Kulturne industrije v Evropi (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo, ki ga je pripravil Guy Bono v imenu Odbora za kulturo in izobraževanje, o kulturnih industrijah v Evropi.
Guy Bono
poročevalec. - (FR) Gospod predsednik, poročilo, ki ga predstavljam, je nastalo na podlagi poziva gospe Trüpel - ki je danes tukaj in jo pozdravljam - izpred nekaj let, ko je bilo pripravljeno kulturno poročilo za leto 2007, in sicer poziva k večjemu priznavanju kulturnih industrij, ki zdaj presegajo avtomobilsko industrijo v Evropski uniji, pri čemer zajemajo 3,1 % aktivnega prebivalstva Evropske unije in ustvarjajo 2,6 % BDP.
Zato sem se ob pripravi tega poročila čim več posvetoval s tistimi, ki so vključeni v ta sektor. Ob tem se zahvaljujem vsem strokovnjakom iz industrije ter spletnim uporabnikom in potrošniškim organizacijam ter končno kolegom iz Odbora za kulturo za vse razprave, ki smo jih imeli o teh ključnih vprašanjih.
To poročilo temelji na naslednji predpostavki: kultura in gospodarstvo sta postala neločljiva. Gospodarstvo potrebuje kulturo in kultura potrebuje gospodarstvo. Zato je kulturo nujno treba postaviti na ustrezno mesto v lizbonski strategiji. Ob upoštevanju tega v poročilu navajam številne predloge.
Prvič, ustanoviti je treba delovno skupino, ki bo preučila odnos med kulturo, ustvarjalnostjo in inovativnostjo v okviru politik Skupnosti.
Drugič, bistveno je, da se kulturne industrije v večjem obsegu vključijo v financiranje Skupnosti. V tem poročilu na ravni držav članic priporočam zasebno/javno financiranje ter spodbujanje regulativnega in davčnega okvira, ki daje prednost kulturnim industrijam, ter natančneje uporabo dobropisov na že plačane davke in znižane stopnje DDV za vse kulturne proizvode, vključno s spletnimi deli. Prav tako pozivam Komisijo, naj preuči možnost oblikovanja programa, podobnega programu MEDIA, za vse kulturne industrije.
Tretjič, to poročilo predlaga, da se kultura bolje vključi v zunanjo politiko Evropske unije, ker - in to želim poudariti - je Evropa bogata zaradi svoje kulture ali, bolje rečeno, zaradi raznolikosti svoje kulture. Zato pozivam Komisijo in države članice, naj povečajo znesek pomoči za prevajanje.
Končno, če dovolite, gospod predsednik, bi se vrnil k vprašanju pravic intelektualne lastnine, v zvezi s katerimi je v tem poročilu veliko predlogov sprememb. V zvezi s tem odločno nasprotujem stališču nekaterih držav članic, katerih represivne ukrepe narekujejo industrije, ki ne morejo spremeniti svojega gospodarskega modela v skladu s potrebami, ki jih določa informacijska družba. Ukinitev dostopa do interneta je nesorazmeren ukrep glede na cilje. To je velika kazen, ki ima lahko resne posledice v družbi, v kateri je dostop do interneta bistven za socialno vključenost.
Gospe in gospodje, menim, da moramo ločevati med serijskim piratstvom in potrošniki, ki delujejo brez želje po dobičku. Namesto da kazensko preganjamo potrošnike, moramo oblikovati nove gospodarske modele, ki vzpostavljajo ravnovesje med možnostjo dostopa do kulturnih dejavnosti in vsebine, kulturno raznolikostjo in ustreznim plačilom za tiste, ki so imetniki pravic intelektualne lastnine. Po mojem mnenju je to edini način, na katerega lahko kulturna Evropa resnično vstopi v 21. stoletje.
Ján Figeľ
komisar. - Gospod predsednik, veseli me, da lahko sodelujem v razpravi o poročilu gospoda Bona, pri čemer se mu zahvaljujem za njegov prispevek in hkrati se zahvaljujem odboru za njegovo delo. Prepričan sem, kot je rekel, da je kultura v našem življenju pomembna in je vedno bolj bistvena za prihodnost Evropske unije.
Dodal bi, da kultura našo Skupnost veliko bolj opredeljuje kot gospodarstvo ali geografija. Prav tako se moramo zavedati, da kultura prispeva; kultura ustvarja; kultura je nekaj pozitivnega, ki ne zapravlja našega proračuna ali nasprotuje našim potrebam, ampak pomeni veliko obogatitev, vključno z delovnimi mesti in rastjo. Evropska unija je lahko prvič izrecno priznala sklepe lanskega vrha v študiji, ki smo jo nedavno predstavili, in zdaj v kulturni agendi za Evropsko unijo v času globalizacije.
Poudariti želim le tri posebne zamisli ali točke iz vašega poročila, ker jih je veliko in ne bom komentiral vseh.
Prvič, pozivate nas k oblikovanju evropske vizije kulture, ustvarjalnosti in inovativnosti. Evropska agenda, o kateri smo se dogovorili zdaj, prinaša ravno to. Okrepili bomo sodelovanje med državami članicami, vključno s spodbujanjem ustvarjalnih industrij. To je eden od treh stebrov. V okviru tega dela bo treba preučiti, kako je mogoče natančneje izmeriti prispevek teh industrij h gospodarstvu in kako jih je mogoče najbolje podpreti.
Drugič, pozivate nas, naj obravnavamo zunanjo razsežnost. To je ena od treh prednostnih nalog agende in zdaj smo zelo dejavni pri spodbujanju naših partnerjev, naših držav članic, da ratificirajo konvencijo UNESCO - ker vse tega še niso naredile in tudi ne mnoge druge države po svetu -, in pri zagotavljanju njenega izvajanja. Poleg tega vedno bolj vključujemo kulturne elemente v naše razvojno sodelovanje in dvostranske odnose z razvijajočimi se gospodarstvi.
Tretjič, strinjam se z vami, da je treba nameniti veliko pozornost celovitemu izvajanju člena 151 v politikah EU. Vzpostavil sem zares dobre odnose in sodelovanje s svojimi kolegi, vključno s komisarjem za notranji trg McCreevyjem, v zvezi z različnimi vidiki varstva avtorskih pravic. Prepričan sem, da bomo s pomočjo vseh vas dosegli cilje iz tega člena Pogodbe.
Omenili ste tudi mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev, ki je zelo pomembna točka naše agende, zlasti letos. Države članice so že sestavile delovno skupino za to temo in Komisija izvaja pilotni ukrep za mobilnost umetnikov, ki ga je lani predlagal ta parlament.
Komisija bo podprla vsa ta prizadevanja, zlasti s študijo za boljše razumevanje povezave med kulturo, ustvarjalnostjo in inovativnostjo ter z drugo študijo o tem, kako ustvariti okolje, ki spodbuja razvoj ustvarjalnih in kulturnih industrij, vključno s podporo za mala in srednje velika podjetja ter za prevzemanje tveganja.
Rezultati teh pobud bodo vključeni v zeleno knjigo o kulturnih in ustvarjalnih industrijah, ki jo Komisija namerava objaviti leta 2009.
Veselim se razprave.
Rolf Berend
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, nove tehnologije so vedno pomembnejše v evropski kulturni industriji. Posebno pozornost je zato treba nameniti varstvu intelektualne lastnine.
Evropska unija in države članice morajo zagotoviti potrebne vire, da se omogočita spoštovanje in varstvo pravic intelektualne lastnine. V zvezi s tem je zlasti pomemben boj proti piratstvu. Vsi vpleteni morajo poznati svoje pravice in obveznosti, povezane s skupno rešitvijo te naloge.
Naš odbor je v poročilu zagovarjal ozaveščanje in izobraževalne kampanje, zlasti za potrošnike. Pripravljalni in izobraževalni ukrepi, ki pojasnjujejo vrednost intelektualne lastnine, morajo biti namenjeni mladim v šolah. V zvezi s tem še enkrat poudarjam mnenje odbora, da kazensko preganjanje potrošnikov, ki ne nameravajo ustvarjati dobička, ni prava rešitev za boj proti digitalnemu piratstvu.
Večkrat smo že poudarili, da so strukture prosto dostopnih informacij, kot je svetovni splet, izredno pomembne za evropski ustvarjalni sektor ter da moramo najti ravnovesje med odprtostjo interneta in varstvom intelektualne lastnine. Naj v zvezi s tem, gospod predsednik, dam še končno pripombo o popravljeni različici predloga spremembe 22a, ki ga je vložilo 40 poslancev. Moja skupina - Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov - je jasno izjavila, da namerava podpreti prvi del predloga spremembe in odločno zavrniti drugi del tega predloga.
Katerina Batzeli
v imenu skupine PSE. - (EL) Gospa predsednica, gospod komisar, v času, ko je za tradicionalne gospodarske sektorje in industrijo značilna velika recesija in pritiski globalizacije evropska podjetja postavljajo v veliko slabši konkurenčni položaj, je sektor kulturnih industrij eden redkih, ki ponuja velike možnosti za večplastni gospodarski, regionalni, socialni in kulturni razvoj. Zdaj mora Evropa poleg člena 157 Pogodbe ter Konvencije UNESCO o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov poskušati najti ustrezno ravnotežje, ki bo podjetjem, agencijam, proizvodnji in storitvam v tem sektorju pomagalo doseči popolno konkurenčnost. Hkrati Evropa ne sme ogroziti svojega izrazitega večkulturnega značaja ali raznolikosti.
Zato, gospod komisar, menim, da je v prihajajočem letu, ki je evropsko leto ustvarjalnosti in inovativnosti, kot ste sami rekli, pravi čas, da se EU dejavno usmeri v kulturne industrije. Ne smemo jih več obravnavati kot razkošje, ampak moramo oblikovati posebne politike za spodbujanje naložb v tem sektorju.
Gospa predsednica, popolnoma podpiramo poročilo gospoda Bona, ki ga bo verjetno natančno preučil komisar Figeľ, da bo lahko razpravljal o svojem ustvarjalnem delu in z njim nadaljeval.
Zdzisław Zbigniew Podkański
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospa predsednica, pogosto se srečujemo s primeri, v katerih sta vloga in pomen kulture zapostavljena. Posli se opazijo, kultura pa se obravnava kot nekaj postranskega, kot nekakšen dodatek. Ni podcenjen le kulturni pomen kulture, ampak tudi njen gospodarski in socialni pomen.
To poročilo nam predstavlja drugačno podobo kulture. Oglejmo si številke. Evropska unija ima na voljo 1 % BDP vseh držav članic, medtem ko kulturna industrija sama zagotavlja 2,6 % BDP in več kot 3 % zaposlovanja, zato je to resna težava. Vendar so ti podatki nepopolni. Vemo, da ne vključujejo vloge in pomena obrti, rokodelstva in umetniških del, poleg tega pa ne vključujejo tudi številnih področij, na katere vpliva kultura. Zato menim, da je to poročilo zelo pomembno, in s tem delom moramo nadaljevati in pri njem sodelovati ter podpirati komisarja Figela, ker je začrtal zelo dobro smer, takšno, ki vsakomur ponuja priložnost.
Helga Trüpel
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, toga razprava o konceptu kulture, ki je sama sebi namen, na eni strani in popolni "marketizaciji" kulture na drugi se začenja z Bonovim poročilom. Poudarjamo, da imajo ustvarjalne industrije kot del lizbonske strategije velik pomen za gospodarsko rast, vendar se kulturna politika hkrati ne sme omejiti s povsem gospodarskimi okviri.
Ustvarjalne in kulturne industrije se obravnavajo kot neodvisni gospodarski sektorji ter so bile v zadnjih letih gonilna sila za ustvarjanje delovnih mest v Evropi. V Nemčiji je bilo na primer v teh sektorjih ustvarjenih več delovnih mest kot v avtomobilski industriji, zato morajo Evropska unija in države članice svojo politiko temu ustrezno usmeriti. V zvezi s tem je treba še veliko narediti.
Še enkrat želim poudariti - glede na vse zapletene utemeljitve v zvezi z avtorskimi pravicami -, da je še vedno treba najti ustrezna politična pravila za proizvode intelektualne lastnine v digitalnem svetu, zato da se zasebnim končnim uporabnikom zagotovi odprt dostop do interneta na eni strani in ustvarijo nove možnosti prihodka za umetnike, ki proizvajajo ustvarjalno vsebino, na drugi.
Miguel Portas
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Gospod predsednik, Bonovo poročilo je odličen dokument, ki ga podpiramo. Kratek bom, saj bom omejil svoje pripombe na vprašanje avtorskih pravic. V pred-digitalni dobi je nakup knjig in plošč izražal običajne potrošniške trende. Fotokopirni stroji in kasetofoni so zadali udarec prihodkom avtorjev, vendar je bil nakup še vedno običajen.
Z digitalno dobo se je vzorec spremenil. Z internetom sta izmenjava in prost pretok zamisli, informacij in del presegla svoje stare fizične omejitve. V tej dobi je plačilo preteklost. Prost pretok del je naravno okolje te kulture. Podpiramo boj proti dobičkonosnemu piratstvu, vendar popolnoma nasprotujemo kazenskemu pregonu potrošnikov. V digitalnem svetu še vedno potrebujemo omejitve in blokade, ker še nismo odkrili drugega načina za zagotavljanje ustreznega prihodka avtorjem; vendar so ti dnevi šteti.
Thomas Wise
v imenu skupine IND/DEM. - Gospa predsednica, Evropa ima bogato in raznoliko kulturno dediščino, ki bogati naše življenje, ne le estetsko, ampak tudi gospodarsko. Sektor prispeva 2,6 % k BDP EU, kot je bilo rečeno. Opazna je večja rast kot pri gospodarstvu na splošno in v tem sektorju je zaposlenih več kot pet milijonov ljudi.
To so trije zelo jasni razlogi, zakaj se Komisija ne sme vpletati, razen če želimo, da gre kultura po isti poti kot ribištvo in kmetijstvo. Vendar je trgovinski primanjkljaj samo pri filmih, če primerjamo EU in Združene države, vsako leto večji, ker evropski gledalci namesto evropskih raje izberejo ameriške proizvode. Ta primanjkljaj je bil po zadnjih podatkih 7,2 milijarde GBP le v enem letu.
Brez omejitev zaradi državnega financiranja je imelo šest velikih filmskih družb iz Združenih držav leta 2006 42,6 milijarde USD prometa, medtem ko se v skladu s poročilom Evropskega avdiovizualnega observatorija splošen položaj evropske filmske industrije slabša. Razlog za to je, da subvencije in zakonodaja ne spodbujajo umetnikov, ampak vzrejajo birokrate in parazite.
Christofer Fjellner
(SV) Možnosti za kulturo so se izredno spremenile s pojavom in razširjanjem interneta. Po mojem mnenju je bil ta razvoj skoraj izključno pozitiven. Kultura je se je poživila, demokratizirala in široko razširila. Kljub temu se zdaj večji del evropske razprave osredotoča na težave, ki naj bi jih internet povzročal tistim, ki se ukvarjajo s kulturno dejavnostjo. To je obžalovanja vredno.
To ne pomeni, da v kulturi ni izzivov. Kršitve avtorskih pravic in nezakonita izmenjava datotek so primeri takšnih izzivov. Velik del tega poročila se osredotoča tudi na te težave. Po Evropi kroži veliko predlogov o tem, kako naj obravnavamo ta vprašanja. Žal je pogosto premalo pozornosti namenjeno našim temeljnim svoboščinam in državljanskim pravicam. Na primer, morda je trenutno najbolj sporen predlog, ki poskuša tistim, ki so kršili avtorske pravice, prepovedati dostop do interneta.
Ob tej priložnosti pozivam kolege, naj podprejo predlog spremembe, ki sem ga vložil za to poročilo. Če povem na kratko, moj predlog poudarja pozitivno vlogo, ki jo je imel internet za kulturo in demokracijo, vendar tudi zavrača zamisel o prepovedi dostopa do interneta za posamezne državljane. Proti kršitvam avtorskih pravic in izmenjavi datotek se je treba boriti s sankcijami, ki so sorazmerne ter spoštujejo temeljne pravice in svoboščine. Prepoved dostopa do interneta za posameznike je po mojem mnenju huda kršitev svobode izražanja in obveščanja ter še zdaleč ni sorazmerna. Internet je več kot le kopirni stroj ali kanal za nezakonito razširjanje filmov ali glasbe. Internet je arena za svobodo govora, obveščanja in komuniciranja.
Za mojega mlajšega brata je internet nekaj tako naravnega kot gledanje televizije ali klepetanje na šolskem dvorišču med odmorom. Ali bomo določili podobne omejitve tudi, če se avtorske pravice kršijo na drugačen način? Ni tako dolgo nazaj, ko sem bil na univerzi, in tam je na žalost veliko študentov nezakonito kopiralo študijsko literaturo, vendar bi bilo njihovo kaznovanje ali prepoved branja knjig ali pisanja člankov brez dvoma nesmiselna. Nekomu, ki je v trgovini ukradel hrano, se ne prepove kupovanje mleka in nekomu, ki je ukradel kolo, se ne prepove uporaba ceste. Zato ne naredimo česa tako neumnega v zvezi z drugimi kršitvami le zato, ker so bili storjene pri internetu. Hvala.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Hvala, gospa predsednica. Gospe in gospodje, najprej čestitam poročevalcu, gospodu Bonu, za to poročilo o kulturnih industrijah, ki zajema celo vrsto vprašanj, na katera je poskušal odgovoriti.
Kratko bom komentirala vidik, ki je po mojem mnenju prednosten: v informacijski, komunikacijski in digitalni družbi se ves čas pojavljajo nove oblike proizvodnje in distribucije, ki pomenijo nove priložnosti za proizvajalce, ustvarjalce, umetnike in potrošnike. V tem novem okviru je treba najti nove in uravnotežene načine, ki združujejo spoštovanje pravic ustvarjalcev in dostop državljanov do teh kulturnih dobrin.
Poleg tega kulturne industrije in ustvarjalci, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji, zaradi svoje dvojne kulturne in gospodarske vloge prispevajo k spodbujanju kulturne raznolikosti ter ustvarjanju delovnih mest in možnosti za gospodarski razvoj, hkrati pa je treba glede na to, da so del enega od najbolj dinamičnih sektorjev našega gospodarstva, pomoč za ustvarjalni sektor obravnavati kot naložbo. Zato mora biti spodbujanje vseživljenjskega učenja, ki podpira ustvarjalno nadarjenost ter sinergijo med sektorskimi podjetji in šolami, prednostna naloga evropske politike.
Bernard Wojciechowski
(PL) Gospa predsednica, čestitam za to pomembno poročilo o kulturi. Izjavo, da bi, če bi bilo treba začeti znova, začel s kulturo, je izrekel Jean Monet. Zapisi o evropski zgodovini segajo 2500 let v preteklost, ta zgodovina pa je vsebinsko zelo bogata in raznolika. Kultura je pomemben element razvoja naše civilizacije. Ukrepe, ki spodbujajo industrijo, povezano s kulturo, je treba podpirati. Dobro bi bilo, če bi se lahko ustanovili skladi za razvoj omrežja modernih knjižnic na Poljskem, kar bi bilo ugodno za ljudi, ki si ne morejo privoščiti kupovanja knjig. V Varšavi so še vedno predeli, v katerih ni ustreznih akademskih čitalnic. Sistem medknjižnične izmenjave ne deluje. Mladi morajo iti v središče mesta, če želijo dostop do znanstvenih del. Knjižnični sistem v Združenih državah bi se lahko uporabil za vzor. Sredstva so potrebna za razvoj lokalnih knjižnic, ki bi zagotovile dostop do potrebnega gradiva, s čimer bi se ljudem omogočilo, da se izobražujejo.
Z uvodno izjavo T poročila se ne strinjam povsem. Nacionalna identiteta in jezik nista temelj ustvarjalnosti. Moderna evropska kultura se je začela, ko sta Dante in Petrarka začela pisati v italijanščini. Razlog za razvoj evropske civilizacije je bil vedno širjenje človekove individualnosti, njen duhovni napredek in dejstvo, da so narodi to izkoristili za obogatitev vsebine svojega kolektivnega življenja.
Paul Rübig
(DE) Gospa predsednica, gospod komisar, kultura je posebno pomemben in gospodarski dejavnik za vse nas in videli smo, da ustvarja večmilijardni promet v Evropi, da je v njej zaposlenih več milijonov ljudi ter da je na tem področju dejavnih veliko malih in srednje velikih podjetij, ki postajajo zelo ustvarjalna in dejavna v družbi.
Po mojem mnenju je pomembno, da imajo te kulturne gonilne sile optimalen dostop do novih digitalnih in avdiovizualnih formatov. Pomembno je, da obstajajo možnosti za predstavitev ustreznim ciljnim skupinam in da se ustvarjajo novi proizvodi zlasti za vseživljenjsko učenje, ker se ravno s pomočjo teh novih in inovativnih sredstev ustrezno spodbujajo in razvijajo nadarjeni ustvarjalci.
Mary Honeyball
Gospa predsednica, zahvaljujem se gospodu Bonu za to poročilo, ki poudarja pomembno vlogo ustvarjalnih in kulturnih industrij ter zlasti vedno večji pomen, ki ga imajo za naše gospodarstvo.
Kot je večini od vas znano, zastopam London, ki je seveda eno od ustvarjalnih vozlišč Evrope. Zato zelo dobro poznam koristi, ki jih ustvarjalne industrije lahko prinesejo nekemu kraju. London je kulturno raznolik in uspešen na področju ustvarjalnosti in ker kulturne industrije predstavljajo pomemben sektor londonskega gospodarstva, zelo pozdravljam priporočila za podpiranje njihove trajnosti in rasti.
Vendar kljub temu v zvezi s tem obstaja zelo zaskrbljujoče vprašanje, na katerega se je danes zvečer že namigovalo v razpravah o nekem drugem poročilu. Gre za to, da čeprav je v ustvarjalnih industrijah zaposlenih veliko žensk, ni veliko žensk na višjih položajih. Resnično upam, da bomo to vprašanje lahko obravnavali pri prihodnjih posvetovanjih.
Ewa Tomaszewska
(PL) Gospa predsednica, osnutek resolucije opozarja na povezavo med cvetočo kulturno industrijo in čezmejno mobilnostjo umetnikov; poziva Komisijo, naj objavi zeleno knjigo o notranjem trgu za ustvarjalce proizvodov in storitev, s čimer bi se omogočila primerjava dosežkov na tem področju. Poročilo poudarja vlogo kulture v politikah Skupnosti ter tudi vlogo kulturnega izobraževanja pri razvoju osebnosti in občutka identitete.
Ustvarjalnost in sodelovanje pri ustvarjanju dodane vrednosti določata pomembno gospodarsko vlogo kulturne industrije. Dejanski prispevek kulture h gospodarskemu razvoju, zlasti v glasbenem in založniškem sektorju, je pogosto večji od izdatkov za njen razvoj. Čestitam poročevalcu.
Tomáš Zatloukal
(CS) Kulturne industrije so ključni ponudniki storitev z dodano vrednostjo, ki so bistvene za dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo. Predstavljajo pomemben vir novih delovnih mest na ustvarjalnih področjih, ki znatno prispevajo h konkurenčnejši Evropski uniji. To izražajo pozivi k podpiranju kulturnih in ustvarjalnih industrij z boljšimi sistemi kvalifikacij, izobraževanja in usposabljanja, zlasti s prizadevanjem, da se študentom na vseh ravneh izobraževanja na področju kulturnih in umetniških disciplin zagotovi poklicno usposabljanje.
Podpiram pozive držav članic, da se podjetniške študije vključijo v nacionalne programe srednješolskega in visokošolskega izobraževanja, zlasti na področju humanističnih ved, umetnosti in kulture. Dodaten napredek je potreben tudi pri vzajemnem priznavanju diplom s področja umetnosti. Prav tako pozivam Komisijo, naj bolj upošteva poseben značaj kulturnega sektorja v vseh politikah v zvezi z notranjim trgom, konkurenco, trgovino, podjetništvom ter raziskavami in razvojem.
Ruth Hieronymi
(DE) Gospa predsednica, enkrat za vselej želim preprečiti vse nesporazume. To poročilo ne govori o kakršni koli prepovedi dostopa do interneta za kogar koli. Odbor za kulturo in izobraževanje je to soglasno zavrnil.
Gre za doseganje uravnoteženega razmerja med odprtim dostopom do interneta in varstvom intelektualne lastnine in v zvezi s tem moramo zagotovo razrešiti še veliko vprašanj in najti instrumente, ki upoštevajo oba cilja. Zato posebno pozivam, naj se tak pristop upošteva tudi pri glasovanju.
Nicodim Bulzesc
Gospa predsednica, cenim to poročilo, vendar bi navedel nekaj pripomb.
Tema kulturnih industrij je tesno povezana s temo gospodarske vrednosti kulture. O kulturi se zdaj govori kot o sredstvu za doseganje gospodarske rasti in mnoge študije zdaj poudarjajo gospodarski učinek kulturnih dejavnosti. V zvezi s tem opozarjam na študijo The Economy of Culture in Europe, ki jo je leta 2006 pripravila zasebna svetovalna družba KEA European Affairs in navaja nekatere zanimive podatke za kulturni sektor; vendar je mogoče o teh podatkih razpravljati, saj ta študija kot "kulturo" obravnava tudi predvajalnike MP3, mobilne telefone in oglaševanje.
Zato menimo, da osredotočanje na takšne gospodarske vidike lahko povzroči zmedo, pri čemer lahko pomembne zadeve, kot sta ustvarjalnost ali umetniški potencial, ostanejo v ozadju, če se ne izkažejo za dovolj dobičkonosne.
Zavzemam se za kulturno politiko, ki podpira kulturno raznolikost, umetniško ustvarjalnost ter razvoj umetniškega potenciala posameznikov in skupnosti: vse to so smernice, ki jih je po mojem mnenju treba upoštevati pri prihodnjih ukrepih.
Ján Figeľ
komisar. - (SK) Z zanimanjem sem poslušal razpravo. Seveda je samo poročilo zelo zanimivo in, kot je povedala predsednica odbora gospa Batzeli, na različne načine spodbuja Komisijo, države članice ter svet kulture in ustvarjalnih industrij.
Menim, da je glavna tema ali glaven cilj prikaz splošnega stanja, da bi bile te spodbude v središču pozornosti ter da bi se ustvarilo okolje, ki bi dobro vplivalo na ustvarjalnost, inovacije, kulturo ter status kulture v naši družbi in naših odnosih.
Dovolite mi, da povem le nekaj besed. Brez gospodarstva naš obstoj ni mogoč, vendar kultura daje pomen našim odnosom in naši identiteti, s tem pa se opredelijo vrednote, ki nas združujejo v Skupnosti. To je moj odgovor tistim, ki so zaskrbljeni, da se danes vse obravnava v gospodarskem smislu in izraža v denarni vrednosti. Kultura je veliko več kot le denar, vendar je pomembno, da se obravnava kot ustvarjalno premoženje, kot nekaj, na podlagi česar se ustvarjajo delovna mesta in kar prispeva k razvoju gospodarstva. Pomanjkanje kulture v večini primerov povzroči poslabšanje stanja v gospodarstvu ter tudi v politiki in družbi. Pomanjkanje kulture ima torej veliko posledic.
Zato sem vesel, ker so ustvarjalnost in inovacije v predlogih v zvezi s predlogom Evropske komisije za leto 2009 dobile splošno podporo. Uradni predlog je že v tem Parlamentu in upam, da se bo po zakonodajnem postopku kmalu sprejelo evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij ter da se bodo začele priprave zanj.
Na koncu bi rad povedal nekaj besed o boju proti piratstvu. Tako kot številni med vami tudi jaz menim, da moramo doseči ravnovesje med dostopom do kulture ter njeno dostopnostjo, sporočanjem in kulturnimi možnostmi na eni strani ter zaščito pravic intelektualne lastnine na drugi strani. Boriti se moramo proti zlorabi pravic intelektualne lastnine, ker je to pogosto razlog za propad manjših in šibkejših podjetij. To je stališče Evropske komisije. Eden od načinov za odpravo te težave je izobraževanje: ozaveščanje o pomenu zaščite pravic intelektualne lastnine in spoštovanju svoboščin. Drugi način je povabilo in organizacija vseh zainteresiranih strani ali odgovornih oseb na tem področju, da sodelujejo pri prizadevanju za zaščito pravic intelektualne lastnine ter prispevajo k temu prizadevanju, medtem ko se razvija dostop do elektronskih omrežij v sodobnih komunikacijah. To smo navsezadnje prvič predlagali v našem nedavnem predlogu o reformi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (telekomunikacijski paket), predstavlja pa tudi odnos Evropske komisije do boja proti piratstvu. Seveda morajo veliko narediti države članice same.
To je vse, kar sem želel povedati, hvala. Veselim se nadaljnjega sodelovanja.
Guy Bono
poročevalec. - (FR) Gospa predsednica, komisar, ne smemo pozabiti, kaj želimo doseči. Kljub temu, da nas nekatere subjektivne študije želijo prepričati v to, da 13 % Evropejcev, ki nezakonito prenašajo kulturno vsebino, ne ogroža naše kulture, se mi zdi, da koncentracija naše kulture v rokah nekaj velikih skupin ogroža našo raznolikost in s tem bogastvo naše kulturne dediščine.
Navedel vam bom primer glasbenih založb. Danes 95 % gradiva pride iz štirih velikih glasbenih založb. Menim, da je pomembno zagotoviti, da imajo potrošniki resnično izbiro ter da je treba zagotoviti pluralizem vsebine na zelo koncentriranem trgu, kjer so tisti, ki so večinoma odgovorni za inovacije in ustvarjalnost, majhni in ne veliki. Govorili ste o malih in srednjih podjetjih, gospod komisar, in priporočili izvedbo študije, kar je po mojem mnenju zelo zanimiva zamisel.
Dovoljenje za združitev družb Sony in BMG, ki ga je podelila Komisija, je popolnoma v nasprotju z evropsko politiko zagotavljanja podpore malim in srednjim podjetjem v glasbeni industriji, ki ustvarjajo več delovnih mest kot velika podjetja ter pomenijo 99% akterjev na trgu in 80 % inovacij v tem sektorju. Zato se zdi, da je nujno treba podpreti raznolikost v kulturnem sektorju, ki je pravi dejavnik rasti in sredstvo razvoja posameznikov.
Na koncu menim, da je kultura bogata zaradi njene raznolikosti in ne nasprotno.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 10. aprila 2008.
Pisne izjave (člen 142)
John Attard-Montalto  
v pisni obliki. - Kultura in ustvarjalnost imata ključno vlogo pri spodbujanju evropskega državljanstva. To dvoje (kultura in ustvarjalnost) je treba upoštevati v prihodnji politiki EU.
Analizo gospodarstva kulture v Evropi je naročila Komisija, pri čemer so se odkrili pomembni podatki. Izkazalo se je, da kultura na splošno veliko prispeva k gospodarstvu, pravzaprav veliko več, kot je bilo prvotno ocenjeno.
Pred petimi leti je bilo ocenjeno, da je kulturni sektor prispeval 2,6 % k BDP EU. Leta 2004 je na tem področju delalo 3,1 % aktivnega prebivalstva EU. Odnos med kulturnimi dejavnostmi in gospodarstvom na Malti in otoku Gozo se lahko oceni na podlagi nedavne študije iz leta 2007, ki jo je opravil nacionalni statistični urad in je vključevala skupaj 5 086 udeležencev, ki so vpisani v 34 plesnih šol.
Te plesne šole so zaposlovale 109 oseb in ustvarile finančni presežek skoraj 400 000 EUR. Skupni dohodek je presegal 1 milijon EUR.
To je le eden od primerov, ki dokazuje pomen kulturnih dejavnosti za gospodarstvo.
Neena Gill  
v pisni obliki. - Moja regija, zahodna srednja Anglija, ima vodilno vlogo pri razvoju ustvarjalnih industrij, pri čemer je eden od desetih novih zaposlenih zaposlen v tem sektorju. Ta regija je ena od najbolj večkulturnih regij v Združenem kraljestvu ter je dokaz za to, da njena konkurenčna raznolikost postaja vir ustvarjalnosti in inovacij.
Vendar si mora EU bolj prizadevati za podporo kulturnih industrij s spodbujanjem ustvarjanja delovnih mest na tem področju za boj proti selitvam tradicionalne industrije EU v hitro rastoča gospodarstva.
Potrebno je skupno ukrepanje in zagotavljanje več finančne pomoči za ustanavljanje podjetij ter mala in srednja podjetja na področju kulturnih industrij na podlagi sedmega okvirnega programa, strukturnih skladov in socialnega sklada EU. S tem se bodo dodatno izkoristili znanje in sposobnosti evropskih podjetnikov in delavcev, da se bo zagotovilo, da bo potrebno znanje na voljo za nadaljnji razvoj sektorja. EU mora podpirati ustvarjalnost za več inovacij in podjetništva.
V evropskem letu medkulturnega dialoga moramo prav tako priznati pomen kulturnih industrij pri spodbujanju ozaveščenosti in razumevanja drugih kultur ter s tem njihov pomen za socialno kohezijo. Podobno lahko Evropa v gospodarskem smislu veliko pridobi s svojo kulturno raznolikostjo.
Eija-Riitta Korhola
v pisni obliki. - (FI) Zahvaljujem se poročevalcu za pripravo poročila, v katerem so tako izčrpno obravnavani večplastna narava kulturnih industrij in glavna težavna področja, ki so povezana z njimi. Pri obravnavi statusa kulturnih industrij v evropski družbi si je treba zapomniti dve osnovni načeli.
Prvič, razumeti moramo, kako pomembna je kultura za kakovost življenja ljudi. S kulturo se izboljšuje dobro počutje ljudi. Skupnost priznava, da imajo Evropejci osnovne pravice do izobraževanja, ki vključujejo pravico ljudi do kulture. Govorimo o temeljnih državljanskih pravicah.
Drugič, razumeti moramo, kako pomembna je kultura za njene ustvarjalce. Za veliko ljudi ustvarjanje ni le strast, ampak način preživljanja. Prejemanje ustreznega plačila za delo je osnovna pravica. Zakonodajalci morajo zagotoviti, da lahko taki ljudje delajo v okolju, ki ne vpliva škodljivo na njihove pravice. Kulturnih dosežkov ni brez njihovih ustvarjalcev in če niso plačani za svoje delo, je omejena kulturna rast.
Zakonodaja o kulturnih industrijah, kot so zaščita pravic intelektualne lastnine in sorodne pravice, zato mora vedno doseči pravo ravnotežje med obema socialnima razsežnostma kulture. Zakonodajalec mora temu nameniti posebno pozornost. Priznati je treba, da so kulturne industrije zelo poseben sektor in morajo zato imeti zelo poseben pravni status.
Glavni izziv kulturnih industrij je očitno informacijska tehnologija. Te dejavnosti imajo jasne koristi od razvoja trga tehnologije in informacijskega trga, vendar jih je hkrati treba zaščititi pri uporabi novih sistemov.
Prav tako mora Komisija takoj sprejeti ukrepe, da se pojasni odnos med intelektualno lastnino in kulturo ter gospodarstvom. Glavni izziv je, na kakšen način lahko zagotovimo pošteno in učinkovito plačilo za vse imetnike pravic in vse posamezne kulturne industrije za opravljeno delo, hkrati pa zagotovimo, da imajo potrošniki izbiro in da lahko dostopajo do kulturnih izdelkov.
Marianne Mikko  
v pisni obliki. - Ker je proizvodnja materialnih dobrin vedno bolj mehanizirana in se oddaja v zunanje izvajanje, več ljudi v Evropi svojo nadarjenost uporabi za izdelavo kulturnih dobrin.
Študija organizacije KEA, ki jo je naročila Evropska komisija, močno podcenjuje prispevek kulturnih industrij k našemu gospodarstvu in družbi. Medtem ko lahko le 3,1 % aktivnega prebivalstva EU neposredno ustvarja denarno vrednost na področju kulture, je njihov vpliv opazen skoraj na vseh področjih naših življenj.
Pop kultura prinaša kulturna in socialna sporočila. Glasbeniki in igralci so imeli ključno vlogo pri začetku vala zelenega gospodarstva. Glasba in film močno spodbujata boljše razumevanje med ljudmi in evropske vrednote. Predvsem kulturne industrije so ustvarile povpraševanje po novih tehnologijah, po digitalnih platformah.
Zato je ključno, da so evropske kulturne industrije še naprej uspešne. Zlasti moramo zagotoviti, da se lahko ustvarjalni ljudje preživljajo s svojo ustvarjalnostjo. To pomeni, da moramo umetnikom omogočiti, da čim bolj razširjajo svoje delo brez strahu pred zlorabo s strani posrednikov ali potrošnikov.
Menim, da je to še naprej glavni razlog za to poročilo, za katerega se zahvaljujem poročevalcu in mojim kolegom, ki so izrazili svoje zamisli.
