Euroopa kultuuritööstus (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on kultuuri- ja hariduskomisjoni nimel koostatud Guy Bono raport kultuuritööstuse kohta Euroopas.
Guy Bono
raportöör. - (FR) Härra juhataja, minu raport tuleneb proua Trüpeli - kes on täna siin ja ma tervitan teda - ja minu kolm aastat tagasi 2007. aasta kultuuri käsitleva raporti koostamisel esitatud palvest kultuuritööstuse suuremaks tunnustamiseks, mis on tänapäeval Euroopa Liidus suurem kui autotööstus, hõlmates 3,1% Euroopa Liidu aktiivsest elanikkonnast ja moodustades 2,6% SKTst.
Seetõttu olen raportit ette valmistades konsulteerinud võimalikult paljude kõnealusesse sektorisisse kaasatud inimestega. Niisiis soovin tänada tööstusharu eksperte ja kutselisi töötajaid, samuti ka Interneti-kasutajate ja -tarbijate ühinguid ning lõpuks kolleege kultuurikomisjonist kõigi arutelude eest, mida oleme suutnud nende oluliste teemade kohta läbi viia.
Raporti aluseks on järgmine postulaat: tänapäeval on kultuur ja majandus muutunud lahutamatuks. Majandus vajab kultuuri ja kultuur vajab majandust. Selles kontekstis tuleb kultuuri õiguspärane koht Lissaboni tegevuskavas viivitamata taastada. Sellest lähtudes teen ma käesoleva raporti osas mitu ettepanekut.
Esimene on töörühma moodustamine, mis uurib kultuuri, loovuse ja innovatsiooni seoseid ühenduse poliitikavaldkondade kontekstis.
Teiseks tuleb laiendada kultuuritööstuse rahastamist ühenduse poolt. Käesolevas raportis soovitan ma liikmesriikide tasandil kasutada era- ja avaliku sektori poolset koosrahastamist, samuti kultuuritööstust soosiva regulatiivse ja finantsraamistiku edendamist ning eriti maksusoodustuste rakendamist ja alandatud käibemaksumäära kehtestamist kõikidele kultuuritoodetele, sealhulgas ka Interneti-toodetele. Samuti esitan komisjonile üleskutse kaaluda võimalusi programmi MEDIA sarnase programmi algatamist kogu kultuuritööstuse jaoks.
Kolmandaks tehakse käesolevas raportis ettepanek kaasata kultuur paremini Euroopa välispoliitika valdkonda, sest, ma soovin seda rõhutada, Euroopa rikkus seisneb kultuuris, või pigem oleksin pidanud ma ütlema, selle kultuurilises mitmekesisuses. Seetõttu kutsun komisjoni ja liikmesriike suurendama abisummasid tõlketegevusele.
Lõpuks, kui te lubate, härra juhataja, pöörduksin tagasi intellektuaalomandi õiguste küsimuse juurde, mille kohta on tehtud palju muudatusettepanekuid selles raportis. Kõnealuses küsimuses olen ma otsustavalt vastu mõne liikmesriigi rakendatavatele repressiivsetele meetmetele, mida sunnivad peale ettevõtted, kes ei ole võimelised muutma oma majandusmudelit vastavalt infoühiskonna vajadustele. Juurdepääsu takistamine Interneti-ühendusele on võrreldes eesmärkidega ebaõiglane meede. Sellisel karistusel on kaugeleulatuv mõju, mis võib anda tõsise tagasilöögi ühiskonnas, kus Interneti-ühendus on sotsiaalse kaasatuse peamine tegur.
Daamid ja härrad, ma arvan, et on vaja vahet teha massilisel piraatlusel ja kasumi saamise eesmärgita tegutsevatel tarbijatel. Tarbijate kurjategijaks kuulutamise asemel peame looma uusi ettevõtlusmudeleid, mis tasakaalustavad kultuurilise tegevuse ja sisu kättesaadavuse, kultuurilise mitmekesisuse ja intellektuaalomandi õiguste valdajate õiglase tasustamise. See tundub mulle ainuvõimaliku teena kultuurse Euroopa tõeliseks astumiseks 21. sajandisse.
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Härra juhataja, olen õnnelik osalemise üle härra Bono raporti arutelul ja soovin tänada teda panuse eest ning parlamendikomisjoni töö eest. Nagu ütlesin, olen kindel kultuuri olulisuses meie elus ja see muutub Euroopa Liidus edaspidi üha kesksemaks teemaks.
Lisaksin veel, et kultuur piiritleb meie ühendust rohkem kui äritegevus või geograafiline asukoht. Me peame samuti mõistma, et kultuur annab oma panuse, kultuur on loov, on midagi positiivset, mis ei kurna meie eelarveid ega ole vastuolus meie vajadustega, vaid rikastab meid, loob töökohti ja toetab majanduskasvu. Esimest korda oli Euroopa Liit võimeline selgesõnaliselt tunnustama eelmise aasta tippkohtumise järeldusi uuringus, mille me mõnda aega tagasi esitasime, ja samuti nüüd Euroopa Liidu kultuurivaldkonna tegevuskavas üleilmastumise ajajärgul.
Sooviksin teie raportis alla kriipsutada kolme erilist ideed või punkti, sest neid on palju ja ma ei kommenteeri kõiki.
Esmalt palute te meil kujundada Euroopa nägemus kultuurist, loovusest ja innovatsioonist. Nüüd kokkulepitud Euroopa tegevuskavas oleme täpselt seda teinud. Me tugevdame koostööd liikmesriikide vahel, hõlmates loovtööstuse edendamise. See on üks kolmest alustalast. Osana sellest tööst on vaja uurida, kuidas täpsemalt mõõta kõnealuse tööstuse panust majandusse ja milline on parim viis seda toetada.
Teiseks palute te meil tähelepanu osutada välismõõtmele. See on tegevuskava üks kolmest prioriteedist ja me tegeleme praegu aktiivselt partnerite, meie liikmesriikide julgustamisega ratifitseerida UNESCO konventsioon ja tagada selle rakendamine, sest kõik liikmesriigid, nagu ka teised maailma riigid, ei ole seda teinud. Jätkuvalt kaasame me kultuurilist elementi nii meie arengukoostöösse kui ka kahepoolsetesse suhetesse areneva majandusega riikidega.
Kolmandaks olen teiega nõus, et tuleb täit tähelepanu pöörata asutamislepingu artikli 151 rakendamisele kõikides ELi poliitikavaldkondades. Autoriõiguste kaitse erinevates aspektides on mul kujunenud tõeliselt head suhted ja koostöö kolleegidega, sealhulgas siseturu voliniku McCreevy'ga. Ma olen kindel, et teie kõigi kaasabil saavutame me asutamislepingu nimetatud artiklis sätestatud eesmärgid.
Te mainite samuti artistide ja kultuuritöötajate liikuvust, millel on meie tegevuskavas oluline koht, eriti käesoleval aastal. Liikmesriigid on juba moodustanud kõnealuse teemaga tegelemiseks töörühma ja komisjon viib ellu parlamendi eelmisel aastal tehtud ettepanekut kunstnike liikuvuse katseprojekti kohta.
Komisjon toetab kõiki jõupingutusi, eriti seoses uurimusega, mis on suunatud kultuuri, loovuse ja innovatsiooni vaheliste seoste paremale tundmaõppimisele, samuti seoses uurimusega, kuidas luua soodne keskkond loov- ja kultuuritööstuse arenguks, arvestades sealjuures väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega ning riskide võtmisega.
Nende algatuste tulemuste alusel koostatakse kultuuri- ja loovtööstuse kohta roheline raamat, mille komisjon kavatseb avaldada 2009. aastal.
Ma ootan arutelu.
Rolf Berend
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, Euroopa kultuuritööstuses omandavad üha suuremat kaalu uued tehnoloogiad. Erilist tähelepanu tuleb pöörata intellektuaalomandi kaitsmisele.
Euroopa Liidu ja liikmesriikide ülesanne peaks olema eraldada vajalikud vahendid intellektuaalomandi õiguste kaitse austamiseks ja kaitsemiseks. Selles küsimuses on võitlus piraatlusega eriti tähtis. Kõik asjaomased isikud peaksid teadma oma õigusi ja kohustusi seoses kõnealuse ülesande ühise lahendamisega.
Käesolevas raportis on meie komisjon toetanud kampaaniaid inimeste teadlikkuse tõstmiseks ja harimiseks, eriti seoses tarbijatega. Koolinoorte suhtes tuleb rakendada intellektuaalomandi väärtust selgitavaid ettevalmistavaid ja harivaid meetmeid. Selles kontekstis soovin ma taas rõhutada parlamendikomisjoni arvamust, et võitluses digitaalpiraatlusega ei ole kasumit mitte taotlevate tarbijate kurjategijaks kuulutamine õige lahendus.
Me oleme korduvalt rõhutanud, et ülemaailmse veebivõrgu sarnased tasuta infostruktuurid on Euroopa loovsektorile väga olulise tähtsusega ja me peame püüdma tasakaalustada Interneti avatust ja intellektuaalomandi kaitset. Härra juhataja, lubage mul selles kontekstis teha üks lõplik märkus 40 parlamendiliikme esitatud muudatusettepaneku 22a läbivaadatud versiooni kohta. Minu fraktsioon - fraktsioon Euroopa Rahvapartei (Kristlikud Demokraadid) ja Euroopa Demokraadid - on selgelt väljendanud seisukohta, et on valmis toetama muudatusettepaneku esimest osa, kuid lükkab rõhutatult tagasi muudatusettepaneku teise osa.
Katerina Batzeli
fraktsiooni PSE nimel. - (EL) Proua juhataja, volinik, ajal, mil traditsioonilised majandusharud ja tööstused kannatavad märkimisväärse languse tõttu ja globaliseerumise survel on Euroopa ettevõtted sattunud märkimisväärselt ebasoodsasse konkurentsiolukorda, on kultuuritööstuse sektor üks väheseid, mis pakub võimalusi mitmekülgseks majanduslikuks, piirkondlikuks, sotsiaalseks ja kultuuriliseks arenguks. Tekkinud olukorras peab Euroopa, lisaks lähtumisele asutamislepingu artiklist 157 ja UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonist, püüdma saavutada asjakohane tasakaal kõnealuse sektori ettevõtete, tegevuste, toodete ja teenuste vahel, et olla täielikult konkurentsivõimeline. Samal ajal ei tohi Euroopa ohtu seada oma kultuurideülest omapära või ohustada mitmekesisust.
Volinik, sel põhjusel arvan ma, et järgmisel aastal, mis nimetati, nagu te ise ütlesite, loovuse ja innovatsiooni Euroopa aastaks, on ELil õige aeg hakata aktiivselt tegelema kultuuritööstuse sektoriga. Me peame loobuma kultuuritööstuse tajumisest luksusena ja välja töötama vastavad poliitikad, et hoogustada investeerimist sellesse sektorisse.
Proua juhataja, me toetame täielikult härra Bono raportit, mida arvatavasti uurib põhjalikult ka volinik Figel, et aru pidada ja jätkata loovat tegevust.
Zdzisław Zbigniew Podkański
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Proua juhataja, sageli põrkume olukordadega, kus kultuuri roll ja tähendus on hooletusse jäetud. Äritegevus saab tähelepanu osaliseks, kuid kultuuri nähakse väheolulise lisandina. Alahinnatud ei ole ainult kultuuri tähtsus kultuurina, vaid ka selle majanduslik ja sotsiaalne tähtsus.
Tänu käesolevale raportile näeme me kultuuri teistsugust peegelpilti. Vaadakem ainult arve. Euroopa Liidu käsutuses on 1% kõikide liikmesriikide SKTst, samal ajal on kultuuritööstuse osakaal 2,6% SKTst ja üle 3% tööhõivest, seega on tegemist väga olulise küsimusega. Siiski ei ole need andmed täielikud. Teame, et need ei sisalda tarbekunsti, käsitööd, kunstilist tegevust ning samuti ei hõlma andmed tervet rida kultuurist mõjutatud valdkondi. Seetõttu pean ma käesolevat raportit väga tähtsaks ja me peaksime tööd jätkama ja selles osalema ning toetama volinik Figelit, sest ta on asunud väga heale kursile - sellisele, mis annab kõigile võimaluse.
Helga Trüpel
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, härra Bono raportis avaldub selgelt ühest küljest paindumatu arutelu kultuuri kui eraldiseisva nähtuse kontseptsiooni üle ja teisest küljest kultuuri täielik turupõhiseks muutmine. Me rõhutame loovtööstuse tähtsust Lissaboni strateegia osana majanduskasvu saavutamisel, kuid samal ajal ei kitsenda kultuuripoliitikat ainult majanduslikele eesmärkidele suunatuks.
Loov- ja kultuuritööstust käsitletakse iseseisvate majandussektoritena ning viimaste aastate jooksul on need loonud palju uusi töökohti. Näiteks Saksamaal annavad need tööd suuremale arvule inimestele kui autotööstus ja Euroopa Liit ning liikmesriigid peavad oma poliitikat vastavalt suunama. Selles osas on veel palju teha.
Sooviksin taas rõhutada - kõiki autoriõigusi käsitlevate keeruliste vaidluste valguses -, et digitaalses maailmas tuleb siiski välja töötada asjakohased poliitilised eeskirjad intellektuaalomandi kaitse alla kuuluvate toodete kohta, et ühest küljest tagada eraisikutest lõppkasutajatele vaba juurdepääs Internetile ja teisest küljest luua uusi teenimisvõimalusi loovat sisu tootvatele kunstnikele.
Miguel Portas
Proua juhataja, me toetame härra Bono suurepärast raportit. Ma teen lühidalt ja piirdun autoriõiguse küsimuse kommenteerimisega. Enne digitaalajastu saabumist võis raamatute ja helisalvestiste müüki vaadelda tavaliste tarbijakäitumise suundumustena. Valguskoopiate tegijad ja kassettide lindistajad haarasid osa autorite tasust, kuid siiski oli ostmine jätkuvalt reegel.
Paradigma muutub koos digitaalajastuga. Internet tähendab, et ideede, informatsiooni ja tegevuse jagamine ning vaba liikumine on heitnud kõrvale nende endised füüsilised piirid. Selles maailmas on maksmine minevikuigand. Tegevuste vaba liikumine on kultuurile loomuomane. Me võitleme kasumit taotleva piraatlusega, kuid oleme täiesti vastu tarbijate kurjategijaks kuulutamisele. Siiski vajame digitaalmaailmas mõningaid piiranguid ja takistusi, sest me ei ole veel avastanud teist teed autorite kohaseks tasustamiseks; kuid need päevad on loetud.
Thomas Wise
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Proua juhataja, Euroopal on rikas ja mitmekesine kultuuripärand, mis rikastab meie elu ka majanduslikult, mitte ainult esteetilisest küljest. Nagu öeldud, moodustab kultuuritööstuse sektor 2,6% ELi SKTst. Sektori kasv on kiirem kui majandusel üldiselt ja see annab tööd rohkem kui viiele miljonile inimesele.
Need on kolm väga selget põhjust, miks komisjon peaks oma käed eemal hoidma, kui me ei taha, et kultuuri tabab sama saatus nagu kalandust ja põllumajandust. Siiski kasvab aasta-aastalt ELi filmitööstuse kaubandusdefitsiit Ameerika Ühendriikide suhtes, sest Euroopa vaatajad eelistavad Ameerika toodangut Euroopa omale. Viimaste näitajate alusel oli kõnealuse defitsiidi suurus ainuüksi ühel aastal 7,2 miljardit Ühendkuningriigi naelsterlingit.
Riikliku rahastamise lootuse piirangutest vabana on kuus peamist Ameerika Ühendriikide filmikompaniid näidanud 2006. aastal 42,6 miljardi USA dollari suurust käivet, samal ajal on, Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse aruandele tuginedes, Euroopa filmitööstuse üldine olukord halvenemas. Selle põhjus on, et subsiidiumid ja õigusaktid ei inspireeri kunstnikke, vaid toidavad bürokraate ja parasiite.
Christofer Fjellner
(SV) Interneti esilekerkimise ja laienemisega on kultuuri võimalused põhjalikult muutunud. Minu arvamuse kohaselt on need arengud olnud igati positiivsed. Kultuur on muutunud elujõulisemaks, demokraatlikumaks ja laialt levivaks. Hoolimata sellest keskendub käesolev Euroopa arutelu küsimustele, mida Internet peaks kultuuritegevusse kaasatud inimestele looma. See on ebaõnnestumine.
See ei ole öeldud selleks, et kultuuril ei ole väljakutseid. Sellised väljakutsed on näiteks autoriõiguste rikkumine ja ebaseaduslik failijagamine. Suur osa käesolevast raportist käsitleb samuti nimetatud probleeme. Euroopas ringleb praegu nende küsimustega tegelemiseks mitmeid ettepanekuid. Kahjuks on paljudel juhtudel vähe tähelepanu pööratud meie põhiõigustele ja kodanikuvabadustele. Näiteks üks võib-olla kõige vastuolulisem ettepanek näeb praegu ette kohaldada autoriõiguste rikkujate suhtes Internetile juurdepääsu keelamist.
Ma kasutaksin võimalust tungivalt paluda kolleege toetada minu esitatud raporti parandusettepanekut. Lühidalt, minu ettepanek rõhutab Interneti positiivset rolli kultuuris ja demokraatias, kuid samuti on vastu mõttele keelata üksikisikutele Interneti kasutamise võimalus. Võitluseks autoriõiguste rikkumise ja failijagamisega peab rakendama proportsionaalseid karistusi, mis austavad põhiõigusi ja -vabadusi. Üksikisikute juurdepääsu keelamine Internetile on minu arvates eneseväljendamise ja informatsiooni saamise vabaduse jäme rikkumine ja ka kõike muud kui proportsionaalne. Internet on rohkem kui koopiamasin või filmide ja muusika ebaseadusliku levitamise kanal. See on vaba kõnelemise, informatsiooni ja suhtlemise tegevusväli.
Minu noorema venna jaoks on Internet sama loomulik nagu televiisori vaatamine või vahetunni ajal kooli mänguväljakul lobisemine. Ja kas me kavatseme kehtestada samalaadsed piirangud, kui autoriõigusi rikutakse muul viisil? Mitte ammu, minu ülikoolipäevil, kopeerisid paljud tudengid õnnetuseks ebaseaduslikult kursusematerjale, kuid karistada neid raamatute lugemise või artiklite kirjutamise keelamisega oleks selgelt ebamõistlik käitumine. Kauplusest toitu varastanud isikul ei ole keelatud piima osta ja jalgratta varastanud isikul ei ole keelatud tänavat kasutada. Seega ärgem tehkem mingeid rumalaid otsuseid vaid selle tõttu, et need rikkumised tehti Internetis. Tänan teid.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Tänan teid, proua juhataja. Daamid ja härrad, sooviksin samuti esmalt õnnitleda raportööri, härra Bonot, kultuuritööstust käsitleva raporti puhul, mis hõlmab suurt hulka küsimusi, millele vastust on otsitud.
Soovin lühidalt kommenteerida ühte aspekti, mida pean prioriteetseks: info-, kommunikatsiooni- ja digitaaltehnoloogia ühiskonnas kerkivad pidevalt esile tootmise ja jaotamise uued vormid, mis avab uued võimalused tootjatele, loovtöötajatele, kunstnikele ja tarbijatele. Tekkinud uues kontekstis on peamine leida uued tasakaalustatud eeskirjad, mis ühendavad loovisikute õigused kodanike juurdepääsuga nimetatud kultuuriväärtustele.
Lisaks panustavad kultuuritööstus ja loovisikud, sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, oma kahetise kultuurilise ja majandusliku rolli tõttu nii kultuurilise mitmekesisuse edendamisesse kui ka uute töökohtade loomisesse ja majandusarengu võimalustesse, ning arvestades, et need on meie majanduse ühe dünaamilisema sektori osa, tuleks loovsektorile antavat abi käsitleda investeeringuna. Sellepärast peaks Euroopa poliitikate prioriteet olema elukestva õppe edendamine, mis on kasvulava loovisikutele ja sünergia tekkimisele sektori äriühingute ja õppeasutuste vahel.
Bernard Wojciechowski
(PL) Proua juhataja, lubage mul üle anda õnnitlused selle tähtsa kultuuri käsitleva raporti puhul. Jean Monet'le omistatakse ütlus, et kui ta peaks kõike otsast alustama, siis alustaks ta kultuurist. Euroopa kirjapandud ajalugu ulatub kahe ja poole aastatuhande taha, ja kui rikas ja erinev on selle sisu. Kultuur on meie tsivilisatsiooni arengu märkimisväärne osa. Kultuuriga seotud tööstusele paremate tingimuste loomisega seotud tegevusi peab toetama. Oleks hea, kui leiduks vahendeid moodsate raamatukogude võrgustiku väljaarendamiseks Poolas, pidades silmas inimesi, kes ei saa lubada endale raamatute ostmist. Varssavis leidub veel linnaosi, kus puuduvad korralikud akadeemilised lugemisruumid. Raamatukodudevaheline vahetussüsteem ei tööta. Teaduslike töödega tutvumiseks peavad noored inimesed sõitma kesklinna. Eeskujuks võiks võtta Ameerika Ühendriikide raamatukogusüsteemi. On vaja vahendeid kohalike raamatukogude arendamiseks, mis annaks võimaluse juurdepääsuks vajalikele materjalidele ja võimaldaks nii inimestel ennast harida.
Ma ei ole täielikult nõus raporti põhjendusega T. Loovuse alustala on rahvuslik identiteet ja keel. Nüüdisaegne Euroopa kultuur oli alles tärkamas, kui Dante ja Petrarca alustasid kirjutamist itaalia keeles. Euroopa tsivilisatsiooni arengu põhjuseks on alati olnud inimisiksuse piiride avardumine, selle vaimne areng ja asjaolu, et rahvad on kasutanud seda oma kollektiivse elu sisu rikastamiseks.
Paul Rübig
(DE) Proua juhataja, volinik, meie kõigi jaoks on kultuur eriti tugev ja majanduslik tegur, kuna Euroopas annab see mitme miljardi suuruse käibe, selles osalevad miljonid töövõtjad ja eelkõige on kõnealuses valdkonnas aktiivsed paljud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, kes on rahva seas loominguliselt ja innukalt tegusamaks muutumas.
Minu jaoks on oluline, et kultuuri liikumapanevatel jõududel on soodsaim juurdepääs uutele digitaalsetele ja audiovisuaalsetele väljendusvormidele. Tähtis on võimalus tutvustada end asjaomasele vaatajas- ja kuulajaskonnale ja töötada välja elukestva õppe uued tooted, eriti kuna kõnealused uued ja innovatiivsed vahendid on täpselt need, mis vastavalt arendavad ja edendavad loovaid andeid.
Mary Honeyball
Proua juhataja, avaldan suurt tänu härra Bonole, kelle raport tõstab esile loov- ja kultuuritööstuse tähtsa rolli ning eriti nende kasvava osa meie majanduses.
Enamik teist teab, et ma esindan Londonit, mis loomulikult on üks Euroopa loomingulisi keskusi. Sellest tulenevalt olen ma tõesti väga teadlik hüvedest, mida loovtööstus on võimeline piirkonna jaoks tootma. London on kultuuriliselt mitmekesine ja vohav oma loovuses, sest kultuuritööstus esindab Londoni majanduse märkimisväärset sektorit. Ma tervitan väga soojalt soovitusi toetada loov- ja kultuuritööstuse jätkusuutlikkust ning kasvu.
Sellele vaatamata on üks põhjus muretsemiseks, millele on täna õhtul juba vihjatud ühe teise raporti arutelu käigus. Nimelt see, et kuigi kõnealuses majandusharus töötab väga suur arv naisi, ei ole loovtööstuse juhtpositsioonidel just väga palju naisi, ja ma väga loodan, et me oleme suutelised tegelema sellega tulevaste arutelude käigus.
Ewa Tomaszewska
(PL) Proua juhataja, resolutsiooni projektis juhitakse tähelepanu sidemele õitsva kultuuritööstuse ja artistide piiriülese liikuvuse vahel; see asjaolu nõuab komisjonilt tungivalt toodete ja teenuste loojate siseturu kohta rohelise raamatu koostamist, mis annab võimaluse võrrelda kõnealuse valdkonna saavutusi. Raportis rõhutatakse kultuuri rolli ühenduse poliitikavaldkondades, samuti kultuurihariduse rolli isiksuse ja identiteeditunde arendamisel.
Loovus ja kaasatus lisandväärtuse loomisesse on tegurid, mis määravad kultuuritööstuse tähtsa majandusliku rolli. Selle tegelik panus majanduse arengusse, eriti muusika- ja kirjastamise sektoris, ületab mitmekordselt kultuuri arendamiseks tehtavad kulutused. Ma õnnitlen raportööri.
Tomáš Zatloukal
(CS) Kultuuritööstus on lisandväärtusega teenuste, mis on dünaamilise ja teadmuspõhise majanduse aluseks, peamine tootja. Kultuuritööstus on tähtis tööandja loovtegevuse valdkondades, mis annavad silmatorkava panuse konkurentsivõimelisema Euroopa Liidu tekkimiseks. Käesolevat olukorda peegeldavad üleskutsed toetada kultuuri- ja loovtööstust paremate kutseoskuste, hariduse ja koolitussüsteemide kaudu, otsides eelkõige võimalusi anda kõikide haridustasandi kultuuri- ja kunstiteaduse õpilastele professionaalne koolitus.
Ma toetan liikmesriikidele suunatud üleskutset lülitada ettevõtluse õpetamine riiklikesse kesk- ja kõrghariduse programmidesse, eriti humanitaar-, kunsti- ja kultuurivaldkonnas. Vajalik on ka edasi arendada kunstiõppe diplomite vastastikust tunnustamist. Ka mina palun komisjoni kõigis siseturu, konkurentsi, kaubanduse, äritegevuse ja teadus- ja arendustööga seotud poliitikavaldkondades rohkem arvestada kultuurisektori erilise iseloomuga.
Ruth Hieronymi
(DE) Proua juhataja, ma sooviksin nüüd ja igaveseks välistada kõik valearusaamad. Käesolevas raportis ei ole juttu kellelegi mis tahes viisil juurdepääsu takistamisest Internetile. Kultuuri- ja hariduskomisjon on selle ühehäälselt tagasi lükanud.
Raportis käsitletakse tasakaalustatud suhte saavutamist avatud juurdepääsuga Interneti ja intellektuaalomandi kaitse vahel ning selles osas seisab meie ees veel palju lahendamata ülesandeid, tuleb leida vahendid mõlema eesmärgi arvestamiseks. Seetõttu paluksin eriti järgida sellist lähenemisviisi ka hääletusel.
Nicodim Bulzesc
Proua juhataja, ma hindan käesolevat raportit, kuid soovin teha mõned märkused.
Kultuuritööstuse teema on tihedalt seotud kultuuri majandusliku väärtuse teemaga. Praegu käsitletakse kultuuri kui vahendit majanduskasvu kiirendamiseks ja paljud uurimused rõhutavad praegu kultuuritegevuse majanduslikku mõju. Selles kontekstis meenutan 2006. aastal erakonsultandi, KEA European Affairs, teostatud uurimust Euroopa kultuurimajanduse kohta, milles esitati kultuurisektori kohta muljetavaldavaid andmeid; siiski on need numbrid vaieldavad, sest nimetatud uurimus käsitles "kultuurina” ka MP3 mängijaid, mobiiltelefone ja reklaami.
Seetõttu me tunneme, et keskendumine sellistele majandusaspektidele võib tekitada arusaamatust ning tähtsad asjad, nagu loovus ja kunstilise väljenduse potentsiaal, jäävad tahaplaanile, kui need ei osutu piisavalt kasutoovaks.
Ma olen kultuuripoliitika poolt, mis toetab kultuurilist mitmekesisust, kunstilist loovust ja üksikisikute ning kogukondade kunstilise väljenduse potentsiaali arendamist, ma arvan, et kõiki neid suuniseid peame oma edasises tegevuses meeles pidama.
Ján Figeľ
komisjoni liige. - (SK) Ma olen huviga kuulanud arutelu. Loomulikult on raport iseenesest väga huvitav ja, nagu ütles komisjoni esinaine proua Batzeli, kujutab mitmes mõttes stiimulit komisjonile, liikmesriikidele ning kultuuri- ja loovtööstuse maailmale.
Ma arvan, et põhiline teema või peaeesmärk on saada kõikehaarav ettekujutus, mis võimaldab need stiimulid tähelepanu keskpunkti asetada ja rajada soodne keskkond loovusele, innovatsioonile, kultuurile endale ja kultuuri staatusele meie ühiskonnas ning meie suhetes.
Lubage mul lisada vaid paar sõna. Me ei saa eksisteerida majanduseta, kuid kultuur on see, mis annab tähenduse meie suhetele ja identiteedile ning see määrab ära väärtused, mis meid ühenduses liidavad. Nii vastan ma neile, kes muretsevad selle pärast, et tänapäeval nähakse kõike läbi majanduse mõistete ja väljendatakse rahalises väärtuses. Kultuur on midagi rahast enamat, kuid on oluline näha seda loova varandusena, sellena, mis loob töökohti ja aitab kaasa majanduse arengule. Enamikul juhtudel on kultuuri puudumise tagajärg mitte ainult majanduse, vaid ka poliitikate ja ühiskonna mandumine. Seetõttu on kultuuri puudumisel palju tagajärgi.
See on põhjus, miks ma tunnen heameelt laialdase toetuse üle loovusele ja innovatsioonile, mis avaldub Euroopa Komisjoni 2009. aasta ettepaneku suhtes tehtud ettepanekutes. Ametlik ettepanek on juba parlamendis ja ma loodan, et õigusloomeprotsess jõuab varsti selle vastuvõtmiseni ja ettevalmistuste tegemiseni loovuse ja innovatsiooni Euroopa aastaks.
Kokkuvõtteks soovin öelda paar sõna piraatluse vastase võitluse kohta. Ma usun, nagu paljud teist täna siin, et me peame saavutama tasakaalu ühest küljest kultuurile juurdepääsu ja selle kättesaadavuse, kommunikatsiooni- ja kultuurivõimaluste ning teisest küljest intellektuaalomandi õiguste kaitse vahel. Me peame võitlema intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastu, sest sageli on see väiksemate ja nõrgemate ettevõtete pankrotistumise põhjuseks. Selline on Euroopa Komisjoni seisukoht. Üks võimalus kõnealuse probleemi käsitlemiseks on teha seda hariduse kaudu: teadlikkuse tõstmine intellektuaalomandi õiguste kaitse tähtsusest ja vabaduste austamine. Teine võimalus on kokku kutsuda ja organiseerida kõik asjaomased isikud või kõnealuse valdkonna eest vastutavad isikud ning saavutada nendevaheline koostöö, et anda panus pingutustesse intellektuaalomandi õiguste kaitsel, arendades samal ajal juurdepääsu tänapäevaste elektrooniliste sidevahendite võrgustikule. Lõppude lõpuks, tegime sellekohase ettepaneku esimest korda oma hiljutises elektrooniliste sidevahendite võrgustiku ja teenuste reformimise ettepanekus (telekommunikatsiooni pakett) ja samasugune on Euroopa Komisjoni seisukoht võitluses piraatlusega. Loomulikult peavad liikmesriigid ise palju ära tegema.
Sellega olen ma kõik vajaliku öelnud, tänan teid. Loodan jätkuvale koostööle.
Guy Bono
raportöör. - (FR) Proua juhataja, volinik, ma arvan, et me ei tohiks unustada, mida soovime saavutada. Hoolimata sellest, mida mõned erapoolikud uurimused tahavad meid uskuma panna, ei ähvarda meie kultuuri need 13% eurooplastest, kes ebaseaduslikult laevad alla kultuurilist sisu, mulle tundub, et seda ohustab meie kultuuri koondumine mõne suure rühma kätesse, mis hävitab meie mitmekesisuse ja seega meie kultuuripärandi rikkuse.
Toon teile vaid ühe näite helisalvestiste kohta. 95% kogu levitatavast muusikast pärineb neljalt suurelt plaadifirmalt. Ma usun, et on oluline tagada tegelik valikuvõimalus tarbijate jaoks ja on vajalik garanteerida sisu mitmekülgsus väga kontsentreeritud turul, kus peamised innovatsiooni ja loovuse eest vastutajad on väikesed, mitte suured. Volinik, te kõnelesite VKEdest, soovitades läbi viia sellekohane uurimus, ja ma pean seda tõeliselt huvitavaks mõtteks.
Komisjoni antud luba Sony ja BMG ühinemiseks on täielikult vastuolus Euroopa poliitikaga, mis on suunatud muusikatööstuses tegutsevate VKEde toetamiseks, mis loovad rohkem töökohti kui suurettevõtted ja esindavad selles sektoris 99% turuosalistest ja 80% innovatsioonist. Seetõttu näib, et on tungiv vajadus toetada kultuurisektori mitmekesisust, mis on tõeline kasvumootor ja üksikisikute arenemise vahend.
Lõpetuseks ütlen, et kultuuriline mitmekesisus teeb selle rikkaks ja mitte vastupidi.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval, 10. aprillil 2008.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
John Attard-Montalto  
kirjalikult. - Kultuuril ja loovusel on keskne roll Euroopa kodakondsuse edendamisel. ELi tulevastes poliitikavaldkondades tuleb arvesse võtta nii kultuuri kui loovust.
Euroopa kultuuri majandusliku külje analüüsi spondeeris komisjon ja ilmnesid tähtsad andmed. Selgus, et kultuur üldises mõttes annab tõepoolest majandusse suurema reaalse panuse, kui esialgu arvati.
Viis aastat tagasi hinnati kultuurisektori panuse suuruseks 2,6% RKTst. 2004. aastal töötas kõnealuses sektoris 3,1% ELi aktiivsest rahvastikust. Kultuurilise tegevuse ja majanduse omavahelist seotust Maltal ja Gozol saab hinnata riikliku statistikaameti hiljutise, 2007. aastal läbi viidud uurimuse alusel, mis hõlmas kokku 5086 osalejat, kes õppisid 34 tantsukoolis.
Nimetatud tantsukoolid andsid tööd 109 inimesele ja teenisid peaaegu 400 000 eurot majanduskasumit. Kogutulu ületas ühe miljoni euro piiri.
See on vaid üks näide tõestamaks kultuuriliste tegevuste tähtsust majandusele.
Neena Gill  
kirjalikult. - Minu piirkond, Lääne-Midlands, on juhtival kohal loovtööstuste arendamises, praegu töötab meil selles sektoris rohkem kui üks inimene kümnest. Piirkond on üks multikultuursemaid Ühendkuningriigis ja tõestab, et konkurentsieelis kultuurilise mitmekesisuse poolest muutub loovuse ja innovatsiooni allikaks.
Siiski peab EL tegema tugevama panuse kultuuritööstuste toetamiseks, ergutades töökohtade loomist kõnealuses valdkonnas, et astuda vastu ELi traditsiooniliste tööstusharude ümberpaigutamisele areneva majandusega riikidesse.
On vaja ühiselt tegutseda ja osutada seitsmenda raamprogrammi, struktuurifondide ja ELi Sotsiaalfondi kaudu suuremat rahalist toetust alustavatele ettevõtetele ja kultuuritööstustes tegutsevatele VKEdele. See rakendab paremini Euroopa ettevõtjate ja töötajate oskused ja anded, et tagada sektori edasiseks arenguks vajalikud oskused. Suurema innovatsiooni ja ettevõtluse heaks peab EL toetama loomingulisust.
Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastal peaksime samuti tunnustama kultuuritööstuste tähtsust teadlikkuse tõstmiseks ja arusaamiseks teistest kultuuridest, seega nende tähtsust sotsiaalse ühtekuuluvuse loomiseks. Samamoodi võib Euroopa oma kultuurilisest mitmekesisusest suurt majanduslikku kasu saada.
Eija-Riitta Korhola  
kirjalikult. - (FI) Ma soovin tänada raportööri raporti eest, mis nii asjatundlikult käsitleb kultuuritööstuste mitmetahulist olemust ja nendega seotud peamisi probleemseid valdkondi. Arutledes kultuuritööstuste staatuse üle Euroopa ühiskonnas tuleb meeles pidada kahte peamist põhimõtet.
Esiteks peame mõistma kultuuri tähtsust inimeste elukvaliteedile. Kultuuritooted parandavad heaolu. Ühendus tunnustab eurooplaste põhiõigusi saada haridust, mis hõlmab ka inimeste õigust kultuurile. Seega räägime põhilistest kodanikuõigustest.
Teiseks peame mõistma, kui tähtis on kultuur neile, kes seda toodavad. Paljudele ei ole töö ainult kirg, vaid elatis. Oma töö eest õiglase tasu saamine on põhiõigus. Seadusandjate kohustus on tagada neile inimestele töötamiseks keskkond, kus nende õigusi maha ei suruta. Kultuur ei teki loojateta ja kui neid ei tasustata nende töö eest, siis seab see piirangud kultuurilisele edenemisele.
Kultuuritööstusi käsitlevad õigusaktid, nagu intellektuaalomandi õiguste kaitse ja sellega seonduvad õigused, peavad seetõttu alati olema suunatud kultuuri kahe sotsiaalse mõõtme tasakaalustamisele. See nõuab seadusandjalt teatavat tundlikkust. Tuleb tunnistada, et kultuuritööstus on väga eriline sektor ja vajab seetõttu väga erilist õiguslikku staatust.
Ilmselt on kultuuritööstustele peamine väljakutse infotehnoloogia. Täiesti selgelt on tehnoloogia ja infoturu arengud neile kasulikud, kuid samal ajal vajavad nad uute süsteemide kasutamise korral kaitset.
Samuti peab komisjon võtma viivitamatult meetmeid intellektuaalomandi, kultuuri ja majanduse omavaheliste seoste selgitamiseks. Peamine väljakutse seisneb selles, kuidas tagada kõigile kultuuritööstuse õiguste valdajatele ja igale üksikisikule tehtud töö eest õiglane ja õige tasu, samal ajal tagades tarbijatele valikuvõimaluse ja lihtsa juurdepääsu kultuuritoodetele.
Marianne Mikko  
kirjalikult. - Kuna materiaalsete kaupade tootmist üha mehhaniseeritakse ja kasutatakse allhanget, siis pühendab rohkem inimesi Euroopas oma anded kultuurikaupade tootmisele.
Euroopa Komisjoni tellitud KEA uurimus alahindab silmnähtavalt kultuuritööstuste panust meie majandusse ja ühiskonda. Kui rahaliste väärtuste tootmisega võib kultuurivaldkonnas otseselt seotud olla ainult 3,1% ELi aktiivsest rahvastikust, siis nende mõju avaldub peaaegu kõikides meie elu aspektides.
Popkultuur kannab kultuurilisi ja sotsiaalseid sõnumeid. Muusikud ja näitlejad aitasid kaasa rohelise majanduse laine vallandumisele. Muusika ja kino on võimsad abivahendid rahvastevahelise mõistmise ja Euroopa väärtuste edendamisel. Kultuuritööstused olid ülekaalukad vajaduse loomisel uute tehnoloogiate, digitaalplatvormide järele.
Seepärast on eluliselt tähtis, et Euroopa kultuuritööstused oleksid elujõulised. Kõigepealt peame tagama, et loovisikud saavad ära elada oma loovuse abil. See tähendab, et peame loovisikutel võimaldama levitada oma tööd nii laialdaselt kui võimalik, kartmata selle kuritarvitamist vahendajate või tarbijate poolt.
Selles näen ma jätkuvalt käesoleva raporti juhtmotiivi, mille eest tänan raportööri ja kolleege, kes panustasid oma mõtteid.
