Projekt digitalizácie svetového knižného dedičstva Google (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je rozprava o otázke na ústne zodpovedanie o projekte digitalizácie svetového knižného dedičstva spoločnosťou Google, ktorú Komisii položil Klaus-Heiner Lehne v mene Výboru pre právne veci - B7-0224/2009).
Angelika Niebler
Vážená pani predsedajúca, pani úradujúca predsedníčka Rady, pán komisár, dámy a páni, všetci iste poznáte internetový vyhľadávač Google. Pravdepodobne viete aj o novom projekte vyhľadávania kníh spoločnosti Google, o ktorom tu každý už niekoľko ostatných mesiacov diskutuje. Cieľom projektu je skenovať knihy z knižníc a sprístupniť ich na internete, aby čitatelia mali rýchly a jednoduchý prístup k veľkému počtu diel.
Z pohľadu čitateľov a používateľov internetu je to skvelá myšlienka. Čo to však znamená pre autorov, tvorivých ľudí, umelcov a vydavateľov? Aká bude ich úloha pri uverejňovaní svojich prác na internete? Týmito otázkami sa musíme dôkladne zaoberať v priebehu nasledujúcich niekoľkých mesiacov. Možno už viete, že vydavatelia a autori v Spojených štátoch iniciovali právne kroky proti spoločnosti Google v súvislosti so skenovaním a uverejňovaním diel na internete. Podľa mojich informácií sa podarilo právny spor urovnať a obe strany sa mimosúdne dohodli. Stále však zostávajú nezodpovedané otázky, ktoré sa netýkajú len situácie súvisiacej so spoločnosťou Google, pretože je isté, že v budúcnosti dôjde k podobným prípadom. Týmto otázkam sa musíme čo najskôr venovať.
Musí sa autorské právo v období digitálneho veku upraviť? Musíme meniť existujúce štruktúry? V tejto súvislosti mám na mysli najmä úlohu organizácií kolektívnej správy autorských práv, o ktorej sme v Parlamente často diskutovali. Vytvárajú sa na internete nové monopoly? Ako na to máme reagovať? Ako to zmení štruktúry v našich krajinách, napríklad vzhľadom na kníhkupectvá v regiónoch? Aké záujmy tu proti sebe stoja a ako môžeme medzi nimi nájsť prijateľnú rovnováhu?
Autori a vydavatelia chcú za svoju prácu dostať finančnú odmenu. To, samozrejme, platí aj vtedy, keď sa ich diela uverejňujú na internete. Knižnice chcú svoje archívy umiestniť na internet bez toho, aby najprv museli podpisovať licenčné dohody s každým držiteľom autorských práv. Záujmy spotrebiteľov sú zrejmé. Veľmi radi by mali rýchly a jednoduchý prístup k obsahu na internete. Ešte sme nedospeli do bodu, keď budeme schopní diskutovať o možných riešeniach, musíme si však položiť množstvo otázok a to je účel písomnej otázky predloženej Komisii Výborom pre právne veci.
Musíme robiť pri riešení otázok autorských práv rozdiely napríklad v súvislosti s obsahom? Ak áno, aké rozdiely to majú byť? Zdá sa, že sa Komisia uberá týmto smerom, keďže sa v prvom rade sústredí na situáciu knižničných fondov. Ak by v budúcnosti došlo k hromadnej digitalizácii, je náš existujúci licenčný systém dostatočný na to, aby tento problém vyriešil? Ako možno v dobe internetu zjednodušiť udeľovanie súhlasu v oblasti autorských práv? Ako viete, autorské právo je v prvom rade vnútroštátnym právom a v tejto súvislosti si musíme znovu položiť otázku: je to stále aktuálny prístup? Ako máme v budúcnosti postupovať v súvislosti s osirotenými dielami, inak povedané s knihami, ktorých držiteľa autorských práv nemožno určiť ani nájsť? Mali by sme rozlišovať medzi literárnymi dielami a vedeckými či akademickými prácami? Napríklad autori románov si vydávaním svojich kníh zarábajú na živobytie, keď však vedci zverejnia svoje práce na internete, v prvom rade im ide o to, aby získali uznanie v oblasti svojho výskumu, a nie sú takí závislí od peňazí, ktoré ich dielo zarába. Je množstvo otázok, ktoré si musíme položiť, a teší ma, že ich môžem s vami prediskutovať.
Rada by som sa ešte zaoberala posledným dôležitým bodom a tým je opäť problematika organizácií kolektívnej správy práv. Pozrite sa, aké jednoduché je dnes stiahnuť si hudbu z internetu. Jednoducho idete na stránku iTunes a kúpite si pesničky za 20, 30, 40 alebo 50 centov. Čo z toho vyplýva pre organizácie kolektívnej správy práv? Stále ich potrebujeme? Veľmi by ma potešilo, keby nám mohla Komisia ešte raz podať informáciu o súčasnej situácii.
V Parlamente Komisiu už roky žiadame, aby sa zaoberala organizáciami kolektívnej správy práv. Voľne by sme mohli povedať, že ide o monopolné organizácie, ktoré sa tu za desaťročia vytvorili. Rada by som vedela, čo Komisia zamýšľa. Na záver chcem poznamenať, že ak sa na platforme ako Google všetko voľne sprístupní, na internete sa vytvorí monopol. Musíme zvážiť, ako si v tejto situácii poradiť a zaistiť, aby sme neskončili s jediným dodávateľom, ktorý bude rozhodovať o podmienkach, za akých sprístupní obsah na internete. Teším sa na rozpravu s vami počas nasledujúcich niekoľkých týždňov a mesiacov a som zvedavá na reakciu Komisie na prvú otázku Výboru pre právne veci.
Siim Kallas
podpredseda Komisie. - Vážená pani predsedajúca, chcem poďakovať Výboru pre právne veci za predloženie týchto otázok. Predložili ste tak veľa významných a základných otázok, ktoré musíme v nadchádzajúcich mesiacoch určite prediskutovať. Táto problematika je nepochybne náročná, zaujímavá, vzrušujúca a veľmi orientovaná na budúcnosť. Predovšetkým vám poskytnem prehľad situácie v prípade tejto konkrétnej otázky.
Začnem projektom vyhľadávania kníh spoločnosti Google. V podstate je to iniciatíva zameraná na poskytnutie nástroja na nájdenie, prehľadávanie a kúpu kníh pre široké spektrum používateľov. Pre držiteľov práv to môže predstavovať ďalší obchodný kanál, a teda aj ďalší zdroj príjmov. Dovoľte mi doplniť, že v Európe sa projekt vyhľadávania kníh spoločnosti Google uskutočňuje v spolupráci s knižnicami a týka sa len kníh vo verejnom vlastníctve. Knihy chránené autorskými právami sú do projektu zaradené prostredníctvom partnerského programu Google určeného vydavateľom, ktorí sú ochotní uzavrieť so spoločnosťou Google dohody.
Urovnanie sporu v prípade projektu vyhľadávania kníh spoločnosti Google sa týka knižného projektu Google v Spojených štátoch a jeho cieľom je ukončenie súdnych sporov, ktoré tam prebiehajú už viac ako štyri roky. Ak bude schválené, držiteľom práv poskytne ďalší zdroj príjmov, a čo je najdôležitejšie, používateľom v Spojených štátoch umožní internetové vyhľadávanie a prístup k doteraz nedostupným dielam, ktoré sa prestali vydávať, či k osiroteným dielam. Okrem toho finančné stimuly možno spôsobia, že držitelia práv na osirotené diela vystúpia z tieňa.
Pokiaľ ide o projekt vyhľadávania kníh spoločnosti Google, Komisia vníma iniciatívu spoločnosti Google ako ukážku vývinu nových podnikateľských modelov, ktoré poskytnú takmer okamžitý prístup k obrovskému množstvu diel stále rastúcemu počtu spotrebiteľov. Pretože Európska komisia podporuje digitalizáciu kníh v európskych knižniciach a inde a pretože digitalizácia kníh je úlohou herkulovských rozmerov, ktorá sa nezaobíde bez podpory súkromného sektora, Komisia podporuje iniciatívy, akou je aj projekt vyhľadávania kníh spoločnosti Google, pokiaľ rešpektujú práva duševného vlastníctva a nevedú k narušeniu hospodárskej súťaže.
Pokiaľ ide o urovnanie sporu týkajúceho sa služby vyhľadávania kníh spoločnosti Google, Komisia sa aktívne podieľa na konzultáciách s európskymi vydavateľmi a spoločnosťou Google. V septembri 2009 Komisia zorganizovala verejné vypočutie, na ktorom sa stretli európske zainteresované strany a strany dohody o urovnaní, aby si vymenili názory a žiadali objasnenie rôznych bodov dohody.
Medzitým však došlo k dôležitým zmenám. Vzhľadom na mnohé námietky predložené v súvislosti s pôvodnou dohodou o urovnaní konkurentmi spoločnosti Google, zahraničnými vládami (Francúzskom a Nemeckom) a ministerstvom spravodlivosti Spojených štátov boli ustanovenia dohody prepracované a tieto zmeny boli 13. novembra 2009 doručené súdu v Spojených štátoch.
V prvom rade bol výrazne zúžený rozsah upraveného urovnania. Teraz sa toto urovnanie týka len kníh registrovaných na Úrade pre ochranu autorských práv v Spojených štátoch alebo vydaných v Spojenom kráľovstve, Austrálii či v Kanade do 5. januára 2009. Všetky ostatné knihy presahujú rámec tohto urovnania. To znamená, že v budúcnosti budú mať v rade Registra knižných práv, v orgáne, ktorý spravuje ustanovenia urovnania, zastúpenie len autori a vydavatelia zo Spojených štátov, Spojeného kráľovstva, Austrálie a Kanady.
Po druhé, vydavatelia z iných krajín než Spojené štáty, Spojené kráľovstvo, Austrália a Kanada budú teraz musieť jednotlivo rokovať o zaradení do knižných služieb Google v Spojených štátoch.
Z novej verzie dohody o urovnaní vyplývajú dve poznámky. Po prvé, byť mimo tejto dohody o urovnaní nie je vždy výhodou. Keď ste mimo nej, nemáte viac kontrolu nad tým, čo spoločnosť Google urobí s kópiami, ktoré doteraz naskenovala.
Po druhé, vydavatelia z členských štátov EÚ - okrem Spojeného kráľovstva - sa už viac nebudú podieľať na významnej premene knižného trhu. Projekt vyhľadávania kníh spoločnosti Google v Spojených štátoch dostane výrazný impulz, európski vydavatelia sa však na tom už viac nebudú podieľať. Hoci služby dohodnuté v rámci tohto urovnania budú prístupné len používateľom v Spojených štátoch, táto absencia môže mať neblahé následky na kultúrnu rozmanitosť.
Vzhľadom na to Komisia vyzýva a bude opakovane vyzývať členské štáty: po prvé, aby zintenzívnili vlastné digitalizačné politiky, po druhé, aby preskúmali možnosti verejno-súkromných partnerstiev na digitalizácii a po tretie, aby zaistili, že všetok zdigitalizovaný materiál bude prístupný prostredníctvom digitálnej knižnice Europeana. Ak to členské štáty urobia, dohoda o urovnaní sporov týkajúcich sa projektu vyhľadávania kníh spoločnosti Google sa môže stať katalyzátorom, nie hrozbou pre európske iniciatívy v oblasti prístupu k digitalizovanej kultúre.
Tým sa dostávam k vašej druhej otázke. Rozprava o dohode o urovnaní sporu týkajúceho sa projektu vyhľadávania kníh spoločnosti Google ukázala, že Európa si nemôže dovoliť zaostať v digitálnej oblasti. Európa musí konať rýchlo. Z tohto dôvodu je Komisia plne odhodlaná pracovať na rámci autorského práva, ktorý bude podporovať digitalizáciu európskych knižničných zbierok v širokom rozsahu.
Myslíme si, že pravidlá v oblasti autorského práva musia byť dostatočne pružné, aby príliš nekomplikovali vytváranie internetových knižníc.
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
Vážená pani predsedajúca, rada by som poďakovala vám za vaše vyhlásenie, Výboru pre právne veci za jeho otázku, pani Nieblerovej za jej pripomienky a pánovi komisárovi za jeho odpoveď. Ide o veľmi dôležité veci aj pre Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa. Proces digitalizácie kníh otvára veľké nové príležitosti, no musí - a to zdôrazňujem - musí slúžiť záujmom vydavateľov a čitateľov, inak povedané európskym podnikom a spotrebiteľom.
Predchádzajúca verzia dohody so spoločnosťou Google hrozila monopolizáciou celého vydávania literatúry jednou súkromnou spoločnosťou a táto hrozba ešte stále nebola úplne zažehnaná. Spoločnosť Google naskenovala milióny titulov chránených autorským právom na celom svete. Doposiaľ tieto kópie využíva nelegálne, pričom uplatňuje len americkú zásadu korektného využívania bez toho, aby požiadala o súhlas autorov či vydavateľov.
Nová dohoda pokračuje v obchádzaní základnej zásady Bernského dohovoru, v ktorom sa hovorí, že pred používaním diel treba požiadať držiteľov autorských práv o povolenie. Nestačí im len poskytnúť možnosť používanie odmietnuť, čo presúva všetku zodpovednosť, úsilie a náklady na plecia autorov. Dohoda sa týka kníh z celého sveta vydávaných v angličtine v krajinách zahrnutých v dohovore.
Pri skenovaní kníh sa spoločnosť Google upriamila na diela, ktoré sa už nevydávajú, a na osirotené diela. Obe tieto kategórie sú len veľmi voľne definované. Často je možné nájsť autorov osirotených diel, ak sa o to skutočne snažíte. Knihy, ktoré sa už nevydávajú, sú často dielami, ktoré autori alebo vydavatelia úmyselne stiahli z tlače. Nehrozí tu nebezpečenstvo, že spoločnosť Google môže oberať vydavateľov o slobodu určovať si vlastnú vydavateľskú politiku a autorov o možné príjmy?
Pokiaľ ide o spotrebiteľov, projekt spoločnosti Google môže z dlhodobého hľadiska oslabiť vydavateľský priemysel, ak sa držiteľom autorských práv nebudú vyplácať autorské honoráre. Aby si udržali konkurencieschopnosť, vydavatelia prestanú vydávať hodnotné nákladné knihy revidované odborníkmi. Pre spotrebiteľov to v podstate znamená, že vysoko kvalitné publikácie nahradia lacné, neoverené, nenápadité diela, na dôvažok sprevádzané všadeprítomnou reklamou.
Preto očakávam, že Európska komisia vypracuje politiku, ktorá umožní ďalší rozvoj digitalizácie, no bez negatívneho vplyvu na tvorivosť, záujmy trhu a európskych čitateľov.
Sergio Gaetano Cofferati
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, myslím si, že dohoda medzi spoločnosťou Google a americkými vydavateľmi obsahuje niektoré aj pre nás nepochybne zaujímavé body a niekoľko dôležitých perspektív týkajúcich sa nových vecí. Je však dôležité, aby sme spolu s týmito pozitívnymi prvkami zhodnotili aj problematické otázky, ktoré tiež obsahuje.
Aby mala dohoda pozitívny charakter, musíme zmeniť spôsob, akým sa pozeráme na celú komplikovanú problematiku autorského práva, prekonať rozpor medzi požiadavkami na slobodný prístup k produktom kultúry na internete a výlučnou ochranou autorských práv bez výnimky.
Je pravda, že systém vypracovaný spoločnosťou Google ako celok poskytne používateľom skvelú príležitosť dostať sa k dielam, najmä tým, ktoré sa už nevydávajú alebo sa ťažko hľadajú v bibliografiách, a súčasne dá autorom a vydavateľom možnosť obnoviť svoju kultúrnu ponuku a rozšíriť rady svojich čitateľov. Je však tiež pravda, že vzhľadom na fakt, že sa dohoda týka len kníh a diel registrovaných na Úrade pre ochranu autorských práv v Spojených štátoch alebo vydaných v Spojenom kráľovstve, Kanade či Austrálii a že sa zatiaľ nepočíta so žiadnym konkrétnym opatrením pre európske diela alebo pre zvyšok sveta - okrem toho spoločnosť Google zatiaľ len naznačila ochotu uzavrieť podobné dohody aj s ďalšími krajinami - spoločnosť Google získala vďaka tejto dohode monopolné postavenie, v neposlednom rade aj pre ohromné zdroje reklamy, ktoré nový systém využije.
Vplyv tejto dohody bude mať dôsledky aj na odvetvie európskej kultúry, v prvom rade pre oneskorenie, ktoré Európa pocíti v súvislosti s celým projektom digitalizácie knižníc. Navyše veľké množstvo európskych kníh bolo už od 80. rokov 20. storočia zaregistrovaných na Úrade pre ochranu autorských práv v Spojených štátoch. V dôsledku toho sa na ne budú vzťahovať nové pravidlá pre pristupovanie k systému spoločnosti Google. Mnohé európske diela sa nachádzajú v amerických knižniciach, ktoré ponúkli spoločnosti Google možnosť digitalizovať ich vlastný katalóg.
Európska komisia spustila európsky projekt, ktorý má v porovnaní s očakávaným vplyvom projektu vyhľadávania kníh spoločnosti Google v súčasnosti menší vplyv. Dohoda medzi spoločnosťou Google a odvetviami kultúry v Spojených štátoch tak prináša otázku potreby syntézy medzi ochranou autorských práv a produkcie a dostupnosťou pre používateľov, v neposlednom rade vzhľadom na technologický pokrok posledného desaťročia. Pokiaľ ide o rozvoj tohto možného nového modelu, je tu riziko, že Európa bude zaostávať.
Poviem vám to priamo, pán komisár: tu uvedené návrhy na riešenie problému, ktorému čelíme, nepovažujem za primerané. Potrebujeme riešenie, ktoré zjednotí európske krajiny a neprenesie zodpovednosť za kroky, ktoré sa majú vykonať, na členské štáty.
Liam Aylward
v mene skupiny ALDE. - Vážená pani predsedajúca, vítam krok Výboru pre právne veci, ktorý predložil Komisii túto aktuálnu otázku. Projekt digitalizácie kníh ovplyvňuje oblasti politiky niekoľkých európskych a členských štátov, ako napríklad autorské právo, hospodársku súťaž, digitalizáciu knižníc a kultúru, a ako taký si vyžaduje rozpravu aj primerané zváženie.
Digitalizácia kníh má z kultúrneho aj hospodárskeho hľadiska mnohé zrejmé výhody. Literatúru a učenie vo väčšej miere sprístupní digitálnej generácii. Prispeje k rozširovaniu vedomostí a kultúry. Študentom, pedagógom a univerzitám poskytne lepší prístup k informáciám a výskumu.
Ak sa má Európa dostať na čelo úspešnou znalostnou ekonomikou, musíme napredovať v nových technológiách a udržať si náskok vo vedomostných pretekoch. Môj vlastný členský štát, Írsko, bolo známe ako ostrov svätcov a učencov s veľkou tradíciou v literárnej tvorbe a vždy vítame povzbudzovanie a podporu čítania a literatúry. Bohužiaľ, musím povedať, že väčšina svätcov je preč. Projekt digitalizácie však nesmie napredovať na úkor tvorivého procesu v literatúre a nesmie negatívne ovplyvniť existenciu zainteresovaných strán. Je dôležité zdôrazniť, že digitalizáciu možno prijať, len ak budú zastúpené a chránené práva zúčastnených strán vrátane autorov, vydavateľov, ilustrátorov, grafikov a prekladateľov umeleckej literatúry.
Vzhľadom na možné ohrozenie trhu s tlačenými knihami digitalizáciou je nevyhnutné zaistiť, aby boli práva držiteľov spravodlivo odmenené, a to je otázka, ktorú som v októbri minulého roku predložil priamo Komisii. Všimol som si, že Komisia už zareagovala začatím verejnej konzultácie a usporiadala vypočutia na výmenu názorov zúčastnených strán. Vítam tieto pozitívne kroky, a ak sa majú prijať právne predpisy na ochranu autorských práv v Európskej únii, musí to byť v užšej spolupráci so zúčastnenými stranami, aby táto zmena odrážala ich záujmy a súčasne pomáhala znalostnej ekonomike.
Eva Lichtenberger
Vážená pani predsedajúca, pán komisár, dámy a páni, v dôsledku aktivít projektu vyhľadávania kníh spoločnosti Google skutočnosť jednoducho predstihla európsku stratégiu zaujímania pomalého, cieleného prístupu a zdôrazňovania mnohých obáv, ktoré boli vyjadrené v rámci tejto stratégie. Sledujeme komplexnú digitalizáciu kníh spoločnosťou Google vrátane kníh európskych autorov, ktorí nedali svoj súhlas a ktorí sú teraz prekvapení a nahnevaní, keď samých seba nachádzajú v projekte vyhľadávania kníh spoločnosti Google, kde nechcú byť.
K tejto téme by som v prvom rade rada povedala, že keď hovoríme o autorských právach, nie je to jednoducho otázka peňazí. Ide aj o nezávislosť autorov, ktorí tiež majú právo zapájať sa do rozhodovania o tom, či, ako a akou formou sú ich knihy digitalizované a používané. Ide o ústrednú otázku a základnú nevyhnutnosť. K tomuto sa vzťahuje aj veľmi dôležitá otázka takzvaných osirotených diel, ktorých autorov nemožno nájsť. Preto musíme nájsť účinné a praktické riešenie tohto problému.
Každý z nás už zažil situáciu, keď požičal svoju veľmi obľúbenú knihu, nevrátili mu ju späť a on si ju už nikde nemohol kúpiť, pretože sa už nevydávala. Projekt vyhľadávania kníh spoločnosti Google by bol v takýchto prípadoch, samozrejme, veľmi dobrým riešením, pretože by zachoval poklady sveta literatúry a ďalších s ňou súvisiacich oblastí, ktoré by inak z nášho kultúrneho dedičstva zmizli. Riešenie však musí byť navrhnuté tak, aby celá vec dávala zmysel. Projekt vyhľadávania kníh spoločnosti Google jednoducho nemôže ignorovať všetky problémy na základe predpokladov. Musí sa pokúsiť nájsť autorov a chrániť ich práva. Práve tejto činnosti sa venujú organizácie kolektívnej správy práv a bola by som rada, keby sme priniesli spravodlivé riešenie. Tak ako povedala pani Nieblerová, o úlohe organizácií kolektívnej správy práv musíme diskutovať v tomto kontexte.
Každý má právo odmietnuť nové technológie, samozrejme, ale musí počítať s následkami a v budúcnosti možno zistí, že sa vyčlenil z rozsiahleho zdroja vedomostí, ktorý bol takto vytvorený. Toto je kľúčová otázka dneška. Na poskytnutie relatívne účinného riešenia problému budú možno nutné výnimky zo zákona.
Emma McClarkin
v mene skupiny ECR. - Vážená pani predsedajúca, pre milovníkov kníh z môjho volebného obvodu v regióne East Midlands a v celej EÚ je to dobrá správa. Myslím si, že týmto čoskoro začne knižná revolúcia, a vítam vyhlásenie Komisie.
Iniciatíva spoločnosti Google je nevyhnutným a logickým krokom vpred vzhľadom na pokrok v oblasti digitálneho hospodárstva s novými trhovými stimulmi a novými požiadavkami spotrebiteľov. Domnievam sa, že tento typ inovácie súkromného sektora by sme mali privítať, pokiaľ v budúcnosti poskytne priestor pre hospodársku súťaž a spravodlivú ochranu.
Hoci sú knižnice dôležitým zdrojom informácií, sú to značne nevyužívané zdroje, deväť z desiatich kníh sa nepožičiava a máme tu mnoho tisíc kníh nedostupných spotrebiteľom z dôvodu, že sa už nevydávajú alebo ich vydávanie nie je rentabilné.
Knihy na internete poskytnú autorom možnosť získať isté uznanie a fakticky aj určitú finančnú odmenu za ich diela.
Skutočnosť, že sa tento druh urovnania týkajúci sa hromadnej digitalizácie kníh nevzťahuje na EÚ, je však jedným z najnázornejších príkladov rozdrobených právnych predpisov o autorských právach. Musíme vytvoriť rámec európskeho autorského práva spôsobilý plniť daný účel v 21. storočí. Európa musí využiť príležitosť zaujať vedúce postavenie a zaistiť podporu digitalizácii kníh v Európe, no tiež to, aby urovnanie v prípade projektu vyhľadávania kníh spoločnosti Google zohľadnilo európske autorské právo.
Mali by sme podporiť vstup európskych aktérov do tohto priestoru aj v rozličných jazykoch a žánroch. Ľuďom ako ja, ktorí sú radi, keď cítia stranu medzi prstami, to nikdy nenahradí skvelé kníhkupectvá, aké sú aj v mojom volebnom obvode v East Midlands. Možnosť získať prístup ku knihám na internete nespôsobí zánik kníhkupectiev, naopak, poskytne nám úplne nový spôsob vzdelávania a prístupu ku kultúre.
Nezničí naše knižnice, pomôže ich chrániť a archivovať a poskytne našim spotrebiteľom väčší výber spôsobov, ako sa dostať ku knihám na vzdelávanie a zábavu.
Pre autorov je to príležitosť, ako si rozšíriť svoj trh a rady svojich čitateľov. Myslím si, že toto je začiatok znovuobjavovania veľkých diel a odkrývania kultúrnej explózie. Takéto niečo by sme mali privítať a pozitívne podporovať.
Patrick Le Hyaric
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, mnohí z nás povedali, že Google je prakticky celosvetový monopol, ktorý sa usiluje prisvojiť si kultúrne, literárne a žurnalistické dedičstvo celého sveta. Európa by nemala dovoliť, aby ju riadila spoločnosť Google. Okrem toho je stratégia spoločnosti Google ponúkať bezplatné služby len fasádou, keďže z duševných diel robí komodity výmenou za príjmy z reklamy, ktoré každoročne presahujú 23 miliárd dolárov.
Ako ste povedali, pán Kallas, Európa musí vytvoriť program digitalizácie. Kroky, ktoré podnikli autori v Spojených štátoch proti projektu vyhľadávania kníh prostredníctvom spoločnosti Google za plagiátorstvo svojich diel, by nemali znamenať, že tu vytvorený digitalizačný model bude z pôvodných literárnych, novinárskych a vedeckých prác tiež vytvárať komodity.
Z toho hľadiska by sme radi presne vedeli, čo si Komisia predstavuje pod často používaným pojmom "kolektívna licencia". Z tohto pohľadu nás veľmi znepokojuje myšlienka vytvorenia európskeho trhu s autorskými právami. Duševné diela, ktoré sú spoločným dedičstvom, by sme si nemali zamieňať s obchodným duchom, ktorý mení kultúru na komoditu.
Z nášho pohľadu by preto mala Európska únia spolu s členskými štátmi zaručiť autorské práva, práva duševného vlastníctva spisovateľov, novinárov a vedcov. Verejné digitalizačné systémy spustené v mnohých členských štátoch by mali byť podporované a napojené na európsky projekt Europeana, aby sa predišlo súkromnému privlastneniu si verejného kultúrneho vlastníctva.
Myslím si, že Parlament by mal pred prijímaním akýchkoľvek rozhodnutí iniciovať európsku strategickú konferenciu spájajúcu európske inštitúcie, členské štáty, autorské zväzy, knižnice a dokonca aj verejných poskytovateľov telekomunikačných služieb, aby vytvoril európsky verejný digitalizačný model, ktorý rešpektuje autorov a ich diela a ktorý ich sprístupní čo možno najväčšiemu počtu ľudí. Tento projekt by mal fungovať spolu s projektom Europeana popri ďalších systémoch, ktoré existujú vo svete.
Bruno Gollnisch
(FR) Vážená pani predsedajúca, úlohy digitalizácie európskeho literárneho dedičstva nielen na účely zachovania a zapamätania si ho, ale tiež na účely jeho šírenia a podpory jeho vplyvu a úlohy zabezpečenia prístupu Európanov k ich fantastickej kultúre sú hlavné úlohy, na ktorých by sa mali verejné orgány väčšmi podieľať.
V súčasnosti je spoločnosť Google pod paľbou kritiky, pretože jej obchodná stratégia zahŕňa úsilie o získanie rozhodujúcej dlhodobej výhody vytvorením monopolu nie nad obsahom celosvetovej virtuálnej knižnice, ale nad prístupom k tomuto obsahu a tiež o to, aby čosi získala za financovanie nákladov na proces digitalizácie.
Pripájam sa k svojim kolegom z európskych pravicových strán a úplne odmietam akúkoľvek exkluzívnu situáciu, ktorá povedie k monopolu. Môžeme prekonať ďalšie hlavné problémy týkajúce sa duševného vlastníctva a dodržiavania autorských práv v prípade diel, ktoré sa už nevydávajú, a osirotených diel. Právne predpisy možno upraviť, aby sa im prispôsobili.
Reálna otázka však znie takto: aké alternatívy v Európe existujú? Stránka Europeana, ktorá funguje už niekoľko mesiacov, poskytuje na internete len 5 % európskych diel. Polovicu jej obsahu tvoria zdroje, ktoré poskytlo Francúzsko, ktoré tentoraz ukazuje cestu prostredníctvom portálu Francúzskej národnej knižnice Gallica a Národného audiovizuálneho inštitútu (INA).
Poskytnuté finančné zdroje sú však almužnou v porovnaní s tým, akú sumu potrebujeme. Spoločnosť Google je pripravená investovať 15 miliónov EUR ročne do rýchlej digitalizácie a do 10 rokov sprístupniť až 20 miliónov diel. Koľko sme pripravení investovať? Ak na túto otázku nedokážeme odpovedať, obávam sa, že spoločnosť Google bude jediným hráčom schopným uspokojiť potreby samotných knižníc.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Vážená pani predsedajúca, potenciálne výhody a možnosti pri zachovávaní kultúrneho dedičstva, ktoré ponúka projekt vyhľadávania kníh spoločnosti Google spotrebiteľom, vedcom a väčšine vydavateľov a autorov, sú skutočne nesporné. Právne dôsledky však nesmieme brať na ľahkú váhu a práve na ne by som sa ako zástupca Výboru pre právne veci rád zameral.
V prvom rade sú, samozrejme, jasné podmienky, ktoré treba splniť. Myslím na potrebu rešpektovania autorských práv a vytvorenia vhodného systému vyplácania autorských honorárov. Bohužiaľ, projekt spoločnosti Google je založený na anglosaskom právnom systéme a realite severoamerického trhu, ktoré sú úplne nevhodné pre systém Európskej únie. V spojitosti s tým činnosť spoločnosti Google naráža v Európskej únii na prekážky nielen právnej, ale aj etickej povahy. Spoločnosť Google predpokladá, že vlastník autorských práv, ktorý nechce byť súčasťou dohody, o tom musí spoločnosť informovať. Toto, samozrejme, nie je v súlade s naším právom, ktoré predpokladá, že pred skenovaním knihy a sprístupnením tejto kópie je nevyhnutné získať súhlas autora a zaplatiť príslušný poplatok.
Ďalší problém sa týka takzvaných "osirotených kníh", inými slovami diel, pri ktorých nebolo možné určiť vlastníka autorských práv. Organizácie kolektívnej správy práv zastupujú vo väčšine členských štátov záujmy známych a tiež v súčasnosti neznámych vlastníkov autorských práv napríklad zabezpečením príjmu z predaja za určité obdobie v prípade, že v budúcnosti sa podarí nájsť vlastníka autorských práv.
V súvislosti s problematikou digitálneho veku by som tiež rád zdôraznil potrebu prijať európske právne ustanovenia v oblasti autorských práv. Súčasne plne podporujem názor pani Redingovej a pána McCreevyho a aj to, čo tu dnes povedal pán Kallas, že digitalizácia diel chránených autorskými právami musí plne rešpektovať zásady autorských práv a spravodlivého odmeňovania autorov, aby títo mohli profitovať z toho, že k ich dielam má prístup európska verejnosť v čo najväčšom rozsahu. Pretože, samozrejme, v Európe nesmieme túto príležitosť premrhať.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Vážená pani predsedajúca, príležitosti, ktoré internet ponúka, inšpirovali spoločnosť Google, aby v kybernetickom priestore oživila knihy, ktoré sa už nevydávajú, sú zabudnuté alebo sa stratili v hlbinách času. Veľkolepá myšlienka vytvoriť moderný ekvivalent Alexandrijskej knižnice však priniesla spory v otázke autorských práv.
Dohoda uzavretá pred dvoma týždňami uspokojila Zväz amerických autorov, Asociáciu amerických vydavateľov a niektoré európske ekvivalenty týchto organizácií. Dohoda umožňuje skenovanie titulov vydaných v štyroch krajinách a ich sprístupnenie za poplatok. Týmito krajinami sú Spojené štáty, Spojené kráľovstvo, Austrália a Kanada. Používatelia internetu z týchto krajín si budú môcť 20 % elektronických kníh prečítať zadarmo (náklady pokryjú príjmy z reklamy) a za prečítanie zvyšných 80 % budú musieť zaplatiť.
Z pohľadu autora a vydavateľa to prináša dvojnásobný úžitok. V prvom rade takto získajú jednorazovú platbu od spoločnosti Google vo výške 60 až 300 dolárov za právo knihu skenovať, po druhé, 63 % ziskov vytvorených cez knižnú službu spoločnosti Google. Inak povedané, autori zarobia za uverejnenie čo i len jedinej strany z ich kníh na internete.
Len málo ľudí si však uvedomuje skutočnosť, že európski používatelia knižnej služby spoločnosti Google, ktorí nie sú z Británie, napríklad belgickí alebo poľskí používatelia internetu, nebudú mať prístup ani k tým 20 % elektronických kníh. Služba sa týka najmä titulov v anglickom jazyku a všetci európski vydavatelia alebo autori, ktorí by sa k tomuto programu radi pripojili, budú musieť rokovať so spoločnosťou Google samostatne. Európania budú mať voľný prístup len k tým najmenej atraktívnym kategóriám kníh - k titulom vo verejnom vlastníctve a tým, ktorých autorské práva vypršali už pred dlhým časom, napríklad knihy v Bibliothèque nationale de France, ktoré si nikto nepožičal už 200 rokov. V dôsledku toho nedôjde k vybudovaniu úplnej elektronickej knižnice európskych titulov.
Okrem istých výhrad voči projektu spoločnosti Google, akými sú monopol spoločnosti na prípravu a distribúciu elektronických kníh a potreba zaplatiť jej podiel z príjmov a reklamy, si myslím, že chýbajúci jednotný systém autorského práva spôsobí neúčinnosť tohto projektu v Európskej únii. Právny zmätok obklopujúci Google ukazuje dôsledky chýbajúceho jednotného autorského práva v Európskej únii, ako aj nemožnosť poskytnúť knižnej iniciatíve spoločnosti Google jednotnú odpoveď. Všetci jasne vidia, že zosúladenie autorských práv v Európskej únii je naliehavou nutnosťou.
Nessa Childers
Vážená pani predsedajúca, všetci dobre vieme, že Google je americká spoločnosť poskytujúca internetové služby, ktoré mnohí z nás dennodenne využívajú. Keďže sa ich európska centrála nachádza v Írsku, viem, že sú skvelým zamestnávateľom a skutočným lídrom v oblasti špičkových internetových technológií.
Digitalizácia kníh, ako napríklad projekt vyhľadávania kníh spoločnosti Google, má možnosti sprístupniť ohromné množstvo svetového kolektívneho poznania a kultúrneho dedičstva. Mali by sme podporiť úsilie vyhľadávať, čítať a sťahovať knihy. Všetci súhlasíme, že digitálna knižnica v rozsahu navrhovanom spoločnosťou Google prinesie skutočné výhody. Platí to najmä v súvislosti s našimi knižnicami v Európe, ktoré uchovávajú knihy pochádzajúce zo 17. storočia. Len málo ľudí má možnosť tieto knihy vidieť, ich umiestnenie na internet však dovolí svetu študovať a vychutnávať si ich obsah.
Ako Európania si však musíme položiť otázku, či by na takého obrovské množstvo znalostí a kultúry mala mať monopol jedna súkromná americká spoločnosť. Nepochybujem o tom, že sa Google pridŕža svojho slávneho motta "Nepáchaj zlo". Aké však budeme mať záruky, že spoločnosť nevyužije svoje monopolné postavenie a nestanoví cenu týchto kníh nad možnosti bežných občanov? Verejná dostupnosť takýchto zdrojov má prvoradý význam.
Skutočne musíme urobiť všetko pre podporu našej vlastnej digitálnej knižnice. Europeana sprístupňuje na internete takmer päť miliónov položiek. Jej poslaním je ponúknuť čo možno najširšej verejnosti prístup ku kultúrnym zbierkam celej Európy. Mrzí ma, že výrazne prispelo zatiaľ len Francúzsko a že ostatní vrátane Írska prispeli tak málo. Vzhľadom na to, že naša krajina má takú bohatú a úžasnú literárnu históriu, vyzývam írsku vládu, aby sa plnohodnotnejšie podieľala na projekte Europeana.
Musíme si ctiť verejnú dostupnosť našej spoločnej európskej kultúry a dedičstva. Jasná správa všetkým európskym kultúrnym inštitúciám musí znieť, aby digitalizovali a digitalizovali teraz.
Georgios Papanikolaou
(EL) Vážená pani predsedajúca, to, že musíme podporovať prístup k informáciám a vzdelávaniu, je zásadná vec. Súčasne by sme tiež mali uľahčovať prístup k európskej a svetovej kultúre, v ktorej má písané slovo skutočne výnimočné postavenie. V tomto zmysle sú digitalizácia kníh a slobodný prístup k nim žiaduce, ale len za podmienky, o ktorej tu dnes rokujeme, konkrétne absolútnej ochrany duševného vlastníctva.
V Európskej únii však máme podobné inštitucionálne nástroje. Hovorím konkrétne o projekte Europeana, ktorý musíme ďalej posilňovať a podporovať. Europeana je knižnica, škola, filmová knižnica a hudobný archív v jednom a, samozrejme, rešpektuje duševné vlastníctvo a všetkým občanom zaručuje slobodný prístup. Prostriedky teda existujú. Otázkou je, ako môžeme využiť naše právomoci, pokiaľ ide o Európsku úniu, aby sme sa stali priekopníkmi a nie iba sledovali vývoj v súkromnom sektore.
Edit Herczog
(HU) Toto je znovu ďalší príklad nášho prechodu z Gutenbergovej galaxie do tej digitálnej. Pomalé tempo legislatívneho procesu je dôvodom, prečo nás podnikateľský svet predbehol. Legislatívny proces sa musí zrýchliť. Musíme zvrátiť anarchiu a musíme zabrániť vytváraniu monopolov. Musíme zaručiť rovnakú slobodu čitateľom, spisovateľom a predajcom. Musíme tiež zaručiť kultúrnu rozmanitosť a rovnosť v oblasti jazykov menšín. Musíme urobiť, čo je v našich silách, aby sme odstránili digitálnu negramotnosť. Toto musíme urobiť a nie je to ľahká úloha.
Helga Trüpel
Vážená pani predsedajúca, ja zodpovedám za novú správu o projekte Europeana a som presvedčená, že musíme nájsť správnu rovnováhu, aby sme na jednej strane rešpektovali duševné vlastníctvo a na strane druhej poskytli jednoduchý prístup všetkým našim používateľom.
To znamená, že potrebujeme veľmi jasné definície toho, ako reformovať autorské právo, a preto musí Komisia pracovať na akomsi európskom korektnom používaní a jasných definíciách toho, čo sú to osirotené diela. Rada by som sa od Komisie dozvedela, či by sme mali, ak skutočne nechceme zaostať za Spojenými štátmi, financovať digitalizáciu európskych umeleckých diel a financovať projekt Europeana vo väčšom rozsahu v rámci novej lisabonskej stratégie. V opačnom prípade to necháme na spoločnosť Google a to by nebolo najlepším riešením, ako sa vyhnúť monopolnej štruktúre, ktorú tu už máme.
Rui Tavares
(PT) Vážená pani predsedajúca, toto je veľká irónia, no nie? Spoločnosť Google spravila to, že vzala naše duševné vlastníctvo a skopírovala ho na súkromné účely, čo je podľa záverov vypracovaných samotným ministerstvom spravodlivosti Spojených štátov už od počiatku jasne protizákonné. V menšom rozsahu to označujeme ako pirátstvo. Prečo by tu však mali byť akékoľvek rozdiely medzi individuálnymi používateľmi, ktorí to robia, a obrovskou spoločnosťou ako Google?
Preto by našou prvou zásadou malo byť, že dôležití aktéri by nemali mať žiadne zvláštne výsady.
Našou druhou zásadou je, že nemôžeme byť závislí od dobrej vôle monopolu. Rovnako ako mnohí tu dnes prítomní, aj ja považujem Google za zaujímavú spoločnosť. Myslím si, že ich myšlienka je inovatívna a dobrá. Čo však ak neskôr zvýšia ceny tak, ako to robia napríklad vydavatelia akademických periodík, zvyšujúc ceny niekoľkostonásobne? Čo ak obmedzia prístup k istým knihám? Majú 15 % kvótu na knihy, ktoré môžu cenzurovať.
Potrebujeme digitálnu knižnicu, ktorá je skutočne celosvetová, riadená celosvetovým konzorciom vrátane univerzít, aby sme zaistili, že sa nebude znižovať kvalita, a národných knižníc. Konzorciom, v ktorom bude mať Európa, samozrejme, omnoho väčší vplyv na vedenie a rozhodovanie v porovnaní so súčasnosťou. Začalo sa to knihami, nasledovať budú umelecké diela európskych múzeí. Európa si v tejto veci nemôže dovoliť zmeškať vlak.
Zoltán Balczó
(HU) Keď v tejto chvíli hovoríme o digitalizácii svetového knižného dedičstva súkromnou spoločnosťou, ktorou je v tomto prípade Google, zdá sa, akoby sme sa sústredili len na prítomnosť. V jednom z prejavov odznelo, že my tu budeme stále v každom prípade využívať tlačené knihy. Nech už dláždime cestu pre tú či onú možnosť, budúcim generáciám ponúkneme príležitosť alebo nevýhodu, preto sa tým, samozrejme, musíme zaoberať. Hlavným problémom preto nie je len to, ako tu už bolo povedané, že to ovplyvní odvetvie európskej kultúry. Nie, takéto rozhodnutie ovplyvní európsku kultúru. Vlastne existuje veľké nebezpečenstvo, že spoločnosť bude vlastniť svetové kultúrne dedičstvo alebo, pozerajúc do budúcnosti, jeho kultúrnu prítomnosť. Práve preto je nevyhnutné, aby Európa navrhla v tejto oblasti vlastnú jasnú stratégiu.
Piotr Borys
(PL) Vážená pani predsedajúca, po prvé, digitalizácia je obrovská príležitosť sprístupniť naše európske a svetové dedičstvo čo najväčšiemu počtu Európanov. To sa skutočne veľmi dobre zhoduje s cieľmi novej lisabonskej stratégie.
V prvom rade sa však zdá, že si to vyžaduje štandardizáciu celej otázky osirotených diel. Predovšetkým by sme mali mať v tejto oblasti zosúladené európske riešenia pre riadenie príjmov vyplývajúcich z osirotených diel. Členské štáty tu majú rôzne riešenia.
Po druhé, vydávanie diel, ktoré sa už nevydávajú, si vyžaduje špeciálny dohľad. Myslím si, že otázka diel, ktoré sa už nevydávajú, by mala byť zosúladená. Nemôžeme dopustiť, aby nastala situácia, v ktorej nebudeme mať prísnu reguláciu diel, ktoré sa už nevydávajú. Po tretie, v európskom právnom systéme nemôžeme akceptovať metódu odmietnutia súhlasu (opt-out), pretože to spoločnosti Google umožní digitalizovať diela bez súhlasu autora.
Myslím si, že v tejto oblasti by sme mali prijať širšie opatrenia pre Európsku úniu. Domnievam sa tiež, že ak chceme v kladnom zmysle slova konkurovať spoločnosti Google alebo s touto spoločnosťou tiež spolupracovať, mali by sme určite urýchliť prácu súvisiacu s projektom Europeana a najmä dosiahnuť zrýchlenie práce v tejto oblasti v členských štátoch.
Seán Kelly
Vážená pani predsedajúca, poviem vám krátky príbeh, ktorým svoju myšlienku podčiarknem.
K prvému prípadu porušenia autorských práv v svetových dejinách došlo pravdepodobne v Írsku pred 1500 rokmi, keď mních menom Finian pozval ďalšieho mnícha, ktorý sa volal Columcille, do svojho kláštora. Finian v tom čase písal rukopis knihy. Columcille ho objavil a každú noc vstával, aby ho skopíroval.
Finiana to nepotešilo a žiadal ho späť. Nedostal ho, preto sa obrátil na vládcu. Vládca si prípad vypočul a vyniesol rozsudok, ktorý znel - najprv to poviem po írsky - do gach bó a lao, do gach leabhar a chóip, teda "každej krave teľa, každej knihe kópiu".
Platí to dnes tak ako pred 1 500 rokmi, pretože autorské a duševné práva musia byť zaručené. Preto hovorím "každej krave teľa, každej knihe kópiu" a každému autorovi a umelcovi autorské a duševné práva.
Siim Kallas
podpredseda Komisie. - Vážená pani predsedajúca, Komisia robí maximum pre rozvíjanie digitálnej oblasti v našej spoločnosti. Zdá sa mi, že spoločnosť Google - a najmä jej knižný projekt - je pre Európsku úniu veľkým integrujúcim faktorom, pretože, ako všetci dobre viete - je to vo všetkých dokumentoch - autorské právo bolo doteraz výslovne v rukách členských štátov a vnútroštátnych právnych predpisov.
Teraz potrebujeme určitý spoločný prístup, na ktorý Komisia veľmi rada poskytne návrhy. Nasledujúca Komisia určite bude všetky tieto otázky brať veľmi vážne a bude tomu prikladať vysokú prioritu. Súhlasíme s tým, že knihy sa musia umiestniť na internet a rýchlo. Dostanú sa tam v každom prípade, či sa nám to páči alebo nie. Najdôležitejšou vecou je to, že autori musia za knihy na internete dostávať zaplatené. Plánujeme rámcovú smernicu o týchto otázkach - vrátane organizácií kolektívnej správy autorských práv, ktoré musia byť transparentné a zodpovedné voči svojim členom. Rámcová smernica sa objaví niekedy medzi jeseňou 2010 a jarou 2011.
Nemali by sme zaostať a navrhujeme jednoduché predpisy EÚ o osirotených knižných dielach a tiež o knihách, ktoré sa už nevydávajú. Návrh EÚ zaistí, že knihy budú digitalizované len s predchádzajúcim povolením a že tiež dôjde k dôslednému hľadaniu v prípade osirotených kníh.
Dovoľte, aby sme v tejto diskusii pokračovali. Opätovne by som chcel poďakovať Výboru pre právne veci a váženej poslankyni pani Nieblerovej a váženému poslancovi pánovi Lehnemu za ich iniciatívu pri iniciovaní tejto zaujímavej rozpravy.
Predsedajúca
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Bogusław Sonik  
Projekt vyhľadávania kníh, nová služba, ktorú Google ponúka, vyvolal nedávno množstvo sporov. Projekt je založený na slobodnom prístupe k veľkému množstvu skenovaných kníh, pričom štyri milióny skenovaných kníh majú európskych autorov. Situácia vyvoláva otázky, ktoré sa týkajú obmedzovania internetovej slobody a problémov, ktorým čelia zákonodarcovia v dôsledku dynamicky sa rozvíjajúcej informačnej spoločnosti.
Ako Európska komisia správne zdôraznila, digitalizácia diel chránených autorskými právami by mala plne rešpektovať zásady autorského práva a správneho odmeňovania autorov, ktorí majú najväčší prospech z toho, že k ich dielam má prístup širšia európska verejnosť. Súčasne však Komisia predložila otázku udržateľnosti európskeho systému autorského práva, ktorý má čeliť problémom digitálneho veku: umožňuje acquis v platnosti európskym spotrebiteľom prístup k digitalizovaným verziám kníh? Zaručuje vyplatenie peňazí ich autorom?
Projekt vyhľadávania kníh spoločnosti Google sprístupňuje knihy oveľa väčšiemu množstvu čitateľov než tradičná knižnica. Voľná distribúcia kníh na internete však naráža na obmedzenia, ktoré sa objavili pri vydávaní hudby. Zákon nedrží krok s vývojom digitálnych komunikácií, preto treba vytvoriť nový právny rámec, ktorý umožní reguláciu meniacej sa reality. Musí tiež dôjsť ku kompromisu medzi prínosom projektov ako projekt vyhľadávania kníh spoločnosti Google a právami autorov súvisiacimi s odmeňovaním za ich diela.
(Rokovanie bolo prerušené o 11.50 hod. a pokračovalo o 12.00 hod.)
