Eurovignette (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Paolo Costa poolt transpordi- ja turismikomisjoni nimel komisjonile esitatud suuline küsimus, mis käsitleb eurovignette'i - B6-0386/2007).
Silvia-Adriana Ţicău
autori asendaja - (RO). Proua juhataja, arutatavaks teemaks on nõue, mida transpordikomisjon on juba mõnda aega käsitlenud ning mis esitati Euroopa Komisjonile, et viimane esitaks omakorda kõigile transpordivahenditele kohalduva väliskulude arvesse võtmise mudeli. Tegelikkuses palusin ma komisjonil esitada hiljemalt 2008. aasta juuniks peale kõigi valikuvõimaluste - sealhulgas keskkonnakaitsega, müraga, ummikutega ja tervisega seotud kulude - uurimist üldiselt kohaldatava läbipaistva ja laiaulatusliku mudeli, mille alusel hinnata kõiki väliskulusid, mis määratleksid ja oleksid järgnevalt aluseks infrastruktuuri kasutamise eest nõutavate maksude arvutamisele.
Selle mudeli arendamisel saadud vahepealsete tulemuste alusel peaks komisjon osutama, kas vahepealses raportis uuritakse üldiseid keskkonnakulusid, nagu näiteks kliimamuutustega seotud ning hiljuti avaldatud tervisega seotud kulusid, ning kas neid võetakse järgnevates hinnangutes ja arvutustes olulise faktorina arvesse.
Sooviksin mainida, et direktiiv, millele me viitame, pakub liikmesriikidele teemaksu sisse viimise võimaluse ning võimaluse võtta selle arvutamisel arvesse varasemast enam kuluelemente. Tegelikkuses on käimas arutelu, kas arvata teemaksu hulka ka niinimetatud väliskulud nagu näiteks need, mis seonduvad keskkonnaga.
Paljud liikmesriigid on selliste kulude teemaksu hulka arvamise vastu, kuna nad leiavad, et kulude arvutamiseks puudub jätkusuutlik mudel, samas kui teised riigid usuvad, et need maksud tekitavad sissetuleku ja loovad selliselt vajalikud rahastamisvahendid infrastruktuuri arendamiseks.
Samuti tahan mainida asjaolu, et on ülimalt oluline kindlustada aus konkurents erinevate transpordiviiside vahel, aga ka vähendada liiklusest tingitud müra.
Usun, et ettepanek, mille Euroopa Komisjoni esitab, aitab meil samuti parandada transpordi tõhusust ning eriti erinevate transpordiviiside tõhusat kasutamist ning muidugi aitab sel viisil kaasa üleüldisele transpordi jätkusuutlikule arengule.
24,1% kasvuhoonegaaside heitmetest 27-s liikmesriigis pärinevad transpordi valdkonnast või on selle põhjustatud. Seetõttu on meil oluline teada, kas keskkonnakulud, nagu kliimamuutustest põhjustatud kulud, saavad olema selle ettepaneku osaks.
Sooviksin samuti mainida, et eurovignette'i direktiiv lubab liikmesriikidel kohaldada lisamaksu teatud tundlike piirkondade teedel nagu näiteks mägipiirkondades Alpides ja Püreneedes. Mistahes sissetulek tuleks niisiis uuesti investeerida teistesse alternatiivsetesse transpordiviisidesse ning endega seotud infrastruktuuridesse.
Samuti sooviksin küsida, kas komisjon saaks meile kinnitada asjaolu, et peale Euroopa Liidu poolt Alpi konventsiooni transpordiprotokolli ratifitseerimist, arvestatakse mudelis protokolli paragrahvidega, mis käsitlevad kaupade veole maksude kehtestamist. Loodan, et volinik Barrot avaldab meile üksikasjad selle kohta, millal komisjon kehtiva eurovignette'i direktiivi muutmise käivitab.
Sooviksin lõpetada ettekande kahe lisanduva küsimusega, nimelt sooviksin ma komisjonilt küsida, kas need väliskulud võetakse arvesse üksnes maanteetranspordi puhul või ka teiste transpordiviiside puhul, et kindlustada erinevate transpordiviiside arendamise tasakaal ning samuti sooviksin ma küsida, kuidas kavatsetakse jälgida eurovignette'i direktiivi rakendamist.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident - (FR). Proua juhataja, komisjon viis läbi uurimuse, mille eesmärgiks oli koguda kokku kõik teemapõhised publikatsioonid ning tuvastada väliskulude hindamise parimad praktikad. Paljud erinevad tuvastatud metodoloogiad viitasid komisjoni rahastatud uurimisprojektidele: Unit, ExternE ja teistele hiljutisematele projektidele. Praegu koostatakse käsiraamatut ning kavatseme selle peatselt avaldada. See on esimene punkt.
Teiseks on komisjon alustanud tööd mõjuhindamise läbiviimisega seoses väliskulude hüvitamisega. Tuvastatud on palju maksustamise võimalusi ning need on esitatud avalikuks aruteluks. Arutelu lõppeb 31. jaanuaril 2007 ning jaanuaris 2008 peetakse kõrge-tasemeline konverents käsiraamatu ning avaliku arutelu tulemuste esitlemiseks, mis lisanduvad käimasolevale mõjuhindamisele. Selline on meie tööplaan.
Nagu näete, on see üpris intensiivne. Hinnatakse järgmisi väliskulusid põhjustavaid asjaolusid: õnnetused, ummikud, õhu saastamine, kliimamuutused ning müra. Hindamise läbiviimisel võetakse arvesse kõik transpordivahendid. See hõlmab erinevaid süsteeme ja erinevaid majanduslikke vahendeid nagu näiteks maksustamist, kasutajaõiguseid ning heitmetega kauplemise õiguseid. Vahendeid hinnatakse mudeli-põhist kvalitatiivset analüüsi kasutades. Selle kõige eesmärgiks on muuta meie transpordivahendid keskkonnasõbralikumaks. Vastavalt selle töö tulemustele avaldab komisjon enne järgmist suve teatise.
Soovin veidi kõrvale kalduda, et vastata proua Ţicău'le seoses Alpi konventsiooniga. Konventsiooni transpordiprotokolli eesmärgiks on luua spetsiifiline maksustamissüsteem, mis võtaks arvesse tegelikke kulusid ning julgustaks kõige keskkonnasõbralikemate transpordisüsteemide kasutamist. 2006. aasta eurovignette'i direktiiviga loodud süsteem keskkonnasõbralikemate transpordisüsteemide kasutamise julgustamiseks, püüdleb samade eesmärkide poole kui Alpi konventsiooni transpordiprotokoll. Mida praegune eurovignette'i direktiiv tegelikkuses ütleb? See sätestab alates 2010 kohustusliku modulatsiooni teemaksude tasumiseks sõidukitelt, mis reostavad kuni 100% enam kui keskkonnasõbralikud sõidukid. Mägialade puhul on direktiivi eesmärgiks võtta arvesse keskkonnakahju ja ummikute väliskulud, lisades infrastruktuurimaksule kuni 25%-lise teemaksu. Täiendavast teemaksust saadav tulu tuleb jagada ümber projektidele, mis annavad otsese panuse keskkonnakahju vähendamiseks.
Nüüd, daamid ja härrad, soovin ma väljenduda väga selgelt: uskuge mind, see teatis on kogu töö valguses, mida ma mainisin, äärmiselt raske ülesanne. See lubab meil hinnata valdkonna parimaid arvutusmeetodeid. See määratleb metodoloogia, mida saab kasutada erinevate transpordivahendite puhul. 2008. aasta keskel, enne suve, tegelikult juunis, kavatsen ma esitada raporti, mis käsitleb hindamist ning väliskulude arvessevõtmist ka volinike kolleegiumile. Mainisin teatist ja niisiis esitan ma selle raporti kolleegiumi nõusolekuga koos ettepanekuga praeguse eurovignette'i direktiivi muutmiseks. Kuigi see on selge, tuleb korrata, et praeguse eurovignette'i direktiiviga seonduv ettepanek kujutab endast muudatust, mis võimaldab väliskulud arvesse võtta praeguse direktiivi reguleerimisalas.
Seda oli mul täiskogule öelda. Proua istungi juhataja, ma tean, et kõik see on meie säästva arengu südames. Väliskulud on tõesti vaja arvesse võtta, kuid selleks, et väliskulud arvesse võtta, on meil vaja Ühenduse õiguses sätestatud definitsiooni ning me peame valima parima arvesse võtmise metodoloogia.
Olen püüdnud olla täna õhtul nii täpne kui võimalik ning ma olen valmis täiskogu poole uuesti pöörduma, et teavitada rasketest ja olulistest ülesannetest, mille täitmist raporti, mida ma esitlen 2008. aasta keskel, nõuab.
Georg Jarzembowski
fraktsiooni PPE-DE nimel - (DE). Proua juhataja, härra asepresident, see, mida te rääkisite tellitud uurimuste ning konverentside ettevalmistamise kohta, on väga südant soojendav, kuid lubage mul esitada lihtne küsimus. Ma ei kavatse teilt küsida, kas te esitate teatise 10. juuniks 2008, aga ma küsin, kas te esitate 10. juuniks 2008 kooskõlas praeguse eurovignette'i direktiivi artikli 11 kolmanda lõiguga, selle, mida see direktiiv nimetab - ja ma tsiteerin - "kõikide väliskulude hindamise üldkohaldatava, läbipaistva ja mõistetava mudeli”, mille kohaselt määratakse väliskulud kandmiseks kõigi transpordiliikide käitajatele. Niisiis, kas me saame väliskulude hindamise ja määramise mudeli - jah või ei? Minu esimene küsimus on täpselt nii lihtne.
Ja nüüd minu teise küsimuse juurde. Kui ma saan olukorrast õigesti aru, siis erinevalt mudeli esitamise kohustusest, ei ole teil 2008. aastal kohustust esitada muudatusettepanekut eurovignette'i direktiivi muutmiseks. Kahtlemata oleks see nagunii võimatu, sest kui ma õigesti aru saan, on ideeks töötada välja kulude jaotamise mudel ning siis selle rakendamise staadiumis, jaotada väliskulud kõigi transpordiliikide käitajate vahel - siseveeteede, mereveo, raudteede, eraomandis olevate autode jne vahel. Mida ei tohi juhtuda on see, et te asute eurovignette'i direktiivi muutma ning jaotama väliskulusid transpordiettevõtete vahel, kuid ei tegutse selleks, et ka praamide, rongide jne käitajad nende väliskulusid kannaksid. See on põhjuseks, miks ma soovin teada, kas te võtate ette eurovignette'i direktiivi üle vaatamise samaaegselt väliskulude jaotamisega ka teiste transpordiliikide vahel.
Kaks lihtsat küsimust ja ma loodan saada kaks lihtsat vastust.
Ulrich Stockmann
fraktsiooni PSE nimel - (DE). Proua juhataja, lubage mul alustada voliniku tänamisega tema märkuste eest. Volinik, nagu te teate, oleme seda väliskulude hindamise arutelu pidanud juba alates 1920ndatest aastatest ning ka meie, parlamendiliikmed, esitasime erinevaid mudeleid, kui me eurovignette'i direktiivi vastu võtsime. Kuid, kuna meil ei õnnestunud tol korral poliitilistel põhjustel väliskulusid olulisel määral raskeveokite teemaksude arvutamise meetodis hõlmata, saavutasime kokkuleppe, et teie - komisjon - esitate 2008 suveks ühtse meetodi. Kokkulepe omandab erilise tähtsuse praeguse kliimamuutuste arutelu valguses. Sellises olukorras on meil küsimusi. Mõned neist on juba teatavaks tehtud.
Esiteks, kas komisjon esitab järgmise aasta juuniks üleüldiselt kohalduva ning läbipaistva mudeli väliskulude hindamiseks - mudeli, mida saaks pidada üleüldiselt siduvaks? Käsiraamat kõlab hästi, kuid kasutatud väljend viitab heade praktikate valikkataloogile. Mida me aga soovime, on üleüldiselt siduv meetod, mida ei seataks järgnevalt küsimuse alla.
Teiseks, kas see mudel arvestab ELi klimaatiliste ja keskkonna eesmärkidega? Seda küsis minu austatud kolleeg proua Ţicău. Meetodi puhul poleks see lihtne küsimus, kuna kõik olemasolevad lähenemised keskenduvad üksnes praeguste kulude arvesse võtmisele ning mitte keskkonna eesmärkide saavutamisele. Kui nende eesmärkide püüdlemisega arvestatakse, looks see ettekirjutust tegeva elemendi - niiöelda normatiivse dimensiooni - samas kui arutelu on senini piirdunud praeguste kuludega.
Kolmandaks on ütlematagi selge, et lõppude lõpuks soovime saada õigusakti ettepanekut. Kas ma tohiks seega küsida, millal kavatseb komisjon eurovignette'i direktiivi redigeerida? Kas see on komisjoni sooviks või on see küsimus veel lahtine?
Neljandaks, millal hakkab see meetod või mudel kehtima ka teiste transpordiviiside infrastruktuuri maksude hindamise osas? Täpselt see küsimus on meid vaevanud, nagu ütles Georg Jarzembowski. Soovime vabaneda moonutatud konkurentsist transpordiliikide vahel ning viia nad kõik ühisele võrreldavale tasemele.
Eva Lichtenberger
fraktsiooni Verts/ALE nimel - (DE). Volinik, tänan teid väga märkuste eest. Oli üpris põnev kuulda, mida te rääkisite protsessi ja ajakava kohta. Küsimus, mida hakatakse juunis arutama on ülioluline ning mitte üksnes Alpi piirkonnale. Usun, et teie - mägede mees, nagu te olete end kirjeldanud - olete sellest kindlasti teadlik ning et see on teile oluline. See omab suurt mõju kõigile maanteedele aga ka riikidele, mille transpordiliinid, eriti maanteed, on tiheda liiklusega koormatud ning samuti kõigile neile, kes elavad nende toimekate liiklussõlmede läheduses. Liiklustihedusest põhjustatud tohutud kulud asetavad sellest enim mõjutatud riikidele tohutu koorma. Vastavalt arvukatele juba ilmunud uurimustele, väliskulud enam kui kahekordistavad selle koorma. Selle punktiga tuleb arvestada ning selle tähtsus peab komisjoni tegevustes märksa selgemalt peegelduma.
Volinik, me ei saa siiski olla rahul väliskulude hindamise küsimuse filosoofilise ja matemaatilise käsitlusega. Vajame rakendamist, kuid me ei saa oodata järgmised kakskümmend aastat, kuni viimane lobist on ära veendud. Samuti ei saa me oodata, kuni arvutatakse välja ka jalgratastest põhjustatud keskkonna reostus. Kokkuvõtteks on, et me peame koheselt tegutsema. Meil on vaja, et 2008. aasta vältel esitatakse regulatiivse vahendi ettepanek, meil on vaja seda arutada ning meil on vaja viia see arutelu läbi kohe, mitte kahekümne aasta pärast, kuna meil oli vaja oodata kuni kõik on veendud riikide valitsused, riikide mis paljudel juhtudel on probleemist märksa vähem mõjutatud kui need, mis asuvad Euroopa Liidu keskosas.
Volinik, mäed vajavad, et teie tegutsemist. Tundlikud kohad nagu linnad ja teised kaitsealad vajavad kirjalikku regulatsiooni, mis sätestaks selgelt, mida tuleb arvesse võtta. Liikmesriigid pole enam võimelised üksi keskkonna reostamisest tulenevat koormat kanda ning neilt ei saa nõuda, et nad sellega veel pikalt jätkaks.
Reinhard Rack
(DE). Proua juhataja, härra asepresident, nagu juba öeldud, kirjeldasite end Euroopa teemaksu valdkonna, eurovignette'i arutelude ajal kui mägede meest ning tegite selle nime väärimiseks tõesti palju, vähemalt nende varasemate arutelude kontekstis.
Nüüd on aga vaja astuda veel samme - samme, mis on tõenäoliselt olulisemad. On saabunud aeg väliskulud arvesse võtta või kui ma võiksin lülituda euroopalikult uudiste keelelt keelele, millest inimesed aru saavad, kindlustada, et me kõik maksaksime selle eest, mida me transpordi vallas saame ning omaksime enam teavet selle kohta, kes neid kulusid põhjustab ning kindlasti ka enam teavet selle kohta, kuidas need kulud nende tekitajatelt välja nõuda.
Olete meile täna esitanud ajakava, mis sisaldab algseid võtmeelemente, mida te tol korral lubasite. Usun, et see on hea ning teie poolt esitatut tuleb kindlasti tervitada. Mis aga puudub ja seda on juba mainitud - on absoluutselt ülioluline järgmine samm. Millal esitatakse õigusakti ettepanek, mis kindlustaks, et erinevaid infrastruktuuride kasutajaid maksustatakse nende tegevuste tegeliku maksumuse põhiselt? Ning arvesse tuleb võtta palju mitmesuguseid kasutajaid.
Ootame hinge kinni pidades, et näha, kas see osutub võimalikuks ning meie ootuseks on, et see eesmärk saavutatakse praeguse parlamendi ametisoleku ajal, sest üksnes juhul, kui me võtame selle instrumendi kasutusele, muutuvad kõik teised suured projektid, mis on viimastel nädalatel ja kuudel heaks kiidetud, millest mõned on esitatud teie poolt, mõistlikeks investeeringuteks.
Juhul kui me suuname raha Brenneri tunneli ehitusse, siis osutub see mõistlikuks investeeringuks üksnes juhul, kui muutus kulu struktuuris viib tegelikkuses soovitud muutusteni Alpides. Selles osas oleme kindlad, et teie mägedes sündinuna meid selles tähtsas küsimuses aitate.
Inés Ayala Sender
(ES). Proua juhataja, lähtudes laialdasest nõusolekust vajaduse osas tegeleda transpordi kohandamisega kliimamuutuste väljakutsele ning teistele mõjudele, et muuta transport võimalikult säästlikuks, kuivõrd see on ainsaks viisiks, kuidas muuta transport ELis ja maailmas konkurentsivõimeliseks, on eurovignette osutunud kasulikuks esialgseks tööriistaks, et tegeleda ummikute, saaste jne probleemidega, andes modulatsiooni, mis on selle kohaldumise osas reale raskesõidukitele nii piisav kui ka võrdlemisi mitmekesine.
Arvestades probleemi keerukusega on mul siiski mitu küsimust ning seega soovin ma volinikult küsida, kas vastavalt tema pakkumisele ning täiskogul saavutatud kokkuleppele kasutavad käimasolevad uurimised sama mõõtereeglit kõigi transpordivahendite suhtes ning ma pean silmas tõesti kõiki.
Kuivõrd metodoloogia küsimus on tõstatatud, sooviksin ma samuti teada, kas ka esitatavad ettepanekud viitavad kõigile transpordivahenditele. Tunnen, et me ei tohi lasta käest võimalust kohaldada niivõrd tähtsat kasutust kõigile transpordivahenditele, sest nad kõik on seotud ning me vajame kooskõlas mitmeliigilisuse ettepanekuga usaldusväärseid lahendusi neile kõigile.
Samuti hindaksin ma informatsiooni mitmes minu arvates olulises asjas. Kuidas kavatseb volinik siduda välja pakutud eurovignette'i muutmise ning väliskulude arvesse võtmise uue metodoloogia "roheliste koridoridega”, mis sisalduvad logistika tegevuskavas ning mis kujutavad ehk reguleerimisala, millele seda metodoloogiat laiendada?
Kuidas lisatakse see rahastamisvahend praegusesse arutellu ELi poliitikate rahastamise üle? Kas komisjon on valmis laiendama seda ka eraomandis olevatele sõidukitele? Kas see poleks tõhusam ning vähem diskrimineeriv? Kuidas me saame piirata mõju lisanduvatele kasvava isolatsiooni probleemidele suureneval arvul aladel ning piirkondades?
Lõpetuseks, kas volinik tunneb, et see vahend - vahend, mida ta praegu ette valmistab, osutub üksinda piisavaks, et rahastada avaliku sektori töid nagu näiteks suurte tunnelite osas, mis moodustavad osa üleeuroopalisest maanteesüsteemist?
Jörg Leichtfried
(DE). Proua juhataja, härra asepresident, võib-olla te mäletate, et eurovignette'i direktiivi viimase muutmise arutelude ajal olin mina üks nendest, kes käratses pealetükkivalt autovedude väliskulude arvesse võtmise nimel. Meie pakkumine kukkus läbi. Sel põhjusel on mul ühelt poolt hea meel, et me nüüd selles suunas liigume.
Ma olen rahulolematu mitte seetõttu, et agiteerisin selle poolt eelmisel korral vaid seetõttu, et ma näen, mis on vahepealsel ajal Austrias juhtunud. Enam ei ole raskeveokitega üle ujutatud mitte ainult Lääne-Austria. Oleme jõudnud tasemeni, kus ummistunud on ka Ida-Austria, kus osad maanteed on täiesti läbipääsmatud ning ala ümber meie pealinna, Vienna linna, on juba õmblustest kärisemas. Seetõttu on ülim aeg, et me lõpuks lisaksime raskeveokite käitamise väliskulud Euroopa teemaksu süsteemi.
Muidugi ma väärtustan, et sellist süsteemi tuleb kohaldada kõigile transpordivormidele, kuid meil on olemas eeskirjade kogum raskesõidukitele ning me peame nüüd sealt alustama; ütlematagi on selge, et me peame sealt edasi liikuma, et tegeleda teiste transpordiviisidega. Ma lisaksin oma hääle nende kaasparlamendiliikmete omadele, kes on küsinud, millal esitatakse meile tegelik õigusakti eelnõu.
Teine punkt, mida ma soovin käsitleda, on see, et võib-olla me peaksime käsitlema asjaolu, et tegemist on üle-Euroopalise probleemiga ning üksnes kõrgete teemaksude ette nägemine teatud väikeste riikide osades lahendab probleemi vähesel määral. Selle asemel peaksime looma üldise süsteemi. Selles kontekstis murran ma pead selle üle, kas me ei peaks hindama miinimum teemaksude kehtestamise potentsiaali, vähemalt üle-euroopalistel transpordivõrgu marsruutidel.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident - (FR). Proua juhataja, kuulan täiskogu alati suure huviga, kuid ma sooviksin sellegipoolest selgitada paari punkti. Esiteks, kuna tegemist on mudeli leidmise küsimusega, nagu te ütlete, peame arvestama asjaoluga, et liikmesriikides kasutatakse teatud praktikaid ning et enne kui mudeli osas otsustada, peame esmalt arutama erinevates liikmesriikides kasutatavaid arvutamismeetodeid. Ma kahetsen seda, kuid käsiraamatu panuseks on vähemalt avada avalik arutelu just selleks: et leida parim mudel. Järgnevalt ei saa ma aru, miks komisjoni nähakse selles küsimuses kõrvalisena, kui komisjon on võtnud vaevaks uurida kõigi liikmesriikide praktikaid ning järk-järguliselt leida tõeline arvutamismudel, mida saaks Euroopas kasutada: vastupidiselt, ma leian, et me oleme küsimuse keskmes.
Daamid ja härrad, pean teile ütlema, et see on keeruline ülesanne. Tunnen samuti, et pean kaitsma teenuseid, mida on osutanud energeetika ja transpordi peadirektoraat, mis on praegusel hetkel kohustatud leidma usaldusväärse meetodi, sest kui meil ei ole usaldusväärset meetodit, ei aktsepteerita neid meetodeid ja seda mudelit üle Euroopa kunagi, nagu ütles härra Stockmann.
Samuti soovin ma väljendada oma suurt üllatust härra Jarzembowskile. Mulle öeldi: me peame tegutsema, me peame tegutsema säästlikuma transpordi leidmise suunas, transpordi, mis on keskkonnasõbralikum, me peame toetama raudteesid, me peame toetama jõetransporti ning samuti peame toetama meretransporti. Nagu härra Leichtfried väga targalt ütles, peame alustama algusest ning me saame asju korrigeerida hiljem. Lubage meil alustada 2008. aasta juunis olemasoleva eurovignette'i direktiivi parandamisega, see on minu ettepanek, kui komisjon minuga nõustub. Me võtame arvesse raskesõidukite välistranspordikulud, sest see on täpselt viisiks, kuidas me saame julgustada teiste transpordiviiside kasutamist.
Siiski, härra Jarzembowski, teatud hetkel tulevikus kohaldame me neid arvutusmeetodeid ka nendele teistele transpordiviisidele. Seda öelnud, peame me tegelema ühe asja korraga. Suudame vaevalt tegutseda ning teha kõike korraga. See ei ole võimalik. Meil on vaja meetodit; kui me soovime, et EL seda poliitikat aktsepteeriks, uskuge mind, peame käituma intelligentselt. Olen selles küsimuses äärmiselt otsusekindel.
Pean tänama härra Racki minu mägironimisvõimete kiitmise eest. Ma ei peatu poolel teel isegi siis, kui tee pöördub nõlvaku või kalde suunas; tippu jõudmiseks tuleb säilitada mõistlik tempo.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Teie kokkuvõte oli kütkestav ning esitatud suure kirega.
Jörg Leichtfried
(DE). Proua juhataja, minuga pole seda kunagi varem juhtunud, et Briti tõlkijad oleks minu nime niivõrd hästi hääldanud. Soovisin lihtsalt kasutada võimalust ning väljendada oma sooja tänu. See on esimene kord alates minu sisenemisest sellesse parlamenti, kui seda on hääldatud täiesti õigesti. Tänan teid väga.
