Elektroniske kommunikationsnet og tjenester - Den Europæiske Myndighed for Markedet for Elektronisk Kommunikation - Digitaliseringsdividenden i Europa - Elektroniske kommunikationsnet og tjenester, beskyttelse af privatlivets fred og forbrugerbeskyttelse (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om
betænkning af Catherine Trautmann for Udvalget om Industri, Forskning og Energi om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester - C6-0427/2007 -,
betænkning af Pilar del Castillo Vera for Udvalget om Industri, Forskning og Energi om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Myndighed for Markedet for Elektronisk Kommunikation - C6-0428/2007 -,
betænkning af Patrizia Toia for Udvalget om Industri, Forskning og Energi om at drage fuld nytte af digitaliseringsdividenden i Europa: en fælles strategi for anvendelsen af det frekvensområde, der frigives ved overgangen til digitalt tv og
betænkning af Malcolm Harbour for Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/22/EF om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/58/EF om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor og forordning (EF) nr. 2006/2004 om forbrugerbeskyttelsessamarbejde - C6-0420/2007 -.
Luc Chatel
Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! De behøver blot at kaste et blik på nogle tal for at opdage den strategiske betydning af telekommunikation og nye informationsteknologier i Europa. Telekommunikationsteknologierne alene tegner sig for en fjerdedel af den europæiske vækst og for 40 % af vores produktivitetsfremgang. Hvis De kigger på en række af de undersøgelser, der er blevet foretaget, vil De se, at 50 % af de seneste 12 års vækstforskelle mellem USA og Europa er forbundet med den uens udvikling af vores informations- og telekommunikationsteknologier. Europa er derfor nødt til at investere langsigtet i denne sektor, og en hurtig revision af EU's rammebestemmelser om elektronisk kommunikation er således afgørende for at fremme konkurrencen og væksten i den europæiske økonomi.
Som jeg nævnte under høringen i Udvalget om Industri, Forskning og Energi, er målet for det franske formandskab at nå frem til en politisk aftale på mødet i Rådet (telekommunikation) den 27. november, hvis indhold naturligvis lægger sig tættest muligt op ad de holdninger, som Parlamentet har vedtaget. For at nå dette mål har Rådet planlagt at afholde ca. 15 arbejdsmøder i løbet af andet halvår 2008. Jeg vil derfor gerne kort oplyse Dem om den almindelige holdning i Rådet til de vigtigste emner i betænkningerne af fru Trautmann, fru del Castillo Vera og hr. Harbour. Min kollega hr. Besson vil tale om fru Toias betænkning om digitaliseringsdividenden.
Jeg vil gerne rose det ganske store stykke arbejde, som de tre ordførere har udført på de områder, som jeg om lidt vil tale om. Efter min opfattelse er deres arbejde med til at klarlægge situationen og giver et nyt grundlag for forhandlinger med Rådet, og jeg vil gerne understrege, at der er bred enighed mellem vores to institutioner, Parlamentet og Rådet.
Først vil jeg gerne takke fru Trautmann for hendes arbejde som ordfører for direktivet om ændring af rammedirektiverne om "adgang” og "tilladelser”. Jeg vil gerne rose hende for at ville sikre hensynet til de udfordringer, der er forbundet med udbredelsen af næste generation af net, et hensyn, som alle interessenterne i sektoren og medlemsstaterne også ønsker at sikre.
Fru Trautmann! I Deres betænkning fremhæves behovet for fortsat at fremme konkurrencen, især infrastrukturbaseret konkurrence. Det er også Rådets holdning. I Deres betænkning foreslås det at gøre større brug af geografisk segmentering af markedet og fjerne forhåndsregulerende forpligtelser de steder, hvor konkurrencen er effektiv. Dette punkt drøftes i øjeblikket i Rådet.
Jeg vil nu gå over til reguleringen af markederne og navnlig den foreslåede udvidelse af Kommissionens ret til at nedlægge veto mod afhjælpende foranstaltninger fra tilsynsmyndighedernes side. Fru Trautmann understreger i sin betænkning, at Kommissionen i højere grad bør optræde som mægler end som dommer. Hun foreslår derfor at indføre en samreguleringsmekanisme, hvor en sag kan henvises til det nye tilsynsorgan, når f.eks. Kommissionen anfægter en afhjælpende foranstaltning, som en tilsynsmyndighed har foreslået. Parlamentets ordfører forsøger således at finde et kompromis mellem status quo og den vetoret, som Kommissionen oprindeligt har foreslået, og som bekendt har mødt en vis modstand fra medlemsstaternes side. Forslaget er et egentligt fremskridt i forhold til den oprindelige teksts behandling af dette spørgsmål, som er yderst følsomt for Rådet, der på nuværende tidspunkt ikke synes at være helt parat til at overdrage så store beføjelser til Kommissionen.
Et andet spørgsmål, som har været genstand for ophedet debat, er funktionel adskillelse. I fru Trautmanns betænkning foreslås det at bevare funktionel adskillelse som en ekstraordinær foranstaltning, som de nationale tilsynsmyndigheder kan ty til. Muligheden for at anvende denne ekstraordinære foranstaltning vil blive mere begrænset, eftersom det vil kræve både en forhåndsgodkendelse fra Kommissionen og en positiv udtalelse fra det nye tilsynsorgan BERT (Body of European Regulators in Telecommunications). Ordførerens tilgang synes generelt at være i tråd med det kompromis, der er undervejs i Rådet på dette område, dvs. en fastholdelse af denne afhjælpende foranstaltning, uden at brugen heraf dog får lov til at blive almindeligt udbredt.
Et andet vigtigt punkt i disse forhandlinger er forvaltningen af radiofrekvenser. Deres ordfører er ligesom Rådet tilhænger af en trinvis strategi for ændringer i frekvensforvaltningen, der sikrer en balance mellem de neutralitetsprincipper, som Kommissionen har foreslået, og kompleksiteten af forvaltningen af denne knappe ressource. I den endelige betænkning, som Industriudvalget vedtog, foreslås et nyt element, nemlig nedsættelsen af et frekvensudvalg med ansvar for at rådgive Parlamentet, Rådet og Kommissionen om frekvenspolitiske spørgsmål. Udvalget vil få til opgave at udforme et strategisk lovgivningsprogram om brug af radiofrekvenser. Med hensyn til dette punkt mener jeg, at Rådet har taget højde for Parlamentets rimelige anmodning om at få større indflydelse på udformningen af overordnede retningslinjer for frekvensforvaltningen, men som bekendt vil Rådet også gerne undgå en situation, hvor for mange instanser får ansvar for denne ressource, og bevare den reaktionsevne, som kræves af disse markeder og af denne ressource, som er strategisk vigtig for innovationen.
Jeg vil gerne rose kvaliteten af fru del Castillo Veras betænkning om oprettelse af Den Europæiske Myndighed for Markedet for Elektronisk Kommunikation. Jeg vil påpege, at betænkningen berører et yderst følsomt emne, et emne, der ligeledes er bred enighed om i Parlamentet og Rådet. I betænkningen drages den konklusion, at den europæiske myndighed i den oprindeligt foreslåede form ikke er den rette løsning i forhold til at styrke samarbejdet mellem tilsynsmyndighederne og fremme en harmonisering af praksis. Dette er også Rådets holdning. De er imod oprettelsen af en europæisk overmyndighed og foreslår, at der oprettes et organ - BERT - som vil være tættere på tilsynsmyndighederne, være mere uafhængig af Kommissionen og have en langt enklere struktur og styreform end oprindeligt foreslået. Rådet kender alle disse argumenter, men som bekendt er flertallet af medlemsstaterne stadig noget tilbageholdende over for idéen om at oprette et fællesskabsorgan. I løbet af de kommende uger må Rådet derfor forsøge at finde en balance mellem de to muligheder: institutionalisering af et privatretligt organ bestående af europæiske tilsynsmyndigheder eller oprettelsen af et fællesskabsorgan, hvis uafhængighed skal garanteres.
Mine sidste bemærkninger vedrører betænkningen af hr. Harbour, og jeg vil gerne rose den høje kvalitet af hans arbejde. Jeg glæder mig især over, at betænkningen tager højde for grundlæggende forbrugerrettigheder. Parlamentet støtter ligesom Rådet Kommissionens foreslåede foranstaltninger til styrkelse af forbrugerbeskyttelsen, et hensyn, som i nyere tid er kommet i fokus på grund af kommunikationstjenesternes øgede indflydelse på borgernes hverdag.
I hr. Harbours betænkning foreslås det bl.a. at præcisere, hvilke oplysninger der skal være indeholdt i en kontrakt, at styrke medlemsstaternes foranstaltninger i forhold til handicappede brugere samt sikre en hurtigere behandling af anmodninger om nummerportering af hensyn til konkurrencen. Rådet kan i store træk godkende alle disse tiltag.
Jeg mener også, at spørgsmålet om beskyttelse af privatlivets fred, som efter den udvidede samarbejdsprocedure blev behandlet sammen med hr. Alvaro fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, er vigtigt og bør tages i betragtning. Det glæder mig bl.a., at der er sat ind over for uønsket kommunikation via SMS.
Vedrørende det specifikke spørgsmål om ophavsret foreslås det i hr. Harbours betænkning at fastholde pligten for udbydere af elektroniske kommunikationstjenester til at forsyne abonnenter med alle nyttige oplysninger om ulovlig anvendelse af net og tjenester. Det foreslås også at tilskynde til samarbejde mellem alle interessenter for at fremme udbredelsen af lovlige tilbud. Dette forekommer at være afbalancerede foranstaltninger, men vi må være opmærksomme på, at dette er et yderst følsomt spørgsmål både for Parlamentet og Rådet.
Afslutningsvis og inden jeg giver ordet til min kollega hr. Besson, som vil tale om digitaliseringsdividenden, vil jeg med hensyn til de områder, som jeg er ansvarlig for, gerne sige, at vi føler, at Parlamentet og Rådet er meget enige, om end der rigtigt nok er en lidt forskellig holdning til direktivets detaljeringsgrad. Vi vil naturligvis gøre vores yderste for at fortsætte det tætte samarbejde med Parlamentet og Kommissionen, så der hurtigst muligt kan opnås kompromiser mellem de tre institutioner.
Formanden
Tak, hr. Chatel! Luc Chatel er erhvervs- og forbrugerminister.
Der sker i dag noget banebrydende, idet vi skal høre endnu en repræsentant for Rådet, nemlig statssekretær hr. Besson.
Éric Besson
Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Som min kollega hr. Chatel netop sagde, påligger det mig at tale om det meget vigtige spørgsmål om digitaliseringsdividenden.
Den 12. juni 2008 vedtog Rådet konklusioner om Kommissionens meddelelse med titlen "At drage fuld nytte af digitaliseringsdividenden i Europa: en fælles strategi for anvendelsen af det frekvensområde, der frigives ved overgangen til digitalt tv”. Afviklingen af analoge tv-tjenester vil frigøre frekvenser i UHF-båndet, som er særligt interessant i forhold til frekvensspredning. Overgangen til digitale tv-tjenester giver os således en enestående mulighed, som vi skal udnytte fuldt ud. Det er formålet med fru Toias betænkning, som De skal afgive udtalelse om, og jeg vil gerne benytte lejligheden til at rose kvaliteten af hendes arbejde.
Som fru Toia har vist i sin betænkning, beløber den samlede værdi af markedet for elektroniske kommunikationstjenester, som er afhængige af radiofrekvensspektret, sig i EU til over 250 milliarder euro eller ca. 2,2 % af EU's årlige bruttonationalprodukt. En fornuftig frekvensforvaltning kan i høj grad bidrage til opnåelsen af Lissabonmålene for konkurrenceevne og økonomisk vækst og opfylde en lang række af de europæiske borgeres sociale, kulturelle og økonomiske behov. Det betyder i praksis, at en fornuftig og velovervejet udnyttelse af digitaliseringsdividenden vil være med til at reducere den digitale kløft, især i dårligt stillede eller afsidesliggende områder eller i landdistrikter. Som ordføreren med rette påpeger, skal de frekvensressourcer, der frigøres ved overgangen til digitale tjenester, omfordeles hurtigst muligt.
Jeg kan fortælle Dem, at Rådet i bund og grund deler ordførerens synspunkt om, at en koordineret tilgang til frekvensudnyttelse på europæisk plan vil sikre det optimale udbytte af digitaliseringsdividenden. Fastlæggelsen af et harmoniseret underbånd for nye elektroniske kommunikationstjenester vil give operatørerne og producenterne af udstyr mulighed for at drage fordel af et tilstrækkeligt stort marked. Dette er et strategisk spørgsmål med betydning for Europas erhvervsmæssige og politiske udvikling.
Hvis det lykkes Europa at koordinere indsatsen vedrørende digitaliseringsdividenden ligesom med GSM, vil der opstå en historisk mulighed for i løbet af de kommende 20 år at relancere en vigtig politik til fordel for erhvervslivet og forbrugerne. Som ministrene i Rådet imidlertid understregede i juni, skal vi respektere princippet om en fleksibel udnyttelse af digitaliseringsdividenden med forbehold for de begrænsninger, der er nødvendige for at undgå skadelig interferens eller for at fremme almennyttige målsætninger såsom udbredt adgang til tjenester eller mediepluralisme og kulturel og sproglig mangfoldighed. De nationale forhandlinger om frekvenstildeling skal afsluttes hurtigst muligt, men hvis fællesskabstilgangen skal lykkes, må den være i overensstemmelse med de nationale beslutninger, der i øjeblikket træffes vedrørende genanvendelse af frekvenser.
Jeg vil gerne slutte af med at sige, at Rådet således opfordrer Kommissionen - og jeg ved, at den allerede har taget skridt til det - at iværksætte de nødvendige undersøgelser og høringer med henblik på at fastlægge et sammenhængende grundlag for den koordinerede udnyttelse af frekvensressourcerne. Kommissionen opfordres også til at støtte og bistå medlemsstaterne i den henseende. Rådet ser således med stor interesse frem til Kommissionens rapport, som vil blive forelagt i december 2008 og vedrøre resultaterne af denne proces og eventuelle yderligere nødvendige tiltag.
Viviane Reding
Hr. formand! Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne, fru Trautmann, fru del Castillo Vera, fru Toia og hr. Harbour, for dette meget vanskelige arbejde og deres meget konstruktive forslag. Jeg vil gerne takke Parlamentet som helhed, fordi arbejdet har været meget hårdt, og jeg ved, at det har involveret en meget grundig og omfattende forberedelse - høringer af interessenter og behandling af bogstaveligt talt hundredvis af ændringsforslag - og jeg ved, at det tillige har været et kapløb med tiden, men det er ofte under sådanne omstændigheder, at de bedste resultater opnås, og det er bestemt tilfældet her.
Uanset hvor relevante de eksisterende rammebestemmelser i mange henseender er, er alle enige om, at der er et reelt behov for at forbedre dem. Hvorfor? Fordi vi er nødt til at styrke forbrugerbeskyttelsen og sikre, at forbrugerne kan træffe et kvalificeret valg mellem forskellige konkurrerende produkter og tjenester. Vi skal sørge for, at medlemsstaterne i forvaltningen af deres nationale frekvensressourcer - der, som det allerede er blevet sagt, er en meget knap ressource - opnår sociale og økonomiske fordele takket været en effektiv, gennemsigtig og fleksibel forvaltning og takket være en bedre koordinering på EU-plan. Vi skal sørge for, at vores regulering fremmer og ikke hindrer investeringer i næste generation af net, så Europa bevarer sin konkurrencedygtighed i det 21. århundrede.
Endelig - og dette ligger til grund for alle vores bestræbelser - skal vi styrke det indre marked. Der er ikke tale om tomme ord, men om at udstyre EU med et indre marked med effektiv konkurrence, der skaber stordriftsfordele, som ikke kun er til gavn for den elektroniske kommunikationssektor, men også er til gavn for borgerne og økonomien generelt. Det er økonomien som helhed, der opnår fordele og skal styrkes. Lad os drage fordel af vores europæiske kontinent, lad os få afskaffet de barrierer, der medfører fragmentering og en ringere økonomisk og social effektivitet.
Disse fire grundlæggende områder - forbrugerbeskyttelse, frekvensressourcer, investeringer og det indre marked - er alle meget vigtige, og det har Parlamentet forstået. Jeg må rose Parlamentet for at have fundet frem til de underliggende problemer, stillet den rette diagnose og foreslået konkrete løsninger.
Jeg vil nu gå over til det indre markeds funktion. Det er her, der er mest på spil, og hvor den kommende forhandling med Rådet fortsat ser ud til at blive meget vanskelig. Jeg siger dette, selv om ministrene ved udløbet af det slovenske formandskab selv erkendte, at vi er nødt til at forbedre sammenhængen i reguleringen af det indre marked for elektronisk kommunikation.
Erkendelse er meget fint, men hvad er løsningerne? Parlamentet har korrekt set, at der kun er én forhandling - ikke to - i forbindelse med tilsynsorganet og de procedurer, der skal sikre et mere velfungerende indre marked, især procedurerne i artikel 7 vedrørende anmeldelse af nationale markedsanalyser. Det er to sider af samme sag i forhold til det indre marked - de hører sammen.
Vi ved alle, at de eksisterende samarbejdsordninger for de nationale tilsynsmyndigheder inden for fællesskabsrammen - dvs. De Europæiske Tilsynsmyndigheders Gruppe (ERG) - skal forbedres, hvis de skal være nyttige. Derfor bifalder Kommissionen de ændringsforslag, der bygger på Kommissionens forslag om en mere gennemsigtig, ansvarlig og effektiv form for samarbejde.
Kommissionen glæder sig frem for alt over Parlamentets forslag om at oprette et fællesskabsorgan. Et sådant fællesskabsorgan med alt, hvad det indebærer, skal være egnet til formålet. Det skal således fungere på en måde, der er effektiv, rimelig og troværdig og samtidig være hævet over mistanken om, at det muligvis er tættere knyttet til nogle tilsynsmyndigheder end andre. Hvis vi skal være konsekvente, er vi også nødt til at være det i forhold til finansieringen. National finansiering vil uanset omfanget kunne give anledning til, at organets troværdighed drages i tvivl, og skabe administrativ og retlig usikkerhed.
Vi ved af erfaring, at hybrid finansiering medfører problemer, så vi skal undgå at skabe sådanne problemer. I den henseende vil jeg gerne advare Parlamentet om, at det skal være på vagt over for, hvad jeg kalder den belgiske fodboldklubstrategi, og som jeg gerne vil uddybe. De ved, at ERG blev oprettet af Kommissionen som et rådgivende organ for Kommissionen. For nylig oprettede de nationale tilsynsmyndigheder et privatretligt organ under belgisk ret, der skal fungere som sekretariat for IRG (International Regulators Group). IRG opererer uden for fællesskabsrammen - det har medlemmer ud over de 27 EU-medlemsstater - og i praksis ved ingen, hvor IRG begynder, og hvor ERG slutter. Kommissionen ønskede at fjerne denne forvirring ved at oprette en myndighed med et klart mandat og et klart ansvar. Vi ønsker bestemt ikke, at et privat organ under belgisk ret, som er uforeneligt med fællesskabstilgangen og dens garantier, skal involveres i den europæiske beslutningsgang.
Derfor er der stadig behov for yderligere overvejelser af en række retlige og institutionelle spørgsmål vedrørende oprettelsen af dette organ, især med hensyn til dets ledelsesstruktur. Vi skal finde de rette midler til at beskytte de nationale tilsynsmyndigheders uafhængighed på en måde, der garanterer en fællesskabsbaseret tilgang.
Jeg må imidlertid kraftigt understrege, at organet er et middel til at nå et mål og ikke et mål i sig selv. Organet er intet andet end et instrument, der skal sikre en mere ensartet lovgivning. Det er derfor, at den anden side af sagen om det indre marked er så vigtig, og det er derfor, Parlamentet absolut gør ret i at styrke artikel 7-proceduren for anmeldelse af nationale markedsanalyser, en procedure, som organet i øvrigt inddrages i.
Parlamentets nye mæglingsprocedure i artikel 7a viser, at Kommissionen og Parlamentet står sammen omkring behovet for at sikre funktionsdygtige overensstemmelsesprocedurer, der kan gøre en reel forskel.
Parlamentets løsning er at give Kommissionen mulighed for at gribe ind og kræve, at en national tilsynsmyndighed ændrer sin regulering, hvis der efter organets peerevaluering konstateres et problem. Vi er nødt til at se nærmere på detaljerne i Parlamentets forslag for at sikre overholdelsen af den institutionelle balance i traktaten, men jeg kan fuldt ud tilslutte mig logikken i forslaget, som er at finde en balance mellem hensynet til nærhedsprincippet og hensynet til det indre marked og derefter skabe konkrete løsninger, der kan fungere i praksis.
Takket være en peerevaluering, som foretages via organet, bliver det muligt at drage fordel af de nationale tilsynsmyndigheders samlede erfaringer og deres fornemmelse af, hvad der er legitime lokale forskelle. Det giver bestemt god mening, at der bør være konsekvenser, hvis organet meddeler, at der er et problem i forhold til det indre marked, samtidig med at Kommissionen som traktatens vogter har udtrykt bekymring.
Af hensyn til det indre marked og retssikkerheden (og dermed også virksomhedernes sikkerhed) skal Kommissionen have beføjelse til at kunne kræve, at den anmeldende nationale tilsynsmyndighed ændrer sin tilgang i sådanne tilfælde, for vi kan ikke acceptere, at den anmeldende nationale tilsynsmyndighed, efter vi har været igennem den meget langvarige artikel 7-procedure, kan sige: "Mange tak for Deres synspunkt, men vi foretrækker vores egen tilgang”, og ganske enkelt lade som om, intet var hændt.
Derfor takker jeg Parlamentet, som rigtigt anfører, at hele proceduren ikke blot må ende i en klynken. Erhvervslivet, forbrugerne og skatteyderne ville ikke sætte pris på, at vi opbyggede avancerede og tidskrævende reguleringssystemer, der ikke er i stand til at gøre en forskel. Derfor er det nødvendigt, at systemet har en stopklods, dvs. at Kommissionen i sidste ende kan træffe en bindende afgørelse.
Jeg nævnte tidligere betydningen af at indføre investeringsfremmende rammebestemmelser. Det er årsagen til, at Kommissionen i sit forslag ikke blot fastholdt, men styrkede den konkurrencebaserede tilgang til regulering, eftersom konkurrenceprægede markeder fører til nye investeringer. Det er også årsagen til, at Kommissionen er taknemmelig for, at Udvalget om Industri, Forskning og Energi har forsøgt at gøre bestemmelserne på telekommunikationsområdet mere investeringsvenlige, især med hensyn til de store investeringer, der er nødvendige for at modernisere de gamle kobberkabler og erstatte dem med hurtige optiske fibernet.
Disse forældede abonnentledninger - og vi må huske på, at langt størsteparten af de europæiske husholdninger og små virksomheder er afhængige af at være tilsluttet internettet - belaster højhastighedsinternettet, dvs. sænker hastigheden på informationsmotorvejen til sneglefart, og derfor roser jeg Parlamentets indsats for at fremme infrastrukturkonkurrence på næste generation af adgangsnet ved aktivt at tilskynde til delt brug af de kabelkanaler, som huser de nye fiberkabler, og til risikodeling i forbindelse med nye faciliteter. Denne indsats hilses velkommen og er i tråd med de anbefalinger, som jeg i øjeblikket er ved at udarbejde som vejledning for de nationale tilsynsmyndigheder i disse spørgsmål.
Afhjælpningen af belastningen af højhastighedsinternettet må imidlertid ikke blive en ny og varig flaskehals for konkurrencen i fremtiden, og vi har masser af eksempler på, at overgangen til fibernet vil gøre det langt vanskeligere for alternative investorer at skabe et forretningsgrundlag, fordi det i øjeblikket hverken teknisk eller økonomisk er muligt at indføre ejerskabsmæssig adskillelse, hvilket betyder, at alternative operatører er nødt til at investere i deres egne fibernet eller benytte en bitstreamtjeneste fra den etablerede operatør.
Vi må se kendsgerningerne i øjnene: I mange geografiske områder, hvor der viser sig ikke at være mulighed for infrastrukturkonkurrence, vil en passende regulering fortsat være den eneste måde at holde konkurrencen i live på. Konkurrence sikrer lavere priser, bedre kvalitet af tjenesterne og større udvalg, så forbrugerne er de virkelige vindere.
Men jeg narrer ikke mig selv, og jeg kan se, at Parlamentet deler mine bekymringer. Der skal være et reelt valg. Forbrugerne skal have mulighed for at få det bedste ud af konkurrencen, og med det mener jeg, at de skal informeres. Det er derfor, det er så vigtigt at forbedre mulighederne for at skifte leverandør. Jeg glæder mig over, at Parlamentet støtter behovet for at sikre, at nummerportering gennemføres på en dag. Hvis det kan lade sig gøre på to timer i Australien, så bør en dag være fuldt tilstrækkeligt i Europa.
Jeg glæder mig også over den klarhed, som Parlamentet har tilført med ændringerne vedrørende bedre forbrugeroplysning, således at forbrugerne reelt ved, hvilken service de modtager fra deres udbydere, og kan drage nyttige sammenligninger. Denne forbedrede gennemsigtighed er også med til at støtte internettets åbne struktur, som vi fremhæver, som vi ønsker, og som vi forsvarer. Hvis der er begrænsninger i adgangen til internettet, er det helt afgørende, at forbrugerne tydeligt informeres om, hvilke begrænsninger det drejer sig om, og det glæder mig at se, at både Kommissionen og Parlamentet er enige på disse punkter.
Jeg har imidlertid vanskeligere ved at forstå, hvorfor Parlamentet har ændret teksten på en sådan måde, at abonnenterne ikke gives de samme muligheder og informationer i forbindelse med beskyttelsen af deres personoplysninger. Jeg ved, at Parlamentet tager forbrugerbeskyttelsen og borgernes grundlæggende rettigheder meget alvorligt, og derfor er jeg så overrasket over, at kravene til anmeldelse af sikkerhedsbrud i Kommissionens forslag udvandes af de ændringer, der nu er på bordet.
Udgangspunktet bør være, at abonnenterne underrettes om brud på sikkerheden, der berører deres personoplysninger, så de kan tage deres forholdsregler, og det kan ikke overlades til tjenesteyderen at afgøre, hvorvidt et sådant sikkerhedsbrud vil kunne skade en abonnent - det er abonnenten og vedkommendes personlige oplysninger, der skal beskyttes. Hvordan kan en udbyder f.eks. vide, hvor følsomme oplysningerne er i det enkelte tilfælde? Jeg vil derfor kraftigt opfordre Parlamentet til at genoverveje sin holdning til dette spørgsmål.
Til sidst er der frekvensressourcerne. Det var ikke nødvendigt at overbevise Parlamentet om betydningen af dette spørgsmål. Kommissionen glæder sig således over politiseringen af debatten omkring frekvensspørgsmålet. Denne debat rækker langt ud over det tekniske aspekt. Selv om meget stadig vil afhænge af Frekvensudvalgets hårde arbejde og løsninger, er der opnået meget gennem frekvenspolitikbeslutningen. Det bør vi værne om. Parlamentet har imidlertid ret: Yderligere fremskridt afhænger af, at der indføjes et politisk lag i denne proces, så vi kan sikre en behørig drøftelse af det, der står på spil. En mere effektiv - dvs. en mere koordineret - tilgang blandt medlemsstaterne giver udsigt til en vind-vind-situation, hvor opfyldelsen af sociale og kulturelle mål styrkes, samtidig med at den europæiske økonomi opnår store fordele.
Der kan kun sikres vigtige fremskridt i forhold til maksimeringen af digitaliseringsdividenden og hermed forbundne spørgsmål gennem strategien og vigtige politiske beslutninger, som bakkes op af både Parlamentet og Rådet. Kommissionen støtter derfor Parlamentets legitime ønske om i højere grad at blive inddraget i frekvenspolitikken og accepterer principielt de ændringer, som Parlamentet foreslår.
Rådet vil naturligvis også have noget at skulle have sagt. Jeg vil gerne sende det signal, at Kommissionen står bag Parlamentet i denne forhandling og vil hjælpe Rådet med at nå til enighed med Parlamentet.
Catherine Trautmann
Fru formand, fru kommissær, mine damer og herrer! For at sikre en forsvarlig reform af de rammebestemmelser, som vi er i gang med at drøfte, skal reformen sikre håndgribelige forbedringer både for forbrugerne med hensyn til priser, adgang og forbindelseshastighed og for virksomhederne med hensyn til udsigten til fair konkurrence, nye investeringer og konkurrenceevne.
Mange af de involverede interessenter mener, at der er divergerende og endog modstridende interesser på spil. Personligt sørgede jeg fra et meget tidligt tidspunkt for at lytte til alle parters synspunkter og også sende et rettidigt og troværdigt budskab til virksomheder og forbrugere for at opbygge eller genopbygge deres tillid.
Elektronisk kommunikation udgør en reel mulighed for europæisk vækst. Sektoren tegner sig for 3 % af det europæiske BNP. Vi drager endnu ikke fuld nytte af dette potentiale i EU i forhold til investeringer og udvikling af tjenester. Det kræver konkurrence, men ikke kun konkurrence. Der skal tages skridt til at skabe betingelser for en ansvarlig og bæredygtig udvikling - med andre ord til at opbygge et økosystem for den type videnøkonomi, vi ønsker.
Vi må i dag betragte informations- og kommunikationsteknologi som en ressource. Det er således et område, der har betydning for både den offentlige og den private sektor, og som kræver fleksible bestemmelser, og at alle interessenter bærer et ansvar, hvilket kan sikres gennem et samarbejde mellem tilsynsmyndighederne og Kommissionen, på samme måde som operatører og kunder samarbejder på grundlag af en kontraktlig aftale.
Der er fire hovedområder, som, jeg gerne så, blev styrket. Det første er kundeservice både i forhold til adgang - gennem en større territorial udbredelse af net - rimelige priser og kvalitet. Det andet er fastholdelse af erhvervsmæssige aktiviteter med henblik på fremme af beskæftigelse og innovation, eftersom teknologiske fremskridt også kan sikre lavere priser. Det tredje er små og store virksomheders konkurrenceevne, som skal garantere en bæredygtig konkurrence i EU-medlemsstaterne og de fornødne investeringer, navnlig i optiske fibre, som vil gøre os i stand til at klare os bedre i konkurrencen på det internationale marked. Det sidste område er retssikkerhed - behovet for at sikre systemets pålidelighed ved at overdrage ansvar til de implicerede parter og tilskynde til gensidigt samarbejde, særligt blandt tilsynsmyndighederne, men også mellem tilsynsmyndighederne og Kommissionen.
Det glædede mig i den forbindelse, at Udvalget om Industri, Forskning og Energi godkendte mine kompromisforslag - de fleste med et stort flertal - og jeg vil gerne takke mine kolleger for uden videre at stille sig til rådighed trods frister, der indimellem var ret stramme, men som har gjort os i stand til at holde tidsplanen og opfylde målet om at få ændret disse bestemmelser inden udgangen af indeværende valgperiode. Der er tale om resultatet af en fælles indsats.
Jeg føler personligt, at sektoren generelt har reageret positivt på disse retningslinjer, og jeg håber, at vores partnere i Rådet vil gøre det samme. Jeg har lyttet nøje til hr. Chatel og hr. Besson og deres synspunkter og til kommissær Reding, og jeg vil gerne takke dem for deres kyndige og generelt positive holdninger.
For at vende tilbage til de punkter, som stadig er under forhandling, vil jeg nu gå over til spørgsmålet om afhjælpende foranstaltninger.
Der er opnået enighed om behovet for en mere ensartet anvendelse af afhjælpende foranstaltninger på EU-plan uden at gribe ind i de nationale tilsynsmyndigheders beføjelser. Kommissionens forslag om, at den skulle have ret til at nedlægge veto mod afhjælpende foranstaltninger, blev imidlertid enstemmigt - eller næsten enstemmigt - forkastet. I henhold til den procedure, der foreslås i min betænkning, får den enkelte instans den rette indflydelse. Kommissionen kan rejse tvivl om en afhjælpende foranstaltning, men kan ikke direkte afvise den, medmindre BERT afgiver en negativ udtalelse. Omvendt kan funktionel adskillelse kun indføres som en afhjælpende foranstaltning, hvis både Kommissionen og BERT godkender det. Med en restriktion af denne karakter forbliver funktionel adskillelse en konkret trussel, men en, der ikke uden videre kan gøres alvor af.
Med hensyn til radiofrekvenser sigter vores forslag efter en mere fleksibel forvaltning af denne knappe ressource, men på en moderat og rimelig måde, samtidig med at der indføres foranstaltninger, der har til formål at optimere frekvensforvaltningen. Vi mener, at den første byggesten er en egentlig europæisk frekvenspolitik, som efter pakkens vedtagelse kunne præsenteres på en stor konference, der afholdes i starten af næste valgperiode.
Vedrørende nye net så manglede dette punkt helt i Kommissionens forslag eller var kun sparsomt omtalt, på trods af at Europa allerede er i gang med denne tekniske revolution. Vi følte, at det var afgørende straks at forsyne medlemsstaterne og tilsynsmyndighederne med de retningslinjer og værktøjer, som de har behov for med henblik på at tilskynde investeringer og om nødvendigt styre udbredelsen af disse net, og lige inden sommerferien blev vores forslag godkendt af et panel af anerkendte eksperter.
Et sidste aspekt, som er dukket op forholdsvist sent, er beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder. Det er uheldigt, at dette spørgsmål er kommet ind i debatten på dette tidspunkt i revisionen af telekommunikationspakken. Jeg mener ikke, det hører hjemme at diskutere mekanismer til sikring af fuld overholdelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i denne forbindelse.
Jeg vil blot sige, at jeg håber, det vil lykkes os at gennemføre revisionen af pakken uden unødigt pres fra og uden at blive forstyrret af dette om end vigtige spørgsmål, eftersom kreativt indhold er omhandlet i en meddelelse fra Kommissionen. Jeg vil tale om de resterende punkter under de to minutters taletid, som jeg har ved afslutningen af forhandlingen.
Pilar del Castillo Vera
Fru formand! Jeg vil gerne starte med at understrege det, som hr. Chatel sagde, nemlig at den elektroniske kommunikationssektor står for 25 % af den europæiske vækst og for 40 % af produktiviteten. Kort sagt bekræfter disse tal Lissabontraktatens erklæring om behovet for at udvikle en europæisk økonomi, der bygger på viden, og hvor en vigtig drivkraft for udvikling rent faktisk er elektronisk kommunikation.
Kommissionen har vist indsigt og forståelse ved at foreslå en række foranstaltninger, der ændrer de rammebestemmelser, som blev vedtaget i 2002. Flere markeder er blevet dereguleret, og flere vigtige tiltag, som skal sikre fuld tillid til konkurrencen på det indre marked, er undervejs.
Jeg vil dog naturligvis fokusere på Parlamentets holdning. En holdning, der har en fællesnævner, som efter min mening gør Parlamentets holdning særdeles konsistent, sammenhængende og slagkraftig. Og fællesnævneren i de betænkninger, som Parlamentet har udarbejdet, og som er blevet godkendt af de relevante udvalg, er ganske enkelt medansvarsbegrebet.
Betænkningen af fru Trautmann bygger på medansvar. Forslaget om at oprette et organ bestående af nationale tilsynsmyndigheder bygger på medansvar. Vi har i begge tilfælde hørt, at medansvar er det værktøj, der i dag fortsat er behov for på markedet for elektronisk telekommunikation i Europa, og alle forslagene tager udgangspunkt i medansvarsbegrebet, uanset om det drejer sig om samspillet mellem Kommissionen og BERT (Body of European Regulators in Telecommunications) i den fælles regulering eller om tilrettelæggelsen og finansieringen af BERT.
Da tiden er knap, og forhandlingerne allerede har været i gang længe og vil fortsætte endnu, vil jeg alene tale om BERT nu. Det er et forslag, der er i tråd med medansvarsbegrebet og med udviklingen af et grundlæggende velfungerende marked, som stadig kræver nogle få afstivere for at være fuldt tilpasset konkurrencereglerne - et organ, der bygger på et samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne via disses tilsynsmyndigheder. På det grundlag og i lyset af den aktuelle situation præciseres organets pligter, og det samme gælder dets struktur, ansvar, pligter og finansiering.
I den forbindelse vil jeg gerne sige, at det er afgørende at fastholde sammenhængen og konsistensen. Den medfinansiering, som jeg har foreslået og er fortaler for vedrørende organet, er forenelig med medansvarsbegrebet, som er rygraden i alle Parlamentets forslag, både i fru Trautmanns betænkning og i min egen.
Hvad, der derimod ikke ville være konsistent og sammenhængende, ville være at indføre en finansieringsordning ad bagvejen, der alene bygger på fællesskabsmidler. Det ville være i uoverensstemmelse med resten af forslaget og slet ikke fungere i forhold til konceptet og rationalet bag den reform, som Parlamentet foreslår.
Jeg er overbevist om, at både Parlamentet og Kommissionen og også Rådet ønsker at nå de samme mål - det har vi bevist - og jeg opfordrer til, at den balance og gode forståelse, som vi har oplevet indtil videre, vil fortsætte, så vi kan nå disse mål. Den sektor, som det hele handler om, er det værd.
Patrizia Toia
Fru formand, mine damer og herrer! I telekommunikationsverdenen er ethvert medie, der gør det muligt at overføre lyd, data og billeder, en værdifuld ressource. Derfor er udsigten til, at der om nogle få år vil være betydelige for ikke at sige enorme frekvensressourcer til rådighed, dvs. nye frekvenser til nye anvendelsesformål, en kæmpe social og kulturel mulighed og samtidig en økonomisk og kommerciel mulighed. Der er sågar en, der allerede har beregnet den kommercielle værdi af digitaliseringsdividenden.
Vi har derfor behov for en passende europæisk politik, der gør os i stand til at udnytte denne ressource optimalt og gøre Europa til en drivkraft og ikke blot en kopi af nationale politikker. Som bekendt udnyttes denne ressource allerede effektivt i andre dele af verden, bl.a. i Japan og USA, og giver dermed virksomhederne i disse regioner et konkurrencemæssigt forspring.
Vi har derfor noget at indhente, og selv om den digitale overgang er fuldført i 2012 - en dato, som absolut bør overholdes over hele linjen - er vi nu nødt til øjeblikkeligt at fokusere på en reform af frekvensfordelingen og på digitaliseringsdividenden.
Frekvensressourcerne er en naturlig og dermed offentlig ressource. Værdien af den skal uden tvivl anvendes til økonomiske formål, men den har også en social værdi, som skal udnyttes til gavn for den brede offentlighed, eksempelvis ved at garantere bred adgang for alle borgere, herunder i ugunstigt stillede regioner, ved at sikre bredbåndstjenester i de mest afsidesliggende dele af landene og dermed fjerne den digitale kløft, som stadig er kendetegnende for store dele af Europa, og jeg tænker ikke kun på landdistrikter, men også på by- og industriområder.
Jeg sagde, at tiden var knap med hensyn til digitaliseringsdividenden, og jeg tror, at vi, både medlemsstaterne og EU, er nødt til at bruge den sidste del af valgperioden til sammen at skabe fremskridt. Til Kommissionen og Rådet vil jeg sige, at de sammen skal gå videre i retning af en mere positiv løsning på harmoniseringsbehovet, der som sagt vil gøre os i stand til at sikre en optimal og mere effektiv udnyttelse af digitaliseringsdividenden. Vi håber på et stærkt samarbejde på europæisk plan og på, at vi er i stand til at tale med én stemme under de internationale forhandlinger, der, så vidt jeg ved, er blevet indledt i Genève.
Vores betænkning indeholder mange punkter, og jeg vil nøjes med at fokusere på et par stykker: behovet for en vind-vind-strategi, som kommissæren sagde, med andre ord en tildeling af ressourcer, som de audiovisuelle operatører og de medieoperatører, der allerede findes på området, kan være tilfredse med, og som kan sikre kulturel pluralisme og forsvare kulturelle identiteter og samtidig opfylde pladsbehovene i telekommunikationssektorerne, som er nødt til at udvikle nye tjenester og en lang række teknologier for at opfylde den moderne forbrugers nye krav. Det betyder, at medie- og telekommunikationssektorerne kan operere sammen som kolleger og under ens konkurrencevilkår.
Der er imidlertid en tredje part, som jeg også gerne så som vinder i lighed med de andre, nemlig den gruppe brugere, selv dem uden licens, der udgøres af velgørende organisationer, lokale aktører, små lokalnet og almennyttige foreninger. Til sidst vil jeg gerne fremhæve et punkt, hvor meningerne, som Rådets repræsentanter nævnte, er delte i Parlamentet og i de forskellige medlemsstater, og det drejer sig om graden af samarbejde mellem de forskellige myndigheder på området.
Jeg mener på den ene side - og her er Parlamentet enig - at vi må respektere medlemsstaternes ansvar i forhold til tildeling af frekvenser, men vi må på den anden side også sammen vurdere det afgørende behov for harmonisering, for vi bør alle indse, at hvis vi ikke formår at harmonisere, hvis vi ikke formår at koordinere, og hvis vi ikke formår at træffe fælles beslutninger, vil den økonomiske og sociale værdi af frekvensressourcerne blive reduceret. Jeg tænker personligt på det vellykkede og glædelige resultat på GSM-området.
På grundlag af de cost-benefit-analyser, der er foretaget i forskellige lande som led i nationale projekter omkring den dividende, der eftertragtes i vores betænkning, og på grundlag af den bredest mulige debat i medlemsstaterne, hvor både operatører og den almindelige offentlighed inddrages, mener jeg, at vi må vise politisk vilje på europæisk plan og alle erkende fordelene ved en fælleseuropæisk forvaltning af denne ressource, som, jeg mener, vil sikre Europa muligheder både socialt og økonomisk.
Malcolm Harbour
Fru formand! Det er et privilegium for mig at være tilbage her som ordfører for anden gang, for jeg var også ordfører for direktivet i 2001. Det har også været et privilegium at arbejde sammen med parlamentsmedlemmerne, fru Trautmann og fru Castillo Vera, for der har været tale om en holdindsats. Dette er en pakke.
Som kommissæren sagde, har det været en stor succes. Vi ønsker således at ændre og forbedre forbrugernes rettigheder for at sikre, at de bliver godt oplyst og kan drage fordel af de tilgængelige tilbud og tilskynde til innovation.
Vi har behov for en struktur, der naturligvis vil fungere, og jeg vil gerne minde kommissæren om, at det var Parlamentet, der var fortaler for Kommissionens rolle i artikel 7. Vi bakkede op om denne rolle i modsætning til Rådet. Ingen er mere opmærksom på vigtigheden af at finde den rette balance end Parlamentet, men ser vi på holdindsatsen, ville jeg næsten sige, at det er på tide, at tilsynsmyndighederne ikke blot påtager sig et ansvar på nationalt plan for at gennemføre bestemmelserne på ensartet vis, men også påtager sig en del af planlægningsarbejdet på fællesskabsplan. Uanset hvad løsningen i sidste ende bliver, vil den efter min mening kun fungere, hvis de har interesse i denne instans - og jeg vil lade det være op til Dem at afgøre, hvad jeg mener med det!
Jeg vil gerne takke alle de medlemmer, som har arbejdet sammen med mig for at forbedre dette direktiv. Jeg takker også både ministeren og kommissæren for de venlige bemærkninger til de forbedringer, som vi har foreslået. Arbejdet vedrører dels forbrugerrettigheder, dels direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation.
I Parlamentet ligger ansvaret for databeskyttelse og den resterende ekspertise hos Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender. Efter min opfattelse var det en fejl at slå de to sammen, men jeg synes, at vi har håndteret det på vellykket vis. Min kollega hr. Alvaro vil kommentere disse aspekter, og kommissæren bør takke ham for rent faktisk at have fastlagt detaljerne for, hvordan anmeldelser af brud på datasikkerheden skal fungere. Det var aldeles uacceptabelt af Kommissionen at sende os et forslag, hvor alle detaljerne vedrørende gennemførelse var henlagt til et udvalg. Der er tale om store politiske beslutninger. Jeg er enig med Dem i, at vi stadig har en del arbejde foran os, men De bør bestemt først og fremmest takke hr. Alvaro for at have gjort noget af Deres arbejde.
Jeg er for min del skuffet over, at hele spørgsmålet om forsyningspligt først kommer senere. Vi gør arbejdet i to bidder. Vi afventer Deres rapport, som kommer inden længe. Jeg har fået mest muligt ud af aspekterne omkring brugerrettigheder, men arbejdet er endnu ikke færdigt. Med det mener jeg, at vi ønsker, at disse styrkede og velinformerede forbrugere foretager deres valg på grundlag af flest mulige præcise oplysninger om pris, servicevilkår, eventuelle begrænsninger og om, hvorvidt håndsættet er inkluderet, hvis der vælges en kontrakt af længere varighed. Vi ønsker at gøre det let for dem at foretage deres køb og blive i stand til hurtigt at få flyttet deres nummer, og jeg glæder mig over Deres opbakning til os på det punkt. Vi ønsker også, at de bliver i stand til at undersøge kontraktens løbetid og sikre, at dens varighed ikke anvendes som en restriktion, hvis de ønsker at flytte deres nummer.
Vi vil også gerne se på, hvad forbrugerne kan gøre krav på. De har krav på databeskyttelse. De har krav på sikre og tilgængelige net. De har krav på net, hvor operatørerne ikke blokerer for bestemt indhold eller en bestemt tjeneste til skade for konkurrencen. Vi bakker op om Deres idé med at indføre nye krav til tjenesternes kvalitet, og jeg mener, at vi har forbedret denne idé. Det er et meget vigtigt krav. Forbrugerne har krav på god kvalitetsmæssig adgang til alarmtjenester og lokaliseringstjenester. Navnlig handicappede brugere har krav på disse tjenester og også bedre tjenester.
Jeg mener imidlertid, at forbrugerne også har krav på at blive informeret om nogle af de problemer, som de risikerer at støde på, f.eks. risikoen for overtrædelse af ophavsrettigheder, risikoen for uautoriseret anvendelse eller risikoen for at købe sundhedsskadelige varer såsom forfalskede lægemidler. Hvorfor ikke pålægge udbyderne af elektroniske tjenester at formidle offentlige servicemeddelelser på samme måde som tv-kanalerne i øjeblikket gør? Det er det, vi taler om. Vi taler ikke om dette som en mekanisme til håndhævelse af ophavsretten, hvilket er de nationale regeringers ansvar, men vi taler om at gøre tingene lettere og bedre for forbrugerne.
Vi har et stort arbejde foran os, men jeg kan glædeligt fortælle, at jeg har opbakning til en lang række kompromiser, og jeg har tiltro til, at de vil blive vedtaget. Jeg ser frem til at arbejde sammen med det franske formandskab og holde den ambitiøse tidsplan, for det er vigtigt for Europa, at vi holder denne tidsplan.
Jutta Haug
Fru formand! Budgetudvalgets interesse i lovgivningen om elektronisk kommunikation, den såkaldte telekommunikationspakke, drejer sig naturligvis primært om den del, der vedrører udgifter, som dækkes via fællesskabsbudgettet. Vi er med andre ord interesseret i agenturet - Den Europæiske Myndighed for Markedet for Elektronisk Kommunikation, som Kommissionen har foreslået, og som vores kolleger i fagudvalget har omdøbt til BERT (Body of European Regulators in Telecommunications).
For at sige det lige ud, så har vi, som tingene står, ikke nok penge under underudgiftsområde 1a til at finansiere dette agentur i hverken den ene eller den anden form. Derfor glæder det os meget, at hovedudvalget har taget vores ændringsforslag med i sin betænkning og foreslår en struktur, der i mindre grad belaster budgettet. Vi må imidlertid alle arbejde sammen for at sikre, at BERT bliver et EU-organ, og at vi i Parlamentet bevarer kontrol over det. Jeg må også minde Parlamentet om, at Parlamentet og Rådet i henhold til artikel 47 i den interinstitutionelle aftale skal nå til enighed om finansieringen af BERT.
Karsten Friedrich Hoppenstedt
Fru formand! Som ordfører for udtalelsen om den første del - bedre lovgivning - i Økonomi- og Valutaudvalget gør jeg Parlamentet opmærksom på min skriftlige udtalelse, men der er tre punkter, som jeg lægger særlig vægt på. Det første er fremme og udvikling af fiberoptiske net, også kaldet anden generation af net. For at fremme udbredelsen af disse net må vi overveje risikodeling i forbindelse med finansieringen af nye faciliteter og kabeldeling. Ud over telekommunikationsselskaberne skal andre offentlige virksomheder også inddrages i kabeldelingen.
Mit andet punkt - og det er allerede blevet berørt - er, at Kommissionens centraliseringskampagne, som føres gennem myndigheden, vetoretten og udvalgsproceduren, på det kraftigste må afvises. Det tredje punkt er, at den endelige fordeling af frekvenser ikke bør fastlægges, før de mange præjudicielle spørgsmål er blevet afgjort. Ligger ansvaret hos EU? På hvilke områder har EU kompetence? Hvor stor er digitaliseringsdividenden reelt? Og hvad er konsekvenserne af de enkelte fordelingsmodeller?
Afledte tjenester såsom trådløse mikrofonsystemer må ikke bringes i fare, for sådanne systemer anvendes i forbindelse med store transmissioner af begivenheder som De Olympiske Lege. Derfor skal resultaterne af de igangværende undersøgelser, som forestås af fagorganer, tages i betragtning i den politiske beslutningsproces om fordelingen af frekvensressourcerne.
Jeg håber, at vi derefter i fællesskab vil sikre alle interessenter fordele på europæisk plan.
Gunnar Hökmark
Fru formand! Europas evne til at blive førende på området telekommunikation og mobilt internet afhænger af vores evne til at åbne op for innovation og nye tjenester.
Ud fra det perspektiv ville det være farligt at forsøge at forsvare gamle strukturer og eksisterende aktører. Vi er nødt til at åbne op, og derfor er det så vigtigt at udnytte digitaliseringsdividenden på en måde, der frigør hele frekvensspektret til nye tjenester og nye muligheder, mens vi samtidig forsvarer eksisterende tv-selskaber og deres nuværende tjenester.
Der skal åbnes op for muligheden for at udvikle forskellige tjenester i alle dele af frekvensspektret. De steder, hvor der ikke allerede er infrastrukturkonkurrence, skal vi sørge for, at der skabes egentlig konkurrence via funktionel adskillelse.
Robert Goebbels
Fru formand! Lad mig på 60 sekunder fremsætte nogle korte bemærkninger på vegne af min kollega hr. Rapkay. Især for os socialdemokrater har gennemførelsen af et velfungerende indre marked for telekommunikationstjenester meget høj prioritet. Vi glæder os over Kommissionens aktive rolle på området. Navnlig forbrugerne skal beskyttes mod de store operatørers åbenlyse magtmisbrug. Der er tydeligvis stadig rig mulighed for at nedsætte taksterne. Kommissionens initiativer vedrørende roaming viser, at det også i en markedsøkonomi er nødvendigt at gribe ind i prisfastsættelsen. Vi foretrækker at se Kommissionens synlige hånd end at føle markedets usynlige hånd, som ofte er lommetyvens hånd, der befinder sig i forbrugernes tegnebog.
ordfører for udtalelsen fra Økonomi- og Valutaudvalget. - (FR) Fru formand! Jeg vil afslutningsvis takke alle ordførerne og især fru Trautmann, som har gjort et fantastisk stykke arbejde, der giver os forventninger om en meget stor tilslutning i morgen.
Sophia in 't Veld
Fru formand! Selve pakken indeholder fornuftige forslag til beskyttelse af forbrugernes rettigheder og privatlivets fred, men desværre mangler der sammenhæng, og derfor skaber pakken retlig usikkerhed både i forhold til virksomheder og forbrugere, fordi anvendelsesområdet er fuldstændig uklart.
Jeg har en fornemmelse af, at Kommissionen i større grad har ladet sig styre af de interne institutionelle strukturer og retsgrundlaget end af de faktiske omstændigheder, fordi hvad er det egentlig vi taler om? Er det om telefonsystemer? Det er bestemt en helt forældet snak. Eller er det om mobiltelefoner? Hvad er Skype så? Hvad er betalingstjenester via telefonen? Betragtes de også som telekommunikation? Hvad med RFID? Det fremgår ikke. Hvorfor er der regler for anmeldelse af sikkerhedsbrud for telekommunikations- og internetudbydere, men ikke f.eks. banker, forsikringsselskaber og socialforvaltningen, som ofte anvender de samme oplysninger? Hvad hvis de personoplysninger, som indsamles af en virksomhed, anvendes af andre, f.eks. ministerier, politiet eller retsmyndighederne, som fastlagt i databeskyttelsesdirektivet? Hvem er så ansvarlig for disse oplysninger? Hvad nytte har borgeren af det? Hvor kan jeg som borger gå hen?
Til sidst vil jeg sige, at jeg mener, at vi er nødt til sammen med USA straks at begynde at se på transatlantiske og internationale standarder på dette område.
Reino Paasilinna
Fru formand, hr. ministre, fru kommissær, fru Trautmann! Nu er tiden inde til at tænke i konkrete menneskerettigheder i det informationssamfund, som vi er ved at forbedre, med demokrati og god forretningspraksis som de primære mål. Forbedringer er altså nødvendige, og vi forbedrer også beskyttelsen af privatlivets fred og sikkerheden som i tilfældet med junk mail. Vi insisterer på, at princippet om ret til adgang kommer til at spille en rolle, og vi lovgiver om adgang til tjenesteydelser, som ikke er et ubetydeligt område. Lave takster og bredbånd til alle er eksempelvis en borgerret. Vi har nu styrket især de ældres og de handicappedes stilling, og jeg mener, at det er et humant og anstændigt mål.
Desuden skal nettene være i konkurrence, og vi skal forhindre, at operatører stiller sig i vejen for konkurrencen. Konkurrencen skal tværtimod have et løft, og det bør ikke være tilladt at fremstille dataterminaludstyr, som kun giver adgang til én operatør. Det ville være lige så vanvittigt som at have en radio, der kun kunne tage én station.
Tv-selskaberne bør nu og for altid garanteres deres egne frekvenser, fordi de aldrig har penge nok til at deltage i auktioner. Det er rent faktisk et solidt grundlag for informationssamfundet, og det må vi altid beskytte. Vi har ikke desto mindre behov for plads til 3G, og det er der ved at blive taget hånd om. Vi er også nødt til at sikre plads til nye teknologier og innovation.
Jeg har endnu en ting at sige. Jo mere retfærdigt og teknisk avanceret EU er, desto bedre vil vi klare os både som en demokratisk kraft i informationssamfundet og som et fællesskab, der opfylder Lissabonmålene, hvilket der i øjeblikket synes at være lang udsigt til. Det er op til os. Denne lovgivningspakke er et skridt i den rigtige retning.
Marian Zlotea
Fru formand, mine damer og herrer, fru kommissær, hr. ministre! Jeg vil gerne takke de ordførere, der har været involveret i arbejdet med telekommunikationspakken.
Jeg synes, at fru Trautmanns betænkning er udtryk for en afbalanceret holdning, og jeg støtter de fremsatte kompromisændringsforslag. Jeg glæder mig desuden over, at bestemte ændringsforslag blev vedtaget, især dem, der vedrører harmonisering af frekvensspektret samt visse foranstaltninger med forbindelse til de globale telekommunikationstjenester.
Den europæiske vækst og forbrugervelfærden er afhængig af en dynamisk og konkurrencepræget telekommunikationssektor. På et marked med konkurrence er der adgang til bredbånd, og nye aktører på markedet sørger for højere hastighed og nyskabende tjenester.
Rammedirektivet i telekommunikationspakken bør fokusere på øget investering. Vi er også nødt til at tage højde for næste generation af net, og forbrugernes muligheder skal være mere varierede og føre til lavere omkostninger og bedre tjenester til deres fordel.
Til sidst vil jeg gerne give udtryk for min tillid til de ændringer, som vi agter at foretage i forhold til telekommunikationspakken, der skal være til fordel for forbrugerne og sikre dem et bredt udvalg, lavere omkostninger og mere varierede tjenester.
Edit Herczog
Fru formand! Vi kan roligt sige, at Unionen inden for de seneste 10 år har kunnet tilskrives succeser inden for sektoren for elektronisk kommunikation. Derudover er der stadig nogle grænseoverskridende problemer og uligheder med hensyn til bredbåndsadgang og udbredelse af det digitale samfund og digitale tjenester. Hvis vi virkelig ønsker et "fælles” marked, må vi skabe betingelserne for det.
Som et resultat af de seneste måneders forhandlinger stemte vi for oprettelsen af BERT, som vil forenkle samarbejdet med de nationale tilsynsmyndigheder og garantere deres reelle deltagelse. Vi mener stadig, at BERT bør være ansvarlig og åben over for de europæiske institutioner. En betingelse for det er imidlertid fællesskabsfinansiering. Medlemsstaternes medfinansiering ville tilsyneladende sikre større uafhængighed og effektivitet, men det er ikke tilfældet, for det ville betyde, at EU og Parlamentet ikke får kontrol med organisationen. Det kan vi ikke støtte. Vi må blive ved med at kæmpe for at beskytte forbrugernes interesser sammen med Kommissionen, så de kun skal bære eventuelle omkostninger til den fortsatte udvikling af nye teknologier, og så forbrugerne ligesom med roaming desuden ikke kan udsættes for svindel i forbindelse med fakturering.
Manolis Mavrommatis
Fru formand! Som ordfører for udtalelsen fra Kultur- og Uddannelsesudvalget vil jeg gerne påpege, at det er yderst vigtigt, at de intellektuelle ophavsrettigheder behandles på lige fod med andre grundlæggende rettigheder.
Vi bør alle, navnlig lovgiverne, huske på, at hvis den intellektuelle kreativitet ikke beskyttes, og hvis kunstnernes juridiske rettigheder krænkes af hensyn til beskyttelsen af personlige oplysninger, vil det kunstneriske indhold, der gøres tilgængeligt for brugerne, blive begrænset.
Piratkopiering og ulovlig distribution af musik og film på internettet er en kendsgerning. Ulempen ved teknologien er imidlertid, at den krænkede part er kunstnerne. Uanset om vi vil det eller ej, er de kilden til det udbudte materiale.
På vegne af Kulturudvalget vil jeg således gerne opfordre alle medlemmer i alle udvalg og alle de politiske grupper til at beskytte europæisk kreativitet og dermed beskytte det kunstneriske indhold, der gøres tilgængeligt via nye medier.
Cornelis Visser
Fru formand! Kommissær Reding har endnu en gang vist sin beslutsomhed med hensyn til telekommunikationspakken. Vedrørende Kommissionens forslag om digitaliseringsdividenden har jeg på vegne af Kultur- og Uddannelsesudvalget haft et meget konstruktivt samarbejde med fru Toia. På vegne af Kultur- og Uddannelsesudvalget vil jeg også gerne takke formanden for Udvalget om Industri, Forskning og Energi, fru Niebler, for det fantastiske samarbejde.
Kultur- og Uddannelsesudvalget betragter radio og tv som et helt afgørende medie til formidling af kultur og sprog. Med overgangen fra analogt til digitalt tv er der i øjeblikket uudnyttede frekvensressourcer. Udbyderne af mobilt internet og bredbåndsinternet er meget interesserede i disse frekvenser. Kultur- og Uddannelsesudvalget er ikke imod teknologisk innovation, men det ønsker at beskytte de nuværende offentligesom kommercielle brugeres rettigheder. Tv-selskabernes kulturelle og sproglige mangfoldighed skal fortsat garanteres fuldt ud, og forbrugernes interesser og deres investeringer i tv-udstyr skal beskyttes.
Gyula Hegyi
Fru formand! Det er vigtigt at understrege, at udviklingen på telekommunikationsområdet ikke kun er en teknologisk og økonomisk proces, men også en social og kulturel begivenhed. Vi bør fastholde og acceptere EU's ledende rolle i denne proces.
Der er to aspekter, som bør tages i betragtning. Dels den almindelige og demokratiske adgang til elektroniske kommunikationstjenester, hvilket betyder, at alle bør have ret til adgang til sådanne tjenester, dels princippet om, at kultur- og uddannelsesarven bør videregives og respekteres. Kulturudvalget har forsøgt at finde en balance mellem disse interesser.
Som Kultur- og Uddannelsesudvalgets ordfører for BERT (Body of European Regulators in Telecom) fokuserede jeg udelukkende på de aspekter, der falder ind under Kulturudvalgets kompetencer. BERT bør være åben for kontakt med ikke kun erhvervslivet og forbrugergrupper, men også med kulturelle interessegrupper, da de kan sikre nyttige og pålidelige oplysninger om kulturelle aspekter.
Jeg tror, at hvis vi udnytter udviklingen inden for telekommunikation på den rette måde, kan hele processen være med til at gøre Europa til verdens førende vidensamfund - hvilket er vores primære mål.
Ignasi Guardans Cambó
Fru formand! Jeg vil først gerne takke ordførerne for deres arbejde.
Kultur- og Uddannelsesudvalget har fra starten taget hele dette spørgsmål meget alvorligt, fordi vi ikke længere kan lovgive om de elektroniske net eller om frekvensressourcerne uden at tage hensyn til den reelle karakter af det indhold, der distribueres. Det kan ikke gøres alene på grundlag af tekniske eller endog økonomiske kriterier, som ikke tager højde for kulturpolitikkens mål eller beskyttelsen af mangfoldigheden. Konsekvenserne af en digital verden kræver, at vi samarbejder med tv-selskaberne og udbyderne af elektroniske tjenester og lovgiver om et indre marked for telekommunikation, der ikke længere kan adskilles fra det audiovisuelle marked.
Vi har også behov for en afbalanceret løsning på problemet med ulovligt indhold på internettet, som tvinger hver enkelt af os til at leve op til vores eget ansvar i en kamp, som vi alle må deltage i, hvis vi vil beskytte vores børn og vores kultur, som vi kender den i dag.
Jeg støtter derfor alle disse tekster i deres nuværende form, og jeg håber ikke, at vores forhandling og den endelige afstemning vil blive påvirket af irrelevant pres udefra.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Fru formand! Den europæiske rammelovgivning om telekommunikation blev vedtaget i 1990'erne og frigjorde effektivt de nationale markeder fra statsmonopolerne. Det medførte et kraftigt fald i de konkurrerende operatørers priser på opkald. I de seneste år er der sket revolutionerende ændringer i kommunikationsteknologien. Mobiltelefoner og udviklingen af internettet og trådløse netværk har givet telekommunikation en helt ny karakter. EU-retten bør afspejle disse ændringer, herunder de sociale følger.
Omkring 15 % af europæerne har et handicap, og i 2020 vil de ældre udgøre 25 % af befolkningen. Det er netop disse mennesker med særlige behov, som bør sikres lettere adgang til telekommunikationstjenester. Det er nødvendigt at sikre folk gratis adgang til et fælles alarmnummer, 112, i hele Unionen, herunder brugere af internettelefoni, og til andre elektroniske talekommunikationstjenester. Desuden bør kunderne have krav på at blive fuldt informeret om både de juridiske forpligtelser, der følger med brugen af en given tjeneste, f.eks. i forhold til ophavsret, og om lovhjemlede restriktioner. Nøglen til bedre forbrugerbeskyttelse er frem for alt en nøje fastlæggelse af de nationale tilsynsmyndigheders ansvar med hensyn til den daglige udøvelse af forbrugerrettigheder.
Manuel Medina Ortega
Fru formand! Ordføreren, fru Trautmann, sagde, at spørgsmål om intellektuel ejendom ikke bør inddrages i debatten. Jeg er enig med hende, for jeg mener, at beskyttelsen af intellektuel ejendom ligesom beskyttelsen af privatlivets fred og andre juridiske begreber allerede er omfattet af andre rammebestemmelser.
Det bør imidlertid påpeges, at beskyttelsen af intellektuel ejendom stadig er vigtig i forbindelse med indholdsopdateringer. Telekommunikationssystemer er blevet beskrevet som motorveje, hvor enhver kan bevæge sig frit, men hvis nogen begår en forbrydelse på motorvejen, griber politiet ind. Man kan ikke stjæle en bil, køre i den på motorvejen og, når politiet så griber ind, henvise til den frie bevægelighed på motorvejen.
Jeg mener, at det ud fra Parlamentets synspunkt er vigtigt at minde om betydningen af at beskytte intellektuel ejendom, minde om beskyttelsen af privatlivets fred og også minde om folks ret til privatliv, en ret, som i øjeblikket krænkes af store telekommunikationsselskaber.
Alexander Alvaro
Fru formand! Hvis De gav mig samme taletid som de forrige tre talere, ville det passe fint. Jeg bør dog i øvrigt nævne, at jeg havde det indtryk, at jeg ville have to og et halvt minuts taletid.
Så for ikke at spilde tiden, vil jeg gerne takke hr. Harbour, fru Trautmann og fru del Castillo Vera for det helt enestående samarbejde, som hr. Malcolm allerede har henvist til. Vi behandlede dette spørgsmål uden gnidninger og på grundlag af gensidig tillid og et særdeles tæt samarbejde. Desværre er det for sent nu at rette op på den strukturelle uhensigtsmæssighed med at behandle to direktiver under ét.
Lad mig kort sige i lyset af den begrænsede tid, jeg har til rådighed, at det glæder mig meget, at Kommissionen om end noget overfladisk tog fat på det overordnede spørgsmål om beskyttelse af personoplysninger. Det forholder sig sandsynligvis sådan, fru kommissær, at De ikke ville give mig Deres kreditkortoplysninger, Deres telefonnummer og Deres adresse, selv om jeg spurgte pænt. Problemet med nettet er, at mange af disse oplysninger med stor sandsynlighed allerede ligger derude, på steder, som De ikke kunne forestille Dem og ikke ville bryde Dem om. I den forbindelse er jeg glad for, at det i samarbejde med andre grupper og medlemmer lykkedes mig at være med til at sikre, at forbrugernes ret til fortrolig behandling af deres personoplysninger og beskyttelse af deres personlige systemer vil blive omfattet af denne pakke.
Jeg kan se, at tiden er ved at løbe ud, men jeg håber, at vi vil få flere lejligheder til at drøfte de forskellige spørgsmål mere indgående. Jeg vil derfor gerne endnu en gang takke Dem for Deres konstruktive samarbejde, og måske vil det lykkes os at fremme udviklingen af persondatabeskyttelsen i Europa til gavn for forbrugerne.
Angelika Niebler
Fru formand, fru kommissær, hr. formand for Rådet, mine damer og herrer! Lad mig også starte med at takke ordførerne, fru Trautmann, hr. Harbour, fru del Castillo Vera og fru Toia, og alle skyggeordførerne for den gode arbejdsindsats fra alle sider og for deres frugtbare samarbejde med dem, som ikke var lige så tæt involveret i denne sag.
De nyeste retlige rammer for markedsliberalisering stammer fra 2002. Markedets betydning er allerede blevet fremhævet i dag. Hvis jeg må minde Dem om lidt statistik, så har telekommunikationssektoren opnået en omsætning på over 300 milliarder euro alene i Europa. Tusinder af arbejdspladser er afhængige af dette marked, og derfor er det vigtigt, at vi fortsat udvikler de retlige rammer, som har stået deres prøve siden 2002, på en sådan måde, at de nye bestemmelser bliver en del af denne europæiske succeshistorie. I den henseende må vi naturligvis først og fremmest tilpasse vores retlige rammer under hensyntagen til den nye teknologiske udvikling.
I den korte taletid, som også jeg har til rådighed, vil jeg gerne fremhæve to punkter, som er særligt vigtige for mig personligt. Det første er investeringer i en højteknologisk infrastruktur i Europa. Vi i Europa står over for en stor udfordring, som består i hurtigst muligt at investere mest muligt i disse nye højhastighedsbredbåndsnet. Det er en af nøglerne til et konkurrencedygtigt Europa. Vi er nødt til at skabe nogle juridiske vilkår, hvorunder sådanne investeringer kan bære frugt. På den anden side må vi ikke skabe nye monopoler og lukkede markeder.
I udvalg sørgede vi for, at den risiko, der er forbundet med oprettelsen af nye net, vil blive retfærdigt fordelt, og at tilsynsmyndighederne i fremtiden tager højde for denne risikodeling.
Derudover lagde vi stor vægt på spørgsmålet om frekvenspolitikken. Vi er tilhænger af en mere fleksibel frekvenspolitik i Europa. Jeg er overbevist om, at der kan findes en god måde at fordele digitaliseringsdividenden på, så der tages hensyn til tv-selskabernes legitime interesser og samtidig sikres størst mulig fleksibilitet i forhold til nye tjenester.
Erika Mann
Fru formand! Jeg vil kun tale om to punkter. Jeg vil gerne starte med et område, hvor der stadig er et par spørgsmål, som vi skal have afklaret med fru del Castillo Vera. Jeg tænker på spørgsmålet om, hvordan det kommende lille agenturs uafhængighed og autonomi kan garanteres, og hvordan det mest hensigtsmæssigt finansieres. Der er meget forskellige holdninger til den sag. Jeg vil meget gerne høre fra Rådet, hvordan dets forhandlinger om dette spørgsmål former sig, og hvordan Rådet forestiller sig, at oprettelsen af sekretariatet eller BERT - eller hvilket navn, der nu bliver vedtaget - kan garanteres, og hvilken finansieringsmetode det forestiller sig. I den forbindelse mener jeg, at kommissæren helt med rette erklærede, at vi skal have en europæisk struktur og ikke har noget ønske om at oprette strukturer, der ikke passer ind i det europæiske retssystem.
Der er som bekendt to finansieringsmetoder under overvejelse. Den første er den blandede finansiering, som ordføreren har foreslået, og den anden er det forslag, som jeg har fremsat, og som min gruppe støtter, nemlig finansiering over fællesskabsbudgettet. Hvorom alting er, ville det være interessant at høre, hvor Rådet - som naturligvis har haft en ophedet debat om dette punkt - og bestemt også de nationale tilsynsmyndigheder i dag står i forhold til finansieringsspørgsmålet.
Mit andet spørgsmål, som også er rettet til Rådet, vedrører finansieringen af de nye net. Også her har vi vedtaget forskellige ændringsforslag, bl.a. et, som jeg fremsatte i Udvalget om Industri, Forskning og Energi, og som er lidt mere detaljeret med hensyn til en mulig risikofordeling i tilfælde af, at visse virksomheder foretager de fornødne investeringer, og konkurrenterne skal have adgang til nettene lige fra starten af. Så vidt jeg har hørt, er Rådet af en anden holdning og ønsker ikke at gå i detaljer eller give virksomhederne nogen som helst garanti for, at en risikodeling kan finde sted. Jeg ville være taknemmelig for Deres uddybning af disse punkter.
Patrizia Toia
Fru formand, mine damer og herrer! Den faldende produktion og økonomiske vækst i Europa mærkes også i telekommunikationssektoren, som i øjeblikket oplever forskellige kriser. Det er en sektor, som kræver investeringer, som er styret af forskning og innovation, og som også har behov for en del tid til at træffe sine egne valg. Jeg mener derfor, at vi er nødt til at sikre størst mulig opbakning, og at vores reformpakke vedrørende rammebestemmelserne kan puste nyt liv i denne sektor ved at sikre en stabil, solid og effektiv retlig ramme.
Jeg mener, at det er formålet med vores arbejde i Parlamentet og i Udvalget om Industri, Forskning og Energi. Vi har arbejdet med dette formål for øje for at sikre nogle rammebestemmelser, der, som fru Trautmann sagde, er mindre komplekse, klarere og mere effektive end de nuværende, i den overbevisning at vi nogle gange ikke har behov for flere regler eller love, men i stedet har behov for pålidelige og effektive instrumenter, hvormed vi kan anvende de eksisterende bestemmelser og indimellem endda ophæve gældende lovgivning.
Vi har arbejdet hårdt for at skabe et åbent og konkurrencepræget marked og forsøgt at forene de evige modsætninger mellem de gamle - for ikke at sige historiske og tidligere monopolistiske - operatører og de nye operatører ved at sige, at der kan være plads til alle inden for en afbalanceret ramme, så længe forretningssansen og designekspertisen er til stede, og der er adgang til de nødvendige ressourcer.
Endelig mener jeg, at vi understregede - og dette, føler jeg i særdeleshed, er et vigtigt punkt - at tilsynet, de forskellige ansvar og ansvarskæden spiller en afgørende rolle inden for en mere fleksibel og dereguleret ramme, og jeg tilslutter mig Kommissionens netop fremkomne synspunkt om, at det er vigtigt, at de forskellige organer med ansvar for den vigtige tilsynsopgave har klart definerede roller og ansvarsområder.
Et sidste punkt, som er blevet fremhævet af flere parlamentsmedlemmer ud over ordføreren, hvis arbejde vi alle roser, er forbrugernes rolle. Forbrugerne er nemlig ofte sat i baggrunden, men vi ønsker at få dem frem i lyset og sætte spot på dem, fordi jeg ville mene, at de sammen med erhvervslivet er den reelle drivkraft på markedet.
Roberts Zīle
Fru formand! Jeg vil gerne starte med at takke alle ordførerne for pakken om elektronisk kommunikation for deres arbejde, som begyndte med afholdelsen af høringer og sluttede med udarbejdelsen af betænkninger. Jeg vil også gerne takke kommissær Reding for hendes pålidelige og aktive indsats på området for elektronisk kommunikation, både med hensyn til roaming og også denne pakke. Samtidig er jeg dog ikke overbevist om, at de ændringsforslag, som de forskellige udvalg har fremsat til Kommissionens forslag, vil resultere i en bedre udnyttelse af ressourcerne, i bedre konkurrence på EU's indre marked og i større effektivitet for forbrugerne. Jeg vil gerne kort give Dem et par eksempler på, hvorfor.
For det første er det meget muligt, at den fælles struktur bestående af nationale tilsynsmyndigheder, BERT, vil sikre en mere demokratisk tilsynsstruktur end den, som Kommissionen har foreslået, men det er også meget muligt, at BERT vil komme til at fungere efter dårligere samarbejdsprincipper og svække Kommissionens evne til at træffe tilsynsbeslutninger. For det andet var Kommissionens forslag om en funktionel opdeling af telekommunikationssektoren, der adskilte adgang til nettene fra andre detailprodukter, et modigt skridt. Det lader dog til, at dette adskillelseskrav i form af en undtagelsesforanstaltning, der kan træffes af de nationale tilsynsmyndigheder, reelt set aldrig vil finde anvendelse på en hel del markeder. Det er ingen hemmelighed, at i de mindre EU-lande vil tilsynsmyndighedernes evne til at indføre sådanne undtagelsesforanstaltninger over for store virksomheder være meget begrænset, og derfor er jeg ikke overbevist om, at Parlamentets forslag er bedre end Kommissionens i forhold til at styrke EU's indre marked.
Rebecca Harms
Fru formand! Til den store tak, der er givet udtryk for, vil jeg gerne føje min egen ganske særlige tak. Jeg var ansvarlig for rammedirektivet i Udvalget om Industri, Forskning og Energi, og det er takket være fru Trautmanns politiske instinkter i mediespørgsmål og hendes evne til at arbejde meget struktureret og systematisk, at vi i Parlamentet gennem betænkningen om rammedirektivet måske vil kunne forhindre, at der føres en afsporet mediepolitik. Vi får se.
Fru kommissær! Efter min opfattelse har Parlamentet foretaget afgørende ændringer af forslaget til rammedirektiv i forhold til konkurrencelovgivningen, men også og mere specifikt til frekvenshandelen. Jeg fandt, at Deres oprindelige forslag til rammedirektivet udelukkende fokuserede på markedet og i høj grad overvurderede digitaliseringsdividenden. Gudskelov tiltalte disse forslag ikke medlemmerne af Kultur- og Uddannelsesudvalget og efterfølgende heller ikke Udvalget om Industri, Forskning og Energi. Mine kolleger fokuserede derimod på offentlige kulturelle og politiske interesser og samfundets vel i deres drøftelser, og jeg mener, at dette tydeligst afspejles i følgende dele af Trautmann-betænkningen:
Radiofrekvenser betragtes som et offentligt gode og vil desuden forblive medlemsstaternes ansvar. Der vil blive lagt særlig vægt på radio- og tv-sending, men også på opinionsdannende tjenester. Deres forsøg på at tvinge radio- og tv-sending i defensiven er mislykkedes, fru kommissær. Det vil blive lettere at indføre paneuropæiske tjenester - det er positivt, hvilket jeg er sikker på, at De er enig i. Medlemsstaterne vil også have det primære ansvar for yderligere frekvensharmoniseringer. Hvis der opstår vanskeligheder, vil beslutningerne ikke blive truffet af Kommissionen alene - Parlamentet vil også blive inddraget. BERT vil få stor betydning. Jeg mener, det siger sig selv, at BERT skal finansieres gennem EU. Jeg håber, at vi vil formå at sikre det.
Jeg vil ud over rammedirektivet og spørgsmålet om frekvenser også gerne sige noget om to andre betænkninger og starte med Harbour-betænkningen. I Deres betænkning, hr. Harbour, er der virkelig nogle rigtig gode bestemmelser, der forsvarer forbrugerne og forbrugernes interesser. Der vil i fremtiden blive taget større hensyn til eksempelvis handicappede. Jeg mener desuden, at De ligefrem bidrager til mediepluralismen med Deres forslag om obligatoriske tjenester.
Min gruppe kan imidlertid ikke tilslutte sig betænkningens forsøg på også at regulere ophavsretten. Vi bryder os slet ikke om det. Heller ikke den franske model - og her henvender jeg mig også til Rådets formandskab - eller modellen med, at hammeren falder tredje gang, har vores støtte - tværtimod. Dette forsøg fjerner ingen af vores bekymringer vedrørende ophavsret eller beskyttelse af privatlivets fred på internettet.
Lad mig afslutningsvis sige nogle få ord om Alvaro-betænkningen. De har endnu en gang talt meget overbevisende om persondatabeskyttelse, hr. Alvaro. Ligesom De har antydet i Deres taler, mener jeg heller ikke, at der endnu er fundet en konsekvent linje i spørgsmål som beskyttelse af IP-adresser. Vores erfaring fra telekommunikationsskandalen og handelen med adresser via callcentre har vist, at IP-adresser skal ydes maksimal beskyttelse, og jeg håber, at vi vil nå til enighed herom inden for de kommende to uger.
Eva-Britt Svensson
Fru formand! Jeg håber, at mange af vores borgere følger med i denne debat og bliver inddraget i den inden afstemningen, da den involverer så store udfordringer, i særdeleshed vedrørende internettjenester.
Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe vil navnlig gerne fremhæve tre hovedområder:
For det første er Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre imod forslaget om at oprette en ny europæisk myndighed på området. Det vil blive dyrere og mere kompliceret. Det er unødvendigt at oprette endnu en europæisk myndighed.
For det andet skal der lægges større vægt på geografiske forskelle og uensartet infrastruktur i spørgsmålet om elektroniske tjenester. Vi må understrege, at forbrugerne skal sikres lige adgang, så der ikke opbygges flere kløfter i vores samfund. Der må ikke være nogen forskelle i adgangen til elektroniske tjenester mellem dem, som bor i byen og i regioner med en stærk økonomi, og dem, som bor i regioner med en svag økonomi og i tyndt befolkede områder. Når det ikke er samfundet eller staten, men private aktører, der skal overtage så vigtige investeringer i infrastrukturen, er der en klar risiko for, at ikke alle borgere vil få den samme adgang til den samme pris.
For det tredje er GUE/NGL-Gruppen imod forskellige industrielle lobbygruppers store indflydelse. Telekommunikationspakken bør ikke berøre ophavsretten, men det er ikke desto mindre lykkedes lobbyisterne at få netop dette emne taget op i forslaget. Lobbygruppernes forslag - som er blevet godkendt af alle de politiske grupper undtagen Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe, der var den eneste gruppe, som stemte imod i Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse - åbner mulighed for kontrol af downloads og fri adgang til eksempelvis websteder som MySpace og YouTube.
Disse ændringsforslag kom ind ad bagdøren i sidste øjeblik, og uden at der havde været nogen videre debat i befolkningen om disse store ændringer. I Sverige havde vi eksempelvis en stor debat om fildeling. Jeg er imod beslutningen om at forbyde fildeling på nationalt plan, og det er jeg også på EU-plan. Risikoen ved nu at tage beslutningen på EU-plan er større i forhold til de nationale beslutninger, eftersom lobbygrupperne har haft stor indflydelse og indvirkning i EU-systemet, og fordi mange borgere mangler tilstrækkelig oplysning, når vi drøfter disse spørgsmål på EU-plan. Jeg håber, at der vil komme en bølge af stærke meningstilkendegivelser fra borgerne med hensyn til at garantere ytringsfriheden og adgangen til internettjenester.
Nils Lundgren
Fru formand! Jeg hedder Sisyfos til mellemnavn. Jeg er blevet valgt af 15 % af den svenske befolkning til her i Parlamentet at kæmpe imod, at EU bliver involveret i endnu flere nye områder og dermed fortsætter sin centralisering og bureaukratisering af det europæiske samfund. Det er en Sisyfosopgave.
Telekommunikation er et af de områder, hvor EU har en vigtig funktion, og jeg ser med tilfredshed på den foreslåede telekommunikationspakke, som drejer sig om større konkurrence og bedre beskyttelse af privatlivets fred, men det virker uundgåeligt, at der ikke samtidig vil ske en centralisering og bureaukratisering. I den forbindelse er jeg imod to ting. For det første foreslås det, at de frekvensressourcer, der frigøres ved overgangen til digitalt tv, bør tildeles i henhold til EU's bestemmelser. For det andet foreslås det at oprette en ny europæisk myndighed for markedet for elektronisk kommunikation.
Jeg opfordrer kraftigt Parlamentet til at forkaste begge disse forslag. De frekvensressourcer, der frigøres, bør fordeles af medlemsstaterne, og med hensyn til myndigheden er den naturlige løsning at videreudvikle de europæiske organer på telekommunikationsområdet, der allerede eksisterer.
Desislav Chukolov
(BG) Fru formand, mine damer og herrer! Jeg tænker på alle de ting, der er blevet sagt i dag i denne sal, og ingen har understreget behovet for at beskytte fortroligheden af oplysninger. Jeg opfordrer Dem til, at vi i så vigtige spørgsmål under ingen omstændigheder følger USA's eksempel.
De ved, at det overnationale oligarki under påskud af at "bekæmpe terrorisme og piratkopiering” forsøger at sætte flest mulige borgere under total, betingelsesløs og uansvarlig kontrol. Vores personlige oplysningers fortrolighed skal beskyttes for enhver pris. Jeg gentager: for enhver pris!
I øjeblikket kontrolleres alle telefonopkald i Bulgarien. Fra næste år ønsker magthaverne i mit land at indføre fuld og ubetinget adgang til alle logfiler og al elektronisk korrespondance på hver eneste computer. Det sker ikke på grund af hjælpeløshed, for i Bulgarien er der som i resten af Europa tilstrækkeligt mange veluddannede og kvalificerede specialister, der kan bekæmpe enhver form for computerkriminalitet. Det sker, og jeg gentager, med det formål at få total kontrol over borgerne.
Retten til frihed garanterer også vores ret til menneskelig værdighed. Der bør bringes skam over enhver, som forsøger at fratage os vores værdighed. De bør stilles til skue og ikke få hjælp fra medierne til at slippe af sted med sådanne hensigter på denne måde.
I Bulgarien blev der for nogen tid siden afholdt en sløv debat om borgernes rettigheder i den elektroniske verden. Den eneste konklusion, der dengang blev draget, var, at uanset hvad borgerne ønsker, lever de med det, som påtvinges dem. Jeg kan på det bestemteste garantere alle borgere i Bulgarien, at partiet Attack i starten af det nye parlamentsår vil kæmpe for at få ophævet ethvert indgreb i og al overvågning af korrespondance på internettet.
Til sidst vil jeg gerne sige, at hvis vores ret til privat korrespondance først én gang indskrænkes, vil den for altid være det. Selv hvis terroristerne begynder at bruge brevduer. Enhver, som erstatter frihed med sikkerhed, fortjener hverken frihed eller sikkerhed.
Paul Rübig
(DE) Fru formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Lad mig starte med at lykønske Kommissionen. Vi er nu nået til andet trin i processen med at reducere roamingafgifterne på taletelefoni. Jeg mener, at disse bestemmelser har vist sig at være meget effektive i praksis. I slutningen af feriesæsonen vil forbrugerne imidlertid igen blive ramt af alarmerende høje regninger, for hvis sandheden skal frem, er der sket for få fremskridt på SMS-markedet og i særdeleshed med hensyn til dataroaming.
Jeg opfordrer derfor Kommissionen til at gøre noget på dette område og skabe et indre europæisk marked for europæiske forbrugere. Vi kan blot konstatere, at denne del af EU's indre marked endnu ikke fungerer, og at der er et presserende behov for at oprette et indre marked på dette område, navnlig gennem en gradvis indførelse af en fælles, fleksibel plan for tildeling af frekvenser. En effektiv forvaltning af denne knappe ressource er særlig vigtig.
Digitaliseringsdividenden er en historisk mulighed, og det vil også være vigtigt for tv-selskaberne at kunne transmittere deres programmer via tredjegenerationsmobiltelefoner, så vi kan få et fælles europæisk medieområde. Digitaliseringsdividenden skaber også nye muligheder inden for området for europæisk kommunikation.
Jeg vil også gerne fremhæve vigtigheden af at gennemføre den verdensomspændende radiokonferences beslutninger på grundlag af denne strategi, og eftersom der ikke er nogen bestemmelse om, at BERT skal tage sig af disse spørgsmål, opfordrer jeg Kommissionen til at oprette sin egen myndighed eller gruppe, der kan undersøge disse spørgsmål og vedtage officielle retningslinjer for samarbejde.
Jeg mener desuden, at BERT alene bør finansieres med fællesskabsmidler, fordi vi ganske enkelt har behov for en myndighed eller institution, der er helliget EU's indre marked, og fordi de nationale tilsynsmyndigheder bør tildeles flere rettigheder i de andre medlemsstater.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Fru formand, mine damer og herrer! Informationssamfundets udvikling er afhængig af de elektroniske kommunikationsnet og -tjenester.
Overgangen fra analogt til digitalt tv inden 2012 vil frigøre betydelige frekvensressourcer på europæisk plan og dermed give mulighed for udvikling af nye teknologier og innovative løsninger, der kan styrke den europæiske konkurrenceevne i denne sektor. For at drage fuld nytte af digitaliseringsdividenden i Europa støtter Parlamentet en fælles, fleksibel og afbalanceret strategi, der på den ene side giver tv-selskaberne mulighed for fortsat at tilbyde og udvide deres tjenester, og på den anden side giver de elektroniske kommunikationsoperatører mulighed for at udnytte denne ressource til nye tjenester, der er knyttet til vigtige sociale og økonomiske anvendelsesformål, og understreger, at digitaliseringsdividenden bør fordeles i overensstemmelse med princippet om teknologisk neutralitet.
Udnyttelsen af digitaliseringsdividenden kan være med til at opfylde målene i Lissabonstrategien ved at sikre bedre interoperable sociale tjenester såsom e-forvaltning, e-sundhed og e-læring især for personer, der bor i ugunstigt stillede eller afsondrede områder eller blot landdistrikter.
Vi anerkender medlemsstaternes ret til at bestemme, hvordan digitaliseringsdividenden skal udnyttes, men mener, at en koordineret fællesskabstilgang i høj grad vil forbedre udbyttet af digitaliseringsdividenden og er den mest effektive måde at forhindre skadelig interferens mellem medlemsstater og mellem medlemsstater og tredjelande på og garantere, at frekvensbrugerne nyder godt af det indre markeds mange fordele.
Forbrugernes tillid til informationssamfundstjenesterne afhænger af kvaliteten af de elektroniske kommunikationstjenester, sikkerheden omkring den og persondatabeskyttelsen. Det er vigtigt, at de nationale tilsynsmyndigheder hører alle leverandører af elektroniske kommunikationstjenester, inden de vedtager specifikke foranstaltninger vedrørende elektroniske kommunikationsnets sikkerhed og integritet. Jeg mener også, at medlemsstaterne bør udvikle tiltag, der kan fremme skabelsen af et marked med bredt tilgængelige varer og tjenester, der omfatter faciliteter for handicappede brugere.
Alexander Alvaro
(DE) Fru formand! Dette giver mig en uventet lejlighed til at kommentere fru Harms' indlæg, hvilket jeg vil gøre med største fornøjelse, for jeg mener, at sondringen mellem antydninger og fakta er helt tydelig i betænkningen. Vi har i bund og grund indarbejdet en dom fra forbundsforfatningsdomstolen, som skabte en ny grundlæggende rettighed. Retten til fortrolighed og integritet i it-systemer var det første, der blev nedfældet i denne retsakt. Vi har således reageret hurtigere end nogen medlemsstat, i særdeleshed min egen. Offentligt tilgængelige private net er også blevet omfattet, f.eks. tjenester som Facebook og Bebo, der hidtil har ligget helt uden for direktivets anvendelsesområde. Hvad med "cookies” og lignende software eller andre programmer, der sender brugerdata tilbage til hovedserveren uden forbrugerens forudgående samtykke - vil de komme til at høre fortiden til? Forbrugerne har i princippet givet deres forudgående samtykke i forbindelse med alt, der ligger på deres computer, mobiltelefon og andet udstyr, der tilhører eller blot er tilgængeligt for tredjemand. I fremtiden kan lokaliseringsoplysninger kun hentes anonymt eller med forbrugerens forudgående samtykke. Uanmodet markedsføring, irriterende tekstbeskeder, tåbelige e-mails og lignende - direktivet vil gøre op med alle disse ting. Det vil i fremtiden blive et obligatorisk krav at underrette databeskyttelsesmyndighederne, når en given myndighed søger efter en persons personlige oplysninger.
Sidst, men ikke mindst, har vi udarbejdet bestemmelser vedrørende kravet om anmeldelse af brud på sikkerheden og tab af data, der er klarere i forhold til de nuværende bestemmelser. Eftersom vi før talte om antydninger, vil jeg ikke undlade at nævne, at vi overvejer, hvordan vi skal håndtere IP-adresser, fordi IP-adresser - og her må vi ikke blande tingene sammen - ikke er oplysninger, der handles med, hvilket gælder personoplysninger, kreditkortoplysninger osv., og selv om de blev handlet, kan jeg kort forklare, at en IP-adresse ikke nødvendigvis indeholder personlige karakteristika, i det mindste ikke når Deres køleskab sender en meddelelse til Deres computer.
(Formanden fratog taleren ordet)
Seán Ó Neachtain
(GA) Fru formand! Det er absolut nødvendigt, at folk, uanset hvor de bor - være det i små eller store kommuner, på landet, i byerne eller i storbyerne - har adgang til bredbånd og moderne teknologi. Virksomheder, som etablerer sig i et givet området, er afhængige af en hurtig internetforbindelse. Medmindre der er bredbånd, kan visse områder ikke tiltrække investeringer og virksomheder.
Det er absolut nødvendigt, at regeringerne bekymrer sig om ulighederne mellem land og by i forhold til digitale tjenester og bredbånd og sikrer konkurrencedygtighed og investeringer i disse områder. Problemet er særligt stort i Irland, hvor ulighederne skyldes det private firma Eircom, som kontrollerer internettjenesterne, og hvor der som følge heraf er forfærdelige forskelle mellem land og by. Jeg så gerne, at kommissæren undersøgte situationen, for efter alt at dømme er hverken den nationale tilsynsmyndighed eller regeringen i stand til at gøre det.
David Hammerstein
(ES) Fru formand! Der er tydeligvis kun en svag skygge tilbage af det ambitiøse projekt, som Kommissionen præsenterede for et år siden. Det er af mange årsager en skam, fordi forbrugerne har behov for uafhængig europæisk forvaltning, ikke en klub af nationale tilsynsmyndigheder, der er stærkt påvirket af store nationale selskaber.
De Grønne er imod at gøre Den Europæiske Myndighed for Markedet for Elektronisk Kommunikation til blot en klub for tilsynsmyndigheder, der er finansieret af dem selv og mangler gennemsigtighed, og hvor Kommissionen ikke har tilstrækkelige kontrol- og vetobeføjelser. Det nye organs uafhængighed er tvivlsom.
Det er også en skam, at nye, innovative virksomheder på grund af pres fra de store telekommunikationsselskaber ikke får adgang til de vigtige telekommunikationsinfrastrukturer og er nødt til at kopiere infrastrukturen.
De Grønne er fortaler for teknologineutralitet og adskillelse af tjenesterne for at blive af med de statslige telekomgiganters dominerede stilling. Parlamentet har imidlertid været for frygtsomt og ladet sig påvirke af lobbyer og overset interesserne hos de nye, mere innovative virksomheder, som leverer flest trådløse tjenester i Europa og giver forbrugerne fordele.
Jeg er ked af at sige, at vi overordnet set har ladet en mulighed for at skabe et langt bedre europæisk telekommunikationsmarked glide fra os. Vi er særligt bekymrede over nogle farlige forslag i hr. Harbours betænkning, som klart krænker neutralitetsprincippet i forhold til nettet som et kommunikationsmiddel, krænker brugernes privatliv, truer friheden på internettet og frem for alt overskrider telekommunikationspakkens retlige rækkevidde i forhold til indhold, i forhold til hvad der er lovligt eller ulovligt, legalt eller ikke legalt inden for intellektuel ejendom, og i forhold til informationsfiltre.
Denne pakke drejer sig om markedets infrastruktur og forbrugerne og ikke om, hvordan udbyderne af internettjenester kan gøres til digitale politibetjente.
Hanne Dahl
Fru formand! Telekommunikationspakken indeholder i sin nuværende form mange gode tiltag. Den almindelige forbruger får lettere adgang, og det bliver billigere, i takt med at gennemsigtigheden øges inden for markedet. Men pakken indeholder dog også nogle meget uheldige elementer, som den foregående taler var inde på. Spørgsmålet om at definere, hvad der er lovligt og ulovligt indhold på hjemmesider, åbner døren for overvågning, registrering og kontrol med al vores kommunikation og handel over internettet. Og det i en grad, der er lande, vi normalt ikke anser for demokratiske, værdig!
Vi kan ikke tillade registrering, ligesom vi ikke kan tillade serviceudbyderne vilkårligt at lukke for trafik, som nogen anser for skadelig. Det svarer til, at vi ansatte en hær af kontrollanter på Europas postkontorer til at pille breve ud, som man anså for at være skadelig læsning for modtageren. Hvem er det lige, der skal have lov til at læse mine kærestebreve? Vi må sikre, at fremtidens lovgivning ikke bliver en elektronisk spændetrøje, men i stedet en ramme, hvori fremtidens kultur, samfundsdebat og interaktive liv kan udfolde sig.
Jerzy Buzek
(PL) Fru formand! Jeg vil gerne starte med at lykønske kommissær Reding. Et år efter bestemmelserne om roaming kommer nu den næste pakke, som er yderst vigtig for navnlig forbrugerne. Jeg vil også gerne lykønske ordførerne. Ikke færre end fire betænkninger har skullet koordineres, og koordineringen synes i høj grad at være lykkedes.
Den forbrugerbeskyttelse, der henvises til i de bestemmelser, som drøftes i hr. Harbours betænkning, ligger meget tæt op ad en korrekt fordeling af digitaliseringsdividenden, hvilket forbrugerne forventer. Det bliver afgørende - sådan som kommissær Reding foreslog - at optimere udnyttelsen af frekvensressourcerne gennem en koordinering på europæisk plan. Det foreslås, at primært tv og mobiltelefoni tilgodeses i forhold til digitaliseringsdividenden, men jeg vil gerne fremhæve vigtigheden af trådløst internet. I mange dele af Europa er dette millioner af borgeres eneste mulige adgang til internettet, særligt på landet og i afsidesliggende områder. Så hvis den økonomiske vækst i den sektor, vi drøfter, er særligt kraftig, bør en betydelig del af den deraf følgende dividende tildeles trådløst bredbåndsinternet.
Forskning i optimering og fordeling af dividenden er et andet vigtigt spørgsmål. Opgaven kunne varetages af Det Fælles Forskningscenter, og jeg vil gerne spørge kommissæren, om denne mulighed reelt overvejes. Dette er således de tre vigtigste krav: Forbrugerne skal have mulighed for at vælge, bestemmelserne skal fremme investeringer og konkurrence, og det indre marked skal styrkes. Efter min opfattelse kræver det lobbyvirksomhed ikke kun i Parlamentet, men også i Rådet, dvs. i hver eneste medlemsstat.
Éric Besson
Fru formand! Tak, fordi De lader mig tale nu. Jeg beder Dem undskylde, men jeg er nødt til om kort tid at tage tilbage til Paris.
Min kollega hr. Chatel vil besvare mange af de spørgsmål, der er blevet stillet under forhandlingen. Lad mig blot sige nogle få ord som svar på hr. Harbours bemærkninger vedrørende manglende debat om forsyningspligtens omfang. Jeg vil først gerne sige, at jeg er enig med ordføreren i, at bredbåndsadgang er en stor udfordring, som vores samfund står over for, uanset om det drejer sig om adgang til viden eller basale tjenester. Som hr. Harbour sagde, falder bredbåndsadgang ikke ind under forsyningspligtydelserne. Det franske formandskab ønsker ganske enkelt at åbne en debat om, hvordan vi sikrer bredbåndsadgang i hele Europa.
Efter at have lyttet til de forskellige medlemsstaters synspunkter, står det klart, at der er flere mulige løsninger. Den første løsning er at udvide forsyningspligtdirektivets anvendelsesområde og omfatte bredbåndstjenester. Den anden løsning involverer det frie valg, idet alene de medlemsstater, der måtte ønske det, får mulighed for at medtage bredbåndsadgang under deres forsyningspligt. Endelig er der den tredje mulighed, som er en blanding og består i, at gøre det obligatorisk at omfatte bredbåndsadgang af forsyningspligten i de medlemsstater, hvor bredbånd er tilstrækkeligt udbredt. Vi har derfor alle under det franske formandskab fået mulighed for at åbne denne debat og forsøge at blive enige. Det er også, hvad, Kommissionen håber, bliver resultatet.
Jeg vil gerne sige nogle få ord til fru Harms. Det er ikke vores hensigt at sætte udviklingen af internettet op imod ophavsretsbeskyttelsen. I konvergensens tidsalder er vi nødt til at udvikle både kommunikationskanalerne og indholdet ved at forbedre nettene, samtidig med at vi tilskynder til skabelse af indhold og støtter kunstnerne. Som De påpegede, lægger Frankrig stor vægt på ophavsret. Det franske formandskab forsøger imidlertid ikke at påtvinge den model, som vi vil udvikle i Frankrig, og som bygger på forebyggende tiltag og en trinvis løsning, som vi i mit land kalder lov om kunstnerisk skabelse og internettet.
Vi er fuldt opmærksomme på det behov, som De påpegede, dvs. beskyttelsen af både privatlivets fred og personoplysninger. Vi føler på ingen måde, at dette er uforeneligt med andre bekymringer, som vi måtte have.
Bernadette Vergnaud
(FR) Fru formand, hr. ministre, fru kommissær, mine damer og herrer! Efter måneders forhandlinger, som endnu ikke er afsluttet, tror jeg godt, jeg kan sige, at vi takket være hr. Harbours og skyggeordførerens arbejde er nået frem til kompromiser, der fokuserer på forbrugerens interesser. Det er således vigtigt at fremme større konkurrence ved at gennemføre en række foranstaltninger, der pålægger telekommunikationsvirksomhederne at tilbyde kontrakter af en hensigtsmæssig varighed og sikre nummerportering inden for én dag for abonnenter, der ønsker at skifte tjenesteyder.
Med hensyn til beskyttelse bør de generelle forbrugerbeskyttelsesregler finde anvendelse for telekommunikationssektoren. Der er planer om at indføre omkostningskontrollerende mekanismer samt forbedringer af de udenretlige forligsprocedurer i tilfælde af tvister.
Et andet meget vigtigt spørgsmål er adgangen til alarmtjenester og lokaliseringsoplysninger, som bør gøres tilgængelige på en pålidelig måde, uanset hvilken teknologi der anvendes.
Beskyttelsen af privatlivets fred var også en af prioriteterne ligesom beskyttelsen af børn. Udbyderne bør gratis tilbyde programmer til forældrekontrol.
Det skulle sikres, at udviklingen på alle disse områder kommer flest mulige mennesker til gavn. Mange foranstaltninger vedrører derfor lige adgang for brugere med handicap eller personer med lave indkomster. Der er også taget hensyn til SMV'ers behov. I betænkningen fremhæves desuden behovet for at udvide forsyningspligtens omfang, især ved at omfatte bredbånd. Det er meget positivt, at det franske formandskab har gjort dette spørgsmål til en af sine prioriteter.
Jeg vil nu gå over til spørgsmålet om indhold og ophavsret, som har haft tendens til at overskygge resten af forbedringerne i teksten. Vores hensigt har i tråd med Kommissionens oprindelige forslag hele tiden været at forsyne forbrugerne med generelle oplysninger om ophavsretskrænkelser. Vi vil helt frem til den endelige afstemning arbejde for at forbedre ordlyden i kompromiserne ved at sikre, at der værnes om neutralitetsprincippet i forbindelse med adgang til indhold. Nogle af de vedtagne ændringsforslag til direktivet om databeskyttelse er imidlertid meget problematiske, og vi skal sørge for, at de fjernes.
Jeg vil endnu en gang gerne takke mine kolleger og ser frem til mere konkrete forslag fra formandskabets side, så der kan skabes yderligere forbedringer af teksten inden næste mødeperiode.
Cristian Silviu Buşoi
(EN) Fru formand! Telekommunikationspakken er et vigtigt skridt frem mod en modernisering og harmonisering af telekommunikationen i Europa. Jeg arbejdede med direktivet om borgernes rettigheder og sammen med ordføreren, hr. Harbour, gjorde vi en stor indsats og opnåede enighed på mange områder.
Dette direktiv vil sikre en bedre beskyttelse af borgernes rettigheder i forhold til elektronisk kommunikation. Nummerportering, beskyttelse af privatlivets fred og sikkerhed i forbindelse med telekommunikation er eksempler på forbedringer af direktivet.
Vi havde en meget vanskelig forhandling om netneutralitet. Jeg mener, at netneutralitet i sin yderlighed, som vi har set i visse ændringsforslag, vil skabe større trængsel på nettene og gøre dem langsommere, mindre effektive og dyrere. Netadministration er påkrævet for at sikre effektive og intelligente net og maksimere den generelle brugeroplevelse og -værdi. Jeg er meget tilfreds med, at vi nåede til enighed om ændringsforslagene vedrørende alarmnummeret 112. Efter direktivets vedtagelse vil medlemsstaterne gøre yderligere en indsats og informere folk om og instruere dem i brugen af 112. Der vil blive adgang til 112-nummeret fra hele EU, og medlemsstaterne vil blive pålagt at sørge for indførelsen af opkaldslokalisering.
Derudover kan adgang til alarmtjenester via 112 spærres i tilfælde af gentagen misbrug fra brugerens side, og 112-nummeret vil blive gjort lettere tilgængeligt for handicappede.
Jeg håber også, at ændringsforslaget vedrørende oprettelsen af et varslingssystem på EU-plan vil blive vedtaget. Dette ændringsforslag kræver ikke, at der oprettes et agentur i Bruxelles, men at medlemsstaternes relevante myndigheder sammen udarbejder fælles standarder for varslingssystemet. Varslet vil naturligvis blive udsendt på lokalt plan, men på grundlag af fælles standarder, der sikrer, at alle potentielt berørte EU-borgere kan modtage og forstå budskabet og handle på en måde, der redder deres liv.
Jeg er helt sikker på, at telekommunikationspakken vil styrke virksomhedernes bestræbelser på at forbedre deres resultater og investeringer i ny teknologi og samtidig styrke de europæiske borgeres forbrugerrettigheder.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Fru formand! Det europæiske samfund og verden som helhed er i stigende grad afhængig af elektronisk kommunikation. Der er tale om økonomiens nervesystem. Elektronisk kommunikation anvendes i uddannelsessystemet, i forvaltningen, i sundhedssystemet, i medierne og i forbindelse med livslang læring. Ud over de enorme fordele er elektronisk kommunikation også forbundet med en række direkte trusler i forhold til borgerne, det offentlige og erhvervslivet.
Forventningerne hos borgere, som er mindre intensive brugere af systemet, omfatter bred adgang til tjenester til de lavest mulige priser, eksempelvis på roamingopkald mellem EU-medlemsstater, og fjernelse af de trusler mod brugere af elektronisk kommunikation, der henvises til i hr. Harbours betænkning og andre steder. Vi skal indfri disse forventninger på grundlag af moderne teknologi og konkurrence og med finansiel støtte fra EU, især i landdistrikter og bjergområder. Med henblik på at forene og forbinde disse krav og reguleringsmekanismer og sikre synligheden bør vi overveje, hvorvidt det evt. ville være hensigtsmæssigt at samle de bestemmelser, vi drøfter, i et enkelt direktiv. Jeg takker alle ordførerne for deres arbejdsindsats.
Kathy Sinnott
(EN) Fru formand! I dag spiller kommunikationskanaler en yderst vigtig rolle i vores liv. Vi skal sikre adgang til bredbånd, især for dem, som bor afsidesliggende områder, og for handicappede, f.eks. synshæmmede. Når vi nyder internettets friheder, må vi anerkende, at med frihed kommer ansvar.
Jeg er stor tilhænger af netneutralitet. I takt med den stigende globalisering er det afgørende, at folk har mulighed for at kommunikere frit med hinanden. Denne frihed, som er af stor værdi, skal imidlertid udnyttes med respekt. Vi må erkende, at uden denne respekt medfører internettet risiko for misbrug.
Vi har sat ind over for nogle af de værste former for misbrug på internettet, f.eks. pædofili. Der skal imidlertid også gøres noget ved andre typer misbrug. Udbyderne af internettjenester skal gøre deres del for at forhindre, at deres platform anvendes til destruktive formål som ærekrænkelse, hadsudgydelse og udnyttelse. Jeg vil gerne sige til kommissæren, at vi må gøre alt, der står i vores magt, for at beskytte friheden og samtidig fremme ansvarligheden på internettet.
Jacques Toubon
(FR) Fru formand, hr. minister, fru kommissær, mine damer og herrer! Denne arbejdsindsats har været fantastisk. Det resultat, som vores udvalg har opnået, er afbalanceret, og formanden for Rådet ønskede med rette at tage fuld højde for det. Jeg vil gerne lykønske fru Trautmann, fru del Castillo Vera og hr. Harbour med deres arbejde.
Når det er sagt, har jeg ikke vanskeligt ved at fortælle fru Trautmann, at jeg ikke er enig i hendes synspunkt om, at vi helt bør undlade at henvise til intellektuelle ejendomsrettigheder. Ud over de platforme og kanaler, der drøftes i navnlig hendes betænkning, er det vigtigt for os alle, at disse platforme og kanaler giver os adgang til indhold. Hr. Guardans, hr. Medina og hr. Mavrommatis har klart givet udtryk for dette, og jeg er enig med dem.
I Kommissionens tekst er der to henvisninger til dette spørgsmål, og det ville have været bedre at bevare dem. Forhandlingen fokuserer nu på en henvisning til direktiverne fra 2001 og 2004 om ophavsret og samarbejde mellem de forskellige interessenter. Med hvilket formål? At fremme lovlige tilbud, med andre ord indhold, der vil give vores erhvervsliv og vores kulturelle mangfoldighed mulighed for at klare sig. I den kritik, der er blevet rejst mod disse tekster - og jeg har endda hørt den her i Parlamentet - er der bl.a. blevet henvist til Olivennes-aftalen som et skræmmebillede. Den model, som vi imidlertid bør følge, er fastlagt i det aftalememorandum, der blev vedtaget den 24. juli af den britiske regering, OFCOM og forskellige interessenter. Så vidt jeg ved, støtter de ikke bureaukrati eller internetdiktatur.
Det drejer sig om ikke at forhindre love i at blive håndhævet i medlemsstaterne, at sikre forenelighed med de grundlæggende rettigheder og ikke forhindre nye teknologier og den nye økonomi i at fungere til fordel for vores kulturelle mangfoldighed, vores højteknologiske virksomheder og de europæiske borgeres viden og evner, for det er vores vigtigste våben og vores største aktiver i den globale konkurrence.
Evelyne Gebhardt
(DE) Fru formand! Ligesom fru Vergnaud bifalder jeg den del af hr. Harbours betænkning, der vedrører forbrugerbeskyttelse, og som indeholder talrige rigtig gode beslutninger. Adgang for alle til disse tjenester er et meget vigtigt princip, og det kan ikke understreges nok. Jeg kan endnu en gang forsikre Dem om, hr. Harbour, at denne del af betænkningen har min gruppes fulde opbakning.
Det er imidlertid nødvendigt at ændre dele af betænkningen. De har helt ret, fru Reding. I deres indledende bemærkninger gav de udtryk for Deres overraskelse over, at Parlamentet tilsyneladende ønskede at udvande beskyttelsen af personoplysninger. Jeg vil gerne sige til Dem, at dette ikke er Parlamentets holdning, for Parlamentet er ikke klar til at stemme før om et par uger, og først da vil vi se, hvad holdningen til disse spørgsmål er. Indtil da skal vi få styr på alle de ting, der stadig er lidt rodede. Jeg kan forsikre Dem om, at vores gruppe ikke vil godkende en udvanding af databeskyttelsen. Hvis Parlamentet ikke når frem til tilfredsstillende aftaler om databeskyttelse, netadgang og netneutralitet, vil min gruppe ikke kunne stemme for denne pakke, og så må vi se, hvordan vi kommer videre derfra.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Fru formand, fru kommissær! Jeg vil gerne takke Dem for Deres målbevidsthed, og naturligvis vil jeg også takke ordførerne og især fru Trautmann, som har arbejdet ekstremt hårdt for at nå frem til dette kompromis, som, hun ønskede, skulle være neutralt og ikke behandle sektorerne forskelligt. Med hensyn til retten til at udnytte frekvensressourcerne bør det imidlertid bemærkes, at investerings- og afskrivningsbetingelserne er forskellige fra sektor til sektor. Tekstens bestemmelser vedrørende tildeling og harmonisering af frekvenser og licenser sætter satellitoperatører i en juridisk usikker situation på grund af denne sektors særlige karakter. Den nye artikel 8a, som ordføreren har foreslået, indeholder visse garantier, men det er nødvendigt at stramme ordlyden op i overensstemmelse med nærhedsprincippet og ITU's regler. Der er også stadig en række uløste spørgsmål vedrørende indholdet og omfanget af Kommissionens forhandlingsmandat.
Med hensyn til hr. Harbours betænkning vil jeg gerne gøre opmærksom på problemet med definitionen af "offentligt tilgængelig telefonitjeneste” i artikel 1, nr. 2, litra b. Denne definition bør kun finde anvendelse for tovejstjenester ligesom i definitionen i direktivet om databeskyttelse. Internettelefoni (VoIP) og spilkonsoller kan slet ikke sammenlignes med traditionelle teletjenester. Sidestilles de med sådanne, ville rammebestemmelserne hæmme innovation og forsyne intetanende brugere med værktøjer, som de ikke betragter som værende egnet til visse formål, f.eks. muligheden for at foretage et nødopkald fra en spilkonsol, der kan oprette envejskommunikation. Det er derfor vigtigt at begrænse definitionen til tovejstjenester.
Med hensyn til ophavsret støtter jeg bemærkningerne fra alle de parlamentsmedlemmer, der har rejst dette spørgsmål.
Francisca Pleguezuelos Aguilar
(ES) Fru formand! Først vil jeg gerne takke ordførerne for deres gode stykke arbejde. Denne reform opfylder de fastsatte mål og sikrer en tilpasning efter de nye tider og nye udfordringer både i forhold til virksomheder og forbrugere.
Jeg vil dog gerne dvæle ved et bestemt punkt i Harbour-betænkningen. Det er korrekt, at ordføreren har gjort et strålende stykke arbejde, men jeg mener ikke, at vi bør håndtere de endelige ændringsforslag vedrørende indholdet på nettet i dette direktiv, fordi det, som disse ændringsforslag kort og godt gør, er at give tjenesteydere ret til at filtrere og blokere indhold på nettet, hvilket i sidste ende vil betyde, at forbrugerne mister deres anonymitet.
Dette standpunkt er i strid med artikel 12 i direktivet om elektronisk handel, hvoraf det allerede fremgår, at tjenesteydere skal optræde som neutrale formidlere, når de transmitterer elektronisk information.
I en retsstat kan vi ikke indføre foranstaltninger over for nettet, som vi ikke ville indføre over for andre kommunikationsformer. Derfor beder jeg hr. Harbour om at trække disse ændringsforslag tilbage og genoprette balancen mellem ophavsret og internetbrugernes rettigheder.
Zita Pleštinská
(SK) Fru formand! Jeg vil først gerne takke ordføreren for en fremragende betænkning. Det er aldrig let at arbejde med lovpakker, og jeg glæder mig over betænkningens slagkraft.
Jeg vil også gerne fremhæve, at pakkens hovedformål er at sikre forbrugerne bedre kommunikationstjenester i forbindelse med brug af mobiltelefoner og bredbåndsinternet og bedre kabel-tv-forbindelse. Jeg mener, at forbrugerne takket være ordføreren, hr. Harbour, vil blive bedre og hurtigere informeret.
Hvis forbrugerne ønsker at skifte leverandør, er det ofte ikke muligt at få sammenlignelige tilbud, og nummerporteringen tager stadig alt for lang tid. Jeg glæder mig derfor over hr. Harbours betænkning, der sikrer, at udbyderne forsyner forbrugerne med gennemsigtige og frem for alt sammenlignelige priser, og at det bliver muligt at få overflyttet sit gamle nummer til en ny leverandør på blot én dag.
Selv om jeg ville ønske, at ingen nogensinde var nødt til at ringe 112, bør det understreges, at på grundlag af dette direktiv vil alarmtjenesterne få adgang til opkaldsoplysninger, der vil gøre dem i stand til hurtigere og mere effektivt at yde assistance.
Med overgangen til digital transmission frigøres frekvenser, som i fremtiden burde kunne sikre bredbåndsinternet i selv de mest afsidesliggende dele af EU. Fru kommissær! Jeg er overbevist om, at Kommissionen vil sørge for den mest effektive udnyttelse af digitaliseringsdividenden under hensyntagen til den enkelte forbruger.
Stavros Lambrinidis
(EL) Fru formand, mine damer og herrer! Vi lever i en verden, hvor alle, både staten, private virksomheder og kriminelle, søger at få videst mulig adgang til vores elektroniske oplysninger på den mindst restriktive måde.
Derfor skal ændringer til direktivet om databeskyttelse gøre præcis, hvad direktivets navn antyder, nemlig sikre størst mulig beskyttelse af vores personoplysninger og privatlivets fred.
Jeg er derfor imod ethvert forsøg på at svække definitionen af personoplysninger med relation til europæiske borgere, for når oplysningerne er personlige, er de beskyttet ved lov. De undtagelser, der ønskes indført, især med hensyn til IP-adresser, er i virkeligheden i strid med gældende europæisk lovgivning.
Desuden mener jeg ikke, at udbydere af internettjenester bør have lov til selv at vurdere, hvilke brud på deres netsikkerhed der er til skade for deres brugere, og hvilke der ikke er. De bør ikke selv kunne afgøre, hvornår brugerne og myndighederne skal underrettes om endog grove forsømmelser.
Jeg anerkender private virksomheders rolle og betydning, men internetgiganternes økonomiske interesser må ikke få lov til at diktere de love, som EU vedtager for at beskytte borgernes grundlæggende rettigheder.
Ruth Hieronymi
(DE) Fru formand! Mange tak til alle ordførerne for deres arbejde, som virkelig har været fremragende. Lad mig dog påpege to ting. EU er ikke kun et økonomisk fællesskab. Det er også EU's opgave at værne om de fælles værdier, og derfor er beskyttelsen af personoplysninger af afgørende betydning. Samtidig må tekniske fremskridt og beskyttelsen af kulturelle og kunstneriske arbejder dog ikke betragtes som modstridende mål. De vil begge være vigtige faktorer for vores fremtidige konkurrenceevne. Derfor anmoder jeg ligesom mange af de medlemmer, der har haft ordet i dag, indtrængende om en styrkelse af rettighedshavernes stilling, dvs. dem, som ønsker deres ophavsrettigheder beskyttet. Ingen andre har behov for denne beskyttelse, og derfor bør der indføres modeller for samarbejde med udbyderne af internettjenester. Et skridt i denne retning vil afspejle teknologisk konvergens samt konvergens i styrkelsen af ophavsretten.
Katerina Batzeli
(EL) Fru formand, fru kommissær! I forbindelse med forvaltningen og fordelingen af frekvensressourcerne skal vi sørge for, at alle borgere får fuld og effektiv adgang til dette offentlige gode.
Forslagene i betænkningerne af fru Trautmann og fru Toia om frekvensressourcerne og digitaliseringsdividenden sætter fra start fokus på denne målsætning. De peger først og fremmest på den sociale, kulturelle og demokratiske betydning og på de nye muligheder, som digitaliseringsdividenden indeholder, og som vi bør udnytte til fordel for de europæiske borgere.
Debatten om digitaliseringsdividenden bør ikke koges ned til et sort-hvidt valg mellem kommercialisering og sociale fordele. At fastlægge en markant strategi på nationalt plan, der giver den enkelte medlemsstat mulighed for at fastsætte almennyttige mål og opfylde og koordinere dem - det er netop det, vi kan gøre på fællesskabsplan.
Den nye strategi, som Kommissionen har lagt for større harmonisering på EU-plan med hensyn til fordeling af frekvensressourcerne på grundlag af fælles forvaltningskriterier, såsom princippet om tjenesteneutralitet og udvidelsen af princippet om en generel licens, synes imidlertid ikke at tage hensyn til frekvensressourcernes offentlige karakter og tilgodeser i stedet det kommercielle aspekt.
Af den grund mener jeg, at vi skal erklære os uenig og gå videre med de forslag, som vores ordførere har fremsat.
Dumitru Oprea
(RO) Fru formand! Takket være den betænkning, som er under behandling, kan vi gennem en optimal udnyttelse af digitaliseringsdividenden stimulere udbredelsen af bredbåndsteknologi i landlige, afsidesliggende og ugunstigt stillede regioner og tage højde for, at der stadigvæk mange steder overhovedet ikke er digital teknologi eller adgang til digitale tjenester, fordi infrastrukturen mangler.
Det glæder mig, at de medlemsstater, der stadig er bagud, herunder Rumænien, har fremskyndet udarbejdelsen af nationale strategier for digitaliseringsdividenden, der skal bane vej for gennemførelsen af foranstaltninger, som er rettet mod at give borgerne hurtigere og lettere adgang til interoperable sociale tjenester, særligt dem, der giver adgang til de almene og erhvervsfaglige uddannelsessystemer og sundhedssystemerne.
Vi henleder opmærksomheden på den omhyggelighed, der er påkrævet for at sikre størst mulig gennemsigtighed i forhold til fordelingen af de frigjorte frekvenser og investeringerne i næste generation af infrastrukturer, så alle EU-landene kan få adgang til dem.
Arlene McCarthy
(EN) Fru formand! Som formand for Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (IMCO) vil jeg gerne benytte lejligheden til at takke hr. Harbour og skyggeordførerne for at have udarbejdet, hvad, jeg håber, Parlamentet vil betragte som et afbalanceret og brugbart forslag om forsyningspligtydelser.
Jeg vil gerne henlede Parlamentets opmærksomhed på ét punkt - et ændringsforslag, som jeg har fremsat, og som bakkes op af udvalget - nemlig forslaget om at pålægge alle medlemsstater at indføre hotlinenummeret for savnede børn, 116000. Kommissæren vil vide, at ifølge en nylig rapport har kun syv medlemsstater indført hotlinenummeret for savnede børn her halvandet år efter dets indførelse. Den frivillige tilgang virker tydeligvis ikke. I Europa efterlyses der hvert år ca. 130.000.
Statistikkerne viser, at dette er et område, hvor Europa kan hjælpe og skal gribe ind, identificere, spore og finde savnede børn. Jeg tilskynder derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte denne bestemmelse, fremskynde indførelsen af hotlinenummeret for savnede børn og give et kæmpe løft til Europas indsats for at få oprettet et europæisk varslingssystem for savnede børn.
Pierre Pribetich
(FR) Fru formand! Jeg vil gerne takke fru Trautmann, fru del Castillo Vera, fru Toia og hr. Harbour for et veludført arbejde.
Hvordan opnår vi det fulde udbytte af digitaliseringsdividenden? Det er spørgsmålet. Det er helt sikkert, at overgangen til digitalt tv frigør og vil frigøre frekvensressourcer. Jeg bruger bevist både nutids- og fremtidsformen af verbet "frigøre” for at understrege, at denne udvikling ikke sker på et øjeblik, som et knips med fingrene. Det er noget, som mange aktører synes at have glemt, når de taler deres sag. Desuden vil investeringernes omfang sandsynligvis skræmme mange investorer væk, inden de overhovedet kan nå at tænke på udsigten til en gevinst på 250 milliarder euro. Der skal således tages højde for disse begrænsninger i vores politikker.
Jeg vil gerne benytte denne forholdsvis korte taletid til at understrege det tvingende behov for at skabe en europæisk frekvenspolitik, hvor Parlamentet inddrages som en vigtig aktør. Som sådan vil Parlamentet skulle være opmærksom på de begrænsninger, der skyldes elektromagnetiske bølgers egenskaber, være opmærksom på behovet for frekvensforvaltning og tage behørig højde for standardiseringsorganernes betydning for sikringen af den optimale udnyttelse af denne knappe ressource under hensyntagen til vores europæiske medborgeres almene interesser.
Med en omskrivning af Jean Cocteaus ord vil jeg også gerne minde kommissæren om, at udbredelsen af fiberoptiske net bestemt har behov for store kærlighedserklæringer, men også kræver håndgribelig kærlighed samt europæisk finansiering for at kunne realiseres, og for at vi kan opbygge disse bredbåndsnet og forhindre digitale kløfter i Europa.
Luc Chatel
Fru formand! Her ved afslutningen af forhandlingen vil jeg gerne starte med at takke Dem, mine damer og herrer - jeg følte, at både kvaliteten af Deres indlæg og Deres engagement i dette spørgsmål fremhæver betydningen af telekommunikation i den aktuelle europæiske debat. I Europa er vi i dag på udkig efter økonomisk strategiske spørgsmål af relevans for vores medborgere. Telekommunikation er et tydeligt eksempel på en kæmpe strategisk udfordring - De har nævnt områdets potentielle indflydelse på europæisk vækst - men samtidig berører det spørgsmål af betydning for borgernes dagligdag. Det er netop denne type spørgsmål, som EU har behov for. Det er trods alt telekommunikation, der i en vis udstrækning giver Europa et menneskeligt ansigt.
Jeg vil gerne rose den meget brede enighed, som jeg har observeret under forhandlingerne mellem Parlamentet og Rådet, især med hensyn til at forbedre frekvensforvaltningen, styrke forbrugerbeskyttelsen og begrænse og forhindre en generel udbredelse af anvendelsen af funktionel adskillelse, hvilket er et punkt, der er blevet nævnt flere gange. Jeg noterer mig imidlertid, at vores institutioner stadig har behov for at arbejde med en række spørgsmål for at nå frem til et kompromis. Jeg henviser naturligvis til indførelsen af Kommissionens ret til at nedlægge veto mod afhjælpende foranstaltninger og også til den juridiske form og finansieringen af alternativet til den europæiske tilsynsmyndighed, da Parlamentet og Rådet synes at være delte i spørgsmålet om myndighedens rolle og beføjelser.
Jeg vil gerne kort vende tilbage til disse tre punkter. Det første vedrører netop spørgsmålet om, hvordan dette nye organ, som flere talere har nævnt, skal finansieres. Som bekendt har medlemsstaterne endnu ikke taget klar stilling til dette spørgsmål, og det siger sig selv, at finansieringsmetoden primært vil afhænge af organets juridiske form og beføjelser. Som De ved - jeg nævnte dette tidligere - har de fleste medlemsstater stadig visse forbehold over for tanken om at oprette et nyt organ. Rådet vil derfor skulle finde en balance mellem de forskellige muligheder, der er blevet nævnt her i eftermiddag.
Med hensyn til næste generation af net, hvilket er et andet punkt, der er blevet nævnt, mener jeg, at fru Trautmann helt med rette påpegede, at vores vigtigste opgave i forhold til at fremme nye net - næste generation af net - fortsat er at fremme konkurrencen, især konkurrencen på infrastrukturen, som giver investorerne et incitament og tilskynder risikodeling mellem de forskellige operatører. Som bekendt finder der i øjeblikket forhandlinger sted i Rådet. Der er imidlertid et presserende behov for at løse disse spørgsmål, som kræver flere tiltag og flere kortsigtede foranstaltninger. Kommissionen har som bekendt offentliggjort et udkast til indstilling om dette spørgsmål, og måske ville kommissæren være så rar at uddybe det.
Det tredje punkt, som jeg gerne vil tale om, og som også er blevet nævnt af flere talere, er naturligvis spørgsmålet om beskyttelse af personoplysninger, og mere generelt indholdsrelaterede spørgsmål snarere end den kanal, der anvendes til at formidle indholdet. Hr. Besson har allerede været lidt inde på det. Jeg mener ikke, at målet for det franske formandskab er at sætte ét spørgsmål op imod et andet eller påtvinge en bestemt model, men jeg glædede mig over, at flere talere her i eftermiddag nævnte, at når vi helt tydeligt er ved at opbygge denne fremtidige økonomi, denne fremtidige kilde til vækst til fordel for den europæiske økonomi, må vi samtidig gøre vores kultur og vores kulturelle aktører i stand til at styrke deres tilstedeværelse på den globale scene. Jeg tror derfor ikke, at vi kan adskille de to ting, selv om jeg ved, at andre interessegrupper også afholder vigtige forhandlinger om emnet. Vi må huske på, at ethvert tiltag, der tager sigte på at modernisere denne infrastruktur, også skal være rettet mod at fremme udbredelsen af indhold og ophavsretsbeskyttelsen, så den skabende proces kan bevares i EU.
Det var de bemærkninger, jeg ønskede at fremsætte som afrunding på denne forhandling.
Viviane Reding
Fru formand! Hvad er det, vi ønsker at opnå? Vi ønsker at sørge for, at alle borgere, uanset hvor de bor, og uanset om de er på farten, har hurtig adgang til mange og sikre tjenester til en rimelig pris. Vi ønsker, at alle borgere får adgang til et væld af indhold, der afspejler Europas kulturelle mangfoldighed.
Vi ønsker, at strategisk vigtige virksomheder bidrager til den økonomiske vækst og beskæftigelsen ved at udvikle en ny infrastruktur og et bredt udvalg af indhold. Vi ønsker, at der oprettes et frit indre marked, der gør det europæiske kontinent i stand til at blive førende med hensyn til konnektivitet, kommunikation og ny teknologi, men vi håber også, at Europa vil spille en førende rolle i forhold til beskyttelse af forbrugerrettigheder og borgernes privatliv. Det er, hvad vi alle her ønsker at opnå, og jeg synes, at de mange og forskellige synspunkter, som Parlamentet har givet udtryk for, følger disse linjer og er en opfordring til, at der vedtages afbalancerede beslutninger, så det bliver muligt at nå til enighed.
Naturligvis ville intet af dette have været muligt uden ordførernes arbejde. Jeg vil gerne rose dem, fordi de ofte har formået at gøre det umulige. Dette er en usædvanlig bedrift ikke blot fra ordførernes, men også fra Parlamentets udvalgs og koordinatorers side.
I de kommende uger må vi alle - både Kommissionen, Rådet og Parlamentet - forsøge at få gang i dette projekt, et projekt, som kan føre vores kontinent videre og skabe konsensus mellem Rådet og Parlamentet. Personligt vil jeg og mine kolleger i Kommissionen påtage os rollen som reelle mæglere for at muliggøre dette.
Catherine Trautmann
Fru formand! Ved afslutningen af denne forhandling vil jeg gerne takke Rådet og kommissæren for at have lyttet så opmærksomt til, hvad vi havde at sige. Det har givet Dem mulighed for at se, at der er ganske betydelig konsensus, ret stor enighed, om telekommunikationspakken i Parlamentet.
Intet kunne være mere almindeligt i vores hverdag end en mobiltelefon, et tv eller muligheden for at kommunikere. Med fællesakten indførtes personers og varers frie bevægelighed som en grundlæggende ret, en grundlæggende frihedsrettighed. Som hr. Paasilinna sagde tidligere, er kommunikation også en grundlæggende ret og et middel, der giver Europa en sjæl, fastholder dets eksistens og forbinder borgerne. Vi må derfor være tilstrækkeligt ambitiøse til at gøre denne telekommunikationspakke til en succes.
Jeg tilskynder derfor Rådet til ikke at gå videre med et kompromis eller en vilje til kompromis, der kan ødelægge den balance, som vi har formået at nå til enighed om på forskellige punkter. Internt og takket være hr. Harbour, fru del Castillo Vera, hr. Alvaro og andre - det ville være umuligt at nævne dem alle - føler vi, at vi allerede har opnået en hel del på grundlag af sund fornuft og en fælles beslutsomhed.
Som svar på bemærkningerne til mig fra hr. Toubon tidligere vil jeg også gerne sige, at jeg ikke kan kritiseres for ikke at ønske at tage højde for behovet for at støtte den skabende proces i Europa. Jeg mener, at den er en stærk drivkraft for innovation, både i forhold til den mangfoldighed og intellektuelle værdi, den medfører, og som er helt afgørende i vore dage.
Vi må imidlertid også tage højde for den frihed, som skal garanteres i vores tekster - vi har vedtaget yderst vigtige tekster om beskyttelse af personoplysninger, og vi er de eneste i verden, der indtil videre har gjort det. Vi skal forene disse to aspekter. De er ikke i konflikt med hinanden. Målet er det samme, nemlig at beskytte både den kunstneriske frihed og det enkelte individs frihed. Det er i den ånd, at vi skal fortsætte arbejdet med at forbedre vores forslag.
Pilar del Castillo Vera
Fru formand! I denne afsluttende tale vil jeg gerne takke Rådet for dets forstående tilgang, som har været tydelig igen i dag. Jeg vil også gerne takke Kommissionen mange gange og særligt kommissæren for den indsigt, som hun hele vejen har vist, og som jeg ville kalde hendes skudsikre forsvar for et mere konkurrencepræget marked for elektronisk kommunikation og forbrugerbeskyttelse. Jeg vil også gerne takke først og fremmest mine kolleger, der her i dag som så mange gange tidligere har vist, hvor opmærksomme de er på denne sektors betydning for europæisk økonomisk vækst og dermed for beskæftigelsen og de europæiske borgeres velfærd.
Jeg vil blot bede Rådet om i denne afsluttende fase og indtil det nuværende formandskabs udløb at give denne telekommunikationspakke mindst lige så stor prioritet som energipakken - jeg ved, at energi er meget vigtigt, men denne pakke er ikke mindre vigtig - så vi kan fortsætte fra det afbalancerede punkt, vi har nået, og som min kollega fru Trautmann netop henviste til.
Parlamentet stiller en række forslag, som efter min mening generelt er ret afbalancerede og vil sikre et tilfredsstillende resultat af forhandlingerne med Rådet og Kommissionen. Vi har høje forventninger til formandskabet i den forbindelse.
Patrizia Toia
Fru formand, mine damer og herrer! Jeg vil også gerne takke alle skyggeordførerne og blot henlede opmærksomheden på to punkter. Flere i Parlamentet siger, at vi har vedtaget en positiv tilgang, og jeg mener, at det er et træk, som kendetegner hele vores arbejde, de aftaler, som vi er nået frem til, og dem, som venter forude.
En positiv tilgang betyder, at vi har set realistisk på de interesser, der er på spil, på værdien for erhvervslivet og på det arbejde, som de ansatte i denne sektor udfører, og dermed på betydningen for den europæiske økonomi som helhed, men også på borgerens rolle, startende med de mest ugunstigt stillede, som kun har udsigt til at drage fordel af overgangen til digitalt tv, såfremt de får hjælp til at gennemføre denne overgang. Jeg ved, at nogle lande, herunder Frankrig, i den forbindelse fører informations- og støttekampagner, men hvis de ikke følges op, kan disse borgere komme i vanskeligheder.
Vi greb derfor sagen an ud fra forbrugerens eller brugerens synspunkt. Vi så på muligheden for at skabe nye tjenester, selv telekommunikationstjenester, der bedre opfylder de nye krav og behovet for bedre oplysning og er bedre integreret i det store scenarium omkring informationsnettet. Jeg tror, at når Europa anlægger denne form for tilgang, og markedet ligeså i forhold til forbrugeren, så kommer Europa tættere på borgerne, og jeg tror, at initiativet vedrørende roamingpriser gav EU et positivt image i mange borgeres øjne og i forhold til unge mennesker, som måske ikke fuldt ud forstod den rolle, som EU kan spille i forhold til bestemte beslutninger, der påvirker deres liv, deres økonomi og bestemt også deres personlige budget.
Det andet punkt vedrører en afbalanceret tilgang. Jeg mener, at dette er en tilgang, som tager højde for de mange interesser, der er på spil, selv de modstridende interesser, som fru Trautmann nævnte, og også de mange berørte sektorer, og her tænker jeg på digitaliseringsdividenden. Når det under et møde mellem Kulturudvalget og ITRE-udvalget er blevet sagt, at der er plads til alle de forskellige operatører fra telekommunikationssektoren til den audiovisuelle sektor, er det efter min opfattelse udtryk for, at vi har forsøgt at finde en afbalanceret tilgang og forhåbentlig har haft held med det.
Endelig så jeg gerne en stærk europæisk tilgang. For mig ville det være fuldstændig uforståeligt, hvis nærhedsprincippet og medlemsstaternes umistelige beføjelser skulle forhindre udnyttelsen af den merværdi, som Europa absolut skal formå at udnytte. Jeg vil gerne opfordre Kommissionen og Rådet til at benytte sig af denne mulighed for at koordinere, harmonisere og efter min opfattelse også handle som Europas politiske leder.
Malcolm Harbour
Fru formand! Jeg befinder mig i den usædvanlige situation, at jeg har det sidste ord i denne vigtige forhandling, så jeg fremsætter nok nogle få generelle bemærkninger til sidst.
Først vil jeg dog gerne i forbindelse med min egen betænkning takke de mange parlamentsmedlemmer, som har bidraget til og styrket vores udvalgs beslutsomhed med hensyn til at udarbejde og få gennemført disse forbedringer. Jeg vil gerne forsikre mine kolleger om, at vi i løbet af de kommende par uger vil arbejde for yderligere forbedringer, især omkring databeskyttelsesområderne, hvor vi havde et meget vellykket møde her til morgen. Jeg tror, at vi kan nå til enighed på det punkt. Vedrørende spørgsmålet om anmeldelse af brud på datasikkerheden er det måske ikke overraskende, at der endnu er et stykke vej, fordi der her er tale om et helt nyt udspil fra vores side. Jeg opfordrer varmt Kommissionen, som allerede har været inde over, til at hjælpe os med at færdiggøre udkastet, fordi det trods alt ikke var dens oprindelige forslag.
Det næste punkt er henvendt til fru Harms, da hun er den eneste tilstedeværende repræsentant for De Grønne. Det kom fuldstændig bag på mig at høre hendes kollega hr. Hammerstein Mintz - som jeg kommer rigtig godt ud af det med - sige, at han opfatter min betænkning som en trussel mod netneutraliteten. Vi har brugt meget tid på at udforme et nyt forslag, der rent faktisk giver tilsynsmyndighederne mulighed for at gribe ind, hvis de opdager, at netneutraliteten krænkes. Alligevel kommer hr. Hammerstein Mintz her i Parlamentet, uden at have talt med mig først og uden at fremsætte et alternativt forslag, og fortæller mig, at min betænkning er farlig. Jeg vil blot sige til fru Harms, at hvis De Grønne fortsætter denne form for skræmmekampagne mod og dæmonisering af vores betænkning, vil det gå ud over forbrugerne, fordi det vil bringe alt andet i fare. Jeg opfordrer dem varmt til at mødes med os og fortælle os, hvorfor vores betænkning er farlig. Lad os se, om vi kan fjerne deres bekymringer. Mange af Dem modtager sikkert daglige e-mails. Jeg fik en, der lod mig vide, at denne betænkning er til fare for netneutraliteten. Jeg kan blot sige til Dem, at vores hensigt er det stik modsatte.
Afslutningsvis vil jeg sige, at vi alle nu bærer et kæmpe ansvar for at hjælpe det franske formandskab med at opnå enighed. Det vil jeg gerne understrege. Der er stor uvished ude i den virkelige verden blandt de mennesker, som er klar til at foretage store investeringer - i næste generation af net - og som ønsker, at denne pakke bliver vedtaget hurtigst muligt. Det kan vi være med til at sikre ved at samarbejde, sådan som vi har bevist, vi kan. Det er et meget stort ansvar. Jeg lover på min side - og jeg ved, at mine kolleger vil følge mig på det punkt - at alle kræfter vil blive sat ind under arbejdet med det franske formandskab. Jeg vil gerne takke især hr. Chatel og hr. Besson for deres dybe engagement i hele denne proces og for deres konkrete indsigt i spørgsmålene. Sammen er jeg sikker på, at vi kan få denne pakke gennemført snarest muligt.
Formanden
Forhandlingen under ét er afsluttet.
Afstemningen finder sted ved næste plenarmøde.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Ivo Belet  
Den nye telekommunikationslovgivning, som vi drøfter i dag, har vidtrækkende konsekvenser for alle os internet og telekommunikationsbrugere.
Privatlivets fred skal beskyttes bedre på internettet. Personlige oplysninger, der er gemt på en computer eller sendes via internettet (herunder ens surfervaner), må ikke bruges (misbruges) uden forudgående tilladelse.
Der opfordres til, at indholdsindustrien (hovedsageligt musik- og filmbranchen) og telekommunikationsoperatørerne samarbejder om at løse problemet med piratkopiering (ulovlige downloads). Det er vigtigt, at forbrugerne er godt informeret om, hvad de må og ikke må på internettet, men der kan under ingen omstændigheder blive tale om at nægte nogen adgang til internettet.
Det vil blive lettere for folk at tage deres telefonnummer med sig, når de skifter operatør. Det bør ikke tage mere end en dag at overføre et nummer, hvis der indføres foranstaltninger til forhindring af misbrug.
Vi må håbe, at vi hurtigt kan nå til enighed om dette, og at abonnenterne snarest muligt kan drage fordel af disse forbedringer.
Bairbre de Brún  
I vore dages yderst sammenkoblede og globaliserede verden bør privatlivets fred og databeskyttelse være en prioritet for os alle. Privatlivets fred må ikke bringes i fare, som det er tilfældet i Harbour-betænkningen. Det er ikke et nationalt eller europæisk organs opgave på en forstyrrende måde at overvåge, hvordan folk bruger internettet.
Parlamentet bør gribe ind og fjerne nogle af de mere regressive elementer i dette direktiv. Som tingene står, kunne virksomheder og statslige instanser med dette direktiv få endnu større indblik i folks private brug af internettet. Beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder kan ikke bruges som en undskyldning for at give uansvarlige instanser adgang til personlige og private oplysninger.
András Gyürk  
At godkende den lovgivningspakke, der er på dagsordenen, er et vigtigt skridt frem mod udbredelsen af bredbåndskommunikation. Det er afgørende at udbrede bredbånd, så Europa i tråd med vores intentioner reelt kan blive en af de mest konkurrencedygtige regioner. Vi behøver blot at gøre en øget indsats for at sikre effektive telekommunikationsbestemmelser, fordi udviklingen af denne sektor i høj grad kan bidrage til øget beskæftigelse.
Åbningen af telekommunikationsmarkedet har taget fart siden sidste halvdel af 1990'erne og mærkbart forbedret serviceniveauet. Vi føler imidlertid, at der stadig er en hel del arbejde at gøre i forhold til at styrke konkurrencen og dermed sikre lavere forbrugerpriser. Ud over alt dette gør lanceringen af nye teknologier det relevant at revidere gældende lovgivning.
Vi føler, at det er en meget lykkelig udvikling, at et vigtigt grundlag for den nye rammelovgivning er en gennemgang af frekvensfordelingspraksis frem til i dag. Efter vores opfattelse bør princippet om teknologineutralitet være fremherskende i den forbindelse for at øge konkurrencen. En vigtig gevinst er også, at der vil komme en ny ramme for det fremtidige samarbejde med de nationale tilsynsmyndigheder.
Vi bør glæde os over, at de nye bestemmelser også har en ikke ubetydelig lovgivningsmæssig betydning for forbrugerbeskyttelsen. De skaber mere gennemsigtige vilkår for prisfastsættelse og gør det lettere at skifte leverandør. Vi føler, at betydningen af de rammebestemmelser, der skal vedtages, ligger i, at de vil øge konkurrencen på markedet uden at glemme hensynet til en passende grad af forbrugerbeskyttelse.
