Výsledky zasadnutia Európskej rady (19. - 20. marec 2009) (rozprava) 
Predseda
Vážené dámy, vážení páni, všimli sme si vnútornú politickú situáciu v Českej republike. V mene vás všetkých by som chcel vyhlásiť, že by to nemalo ovplyvniť české predsedníctvo a že musíme chcieť zaistiť, aby jeho práca pokračovala. Podporujeme premiéra Českej republiky, predsedu Európskej rady, v jeho úsilí o úspešné české predsedníctvo.
Rád by som - a verím, že hovorím v mene vás všetkých - povzbudil úradujúceho predsedu Európskej rady, aby pokračoval v ratifikačnom procese Lisabonskej zmluvy vo svojej krajine a ostatných krajinách, kde to ešte treba urobiť. Na zmluve, ktorá reformuje Európsku úniu, pracujeme už 10 rokov, od prijatia rozhodnutí v Nice, a chceme zvládnuť aj náročné záverečné kroky, aby táto zmluva, ako dúfame, vstúpila do platnosti začiatkom roka 2010. Potrebujeme Lisabonskú zmluvu na prehĺbenie demokracie, aby mala Európska únia viac slobody konania a väčšiu transparentnosť.
(potlesk)
Ďalším bodom programu sú vyhlásenia Rady a Komisie o záveroch Európskej rady z 19. - 20. marca 2009.
Mirek Topolánek
úradujúci predseda Rady. - (CS) Vážené dámy a vážení páni, všetkých vás zdravím pri pravidelnej správe predsedu Európskej rady po jarnom samite Európskej rady. V prvom rade by som sa chcel ospravedlniť, že tu nezostanem až do konca rokovania tak, ako je to obvyklé. V druhej časti, po vystúpeniach zástupcov strán, ma zastúpi podpredseda vlády pán Vondra. Dôvodom, prečo sa musím vrátiť do Prahy, sú, ako už hovoril pán Hans-Gert Pöttering, bezprecedentné obštrukcie zo strany socialistov, ktorým, mimochodom, čelíme počas celého obdobia predsedníctva a ja som to nikdy netajil. Ak vláda padne, určite to neohrozí naše predsedníctvo a to, že socialisti nevzali na vedomie, že Česká republika predsedá Európskej rade a odmietajú čo i len najzákladnejšiu úroveň spolupráce, poškodzuje najviac práve sociálnu demokraciu. Predsedníctvo by tým nemalo utrpieť, pretože som hlboko presvedčený, že to, čo som povedal vo svojom úvodnom prejave v Európskom parlamente, že sa budeme usilovať viesť diskusiu a dosiahnuť kompromis, sa nám nepochybne podarilo. Jarné zasadnutie Európskej rady je toho dôkazom. V mojej krajine je zvykom, že keď človek hovorí, ostatní mu neskáču do reči, zdá sa však, že tunajšie zvyky sú trochu iné.
Dovoľte mi prejsť - a budem sa striktne držať záverov Európskej rady - k tomu, prečo tu dnes vlastne som, prečo sme na Európskej rade podnikli niektoré kroky. Ešte predtým by som však rád predniesol niekoľko poznámok k samitu tripartity s našimi sociálnymi partnermi, ktorý predchádzal zasadnutiu Rady. Bol pomerne silno obsadený. Okrem mňa a predsedu Európskej komisie pána Josého Manuela Barrosa sa na ňom zúčastnili ďalší dvaja nasledujúci premiéri, a to premiér Reinfeldt zo Švédskeho kráľovstva a premiér Zapatero zo Španielska, a ja som bol po tomto rokovaní pomerne veľmi pozitívne naladený a veľmi prekvapený konsenzom sociálnych partnerov nielen v otázke cieľov predsedníctva, ale všeobecne riešeniami situácie prehlbujúcej sa nezamestnanosti v dôsledku globálnej finančnej krízy.
Musím povedať, že v prípade záujmu poviem o tripartite viac, ale zhodli sme sa na troch základných zásadách, a to umožniť oveľa väčšiu flexibilitu pracovného trhu, mobilitu pracovnej sily, pracovať oveľa intenzívnejšie na vyššej miere vzdelanosti a zručnosti pracovnej sily tak, aby sa mohla uplatniť na pracovnom trhu a podobne. Jarné zasadnutie Európskej rady bolo síce už druhým stretnutím hláv štátov a vlád, ktoré sme viedli, bol to však prvý riadny formálny samit. Zrejme najsledovanejšou témou bola otázka riešenia súčasnej hospodárskej krízy. Osobne úplne odmietam také hlasy, že robíme málo podstatnejších opatrení. Uvediem jediné číslo: 400 miliárd EUR. 400 miliárd EUR sa rovná 3,3 % HDP Európskej únie a predstavuje bezprecedentný krok a v spojení s automatickými stabilizátormi, ktoré má Európska únia a napríklad Spojené štáty americké ich nemajú, myslím si, že príklad, ktorý uvádza José Manuel Barroso, je veľmi náučný. Zamestnanec, ktorého prepustia zo Saabu vo Švédsku, a zamestnanec, ktorý je prepustený z General Motors niekde v Chicagu, majú úplne odlišné sociálne štandardy, úplne rozdielne prístupy svojich vlád a práve automatické stabilizátory znásobujú tých 400 miliárd EUR na podstatne vyššiu úroveň a oproti Spojeným štátom nám v tomto smere dávajú nespornú výhodu. Základná podpora tejto zhody všetkými 27 členskými štátmi potvrdzuje platnosť lisabonskej stratégie ako jedného zo štyroch pilierov, na ktorých vlastne celá stratégia stojí.
Včera tu bol Gordon Brown a mal príležitosť jasne vysvetliť prístup 27 členských štátov, mandát na samit G20 a de facto tri ďalšie piliere tejto stratégie. Zhodli sme sa na tom, že všetky krátkodobé opatrenia musia byť dočasné a takto ich aj vnímame. Strednodobé a dlhodobé priority a ciele lisabonskej stratégie boli potvrdené, tie krátkodobé s nimi musia byť v súlade. Musím otvorene povedať, že po slovách Timothyho Geithnera, ministra financií Spojených štátov amerických, o permanentných opatreniach zavládlo na zasadnutí Európskej rady doslova zdesenie. Amerika nielenže opakuje chyby z tridsiatych rokov 20. storočia, ako sú rozsiahle balíky stimulov, tendencie a volanie po protekcionizme, kampaň "Kupujte americké výrobky" a podobne. Všetky tieto kroky, ich kombinácie, a čo je horšie, iniciatíva za ich permanentné ustanovenie, sú cestou do pekiel. Mali by sme sa pozrieť do učebníc dejepisu, ktoré očividne zapadli prachom. Za najväčší úspech jarného rokovania Rady považujem jasné odmietnutie tejto cesty a tohto krátkozrakého prístupu. Slová predsedu Strany európskych socialistov Poula Nyrupa Rasmussena o tom, že Európska rada urobila proti kríze málo a že čakáme na záchranu zo strany USA, kategoricky odmietam. Nielen preto, že cesta zvolená Spojenými štátmi sa už sama historicky zdiskreditovala, ale tiež preto, ako som už povedal, že úroveň sociálnych istôt a vôbec zabezpečovanie všeobecných sociálnych potrieb bežných občanov sú v Spojených štátoch značne rozdielne a na výrazne nižšej úrovni. Cesta Spojených štátov je nebezpečná v tom, že Američania budú na financovanie svojich balíkov sociálnych stimulov potrebovať hotovosť a získajú ju jednoducho, pretože americké dlhopisy si vždy niekto kúpi. Ohrozí to však likviditu trhu, stiahne to likviditu zo svetového finančného trhu a v prípade iných dlhopisov, možno európskych, ale celkom iste poľských, českých a možno i ďalších, bude ich predaj ohrozený, pretože v systéme nebude hotovosť. Tento prístup vyvoláva obavy a podľa mňa bude i predmetom diskusie na samite G20. Samit G20 bude jednou z príležitostí, pri ktorej o tom budeme môcť hovoriť. Táto diskusia môže pokračovať neskôr na neformálnom samite 27 členských štátov s americkou administratívou a Barackom Obamom v Prahe. Pevne verím, že so Spojenými štátmi nájdeme spoločný postup, pretože v žiadnom prípade nechceme stavať Ameriku a Európu proti sebe. V dnešnom svete - a táto kríza nám to znovu potvrdila - nie je žiadne hospodárstvo izolované a miera prepojenosti je veľmi vysoká, čo v dobe krízy znamená, že problém máme všetci a vyriešiť ho môžeme iba spoločne.
Druhým pilierom zhody v oblasti hľadania riešenia proti súčasnej kríze je práve príprava na samit G20. Dokumenty, ktoré pripravil Gordon Brown so svojou administratívou, sú výborné a včera ste mali možnosť sa s nimi zoznámiť. Tento trojpilierový prístup zahŕňa riešenie pre finančný sektor a balíky fiškálnych stimulov, reguláciu a - povedal by som - nápravu chýb v rámci systému, obnovenie a liberalizáciu svetového obchodu, to znamená, vyvíja tlak na obnovenie rokovaní z Dauhy v rámci WTO. Tento prístup sa presne zhoduje s konkrétnym návrhom riešenia predloženým Európskou radou, na ktorom sme sa jednohlasne zhodli. Chcem tiež vyzdvihnúť zhodu v tom, že sme nakoniec povedali konkrétne číslo v súvislosti so zvýšením použiteľných finančných zdrojov Medzinárodného menového fondu a že sme tento konkrétny záväzok stanovili na 75 miliárd EUR. 27 členských štátov má pred G20 jednotnú pozíciu, jeden hlas a spoločný cieľ. To som pokladal za absolútne najväčší úspech, pretože celé zasadnutie Európskej rady bolo testom európskej jednoty, európskej solidarity, európskych hodnôt a jednotného európskeho vnútorného trhu. Pokiaľ by bolo čokoľvek z toho narušené, tak vyjdeme z tejto krízy oslabení. A naopak si myslím, že v prípade, že budeme rešpektovať tieto základné atribúty, vyjdeme posilnení. Pred rokovaním G20 nie je dôvod na pesimizmus, ako sa obáva pán Rasmussen. Myslím si, že sme všetci pochopili, že musíme konať solidárne a spolupracovať, čo potvrdzujú slová pána Grahama Watsona zo Skupiny Aliancie liberálov a demokratov za Európu.
Súčasná kríza, ako všetci vieme, je krízou dôvery. Tretia oblasť, ktorá je kľúčom k riešeniu krízy, je obnova dôvery. Nestačí do systému jednoducho naliať peniaze. Skúsili sme to, a banky napriek tomu peniaze nepožičiavajú. Banky musia začať požičiavať peniaze, no neurobia to, pokiaľ nebudú mať dôveru. Likvidita, ktorú majú k dispozícii, problém nevyriešila. Dôvera sa nedá ani nariadiť, ani kúpiť. V rámci obnovenia dôvery sme teda urobili ďalší krok k jej posilneniu, pre prípad potreby sme zdvojnásobili garančný rámec pre krajiny mimo eurozóny na 50 miliárd EUR. Aj na tomto sme sa zhodli. Zhodli sme sa aj na tom, že treba zabrániť všeobecnému postupu a pristupovať prípad od prípadu ku každej banke, ku každej krajine musíme pristupovať individuálne a univerzálny prístup ku všetkým považujeme v tejto chvíli za nebezpečný. Trhy sú nervózne, na každý signál reagujú okamžite, prehnane a negatívne. Preto potrebujeme lepšiu reguláciu. Zdôrazňujem, že slovo "lepšia" môže znamenať zavedenie regulácie tam, kde zatiaľ žiadna neexistovala. Tu vstupujete do hry vy, poslankyne a poslanci Európskeho parlamentu. Radi by sme dosiahli dohodu - a mám signály, že je to možné - o legislatívnych aktoch, ktoré v podstate napĺňajú našu víziu a predstavy o lepšej regulácii týkajúcej sa ratingových agentúr, solventnosti poisťovní, kapitálových požiadaviek bánk, cezhraničných platieb, elektronických peňazí a podobne. Bol by som rád, keby ste počas vášho zasadnutia tieto normy schválili, keby vstúpili do platnosti a boli okamžite vykonané. Nadšene vítam, rovnako ako všetci, správu pána de Larosièra, ktorá je vo svojej analytickej časti skvelá a veľmi názorná v časti realizačnej, a v tomto zmysle prijala Európska rada jasné závery. Možno tou najhlavnejšou úlohou jarného zasadnutia Európskej rady bolo zhodnotenie doterajšej realizácie plánu obnovy, ako si to Rada stanovila v decembri. Práve tu panuje najviac šumu a kritiky. A ja si myslím, že nezaslúžene. Plán je údajne nedostatočný, pomalý a neambiciózny. Rád by som to uviedol na pravú mieru. Už som povedal, že suma 400 miliárd EUR alebo 3,3 % HDP nezahŕňa prostriedky na rekapitalizáciu bánk a záruky, čo je hodnota väčšia než 10 % HDP, viac si EÚ v danej chvíli nemôže dovoliť. Napriek tomu to bude mať výrazný účinok na Pakt stability a rastu, veľmi významný vplyv na verejný dlh a na nápravu vecí v období "deň po", jednoducho povedané, deň po skončení krízy. Myslím si, že i tých 5 miliárd EUR, ktoré sme napokon schválili a ktoré tvoria iba malú časť z obrovskej sumy 400 miliárd EUR, je výsledkom veľmi zložitých rokovaní, proti ktorým boli mnohé štáty. Po prvé, buď preto, že suma nie je protikrízovým opatrením, pokiaľ nebude čerpaná v rokoch 2009 - 2010. Rovnako je pravda, že neexistuje transparentný systém vyhodnocovania projektov, že neexistuje riadny zoznam projektov a že tam niektoré veci chýbajú, zatiaľ čo iných je tam priveľa. Po veľmi komplikovaných rokovaniach sme nakoniec našli zhodu a tu zohralo české predsedníctvo jednoznačne dominantnú úlohu v tom, že došlo k dohode a schválilo sa tých 5 miliárd EUR a ich poslanie k vám do Európskeho parlamentu, aby ste sa nimi zaoberali.
Plán obnovy má, samozrejme, prvok Spoločenstva, v tejto súvislosti máme dnes k dispozícii približne 30 miliárd EUR, ako aj národný prvok, keď každý členský štát uskutočňuje v rámci tohto plánu svoje vlastné fiškálne stimuly. Myslím si, že kľúčovým bodom, na ktorom sa zhodla Európska rada, je platnosť Paktu stability a rastu. Ak chce Únia ako celok prejsť touto krízou posilnená a bez škôd, musíme rešpektovať vlastné pravidlá. Najväčšiu chybu by sme podľa mňa urobili, ak by sme teraz vytvárali nové balíky bez toho, že by boli spustené všetky národné postupy i akcie Spoločenstva, že by sme poznali ich účinky a bez toho, aby sme vedeli, či sú alebo nie sú potrebné ďalšie fiškálne stimuly, a aj na tom sa Európska rada zhodla. Pokiaľ to bude nevyhnutné, Európska rada pristúpi k ďalším opatreniam, ale v tejto chvíli nevieme, či ich má alebo nemá prijať, nikto nevie, kde má táto kríza svoje dno, nikto nevie, kedy skončí. Je úplne nezmyselné, aby sme prijímali ďalšie opatrenia bez toho, aby sme poznali účinok podniknutých krokov v rámci tohto fiškálneho stimulu vo výške 400 miliárd EUR. Plán je ambiciózny, diverzifikovaný a komplexný a rieši problémy rastu a zamestnanosti v závislosti od situácie v jednotlivých krajinách, a samozrejme problémy, ktoré sú spojené s hospodárskou situáciou.
Druhou veľkou témou zasadnutia Európskej rady bola otázka energetiky a klímy. V energetickej bezpečnosti, ako i v ochrane klímy sme urobili značný pokrok. Okrem toho je energetická bezpečnosť jednou z hlavných priorít nášho predsedníctva a jej potreba sa ukázala v januári. Plynová kríza nie je vyriešená. Plynová kríza môže vzbĺknuť zajtra, pozajtra, o mesiac, na budúci rok, kedykoľvek. Dôkazom toho, čo hovorím, je skutočnosť, že aj protikrízový balík vo výške 5 miliárd EUR je zameraný prevažne, i keď nie výlučne, na prepojenie európskych krajín a zahŕňa široké spektrum mechanizmov a projektov zameraných na znižovanie závislosti od jednej dodávateľskej trasy. Dohodli sme sa, že protikrízový mechanizmus pre prípad výpadku dodávok musí byť pripravený do nasledujúcej zimy, aby mohol reagovať na problémy, ktoré môžu nastať. Je viac než zrejmé, že ho potrebujeme. V januári sa to prejavilo najmä na Slovensku a v Bulharsku, no aj v niektorých ďalších krajinách.
Rozprava o klíme: už teraz začínajú diskusie a prípravy na konferenciu v Kodani. Dánsko, ktoré je hosťujúcou krajinou, ako aj Švédsko, ktoré bude predsedať EÚ, záležitosť zvládnu a české predsedníctvo na tom už dnes intenzívne pracuje. Snažíme sa nájsť spoločnú pozíciu na európskej úrovni. Začíname rokovať s najväčšími hráčmi, bez ktorých sa úspech kodanskej konferencie nedá zaručiť. Sú to Spojené štáty americké a, samozrejme, Japonsko, Čína a India, ako aj ďalšie veľké krajiny a veľkí znečisťovatelia. Najväčšia diskusia - a pri tom by som sa chcel predsa len na chvíľu pristaviť - sa týkala toho, či už teraz máme stanovovať nielen mechanizmy, ale aj podiel jednotlivých krajín EÚ na finančnom balíku, ktorý poskytneme na pomoc rozvojovým krajinám, tretím krajinám, na plnenie ich záväzkov v rámci boja za ochranu klímy. Rozhodnutie, ktoré sme urobili, je správne. V situácii, keď rokujeme so všetkými veľkými hráčmi, ktorí zatiaľ viac hovoria, než konajú, by bolo veľmi netaktické a veľmi nesprávne, keby sme si sami stanovili bariéry a limity, ktoré by tí ostatní nerešpektovali. Rokovacia pozícia je oveľa lepšia, keď máme voľné ruky, a na tom sa zhodli krajiny, ktoré nakoniec predložili záverečný návrh, čiže Švédsko, Dánsko, Holandsko, Spojené kráľovstvo a Poľsko. Pokiaľ ide o poľský prístup, samozrejme sme rešpektovali záujmy krajín, ktoré majú trochu obavy z tohto mechanizmu, ako aj záujmy krajín, ktoré zohrávajú vedúcu úlohu v otázkach zmeny klímy. Všetky krajiny, dokonca aj tie, ktoré to považujú za najvyššiu prioritu, sa zhodli, že nám stále ostáva nájsť konkrétny mechanizmus, kľúč a jeho formuláciu v dostatočnom predstihu pred kodanskou konferenciou.
Tretia oblasť sa týka vonkajších vzťahov. Európska rada formálne schválila iniciatívu Východného partnerstva ako doplnenie našej zahraničnej politiky alebo politiky blízkeho susedstva. Ak sú na severe ľadovce, na západe Atlantický oceán, potom na juhu a na východe žijú naši susedia, nachádzajú sa tam krajiny, ktoré môžu potenciálne ohroziť našu hospodársku, ako aj sociálnu a bezpečnostnú situáciu. Cieľom českého predsedníctva bolo Východné partnerstvo a ja som veľmi rád, že bolo schválené jasným záväzkom vo výške 600 miliónov EUR. Predídem vašu otázku o účasti Bieloruska. Zvažujeme ju. Bielorusko urobilo určitý pokrok a predlžuje sa pozastavenie platnosti zákazu udeľovania víz predstaviteľom režimu. V tejto chvíli držíme Bielorusku dvere otvorené, hoci rozhodnutie zatiaľ nepadlo. Ak sa na tom nezhodnú členské štáty a nebude to rozhodnutie všetkých 27 členských štátov, tak prezidenta Lukašenka jednoducho nepozveme, napriek tomu, že opozícia i susedné štáty odporúčajú, aby sme ho pozvali. Myslím, že práve toto je tá otázka, na ktorú nebudem vedieť odpovedať, keď mi ju v tejto chvíli položíte, a preto to hovorím už vopred.
Európsku radu som informoval o stretnutí a neformálnom samite s prezidentom Obamom 5. apríla v súvislosti s napĺňaním ďalších priorít najmä v oblasti transatlantických vzťahov. Organizačné detaily ešte nie sú uzavreté, všetci budete podrobne informovaní. Samit sa bude dotýkať troch hlavných oblastí: diskusia o samite G20, spolupráca v oblasti energetiky a klímy, kde chce EÚ zostať kľúčovým hráčom, rovnako ako Spojené štáty, a vonkajšie vzťahy a geostrategická oblasť od Stredozemného mora po Kaspické more, to znamená Afganistan, Pakistan, situácia v Iráne a, samozrejme, Stredný východ. Samit so Spojenými štátmi je dôležitý, hoci sa ukazuje, že by sme nemali mať prehnané očakávania, nepríde žiadny Mesiáš. Spojené štáty americké majú veľa domácich problémov, ktoré musia riešiť, a práve preto je dobré, že Barack Obama prednesie v Prahe zásadný prejav o svojom pohľade na tento rok, v ktorom bude, samozrejme, chcieť vyslať posolstvo občanom EÚ o hlavných postojoch a hlavných cieľoch novej americkej administratívy.
Na zasadnutí Európskej rady bolo množstvo iných otázok, na ktoré som pripravený reagovať. Ak som niečo vynechal, doplním to v diskusii, ktorá bude nasledovať po vystúpeniach vedúcich predstaviteľov strán. V tomto zložení sa asi už nestretneme, pretože odchádzate, aby ste začali volebnú kampaň, bol by som však rád, keby ste ju nezačínali už tu a teraz. Dúfam, že boj o jednotlivé kreslá v Európskom parlamente bude spravodlivý a že sa po voľbách znovu zídete a budete pokračovať vo svojej práci.
Predseda
Ďakujem vám, vážený pán úradujúci predseda Európskej rady, za vaše odhodlanie pokračovať v práci predsedníctva aj napriek zložitej situácii vo vašej krajine.
José Manuel Barroso
Vážený pán predseda, pán úradujúci predseda Rady, dámy a páni, ostatné zasadnutie Európskej rady bolo zasadnutím s praktickými výsledkami.
Rád by som ocenil úsilie českého predsedníctva a najmä premiéra Topolánka, ktorý držal pevne v rukách rámec diskusií, upriamujúc ich na konkrétne ciele. Výsledok vidíme: séria vo svojej podstate dôležitých rozhodnutí, ale aj rozhodnutí, ktoré jasne hovoria o dnešnom odhodlaní Európy. Realita našich rozhodnutí ukazuje realitu našej jednoty a ničí pesimistické očakávania, ktoré sa opäť raz ukázali ako chybné. Sústredím sa na hospodárske aspekty; premiér Topolánek spomenul väčšinu otázok, preto nie je nutné ich všetky opakovať.
Po prvé, Rada schválila návrh Komisie venovať 5 miliárd EUR na strategické energetické projekty a širokopásmový internet. Dohoda dosiahnutá na zasadnutí Európskej rady jasne odráža odhodlanie EÚ použiť všetky nástroje, ktoré má k dispozícií, a urobiť všetko pre to, aby sme predišli tomu, aby kríza ohrozila naše dlhodobé ciele najmä v oblasti energetickej bezpečnosti a boja proti zmene klímy.
Druhým hlavným rozhodnutím bolo zdvojnásobenie maximálnej sumy podpory poskytovanej na platobné bilancie členských štátov: 50 miliárd EUR je veľmi silný záväzok. Dokazuje, že aj v ťažkých časoch nie je solidarita v Európe iba prázdnym slovom.
Najlepší spôsob, ako môžu Európania zvládnuť krízu a znovu nastoliť podmienky rastu, skutočne predstavuje koordinácia vlastných pozícií, spoločný postup a vzájomná podpora.
Tretie hlavné rozhodnutie ukazuje, že Únia plne prispieva k úsiliu o celosvetové zvládnutie krízy. Rozpočtové stimuly poskytnuté európskemu hospodárstvu, ak sem zarátame aj automatické stabilizátory, sa v súčasnosti blížia k 4 % európskeho HDP. K tomuto sme však pridali počas zasadnutia Európskej rady záväzok podporiť Medzinárodný menový fond maximálnou sumou 75 miliárd EUR. Únia zohráva svoju úlohu plnohodnotne dôrazným bojom proti kríze a súčasne zavádzaním programu ambicióznych a perspektívnych reforiem regulácie.
Európska únia skutočne predstavuje príklad jednoty a vedenia, ktorý, ak ho budú ostatní nasledovať, vydláždi cestu pre rozsiahlejšie riešenia na medzinárodnej úrovni. Rozprava s premiérom Spojeného kráľovstva Gordonom Brownom, ktorá sa tu včera konala, to jasne dokázala. Európska únia sa blíži k londýnskemu samitu s pevným a konzistentným programom založeným na štyroch pilieroch: výrazných a koordinovaných rozpočtových stimuloch, ambicióznom programe regulácie, výraznom signáli proti všetkým formám protekcionizmu a trvalo udržateľnom záväzku v súvislosti s rozvojovými cieľmi tisícročia najmä pre tých najviac znevýhodnených vo svete.
Toto je program vedenia, a domnievam sa, že je napriek tomu dôležité zdôrazniť - pretože spočiatku to nebolo zrejmé - že pozícia členských štátov, ktoré sa zúčastnia na londýnskom samite, a pozícia Komisie je v skutočnosti signálom celej Únie 27 členských štátov, ktoré chcú zachovať túto pozíciu vedenia a tak zaviesť nový prístup na medzinárodnej úrovni. Toto nie je technokratický program. Problémom je opätovne zaviesť do systému hospodárstva a najmä do globálneho finančného systému etické hodnoty, bez ktorých trhové hospodárstvo nemôže fungovať. Ľudia musia opätovne zaujať miesto v srdci globálneho hospodárstva. Sme za otvorené a konkurencieschopné hospodárstva, no trhy týchto hospodárstiev musia slúžiť občanom. To je okrem iného dôvod, prečo podporujem ambiciózny návrh pani Merkelovej na vytvorenie charty pre trvalo udržateľné hospodárstvo. To zdôrazňuje, že sme za sociálne trhové hospodárstvo.
Európska rada sa však neobmedzila len na krízu. V oblasti vonkajších vzťahov vítam podporu, ktorú vyjadrilo 27 členských štátov návrhom Komisie na rozvoj Východného partnerstva, ktoré budeme mať možnosť bližšie preskúmať počas samitu Východného partnerstva 7. mája. V spolupráci s Úniou pre Stredozemie máme teraz konzistentný rámec pre našu susedskú politiku, ktorá je nepochybne jednou z hlavných priorít vonkajších vzťahov Únie.
predseda Komisie. - Vážený pán predseda, teraz musíme udržať rozbehnutú prácu na obnove hospodárstva a tých 5 miliárd EUR naozaj súrne potrebujeme. V týchto zložitých časoch je táto investícia rozhodujúca. Všetci vieme, že nedostatok úverov má priamy vplyv na strategické projekty. Máme tu niekoľko problémov, najmä možnosť zmrazenia ropovodných a plynovodných prepojení. Zabrzdili sa aj investície do obnoviteľnej energie. Zastavil sa tiež výskum čistých technológií. Preto musíme mať jasnú európsku odpoveď.
Viem, že tento Parlament je rozhodnutý tieto dokumenty rýchlo posunúť ďalej a dúfam, že vám vaše vlastné preskúmanie návrhov umožní vstúpiť do okamžitých rokovaní s Radou, aby sme ich mohli do mája previesť do podoby zákona.
To isté platí o balíku existujúcich a budúcich opatrení v oblasti finančného systému. Ak Parlament a Rada dosiahnu dohodu o týchto opatreniach už v prvom čítaní ešte pred volebnou prestávkou, vyšlú tak silný signál o tom, že EÚ vie, čo musí urobiť na obnovu poriadku vo finančnom systéme.
Toto je kľúčový stavebný kameň obnovy dôvery a práve preto bude Komisia pokračovať v prijímaní návrhov tak, ako to vysvetlila vo svojom oznámení zo 4. marca 2009 o hedžových fondoch a súkromných kapitálových fondoch, o platoch vedenia a o tom, ako nadviazať na myšlienky vyjadrené v správe skupiny na vysokej úrovni, ktorú som ustanovil pod vedením pána de Larosièra. Európska rada túto správu skutočne srdečne privítala a jednomyseľne ju prijala za základ ďalšej práce. S týmto výsledkom som veľmi spokojný.
Musíme tiež pokračovať v prehlbovaní koordinačnej práce. Koordinácia je kľúčom - koordinácia a implementácia. Usmernenia, ktoré sme vydali v súvislosti s nekvalitnými aktívami a podporou odvetvia automobilového priemyslu, sa už využívajú na čo najúčinnejšie smerovanie krokov členských štátov.
Teraz sme vo fáze zavádzania plánu obnovy a Komisia urýchli svoju prácu, aby monitorovala, ako sa ohlásené vnútroštátne stimuly zavádzajú do praxe. Máme niekoľko nástrojov. Máme tiež nástroje lisabonskej stratégie, ktoré ostávajú v platnosti. Tiež sa bližšie zameriame na rôzne vnútroštátne opatrenia prijímané v boji proti kríze a na podporu dopytu, aby sme zistili, v čom sa môžeme poučiť a ako môžeme pomôcť.
V rovnakom duchu by sme sa mali inšpirovať pri príprave na samit o zamestnanosti. Už som to v tomto Parlamente uviedol: táto kríza spôsobuje skutočné ťažkosti a nikde to nie je viditeľnejšie než v jej vplyve na trh pracovných miest.
Nezamestnanosť stúpa a s najväčšou pravdepodobnosťou to bude pokračovať. Toto je moja obava číslo jeden a myslím si, že by to mala byť obava číslo jeden v Európe. Zamestnanci v celej Európe musia vedieť, že európskym vedúcim predstaviteľom na nich záleží. Preto je mimoriadny samit venovaný zamestnanosti začiatkom mája taký dôležitý: treba prebrať účinok doterajších opatrení na oživenie a zistiť, čo funguje a čo nefunguje, vymeniť si najlepšie postupy a dohodnúť sa na ďalších potrebných krokoch.
Musíme sa ubezpečiť, že sme zapojili všetky páky na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni na zmiernenie účinkov krízy a že sme pripravili ľudí na pracovné miesta budúcnosti. Musíme najmä urobiť všetko, čo môžeme, na dokončenie akcií členských štátov prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu a Európskeho fondu pre prispôsobenie sa globalizácii.
Ako viete, Európska rada rozhodla, že by sa samit mal konať vo forme trojky. Ak k vám mám byť otvorený a úprimný - tak ako som vždy - toto rozhodnutie ma sklamalo. Uprednostnil by som, keby všetkých 27 členských štátov venovalo potrebný čas na spoločnú diskusiu o najlepšej ceste k napredovaniu v oblasti, ktorá je predsa kľúčovou otázkou európskych občanov v tejto kríze: situácia zamestnanosti.
Samozrejme vieme, že väčšina nástrojov je na vnútroštátnej úrovni, no to by nemal byť dôvod na to, aby európski vedúci predstavitelia na európskej úrovni nediskutovali o spôsobe, ktorým môžu koordinovať svoje postupy. Vieme tiež, že keď prijmeme rozhodnutia týkajúce sa finančného sektora alebo schválime plán obnovy, ide súčasne aj o opatrenia v oblasti zamestnanosti.
Myslím si však, že už samotná otázka zamestnanosti si zo svojej podstaty zaslúži pozornosť vedúcich predstaviteľov Európy. Tak či tak je Komisia plne pripravená a odhodlaná vyslať 7. mája 2009 silný signál. Osobne sa domnievam, že tento samit, o ktorom sa rozhodlo, že sa uskutoční vo forme trojky, by mal zostať otvorený, aby všetci predsedovia vlád, ktorí sa na ňom chcú podieľať, mali takúto príležitosť.
Rád by som vám povedal, tak ako to už urobil pán premiér Topolánek, že krátko pred zasadnutím Európskej rady sme mali veľmi dôležitú diskusiu so sociálnymi partnermi spolu so švédskym premiérom pánom Reinfeldtom a španielskym premiérom pánom Zapaterom. Myslím si, že sme videli ochotu sociálnych partnerov s nami rokovať. Je dôležité vystať signál všetkým Európanom a najmä všetkým európskym zamestnancom o tom, že aj nám na európskej úrovni záleží na sociálnom dialógu.
Sociálnych partnerov sme pozvali k nám do Komisie. Usporiadali sme stretnutie v kolégiu komisárov a ja som rozhodnutý pokračovať v práci so sociálnymi partnermi, Európskym parlamentom, európskymi vládami, samozrejme s predsedníctvom a tiež s Výborom regiónov a Európskym hospodárskym a sociálnym výborom, pretože sa skutočne domnievam, že keď čelíme problému zamestnanosti, musíme zmobilizovať nielen európske vlády a európske inštitúcie, ale aj sociálnych partnerov a celé naše spoločnosti.
Som rozhodnutý, že by sme mali mať všetky prípadné možnosti na stole. Práve preto Komisia v nadchádzajúcich týždňoch vynaloží zvláštne úsilie na spoluprácu so všetkými našimi partnermi a ja by som veľmi rád uvítal plnú spoluúčasť poslancov Európskeho parlamentu a tohto Parlamentu ako inštitúcie. Máte bohaté znalosti o pôsobení v tejto oblasti.
Stručne povedané, na tomto zasadnutí Európskej rady sme prijali veľmi dôležité rozhodnutia o hospodárskych a finančných otázkach - toto sú veľmi konkrétne výsledky. V žiadnom prípade však nešlo o koniec tohto procesu. Musíme udržať krok s dynamikou tohto procesu. Musíme byť otvorení všetkému, čo treba urobiť v súvislosti s krízou, ktorá bude mať výraznejší účinok najmä na oblasť sociálnych vecí. Je dôležité, že si toto odhodlanie zachovávame a že Európa dokáže prostredníctvom koordinácie a implementácie nielen vnútorne reagovať na problémy, ale aj významne prispievať ku globálnej reakcii na túto krízu skutočne obrovských rozmerov.
(potlesk)
Joseph Daul
Vážený pán predseda, pán Topolánek, pán Barroso, dámy a páni, po tom, čo sme viedli našich partnerov zo Spojených štátov a zvyšku sveta od počiatku krízy v ambicióznej, no skutočne potrebnej reforme finančných trhov, Európa minulý piatok vytvorila plán pre stretnutie G20, ktoré sa uskutoční 2. apríla.
Počas včerajšej rozpravy o G20 niektorí poslanci povedali, že to nestačí, iní tvrdili, že je to priveľa. Skutočnosť je taká, že počas po sebe nasledujúcich kríz, ktoré práve zažívame, tu máme koordinovanú Európu, ktorá pracuje ako jeden tím.
Opakujem: v krízovej situácii, ktorú práve zažívame, rovnako ako vo všetkých globálnych otázkach - energetika, zmena klímy, zahraničné veci, bezpečnosť a obrana - vnútroštátne riešenia už viac nestačia. Ak aj premiér Spojeného kráľovstva, ktorého sme si vypočuli včera, vyzdvihuje klady Európskej únie, keď je, ako sám vraví, citujem: "hrdý na to, že je Brit, a hrdý na to, že je Európan", cítim sa istý vo svojej viere.
Rozhodnutie prijaté Európskou radou minulý týždeň vyčleniť 50 miliárd EUR na pomoc členským štátom mimo eurozóny v tomto zložitom období je dobrá vec, pretože to, čo postihne jedného z nás, postihne nás všetkých. V tomto je význam Európskej integrácie. Po pridaní k 400 miliardám EUR z plánu hospodárskej obnovy Európy pomôžu tieto vyhradené prostriedky znovu nastoliť podmienky rastu a vytvoriť majetok, a v konečnom dôsledku pracovné miesta. To isté platí aj o balíku 5 miliárd EUR, ktoré sme sa rozhodli investovať do podpory projektov v oblasti energetiky a opatrení spojených s internetom a ďalšími otázkami.
Vyzývam Radu, aby urobila maximum na zaistenie dosiahnutia dohody do konca tohto parlamentného obdobia v troch hlavných otázkach, ktoré máme v súčasnosti na stole: úverové ratingové agentúry, smernice o regulačných kapitálových požiadavkách a smernica o projekte Solventnosť II. Pri tomto poslednom texte musí Rada pridať, aby zaistila, že ho bude možné prijať v prvom čítaní v apríli.
Dámy a páni, nepotrebujeme už žiadne ďalšie socialistické hospodárske opatrenia. Potrebujeme viac pracovných miest a tento balík opatrení nám to umožní. Okrem toho si so záujmom všímam, že ani jeden z európskych vedúcich predstaviteľov, či už z ľavice alebo pravice, nepodporil minulý týždeň v Bruseli socialistické opatrenia. Aj to potvrdzuje môj pocit, že tu nie je vždy veľký súlad medzi tým, čo práve hovorí predseda Socialistickej skupiny v Európskom parlamente, a tým, čo robia socialistami vedené vlády a, pán Schulz, stále máte čo robiť, aby ste presvedčili svojho politického priateľa pána Steinbrücka, aby sa stal sociálnejším.
Rád by som tiež spomenul prípravu na kodanskú konferenciu v decembri a požiadal české predsedníctvo, aby do júna vypracovalo niekoľko návrhov medzinárodných finančných mechanizmov. V súvislosti s balíkom na energetiku a zmenu klímy Európa udáva tón a nesmie o túto výhodu prísť. Zmena klímy nepočká na skončenie krízy. Preto je našou povinnosťou presvedčiť partnerov, aby nás v boji proti zmene klímy nasledovali a prijali cieľ znížiť množstvo emisií CO2 o 30 %.
Zdá sa, že sa Barack Obama rozhodol prijať pomoc, ktorú sme mu ponúkali, tým, že sa rozhodol zaviesť výmenný systém s kvótami emisií v Spojených štátoch amerických. Na záver by som rád vyjadril svoju spokojnosť s tým, že Európa prijatím strategického partnerstva s Arménskom, Azerbajdžanom, Bieloruskom, Gruzínskom, Moldavskou republikou a Ukrajinou konečne berie svojich východných susedov vážne. Toto partnerstvo bude užitočným doplnením práce spoločného parlamentného zhromaždenia EURONEST, iniciatívy, ktorá vyšla z mojej skupiny a ktorá vznikne dohodou všetkých parlamentných skupín od nasledujúceho parlamentného obdobia.
Na druhej strane je najvyšší čas, aby sa sekretariát Únie pre Stredozemie, ktorá bola vytvorená minulé leto, presunul do Barcelony a pracoval na konkrétnych projektoch. Dvadsaťsedmička to požadovala minulý týždeň a plán očakávame v júni.
Martin Schulz
v mene skupiny PSE. - (DE) Vážený pán predseda, pán Topolánek, považujem za pozoruhodné, že ste tu. Za týchto pre vás takých zložitých okolností vás to ctí. To, že ste tu dnes ráno, ukazuje, že ste bojovník, stále však musíte pochopiť kompetencie úradujúceho predsedu Európskej únie. Ak ste sem prišli hovoriť o českej domácej politike, potom by ste nemali byť prekvapený, ak o českej domácej politike diskutujeme. Domnievam sa však, že ste tu ako úradujúci predseda Európskej rady, preto nechápem vašu poznámku o obštrukcii zo strany sociálnych demokratov.
(potlesk)
V každom prípade k pádu vašej vlády prispeli dva hlasy občianskych demokratov a dva hlasy zelených. A čo obštrukcia zo strany vašich vlastných ľudí?
Včera sme si vypočuli prejav popredného európskeho predsedu vlády, ktorý ako hostiteľ budúcotýždňového samitu G20 povedal opak toho, čo vy z pozície úradujúceho predsedu Rady. To, čo včera povedal Gordon Brown, bol opak toho, čo ste tu povedali vy. Povedali ste, že cesta, ktorou kráčajú Spojené štáty, je historicky nesprávna. To ste tu povedali len pred niekoľkými okamihmi. Povedali ste, že Geithnerova cesta je nesprávna cesta a vedie do pekla. To nie je úroveň, na ktorej môže Európska únia so Spojenými štátmi spolupracovať. Nezastupujete Radu Európskej únie, zastupujete seba. Je to veľká chyba, ktorú tu práve robíte.
(potlesk)
Teraz už chápem, prečo nám ľudia na začiatku vraveli, že s týmto človekom je ťažké nadviazať dialóg. Nie, pán úradujúci predseda Rady, toto je cesta, ktorá zavedie Európsku úniu späť do slepej uličky.
Predseda Komisie dnes povedal čosi veľmi dôležité. Povedal, že by bolo vážnou chybou odmietať sociálny samit, samit o zamestnanosti. V čase, keď sa milióny obyvateľov Európy obávajú o svoje pracovné miesta, v čase, keď sú krachujúcim bankám a poisťovacím spoločnostiam vrátane tých v Spojených štátoch poskytované záchranné pôžičky z verejných finančných prostriedkov v miliardových či dokonca biliónových objemoch, čo vy opisujete ako cestu do pekla, v situácii, keď ľudia vedia, že musia konečne zaplatiť dane, či už eurami alebo v korunách; v tejto situácii Európska rada týmto ľuďom odkazuje, že sa nezaujíma o ich problémy so zamestnaním. Na to nemáme čas. Je to osudný signál. Je to nesprávny signál.
Preto vám, vážený pán predseda Komisie, vravím, že vaša rada predsedníctvu Rady nestačí. Nechceme trojku; chceme diskusiu otvorenú pre všetkých. Mal by opätovne zvolať samit, aby na začiatku mája mohli hlavy štátov a vlád prevziať zodpovednosť za diskusiu o situácii v oblasti zamestnanosti v Európe.
(potlesk)
Vážený pán Topolánek, chcem vám dať tri odporúčania, ktorými by ste sa podľa nás mali počas nasledujúcich niekoľkých dní riadiť: ak nútite vlády Európskej únie zmobilizovať v roku 2009 1,5 % HDP a 1 % v roku 2010 v rámci balíka na riešenie krátkodobej hospodárskej situácie a doteraz štyri krajiny, ak som to sledoval správne, splnili tieto požiadavky, potom to nestačí a je vašou úlohou ako úradujúceho predsedu Rady zabezpečiť, aby štáty ctili záväzky, ku ktorým sa samy zaviazali.
Po druhé, prosím, opätovne zvolajte sociálny samit. Ukážte európskej verejnosti, že politika zamestnanosti a iniciatívy na ochranu pracovných miest sú v centre záujmu konania vlády.
Po tretie, prosím, zaistite v Rade, aby konečne zavládla zrozumiteľnosť v tom, čo sa stane v inštitucionálnych otázkach po voľbách. Osobne je mi vás veľmi ľúto. Viem, že ste obhajovali ratifikáciu Lisabonskej zmluvy, viem však aj to, že váš vlastný prezident vás neustále kritizuje a že sa robí všetko, aby vám zabránili v jej presadení v Senáte. Sme tu, aby sme vám pomohli. Všade, kde len môžeme, hovoríme s vašimi senátormi z ODS a snažíme sa ich presvedčiť, aby s ratifikačným procesom súhlasili. Je to v poriadku, sme na vašej strane a urobíme všetko, čo môžeme.
Stále tu však ostáva jedna veľmi osobitná otázka: musíte nám konečne povedať, na akom základe si želáte pokračovať. Na základe Zmluvy z Nice, ktorá stále platí, alebo na základe Lisabonskej zmluvy, ktorá ešte nie je v platnosti. Nedá sa povedať, že najprv začneme so Zmluvou z Nice, ku ktorej pridáme trochu tej Lisabonskej. Práve preto tiež vravím, že pokiaľ ide o nás: konzultácie po európskych voľbách, samozrejme áno, no až po zvolaní Európskeho parlamentu. Nie som pripravený na konzultácie po 7. júni až dovtedy, kým sa tento Parlament formálne nezíde na svojej prvej schôdzi. Stále musíme byť schopní požadovať aspoň minimálny inštitucionálny rešpekt. Takže tieto tri body, pán Topolánek, a potom si u nás opäť získate nejakú prestíž.
(potlesk)
Graham Watson
v mene skupiny ALDE. - Vážený pán predseda, napriek všetkému skutočnému utrpeniu má recesia aj odľahčenú definíciu. A to vtedy, keď idete k vášmu bankomatu vybrať peniaze a tam bliká nápis: "Nedostatok dostupných finančných prostriedkov" - a vy si nie ste istý, či myslia tie vaše alebo svoje vlastné!
(smiech)
Napriek všetkým zlovestným varovaniam o trieštení a sporoch pripravilo toto zasadnutie Európskej rady pozitívny balík a ja blahoželám českému predsedníctvu k tomuto úspechu.
Máme prísľub väčšieho objemu peňazí od Medzinárodného menového fondu, sľub väčšej podpory najpostihnutejším hospodárstvam Európy a dohodu o postupe pri európskom dohľade nad finančným systémom. Toto všetko vítame. Potešila ma najmä skutočnosť, že Rada zachránila pánovi Barrosovi kožu presunutím piatich miliárd nevyčerpaných eur do plánu obnovy. Investície do dopravy, infraštruktúry a širokopásmových pripojení vytvoria pracovné miesta teraz a pripravia Európu na budúcnosť. Peniaze na plynovod Nabucco zatiaľ zmiernia našu problémovú energetickú závislosť od Ruska.
Od úradujúceho predsedu Rady potrebujeme jasné uistenie o tom, že finančné prostriedky z týchto 5 miliárd EUR sa skutočne využijú na tento projekt, no tiež o tom, že investície do infraštruktúry na dodávky plynu nenahradia výskum obnoviteľnej energie. Ekologický rast zostáva dôležitým pre bezpečnosť našich občanov teraz i v budúcnosti a to isté platí o zásadách obsiahnutých v lisabonskej stratégii: flexiistota, znalostná ekonomika, predpisy v oblasti zamestnanosti, ktoré plnia svoj účel - to sú kľúčové prvky konkurencieschopného hospodárstva a úspešného jednotného trhu. Je veľkou zásluhou Rady, že protekcionistický jazyk minulosti nevrhá tieň na jej závery.
Aj napriek zrejmej zhode zostáva v prioritách členských štátov nádych malichernosti. Na jednej strane tu máme také, ktoré sa sústreďujú na prísnu reguláciu na medzinárodnej úrovni, na druhej zas také, ktoré kladú dôraz na silné balíky stimulov. Je to chybná voľba. Samozrejme, potrebujeme mechanizmus pre dohľad so skutočnými regulačnými právomocami, rovnako však potrebujeme opatrenia, ktoré zabránia cyklickým opakovaniam, aby sme si poradili s realitou recesie. Dlhodobé i krátkodobé: obom hľadiskám sa treba venovať.
Naši vedúci predstavitelia si to musia na samite G20 jasne uvedomiť. Ak sa nedokážeme zhodnúť na spoločnom cieli, potom nemôžeme dúfať, že sa nám podarí spoločne preraziť. Amerika príde na samit G20 s vlastným programom. My musíme prísť s naším a spolu dosiahnuť dohodu výhodnú pre všetkých.
Vážený úradujúci predseda Rady, na minulotýždňovom zasadnutí Rady sa takmer nediskutovalo o právnom základe, na ktorom bude vytvorená nová Komisia, už to však nie je len Írsko, ktoré pravdepodobne neratifikuje Lisabonskú zmluvu. Preto vás naliehavo vyzývam, aby ste zvolali vedúcich predstaviteľov Rady, Komisie a Parlamentu pred májovým zasadnutím Parlamentu, aby sme sa dohodli na zložení Parlamentu a Komisie s právnou istotou.
Vážený pán úradujúci predseda Rady, v slávnej melódii Smetanovho symfonického cyklu Má vlast violončelo a fagot stúpajú v crescende z melancholických hĺbok, aby dosiahli zdanlivo nemožný vysoký tón. Táto chvíľa nastala pre vašu vládu. V prípade Európy ešte len príde. Dbajte o to, aby domáce problémy nespomalili vaše tempo.
(potlesk)
Adam Bielan
Vážený pán predseda, začnem blahoželaním pánovi premiérovi Topolánkovi k skvelej príprave európskeho samitu a k tomuto doteraz veľmi dobrému predsedníctvu. Pred niekoľkými mesiacmi mnohí politici pochybovali, či bude malá krajina zo strednej a východnej Európy schopná niesť bremeno vedenia Európskej únie. Pán Topolánek a celý jeho kabinet dokázali, že to možné je. Ešte raz vám blahoželám a v tejto pre vás náročnej chvíli zapríčinenej domácimi problémami dúfam, že tieto problémy dokážete vyriešiť a o tri mesiace pripravíte aj nadchádzajúci samit.
Sme tu však medzi priateľmi, a preto musíme hovoriť úprimne. Rád by som spomenul niekoľko vecí týkajúcich sa samitu, na ktoré sa pozerám kriticky, hoci moja kritika nie je namierená proti osobe pána Topolánka.
Začnem podporou pre Východné partnerstvo. V priebehu piatich rokov naň vyčleníme sumu 600 miliónov EUR, no vieme, že to predstavuje len 350 miliónov EUR nových peňazí. Spolu to predstavuje sotva 20 miliónov EUR ročne pre každú z krajín, ktoré sú súčasťou tohto projektu. Skutočne to postačí na to, aby EÚ posilnila svoj vplyv v tomto regióne? Počas diskusie o našich východných partneroch by som sa rád opýtal, ako sa rozhodlo v otázke ich víz. Zdá sa mi, že sa nerozhodlo vôbec o ničom. Vlastne sa prijalo rozhodnutie odmietnuť akúkoľvek spoluprácu v tejto oblasti. Musíme sa sami seba opýtať, či chceme našich východných susedov odradiť alebo ich povzbudiť, aby s nami spolupracovali. Vyzerá to tak, akoby sa niektoré členské štáty snažili oslabiť myšlienku Východného partnerstva, aby v Rusku neupadli do nemilosti.
S obštrukciami z rovnakého dôvodu sa stretávame, keď rokujeme o výstavbe plynovodu Nabucco. Vyčlenenie 200 miliónov EUR na projekt, ktorého odhadované stavebné náklady sú 8 miliárd EUR, vyvoláva na tvárach našich partnerov len úsmev ľútosti. Mali by sme pamätať na to, že z dôvodov našej vlastnej energetickej bezpečnosti by sme sa mali my sami najviac zaujímať o výstavbu kanála na prepravu paliva z oblasti Kaspického mora do Európy a že tento kanál by nemal byť závislý od vôle Kremľa.
Na samite bolo tiež vyčlenených 5 miliárd EUR na protikrízový balík. Časť týchto peňazí bude smerovať do veľkých energetických projektov vrátane 330 miliónov EUR pre moju krajinu, Poľsko. Bohužiaľ, bola prijatá podmienka, ktorú sa podarí len veľmi ťažko splniť, konkrétne to, že peniaze sa musia vyčerpať do konca budúceho roka. Táto suma sa teda stala len virtuálnymi peniazmi, pretože, poznajúc tempo čerpania finančných prostriedkov EÚ poľskou vládou, peniaze nebudú vyčerpané a potom ich už viac nebudeme môcť použiť. Preto navrhujem rozšíriť časový rámec dostupnosti týchto finančných prostriedkov.
Pokiaľ hovorím o samite, rád by som tiež zhrnul predchádzajúci neformálny protikrízový samit, ktorý sa z iniciatívy pána Topolánka konal v Bruseli. Účastníci tohto samitu jednomyseľne odmietli hospodársky protekcionizmus. Pred pár dňami sme však získali dôkaz, že uznesenia prednesené na samite nemajú veľkú váhu, keď francúzsky automobilový koncern Renault oznámil stiahnutie výroby zo Slovinska späť do Francúzska. Bohužiaľ sa ukazuje, že základná zásada solidarity EÚ ustupuje v čase hospodárskej krízy hospodárskemu egoizmu. Naliehavo žiadam pána Topolánka, aby to zastavil.
Claude Turmes
v mene skupiny Verts/ALE. - Vážený pán predseda, myslím si, že len história rozhodne, či minulotýždňový samit bol skutočne veľkým samitom. Dnes ráno by som rád všetkých zobudil. Nachádzame sa v kríze systému a táto systémová kríza sa môže rýchlo rozvinúť do krízy spoločnosti.
V tridsiatych rokoch 20. storočia Roosevelt vyhral politický boj proti fašistom; Európa ho prehrala. Tak prečo Roosevelt zvíťazil? Zvíťazil, pretože mal dôveru dokonca aj tých občanov Spojených štátov, ktorí prišli o značnú časť príjmov v hospodárskej kríze tridsiatych rokov 20. storočia. Aké štyri prvky dôvery Roosevelt získal?
Prvým bola opätovná regulácia. Roosevelt tvrdo zaútočil na oligopoly, veľké spoločnosti v Spojených štátoch, a opätovne zaviedol reguláciu hospodárstva. Presne to musíme urobiť na stretnutí G20 v Londýne. Ak by aj bol Gordon Brown majstrom deregulácie, možno práve toto ukáže, že zmena je možná.
Po druhé, posilnenie sociálnej štruktúry. Rooseveltov program bol: po prvé, prerozdelenie bohatstva, rovnako ako zdanenie bohatých a rozdelenie peňazí chudobným; a po druhé, rozsiahly program pre mladých ľudí v Spojených štátoch. Čo ponúkame mladým ľuďom my na európskej úrovni, aby v európskych voľbách nedali svoje hlasy fašistom? Po tretie - a Martin to tu predniesol - najväčšou chybou vášho samitu bolo zníženie úrovne sociálneho samitu v máji. Jediný spôsob, ako dosiahnuť, aby sa spoločnosť nerozpadla, je znásobenie jej spoločenskej funkcie, preto musíme zvýšiť význam májového stretnutia a musíme ho rozšíriť. K rokovaciemu stolu musíte tiež zavolať všetky mimovládne organizácie z oblasti životného prostredia, mimovládne organizácie z oblasti rozvoja a mimovládne organizácie zo sociálnej oblasti, ktoré pripravujú spolu so spoločnosťou a občanmi zmeny, ktoré v spoločnosti potrebujeme.
Štvrtým Rooseveltovým bodom boli investície do hospodárstva. V tomto bode v zásade neuspel, pretože to bolo až počas druhej svetovej vojny, keď sa motor amerického hospodárstva opäť rozbehol. Nechceme ísť do vojny. Vojna, v ktorej dnes musíme zvíťaziť, je vojnou proti planéte. Našou vojnou sú ekologické investície - práve nimi musíme v tejto vojne zvíťaziť. Preto sú tu dve otázky.
Po prvé, potrebujeme ekologické eurodlhopisy. Z tých 5 miliárd EUR musíme maximum peňazí umiestniť do Európskej investičnej banky, aby sme mali vplyv na obnoviteľnú energiu a energetickú účinnosť. Po druhé, musíme do hry zapojiť veľké európske mestá. Európski občania nežijú v Severnom mori, v miestach na uskladnenie CO2, tam hlasy nezískate. Musíme si získať európske mestá - a občanov týchto miest - prostredníctvom inteligentného mestského programu. Tak na svoju stranu získame hospodárstvo a získame pre Európu aj srdcia občanov.
Vladimír Remek
Dámy a páni, celkovo je jasné, že treba hľadať spôsob, ako vyriešiť krízu, ktorá v súčasnosti ovplyvňuje Európu a ďalšie časti sveta. Je nespochybniteľné, že súčasťou nášho úsilia musí byť budovanie dôvery a podpora finančnej stability, ako to konštatovala aj Európska rada. Problémom však je, kto má túto dôveru obnoviť a ako ju má obnoviť. Ak to necháme v prevažnej miere na tých, ktorí k súčasnej kríze prispeli svojou nenásytnou chamtivosťou, a nebudeme sa snažiť podporiť tých, ktorí vytvárajú hodnoty, ale nemôžu ovplyvniť chod firiem ani celých ekonomík, tak to asi veľmi dobre nedopadne. Za nesmierne dôležité body z rokovania Rady preto považujem tie, ktoré hovoria o nutnosti riešiť sociálne účinky krízy. Prudký rast nezamestnanosti je problém a opatrenia na stimuláciu zamestnanosti a predchádzanie strate pracovných miest sú pre zamestnancov nesmierne dôležité. Pokiaľ sa budú podporovať iba najväčšie firmy a ich manažment, potom nemôžeme byť týmto plánom nadšení. Oceňujem snahu zamerať sa na posilnenie energetickej bezpečnosti, energetických prepojení Európy a celkový dôraz na rozvoj infraštruktúry tejto oblasti. Okrem iného je to cesta k podpore zamestnanosti, pracovných miest a k zaisteniu výhod v budúcnosti. Celkom určite budeme čeliť ďalším kritickým chvíľam a súčasná kríza nám dáva príležitosť pripraviť sa aj na ne. Myslím si, že je správne, že sa znovu podporila nezastupiteľná úloha atómovej energie. Aj keď názory na túto formu energie, dokonca aj v rámci politickej skupiny, do ktorej patrím, sa diametrálne odlišujú.
Rád by som predniesol ešte jednu poznámku k Východnému partnerstvu. Vo všeobecnosti som, samozrejme, za čo najširšiu medzinárodnú spoluprácu, ale tu jasne vidíme pokus, navyše i jednoznačne vyjadrený, pritiahnuť štáty bývalého Sovietskeho zväzu bližšie k EÚ a oddialiť ich od Ruska. Určujeme teda sféry vplyvu a sami tak robíme to, čo u iných ostro kritizujeme.
Hanne Dahl
v mene skupiny IND/DEM. - (DA) Vážený pán predseda, EU Observer minulý týždeň napísal, že Jacques Delors mal pesimistický pohľad na budúcnosť eurozóny. Tak tu máme jedného z majstrov eura vyjadrujúceho svoje obavy o EÚ a euro pred nedávnym samitom. Okrem iného povedal, že má obavy z nedostatku vôle vyčistiť finančný sektor a zaviesť nové pravidlá na jeho reguláciu. V minulosti som nemala dôvod s pánom Delorsom súhlasiť, no v tomto prípade musím povedať, že má, bohužiaľ, pravdu, keď sa obáva. Závery samitu sú v tomto ohľade veľmi vágne. Počas krízy sa opakovane pýtam Komisie na jej vôľu regulovať a kontrolovať finančný sektor. Nemá vôľu to robiť. Sústavne sa odvoláva na právo vnútorného trhu riadiť to, čo sa deje.
Pán Delors povedal aj čosi iné, čo v euroskeptičke ako ja vyvoláva akési déjà vu v súvislosti s argumentmi, ktoré som predniesla pri predošlej príležitosti. Povedal, že európske hospodárstva sú pre euro priveľmi rozdielne. Bingo, pán Delors! To je presne, čo sú. Jednotná mena je súčasťou problému, nie súčasťou riešenia. Európa potrebuje silnú spoločnú reguláciu finančného sektora, ale pokiaľ ide o hospodársku politiku, s krízou v jednotlivých krajinách si najlepšie poradí značný stupeň flexibility.
Jana Bobošíková
(CS) Dámy a páni, vítam skutočnosť, že Rada minulý týždeň odložila revíziu nerealistickej lisabonskej stratégie. Vítam tiež, že odložila rozhodnutie o financovaní opatrení v oblasti klímy. V tejto súvislosti chcem pochváliť výrok predsedu Európskej komisie Josého Manuela Barrosa, ktorý vyhlásil, že EÚ by nemala robiť žiadne záväzky v oblasti klímy, pokiaľ iné krajiny, predovšetkým Spojené štáty a Čína, nerobia to isté. Chcem zdôrazniť, že k týmto úplne racionálnym záverom dospelo 27 hláv členských štátov a Komisia v situácii, keď EÚ čelí prudkému nárastu nezamestnanosti a prepadu hospodárstva a nemá schválenú Lisabonskú zmluvu. Z toho všetkého jasne vyplýva, že Lisabonská zmluva nie je pri prijímaní takých zásadných rozhodnutí, ktoré sú pre občanov členských štátov jednoznačne prospešné, vôbec nutná. Je úplne zbytočná a súčasné racionálne kroky Európskej rady uskutočňované na základe doterajšieho zmluvného rámca a pod českým vedením sú toho jasným dôkazom.
Vláda českého premiéra a úradujúceho predsedu Rady EÚ Mirka Topolánka včera stratila dôveru. Rada by som zdôraznila všetkým tým, ktorí majú tú drzosť kritizovať v tomto Parlamente tento krok českého parlamentu ako nezodpovedný, že išlo o demokratické rozhodnutie demokraticky zvoleného parlamentu zvrchovaného členského štátu. Európskej únii nepredsedá vláda Českej republiky, ale predsedá jej samotná Česká republika, ktorej občanov mám tú česť tu zastupovať. Viem, že moja krajina má také silné, správne a demokratické systémy, že dokáže svoje povinnosti na úrovni EÚ jednoznačne naplniť.
Po páde Topolánkovej vlády má v Českej republike najsilnejší politický mandát prezident Václav Klaus. Ako ste sa mohli sami v tomto Parlamente presvedčiť, je to štátnik so silným demokratickým cítením, ktorý chápe európsku integráciu nie ako jednosmernú ulicu ovládanú politicko-úradníckymi elitami, ale ako zložitý proces, ktorý bude úspešný len vtedy, ak bude vychádzať z vôle občanov. Prezident republiky nám, dámy a páni, pred niekoľkými týždňami jasne povedal, že pre členstvo Českej republiky v EÚ nevidí žiadnu alternatívu. A navyše väčšina občanov Českej republiky považuje členstvo svojej krajiny v EÚ za prínosné. Všetky obavy z nezodpovednosti Českej republiky sú teda úplne zbytočné.
Na záver by som rada upozornila šéfa Sudetonemeckého krajanského spolku, pána Posselta, ktorý verejne odsúdil pád ministra Vondru a Schwarzenberga a vyzýva Českú republiku, aby vytvorila silnú proeurópsku vládu, že Česká republika nie je Protektorátom Čechy a Morava, ale zvrchovaným štátom, v ktorom ministrov vymenúva prezident Českej republiky a vláde vyslovuje dôveru parlament zvolený českými občanmi.
Predseda
Vážená pani Bobošíková, demokracia tiež znamená, že všetci demokrati sa môžu vyjadriť k postupom vo všetkých krajinách Európskej únie a mimo nej. To je tiež demokracia.
Mirek Topolánek
úradujúci predseda Rady. - (CS) Predsa len vážne, domnievam sa, že už trochu podliehame predvolebnej rétorike. Skúsme sa na tieto veci dívať vážne a nájsť jednotu 27 krajín, z ktorých každá má nielen vlastné dejiny, ale zažíva aj rôzne prejavy prebiehajúcej finančnej krízy, rôzne účinky na reálne hospodárstvo. Ak sa nezhodneme na spoločnom postupe, tak nakoniec bude celkom jedno, kto mal akú štartovaciu pozíciu na začiatku tohto problému, pretože vďaka domino efektu na to doplatíme úplne všetci. Toto je bod číslo jeden.
Domnievam sa, že som postup Spojených štátov nekritizoval samoúčelne, chcel som skôr zdôrazniť to, čo má EÚ ako výhodu. Touto výhodou je práve rozsiahly sociálny program, ktorý nám dáva možnosť predísť investovaniu takých obrovských súm do sociálnej stabilizácie ľudí, ktorí sa dostanú do problémov. Systém jednoducho funguje. Našou jedinou veľkou úlohou je udržať systém v chode a zaručiť občanom EÚ rovnaké sociálne normy, aké mali pred krízou. Myslím si, že to vôbec nie je jednoduchá úloha a bude stáť veľa peňazí. My sme rozhodli o úplne konkrétnych opatreniach a sumy 5, 50 či 75 miliárd EUR podľa mňa ukazujú jasné odhodlanie Európskej rady reagovať konkrétnym spôsobom na danú situáciu nielen prostredníctvom všeobecných opatrení v tomto alebo tamtom rámci, ale prostredníctvom veľmi konkrétnych krokov.
Je veľký rozdiel hlásať niekde na rohu ulice veľké slová, a realizovať ich v praxi. Naším spoločným cieľom je teraz všetky kroky, o ktorých hovoríme, uviesť do praxe, pozrieť sa na spätnú väzbu. Nikto presne netuší, a to hovorím celkom zodpovedne, že ani makroekonómovia nemajú ani len potuchy, aké účinky môžu mať tieto jednotlivé kroky. Celkom iste však vieme, že niekto bude musieť túto zábavu, ten večierok zaplatiť. Bolo by od nás nanajvýš nezodpovedné, ak by sme potom nezvažovali situáciu, aj keď nevieme, ako dlho bude trvať, ak neuvažujeme o tom, kto to všetko zaplatí a aký účinok to bude mať na eurozónu a na Pakt stability a rastu, akú šancu to dáva krajinám, ako je tá moja, na vstup a prijatie eura. Nebudem reagovať na poznámky vedúceho predstaviteľa strany, pána Schulza. Pred minulými voľbami to urobil Berlusconi a ja nebudem opakovať jeho chybu. Myslím si, že na niektoré útoky nie je potrebné reagovať. Napriek tomu nie je možné, aby z tejto krízy profitovali iba tlačiarne peňazí. To by nebolo správne.
Samit o zamestnanosti. My sme Európskej rade, samozrejme, navrhli plný formát. Spolu s Josém Manuelom Barrosom sme mali rovnakú myšlienku, pretože cítime rovnakú potrebu ako vy pritiahnuť sociálnych partnerov do diskusie na vyššej úrovni, než je tripartita, a prediskutovať s nimi problémy spojené so zamestnanosťou, s implementáciou jednotlivých národných balíkov s vplyvom na zamestnanosť a s ďalšími krokmi, ktoré musíme urobiť, aby sme uchránili občanov Európskej únie pred účinkami tejto krízy. Nebolo to naše rozhodnutie, že tento samit bude vo forme trojky. Osobne chápem obavy najrôznejších hláv štátov a sám som jednoznačne podporoval plný formát. Na druhej strane by sme si mali uvedomiť, že by to bol iba neformálny samit, závery ktorého nie sú záväzné. Z tohto pohľadu môže byť redukovaný formát výhodou, pretože to znamená, že odporúčania tohto neformálneho samitu môžu byť predložené na riadnom júnovom zasadnutí Rady, kde by mohli byť prípadne jednoznačne schválené. Myslím si, že to nie je až taká veľká chyba a netreba z toho robiť politický problém. Dôležité je, že sme našli odvahu ten samit zvolať, že sme naň pozvali sociálnych partnerov, že ho s nimi budeme dlhodobo pripravovať - ešte pred týmto samitom o zamestnanosti sa uskutočnia tri okrúhle stoly v Štokholme, Madride a Prahe - a že sa pokúsime dospieť k záverom, ktoré budú cenné práve pre júnové zasadnutie Rady.
Lisabonská zmluva. Dnes si dovolím jeden vtip. Myslím si, že telefónne číslo pre otázky o budúcnosti Lisabonskej zmluvy, teraz už nie je na Úrad vlády a premiéra Topolánka, ale skôr do Parlamentu a na Jiřího Paroubka. Musím povedať, že skutočná zodpovednosť za to, ako to bude ďalej, padá na tých, ktorí túto situáciu vyvolali. Ja, samozrejme, urobím všetko pre to, aby som dodržal svoj záväzok a nemusel odstraňovať svoj podpis z kameňa pred kláštorom svätého Hieronyma v Lisabone.
Komisia. Decembrový samit Rady prijal jasné rozhodnutie a my sme si vedomí zložitosti situácie. Musím povedať, že našou ambíciou je dosiahnuť politickú zhodu na júnovom zasadnutí Európskej rady. Samozrejme to budeme s vami konzultovať: diskusia s Európskym parlamentom je nevyhnutná. V tejto súvislosti dokonca uvažujeme o tom, že ak bude zo strany Európskeho parlamentu dostatočný záujem, mohli by sme júnové zasadnutie Rady o týždeň posunúť, aby sme namiesto 10 dní získali na rokovanie sedemnásť. Sedemnásť dní nám podľa mňa poskytne dostatočné množstvo času na rozpravu. Tieto konzultácie sú nevyhnutné, pred formálnym rozhodnutím bude, samozrejme, nutné stanoviť, či budeme postupovať podľa Zmluvy z Nice alebo podľa Lisabonskej zmluvy, pretože nám to umožní predpokladať, akú formu dohody prijmeme, či bude rovnaký počet štátov, či budú mať všetky komisára atď. Musíme vziať do úvahy výsledok európskych volieb a ja môžem povedať len to, že budeme postupovať v súlade so schváleným štandardným postupom, pretože sme v akomsi právnom vákuu a v situácii, ktorú musíme riešiť politicky a vecne.
Ďalšia diskusia sa týkala otázky regulácia verzus stimulačné opatrenia. Už v úvode som povedal, že podľa mňa EÚ prijala absolútne správny prístup v tom, že si nevyberá to či ono, ale hovorí len, že sme zachránili bankový sektor a teraz nás čaká jeho očistenie. Komisia vypracovala plán hodnotenia jednotlivých zlých aktív (hodnotenia vplyvov) a spôsobu riešenia tohto problému. Podľa mňa jedinou možnosťou, ako zvýšiť dôveru voči bankovému sektoru a tiež dôveru bankového sektora, je tieto banky vyčistiť. Česká republika a Švédsko vedia, ako to urobiť, a americký minister financií predložil svoj vlastný plán pre Spojené štáty. Podľa mňa je to jediná možnosť, ako túto situáciu vyriešiť. Spomenul som už stimulačné balíky. Druhým pilierom tohto celku je regulácia, ktorú máte čiastočne vo svojich rukách. Čiastočne je to tiež spomenuté v správe pána de Larosièra, ktorá je veľmi dobre pripravená. Pôjde o reguláciu hedžových fondov, súkromných kapitálových investičných fondov a bude to, samozrejme, riešenie problematiky daňových rajov. Musíte predsa vidieť, že pokrok v tejto veci je veľký, a my sa v týchto veciach pripravujeme na potenciálnu budúcu krízu. Nie sme v časovej tiesni, aby sme zo dňa na deň prichádzali s novými nariadeniami. Čas nás tlačí preto, aby sme zabránili prípadným budúcim problémom.
Diskusia bude tiež o úlohe Medzinárodného menového fondu. My sa zhodujeme na tom, že Medzinárodný menový fond má byť gestorom týchto budúcich riešení, ale problém predsa nie je v tom, že by sme mali málo inštitúcií a tie mali málo právomocí. Problém súvisí s tým, či budú tí najväčší hráči na globálnom finančnom trhu tieto inštitúcie rešpektovať, čo sa v minulosti nedialo. To je predsa základná rozprava a toto bude aj problém stretnutia G20: akceptácia posilnenej úlohy Medzinárodného menového fondu, úlohy Svetovej banky, úlohy OECD v tomto systéme medzinárodných globálnych finančných inštitúcií a rešpekt voči týmto inštitúciám a rešpektovanie ich záverov.
Myslím si, že je dobré povedať čosi o Východnom partnerstve. Včera som sa stretol s prezidentom Juščenkom a vítam túto dohodu a podpísanie dohody medzi Európskou komisiou a Ukrajinou. Je to významný krok k stabilizácii situácie. Bol som nedávno v Azerbajdžane, hovoril som s prezidentom Alijevom. Európska únia musí ostať pre tieto krajiny akýmsi majákom. Toto nie je o vytváraní nových bariér, je to o tom, že EÚ má svoju misiu a jej misiou je rozširovať priestor bezpečnosti, priestor slobody, priestor prosperity a priestor solidarity. Nie sú tu žiadne hranice, a tým netvrdíme, že sa tieto štáty zajtra, pozajtra či vôbec niekedy stanú členmi EÚ. Ak svetlo majáka zhasne, vývoj týchto krajín nebude pod našou kontrolou. Tieto krajiny musíme pritiahnuť k diskusii, poskytnúť im možnosť voľne cestovať, poskytnúť im hospodársku spoluprácu, umožniť výmeny medzi vzdelávacími inštitúciami a školami a priniesť im lepšie riadenie. Myslím si, že to je naša povinnosť a v tomto zmysle je Východné partnerstvo úplne jasným dôkazom, že ideme správnym smerom. Na to, čo hovoril pán Bielan, by som povedal, že bolo veľkým úspechom schváliť vôbec tých 600 miliónov EUR. Nezhodli sme sa na tom všetci, nebola tam jednomyseľná zhoda, bol to skôr maximálny možný kompromis, na ktorom sa zhodlo 27 členských štátov.
Na záver by som ešte rád povedal čosi o sociálnych vplyvoch. A tu sa naozaj musím vrátiť k tripartite a vyzdvihnúť úlohu oboch sociálnych partnerov. Nehovorili sme tam o tom, koľko poskytneme ľuďom peňazí. Hovorili sme o tom, akým spôsobom ich pripravíme na túto alebo potenciálne podobné budúce situácie prostredníctvom zvyšovania zručností, zvyšovania vzdelanosti, podpory malých a stredných podnikov, ktoré vytvárajú väčšinu pracovných miest. V súčasnosti sa, samozrejme, znižuje cena práce, pretože chceme udržať ľudí čo najdlhšie v zamestnaní, pretože ich návrat do zamestnania je niekoľkonásobne drahší, ako ich udržanie v zamestnaní.
Mobilita pracovnej sily. Naozaj sa teším na rozpravy v jednotlivých národných parlamentoch, najmä v tom našom, o tom, ako chceme meniť zákonník práce, aby bol flexibilnejší, aby sme dosiahli väčšiu mobilitu pracovnej sily. To je predsa bariéra na riešenie. Je nevyhnutné zaistiť rýchly vznik pracovných miest a rýchle riešenie situácie ľudí, ktorí sa do tejto situácie nedostali vlastnou vinou.
Na záver by som rád niečo povedal o samite EÚ - USA. Nesmierne si vážim skutočnosť, že po stretnutí G20 v Londýne a po samite v Štrasburgu/Kehli pricestuje americká administratíva na čele s Barackom Obamom práve do Prahy. Pre nás to má výraznú symbolickú hodnotu a pozveme aj predsedu Európskeho parlamentu, pretože cítim istý nesúhlas v súvislosti s tým, že prezident Spojených štátov nenavštívi Európsky parlament. Na diskusiu nebude veľa času, no podľa mňa je potrebné vedieť, čo chcú Spojené štáty a čo chceme my, a dosiahnuť zhodu. V žiadnom prípade nechceme vytvárať nové bariéry, to je predsa základný cieľ celej euroatlantickej civilizácie.
Nakoniec by som rád povedal čosi o poznámkach pani Bobošíkovej. Česká vláda zatiaľ zvláda celú tú situáciu veľmi dobre. Ja jednoducho nesúhlasím s tým, že by sme urobili nejaký organizačný lapsus, že by sme nezvládali jedno z najnáročnejších predsedníctiev ostatných rokov, pretože sa na nás neustále valia najrôznejšie problémy, ktoré by len ťažko mohol niekto predvídať. Naša miera flexibility, naša miera kreativity, schopnosť reakcie, akcie a hľadania kompromisov si iste nezaslúži takú zdrvujúcu kritiku. To, že v súčasnosti neprešla vláda v Českej republike hlasovaním o dôvere, sa stalo v Dánsku, stalo sa to v Taliansku, zmena prebehla i vo Francúzsku, i keď to bola zmena daná voľbami. Ja by som to nevidel tak čierne, ubezpečujem vás, že české predsedníctvo tým vôbec neutrpí a že my všetci, ktorí máme zodpovednosť za riadenie programu EÚ, to nepochybne zvládneme.
Predseda
Ďakujem vám, pán úradujúci predseda Európskej rady. Odnesiete si od nás priania, nech sa vám podarí naplno vykonávať svoje povinnosti ako úradujúcemu predsedovi Európskej rady a nech urobíte všetko preto, aby ste dosiahli dohodu o Lisabonskej zmluve aj vo vašej krajine. Týmito prianiami vám ďakujeme, že ste tu dnes ráno boli prítomný.
Timothy Kirkhope
Vážený pán predseda, chcem vyjadriť svoju podporu pôsobivému spôsobu, akým si české predsedníctvo poradilo s niektorými rozhodujúcimi otázkami, ktorým čelí Európa. Od hospodárskej a finančnej krízy až po energetickú bezpečnosť a zmenu klímy bolo predsedníctvo vo svojich cieľoch vytrvalé a jasné a ponúklo Európe jasné vedenie v časoch zaťažkávacej skúšky.
Najmä premiér Topolánek preukázal jasné vedenie predovšetkým varovaním pred nebezpečenstvom protekcionizmu. Keď sa ostatní pohrávali s myšlienkou vztýčenia škodlivých obchodných bariér, české predsedníctvo sa jasne a sústavne prihováralo za voľný obchod a rozhodne presadzovalo nevyhnutnú potrebu podpory jednotného trhu. Začiatkom tohto mesiaca pán Topolánek povedal, že protekcionizmus je vždy škodlivý a v prípade EÚ je nelogický. Musíme sa z krízy poučiť a povedať "nie" izolácii, "nie" protekcionizmu a "áno" spolupráci.
Mal pravdu, keď nám všetkým pripomínal základnú zásadu, ktorá charakterizuje EÚ. Táto čestnosť stojí v jasnom protiklade k falošnému a vypočítavému prejavu, ktorý v tomto Parlamente včera predniesol britský premiér. Prejav pána Browna obsahoval množstvo zveličovania, ale výnimočne nespomenul kľúčovú skutočnosť, že Spojené kráľovstvo bude mať pod jeho vedením najdlhšiu a najhlbšiu recesiu spomedzi všetkých priemyselne rozvinutých krajín. Ignoroval svoju úlohu pri zavádzaní a riadení zásadne chybného rámca finančného dohľadu. Ignoroval obrovské bremeno dlhu, ktorým zaťažil britských občanov.
Európa nepotrebuje žiadne prednášky od britskej vlády o tom, čo musí urobiť, aby sa z tejto krízy dostala. Európa a medzinárodné spoločenstvo teraz musia rýchlo konať, aby obnovili dôveru v naše finančné systémy, zaistili správne fungujúci bankový systém, ktorému môžu dôverovať jednotlivci, pán Schulz, a podniky, a dosiahnuť, aby banky opäť poskytovali pôžičky, aby sa tým posilnila dôvera. Musíme sa pevne držať zásad voľného obchodu a jednotného trhu a ja mám plnú dôveru v to, že predsedníctvo bude pokračovať v tvrdej práci, aby dosiahlo tieto veľmi dôležité ciele.
Poul Nyrup Rasmussen
Vážený pán predseda, len týždeň pred zasadnutím Európskej rady sme tu v Európskom parlamente požiadali Radu, aby prijala jasné usmernenia a konkrétne opatrenia na ochranu zamestnanosti a vytváranie nových pracovných príležitostí. Rada, ktorá je tu dnes, je Radou ticha a Radou ilúzií. Prepáčte, ale ja som nevidel žiadne konkrétne opatrenia. Áno, 5 miliárd EUR, ale čo to je? Je to 0,04 % hrubého domáceho produktu Únie. Investície do širokopásmového internetu sú v poriadku, no nevravte mi, že to má nejaký reálny účinok na zmiernenie voľného pádu, ktorý práve teraz máme v oblasti pracovných miest.
Nepochopili ste, že táto kríza je veľmi hlboký, vážny pokles. Podniky žiadajú, zamestnanci žiadajú, my žiadame: urobte viac! Medzinárodný menový fond navrhol, aby ste tento a budúci rok investovali 2 % HDP. Pán Barroso, vy ste povedali, že sa nám darí; investujeme 3,3 %. To ste povedali pred dvoma týždňami, teraz sa to však zvýšilo na 4 %. Sám seba sa pýtam: ako to? Nuž, výpočet je jednoduchý. Nezamestnanosť sa zvyšuje: keď rastú výdavky na príspevky v nezamestnanosti, finančné stimuly sa budú zvyšovať. Domnievam sa, že keď počet nezamestnaných v Európe dosiahne 25 miliónov, hrdo sa sem postavíte a poviete, že naše stimuly sú teraz 5 % HDP. Prosím, takto to robiť nemôžeme. Vy to takto nemôžete robiť. To, čo potrebujeme, sú skutočné investície.
Pán Barroso, Paul Krugman povedal, že Európa poskytuje v porovnaní s Američanmi menej než polovicu, pokiaľ ide o skutočné stimuly. Môžem na vás apelovať: prosím, vždy, keď nezamestnanosť stúpne, nehovorte ľuďom, že robíte viac, pretože členské štáty platia viac na príspevkoch v nezamestnanosti. Ľuďom musíte povedať, že sa angažujete v novom pláne obnovy. Ďakujem vám za to, čo ste dnes povedali, keď ste vyslovili želanie, aby bol tento samit o zamestnanosti 7. mája skutočným samitom o zamestnanosti. Sme na vašej strane a podporíme vás v tom, aby ste to dosiahli.
Mali by sme sa pozrieť na francúzskeho prezidenta Sarkozyho a pamätať, že francúzsky prezident usporiadal počas svojho predsedníctva nespočetné množstvo samitov. Teraz sa navrhuje, že tento samit, ktorý sa bude konať 7. mája, má byť znížený na úroveň trojky.
Táto kríza nezamestnanosti nezmizne, pretože odmietame mať viacej stretnutí. Stále tu bude. Preto na vás apelujem: máme tu plán obnovy, ktorý je riadne zdokumentovaný. Viem, že to predseda Komisie vie, a som si istý, že na spoločnom zasadnutí môžeme urobiť viac, než sme urobili doteraz. Tu ide o osud hospodárskeho, menového a sociálneho úsilia Európskej únie.
Tak ešte raz: vážený pán predseda Komisie, usporiadajme 7. mája vážny, širší, dobre naplánovaný samit o zamestnanosti. Ak sa vám to podarí, budeme s vami.
(potlesk)
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, Európska únia sa ukázala byť šťastím vo finančnej a hospodárskej kríze a české predsedníctvo si zatiaľ tiež riadne robí svoju prácu.
Rozsah a hlbšie príčiny globálnej finančnej a hospodárskej krízy dokazujú, že globálne makroekonomické riadenie finančných trhov a právne rámce, ktoré sa naň vzťahujú, je potrebné revidovať - na vnútroštátnej úrovni, v EÚ a na celom svete. Právne predpisy týkajúce sa dohľadu sa musia zmeniť a doplniť a opatrenia krízového riadenia sa musia zlepšiť. Právne predpisy na riadenie finančného sektora by mali skôr oslabovať než zhoršovať hospodárske cykly. Viac regulácie však nevyhnutne neznamená lepšiu reguláciu; to, čo potrebujeme, je správna regulácia.
Dramatická kríza medzinárodných finančných trhov a posuny, ktoré spôsobila, sú problémom pre liberálny hospodársky poriadok. Nesprávne rozhodnutia vlád v hospodárskej a finančnej politike a nedostatočný finančný dohľad vlád a zjavný kolaps množstva bánk sú dôvodom na výzvu na reformovaný finančný systém, nie nový hospodársky systém. Nezávislosť Európskej centrálnej banky a jej prístup k menovej stabilite sú správne a dokázali svoju cenu.
Máme tiež dôkaz o tom, aký dôležitý je spoločný trh pre prosperitu a stabilitu v Európe. Vnútorný trh zohráva ústrednú úlohu v skracovaní a zmierňovaní recesie v Európe. Členské štáty musia prijať rýchle, cielené a dočasné opatrenia na podporu reálneho hospodárstva, pretože vieme, že EÚ môže vytvárať prosperitu, ak pokračuje v rozvíjaní vnútorného trhu, nie však, ak rozdeľuje dotácie.
Európska únia preto musí pokračovať v sústavnej práci na dokončení vnútorného trhu a ponúknuť rámec pre hospodársku súťaž, ktorý funguje. Je však tiež zrejmé, že touto skúškou zatiaľ neprešla. Európska únia sa musí pevne držať svojich zásad. Nesmie opäť skĺznuť do zastaraného myslenia, do protekcionizmu, do politiky roztrieštenosti alebo pretekov o dotácie. České predsedníctvo toto predstavuje a dúfam, že sa na to môžeme aj naďalej spoliehať.
Inese Vaidere
(LV) Dámy a páni, rada by som poďakovala českému predsedníctvu za skutočnosť, že pod jeho vedením Rada urobila významný krok k uvedomeniu si skutočných problémov a tiež k ich riešeniu. Rada by som zdôraznila niekoľko oblastí, v ktorých musíme naďalej pracovať. Po prvé, je tu vytváranie a zachovávanie pracovných miest s nie až takým veľkým dôrazom na otázky sociálnej pomoci, ale hlavne na investície do infraštruktúry a obnovenie podnikania, aby sa mohli tieto pracovné miesta vytvoriť. Po druhé, banky dostali štedrú finančnú pomoc, aby obnovili stabilitu finančného systému, ony sa však s prijatím opatrení v oblasti pôžičiek vôbec neponáhľajú. Tu potrebujeme európske usmernenia a tiež aktívne opatrenia národných vlád, aby si banky uvedomili svoje povinnosti v tomto čase a aby sme zaistili, že opätovne naštartujú požičiavanie podnikom a jednotlivcom. Po tretie, štrukturálne fondy sú vlastne jediným zdrojom finančných prostriedkov pre podniky, ktorý umožní obnovu podnikateľskej činnosti. Na jednej strane musíme zvýšiť ich dostupnosť a rozsah ich aktivít, a na druhej strane znížiť byrokratické prekážky a zvýšiť čas vyhradený na získanie finančných prostriedkov. Ďakujem vám za pozornosť.
Ian Hudghton
Vážený pán predseda, premiér Spojeného kráľovstva Gordon Brown chce, aby sme uverili, že je odrazu hrdý na jednotu Európskej únie a že krajiny EÚ sú spolu silnejšie a bezpečnejšie. Teraz hovorí, že musíme sprísniť reguláciu bánk, poradiť si s daňovými rajmi a reformovať Medzinárodný menový fond.
Pán Brown v súčasnosti nemá ani štipku dôveryhodnosti. Jeho vlastná história riadenia hospodárstva Spojeného kráľovstva je nevšímavosť a katastrofa. Je architektom súčasnej hospodárskej krízy, nie spasiteľom sveta. Uprednostňoval slabú reguláciu, ktorá je priamou príčinou problémov v bankovníctve.
Účinok poklesu, samozrejme, cítiť na celom svete. Škótska vláda robí všetko, čo jej obmedzené prenesené právomoci umožňujú, aby odvrátila najhoršie účinky, pričom uvoľňuje daňové bremeno podnikov prostredníctvom zníženia sadzieb, urýchľuje investície do projektov v oblasti infraštruktúry a stanovuje priority programom školení rozvoja zručností na pomoc ľuďom pri hľadaní práce.
Škótsko je bohaté na zdroje energie s obrovským potenciálom na rozvoj obnoviteľných zdrojov, ako je energia pobrežného vetra, vĺn, prílivu a odlivu. Podpora rozvoja výroby a distribúcie čistej energie zo strany EÚ pomôže nielen škótskemu hospodárstvu, ale tiež ostatným Európanom, pričom prispeje k energetickej bezpečnosti a zmierneniu zmeny klímy. Pevne verím, že nepotrvá dlho a Škótsko bude zohrávať ešte aktívnejšiu a konštruktívnejšiu úlohu vo svete ako normálny, nezávislý členský štát Európskej únie.
Gabriele Zimmer
(DE) Vážený pán predseda, prekvapuje ma, že úradujúci predseda Rady, ktorému včera jeho parlament vyslovil nedôveru, je k neúspešnej politike minulosti taký nemilosrdný. Hovorí, že cesta, ktorou sa ubrali Spojené štáty, bola historicky zdiskreditovaná. Očividne si myslí, že v čase krízy sa netreba spoliehať na sociálne stimuly a verejne vyhlásil, že by sa nemalo naliehať na manažérov AIG, aby vrátili svoje odmeny. Okrem toho ešte verejne vyhlásil, že za finančnú krízu, za hospodársku krízu, môže konanie Spojených štátov v minulosti a že nemusí sebakriticky skúmať, či k nej neprispela aj stratégia komercializácie, konkurenčného tlaku a divoká globalizácia EÚ.
Podľa mňa je to zrejmé z príslušných odsekov v záveroch samitu, ktoré uvádzajú, že v dnešnej kríze zostáva lisabonská stratégia vrátane integrovaných usmernení účinným rámcom na podporu rastu a zamestnanosti. V referenčných dokumentoch sa však veľmi zreteľne upozorňuje aj na to, že samozrejme musí existovať prepojenie s koncepciou trvalo udržateľného verejného financovania a v tejto súvislosti s pokračovaním dôchodkovej reformy. To ma prekvapuje. Práve pokračovanie dôchodkovej reformy by malo byť spojené s pokračovaním privatizácie dôchodkových systémov, so zvyšovaním podielu dôchodkového zabezpečenia krytého kapitálom.
Tým sa ešte zosilnia dve rozhodujúce príčiny súčasnej finančnej a hospodárskej krízy, a to spoliehanie sa na finančné trhy napriek skutočnosti, že krízu vyvolali turbulencie na finančných trhoch, a ďalšie prehlbovanie najmä sociálnych rozdielov. Bol to však presne prudký nárast kapitálu vo forme likvidných finančných prostriedkov, ktorý viedol k tomuto sociálnemu rozkolu, k rozkolu v distribúcii príjmov. Tu by mali byť vykonané nápravy. Z tohto dôvodu nerozumiem, prečo Komisia a Rada pri svojich rozhovoroch počas samitu neprijali príslušné nápravy.
Ak niekto hovorí o lisabonskej stratégii, musí spomenúť aj bielu knihu Komisie o politike finančných služieb (2005 - 2010), ktorá počíta s integráciou európskeho trhu finančných služieb do globálneho trhu finančných služieb, a príslušné články Zmluvy z Nice a Lisabonskej zmluvy, ktoré na jednej strane zakazujú akékoľvek obmedzenie voľného pohybu kapitálu a na druhej strane naliehajú na finančné inštitúcie, aby zabezpečili neobmedzený tok finančných služieb. To je v ostrom protiklade s akoukoľvek formou boja proti príčinám krízy.
Johannes Blokland
(NL) Vážený pán predseda, lisabonská stratégia zabezpečí, že Európa bude môcť naďalej hospodársky konkurovať zvyšku sveta. To je samozrejme možné iba vtedy, ak sa zapoja skutočne všetci a ak zabezpečíme dobré životné prostredie vrátane dobrého životného prostredia v rozvojových krajinách.
Dohoda z minulotýždňového samitu EÚ nie je dostatočné silná na to, aby povzbudila nové, trvalo udržateľné hospodárstvo. Hospodárska kríza, kríza klímy a energetická kríza vyžadujú nový prístup a tento prístup vyžaduje potrebné investície. Európska únia musí pri tom prevziať vedenie. Očakávali sme zhodu týkajúcu sa financovania dohôd o klíme z Bali a Poznane. Je znepokojujúce, že na samite EÚ nebola po zdĺhavých rokovaniach ministrov životného prostredia a financií dosiahnutá takáto dohoda. Kde sa stratili vodcovské schopnosti EÚ, keď ide o konkrétne financovanie? Skutočnosť, že sa financovanie plánov v oblasti klímy pre rozvojové krajiny zahralo do autu, predstavuje pre dohody o klíme vážny problém. Takéto vodcovstvo pred Kodaňou nepotrebujeme.
Andreas Mölzer
(DE) Vážený pán predseda, veľká európska vízia urobila Brusel, bohužiaľ, hluchým a slepým voči nežiaducemu vývoju v EÚ. Ako kríza postupuje, musia občania platiť za chybné neoliberálne opatrenia prijaté v predchádzajúcich rokoch a za nedostatočnú prípravu na rozšírenie EÚ na východ, ktoré je dnes hypotékou. Ani pristúpenie Turecka, ktoré je zrejme už isté, neprinesie potrebnú energetickú bezpečnosť, naopak, prinesie iba politickú nestabilitu, islamizmus a miliardovú dieru v našich financiách.
EÚ sa na blížiacom finančnom samite G20 musí vyslobodiť z pozície vazala, ktorú doteraz v súvislosti s politikou Spojených štátov zastávala, musí zaviesť nekompromisné predpisy a prísne kontroly. Dlhotrvajúce odmietanie Washingtonu akejkoľvek formy regulácie explozívnych finančných dokumentov položilo základný kameň súčasnej finančnej dilemy.
Počas krízy musíme škrtať. Existuje dostatočný priestor na úspory napríklad v nekontrolovanom raste agentúr EÚ. Zvýšenie krízového fondu môže predstavovať prvý krok, ale potrebujeme omnoho viac plánov pre prípad, že nejaká krajina skrachuje, a potrebujeme koncepciu pre obrovské sociálne problémy, ktoré istotne prídu.
Werner Langen
(DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, chcel by som zagratulovať českému predsedníctvu. Napriek značným domácim problémom sa mu počas najhoršej hospodárskej a finančnej krízy za posledné desaťročia podarilo v európskom programe dosiahnuť pokrok. S touto gratuláciou prinášam aj požiadavku, aby české predsedníctvo svoj mandát viedlo do konca tak dobre a cielene ako doteraz.
Keď počúvam predsedu Skupiny socialistov, mám pocit, že som na inej planéte. Chváli pána Browna, ktorý bol predtým, ako sa stal premiérom, ministrom financií, a teda bol zodpovedný za finančnú politiku a rámcové podmienky Európskej únie a Spojeného kráľovstva. Pri viacerých príležitostiach sa tu už povedalo, že iba zmena prístupu Spojeného kráľovstva nám umožní prijať potrebné regulačné opatrenia. Ako môže niekto, kto to desať rokov blokoval, byť dnes označený ako náš záchranca? Nechápem to.
Kritika českého premiéra politiky Spojených štátov zvyšovať množstvo peňazí je v každom ohľade oprávnená. Nemôžete vyriešiť problémy prostriedkami, ktoré krízu zapríčinili, a to prílišným zvyšovaním množstva peňazí a život na úver. Život na úver je problém.
Prvou prioritou je preto dostať krízu na finančnom trhu pod kontrolu, zmeniť globálnu nerovnováhu, spoločne riešiť problémy, ako sú ochrana klímy a boj proti chudobe, a zaviesť na svete novú morálku založenú na sociálnom trhovom hospodárstve. Ak sa nám to počas tejto krízy podarí, splní české predsedníctvo naše očakávania bez ohľadu na to, čo sa stane s Lisabonskou zmluvou, a bez ohľadu na vnútornú situáciu v Českej republike.
Libor Rouček
(CS) Dámy a páni, úradujúci predseda Európskej rady, Mirek Topolánek, svoj dnešný prejav v Európskom parlamente otvoril útokom na sociálnu demokraciu. Povedal by som, že to je pre túto vládu typické a charakteristické. Namiesto hľadania zhody, spolupráce a kompromisov v otázke riadenia EÚ premiér Topolánek vyhľadával a naďalej vyhľadáva spory a konflikt. Tieto vlastnosti a neschopnosť spolupráce sú pravou príčinou pádu jeho vlády. Chcel by som ešte pripomenúť, že vládu nepoložila opozícia, ale položili ju poslanci vlastnej vládnej strany a koaličného partnera, Strany zelených.
Nechcem sa však venovať českej vnútornej politickej scéne. Chcel by som Českej republike len pripomenúť zodpovednosť, ktorú má ako predsednícka krajina voči Únii a európskym občanom. Pred nami leží množstvo úloh. Hospodárska a finančná kríza sa tu samozrejme už spomínala. V Prahe sa bude konať samit Európa - Spojené štáty. Máme ideálnu historickú príležitosť spolupracovať s našimi partnermi v Spojených štátoch na všetkých problémoch dnešného globálneho sveta, od hospodárstva cez životné prostredie až po riešenie konfliktov na Blízkom východe, v Afganistane a podobne.
Na záver ešte jedna poznámka k Lisabonskej zmluve. Českí sociálni demokrati vždy podporovali európsku ústavu a ratifikáciu Lisabonskej zmluvy. Tak to bolo v českej Poslaneckej snemovni a tak to bude aj v českom Senáte, keď sa o tom bude hlasovať. Verím, že Občianska demokratická strana sa v každej pozícií zachová rovnako konštruktívne a proeurópsky a že tento dokument podporí.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Vždy, keď diskutujeme o ďalšom samite hláv štátov alebo vlád, ktorého cieľom je riešiť hospodárske problémy, uznávame, že dosiahnuté výsledky sú dobré, ale že, bohužiaľ, zaostávame za vývojom a vykonávacie mechanizmy pre tieto rozhodnutia sú nejasné.
Čo musíme robiť, aby sme sa takýmto problémom vyhli?
Po prvé, krajiny musia zhodnotiť účinok integrácie na svoju vnútroštátnu hospodársku politiku. Teraz sa rozhodnutia často prijímajú na základe minulosti, na základe toho, ako sme sa správali v krízových situáciách v minulosti. Žijeme, bohužiaľ, v integrovanej Európskej únii so spoločným trhom a všetky tieto rozhodnutia väčšinou nemajú taký účinok ako kedysi.
Po druhé, pre vykonávacie mechanizmy rozhodnutí musíme vytvoriť určitý druh dočasného inštitucionálneho rámca. Čakať, pokým sa ratifikuje Lisabonská zmluva? Životy ľudí nečakajú, rozhodnutia musíme prijímať dnes. Je jasné, že krajiny eurozóny a krajiny mimo nej musia užšie spolupracovať. Ako sa to dá dosiahnuť? Verím, že mechanizmus pre užšiu spoluprácu môže byť založený na takzvanom systéme výmenných kurzov, alebo po anglicky ERM II. Pomohlo by to zblížiť obidve Európy, novú a starú, a nájsť zhodu medzi nimi.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Vážený pán predseda, na nedávnom európskom samite sa hovorilo o viacerých problematikách. Jednou z nich bola otázka Východného partnerstva a alternatívnych trás zásobovania plynom. Rozhodlo sa, že zatiaľ sa na tieto ciele vyčlenia malé sumy, ale je to určite krok správnym smerom. Európa čelí obrovskej hospodárskej kríze a musí hľadať účinné spôsoby, ako sa z nej dostať. Nesmieme však upustiť od našej hlavnej zásady solidarity. Mimoriadne vnímaví by sme mali byť k problémom nových členských štátov.
Hoci sa na samite diskutovalo o otázkach súvisiacich so zmenou klímy, v praxi vidíme, že kríza, ktorá nás postihla, odsúva na okraj pozornosti tento nesmierne drahý pseudovedecký projekt. Finančné prostriedky určené na tento účel by sa mali radšej použiť na účinný, jednotný boj proti následkom krízy. Domáca situácia v Českej republike by sa do toho vôbec nemala miešať.
Rebecca Harms
(DE) Vážený pán predseda, potešilo ma, že som dnes ráno na plenárnom zasadnutí videla pána Vondru a potešil ma signál od predsedníctva, že bude naďalej fungovať. Podľa mňa by bolo pre Európu zlé, ak by sme práve v čase krízy všetci neťahali za jeden povraz a nepomohli českému predsedníctvu, aby fungovalo. Podľa toho, čo som z Českej republiky počula, vláda bude naďalej fungovať a zostane pri moci, pretože väčšina, ktorá sa včera dala dokopy, nie je dostatočne veľká, aby podporila novú vládu. Myslím si, že v čase krízy je tento typ stability, čím myslím solidaritu s Českou republikou, nevyhnutný. Vyzývam tiež mnohých západných Európanov, ako napríklad Francúzov, aby sa brzdili vo svojej zlobe voči východu, napokon to bolo referendum vo Francúzsku, čo krízu odštartovalo.
Rada by som videla odvážnejšie vedenie, pokiaľ ide o otázku klímy a angažovanie sa v tom, čo je teraz potrebné. Ak máme v tejto kríze napredovať, musíme sa odvážiť vyskúšať niečo nové. Môj vážený priateľ mal pravdu, žijeme na úver. Na úver však žijeme aj v oblasti životného prostredia a klímy. Bez prestania sme plytvali prostriedkami. Hospodárstvo neriadime trvalo udržateľným spôsobom. OSN, pán Pan Ki-mun, Svetová banka, všetci nám hovoria, že to, čo sa teraz deje v Číne a v Južnej Kórei, kde sa viac ako polovica národných krátkodobých hospodárskych programov venuje ochrane klímy a trvalo udržateľnému rastu, je správnou vecou a že tam leží budúcnosť. Európska rada teraz, bohužiaľ, nemá toľko odvahy. Bohužiaľ, neverím, že vinu za to nesie len Česká republika.
Predseda
Ďakujem, pani Harmsová. Presne tak. Všetci nesieme vinu - niektorí viac, niektorí menej.
Mary Lou McDonald
Vážený pán predseda, uprostred hospodárskej krízy, krízy zapríčinenej a poháňanej neúspešnou stratégiou na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ, musí byť ochrana pracovných miest a tvorba novej zamestnanosti absolútnou prioritou. Ubúdanie pracovných miest sa musí zastaviť. Vyžaduje si to aktívne zásahy vlád členských štátov.
Teológia voľného trhu nesmie stáť v ceste dobru pracovníkov. Slabá regulácia finančných trhov bola vždy cestou ku krádežiam a korupcii. Fanatická deregulácia a privatizácia verejných služieb skončí takisto slzami.
Je obľúbená fráza, že sa musíme poučiť z tejto hospodárskej krízy, pravdivá? Takto stojí otázka. Ak áno, tak sú teraz dôvody pre podstatnú zmenu stratégie EÚ a dokonca aj Zmlúv o EÚ nespochybniteľné. Rada EÚ by o tom mala porozmýšľať. Lisabonská zmluva je stará pesnička. Je to listina neúspešných stratégií. V novej dobe potrebujeme novú zmluvu.
Paul Marie Coûteaux
(FR) Vážený pán predseda, závery predsedníctva z poslednej Rady ponúkajú zábavné čítanie. Pripomínajú víťazné vyhlásenia všetkých porazených armád. Majú patetickú kvalitu takýchto vyhlásení, keď opakovane tvrdia, že po skončení krízy vybuduje EÚ do budúcnosti silnejšie hospodárstvo a znovu potvrdzujú lisabonskú stratégiu, hoci v skutočnosti vôbec nefunguje.
Z toho vyplýva, že keď sa všetci eurokrati, eurofili a ultraeurópania zatvárajú v sklenených vežiach, strácajú prehľad o realite. Všetci si dobre uvedomujú, že eurozónu postihla recesia ako prvú, pretože za posledných osem rokov mala najnižší rast na svete. Mala však aj najväčšie problémy so svojou konkurencieschopnosťou a zamestnanosťou. Najmä eurozóna je z dôvodu všeobecného trendu odobrať národom ich prirodzenú obranu najhoršie pripravená reagovať.
V skutočnosti je jediným kladom krízy, že prebudí obyvateľstvo, ktoré učičíkali finančné očakávania a protinárodná propaganda. Len členské štáty budú mať legitímne nástroje potrebné na všetky ďalekosiahle činy, a ak majú byť úspešné, budú musieť odstrániť putá EÚ a eura. Prinajmenšom francúzskemu ľudu je stále jasnejšie, že nie je možné dosiahnuť bezpečnosť bez Francúzska, Francúzsko bez francúzskej stratégie a francúzsku stratégiu bez štátnej a ľudovej zvrchovanosti.
Roberto Fiore
(IT) Vážený pán predseda, dámy a páni, mám pocit, že jadrom tejto rozpravy zostáva dogma, že banky sú pre hospodárstvo najdôležitejšie a že aj proces globalizácie by mal byť podstatnou súčasťou našej hospodárskej budúcnosti.
Táto dogma je úplne nesprávna. Mali by sme sa vrátiť k tradičnej hospodárskej vízii našej spoločnosti o sociálnej spravodlivosti a skutočnej výrobe. Keďže všetci jeme, chodíme večer spať a obliekame sa, mali by sme naše aktivity a naše úsilie zamerať na podporu poľnohospodárstva, na stavanie domov, výrobu a remeslá.
Bez tejto novej vízie budeme mať ustavičnú krízu, keď úžerníctvo bánk bude naďalej kontrolovať ľudí a nespravodlivosť bude v našich životoch ústrednou témou.
Jana Hybášková
(CS) Vážený pán predseda, ani neviem, s kým hovorím, keď sa české predsedníctvo ani neunúva byť prítomné. Blahoželám k výsledkom samitu. Zvýšenie prostriedkov MMF, zdvojnásobenie krízového fondu, Východné partnerstvo, podpora strategickej infraštruktúry a podpora projektu Nabucco sú naplnením "troch E" českého predsedníctva. Škoda, že príprava na Kodaň zaostáva, české predsedníctvo nezužitkovalo našu prácu na energeticko-klimatickom balíku.
Dnes o to ale vôbec nejde. Vaše predsedníctvo, rovnako ako vaša vláda, predstavuje politiku dvojakého štandardu. Zatiaľ čo sa v Európe tvárite ako sympatickí Európania a veľkí integrátori, doma hovoríte o tom, ako im to natriete a o Lisabonskej zmluve sa vyjadrujete ako o zdrape papiera. Svoju vládu ste integrovať nedokázali. K politike dvojakého štandardu patrí aj zvolenie Václava Klausa za prezidenta. Cieľom miliónov Čechov a Moravanov je stmeliť naše väzby so západnou Európou, čo nám pomôže prekonať najťažšie krízy. Tento cieľ nie je možné splniť bez ratifikácie lisabonskej zmluvy. Lisabonská zmluva je teraz vážne ohrozená a je to čiastočne aj vaša vina. Ak budete vládnuť v akejkoľvek forme aj ďalej, zaujmite k ratifikácii jednoznačný postoj. V Českej republike sú spoločenské a politické elity, ktoré ratifikáciu chcú a ktoré sú pripravené podporiť toho, kto ju uskutoční. Moja vlastná strana, Európska demokratická strana, urobí pre ratifikáciu všetko.
Druhým vážnym problémom je euro. Môžete sa zúčastniť samitu G20 a zastupovať na ňom Európu. Je dôležité, aby Európa pred USA obhájila svoje regulačné opatrenia a neuplatňovala iba politiku nadmerných stimulačných balíkov, ktoré by mohli viesť k hyperinflácii. Je dôležité mať Európsku komisiu pre cenné papiere a zachovať pakt stability. Platí to aj u nás doma, ale vaša strana nás z eurozóny na mnoho rokov vyradila.
Pán Topolánek, navrhované opatrenia sú skvelé. Teraz sú to len návrhy. Slovami pani Merkelovej, dôležitá je implementácia. Potrebná je politická vôľa a jednota, ktoré ju umožnia preniesť do praxe. Hovorili ste o kríze dôvery. O to tu ide. Dotiahnite Lisabonskú zmluvu do konca, zmeňte svoj postoj k euru a umožnite rýchle čerpanie štrukturálnych prostriedkov. Inak bude pre vás ťažké zastupovať 60 až 70 % Čechov a Moravanov, ktorí to Európe nechcú spríjemniť, ale ktorí chcú v Európe normálne žiť.
Jan Andersson
(SV) Vážený pán predseda, jedna vec dnes znepokojuje mnoho európskych občanov. Ide o vyššiu nezamestnanosť a väčšie rozdiely, ktoré so sebou prináša. Výsledky posledného samitu ich určite veľmi sklamali. Na samite sa neurčila žiadna stratégia na boj proti rastúcej nezamestnanosti. Hovoria, že potrebné už urobili. Hovoria tiež, že samit, ktorý sa mal konať začiatkom mája, už nebude samitom. Bude to stretnutie trojky. Pre občanov je to jasný signál, že predstavitelia EÚ nevnímajú zamestnanosť a boj proti nezamestnanosti ako prioritu.
Ani Európsky parlament sa neangažuje, mesiac pred voľbami do Európskeho parlamentu. Pán Barroso dnes vyzval diskutovať, ale závery Rady Európsky parlament ani nespomínajú.
Chcel by som niečo stručne povedať k automatickým stabilizátorom. V dnešnej rozprave sa spomínali General Motors, Spojené štáty americké a Švédsko. Je pravda, že vo Švédsku máme lepšie systémy sociálneho poistenia, ale úhrady z 80 % klesli. Pracovníci v automobilovom priemysle, ktorí stratili zamestnanie, dostanú v danom regióne v súčasnosti niečo medzi 50 % a 60 % svojej výplaty. Takže to nie je už také úžasné.
Na záver by som rád povedal niekoľko slov o mobilite. Mobilita je v rámci EÚ dôležitá a dôležitý je aj boj proti protekcionizmu. Komisia a Rada však musia prevziať zodpovednosť a zabezpečiť, aby za rovnakú prácu bol v celej EÚ rovnaký plat. Potom môžeme pracovať aj na tom, aby sme podporili väčšiu mobilitu a bojovali proti protekcionizmu.
Sophia in 't Veld
(NL) Vážený pán predseda, povedalo sa mnoho o tom, koľko peňazí potrebujeme na boj proti tejto hospodárskej kríze. Mohli by sme o tom nekonečne dlho diskutovať. Myslím si, že musíme brať ohľad aj na ďalšie generácie a nesmieme im prenechať všetky nevyriešené problémy. Popritom je však možno ešte dôležitejšia otázka toho, na čo tie peniaze minieme. Znepokojuje ma, keď vidím automatickú reakciu, keď sa v pokuse pomôcť upadajúcim odvetviam peniaze opäť pchajú do tradičných odvetví a starých technológií.
Zarážajúce je aj to, že v záveroch Rady sú kapitoly o hospodárskej kríze a o energii a udržateľnosti spracované ako osobitné problematiky, hoci čas je skutočne zrelý na to, aby sa tieto dve problematiky spojili. Nechcem byť taká pesimistická, ako bol pán Turmes, ale je skutočne najvyšší čas investovať do nových technológií a vedomostí. Je neúnosné, že do automobilového priemyslu prúdia miliardy a v oblasti vzdelávania sa musí šetriť. Niečo sme tu určite urobili nesprávne.
Ďalším bodom je riešenie pre krajiny východnej Európy a krajiny, ktoré nie sú v eurozóne. Tieto krajiny sme trochu zradili, keďže predtým sa spomínala suma 50 miliárd EUR. Zaujímalo by ma, či Rada a Komisia zvažujú aj možnosť zrýchleného vstupu do eurozóny pre tie krajiny, ktoré ešte nie sú jej členom, ale ktorých stabilita a sila sú v záujme Európy ako celku.
Na záver, veľmi ma znepokojuje používanie nacionalistického jazyka a tendencia všetkých nacionálnych predstaviteľov inklinovať k riešeniam "najprv naša krajina". Všetci musíme brať vážne vzostup extrémnej pravice a musíme sa tým zaoberať pred voľbami.
Seán Ó Neachtain
(GA) Vážený pán predseda, chcel by som vyjadriť svoju podporu a zablahoželať skupine európskych predstaviteľov, ktorá sa stretla minulý týždeň.
Pokiaľ ide o Írsko, teraz je úplne jasné, že od Európskej únie chceme v prvom rade dostať podporu. Naše hospodárstvo bolo silné, ale zoslablo, tak ako v súčasnosti zoslabli aj iné hospodárstva na celom svete. Je nám jasné, že túto krízu spoločnou prácou prekonáme a že najväčšou úlohou pre Európu je momentálne spolupracovať a upevniť hospodársku jednotu, ktorú máme, aby sme sa mohli navzájom podporovať, a nie Úniu oslabiť, ako bolo navrhnuté. Jednoznačné je aj to, že hlavné pravidlá stanovené v Lisabonskej zmluve sú teraz ešte potrebnejšie ako kedykoľvek predtým. Podľa jedného starého príslovia v Írsku: "v jednote je sila".
Jean-Luc Dehaene
(NL) Vážený pán predseda, na každom európskom samite sa môžeme sťažovať, že pri rozhodovaní sa dostatočne neprihliada na európsku dimenziu. Aj ja som v prístupe ku kríze očakával silnejšiu európsku dimenziu. V tejto súvislosti je však v súčasnosti dôležitejšie uskutočniť to, na čom sme sa dohodli, ako sa stále zaoberať dodatočnými plánmi, a pritom zabúdať realizovať to, na čom sme sa dohodli. Preto si myslím, že my v Parlamente sa musíme spolu s Radou a Komisiou predovšetkým venovať realizácii toho, na čom sme sa už dohodli. V tomto ohľade jednoznačne podporujem prístup Komisie.
Musíme tiež ukázať, že pokiaľ ide o globálny prístup ku kríze, sme skutočne zjednotení, a dúfam, že v Kodani a aj na samite G20 bude Európa vystupovať jednotne. Aby sme mohli vystupovať jednotne, musíme však zabezpečiť, že vnútorne neohrozíme naše úspechy, že vnútorný trh skutočne zostane vnútorným trhom bez vnútorného protekcionizmu a že posilníme jednotnú menu. Musíme sa poučiť a zvýšiť financovanie Európskej centrálnej banky, a zabezpečiť také financovanie, aby sme skutočne mohli konať s európskou dimenziou. Musíme tiež zabezpečiť, aby rozširovanie skutočne prebehlo a aby sme v tejto ťažkej dobe preukázali solidaritu s novými členskými štátmi. Na to slúži Európska únia. Súčasťou globálneho prístupu Európskej únie musí byť aj solidarita s menej rozvinutými krajinami.
Na záver poviem ešte pár slov k Lisabonskej zmluve. My, Parlament, musíme jasne určiť naše stanovisko. Musíme s určitosťou vedieť, čo sa stane bezprostredne po európskych voľbách. Na to je však potrebné, aby Parlament naozaj zaujal jednotné stanovisko a z tohto dôvodu vôbec nechápem názor predsedníctva, že v tomto Parlamente nepotrebujeme rozpravy k správam o stanoviskách. Žiadam prehodnotiť tento názor, aby sme s Radou mohli rokovať na základe stanoviska, ktoré tento Parlament zaujme.
Riitta Myller
(FI)Vážený pán predseda, najlepší spôsob, ako zlepšiť energetickú bezpečnosť v Európe, je zvýšiť energetickú účinnosť a využívanie obnoviteľných zdrojov energie. Všetky členské štáty musia investovať do týchto oblastí a musia tak urobiť ihneď, ináč nesplníme ciele svojho vlastného klimatického balíka.
Takýto druh investície je navyše mimoriadne vhodný v tejto dobe. Ako tu už bolo viackrát povedané, investíciou do energetickej účinnosti a do obnoviteľnej energie vytvoríme nové, udržateľné pracovné miesta a takýmto spôsobom vybudujeme aj základ pre hospodárstvo s nízkou spotrebou uhlíka.
Teraz musíme skutočne konať. Bohužiaľ, samit o tom nedokázal ľudí presvedčiť. V každom prípade musia mať všetky riešenia hospodárskej krízy za cieľ zabrániť, aby globálne otepľovanie dosiahlo kritický bod. Taký musí byť aj výsledok stretnutia krajín G20. Keď bude Európa v tejto oblasti zjednotená, prijmú tento cieľ aj Spojené štáty americké.
Olle Schmidt
(SV) Vážený pán predseda, Berlínsky múr padol pred takmer 20 rokmi. V súčasnej zložitej hospodárskej situácii môžeme opäť vidieť budovanie nového múru v Európe, tentoraz hospodárskeho múru. To nesmieme pripustiť.
Napriek tomu, že krajinám s ťažkosťami sa poskytli ďalšie prostriedky, úroveň zaangažovanosti predstaviteľov EÚ je rôzna. Je znepokojujúce, že Renault svoju výrobu sťahuje zo Slovinska do Francúzska. Nesmieme pripustiť, aby strašidlo protekcionizmu opäť páchalo škodu. Cena za opätovnú nejednotnosť Európy by bola príliš vysoká. História potrestá tých, ktorí nesplnili svoje povinnosti. Bolo preto dobré včera počuť jasný odkaz Gordona Browna, keď vyhlásil "neodídeme". To isté musí platiť aj pre pána prezidenta Sarkozyho.
Máme všetky dôvody uvítať návrh de Larosièrovej skupiny. Je to vyvážený návrh, ktorý znamená, že EÚ sa vyhne nadmernej regulácii, ale kontrola finančných trhov sa posilní. Európska centrálna banka bude mať ešte dôležitejšiu úlohu. Aj národné dozorné orgány dostanú lepšiu príležitosť na koordináciu a výmenu informácií. Politika musí byť primeraná aj v čase krízy. Našou reakciou v ťažkých časoch nesmú byť návrhy nariadení, ktoré skôr prekážajú ako pomáhajú.
Charles Tannock
Vážený pán predseda, vyhlásenie Rady o Východnom partnerstve je veľmi vítané. Ako spravodajca o východnej dimenzii európskej susedskej politiky podporujem bližšie vzťahy so šiestimi krajinami na východe. Ohlásená suma 600 miliónov EUR pre Východné partnerstvo je vynikajúca a vítam navrhované výdavky nástroja európskeho susedstva a partnerstva určené na zlepšenie energetickej bezpečnosti EÚ, ktoré sa dosiahne prostredníctvom lepších zásobníkov na ropu a plyn a vybudovaním nových ropovodov.
Rada tiež správne podporuje novovytvorené parlamentné zhromaždenie EURONEST, ktoré pomôže pri riešení zmrazených konfliktov, ako napríklad sporov v Náhornom Karabachu a Podnestersku. Východné partnerstvo sa však nesmie využiť na zničenie ambícií na členstvo v EÚ krajín, ktoré majú jednoznačne právo sa o takýto štatút uchádzať, a síce Ukrajina a Moldavsko.
Rada správne rozhodla aj o zdvojnásobení balíku pomoci pre krajiny východnej Európy mimo eurozóny, ktoré sú vo finančnej tiesni, z 25 miliárd EUR na 50 miliárd EUR. Toto opatrenie pomôže stabilizovať krajiny ako Maďarsko a Lotyšsko. Nesmieme však zabudnúť ani na Ukrajinu, ktorá trpí vážnou finančnou krízou. Kolaps bánk na Ukrajine by mohol mať katastrofické, nákazlivé následky v ostatných krajinách východnej Európy a aj v Taliansku a Rakúsku, ktorých banky sú pre ukrajinský trh najviac otvorené.
Na záver, hoci plne podporujem právo Turecka a Ruska na štatút pozorovateľov v zhromaždení EURONEST, ani jedna z týchto krajín by svoju pozíciu nemala využívať na svoje vlastné ciele zahraničnej politiky. Členovia zhromaždenia EURONEST sú zvrchovanými štátmi, ktoré majú právo rozhodovať o svojich euroatlantických ambíciách. Tvrdenie ruského ministra zahraničných vecí Sergeja Lavrova, že Východné partnerstvo je prostriedkom EÚ na zväčšenie svojej sféry vplyvu za svoje hranice, je absurdné. Takéto vyjadrenia patria k Machtpolitik ére studenej vojny a nie k modernej diplomacii. Ak sa niekto usiluje o sféru vplyvu, je to Rusko, čo potvrdila aj vojna z minulého leta proti Gruzínsku a príležitostná politická destabilizácia takých krajín ako Ukrajina a pobaltské štáty zo strany Kremľa.
Proinsias De Rossa
Vážený pán predseda, blahoželám vám k správnej výslovnosti môjho pomerne zložitého mena.
Konzervatívci v tomto Parlamente a v členských štátoch sú ako neposlušné deti. Mnoho rokov dupali nohami a dožadovali sa deregulácie bánk a tieňového bankovníctva, a teraz sú ochotní prehltnúť silnú reguláciu, ale iba ak budeme predstierať, že to bola po celý čas ich myšlienka. Stále sa však detinsky dožadujú deregulácie pracovísk, flexibility, čo znamená žiadnu ochranu, žiadnu bezpečnosť a škrtanie sociálnych služieb. Priatelia, to je recept na rozdúchanie nekontrolovateľného lesného požiaru.
Úradujúci predseda Topolánek si na porovnanie s Amerikou vybral Švédsko. Prečo nie Českú republiku? Prečo nie Írsko? Je to jednoduché: írska vláda ničí zdravotnícke služby, vzdelávanie, starostlivosť o dieťa a odbornú prípravu. Prehlbuje v Írsku pocit neistoty, vytvára ešte väčšiu nezamestnanosť, hoci by sa mala snažiť udržať ľudí pri práci, a nerobí nič, aby pomohla prežiť malým podnikom. Myslím si, že sa v Írsku musí vymeniť vláda a zmeniť sa musí aj prístup Európskej rady. 7. mája musíme mať pre všetky členské štáty samit o zamestnanosti.
Marco Cappato
(IT) Vážený pán predseda, dámy a páni, je iróniou osudu, že tohto štádia rozpravy sa nezúčastňuje úradujúci predseda Rady, ktorý by tu mal byť prítomný. Pán Topolánek tu ale nie je. Včera sme však mali rozpravu o stratégii a budúcnosti Európy vzhľadom na G20 s iným prezidentom, ktorý naopak musel požiadať o pozvanie, ktoré aj dostal, nie je jasné prečo, okrem zrejmého dôvodu úlohy, ktorú hrá jeho národný štát.
Prečo začínam týmito možno nepríjemnými poznámkami? Je to z dôvodu hospodárskej a finančnej krízy, ktorej teraz Európa čelí a ktorá je tiež krízou inštitucionálnou, čo sa jasne ukázalo na skutočnosti, že úradujúci predseda Rady musel pre svoje vnútorné politické problémy v polovici rozpravy odísť. To isté môžeme vidieť aj na hospodárskej kríze. Reakcia na ňu bola iba na vnútroštátnej úrovni, Európa nereagovala vôbec, dokonca ani svojím rozpočtom. Suma 400 miliárd EUR je veľmi pekná, ale vieme, že tieto peniaze pochádzajú takmer výhradne z vnútroštátnych rozpočtov. Pán prezident Barroso, nemyslím si, že ste v posledných rokoch toho urobili dosť, aby si vlády a národné štáty uvedomili, že existuje iná Európa, ktorá štáty nielen koordinuje, ale že Únia má aj politickú funkciu.
Keďže pán prezident Topolánek hovoril o rozšírení Východného partnerstva na Bielorusko, ukončím tým, že spomeniem meno Jana Paliaková, ktorú bieloruské úrady dohnali k samovražde, aby som zdôraznil, že tieto partnerstvá by sa mali viac zaujímať o právo, demokraciu a slobodu, a nielen o to, aby sa uzatvárali obchody s diktatúrami najhoršieho druhu.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Závery Rady zodpovedajú kríze, ktorou teraz členské štáty trpia.
Ako mimoriadne pozitívny výsledok musíme uvítať dohodu o energetických projektoch a širokopásmovom internete. Keď sa k týmto projektom zaradí aj plynovod Nabucco a prepojenia medzi členskými štátmi, ako napríklad medzi Rumunskom, Maďarskom a Bulharskom, môže to pomôcť vyhnúť sa takej kríze, ako bola v januári roku 2009.
Využívanie zdrojov energie z oblasti Kaspického mora a maximálne zužitkovanie strategickej polohy Čierneho mora sú nevyhnutnou podmienkou na zabezpečenie energetickej bezpečnosti Európskej únie. Stratégie vypracované v rámci Východného partnerstva musia celkom určite zahŕňať aj maximálne využitie týchto oblastí v prospech Európskej únie.
Prekvapilo ma, že odporúčania Rady Ecofin nevzali do úvahy opatrenia, ktoré prostredníctvom svojho vládneho programu oznámila nová rumunská vláda a ktoré začala uskutočňovať prijatím rozpočtu na rok 2009.
Dve z opatrení, ktoré rumunská vláda už zaviedla, sú decentralizácia s cieľom posilniť miestnu autonómiu a smerovanie prostriedkov do investícií do prioritných oblastí ako infraštruktúra alebo energetické odvetvie za účelom zachovania a vytvorenia pracovných miest. Okrem vyššie spomenutých sú prioritou aj iné opatrenia ako zníženie výdavkov pomocou prerozdelenia rozpočtu a spustenie reformy vzdelávacieho systému.
Realizácia návrhov obsiahnutých v programe hospodárskej obnovy Rady, najmä pokiaľ ide o urýchlenie pridelenia finančných prostriedkov v rámci európskych programov a schválenie štátnej pomoci predovšetkým v automobilovom priemysle, by určite zmiernila následky krízy na minimum nielen v Rumunsku, ale aj v mnohých iných členských štátoch Európskej únie.
Adrian Severin
Vážený pán predseda, kríza, ktorou sa teraz zaoberáme, nie je kríza v systéme, ale kríza systému; kríza hospodárskeho systému a demokracie. Zmenšil sa nielen finančný kredit, ale aj kredit sociálny. Na uliciach našich európskych miest už môžeme vidieť príznaky varujúce pred nedôverou a nepokojom na sociálnej úrovni, ktoré by mohli viesť k politickým a sociálnym prevratom.
Z tohto dôvodu je sociálny samit Európskej únie, ktorý povedie k európskej zmluve o zamestnanosti, nevyhnutný. Na sociálnom samite by sa medzi iným malo dohodnúť, že spoločnosti, ktoré prepúšťajú zamestnancov, by nemali vyplácať dividendy, že nadnárodné spoločnosti musia rokovať nielen s vnútroštátnymi odborovými zväzmi, ale aj s európskymi odborovými zväzmi, že obchodné zisky musia byť spojené so sociálnou solidaritou.
Túto globálnu krízu ešte zhoršuje kríza európskej integrácie. V niektorých členských štátoch je hospodárstvo materských spoločností, v iných členských štátoch je to hospodárstvo pobočiek. Prvé sú v eurozóne, druhé nie. Programy na podporu stabilizácie a integrácie druhej skupiny štátov sú nevyhnutné na prežitie tej prvej. Európska únia nemôže prežiť s novými demarkačnými líniami.
Zbigniew Zaleski
(PL) Vážený pán predseda, o samite môžeme hovoriť selektívne z pohľadu dvoch časových horizontov. Dlhší časový horizont zahŕňa strategické opatrenia, do ktorých ja zaraďujem otázku našich Východných partnerov vrátane Bieloruska. Myslím si, že je to opodstatnené a bude to dobré pre EÚ, pre našich Východných partnerov a aj pre budúce vzťahy s Ruskom. Finančná podpora je nevyhnutná a hoci to v čase krízy môže naraziť na kritiku, som presvedčený, že stojí za to investovať do východných projektov. Ak bude východná stratégia úspešná, EÚ sa na globálnej politickej scéne ukáže ako podstatný hráč. Nemyslím na EÚ ako na organizáciu, ale skôr na to, že výsledky spoločného konania budú hovoriť v prospech výhodnosti ďalšej európskej integrácie.
Druhý časový horizont je obmedzený na súčasnosť, teda na krízu, symptómami ktorej sú okrem iného straty zamestnania a finančná bezradnosť občanov. Neexistuje na to všeliek, ale všeobecná stratégia vlád a EÚ by svoju pozornosť mala venovať aj potrebám malých a stredne veľkých podnikov. V prvom rade z toho dôvodu, že pokým pracovníci v kríze stratia iba svoju prácu, podnikatelia v problémoch môžu stratiť svoju prácu, svojich pracovníkov a celý podnik. Majitelia malých podnikov sú najflexibilnejší, v súčasnej ťažkej situácii dopadnú asi najlepšie, a keďže predstavujú väčšinu hospodárskej sily Európy, môžu ovplyvniť celé hospodárstvo.
Pán Barroso, ak sa finančný kolaps zmení na psychologický, ocitneme sa uprostred skutočnej krízy. Pokiaľ budú mať ľudia motiváciu a vôľu niečo robiť, vždy je šanca, že veci sa začnú zlepšovať a v tejto oblasti predstavujú opatrenia EÚ veľmi významný prvok, za ktorý sme zodpovední. A v tom nám všetkým prajem veľa úspechov.
Edite Estrela
(PT) Reakcia samitu nebola dostatočne ambiciózna. Kde zostalo pevné odhodlanie skoncovať s daňovými rajmi a offshorovými finančnými centrami? Kde zostalo rozhodnutie pozdvihnúť morálnu úroveň platov riadiacich pracovníkov bánk? Pán predseda Barroso, je správne vyhlásiť, že za krízu by mali zaplatiť boháči, pretože oni ju aj zapríčinili.
Pokiaľ ide o samit o zamestnanosti, nemôže to byť minisamit, pretože zamestnanie nie je miniproblém; je to podstatný problém týkajúci sa jednotlivcov a rodín. To nie je spôsob, ako obnoviť dôveru ľudí.
Nakoniec, počula som niekoho povedať, že nepotrebuje socialistické návrhy. Je to arogantné vyhlásenie. Ak by obhajcovia neoliberálnej doktríny počúvali varovania socialistov, neocitli by sme sa teraz uprostred krízy. Nikdy sa nepoučia? Ak nepochopili závažnosť a hĺbku tejto krízy a ak nepochopili, čo ju spôsobilo, obávam sa najhoršieho. Obávam sa, že kríza bude trvať mnoho rokov, čo nie je to, čo by sme chceli.
Tunne Kelam
Vážený pán predseda, myslím si, že povzbudzujúci výsledok dosiahnutý Radou je, že 27 členských štátov teraz môže ísť na G20 so spoločným stanoviskom. Je to obrovský úspech a premiér Topolánek si zaslúži gratuláciu ku konštruktívnej úlohe predsedu Rady. Stotožňujem sa s jeho názorom, že odmietnutie EÚ ubrať sa jednoduchšou cestou masívnej pomoci a znárodňovania je úspechom Rady.
Nešťastná kríza českej vlády teraz Komisii a predsedovi Barrosovi ukladá ešte väčšiu zodpovednosť vyviesť Spoločenstvo z krízy a zabezpečiť súdržnosť a stabilitu. Komisia musí zároveň ponúknuť flexibilnejšie mechanizmy na včasné použitie dodatočných finančných prostriedkov, o ktorých Rada rozhodla. Realizačné postupy sú niekedy príliš ťažkopádne a zdĺhavé. Mimoriadne dôležité je prispôsobiť rámcové podmienky malým podnikom a inováciám. Teraz je najvyšší čas investovať viac do výskumu, vzdelávania a odbornej prípravy.
V hospodárskej depresii však nie je čas na morálnu depresiu. Ako zvyčajne poskytuje kríza príležitosť na reformy. Finančná kríza má v skutočnosti pôvod v kríze hodnôt, takže oživenie sa musí začať upevnením našich spoločných hodnôt počínajúc zosilneným záväzkom solidarity. A čo je najdôležitejšie, kríza nie je ospravedlnením protekcionizmu. Naopak, sme povinní konať spoločne s vedomím, že vzájomnou podporou a zaviazaním sa k reformám v duchu lisabonskej stratégie kríza Európu posilní.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Vážený pán predseda, Európskej komisii a Rade sa napriek protichodným silám podarilo udržať jednotu Európskej únie. Tento samit bol celkom úspešný: ubránil jednotný trh, postavil sa proti hroziacemu sa protekcionizmu a v neposlednom rade ponúkol novú pomoc členským štátom strednej a východnej Európy, ktoré bojujú s narastajúcimi ťažkosťami.
Chcel by som najprv poďakovať pánovi predsedovi Barrosovi, pretože finančná pomoc regiónu bola zdvojnásobená na sumu 50 miliárd EUR. Premiér Maďarska pred rokom navrhol a na tomto samite sa v podstate prijalo rozhodnutie vytvoriť systém kontroly finančných trhov a bánk.
Samit sa opäť zaoberal tým, že materské banky sú zodpovedné za svoje pobočky, ako vyzdvihol aj môj kolega Adrian Severin, a prijal sa aj dôležitý krok vpred v oblasti energetickej bezpečnosti.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Predovšetkým by som chcela vzdať hold a poďakovať premiérovi Mirkovi Topolánkovi; všetci veľmi dobre vieme, čo znamená byť v čele predsedníctva Európskej únie a čo znamená byť v čele predsedníctva Európskej únie, ktorá sa nachádza v globálnej finančnej kríze a hospodárskej recesii. Z tohto dôvodu Českej republike úprimne želám úspechy pri nových úlohách a vedení Európskej únie do polovice tohto roka.
Bruselská Európska rada: mnohí z nás dnes ako mantru opakujú čísla odrážajúce dohody dosiahnuté v Európskej rade. 5 miliárd EUR pre strategické energetické projekty a širokopásmový internet. 50 miliárd EUR pre členské štáty, ktoré nie sú v eurozóne, na platby a na vyváženie platobnej bilancie. 75 miliárd EUR pre Medzinárodný menový fond. 600 miliónov EUR pre Východné partnerstvo. Zo spomínaných 5 miliárd EUR pôjde 175 miliónov EUR na energetický most spájajúci Švédsko s Pobaltskými štátmi, ktoré boli doteraz ostrovom izolovaným od energetického trhu Európskej únie. Je to veľa alebo príliš málo? Je tento pohár napoly plný alebo poloprázdny? Za normálnych okolností by som výsledky a dohody dosiahnuté v Európskej rade považovala za prijateľné. Samozrejme, dúfali sme, že to bude ešte viac, dúfali sme, že sa dohodne lepší plán financovania hospodárskej obnovy Európy. Avšak vzhľadom na všetky prejavy a ukážky nacionalizmu a protekcionizmu si myslím, že dosiahnutá dohoda je nepochybne dobrým prejavom solidarity, a bola by som rada, ak by to bol východiskový bod a začiatok ďalšej práce.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Vážený pán predseda, vážený pán Barroso, iba zjednotená Európa, ktorá si ako prioritu určí svetový rast a zamestnanosť, bude môcť riadiť medzinárodné kroky na hospodársku obnovu, posilniť krízovú prevenciu a krízový manažment, zlepšiť reguláciu finančných systémov a podporiť najzraniteľnejšie krajiny v tejto prvej globálnej kríze.
G20 predstavuje väčšinu obyvateľstva (dvaja z troch ľudí) a 90 % svetovej hospodárskej činnosti. Zodpovednosťou tejto skupiny štátov je poskytnúť spoločnú účinnú a udržateľnú trojitú odpoveď, aby sa povzbudil dopyt a reálne hospodárstvo s následnými investíciami, aby sa znovu rozbehlo požičiavanie a aby sa podporila silná medzinárodná finančná regulácia a kontrola, ktorá zabezpečí transparentnosť, stabilitu a vhodné stimuly, ktoré eliminujú systémové riziká a ktoré sa postarajú o to, aby sme sa nevrátili späť na začiatok.
V 21. storočí potrebujeme nový hospodársky poriadok a globálny systém riadenia, ktoré napravia príčiny a nevyváženosti v jadre krízy a ktoré pomocou otvoreného hospodárstva založeného na solidarite podporia trvalo udržateľný rozvoj.
Péter Olajos
(HU) Vítam rozhodnutie Rady týkajúce sa stanoviska, ktoré sa prezentuje na samite G20. Teší ma, že naši politickí predstavitelia uznali, že opatrenia na prekonanie globálnej krízy a opatrenia na boj proti zmene klímy spolu úzko súvisia.
Podstatou rozvojového plánu Green New Deal (nová dohoda v oblasti životného prostredia), ktorý predložili premiér Gordon Brown a prezident Barack Obama, je spojiť hospodárske povzbudenie s environmentálnymi investíciami a s podporou vyššej energetickej účinnosti a technológií šetrných k životnému prostrediu.
Nestotožňujem sa však s názorom Rady, že pokrok pri realizácii európskeho programu hospodárskej podpory, ktorý bol prijatý minulý december, je dostačujúci. Bude to síce chvíľu trvať, kým pocítime pozitívne účinky na hospodárstvo, ale je isté, že veľkorysý rozpočtový balík vo výške viac ako 400 miliárd EUR, čo predstavuje 3,3 % HDP EÚ, vytvorí nové investície a pracovné miesta.
Program však iba veľmi málo prispel k premene EÚ na hospodárstvo s nízkymi emisiami oxidu uhličitého. Hoci dôrazne rozprávame o zlepšení energetickej účinnosti a úsporách energie, stále sa viac pozornosti a prostriedkov venuje dodávateľom energie, na diverzifikáciu trás dodávok a na podporu energetických záujmov EÚ voči tretím krajinám.
Energetickú infraštruktúru musíme bezpochyby rozvíjať, ale nie na úkor zníženia spotreby. Európska únia bude aj naďalej hrať vedúcu úlohu pri kodanskej dohode o globálnej klíme. Aby to tak mohlo byť, musíme sa však nutne dohodnúť na vytvorení globálneho trhu s oxidom uhličitým, na finančnej kompenzácii pre rozvojové krajiny, na technologickej podpore, na vytváraní kapacít a dohodnúť by sme sa konečne mali aj na zásadách rozloženia záťaže medzi jednotlivé členské štáty.
Dariusz Rosati
Vážený pán predseda, na úvod by som chcel poďakovať českému predsedníctvu za úspešný samit. Myslím si, že na samite sa prijalo mnoho dôležitých rozhodnutí, ale zároveň si myslím, že to nie je dosť a že musíme konať rýchlejšie.
Mám dojem, že keď o týždeň pôjdeme do Londýna na stretnutie štátov skupiny G20, budeme príliš integrovaní, aby sme vystupovali samostatne, ale príliš nejednotní, aby sme vystupovali spoločne. Vidím tri hlavné priority, na ktoré by sme sa mali sústrediť.
Prvou prioritou sú, samozrejme, pracovné miesta. Milióny ľudí v Európe majú strach o svoju prácu a skutočne nechápem postoj francúzskeho prezidenta proti samitu: plnohodnotný samit je presne to, čo v tomto okamihu potrebujeme.
Po druhé, som rád, že sa nám aspoň čiastočne podarilo potlačiť protekcionistické tendencie. Napriek tomu však stále existujú a myslím si, že kľúčom je solidarita.
Po tretie: základom je obnoviť dôveru v trhy. Nemyslím si ani, že na trhoch je príliš málo peňazí, myslím si, že ich tam je dostatok. Problém je premeniť tieto peniaze na skutočný dopyt a na to musíme obnoviť dôveru domácností a podnikov.
Mario Mauro
(IT) Vážený pán predseda, vážený pán Barroso, dámy a páni, problematika spojenia podporných a stimulačných opatrení s regulačnými opatreniami je jedným z hlavných bodov medzinárodného programu. Existujúce napätia, ktoré sú odrazom rôznych stratégií prijatých veľkými hospodárstvami na prekonanie krízy, sa azda na samite G20 do určitej miery vyriešia.
Nie je žiadne tajomstvo, že Washington sa v skutočnosti domáha ďalších spoločných záväzkov na prijatie vnútroštátnych opatrení na povzbudenie dopytu a obnovu hospodárstva, zatiaľ čo väčšina Komisie v Bruseli je presvedčená, že sa v tejto súvislosti podnikli už všetky vhodné a potrebné kroky a že teraz musíme už len čakať na výsledky opatrení proti recesii zavedenými vládami členských štátov.
Rovnako nie je žiadne tajomstvo, že si Európania myslia, že sa teraz prijatím prísnejších regulačných opatrení a účinnejšieho systému dohľadu nad bankovým a úverovým sektorom musíme sústrediť na obnovenie dôveryhodnosti, stability a spoľahlivosti finančných trhov, zatiaľ čo Washington uprednostňuje opatrnosť na základe myšlienky ráznej reformy regulačného rámca a kontrolných mechanizmov.
Budem úprimný, nemyslím si, že pomôže, keď budú tieto riešenia stáť proti sebe. Namiesto toho by sme sa mali snažiť o ich kombináciu a v tomto zmysle musí predovšetkým zvíťaziť európska vízia ako európska metóda, ktorej ručiteľom alebo dokonca hlásateľom je Komisia. Pán predseda Barroso, nepochybujem o tom, že ste ten správny muž, ktorý môže uskutočniť naše nádeje a vyviesť nás z priepasti.
Katrin Saks
(ET) V Rade sa dohodlo na viacerých dôležitých veciach. Projekty v oblasti energetiky a širokopásmového internetu a rozhodnutie zvýšiť pomocný fond pre východoeurópske krajiny sú dobrým znamením.
Pre mňa je však jeden znak toho, čo Európska rada dosiahla alebo nedosiahla, to, čo povedal náš premiér po návrate do Estónska, konkrétne, že Európa sa vracia k svojim základným hodnotám. Na mysli mal skutočnosť, že Európa začína strácať záujem o ďalšie balíky stimulov a objavujú sa známky návratu k politike konzervatívneho rozpočtu. Keďže je predstaviteľom ultraliberálnej strany, jeho názor neprekvapuje, ale odráža všeobecný problém, že vládni predstavitelia s určitým ideologickým zázemím nie sú pripravení podniknúť odvážne kroky, ktoré si vyžadujú víziu, a zaviesť opatrenia, ktoré by mohli byť v rozpore s ich ideologickým presvedčením.
Pár dní pred stretnutím Európskej rady sme od nositeľa Nobelovej ceny Paula Krugmana počuli, že balík stimulov Európskej únie možno nie je dostačujúci. Možno tento rok nebudeme potrebovať 400 miliárd EUR, ale 500 miliárd EUR a možno budeme potrebovať celkove 3 bilióny EUR. Preto potrebujeme jednotné konanie a aktívny prístup, a nie neviditeľnú ruku.
José Manuel García-Margallo y Marfil
(ES) Vážený pán predseda, vážený pán predseda Komisie, úvodom by som chcel vyjadriť znepokojenie nad tým, že samit o zamestnanosti, ktorý sa má konať v máji, nahradilo stretnutie trojky, akokoľvek otvorené už len bude. Som presvedčený, že toto rozhodnutie nás vráti do roku 1996, keď sa zamestnanecké politiky považovali výhradne za politiky členských štátov.
Po druhé, pokiaľ ide o menovú politiku, som aj s celou mojou skupinou zástancom radikálnej nezávislosti Európskej centrálnej banky, ale nezávislosť neznamená imunitu voči kritike.
K tomuto bodu by som rád povedal, že som chcel, aby bola Európska centrálna banka vzhľadom na účinok úrokových sadzieb na európsky vývoz odvážnejšia pri ich znižovaní a aby bola veľkorysejšia pri stanovovaní termínov na splatenie poskytnutých pôžičiek: Americká centrálna banka poskytuje trojročné pôžičky; pôžičky Európskej centrálnej banky sú však iba na šesť mesiacov.
Ešte jednu poznámku k menovej politike: dúfam, že záchranné plány pre finančné subjekty a možné plány na kúpu toxických alebo poškodených aktív sa nepremenia na konkurenčné výhody pre banky dostávajúce pomoc v neprospech bánk, ktoré sa správali opatrnejšie a pomoc nepotrebujú.
O finančných stimuloch sme dnes ráno mali obšírnu rozpravu. Je to dosť? Je to málo? Robia Spojené štáty viac ako my? Odhliadnuc od záveru tejto rozpravy, isté je, že sme svedkami najväčších fiškálnych stimulov, aké naša generácia zažila od roku 1929.
To nás núti koordinovať konanie na obidvoch brehoch Atlantiku a táto koordinácia sa musí týkať najmä dvoch oblastí: uzavretia rokovaní v Dauhe vyslať celému svetu signál proti protekcionizmu a po druhé, spoločného preskúmania svetovej nerovnováhy, ktorá je jadrom krízy.
Pokiaľ ide o pakt stability, všimol som si určité protirečenia v stanovisku Komisie. Dnešné dlhy sú zajtrajšími daňami a Komisia by mala zabezpečiť, aby vnútroštátne opatrenia boli v súlade s lisabonskou stratégiou a neohrozovali udržateľnosť financií. Aby sa tak stalo, musí veľmi pozorne sledovať plány na opätovné získanie správnej pozície krajín vrátane mojej vlastnej, keďže som Španiel, ktoré zblúdili do stavu nadmerného deficitu.
Vážený pán predseda, chcel by som vám poďakovať za vašu veľkorysosť s ohľadom na čas, ktorá u mňa, samozrejme, nezostala nepovšimnutá.
Predseda
Vážený kolega, sme proti peňažnej inflácii a sme aj proti inflácii rečníckeho času.
Pierre Pribetich
(FR) Vážený pán predseda, v 22-stranových záveroch Európskej rady sa iba jedna maličká veta venuje problému budúcnosti automobilového priemyslu, európskej priemyselnej politike. To má naozaj byť odpoveď na očakávania 12 miliónov pracovníkov v tomto odvetví a na znepokojenia 6 % pracujúceho obyvateľstva Európskej únie? Zodpovedá to tomu, čo je v stávke? Nie je tam žiadny návrh na európsky plán, žiadne vyhliadky pre automobilový priemysel a žiadna vôľa koordinovať vnútroštátne stratégie.
19. novembra 2008 som v mene delegácie francúzskych socialistov vystúpil v tomto Parlamente, aby som všetky zodpovedné európske zainteresované strany vyzval na odpoveď. Vyslovil som želanie vypracovať nový automobilový dohovor a štruktúrovanú, pohotovú a účinnú priemyselnú politiku založenú na solidarite pre krátkodobý, strednodobý a dlhodobý časový horizont, ktorá by umožnila koordinovanú reakciu členských štátov a Únie.
Štyri mesiace po spoločnom uznesení viacerých skupín opäť zdôrazňujeme budúcnosť automobilového priemyslu. Čo vám bráni reagovať, konať, riešiť túto otázku, kým nebude neskoro? Pán Topolánek, to nie je rétorická otázka, je to výzva konať.
Harlem Désir
(FR) Vážený pán predseda, je ťažké skryť sklamanie nad koncom tohto samitu.
Ak by sebauspokojenie a predstieranie boli nástrojmi hospodárskej obnovy, mohli by sme ho nazvať úspechom. Viem, že hospodárstvo je z veľkej časti o psychológii a že sa musíme usilovať o obnovenie dôvery, ale predsa len dosť šokuje vyhlásenie Rady, že verí strednodobým a dlhodobým vyhliadkam hospodárstva EÚ a že je odhodlaná urobiť všetko možné pre podporu zamestnanosti a rastu v čase, keď sa kríza vyostruje do bodu, kde sa všetky členské štáty topia v recesii a nezamestnanosť prudko rastie.
Odhodlaná urobiť čo? Program tejto Rady už prešiel cenzúrou na všetky návrhy, ktoré by sa mohli týkať zamestnanosti. Odložilo sa to na máj. Nakoniec sa počas tejto Rady májový samit o zamestnanosti zmenil na obyčajné stretnutie trojky. Zdá sa, že to bol prezident Sarkozy, komu sa podarilo presvedčiť ostatné členské štáty, že nie je potrebné vypracovať návrhy, ktoré by zamestnanosť určili ako prioritu aktivít EÚ. Vyžaduje si to zvažovať možnosť neúčasti, tzv. "opt-out", ktorý už predtým v súvislosti s celou oblasťou zamestnanosti v európskych zmluvách požadovali iné vlády, konzervatívna vláda Spojeného kráľovstva.
Takže dnes žiada pán Sarkozy "opt-out" v politike zamestnanosti. Znepokojujúce by bolo, ak by tento prístup zaujali všetky členské štáty. Príliš ma neprekvapuje, že vaša Komisia, pán Barroso, počas svojho funkčného obdobia určitou mierou zatlačila do ústrania európsky sociálny program, vytvorila "opt-out" v súvislosti so sociálnymi a zamestnaneckými prioritami Európskej únie a ustúpila, keď počúvla príkaz člena vašej väčšiny, konzervatívnej Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a európskych demokratov, ale myslím si, že je to naozaj nehanebné, a pokiaľ ide o koordináciu stratégií na obnovu a stratégií v oblasti zamestnanosti, doplatia na túto "Neeurópu" v konečnom dôsledku práve pracovníci.
Ilúziou je aj suma 400 miliárd EUR, ktorú ste vypočítali, pretože to nie je len súčet vnútroštátnych plánov obnovy, ale predovšetkým stratégií, ktoré dokonca ani nie sú vnútroštátnymi stratégiami na obnovu, ale sú to neslávne hospodárske stabilizátory, t. j. zvýšenie sociálnych výdavkov spojených s nárastom nezamestnanosti. Poskytli ste ďalších 5 miliárd EUR, ale bolo to pre vás veľmi ťažké.
Som preto presvedčený, že naopak, potrebujeme naozajstný plán obnovy ako ten, ktorý práve spustili Spojené štáty, ktoré vyčlenili viac ako 780 miliónov USD a ktoré koordinujú úsilie na podporu pracovníkov bojujúcich s krízou. Potrebujeme aj dopyt, čo je ďalší faktor, ktorý sa pri povzbudení rastu a obnovení dôvery a dynamiky nášho hospodárstva preukáže omnoho účinnejší ako sebauspokojenie.
Elmar Brok
(DE) Vážený pán predseda, vážený pán úradujúci predseda Rady, vážený pán predseda Komisie, uvidíte, že je lepšie, že som si sem presadol.
Po prvé, na rozdiel od pána Schulza by som chcel povedať, že české predsedníctvo pod vedením premiéra Topolánka bolo doteraz vynikajúce.
(potlesk)
Som hrdý na to, že to bolo a aj je prvé predsedníctvo krajiny bývalej Varšavskej zmluvy, a zaslúži si všetku možnú podporu, keďže symbolizuje jednotnosť Európy.
Druhý bod, ktorému by som sa chcel venovať, je, že sme teraz vzhľadom na Lisabonskú zmluvu v zložitej situácii. Chcel by som podporiť žiadosť, aby si premiér Topolánek a predstaviteľ opozície pán Paroubek spolu sadli a zodpovedne rokovali, pretože vnútorné politické problémy nesmú ovplyvňovať osud celej Európy.
Moju záverečnú poznámku adresujem pánovi Schulzovi: Gordon Brown stál v ceste regulácii finančných trhov a Gordon Brown a nemecký minister zamestnanosti Scholz z SPD stoja v ceste kompromisu v smernici o pracovnom čase v súlade s uznesením Európskeho parlamentu. Pán Schulz by sa nám nemal snažiť nahovoriť, že on jediný obhajuje sociálnu Európu. Presný opak je pravdou.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hospodárska kríza si u európskych podnikov a občanov vyberá veľkú daň. Hospodárstva členských štátov vykazujú značný úpadok, malé a stredné podniky krachujú a zamestnanci prichádzajú o svoju prácu.
Spolu s inými kolegami som pánovi predsedovi Barrosovi odovzdala list o situácii zamestnancov v hutníckom priemysle v Rumunsku a Francúzsku, ktorí sa stávajú technicky nezamestnanými a dostávajú 70 % svojho platu. Požiadali sme o prehodnotenie podmienok prístupu k prostriedkom Európskeho sociálneho fondu a Európskeho fondu pre prispôsobenie sa globalizácii s cieľom podporiť väčší počet zamestnancov, ktorých vážne zasiahla hospodárska kríza a strata zamestnania.
Európska únia potrebuje hospodársky rozvoj a európski občania potrebujú prácu a slušný plat. Z plánu hospodárskej obnovy Európy predstavenom v novembri roku 2008 zostali iba slová. Bohužiaľ, energetická účinnosť, ktorá by mohla vytvoriť pracovné miesta, sa v januárovom nariadení nevyskytuje.
Paul Rübig
(DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, aj ja by som chcel zagratulovať českému predsedníctvu. Včerajšia dohoda o roamingu je fantastická, je v prospech občanov Európy.
Podľa nášho názoru české predsedníctvo mimoriadne dobre vyriešilo balík o energetike a plyne a aj mnoho iných bodov. Aj pre motiváciu Európanov platí chváliť najmä v čase krízy tých, ktorí vynakladajú nadľudskú námahu. Preto by sme pri predkladaní ďalších návrhov progresívneho odpisovania mali podporiť aj komisára Kovácsa. Ak predpokladáme, že sa do roku 2030 na vybudovanie nových elektrární investuje viac ako tisíc miliárd eur, musíme začať dnes. Povzbudilo by to vznik pracovných miest a rast.
Alojz Peterle
(SL) Úvodom by som chcel úprimne pochváliť úradujúceho predsedu Rady za úspech, ktorý české predsedníctvo dosiahlo v mimoriadne zložitých podmienkach.
Počuli sme dnes viacero drsných slov, ale som presvedčený, že občanov Európskej únie až tak nezaujíma, ako veľmi doľava alebo doprava sa uberieme, ale do akej miery budeme konať v európskom duchu, t. j. čo môžeme dosiahnuť účinnou spoluprácou.
Máme pred sebou dve úlohy, konkrétne: prejaviť sociálne cítenie a solidaritu s najviac postihnutými a zároveň investovať do prostriedkov, ktoré nám najlepšie pomôžu dostať sa z krízy. Kríza by sa ako katalyzátor pre reštrukturalizáciu hospodárstva mala využiť nielen v automobilovom priemysle. Hospodárska kríza ukázala, že nutne potrebujeme lepšiu koordináciu hospodárskej politiky a silnejšie inštitúcie Spoločenstva, tak ako to plánuje Lisabonská zmluva.
V tomto duchu vítam konštruktívne návrhy v správe pána de Larosièra týkajúce sa finančných inštitúcií.
Christian Rovsing
(DA) Vážený pán predseda, chcel by som povedať pár slov k veľkým dotáciám vyplácaným podnikom, ktoré možno neprežijú. Nemá zmysel vyžadovať od pracovníkov, aby zostali v podniku alebo aby sa ich platy platili z verejných prostriedkov, ak tento podnik neskôr skončí. Mali by mať možnosť ďalej sa školiť, alebo sa školiť v inej oblasti, prípadne prejsť do podnikov, ktoré majú šancu prežiť. Myslím si, že pokiaľ ide o automobilový priemysel, prikladáme veľmi malú dôležitosť vývoju úplne nových typov áut, áut poháňaných vodíkom, palivovými bunkami a áut s elektrickým pohonom. Myslím si, že veľká časť pracovnej sily by mala prejsť do takých oblastí, kde bude mať prácu aj o 10 rokov.
Alexandr Vondra
úradujúci predseda Rady. - Vážený pán predseda, dovoľte mi urobiť stručný súhrn z perspektívy Rady a českého predsedníctva.
úradujúci predseda Rady.- (CS) Myslím si, že teraz sme v akomsi pomyselnom polčase českého predsedníctva a chcem poďakovať tým z vás, ktorí ocenili našu prácu, a nebolo vás málo. Samozrejme, úcta za vytrvalú prácu sedem dní v týždni 20 hodín denne a za to, čo sme minulý týždeň na zasadnutí Európskej rady dosiahli, poteší. Rozhodnutia, ktoré sme tam prijali, sú zásadné a dôležité. Tým z vás, ktorí majú určité pochybnosti a otázky, by som chcel povedať jedno. Nechajte týmto opatreniam a rozhodnutiam čas, aby sa osvedčili v praxi, pretože ja som presvedčený, že majú svoju silu, majú svoju pôsobnosť a zúročia sa pri prekonávaní tejto najväčšej hospodárskej krízy, aká Európsku úniu postihla.
Konkrétne rozhodnutia týkajúce sa 5 miliárd EUR na energetické projekty a širokopásmový internet sú dôležité. Dôležité sú v kontexte plynovej krízy, pretože tu ukazujeme, že Európska únia je schopná rýchlo konať a reagovať na potreby mnohých európskych krajín. Veľmi dôležité je tiež rozhodnutie týkajúce sa 25 miliárd EUR na zvýšenie stropu na pomoc krajinám EÚ, ktoré majú problémy. Rozhodnutie o 75 miliardách EUR, s ktorým ideme na stretnutie G20 do Londýna, je jasným signálom, že Európska únia je pripravená prevziať svoj diel zodpovednosti pri reforme globálnych finančných inštitúcií. Chcem zdôrazniť ešte jednu vec mimo rámca zasadnutia Európskej rady, na ktorú niektorí z vás poukázali, a to, že v posledných týždňoch prebiehala intenzívna práca na niekoľkých legislatívnych návrhoch. Nestalo sa tak náhodou. Zhodu na zásadných reformných návrhoch sa podarilo dosiahnuť v trialógoch vďaka vytrvalej práci Rady pod vedením českého predsedníctva. Energetický balík o vnútornom energetickom trhu s plynom a elektrinou, letecký balík o revízii jednotného európskeho neba, cestný balík, ktorý modernizuje prístup na trh cestnej dopravy vrátane citlivého problému kabotáže, regulácia roamingu a konečne aj pesticídový balík patria medzi konkrétne výsledky práce za posledné dva až tri mesiace. Chcem tu poďakovať aj Európskemu parlamentu, pretože je to spoločná práca medzi nami, Komisiou a Európskym parlamentom.
Iný príklad: 10 rokov sa bez akýchkoľvek výsledkov rokovalo o zníženej sadzbe DPH pre niektoré sektory s vysoko náročnou manuálnou prácou alebo s vysokým podielom manuálnej práce. Až pod vedením českého ministra financií v Ecofine sa podarilo dosiahnuť dohodu, ktorá bola potvrdená na zasadnutí Európskej rady. Mnohí z vás sa pýtajú, ako budeme pristupovať k problému nezamestnanosti. Znovu by som chcel zdôrazniť to, čo tu už náš premiér hovoril: platí dohoda medzi predsedníctvom a Európskou komisiou a 7. mája sa bude konať samit práce vo formáte dohodnutom na zasadnutí Európskej rady. Samit navrhne konkrétne opatrenia pre júnové zasadnutie Európskej rady. To znamená, že o tom budeme ďalej rokovať.
Mnoho vašich pripomienok sa týkalo problému otvorenosti EÚ. Chcem zdôrazniť, že pod naším predsedníctvom sa pri príležitosti piateho výročia veľkého rozšírenia Európskej únie konala v spolupráci s Európskou komisiou v Prahe konferencia "Po piatich rokoch". Konferencia jasne dokázala na konkrétnych číslach, ktoré pripravili ekonomickí odborníci, že rozšírenie bolo možno najúspešnejším projektom v modernej histórii Európskej únie a týchto päť rokov jasne ukázalo, že to bol prínos pre nové a aj staré členské štáty.
Východné partnerstvo: zhodli sme sa na vyhlásení, že ustanovujúci samit sa bude konať 7. mája a pracujeme s jeho budúcimi členmi, ako je Ukrajina, aby to bol pre EÚ naozajstný úspech. Na záver, ďalším príkladom úspešnej práce je pondelková konferencia na tému plynovej infraštruktúry, ktorá sa v Bruseli konala zásluhou Európskej komisie a ktorá dospela k vyhláseniu o modernizácii plynovej infraštruktúry na Ukrajine, aby sa v budúcnosti predišlo podobným krízam, aká bola v januári tohto roku.
Tých z vás, ktorí majú akékoľvek pochybnosti, chcem uistiť. Áno, máme vnútorné problémy a dobre vieme, kto hlasovanie o nedôvere inicioval. Bol to Jiří Paroubek, predstaviteľ českých sociálnych demokratov. My sme však zodpovedná vláda, poradíme si s touto situáciou a nie je žiadny dôvod na obavy. České predsedníctvo môže v polčase určite skonštatovať, že druhá polovica bude rovnako dobrá a zodpovedná ako tá prvá, a na konci budeme bezpochyby sláviť rovnaké úspechy, ako ste tu dnes spomínali v súvislosti s hodnotením práce za január, február a marec. Týmto by som vás chcel uistiť, že to berieme vážne a zodpovedne a že neexistuje absolútne žiadny dôvod na obavy.
Predseda
Vážený pán Vondra, mnoho kolegov poďakovalo českému predsedníctvu za jeho prínos. Ja som tak urobil na začiatku v prítomnosti pána premiéra Topolánka. Rád by som poďakoval za váš veľmi zaangažovaný osobný prínos. Chceli by sme vás podporiť, aby ste pokračovali tak, ako ste práve povedali, aby české predsedníctvo bolo vo svojej druhej polovici také úspešné, ako bolo v tej prvej. Veľa šťastia pri pokračovaní vo vašej práci.
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Vážený pán predseda, dovoľte mi opäť vyzdvihnúť výbornú spoluprácu, ktorú sme mali s českým predsedníctvom. České predsedníctvo sa pre dobro Európy veľmi snaží za zložitých podmienok a myslím si, že si zaslúži našu plnú podporu.
Dovoľte mi krátky súhrn. Vždy, keď robím nejaký súhrn, vidím davy prichádzajúce počúvať.
(smiech)
Vítam širokú podporu výsledkov Európskej rady. Nevládne tu jednomyseľnosť, ale myslím si, že môžem povedať, že sa všeobecne uznalo, že to bol dôležitý súbor záverov, a povzbudilo ma, v mojich očiach spoločné odhodlanie Parlamentu, Rady a Komisie spojiť sily na vytiahnutie Európy z krízy.
Môžeme byť hrdí na naše rozhodnutia, ale nemali by sme sa s tým uspokojiť. Musí sa urobiť viac a mali by sme sa sústrediť, ale ak ukážeme sebadôveru, pôjdeme vpred a naše úsilie bude úspešné.
Dôvera musí byť kľúčovým slovom: dôvera v našu schopnosť splniť, čo sľúbime, dôvera v činy a realizáciu, a ako som predtým povedal, realizácia, nie gestikulácia. Úprimne povedané, nemyslím si, že dôvera sa zlepší, ak budeme každý mesiac alebo každý týždeň ohlasovať nový plán. Dôvera sa zlepší, ak sa sústredíme na realizáciu toho, na čom sa spoločne dohodneme a tiež na účinnú koordináciu týchto snáh.
Potrebujeme dôveru v našu schopnosť presadiť program regulačných opatrení: bez regulačného rámca nevybudujeme dôveru v to, že zmeny budú mať trvalý účinok.
Potrebujeme dôveru v opodstatnenosť a spoľahlivosť eurozóny a v našu schopnosť mobilizovať potrebnú podporu pre každý členský štát v eurozóne alebo mimo nej, ktorý ju potrebuje.
Potrebujeme tiež dôveru v naše spoločné odhodlanie udržať náš špecifický druh sociálneho trhového hospodárstva a v náš dlhodobý program pre hospodárstvo s nízkou produkciou CO2. Naozaj si myslím, že prostredníctvom sebazničujúcich rečí a určitého komplexu menejcennosti voči Spojeným štátom americkým úspech nedosiahneme.
Dnes vlastne vidím, že Američania sa približujú k postojom, ktoré boli tradične európske. Američania sa približujú k nášmu postoju v boji proti zmene klímy a to vítame. Američania sa približujú k potrebe posilniť systém sociálneho zabezpečenia.
Z tohto dôvodu si naozaj nemyslím, že diskusia, ktorú niekedy počúvam, o tom, že Američania a Európania pristupujú ku kríze veľmi rozdielne, môže byť prospešná. Naopak, teraz môžeme vidieť zbližovanie medzi Európou a Spojenými štátmi, a azda aj inými krajinami, pretože nejde len o nás a Američanov, a preto verím v pozitívny výsledok samitu G20.
Myslím si, že je dôležité veriť tomu, že iba my, a nie druhí, môžeme vyriešiť situáciu. Je dôležité mať dôveru v európske nástroje. Rozšírená Európa s naším koordinovaným postupom v boji s touto recesiou bude v stave reagovať na najdôležitejšie obavy našich občanov vrátane, samozrejme, tej, ktorá je pre mňa najdôležitejšia, a tou je rastúca nezamestnanosť.
Preto si na záver myslím, že by sme mali stavať na tom, na čom sme sa už dohodli, a mali by sme sa teraz sústrediť na realizáciu so silnou koordináciou a pevným odhodlaním dosiahnuť konkrétne výsledky.
(potlesk)
Predseda
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Călin Cătălin Chiriţă
Chcel by som vyjadriť svoju podporu rozhodnutiam prijatým na nedávnom samite Európskej únie, ktorý sa konal v Bruseli. Vítam najmä potrebné rozhodnutie zvýšiť núdzový fond z 25 miliárd EUR na 50 miliárd EUR. Tento fond bol vytvorený osobitne pre členské štáty v strednej Európe, ktoré čelia kríze platobnej bilancie.
Na základe opatrení prijatých na ochranu štátov v eurozóne proti globálnej kríze poskytuje toto rozhodnutie konkrétny dôkaz solidarity a schopnosti EÚ pomáhať štátom mimo eurozóny prekonať hospodársku krízu. Po Maďarsku a Lotyšsku sa Rumunsko stalo tretím členským štátom EÚ, ktorá potrebovala pomoc núdzového fondu, keďže ho postihla značná nerovnováha bežného účtu a neschopnosť získať od zahraničných veriteľov nové úvery.
Inštitúcie EÚ majú povinnosť naplniť očakávania európskych občanov, ktorých kríza tvrdo postihla. Iba európska solidarita, transatlantická spolupráca a účinné opatrenia môžu pomôcť prekonať globálnu krízu.
Genowefa Grabowska  
písomne. - (PL) Moja krajina Poľsko sa osobitne zaujíma o dobré riadenie nového programu Východného partnerstva EÚ. Týka sa našich susedov a zahŕňa našich najbližších susedov, ako sú Bielorusko, Ukrajina a Moldavsko, a aj vzdialenejších, ako napríklad Arménsko, Azerbajdžan a Gruzínsko.
Myslím si, že program posilní vonkajšiu politiku EÚ, povedie k naozajstnej hospodárskej integrácii medzi EÚ a jej východnými partnermi a zabezpečí spoluprácu založenú nielen na princípoch trhového hospodárstva, ale aj na rešpektovaní spoločných hodnôt, ako sú demokracia, právny poriadok a dodržiavanie ľudských práv. Napokon, máme určité spoločné ciele: vytvoriť zóny voľného obchodu, podporovať mobilitu občanov partnerských krajín, zlepšiť administratívu a spolupracovať na energetickej bezpečnosti a najmä na dlhodobom zásobovaní a tranzite energií.
Preto máme na strane EÚ jasnú predstavu o partnerstve. Teraz čakáme na odpoveď šiestich krajín, ktoré majú o program priamy záujem. Chcela by som vyjadriť nádej, že 7. mája tohto roku Rada oficiálne spustí tento projekt, ktorý je pre EÚ a jej občanov rovnako dôležitý ako pre všetky zúčastnené krajiny.
András Gyürk  
písomne. - (HU) Skutočnosť, že Európska únia vyhradila 3,5 miliardy EUR z balíka hospodárskych stimulov na kľúčové energetické investície, je vítaný vývoj. Považujem to za dôležitý krok smerom k spoločnej energetickej politike. Konečný zoznam financovaných projektov ukazuje, že Európska komisia a členské štáty po plynovej kríze v januári konečne pochopili výhody prepojenia sietí. Posilnenie prepojení je dôležité predovšetkým preto, že členským štátom umožňuje navzájom si rýchlo pomáhať v prípade výpadku dodávok.
Chcel by som zároveň upozorniť na skutočnosť, že v konečnom zozname investícií, ktoré budú financované, sú protirečenia. V prvom rade sa nezrovnalosť vyskytla pri zásade regionálnej rovnováhy. Pretože práve členské štáty, ktorých plynová kríza v januári postihla najviac, dostanú menej finančných prostriedkov. Po druhé, v pomere k celkovému balíku stimulov sa relatívne málo prostriedkov venuje na posilnenie alternatívnych trás zásobovania. Myslím si, že rozpravy o projekte Nabucco boli nemiestne. Predmetný plynovod by posilnil energetickú bezpečnosť celej Európskej únie a preto je jeho vybudovanie v spoločnom záujme. V neposlednom rade, investície týkajúce sa energetickej účinnosti sa nenachádzajú na zozname financovaných investícií. EÚ tak odbočila od pôvodného cieľa samotného balíka, a to tvorby pracovných miest.
Z vyššie uvedených dôvodov musí pozícia Európskeho parlamentu prikladať vyššiu dôležitosť zásade regionálnej rovnováhy, investíciám do alternatívnych trás zásobovania a energetickej účinnosti.
Rareş-Lucian Niculescu  
Rozhodnutie Európskej rady financovať projekt Nabucco a určiť ho za prioritný energetický projekt sú primerané a včasné riešenia tohto problému.
Pred stretnutím Rady sme predložili návrh uznesenia, aby sme upozornili na nebezpečenstvo, ktoré predstavuje zníženie financovania pre Nabucco. Musíme si byť vedomí toho, že projekt plynovodu Nabucco má pre bezpečnosť zásobovania Európy plynom strategickú dôležitosť, pretože je to jediný projekt, ktorý zabezpečí diverzifikáciu dodávateľov a distribučných trás.
Esko Seppänen  
Rozhodnutia samitu EÚ sa týkali aj zmeny povahy mimoriadneho samitu o sociálnom dialógu, ktorý sa bude konať na jar, takže namiesto zástupcov všetkých členských štátov bude predstaviteľov EÚ zastupovať iba predsednícka trojka. Myslím si, že toto rozhodnutie svedčí o apatii k budúcnosti sociálnej Európy spôsobom, ktorý je neprijateľný pre organizácie pracovného trhu, ktoré sa na stretnutie pripravovali. Zostáva dúfať, že stretnutia sa zúčastní čo najväčší počet hláv štátov alebo vlád.
Georgios Toussas  
písomne. - (EL) Rozprava v Európskom parlamente potvrdzuje, že politické sily kapitálu a európskej jednosmerky podporujú rýchlejšiu kapitalistickú reštrukturalizáciu, flexibilnejšie pracovné zmluvy v rámci Lisabonskej stratégie a dokončenie vnútorného trhu. Podporujú strategickú voľbu kapitálu a EÚ, aby sa bremeno krízy prenieslo na plecia pracujúcich.
Maastrichtská zmluva a Pakt stability sú odrazovým mostíkom pre totálny útok na pracovné práva a na príjem robotníckych rodín pod zámienkou znižovania schodkov. Nedávne rozhodnutia Komisie o trvalom znižovaní výdavkov budú mať bolestivé dôsledky na verejné zdravie a starostlivosť, ako aj na práva pracujúcich na poistenie a dôchodky, čo v spojitosti s požiadavkou na vyššie dane drasticky zníži životnú úroveň ľudu.
Cieľom navrhovanej cesty z krízy smerom k ekologickému hospodárstvu, a to konkrétne k energetike, širokopásmovým sieťam a inováciám, je vtiahnuť veľké podniky do nových ziskových odvetví, a nie chrániť životné prostredie a uspokojovať potreby obyčajných ľudí.
Pracujúci by nemali prijímať žiadnu obeť za zisky plutokracie a mali by prejsť do protiútoku a zorganizovať odboj, odsúdiť strany, ktoré podporujú Maastricht a európsku jednosmerku, a neposlušnosťou vyslať posolstvo pre EÚ tak, že v júnových európskych voľbách podporia Grécku komunistickú stranu.
Jean-Marie Le Pen
- (FR) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, náš kolega, predseda Socialistickej skupiny v Európskom parlamente pán Schulz, plánuje dať zmeniť rokovací poriadok tohto Parlamentu pod zámienkou, že v budúcom Parlamente by som bol najstarším poslancom. Avšak na podporu tohto...
(Predsedajúca prerušila rečníka.)
Predsedajúca
Toto nie je procedurálna námietka.
Jean-Marie Le Pen
- (FR) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, pán Schulz mal pri tejto príležitosti niekoľko hanlivých vyjadrení a obvinil ma z trestného činu rúhania. Chcel by som uviesť, že tento argument je nepodložený a že som povedal iba to, že plynové komory boli len detailom v dejinách svetovej vojny, čo je fakt.
(zmiešané reakcie)
Pri tejto príležitosti by som podotkol, pani predsedajúca, že ako odškodné som musel zaplatiť pokutu 200 000 EUR, čo len svedčí o stave slobody presvedčenia a slobody prejavu v Európe a vo Francúzsku. Váš krik neprekryje vašu zodpovednosť v kríze, v kríze euro-internacionalizmu, ktorý navrhujete. Preto ma nechajte hovoriť, prosím.
Vážená pani predsedajúca, chcel by som požiadať predsedu Socialistickej skupiny v Európskom parlamente, aby sa mi láskavo ospravedlnil za falošné obvinenie.
Martin Schulz
- (DE) Vážená pani predsedajúca, je to úplne jasné. Každý, kto nechce, aby tento človek predsedal slávnostnej otváracej schôdzi Európskeho parlamentu, by mal podporiť môj návrh na zmenu rokovacieho poriadku.
(potlesk)
