Državljani tretjih držav, ki morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume ali pa so te zahteve oproščeni (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve, ki ga je v imenu Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve predložila Tanja Fajon - C7-0112/2009 -.
Tanja Fajon
poročevalka. - (SL) Gospa predsedujoča, kolegice in kolegi, spoštovani podpredsednik Evropske komisije g. Barrot in vsi navzoči. Evropski parlament odločno podpira ukinitev vizumskega režima za vse države Zahodnega Balkana. To je tudi naše glavno sporočilo, ki nas je vodilo med pripravo poročila. Ob tem bi se rada posebej zahvalila poročevalkam v senci, poslankam in poslancem, saj brez njih ne bi mogla doseči takšnega rezultata. Prav tako bi se rada zahvalila Svetu in Komisiji za skupno delo, ki bo gotovo dobra podlaga za prihodnje sodelovanje na tem področju, še posebej po uveljavitvi Lizbonske pogodbe, ko bo Parlament soodločal o vrsti postopkov.
Vizumski režim je predolgo izoliral državljane Zahodnega Balkana, ki imajo danes manj pravic, kot so jih imeli v časih nekdanje Jugoslavije do prostega potovanja. Mladi iz držav Zahodnega Balkana danes vedo o Evropi skoraj tako kot o Ameriki, z interneta in s televizije. Ker prihajam iz Slovenije, lahko spomnim, da je prav slovensko predsedstvo v začetku leta 2008, pet let po podpisu Solunske agende, ki prebivalcem Zahodnega Balkana zagotavlja jasno evropsko perspektivo, začelo proces liberalizacije vizumskega režima.
Z zadovoljstvom pozdravljam predlog Komisije za odpravo vizumov za Makedonijo, Srbijo in Črno goro in še posebej z zadovoljstvom pobudo Slovenije, ki so jo države članice odločno podprle, da državljani teh držav lahko začnejo svobodno potovati v države schengenskega območja z 19. decembrom. 1. januar 2010 bi predstavljal logistično težavo, saj mnogo državljanov teh držav prav v času novoletnih, božičnih počitnic potuje na obisk k sorodnikom, ki živijo v državah članicah.
Odprava vizumov bo močno prispevala k in koristila regionalnemu sodelovanju in premagovanju etničnih delitev, graditvi kulturnih, socialnih, gospodarskih in političnih mostov.
Spoštovane kolegice in kolegi, odprava vizumov za tri države je zelo dober korak v pravo smer. Vseeno pa bi bilo treba državam, in to bi posebej rada opozorila, ki so bile izpuščene iz okvira oprostitve vizumov, dovoliti, da se temu pridružijo takoj, ko bo to mogoče, ko bodo za to pripravljene. Govorim seveda o Bosni in Hercegovini in Albaniji. Ne smemo dopustiti, da ostajajo še bolj izolirane, da bodo postale še bolj izolirane, ko bodo njihove sosede uživale možnost nemotenega potovanja v Evropsko unijo.
Seveda morajo biti za to pripravljene. Ne gre za nikakršno zniževanje kriterijev. Državljanom obeh držav želimo poslati jasno politično sporočilo. Čakamo vas, spodbuditi morate svoje vlade, da napravijo svoje naloge, mi pa bomo storili vse, da ne bo odlogov, ki bi jih povzročil proces odločanja v Evropski uniji. Lahko rečem, da je tak pristop dobil zelo široko podporo v dveh odborih, tako v zunanjepolitičnem odboru kot v mojem matičnem odboru za državljanske svoboščine, notranje zadeve in pravosodje.
Dodala bi še, da bom jutri po glasovanju prosila za besedo in predstavila še posebno politično izjavo, skupno izjavo Parlamenta in Sveta Evropske unije, ki odločno podpira odpravo vizumov za vse države Zahodnega Balkana. V njej, o kateri bomo jutri prav tako ločeno glasovali, pozdravljamo na eni strani datum odprave vizumov za Makedonijo, Srbijo in Črno goro z 19. decembrom, obenem pa Evropsko komisijo pozivamo k čimprejšnji pripravi predloga za odpravo vizumov tudi za Bosno in Hercegovino in Albanijo, ko bosta državi izpolnili pogoje. Sami pa se zavezujemo, da bomo predlog obravnavali po hitrem postopku. Želela bi, da bi bil jasen, še jasnejši datum odprave vizumov za Bosno in Hercegovino in Albanijo, vendar se zavedam zahtevnosti postopkov in upam, da je realistično mogoče pričakovati odpravo vizumov že poleti.
Samo še zaključek bi prosila. Ne smemo pozabiti tudi na Kosovo, da ne bo ostal črna luknja na zemljevidu ...
(Predsednica je prekinila govornico)
Samo zaključim: Evropska unija ima politično odgovornost za končanje procesa vizumske liberalizacije in jutri pričakujem široko podporo v Evropskem parlamentu.
Anna Maria Corazza Bildt
Gospa predsednica, žalostno je, da nocoj tukaj ni prisoten minister v imenu švedskega predsedstva, kar bi si slednje zelo želelo.
Kolikor razumem, predsedstvo Sveta ni bilo povabljeno in rečeno je bilo, da ni nobene potrebe po njegovi prisotnosti. Parlament bi želela spomniti, da je švedsko predsedstvo tisto, ki od samega začetka vodi in podpira postopek vizumske liberalizacije za Zahodni Balkan.
Morali bi - in vem, da se moja kolegica in poročevalka Tanja Fajon z mano strinja - imeti priložnost, da se zahvalimo predsedstvu Sveta, saj mu dolgujemo skupno deklaracijo Parlamenta in Sveta, ki jo je podprla tudi Komisija in je edinstvenega pomena v zgodovini te institucije.
Želela bi pojasnilo, čeprav mogoče ne tukaj in zdaj, zakaj se predsedstvo Sveta ni smelo udeležiti, in želim, da se uradno zabeleži, da minister ni mogel biti tu, ker ni prejel vabila.
Predsednica
Bila sem obveščena, da je bilo predsedstvo Sveta povabljeno, vendar je imelo težave z urnikom, zato se ni moglo udeležiti. Vendar pa bom zadevo še preverila.
Jacques Barrot
Gospa predsednica, želel bi odgovoriti na vprašanje gospe Corazze Bildt in reči, da je bilo švedsko predsedstvo prav res zelo aktivno v procesu, ki nam, kot je gospa Fajon pravkar lepo pojasnila, omogoča, da številnim državljanom iz zadevnih držav članic, predvsem pa mladim, ponudimo priložnost, da se bolj vključijo in sodelujejo s to Evropo, o kateri včasih ne vedo dovolj.
Res je, da je ta predlog zgodovinska stopnja v razvoju evropske politike vizumov za kratkoročno bivanje v okviru naših odnosov z državami Zahodnega Balkana. Komisija pozdravlja tudi dejstvo, da sta ta zakonodajni predlog sprejela tako Evropski parlament kot Svet. Vsi se zavedamo njegovega pomembnega političnega vpliva in občutljive narave tega vprašanja, ki vpliva na vse državljane zadevnih držav.
Razumem stališče Parlamenta. V tej zvezi bi želel potrditi močno zavezo Komisije, da bo natančno spremljala izpolnjevanje vseh v načrtu opredeljenih meril s strani zadevnih držav. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je bila že pozitivno ocenjena; dialog s to državo se je torej zaključil. Oktobra sta Srbija in Črna gora sprejeli misije, ki jih je vodila Komisija v sodelovanju s strokovnjaki iz držav članic in v okviru katerih je bilo potrjeno, da so vsa merila iz zadevnih načrtov ustrezno izpolnjena.
Enako metodo bomo uporabili tudi za Albanijo ter Bosno in Hercegovino. Kljub precejšnjemu napredku v zadnjih nekaj mesecih Bosna in Albanija še nista uspeli zaključiti potrebnih reform, ki jih zahteva načrt, da bi postale upravičene do oprostitve vizumske obveznosti. Toda kot ste pravkar sami povedali, gospa Fajon, je dobra spodbuda zanju že to, da lahko slišita, da njihove sosede že imajo možnost odprave vizumske obveznosti, zato vam lahko potrdim, da bom osebno storil vse, kar je v moji moči, da bosta Albanija ter Bosna in Hercegovina čim prej deležni te oprostitve, kot si želite.
Parlament, ki bo z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe postal sozakonodajalec na področju vizumov, vabim, da podpre strukturirano metodo dialoga o liberalizaciji vizumskega režima, to pa je metoda, ki jo upošteva Komisija, saj bi lahko drugačen pristop povzročil zmedo, medtem ko vizumskega režima v resnici ne bi spremenil. To bi ustvarilo lažna upanja in bi lahko upočasnilo prizadevanja zadevnih držav pri izvajanju reform, ki jih zahtevajo načrti.
Na tej ravni ohranjamo Albanijo ter Bosno in Hercegovino v Prilogi I k uredbi, obenem pa ponovno potrjujemo zavezo Evropske unije nudenju pomoči tema državama pri izpolnjevanju meril iz njihovega načrta, da bi tako bile oproščene vizumskih obveznosti v skladu z veljavnimi postopki.
V tem okviru, gospa Fajon, Komisija podpira besedilo skupne politične izjave, ki potrjuje to močno zavezo Unije, da se čim prej začne izvajati druga stopnja tega procesa liberalizacije vizumskega režima za državljane Albanije in Bosne.
Toliko o tem, gospa predsednica. Prepričan sem, da je to zelo pomembna točka, ki balkanskim državam kaže, s kakšno pozornostjo Evropa obravnava njihova pričakovanja in želje.
Sarah Ludford
pripravljavka mnenja Odbora za zunanje zadeve. - Gospa predsednica, zaveza, ki ima podporo v poročilu gospe Fajon in ki jo podpira tudi predlagana izjava Sveta in Parlamenta, je daljnosežna. Njen cilj je omogočiti potovanje brez vizumov vsem ljudem z Zahodnega Balkana. To ni samo velikodušna in nesebična poteza. Je tudi preudarna in modra, saj bosta s tem omogočena spodbuda in napredek varnosti v najširšem pomenu te besede. Ljudje, ki so svobodni, ki lahko svobodno potujejo, se nagibajo k zavzemanju za mirne rešitve in so manjši plen vase zaprtega nacionalizma, ki predstavlja grožnjo varnosti.
Le koga ne ganejo slike na panojih pred to dvorano in vse proslave, ki smo jih imeli ta teden, ko smo obeležili 20. obletnico padca berlinskega zidu? Teh ovir sicer ni mogoče primerjati z berlinskim zidom, vendar še vedno predstavljajo oviro svobodni komunikaciji in širšim obzorjem, ki spodbujajo razumevanje in strpnost. Naše vztrajanje na vključujočem pristopu bi moralo prinesti pravičen rezultat, ki bi bil dosežen pred 15. obletnico Daytonskega sporazuma.
Želela bi čestitati in se zahvaliti poročevalki, gospe Fajon, za njeno težko delo v zadnjih dveh mesecih in način, s katerim je vključila vse odtenke v prav vsakega od svojih preudarkov.
Zahvaljujem se tudi Svetu in zlasti švedskemu predsedstvu za njuno delo, s katerim sta nam pomagala doseči sporazum o izjavi, ki potrjuje dokončen cilj, to pa je čimprejšnja liberalizacija vizumskega režima za vse državljane Zahodnega Balkana - upamo tudi, da se bo to zgodilo v letu 2010, kajti to, da ciljni datumi za doseganje teh prostih potovanj niso ustrezno usklajeni, učinkuje ločevalno in ustvarja nestabilnost.
V poročilu gospe Fajon smo tudi izrazili zavezo, da si bomo prizadevali za liberalizacijo vizumskega režima in načrt liberalizacije vizumskega režima za Kosovo, podobno kot za druge države Zahodnega Balkana.
Želela bi tudi izraziti upanje, da bo enako pot ubrala tudi vlada Združenega kraljestva, ki v trenutno odločitev o schengenskem območju EU ni vključeno, ker seveda ni član. Kot britanska poslanka Evropskega parlamenta vedno čutim določeno mero shizofrenije, ko sodelujem pri teh zadevah v zvezi s schengenskim projektom, vendar pa je očitno, da bi bilo tako za Evropsko unijo kot za regijo Zahodnega Balkana zelo dobro, če bi Združeno kraljestvo čim prej ravnalo enako.
Na koncu bi se želela še zahvaliti poročevalki, gospe Fajon.
Anna Maria Corazza Bildt
v imenu skupine PPE. - Gospa predsednica, skupina PPE si prizadeva za pospešitev liberalizacije vizumskega režima, ki naj bi za vse države Zahodnega Balkana začela veljati julija 2010. Pozdravljamo in podpiramo predlog za liberalizacijo vizumskega režima za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro in Srbijo do letošnjega božiča.
Razumemo prošnje ljudi iz Bosne in Hercegovine ter Albanije - mlado generacijo, ki je zaprta in izključena in ki se počuti kot v zaporu. Njim pravimo: "Smo na vaši strani; pripravljeni smo, ko boste vi pripravljeni". Žalostno je, da so zaradi počasnega ukrepanja organov oblasti Albanije ter Bosne in Hercegovine ostali zadaj. Odgovornost za vse zamude je na strani teh organov. Pozivamo jih, naj čim prej izpolnijo merila. Vemo, da jim Komisija pomaga v tem procesu.
Na žalost moram reči, da me žalosti, ker smo potrebovali tri mesece pogajanj, da je skupina PPE prepričala politično levico v Parlamentu, naj ravna v skladu s pogodbami. Je to tako zapleteno? Na koncu je morala spoznati, da Evropski parlament ni nad zakonom.
Z vsem spoštovanjem do mojih cenjenih kolegov moram obsoditi takšno nekonstruktivno držo. Ni nobenih bližnjic. Ni nobene čarovnije. Tukaj nismo, da bi zbirali točke. Tukaj smo zato, da bi ustvarjali rezultate za državljane Balkana. Dovolite mi, da jasno povem, da kakršen koli začasen, mešan, vmesen status ne pospešuje procesa in ne ustvarja pritiska na Komisijo ali Svet. Zagotovo pa ne pošilja nikakršnega močnega političnega sporočila.
Na koncu bi želela reči, da sem bila eno leto in pol priča obleganju in bombardiranju Sarajeva. Mojim tamkajšnjim prijateljem sporočam, da si zelo prizadevam.
(Predsednica je prekinila govornico)
Claude Moraes
v imenu skupine S&D. - Gospa predsednica, do leta 2008 in slovenskega predsedstva ni bilo zadostnega napredka pri tem, kar je komisar upravičeno označil kot zgodovinski korak proti liberalizaciji vizumskega režima za Zahodni Balkan.
Kot je zelo pravilno dejala gospa Ludford, obstajajo globoki praktični pomisleki glede tega, zakaj nam je to pomembno in zakaj to ni zgolj reaktiven ukrep. Zato bi se želel v imenu Skupine socialistov in demokratov zahvaliti poročevalki, gospe Fajon, za skrbno in vestno delo, ki ga je opravila, da bi Evropsko unijo usmerila proti temu končnemu cilju odprave vizumskega režima za vse države Zahodnega Balkana. To je bilo narejeno v sodelovanju s poročevalci v senci ter Komisijo in Svetom, kar si zasluži pohvalo.
Medtem ko je jasno, da mnogi v liberalizaciji vizumskega režima vidijo velike koristi za obe strani, je dejstvo tudi, da moramo cel Parlament vključiti v sodelovanje pri samem načrtu in zagotavljanju izvedbe teh temeljnih reform v vseh zadevnih državah, da bi začele zaupati v zares zadovoljivo liberalizacijo vizumskega režima.
Naloga naše poročevalke je bila ustvariti preboj na področju liberalizacije vizumskega režima skupaj s podporo Parlamenta. To je storila v obliki izjave, o kateri se je pogajala s Svetom. Izjava predvideva liberalizacijo vizumskega režima za Makedonijo, Srbijo in Črno goro, pospešitev liberalizacije za Albanijo ter Bosno in Hercegovino in razumen kompromis pri vprašanju Kosova.
Zaradi vseh teh razlogov moja skupina to poročilo podpira in upa, da bo dobilo široko podporo tudi v Parlamentu.
Ulrike Lunacek
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospa predsednica, najprej bi se želela pridružiti predhodnemu govorniku in v imenu Odbora za zunanje zadeve ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve izraziti iskreno zahvalo poročevalki, gospe Fajon, in pripravljavki mnenja, gospe Ludford, ter poročevalcem v senci. Uspeli smo podati predlog, ki od Komisije in Sveta zahteva, da oblikujeta celovit sveženj za vse ljudi na celotnem Zahodnem Balkanu, ne da bi pri tem kogar koli izključevali. Močno upam - in v tem smislu se obračam na gospoda komisarja Barrota - da lahko prepričate Svet, da mora liberalizacija vizumskega režima vključevati tudi Kosovo, da se bo dialog zdaj začel in da bo ta cilj najpozneje do sredine naslednjega leta dosežen tudi v primeru Bosne in Albanije. Sama si želim, da bi se to zgodilo prej.
Želela bi pojasniti eno stvar. Seveda gre tu za izvajanje, vendar pa sem slišala, da Srbija še ni izvedla vsega. Zanima me, kaj o tem mislite vi. Pomembno je, da se izvede vse. Želela bi se zahvaliti vsem vključenim in upam, da bodo vsi ljudje ...
(Predsednica je prekinila govornico)
Doris Pack
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, pred dvajsetimi leti so moji sonarodnjaki iz Vzhodne Nemčije lahko začeli svobodno potovati. Dve leti kasneje je Slobodan Milošević samovoljno ogrozil in nato odrekel svobodo potovanja najprej Srbom, potem pa vsem drugim državam v regiji. Kolikokrat po letu 2000 smo v tem Parlamentu, v izjavah in javnih razpravah, izrazili željo po svobodnem potovanju - potovanju brez vizumov - za vse države jugovzhodne Evrope. Vemo, da EU tega ne more doseči sama, saj se morajo s tem strinjati nacionalne vlade. Premagati moramo strahove naših prebivalcev. Zločinci so povsod - oni vizumov ne potrebujejo! Meje prečkajo brez njih. Zato to ni nekaj, kar bi nas moralo skrbeti.
Gre za mlado generacijo, ki se lahko s pomočjo potovanj brez vizumov končno odpravi kamor koli. Zato smo zelo zadovoljni, da bodo državljani Makedonije, Črne gore in Srbije končno lahko začeli spet svobodno potovati. Kako čudovito! Malce smo žalostni, ker se jim zaenkrat še ne morejo pridružiti Albanija, Bosna in Hercegovina ter Kosovo, vendar pa pričakujemo, da bo Komisija decembra potrdila ogromen napredek, ki ga je dosegla Albanija, in da bo spoznala, da je tudi Bosna in Hercegovina ustvarila določene izboljšave. Na žalost so v Bosni in Hercegovini še vedno politiki, ki jih interesi njihovih državljanov ne skrbijo preveč, saj so zadovoljni, ko vedo, da sami seveda lahko potujejo brez vizumov. Zato mislim, da moramo do naslednjega poletja zagotoviti, da bo to mogoče. Upam, da nam bo gospod Barrot pri tem pomagal. Vendar ne smemo pozabiti Kosova. Ta ne sme ostati zadnja črna pika. Kosovu smo dolžni pomagati pri izpolnjevanju meril. Tega ne more storiti samo. Potovanje brez vizumov je veliko človekoljubno dejanje. Vesela sem, da smo vsi v položaju, da lahko to omogočimo. Hvala za to priložnost, gospod Barrot.
Kinga Göncz
(HU) Evropa in Evropska unija sta začeli kot mirovni projekt in zdaj preživljata najdaljše obdobje miru v zgodovini. Zato se zavedamo, kako močan instrument je lahko povezovanje s tega vidika. Zdaj ga moramo uporabiti pri Zahodnem Balkanu.
Zahodni Balkan je nedolgo tega prestal skrajno travmatično obdobje vojne, ki je ogromnemu številu ljudi povzročila neizmerno trpljenje. Da bi to presegli, je treba v procesu evropskega povezovanja doseči napredek. Pomemben korak pri tem je potovanje brez vizumov. Nekaj ljudi je omenilo priložnost, ki jo bodo s tem dobili mladi ljudje, ki bodo lahko vzpostavili neposreden stik in pridobili izkušnje iz prve roke, obenem pa dobili tudi priložnost za okrepitev moči demokratičnih sil. Ne gre samo za pošiljanje sporočila o zaupanju in potovanju brez vizumov. Približevanje Zahodnega Balkana Evropski uniji lahko prinese koristi tudi Evropi z vidika varnostne in gospodarske politike. Vendar pa je pomembno, da v tej regiji ne ustvarjamo novih ločevanj, temveč da zagotovimo, da bo vsaka država lahko čim prej vključena v načrt potovanja brez vizumov.
Emine Bozkurt
(NL) Jutri bo Evropski parlament glasoval o odpravi zahtev v zvezi z vizumi za kratkoročno bivanje za balkanske države. Do odprave 1. januarja pa niso upravičene vse države, za katere je bil sestavljen načrt.
Zelo nerodno je, da predlog Komisije v eni državi, v Bosni in Hercegovini, omogoča ločevanje različnih delov prebivalstva: tistih, ki so lahko izkoristili možnost potovanja brez vizumov v Evropo s hrvaškimi in srbskimi potnimi listi, ter tistih - bosanskih muslimanov -, ki takšnih potnih listov nimajo. Takšno ločevanje glede na nedavno zgodovino te države spravlja v zadrego.
Evropski parlament mora jutri poslati signal Bosni in Hercegovini ter Albaniji. Merila so merila in te zahteve je treba izpolniti, da bi bili državi upravičeni do odprave vizumov. Takoj ko bodo merila izpolnjena, pa je treba odpravo vizumov čim prej omogočiti.
Videli smo, da je bilo veliko storjeno, da bi se merila izpolnila, zato pozivamo Komisijo, da Bosni in Hercegovini ter Albaniji pomaga, da čim prej izpolni vse zahteve.
Zoran Thaler
(SL) Ukinitev viz prebivalcem Zahodnega Balkana za potovanje v Evropsko unijo ima ob tehnični dimenziji tudi izrazit političen naboj in pomen. Danes smo upravičeno proslavili 20-letnico padca berlinskega zidu in realnega socializma v našem Parlamentu. V Skopju, Podgorici in Beogradu pa bodo za letošnji božič in novo leto končno proslavili padec skoraj dvajsetletnega vizumskega zidu, ki jih je ločeval od nas v Evropski uniji.
Skoraj dvajset let je namreč večina prebivalcev bivše Jugoslavije živela brez možnosti, da prosto potuje po Evropi, kot so bili tega vajeni prej, ko so bili še državljani propadle socialistične federacije. Ta eno generacijo dolga izolacija je začela puščati hude posledice in skrajni čas je, da jo končamo.
Makedoncem, Črnogorcem in Srbom pa se morajo pridružiti čim prej v letu 2010 tudi Bosanci in Hercegovci, Albanci ter Kosovarji. Šele to bo omogočilo novim generacijam v teh državah, da končno vidijo in okusijo zunanji svet, navežejo stike z ostalimi Evropejci, prispevajo k razvoju evropskih vrednot doma in usposobijo svoje nacije za polnopravno članstvo v naši skupni evropski zgodbi - Evropski uniji.
Kot poročevalec Evropskega parlamenta za Makedonijo te dni dobivam veliko klicev ljudi iz različnih balkanskih držav. Jasno in glasno bi jim rad zagotovil: vaše brezvizno potovanje v EU ni zamenjava za vaš vstop v EU, vaše svobodno potovanje v EU je vaš korak k polnopravnemu članstvu v EU.
Kinga Gál
(HU) Želela bi pozdraviti to poročilo in čestitati poročevalki in pripravljavki mnenja ter poročevalcem v senci. Želela bi tudi povedati, da po mojem mnenju ob tej 20. obletnici padca Berlinskega zidu zagotovitev prečkanja meja v primeru držav Zahodnega Balkana postaja eden izmed vrste dogodkov, ki so se pričeli pred 20 leti - kot da bi se rušil nov zid.
Zato je treba ta predlog pozdraviti. Vendar pa ne smemo pozabiti, da je vprašanje omogočanja potovanja brez vizumov le deloma tehnično vprašanje in da je obenem zelo jasno politično vprašanje. In zato je tudi pomembno. Podpiram tudi sprejetje skupne izjave, kajti ta pošilja jasno sporočilo, da so evropske institucije razumele svojo odgovornost. Ta odgovornost pa obenem pomeni tudi ukrepanje. Predvsem pomeni ukrepanje tistih držav, ki niso uspele izpolniti pogoje za potovanje brez vizumov, da čim prej izpolnijo te zahteve, seveda pa tudi ukrepanje Evropske komisije, kajti brez njene pomoči bi se ta proces še zavlekel.
Axel Voss
(DE) Gospa predsednica, mislim, da smo v zvezi z balkanskimi državami na pravi poti. Z vizumskimi olajšavami smo vzpostavili tesnejši stik, to pa bo pomagalo tudi ustvariti stabilnost, čeprav je to tudi znak našega priznavanja že opravljenih prizadevanj. Vendar pa menim tudi, da je za nas dobro, da ohranimo jasen sklop pravil in da se zahteve, ki se nanašajo na ta pravila, tudi izpolnijo. V tem smislu bi se posebej zahvalil gospe Corazzi Bildt za njena prizadevanja.
Kar koli drugega bi bilo po mojem mnenju povsem bruseljska odločitev, s katero bi se zanemaril jasen sistem in s katero prizadeti ljudje iz držav Balkana ne bi bili deležni iskrenosti, kolikor je tudi niso deležni naši lastni ljudje. Političnih signalov se ne bi smelo vključevati v opombe ali priloge k evropski direktivi ali uredbi; treba jih je primerno ubesediti.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Gospa predsednica, vesela sem, da bodo lahko državljani iz držav Zahodnega Balkana svobodno potovali po Evropski uniji. To bo poenostavilo medosebne stike, povečalo poslovne možnosti in ustvarilo pogoje za prebivalce te regije, da bolje spoznajo Evropsko unijo.
Vendar pa ne moremo dovoliti, da bi bili naši vzhodni sosedje izolirani. Ne smemo jim odreči priložnosti, ki jih dajemo drugim evropskim državam. Tudi zanje moramo opredeliti jasna merila in akcijski načrt za večjo liberalizacijo vizumskega režima. Ne smemo pozabiti, da stroški vizumov pomenijo precejšen izdatek za prebivalce teh držav in da so postopki za njihovo pridobitev dolgotrajni, kar omejuje možnosti za vzpostavitev več možnih oblik sodelovanja.
Prav tako ne smemo pozabiti, da bo leta 2012 na Poljskem in v Ukrajini evropsko nogometno prvenstvo, zato bo možnost prostega gibanja še posebej pomembna.
Cristian Dan Preda
(RO) Tudi jaz bi želel poudariti pomen prostega gibanja kot temeljne pravice in ponovno potrjujem, da bodo to pravico uživali številni državljani iz držav Zahodnega Balkana. Seveda to odprtost pozdravljam.
Vendar pa bi obenem želel pograjati dejstvo, da to poročilo v svoji končni obliki ne vsebuje nobenega sklicevanja na državo, ki je vključena v vzhodno partnerstvo. Mislim, da bi se moralo navezovati na Moldavijo, četudi zgolj simbolično. Govorimo o Moldaviji, državi, ki je ustvarila precejšen napredek na političnem področju. Mislim, da je vzhodna meja, meja med Romunijo in Moldavijo, najtrši zid, kar ga poznamo v Evropi. Zato menim, da moramo to dejstvo ostro obsoditi.
Jacques Barrot
Gospa predsednica, zahvaljujem se vsem govornikom, ki so v veliki meri podprli proces odprave vizumov za tri vodilne balkanske države. Jasno ste povedali, da je svoboda gibanja očitno zelo zaželena. Kot je dejal gospod Moraes, ta koristi obema stranema - Evropi in balkanskim državam.
Ob moji zahvali vsem govornikom in predvsem poročevalki, gospe Fajon, bi preprosto želel povedati, gospa predsednica, da smo od trenutka, ko so bile odločitve v zvezi z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro in Srbijo v glavnem sprejete, nudili nenehno pomoč tudi Albaniji, ki sem jo osebno obiskal, ter Bosni in Hercegovini, da bi jim pomagali pri ustvarjanju napredka - in to bomo počeli še naprej.
Prepričan sem, da je zelo hitro sprejetje te resolucije dober pokazatelj načina, s katerim bomo lahko hitro prešli na druge države in predvsem Bosno in Hercegovino ter Albanijo, pri čemer seveda ne bomo pozabili na Kosovo.
Tanja Fajon
poročevalka. - Gospod predsednik, še enkrat se zahvaljujem vsem, ki so dali svoj prispevek, kar dokazuje, da Evropska unija močno podpira liberalizacijo vizumskega režima za vse države Zahodnega Balkana.
Žal mi je, da tukaj ni švedskega ministra, saj sva z njim zelo dobro sodelovala. Pozdravljam zavezo Komisije, da bo storila vse, kar je mogoče, da bi pospešila proces za Bosno in Hercegovino ter Albanijo, in upam, da bosta obe državi uvedli režim brez vizumov, ko bosta izpolnili pogoje - čim prej, po možnosti poleti naslednje leto.
Želim povedati, da sem v to vključila vse, in popolnoma se zavedam, kaj določajo pogodbe. Vendar je to političen Parlament in vsi vodimo resno politiko po svojih najboljših močeh.
Še enkrat: pozdravljam odpravo vizumov za Makedonijo, Srbijo in Črno goro 19. decembra in iskreno upam, da bosta Bosna in Hercegovina ter Albanija čim prej sledili. Govorimo o usodi mlade generacije. Naša politična odgovornost je, da zaključimo proces liberalizacije vizumskega režima, poiskati pa moramo tudi rešitev za vse ljudi na Kosovu.
Najlepša hvala za vaše sodelovanje.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri ob 11.00.
Pisne izjave (člen 149)
Kinga Gál
v pisni obliki. - (HU) Gospod predsednik, gospod komisar, dovolite mi, da na začetku čestitam poročevalki in poročevalki v senci za pripravo sprejemljivega kompromisa o tem vprašanju. Vprašanje zagotovitve potovanja brez vizumov je samo deloma tehnično. Je tudi zelo jasno politično vprašanje. Potovanje brez vizumov temelji na medsebojnem zaupanju in zavezah. Zato poleg samega poročila podpiram tudi sprejetje skupne izjave, kajti ta pošilja jasno sporočilo, da so evropske institucije razumele svojo odgovornost.
Odgovornost seveda pomeni tudi ukrepanje. Predvsem pomeni ukrepanje s strani tistih držav, ki niso uspele izpolniti pogojev za potovanje brez vizumov. Te morajo storiti vse, da te pogoje čim prej izpolnijo. To pa pomeni tudi ukrepanje s strani Evropske komisije, saj bi se brez njene učinkovite pomoči ta proces še zavlekel, kar ne bi bilo v našem interesu. Gre tudi za Bosno in Hercegovino, Albanijo in Kosovo.
Kot poslanka Evropskega parlamenta iz Madžarske bi želela še enkrat omeniti, da se z omogočanjem potovanj brez vizumov za Srbijo vzpostavlja neposrednejša povezava med Madžari, ki živijo v Vojvodini v Srbiji, in matično državo, seveda pa tudi z Evropo. Državljani, ki živijo na obeh straneh teh meja, govorijo isti jezik in ohranjajo tesne družinske in kulturne vezi, ne morejo najti dovolj besed, s katerimi bi lahko izrazili pomen tega, da lahko prečkajo meje brez ovir ali vizumov. Danes praznujemo 20. obletnico padca berlinskega zidu in rezanja bodeče žice. Zagotovitev prečkanja meja v primeru držav Zahodnega Balkana je le eden v vrsti dogodkov, ki so se pričeli pred 20 leti - kot da bi se rušil nov zid.
