Spørgetid (Kommissionen) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er Spørgetid (B7-0001/2011).
Vi behandler en række spørgsmål til Kommissionen.
Første del

Om: Anvendelse af EU-midler
Ifølge en artikel i Financial Times for nylig har EU kun brugt 10 % af de 347 mia. EUR, der er afsat frem til 2013 for at fremme udviklingen i fattige regioner.
Ifølge samme artikel er de midler, der er afsat til støtte af SMV'er, blevet brugt af multinationale selskaber (Coca-Cola, IBM, Nokia Siemens), mens andre store selskaber (Twinings, Valeo) bruger EU-midlerne til at flytte produktionen til lande, hvor arbejdskraften er billigere, hvilket er i strid med reglerne, som udtrykkeligt forbyder denne praksis.
Kommissionen bedes udtale sig om oplysningerne i denne artikel og forelægge mulige løsninger for at undgå, at sådanne situationer gentager sig i fremtiden.
Johannes Hahn
Hr. formand! Kommissionen påskønner Financial Times' undersøgelse, idet den er et vigtigt bidrag til en åbning og udvidelse af den offentlige debat om samhørighedspolitikkens effektivitet og virkninger.
Kommissionen ved, at udbetalingerne som regel sker langsomt i begyndelsen af programmeringsperioden. De nyeste data viser imidlertid, at Kommissionen har foretaget flere udbetalinger i forbindelse med samhørighedspolitikken i fjerde kvartal 2010 end nogensinde tidligere. Langt størstedelen af udbetalingerne var mellemliggende betalinger, dvs. at det var godtgørelse af udgifter, der allerede var afholdt og attesteret i medlemsstaterne. Det er således sikkert - som det også er konstateret i tidligere programmeringsperioder - at udbetalingerne i forbindelse med samhørighedspolitikken øges. Absorberingen i form af EU-betalinger til medlemsstaterne er nu på 21 % for Samhørighedsfonden, 22 % for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og 23 % for Den Europæiske Socialfond (ESF).
Hvad angår støtte til multinationale og store virksomheder, skal Kommissionen understrege, at det primære formål med samhørighedspolitikken er at skabe vækst og nye job i bestemte regioner og medlemsstater. Al støtte til produktive investeringer skal ses i lyset heraf.
At fremme jobskabelse og økonomisk vækst kan ske på mange måder - fra oprettelse af små virksomheder til støtte til større virksomheder. Samhørighedspolitiske tiltag støtter produktiv investering, der primært er målrettet mod små og mellemstore virksomheder (jf. forordningerne om EFRU og ESF). Kommissionen fremhævede ligeledes de små og mellemstore virksomheders rolle under forhandlingerne om dokumenterne vedrørende den nuværende programmering. Størstedelen af den produktive investering og investeringerne i udviklingen af det eksisterende potentiale er rettet mod små og mellemstore virksomheder. Der kan dog være tilfælde, hvor der på linje med forordningerne ydes samfinansiering til større virksomheder, forudsat at dette er i overensstemmelse med målene for de pågældende fonde og programmer.
I alt er der gennem samhørighedspolitikken tildelt ca. 55 mia. EUR til virksomhedsstøtte mellem 2007 og 2013, hvoraf en stor del er støtte til innovation i små og mellemstore virksomheder. Kommissionen vil gerne understrege, at det ikke er de multinationale virksomheder, der nyder godt af støtten fra ESF. Det er arbejdstagerne, der får finansieret deres efteruddannelse. ESF støtter mennesker ved at give dem uddannelse, omskoling og bedre kvalifikationer til at forberede dem på og hjælpe dem med at finde et job. En arbejdstager, der er ansat i en bestemt virksomhed, kan sagtens blive ansat i en anden virksomhed. Det vigtigste er derfor den færdighedskapital, arbejdstagerne kan opbygge for at fastholde deres plads på arbejdsmarkedet, ikke navnet på eller typen af de virksomheder, som varetager uddannelsen.
Kommissionen mener ud fra et politisk synspunkt, at der ikke bør ydes EU-støtte til virksomheder til investeringer, der eventuelt ville medføre, at de pågældende virksomheder ville afskedige ansatte i en anden EU-region, da nettovirkningen af sådanne investeringer ville være nul eller måske endda negativ. I tilfælde, hvor en virksomhed, der har modtaget støtte som led i samhørighedspolitikken, lukker eller ophører med at støtte et projekt, inden der er gået fem år - eller tre år for SMV'er - skal støtten betales tilbage.
Mit sidste punkt - men det er afgørende - er, at, selv om der klart er plads til forbedring, kan og bør det ikke overskygge den vigtige positive virkning, samhørighedspolitikken har. Jeg vil gerne forsikre om, at Kommissionen ikke flygter fra problemerne. Tidligere har vi virkelig foreslået ændringer, hvoraf nogle blev iværksat, og vi vil fortsat forbedre samhørighedspolitikken. Samhørighedspolitikken giver de fattigere regioner i EU klare fordele, men er også helt klart til gavn for resten af Europa.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Hr. formand! Tak til kommissæren, også for kvaliteten af oplysningerne. Jeg vil dog gerne fremsætte en yderligere kommentar. I en forhandling som denne, hvor vi behandler et sådant emne, mener jeg, at vi hellere bør fokusere på fremtidige foranstaltninger, der skal sikre, at vi undgår lignende situationer, og hvis jeg må sige det, kan det endda være vigtigere for os at stille os selv spørgsmålet om, hvorvidt sådanne tal, når offentligheden bliver opmærksom på dem, ikke på en eller anden måde vil kunne mindske borgernes tillid til EU-institutionernes arbejde.
Paul Rübig
(DE) Hr. formand, hr. kommissær! Jeg vil især gerne takke Dem for opklaringen, eftersom den danner grundlag for en fornuftig diskussion og en klar forpligtelse over for vores små og mellemstore virksomheder. De sikrer trods alt to tredjedele af Europas job og betaler 80 % af skatterne. Mit spørgsmål er derfor, om De mener, at vi i fremtiden kan styrke rammebetingelserne for forskningen og forskningsinfrastrukturen noget mere.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Hr. formand! Jeg har følgende spørgsmål. Penge fra strukturfondene og især penge fra Den Europæiske Socialfond er meget vigtige. De skal bruges til at styrke arbejdstageres kvalifikationer og bevare job, så disse besættes med kvalificerede personer. Mener De imidlertid, at der er ligestilling for velhavende internationale selskaber, fordi de skal yde et egetbidrag for at få penge fra strukturfondene eller Den Europæiske Socialfond, og små og mellemstore virksomheder, der også ønsker at uddanne deres medarbejdere og ønsker at have kvalificerede ansatte. Har De ikke planer om forslag her i betragtning af, at store selskaber og små og mellemstore virksomheder ikke har lige vilkår.
Johannes Hahn
Hr. formand! Tak for spørgsmålene.
For så vidt angår forskningsinfrastruktur, modtager små og mellemstore virksomheder allerede betydelige beløb fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, især i forbindelse med fremme af innovation - hvor de får innovationsstøtte på mange milliarder euro. I perioden 2000-2006 fokuserede over 30 000 virksomheder i alt målrettet på dette område på en fokuseret måde. Vi tænker på, at der bør lægges betydelig vægt på forskningsinfrastruktur, især i fremtiden, ikke kun på det økonomiske område, men også inden for grundforskning. Det er muligt, at vi også i den nuværende periode for første gang vil støtte et forskningsinfrastrukturprojekt, som også er omfattet af ISFRI-køreplanen - Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer - med disse midler, fordi undersøgelser af dette projekt har vist, at det har en meget vedvarende virkning i en region ud over projektets egen, idet der også bliver skabt job i virksomheder, som leverer forsyninger til disse, eftersom selv grundforskningsinfrastruktur har brug for tjenesteydelser og leverancer. Med andre ord kunne det blive et rigtigt centrum i et bestemt område - i dette tilfælde en region i Ungarn. Det burde også udsende et signal for den kommende programmeringsperiode, måske til universiteter, der i sidste ende også har konkrete virkninger. Allerede i dag ligger næsten en tredjedel af universitetsforskningsaktiviteterne inden for anvendt forskning, hvilket i sidste ende er til gavn for økonomien og skaber varige job.
Hvis jeg må gå over til medlemmets spørgsmål, er det inden for rammerne af Den Europæiske Socialfond normalt ansatte eller midlertidigt ledige arbejdstagere, der får støtte til uddannelse, så deres udsigter på arbejdsmarkedet forbedres. Det kan være i den virksomhed, hvor de er beskæftiget, eller, hvis de ikke er i beskæftigelse, kan det være med henblik på at forbedre deres færdigheder eller simpelthen for at gøre dem generelt bedre kvalificeret til andre mulige typer af beskæftigelse. Jeg kan give Dem et eksempel - for det er måske det, De sigter til, og fordi det er blevet stærkt kritiseret - og det er, at McDonald's ansatte har fået tilbudt efteruddannelse. Der skal skelnes klart her, for det var efteruddannelsesforanstaltninger for McDonald's ansatte med henblik på at gøre dem bedre kvalificerede på jobmarkedet og i arbejdslivet. Som bekendt - det er trods alt blevet kritiseret en del - er job hos McDonald's, som ofte nedsættende kaldes "McJob", deltidsjob, der ikke kræver de store kvalifikationer og ofte udføres af studerende. Det drejer sig om at opkvalificere disse mennesker. Hvor der er tale om intern videreuddannelse, som i dette projekt, afholdt McDonald's - for nu at bruge det som eksempel - alle omkostninger selv. Med andre ord prøver vi og bestræber os på at sikre, at den efteruddannelse, arbejdstagerne får, fokuserer på deres egne personlige kvalifikationer. På den baggrund mener jeg ikke, det bør gøre nogen forskel, hvor disse mennesker er ansat. Vores mål bør snarere være yderligere at forbedre kvaliteten af den enkeltes færdigheder med henblik på at gøre folk bedre kvalificerede til et stadig mere mobilt arbejdsmarked og derved undgå ledighed, når det er muligt.
Om: Den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress
Det ser ud til, at gennemførelsen af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress er langsommere end forventet, hvilket kan bringe dens formål i fare, og hvilket står i klar kontrast til med dens hurtige vedtagelse i marts 2010.
Hvordan vil Kommissionen fremskynde processen og sikre sig, at den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress når ud til de mest sårbare mennesker, mens den også tager hensyn til den rette geografiske balance?
Hvad er Kommissionens planer med hensyn til at få medlemsstaterne til at finansiere mentor- og uddannelsesprogrammer samt også at sikre, at rentebetalinger støttes af Den Europæiske Socialfond (ESF) som aftalt? Hvordan vil Kommissionen sikre, at information om den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress når ud til målgrupperne?
Johannes Hahn
Hr. formand, kære kolleger! Det glæder mig at meddele, at begge dele af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress - garantidelen og delen med likvide produkter - nu er helt operationel. Kun tre måneder efter beslutningens ikrafttræden færdiggjorde Kommissionen mandatet til Den Europæiske Investeringsfond (EIF), så den kunne iværksætte garantioperationerne for udbydere af mikrofinansiering.
I november sidste år oprettede Kommissionen en specialiseret investeringsenhed. Som følge heraf vil de første mikrolån blive ydet fra og med denne måned. Det glæder mig også at meddele, at Kommissionen har haft succes med at sikre supplerende finansiering til mikroiværksættere i Europa. Den Europæiske Investeringsbank vil matche EU's bidrag på 100 mio. EUR, og der ventes flere bidragydere. Som resultat af det vil den samlede lånevolumen under mikrofinansieringsfaciliteten Progress som planlagt beløbe sig til omkring 500 mio. EUR. Disse penge vil gavne ledige, personer, der risikerer social udstødelse, eller sårbare personer, som har vanskeligt ved at få adgang til det konventionelle kreditmarked. Det er centrale elementer i det mandat, Kommissionen har givet Den Europæiske Investeringsbank, at den når ud til disse målgrupper og fremmer geografisk balance.
De operationer, der er godkendt indtil nu eller er under forberedelse, tyder på, at begge mål vil blive opfyldt. Allerede i 2011 vil der blive ydet mikrolån gennem en mikrofinansieringsinstitution for iværksættere i Belgien, der fokuserer på dårligt stillede bysamfund, og gennem en fond i Nederlandene, som er rettet mod enkeltpersoner, der ikke har adgang til konventionel finansiering. EIF har bebudet, at de operationer, der er under forberedelse, også vil blive afbalancerede i forhold til geografisk dækning. Omkring 40 % forventes at involvere formidlere, som investerer i Europa, og omkring 60 % i Central- og Østeuropa. Det er velkendt, at mikrofinansiering er mest effektiv, hvis iværksættere og mikrovirksomheder støttes gennem virksomhedsstøttetjenester.
Som sådan vil Kommissionen træffe foranstaltninger til at støtte myndigheder og formidlende organer, der forvalter Den Europæiske Socialfond, så de yderligere kan fremme selvstændig beskæftigelse og mikrovirksomheder.
Til den nuværende ESF-programmeringsperiode har medlemsstaterne øremærket over 2,7 mia. EUR til at fremme iværksætteri. Iværksættere kan også støttes gennem rentegodtgørelser. Hvorvidt rentegodtgørelser skal subsidieres gennem ESF eller ej, besluttes imidlertid af de enkelte medlemsstater. I øjeblikket har kun én medlemsstat, nemlig Litauen, anført, at den udnytter denne mulighed.
Endelig vil Kommissionen fremme information om mikrofinansieringsfaciliteten Progress. Mikrofinansieringsudbyderne, der er tættest på målgrupperne, skal sørge for information om mulighederne for mikrolån. Kommissionen vil benytte eksisterende netværk af offentlige arbejdsformidlinger, ESF-forvaltningsmyndigheder og ngo'er til at sikre information om fremskridtene med mikrofinansieringsfaciliteten.
Sidst, men ikke mindst, vil "Unge på vej"kampagnen være særlig opmærksom på de muligheder, unge med forskellig baggrund har, for at starte egen virksomhed og modtage mikrolån.
Kinga Göncz
(HU) Hr. formand! Det glædede mig at høre kommissærens redegørelse, og jeg vil gerne afklare noget. Da vi modtog rapporten fra Kommissionen og Den Europæiske Investeringsfond for nogle uger siden, stod der noget om et samlet beløb i størrelsesordenen 200 mio. EUR. Et af mine spørgsmål var netop det, at det oprindelige løfte eller den oprindelige plan lød på 500 mio. EUR. Jeg er interesseret i, hvor disse supplerende midler kom fra. Jeg mener, det er meget vigtigt, da det er et højt prioriteret program til afbødning af virkningerne af krisen, og det var til dels derfor vi hastede vedtagelsen af det igennem. Det andet vigtige spørgsmål var, om medlemsstaterne støtter rentebetalinger og mentor- og uddannelsesprogrammer fra Socialfonden. Det stod også i den oprindelige plan, og derefter så det ud, som om Kommissionen så bort fra det. Det er meget vigtigt at levere information og sikre, at informationen når ud til folk.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Hr. formand, hr. kommissær! Jeg vil gerne takke for disse oplysninger. Jeg er helt enig i, at det instrument, vi har drøftet i dag, er meget vigtigt. Det er dog værd at nævne, at vi også bør besvare spørgsmålet om, hvilke stater der benytter mikrofinansieringsfaciliteten. Jeg blev bekymret over, at De i Deres svar sagde, at vi burde sikre forskellige fordelingsniveauer efter stat og geografisk område. Har nogen stater indtil nu benyttet instrumentet?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand! Unge mennesker er ganske vist hårdest ramt af den økonomiske og finansielle krise, men vi må heller ikke glemme de mennesker over 45, der er ledige. Jeg vil gerne stille følgende spørgsmål, fordi De nævnte, at 60 % af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress skal gå til Central- og Østeuropa. Har De afdækket, hvilke barrierer der har forhindret landene i denne region i Europa i at udnytte dette instrument tilstrækkeligt indtil nu?
Johannes Hahn
Hr. formand! Mange tak for Deres interesse og Deres bemærkninger. Mikrofinansiering er faktisk noget, der dækkes af en række generaldirektorater, hvor hr. Andor i en vis forstand går i spidsen med hensyn til substansen. Det er dog også noget, vi beskæftiger os med inden for det regionalpolitiske område. Hvad rentesatser angår, har nogle medlemsstater fastsat et loft - som en betingelse, så at sige - der ligger på omkring 8-9,5 %. Hvad, der imidlertid også skal tages hensyn til her - og det er noget, der altid er blevet diskuteret, også under forberedelserne af det hele - er, at de indirekte omkostninger er relativt høje i forhold til de faktiske lån, og derfor påløber der omkostninger, som skal dækkes. Det er nødvendigt at finde en fornuftig middelvej, og jeg tror, det er lykkedes os.
Hvis jeg går over til det andet spørgsmål, kan jeg fortælle, at Jasmineinstrumentet - der har til formål at bistå med de rette forberedelser til mikrofinansiering og bane vejen for oprettelse og uddannelse af formidlere - i øjeblikket bruges til at gøre 15 institutioner klar i 15 forskellige lande, hvoraf de 11 ligger i Central- og Østeuropa og fire i Vesteuropa. Jeg kan ikke nævne alle landene sådan lige ud af hovedet, men i al væsentlighed er det for det meste de nye tiltrædelseslande, og vi forventer, at yderligere 20 formidlere i de kommende år vil blive forberedt på samme måde efter Jasmineprogrammet.
Med hensyn til det sidste spørgsmål må jeg bede Dem bære over med mig, eftersom jeg ikke kan give et svar på stående fod. Vi vil fremsende et skriftligt svar med detaljeret angivelse af årsagerne til at begrænse adgangen. Jeg går dog bestemt ud fra, at der ofte er kommunikationsproblemer her, og at der også ofte er hindringer, fordi mange af de potentielle lånere er mennesker, der ikke længere kan opnå lån fra en "konventionel" bank, og der er derfor også ofte en vis bekymring eller tilbageholdenhed med hensyn til at henvende sig til den slags institutioner. Hvis det er tilfældet, og det bliver rodfæstet og indgroet, vil det imidlertid være nødvendigt at gennemføre de nødvendige informationsaktiviteter på dette område.
Om: Supplerende støtteforanstaltninger til fordel for SMV i forbindelse med gennemførelsen af turistpolitikken
Turistindustrien er som alle andre økonomiske sektorer i stigende grad udsat for international konkurrence. For fortsat at være konkurrencedygtig inden for turistsektoren har Den Europæiske Union i Lissabontraktaten fastsat som mål at fremme konkurrenceevnen inden for denne sektor og skabe et gunstigt miljø for virksomhedernes udvikling. Med henblik herpå er der fastsat følgende mål: fremme af innovation inden for turistsektoren, forbedring af samtlige turisttjenesters kvalitet og udbygning af de ansattes faglige kompetencer. Virksomhederne i turistsektoren, der for en stor dels vedkommende er SMV, er dog ikke altid i stand til alene at gennemføre disse målsætninger. Der er flere faktorer, der gør sig gældende, som f.eks. de begrænsede økonomiske midler, manglen på kvalificeret arbejdskraft og den manglende evne til at reagere hurtigt på forandringer, hvilket bevirker, at der er behov for yderligere økonomiske midler.
Mener Kommissionen ikke, det ville være hensigtsmæssigt at udvikle en sammenhængende strategi og udarbejde en detaljeret handlingsplan, der omfatter specifikke støtteforanstaltninger til fordel for SMV og finansieringsmekanismer, der kunne bidrage til at overvinde vanskelighederne i denne sektor?
Antonio Tajani
Hr. formand, mine damer og herrer! Den europæiske turistindustri står som mange andre økonomiske sektorer over for stadig større udfordringer som følge af globaliseringen.
Det er en udfordring, som Kommissionen allerede har understreget og har taget op ved mange lejligheder, især med meddelelsen "En industripolitik for en globaliseret verden". Endvidere vedtog Kommissionen den 30. juni sidste år en specifik meddelelse om turisme, hvori den - i overensstemmelse med Lissabontraktaten og den nye Europa 2020-strategi - foreslår en konsolideret politisk ramme til at styrke konkurrenceevnen i sektoren med det formål at gøre europæisk turisme til en virkelig konkurrencedygtig, moderne, bæredygtig og ansvarlig sektor.
Skabelsen af et miljø, der fremmer udvikling af mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder i turistsektoren er det princip, denne konsoliderede ramme bygger på. For at nå det mål foreslog vi tre specifikke foranstaltninger, der sigtede mod for det første at stimulere konkurrenceevnen i den europæiske turistsektor, for det andet at fremme udviklingen af en bæredygtig og ansvarlig turisme af høj kvalitet og for det tredje at konsolidere Europas image og profil som en række bæredygtige turistdestinationer af høj kvalitet og, naturligvis, at maksimere EU's finanspolitikker og finanspolitiske instrumenters potentiale til at udvikle turisme.
De initiativer, der fremmes, skal give sektoren de nødvendige instrumenter til at tilpasse sig de udfordringer, operatørerne står over for, og arbejde hen imod en bæredygtig udvikling af sektoren for så vidt angår konkurrenceevne. Naturligvis vil der blive truffet særlige foranstaltninger til at fremme innovation i turistsektoren, styrke kvaliteten af turisttjenesterne og forbedre de faglige kompetencer hos ansatte i turistsektoren, for vi må ikke længere betragte turistsektoren som en sektor, der udelukkende består af familievirksomheder, vi skal også se på, hvordan vi kan gøre den mere moderne og mere konkurrencedygtig.
Jeg vil give et par eksempler på uddannelse og faglige kompetencer. Der vil blive lanceret en platform for "IKT og turisme" for at lette tilpasningen af turistsektoren og dens virksomheder til udviklingen på det nye informationsteknologimarked og forbedre deres konkurrenceevne. Alle disse forslag og idéer er indeholdt i Kommissionens meddelelse, som er godkendt af Rådet, og som vi drøfter i Parlamentet - ordføreren er til stede her.
Industriens operatører vil blive tilskyndet til at udnytte EU's forskellige programmer bedre, f.eks. Leonardo, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, Erasmus for unge iværksættere, Den Europæiske Socialfond og andre programmer. Endvidere vil en strategi til at fremme diversificering af turisttjenesterne og oprettelse af et virtuelt elektronisk observationscenter for europæisk turisme ligeledes bidrage til at skabe et gunstigt miljø for sektorens operatører.
Desuden må jeg understrege, at små og mellemstore virksomheder kan drage fordel af andre tværgående initiativer til at få adgang til finansiering. Jeg kan nævne det fælleseuropæiske initiativ fra Kommissionen, Jeremie, Den Europæiske Investeringsfond og Den Europæiske Investeringsbank, der har til formål at forbedre adgangen til finansiering for især mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder gennem kanaler for risikovillig kapital, lån, værdipapirer, mikrokredit og andre former for bistand, der skal betales tilbage.
Til sidst vil jeg fremhæve, at små og mellemstore virksomheder i turistsektoren fuldt ud er dækket af de foranstaltninger, der foreslås inden for rammerne af "Small Business Act", der skal fremme erhvervsmiljøet for de selvsamme virksomheder. Parlamentet får den opdaterede tekst inden for nogle få uger.
Derfor bliver "Small Business Act" også et instrument til beskyttelse af små og mellemstore virksomheder, der rummer enorme muligheder for udvikling af en sektor, som jeg håber at kunne styrke i løbet af de næste år, for jeg er helt overbevist om, at en EU-politik, jf. traktaten, kan øge værdien af det fortrinlige arbejde, der allerede bliver udført i EU's regioner og medlemsstater.
Jeg føler derfor, jeg kan berolige det medlem, som fremsatte forespørgslen, med at Kommissionen og jeg gør alt for at sikre, at alle små og mellemstore virksomheder i sektoren bliver støttet og bistået i deres bestræbelser på at få adgang til EU's økonomiske instrumenter som led i en politisk strategi, der sigter mod at gøre turisme til en af vores centrale økonomiske og industripolitiske sektorer.
Zigmantas Balčytis
(LT) Hr. formand! Formentlig håber vi alle her i Parlamentet i dag, at den prognose, De fremsatte om udviklingen af turismen i fremtiden faktisk bliver til virkelighed, og at dette område ikke kun vil blive udviklet men vil være gunstigt at investere i. Som bekendt er turismen indtil nu stadig ujævnt udviklet i EU, og det er der objektive og subjektive årsager til. Jeg har et spørgsmål. I Østersøstrategien er det anført som et af hovedmålene at gøre Østersøregionen til et attraktivt og lettilgængeligt sted. Hvad er der præcis nået på dette område i årets løb?
Carlo Fidanza
(IT) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil gerne takke hr. Balčytis for dette spørgsmål, der sætter de temaer i centrum for vores forhandling, som Parlamentet vil få lejlighed til at behandle igen i de kommende måneder med den betænkning, jeg har ansvaret for.
Først og fremmest skal vi rose næstformand Tajani for den meget kraftige saltvandsindsprøjtning, han har givet den nye turismepolitik, der er fastsat i Lissabontraktaten, med den meddelelse, som blev vedtaget i juni sidste år og den dertil hørende gennemførelsesplan, der blev præsenteret for nogle få uger siden. Disse to retsakter fokuserer specifikt på små og mellemstore virksomheder og på konkurrenceevne i sektoren med særlig vægt på innovations- og uddannelsesrelaterede spørgsmål.
Med hensyn til finansiering skal vi handle på to fronter: For det første skal vi øge bevidstheden om de midler, der allerede findes, og sikre, at de i højere grad udnyttes, og for det andet må Parlamentet agitere kraftigt for - og jeg er ved at slutte, hr. formand - at der medtages specifikke budgetoverskrifter for turistpolitikker i det finansielle overslag 2014-2020.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand! Der er nogle lande, som bruger f.eks. det regionale program for konkurrenceevne og innovation eller det operationelle program for udvikling af turisme og, i tilfælde af Det Forenede Kongerige eller Grækenland, det operative program for regionaludvikling. Jeg vil gerne vide, om De har til hensigt at oprette en EU-ramme for at øge SMV'ernes deltagelse i adgangen til EU-midler til udvikling af turismen.
Antonio Tajani
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg ønsker at takke hr. Balčytis, da han har givet mig lejlighed til at tale om et emne, som af alle de områder, jeg har ansvar for som EU-kommissær, står mit hjerte særlig nær, og som den første EU-kommissær for turisme mener jeg, at turistpolitik sammen med industripolitik og rumpolitik er en prioritet.
For at give et konkret svar er det centrale spørgsmål imidlertid - bortset fra de politiske initiativer, jeg har forsøgt at gennemføre, siden jeg blev kommissær - det, som hr. Fidanza rejste i sit indlæg. Eftersom EU ikke var ansvarlig for turistpolitik før Lissabontraktatens ikrafttræden, indeholder det nuværende finansielle overslag ikke de nødvendige midler til, at EU kan bidrage til en stærk indsats for turismen.
Vi har interessante programmer såsom Calypso, der i Spanien er blevet styrket med nogle efter min mening meget positive regionale initiativer. Men selv om jeg klart forstod hr. Fidanzas pointe i den betænkning, Parlamentet ventes at fremlægge, vil der komme støtte, fordi de midler, som er øremærket til turistpolitik, vil blive øget i det næste finansielle overslag. De kan blive øget i det ottende rammeprogram eller gennem indførelse af ad hoc-budgetposter. Det vigtige er imidlertid, at Parlamentet bringer problemet frem, fordi det er vanskeligt at give konkrete svar, hvis de økonomiske instrumenter ikke er på plads.
Alligevel betyder det ikke, at vi ikke vil handle med stor beslutsomhed. Som De ved, er der taget talløse initiativer, det belgiske formandskab afholdt et større arrangement i Malta, og det ungarske formandskab har allerede bebudet, at det vil afholde et større arrangement specifikt om turisme - det var emnet for vores første møde, som blev afholdt i Budapest for nogle få dage siden.
Jeg er glad for, at hr. Balčytis rejste spørgsmålet om turisme i Østersøregionen. Turisme er nemlig ikke noget, der udelukkende vedrører økonomierne i Middelhavslandene - Spanien, Frankrig, Italien, Grækenland og Malta. Det er en særdeles vigtig ressource for hele EU, også landene i Central- og Østeuropa, som har deres egne seværdigheder og deres eget potentiale, der skal udvikles.
Vedrørende Østersølandene mener jeg, at et af spørgsmålene - som tilfældigvis behandles i den tekst, der blev vedtaget den 30. juni sidste år - er forholdet til de nye klasser, til den nye middelklasse i Rusland. Millioner og atter millioner af russere planlægger at gennemføre turistaktiviteter og ønsker derfor at rejse uden for deres land.
Vi har et problem med visa. Det samme problem findes i forhold til Kina, tror jeg. Europa-Kommissionen og turistministrene er fast besluttede på at prøve at løse dette problem med de potentielle gæster fra både Rusland og Kina. Vi ønsker at sætte skub i tingene og gøre det lettere for dem at komme ind i vores lande. Endvidere kan de Baltiske stater, som ligger tættere på Rusland, også høste de potentielle økonomiske frugter af at være værter for turisterne i den nye middelklasse.
Det er helt centralt i vores arbejde for at fremme turistpolitikkerne, og jeg er også opmuntret over, at mange ministre fra de forskellige medlemsstater, herunder Det Forenede Kongerige - jeg mødte den nye britiske turistminister for et par uger siden i London - og Frankrig, er fast besluttede på at støtte EU's turistpolitik.
Det er vigtigt at afdække en række indgange, for Europa skal repræsentere en merværdi. Jeg er begejstret over, at kommissær Vassiliou i den tekst om sport, der blev vedtaget i dag, har medtaget det punkt, at store sportsbegivenheder såsom de kommende Olympiske Lege i London er en stor mulighed for hele EU.
Kort sagt skal vi sikre, at hvert land i EU kan fungere som en indgang, hvor turister kan rejse ind og besøge det pågældende land, men herefter kan tage ud fra og besøge andre europæiske lande, når de er færdige.
Det er den supplerende foranstaltning, Europa-Kommissionen kan træffe, og Parlamentets støtte er, så vidt jeg kan se, afgørende. På forhånd tak for Deres indsats, bl.a. i forhandlingen om turistpolitikken, men også i alle forhandlinger om de kommende budgetaktiviteter.
Anden del
Om: Initiativer og programmer til modernisering af videregående uddannelser
I visse af Den Europæiske Unions medlemsstater er der gennemført undersøgelser for at finde frem til, hvorledes højere læreanstalter har tilpasset sig de nye behov på arbejdsmarkedet, og hvilke muligheder kandidater har for at finde arbejde efter endt uddannelse. Desværre har undersøgelserne vist, at talrige universiteter uddanner specialister til et allerede mættet marked. De højere læreanstalters undervisningsplaner er ikke altid udarbejdet under hensyn til behovene på arbejdsmarkedet, og det er derfor unge med en netop afsluttet uddannelse, der rammes hårdest. Kommissionens arbejdsprogram for 2011 indeholder en henvisning til moderniseringen af videregående uddannelser. Det hedder i programmet, at der eventuelt vil blive forelagt forslag vedrørende evalueringen og gennemsigtigheden af de højere læreanstalters aktiviteter.
Hvilke specifikke programmer og initiativer regner Kommissionen følgelig med at vedtage med henblik på en modernisering af videregående uddannelser i EU? Agter Kommissionen at fastlægge en særlig strategi for moderniseringen af videregående uddannelser for at gøre det muligt for unge kandidater at finde arbejde så hurtigt som muligt? Hvor meget agter Kommissionen fremover at investere i sådanne programmer og initiativer til fordel for unge?
Androulla Vassiliou
Hr. formand! Uddannelse er en af de vigtigste betingelser for beskæftigelsesevne. Risikoen for at blive arbejdsløs er 40 % lavere for kandidater fra en videregående uddannelse end for personer, der kun har en ungdomsuddannelse. Imidlertid er ungdomsarbejdsløsheden og underbeskæftigelsen i dag uacceptabelt høje. Alt for mange kandidater kæmper for at komme ind på arbejdsmarkedet og sikre sig en kvalitetsbeskæftigelse, der svarer til deres uddannelsesmæssige baggrund.
Naturligvis begynder indsatsen for at forbedre beskæftigelsesevnen længe før den videregående uddannelse. Kommissionen arbejder sammen med medlemsstaterne for at afdække de færdigheder eller nøglekompetencer, unge har brug for at tilegne sig i skolen. I dag har unge mennesker brug for en bredere vifte af færdigheder end nogensinde før for at kunne trives i en globaliseret økonomi. Mange vil komme til at arbejde i job, der ikke findes endnu. Mange vil have brug for avancerede sproglige, interkulturelle og iværksættermæssige kvalifikationer. Teknologi vil fortsat ændre verden på måder, vi ikke kan forestille os, så evnen til fortsat at lære og skabe nyt vil blive afgørende faktorer for beskæftigelsesevnen.
Vejledning er også afgørende. Unge står over for et stigende antal uddannelsesmæssige valg. De skal kunne træffe informerede beslutninger. Det kræver bedre information om uddannelses- og erhvervsuddannelsesveje, bl.a. et klart billede af jobmulighederne. Vi må udvikle kvalitetsbetonede erhvervsvejledningstjenester og erhvervsorientering med en stærk inddragelse af arbejdsmarkedets institutioner.
Hvis vi nu tager fat på videregående uddannelse iværksatte Kommissionen som bekendt "Unge på vej" - et Europa 2020-flagskibsinitiativ, der har til formål at gøre almen uddannelse og erhvervsuddannelse mere relevant for unges behov. Vi er nu ved at begynde på at implementere de forskellige dele af denne strategi. Senere i år har Kommissionen planer om at fremlægge en ny meddelelse om modernisering af videregående uddannelse. Vi vil gøre status over fremskridtene med at gøre videregående uddannelse mere relevant for behovene i det videnbaserede samfund, bl.a. spørgsmålet om beskæftigelsesevne. Vi vil afdække de centrale udfordringer for fremtiden og fastlægge vores svar.
Som led i disse bestræbelser vil Kommissionen styrke den europæiske platform for dialog mellem universiteter og erhvervsliv med henblik på at øge de studerendes beskæftigelsesevne og udvikle uddannelsens rolle i videntrekanten. I en mere global og mobil verden kan åbenhed om de videregående uddannelsesinstitutioners præstationer stimulere både konkurrence og samarbejde og være et incitament til yderligere forbedringer og modernisering. Eksisterende internationale rangordninger kan dog give et ufuldstændigt billede af universiteternes præstationer. Kommissionen vil i år præsentere resultaterne af en feasibilityundersøgelse om udvikling af et alternativt flerdimensionelt rangordningssystem, hvor der tages hensyn til mangfoldigheden i de videregående uddannelsesinstitutioner.
Europa har brug for bedre at kunne tage højde for fremtidige kvalifikationsbehov. Derfor har Kommissionen iværksat "Dagsordenen for nye kvalifikationer og nye job", der går hånd i hånd med vores initiativ "Unge på vej". "Dagsordenen for nye kvalifikationer og nye job" ser på, hvordan vi kan hjælpe unge til at blive mere beskæftigelsesegnede. Frem for alt skal vi give mennesker den rette blanding af kvalifikationer, så de kan tilpasse sig vores samfund, der er under hastig forandring. Vores nye EU-oversigt over kvalifikationer, som bliver operationel i 2012, skal bidrage til at forudse ikke kun de kvalifikationer, arbejdsgiverne har brug for i dag, men også dem, der bliver nødvendige i fremtiden.
Til foråret i år har Kommissionen til hensigt at foreslå nye europæiske referenceværdier for læringsmobilitet og for den rolle, uddannelse spiller for at gøre mennesker beskæftigelsesegnede på det videnbaserede arbejdsmarked.
Endelig kan EU-programmer til støtte for uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom, herunder mobilitetsprogrammer som Erasmus, hjælpe unge til at forbedre deres chancer på arbejdsmarkedet, ved at de indhøster værdifuld international erfaring og udvikler deres intellektuelle forståelse.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Hr. formand, fru kommissær! Tak for Deres virkelig omfattende svar. Jeg vil imidlertid gerne stille et supplerende spørgsmål. EU skal garantere alle borgere ret til videregående uddannelse af høj kvalitet. I medlemsstaterne er der imidlertid mange forskelle mellem de videregående uddannelsessystemer, omkostningerne til videregående uddannelse og tilvejebringelse af lån til betaling for studierne. Høje renter på uddannelseslån og ugunstige tilbagebetalingsbetingelser afskrækker ofte unge fra at tage en videregående uddannelse i deres eget land og fremmer hjerneflugt til andre lande. Har Europa-Kommissionen til hensigt at udgive en vejledning om foretrukne betingelser for udbud af studielån?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Hr. formand! Jeg vil gerne stille et enkelt spørgsmål, selv om vi kunne drøfte forskellige ting i denne forbindelse. Jeg vil gerne spørge kommissæren, om der arbejdes på at øge midlerne til studenterudvekslingsprogrammer i Europa? Jeg har indtryk af, at det beløb, vi har til Erasmus og andre programmer, har været det samme i adskillige år. I øjeblikket er disse beløb bestemt meget lave.
Georgios Papanikolaou
(EL) Hr. formand, fru kommissær! Ganske vist falder dette særlige spørgsmål ind under subsidiaritetsprincippet. Imidlertid får medlemsstaterne støtte fra EU til at modernisere undervisningsplanerne i medlemsstaterne. Under den tidligere, dvs. den tredje fællesskabsstøtteramme, udnyttede mange medlemsstater f.eks. fællesskabsmidler til det formål. Jeg har et helt præcist spørgsmål: Har Kommissionen data om effektiviteten af de midler, der blev givet, og som vil blive givet til medlemsstaterne?
Androulla Vassiliou
Hr. formand! For det første til spørgsmålet om forskellene mellem de videregående uddannelsesinstitutioner, netop! Det er derfor, vi ønsker åbenhed om universiteternes resultater. Derfor afslutter vi nu feasibilityundersøgelsen, der er grundlaget for, at vi vil vove at se på rangordningen af universiteter, kortlægningen af universiteter og universiteternes standard med henblik på at give de studerende muligheder for et mere informeret valg. Målet er, at de kan vide præcis, hvor de kan studere, hvad de kan studere, og hvad standarden er på det universitet, de ønsker at komme ind på.
Med hensyn til afgifter er jeg enig med Dem i, at høje afgifter kræver rimelige lån, men, som jeg er sikker på, De ved, er det medlemsstaternes ansvar. Vi ved, at økonomer kan blive enige om én ting, og det er, at investering i uddannelse er noget, der giver langsigtede resultater, vækst og job, så jeg tilskynder altid regeringer til ikke at skære ned på investeringer i universiteter eller uddannelsesinvesteringer generelt.
Endvidere er jeg enig med det medlem, der rejste spørgsmålet om de utilstrækkelige mobilitetsfremmende stipendier som Erasmus. Det er derfor, vi igen er ved at afslutte en feasibilityundersøgelse - der foretages af London School of Economics, som forhåbentlig bliver klar i løbet af et par måneder - og som skal danne grundlag for vores undersøgelse sammen med Den Europæiske Investeringsbank af muligheden for at indføre et EU-mobilitetslån for studerende. Jeg er sikker på, at det vil give alle studerende, hvad enten de er rige eller fattige, mulighed for at udnytte disse glimrende mobilitetslån.
I sit spørgsmål taler hr. Papanikolaou om strukturudviklingsfondene, som regeringerne kan bruge til opbygning af deres uddannelsesinfrastruktur. Desværre er strukturfondene ikke mit ansvar, men jeg vil fra kommissær Hahn finde ud af, om der er nogen rapporter fra medlemsstaterne om resultaterne af disse stipendier, og i givet fald skal jeg bestemt lade Dem det vide.
Om: Skoleelevernes niveau i EU-medlemsstaterne
Resultaterne af den internationale undersøgelse af 15-årige skoleelevers niveau, som blev offentliggjort for nylig af OECD (PISA-undersøgelsen 2009), viser i det store og hele, at EU's konkurrenceevne er alvorligt truet, da kun to EU-medlemsstater ligger blandt de ti bedste inden for læsefærdighed (niveau 5-6), mens der på matematikområdet kun var tre EU-medlemsstater blandt de ti første og ingen blandt de fem første. I betragtning af, at både disse skoleelever og deres yngre kolleger i 2020 vil være erhvervsaktive eller være ved at integrere sig på arbejdsmarkedet, bør der øjeblikkeligt gribes ind i medlemsstaterne, hvis vi skal opnå en væsentlig forbedring af kvaliteten af skoleundervisningen.
Overvejer Kommissionen at foretage en indgående analyse af den pågældende undersøgelse og fremsætte henstillinger over for medlemsstaterne vedrørende vellykkede fremgangsmåder? Overvejes det at udarbejde et program til udbredelse af sådanne vellykkede fremgangsmåder eller at oprette et forum, hvor man kan diskutere disse udfordringer? Vil der blive indledt drøftelser med medlemsstaterne om, hvilket tiltag der skal tages for at forbedre resultaterne?
Androulla Vassiliou
Som De ved, skal hver medlemsstat beslutte, hvordan dets uddannelsessystem skal organiseres. Det er i overensstemmelse med artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Ikke desto mindre arbejder Kommissionen sammen med staterne om at skabe gensidig læring og udvekslinger af god praksis.
Som vi anførte i Europa 2020-strategien, er det afgørende for Europas fremtid som et videnbaseret og rummeligt samfund, at der sker reformer og modernisering af uddannelsessystemerne, så de kan matche de bedste i verden. OECD's PISA-undersøgelse er en vigtig ressource for disse udvekslinger. Den seneste PISA-undersøgelse, der blev offentliggjort i december 2010, viser et blandet billede for EU-medlemsstaterne. Der er tegn på betydelig forbedring i nogle systemer, men alt i alt er der plads til mange fremskridt. Disse resultater vil være et vigtigt input til fremtidige udvekslinger mellem Kommissionen og medlemsstaterne.
Det europæiske benchmark, der blev vedtaget af Rådet i maj 2009, sigter mod et tilstrækkeligt grundlæggende færdighedsniveau i læsning, matematik og naturvidenskab ved at opfordre til at nedbringe andelen af 15-årige med ringe færdigheder til under 15 % senest i 2020.
Nu vil jeg gerne læse noget op fra PISA-rapporten, som er meget relevant. Andelen af elever med ringe resultater i læsning, som var steget fra 21 % i 2000 til 24 % i 2006, faldt til 20 % i 2009. Ikke desto mindre blev OECD's mål for 2010 om at reducere andelen fra 2000 med 20 % til 17 % ikke nået.
Andelen af elever med ringe resultater i matematik og naturvidenskab har været faldende siden 2006. Der skete flere fremskridt i naturvidenskab end i matematik, og andelen af elever med ringe resultater er i dag lavere i naturvidenskab end i matematik.
Hvis 2006 bruges som et stærkt udgangspunkt, er EU på rette spor med hensyn til fremskridt mod benchmarket for 2020 for elever med ringe resultater. Ser man på de tre fag i de 25 EU-lande, som der foreligger data for, havde gennemsnitligt 22,5 % af eleverne ringe resultater i 2006, og i 2009 var denne andel faldet til 19,6 %. Så vi kan se, at vi i EU gennemsnitligt har gjort fremskridt.
Kommissionen vil naturligvis analysere PISA-resultaterne og offentliggøre konklusionerne heraf i sin næste situationsrapport med en benchmarksammenligning i 2011. I november 2010 opfordrede Rådet Kommissionen og medlemsstaterne til i deres fælles arbejde at fokusere på følgende områder: udformning af læseplaner, motivering til læsning, læsefærdighed, matematik, naturvidenskab og teknologi, nye teknologiers indvirkning på grundlæggende færdigheder og deres anvendelse til at hjælpe elever med at blive selvstændige og opretholde motivationen, kønsforskelle i resultater og holdninger, forbindelsen mellem elevers baggrund og deres beherskelse af grundlæggende færdigheder og endelig spørgsmål vedrørende lærere og personer, der uddanner lærere, og vedrørende skolers etos og kendetegn.
I sin konklusion opfordrede Rådet også Kommissionen til at oprette en ekspertgruppe på højt niveau for læsefærdighed og en tematisk arbejdsgruppe om matematik, naturvidenskab og teknologi.
Jeg har til hensigt at nedsætte ekspertgruppen på højt niveau for læsefærdighed den 1. februar. Den skal foreslå politiske foranstaltninger baseret på god praksis og forskning, der skal hjælpe medlemsstaterne med at forbedre sammenhængen og effektiviteten i tilvejebringelsen af grundlæggende færdigheder i deres strategier for livslang uddannelse, og gruppen skal afslutte sit arbejde og udgive sin rapport i midten af 2012.
Endvidere er den tematiske arbejdsgruppe om matematik, naturvidenskab og teknologi allerede blevet nedsat. Den omfatter nationale beslutningstagere og eksperter i grundlaget for gensidig læring og udveksling af god praksis. Den tematiske arbejdsgruppe skal afdække og formidle politiske foranstaltninger til at forbedre situationen for personer med ringe grundlæggende færdigheder på nationalt plan.
Jeg bør også understrege, at Comeniusaktioner under programmet for livslang læring blandt andre prioriterede områder fokuserer på at øge motivationen for naturvidenskab og matematik og på at forbedre læsefærdighederne.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Hr. formand! Jeg vil gerne spørge, om der måske er udført forskning i nogle lande, der kunne forklare elevers dårlige resultater og udbytte? Er det et finansielt eller strukturelt spørgsmål? Hvad tænker De om grundskoleundervisningen? Der blev gennemført forskning blandt elever i de ældre klasser, men hvad med endnu yngre elever, der har til hensigt at fortsætte deres uddannelse.
Androulla Vassiliou
Hr. formand! Jeg kan give Dem alle de detaljerede data, vi har om de forskellige medlemsstater. Vi har ikke analyseret dem, det er ikke vores opgave at se, hvorfor visse medlemsstater klarede sig dårligere end andre, men i løbet af vores arbejde har vi udvekslet god praksis. Det glæder mig meget at sige, at nogle lande, som har fulgt god praksis, har udvist meget gode fremskridt siden 2006 for de fleste af disse indikatorer.
For underskolen har vi desværre ikke undersøgelser i lighed med PISA-undersøgelsen. Der findes ikke en sådan undersøgelse.
Om: Fragmenterede digitale markeder og følgerne for uddannelsessystemet og for investeringerne i geografisk isolerede områder
Ifølge Kommissionens meddelelse om den digitale dagsorden for Europa er Europa stadig et kludetæppe af nationale onlinemarkeder, og problemer, der sagtens kan løses, såsom de manglende investeringer i netværk, forhindrer europæerne i at nyde fordelene ved et digitalt indre marked. Resultatet er, at undervisningen i mange fjerntliggende områder (bjergegne og øsamfund) halter bagefter teknologisk, og investeringerne i disse områder påvirkes. Kommissionen bedes besvare følgende spørgsmål:
Med tanke på at ikt-sektoren udgør 5 % af det europæiske BNP, hvilket modsvarer en værdi på 660 mia. EUR om året, samtidig med at dens bidrag til at øge den samlede produktivitet er langt større (20 % fra ikt-sektoren direkte og 30 % fra investeringerne i ikt), hvordan agter Kommissionen da at afhjælpe fragmenteringen af det digitale marked?
Er der iværksat nogen målrettede fællesskabsforanstaltninger for at løse problemet med lave nationale investeringer i netværk, især i geografisk isolerede områder?
Neelie Kroes
Hr. formand! I Kommissionens meddelelse om Europa 2020 og dens meddelelse om den digitale dagsorden for Europa blev der fastsat det mål at sikre alle europæere grundlæggende bredbåndsadgang senest i 2013 og senest i 2020 at sikre, at alle europæere har adgang til meget højere internethastigheder på over 30 megabytes pr. sekund, og at 50 % af de europæiske husholdninger eller derover har tegnet abonnement på en internetforbindelse over på 100 megabytes pr. sekund.
Kommissionen er klar over, at der uden et stærkt offentligt tiltag er risiko for en udbredelse under det optimale, hvor hurtige sikre netværk er koncentreret i områder med høj befolkningstæthed og fjerntliggende landdistrikter sakker bagud. Det vil få negative følger for uddannelsessystemer og integration af informations- og kommunikationsteknologi i uddannelsen. De seneste EU-dækkende data viser, at kun 67 % af skolerne har bredbåndsadgang, og at der var store forskelle mellem medlemsstaterne og mellem tæt og tyndt befolkede områder, henholdsvis 73,7 % og 60,6 %.
For at undgå risikoen for en udbredelse under det optimale har Kommissionen vedtaget en bredbåndspakke, der skitserer en fælles ramme i både nationale og regionale politikker, der bør udvikles, så målene opfyldes. De politikker ventes især at sænke omkostningerne til udbredelse af bredbånd i hele EU's område ved at sikre hensigtsmæssig planlægning og koordinering og nedbringe de administrative byrder.
Kommissionen har allerede truffet foranstaltninger til at øge investeringen i fjerntliggende områder og regioner inden for rammerne af EU's samhørighedspolitik med programmeringen af omkring 2,3 mia. EUR i perioden 2007-2013. Kommissionens meddelelse om en europæisk genopretningsplan gjorde det også muligt at programmere 360 mio. EUR i bredbåndsforanstaltninger til landdistrikter gennem Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne. I sin programpakke bebudede Kommissionen, at den vil styrke og rationalisere finansieringen af højhastighedsbredbånd gennem EU-instrumenter senest i 2014 og udforske, hvordan man kan tiltrække kapital til bredbåndsinvesteringer gennem kreditforbedring støttet af Den Europæiske Investeringsbank og EU-midler. Der forventes et EF-EIB-forslag om spørgsmålet i 2011.
En anden søjle fra den digitale dagsorden vedrører digitale færdigheder. Her foreslår vi f.eks. at overveje digital kunnen og digitale kompetencer som en prioritet for forordningen for Den Europæiske Socialfond i den næste programmeringsperiode og at afdække digitale kompetencer som et supplement til Europass for at sikre gennemsigtigheden heraf. Uddannelse er som bekendt afgørende for udviklingen af digitale kompetencer i vores samfund, og vi er enige i, at nogle regioner risikerer at sakke agterud uden tilstrækkelig investering.
De seneste EU-dækkende data - og jeg taler om 2006 - viser, at kun 67 % af skolerne har bredbåndsadgang, og at der var store forskelle mellem EU-medlemsstaterne og mellem tæt og tyndt befolkede områder. Vi skal til at iværksætte en ny skoleundersøgelse, og resultaterne vil foreligge ved udgangen af dette år.
Georgios Papanikolaou
(EL) Hr. formand, fru kommissær! Tak for Deres meget detaljerede svar. Jeg vil gerne tilføje følgende supplerende spørgsmål. I henhold til Europa 2020-strategien er vores mål et digitalt indre marked for husholdninger og virksomheder, hvilket betyder lige muligheder for adgang, men det betyder også lige muligheder for udvikling.
Personligt har De lejlighedsvis i høringer for kompetente udvalg såsom Kultur- og Uddannelsesudvalget sagt, at der vil blive behov for omtrent 500 000 nye job i disse sektorer over de næste fem år. Jeg har et helt præcist spørgsmål: Træffer vi alle de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at disse nye job fordeles retfærdigt uden at udelukke fjerntliggende områder?
Neelie Kroes
Hr. formand! Svaret er ja.
Formanden
Det var udmærket. Mange tak.

Om: Hotline 116 000 for forsvundne børn
Kommissionen har for nyligt fremsat en sidste opfordring til medlemsstaterne om at aktivere hotlinenummeret 116 000 for forsvundne børn så hurtigt som muligt. Denne hotline vil kunne yde den nødvendige hjælp, assistance og støtte til børn, der har brug for det.
Hotline 116 000 fungerer på nuværende tidspunkt kun i fuldt omfang i 12 medlemsstater. Er Kommissionen af den opfattelse, at børn måske bringes i fare som følge af, at denne tjeneste ikke fungerer i fuldt og hensigtsmæssigt omfang overalt i EU? Vil borgerne blive oplyst herom, hvis denne tjeneste ikke er til rådighed i deres hjemland eller i et land, de besøger? Skal alle medlemsstaterne implementere denne tjeneste på korrekt vis og i fuldt omfang? Er det ikke sandt, at det vil bringe børn i fare, hvis det ikke formås at gøre denne hotline tilgængelig i et tilstrækkeligt omfang i alle medlemsstaterne?
Neelie Kroes
Hr. formand! Kommissionen deler medlemmets opfattelse af, at gennemførelsen af hotlinenummeret 116 000 for forsvundne børn kræver yderligere bestræbelser i mange medlemsstater. I den henseende kræver de reviderede telekommunikationsregler - og jeg henviser især til artikel 27a i forsyningspligtdirektivet - at medlemsstaterne gør alle bestræbelser på at sikre, at borgerne har adgang til tjenesten som driver en hotline, hvor man kan rapportere om tilfælde af forsvundne børn. I den forbindelse overvåger Kommissionen omhyggeligt medlemsstaterne og bistår dem med omsætningen af den nye bestemmelse i national ret, som skal være afsluttet senest 25. maj 2011.
Den 17. november sidste år vedtog Kommissionen meddelelsen med titlen "Den europæiske hotline for forsvundne børn: 116 000". Kommissionens mål for meddelelsen er at gentage sin opfordring til medlemsstaterne om at prioritere oprettelsen af en hotline for forsvundne børn og at sikre, at det samme høje serviceniveau tilbydes overalt i EU samt at give praktisk støtte til medlemsstaterne.
Meddelelsen sætter fokus på eksisterende god praksis, som medlemsstaterne har udviklet for at løse de største problemer i forbindelse med driftsomkostninger og telekommunikationsomkostninger ved hotlinen 116 000. Kommissionen foreslår, at man anvender denne gode praksis til at udarbejde et sæt fælles minimumsstandarder, der vil garantere en høj servicekvalitet i hele EU, således at forældre og børn kan regne med den samme bistand, uanset hvor de er. Dette omfattende arbejde går ud over elektroniske kommunikationsspørgsmål, som jeg har ansvaret for, og koordineres af min kollega, fru Reding.
Liam Aylward
(EN) Hr. formand, fru kommissær! Tidligere har De identificeret omkostninger og manglende information som barrierer for gennemførelse af denne hotline i nogle medlemsstater. Hvilke foranstaltninger har De til hensigt at iværksætte for at afhjælpe disse barrierer, og regner De desuden med, at denne tjeneste bliver implementeret i fuldt omfang i alle medlemsstater? Hvilke muligheder har endelig de medlemsstater, der har problemer med at finansiere denne hotline, for at sikre, at den bliver operationel i hele EU?
Neelie Kroes
Hr. formand! Naturligvis prøver vi at gøre vores yderste. Den holdning, medlemmet indtager, giver mening. Jeg var rent faktisk tidligere af den opfattelse, at omkostninger er et af problemerne. Selve hotlinen er den mindste del af problemet. Problemet er at følge op. Det, vi bør fokusere på, er ikke kun selve hotlinen, men opfølgningen.
Vi overvåger nøje medlemsstaterne og bistår dem med gennemførelsen, og vi er klar over, at det er op til dem at tage initiativet i forbindelse med den nationale lovgivning. Vi er også bevidste om, at det under den nuværende finanskrise er endnu vanskeligere for medlemsstaterne at finde muligheder for at finansiere opfølgningen.
Nogle af de organisationer har modtaget EU-støtte til visse projekter. Den tilgængelige EU-støtte er ikke beregnet til at dække de fulde omkostninger ved tjenesternes drift, men sigter kun mod at hjælpe med at udvikle 116 000-tjenesterne ved hjælp af konkrete projekter.
Naturligvis skal vi være kreative. De, der er involveret i sådanne projekter, og nationale regeringer bør også være kreative med hensyn til at anvende budgetressourcer, virksomhedernes sociale ansvar og private donationer for i sidste ende at finde midlerne til at gøre det, vi alle gerne vil have gjort.

Om: Alpine jernbanekorridorer
Hvorledes vurderer Kommissionen den nuværende situation i forbindelse med bygningen af Brenner-basistunnellen, de nødvendige tilkørselsstrækninger på begge sider samt udbygningen af jernbanestrækningen München-Mühldorf-Freilassing-Salzburg?
Siim Kallas
Hr. formand! Spørgsmålet om trafik over Alperne er særdeles alvorligt, men situationen ser ikke alt for slem ud i øjeblikket. Til trods for en vanskelig finansiel situation bliver der gjort fremskridt med Brenner-basistunnellen og de nordlige og sydlige tilkørselsstrækninger hertil. Dette projekt har højeste prioritet, og Kommissionen besluttede at bevilge det et budget på næsten 1 mia. EUR.
For det første vedrørende Brenner-basistunnellen selv - her førte mødet i den østrigsk-italienske mellemstatslige kommission den 19. november 2010 under overværelse af EU-koordinator Pat Cox til afgørende fremskridt. Østrig og Italien bekræftede en aftale om de samlede omkostninger til Brennerbasistunnelprojektet på 8 mia. EUR. Østrig godkendte en optimeret arbejdsplan, som vil gøre det muligt at indlede de forberedende arbejder på hovedtunnellen senest i 2011. Den italienske regering gav tilladelse til iværksættelsen af arbejdet med en forpligtelse, der sikrer dækning af omkostningerne i hele anlægsperioden.
For det andet kan der rapporteres om gode fremskridt med tilkørselsstrækningerne på begge sider. Italien har givet tilladelse til iværksættelsen af arbejdet på den sydlige tilkørselsvej, der starter med den første strækning, Fortezza-Ponte Gardena. Østrig har også gjort gode fremskridt med den nordlige tilkørselsvej. Østrig har en strækning i Unterinntal, der bliver afsluttet i 2013 eller måske før.
Endelig vil det oprindelige mål om at afslutte arbejdet med de grænseoverskridende forbindelser mellem Østrig og Tyskland senest i 2012 ikke blive nået. På den tyske side vil arbejdet først blive indledt i 2012 og forventes at tage ca. tre år. Imidlertid offentliggjorde Tyskland i november 2010 sin nationale investeringsvurdering, der omfatter sikring af en positiv udvikling på den nordlige tilkørselsvej mellem München og den østrigske grænse. Den ensporede strækning vil blive opgraderet, og hele strækningen vil blive elektrificeret. Næste skridt bliver et aftalememorandum mellem Tyskland og Østrig om denne strækning, og processen vedrørende planlægning af infrastrukturforvaltningen vil skulle startes.
Bernd Posselt
. - (DE) Hr. formand, hr. kommissær! Tak for Deres venlige svar. Imidlertid har De ikke besvaret den anden del af spørgsmålet, hvor jeg nævnte München-Mühldorf-Freilassing, som er en del af hovedstrækningen fra Paris til Budapest, og som er særdeles vigtig i lyset af den bayerske kemitrekant og til aflastning af Brenner-tilkørselsvejen.
Hvis Brenner-basistunnellen fuldføres, vil Rosenheimstrækningen blive overbelastet, og det vil herefter være vigtigt at udvikle München-Mühldorf-Freilassing-Salzburg, som også er et projekt med højeste prioritet for Kommissionen. Jeg må spørge, om De mener, at det er muligt at tilvejebringe supplerende midler til dette i det næste finansielle overslag, for det er trods alt en grænseoverskridende sag.
Nikolaos Chountis
(EL) Hr. formand! Det, der sker i Alperne, er alt sammen meget godt, men i Grækenland foretager den græske regering nedskæringer i driften på grund af aftalememorandummet og isolerer derved Grækenland fra det europæiske jernbanenet og jernbanenettet på Balkan og begrunder det, sammen med Kommissionen, i de græske jernbaners store gæld.
Mit spørgsmål er derfor følgende: Hvad mener De om denne udvikling, og hermed mener jeg nedskæringerne i jernbanedriften? For det andet - omfatter de græske jernbaners gæld penge til medfinansiering af infrastrukturarbejder sammen med EU?
Siim Kallas
Hr. formand! Jeg kan ikke give noget svar med hensyn til Grækenland, for jeg kender ikke detaljerne. Jeg har ikke fået nogen information om disse vanskeligheder.
Det prioriterede projekt nr. 17 München-Mühldorf-Freilassing-Salzburg er i gang. Det indledende arbejde blev påbegyndt i 2007. Noget af arbejdet er afsluttet. Den 19. april 2010 startede arbejdet på den nye tosporede bro over floden i Mühldorf, og det vil blive afsluttet. Det finansieres i fuldt omfang af den tyske genopretningsplan. Det koster 11,7 mio. EUR, så det udvikler sig, og vi anser det ikke for et større problem i øjeblikket.
Om: Skrivning og afsendelse af sms'er under kørslen - færdselssikkerhed
En bilist, der sender sms'er, har en 23 gange højere risiko for at blive indblandet i en ulykke. Skrivning og afsendelse af sms'er under bilkørsel skønnes at kræve flere tusinde dødsofre i trafikken hvert år, og antallet af personskader stiger i et foruroligende tempo år efter år.
Selv om Kommissionen erkender behovet for at øge færdselssikkerheden og sikre en mere effektiv håndhævelse af færdselssikkerhedsreglerne, findes der ingen lovgivning på EU-plan, der forbyder skrivning og afsendelse af sms'er eller e-mails og internetbrowsing, når man fører et motorkøretøj over en forud fastsat hastighedsgrænse.
Teknologien til at forhindre skrivning og afsendelse af sms'er eller e-mails og internetbrowsing under kørslen findes allerede. Agter Kommissionen på baggrund heraf at indføre lovgivning på EU-plan for at eliminere denne yderst farlige praksis?
Siim Kallas
Hr. formand! Kommissionen deler medlemmets opfattelse af, at skrivning og afsendelse af sms'er under kørslen - som alle uvedkommende aktiviteter - er særdeles farlig. I 2009 udsendte Kommissionen en rapport om brug af mobiltelefoner under kørslen. Denne rapport er offentliggjort på EU's websted om trafiksikkerhed. Imidlertid har vi ingen statistikker om, hvor mange ulykker denne praksis har forårsaget.
Alle medlemsstater har lovgivning, som i det mindste implicit forbyder skrivning og afsendelse af sms'er eller e-mails samt internetbrowsing under kørslen. Selv om der ikke direkte henvises til brug af mobiltelefoner, hedder det i lovbestemmelserne i den nationale lovgivning, at chauffører skal være fuldt koncentrerede om kørslen. På den baggrund har Kommissionen ikke til hensigt at indføre et nyt lag i EU-lovgivningen for at forbyde skrivning og afsendelse af sms'er eller e-mails samt internetbrowsing under kørslen. Vi håber, at medlemsstaterne tackler dette problem på passende vis.
Jim Higgins
(GA) Hr. formand! Jeg er skuffet over det svar, jeg fik fra kommissær Kallas. Det er ekstremt vigtigt at have samarbejde mellem de forskellige medlemsstater. Vi skal gøre alt for at nedbringe antallet af dødsfald og alvorlige skader på vejene. Et af de nye fænomener på de europæiske veje er personer, der skriver og afsender sms'er og e-mails under kørslen. Alle medlemsstater har forskellige regler. Vi skal have mere samarbejde, og jeg er skuffet over, at kommissæren ikke kan love os mere i den forbindelse.
Seán Kelly
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne rose min kollega, hr. Higgins, fordi han har rejst dette meget vigtige spørgsmål. Også jeg deler hans bekymring over den manglende entusiasme, kommissæren udviser med hensyn til at sikre, at der følges god praksis i hele EU. Jeg vil gerne spørge ham, hvorfor Kommissionen ikke i det mindste vil prøve at tilskynde medlemsstaterne til at have de samme regler og forskrifter over hele EU og sikre, at de håndhæves af hensyn til sikkerhed og bevarelse af liv?
Inés Ayala Sender
(ES) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg tager blot ordet for at meddele, at jeg er ordfører for spørgsmålet om grænseoverskridende straffe, hvor Rådet har fået mulighed for at åbne listen over lovovertrædelser - hvilket faktisk indgik i Kommissionens oprindelige forslag - og hvor problemet om brug af mobiltelefoner kom frem. Desværre deltager hverken Det Forenede Kongerige eller Irland i ændringen af retsgrundlaget i henhold til Rådets aftale, da de har en mulighed for ikke at deltage. Det er et af de problemer, vi har, og som vi i Parlamentet måske kunne forbedre. Jeg håber, at disse lande vil gøre klart rede for deres interesser i forhandlingen med Rådet, selv om vi ikke ved noget om dem. Det ser ud til, at Det Forenede Kongerige nu har til hensigt at komme med.
Siim Kallas
Hr. formand! En bred sikkerhedshandlingsplan og gennemførelsen af den har været prioriteret særdeles højt af Kommissionen, og der er virkelig sket enorme fremskridt. Således har vi reduceret antallet af ulykker i Europa betydeligt. Jeg kan fortælle, at det årlige antal dræbte i trafikken i mit eget land var på 400 i begyndelsen af 1990'erne, mens det sidste år var 78 - og det er naturligvis med ti gange så mange køretøjer på vejene. Det er en betydelig ændring.
Det er vigtigt, og tak til fru Ayala Sender, fordi De mindede os om den grænseoverskridende håndhævelse af overtrædelser af færdselsloven, som er et særdeles vigtigt skridt i retning af en forbedring af færdselssikkerheden. Denne beslutning blev vedtaget af Rådet i december, og vi vil nu gennemføre den.
Jeg mener ikke, at en forhøjelse af antallet af love på EU-niveau er et universalmiddel, således at vi skal have en EU-lov, uanset hvilket problem vi har.
Men selv om alle kritiserer, at vi har for megen EU-lovgivning, er det efter min mening et spørgsmål, som medlemsstaterne er lige så bekymrede over som den europæiske befolkning generelt, og hvis grænseoverskridende håndhævelse af overtrædelser af færdselsloven kan skabe et europæisk rum for trafiksikkerhed, er det meget vigtigt.
Formanden
Spørgsmål, der ikke er blevet besvaret på grund af tidnød, vil blive besvaret skriftligt (se bilag).
Spørgetiden er afsluttet.
(Mødet udsat kl. 20.15 og genoptaget kl. 21.00)
