirii Ungariei pentru că și-a sprijinit propriul guvern și parlament în mod democratic printr-o majoritate de două treimi. Totuși, acest lucru dă Europei un motiv să spere, nu unul să critice. De aceea, sunt recunoscător Comisiei și guvernului ungar.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Domnule președinte, doamnă comisar, domnule ministru, eforturile de a reduce libertatea mass-mediei sunt un fenomen european general. Ca patriot, sunt în mod special întristat de faptul că legea ungară privind mass-media a fost aceea care a aprins dezbateri încinse în Parlamentul European și alte instituții europene. Nu este un sentiment plăcut. Criticile vehemente exprimate de Comisia Europeană au forțat guvernul Orbán - care în decembrie a refuzat cu obstinație să modifice în vreun fel legea - să cedeze. Comisia forțează acum guvernul Orban să modifice legile scandaloase.
Conform evaluării Comisiei, principala problemă o reprezintă faptul că legislația ungară privind mass-media este în conflict cu dreptul european. Nu numai că aceasta încalcă Directiva privind serviciile mass-media audiovizuale, dar încalcă și tratatele UE și dispozițiile Cartei drepturilor fundamentale. Critica UE marchează o înfrângere politică pentru dreapta politică ungară. Cu toate acestea, majoritatea aspectelor asupra cărora patru grupuri din Parlamentului European au formulat obiecții continuă să se aplice neschimbate. Atât Comisia, cât și Parlamentul European trebuie să monitorizeze cu multă atenție efectele pe care legea ungară modificată le va avea asupra libertății de exprimare și libertății presei în Ungaria.
O întrebare pentru dl Martonyi: care a fost justificarea guvernului dlui Orbán pentru abolirea alcătuirii paritare a consiliului mass-media, astfel cum era stipulată de legea anterioară privind mass-media, care consta într-un raport de 50 %-50 % al membrilor delegați de partidul de guvernământ și de opoziție? Ce crede dna comisar Neelie Kroes despre acest lucru? Solicit cu fermitate guvernului ungar să nu creeze impresia naționalistă că criticile sunt direcționate împotriva Ungariei. Solicit acum guvernului Orbán, după criticile severe primite de la Comisia Europeană, să exercite introspecție și să înceteze practicile antidemocratice de guvernare pe care le-a urmat până acum. Ilustrul poet ungar Gyula Illyés ne-a prevenit că cel care ascunde problema nu face decât să o agraveze.
Președinte
Dragi colegi, ceea ce am spus înainte este posibil să fi cauzat o anumită confuzie. Nu vor mai exista întrebări adresate conform procedurii cartonașului albastru în această dezbatere. Nu avem timp.
(Interjecție a doamnei Morvai: "Să vă fie rușine!”)
Ce viață!
Tamás Deutsch
(HU) Domnule președinte, doamnă comisar, astfel cum ați anunțat la începutul dezbaterii de astăzi, s-a ajuns la un acord între guvernul ungar și Comisia Europeană referitor la modificarea câtorva aspecte ale legii ungare privind mass-media. Sunt de acord cu colegii mei în privința faptului că dezbaterea la care suntem acum martori și-a pierdut sensul, o dezbatere motivată de impulsuri politice, părtinire și, ascultând deputații socialiști și liberali, în mod ocazional motivată de dușmănie.
Un vorbitor socialist european s-a referit la protejarea valorilor europene comune și și-a construit poziția în acest sens. Pentru a-l cita pe un clasic socialist ungar: "aiurea!” Nu este nicidecum vorba despre așa ceva aici, colegi deputați. Aici este vorba doar despre faptul că socialiștii, liberalii, comuniștii și verzii europeni folosesc din nou standarde duble. Dl Martin Schulz nu a spus niciun cuvânt atunci când un ministru al guvernului socialist din Ungaria a dat ordin, prin intermediul asociaților săi politici direcți, ca un jurnalist care devenise o bătaie de cap pentru el să fie discreditat plasându-i-se droguri în mașină. Dl Martin Schulz nu a spus niciun cuvânt atunci când unul dintre secretarii de stat ai guvernului ungar a depus o plângere penală împotriva unui jurnalist ungar pentru că acesta scrisese un articol expunând frauda legislativă, care s-a finalizat prin trimiterea în închisoare a jurnalistului ungar. Președintele liberal Guy Verhofstadt nu a spus niciun cuvânt atunci când jurnaliștii ungari au prezentat frauda electorală la congresul pentru alegerea conducerii partidului liberal ungar, care a fost urmat de boicotarea de către partid a posturilor de televiziune ale acelor jurnaliști pentru o lungă perioadă de timp. Deoarece nu ați menționat sau nu v-ați ridicat vocile pentru protejarea valorilor europene comune în acel moment, nu există astăzi nicio credibilitate a declarațiilor voastre.
Tanja Fajon
(SL) Domnule președinte, salut intenția guvernului ungar de a modifica controversatele capitole ale legii privind mass-media, ca și faptul că dvs., doamnă comisar Kroes, sunteți mulțumită de modificările anunțate.
Cu toate acestea, sunt foarte îngrijorată că, cu o zi înainte de data la care rezoluția referitoare la legea ungară privind mass-media este programată să fie adoptată, noi, în acest Parlament, avem doar mesaje foarte vagi pe care să ne bazăm și că nu am primit niciun fel de asigurări detaliate de la autoritățile ungare cu privire la modificările care urmează de fapt să fie făcute. De aceea, aș dori să știu cum a fost posibil să apăreți cu aceste concluzii în câteva ore și dacă în acest proces au fost sau nu implicați experți externi.
În plus, viteza cu care au fost anunțate modificările pare să indice că acestea nu vor fi revizuiri de substanță, ci doar cosmetizări, iar acest lucru nu este acceptabil după niciun standard. De ce am fost informați atât de târziu, adică astăzi, cu privire la data la care de fapt are loc dezbaterea, că guvernul ungar va modifica legea peste două săptămâni și că Comisia este mulțumită de acest fapt. Se pare că cineva este în mod serios decis să reducă la tăcere îngrijorările Parlamentului European referitoare la faptul că activitatea tehnică anunțată de Ungaria nu va conduce la modificări democratice ale legii, în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale.
La fel ca Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa, avem și noi îngrijorări serioase cu privire la alcătuirea și competențele consiliului mass-media, din moment ce acesta este un exemplu evident de extindere majoră a controlului statului asupra jurnaliștilor. Deși salut disponibilitatea pentru dialog, trebuie să reiterez că acesta nu este un atac la adresa Ungariei. Am fost eu însumi jurnalist - iar aici este de vorba de protejarea jurnaliștilor din toată Europa. În plus, sunt dezamăgită că dna comisar Reding, care este responsabilă pentru drepturile fundamentale, nu a fost implicată în chestiunea acestei legi controversate.
La final, doamnă comisar, aș mai dori să știu un lucru: care este viziunea Comisiei Europene cu privire la viitorul jurnalismului în Europa? Avem nevoie în Uniune de criterii minime care garantează libertatea, independența și pluralismul mass-mediei. Vă invit să treceți la treabă cât mai repede posibil, deoarece libertatea mass-mediei și, în consecință, calitatea relatării din mass-media se află deja sub o amenințare serioasă și în alte părți ale Europei.
Ivo Belet
(NL) Domnule președinte, mi se pare că suntem cu toții de acord că guvernul ungar a făcut ceea ce trebuia înlăturând toate dubiile astăzi și clarificând faptul că există o presă liberă în Budapesta și că nu există o lipsă de pluralism al mass-mediei.
Din fericire, odată cu angajamentul oficial al Ungariei față de Comisia Europeană că noua lege privind mass-media va fi ajustată și adusă în mod explicit în acord cu drepturile fundamentale europene, această ambiguitate a fost înlăturată.
Cu toate acestea, doamnelor și domnilor, singurul meu regret este că orice dezbatere asupra pluralismului mass-mediei pare întotdeauna să se împotmolească în jocurile politice ale partidelor naționale. În opinia mea, trebuie fără niciun dubiu să punem capăt acestui lucru. Acestea fiind spuse, doamnă comisar, cred că noua dvs. inițiativă de a crea un grup de lucru privind pluralismul mass-mediei este una excelentă, iar noi, în Parlament, vom fi evident extrem de bucuroși să discutăm această inițiativă și să lucrăm cu dvs. la aceasta.
Aceasta este o ocazie excelentă de a analiza în sfârșit în profunzime acest lucru, să mergem la centrul problemei, care este pluralismul mass-mediei, fără ca discuțiile să fie colorate de emoții generate de la nivel național. Este inițiativa perfectă de explorare a peisajului mass-mediei din Uniunea Europeană într-un mod obiectiv.
La final, permiteți-mi să clarific încă un lucru: după părerea mea, o inițiativă legislativă europeană de reglementare a mass-mediei, ceea ce unii dintre dvs. în acest Parlament vor solicita mâine, constituie o abordare complet greșită și cred, doamnă comisar, că sunteți de acord cu noi în această privință.
Milan Zver
(SL) Domnule președinte, salut și eu decizia guvernului ungar de a îmbunătăți legea privind mass-media, dar cred că acest atac multiplu asupra guvernului în ceea ce privește legea privind mass-media este incorect și nefondat.
Această lege este produsul unor circumstanțe specifice care nu sunt întotdeauna înțelese corect în Europa de Vest. În toate țările în tranziție, mass-media a fost mai degrabă asimetrică sau dezechilibrată în materie de proprietate și afiliere politică. A fost dominată de stânga politică și de aceea apelul la un mai mare echilibru al relatărilor mass-media în societățile în tranziție este perfect normal.
Conceptul relatării echilibrate a fost pentru mult timp folosit în cadrul discursului științific și politic, iar inițial a fost în special asociat cu mass-media. În plus, obiecția referitoare la alcătuirea părtinitoare din punct de vedere politic a consiliului mass-mediei în baza acestei legi este absolut nedreaptă. Conform acestei legi, membrii sunt aleși în consiliu prin votarea în Parlament cu o majoritate de două treimi, în timp ce un astfel de mecanism democratic este necunoscut vastei majorități a țărilor europene.
Voi fi concis, doamnă comisar. Vă vom crede pe cuvânt că veți asigura un peisaj și mai reglementat al mass-mediei în Uniunea Europeană. Cu toate acestea, nu veți putea să realizați acest lucru doar prin revizuirea legilor statelor membre. Aveți nevoie de o analiză mai amplă a situației reale, în special în noile state membre, inclusiv în Slovenia.
József Szájer
Domnule președinte, doresc să vă pun o întrebare referitoare la o chestiune care ține de procedură.
Indiferent de ceea ce spuneți, mă lupt pentru ca deputații să poată spune ceea ce doresc. Cu toate acestea, până acum doar extrema dreaptă și stânga politică au avut în acest Parlament dreptul de a interveni în baza procedurii cartonașului albastru.
Cred că acesta este un mod părtinitor de conducere a ședinței și doresc să solicit ca și centrul și centrul-dreapta să aibă dreptul de a pune întrebări celorlalți vorbitori, deoarece, în caz contrar, deputații nu sunt tratați în mod egal.
Președinte
Domnule Szájer, nu ofer posibilitatea de a adresa o întrebare în baza procedurii cartonașului albastru în funcție de apartenența deputaților la un grup politic sau altul. O ofer celor care ridică primii cartonașul albastru.
Astfel cum s-a întâmplat în această dezbatere, primele cartonașe albastre au fost ridicate de anumite persoane, dar mai apoi timpul s-a epuizat, astfel încât am spus că pentru nimeni - fie ei din centru, dreapta sau stânga - nu mai este timp pentru întrebări suplimentare în baza procedurii cartonașului albastru.
Există și intervențiile de un minut, în care, de asemenea, nu vom putea probabil să ascultăm pe toată lumea.
Mi-aș fi dorit să existe timp. Mi-aș fi dorit să am timp să dau cuvântul tuturor, dar nu pot. Îmi cer scuze față de dvs. și ceilalți, dar vă asigur că aceasta nu a fost o alegere politică.
Sabine Verheyen
(DE) Domnule președinte, doamnă comisar Kroes, domnule Președinte în exercițiu al Consiliului, doresc mai întâi să vă mulțumesc, doamnă Kroes, pentru că v-ați implicat atât de prompt în această dezbatere și pentru că ați intrat în negocieri cu guvernul ungar. Cu toate acestea, mai presus de orice, doresc să mulțumesc guvernului ungar pentru că și-a ținut promisiunea făcută în toate audierile și discuțiile preliminare și la începutul dezbaterii, și anume că, dacă va trebui să se facă modificări, le va pune în aplicare în mod adecvat.
Libertatea presei și pluralismul mass-mediei sunt valori fundamentale importante în Uniunea Europeană. De asemenea, mass-media are o foarte mare responsabilitate în societatea noastră. Aceasta trebuie să respecte drepturile individuale, nu trebuie să practice discriminarea și mai presus de orice, este obligată să relateze adevărul. Ea nu operează într-un vid juridic. Și acest fapt este un progres major al noii legi privind mass-media în Ungaria.
Mass-media se bucură de o protecție specială, în special prin intermediul cadrului juridic actual al Uniunii Europene. Comisia, în rolul de gardian al acestei legislații, și-a făcut datoria în trecut foarte bine. Dezbaterea pe care o avem astăzi nu ar fi fost necesară dacă ar fi existat mai multă încredere în activitatea Comisiei ca gardian al legislației, deoarece faptul că sistemul funcționează poate fi văzut prin intermediul rezultatelor despre care am fost informați astăzi, adică faptul că modificările au fost operate în domeniile în care legea nu a fost pe deplin conformă cu legislația UE. Acesta este un succes major.
Dezbaterile ideologice care continuă să apară permanent, în special în acest context, sunt după părerea mea complet deplasate. Pe de altă parte, este clar ca dezbaterea eficientă și cooperativă a aspectelor discutabile pe baza legii actuale, în contextul discuțiilor și negocierilor care au fost organizate, a contribuit la obținerea unei clarificări și a condus la rezultate pozitive. Sper că diferitele grupuri politice își vor opri și jocurile politice și își vor retrage rezoluțiile în cauză.
Kinga Gál
(HU) Domnule președinte, doamnă comisar, domnule ministru, astfel cum s-a spus, guvernul ungar și Comisia s-au pus astăzi de acord, contrar a ceea ce unii dau de înțeles, asupra modificării legii ungare privind mass-media; asupra textului specific. Cu toate acestea, continuați să insistați asupra acestei dezbateri lipsite de sens. Acest lucru mie îmi spune că legea privind mass-media a fost doar un pretext pentru un atac politic asupra guvernului Ungariei susținut de o majoritate de două treimi. În timp ce proiectul de decizie prezentat solicită la legea noastră să respecte dreptul la informare, textul dvs. se bazează pe denaturare și erori reale, la fel ca tot ceea ce s-a spus aici în această după-amiază.
Acest lucru induce în eroare. Pentru mine, doamnelor și domnilor, dreptul la informare înseamnă dreptul la informare nedenaturată, la informare reală, iar în această după-amiază și dvs. l-ați încălcat. În mod curios, sprijiniți libertăți doar atunci când, făcând acest lucru, puteți ataca guvernele de dreapta. Cu toate acestea, rămâne faptul regretabil că nimeni din rândurile grupurilor socialiste și liberale nu a fost îngrijorat în privința protecției drepturilor omului când, în octombrie 2006, sub guvernul socialist în Ungaria, libertățile au fost pur și simplu călcate în picioare pe străzile din Budapesta sau când guvernul socialist slovac a pedepsit minoritățile pentru folosirea limbii materne.
În acel moment, ați făcut totul pentru a împiedica chiar și simpla discutare în Parlamentul European a acestor încălcări grave și dovedite. Pentru mine, doamnelor și domnilor, acesta reprezintă un dublu standard revoltător. Vă referiți în contextul legii la dictatura și tirania majorității. Pentru mine, care mi-am trăit copilăria sub dictatura lui Ceaușescu, acest lucru dovedește că aveți o idee curioasă și părtinitoare despre democrație și statul de drept.
Alajos Mészáros
(HU) Domnule președinte, doresc să îmi exprim adâncul regret că această dezbatere a avut loc astăzi, deoarece cu toții știm că clarificarea obiectivă a tuturor neînțelegerilor și întrebărilor referitoare la legea ungară privind mass-media este sarcina Comisiei Europene, iar aceasta se află în curs de desfășurare. Cred că este lipsit de sens pentru Parlament să adopte o poziție asupra unui subiect care ar putea fi rezolvat în mod pozitiv în câteva zile.
Cu toate acestea, sunt conștient de faptul că noi suntem jucători într-o campanie politică isterică a stângii liberale, iar forma pe care legea o va avea până la urmă nu mai are nicio importanță. Ceea ce este important este că oponenții noștri politici atacă cu metode josnice, pe care ne-am obișnuit să le vedem la ei, o țară unde anul trecut forțele politice de centru-dreapta au obținut o victorie cu o majoritate covârșitoare de voturi, după opt ani de devastare sub guvernul socialist, iar acestea pot în sfârșit să finalizeze îndepărtarea ruinelor rămase din deplorabilul regim comunist.
Acest lucru include o rearanjare a cadrului eticii jurnalistice și al culturii media. Trebuie să întreb; unde erau acești critici care se închipuiau a fi democrați progresiști atunci când guvernul naționalist de stânga al lui Roberto Fico în Slovacia a adoptat o lege controversată privind mass-media, plină de sancțiuni, în 2008? Da, se aflau tot aici în acel moment și au protejat cu ferocitate legea respectivă, care, datorită lor, este în vigoare și astăzi. Condamn cu vehemență și resping acest standard dublu și fac un apel la colegii mei să nu se lase influențați de instigarea politică și să încredințeze celor responsabili, Comisia și guvernul ungar, evaluarea profesionistă și rezolvarea acestei probleme.
Haideți să fim până la urmă conștienți de faptul că atacurile repetate împotriva guvernului unei țări care deține Președinția, într-o perioadă deja împovărată de criză, ar putea reprezenta un risc important pentru evaluarea unității și prestigiului internațional al UE.
Jean-Marie Cavada
(FR) Domnule președinte, domnule Președinte în exercițiu al Consiliului, aceasta este o chestiune atât de serioasă încât trebuie să ne ridicăm deasupra argumentelor groaznice pe care tocmai le-am auzit în acest Parlament, pentru că atunci când discutăm despre mass-media discutăm despre sănătatea democrației.
Domnule Președinte în exercițiu al Consiliului, sunt unul dintre acei oameni care admiră și simt afecțiune față de țara dvs. și poporul ungar. Înțeleg în întregime faptul că guvernul dvs. și anumiți membrii ai opiniei publice au dorit ca informația să fie gestionată într-un mod mai echilibrat și, discutând în mod obiectiv, aceștia au avut dreptate. Totuși, înlocuirea unui fel de propagandă cu un alt fel de propagandă nu îndreaptă lucrurile. De aceea sunt mulțumit în această seară, dar sunt vigilent. Sunt mulțumit să văd că guvernul dvs. a decis să revină asupra câtorva aspecte fundamentale și să schimbe legea privind mass-media din decembrie 2001. Acest lucru trebuia făcut și ați făcut foarte bine că v-ați ocupat de această problemă. De asemenea, sunt mulțumit de faptul că arătați încă o dată un respect mai ridicat pentru Carta drepturilor fundamentale, drepturi pentru care poporul dvs. s-a luptat întotdeauna în cursul istoriei recente.
Doresc să îmi exprim aprecierea asupra activității doamnei comisar Kroes și sprijin constituirea grupului său de experți de monitorizare. Cu toate acestea, vom fi atenți, pentru că avem și sentimentul că anumite aspecte nu au fost abordate și vom fi atenți și la detaliile amendamentelor legislative.
În concluzie, aș dori să vă spun, domnule Președinte în exercițiu al Consiliului, că sunteți urmașii din patria natală a lui Liszt, ai lui Kossuth, ai eroului de la 1940, Joël Brand, ai lui Sándor Kopácsi și ai colonelului Maléter de la 1956. Sunteți urmașii lui Sándor Márai. Sunteți urmașii lui Imre Kertész. Așa că nu ne dezamăgiți! Cel care a inventat jocul magic al cubului Rubick a fost un ungar. Nu ne învățați în Europa să ne jucăm cu mass-media în stilul unui cub Jobbik, deoarece este un joc cumplit.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Domnule președinte, textul concret al acordului dintre guvernul ungar și Comisia Europeană a fost formulat astăzi. Guvernul ungar a citit - un lucru important în aceste zile, colegii mei deputați - și a înțeles comentariile Comisiei și, consecvent cuvântului dat, va modifica legea privind mass-media. Aceasta înseamnă că guvernul ungar și Comisia Europeană au acționat conform legii și într-o manieră democratică, în timp ce dvs. ați jucat azi acest circ politic de purici. Din păcate, nu este prima dată când faceți acest lucru, chiar dacă în mod clar a fost eliminată sursa problemei. Deputații ungari socialiști aflați de față au făcut acuzații nefondate și îi incită chiar și pe alții. Acasă, pe de altă parte, ies la iveală unul după altul scandalurile lor de miliarde de forinți.
Stimați deputați furioși, ați fost în mod deliberat induși în eroare. Există democrație în Ungaria, iar legea privind mass-media este conformă cu toate directivele și cerințele UE. În final, doamnelor și domnilor, ar trebui să ne ocupăm de probleme a căror rezolvare este mult mai urgentă decât circul politic de purici actual.
Mario Mauro
(IT) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, deși accept că cei care au criticat atât de vehement legea ungară doresc doar libertate pentru mass-media și nimic altceva, eu mai cred și faptul că trebuie să arătăm respect pentru activitatea Comisiei și conținutul dezbaterii din Parlament. Cu alte cuvinte, cred că, pentru a evita un capitol neplăcut în istoria Parlamentului nostru, trebuie să ne asumăm responsabilitatea de a nu vota mâine și de a nu încropi o rezoluție ale cărei conținuturi nu au niciun fundament în realitate, astfel cum a arătat discursul comisarului.
Adresez de aceea un apel atât Consiliului, cât și Comisiei să stabilească un contact neoficial cu Conferința președinților, astfel încât să permită schimbul necesar și esențial de informații care va da posibilitatea Parlamentului să voteze mâine, chiar și înainte de rezoluții, asupra unei decizii de a nu trece la exprimarea votului, punând astfel capăt disputelor ideologice.
Victor Boștinaru
Afirmațiile dumneavoastră, doamnă comisar, confirmă că Parlamentul European a avut dreptate când a atacat în termeni duri legea presei din Ungaria, iar guvernul ungar recunoaște prin disponibilitatea de a amenda, e drept doar în patru capitole, legea eșecul unui demers antidemocratic. În scrisoarea dumneavoastră recunoașteți la final că veți analiza această lege și compatibilitatea sa, inclusiv cu dreptul european în general. Voiam să aud de la dumneavoastră că vă veți referi la Carta drepturilor fundamentale
Am două întrebări pentru dumneavoastră, doamnă comisar, și vă rog să răspundeți. Cum este posibil să considerați că standardele OSCE și ale Consiliului Europei sunt prea înalte pentru Uniunea Europeană? Doi: dacă o țară candidată la aderare ar avea o lege identică cu cea ungară neamendată, ar putea încheia capitolul de negociere respectiv?
Jaroslav Paška
- (SK) Domnule președinte, avem un proverb în Slovacia care spune că drumul către iad este în mod frecvent pavat cu intenții bune. Nu doresc să pun la îndoială intențiile prietenilor noștri ungari de a face modificări la zi ale legii privind mass-media, dar discuția actuală confirmă faptul că unele dintre prevederile noii legi poate că ar putea fi formulate într-un mod mai sensibil.
Faptul cu guvernul ungar a decis să implementeze un număr atât de mare de modificări și reforme, într-un interval de timp atât de scurt, a însemnat că poate nu a fost acordată suficientă atenție consecințelor posibile ale unora dintre prevederile legii.
În mod evident, același lucru se aplică legii naționale ungare privind dubla cetățenie, care cu siguranță va crea multe probleme inutile, nu numai pentru europeni, ci și pentru partenerii noștri străini. Cum se vor simți prietenii noștri americani sau canadieni când sute de mii de ucraineni sau sârbi își vor face apariția cu pașapoarte europene emise în Ungaria, la rudele de departe, descendenți ai locuitorilor fostei Ungarii?
Nu știu dacă această lege a fost adoptată cu bune intenții.
Andrew Henry William Brons
Domnule președinte, unul dintre considerentele legii presei din Ungaria spune că aceasta prescrie relatarea echilibrată, un lucru care sună bine la prima vedere. Un alt considerent spune că aceasta amendează publicațiile pentru încălcarea interesului public, a bunelor moravuri sau a ordinii publice. Aceste concepte sună într-adevăr foarte vagi, par lipsite de sens și sunt de aceea periculoase; aproape la fel de periculoase ca alte concepte cum sunt xenofobia și rasismul, și totuși cine s-ar gândi să legifereze împotriva lor?
Cu toate acestea, înainte de a arunca cu pietre în Ungaria, haideți să ne uităm la standardele din țările noastre și la mass-media care emite în acestea. BBC-ul, cunoscut și drept corporația britanică de spălare a creierului, acționează sfidând obligațiile de imparțialitate ale propriei sale carte și exclude reprezentanți ai propriului nostru partid, făcând în același timp publicitate excesivă în mod gratuit Partidului Independenței Regatului Unit (UKIP). Partidul nostru este suficient de important pentru a fi atacat în mod sistematic, dar nu suficient de important pentru a fi invitat în cadrul programelor. În 2006, acesta a complotat cu guvernul pentru a îl trimite pe președintele nostru în închisoare.
Neelie Kroes
vicepreședintă a Comisiei. - Domnule președinte, câțiva stimați deputați au pus o întrebare care intrigă: este o coincidență faptul că dezbaterea de astăzi coincide cu decizia guvernului ungar? Ei bine, domnule președinte, câteodată ai nevoie de un mic înger pe umăr.
În ceea ce mă privește, prefer ca, atunci când mă invitați, să clarificați despre ce este vorba, ca să pot veni înarmată cu date și cifre. Este o coincidență ceea ce s-a întâmplat astăzi? Răspunsul pe care îl voi da vine oarecum direct din sufletul meu.
Discutăm despre o întreagă procedură: totul a început la sfârșitul lui decembrie și suntem acum la jumătatea lunii februarie - deci a durat puțin mai mult de șapte săptămâni. Ei bine, având în vedere cei șase ani în care am lucrat în instituțiile europene, este destul de rapid. Experiența mea de până acum a fost că lucrurile sunt foarte rar atât de rapide încât să am sentimentul că putem rezolva o problemă în șapte săptămâni.
Acestea fiind spuse, fundalul rezultatului de astăzi este fascinant. Avem o combinație de factori. În primul rând, nu discutăm despre această chestiune pentru prima oară. M-ați invitat să discut acest lucru și anterior. Ați fost destul de expliciți, deci nu a existat niciun dubiu cu privire la ceea ce este acum în joc - niciun dubiu cu privire la ceea ce simte fiecare partid din acest Parlament în această chestiune.
În al doilea rând, discutăm despre un subiect foarte important. Nu trebuie să vă explic că subiectul libertății de expresie și libertatea presei constituie ceea ce este în joc din punctul de vedere al Comisiei; și că ar fi ridicol ca noi să nu facem din acest lucru o prioritate principală în ceea ce privește apărarea democrației. A fost oare o coincidență că subiectul anterior de pe ordinea de zi din această după-amiază a fost situația din Egipt? Ați vorbit despre crearea democrației, deci există un șir clar aici și puteți fi absolut siguri că Comisia este conștientă de acest lucru și că face tot ceea ce îi stă în putință cu adevărat, pentru a apăra democrația și pentru a o restaura acolo unde a fost știrbită.
Cel de al treilea subiect este, bineînțeles, Președinția ungară. Haideți să nu fim naivi. Bineînțeles că prietenii noștri din acest stat membru al familiei Europei știu că, pentru cei aflați în exercițiul funcției, noblesse oblige. Deci și din punctul lor de vedere a existat o abordare de a face tot ceea ce le-a stat în putință pentru a rezolva problema. Ultimul aspect la care aș dori să mă refer în cadrul acestei explicații, în măsura în care pot să ofer una, este că Parlamentul European a fost foarte explicit: ați luptat și ați ținut la curent lumea de afară prin intermediul presei - al unei prese libere, aș adăuga. Deci, nu vă subestimați propriul rol.
Acestea fiind spuse, întreaga combinație a acestor factori îmi explică faptul că avem acest rezultat în acest moment. Miza a constituit-o subiectul drepturilor fundamentale: nu există niciun dubiu în această privință. Oricine crede că îmi doresc doar liniște și pace nu mă cunoaște deloc, pentru că eu lupt pentru democrație. Am și o doză considerabilă de experiență și am avut o viață mai lungă decât a multora dintre dvs. în politică.
De asemenea, permiteți-mi să fac referire la o serie de subiecte concrete despre care am fost întrebată. Cum stau lucrurile în ceea ce privește independența autorității de reglementare a mass-media? Analiza noastră preliminară a legii ungare concluzionează că procedurile pentru nominalizarea și alegerea președintelui și membrilor consiliului mass-media nu sunt diferite de cele care sunt acceptate în mod curent în Europa. Indiferent dacă susține sau nu cauza noastră, trebuie să recunoaștem că partidul de guvernământ deține o majoritate de două treimi, iar acest lucru într-o democrație este normal.
(Aplauze)
În ceea ce privește întrebarea referitoare la punerea în aplicare a articolului 11 din Carta drepturilor fundamentale, noi aplicăm directiva - Directiva privind serviciile mass-media audiovizuale - și tratatul, iar acest fapt implică bineînțeles și aplicarea articolului 11 al Cartei. Așadar, nu există niciun fel de îndoială în acest sens.
Dl Moraes a afirmat că nu a existat nicio reexaminare judiciară a deciziilor autorității mass-media. O decizie a consiliului mass-media, adoptată în calitatea sa de autoritate în primă instanță, nu poate fi atacată printr-o procedură administrativă. Cu toate acestea, potrivit articolului 163, o decizie oficială a consiliului media poate fi atacată în instanță conform dispozițiilor Codului de procedură civilă. Depunerea contestației nu are un efect suspensiv, însă codul poate fi invocat în vederea suspendării executării deciziei.
Dna Weber a afirmat că, în baza legii ungare privind mass-media, protecția surselor este insuficientă. Dacă privim libertatea presei ca fiind unul din principiile europene fundamentale, atunci aceasta trebuie să fie punctul de pornire și obiectivul final al tuturor reflecțiilor noastre pe această temă. Întotdeauna am apărat libertatea presei la nivel european și voi continua - și vă promit dvs. și Comisiei că voi continua - să o promovez fără răgaz. Dreptul jurnaliștilor de a-și proteja sursele este unul din principiile care garantează exercitarea eficientă a libertății presei. Jurnaliștilor nu trebuie niciodată să li se solicite divulgarea surselor, exceptând situațiile când acest lucru este necesar unei anchete penale, iar acest principiu rămâne valid indiferent de climatul politic. De fapt, ea trebuie protejată cu și mai multă pasiune atunci când presa și mass-media au o poziție în general slabă, astfel cum se întâmplă în zilele noastre.
Directiva privind confidențialitatea și comunicațiile electronice în vigoare în prezent solicită statelor membre să asigure confidențialitatea comunicațiilor. Cu toate acestea, directiva nu se aplică activităților care se situează în afara domeniului de aplicare al tratatelor UE. Cu alte cuvinte, legislația europeană nu este aplicabilă chestiunilor ce privesc securitatea publică, apărarea, securitatea statală sau aplicarea legislației penale și, mai mult decât atât, în temeiul principiului subsidiarității, statele membre au posibilitatea de a lua măsuri de restricționare a dreptului la confidențialitate al individului, conform propriilor lor reguli și Convenției europene pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale. Oricare dintre aceste restricționări trebuie să fie necesară, corespunzătoare și proporționată în cadrul unei societăți democratice, iar un comisar nu se află în poziția de a judeca sau condamna asemenea fapte de natură națională și nici eu nu doresc să fac acest lucru.
În ceea ce privește absența referirilor la articolul 30 - iar o serie de deputați au adresat întrebări în acest sens - știu că mulți dintre dvs. s-au plâns de faptul că Comisia nu a luat articolul 30 în totalitate în considerare atunci când a examinat legea privind mass-media. Doresc să afirm clar și răspicat: pur și simplu acest lucru nu este adevărat. Cu toate că, în propunerea inițială a Directivei privind serviciile mass-media audiovizuale, Comisia a inclus obligația statelor membre de a garanta independența autorităților naționale de reglementare - și știu foarte bine că memoria dvs. este excelentă în ceea ce privește asemenea chestiuni - care însă nu a fost sprijinită de către Consiliu și, în ciuda puternicei susțineri din partea Parlamentului European, a fost modificată în actualul articol 30 al Directivei privind serviciile mass-media audiovizuale. Versiunea finală a Directivei privind serviciile mass-media audiovizuale nu prevede o obligație de a stabili organe independente. Nu este ceea ce ne-am dorit, însă este ceea ce se afirmă în text, iar noi trebuie să acceptam acest lucru chiar dacă o facem cu regret.
Autoritățile ungare au fost de acord să elimine dispoziția aflată în discuție și să adauge următorul text declarativ la articolul 10 al constituției privind mass-media, și citez: "este sarcina întregului sistem mass-media să ofere informații autentice, actuale și corecte referitoare la asemenea chestiuni și evenimente”. Așadar, acesta va fi textul în urma schimbărilor.
Trebuie să îmi cer scuze pentru că nu v-a parvenit textul, însă eu însumi nu l-am primit sau, cel mult, aveam doar textul pe care-l negociam și pe care nu vi-l puteam distribui. În orice caz, vi-l voi oferi imediat ce voi avea ocazia. Bineînțeles - și sper să credeți ce vă spun și aș aprecia acest lucru - îmi imaginez că, la finalul zilei, doriți să îl vedeți scris și să aveți ocazia de a-l lectura.
Una din chestiunile care vi se va părea firească atunci când vă veți hotărî o reprezintă cerințele de relatare echilibrată: așa cum am menționat într-una dintre remarcile mele de deschidere, acestea nu vor mai fi aplicabile presei scrise sau serviciilor mass-media audiovizuale la cerere.
În ceea ce privește întrebarea adresată de către dl Løkkegaard, dacă sunt pregătită să propun legislație privind pluralismul mass-media, am afirmat în remarcile mele de deschidere că sunt pregătită să acționez în ceea ce privește chestiunea pluralismului mass-media în contextul competențelor existente ale UE. Nu există o singură abordare aplicabilă tuturor situațiilor: acest lucru îmi este clar, iar cazul Ungariei mi-a făcut acest fapt și mai clar. Voi înființa grupul de lucru la care am făcut referire și vă mulțumesc pentru disponibilitatea de a vă alătura acestuia pentru a dezbate provocările cu care ne confruntăm, pentru a ne asigura că dispunem de o imagine de ansamblu a Europei și, bineînțeles pentru a acționa corespunzător, inclusiv în ceea ce privește chestiunea independenței mass media. Aceasta ar trebui să fie una dintre principalele priorități.
Referitor la poziția OSCE asupra legislației ungare privind media, în raport cu analiza noastră, există o diferență între temeiurile juridice, însă OSCE a fost destul de clară și de corectă în concluziile sale. Problemele principale expuse de către OSCE se referă la noua autoritate mass-media, în special durata îndelungată a mandatului membrilor acesteia și reglementarea serviciului public de radiodifuziune. Am explicat aici punctul de vedere al Comisiei și consider că mandatele membrilor altor consilii de radiodifuziune, spre exemplu în alte state membre, se extind în anumite cazuri de la cinci la nouă ani. Un exemplu, care nu este însă singurul, este cel al Rundfunkräte (consiliile radiodifuziunii publice).
Elementul crucial - iar aceasta este ultima mea remarcă - este mesajul din partea vice-prim-ministrului care mi-a parvenit astăzi la sosirea mea și sunt convinsă că ministrul afacerilor externe va repeta mesajul pe care guvernul ungar mi l-a transmis mie și Comisiei, prezentând care este poziția sa.
Pe parcursul celor șapte săptămâni de strânsă cooperare, fusesem deja impresionată de contribuția propriului meu personal care a muncit în disperare. Însă vă pot asigura că ambele părți au muncit în disperare și că acestea și-au îndeplinit sarcinile nu doar în mod corespunzător, ci și în mod constructiv, pentru a găsi o soluție, deoarece aceasta este o chestiune importantă și trebuie să găsim o soluție.
Mario Mauro
(IT) Domnule președinte, ca o chestiune procedurală, o îndemn pe dna comisar să dispună expedierea textelor la care face referire în această seară, cel puțin către președinții grupurilor, astfel încât să fim cât se poate de încrezători mâine înainte de exprimarea votului.
Neelie Kroes
vicepreședintă a Comisiei. - Domnule președinte, în ceea ce mă privește, răspunsul este în mod clar afirmativ. Gestica ministrului ungar sugerează tot un răspuns afirmativ. Acest lucru se va face cât mai repede cu putință.
János Martonyi
președinte în exercițiu al Consiliului. - Domnule președinte, vă rog sa apreciați faptul că nu trebuie să gesticulez pentru a mă exprima.
Câteva aspecte succinte în numele Ungariei: dat fiind faptul că răspunsul doamnei comisar Kroes a fost extensiv și exhaustiv și a făcut referire totodată la compoziția consiliului mass-media, aceasta a fost o întrebare specifică care mi-a fost adresată și la care consider că s-a răspuns în mod corect, astfel încât mă pot rezuma doar la câteva aspecte.
În primul rând, aș dori să subliniez faptul că Ungaria este complet dedicată valorilor, principiilor și regulilor consfințite în tratat, în Carta drepturilor fundamentale și în toate celelalte instrumente de drept internațional, fie acestea europene sau universale, privind drepturile omului.
Prima critică dură la adresa legislației privind mass-media a fost adusă înaintea adoptării legii. Mă refer în special la comentariile reprezentantului mass-media al OSCE. Simpla mea dorință a fost ca textul să fie mai întâi lecturat, studiat și analizat și după aceea să ni se spună ce ar putea fi greșit, ce fel de îndoieli sau îngrijorări există legate de text sau, într-adevăr față de interpretarea punerii în aplicare a legii.
Acesta a fost motivul pentru care am salutat și sprijinit deîndată Comisia, în rolul său de gardian al tratatului, în analiza sa efectuată asupra textului, invitând-o să își exprime îndoielile și îngrijorările. Acestea s-au petrecut întocmai. Comisia a analizat legea cu multă atenție și a făcut câteva propuneri, care au fost adoptate în totalitate. Tot ceea ce vă pot confirma este faptul că poimâine va avea loc o întâlnire a cabinetului. Vom adopta textul și îl vom prezenta imediat parlamentului ungar, iar amendamentele vor fi adoptate deîndată ce va fi posibil din punct de vedere procedural și vor intra imediat în vigoare.
Aș dori să mulțumesc Comisiei pentru efortul depus, pentru ajutor și asistență, dar aș dori să vă mulțumesc și dvs., cei care ați contribuit cu comentarii echitabile și rezonabile și ne-ați asistat în acest exercițiu despre care cred că a fost extrem de important nu doar pentru noi înșine, ci și pentru Uniunea Europeană în ansamblu său.
Aș dori doar să ofer ajutorul și întregul nostru sprijin grupului de lucru pe care Comisia urmează să îl numească. Acesta este un lucru în interesul întregii Europe, la care dorim cu toții să participăm și să ajutăm, atât cât putem.
Singurul lucru pe care îl regret este limbajul exagerat care a survenit în anumite declarații politice. Așa cum am spus mai înainte, legea ar fi fost adoptată. Uneori am avut sentimentul că suntem supuși unui "procès d'intention”, așa cum îl denumesc francezii, unui fel de "Schuldvermutung”. Am avut senzația că era aplicată prezumția de vinovăție în locul prezumției de nevinovăție, care este, evident, o regulă fundamentală a oricărui proces echitabil.
Uneori, aceste declarații au depășit limitele unei dezbateri politice rezonabile și echitabile - o dezbatere politică pe care, în alte condiții, o susținem total atât la nivel național, cât și la nivel european sau universal.
De fapt, acesta a fost în detrimentul intereselor Europei în ansamblul ei - a fost în detrimentul integrării europene. Acum consider și sper că am depășit acest lucru. Doresc doar să confirm din nou întregul nostru respect și, ca să fac dovada acestui lucru, aș dori doar să vă aduc la cunoștință că intenția noastră fermă este de a încorpora Carta drepturilor fundamentale în noua constituție ungară.
Astfel, Ungaria va deveni prima țară în al cărei sistem juridic va fi încorporată Carta drepturilor fundamentale. Se va aplica nu doar în domeniile acoperite de către dreptul unional, ci va fi și în fruntea ierarhiei întregului sistem juridic și va domina orice altă legislație sau regulament, fie el drept penal, fie cu referire la media sau la oricare alt subiect.
Acest fapt ar trebui să vă confere tuturor o asigurare că regulile fundamentale, valorile fundamentale și principiile fundamentale pe care le împărtășim cu toții sunt și vor fi respectate în totalitate în țara mea.
Președinte
Dezbaterea a fost închisă.
Am primit șase propuneri de rezoluție depuse în conformitate cu articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură.
Votul va avea loc mâine la ora 12.00.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Csaba Sógor
în scris. - (HU) În propunerea lor de rezoluție, colegii mei cer Comisiei Europene ca, atunci când analizează legea ungară privind presa, să ia în considerare și prevederile din Carta drepturilor fundamentale, iar în cazul în care guvernul nu va face amendamentele dorite, într-un anumit interval de timp, să inițieze o procedură privind încălcarea dreptului Uniunii împotriva Ungariei. În același timp, colegii mei au mai cerut Comisiei să inițieze, tot anul acesta, un cadru european de reglementare care să afirme libertatea presei în statele membre. Mă bucur să văd că se acordă o atenție din ce în ce mai mare prevederilor Cartei drepturilor fundamentale, și, prin urmare, propun Comisiei să examineze și modul de punere în aplicare a Cartei, în special a articolelor 21 și 22 din aceasta, în cazul legii privind limba slovacă. În plus, salut dorința exprimată privind realizarea unui proiect de directivă europeană care să asigure inviolabilitatea libertății presei. Consider că și în cazul problemelor legate de minoritățile naționale indigene s-ar justifica crearea unui cadru de reglementare similar. Și asta deoarece în anumite state din Uniunea Europeană nu cerința privind o raportare echilibrată este cea care duce la încălcarea drepturilor cetățenilor europeni care trăiesc de secole în acea zonă, ci sancțiunile care le sunt impuse pentru folosirea limbii lor materne.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Libertatea și pluralismul presei reprezintă unele din libertățile fundamentale care se află la baza Uniunii Europene. Tocmai de aceea sunt foarte încântată de reacția imediată a Comisiei Europene la aflarea informațiilor legate de legea ungară privind presa și de faptul că deja s-au luat măsuri. Ca persoană care a lucrat în presă mulți ani, voi urmări foarte atent activitatea grupului de experți anunțat de dna comisar Kroes, care va oferi consiliere Comisiei în legătură cu acțiunile ulterioare. În același timp, aș dori să subliniez faptul că analiza conformității legii ungare privind presa cu cea europeană, realizată de Comisie, a scos la iveală, din păcate, și câteva slăbiciuni ale legii europene, și anume Directiva privind serviciile mass-media audiovizuale. În mod paradoxal, Directiva nu îi lasă Comisiei prea mult spațiu de manevră. Prin urmare, atunci când s-a analizat legea ungară, Comisia a trebuit să "tragă” de anumite argumente și să le bazeze pe tratat (libertatea inițiativei), și nu pe Directivă. Înțeleg că Uniunea Europeană are jurisdicție limitată în ceea ce privește politica sectorului audiovizual, însă în același timp consider că presa, unul din pilonii fundamentali ai democrației, trebuie să aibă anumite drepturi elementare și trebuie să se supună unor standarde comune. Tocmai de aceea împărtășesc punctul de vedere al grupului meu parlamentar, Grupului Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European, privind nevoia de revizuire a cadrului juridic al UE, pentru a introduce un set de cerințe minime privind libertatea și pluralismul presei, și am încrederea că în curând vom începe o discuție de fond pe această temă.
