Statut družbe v zasebni lasti, pravo gospodarskih družb (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je ustno vprašanje, ki ga je vložil gospod Giuseppe Gargani v imenu Odbora za pravne zadeve, za Komisijo v zvezi s stanjem zakonodajnih postopkov o "Statutu družbe v zasebni lasti" in "štirinajsti direktivi o pravu gospodarskih družb" - B6-0137/0000).
Giuseppe Gargani  
avtor. - (IT) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, razprava o tem vprašanju je zelo pomembna tako institucionalno kot politično, če upoštevamo, da ima izreden politični in institucionalni pomen.
Zelo jasno bom povedal in odgovarjam za svoje besede, da Evropska komisija ni izpolnila pričakovanj Evropskega parlamenta, ker ni upoštevala uradnih zahtev Parlamenta ter ni predložila predlogov za zakonodajo o evropskih družbah v zasebni lasti in premestitvi glavnih uprav kapitalskih družb.
Predlog za zakonodajo o statutu družbe je bil uradno zahtevan februarja 2007 na podlagi člena 192 Pogodbe in - kot želim poudariti in prosim komisarja, da posluša, ker je to zelo pomembno ustno vprašanje, gospod predsednik, na katerega je treba odgovoriti - po temeljiti razpravi ter zaslišanju kvalificiranih in reprezentativnih strokovnjakov, ki so nam pokazali, kako pomemben je ta instrument in kako koristen bi bil za spodbujanje malih podjetij, ki želijo uspešno delovati na notranjem trgu.
Gospod komisar, naloga Komisije je bila, da takoj sproži postopek za sprejetje zakonodajnega predloga, pri čemer začne s presojo vplivov. Poleg tega je Komisija že imela študijo izvedljivosti iz decembra 2005, vendar ni naredila ničesar in si je namesto tega vzela čas do julija, ko je začela s posvetovanji o potrebi - to je bila spet le hipotetična razprava - po evropski družbi v zasebni lasti, čeprav Parlament kot izvoljeni predstavnik celotne Unije ni mogel zakonito utemeljiti svoje zahteve na dejanskem zakonodajnem aktu.
Ne bom podrobneje obravnaval evropske zakonodaje, ker bo Klaus Lehne, eden od glavnih strokovnjakov iz odbora in vodilni na tem področju, kmalu govoril o pravnih vidikih tega vprašanja. Vprašanje želim predstaviti bolj poglobljeno in komisarja opozarjam, zato da bo lahko ustrezno preučil vse, kar bom povedal, na odnos med institucijami, na katerem mora temeljiti potrebno sodelovanje med Komisijo in Parlamentom.
Gospod komisar, po mojem mnenju ste bili nespoštljivi do Parlamenta, grobo ste ga zavrnili. Ignorirali ste zahteve Parlamenta, sprejete v skladu s členom 192, in zlasti medinstitucionalni sporazum o boljši pravni ureditvi, poleg tega pa pogosto niste ukrepali - bil sem predsednik tega odbora in zelo dobro vem, koliko vprašanj še ni rešenih -, čeprav se je Komisija uradno zavezala, da bo upoštevala zahteve ter parlamentarnim odborom tudi zagotovila hitre in ustrezne odgovore. To nikakor ni bilo tako!
Neizpolnjevanje teh obveznosti odpira vprašanje odgovornosti Komisije, ki jo brez težav lahko opredelim kot zakonsko, do Evropskega parlamenta. Na konferenci o pravu gospodarskih družb, ki jo je organiziralo nemško predsedstvo, je gospod Lehne pravilno povedal, da bi lahko Evropsko komisijo postavili pred Sodišče zaradi neizpolnjevanja obveznosti.
Parlament, to zelo jasno poudarjam, se mora zavedati, da je Komisija na svoji spletni strani že potrdila, da so posvetovanja, ki so potekala leta 1997 in 2002, pokazala zahtevne in posebne zahteve gospodarskih subjektov. Komisija torej ve, kako pomembno je to vprašanje, ter se zaveda, da je dolžna in zavezana odgovarjati na vprašanja Parlamenta.
Ne le, da Komisija ni odobrila zakonodajnega predloga, ampak je komisar na konferenci v Berlinu celo rekel, da je potrebna dodatna razprava o koristnosti predloga. To nas je zelo osupnilo, saj moramo zdaj preučiti - kot pravi komisar -, ali ima Evropski parlament še vedno možnost, da uspešno prikaže ustreznost tega zakonodajnega predloga.
Za konec, direktiva na tem področju bi prav gotovo zagotovila skladno pravno podlago za svobodo ustanavljanja in svobodo opravljanja storitev za družbe. Od komisarja pričakujemo podroben predlog, kar ne pomeni le sodelovanja z različnimi lobiji iz Anglije, Združenega kraljestva in Irske, se mi zdi, ampak obravnavanje neugodnih razmer. Gospod komisar, niso interesi posameznih držav tisti, ki jih je treba zastopati, kot dobro veste, ampak interesi Evropejcev! Parlament ni lobi, zato resnično in jasno izražamo to zahtevo in nujnost!
Charlie McCreevy
komisar. - Gospod predsednik, vprašanje za ustni odgovor, ki ga je vložil gospod Gargani v imenu Odbora za pravne zadeve, mi omogoča, da vam predložim najnovejše informacije o stališču Komisije glede 14. direktive na področju prava gospodarskih družb in evropske družbe v zasebni lasti.
Kot veste, je generalni direktorat za notranji trg in storitve 20. julija v okviru pristopa za boljšo pravno ureditev začel javno posvetovanje o statutu evropske družbe v zasebni lasti. Namen tega posvetovanja je zbrati stališča zainteresiranih strani glede potrebe po takšnem statutu in njegovi možni vsebini.
Vem, da bi Evropski parlament rad, da Komisija pospeši postopek. Vendar moramo opraviti nujno pripravljalno delo. Bistveni del je posvetovanje z zainteresiranimi stranmi glede različnih zakonodajnih možnosti - te so: bolj enoten, vendar manj prilagodljiv statut, ali statut, ki omogoča uporabnikom veliko svobode, vendar povzroči raznolikost struktur evropske družbe v zasebni lasti po Evropski uniji. Prisluhniti moramo mnenjem zainteresiranih strani o tem, katera možnost je najprivlačnejša za družbe. To je smisel boljše pravne ureditve.
Na podlagi študije izvedljivosti ob koncu leta 2005 je bila oblikovana razmeroma splošna ocena sedanjih razmer, ni pa zagotovljen jasen odgovor glede najboljše politične možnosti in morebitnih elementov statuta evropske družbe v zasebni lasti. Zato je potrebna bolj poglobljena analiza. Seveda bo študija dobra podlaga za naše delo. Upoštevali smo tudi poročilo Evropskega parlamenta o statutu evropske družbe v zasebni lasti in njegova priporočila glede možne vsebine takšnega statuta.
Glede predloga 14. direktive na področju prava gospodarskih družb, pripravljalno delo v zvezi s tem vprašanjem ni bilo prepričljivo. Naša politika boljše pravne ureditve in učinka od nas zahteva dokaz, da prinaša pobuda jasne gospodarske koristi, preden se začne izvajati. Kmalu bom lahko predložil dokončno izjavo glede tega vprašanja v zvezi z dodano vrednostjo takšnega predloga.
Potrebna je dodatna preučitev, preden vložimo takšen predlog, ki je, odkrito rečeno, lahko sporen. Poslanci vedo, da se ne bojim spornih predlogov, vendar moram biti prepričan, da možne koristi takšne pobude za Evropsko unijo zaslužijo zakonodajni predlog.
Tu ne gre za zavlačevanje, ampak za prepričanje, da je treba za zagotovitev kakovostnega dela ustrezno opraviti pripravljalno delo. V prihodnjih mesecih bom poslance obvestil, kakšni bodo moji nadaljnji ukrepi v zvezi s temi pomembnimi vprašanji.
Klaus-Heiner Lehne
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, najprej naj povem, da sem vesel, da komisar McCreevy v odgovoru na to ustno vprašanje ni zavrnil predlogov Evropskega parlamenta. V zadnjih nekaj letih je bilo toliko zaslišanj in posvetovanj o evropski družbi v zasebni lasti, da ne razumem, zakaj moramo imeti še tretje, četrto, peto in morda celo šesto posvetovanje ali še toliko in toliko več. Zadeva je končana. V akcijskem načrtu Komisije smo imeli začetni predlog. Tega je v revidiranem akcijskem načrtu potrdila večina zainteresiranih strani. Zaslišanja v Parlamentu so dala nejasno sporočilo. Sklepi Parlamenta niso mogli biti jasnejši in na podlagi tega ne morem sprejeti nobene dodatne zamude.
Strokovnjaki se na splošno strinjajo, da v direktivi o čezmejnem prenosu sedeža obstaja pravna vrzel. Evropska unija ponuja prost pretok kapitala - tj. možnost premika premoženja ali kapitala na drugo lokacijo -, vendar, če sem lastnik podjetja, trenutno te možnosti nimam, ker ne moram prosto odločati, kje bo sedež mojega podjetja ali kam ga lahko prenesem v Evropski uniji. To je očitna vrzel v zakonodaji. Komisija je v letnem zakonodajnem programu napovedala, da namerava odpraviti to vrzel. Zdajšnji položaj je tak, da Sodišče Evropskih skupnosti razvija svojo sodno prakso na tem področju in se nagiba proti deregulaciji v stilu divjega zahoda iz preprostega razloga, da je zakonodajno telo nedejavno; ne naredi ničesar za obravnavanje področij, ki so premalo usklajena. Skrajni čas je, da zakonodajno telo ukrepa, namesto da vso odgovornost prelaga na Sodišče.
Nazadnje opozarjam na še eno točko: monopol Evropske komisije nad dajanjem pobud ne obstaja v praznini. Kot vsak monopol ga je treba obravnavati v kontekstu, pri čemer v tem primeru kontekst izhaja iz Pogodbe in medinstitucionalnih sporazumov. V skladu s temi besedili imata Svet in Evropski parlament posredno pravico do pobude. Komisija se je v medinstitucionalnih sporazumih zavezala, da se bo odzivala na njune predloge. Zato želim zelo jasno povedati, da če se Komisija ne bo ustrezno odzvala na to vprašanje v določenem roku, bom Odboru za pravne zadeve predlagal, da začnemo postopek proti njej na Sodišču Evropskih skupnosti zaradi neukrepanja.
Gary Titley
v imenu skupine PSE. - Gospod predsednik, pozdravljam pripombe komisarja, zlasti ker zavezanost boljši pravni ureditvi vključuje jasno skupinsko delo zakonodajalcev in s tem povezanih ljudi, ki sodelujejo pri oblikovanju dela zakonodaje. Pozdravljam tudi njegove jasne navedbe, da so potrebni gospodarski cilji in da morajo biti izražene potrebe trga.
Med pregledom povzetka Komisije o posvetovanju glede prava gospodarskih družb sem opazil, da manj kot polovica vprašanih poziva k sprejetju statuta evropske družbe v zasebni lasti. To nekako ni v skladu z nekaterimi izjavami, ki smo jih slišali do zdaj, zato bi morda lahko natančno pojasnil te odgovore. Opažam tudi, da si je večina vprašanih želela kodifikacijo in konsolidacijo obstoječega prava gospodarskih družb, raje kot nadaljnji razvoj. Jasno je, da bo težko vzpostavil ravnovesje.
Vedeti želim, v kolikšni meri smo do zdaj opredelili jasno potrebo po zakonodaji na evropski ravni, v nasprotju z domačo zakonodajo? Predvidevam, da v nekaterih primerih to zahtevajo tisti, ki imajo zelo zapletene domače zakonodaje in želijo z evropsko zakonodajo doseči poenostavitev. Težava pa je, da imamo poleg domačih zakonodaj še evropsko zakonodajo in pogosto ugotavljamo, da to še bolj otežuje življenje. Celoten namen te dejavnosti je gotovo poenostavitev in pojasnitev.
Sharon Bowles
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, ko sem februarja nazadnje govorila o tem vprašanju, sem komisarja opozorila na to, da ne podpiram vseh priporočil iz poročila Parlamenta, na primer velikosti kapitala, ker menim, da bi vsak statut v teh okvirih diskriminatorno dajal prednost večjim družbam. Zato pozdravljam dejstvo, da je komisar v zadnjem posvetovanju zahteval odgovore malih in srednje velikih podjetij.
Pri tem pa moramo vsi biti proaktivni, s poudarkom na malih in ne srednje velikih podjetjih. Gotovo bom to izvajala v svoji regiji in veseli me, da tudi drugi organi v Združenem kraljestvu počnejo isto, zato pozdravljam prizadevanja za določitev pomembnosti malih podjetij. To zlasti velja, ko pogosto manjkajo informacije malih podjetij, medtem ko hkrati takoj potrjujemo, da gre le za tista podjetja, ki ne morejo dohajati različnih zakonov in predpisov, zato so vsaj v teoriji to tista podjetja, katerim naj bi statut najbolj koristil.
Moje mnenje je, da je Parlament vložil nekatere predloge, v skladu s katerimi statut verjetno ne bo dajal prednosti tem zelo malim podjetjem, in v tem je težava. Moje priporočilo je, da statut ostane enostaven, sicer bo to, vsaj za mala podjetja, zgolj prikrivanje stanja brez sprememb.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, za konkurenčnost podjetij in učinkovitost notranjega trga so potrebni tudi ustrezni in posodobljeni pravni statusi za podjetja. Določen napredek je bil dosežen v primeru velikih podjetij, ko je bila 8. oktobra 2001 sprejeta uredba o statutu evropske družbe v zasebni lasti. Leta 2004 je Evropska komisija začela razpravo o novi obliki evropske družbe, ki je posebno zasnovana za mala in srednje velika podjetja: evropski družbi v zasebni lasti.
Pobudo so zelo dobro sprejeli vsi, ki so nanjo čakali zadnjih 30 let - da, 30 let. Komisija je rezultate študije izvedljivosti za statut predstavila decembra 2005. Študija je jasno pokazala, da velika večina vprašanih gospodarskih subjektov želi takšen statut iz dveh glavnih razlogov. Prvič, uvedba evropskega statuta bi bila koristna, ker bi odpravila ovire za ustanovitev in mobilnost malih in srednje velikih podjetij v Evropski uniji. Drugič, omogočila bi uvedbo evropske oznake za mala in srednje velika podjetja, zlasti za podjetja iz novih držav članicah.
Za mala in srednje velika podjetja evropska družba v zasebni lasti pomeni učinkovit način za dostop do evropskega trga. Njeno sprejetje bo posredno prispevalo tudi k razvoju in uskladitvi nacionalne zakonodaje, kar bo posledično spodbujalo razvoj in integracijo evropskega gospodarstva. Novi statut bi izpolnil potrebo po poenostavitvi pravnih instrumentov, ki so na voljo družbam, in jih naredil učinkovitejše.
Po mojem mnenju bi imela mala in srednje velika podjetja koristi od takšnega statuta, ki bi bil seveda izbiren. Načrt evropske družbe v zasebni lasti zelo podpirajo gospodarski krogi v praktično vseh državah članicah. V Franciji in Nemčiji je zagotovo tako.
Parlament je odobril poročilo na lastno pobudo gospoda Lehneja, katerega sklepe podpiram, vendar napredek za zdaj ni bil dosežen. Zato podpiram vprašanja za Komisijo, ki jih je predložil gospod Gargani v imenu Odbora za pravne zadeve. Pomembno je vedeti, kateri so temeljni problemi, ki so povzročili zamudo Komisije pri delu v zvezi s tem vprašanjem.
Manuel Medina Ortega
(ES) Gospod predsednik, strinjam se s stališčem predsednika Garganija in gospoda Lehneja o tem, da je treba spodbujati pravila Evropske unije o sedežih podjetij in Statutu evropske družbe v zasebni lasti.
Gospod McCreevy je v svojem odgovoru povedal, da obstajajo nekateri problemi, da je bila zamuda, da so se posvetovanja o enem od predlogov začela in da stališče glede drugih očitno še ni opredeljeno. Torej se srečujemo z znanim vprašanjem sprejetja zakonodaje Skupnosti in izboljšanja pravil Skupnosti.
Gospod Lehne je pojasnil, da je tukajšnje ozračje eno od načinov sodelovanja med institucijami: Parlament ni na eni strani in Komisija na drugi. Parlament upa, da lahko Komisija kmalu predloži pobude, ker je pristojnost Komisije za dajanje pobud del okvira za sodelovanje z drugimi institucijami. Komisar McCreevy je govoril o težavah v zvezi z državami članicami, vendar nam po tej razpravi vseeno ni jasno, kakšna so nasprotovanja in ali izhajajo iz zasebnega sektorja ali predvsem iz držav članic.
Katere države nasprotujejo, da bi se sprejela takšna pravila Skupnosti? Ali govorimo o izključno zasebnem nasprotovanju? Ker ima gospod McCreevy še možnost govoriti, upam, da bo lahko dodatno pojasnil, kje se skrivajo težave, v zasebnem sektorju ali zlasti pri državah članicah.
Charlie McCreevy
komisar. - Vsem poslancem bi se rad zahvalil za pripombe.
Ne strinjam se z izjavo gospoda Garganija, da Komisija ni naredila ničesar in da ni upoštevala Parlamenta. Ko smo 1. februarja 2007 v Bruslju razpravljali o resoluciji Parlamenta, sem se zavezal k natančnemu odgovoru Parlamentu in tega se nameravam držati. Med razpravo 1. februarja sem opazil tudi, da je veliko članov zahtevalo upoštevanje pripravljalnega dela. Ustrezno s tem se je posvetovanje o evropski družbi v zasebni lasti začelo julija. Zainteresirane strani nekoliko podpirajo evropsko družbo v zasebni lasti. Ne moremo pa predvidevati soglasja o njeni možni vsebini, kot sta predstavila že gospod Titley in gospa Bowles. Prehitro sklepanje lahko povzroči nepremišljeno sprejetje predloga.
Predsednica
Ta razprava je končana.
