Uus mitmeaastane finantsraamistik konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (arutelu jätkamine) 
President
Jätkame nüüd arutelu Salvador Garriga Polledo raporti üle, mis käsitleb uut mitmeaastast finantsraamistikku konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel.
François Alfonsi
(FR) Austatud president! Salvador Garriga Polledo raport on põhjalik tulevikku suunatud ülevaade ja ma avaldan talle tänu ning kiidan teda tehtud töö eest.
Selles raportis nõutakse rohkem vahendeid, et liit saaks paremini Lissaboni lepingus sätestatud eesmärke ellu viia. Seal tõstatatakse jõuliselt omavahendite küsimus ning sellest lähtuvalt ka küsimus selle kohta, kas meie institutsioonile on antud vabadus oma põhjapaneva poliitilise tegevuse jaoks, milleks on hääletus eelarve üle. Raportis tehakse ettepanek ühiste poliitikameetmete laiendamise ja suurendamise kohta, pidades eeskätt silmas ühtekuuluvuspoliitikat, mis on minevikus palju kaasa aidanud sellele, et teha Euroopa Liit eeskujuks rahvastevahelise koostöö ja teineteisemõistmise alal, ning võib seda ka edaspidi teha.
Kui võtame kuulda Euroopa Parlamenti, siis tulevase mitmeaastase finantsraamistikuga saab ühtekuuluvuspoliitika liikuda tänu piirkondade vahekategooria loomisele uude etappi. Sellest lähtuvalt teeme ettepaneku selles fondis uue paketi loomise kohta, mis tugevdab võrdseid võimalusi kõikide Euroopa territooriumide vahel vaatamata nende majanduslikule minevikule või nende ebasoodsale olukorrale rohkem arenenud piirkondadega võrreldes ning vaatamata sellele, kui haavatavad nad on praeguse majanduskriisi või muude kriiside tõttu, mis võivad tulevikus tekkida.
Eri Euroopa Liidu piirkondade ühetekuuluvus on keskse tähtsusega strateegiline eesmärk, millest sõltub kogu Euroopa tulevik. Esitatud ettepanekud on samm õiges suunas ja kui nendest lähtutakse, siis saab sellega luua kindla aluse tuleviku jaoks.
Austatud president! Hääletusel Salvador Garriga Polledo raporti üle on vaja teha lihtne valik. Tuleb valida Euroopa, mis liigub edasi, ning selle valiku teevad inimesed, kes usuvad oma poliitilisest kuuluvusest sõltumata kõik Euroopa tulevikku.
Ilda Figueiredo
(PT) Austatud president! Praeguse euroala ränga majanduskriisi ajal, mille põhjuseks on neoliberaalne poliitika ja solidaarsuse ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse puudumine, on vastuvõetamatu, et ei propageerita Euroopa Liidu ning selle rahaliste vahenditega seotud poliitikameetmetest loobumist ja nende muutmist.
Majandus- ja sotsiaalkriisi ajal on üks meie tähtsamaid ülesandeid leida uus mitmeaastane finantsraamistik, millega suurendada oluliselt liidu majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eelarvet ajal, kui riikide kohustuslikud panused vähendatakse kõige enam 10%ni käsil olevast projektist, seda eeskätt kõige suuremates majanduslikes raskustes olevate riikide puhul. Selles finantsraamistikus tuleb võtta kohustused investeeringute tegemiseks, avalike teenuste jaoks, tootmise toetamiseks, õigustega töökohtade loomiseks ning vaesuse, sotsiaalse ebavõrdsuse ja kõikide diskrimineerimise vormide, eriti just soolise diskrimineerimise kaotamiseks. Samuti on vaja edendada rahu, koostööd ja arenguabi ning kärpida oluliselt kulusid, mis on seotud sõjaväega ja esindustega välisriikides.
Kõikidel nendel põhjustel on raport meie arvates väga kaugel sellest, mida on vaja, et luua parem ning õiglasem tulevik Euroopale ja Euroopa kodanikele.
Juhataja
Head kolleegid! Ma arvan, et te kõik mõistate, kui ma väljendan istungit juhatama hakates oma kahetsust ja jahmatust Jorge Semprúni surma pärast, kes suri alles paar tundi tagasi 87-aastasena.
Jorge Semprúnit mälestades meenutame inimest, kes oli vang Buchenwaldi koondus- ja hävituslaagris, kes võitles natsivägedega Prantsusmaal ning Franco diktatuuri vastu minu kodumaal Hispaanias.
Samuti meenutame väljapaistvat poliitiliselt pühendunud kirjanikku, kes tegi kaasa meie Euroopa raamatuauhinna programmis ning kes oli ka innustavalt euroopameelne poliitik.
Leinan teda nii kolleegi kui ka hea sõbrana ning palun, et president Buzek annaks ta perele ja Hispaania valitsusele edasi meie südamlikud kaastunde- ja toetuseavaldused, milles suhtes olen kindel, et me kõik neid jagame.
(Aplaus)
Lorenzo Fontana
(IT) Austatud juhataja! Kahtlemata ootab meid ees üks Euroopa Liidu majandusajaloo kriitilisemaid hetki. Just sel põhjusel mängib parlamendikomisjon, mille me selle aasta jooksul luua suutsime, kindlasti väga tähtsat rolli.
Meil ei ole mingeid eelarvamusi, mis räägiksid eelarve suurendamise vastu, aga oleme sellegipoolest arvamusel, et on vaja uurida lähemalt võimalusi kärbete tegemiseks. On selge, et peame kärpima Euroopa eelarvet, sest kahjuks ei kasutata Euroopa rahalisi vahendeid alati õigesti. On täiesti võimalik, et just selle pärast, kuidas neid vahendeid kasutatakse, ei usugi paljud Euroopa kodanikud enam sellesse, et Euroopa Liit end õigustab.
Juhiksime teie tähelepanu näiteks eri rahalistele vahenditele, mis laienemispoliitika jaoks eraldatakse - vahetevahel ei tea me, kuhu need vahendid lõpuks välja jõuavad. Mida võib öelda nende äraarvamatute summade kohta, mis on kulutatud integratsioonile, kuid millega on nii vähe saavutatud? Samuti on olemas mõned vooruslikud piirkonnad, mis ei kasuta neid vahendeid. Need aga antakse siis teistele piirkondadele, mis neid kasutada ei suuda või mis kasutavad neid siis väga kehvasti või mitte eriti seaduspäraseks otstarbeks.
Kutsume üles pöörama sellele probleemile võimalikult palju tähelepanu ja astuma vajalikke samme, muu hulgas rangeid meetmeid võttes, et Euroopa saaks oma usaldatavuse tagasi.
Frank Vanhecke
(NL) Austatud juhataja! Nähtavasti pean piirduma vaid paari tähtsama märkusega.
Esiteks see, et vaatamata raporti mahukusele ei leia ma sellest ühtegi paremat ettepanekut raha säästmiseks ELi struktuurides, näiteks minu arvates täiesti ülearuste Euroopa institutsioonide kaotamisega, nagu Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee ning veel mõned erisugused Euroopa asutused. Samuti ei ole tehtud ühtegi katset esitada küsimusi selle kohta, kas Euroopa jaoks ei oleks arukam piirduda vaid mõne hoolikalt määratletud tähtsama ülesandega. Hoopis vastupidi.
Teiseks jooksevad mul judinad üle selja, kui kuulen korduvalt ettepanekuid, et EL peaks omaenda maksud kehtestama või emiteerima Euroopa riigivõlakirju, mis varem või hiljem tuleb kellelegi tagasi maksta. Loomulikult on raportis esitatud väide, et sellised meetmed ei suurenda meie kodanike maksukoormust, täielik vale ning kõige halvemat sorti pettus. Lisaks sellele ohustaks see veelgi enam viimaseidki jäänuseid järelevalvest ja kontrollist, mis liikmesriikidel on Euroopa institutsioonide ohjeldamatut raharaiskamise üle.
Need on peamised põhjused, miks ma ei saa seda raportit mingil juhul toetada.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Austatud juhataja! Probleemid, mille lahendamisega Euroopa Liit hetkel tegelema peab, nõuavad kindlat ja püsivat vastust ELi tasandil. 2020. aasta strateegia ongi vastus nendele probleemidele. See vahend loodi Euroopa majanduse taastamiseks ja tugevdamiseks. Täna esitatud raport asetab 2020. aasta strateegia järgmise mitmeaastase finantsraamistiku keskmesse koos uue olukorraga, mis tuleneb Lissaboni lepingus sätestatud pädevusvaldkondadest ja poliitikameetmetest.
Ajal mil paljud liikmesriigid peavad tegema oma eelarvetes raskeid kohandusi, peab ELi eelarve, millest 95% kasutatakse investeerimiseks, looma kõrgetasemelist Euroopa lisandväärtust. Raport nõuab kahe ülitähtsa Euroopa poliitikameetme - ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika - jätkamist vähemalt nende praegusel tasemel. Rahaliste vahendite eraldamine nende poliitikavaldkondade raames peab põhinema uutel kriteeriumidel, mis tagavad vahendite nõuetekohase kasutuse maksimaalse tõhususe saavutamiseks ning vastavuse tagamiseks lähenemis- ja ühtekuuluvuskriteeriumidega.
Ka transpordi- ja energiapoliitika vajab täiendamist. Rahaliste vahendite eraldamine teadus- ja arendustegevuse jaoks Euroopa ja liikmesriikide tasandil peab tagama kõikide Euroopa poliitikavaldkondade arengu. Seitsmeaastane periood, välja pakutud uus struktuur ja suurem paindlikkus annavad lisakindlust rakendamiseks ning muutuvate prioriteetidega kohanemiseks. Stabiilsuse nimel on vaja ELi eelarvevahendite süsteem ümber mõelda, et asendada praegused riiklikud panused Euroopa omavahenditega.
Euroopa Ülemkogu seadis alles hiljuti kaugeleulatuvad eesmärgid ELi arengu teemal. See sama ülemkogu peab leppima sellega, et 5% eelarve suurendamine, mida raportis soovitatakse, on miinimumtingimus nende eesmärkide saavutamiseks. Tulevase mitmeaastase finantsraamistiku rakendamiseks peab olema paigas majandusjuhtimissüsteem, mis tagaks Euroopa poliitikameetmete rakendamiseks vajaliku finantsstabiilsuse. Tänan raportöör Salvador Garriga Polledot!
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Austatud juhataja! Soovin alustada oma sõnavõttu, tänades raportööri ja kõiki 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjoni (SURE) liikmeid. Eelkõige tahan kiita neid sihikindluse eest, mida nad viimase aasta jooksul üles näitasid, et tagada parlamendi enamuse nõusolek ja toetus raportile, mille me täna esitame. Raport on tegevuskava, millest Euroopa Liit peab lähtuma, kui tahame saavutada püstitatud poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed eesmärgid ning kui tahame saada jagu katsumustest, mille ees me tulevatel aastatel seisame. See on stsenaarium, mida peame järgima, et kriisist üle saada ning tagada arukas, jätkusuutlik ja integreeritud majanduskasv, nagu on sätestatud Euroopa 2020. aasta strateegias.
Kui nõustume, et Euroopa Liidu väärtus on palju suurem kui liidu 27 liikmesriigi kogusumma. Kui pooldame kvaliteetset ja vastutustundlikku põllumajandust. Kui tahame saavutada aastatuhande arengueesmärgid. Kui tahame aidata oma naabritel Vahemere piirkonnas liikuda demokraatia suunas. Kui tahame investeerida edasi teadustegevusse ja uuendustesse. Kui tahame jätkata võitlust kliimamuutuste vastu ning investeerida haridusse, väljaõppesse ja Erasmuse toetustesse. Kui usume ikka veel ühtekuuluvuspoliitikasse kui vahendisse säästva arengu ning meie riikide vahelise solidaarsuse tagamiseks. Ja kui toetame ikka veel näiteks üleeuroopalisi energia- ja transpordivõrke. Lühidalt - kui tahame ikka veel rohkem Euroopat, siis peame nõudma suuremat Euroopa Liidu eelarvet.
Seepärast hoiatamegi selles raportis, et ilma piisavate rahaliste vahenditeta ei saa me püstitatud eesmärke saavutada. Me teame, et mõned nõukogu liikmed ei ole nõus eelarve suurendamisega - nii palju oleme siin vähemalt näinud. Nad ei pooldanud seda ka majandusbuumi ajal. Nüüd ütlevad nad, et see on kriisi pärast, aga nad tahtsid kärpeid ka siis, kui me praeguse finantsperspektiivi üle läbirääkimisi pidasime. Seepärast tahame nõukogult teada, et kui nad ei ole nõus eelarve suurendamisega, siis milliseid eesmärke ei taha nad saavutada?
Selles raportis ei too me ainult esile poliitikameetmeid, mida me saavutada tahame. Me näitame ka seda, kuidas neid rahastada ning algatame arutelu omavahendite teemal. Selle aruteluga, mille eesmärk on teha lõpp netomaksjate võltsarutelule, tahame ilma annetusteta ja ilma eranditeta rahastamist, mis oleks ka õiglane. Esitasime eri võimalused selle tegemiseks, aga ma eelistan neist ühte konkreetset, ja volinik Lewandowski teab väga hästi, millist ma mõtlen. Pean silmas finantstehingute maksu või siis nn Robin Hoodi maksu, nagu seda paljudes riikides nimetatakse. Selle maksuga oleks võimalik koguda 200-300 miljardit eurot. See maks karistab spekulante ning see sunniks maksma kõiki neid, kes meie rahaga spekuleerides kasumit teenisid. See maks suurendaks läbipaistvust ning vähendaks finantsspekuleerimist. Kõige tähtsam on aga see, et see ei mõjuta meie kodanikke, sest see sunnib just neid, kes on süüdi selle kriisi tekkimises, oma liialemineku eest maksma.
Palume teilt tegelikult ainult ühte asja: et te oleksite nõudlikumad. Tahame seda teilt selleks, et Euroopa projekt jätkaks samal teel ega jääks seisma, sest see läheks meile maksma meie tuleviku.
Alexander Alvaro
(DE) Austatud juhataja! Ma sündisin Euroopa Liidus 1975. aastal ja sellest ajast peale on see minu poliitilist elu kujundanud. Seepärast olen ma nüüd veelgi kurvem, et pean teile selles asjas pettumust valmistama.
Kui räägitakse eelarve suurendamisest, siis tuleb liikuda arutelus edasi vahendite õige kasutamise juurde. Kuigi raport tundub ambitsioonikas, kuna seal üritatakse saada täiskogul toetust suurima võimaliku häälteenamusega, ei ole see minu arvates praegusel kujul piisavalt ambitsioonikas oma eesmärkide ja püüdluste poolest.
Põllumajandus- ja struktuurieelarved on jäänud puutumata. Samas tahetakse aga rohkem raha teadus- ja arendustegevuse jaoks. Ainus vastus, mis täiskogule pähe tuleb ja mis raportis esitatakse, on nõuda rohkem raha, aga samas ei ole selgelt öeldud, kust see raha tulema peaks. Meile küll räägitakse liidu omavahenditest, aga puudub määratlus selle kohta, mis need tegelikult on.
Kui inimesed oleksid mõelnud põhjalikult struktuurireformidele, siis oleksid nad võinud teha näiteks nii, nagu David Cameron soovitas, ja minna nõukogu ette ning öelda, et rahastamine tuleb külmutada, kuid nõuda samal ajal ka seda, et kasutamata vahendeid peab saama järgmisesse eelarveaastasse üle kanda, et neid saaks jätkuvalt elujõuliste projektide elluviimisele kulutada ning raha säästa.
ELi tulevast elujõulisust ei tohi mõõta komakohtadega. Seepärast olen üpris pettunud raportis selle praegusel kujul.
Derk Jan Eppink
Austatud juhataja! Täna hommikul tuli Joseph Daul jooksuga siia täiskogu istungile, et rääkida sellest, kui väga on vaja ELi eelarvet suurendada, aga ta jooksis nii kiiresti, et hakkas hingeldama ja pidi rääkimise lõpetama. See peegeldab väga hästi arutelu mitmeaastase eelarve üle.
ELi eelarve on fikseeritud, see on ligikaudu 1% ELi SKPst. Komisjon ja parlament ütlevad, et sellest ei piisa ja raha on juurde vaja. EL ei suuda aga olemasolevat raha ära kulutada. Piirkondlikes ühtekuuluvusfondides jäävad miljardid eurod kulutamata. Osa rahast tuleb liikmesriikidele tagasi anda. Miks on teil vaja rohkem raha, kui te isegi seda raha kulutada ei suuda, mis teil olemas on?
Meil on siin parlamendis aga ka mõned Pavlovid, näiteks Martin Schulz, Joseph Daul, Guy Verhofstadt, kes nüüd kõik läinud on. Nad jooksid minema, selle asemel et öelda siin näiteks, et eelarve peab olema suunatud kvaliteedile, mitte kvantiteedile, kasutades piirkondlike ja ühtekuuluvusfondide vahendeid ainult vaesemate liikmesriikide jaoks. Sellega säästaks 30% nende fondide vahenditest, mida saaks investeerida uuendusse ja tulevikku suunatud poliitikameetmetesse. Aga ma olen kindel, et ELi Pavlovid jooksevad aasta lõpu poole taas vastu kiviseina, milleks on ELi nõukogu.
Isabelle Durant
(FR) Austatud juhataja! Nagu juba öeldi, on selge, et riigieelarvete olukord on keeruline eri põhjustel, millest mõned on sarnased ja mõned hoopis teistsugused, kuid mida kriis kõikidel juhtudel halvemaks muudab. Eelarveolukorraga on vaja tegeleda kõikides meie liikmesriikides olenemata sellest, milline enamus on valitsuses võimul.
Meil on kaks võimalust. Üks võimalus on see, et me kõik tegutseme omaette ning üritame kulud ja tulud omavahel klappida, ülistades mõnel juhul ranget kokkuhoidu kui meedet omaette, nagu ma olen kuulnud, tehes suuri kärpeid riigi kulutustes ja sotsiaalsetes hüvedes, mis olukorra meie kodanike jaoks veelgi halvemaks teeb.
Mina olen aga hoopis teise võimaluse poolt, nimelt selle poolt, et ühendaksime oma eelarvepingutused, muudaksime eelarvega seotud solidaarsuse reaalsuseks ja võtaksime kasutusele omavahendid, milles ka finantstehingute maks tähtsat osa mängib. See ongi selle eelarve täiendavuse eesmärk, mida me selle konverentsi stiilis aruteluga saavutada tahame. Tegime nõukogule selle kohta ettepaneku juba lepitusmenetluse ajal ja kordasime seda ka selles raportis.
Me kõik - Euroopa Liit, liikmesriikide parlamendid ja valitsused - peame koostööd tegema, et leida võimalus oma kulutuste ja eelarvega seotud plaanide ühendamiseks. Me ei saa kahte head asja korraga: me ei saa teha kärpeid ja samal ajal infrastruktuuri investeerida. Ei ole võimalik vähem panustada, kuid rohkem tagasi saada. Ma arvan, et see konverentsi stiilis dialoog valitsuste, Euroopa Liidu, riiklike parlamentide ja Euroopa Parlamendi vahel on õige viis, kuidas taastada usaldus Euroopasse nii praegu kui ka pikemas perspektiivis.
Cornelis de Jong
(NL) Austatud juhataja! See on väga halb raport, mis tuleks otsekohe prügikasti visata. Praegu peavad inimesed igal pool leppima karmide kokkuhoiumeetmetega ning seepärast on sõnaseletamatult pöörane asjaolu, et teeme siin Euroopa Liidus ettepaneku, et meil on vaja veel rohkem raha kulutamiseks. Kui mõelda sellele, kuidas me käitume, selle asemel et võiksime hoopis teistmoodi käituda: lõpetada raha raiskamise, lõpetada jalgrattateede ja söögikohtade rahastamise riigis nagu Holland. Peaksime keskendama oma struktuurifondid kõige vaesematele riikidele ja kõige uuenduslikematele projektidele, mis on üleeuroopaliselt tähtsad kõikides liikmesriikides.
Raporti järgi peaks kõik jääma nii, nagu on. Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi jaoks küsiti raha juurde, struktuurifondide reformi kohta ei ole mingeid ettepanekuid tehtud ning mitte kusagil ei ole tehtud konkreetseid ettepanekuid tõhususe tõstmise kohta. Parlamendil peaks häbi olema, eriti aga just Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioonil ja Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioonil. Pange tähele, et kui Hollandis jätab Mark Rutte kabinet haiged ja vaesed oma saatuse hooleks, siis siin täiskogul on need samad rühmad kohe valmis raha kulutama. Kodus innustavad nad küll kokkuhoiumeetmete võtmist, aga Brüsselis loobivad nad raha igas suunas. See on häbiväärne!
Claudio Morganti
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Tahan rõhutada selle tähtsa raporti mitut tähtsat aspekti, alustades Euroopa Liidu tulusüsteemist.
Nüüdseks on selge, et praeguses süsteemis on liiga palju vasturääkivusi, millest kõige tuntum on Ühendkuningriigi korrektsioonimehhanism. Sellest ajast peale on lisatud veel teisigi korrektsioone ja kompensatsioone, mis on teinud ELi tulusüsteemi täiesti ebaõiglaseks ja üpris läbipaistmatuks.
Nüüd oleks juba parem liikuda otsese tulusüsteemi suunas, mille aluseks on ainult liikmesriikide sisemajanduse koguprodukt või siis ühise ja ühtlustatud tulusüsteemi suunas, nagu käibemaks. Loomulikult ei tohi Euroopa kodanike maksukoorem suureneda ning samuti ei tohi Euroopa asendada maksupoliitikat liikmesriikides, mis peavad jääma selles valdkonnas täiesti iseseisvaks.
Raport sätestab eri prioriteedid, millest mõned on tähtsad ning teised jälle vähemtähtsad, kuid igal juhul on need väga kulukad. Rahaliste vahendite kogumiseks saame kasutada selliseid vahendeid nagu projektide võlakirjad ja eurovõlakirjad, mida tuleb aga äärmiselt rangelt hallata, et ei tekiks veel suurema võla kogumise ohtu, mis oleks katastroofiline.
Euroopa Parlamendi liikmetena saame anda otsese panuse Euroopa rahanduse parandamiseks. Peame lõpuks valima parlamendi töö jaoks ühe kindla koha, millega säästaksime igal aastal kümneid miljoneid eurosid. See ei ole demagoogia, vaid lihtne...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Diane Dodds
Austatud juhataja! See, kuidas Guy Verhofstadt pilkas Tema Majesteedi valitsust, kui jagas meiega oma arvamust selle kohta, miks Inglismaa peaks ELile veel rohkem raha ja veel rohkem võimu andma, on järjekordne näide sellest ilmsest põlgusest, mida paljud täiskogu liikmed Ühendkuningriigi ning tema riikliku valitsuse ja ta kodanike vastu tunnevad. Guy Verhofstadt unustas mainida, et Ühendkuningriik saaks hoida kokku muudes valdkondades. Ettevõtted, mis on sunnitud kulutama 30 miljonit Inglise naela, et tagada vastavus ELi määrustega, saaksid säästa selle raha sellega, et võtavad kontrolli Euroopalt tagasi. Ühendkuningriigi kalurid oleksid väga õnnelikud, kui nad saaksid endale need 3,3 miljardit Inglise naela, mis nad püügist saadud tulust kaotasid, kui EL lubas teistel riikidel Ühendkuningriigi territoriaalvetes püüdma hakata.
Volinik, te väidate, et Euroopa eelarve ei dubleeri riigieelarvet. Kuid seda ei saa lahutada liidu kodanike reaalsest elust. Hetkel maksab Ühendkuningriik eelarvesse 6,4 miljardit Inglise naela ja see summa tõuseb kümne miljardi Inglise naelani, kui tagasimakse kaotatakse. Ainus võimalus sellise summa maksmiseks on tõsta makse, vähendada teenuseid, koole...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Othmar Karas
(DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Peame esitama endale viis küsimust.
Esiteks: millist eelarvet on vaja 2020. aasta majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia jaoks?
Teiseks: millist eelarvet vajab rahaliit?
Kolmandaks: milline on meie potentsiaal säästmiseks?
Neljandaks: millist eelarvet on vaja Euroopa Ühendriikide jaoks?
Viiendaks: millist rolli peaks mängima Euroopa 2020. aasta strateegia? Kas me tahame üldse mingit rolli mängida?
Meie Euroopa Parlamendis suhtume oma kohustustesse tõsiselt. Väljendame end lihtsalt. Meil on Austrias kõnekäänd, et kui sa raha ei maksa, siis bänd ei mängi. Me tahame saavutada oma eesmärgid, kanda oma kohustusi, lahendada probleeme ja täita oma lubadused. Rohkem ülesandeid, rohkem konkurentsivõimet, rohkem jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohti, rohkem teadustegevust ja täiendavat integratsiooni ei ole võimalik saavutada vähema rahaga, ilma finantsläbivaatamiseta, ilma olemasolevate väljamaksete hindamiseta ja ilma omavahenditeta.
Rohkem Euroopat loob ka potentsiaalseid säästmisvõimalusi liikmesriikides. Rohkem Euroopat suurendab samuti tõhusust ning see on meie vastus globaliseerumise, tuleviku ja riigivõlaga seotud probleemidele.
Mida me tahame? Me ei taha eelarvet külmutada. Igaüks, kes tahab eelarvet külmutada, kahjustaks sellega Euroopat ning vähendaks meie võimet täita kohustusi, mis meil on meie kodanike ees. Tahame kehtestada finantstehingute maksu omavahendina, leppida meie ees olevate katsumustega ja pidada kinni aluslepingust, mitte pead liiva sisse peita. See on meie strateegia. Paneme asjad liikuma ja hääletame selle raporti poolt.
Ivailo Kalfin
(BG) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Salvador Garriga Polledo raporti põhiteema ei ole rahandus, vaid poliitika. Soovin tänada teda ja samuti Jutta Haugi ning kõiki kaasparlamendiliikmeid komisjonis selle eest, et nad terve aasta jooksul tehtud töö vältel peamiselt just sellest arusaamast lähtusid. Rahalised vahendid on ainult vahend eesmärkide saavutamiseks. Kõige tähtsamad on just poliitikameetmed ning seda tuleb rõhutada ka järgmist finantsraamistikku arutades.
Me kõik teame, et eelarveid kärbitakse kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides. See jätkub ka tulevatel aastatel. Need kärped on osa pingutustest, et kriisist välja tulla. Me ei tohi aga unustada, et kriisist välja tulemisel on ka Euroopa aspektid, nagu majandusarengu kava, finantsturgude reguleerimine selle kriisi taasesinemise ärahoidmiseks, praegu arutlemisel olevad Euroopa Liidus majandusjuhtimise meetmed ning ELi meetmed, mille ainus eesmärk on teha riiklikke meetmeid palju tõhusamaks. Seepärast ei ole sobiv, et riiklikud meetmed kriisile ja selle tagajärgedele lahenduse leidmiseks Euroopa meetmetega konflikti satuvad.
Euroopa Liidus osalemine annab lisandväärtust. Lisandväärtus ja solidaarsus ei ole tühjad sõnad. Selgitada Hollandi maksumaksjatele, et nende panust Euroopa Liitu suurendatakse, ei ole sama, mis selgitada Bulgaaria või Poola põllumajandustootjatele, et toetus, mida nad saavad, on kolm korda väiksem ja et nad on kohustatud konkureerima samal konkurentsiturul. Ei ole lihtne süüdistada Kreeka maksumaksjaid, kelle elu on hetkel väga raske, sest Euroopa rahandussüsteem sai alles paar aastat tagasi Kreekalt suure summa raha.
Solidaarsusel on konkreetsed aspektid. Need aspektid on seotud ka Euroopa Liidu prioriteetidega tulevateks aastateks. Teadus-, energia-, transpordi- majandusjuhtimise- või digitaalsete tehnoloogiate sektoris ei ole võimalik saavutada mingit läbimurret, kui neid sektoreid ei toetata ühiste Euroopa poliitikameetmetega.
Peame mõtlema ka sellele, kuidas muuta praegust Euroopa eelarvet. Eelarves on varusid ja nende kasutamist on vaja nõuda. Toon teile ühe näite. Neid varusid ei saa teha saadavaks näiteks sellega, et kõik energiatõhususe, transpordi ja muu taolisega seotud poliitikameetmed või eesmärgid ühendatakse ühtekuuluvuspoliitikaga. Olemasolevate programmide rahaliste vahendite kärpimine ei tähenda seda, et meil ei ole vaja uusi rahalisi vahendeid, kui tahame seada Euroopa Liidule uusi eesmärke, et eurointegratsioon annaks tõelist lisandväärtust ka maksumaksjatele, kes jälgivad õigusega igat senti, mis Euroopa eelarvesse läheb.
Seepärast peame vaatama Euroopa eelarvet ka osana ühtsest süsteemist nii majandusjuhtimise tagamiseks kui ka ühisraha haldamiseks. Praegu arutlemisel olevast eelarve suurendamisest vähemalt 5% ei piisa kõikide nende probleemide lahendamiseks. Seepärast peame esitama ka küsimusi Euroopa projektide võlakirjade, eurovõlakirjade ning muude rahastamisvahendite kohta.
Marit Paulsen
(SV) Austatud juhataja! Pean ütlema, et kõigi aastate jooksul, mis ma olen siin parlamendis olnud, on 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjoni tehtud töö kõige meeldivam ja tulevikku vaatavam, mis on seni tehtud. Lühidalt on see kõige nauditavam - see on tõesti hea töö. Selles on olemas kõik vajalik ja positiivne Euroopa tuleviku jaoks.
Isiklikult olen aga väga mures selle pärast, mida me ei teinud, ja selleks on prioriteetide seadmine. Arvestasime kõikide uute probleemidega, aga ka kõik vanad probleemid jäid alles. Kõigi nende probleemide lahendamine ei pruugi olla võimalik. Oleksime pidanud seadma prioriteedid. Oleksime pidanud olema palju rangemad prioriteetide seadmisega, kuid kõige murettekitavam on selles kontekstis asjaolu, et me jätsime prioriteetide seadmise nõukogu hooleks. See ei tõota tuleviku jaoks midagi head, kallid kolleegid.
Martin Callanan
Austatud juhataja! Rahvas, Euroopa maksumaksjad, kes teevad kõvasti tööd ja teenivad reaalselt seda raha, mida nii paljud siin on agaralt valmis kulutama, tahavad, et Euroopa teeks vähemat ja et Euroopa teeks seda paremini. Nad tahavad kokkuhoidlikku Euroopa eelarvet, mille puhul on arvestatud asjaoluga, et me elame tahes-tahtmata perioodil, mida iseloomustab kokkuhoid. Nad tahavad, et Euroopa keskenduks väga piiratud arvule valdkondadele, kus Euroopa saab tõepoolest lisandväärtust anda ning jätaks kõik ülejäänu liikmesriikide teha. Kahjuks ei ole selles raportis tehtud ühtegi sellist ettepanekut.
Teeme ühe asja selgeks! Ettepanek suurendada eelarvet 5% on täiesti vastuvõetamatu ja nn omavahendite idee on sama vastuvõetamatu. EL tahab sellega lihtsalt rohkem võimu haarata. Eelarvet on vaja ajakohastada. Raha tuleb paigutada ümber programmidesse, mis annavad reaalset kasu tulevikuks, mitte ei varja minevikus tehtud vigu. Euro päästmise rahastamine peaks jääma tegelikult nende riikide kanda, mis tahtsid ise algusest peale euroga ühineda. Neid meist, kes selle vea tegemise eest hoiatasid, ei tohi sundida nüüd selle parandamisse panustama.
Parlamendikomisjonil oli võimalus paljusid nendest asjalikest ja tulevikukindlatest ettepanekutest käsitleda, aga nad otsustasid seda võimalust mitte kasutada. Nad ei teinud midagi nendest asjadest ja täiskogu peaks selle raporti tagasi lükkama.
László Surján
(HU) Austatud juhataja! Meie ees olev raport on vist üks selle perioodi tähtsamaid raporteid. Euroopa Parlament on esimene institutsioon, mis esitas oma arvamused järgmise seitsme aasta kohta, võttes seejuures aga täielikult arvesse komisjoni õigust teha ettepanekuid. See on aga ainus võimalus, kuidas vältida skandaali, mis on seotud meie nõusoleku andmise õigusega, mis kohustaks meid lükkama tagasi nõukogu ettepaneku. Seega teavad kõik meie partnerid, mida Euroopa Parlament tahab, ja nad saavad seda oma seisukohtades nii palju kui võimalik arvesse võtta.
Soovitan oma kallitele kaasparlamendiliikmetele kahte dokumenti, mida tasuks lugeda enne kritiseerimisele mõtlema hakkamist. Need dokumendid on Lissaboni leping ja kõne all olev raport ise. Omavahendite toetamine ei ole midagi enamat või midagi vähemat kui see, mis on sätestatud Lissaboni lepingus. Minu arvates on sõnum, et Euroopa eelarvet on vaja veidi suurendada, väga oluline. Veidi selles mõttes, et seda 5% muudab pisut ka inflatsioon, mis tähendab, et me ei räägi ebatavalisest suurendamisest. Asi ei seisne kulutuste suurendamises põllumajandus- või ühtekuuluvuse valdkonnas, vaid asjaolus, et neid kulutusi ei saa vähendada.
Horvaatia ja Ungari päritolu kirjanik Miklós Zrínyi, kes elas 1600. aastatel, ütles omal ajal türklastest rääkides, et ungarlastele ei tohi liiga teha. Tema sõnadest lähtudes ütlen nüüd, et ärge tehke liiga põllumajanduspoliitikale ja ärge tehke liiga ühtekuuluvuspoliitikale, sest need, kes nendele poliitikavaldkondadele liiga teevad, ei tee liiga ainult ungarlastele, rumeenlastele ja slovakkidele, vaid kõikide Euroopa riikide kodanikele. Mida väiksem on valijaskonna toetus poliitikule, seda rohkem peab ta viitama kodanikele. Arvan, et meie, kes me suure poliitilise võimu toetust naudime, esindame ka kodanike huvisid, ja see on ainus põhjus, miks me ütleme, et põllumajanduspoliitikale ja ühtekuuluvuspoliitikale ei tohi liiga teha.
Derek Vaughan
Austatud juhataja! Soovin tänada raportööri ja esimeest raporti koostamisel tehtud töö eest! Tänane arutelu selle raporti üle näitab, et nõukogus hakatakse vaidlema mitme teema üle, kaasa arvatud üldise eelarve suurendamise, Ühendkuningriigi tagasimakse ja omavahendite küsimuse üle. Kui aus olla, siis peale Ühendkuningriigi tagasimakse küsimuse, mille puhul Ühendkuningriigist pärit parlamendiliikmete vähemust esindab vaid üks parlamendiliige, olen ma veendunud, et parlament üritas saavutada teatud kompromisse.
Selliste pikkade, keeruliste ja tähtsate raportite puhul on kompromissid peaaegu vältimatud, aga mul on sellegipoolest mõnede kompromisside üle hea meel. Mul on hea meel kompromissi üle, mis käsitleb järgmise finantsperspektiivi kestust ja struktuuri. Mul on hea meel näha ka ühtekuuluvuspoliitika puhul saavutatud kompromissi. Minu arvates on ühtekuuluvuspoliitika väga tähtis, kui tahame ELis 2013. aasta järel töökohti luua ja majanduskasvu tagada. Seepärast vajame ühtekuuluvuspoliitika jaoks piisavat rahastamist, mille tase oleks vähemalt võrdne praeguse tasemega ja tulevikus võib olla kõrgemgi.
Kui tahame, et järgmine finantsperspektiiv oleks kodanike jaoks oluline, peavad selles olema kesksel kohal töökohad ja majanduskasv. Selle pärast vajame lisaks tugevale ühtekuuluvuspoliitikale ka poliitikameetmeid teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks meie ülikoolides ja VKEdes. Selle pärast vajab 8. raamprogramm tulevikuks piisavat rahastamist. Samuti peame investeerima Euroopa Liidus infrastruktuuridesse, nagu transport, energia ja lairibaühenduste parandamine paljudes maapiirkondades. Samuti ei tohi unustada maapiirkondi endid.
Kõigi nende töökohtade loomise ja majanduskasvuga seotud poliitikameetmete rakendamiseks on vaja rakendusmehhanisme. Vajame ka partnereid.
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Riikka Manner
(FI) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Kõigepealt tahan tänada raportööri suurepärase raporti ning väga hea töö eest 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjonis. Üks tulevase finantsraamistiku põhieesmärke on luua vahendeid, selleks et viia ELi 2020. aasta strateegia välja rohujuurte tasandini. Raportis jõutakse järeldusele, et ilma tugeva ja vastupidava eelarvega ühtekuuluvus- ja põllumajanduspoliitikata ei ole selle eesmärgi saavutamine võimalik. Ühtekuuluvuspoliitika ei ole näiteks ainus käega katsutav vahend, millega saame uuendusi arendada ning töökohti ja majanduskasvu luua. Vajame reformi, aga saame seda ka nendes poliitikavaldkondades rakendada.
Sellest lähtuvalt kutsun teid üles, volinik, tagama, et tulevasel finantsperioodil säiliksid nii regionaal- kui ka põllumajanduspoliitika eelarvete praegune tase vastavalt parlamendi seisukohale. Lisaks sellele on mul hea meel, et raportis on mõeldud ka piirkondadele, kus tingimused on eriti keerulised, nagu põhjapoolsed hõreda asustusega piirkonnad. Tulevasel finantsperioodil on ka neil oma täiendavaid eelarveid vaja.
Peter van Dalen
(NL) Austatud juhataja! Euroopa jaoks on märksõnaks usaldus. Euroopa institutsioonid ja eeskätt Euroopa Parlament peavad taastama kodanike usalduse. Kuidas seda saavutada?
Esiteks mitte rohkema Euroopaga või rohkema rahaga Euroopa jaoks, vaid parema Euroopaga, mis annab lisandväärtust. Samuti ei tohi Euroopa sekkuda sellistes valdkondades nagu sport või turism, millega liikmesriigid väga hästi ise toime tulevad.
Teiseks tuleb suunata ühtekuuluvusfondi vahendid tõesti vaestele Euroopa piirkondadele. 50% läheb ikka veel rikastele liikmesriikidele, nagu Saksamaa ja Prantsusmaa. See on vastuvõtmatu! Kui me selle probleemi lahendame, saame piirata seda ülearust raha raiskamist ja saame isegi mingit puhaskasu.
Kolmandaks investeeringud tulevikukindlasse põllumajandusse ja tööstusesse. Salvador Garriga Polledo raport ebaõnnestus. Kõik visati ühte suurde patta kokku ja meie kodanikelt oodatakse, et nad selle supi nüüd ära sööksid. Head isu, aga vaadake ette, et te selle kätte ei lämbu!
José Manuel Fernandes
(PT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Soovin kiita raportööri suurepärase töö eest, mille tulemusel valmis raport, mis annab meile hea lähtepunkti mitmeaastase finantsraamistiku koostamiseks ning mis on komisjonile ja nõukogule suur proovikivi.
See on nõudlik, kuid samal ajal ka realistlik raport. Loodan, et kõik institutsioonid on teinud oma järeldused finants-, majandus- ja sotsiaalkriisist, mis ei taha ikka veel lõppeda. Minu jaoks on igatahes selge üks järeldus. Ainult ühendatud Euroopa, mis näitab üles solidaarsust ja tugevdatud, ühtlustatud ning lähenevat majandusjuhtimist, suudab lahendada edukalt meie ees seisvad poliitilised probleemid.
Vajame rohkem Euroopat ja paremat Euroopat! Peame eelistama ühenduse meetodit, mitte valitsustevahelist meetodit. Peame suurendama eelarvet.
Euroopa 2020. aasta strateegia asjus jõuti kokkuleppele ning selle prioriteedid on selged ja selle eesmärgid on mõõdetavad. Sellest saab järgmise finantsperspektiivi teejuht. See strateegia on aga edukas ainult siis, kui on olemas eelarve, mis vastab selle tegevustele ja eesmärkidele. Seepärast on mitmeaastases finantsraamistikus vaja rahalist toetust, millest piisab Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks ja kohustuste täitmiseks. Ka ühtekuuluvuspoliitika on solidaarsuse põhimõtte tulemus. On oluline, et see ühtekuuluvus oleks majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ning et see lähendaks vaesemaid piirkondi teistega.
Olen seetõttu arvamusel, et ühtekuuluvuspoliitika ja ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) rahastamine peab jääma edaspidi vähemalt praegusele tasemele. Samuti on oluline liikuda sellise mitmeaastase finantsraamistiku suunas, mille puhul üle 80% vahenditest tuleb mujalt kui riigieelarvetest.
Kinga Göncz
(HU) Austatud juhataja! Kriisi tõttu oleme sunnitud vaatama läbi nii riigieelarved kui ka Euroopa Liidu eelarve, et suurendada nende tõhusust ning uurida lähemalt, kuidas need meie eesmärkide saavutamisele kaasa aitavad ja kui palju need Euroopa lisandväärtust annavad. Tahan rääkida valdkonnast, mida täna veel mainitud ei ole. Pean silmas koostööd justiits- ja siseasjade valdkonnas, mis viidi Lissaboni lepinguga liikmesriikide pädevuse alt üle ELi poliitikameetmete tasandile. Meie tahet teha selles valdkonnas edusamme peab peegeldama ka järgmine eelarveperiood.
Igal juhul on vaja rahalisi vahendeid üpris põhjaliku Stockholmi programmi jaoks. Euroopa vajab haritud sisserändajaid, kes saabuvad Euroopasse kooskõlas määrustega ning ühise rändepoliitika kohaselt, mille jaoks on olemas piisavad vahendid. Põhja-Aafrika sündmused juhtisid taas tähelepanu ühise Euroopa rändepoliitika tähtsusele ning näitasid vajadust rahaliste vahenditega toetatud integratsiooni ja Euroopa solidaarsuse järele.
Viimase paari kuu jooksul on tulnud ilmsiks ka asjaolu, et meie ühiste väärtuste, mittediskrimineerimise põhimõtte ning inimõiguste kaitsmine nõuab samuti kaitset ja vahendeid, et peame lihtsustama erakorraliste olukordade lahendamiseks ette nähtud vahendite kasutamist ja et meil on vaja omavahendeid parema, tugevama ning ulatuslikuma Euroopa loomiseks eelseisval perioodil.
James Elles
Austatud juhataja! Tänan raportööri kogu töö eest, mis ta ära tegi! Üksmeele saavutamise seisukohast on see suur saavutus. On kolm valdkonda, milles ma olen muudatuste poolt.
Esiteks vajame pikemas perspektiivis viieaastast finantsperspektiivi. Kui 2020. aasta strateegia on tõepoolest nähtud ette seitsmeaastaseks perioodiks, siis peab järgmine strateegia olema tingimata nähtud ette viieaastaseks perioodiks.
Teiseks ei ole tehtud piisavalt tööd selle nimel, et saada kinnitav avaldus kulude kohta. Need, kes väidavad, et Euroopa tasandil on vaja rohkem raha, saaksid oma seisukohta paremini kaitsta, kui me teaksime absoluutse kindlusega, kuhu see raha tegelikult läheb.
Viimaks soovin öelda vastuseks Guy Verhofstadtile, et ei ole arukas tõsta esile mõnda konkreetset liikmesriiki, kui eelarvesse teeb netomakseid mitu liikmesriiki. Nõuan tungivalt, et liikmesriikide netomaksetele tuleks kehtestada ülempiir, mis oleks protsent SKPst, sest tulevikule mõeldes on ebarealistlik eeldada, et liikmesriigid annavad oma nõusoleku, kui nende netopanused kahekordistuvad ajal, mil võetakse suuri kokkuhoiumeetmeid.
Markus Pieper
(DE) Austatud juhataja! Eelarve suurendamist 5% saab selgitada kulutustega Euroopa välisteenistusele, piirivalvele, terrorismivastasele sõjale, arenguabi suurenemisele, teadusuuringute toetamisele ja riikidevahelistele infrastruktuuriprojektidele. Üldiselt on see parlamendi taotlus täiesti õigustatud, kuid Salvador Garriga Polledo raportiga jätab parlament ühe võimaluse kasutamata. Oleksime palju usaldusväärsemad, kui näitaksime, kus Euroopa saab olla tõhusam ning kus on võimalik raha säästa.
Kindlasti kuulub sinna juurde suur arv väga kulukaid iseseisvalt tegutsevaid ameteid ning samuti põllumajandus, kus mõned liikmesriigid ei ole ikka veel suutnud võtta kasutusele turu jaoks sobivamat kindlasummaliste pindalatoetuste süsteemi. Struktuuripoliitika tulevikku käsitleva raporti koostajana tahan lisada, et siin peaks olema lisatud ka Euroopa ühtekuuluvuspoliitika. Õnneks on paljud piirkonnad suutnud ületada maksimaalse rahastamise künnise 75%. Kui eri Euroopa piirkondades on aga vähem vaesust, võib ka Euroopa solidaarsus väheneda. Säästetud raha oleks parem investeerida näiteks Euroopa lisandväärtuse andmisesse, sidudes arukalt struktuurifondid ja riikidevahelised võrgustikud piirialadel. See teema on hetkel arutamisel regionaalarengukomisjonis koos ettepanekuga vahekategooria loomiseks piirkondade jaoks, mille SKP elaniku kohta jääb 75% ja 90% vahele ELi SKPst, nagu on pakutud välja Salvador Garriga Polledo raportis. Võib-olla unistas Constanze Angela Krehl, kui ta arvas, et jõudsime regionaalarengukomisjonis juba kompromissi asjus kokkuleppele.
Ma ei usu, et ajutine 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjon on õige organ esitamaks soovitusi sellise vahekategooria loomise kohta. Teeme asjad enda jaoks liiga lihtsaks, kui käsitleme ka rikkamaid piirkondi lihtsalt nii, nagu vajaksid need erilist toetust. Minu arvates on see lihtsalt üleskutse raha raiskamiseks. Loobume ennast juba tõestanud toetuste järkjärgulise kaotamise või järkjärgulise toetuste andmise süsteemist, kuid ei paku enam stiimuleid. Tagame kõikide piirkondade jaoks alalise toetuse, mis on peaaegu võrdeline keskmise majandustugevuse tasemega. Euroopa regionaalpoliitikas ei ole sellise süsteemi jaoks tulevikku. Seepärast peame lõike 73 raportist välja jätma. Muidu on raport aga vastuvõetav.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel)
Elisabeth Schroedter
(DE) Austatud juhataja, Markus Pieper! Üllatav on kuulda teid ütlemas, et Constanze Angela Krehl justkui unistaks. Hääletusel hääletas regionaalarengukomisjoni liikmete enamus vahe-eesmärgi poolt. Arvan, et ka siin saame enamuse toetuse, sest enamik toetab piirkondade solidaarsust. Seepärast ongi meil seda vahe-eesmärki vaja. Mind huvitab, miks te seda enamust unistuseks nimetate.
Juhataja
Markus Pieper, kas te selgitaksite palun, miks see on unistus?
Markus Pieper
(DE) Austatud juhataja!, Elisabeth Schroedter! Nii näete teie seda teemat. Ettepanek, mille meie regionaalarengukomisjonis tegime, erineb Salvador Garriga Polledo raportis tehtud ettepanekust. Seda tahtsin esiteks öelda.
Teiseks tahan öelda, et fraktsioonides on ikka veel palju neid, kes on põhimõtteliselt vahekategooriate vastu. Teate seda ise väga hästi. Seepärast on teie küsimus minu jaoks üllatav. Ma arvan, et hoopis teie unistate, kui väidate lihtsalt, et leidsime kompromissid ning et need on ühemõttelised. Igal juhul peab regionaalarengukomisjon selle teema täiskogu istungil arutamiseks ette valmistama. Mind üllatab väga teie väga optimistlik arvamus, et meie töö on juba tehtud.
Estelle Grelier
(FR) Austatud juhataja! Arutelu Euroopa Liidu finantsperspektiivi üle tõstatab küsimusi Euroopa projekti, selle ulatuse ning selle eesmärkide kohta.
See raport on kiiduväärt, sest selles üritatakse mobiliseerida liidu eelarvevahendeid, et vastata Euroopa 2020. aasta strateegia vajadustele. Seepärast on see vastuolus enamiku liikmesriikide kitsa tulevikuvisiooniga.
Kui liikmesriigid näevad Euroopat oma rahaliste panuste seisukohalt, mida nad tahavad vähendada, ning saadava rahalise tulu seisukohalt, mida nad tahavad suurendada, siis raportis esitatakse väiteid tugevate ja integreeritud ühenduse poliitikameetmete poolt, olgu nende puhul siis tegemist juba pikemat aega kasutusel olevate poliitikameetmetega või Lissaboni lepinguga loodud uute pädevustega.
Sellest tulenevalt peaks sellest parlamendi omaalgatuslikust raportist saama lähtepunkt tulevastele aruteludele, isegi kui minu arvates kaldub see liiga väga üksmeele saavutamise ja ettevaatlikkuse poole. Euroopa eelarve suurendamine 5% oleks tõepoolest parem kui liikmesriikide eelarvekavad 2012. aastaks. Kogu selle asja juures on siiski põhiküsimus ja arvatavasti suur komistuskivi kokkuleppimine summas, mis oleks kooskõlas raportis kirjeldatud poliitikameetmetega.
Me teame, millised on kokkuhoiupoliitika negatiivsed aspektid ning kuidas need mõjutavad tööhõivet ja kuidas need jätavad järjest rohkem kodanikke meeleheitlikku olukorda. Meie kohustus on rahastada antitsüklilisi poliitikameetmeid - sealhulgas ka tugeva ühtekuuluvuspoliitikaga, Markus Pieper -, mis edendavad avaliku sektori investeeringuid ja tööhõivet kõikides Euroopa piirkondades. Rõhutan, kui tähtis on luua piirkondade jaoks vahekategooria, millega saaks tagada, et struktuurifondide vahendite assigneeringud kajastavad täpselt piirkondade majanduslikku ja sotsiaalset reaalsust.
Kokkuvõtteks tahan öelda, et peame kehtestama maksu finantsspekuleerimise vähendamiseks, mis suurendaks meie kodanike toetust hästi rahastatud Euroopale.
Gunnar Hökmark
Austatud juhataja! Kõigepealt tahan kiita raportööri selle eest, et ta tõi esile meie ees seisvad eri katsumused! Samuti toetan raporti väga selget sõnumit, millega nõutakse teadus- ja uurimistegevuse vahendite kaalukat suurendamist, sest see on üks vajalikest prioriteetidest.
Tahan öelda komisjonile, et poliitikas ja juhtimises on vaja prioriteete. Ilma prioriteetideta ei ole juhtimist. Alati on selliseid ülesandeid ja eesmärke, mis on teistest tähtsamad. Nii on see ka Euroopa Liidu eelarvega ja liikmesriikide eelarvetega. Peame suurendama teadus- ja uurimistegevuse vahendeid, kuid samuti peame suurendama teadus- ja uurimistegevuse osakaalu piirkondlikus rahastamises. Peame võtma arvesse arengut põllumajandusturgudel ning vähendama seal kulutusi.
Samal ajal ei tohi me unustada prioriteetide seadmist kõikidel tasanditel - nii Euroopa tasandil kui ka liikmesriikides. Pean ütlema, et mulle ei meeldi, kui ELi või Brüsselit rünnatakse, aga mulle ei meeldi ka see, kui liikmesriike rünnatakse, sest see vähendab liikmesriikide kulutuste tähtsust tervishoiu-, sotsiaalkindlustuse, pensionide ja haridusvaldkonnas. See ei ole ELi ja liikmesriikide konflikt. See on kestev võitlus juhtimise ja prioriteetide pärast. Kui me ei julge neid prioriteete seada, siis ei näita me üles juhtimisvõimet.
Pean ütlema, et kui me ei mõista, kui raskes olukorras on praegu liikmesriigid, siis ei mõista me ka kodanike olukorda. Peame seadma prioriteete, mitte lahendama probleeme ainult eelarvete suurendamisega. Selle pärast kutsun volinikku üles näitama juhtimisoskust, olema julge ja pidama meeles, et teadus- ja uurimistegevus, infrastruktuur...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Andrea Cozzolino
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Ees seisab hääletus väga tähtsa strateegilise dokumendi üle, mis loob kindla lähteraamistiku finantsperspektiivide jaoks pärast 2013. aastat. See algab nõudmisega eesmärkide ja vahendite vahelise sidususe järele ning nõudmisega sidususe järele Lissaboni lepingust ja majanduslangusest tuleneva Euroopa institutsioonide uue rolli ning vahendite vahel, mida otsustame üheskoos investeerida.
Selline sidusus eeldab ka korraliku vastuse andmist avalikkusele, ELi poliitikameetmetest kasu saajatele ning Euroopa sotsiaalsetele rühmadele ja tööstustele, kes nõuavad uuendusi. Tegime seda sama ühtekuuluvuse jaoks, mis on väga tähtis küsimus, et otsustada, milliseks peab Euroopa Liit tulevatel aastatel muutuma. Kogemused näitavad, et ühtekuuluvus on nüüd Euroopa projekti tähtis keskpunkt ning tähtis vara, mida kõik peavad kaitsma, kindlustama ja täiendama.
Sel puhul on eriti tähtsad just need pingutused, mis on seotud piirkondade vahekategooria loomisega, sest mitmel juhul on aastaid kestnud majanduslangus, millest oleme üle saamas, suurendanud sisemisi lõhesid, mis on suurendanud veelgi enam Euroopa vähemarenenud piirkondadele antavad tõhusa ja piisava toetuse, raiskamise vastu võitlemise ning arengupoliitika kesksele kohale toomise tähtsust.
Olen siiski seisukohal, et peame vahekategooriate ja kaitseklausli probleemidele lahendust otsima, et alustada uut etappi Euroopa ühtekuuluvuspoliitikas ning jõuda ühtekuuluvuspoliitika raames tasakaalukama ja jätkusuutlikuma arenguni, mida tahame Euroopas tulevate aastate jooksul tagada.
Frank Engel
(FR) Austatud juhataja! Euroopa Liidu 500 miljonit kodanikku moodustavad hetkel 8% maailma rahvaarvust.
2050. aastaks on see arv 5% või 6%. 2100. aastal moodustame 3% maailma rahvaarvust. Kogu see hulk eurooplasi peab jätkuvalt ülal, peamiselt riigieelarvetega, 2000 saatkonda, 27 sõjaväge, 50 ühendväge ja veel muudki. Arvan, et hetkel on Hiinas palgal täiendavad aseministrid ainult selleks, et võtta vastu kõik need suured Euroopa ministrid, kes saabuvad Pekingisse teeneid paluma ja kahepoolseid kokkuleppeid välja kauplema. Kõik see hakkab maailmale naeruväärsena paistma.
See on hullumeelne, et 8% maailma inimestest on jagatud 30 iseseisva eelarvepoliitika vahel. Põhimõtteliselt on see iseseisvus absoluutne. Euroopa haldab 2,5% või siis ühte neljakümnendikku kogu Euroopa eelarvekulutustest. Liikmesriikide panused moodustavad ühe neljakümnendiku nende riiklikest kulutustest, kuid nähtavasti on isegi see liiga palju.
Mõtleme nüüd omavahendite küsimusele või mõtleme sellele siis mingil teisel ajal. Lõpetame norimise selle 2,5% kallal riiklikest kulutustest, millega peame hoidma töös kogu masinavärki, mis on vajalik 2020. aasta strateegia elluviimiseks ja kõikide Lissaboni lepinguga võetud kohustuste täitmiseks. Meie ei koostanud seda strateegiat ja neid pädevusi - seda tegid liikmesriigid. Selle reaalsuse valguses on Salvador Garriga Polledo raport tagasihoidlik. Sellegipoolest on aga neid, kes tahaksid meile veelgi rohkem piiranguid seada ja ütlevad, et see raport on liiga nõudlik. Sel põhjusel peab täiskogu raporti vastu võtma.
Frédéric Daerden
(FR) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! See raport on väga tähtis Euroopa projekti tuleviku jaoks, kus on vaja solidaarsust ja kaugeleulatuvaid eesmärke, eriti pidades silmas eelarvekriisi, mille käes liikmesriigid hetkel vaevlevad.
Oma üliliberaalse lähenemisviisiga otsustab suurem osa riigi- või valitsusjuhtidest nõukogus äärmuslikult eelarveid kärpida ning nad on valmis ohverdama investeeringud tähtsatesse tulevikku suunatud poliitikavaldkondadesse, nagu need, mida rahastatakse Euroopa eelarve vahenditega. Olenemata sellest, mida teised parlamendiliikmed ütlevad, pidurdaks eelarve külmutamine majanduskasvu. Nagu selles üksmeele vaimus koostatud raportis soovitatakse, on vaja suurendada eelarvet vähemalt 5%, kui tahame meie ees seisvatest katsumustest üheskoos jagu saada.
Euroopa solidaarsuse juurde kuulub ka vajadus rahastada 2020. aasta strateegiat, sealhulgas selle sotsiaalseid eesmärke, mille hulka kuulub ka võitlus vaesusega. Samuti veenis raport mind selles, et Euroopa solidaarsuse tugevdamiseks on vaja luua piirkondade vahekategooriad, millega saab tagada, et ühtekuuluvuspoliitika katab õiglaselt kogu Euroopat.
Viimase näitena toon Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, mis pakub tõelist solidaarsust Euroopa töötajatele. Raport tunnustab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi väärtuslikku rolli. Mitmeaastast finantsraamistikku on vaja suurendada. Seda ei tohi vaadata kui koormat liikmesriikidele, sest Euroopa eelarve annab lisandväärtust ning edaspidi lisandub sellele ka finantstehingute maks.
Marietta Giannakou
(EL) Austatud juhataja! Lissaboni leping lõi uued pädevusvaldkonnad ja tugevdas liidu poliitikameetmeid, mida kajastab ka uus 2013. aastast kuni 2020. aastani kestev mitmeaastane finantsraamistik. Kiidan raportööri Salvador Garriga Polledot selle kõikehõlmava raporti eest, milles seatakse Euroopa jaoks poliitilised prioriteedid, mis erinevad Euroopa praegustest poliitilistest prioriteetidest!
Arvestades suurte sisemiste probleemidega, millega liit ja selle kodanikud silmitsi seisavad, ning pidades meeles liidu täiendatud rahvusvahelist rolli, jõuame arusaamiseni, et selle poliitika põhieesmärk peab olema olemasolevate sotsiaalsete, majanduslike ja piirkondlike ebavõrduste vähendamine. Kavandatud ja edukas ühtekuuluvuspoliitika kui selline annab Euroopa lisandväärtust ning on kindlasti kasulik kõikidele ELi liikmesriikidele.
Uue programmi ja uue seitsmeaastase finantsraamistiku aluseks on ELi 2020. aasta strateegia meetmed ning need on koostatud nii, et need aitaksid arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu edendades Euroopal kriisist taastuda. Need poliitilised prioriteedid ja eesmärgid peavad edendama tööhõivet, tugevdama uuendusi, teadustegevust ja majanduskasvu, aitama võidelda kliimamuutustega, parandama haridustaset, tagama sotsiaalse integratsiooni ning võitlema vaesusega. Nendele lisanduvad poliitikameetmed sisserände ja ressursside kaitsmise jaoks, et arendada juurdepääsmatuid piirkondi ja piirialasid.
Liidu eelarve on põhimehhanism liikmesriikidevahelise solidaarsuse saavutamiseks ning tugev vahend reformide elluviimiseks, mis võimaldaks mobiliseerida täiendavaid era- ja avaliku sektori vahendeid, et toetada investeeringuid, mis toimivad katalüsaatorina liidu kulutuste eksponentsiaalset mõju silmas pidades. Euroopa eelarvet on vaja suurendada ja see peab põhinema reaalsetel omavahenditel, kui tahame Euroopat, mis oleks tugev nii Euroopa kodanike kui ka muu maailma silmis. Liidu eelarve on vahend ülemaailmse ja integreeritud arengu tagamiseks ajal, mil liikmesriigid ei saa üksinda...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Sophie Auconie
(FR) Austatud juhataja! Head kolleegid! Tihti öeldakse, et raha annab sõjale hoogu. Me ei tohi unustada, et raha on aluseks ka sellisele rahumeelsele projektile nagu Euroopa Liit. Kui Euroopa kavatseb tõepoolest rakendada aluslepingutes sätestatud poliitikameetmeid, kaasa arvatud uusi poliitikameetmeid, mis on sätestatud Lissaboni lepingus, siis on vaja ka kõikide nende eesmärkide elluviimiseks vajalikke rahalisi vahendeid.
Seepärast pooldan omavahendite loomist ja finantstehingute maksu kehtestamist. Euroopa eelarve vajalik suurendamine peab käima käsikäes meie kulutuse optimeerimisest tulenevate oluliste säästudega. Loome näiteks tõelise ühise välis- ja julgeolekupoliitika, et anda Euroopale rohkem mõju maailmalaval ning ka selleks, et avaliku sektori raha võimalikult hästi kasutada.
Salvador Garriga Polledo raport on väga tähtis. See on peaaegu täielikult uuesti sõnastatud. Raportis tehakse ettepanek väga tugeva Euroopa Liidu poliitilise ja finantsraamistiku kohta. Lisaks sellele antakse raportis kahele liidu poliitikavaldkonnale õiglane koht. Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) puhul, mis on tähtis toiduga kindlustatuse ja omavarustuse tagamise jaoks, propageerib raport ÜPP eelarve uuendamist. Ühtekuuluvuspoliitika puhul, mis on rahastamisvahend piirkondliku solidaarsuse loomiseks ja piirkondliku majandusarengu edendamiseks, teeb raport ettepaneku täiustada selle eesmärke piirkondade vahekategooria loomisega, et samal arengutasemel olevad piirkonnad saaksid kasu...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Danuta Maria Hübner
Austatud juhataja! Tahan öelda paar sõna omavahendite reformi elluviimise vajalikkuse kohta. Minu arvates on ELi eelarve kohta otsuse tegemine kogurahvatulul põhineva sissetulekusüsteemi domineeriva rolli tõttu liigselt poliitiline ning palju vähem tõhususele suunatud. See soodustab nõudmisi ELi kulutuste külmutamise või vähendamise järele. See viib meid 2011. aasta eelarveläbirääkimiste kontekstis väljendatud loogika juurde, et kui me kärbime kriisi tõttu oma riigieelarveid, siis peaksime lähenema samamoodi ka ELi eelarvele.
Samas ei ole aga üldsegi selge, et täiendava omavahendiga, mis vähendaks sõltuvust kogurahvatulust, toimuks revolutsioon ELi võimekuses majanduskasvu ja struktuuriliste muutuste rahastamiseks. Alati on oht, et sama koalitsioon, mis võtab vastu eelarvet puudutava otsuse nõukogus, saab võtta sama otsuse vastu ka Euroopa Parlamendis.
Kui hoolime Euroopast, siis peaksime liikuma kaugemale finantsministrite ootuste täitmisest ning lähemale kodanike ootuste täitmisele. Brüsselist läbirääkimistelt koju naasva riikliku poliitiku edukuse aluseks ei tohiks olla sõnum, et valitsus maksab vähem ELi eelarvesse, vaid näiteks hoopis sõnum, et EL aitab väikeettevõtjatel innovatsiooniprojekte rahastada.
On selge, et see, kuidas ELi kulusid rahastatakse, peab olema täiseti läbipaistev. Seda oleks lihtsam saavutada ainult ühe maksuga, aga samuti on võimalik võtta selle sissetuleku aluseks hulk makse, mis vastavad teatud läbipaistvuse, õigluse, nähtavuse, tõhususe ja piisava ühtlustamise kriteeriumidele.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Kõigepealt tänan raportööri suurepärase töö eest! Mul on hea meel selle üle, et raportis esitatud prioriteedid on kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga ja et need seavad majanduskasvu Euroopa poliitikas kesksele kohale. Vajame rohkem Euroopat ja paremat Euroopat!
Sel põhjusel peame edendama konkurentsivõimet kõige enam toetavaid valdkondi, nagu teadusuuringud, innovatsioon ja energia. Sel põhjusel peame suurendama oluliselt teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamist, et edendada kõrgetasemelist teadustegevust igal pool Euroopas. Samuti on oluline tugevdada Euroopa teadustegevuse rahastamise süsteemi, et saavutada eesmärk, mille kohaselt teadustegevusse investeeritakse 3% sisemajanduse koguproduktist (SKP).
Uus eelarve peab edendama ka suuremat energiatõhusust ning toetama tulevase infrastruktuuri ning eelkõige just energiainfrastruktuuri rajamist, luues sellega vajalikud tingimused Euroopa tööstuse konkurentsivõime suurendamiseks. Vaja on suurendada tööstuse, eriti just väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) rolli, mis aitaks kaasa Euroopa liidripositsiooni tugevdamisele globaliseerunud maailmas.
Barbara Matera
(IT) Austatud juhataja! Tahan kiita raportöör Salvador Garriga Polledot terve aasta jooksul tehtud suurepärase töö eest, mis pälvis laiaulatusliku poliitilise toetuse! Mul on väga hea meel selles raportis edasi antud sõnumi üle, et kriisi lahendamiseks on vaja panna maksma liidu staatus ülemaailmse osalejana.
Tulevane mitmeaastane finantsraamistik peegeldab Euroopa 2020. aasta strateegias seatud eesmärke ja tugineb kindlalt Lissaboni lepingule. Selleks aga, et liidu prioriteedid oleksid tõsiseltvõetavad, on vaja sobivat rahastamist. Energia- ja transpordiinfrastruktuuri arendamine, investeeringud teadus- ja arendustegevusse, haridus ning noorsoopoliitika peavad saama uut hoogu liidu tulevastes eelarvetes. Samuti peab säilima ühtekuuluvus- ja põllumajanduspoliitika alussammaste praegune rahastamise tase.
Euroopa ja selle suured projektid satuvad vastuollu eelarveliste piirangutega riigisisesel tasandil, mis tähendab, et suurem erasektori kaasamine projektide võlakirjade või avaliku ja erasektori partnerluste kaudu on konkurentsivõime ning majanduskasvu suurendamise lahendus.
Mulle ja ka teistele Itaalia delegatsiooni liikmetele valmistab muret ettepanek regionaalpoliitikasse nn vahekategooriate lisamise kohta, sest see seaks ohtu liidu kõige nõrgemad piirkonnad. Kokkuvõtteks tahan veel rõhutada, et liidu rahastamine täielikult omavahenditele tugineva süsteemiga on ainus võimalus Euroopa Liidu tuleviku ja arengu kindlustamiseks.
Ingeborg Gräßle
(DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Koos mitmeaastase finantsraamistiku paketiga esitatakse ka personalieeskirjade reform. ELi tegeliku halduse küsimust on Salvador Garriga Polledo raporti lõigetes 125 ja 126 tegelikult väga hästi käsitletud. Volinik, palun teil olla personalieeskirjade esitamisel põhjalik! Lõppude lõpuks on see, mida me siin teeme, nagu juba üksikasjalikult arutleti, vähemalt sama tähtis kui see, kuidas me seda teeme.
Küsimus seisneb selles, millist rolli hakkab Euroopa Komisjon mängima tulevikus, kui see rakendab kõiki 2020. aasta programmi punkte, mis me täna esitasime. Tahan, et komisjon valiks enda jaoks tugevama rolli, mitte ei delegeeriks kõiki ülesandeid teistele. Seepärast on personalieeskirjade reformi kontekstis tähtis luua nende uute ülesannete jaoks vabu ametikohti, et ka komisjon ise osaleda saaks. Meil on ilmatu palju vabu päevi. Komisjoni ametnikud saavad kuni 13 nädalat palgalist puhkust. Mul on teile ettepanek, volinik: võtke mõned nendest vabadest päevadest ja suunake ümber eelarve rakendamiseks, et oleks võimalik saavutada reaalselt need eesmärgid, mida me saavutada tahame. Samuti tahan, et meile esitatakse ELi haldust käsitlev ELi 2020. aasta strateegia. Selle teemaga ei peaks tegelema ainult teie üksinda, vaid kogu kolleegium ning ka komisjoni president isiklikult.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Austatud juhataja! Soovin kiita Salvador Garriga Polledot selle eest, et tal õnnestus mitmeaastase finantsraamistiku kohta selline suurepärane raport koostada! Raport pälvis 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjonis väga tugeva toetuse. Loodan, et raportist saab tähtis lähtepunkt peatselt algavatele läbirääkimistele Euroopa Liidu uue mitmeaastase eelarve üle.
Mul on väga hea meel, et Euroopa Parlamendi liikmed otsustasid toetada minu esitatud muudatusettepanekut noorsoopoliitika meetmete tugevdamise kohta. Ajal mil just nimelt noored eurooplased majanduskriisi tõttu rängalt kannatavad, peaksime toetama kõiki algatusi, mille eesmärk on parandada noorte inimeste olukorda, eriti selliseid algatusi, mille eesmärk on parandada juurdepääsu haridusele ning nende olukorda tööturul. Seetõttu tuleks selliseid programme nagu "Aktiivsed noored” ja elukestva õppe programm, mille kulu kasusaaja kohta on väga madal ning mis on väga tõhusad, käsitleda tulevastes mitmeaastastes finantsraamistikes eraldiseisvana ja need programmid vajavad ka oluliselt rohkem rahastamist.
Samal ajal tahan kiita ettepanekut ühtekuuluvuspoliitika kõrge rahastamise taseme säilitamise kohta. Ühtekuuluvuspoliitika ei ole tähtis ainult Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks, vaid selle põhiülesanne on tugevdada eurointegratsiooni ja solidaarsust, vähendades selleks sotsiaalseid, majanduslikke ja territoriaalseid erinevusi, mis Euroopa Liidus kahjuks ikka veel olemas on.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Austatud juhataja! Raportöör alustas oma sõnavõttu väga olulise lausega, öeldes, et peame kombineerima traditsioonilised Euroopa Liidu poliitikavaldkonnad meie uute prioriteetidega. Kumbki neist ei suuda ilma teiseta toimida. Selles kontekstis tahan toetada raportis esile tõstetud visiooni ühisest põllumajanduspoliitikast (ÜPP).
Kui lubate, siis tuletan teile meelde mõned tähtsamad ideed. Kõige olulisem neist on see, et eelseisval finantsplaneerimise perioodil peab ÜPP eelarve säilima. Euroopa põllumajanduse traditsiooniline roll ning samuti meie uued eesmärgid õigustavad täielikult selle eelarve taseme säilitamist.
Teiseks on vajadus säilitada ÜPP kahe samba süsteemi ning samal ajal teise samba raames maapiirkondi edendada, nii et see oleks tihedalt seotud Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidega.
Viimane punkt on vajadus teha tulevikus ÜPP reform, mille eesmärk on kasutada eelarvet palju tõhusamalt, ning üks võimalus selle saavutamiseks on tagada õiglane maksete jagunemine.
Zigmantas Balčytis
(LT) Austatud juhataja! Kõigepealt soovin tänada kõiki raportööre tohutu suure töö eest, mis nad ära tegid. Nüüdseks on meil olemas kindel parlamendi seisukoht selle kohta, mida ootame meie ja mida ootavad kodanikud tulevasest finantsplaneerimise perioodist. Me kõik mõistame, et peame muutma põhjalikult praeguse poliitika suunda, ning seda peegeldab selgelt ka Euroopa 2020. aasta strateegia. Peame töötama välja kindla ühise Euroopa energiaturu, tagama kogu Euroopa ühendamise transpordivõrkudega ning kaotama suured erinevused, mis eri Euroopa Liidu piirkondade vahel ikka veel olemas on. Peame ühise põllumajanduspoliitika täies ulatuses läbi vaatama, et tagada õiglus ja ühtlustatus otsetoetuste süsteemis. Läbivaatust on vaja ka paljudes muudes tähtsates valdkondades, ilma milleta ei suuda me luua konkurentsivõimelist ja tugevat Euroopat. Loomulikult on selleks vaja suuri investeeringuid, eelkõige just teadusuuringutesse. Seepärast on vaja otsida uusi rahastamisvahendeid, nagu finantstehingute maksu kehtestamine jne. Ma arvan, et...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Jan Mulder
(NL) Austatud juhataja! Üks arutelus esile kerkinud tähtsamaid küsimusi on küsimus selle kohta, mis on tegelikult Euroopa lisandväärtus. Loodan, et kui komisjon kuu lõpus oma ettepanekud esitab, selgitab ta arusaadavalt, miks mõned eelarverubriigid kindlat lisandväärtust annavad. Mulle tundub, et just seda peamegi teadma, sest alles siis saame õigustada seda, mille üle me hääletame.
Teiseks mõjutavad seda arutelu tugevalt ka arutelud omavahendite üle. Üks probleem, mis on seda arutelu rikkunud, on seotud 1984. aasta otsusega Briti tagasimakse kohta. Kuidas on see saanud küll nii kaua kesta? Leian, et Briti valitsusel kas ei tohiks olla üldse mitte mingit õigust tagasimakse saamiseks või siis teisi riike, mis on sarnases olukorras nagu Suurbritannia 1984. aastal, tuleks sama moodi kohelda. Loodan, et komisjoni ettepanekud liiguvadki selles suunas.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Austatud juhataja! Asjaolu, et keskendutakse ainuüksi sellele, kui palju kärpeid teha, mitte aga sellele, kuidas kärpeid teha või mida kärpida, ning kaugeltki mitte sellele, kuidas tulusid suurendada, on juba suur mureallikas.
Esiteks tähendab rohkem Euroopat paremat Euroopat, sest see tähendab, et liikmesriikidel on vähem majanduslikku võimu.
Teiseks peame loomulikult ka kulud üle vaatama. Peame aga olema ettevaatlikud sellega, kus me seda teeme. Üks ettepanek oleks vähendada sõjalisi kulutusi, teine ettepanek oleks vähendada Euroopa Parlamendi kohtumispaikade arvu kahelt ühele. Meie arvates on need kõige tähtsamad ettepanekud.
Kolmandaks valmistas mulle kõige rohkem muret see, kui ma nägin, kuidas volinik Lewandowski minu arvates väga rahutuks tegevalt naeratas, kui finantstehingute maksust räägiti.
See valmistas mulle muret ja ma tahan, et ta ütleks mulle, et mis moel oleks nii halb ja nii kahjustav nõuda nendelt, kes said spekuleerimisega rikkaks, et nad maksaksid kriisi eest, selle asemel et seda peaksid tegema need, kes on selles kõige vähem süüdi. Mitte teha nii, nagu tegite eile, kui nõudsite, et Hispaania peab vähendama ühiskondlikku kulutamist sellega, et vähendab kulutusi...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Alfreds Rubiks
(LV) Austatud juhataja! Soovin lugupeetud kaasparlamendiliikmetele ühte asja meelde tuletada: kui me eelarve vastu võtame, ei tohi me unustada, et Euroopa kodanikud muutuvad üha skeptilisemaks selle suhtes, mida me siin teeme. Seda silmas pidades tundub mulle, et eelarve ei ole ELi 2020. aasta programmi kaugeleulatuvate eesmärkidega piisavalt hästi kooskõlastatud. Mul on ka üks küsimus teile, volinik. Nimelt lubasite Läti põllumajandustootjatele, et selle eelarvega ühtlustatakse otsetoetused. Aga kui eelarve selle praegusel kujul vastu võetakse, siis on teil väga raske seda lubadust täita. Tahan, et kõik see, millest me rääkisime ja mille üle me arutame, vastaks ka meie valijate huvidele.
Andrew Henry William Brons
Austatud juhataja! Ma arvasin, et EL ei saa enam halvemaks muutuda, aga siis nägin seda raportit. See algab tohutu enesepettusega, sõnadega, et eurooplased on ELi suhtes senisest nõudlikumad. Noh, näiteks üha rohkem britte nõuab, et me EList välja astuksime. Võib-olla nad seda mõtlevadki. Raportis heidetakse täielikult kõrvale idee külmutada eelarve pärast 2013. aastat ning rõhutatakse, et isegi siis, kui eelarvet suurendatakse 5%, saaks sellega teha ainult piiratud panuse ELi eesmärkide rahastamiseks. Peaksime olema tänulikud ka vähemagi halastuse eest!
Lõike 166 keskele on peidetud üleskutse tagasimaksete kaotamise kohta. See on meede tänu millele Ühendkuningriigi netomakse on kõigest vastuvõetamatu, vastasel juhul oleks see täiesti ülekohtune. Nõuda, et Ühendkuningriik peab andma ELile oma suure vaevaga teenitud raha, on juba piisavalt halb, aga lõikes 169 on tehtud ettepanek, et ELil peaksid olema volitused kehtestada omaenda maksud ilma meie nõusolekuta ja kontrollita. See on lihtsalt vastuvõetamatu!
Czesław Adam Siekierski
(PL) Austatud juhataja! Jõudsime üksmeelele olulisel teemal. Meile esitatud raport on oluline jätk varasemale tööle ning selles tehakse ka ettepanekud oodatud muudatuste kohta. Stabiilsus on üks ELi poliitikameetmete iseloomujoontest ning sellest lähtuvalt tehti ettepanek säilitada ühtekuuluvuspoliitika ja ühise põllumajanduspoliitika eelarvete praegune tase.
Arengu seisukohalt palju võrdsemate võimaluste tagamine aitab oluliselt kaasa ühisturu tugevdamisele, mis annab positiivse tulemuse kõikidele ELi liikmesriikidele. Ühisest põllumajanduspoliitikast on kasu kõikidele ELi tarbijatele. Tasub meeles pidada, et vaatamata Euroopa eelarvest saadavale toetusele on põllumajandustootjate sissetulekud väga väikesed. Uued ülesanded, millega põllumajandussektor keskkonna, kliima, loomade heaolu ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni ebarealistlike läbirääkimiste tõttu tegelema peab, tähendavad põllumajandustootjate jaoks lisakulutusi. Kes maksab? Muudatuste juurde, mida me tahame, kuulub säästva ja nutika arengu rahastamise suurendamine ning suurema rõhu panemine innovatsioonile, teadusuuringutele ja haridusele.
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Georgios Stavrakakis
(EL) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Täna saadab parlament nii Euroopa Komisjonile kui ka Euroopa Liidu peaministritele selge sõnumi kuni 2020. aastani kavandatava eelarve kohta, mis vastab liidu kohustustele ja rahva ootustele.
Ühtekuuluvuspoliitika puhul on sõnum selge. Jah-sõna ühtekuuluvuspoliitikale, millele on tagatud piisav rahastamine, et aidata otsustavalt kaasa arengule, uute töökohtade loomisele ja uuendustele. Jah-sõna sõltumatule ühtekuuluvuspoliitikale. Jah-sõna kooskõlastamisele kõikidel poliitika tasanditel alates strateegilisest kavandamisest kuni rakendamiseni. Jah-sõna piirkondade toetamiseks vahekategooria loomisele. Jah-sõna erimeetmetele Euroopa saarte ja mägipiirkondade jaoks.
Kuid on ka kaks selget ja tähtsat asja, millele me ei ütleme. Ei selle poliitika igasugusele lõhestamisele eri sektorites ning viimaks ka ei stabiilsuse ja kasvu paktiga seotud sanktsioonide kehtestamisele.
Juhataja
Sellega on eelneva registreerimiseta sõnavõttude voor lõppenud ja ma palun vabandust nende 11 või 12 parlamendiliikme ees, kes olid küll nimekirjas, kuid ei saanud sõna võtta, aga nagu näete, ei ole nendeks sõnavõttudeks enam aega.
Janusz Lewandowski
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Ma juba kasutasin kogu oma sõnavõtuaja ära ning seepärast teen vaid kaks lühikest märkust.
Esiteks ei saa praeguses rahvusvahelisel tasandil kokkuhoiumeetmete võtmise kontekstis süüdistada Euroopa eelarvet, milles ei ole puudujääki, riikide rahanduse halvas juhtimises. Euroopa eelarve saab aga aidata kaasa töökohtade loomisele ning majanduskasvule, sest selles on kesksel kohal investeeringud. Seepärast erineb see riiklikest eelarvetest, milles on kesksel kohal sotsiaaltoetused.
Teiseks, mis Euroopa põllumajandustootjatele antud lubadusi puudutab, siis on järkjärguline lähenemine realistlik. Hetkel ei ole kindlasummaliste toetuste maksmine teostatav ja ma arvan, et see olukord ei muutu lähiaastatel.
Viimaks ütlen ma komisjoni nimel, et ma ootan, et eelseisev hääletus peegeldab istungisaalis valitsevat laiaulatuslikku üksmeelt, mis teeb Euroopa Parlamendi hääle tugevaks ja mõjukaks.
Juhataja
Lõpetame arutelu raportöör Salvador Garriga Polledo sõnavõtuga. Kiidan teda südamest suurepärase töö eest, mida selle teemaga tegi!
Salvador Garriga Polledo
Austatud juhataja! Kõigepealt tahan tänada riiklikke delegatsioone, kes - nagu ma aru saan - pidasid vastu survele oma liikmesriikidest ning kavatsevad hääletada selle raporti poolt.
Leian, et see ei ole arutelu eelarve mahu üle, vaid pigem ühenduse meetodi ülemvõimu üle, ning ma arvan, et need, kes suunasid selle arutelu pingutustele liidu eelarve vähendamiseks, tegid vea. Nad tahavad uusi prioriteete ja väiksemat eelarvet. Ma ütlen neile, et selle suuna valimine tähendab seda, et nad saavad väiksema eelarve ja vähem prioriteete.
Kindlasti ei mõista ma seda, kuidas nad saavad istuda siin täiskogu istungite saalis ja kaitsta valitsustevahelist lähenemisviisi. Jätke see samm nõukogu hooleks! Peaksite kaitsma Euroopa Liitu koos selle poliitikameetmete, prioriteetide, kohustuste ja piisava eelarvega.
Me ei taha suurendada Euroopa avaliku sektori kulutusi 5%, tahame hoopis leevendada riikide eelarvekoormust ja koguda teatud riigiülesed investeeringud ELi eelarvesse, kus neid saab palju tõhusamalt kasutada. See ongi see Euroopa lisandväärtus, millega kõik fraktsioonid sel aastal poliitiliste väljakutsete komisjonis (SURE) nõustusid.
Minu arvates on see kindlasti kaugeleulatuv ettepanek. See on põhjalik ettepanek ning liikmesriigid peavad tegema selle jaoks tähtsaid otsuseid ja me kutsume neid üles sellele katsumusele vastu astuma.
Tahan tunnustada ettepanekute ja arutelu põhjalikkust. Viimane oli minu arvates piisavalt mitmekesine ning tõi esile seisukohtade paljususe, mis Euroopa Parlamenti ühendab. Ma arvan, et igal juhul annab see arutelu täiskogule palju kindlama positsiooni ning palju parema poliitilise profiili.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub täna kell 12.00.
(Istung katkestati mõneks minutiks)
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Elena Băsescu
Praeguse kriisi tõttu ning selgete piirangute tõttu avaliku sektori kulutustes on liikmesriikidel üha raskem majanduskasvu saavutada. Rõhutan, et EL peab reageerima demograafilistele probleemidele. Töötava elanikkonna osakaalu vähenemine ning pensioniealiste inimeste osakaalu suurenemine avaldab suurt survet sotsiaalkaitsesüsteemidele.
Toetan ideed, et kõik ELi rahalised vahendid peavad tooma kaasa Euroopa keskkonna üldise seisundi paranemise. Seepärast tuleb analüüsida igal tasandil ELi rahaliste vahendite positiivset ja negatiivset mõju kliimale ning keskkonnale ja samuti nende vahendite kasutust. ELi tasandil tehtavad investeeringud võivad tuua kaasa oluliselt suurema kokkuhoiu riigisisesel tasandil, eelkõige valdkondades, kus EL annab vaieldamatult rohkem lisandväärtust kui liikmesriikide eelarved.
Zuzana Brzobohatá
Kestev arutelu eelseisva programmiperioodi üle näitab meile, et seekord on vaja palju rohkem keskenduda kõikehõlmavale lähenemisviisile sellele peamisele ELi poliitikameetmete majandushoovale. Ülemaailmne finantskriis ja suur ülemaailmne konkurentsisurve Hiina ja India majandustiigritelt näitab meile, et mitmeaastane finantsraamistik tuleb panna kokku nii, et see oleks kooskõlas 2020. aasta tegevuskava põhieesmärkidega. Raportööri idee ühendada kõik 2020. aasta tegevuskavaga seotud poliitikameetmed ühe mitmeaastase finantsraamistiku valdkonna alla, on äärmiselt julge. Raportöör teeb õigusega ettepaneku, et programmiperioodi keskel on vaja individuaalsete valdkondade puhul piirmäärade õiguslikult siduvat läbivaatamist. Huvitav on ka idee, et mitmeaastase finantsraamistiku ajakava tuleks viia kooskõlla ELi institutsioonide poliitiliste tsüklitega, mis suurendaks demokraatlikku järelevalvet ja vastutust. Kahtlemata on õige ka raportööri idee, et põhimõtteliselt peaksime kaaluma ELi eelarve tulude süsteemi reformimist. Samuti on täiesti asjakohane minna järkjärguliselt üle ELi omavahendite süsteemi kasutamisele, mis asendaks praeguse liikmesriikide panuste süsteemi, sest selle tõttu võrreldakse omavahel ELi ja liikmesriikide vahelist tasakaalu, mistõttu teeb üldsus valed järeldused ELi liikmesuse tähenduse kohta. See on aga täiesti ekslik järeldus, kui arvestada praegust majanduse ja poliitikameetmete vastastikust seotust.
Alain Cadec
kirjalikult. - (FR) Salvador Garriga Polledo raport määratleb Euroopa Parlamendi poliitilised prioriteedid nii õigusloome kui ka eelarve valdkonnas mitmeaastase finantsraamistiku jaoks 2013. aasta järgseks perioodiks. Mulle hakkas silma kaks punkti. Esiteks see, et ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive jaoks on poliitiline prioriteet. Toetan täielikult piirkondade vahekategooria loomist. See kehtiks kõikidele piirkondadele, mille SKP elaniku kohta jääb 75% ja 90% vahele ELi SKPst. See looks piirkondade vahel parema tasakaalu. See ettepanek rakendab praktikas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174 sätestatud territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõtte. Finantsperspektiivide teema puhul pooldan finantstehingute maksu kehtestamist Euroopa Liidu omavahendite kogumiseks.
Proinsias De Rossa
kirjalikult. - Tahan juhtida tähelepanu raportis tehtud ettepanekule finantstehingute maksu kehtestamise kohta. Finantstehingute maks lahendaks korraga kaks probleemi: selle, kuidas rahastada pidevalt kasvavat nõudlust uute ELi poliitikameetmete võtmise järele, ning selle, kuidas panna finantssektor andma panust selle majanduskriisi lahendamisse, mille tekkimisele see ise kaasa aitas. Nende maksutuludega saaks vähendada makseid, mis ELi liikmesriigid hetkel ELi eelarvesse teevad. Samal ajal võimaldavad need töötada sujuvalt välja poliitikameetmeid Euroopa majandusliku tuleviku kaitsmiseks. Meil oleks olemas vahendid investeerimiseks teadus- ja arendustegevusse, võitluseks kliimamuutuste vastu ning ELi piirkondade vahel solidaarsuse loomiseks. Euroopa peaks võtma maailmas liidrirolli selle maksu kehtestamisega oma piirides ning võitlema selle eest, et see ka mujal maailmas kasutusele võetakse. Nõuan tungidalt, et Euroopa Komisjon tegutseks kiirelt sellest raportist lähtudes ning täidaks meie demokraatlikult valitud parlamendi nõudmised ja esitaks asjakohased meetmed.
João Ferreira
Vaatame lähemalt praegust mitmeaastast finantsraamistikku. ELi laienemine 12 uue liikmesriigi võrra, mille arengutase on üldiselt madalam 15 eelmise liikmesriigi omast, tõi vaieldamatult endaga kaasa probleeme ja nõudmisi majandusliku ning sotsiaalse ühtekuuluvuse põhimõtte elluviimises. Oleme aga näinud, et struktuurifondide vahendeid on suhteliselt vähendatud 0,42%-lt ELi kogurahvatulust 0,37%-le ELi kogurahvatulust. Teiste sõnadega: neid vähendati suhteliselt ajal, mil neid kõige rohkem vaja oleks olnud. Tulemused on kõigile näha: lubatud lähenemisviisi asemel on meil selgelt nähtav lahknemine, mille muudavad veelgi keerulisemaks majandus- ja sotsiaalkriisi tagajärjed ning ühisturulaadsete vahendite toimimine ja arendamine, mis toovad mõnedele kasu, kuid teistele kahju. See ongi see mitmeaastane finantsperspektiiv, mis on võrdlusaluseks 2013.-2020. aasta finantsperspektiividele, ning selle ettepanek on põhimõtteliselt kõik endiseks jätta. ELi eelarve suurendamine 5% ei tõsta eelarvet oluliselt üle 1% ELi kogurahvatulust. Taas ohustab see palju kiidetud ühtekuuluvuse põhimõtet. Asjad teeb veel halvamaks asjaolu, et olemasolevaid vahendeid suunatakse nüüd ümber muude eesmärkide tarbeks - kaasa arvatud aluslepingus sätestatud eesmärkide tarbeks, nagu sõjavägi ja sekkumine välisriikides -, mis teeb selle põhimõtte veelgi teisejärgulisemaks.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
kirjalikult. - (PL) Olgugi et ELi kulutuste külmutamiseks majanduskriisi ajal oli alust, ei saa me kasutada täna mitmeaastase finantsraamistiku teemat arutades samu argumente, mida me kaks aastat tagasi kasutasime. Selle asemel peame esitama endale küsimusi ELi toimimise põhimõtete kohta järgmisel seitsmeaastasel perioodil. Kas see saab olema EL, mis toimib solidaarsuse põhimõttest lähtudes, täidab oma kohustusi ning loob uuendusliku majanduse ja ühise välispoliitika, mis on kooskõlas Lissaboni lepinguga? Või saab see olema hoopis EL, mis sätestas aluslepingus küll kaugeleulatuvad eesmärgid, kuid mille puhul kõik teadsid, et see on vaid teesklus? Ma olen esimese kindel pooldaja ning toetan raportööri seisukohta, et järgmise mitmeaastases finantsraamistikus on vaja suurendada rahastamist 5% võrreldes 2013. aasta tasemega. See muudatus viiks meid lähemale aluslepingus sätestatud kaugeleulatuvate eesmärkide saavutamisele ning eelarve suurendamine 5% oleks tegelikult väga väike suurendus, sest hetkel on inflatsioon 3,2%. Lisaks on sellest ELi eelarve tühisest suurendamisest palju kasu vaesematele piirkondadele, mis saavad kõige rohkem kasu ELi toetusest, et vähendada erinevusi arengutasemete vahel. Loodan, et järgmise eesistujariigi Poola prioriteediks saab lepituse leidmine netomaksjate (nagu Saksmaa, Prantsusmaa ja Ühendkuningriik) seisukohtade ning Salvador Garriga Polledo raportis sätestatud parlamendi seisukoha vahel.
Jiří Havel
Minevikus said Euroopa Parlamendi liikmed Euroopa Liidu mitmeaastasele finantsraamistikule ainult piiratud mõju avaldada. Lissaboni lepinguga kaasnenud põhjalikud muudatused kehtivad just nimelt sellisele eelarve planeerimisele pikemas perspektiivis, mille nõukogu peab uuesti koostama pärast heakskiidu saamist Euroopa Parlamendilt. Just sellel eesmärgil loodi 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjon (SURE), mis määratleb oma raportis Euroopa Parlamendi poliitilised prioriteedid enne läbirääkimiste alustamist järgmise 2013. aasta järgse mitmeaastase finantsperspektiivi üle. Salvador Garriga Polledo raport näitab selgesti, et ELi poliitikameetmete jaoks on vaja tagada piisav rahastamine, kui liit tahab jätkuvalt keskenduda Euroopa 2020. aasta strateegia kaugeleulatuvate eesmärkide saavutamisele. Ilma piisavate uute vahenditeta pärast 2013. aastat ei suuda liit täita praeguseid poliitilisi prioriteete ega ka Euroopa 2020. aasta strateegiaga kaasnevaid uusi ülesandeid ja eesmärke. ELi traditsiooniliste omavahendite ebapiisavust silmas pidades algatati poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjonis spetsialistidele mõeldud arutelu uute omavahendite leidmiseks ELi eelarve jaoks. Järgmine finantsraamistik pakub meile suurepärast võimalust, et näidata Euroopa kodanikele, et liit suudab mõelda ja tegutseda pikemas perspektiivis nende huvidest lähtudes ning saavutada tõhusaid tulemusi sisese ühtekuuluvuse ja kindla majanduskasvu kindlustamise alal. Olen seepärast täiesti nõus raportööri tähtsaima avaldusega, et järgmisel perioodil ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika jaoks sihtotstarbeliselt ette nähtud summad ei tohi olla väiksemad praeguse raamistiku summadest.
Edit Herczog
Ettepaneku projekt, mida toetas kaheksa parlamendikomisjoni, algab probleemidega, millele uus mitmeaastane finantsraamistik samuti reageerima peab. Praegune kriis on viimane hoiatus, mis näitab Euroopale, et see peab reageerima sellele maailmakorra muutumisele. Nagu kõikide muutuste puhul, nii on ka selle muutuva maailmakorra puhul võitjaid ja kaotajaid. Euroopa ei tohi jääda kaotajaks. Jean Monnet ütles omal ajal, et Euroopat ei ole kunagi tõeliselt olemas olnud, see tuleb alles luua. Eurointegratsiooni looja jaoks ei olnud see üks kindel tegu, vaid pidevalt kestev töö. Seepärast peame hindama eeldatavaid tingimusi ja konkreetseid olusid ning leidma, mida saame teha selleks, et Euroopa säiliks ega jääks kaotajaks. Eelmisel aastal esitas komisjon Euroopa 2020. aasta strateegia, mille eesmärk on taastumine kriisist ja Euroopa majanduse ettevalmistamine järgmiseks aastakümneks. Majanduskasvu edendavad järgmised kolm valdkonda: teadmised, innovatsioon ja haridus või nn intelligentne majanduskasv, milles on kesksel kohal digitaalne ühiskond; säästev areng, mis edendab tõhusamat energia kasutamist ja edendab konkurentsivõimet; kaasav majanduskasv, mis suurendab osalemist tööturul. Euroopa Liidu uus mitmeaastane finantsraamistik tuleb luua ühenduse tasandil ning riiklikud arenguprogrammid tuleb kohandada teineteise suhtes nii, et need tagaksid vajalike sünergiate loomise kaudu ELi 2020. aasta strateegia optimaalse rakendamise.
Anneli Jäätteenmäki
kirjalikult. - (FI) Majanduslikult raskel ajal ootavad inimesed ELilt veelgi rohkem konkreetseid tulemusi. Vajame paremaid ja lihtsamaid õigusakte, mis teenivad eurooplaste huvisid. Määrused vajavad lihtsustamist. Ei ole mõtet koostada Euroopa õigusakte, kui seda just tõesti vaja ei ole. ELi tulevane eelarve peab aitama tõhusamalt lahendada probleeme, millega eurooplased päevast päeva tegelema peavad. Eelarve peab toetama majanduskasvu ja uute töökohtade loomist, kuid ennekõike peab see looma Euroopa lisandväärtust.
Selle kuu lõpus peaks komisjon esitama oma ettepanekud ELi eelarve kohta 2014. aasta järgseks perioodiks. Majanduskriisi tõttu on ELi liikmesriigid pidanud tegema oma eelarvete kohta raskeid otsuseid. Kriisi ajal ei tohiks ka ELi eelarvet suurendada. Hoopis vastupidi, seda tuleks kärpida.
Loodan, et suudame lõpuks saada lahti paljudest rumalatest asjadest, mis on ELiga seotud. Parlamendi igakuine reisimine Brüsseli ja Strasbourgi vahel läheb Euroopa maksumaksjatele aastas maksma vähemalt 200 miljonit eurot. Seda raha saaks palju paremini kasutada. Mitmesugused soodustused, mida antakse Ühendkuningriigile, Rootsile, Austriale, Hollandile ja Saksamaale, tuleks üldse kaotada. Sel aastal saab ainuüksi Ühendkuningriik ligikaudu kolme miljardi euro suuruse tagasimakse, sest 1984. aastal sõlmiti kokkulepe, mis käsitles soodustusi panuste puhul.
On aeg ELi ja selle eelarve reformimiseks. Raha, mida Euroopa maksumaksjad maksavad, tuleb kasutada palju tõhusamalt ning see peab andma liikmesriikidele Euroopa lisandväärtust. Halduskoormuse ja bürokraatia suurendamisega ning ülearuste ELi õigusaktidega seda igal juhul ei saavuta.
Filip Kaczmarek
kirjalikult. - (PL) Uus mitmeaastane finantsraamistik on äärmiselt tähtis, sest sellest sõltub suuremal määral Euroopa Liidu tulevik. Arutelu finantsperspektiivi üle ei ole lihtne, sest paljud liikmesriigid tunnetavad majanduskriisi mõju. Nende vastumeelsus ELi eelarve suurendamise vastu on täiesti arusaadav. Sellele vaatamata peaksid finantsskeptikud teadma, millist kasu annab ühisturg individuaalsete liikmesriikide majandusele. Eurointegratsioonil on majandusele positiivne ja stimuleeriv mõju. Lisaks sellele tahab Euroopa Parlament, et uue finantsraamistiku struktuur suurendaks konkurentsivõimet ja edendaks sotsiaalset integratsiooni. ELi eelarve abil rahastatakse meetmeid, mis on ülitähtsad kõikide liikmesriikide kodanike jaoks. See ei ole abstraktne avaldus. Ühtekuuluvuspoliitika ja ühine põllumajanduspoliitika avaldavad mõju miljonite kodanike igapäevaelule. Ei saa kahelda selles, et teatud ülesandeid, mida EL täidab, ei täidaks ükski teine institutsioon. Ühtekuuluvuse suurendamine sotsiaalses ja majanduslikus sfääris ning infrastruktuuride valdkonnas või võrdsete võimaluste tagamine põllumajandussektoris on eesmärgid, mis väärivad meie toetust. Nendele tasub kulutada Euroopa raha. Euroopa Liit ei saa võtta järjest rohkemates liikmesriikides rohkem meetmeid väiksema eelarvega. See ei ole teostatav ning seepärast on meil vaja suuremat ja põhjalikumat eelarvet.
Jarosław Kalinowski
Nagu raportöör kirjutab, on Euroopa Liidu toetus väga tähtis, kui liikmesriigid tahavad olla heas positsioonis, et tulla toime tulevaste katsumustega. Euroopa 2020. aasta strateegia viitab asjakohastele valdkondadele, kuhu see toetus tuleks suunata, tuues esile tugeva, stabiilse ja nüüdisaegse Euroopa prioriteedid ning tulevikunägemuse. See Euroopa on võtnud õppust viimase aja majanduslikest probleemidest ning tagab oma kodanikele töökohad, energiajulgeoleku ja tervisliku toidu. Eelarvekavades tuleb võtta arvesse säästva arengu kõige tähtsamaid eesmärke ning samal ajal peavad need olema paindlikud ja keskenduma konkreetsetele meetmetele. Mul ei ole tarvis mainida seda, et raha tuleb kulutada läbipaistvalt ja hea põhjusega. Avalikkuse heakskiit ja mõistmine on tänapäeval ELi poliitika lahutamatu osa ning need on ELi toimimise aluseks.
Tunne Kelam
kirjalikult. - 2020. aasta eesmärkide saavutamine nõuab euroopalikku lähenemisviisi. Samal ajal tuleb mõista, et vähema rahaga ei ole võimalik rohkem Euroopat saavutada. See et liikmesriigid tahavad rahalised vahendid külmutada, ei ole jätkusuutlik lahendus. Kui liikmesriigid on võtnud endale pikaajalised strateegilised üleeuroopalised kohustused, siis ei saa nende rahastamist keelata. See ainult vähendab ELi usaldusväärsust miljonite kodanike silmis. Praktiliselt on vaja palju paremat programmide kooskõlastamist, milles keskendutakse nende omavahelisele täiendavusele. Uute prioriteetide, nagu teadus- ja arendustegevuse ning energia- ja transpordivõrkude rahastamine, ei ole rahaliste vahendite praeguse taseme säilitamise puhul realistlik. ELi tõeline sisemine katsumus on 15 vanema liikmesriigi ja 12 uuema liikmesriigi olukorra võrdsustamine järgmise finantsraamistiku lõpuks. Vanade programmidega jätkamine ja uute loomine tuleb väga põhjalikult läbi vaadata. Pühendumine ELi võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtetele peaks kaotama erinevad standardid ja eelarvamused otsuste tegemise protsessis. EL saab olla edukas, kui kõiki liidu liikmesriike koheldakse samade standardite järgi. Tõeline finantsperspektiiv peab olema suunatud veel kaugemale tulevikku kui ainult seitsme aasta kaugusele. Igatahes toetan paindlikke mehhanisme vajalike kohanduste tegemiseks.
Lena Kolarska-Bobińska
Euroopa Liidu kõige vaesemad piirkonnad arenevad hetkel väga kiiresti ning üks selle põhjustest on Euroopa toetused. Vaatamata sellele, et on ehitatud palju uusi teid või parandatud vanu ning on seadistatud Interneti-ühendusi, on ikka veel vaja rahuldada palju vajadusi, sest nende piirkondade ja kõige rohkem arenenud piirkondade vahel on ikka veel väga suur lõhe. Kui me Euroopa Liiduga ühinesime, siis kardeti, et Poola ja teised uued liikmesriigid ei saa kasutada korralikult kõiki võimalusi, mida ELi liikmeks olemine neile pakub, ning et Euroopa rahalisi vahendeid kulutatakse põhjalikult järele mõtlemata. Samuti kardeti korruptsiooni, sest võimalused või vähemalt suured rahasummad panevad inimesed varastama. Vahepealsed analüüsid on näidanud, et Poolas on Euroopa raha arukalt kulutatud ja seda ei ole seostatud ebaausa tegevusega. See tähendab, et kui võtta arvesse seda lõhet, mida üritame ületada, ning samal ajal ka ELi tulevasi eesmärke, ei tohi me vähendada ei ELi eelarvet ega ka ühtekuuluvuspoliitika rakendamiseks ette nähtud vahendeid. Isegi siis, kui Euroopa Parlament hääletab Euroopa eelarve suurendamise poolt, mida ma igatahes loodan, on vaja nüüd veenda ka individuaalseid liikmesriike selles, et parlamendi poliitilise seisukoha toetamine tasub end ära.
Jan Kozłowski
Tahan anda Salvador Garriga Polledole edasi oma südamlikud tänusõnad sellise kõikehõlmava raporti koostamise eest ning selle muljetavaldava töö eest, mis ta kompromissmuudatusettepanekute koostamise nimel ära tegi. Olen nõus raportööriga, et ühtekuuluvuspoliitika, mis on oma tõhusust tõestanud, vajab uues mitmeaastases finantsraamistikus kohta, mis oleks vastavuses selle tähtsusega. Eri fondide puhul peame aga pürgima parema kooskõlastatuse ja täiendavuse saavutamise suunas ning samuti menetluste lihtsustamise suunas. Rahaliste vahendite järelevalve- ja haldussüsteemide muudatused, mille eesmärk on nende sekkumise tõhususe suurendamine, peavad lähtuma nende praeguse toimimise põhjalikust analüüsist. Samuti toetan seisukohta, et kasutamata rahalised vahendid peaksid jääma eelarvesse ning et need tuleb eraldada sihtotstarbeliselt ühtekuuluvuse jaoks, mitte anda tagasi liikmesriikidele. Samuti olen arvamusel, et peame põhjalikult analüüsima Euroopa Arengufondi ELi eelarvesse kandmise võimalikke tagajärgi, eriti kui arvestada ELi kohustusi kolmandate riikide ees.
Vladimír Maňka
kirjalikult. - (SK) Euroopas on kriis. Kriisieelse perioodiga võrreldes ületavad autonoomsete piirkondade maksupuudujäägid 20% eelarvest ja see on jätkusuutmatu olukord. Sarnane on olukord omavalitsuste tulude puudujäägiga. Nad ei saa rahastada oma põhipädevusi, nad koondavad töötajaid ja jäävad võlgu.
Sellises olukorras ei tohiks meid üllatada, et nad ei mõista, miks Euroopa Parlament rahalisi vahendeid juurde nõuab.
Aga kui liikmesriigid kooskõlastaksid oma poliitikameetmed ja oma prioriteetide rahastamise, siis saavutaksid nad paremaid tulemusi ning säästaksid palju rohkem raha kui see summa, mille võrra me ELi eelarvet suurendada tahame. Sel põhjusel ei ole olemas paremat alternatiivi sellest, mida me täna arutame.
Peame selle üle veel rohkem arutlema ja väitlema, mitte ainult Euroopa Parlamendis, vaid ka ministritega nõukogus, riiklike parlamentide esindajatega ja piirkondadega, et nad mõistaksid, et ühine lahendus ei anna parimat tulemust ainult meie kodanikele, vaid aitab säästa raha ka riigieelarvetes.
Andreas Mölzer
Pärast seda euro päästepaketi fiaskot peavad netomaksjad maksma ELi eelarve suurde ümberjaotusmehhanismi, kuid lisaks sellele maksavad nad veel kaks kuni kolm korda rohkem. Tulevaste aastate jooksul paigutatakse tõelist raha nendesse päästemehhanismidesse, selle asemel et anda garantiisid. Seda peavad rahastama netomaksjad, see tähendab kõvasti tööd tegevad Saksa, Prantsuse, Itaalia, Hollandi ja Austria kodanikud, oma riigieelarvetest ning nendes riikides juba ongi tunda esimesi valusaid kärpeid. Majanduslikult tugevate ELi riikide inimesed on vähemalt sama vihased kui meeleavaldajad Ateenas, sest nad peavad nn PIHIK-riikide pärast oma püksirihma pingutama. Eelarve suurendamise nõudmine sellises raskes olukorras on reaalsusest lahus ja skandaalne tegu. Meil ei ole vaja ülepaisutatud ELi eelarvet, mis võib olla kuni kümme korda suurem, kui on tegelikult vaja. Me ei vaja ELi maksumaksjate rahastatavat eelarvet, milles on kaotatud igasugune arusaamine kokkuhoiust. Me ei vaja Brüsseli bürokraatia edasist paisutamist, millega röövitakse netomaksjatelt särk seljast. Selle asemel peaksime kasutama järjekindlalt igat võimalust säästmiseks. Põllumajandustoetused, mis on kõige suurem ja kõige rohkem vaidlusi tekitavam eelarvefaktor, tuleb renatsionaliseerida. See vähendaks survet ELi eelarvele ning liikmesriigid saaksid reageerida paremini oma põllumajandussektorite konkreetsetele oludele. Kui need tohutu suured summad, mida maksudega kogutakse, jõuaksid väikese ja keskmise suurusega põllumajandustootjate kätte, mitte suurmaaomanike, suurte põllumajanduslike tootmiskeskuste, suurettevõtete, valitsejate ja golfiklubide kätte, siis oleks ehk võimalik põllumajandussektori allakäik peatada.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
kirjalikult. - (FR) Salvador Garriga Polledo raporti vastuvõtmine on täiskogu jaoks tähtis samm, sest see on selge, pragmaatiline ja realistlik avaldus Euroopa Parlamendi eelarvega seotud eesmärkide kohta pärast 2013. aastat. Esiteks pean silmas ühtekuuluvuspoliitikat, mis on piirkondliku arengu jaoks keskse tähtsusega. Olen seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika eelarve peab jääma praegusele tasemele ning on vaja luua õiglane abi andmise mudel kõikide keskmise sissetulekuga piirkondade jaoks, et tulevased ELi investeeringud nendes piirkondades oleksid läbipaistvad ja õiglased. Eelarve suurendamine 5% on mõistlik. See ei ole sugugi mitte näide Euroopa liiderlikkusest, nagu euroskeptikud väidavad, vaid pigem tunnistame sellega, et kui me ei anna endale vahendeid selleks, et Euroopat ühes koos rajada, siis jääme isoleerituks ja jõuetuks. Selleks et rahastada Lissaboni lepingust tulenevate ELi uute pädevustega seotud meetmeid, toetan taotlust omavahendite ning uute ühenduse sissetulekuvormide küsimuste lähema uurimise kohta, et vähendada survet riigieelarvetele ning kaotada usk nn õiglasesse kasumisse, mis on majanduslikult ebatäpne ja poliitiliselt põhjendamatu.
Theodor Dumitru Stolojan
Euroopa Parlament esitab Euroopa Komisjonile ja nõukogule esimest korda oma visiooni Euroopa Liidu prioriteetidest perioodiks 2014-2020. Nüüd on Euroopa Komisjoni kord võtta oma õigusakti ettepanekus arvesse Euroopa Parlamendi ettepanekut. Tahan eriti rõhutada seda, et eelseisval perioodil peavad jääma endiselt prioriteetideks konkurentsivõimelise põllumajandussektori arendamine ning majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus. Euroopa Parlamendi liikmed pöörasid asjakohast tähelepanu ka Euroopa teadustegevusele. Kogu Euroopa Parlamendi visioon tugineb kindlalt Euroopa 2020. aasta strateegiale.
Csaba Sándor Tabajdi
kirjalikult. - (HU) Järgmise eelarveraamistiku määratlemisel tuleb kõigepealt esitada küsimus, kas tahame rohkem või vähem Euroopat. Minu arvates on parlament selle küsimuse puhul juba kindla seisukoha võtnud. Seda, et me tahame rohkem Euroopat, ütlesime juba sellega, et olime nõus Euroopa 2020. aasta strateegia kaugeleulatuvate eesmärkidega. Nüüd peame valjusti ja selgesti kuulutama, et need eesmärgid on võimalik saavutada ainult siis, kui me selleks piisavalt vahendeid eraldame. Perioodil, mil paljud liikmesriigid kannatavad nn Vahemere piirkonna riikide dilemma all, see tähendab, et riik vajab majanduskasvu stimuleerimiseks eelarve suurendamist, kuid ei saa seda teha, sest suure riigivõla tõttu on lõpmatud kokkuhoiumeetmed lihtsalt vältimatud, ei saa me vastata põhimõtteliselt arengule suunatud ELi eelarve vähendamise või heakskiitmisega selle praegusel kujul. Me ei saa seda teha, sest see tähendaks, et teistest maha jäänud piirkondadelt võetakse ära ainus võimalus, mis neil on majanduskasvu saavutamiseks.
Rafał Trzaskowski
Piirkondade vahekategooriate loomine, nagu raportis soovitatakse, tähendab, et vaesemate liikmesriikide suhteliselt rikkad piirkonnad saavad ikka veel toetust ning nad saavad valmistuda järk-järgult ette selleks ajaks, mil nende lisatoetused täielikult kaovad. Sellise piirkondade kategooria loomise võimalus on kahtlemata teretulnud uudis ühtekuuluvuspoliitika peamistele abisaajatele, kes peavad koostama pikaajalisi kavasid. Kui parlament selle ettepaneku täna vastu võtaks, saadaks see väga tähtsa sõnumi arutelus ühtekuuluvuspoliitika tulevase ülesehituse üle.
Zbigniew Ziobro
Salvador Garriga Polledo raport pöörab palju tähelepanu Euroopa 2020. aasta programmile. Arvan, et suurte rahasummade sihtotstarbeline eraldamine selle programmi eesmärkide saavutamiseks võib vähendada rahastamist selliste programmide jaoks, mis on olulised Euroopa ühtekuuluvuse ja arengu seisukohalt, nagu ühtekuuluvusfond. Tulemused näitavad, et see fond on olnud seni kõige tõhusam vahend Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Lissaboni lepingus sätestatud eesmärkide saavutamiseks. Sel põhjusel on selle fondi rahastamise suurendamine väga tähtis. Majanduskriis mõjutas rängalt paljusid Euroopa riike ja nende jaoks on ühtekuuluvusfond nüüd stiimul, mis võimaldab võidelda ennetavalt töötuse vastu ning mobiliseerida piirkondi. Samuti on tähtis, et EL annaks rahalist toetust energiaprojektide ja uuenduste jaoks. Need kaks investeerimisvaldkonda tagavad Euroopa Liidu kiire majanduskasvu. Hetkel imporditakse kaks kolmandikku energiaressurssidest väljastpoolt ELi, peamiselt Venemaalt. Sellega kaasneb suur kapitali voog meie piiride taha ning seepärast peaksime eraldama sihtotstarbeliselt rohkem rahalisi vahendeid, et toetada investeerimist infrastruktuuridesse, mis tagaksid energiavarustuse mitmekesistamise ning sellega ka hindade langemise. Selliste projektide hulka kuulub ka Nabucco torujuhe, mis on kõige tähtsam projekt energiavarustuse mitmekesistamise jaoks. Ka ei ole raportis toodud esile selgeid suuniseid kildagaasi kasutuse toetamise kohta lähitulevikus. EL ei tohi unustada, et praegu arukate investeeringute tegemine energiaallikate valdkonnas tähendab kapitali säästmist tulevikus.
Paul Rübig
(DE) Austatud juhataja! Tahtsin ainult öelda, et minu mikrofon laual nr 759 ei tööta. Palusin juba eile, et see ära parandataks. Soovin, et mõni tehnik selle üle vaataks. Tänan teid!
Juhataja
Lugupeetud kolleegid, nagu teate, katkestati eile hääletus ja selgitused hääletuse kohta evakuatsiooniõppuse tõttu ning seepärast on need tänases päevakorras koos hääletusega. Need võeti vahele selles järjekorras, milles need on teie hääletusnimekirjades.
