Infotund (küsimused komisjonile) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B7-0316/2010).
Komisjonile esitatakse järgmised küsimused.
Esimene osa

Teema: Ühiste tehnoloogiaalgatuste kõrgema juhtkonna ja kõrgemate juhtivtöötajate valikukriteeriumid ning VKEde toetus
Arvestades, et paljud avaliku ja erasektori partnerlused, eelkõige ühised tehnoloogiaalgatused (JTI), saavad alguse Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi raames ning nad haldavad sõltumatult märkimisväärset osa ELi eelarvest (nt 470 miljonit eurot vesiniku kasutamist käsitlevateks uuringuteks), sooviksin teada järgmist:
Kas ühiste tehnoloogiaalgatuste kõrgemate tegevjuhtide valikumenetlus tagab sõltumatuse suurte äriühingute mõjusfäärist nii valiku tegemisel kui ka valitud kõrgemate tegevjuhtide teenistuskäigu puhul?
Kas valikutegemisel arvestatakse ELi kohustust toetada VKEsid, kuna VKEd on Euroopa edaspidise tööstusarengu nurgakivi?
Máire Geoghegan-Quinn
komisjoni liige. - Cristina Gutiérrez-Cortinesi küsimuse esimeses pooles soovitakse teada, kas ühiste tehnoloogiaalgatuste kõrgemate tegevjuhtide valikumenetlus tagab sõltumatuse suurte äriühingute mõjusfäärist.
Vastus on jaatav. Ühiste tehnoloogiaalgatuste kõrgemate tegevjuhtide valikumenetlus lähtub ühenduse asutuste ja ühiste algatuste juhtide ametissenimetamise suunistest. Suunised kehtivad kõigile ELi asutustele ning seega tagavad ühiste tehnoloogiaalgatuste valikumenetluse täieliku kooskõla teiste ELi asutuste, näiteks rakendus- ja reguleerimisametite valikumenetlustega. Nõnda võetakse kõigi ELi asutuste, sh ühiste tehnoloogiaalgatuste puhul aluseks pädevus ja saavutused ning tagatakse kõigi kandidaatide võrdne kohtlemine.
Seega, nagu suunistes ette nähtud, olid nii eelvaliku komisjonis kui ka ametisse nimetamise küsimustega tegeleva nõuandekomitee menetluses enamuses komisjoni kõrgemad ametnikud. Need olid kaks ainsat menetluse etappi, kus tööstuse esindajail teatud osa oli, välja arvatud tööstuse esindajate kaudne osa, nimelt hääletus juhatuses, kus komisjoni välja valitud kandidaatide hulgast üks ametisse nimetati.
Tuleb märkida, et kõikide ühiste tehnoloogiaalgatuste jooksvaid ja tegevuskulusid katab osaliselt tööstus, näiteks ENIAC ja ARTEMIS on kaks nanotehnoloogia ja manussüsteemide ühist tehnoloogiaalgatust ja nende kuludest kaetakse kuni 67%. See viitab ka vajadusele kaasata tööstuse esindajad ning on kooskõlas ühiste tehnoloogiaalgatuste olemusega, kuna tegemist on avaliku ja erasektori partnerlusega.
Küsimuse teises pooles sooviti teada, kas valikutegemisel arvestatakse ELi kohustust toetada VKEsid. Vastus on järgmine: üldiselt tuleb ühise tehnoloogiaalgatuse igapäevast tegevust korraldava personali valikul lähtuda saavutustest ja pädevusest, nagu rääkisin seoses ametissenimetamise suunistega. VKEde toetamine on komisjonile väga tähtis poliitiline eesmärk, kuid seda ei ole nii lihtne väljendada kriteeriumidega, mille alusel töötajaid ametisse valitakse, sest ühiste tehnoloogiaalgatuste töötajate valiku protsessi reguleerivad ELi personalieeskirjad.
Tegevjuhtide ja nende personali suhtes kehtivad ELi personalieeskirjades sätestatud ametieetika põhimõtted ning neil ei ole lubatud kaitsta ega esindada kellegi erihuve, olgu need VKEd või suurettevõtted. Selle nõude rikkumise eest on ELi personalieeskirjades ette nähtud distsiplinaarkaristus. Sellegipoolest võetakse aga määrustes, millega ühised tehnoloogiaalgatused luuakse, arvesse VKEsid. Neis sisalduvad sätted, mis soosivad ja toetavad VKEde kaasamist ja esindatust juhatuse tasandil.
Salvador Garriga Polledo
autori asendaja. - (ES) Austatud juhataja! Parlament ja komisjon jagavad seda muret, kuid volinik, konkreetsed näited osutavad sellele, et olukord on vastupidine. Me teame, et ühised tehnoloogiaalgatused on nn ühisasutused ja seepärast tuleb nende personali puhul järgida valikumenetlust. Samuti teame, et valituks osutunud isik ei tohi otseselt pärineda äriühingust, mille juhatuse liige ta on.
Toon konkreetse näite: 470 miljoni euro suuruse eelarvega vesiniku uuringutega tegeleva ühise tehnoloogiaalgatuse puhul korraldas Euroopa Komisjon valikumenetluse, kus valiti välja kolm kandidaati ning lõpuks osutus valituks komisjoni ekspert, kes pärines väikese ja keskmise suurusega ettevõtete hulgast, kuid kui ta sai vesiniku uuringutega tegeleva ühise tehnoloogiaalgatuse juhatuse liikmeks, siis asendati ta inimesega suurettevõttest Toyota Daimler.
Leian, et minu näide lükkab täielikult ümber teie vastuse, mis peaks menetluse suhtes loogiline olema. Seepärast paluksin, et teie, volinik, kontrolliksite valikumenetlust.
Máire Geoghegan-Quinn
komisjoni liige. - Loomulikult olen valmis teie palvel sellel menetlusel hoolega silma peal hoidma. Minu meelest tuleb aga märkida, et osaliselt katab kõikide ühiste tehnoloogiaalgatuste jooksvaid ja tegevuskulusid tööstus. Arvestades seda panust ning avaliku ja erasektori partnerluse olemust, näevad tegevjuhi ametissenimetamise suunised ette tööstuse teatud ulatuses kaasamise.
Muidugi on komisjoni kõrgematel ametnikel oluline roll, sest nad on valikumenetluses alati enamuses. Tööstus kaasati kahel viisil. Võib-olla oleks hea, kui ma seda kirjeldaksin. Iga eelvaliku komisjoni kolmest liikmest üks (hääleõigusega) liige ja ülejäänud kaks liiget on järgmised: asutava peadirektoraadi peadirektor (komisjonist) või tema asetäitja, kes on esimees, ning lisaks üks asutava peadirektoraadi direktoritest. Ametisse nimetamise küsimustega tegelevas nõuandekomitees on üks (hääleõiguseta) vaatleja tööstusest; ametisse nimetamise küsimustega tegeleva nõuandekomitee kuus liiget on komisjoni kõrgemad ametnikud.
Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse juhatusse kuuluvast kuuest tööstuse esindajast esindavad kolm praegu VKEsid ning juhatus nimetab ametisse tegevjuhi. Taoline VKEde esindatus on tegelikult sätestatud kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte loomise määruses: "vähemalt üks tööstusrühmituse määratud esindaja esindab juhatuses VKEsid.”
Aga nagu alguses öeldud, olen ma loomulikult valmis tulema vastu parlamendiliikme soovile ning tulevikus neil menetlustel silma peal hoidma.
Teema: Euroopa Liidu ühinemine Euroopa inimõiguste konventsiooniga
Euroopa Inimõiguste Kohus on hiljuti teinud mitu otsust seoses Poolas kohaldatavate õigusnormidega, mis rikuvad Euroopa inimõiguste konventsiooni. Seni on Euroopa Liidu liikmesriigid, kes on ühtlasi Euroopa Nõukogu liikmed, rakendanud Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid oma äranägemise järgi. Kas Euroopa Liidu eeldatav ühinemine Euroopa inimõiguste konventsiooniga muudab seda olukorda ja kas on kavas luua ELi mehhanismid, mille abil kontrollida, kuidas Euroopa Nõukogu liikmetest Euroopa Liidu liikmesriigid Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid rakendavad?
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Euroopa Liidu ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ei mõjuta seda, kuidas liikmesriigid nende suhtes tehtud Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid täidavad. See tähendab, et ühinemislepinguga võib konventsiooni ja võimalike liidu edaspidi ratifitseeritavate lisaprotokollide alusel tekkida kohustusi ainult seoses liidu institutsioonide, asutuste, ametnike või agentuuride vastu võetud õigusaktide või meetmetega, kuid mitte seoses liikmesriikide vastu võetud õigusaktide või meetmetega.
Meil ei ole kavas luua mingeid ELi mehhanisme niisuguste otsuste rakendamise kontrollimiseks, kuna selleks puudub õiguslik alus. Lissaboni lepingu protokollis nr 8 sätestatakse hoopis, et "ühinemine ei mõjuta liidu pädevust ega liidu institutsioonide volitusi” ega "mõjuta liikmesriikide olukorda Euroopa konventsiooni suhtes.” See ei puuduta mitte ainult liikmesriikide sisuliste kohustuste ulatust, vaid ka viisi, kuidas liikmesriigid nende suhtes tehtud Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid täidavad.
Joanna Senyszyn
(PL) Tänan teid, Algirdas Šemeta, vastuse eest! Kahjuks ei ole see mulle vastuvõetav. Kontroll Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmise üle näib siiski olevat hädavajalik, kuna liikmesriigid ei soovi seda vabatahtlikult teha.
Mul on lisaküsimus, mis puudutab kohtu otsust seoses Euroopa inimõiguste konventsiooni rikkumisega, viitan konkreetselt kohtuasjale Lautsi vs. Itaalia. 3. novembril 2009 otsustas kohus, et krutsifikside paigutamine klassiruumidesse rikub inimõigusi. 15. juunil 2010 otsustas kohus kohtuasjas Grzelak vs. Poola, et koolipoisi inimõigusi rikutakse sellega, et tal ei ole enamikus Poola koolides võimalik võtta eetikatunde. Kas Poola seadused, mis kohtu arvates olid neil kahel juhtumil vastuolus konventsiooniga, on samamoodi vastuolus ka...
(Istungi juhataja katkestas kõneleja.)
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Püüan küsimusele vastata. Kui liikmesriigid tegutsevad liidu õiguse reguleerimisalas, peavad nad austama hartas ja liidu õiguse üldpõhimõtetes sätestatud põhiõigusi. Selle kohustuse rikkumise tagajärg võib olla rikkumismenetlus Euroopa Liidu Kohtus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 258.
See on siiski ainus menetluslik meede, mida Euroopa Liit saab kasutada selleks, et tagada, et liikmesriigid järgiksid inimõigusi. Kui aga liikmesriigid tegutsevad väljaspool liidu õiguse reguleerimisala, puudub liidul põhiõiguste valdkonnas asutamislepingute alusel üldine pädevus. Seepärast ei saa liit kontrollida, kas liikmesriik täidab üldiselt inimõigusi, samuti puudub liidul võimalus kontrollida liikmesriigi Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmist.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Algirdas Šemeta! Olen kindel, et komisjon kaasatakse liidu konventsiooniga ühinemise üle peetavatesse läbirääkimistesse. Üks tähtsamaid küsimusi selles protsessis on kindlasti Euroopa Liidu Kohtu ja Strasbourgis asuva Euroopa Inimõiguste Kohtu suhted. Kuidas tuleks komisjoni arvates tagada Euroopa Liidu Kohtu õiguste säilimine ELi õiguse tõlgendamisel?
Sarah Ludford
Ma saan aru, et voliniku vastus on vormiliselt ja õiguslikult korrektne. Poliitiliselt ning põhiõiguste tegeliku kaitse seisukohalt on see aga sisutu ning täielikus vastuolus lepingu artiklitega 6 ja 7, kus öeldakse, et EL ja liikmesriigid täidavad konventsiooni sätteid. Artiklisse 7 kirjutati sisse selline mehhanism just seepärast, et liikmesriigid inimõigusi ei rikuks. Kuidas haakub siis komisjoni vastus artikli 7 mehhanismiga?
Me vajame liikmesriikide vastastikuse hindamise süsteemi, vajame kontrollimehhanisme. Kardan, et vastus paljastab meile, miks komisjon liikmesriikide inimõiguste rikkumiste puhul nii haledalt tegutseb.
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Läbirääkimised peavad tagama, et Euroopa Liidu Kohtule esmaste õigusaktide alusel a priori kuuluv liidus teostatava kontrolli õigus laieneb ka sellistele Euroopa Inimõiguste Kohtusse esitatud kohtuasjadele, mis käsitlevad liidu institutsioonide, asutuste, ametite või agentuuride vastu võetud õigusakti vastavust konventsioonile, kuid Euroopa Liidu Kohtul ei ole seni olnud võimalust teha otsust asjas, mis käsitleb taolise õigusakti vastavust liidu tasandil määratletud põhiõigustele.
Taolisi menetluslikke vahendeid, mis annavad Euroopa Liidu Kohtule võimaluse hinnata nimetatud õigusaktide vastavust põhiõigustele, tuleks vaadelda kui subsidiaarsuse kaitse tagatist Euroopa Inimõiguste Kohtu menetluses ning ei tohiks menetluses põhjendamata viivitusi tekitada.
Sarah Ludford
Lugupeetud volinik! Aga artiklid 6 ja 7! Milline on artiklite 6 ja 7 tähendus teie vastuse ja rikkumiste käsitlemise mehhanismi valguses?
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Saan teile teadmiseks öelda vaid seda, et Euroopa Nõukogus on käimas töö selle nimel, et tõhustada Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmist. Seega, töö käib.
Juhataja
Loodame siis, et see liiga kaua aega ei võta!

Teema: Rahvusvaheline koostöö seoses maksuparadiiside ja offshore-ettevõtetega
Pettuse ja maksudest kõrvalehoidumisega võitlemise käigus peab Euroopa Liit läbirääkimisi, et sõlmida lepingud maksuparadiisideks peetavate kolmanda riikidega nagu Liechtenstein ja Šveits; leping nende riikidega on esitatud ratifitseerimiseks ELi liikmesriikidele.
Kas komisjonil on andmeid selle kohta, millised on peamised kolmandad riigid, mida Euroopa kapitaliomanikud valivad, et offshore-ettevõtete asutamise abil maksudest kõrvale hoiduda?
Kas EL kavatseb lisaks kahepoolsetele lepingutele, mis on kahtlemata väga tähtsad, sõlmida mitmepoolseid rahvusvahelise koostöö lepinguid, et tõhusamalt maksudest kõrvalehoidumise vastu võidelda?
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Kinnitan teile, et eelmisel aastal esitas komisjon nõukogule ettepaneku koostöölepingu sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Liechtensteini Vürstiriigi vahel pettuse ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks ning maksustamisalase teabevahetuse tagamiseks. Lisaks esitas komisjon nõukogule volituse projekti, et alustada samasuguse lepingu sõlmimiseks läbirääkimisi Andorra, Monaco, San Marino ja Šveitsiga.
Nii Liechtensteini Vürstiriigiga sõlmitava lepingu ettepanek kui ka volituse projekt on alles nõukogus lahendamisel, sest mõnel liikmesriigil on poliitilisi reservatsioone ning nad seovad need dokumendid ELi hoiuste direktiivi läbivaatamisega. Mina leian, et nende lepingute ja läbirääkimiste volituse projekte ei tohi seada sõltuvusse hoiuste direktiivi läbivaatamisest, sest nende eesmärk on pettusevastane võitlus, mis on tähtis just praegu, kui meil on eriti tarvis oma ühiseid finantshuve kaitsta.
Komisjonil ei ole konkreetseid andmeid selle kohta, millised on peamised kolmandad riigid, mida Euroopa kapitaliomanikud valivad, et offshore-ettevõtete asutamise abil maksudest kõrvale hoiduda. Siiski olen veendunud selles, et lepingute ettepanekud aitavad kaasa sedalaadi teabe liikumisele ning on hädavajalikud vahendid, et juurutada head maksuhaldustava, mis toetub järgmisele kolmele põhimõttele: läbipaistvus, teabevahetus ja vabam maksukonkurents.
Meie poliitika eesmärgiks ei ole maksuparadiiside kui selliste sihikulevõtt, vaid koostöö ja läbipaistvuse põhimõtetes kokkuleppe saavutamine võimalikult paljude kolmandate riikidega. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu on nimetatud põhimõtted kinnitanud ning tunnistanud vajadust neid võimalikult laias geograafilises plaanis propageerida.
Liechtensteini Vürstiriigiga sõlmitava lepingu ettepanek ja volituse projekt läbirääkimisteks ülejäänud nelja riigiga on suurepärane näide sidusast ELi lähenemisviisist. Neist kujuneb kõikide poolte vahelise teabevahetuse ja vastastikuse abistamise miinimumeeskirjade mitmepoolne raamistik, mis peaks aitama ELi liikmesriikidel ja kolmandatel riikidel võidelda tõhusamalt maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumisega. Komisjon teeb aga veelgi rohkem selleks, et propageerida oma läbipaistvuse, teabevahetuse ja vabama maksukonkurentsi poliitikat suhetes kolmandate riikidega. Selleks on mitmesugused algatused, sh halduskoostöö tõhustamine, äriühingute maksustamise juhend, samuti suhetele kolmandate riikidega pühendatud teatis: "Maksundus ja areng - koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes”. Koos liikmesriikidega tegutseb komisjon väga aktiivselt ka rahvusvahelistes organisatsioonides, näiteks OECDs, kus võetakse osa teabevahetuse ülemaailmsest foorumist ja vastastikuse hindamise protsessist.
Georgios Papanikolaou
(EL) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Sellest, mida näitab praktika ja mida teie meile täna siin rääkisite, on selge, et liikmesriigid ei saa selle väga olulise probleemiga ainult oma kontrollimehhanisme kasutades hästi hakkama. Loomulikult kahjustab taoline maksudest kõrvalehoidumine tõsiselt majanduskasvu ning põhjustab olukorra, kus kapital ei liigu mitte tootluse kriteeriumi järgi, vaid vastavalt sellele, kus kõige paremini maksudest kõrvale saab hoida.
On ka teistmoodi lähenemine, mida näiteks kasutatakse Hispaanias ja Ameerika Ühendriikides, kus hoiuseid nii rangelt ei kontrollita ning maksuparadiisid ei ole siis nõnda ligitõmbavad. Olgu sellega, kuidas on, aga taolist lähenemist ei saa rakendada liikmesriikides, kus puuduvad tõhusad kontrollimehhanismid, kuna selle tulemusel väheneb maksutulu.
Seepärast soovin teada järgmist: millised on komisjoni prioriteedid, milline on komisjoni lähenemisviis antud juhul ning millist tasakaalu ta soovib säilitada ...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtja.)
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Esiteks peame kolmandate riikidega, s.t nendega, keda ma nimetasin, läbirääkimisi 27 liikmesriigi nimel ning maksudest kõrvalehoidumisega seotud teemadega kasutame läbirääkimistel mitmepoolset lähenemisviisi. Teie märkus on tõesti huvipakkuv ning peame silmas eri maksudest kõrvalehoidumise viise. Teil oli õigus, kui ütlesite, et maksudest kõrvalehoidjad kohandavad oma käitumist vastavalt sellele, kuidas meie kontrollitegevust muudame. Selleks on meil ka juhendi töörühm, mille kaudu püüame tagada juhendi kohaldamist mitte ainult liikmesriikide tasandil, vaid kutsume ka kolmandaid riike üles selle põhimõtteid rakendama. Ka sel viisil saaksime maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemisel edasi liikuda.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Mul on teile järgmine küsimus, Algirdas Šemeta: teie tänase jutu järgi näib meil olevat hea ettepanek, kuid see ei saa jõustuda. Rühm liikmesriike blokeerib seda. Ma saan aru, et te ei saa meile nende liikmesriikide nimesid paljastada, kuid palun, kas võiksite siiski öelda, kui palju riike ettepaneku vastu on ja millised on nende argumendid? Eeldan, et neil on ju mingid põhjendused, mida nad kasutavad.
Seán Kelly
Kuulasin täna hommikul, kuidas üks Suurbritanniast pärit Euroopa Parlamendi liige ütles, et brittidel oleks palju parem jääda Euroopa Liidust väljapoole samasugustel alustel nagu Norra või Šveits. Kas volinikul on selle kohta midagi öelda? Kas meie suhete aluseks nendega on liigne vastutulelikkus, mis soosib nende jäämist väljapoole Euroopa Liitu ja ergutab Euroopa Liidus olevaid riike EList lahkuma, et suhted samasugustele alustele üles ehitada?
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Rääkides neist ELi lepingutest, pean ma ütlema, et kahel liikmesriigil on ettepaneku suhtes endiselt poliitilisi reservatsioone. Nad soovivad selles küsimuses terviklahendust ning siduda omavahel hoiuste direktiivi muutmise ettepaneku, vastastikuse koostöö ettepaneku ning nimetatud liikmesriikidega peetavate läbirääkimiste ettepaneku.
Me tegeleme selle probleemiga ning uus eesistujariik Belgia teeb selle teema oma eesistumise perioodi prioriteediks. Loodan, et meil õnnestub selles valdkonnas edasi liikuda.
Palun vabandust, aga teise küsimuse algus ei olnud väga selge!
Juhataja
Seán Kelly, kui teil midagi selle vastu ei ole, siis kas võiksite oma küsimuse väga lühidalt uuesti moodustada? Teie küsimuse algus ei olnud väga selge.
Seán Kelly
Kas mitte üks Suurbritanniast pärit Euroopa Parlamendi liige ei öelnud, et brittidel oleks palju parem jääda Euroopa Liidust väljapoole samasugustel finants- jm alustel nagu Šveits ja Norra? Kas komisjon on sellise väitega päri? Kas me tuleme Šveitsi ja Norra taolistele liigselt vastu, seda eriti Georgios Papanikolaou küsimuse valguses? Kas peaksime oma suhtumist neisse riikidesse muutma, nõnda et nemad tahaksid saada liidu liikmeks, selle asemel et liikmesriigid võiksid öelda, nagu praegu kuulsime, et neil oleks parem olla sarnaselt Šveitsi ja Norraga väljaspool liitu?
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Mina ei tahaks küll kommenteerida seda, kas Suurbritannial oleks parem olla väljaspool Euroopa Liitu. Las kommenteerivad need, kes seda väitsid!
Kahjustava maksukonkurentsi, maksudest kõrvalehoidumise ning maksupettuse küsimustes peame Norraga läbirääkimisi. Selles valdkonnas on küllalt suuri edusamme ning ma loodan, et meil õnnestub Norraga neis küsimustes kokkuleppele jõuda.
Nagu sissejuhatuses ütlesin, palusime nõukogult volitusi, et pidada Šveitsiga läbirääkimisi samasuguse lepingu sõlmimiseks. Praegu tegeleme paketiga, mis sisaldab kolme direktiivi ja Liechtensteini küsimust. Alles pärast nimetatud küsimuste lahendamist saame volitused läbirääkimisteks Šveitsi ja teiste Euroopa Liitu mittekuuluvate Euroopa riikidega.
Šveitsi puhul oleme äraootaval seisukohal seoses veel ühe teemaga, milleks on äriühingute maksustamise juhend. Hiljaaegu palus nõukogu meil alustada Šveitsi ametiasutustega dialoogi seoses juhendi põhimõtete kohaldamisega Šveitsis. Komisjon tegi sellega algust eelmisel nädalal. Edaspidi saan teidki selles valdkonnas toimunud arengutest teavitada.
Teine osa
Teema: Serbia, Makedoonia ja Kosovo piiriülene koostöö
Kuidas hindab komisjon piiriülese koostöö ja arengu võimalusi Lõuna-Serbia, Makedoonia ja Kosovo piirialas, eelkõige Serbiale kuuluvas ja albaanlastega asustatud Presevo orus? Kuidas oleks seal võimalik edendada õigusriigi põhimõtteid, investeeringuid, infrastruktuuri ja kohalikku piiriliiklust?
Štefan Füle
komisjoni liige. - Euroopa Komisjonile on teada Lõuna-Serbia piirkonnas, sh Presevo org, valitsev olukord ja murettekitavad majanduslikud tingimused. See piirkond on läbi aegade olnud vähem arenenud ning ka praegu vaeseim Serbias. Alates 2000. aastast on komisjon andnud märkimisväärset rahalist abi.
Eesmärgiks on vähendada erinevusi Lõuna-Serbia ja ülejäänud riigi elutingimustes ning avalikes teenustes ning tagada selle piirkonna täielik osavõtt planeerimise, tulevaste investeeringute ja nende elluviimisse eest vastutavates riiklikes institutsioonides. Ühinemiseelse abistamise programmi raames ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) kasutamine küsimuses mainitud piirkonnas piiriülese koostöö edendamiseks sõltub asjaomaste partnerite suhete edasisest arengust.
Seni jätkab Euroopa Liit piirkonnas õigusriigi põhimõtete, investeeringute, infrastruktuuri ja kohaliku piiriliikluse toetamist muude liidu käsutuses olevate vahenditega. Nendeks on õigusriigimissioon EULEX Kosovos ning tegevused, mida Euroopa Liit toetab igaaastaste IPA programmide raames Serbias, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ja Kosovos.
Kosovo kohta tegi komisjon oma vastavas 2009. aasta oktoobri teatises mitmeid olulisi ettepanekuid, millega 2009. aasta detsembris toimunud üldasjade nõukogu palus meil edasi minna. Selle tulemusena hakkab Kosovo selle aasta teises pooles saama abi Euroopa Liidu rahastatava piiriülese koostöö projekti kaudu. Sel, 2010. aastal võtab komisjon kasutusele ühinemiseelse abi II rahastamisvahendi Kosovo-Albaania ja Kosovo, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi piiriülese koostöö jaoks. Alates järgmisest aastast plaanime kaasata ka Kosovo-Montenegro.
Komisjon jälgib hoolikalt piirkonnas elluviidavaid algatusi Kosovo võimudega peetava struktureeritud dialoogi, aga ka komisjoni igaaastaste aruannete kaudu, millest järgmine avaldatakse 2010. aasta novembris.
Bernd Posselt
(DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Suur tänu väga hea vastuse eest! Teie ise olete pärit väga kaunist Euroopa piirkonnast, milleks on Euregio Egrensis. Minu arvates tuleb meil toetada kohalikku piiriliiklust, eriti kõnealuses piirkonnas, kus piirid veel niipea ei avane - nõnda ei pea kohalikud koos turistidega pikkades järjekordades seisma, selleks et pääseda oma teisel pool piiri asuvale põllule. Peame lihtsustama piirialade elanike haiglassepääsu ja haridust tõendavate diplomite tunnustamist. Selles valdkonnas on tohutult palju vaja ära teha ning ma palun teid väga, et te selle oma prioriteediks teeksite! Sealsete inimeste kannatused on tõesti suured.
Štefan Füle
komisjoni liige. - See ongi üks mu prioriteete selles piirkonnas. Mul ei olnud aega pikemalt rääkida piirkondliku koostöö tähtsusest, eriti just selles piirkonnas. Teie tõstatatud probleemiga seoses olen juba konsulteerinud piirkondliku koostöönõukoguga, mis järgnes üsna edukale Sarajevo konverentsile. Seega jääb nimetatud teema üheks mu prioriteediks, suheldes kummagi riigi ning piirkondlike organisatsioonidega, kel on võimalused meid selles ettevõtmises aidata.
Nikolaos Chountis
(EL) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Arvatavasti teate juba, et Kosovos tekkis plahvatusohtlik olukord, kui läinud reedel Mitrovicas Kosovo valitsuse ruumide avamise vastu meelt avaldanud serblaste sekka heideti käsigranaat.
Arvestades seda, et Haagi Rahvusvaheline Kohus teeb juulis otsuse Kosovo ühepoolselt vastu võetud iseseisvusdeklaratsiooni kohta, tahaksin küsida, kas teie arvates oli selline aktsioon, s.t ruumide avamine, provokatsioon, mida oleks võinud vältida?
Georgios Papanikolaou
(EL) Austatud juhataja! Piiriülese koostöö teema on väga oluline ning ma tänan volinikku vastuse eest!
Soovin aga, et protokolli märgitaks, et parlamendi ametlikus dokumendis kasutatav nimi ei ole vastuvõetav. Neist kolmest riigist ühe rahvusvaheliselt tunnustatud nimi on FYROM, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. See on tolle riigi ametlik nimi ja te teate väga hästi, et Kreeka ja FYROMi vahel on käimas läbirääkimised probleemi lahendamiseks. On täiesti vastuvõetamatu, et see on kirjas parlamendi ametliku arutelu dokumendis.
Štefan Füle
komisjoni liige. - Ma rääkisin mõlema peaministriga, peaminister Gruevski ja peaminister Papandreouga, ning võin teile kinnitada, et kõnelused austatud parlamendiliikme tõstatatud küsimuse lahendamiseks on tõesti hästi edenenud. Loodan, et riikide juhid kasutavad avanenud võimaluse ära ning et kõnealune riik ja Skopje saavad alustada ühinemisläbirääkimisi.
Vastuseks esimesele küsimusele võin öelda, et külastasin paar nädalat tagasi Põhja-Kosovot, et osaleda ELi bürooruumide avamisel: rääkisime seal programmidest ning sellest, kuidas tagada, et kõik Kosovo kodanikud, ja muidugi ka piirkonna teiste riikide kodanikud, võiksid osa saada meie abist ning et ühegi paiga inimesed ei jääks nendest võimalustest kõrvale.
Teil on täiesti õigus, et enne Rahvusvahelise Kohtu otsust tuleb meil vältida igasuguseid samme, mis võiksid muuta olukorra vägivaldsemaks või lausa plahvatusohtlikuks. Seda silmas pidades helistas paruness Catherine Ashton, kõrge esindaja ning komisjoni asepresident, Pristina ja Belgradi juhtidele ning kutsus neid üles säilitama vaoshoitust, eriti arvestades Rahvusvahelise Kohtu otsuse kuupäeva lähenemist.
Teema: Assotsieerimislepingu ja lisaprotokolli täielik rakendamine Türgi poolt
Oma 2009. aasta eduaruandes Türgi kohta märgib komisjon, et "[...] Türgi ei ole veel täielikult rakendanud assotsieerimislepingu lisaprotokolli [...]. Türgil tuleb nüüd viivitamata oma kohustus täita ja tagada assotsieerimislepingu lisaprotokolli täielik ja mittediskrimineeriv rakendamine [...]”.
Arvestades, et Türgi ei ole juba neli aastat järjest suutnud lisaprotokolli rakendada, siis kuidas tuleks komisjoni arvates Türgit veenda assotsieerimislepingut ja lisaprotokolli täielikult rakendama, kuna seni tehtud jõupingutused ei ole vilja kandnud? Kas Türgi on võtnud kohustuse allkirjastada protokoll enne 2010. aasta lõppu?
Štefan Füle
komisjoni liige. - Komisjon meenutab Türgile igal kohasel tasandil ja igal võimalusel, et Türgi peaks assotsieerimislepingu lisaprotokolli täielikult rakendama ja kõrvaldama kõik takistused, mis ei võimalda kaupade vaba liikumist, sh takistused, mis ei võimalda otseühendust Küprosega.
Komisjon käsitleb ka järgmises aastaaruandes 2005. aasta Euroopa Ülemkogu deklaratsioonis nimetatud valdkondi. Nagu eelmisel ja ka üle-eelmisel aastal annab komisjon faktidel põhineva ja objektiivse ülevaate nimetatud valdkondades tehtud edusammudest või nende puudumisest. Selle põhjal saab nõukogu olukorda hinnata ning vajalikud järeldused teha.
Nikolaos Chountis
(EL) Lugupeetud volinik! Suur tänu vastuse eest!
Mul on järgmine lisaküsimus: Küprose Vabariigi President Dimitris Christofias sidus oma hiljutises avalduses Türgi ühinemiseelse protsessi raames uute peatükkide avamise Famagusta sadama avamisega, rõhutades, et sadama võiks üle anda Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile ning see võiks tegutseda Euroopa Liidu egiidi all, arvestades, et selline ettepanek on tehtud ka varem, 2006. aastal ning saanud ÜROlt positiivse vastukaja osaliseks.
Tahaksin seepärast teada, milline on teie arvamus, kuidas teie reageeriksite Dimitris Christofiase ettepanekule?
Štefan Füle
komisjoni liige. - Läbirääkimiste laual on mitmeid teemasid, mis on otseselt või kaudselt seotud Küprose küsimusele lahenduse leidmisega. Komisjoni roll on siin täiesti selge: me mitte ainult ei toeta ÜRO juhitud protsessi, me mitte ainult ei abista mõlemat juhti lahenduse leidmisel, vaid oleme lähetanud kohale komisjoni presidendi isikliku erisaadiku, et aidata läbirääkimiste pooli ELi meetmetega.
On ka muid aspekte, mis ei ole ehk otseselt läbirääkimiste objektiks, kuid mis sellegipoolest on omavahel ühenduses ja seotud. Teie nimetasite neist ühte. Komisjoni ülesanne on ergutada pooli ja ka teisi huvitatud ja asjaga seotud riike tegema kõik selleks, et lahendust leida; et olla lahenduse leidmisel loominguline ning kui ka nimetatud probleem tänu loomingulisele lähenemisele lahenduse leiab, siis komisjon ka sellise ettepaneku teeb. Kui mitte, siis loodame väga, et teie tõstatatud probleem leiab käsitlemist ja ka lahenduse kõiki osalisi rahuldava lahenduse saavutamiseks peetavate üldiste läbirääkimiste käigus.
Juhataja
Enne kui tuleme Seán Kelly lisaküsimuse juurde, pean teile teatama, et lõpetame kell 20.30. Põhjus ei ole mitte ainult see, et nõnda on päevakorras ette nähtud, vaid ka see, et tõlgid peavad saama õhtustada, enne kui kell 21.00 jätkame.
Järgmine volinik Karel De Gucht alustab aga kella 20.15 paiku ja kuna järgmised küsimused - nr 27, 28, 29, 30 ja 31 - ei olnud vastuvõetavad, siis alustab Karel De Gucht küsimusest nr 32, mille esitas Marc Tarabella.
Kuna Brian Crowley küsimusega seoses ei ole meile tema asendajast teada antud, siis seda küsimust me ei käsitle ning jätkame Richard Howitti küsimusega, millele antakse ühine vastus.
Pat the Cope Gallagher, ma saadan ühe töötaja teiega rääkima. Nüüd aga tagasi Seán Kelly juurde. See on teie teine ja viimane lisaküsimus.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Loodan, et teie ja kaasliikmed ei arva, et minu ja teiste kolleegide esitatud küsimused Mercosuri kohta ei ole vastuvõetavad sellepärast, et nad oleksid halvad küsimused. Usun pigem, et neid ei võetud vastu põhjusel, et see teema on neljapäeval päevakorras.
Pean rõhutama, et küsimusi esitades ei olnud meile teada, et nii läheb. Tõepoolest oleme käinud pikalt peale, et Mercosuri kahepoolsete kõneluste arutelu toimuks. Just sellepärast leian ma, et küsimus oleks tulnud lugeda vastuvõetavaks ja sellele oleks pidanud praegu vastama; ning seda mitte ainult minu pärast, sest on terve hulk kolleege, kes teema tõstatamist soovivad ning ma olen kindel, et nad seda rauda ka edasi taovad. Soovin, et minu protest nende küsimuste tänasesse infotundi mittesobimise kohta läheks protokolli kirja ning kutsun kolleege üles meid toetama neljapäevases arutelus!
James Nicholson
Austatud juhataja! Ma ei hakka teie niigi vähest aega raiskama. Olen kogu südamest nõus Mairead McGuinnessi öelduga. Ausalt öeldes olen tulivihane selle üle, kuidas seda asja on aetud. Ma tean, et reeglid on selleks, et neid rikkuda, kuid siin on tegemist põletava probleemiga - küsimus oleks pidanud täna õhtul vastuse saama, sest nõnda oleksime saanud paremini toetada neljapäevahommikust arutelu.
Juhataja
Ma saan aru, et te mõlemad olete suuliselt vastavata küsimuse autorite hulgas ning teid tuleb seega kiita selle eest, et saite oma küsimuse panna neljapäevasesse päevakorda. See on palju parem võimalus teema käsitlemiseks ja arutamiseks. Seepärast leian, et lõpetame praegu selle jutu, tänan teid märkuste eest ning katsume edaspidi korraldada nõnda, et teid varem teavitataks.
Pat the Cope Gallagher
Austatud juhataja! Minu büroo teavitas presidendi bürood sellest, et mina asendan Brian Crowley't tema küsimuse puhul.
Juhataja
Vabandust, aga asi on selles, et Brian Crowley ei esitanud meile teadet, kuid nagu mulle öeldi, oleks just selliselt tulnud talitada. Kuid vaatame, kuidas selle asja lahendada saame, Pat the Cope Gallagher. Kui olete kannatlik ja ootate, siis vaatame, kuidas selle asja lahendada saame.
Seán Kelly
Mind huvitasid rohkem Küprose türgi kogukonda kuuluvad sportlased - kas komisjon võiks seda küsimust kommenteerida? Sportlasena leian, et sportlasi võivad piirata vaid nende eneste võimed. Kui piirangud esinevad, siis tahaksin teada, kas eriti Olümpiakomitee on midagi teinud olukorra leevendamiseks, sest kõike ei saa komisjonile ka lahendada jätta?
Štefan Füle
komisjoni liige. - See konkreetne probleem, s.t Küprose türgi kogukonda kuuluvate sportlaste isoleerituse probleem, tuleb lahendada Küprose-sisese dialoogi käigus, kõiki osalisi rahuldava lahenduse saavutamiseks peetavate üldiste läbirääkimiste raames, millest ma ennist kõnelesin.
Ühinenud Rahvaste Organisatsioon pakub nende kõneluste jaoks oma raamistikku. Euroopa Liidul puudub pädevus neisse asjusse sekkuda. Põhimõtteliselt tuleneb ju ka see kahetsusväärne olukord seni lahenduseta Küprose probleemist. Nagu eespool mainisin, toetab komisjon tugevalt mõlema Küprose kogukonna juhte kõiki osalisi rahuldava lahenduse saavutamiseks peetavatel üldistel läbirääkimistel.
Küprose probleemi kiire lahendus likvideeriks ka lugupeetud parlamendiliikme tõstatatud probleemi, kuid lisaksin veel, et Küprose türgi kogukonda kuuluvatel sportlastel peaks olema õigus ise vabalt otsustada, millises föderatsioonis nad soovivad tegutseda. Üheltki poolt ei tohiks neile survet avaldada. Nagu öeldud, see teema vajab lahendamist Küprose-sisese dialoogi käigus.
Teema: Rahu Lähis-Idas
Olenemata sellest, et Euroopa Liit asub Lähis-Ida lähedal ning püüab koordineerida ühist välispoliitikat, on tal siiski kõrvalosa Iisraeli ja Palestiina rahvaste vahelise rahuprotsessi alastes jõupingutustes.
Kuidas kasutab komisjon Euroopa naabruspoliitikat, et jõuda sellises olukorras positiivsete tulemusteni?
Štefan Füle
komisjoni liige. - Euroopa Liidul on Lähis-Ida rahuprotsessis oluline roll nii poliitilises kui ka praktilises plaanis. Poliitilisel tasandil põhineb Euroopa Liidu roll tugevatel kahepoolsetel suhetel kõigi selle tähtsa piirkonna riikidega. Euroopa naabruspoliitika (ENP) loob raamistiku kahepoolsetele suhetele, mida on võimalik iga riigi vajadustele kohandada.
ENP kohtumised võimaldavad regulaarseid, süvitsiminevaid ja otsekoheseid arutelusid paljudel teemadel, mille hulka kuulub ka Lähis-Ida rahuprotsess.
Euroopa Liit on kasutanud ENP kohtumisi Iisraeli ja palestiinlastega platvormina eri küsimuste arutamiseks, sh poliitiliste teemade, konkreetsete inimõiguste küsimuste, kohapealse olukorra, meie abikavade jne käsitlemiseks. Alati on ENP raamistik aidanud kaasa regulaarsele teabe- ja arvamustevahetusele.
Praktilisel tasandil kujundab Euroopa Liit piirkonnale antava märkimisväärses suuruses abi paketi välja ENP raames toimunud kahepoolsete konsultatsioonide alusel. Euroopa Liit annab näiteks olulist toetust Palestiina riigi ülesehitamiseks, samuti abistatakse kogu Lähis-Idas pagulasi. Paralleelselt kahepoolsete suhetega on Euroopa Liit pidevalt toetanud mitmepoolset lähenemist Lähi-Ida rahuprotsessile. Vahemere Liit on samuti üks foorum, kus kogu piirkonna partnerid saavad Lähis-Ida rahuprotsessi käsitleda.
Lisaks kuulub Euroopa Liit koos Ameerika Ühendriikide, Venemaa ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga nelikusse, mis toetab käimasolevaid lähenemiskõnelusi Iisraeli ja palestiinlaste vahel. 19. märtsil 2010 toimunud neliku kohtumisel anti mõista, et kõiki lõpliku staatuse küsimusi lahendav rahulepe võiks sündida 24 kuu jooksul.
Gay Mitchell
Tänan volinikku vastuse eest! Kas volinikule ei tee muret see, et Lähis-Ida Araabia riigid jätavad pidevalt täitmata enesele võetud humanitaarabi kohustused selles regioonis? Nad on oma kohustusi viimase 20 aasta jooksul vaid üks kord täitnud. Usun, et see oli 1980. aastate keskpaiku, samas kui Euroopa Liidu raskustes maksumaksjad ka halbadel aegadel oma lubadused täidavad. Mida olete sellele probleemile osutamiseks teinud?
Teiseks selgus eilsel arengukomisjoni juhtimisel toimunud komisjonide arvamuste vahetusel Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetava ÜRO abiorganisatsiooni (UNRWA) esindaja John Gingiga, et valitsusvälistel organisatsioonidel on õnnestunud siiski Iisraeli valitsusele humanitaarabi küsimustes survet avaldada, samas kui meie ei ole sellega sugugi toime tulnud.
Kõik me teame, missugune saab olema lõpptulemus - see on lahendus, mis põhineb kahe riigi olemasolul ja teekaardil, kuid ehk peaksime leidma uusi teid ka selleks, kuidas oma sõnumit nii iisraellastele kui ka palestiinlastele selles piirkonnas edastada?
Štefan Füle
komisjoni liige. - Alustaksin sealt, kus lugupeetud parlamendiliige lõpetas.
Peame maksimaalselt ära kasutama olemasolevad kanalid ning vastavalt vajadusele leidma uusi. Lähis-Ida rahuprotsess ja see konkreetne piirkond on valdkond, milles teeme tihedat koostööd kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Cathy Ashtoniga. See on valdkond, kus loodame näha Lissaboni lepingu järgse, ühenduse lähenemisviisi ja meie ühist välis- ja julgeolekupoliitikat koondava Euroopa Liidu välisteenistuse ja välispoliitilise tegevuse vilju.
Teie küsimuse esimesele poolele saan vastata uhkusega, et Euroopa Liit on suurimaid abiandjaid ning et Euroopa Liit on alustanud abi andmist riigi ülesehitamisele suunatud tegevusteks. Samas teeb mulle muret, et teised riigid, eriti sama piirkonna rikkamad riigid, ei panusta meie jõupingutustega võrdses mahus.
Gay Mitchell
Osa minu küsimusest puudutas vajadust oma sõnumit teistsugusel viisil edastada. Valitsusvälised organisatsioonid lähevad kohale ja suruvad oma teema jõuga päevakorda ja nõnda jääme meie olukorda, kus meile võidakse öelda, et rahumeelsed lahendused ei toimi. Kas ei ole meil mitte tarvis leida uusi teid oma sõnumi päraleviimiseks?
Štefan Füle
komisjoni liige. - Palun vabandust, ma arvasin, et vastasin just sellele küsimusele oma sõnavõtu alguses.
Vastus oli, jah, meil on seda vaja, ning peame nõu ja kooskõlastame oma tegevust kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendiga selgitamaks, mil viisil seda kõige paremini teha ning kuidas selles konkreetses piirkonnas kombineerida vahendeid, mis on Euroopa Liidu välisteenistuse käsutuses pärast Lissaboni lepingu jõustumist.
Chris Davies
Meie eriesindaja Tony Blair on andnud mõista, et Iisrael on valmis Gaza sektori blokaadi lõpetama. Täna hommikul kuulsime aga UNRWA tegevjuhilt John Gingilt, et kuigi Iisrael lubab nüüd toiduaineid sisse tuua, ei jõua inimesed midagi osta, kuna kaubandus- ja äritegevuseks vajalikku Gazasse ei lubata ning nii ei ole inimestel piisavat sissetulekut võimaldavaid töökohti ega nende loomise võimalusi.
Arvan, et paljud meist peavad Iisraeli poliitikat valelikuks. Läinud kuul kutsus parlament komisjoni ja nõukogu üles sõnadelt tegudele minema. Komisjon saaks assotsiatsioonilepingu abil Iisraelile survet avaldada. Millal saame ometi näha, et komisjon midagi Gaza sektori abistamiseks ette võtab?
Štefan Füle
komisjoni liige. - Ausalt öeldes ei ole ma veendunud, et assotsiatsioonileping ning selle raamistik oleks parim viis kellelegi survet avaldada.
Lugupeetud parlamendiliige on kindlasti teadlik Iisraeli valmidusest suhteid Iisraeli ja Euroopa Liidu vahel süvendada ning saavutada nn eelisseisund, kuid põhjustel, mille muu hulgas tõid välja ka parlamendiliikmed, ei ole Euroopa Liit sellele soovile positiivset vastust andnud.
Praegusel hetkel on meil tarvis Gaza sektori blokaadile leida poliitiline lahend. Kõrge esindaja ja komisjoni arepresident Catherine Ashton tegeleb lahenduse otsimisega pea igapäevaselt. Ma olin juba valmis piirkonda kohale sõitma, kuid siiski leidsime üheskoos, et parem oleks enne blokaadi lõpetamiseks poliitiline lahendus saavutada ning seejärel võiks komisjon kohapeal selgitada, kuidas piirkonda kõige paremini abistada ja enamat kui humanitaarabi pakkuda.
Juhataja
Palun vabandust paruness Sarah Ludfordilt, kes on nüüdseks istungisaalist lahkunud. Ma teatasin varem, et me tema küsimuseni ei jõua, aga nüüd saaksime seda teha, kuna isikuid, kes Karel De Guchtile küsimusi esitasid, ei ole kohal.

Teema: Edusammud Gruusia ja Aserbaidžaani demokratiseerimise valdkonnas
Mida arvab komisjon Gruusias (viimaste valimiste kontekstis) ja Aserbaidžaanis demokratiseerimise ja inimõiguste alal tehtud ilmsetest edusammudest? Kas komisjon kavatseb premeerida riike, kes on teinud edusamme Euroopa standardite täitmise valdkonnas?
Štefan Füle
komisjoni liige. - Euroopa naabruspoliitikas on kesksel kohal inimõiguste ja põhiväärtuste austamine ja demokraatia põhimõtetest kinnipidamine. Komisjon on jälginud ELi-Aserbaidžaani tegevuskava ja ELi-Gruusia tegevuskava rakendamist alates 2006. aastast, mil need allkirjastati. Meie tegevust kajastavad igal kevadel avaldatavad komisjoni eduaruanded.
Aserbaidžaanis täheldati eelmise aasta hinnangu kohaselt demokratiseerimise ja inimõiguste ebaühtlast arengut. Oleme sedastanud mõnda positiivset arengut, kuid jätkuvalt teevad muret sõna- ja ajakirjandusvabadus ning seda muret jagas ka Euroopa Parlament oma resolutsioonis 17. detsembrist 2009.
Gruusia tegi 2009. aastal suuri edusamme ENP tegevuskava prioriteetide rakendamisel, eriti õigusriiki, kohtusüsteemi reformi, head haldustava ning korruptsioonivastast võitlust käsitlevates valdkondades. Inimõiguste küsimusi arutatakse regulaarselt ELi-Gruusia inimõiguste dialoogi raames. 2009. aastal kohtuti selleks kaks korda ning sel nädalal on Tbilisis kavas järjekordne kohtumine edusammude arutamiseks.
Komisjon jälgib arenguid kummaski riigis, sh Euroopa Nõukogus ja OSCEs võetud kohustuste täitmist. Murettekitavaid küsimusi tõstatab komisjon Aserbaidžaani ja Gruusia valitsuste eri tasanditel.
Komisjon hindab partnerriikidega kokkulepitud tegevuskavade rakendamist aastaaruannetes. Alates järgmisest aastast hakkavad Euroopa naabruspoliitika ja partnerlusinstrumendi kaudu ENP partneritele eraldatavad summad objektiivselt ja läbipaistvalt peegeldama, mil määral partnerid tegelikult jagavad ENP aluseks olevaid demokraatliku valitsemistava ning inimõiguste ja põhivabaduste väärtusi.
Lisaks nähakse idapartnerlusega ette uued ja ambitsioonikad assotsiatsioonilepped Euroopa Liidu ja nende partnerriikide vahel, kes on valmis ja võimelised leppest tulenevaid (sh valitsemistavaga seotud) kohustusi täitma.
Jacek Włosowicz
autori asendaja. - (PL) Štefan Füle! Suur tänu vastuse eest, kuid küsimus oli: kas komisjonil on oma töös ette nähtud või kavas ette näha konkreetne kinnitus või stiimul, millega eraldi osutada asjaolule, et ühiselt kokkulepituga nõustuvaid ja kokkulepet täitvaid riike eriliselt premeeritakse?
Štefan Füle
komisjoni liige. - Nõustun sellega, et naabruspoliitika lähenemisviisiks on uued reformid tasuks varasemate reformide eest. Mida enam on meie partnerid valmis reformideks, seda aktiivsemalt komisjon riiki toetab ja reformide algatamise ja elluviimise eest seisab.
Idapartnerluse riike vaadates on näha, et taoline poliitika toimib tõepoolest. Meil on ühtne vahendite pakett - assotsiatsioonileping, majandusintegratsiooni leping ning metoodika mobiilsuse ja viisaküsimustega tegelemiseks. Idapartnerluses osalejate suhtumises reformidesse on suured erinevused nagu ka komisjoni suhtumises neisse riikidesse. Hea näitena võiksin tuua Moldova - selle riigiga oleme alustanud läbirääkimisi ühinemislepingu sõlmimiseks, samuti viisadialoogi, ning varsti loodame alustada läbirääkimisi ka majandusintegratsiooni lepingu ehk teisisõnu põhjaliku ja ulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimiseks.

Teema: Õiglase kaubanduse reeglite rikkumine Euroopa importijate poolt
Viimastel kuudel on mitmed juhtumid, millest paljud on kohtusse jõudnud, näidanud seda, et Euroopa importijad ja turustajad rikuvad kõige elementaarsemaid õiglase kaubanduse eeskirju (tööaeg, laste töö, ületunnid jne), samal ajal eksitava reklaami ja n-ö eetiliste märgiste abil vastupidist väites.
Kas komisjon võib öelda, kuidas ta lisab kaubanduskokkulepetesse, mille üle ta ELi nimel läbirääkimisi peab, kohustuse järgida Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) minimaalseid sotsiaalseid standardeid, kuidas ta kontrollib sellest kohustusest kinnipidamist ja milliseid karistusi ta määrab tõestatud rikkumise korral nagu hiljuti Saksa kohtus süüdi mõistetud Lidli juhtum?
Teema: Õiglane kaubandus
Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on kõik tunnistanud, et õiglase kaubanduse algatused aitavad kaasa säästvale arengule ja muudavad kaubandust õiglasemaks, mis on uue Euroopa Liidu lepingu üks eesmärk. ELi kodanikud on samuti näidanud, et nad toetavad õiglase kaubanduse tooteid: nende müük on märkimisväärselt kasvanud ning seda eriti liikmesriigis, kust mina pärit olen - Ühendkuningriigis -, kus nende müük on suurenenud 12%. Sellele lisaks on sajad kohalikud omavalitsused muutumas "õiglase kaubanduse linnadeks”.
Volinik Mandelson tõstatas õiglase kaubandusega seotud teemade kooskõlastamise küsimuse kaubanduse peadirektoraadis 2006. aastal. Kas komisjon kavatseb selle vastutusalaga edasi tegeleda? Kuidas kavatseb komisjon tagada oma poliitika järjepidevuse, et kindlustada õiglase kaubanduse algatustele kohane roll rahvusvahelise kaubanduse õiglasemaks muutmises?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Õiglase kaubanduse tüüpi kavad, või nimetades neid nende õige, kuigi kohmaka nimega - erasektori jätkusuutlikkuse tagamise kavad -, mängivad arengu toetamisel ning tarbijate valikutest teavitamisel olulist rolli. Üks nende parimaid omadusi on see, et nad on olemuselt valitsusvälised. Nimetatud kavasid käsitlevas 2009. aasta mai komisjoni teatises öeldakse, et valitsuse osa peaks olema piiratud, et mitte sekkuda õiglase kaubanduse kavade dünaamilisse olemusse ega tarbijate valikutesse.
Möönan siiski, et on ka palju võimalusi tarbijate segadusse ajamiseks. Sellepärast suhtub komisjon toetavalt selliste organite tegevusse nagu Rahvusvaheline Sotsiaalse ja Keskkondliku Akrediteerimise ja Märgistuse Liit (ISEAL), Rahvusvaheline Kaubanduskeskus ja ÜRO kaubandus- ja arengukonverents (UNCTAD), et paremini selgitada eri kavades kasutavaid jätkusuutlikkuse kriteeriume.
Komisjonis jaguneb vastutus õiglase kaubanduse tüüpi kavade eest sõltuvalt algatusest eri volinike vahel. Näiteks volinike Tajani ja Barnier' teenistused võtsid juhtrolli sotsiaalselt vastutustundlike hangete juhise ettevalmistamisel. Volinik Dalli teenistused aga teavitavad ELi tarbijaid ning volinik Piebalgsi teenistused on eestvedajaks arengumaid puudutavate projektide puhul.
Kaubanduse peadirektoraadil on praegu keskse koordinaatori roll, et tagada ELi poliitikaalgatuste sidusus ja kooskõla 2009. aasta teatisega ning mina olen valmis koordinaatori rollis jätkama ja edaspidigi täitma oma eelkäijate võetud kohustusi.
Linda McAvan
Mul on hea meel kuulda, et teil on koordineerimine kavas. Teie teenistused on eestvedajaks ja ühenduslüliks õiglase kaubanduse asjades, aga ma tahaksin teada, kuivõrd olete kursis volinik Barnier' juhitud sotsiaalsete hangete teemaga. Koordineerimist on vaja, sest mõni nädal tagasi saime teada, et tolle õige peatselt valmiva juhise tekstis sisaldus sõnastus, mis oleks õiglast kaubandust kahjustanud.
Õnneks volinik Barnier sekkus, kuid minu arvates oli algsest tekstist selgesti näha sidususe puudumine. On ju teie teenistuse kui koordinaatori ülesanne kõik eri pooled kokku sobitada, aga kuidas see siis praktikas toimib?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - See toimub teenistustevaheliselt ning tagame sagedase kooskõlastamise teiste asjaomaste volinikega, nõnda et selle tulemusel kujuneb välja 2009. aasta teatisel põhinev ELi poliitika. Vajaduse korral kõnelen oma kolleegide-volinikega ka otse.
Juhataja
Tänan teid, volinik, lühikese vastuse eest!
Kuna autorit ei ole kohal, langeb küsimus nr 34 ära.

Teema: ELi ja Colombia vahelise vabakaubanduslepingu eelnõu
Kas komisjon on seisukohal, et läbirääkimistel kokku lepitud ja parafeeritud vabakaubandusleping tuleb ELi liikmesriikide parlamentides ratifitseerida?
Teema: ELi ja Colombia vaheline vabakaubandusleping
Kas komisjon võiks selgelt öelda, millal jõuab ELi ja Colombia vaheline vabakaubandusleping pärast selle allkirjastamist möödunud kuul Madridis nõusolekumenetluse alusel parlamenti? Kas komisjon võiks kinnitada, et Colombiaga lepiti kokku inimõiguste klauslis ja samuti, kas selle klausli tekst on edastatud parlamendile?
Nimetatud inimõiguste klausel peaks sisaldama sätet lepingu peatamise kohta inimõiguste rikkumiste korral. Kas komisjon võiks seetõttu kirjeldada üksikasjalikult lepingu peatamise menetlust, s.o kas mis tahes ettepaneku lepingu peatamiseks algatab komisjon üksi ja kas mis tahes sellise ettepaneku toetamiseks on vaja nõukogu kvalifitseeritud häälteenamust või ühehäälset otsust? Kas komisjon võiks lisaks lühidalt kirjeldada, milline roll on lepingu peatamiseks tehtava võimaliku ettepaneku või otsuse juures parlamendil ja huvitatud kolmandatel isikutel, näiteks ametiühingutel?
Kas komisjon võiks kinnitada, kas leping tuleb riikide parlamentides ratifitseerida ja milline oleks sellisel juhul eeldatav ajakava ja menetlus?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Vastan tõesti väga lühidalt, kuigi see on teema, mida võiks pikalt arutada. Ütlen vaid järgmist: tõepoolest, ELi ja Colombia ning Peruu vabakaubanduslepingu läbirääkimised jõudsid hiljaaegu lõpule, kuid lepingut ei ole veel ametlikult parafeeritud.
Praegu toimub lepingu teksti õiguslik analüüs, et tagada kahe läbiräägitud teksti sidusus ja üks ühele vastavus inglise ja hispaania keeles. See töö peaks lõpule jõudma selle aasta sügiseks ning pärast läbirääkijate lõpptekstide parafeerimist esitab komisjon tekstid nõukogule allkirjastamiseks ning vabakaubanduslepingu sõlmimiseks.
Nõukogu esitab vabakaubanduslepingu ametlikult Euroopa Parlamendile nõusoleku saamiseks pärast seda, kui nõukogu on võtnud vastu lepingu allkirjastamise otsuse. Praegu on täpset kuupäeva raske ennustada, kuid tõenäoliselt toimub see 2011. aasta teises pooles.
Hetkel ei ole veel selge, kas lepingud tuleb ka ELi liikmesriikide parlamentides ratifitseerida. Komisjon hakkab analüüsima liikmesriikide parlamentides ratifitseerimise vajadust niipea, kui vabakaubanduslepingu lõpptekst on koos, võttes arvesse Lissaboni lepingust tulenevat uut pädevuste jagunemist ELi ja liikmesriikide vahel.
Võin kinnitada, et Colombia ja Peruuga sõlmitavas lepingus sisaldub üldine inimõiguste klausel. Kuna see klausel on oluline element meie suhetes, võib selle rikkumine viia kaubandussoodustuste ühepoolse peatamiseni ilma etteteatamiseta. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9 saab peatamine toimuda komisjoni või Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekul nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võetud otsusega.
Lepingu tekst, mis sisaldas ka inimõiguste klauslit, edastati pärast läbirääkimiste lõppu selle aasta märtsis rahvusvahelise kaubanduse komisjonile.
Richard Howitt
Suure tänu teile, volinik, vastuse eest! Kas võiksite kommenteerida ka seda, kas olite teadlik Colombia valitsuse luureteenistusest DAS lekkinud dokumentidest, mis osutasid võimalikule Euroopa pinnal toimunud ebaseaduslikule jälitustegevusele Belgia humanitaarorganisatsiooni Broederlijk Delen vastu, Fédération internationale des droits de l'homme vastu, Madridis asuva Amnesty Internationali vastu ning teiste heas usus tegutsevate inimõiguste organisatsioonide vastu ning isegi meie parlamendi inimõiguste allkomisjoni vastu?
Kas möönate, et tegemist on olulise ja tähtsa teabega, mis vajab uurimist ja omab tähendust ka selles, kuidas käsitleme Colombiaga sõlmitava vabakaubanduslepingu projekti?
David Martin
Kõrge esindaja nägemuse kohaselt läbivad inimõigused kuldse niidina kogu meie välispoliitikat. Kas komisjon võib meile öelda, kas on antud hinnang ka Colombia võimalikule reaktsioonile seoses vabakaubanduslepingu sõlmimisega? Kas tehti analüüs inimõiguste olukorra võimaliku paranemise või hoopis halvenemise kohta tänu lepingu sõlmimisele?
Ma kuulsin, mida volinik peatamise klausli kohta rääkis. See valmistab mulle rõõmu, kuid enne taolise lepingu allkirjastamist peame olema veendunud, et see inimõiguste olukorda ikka parandab, mitte ei halvenda. Ma soovin teada, kas seda on üldse hinnatud?
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Esiteks vastan küsimusele salateenistuste salategevuse kohta: jah, meile on asjast ette kantud ning võtame seda väga tõsiselt. Komisjon tõstatas selle küsimuse Colombia valitsusega peetava dialoogi raames, muu hulgas ka märtsis 2010, kui Colombia luureteenistuse DAS direktor Felipe Muñoze külastas komisjoni; ning ELi esindus Bogotás võttis ühendust nii luureteenistusega DAS kui ka teiste Colombia valitsusasutustega. Jälgime sündmuste arengut jätkuvalt väga tähelepanelikult.
Vastusteks David Martini küsimusele saan öelda, et oleme sellise hinnangu teostanud. Lõppude lõpuks on tegemist poliitilise hinnanguga. Teie teate, millised lahendused on, ja need on õiged lahendused. Kuid enne, kui hakkame rääkima lahendustest, peame olema veendunud, et tegu ise, s.t vabakaubanduslepingu sõlmimine, aitab kaasa inimõiguste arengule, või õieti, et see ei hakka inimõiguste vastu töötama. Meie, ja minu isiklik poliitiline hinnang on see, et Colombia üldist olukorda arvestades, tuleb vabakaubanduslepingu sõlmimine inimõiguste olukorrale kasuks.
Juhataja
Suur tänu, volinik! Tänan kaasparlamendiliikmeid küsimuste eest! Euroopa Parlamendi istungi juhataja on täiesti erapooletu ja sõltumatu, kuid ma loodan, et Holland võidab!
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu vastata ei jõutud, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Sellega on infotund lõppenud.
(Istung katkestati kell 20.30 ja jätkus kell 21.00)
