Genopretning af torskebestandene (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Busk for Fiskeriudvalget om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 423/2004 for så vidt angår genopretning af torskebestande og om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 - C6-0183/2008 -
Niels Busk
ordfører. - (DA) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Kommissionen har fremlagt et godt og konstruktivt forslag om ændring af den eksisterende genopretningsplan for torsk i bl.a. Nordsøen, Skagerrak og Kattegat. På trods af den hidtidige genopretningsplan fiskes der fortsat langt flere torsk, end der kommer til ved formering. Det Keltiske Hav er blevet inkluderet i genopretningsplanen, fordi nye evalueringer peger på, at også her er torskebestanden overudnyttet og i en dårlig forfatning.
Formålet med disse ændringer er at sikre, at torskebestandene genoprettes inden for de næste fem til 10 år. Målet skal nås ved at reducere fiskeridødeligheden mellem 10 og 25 % afhængig af bestandens tilstand. Dette suppleres med en regulering af fiskeriindsatsen samt kontrol og inspektionsbestemmelser. Målene skal revideres, så det størst mulige bæredygtige udbytte opnås, også selv om havforholdene ændres som følge af den globale opvarmning. Indsatsforvaltningsordningen skal forenkles. Den er efterhånden blevet så indviklet, at det er nødvendigt med en ny ordning baseret på indsatslofter, som skal forvaltes af medlemsstaterne. De får større handlerum for dermed at opnå en mere effektiv gennemførelse.
Planen skal tilpasses forskellige genopretningsniveauer. Der indgår derfor en moduleret strategi, hvor en justering af fiskeridødeligheden er en funktion af den opnåede genopretning. Indførelse af klare regler, som anvendes, når forskerne ikke kan levere nøjagtige overslag over bestandenes tilstand. Behov for at reducere udsmid ved at introducere nye mekanismer for at tilskynde fiskerne til at deltage i programmer med henblik på at undgå fangst af torsk. Alt i alt ønsker Kommissionen at ændre den nuværende genopretningsplan for torsk, så den bliver mere komplet, så den ajourføres efter den seneste udvikling, og så den bliver enklere, mere effektiv og lettere at gennemføre, kontrollere og overvåge.
TAC'erne: Der indføres nye regler for fastsættelse af tilladte fangstmængder, hvor bestandenes størrelse måles i forhold til henholdsvis minimummængden og målmængden. Ved fastsættelsen af TAC'en skal Rådet endvidere fratrække en mængde torsk svarende til omfanget af den forventede discard beregnet på baggrund af det samlede udtag af torsk. Andre forhold, der bidrager til fiskeridødeligheden, vil også medføre en revolution i det samlede udtag af torsk ved fastsættelse af TAC'en.
Hvert tredje år gennemfører Kommissionens Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri en evaluering af torskebestandens genopretning. Såfremt det viser sig, at udviklingen i bestandene ikke er tilfredsstillende, skal Rådet fastsætte en TAC på et lavere niveau, end hvad der følger af ovennævnte regler, samt en lavere fiskeriindsats.
Som ordfører har jeg fremsat en række ændringer til Kommissionens forslag, og tilsvarende har mine kolleger fremsat nogle ændringsforslag. Det væsentlige er, at referenceårene ændres fra 2005-2007 til 2004-2006, fordi data for året 2007 er så nye, at vi ikke kan være sikre på dem, og derfor er det mest hensigtsmæssigt at bruge de data, som vi kender.
Der tages højde for, at torskebestandene på et tidspunkt genoprettes, hvorfor der ikke blot kan foretages reduktioner, men ændringer. Ordningen med overførsel fra en redskabsgruppe til en anden gøres mere fleksibel, så der kan reageres på eksterne omstændigheder som eksempelvis de stigende brændstofpriser, der selv efter de seneste ugers fald, er på et særdeles højt niveau. De regionale rådgivningsråd skal inddrages så meget som overhovedet muligt. Både fiskere og medlemslande skal tilskyndes til at indføre foranstaltninger, der nedbringer fiskeridødeligheden og reducere udsmid.
Afslutningsvis vil jeg gerne takke det franske formandskab og Kommissionen for et særdeles godt samarbejde.
Joe Borg
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke Fiskeriudvalget og navnlig dets ordfører, hr. Busk, for hans grundige og velovervejede betænkning.
Det glæder mig, at Parlamentet deler Kommissionens synspunkter om genopretning af torskebestande. Fiskeridødeligheden er for høj. Forekomsten af torsk er for lav. Selv om der i nogle områder er flere ungfisk i havet end i tidligere år, er det stadig snarere en mulighed end genopretning.
Jeg er også glad for, at Parlamentet er enig i behovet for at inkludere Det Keltiske Hav og i behovet for at nedbringe fiskeridødeligheden betydeligt gennem TAC'er og indsatsreduktioner. Jeg er enig i mange af Parlamentets ændringsforslag, men jeg kan ikke direkte tilslutte mig Parlamentets tekster. Dette skyldes kun, at der allerede findes lignende lovtekster, eller at de er ved at blive udformet i samråd med medlemsstaterne, og jeg ønsker ikke at foregribe resultaterne af de tekniske drøftelser, der er ved at blive indledt.
Og nu til det mere konkrete. Jeg er enig i Parlamentets ændringsforslag 1, 4, 5, 6, 7, 9, 13, 14 og 16. Vedrørende ændringsforslag 2 er jeg enig i princippet, men Kommissionens og Rådets beføjelser er allerede fastlagt i EF-traktaten, og de regionale rådgivende råds rolle er fastlagt i grundforordningens artikel 31.
Om ændringsforslag 3 om reduktion af udsmid: Her har jeg arbejdet på et særskilt initiativ. Parlamentet kender uden tvivl Kommissionens meddelelse fra foråret 2007 om udsmid. Den vil om kort tid blive fulgt op af et forslag til forordning.
Om ændringsforslag 7: Jeg er enig i, at der for bestande i stærkt risikobetonede situationer bør gælde en grænse på 15 % på TAC-forhøjelserne. Men Rådet bør fastholde muligheden for en nedsættelse på over 15 %.
Om ændringsforslag 8: Jeg accepterer, at der f.eks. medtages en henvisning til det antal torsk, som dræbes af sæler, og en vurdering af klimaændringernes indvirkning på torskebestanden, når planen skal revideres.
Om ændringsforslag 10: Der henvises i kapitlet ganske rigtigt til en begrænsning af fiskeriindsatsen. En fastsættelse ville indebære, at fiskeriindsatsen ville blive målt og ikke styret. Derfor kan jeg ikke acceptere ændringsforslaget.
Om ændringsforslag 11: Jeg kan genoverveje referenceværdien for beregning af kW-dage. Medlemsstaterne skal dog inddrages i denne drøftelse.
Om ændringsforslag 12: Teksten til den foreslåede artikel 8a, stk. 3, var ganske rigtigt forvirrende, og vi vil omformulere den for at gøre den klarere.
Om ændringsforslag 15: Forslaget om kapacitetsbegrænsning var for restriktivt og kunne forhindre omorganiseringen af fiskerflådernes aktiviteter. Jeg drøfter stadig med medlemsstaterne, hvordan der kan skabes en passende grad af fleksibilitet, samtidig med at fiskeriindsatsen ikke øges. Derfor foretrækker jeg at forbedre den eksisterende tekst i stedet for at lade den udgå.
Om ændringsforslag 17: Jeg kan acceptere princippet om indsatsoverførsler med forbehold for en korrektionsfaktor, der afspejler omfanget af torskefangsterne i forskellige sektorer. Men emnet er kompliceret og skal undersøges nærmere.
Om ændringsforslag 18: Af juridiske årsager kan jeg ikke acceptere at lade henvisningen til beslutningsprocessen udgå. Den omtalte procedure er den, som kræves af EF-traktaten.
Tak for Deres opmærksomhed og for Deres konstruktive bidrag til dette forslag.
Cornelis Visser
for PPE-DE-Gruppen. - (NL) Hr. formand! Vi drøfter her i aften Busk-betænkningen om Kommissionens forslag til en hurtigere genopretning af torskebestandene i europæiske farvande. Jeg vil gerne rose ordføreren, hr. Busk, for hans betænkning.
Torsk er en vigtig fiskeart for EU. Mens torsk tidligere indgik som en fast del af kosten og blev spist som erstatning for det dyrere kød, er torsk nu om dage en luksusfisk, som kun er tilgængelig til en høj pris. Lige siden slutningen af 80'erne og begyndelsen af 90'erne har forsyningen af torsk været støt faldende. Bortset fra alle former for naturlige årsager som opvarmningen af Nordsøen og fraværet af hårde vintre, skyldes dette også intensivt torskefiskeri. Det er navnlig denne årsag, Kommissionen gerne vil gøre noget ved med den nye torskegenopretningsplan.
Jeg kan forstå Kommissionens ønske om at forenkle de forordninger, der sigter mod at begrænse torskefiskeriet. Den nuværende forordning er for kompleks og fører til mange forskelle i fortolkningen blandt både fiskere og inspektører. En forenkling vil i det mindste gøre noget ved det problem. Det er nødvendigt, at vi - og det gælder også det nederlandske fiskeri - på EU-niveau fastholder genopretningen af torsk.
Det har taget tid, før de foreslåede foranstaltninger har virket. I over 18 måneder er der foregået en bemærkelsesværdig genopretning af torskebestandene i Nordsøen. Parlamentet - og også jeg selv - vil gerne inddrage fiskeindustrien og de regionale rådgivende råd mere i de foranstaltninger, der træffes. Det vil øge opbakningen i industrien. Så vidt jeg kan se, er de nye regler et skridt i den rigtige retning. Medlemsstaterne kan regulere torskefiskeriet mere effektivt, mens fiskerne langt bedre ved, hvad der er og ikke er tilladt.
Det vil først om fire til seks år vise sig, om de foranstaltninger, vi træffer nu, er effektive. Jeg vil derfor indtrængende opfordre kommissæren til at bruge tid på at vurdere de foranstaltninger, der er truffet, før der udarbejdes nye. Ellers vil fiskerne stå i en umulig situation.
Ole Christensen
for PSE-Gruppen. - (DA) Hr. formand! Jeg vil gerne indlede med at takke ordføreren Niels Busk for et godt samarbejde i forbindelse med udarbejdelsen af betænkningen. Jeg synes, vi er nået frem til et godt resultat. Med vores ændringer vil ordningen blive enklere, mere fleksibel, mere effektiv og mindre bureaukratisk. I revideringen af Kommissionens udspil fremhæver vi bl.a., at torskegenopretningsplanens succes i høj grad afhænger af, at der ikke foregår ulovligt, urapporteret eller ureguleret fiskeri. Kontrol og overvågning er betydningsfulde instrumenter til at sikre, at fiskeribestemmelserne overholdes. Ydermere bør de relevante regionale rådgivende råd i medlemsstaterne samt fiskeindustrien involveres bedre i evaluerings- og beslutningsprocessen, så der i den fremtidige udvikling og udbygning af forvaltningsmekanismerne tages hensyn til regionale særpræg og behov. En effektiv implementering af genopretningsplanen kræver involvering af samtlige berørte parter for at sikre regional legitimitet og regeloverholdelse. I betænkningen understreger vi ligeledes, at genopretningsplanen har store konsekvenser for fiskeriindustrien og den økonomiske og sociale udvikling i lokalsamfundet, hvorfor Kommissionen også, når torskebestanden er væsentligt forbedret, bør genoverveje ordningen med fiskeriindsatsen.
Jim Allister
(EN) Hr. formand! Kommissionens konstante omkvæd, som også gentages i denne betænkning, er de stadigt faldende torskebestande. Alligevel vil vi i år dumpe døde torsk for 50 mio. EUR i havet i EU. Hvorfor? På grund af vores tåbelige udsmidspolitik. TAC'erne er presset så langt ned, at der skabes massive mængder udsmid. Formentlig en gang udsmid for hver torsk, man beholder. År efter år presser vi TAC'erne ned og øger udsmidet som følge heraf og viderefører således denne selvdestruktive økologisk vanvittige politik.
Uanset om en torsk beholdes eller smides ud, mindsker det biomassen. Sæt TAC'erne op, så tror jeg, udsmidet vil blive reduceret tilsvarende, og at vi vil øge fødevareforsyningen uden at nedbryde biomassen mere, end vi gør nu gennem udsmid. Dét, mener jeg, er vejen frem sammen med planer med henblik på at undgå fangst af torsk; så kunne der måske komme lidt fornuft i denne politik.
Struan Stevenson
(EN) Hr. formand! Jeg må rose min gode ven Niels Busk for hans tapre forsøg med endnu en torskegenopretningsplan. Lige siden jeg blev valgt i 1999, har vi haft en torskegenopretningsplan hvert år.
Med hver torskegenopretningsplan indføres endnu strammere forordninger og endnu skrappere drakoniske foranstaltninger. Fordi vi har at gøre med et blandet fiskeri, hvor torsk fanges sammen med rejer, hvilling og kuller, har vi alle disse udsmidsproblemer, som vi lige har hørt Jim Allister tale om. Jeg er bange for, at jeg i dette tilfælde føler, at hr. Busk efterligner en af sine berømte danske forfædre, Knud den Store, der var konge af Danmark og England i det 10. århundrede og blev berømt for at sidde på sin trone ved havet og befale tidevandet ikke at komme ind. Naturligvis fortæller historien, at han blev meget våd og på et hængende hår undgik at drukne. At prøve at indføre en torskegenopretningsplan - en forvaltningsplan, der skal bidrage til at genoprette torskebestandene - svarer faktisk til at prøve at trodse naturen på samme måde. Vi ved, at Nordsøen er blevet 1,5° varmere som følge af klimaforandringerne, og at det plankton, torskelarverne lever af, har flyttet sig hundredvis af sømil nordpå, og derfor kommer de fleste af de store modne torsk, vi køber i forretningerne overalt i Europa, fra farvandene omkring Norge, Færøerne og Island. Så indtil Nordsøen køler ned igen, vil vi ikke se nogen torskegenopretning, og alle de skrappe forvaltningsplaner, vi ønsker at indføre, vil ikke gøre nogen forskel.
Jeg er derfor begejstret over at høre kommissæren sige her i aften, at han accepterer mit ændringsforslag om i det mindste at se på klimaforandringernes følger for torskegenopretningen og virkningerne af sælernes fødeforbrug af torsk. Vi har nu 170 000 gråsæler i Nordsøen, som hver især spiser 2 t fisk om året - inklusive en masse torsk - og tidligere var det ikke politisk korrekt at tale om nogen form for sæler. Så bare det at se på, hvordan sælerne påvirker torskepopulationen, er efter min mening et meget vigtigt skridt i aften. Jeg beder Parlamentet om at støtte kong Knud og håber, hans betænkning bliver vedtaget.
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
(PL) Hr. formand! Rådets forordning er endnu et forsøg på at opnå en balance mellem den aktuelle viden om ressourcernes faktiske tilstand og det naturlige ønske om at opfylde forpligtelserne med hensyn til pleje og forvaltning af det europæiske fiskeri. Ordføreren har klart identificeret, hvorledes dette ældgamle dilemma kommer til udtryk i dag. Han har påpeget en klar modsigelse mellem den ædle hensigt om at beskytte ressourcerne og de faktiske muligheder for at fastslå deres tilstand.
Ved denne lejlighed er forordningens forfattere for første gang enige med Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri om, at der stadig mangler tilstrækkelig pålidelig information, som fiskerne kan få i form af forståelige udtalelser om TAC. Men samtidig anbefaler EU's institutioner, der utvivlsomt ikke ønsker at blive opfattet som inaktive, at der udarbejdes bestemmelser, som sikrer en ensartet gennemførelse af TAC, skønt man som sagt ved, at dataene er utilstrækkelige. Fiskere, der forventer en kontrol af fiskeriindsatsen, opfatter denne tilgang som urimelig forsigtig og uhensigtsmæssig i forhold til en rationel fiskeripolitik. Jeg har bestræbt mig på at prøve og forstå den besynderlige metodologi, magthaverne anvender på dette område. Ikke desto mindre føler jeg, at det er min pligt at advare ordføreren om de sociale og økonomiske følger af en spredning af fangstbegrænsninger og om irriterende og bureaukratiske restriktioner på fiskernes aktiviteter. Sidstnævnte støtter i stigende grad forskerne med hensyn til at få fastslået den marine biomasses sande tilstand. Polske fiskere har tilsluttet sig den voksende kritik af den primitive database, der i alt for høj grad bygger på skøn. Nu er det måske på tide at tage større hensyn til fiskernes meninger, der er baseret på århundreders viden og en bevidsthed om, at fiskere kun kan overleve, hvis de respekterer havmiljøets interesser.
Avril Doyle
(EN) Hr. formand! En hvilken som helst torskegenopretningsplan skal først og fremmest være et incitament for de medlemsstater og fiskere, der bidrager til at reducere fiskeridødelighedskilderne for torsk, og skal for det andet også mindske bifangster og eliminere udsmid - eliminere, ikke nedbringe udsmid - men ingen torskegenopretningsplan vil på nogen måde være troværdig, medmindre den omfatter hele klimaforandringsaspektet i forbindelse med torskens fødeindtagelses- og ynglepladser, som min kollega, hr. Stevenson så smukt formulerede det for lidt siden, og det skal være en vigtig del af enhver torskegenopretningsplan, hvis den skal have nogen troværdighed her og nu.
Jeg er enig i, at det er af allerstørste betydning at mindske bifangster gennem programmer med henblik på at undgå fangst af torsk. Vi bør imidlertid henvise til behovet for at nedbringe bifangster og eliminere udsmid. Det er således afgørende at reducere mængden af torsk, der fanges i nettet (bifangsten) og ikke landes (udsmidet). Ellers er fiskeriet hverken økologisk eller økonomisk bæredygtigt. Irland har foreslået et pilotprojekt for 2009 for nedbringelse af torskeudsmid i vores jomfruhummerfiskeri i en del af Det Keltiske Hav, forhåbentlig med incitamenter til fiskerne og en vigtig rolle til dem i forbindelse med overvågning og kontrol, som vil være nøglen til en vellykket gennemførelse af projektet. Jeg må imidlertid stille kommissæren et spørgsmål i lyset af det, vores ordfører omtalte som "nye evalueringer", der peger på, at torskebestanden i Det Keltiske Hav er overudnyttet og derfor skal kontrolleres. Ifølge ICES blev der anbefalet en TAC for Det Keltiske Hav for 2009, som viser, at bestanden er stærkere dér end i andre områder, som er omfattet af genopretningsplanen. Skal Det Keltiske Hav inkluderes i en genopretningsplan eller ej? Er det nødvendigt eller ej? Hvilke videnskabsfolk lytter vi til?
Kathy Sinnott
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne oplyse kommissæren om, at torsk engang var en af de mest almindelige fisk i de irske farvande og på irske middagsborde. For mine fiskere er fiskeri mere end et job, det er en livsform, en tradition, ja et kald. Mange af mine fiskere udøver blandet fiskeri, og for dem er udsmid mere end et spild og en modsætning, det er en vederstyggelighed.
Vi skal hjælpe fiskerne med at blive udstyret til at fiske mere selektivt med henblik på at beskytte torsken, og samtidig med at vi forhåbentlig reducerer udsmid, skal vi begynde at udnytte det til et godt formål, lande det og give det til hospitaler. Vi skal ikke kun sætte en stopper for udsmid af torsk og andre fisk, vi skal sætte en stopper for skandalen med udsmid af torsk og andre fisk.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! Jeg mener, at de ændringsforslag, hr. Busk har fremsat til den såkaldte torskegenopretningsplan, er afgørende for at gendanne bestandene af denne art til det, de var for år tilbage. Beskyttelse af torskebestandene er den største udfordring for vores fælles fiskeripolitik. Det skal erindres, at torsk sammen med brisling og makrel er en af de arter, som fiskes mest af EU's fiskerflåder. På verdensplan er torsk den næstmest populære art.
Ud over at være en central fangst er torsk også afgørende for et velfungerende økosystem. Torsk sikrer en naturlig kontrol med algespredningen, især i Østersøen. Sammen med klimaforandringen er reduktionen af bestandene af denne vigtige art derfor en væsentlig betingelse for ændringerne i de nordatlantiske marine økosystemer.
Endelig vil jeg gerne fortælle, hvordan de polske fiskere, der er blevet de største ofre for den forkerte og uretfærdige torskefiskeripolitik, ser på sagen. Som medlemmerne vil være klar over, blev der oprindelig pålagt fartøjer under polsk flag fangstrestriktioner. Disse blev fulgt op af et forbud mod fiskeri efter torsk. Dette påvirkede ikke blot fiskernes udkomme negativt, men førte også til, at konkursspøgelset rejste sig faretruende over den polske forarbejdningsindustri. Derfor bør der blandt de fremsatte ændringsforslag især lægges vægt på forskning. Det vil give os mulighed for at fastslå torskebestandenes faktiske tilstand, så vi herefter vil kunne føre en realistisk fiskeripolitik.
Joe Borg
Hr. formand! For det første vil jeg gerne takke medlemmerne for den interessante forhandling, der viser Parlamentets engagement i genopretningen af torsk.
Faktisk ligger Parlamentets betænkning i vid udstrækning på linje med og støtter Kommissionens forslag til at gøre vores nuværende plan mere fleksibel og effektiv og samtidig mere omfattende. Som mange har fremhævet, er torskebestanden begyndt at vise visse tegn på forbedring, og fiskerne vil kunne fortælle, at torsken er vendt tilbage til vores farvande.
Det er imidlertid en kendsgerning, at det kan tilskrives en bestemt årgang - årgang 2005 - nu, hvor torsken er modnet til størrelser, hvor den bliver fanget i vores garn. Vi skal derfor være forsigtige på dette område, for hvis vi belønner dette særlige år for tidligt, vil vi ende i en situation, hvor den mulige genopretning af bestanden vil være tabt på gulvet. Det er allerede sket to gange i løbet af de sidste 15 år - én gang i Det Irske Hav og én gang i Nordsøen - hvor vi traf foranstaltninger for tidligt og belønnede en bestemt årgang og endte med en situation, hvor vi måtte starte helt forfra. Det er derfor afgørende, at vi handler på en sådan måde, at vi i overensstemmelse med en ansvarlig forvaltning gør vores yderste for at nedbringe indsatsen gennem forskellige foranstaltninger og metoder og samtidig sørger for, at udsmidet af torsk bliver nedbragt.
Det kan gøres ved hjælp af resultatbaseret forvaltning, som indføres med torskegenopretningsplanen, og jeg vil gerne opfordre medlemsstaterne til også at samarbejde med os, så vi kan få en torskegenopretningsplan, der i tide sikrer en fuldstændig genopretning af torsk.
Når det er sagt, vil jeg gerne sige et par ord om udsmid generelt, fordi udsmid ikke bare vedrører torsk. Vi taler naturligvis om torsk, fordi den er særlig relevant for Nordsøen, men vi har forskellige andre fiskebestande, der bliver smidt ud, og det er et meget følsomt emne rundt om i EU, hvor den offentlige opinion bliver mere og mere negativ. Jeg er fast besluttet på at gøre noget ved det, og jeg har til hensigt at gå hele spørgsmålet igennem igen, for indtil nu er fremskridtene gået meget langsomt. Jeg tror, vi er nødt til at anskue situationen ud fra en langt mere generel synsvinkel og omgående træffe betydelige foranstaltninger til at bremse udsmidningen, og senere vil jeg vende tilbage med forslag til, hvordan vi effektivt kan bremse udsmidningen i Nordsøen. Vi drøfter også det spørgsmål med partnere som Norge for at se, hvordan vi kan træffe effektive foranstaltninger til at nedsætte torskefiskeriindsatsen, men samtidig indføre foranstaltninger til at nedbringe især torskeudsmid, samt løse problemet med udsmid for andre fiskebestande.
Med hensyn til Det Keltiske Hav, som fru Doyle talte om, er det sandt, at ICES siger, at bestandens tilstand er noget bedre end i andre farvande. Men når det er sagt, fastholder de stadig, at bestanden er i dårlig stand og har brug for at blive genoprettet, og derfor har vi inkluderet den i den nye torskegenopretningsplan. Den er ikke desto mindre stadig i meget dårlig stand. At der bliver fastsat en TAC, betyder ikke, at bestanden er i god stand, for fiskeriet på de fleste af vores fiskepladser anses for at ligge over et bæredygtigt niveau, og der fastsættes faldende TAC'er. Når det er virkelig slemt, ville det være en TAC på nul. I Det Keltiske Havs tilfælde er situationen noget bedre, men denne bestands tilstand er stadig langt fra god.
Torsken i Østersøen indgår ikke i den nuværende torskegenopretningsplan, men vi indførte faktisk en torskegenopretningsplan i Østersøen i 2007. På grundlag af råd fra ICES og formentlig ikke så meget som et resultat af selve torskegenopretningsplanen, men af den betydelige indsats, Polen og de polske fiskere har gjort, er den meget dårlige situation for den østlige torsk i år blevet bedre, men situationen for den vestlige torsk i den vestlige del af Østersøen er blevet værre. Vi vil derfor være nødt til at træffe skrappere foranstaltninger for den vestlige østersøtorsk, men kan måske indføre lidt mindre skrappe foranstaltninger for den østlige torsk.
Niels Busk
ordfører. - (DA) Hr. formand! Tak til kommissæren og tak til medlemmerne for særdeles stor indsats og rigtig gode ændringsforslag, som var helt nødvendige for, at denne genopretningsplan kan blive så komplet som overhovedet muligt.
Jeg vil godt pointere, at det er overordentlig vigtigt nu, at genopretningsplanen bliver en succes. Det skylder vi fiskerne, men det er også rigtigt, som det er sagt her i aften, at vi har talt om genopretning af torsk og i øvrigt også andre arter. Det har vi gjort i de seneste 10 år, uden at vi er nået i mål, og derfor er det vigtigt, at det sker nu.
Jeg vil godt sige lidt om det ulovlige og det urapporterede og uregulerede fiskeri. Vi kender jo ikke omfanget, men jeg betvivler ikke, at det har meget store negative konsekvenser for de genopretningsplaner, som vi har gennemført de seneste år. Det er en skændsel mod fiskeribestanden, det er en skændsel mod fiskerierhvervet, det er en skændsel mod samfundet som helhed, og det har Europa-Parlamentet fremhævet gang på gang. Der må indføres langt bedre og mere effektiv kontrol, således at vi kan få stoppet det ulovlige fiskeri. Og dertil vil jeg også nævne, at vi er nødt til at medtage, vi er nødt til at måle de fisk, som sæler, skarv og andre rovfugle og andre rovfisk, gør indhug i. Det er jo et område, hvor der i hvert fald ikke er nogen, for det er jo næsten lige som det urapporterede fiskeri, der tager hensyn til, hvad kvoter der er.
Udsmidet er et andet område, som vi også har talt om i 10 år. Udsmidet har jo uundgåelige konsekvenser for kvotepolitikken, men ikke desto mindre bliver vi ved med at smide rigtig god spisefisk ud. Og jeg er selvfølgelig tilfreds med, hr. kommissær, at De i aften siger, at De har en plan klar, men det er helt utilfredsstillende, at vi har talt om det her emne i 10 år, uden at vi er nået i mål med noget som helst! Det er trist, og det er vi nødt til at gøre noget ved, ellers vil denne genopretningsplan heller ikke lykkes!
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted på tirsdag.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Bogdan Golik  
Det er helt rimeligt, at Kommissionen og medlemsstaternes regeringer er bekymrede over den kritiske tilstand, torskebestandene i EU's farvande er i. Det bekymrer mig dog, at EU-institutionerne i forbindelse med lovgivningsforslag og beslutninger bygger på forskning fra forskellige forskningsinstitutter, der finansieres af Kommissionen. Der henvises kun sjældent til forskning fra uafhængige videnskabsfolk.
Der er også en uoverensstemmelse vedrørende Rådets forordning (EF) nr. 812/2004 og nr. 2187/2005 om forbud mod brug af drivgarn i EU. På et møde med GD MARE, som jeg afholdt for en måned siden, blev det klart, at Kommissionen er fast besluttet på at undgå alle spørgsmål om denne sag. Den undlader at give specifikke svar og opfylder ikke sine forpligtelser ifølge bestemmelserne i de førnævnte forordninger vedrørende forskning, der kan bekræfte det hensigtsmæssige i at gennemføre forbud.
I forbindelse med torsk mangler der f.eks. detaljerede statistikker om fangster fra fartøjer på under 8 m. Der er heller ikke foretaget nogen sammenligning mellem mængder forarbejdede fiskeprodukter og størrelsen af registrerede fangster i de enkelte EU-medlemsstater. Institutionerne har ikke sørget for specifikke informationer og planer. Endvidere har uberettiget generalisering i forskningen bidraget til at øge uoverensstemmelsen.
På baggrund af fiskeriets sociale og økonomiske grundlag bliver det i stadig stigende grad årsag til demonstrationer og protester fra fiskere i bl.a. Polen. Mange familier mister deres livsgrundlag på grund af f.eks. nedskæringer i fiskekvoter og forbud mod brug af drivgarn.
