EF-toldkodeks - Told 2013-programmet (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om
betænkning af Janelly Fourtou for Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-toldkodeksen (Moderniseret toldkodeks) - C6-0419/2005 - og
betænkning af Janelly Fourtou for Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Fællesskabet (Told 2013) - C6-0158/2006 -.
László Kovács
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! For det første vil jeg gerne takke Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og de andre involverede udvalg og navnlig fru Fourtou, ordføreren for de betænkninger, der skal drøftes i aften.
Moderniseringen af det europæiske toldmiljø er et væsentligt bidrag til opfyldelse af Lissabon-strategiens målsætninger. Den er en forudsætning, hvis vi ønsker, at EU fortsat skal være attraktivt for virksomhederne, og hvis vi ønsker at fastholde de europæiske virksomheders eksterne konkurrenceevne. Det er i denne forbindelse afgørende at uddybe det indre marked ved at gøre EU til et fuldt ud integreret toldområde.
Denne reform er også vigtig, hvis vi ønsker at imødegå globaliseringens udfordringer og styrke toldvæsenets rolle i forbindelse med beskyttelsen af de europæiske borgere og virksomheder mod sikkerhedsrisici som f.eks. varemærkeforfalskede varer, farligt gods eller våben i forbindelse med international terrorisme.
Den moderniserede EF-toldkodeks vil udgøre retsgrundlaget for udviklingen af enkle og papirløse rammer for told og handel, der bygger på den bedst mulige anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi.
Fællesskabets nuværende toldkodeks blev tilpasset i 1992. Den er efterfølgende kun blevet ændret i begrænset omfang. Dette betyder, at kodeksen ikke har fulgt med de radikalt ændrede vilkår, som toldvæsenet og de erhvervsdrivende arbejder under, navnlig den hurtige og irreversible vækst i udvekslingen af elektroniske data. Toldkodeksen er blevet indrettet, så den passer til de elektroniske rammer. Desuden mener både toldmyndighederne og de erhvervsdrivende generelt, at de nuværende toldprocedurer og -processer er unødigt komplicerede. De afspejler heller ikke den ændrede fokus i toldarbejdet fra opkrævning af toldafgifter, der er aftagende, til anvendelse af ikketoldmæssige foranstaltninger, herunder især foranstaltninger, der vedrører sikkerhed og sikring, bekæmpelse af varemærkeforfalskede varer, hvidvaskning af penge og narkotika og foranstaltninger på det sanitære, sundhedsmæssige og forbrugerbeskyttelsesmæssige område.
Med Deres støtte vil dette forslag om en moderniseret toldkodeks sammen med de forslag, der er forelagt Rådet, og forslaget om e-told resultere i et bedre, hurtige og billigere toldsystem.
Jeg vil gerne på ny og denne gang mere specifikt vende tilbage til fru Fourtous og Udvalget om det Indre Markeds detaljerede og meget værdifulde vurdering af Kommissionens forslag om en moderniseret toldkodeks. Jeg ved, at alle medlemmerne i Udvalget om det Indre Marked støtter ordførerens henstillinger. De fremskridt, der gøres i Rådet, supplerer Parlamentets arbejde. Det glæder mig at kunne meddele, at Rådet (konkurrenceevne) på sit møde den 4. december var meget interesseret i reformens hovedelementer. Ministrene støttede fuldt ud Kommissionens forslag om et "single window", centraliseret toldbehandling og toldagenter og opfordrede samtidig Kommissionen til at forsætte arbejdet med at gennemføre disse forslag på en måde, der kan accepteres af alle medlemsstater.
Jeg vil gerne takke Parlamentet for dets konstruktive bidrag til debatten om disse spørgsmål, men jeg må også meddele, at Kommissionen i hvert fald ikke har ændret holdning på ét punkt. Kommissionen holder således fast på, at akkrediteringen af toldagenter ikke bør være omfattet af toldkodeksen. Disse agenter har en fremtid i et åbent, konkurrencedygtigt marked gennem selvregulering og den anerkendelse, der ligger i deres status som autoriserede økonomiske operatører.
Selv om forslaget om e-told ikke er på dagsordenen i aften, vil jeg gerne benytte denne lejlighed til at takke ordføreren fru Heaton-Harris og Udvalget om det Indre Marked for deres fulde støtte til Kommissionens meget ambitiøse forslag. Det er virkelig udfordrende at foreslå, at alle medlemsstaterne og Kommissionen forpligter sig til at udvikle forslag til fælles elektroniske toldsystemer inden en aftalt dato. Jeg vil gerne understrege, at Parlamentets stærke støtte er mere end velkommen, således at vi kan overbevise medlemsstaterne om, at de bliver nødt til at udvikle deres elektroniske toldsystemer inden for fællesskabsrammer. Jeg er sikker på, at Rådet vil anerkende dette, således at forslaget snart kan blive vedtaget.
Jeg værdsætter i høj grad Parlamentets, herunder især fru Fourtous bestræbelser på at opnå enighed om Told 2013-forslaget ved førstebehandlingen. Dette vil helt klart sikre videreførelsen af programaktiviteterne efter den 1. januar 2008. Den hurtige vedtagelse af Told 2013 viser, at der er bred enighed mellem alle institutionerne om det åbenlyse behov for at sikre, at det indre marked fungerer effektivt på toldområdet. Der sker rent faktisk store ændringer på toldområdet. Told 2013-programmet vil være af afgørende betydning for et effektivt samarbejde og en effektiv koordination mellem alle toldmyndighederne. Det vil gøre det nemmere at indføre nye, transeuropæiske edb-systemer, styrke netværk mellem toldansatte og etablere fælles undervisningsmoduler.
Når Parlamentet og Rådet har vedtaget de to toldforslag, som vi drøfter i dag, samt forslaget om e-told, bliver EU's toldtjenester i stand til at imødegå de store udfordringer. De vil lette international samhandel, fremme en mere forenklet kontrol og sikre en mere effektiv beskyttelse af det indre marked og af vores borgeres sundhed, tryghed og sikkerhed gennem en mere effektiv kontrol.
Janelly Fourtou 
Hr. formand, kommissær, mine damer og herrer, de tre betænkninger "Moderniseret toldkodeks", "Papirløs toldbehandling", og "Told 2013-programmet", som vi behandler på dette møde, viser toldens voksende betydning og dens rolle for EU's ønske om konkurrenceevne og effektivitet.
De tre betænkninger er tæt forbundet, men for overskuelighedens skyld vil jeg først gennemgå den moderniserede toldkodeks og derefter Told 2013-programmet.
Toldkodeksen stammer, som hr. Kovacs sagde, tilbage fra 1992. Det var tiltrængt at modernisere kodeksen for at tilpasse den rækken af nye opgaver, der varetages af toldvæsenet, og de radikale ændringer, der har fundet sted inden for den internationale handel. Det er et spørgsmål om at rationalisere toldprocedurerne ved at oprette toldbehandlingssystemer, der er let tilgængelige og indbyrdes kompatible på EU-plan. Det er baggrunden for, at dette forslag følges op af et forslag til en beslutning om elektronisk toldbehandling, som min kollega hr. Heaton-Harris er ordfører for.
Den nye kodeks indeholder 200 artikler, og vi har koncentreret os om de væsentligste punkter, eller i hvert fald de mest kontroversielle, dvs. toldrepræsentanten, den autoriserede økonomiske operatør, centraliseret toldbehandling og udvalgsproceduren.
Artikel 11 vedrører toldrepræsentanten. Frem til i dag har national lovgivning gjort det muligt at forbeholde toldrepræsentationen en bestemt erhvervsgruppe. På grund af det indre marked og vores elektroniske samfund er der ikke længere noget grundlag for dette monopol. Endvidere kan visse virksomheder have en integreret tjeneste, der varetager toldformaliteter. Toldrepræsentationen skal derfor være åben for alle. I adskillige medlemsstater er der imidlertid tradition for at anvende toldere, hvilket fortsat er meget nyttigt for mindre virksomheder. Det er årsagen til, at Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, uden at ville opretholde et monopol, har vedtaget en ændring, der, under kriterierne for toldrepræsentantens status, gør det muligt at anerkende praktiske standarder for kompetence eller erhvervsmæssige kvalifikationer med henblik på at imødekomme de medlemsstater, for hvem afskaffelsen af dette monopol er vanskelig at acceptere.
Vi har endnu ikke fundet den ideelle løsning, og dette spørgsmål vil bestemt blive rejst igen under andenbehandlingen, eftersom visse delegationer i Rådet fortsat udtrykker forbehold herfor og går så langt som at kræve, at adgangen til erhvervet reguleres.
Den autoriserede økonomiske operatør blev indføjet i toldkodeksen med forordning 648 af 13. april 2005, også kaldet "sikkerhedsforordningen". Forordningen er endnu ikke i fuld funktion, eftersom gennemførelsesbestemmelserne kun netop er blevet vedtaget af Kommissionen. Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse har indføjet en præcision, der klart skelner mellem den autoriserede økonomiske operatør for toldforenkling for den autoriserede økonomiske operatør for sikkerhedsmæssige aspekter.
Den centraliserede toldbehandling er en forenkling, der i princippet er blevet vel modtaget, men medlemsstaterne undrer sig over inddrivelsen af told. Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse har vedtaget en forholdsvis radikal holdning og kræver, at elektronisk toldbehandling skal være gratis, og at toldkontorer skal være åbne døgnet rundt. Med henblik på at sikre loyal konkurrence mellem de nationale toldmyndigheder bør reglen i høj grad gælde for alle. Det er imidlertid nødvendigt at sikre, at der sker en harmonisering af kontrollen.
Endelig henviser bestemmelserne i forslaget hele tiden til udvalgsproceduren. Denne procedure er nødvendig, fordi der skal anvendes eksperter ved udarbejdelsen af bestemmelserne til gennemførelse af kodeksen. I overensstemmelse med den nye interinstitutionelle aftale fra juli 2006 er visse bestemmelser i kodeksen underlagt den nye udvalgsprocedure med kontrol. Efter at have anmodet om Europa-Parlamentets juridiske tjenestes holdning har vi således i Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse vedtaget ændringer, der har til formål at tilpasse udvalgsproceduren efter de forskellige artikler. Udvalget om International Handel har vedtaget ændringer til fordel for den fælles beslutningsprocedure i forbindelse med visse bestemmelser, der normalt ville falde under dets kompetence på grund af den styrkede samarbejdsprocedure. Vi har imidlertid vurderet, at dets holdning var i strid med holdningen i Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, og vi var derfor nødt til at afvise disse ændringer.
Dette var meget kort fortalt hovedpunkterne i betænkningen, og som jeg sagde for lidt siden, er den meget tæt forbundet med betænkningen om Told 2013-programmet. Midtvejsevalueringen af Told 2007-programmet har vist, at programmet er godt tilpasset myndighedernes behov og i høj grad er med til at hjælpe deltagerlandene dele deres erfaringer. I henhold til evalueringen anbefales det at styrke aktiviteterne på området for uddannelse og udveksling af oplysninger. Programmet har et budget på 322,8 millioner euro fordelt over seks år, og dets formål er at hjælpe deltagerlandenes toldmyndigheder med at fremme retmæssig udveksling, forenkle og effektivisere toldprocedurerne og sørge for sikkerhed og beskyttelse af borgernes og fællesskabets finansielle interesser.
De ændringer, der er vedtaget i Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, er i tråd med Rådets arbejde, og jeg ønsker at takke det finske formandskab, fordi det med henblik på at opfylde Europa-Parlamentets budgetkrav gentagne gange har forhandlet med medlemsstaterne og forsvaret vores holdning. Jeg håber således, at vi kan træffe afgørelse i denne sag ved førstebehandlingen.
Betænkningerne vedrørende told er meget tekniske og komplicerede. Jeg ønsker derfor at sende min varmeste tak til de forskellige personer, som jeg har talt med i Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion, som altid har besvaret min mindste forespørgsel og har gjort det lettere for mig at håndtere disse emner. Jeg ønsker ligeledes at takke mine kolleger og vores udvalgsformand for deres hjælp og støtte. I en tid hvor handelen øges, og den organiserede kriminalitet og kopivarer truer vores sikkerhed og vores marked, har toldvæsenet og de økonomiske aktører brug for vores fulde støtte.
Jean-Pierre Audy 
Hr. formand, kommissær, mine damer og herrer, jeg vil først lykønske Dem, kommissær, med det store stykke arbejde, som De og Deres tjenestegrene har udført med henblik på at modernisere toldlovgivningen, en modernisering, som er en betingelse for, at vores indre marked fungerer optimalt. Jeg vil ligeledes varmt lykønske fru Fourtou, som har fremsat nogle meget nyttige forslag til forbedringer.
Med hensyn til international handel har jeg tre kommentarer, der vedrører spørgsmålet om kompetencen mellem udvalgene, udvalgsproceduren og til sidst den parlamentariske dimension i international handel. Jeg mener, hr. formand, at der må sættes en stopper for kompetencerivaliseringen mellem Udvalget om det Indre marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om International Handel, eller at denne rivalisering i det mindste ikke må forsinke vedtagelsen af EU-lovgivning, som vores indre marked har så hårdt brug for. Der er ingen mening i at benægte forbindelsen mellem international handel og spørgsmålet om fællesskabstold. I en tid hvor der holdes skarpt øje med EU, ærgrer det mig, at artikel 47 i vores forretningsorden om udvidet samarbejde mellem udvalg er blevet overtrådt ved de ændringer, der blev vedtaget enstemmigt af Udvalget om International Handel, er blevet fejet til side på uretmæssigt vis og derfor desværre ikke kommer til plenarafstemning.
Jeg glæder mig ikke desto mindre over, at vores ændringer har kastet lys over Kommissionens misbrug af anvendelsen af udvalgsprocedurerne. Jeg håber, at den i sidste ende vil blive tvunget til at anvende den nye udvalgsprocedure med kontrol, som blev indført med den interinstitutionelle aftale fra juli 2006. Det er på dette punkt vigtigt at skabe klarhed over anvendelsen af artikel 194, litra c), og det er nødvendigt, at Kommissionen forsikrer os om, at den ikke har til hensigt at ændre EF-toldkodeksen gennem en international handelsaftale indgået af Kommissionen i henhold til artikel 133 i EU-traktaten.
Mine damer og herrer, i en tid hvor Doha-dagsordenens fiasko skader de internationale handelsregler, er vi nødt til at beskytte vores producenter og forbrugere mod sikkerhedsproblemer gennem anvendelse af grænsekontrol. I den forbindelse har den parlamentariske dimension i international handel aldrig før været så vigtig, navnlig vedrørende anvendelsen af EF-told.
Andreas Schwab
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil gerne starte med at takke alle de kolleger, som har samarbejdet om denne vanskelige sag, frem for alt fru Fourtou, som med stor succes har kæmpet sig igennem dette komplekse regelsæt.
Ordføreren for vores gruppe, hr. Heaton-Harris, kan desværre ikke være til stede i dag, og derfor vil jeg som ansvarlig koordinator tale på både hans og gruppens vegne i dag.
EF-toldkodeksen er et meget vigtigt projekt, som vil nedbryde eksisterende barrierer på det indre marked og være af global betydning, hvad plagiering af produkter og den intellektuelle ejendomsret angår. Det bliver således muligt at have en central toldbehandling dér, hvor virksomheden har sit domicil, hvilket er vigtigt for Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse. Jeg mener, at betænkningen om den moderniserede toldkodeks bidrager til at forenkle eksisterende toldprocedurer, og at den også vil bidrage til at forbedre europæiske virksomheders konkurrenceevne.
Jeg vil gerne koncentrere mig om nogle få punkter. Lige fra starten har artikel 14 om de autoriserede økonomiske operatører, som fru Fourtou har talt om, været et kritisk punkt. Jeg synes, at Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse har opnået et godt kompromis her, som giver disse personer større frihed til at udøve deres aktivitet. Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater vil derfor trække sit ændringsforslag 57 tilbage og støtte kompromiset fra Udvalget om det Indre Marked.
Kompromiset gør det klart, at vi ønsker større frihed for vores virksomheder, og vi bør også få kommunikeret ud til verden omkring os, at den moderniserede toldkodeks omhandler regler, som er udarbejdet for vores virksomheder og til deres fordel. EF-toldkodeksen vil ikke udgøre en hindring for øget konkurrenceevne.
Lad mig til sidst fremhæve og støtte ændringsforslaget om artikel 125, som hr. Heaton-Harris har stillet på vores gruppes vegne. Artiklen gør det muligt for medlemsstaterne at indføre forenklinger, som rækker ud over toldkodeksen, som led i bilaterale eller multinationale aftaler. Den gamle toldkodeks indeholdt i forvejen en mulighed for at indgå et tættere samarbejde, så denne mulighed bliver altså allerede udnyttet i praksis.
Det ville være skadeligt for vores virksomheder, hvis vi ophævede reglerne nu, og det tror jeg også er helt i tråd med hr. Audys forestillinger.
Manuel Medina Ortega
Hr. formand! Jeg har indtryk af, at diskussionerne mellem medlemmerne i forbindelse med dette punkt er meget begrænsede, især efter at PPE-DE-Gruppen har trukket sit ændringsforslag 57 tilbage. Efter min mening har fru Fourtou og Kommissionens tjenestegrene i TAXUD-generaldirektoratet gjort en fremragende indsats, og de har på en meget klar måde redegjort for en sag, der så kompliceret ud, men vi har kun nogle få ændringsforslag tilbage, som Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse har insisteret på at stille.
Efter min mening frembyder den første gruppe af ændringsforslag ingen vanskeligheder, for de drejer sig blot om at tilpasse komitologiforslagene til den nye komitologiaftale mellem Parlamentet og de øvrige institutioner. Med hensyn til de øvrige ændringsforslag er der stadig visse udeståender, f.eks. spørgsmålet om repræsentanterne på toldstederne. Der er i det mindste en betydelig del af Parlamentets medlemmer, der mener, at toldaktiviteter kræver en vis grad professionel helligelse, som ikke kan erstattes af en abstrakt frihed til udøvelse af toldaktiviteter. Der er for mange personlige betragtninger, herunder om sikkerhed, som gør, at dette er en legitim profession, der skal bevares, og som ikke må fjernes til fordel for en liberaliseringsteori, som ikke stemmer overens med virkeligheden.
Jeg synes også, at de ændringsforslag, der er stillet af Udvalget for det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse om de autoriserede økonomiske operatører, er ganske positive, og for forbrugernes og borgernes vedkommende især den gratis elektroniske toldbehandling og muligheden for at benytte disse tjenester 24 timer i døgnet. Jeg mener, at det er fornuftigt at forenkle toldprocedurerne, der normalt er ret komplicerede, og som vanskeliggør det indre marked.
Jeg støtter derfor, og det gælder også Europa-Parlamentets Socialdemokratiske Gruppe, de ændringsforslag, som Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse har stillet. Jeg synes, at hr. Audy har gjort helt ret i at rejse spørgsmålet om komitologi, men jeg synes i overensstemmelse med de rapporter, vi har modtaget fra de juridiske tjenestegrene, ikke, at der er andre løsninger end den, der er vedtaget af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse. Jeg mener heller ikke, at der er tale om et spørgsmål om sammenstød mellem udvalgene, men derimod om, at vi alle under hensyn til den aktuelle virkelighed skal tilpasse os denne situation. Jeg mener derfor ikke, at der er nogen problemer mellem de to udvalg.
Vi er kort sagt enige i fru Fourtous betænkning, hr. formand. Jeg tror, at det er muligt for os meget snart at opnå en aftale mellem de tre institutioner med henblik på vedtagelse af de to betænkninger, og vi håber, at Parlamentet vedtager Økonomi- og Valutaudvalgets ændringsforslag uden større vanskeligheder.
Henrik Lax
Hr. formand! Først en varm tak til ordføreren fru Fourtou for hendes fortjenstfulde arbejde. Der er generelt ikke nogen regler uden undtagelser, og det er godt. EU består ikke kun af medlemsstater, som til fulde bør omfattes af Fællesskabets toldregler. Unionen består også af territorier, som af historiske og andre grunde på forskellig måde har været tvunget til at stille sig uden for Fællesskabets harmonisering af den indirekte beskatning. Sådanne territorier er f.eks. Åland, som tilhører Finland, øerne i Den Engelske Kanal, Agios Oros i Grækenland og de oversøiske franske departementer.
Det er vigtigt for både EU og disse territorier, at handel mellem dem kan ske så smidigt som muligt. Da disse territorier er meget forskellige, også i forhold til hinanden, hvad angår handel med EU, er det vigtigt, at det gøres muligt at indføre særskilte undtagelser for dem. Dette begunstiger EU, og dermed stræbes der efter at opfylde Lissabon-dagsordenens målsætninger.
Den specielle ordning for disse områder vil ikke ødelægge handelen inden for Fællesskabet, og naturligvis benytter vi os alle af, at handelen kører smidigt, og at der ikke opbygges unødvendige bureaukratiske barrierer. Jeg er derfor glad for, at udvalget i sin betænkning har noteret dette behov og indtaget en pragmatisk holdning. Mit håb er nu, at også Rådet og Kommissionen imødekommer Parlamentet på disse punkter. Det skal også være muligt med bilaterale ordninger i visse tilfælde. Det er vigtigt, at EU reagerer på befolkningens specielle behov og ikke bliver hængende i standardløsninger, som er anvendelige for mange, men ikke alle. Jeg er glad for, at reformen af toldkodekset også kan bidrage til at styrke borgernes tillid til Unionen, som jo har svigtet betænkeligt i den seneste tid.
Adam Jerzy Bielan
for UEN-Gruppen. - (PL) Hr. formand! Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-toldkodeksen er en gennemgribende modernisering af den gældende EF-toldkodeks fra 1992. Denne modernisering er nødvendig i lyset af de radikale ændringer inden for international handel. Hensigten med forordningen er således at forenkle toldreglerne og -procedurerne. Den er udformet med henblik på at støtte kommercielle virksomheder og toldadministrationer, reducere omkostningerne i forbindelse med toldformaliteter og imødegå kommercielle udfordringer såsom sikkerhed og beskyttelse, afsløring af varemærkeforfalskning, hvidvaskning af penge samt beskyttelse af sundheden og miljøet.
Formålet med den nye EF-toldkodeks er ikke blot at forenkle visse procedurer. Toldreglerne er blevet grundlæggende ændret på en række områder. Forordningen er uløseligt forbundet med datamatiseringen af toldprocedurerne. Parlamentets og Rådets afgørelse om et elektronisk miljø for toldmyndighederne og de erhvervsdrivende indebærer udvikling og anvendelse af sikre, interoperable og tilgængelige elektroniske toldsystemer, der skal forenkle og forbedre informationsstrømmen ned gennem forsyningskæden samt toldprocedurerne.
Det tredje forslag om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Fællesskabet "Told 2013" intensiverer samarbejdet mellem toldmyndigheder og deres embedsmænd. Der skal indføres transeuropæiske net med henblik på at gøre det nemmere at gennemføre toldformaliteterne i det indre marked og gøre det muligt at beskatte varer på dette marked i overensstemmelse med medlemsstaternes og Fællesskabets skattelovgivning. Programmet er af afgørende betydning for en harmonisk drift af det indre marked og for forvaltningen af EU's ydre grænser. Det bidrager også til opfyldelsen af Kommissionens målsætninger for perioden 2005-2009 og Lissabon-strategiens målsætninger.
Jean-Claude Martinez
(FR) Hr. formand, en kodificering er et intelligent træk, idet man går fra påtvungen lov til gennemtænkt lov. Derfor glæder jeg mig meget over betænkningerne om toldkodificering fra vores kolleger og venner fru Fourtou og hr. Audy, navnlig fordi vores kodificeringsambition har været forsvundet - i Tyskland siden 1919, i Frankrig siden 1934-1935, i Mexico siden 1938 osv. I dette tilfælde kodificerer vi naturligvis udelukkende toldreglerne - lad os ikke være naive - på grund af presset fra et USA, der efter 11. september 2001 af sikkerhedsmæssige og ikke længere økonomiske årsager ønsker en told. Herfra stammer den yderligere kontrol, som foretages af den autoriserede økonomiske operatør, toldere osv.
Ud over denne mindre kodificering skal vi imidlertid overveje en toldkodificering, som i juridisk henseende svarer til globaliseringsudfordringerne. Siden der i 1970'erne i Montego Bay blev gennemført en havret, siden der i 1990'erne i Marrakech blev gennemført en international handelsret, er det nødvendigt i det 21. århundrede at gennemføre en toldkodificering på det eneste plan, der er passende for international handel, nemlig på globalt plan.
Der findes et sted, som egner sig for udarbejdelsen af en sådan model for en global kodeks, nemlig Verdenstoldorganisationen i Bruxelles i samarbejde med Verdenshandelsorganisationen i Geneve. Inspirationskilderne til denne kodeksmodel findes ligeledes, nemlig i Tokyo-konventionen og Bruxelles-konventionen om toldværdi og oprindelsesregler. Tilbage står formålet med denne model for en toldkodeks, nemlig en revolution inden for toldteknologien, så vi kan gå bort fra det nuværende gammeldags system og få en toldafgift, der kan tilpasses, tilbagebetales, godtgøres og omsættes.
Tilpasses efter forskellene i produktionsomkostningerne fra et land til et andet, tilbagebetales i form af en toldkredit, som importlandet tilbyder eksportlandet, godtgøres til fordel for de sydlige eksportlande, som vil modtage en ekstra toldkredit, og endelig omsættes på fondsbørsen på linje med protektionistiske forureningskvoter. På den måde vil vi i det mindste opnå en forsoning mellem den internationale frihandel, som er nødvendig, og national social protektionisme, som er lige så nødvendig. Der er tale om et ægteskab mellem frihandelsfortaleren David Ricardo og protektionisten Friedrich List.
Zita Pleštinská
(SK) Hr. formand! Jeg vil gerne indledningsvis takke ordførerne fru Fourtou og hr. Heaton-Harris for deres indsats i forbindelse med udarbejdelsen af disse teknisk krævende betænkninger.
Toldunionen er lige fra starten blevet betragtet som en af grundpillerne i EU. Toldkodeksen er et praktisk instrument, der sikrer en gnidningsløs grænseoverskridende handel, og der bør derfor tages hensyn til de nye udfordringer i en globaliseret verden. Udarbejdelsen og den efterfølgende gennemførelse af en moderniseret toldkodeks er en logisk og afgørende forudsætning for en effektiv udvikling af det europæiske marked.
Forslaget afspejler bestræbelserne på at skabe rammer for told og handel baseret på mere effektive toldbehandlingsprocedurer gennem informationsudveksling, fjernelse af administrative byrder og lettelse af handelen på europæisk og internationalt plan. I denne teknologiske tidsalder indebærer elektroniske systemer nye muligheder for en hurtigere og mere effektiv implementering af almindeligt anerkendte standarder. Dette forslag er en unik mulighed for at udligne de eksisterende forskelle mellem medlemsstaternes toldsystemer, da det vil sikre en større interoperabilitet mellem de nationale systemer, hvilket vi ikke hidtil har fremmet i tilstrækkelig grad.
Der er i dag fokus på sikkerhedsspørgsmål, og der lægges derfor også vægt på dette spørgsmål i forslaget. Det omfatter specifikke foranstaltninger til sikring af de ydre grænse såvel som bestemmelser om databeskyttelse. Jeg tror, at forslagene vil blive vedtaget under afstemningen. Hvis dette ikke er tilfældet, blokerer vi paradoksalt nok den frihandel, som vi rent faktisk ønsker at lette.
Francisco Assis
(PT) Hr. formand, som jeg særlig hilser, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg bifalder naturligvis dette initiativ, og jeg vil gerne takke ordførerne for deres glimrende arbejde. Initiativet er nemlig af største betydning, fordi den nuværende toldkodeks jo går helt tilbage til 1992. En modernisering er påkrævet af hensyn til de mange ændringer, der siden er sket.
Jeg finder to forhold særlig vigtige. For det første vil den nye kodeks virke fremmende for den internationale handel, fordi de forenklede procedurer kan forbedre de europæiske virksomheders konkurrenceevne og dermed styrke den økonomiske vækst. Her er åbning over for ny teknologi - der bør søges anvendt i stadig større omfang - et meget vigtigt skridt fremad, der kan være med til at øge den europæiske økonomis konkurrenceevne.
Der er dog et andet forhold, som jeg også gerne vil fremhæve, og som vedrører karakteren af de nye funktioner, som toldvæsnet har fået. Sikkerheden må øges på alle niveauer for at beskytte folkesundheden, garantere fødevaresikkerheden og bekæmpe forbrydelser som hvidvaskning af penge, varemærkeforfalskning og svindel mere effektivt. Alt sammen for at beskytte forbrugerne.
Som afslutning vil jeg gerne fremhæve, at dette forslag netop har til formål at varetage europæernes interesser bedre, både når de er producenter, og når de er forbrugere. Det har derfor selvfølgelig vores støtte.
Seán Ó Neachtain
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke ordføreren for hendes indsats i forbindelse med dette spørgsmål. Jeg vil imidlertid gerne tale om et særligt toldpolitisk spørgsmål. Det største problem for EU i dag på det toldpolitiske område er den tyrkiske regerings manglende vilje til at gennemføre Ankara-protokollen. For 18 måneder siden lovede Tyrkiet EU, at Tyrkiet ville gennemføre denne, og at cypriotiske skibe og fly ville få adgang til tyrkiske havne og lufthavne. Tyrkiet har ikke opfyldt denne politiske forpligtelse, der er et centralt element i forhandlingerne om Tyrkiets tiltrædelse af EU.
I sidste uge tilbød Tyrkiet at give cypriotisk trafik adgang til én havn. Dette tilbud blev ikke engang forelagt skriftligt for det finske formandskab, og det lever alligevel langtfra op til den forpligtelse, som den tyrkiske regering har indgået om at gennemføre protokollen. Det er nu meget sandsynligt, at hele otte kapitler i tiltrædelsesforhandlingerne mellem Tyrkiet og EU vil blive stillet i bero i løbet af ugen, hvilket Kommissionen anbefaler.
Der er generelt set en reel risiko for, at Tyrkiets tiltrædelsesforhandlinger med EU på sigt stilles helt i bero, hvis Tyrkiet ikke gennemfører Ankara-protokollen og åbner sine havne og lufthavne for den cypriotiske trafik.
Konstantinos Hatzidakis
(EL) Hr. formand! Jeg mener, at den forrige talers udtalelser var meget nyttige og helt sikkert godt timede, og jeg er helt enig med ham. Jeg vil imidlertid gå videre endnu. Med henvisning til det centrale emne for drøftelsen i dag vil jeg gerne påpege, at teknologi, Lissabon-strategien og logikken bag det fælles marked tvinger os til at modernisere toldkodeksen.
Som følge af toldrepræsentanternes vanskelige position og deres særlige erhverv er det nødvendigt at fastlægge visse kriterier for en hensigtsmæssig udførelse af deres aktiviteter, der ikke må indvirke negativt på det indre marked eller den frie udveksling af tjenesteydelser. Det er denne ligning, vi skal løse. Vi har derfor ændret artikel 11 i den nye toldkodeks, således at der ikke er nogen begrænsning i antallet af toldrepræsentanter, toldrepræsentanter skal anerkendes i hele Europa, og der skal naturligvis være fri konkurrence i sektoren generelt.
På den anden side har jeg i lighed med en række af mine kolleger insisteret på, at det krav om praktisk kompetence eller professionelle kvalifikationer, der stilles til personer, der ønsker at blive toldrepræsentanter, skal præciseres. Dette skyldes, at erhvervets betydning og de mange tjenesteydelser, som toldrepræsentanterne tilbyder virksomheder og toldmyndigheder, vil blive anerkendt, og det vil først og fremmest garantere borgernes sikkerhed og beskyttelse.
Jeg mener derfor, at vi med det forslag, som Parlamentet har forelagt i dag, opnår en god balance. I denne forbindelse vil jeg gerne takke fru Fourtou for hendes bestræbelser på at nå frem til dette nyttige kompromis i Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse.
Maria Matsouka
(EL) Hr. formand, mine damer og herrer! Det er klart, at hvis vi ønsker at skabe et indre marked i overensstemmelse med Lissabon-strategiens målsætninger og blive en betydelig global konkurrent, er vi nødt til at imødegå disse udfordringer effektivt og tilpasse os den hurtige teknologiske udvikling. Derfor bliver vi nødt til at fjerne bureaukratiske toldprocedurer og foretage gennemgribende ændringer af reglerne på dette område.
Selv om målsætningen er at forenkle kommercielle transaktioner mellem medlemsstaterne og samtidig garantere de europæiske borgeres sikkerhed og beskyttelse, vil en sådan målsætning ikke kunne opfyldes uden toldrepræsentanter, dvs. specialiserede fagfolk med specialiseret viden. Jeg mener derfor, at det er nødvendigt at akkreditere de rigtige personer på grundlag af de mest almindeligt anerkendte kriterier.
Jeg mener, at vi har garanti for, at toldklarerere har den nødvendige viden om og erfaring med toldoperationer, og at de derfor må betragtes som akkrediterede toldrepræsentanter. Vi må ikke glemme, at de udgør et erhverv i langt de fleste medlemsstater, og at de har stor betydning for alle finansielle aktører, herunder navnlig for små og mellemstore virksomheder, hvis aktiviteter er af afgørende betydning for væksten i Europa.
Jeg vil gerne afslutningsvis understrege, at en modernisering af toldkodeksen ikke på nogen måde kan sidestilles med en deregulering af arbejdsmarkedet for seriøst indstillede fagfolk, der historisk set har vist sig effektive.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Hr. formand! EU's toldsystem bør tjene to hovedformål. For det første bør det beskytte Fællesskabets økonomiske og finansielle interesser, og for det andet bør det lette lovlig samhandel og en hurtigere afvikling og forenkling af toldformaliteter.
På trods af toldprogrammet 2007 og bevillingsrammen på næsten 150 millioner euro er disse målsætninger ikke blevet fuldt ud indfriet. Tænk blot på den negative indvirkning, som den omfattende smugling af alkohol og tobaksvarer, og i den seneste tid også likvide brændstoffer, har haft på EU's marked. Omfanget af dette organiserede smugleri destabiliserer det indre marked, og det går desuden ud over EU's budget, da det mister flere hundrede millioner euro i form af toldafgifter, som burde være indgået.
Denne situation indvirker også på handelen med fødevarer. Varernes salgspriser på dette marked er ofte betydelig lavere end produktionsomkostningerne, hvilket tyder på, at varerne ikke er blevet fortoldet. Dette var for nylig tilfældet på fjerkræsmarkedet i Polen, og der har også været problemer med frosne jordbær fra Kina i de seneste to år.
Det andet formål med toldsystemet, nemlig lettelse af samhandelen, er ikke blevet opfyldt. Det er især tydeligt ved EU's østlige grænse med Rusland, Belarus og Ukraine. Irriterende procedurer, korruption og milelange bilkøer bidrager til at gøre det utiltrækkende at eksportere varer fra EU.
Jeg håber meget, at de 323 millioner euro, der er afsat til gennemførelsen af Told 2013-programmet, vil gøre det muligt at gennemføre betydelige forbedringer.
László Kovács
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne indledningsvis takke de ærede medlemmer for deres værdifulde bidrag til debatten og for den positive holdning til Kommissionens forslag.
Kommissionen har taget behørigt hensyn til Parlamentets 58 ændringsforslag til den moderniserede toldkodeks og har accepteret de fleste, nemlig 32, accepteret 9 i princippet eller delvis og kun afvist 17.
Jeg vil gerne understrege, at de ændringsforslag, som Kommissionen ikke kan acceptere, vedrører de centrale spørgsmål, som jeg tidligere fremhævede, der er genstand for almindelig drøftelse i såvel Parlamentet som Rådet.
Jeg må gentage, at med hensyn til toldrepræsentation - ændringsforslag 14, 19 og 57 - fastholder Kommissionen, at akkrediteringen af toldagenter ikke er omfattet af toldkodeksens anvendelsesområde. Kommissionen anerkender fuldt ud toldagenternes betydning for handelen. Som alle andre økonomiske operatører bør disse agenter have ret til at udøve deres erhverv i andre medlemsstater, og professionelle kvalifikationer erhvervet i én medlemsstat bør anerkendes i andre medlemsstater. Dette er et grundlæggende aspekt af det indre marked og af afgørende betydning i et elektronisk system.
Kommissionen samarbejder aktivt med faglige sammenslutninger såsom CLECAT og CONFIAD og er lydhør over for deres problemer, som den forsøger at løse på tilfredsstillende vis. De foreslåede ændringer giver virksomhederne betragtelige fordele generelt såsom øget konkurrence mellem udbydere af toldtjenester, og toldrepræsentanterne får nye og større muligheder for at udvikle deres virksomhed ud over de nationale grænser.
Med hensyn til komitologi mener jeg, at vores juridiske tjenesters konklusioner ikke afviger væsentligt fra hinanden. Kommissionen mener ganske vist, at forskriftsproceduren med kontrol ikke bør anvendes i forbindelse med nogle få artikler, men for det meste er de to institutioners analyser konvergerende.
Jeg vil gerne redegøre nærmere for, hvorfor Kommissionen ikke kan acceptere visse ændringsforslag. Jeg bør indledningsvis nævne ændringsforslag 21, hvor det foreslås, at ordene "administrative og strafferetlige" slettes i artikel 22, stk. 1. Alle medlemsstater anvender strafferetlige sanktioner på toldområdet og foranstaltninger af administrativ karakter, der har til formål at sanktionere manglende overholdelse af toldreglerne, om end de ikke altid benævnes administrative sanktioner såsom inddragelse eller suspension af godkendelser i tilfælde af alvorligt misbrug. Sådanne administrative foranstaltninger er af afgørende betydning for en ensartet og proportionel anvendelse af toldreglerne. Der skal derfor fortsat henvises udtrykkeligt til den administrative og strafferetlige behandling af overtrædelser i artikel 22, stk. 1.
Kommissionen kan ikke acceptere ændringsforslag 23 og 25 om toldgebyrer. Kommissionen har udelukkende til hensigt at begrænse omfanget af gebyrer i videst muligt omfang. Der bør navnlig ikke opkræves gebyrer i forbindelse med udfærdigelse af elektroniske angivelser. Vi mener på den anden side ikke, at det er hensigtsmæssigt at forbyde opkrævningen af gebyrer, hvis toldpersonalet bliver anmodet om at møde op uden for normal åbningstid. Vi mener, at der kun bør opkræves toldgebyrer, når der udføres særlige tjenesteydelser.
Jeg bør også nævne ændringsforslag 30, 40 og 41, der har til formål at give jernbanevirksomhederne fordele. Kommissionen kan ikke acceptere disse, da de er i strid med vores bestræbelser på at skabe lige vilkår for alle transportvirksomheder, hvad enten der er tale om vejtransport, transport ad indre vandveje eller lufttransport. De oprindelige forslag er sandsynligvis blevet misforstået, og jeg er sikker på, at det vil fremgå tydeligt, at de er logisk begrundede og rimelige, når der først er blevet redegjort nærmere herfor.
Jeg kan afslutningsvis forsikre Dem om, at vi seriøst vil behandle disse spørgsmål hurtigst muligt. I lyset af den åbenhed og det samarbejde, der indtil videre har præget forhandlingerne i Parlamentet og Rådet, er Kommissionen sikker på, at vi vil kunne finde praktiske og passende løsninger, således at den moderniserede toldkodeks som planlagt kan træde i kraft i 2009.
Med hensyn til forslaget om Told 2013-programmet kan jeg bekræfte, at Kommissionen støtter alle Parlamentets ændringsforslag. Jeg håber, at fru Fourtous betænkning vil blive vedtaget i morgen med et stort flertal.
Jeg vil gerne afslutningsvis gentage, at Parlamentets stærke støtte til forslaget om e-told helt sikkert vil blive anerkendt af Rådet og fremskynde forslagets vedtagelse.
Formanden
Forhandlingen under ét er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen kl. 11.30.
