EU-finansieringens effektivitet i forbindelse med nedlukning af kernekraftværker i de nye medlemsstater (kortfattet forelæggelse) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Marinescu for Budgetkontroludvalget om EU-finansieringens effektivitet i forbindelse med nedlukning af kernekraftværker i de nye medlemsstater.
Marian-Jean Marinescu
Fru formand! Tiltrædelsestraktaterne for de tre nye medlemsstater, Slovakiet, Bulgarien og Litauen indeholdt et krav om nedlukning af en række kernekraftværker, som ikke længere levede op til sikkerhedskravene og ikke kunne moderniseres til en økonomisk acceptabel pris. Det var ikke hensigten, at den finansielle bistand fra EU skulle dække samtlige udgifter til nedlukningen. Bistanden var tiltænkt foranstaltninger i forbindelse med nedlukning, vedligeholdelse og overvågning af reaktorerne efter lukningen, affaldsbehandling, oplagring af affald og brugt brændsel samt dekontaminering og demonteringsarbejder, såvel som til foranstaltninger i energisektoren (til udskiftning af produktionskapaciteten i nedlagte enheder, forbedring af energiforsyningssikkerheden og energieffektiviteten og andre foranstaltninger, der bidrager til den nødvendige omstrukturering og modernisering af energiinfrastrukturen) samt til håndtering af de sociale følger (støtte til de ansatte i anlægget til opretholdelse af et højt sikkerhedsniveau efter lukningen og omskoling af personalet med henblik på nye opgaver i forbindelse med nedlukningen).
Eftersom den finansielle bistand blev vedtaget, uden at der blev fastsat et maksimalbeløb herfor, selv efter at planerne og strategierne for nedlukningen var blevet udarbejdet, kunne der ydes yderligere finansiel bistand. EU har ydet betydelige beløb til finansiering af disse aktiviteter, omkring 2,8 mia. EUR fra 1999 og indtil i dag.
I betænkningen opfordres der til, at Kommissionen og Revisionsretten i kommende evalueringer klarlægger, hvorvidt de allokerede midler fra EU bidrog til højnelse af sikkerheden under nedlukningsaktiviteterne, hvorvidt nedlukning giver garanti for sikker oplagring af atomkraftaffald, hvorvidt der fandt en tilstrækkelig samordning mellem de tre eksisterende programmer sted, således at de indvundne erfaringer blev anvendt effektivt og modellen blev fulgt, på grundlag af allerede udarbejdede og finansierede projekter for således at give besparelser, hvorvidt de allerede eksisterende planer og strategier er fuldstændige, eller om det stadig er muligt at tilføje nye aktiviteter og stille yderligere midler til rådighed på et senere tidspunkt, hvorvidt der fortsat er behov for allokering af yderligere midler til energiprojekter, eller om det er nødvendigt at lægge vægt på nedlukningsprojekter, og hvorvidt disse aktiviteter stadig skal finansieres via midler fra EU.
Miroslav Mikolášik
(SK) Fru formand! Den tidlige nedlukning af atomreaktorer i de tre EU-kandidatlande Litauen, Slovakiet og Bulgarien bevirkede, at det ikke var muligt på nationalt plan at akkumulere de nødvendige midler til dækning af alle omkostninger i forbindelse med nedlukning af kraftværkerne, og derfor var fællesskabsbistand af afgørende betydning for at kunne klare den finansielle og økonomiske byrde.
Ekspertundersøgelser viser imidlertid, at nedlukningsudgifterne for kraftværkerne allerede har overskredet EU's planlagte bistand, og at de sandsynligvis også vil blive højere end de oprindelige overslag, skønt selve nedlukningen endnu kun er i den indledende fase. Nedlukningen skal således fortsættes ud over de finansielle forslag for perioden indtil 2013, og derfor mener jeg, at det er nødvendigt at overveje at frigive yderligere midler til nedlukningsprojekterne for disse tre atomkraftværker.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Fru formand! EU har 143 atomkraftværker, og ifølge tal fra Generaldirektoratet for Energi fra marts 2010 tegner kernekraft sig for omtrent 28 % af EU's energisammensætning.
Begivenhederne i Japan har fået alarmklokkerne til at ringe med hensyn til de risici, der er forbundet med kernekraftværker. En hurtig lukning og efterfølgende nedlukning af kernekraftværker udgør en meget stor finansiel og økonomisk byrde. Derfor kan EU yde finansiel støtte til de berørte medlemsstater, dvs. Litauen, Slovakiet og Bulgarien. Manglen på finansielle midler til nedlukningsforanstaltningerne vil forsinke processen, hvilket vil udgøre en trussel mod miljøet og den menneskelige sundhed.
Vi opfordrer indtrængende de relevante nationale organer til at færdiggøre de detaljerede nedlukningsplaner og Kommissionen til at aflægge beretning om denne procedure og klart beskrive omfanget af EU-finansieringen i forbindelse hermed samt udarbejde en detaljeret og langsigtet finansiel plan for nedlukningsprojekterne.
Zigmantas Balčytis
(LT) Fru formand! Jeg vil gerne lykønske min kollega og takke for samarbejdet under udarbejdelsen af denne vigtige betænkning. I forbindelse med tre medlemsstaters tiltræden af EU indgik de en forpligtelse, der var kompliceret både økonomisk og socialt, nemlig at lukke deres kernekraftværker for første gang uden at have den nødvendige finansielle kapacitet eller erfaring. EU viste ægte solidaritet ved at forpligte sig til at yde den nødvendige finansielle bistand ikke blot til finansiering af nedlukningen, men også til udvikling af alternative energiprojekter og til afbødning af de sociale konsekvenser af nedlukningen. Jeg er enig i, at der stadig er mange spørgsmål, man må tage fat på, såsom bevilling af midler til at udføre særlige opgaver i forbindelse med nedlukningen og de komplicerede administrative strukturer i medlemsstaterne, som måske hindrer de bevilligede midler i at blive absorberet effektivt. Efter min mening bør Kommissionen spille en større koordinerende rolle med henblik på at sikre rettidig og sikker lukning af disse kernereaktorer, garantere gennemsigtighed i forvaltningen af midlerne og tilskynde disse lande til at udvikle alternative energikilder og skabe nye arbejdspladser.
João Ferreira
(PT) Fru formand! Næsten halvdelen af EU's medlemsstater har kernekraftværker inden for deres territorium. Mange af de reaktorer, der er i drift, er relativt gamle, hvilket betyder, at der er akut behov for, at nogle af disse reaktorer nedlukkes af sikkerhedsmæssige årsager samt for at beskytte folkesundheden og miljøet. Når nye medlemsstater bliver stillet over for et krav om at lukke en række anlæg ned, er det kun rimeligt, at de kan forvente EU-støtte, således at de har mulighed for sikkert og i tilstrækkelig grad at fuldføre nedlukningsprocessen. Denne proces bør ligeledes omfatte den nødvendige vedligeholdelse og overvågning efter lukningen, behandling, oplagring og dekontaminering af affald, en miljøteknisk opgradering af anlæg og støtte til udskiftning af produktionskapaciteten i nedlagte enheder, idet der tages særlige hensyn til miljømæssig bæredygtighed og energieffektivitet.
Som det med rette anføres i denne betænkning, bør der fuldt ud tages højde for de sociale følger af denne proces og gives garanti for, at de ansattes arbejdspladser sikres, samt for opretholdelse af et højt sikkerhedsniveau før, under og efter nedlukningen.
Jaroslav Paška
(SK) Fru formand! Fru Marinescus betænkning taler om EU-finansieringens effektivitet i forbindelse med nedlukning af atomreaktorer af sovjetisk konstruktion. Den Slovakiske Republik foretog en fuldstændig ombygning af atomkraftværket ved Jaslovské Bohunice efter Tjernobyl-ulykken og installerede det mest tidssvarende sikkerhedsudstyr fra specialiserede franske og tyske firmaer.
Efter denne fuldstændige modernisering var blevet fuldført, udtalte inspektører fra Den Internationale Atomenergiorganisation, at Jaslovské Bohunice-atomkraftværket nu ville kunne producere sikkert i mere end 30 år. For at borgerne i nabolandet Østrig kunne føle sig trygge og sikre, gik Den Slovakiske Republik under EU-tiltrædelsesforhandlingerne ikke desto mindre med til en tidlig nedlukning af V1- og V2-reaktorerne på Jaslovské Bohunice, som var udstyret i overensstemmelse med de højeste sikkerhedsnormer.
Jeg betragter udelukkende EU's symbolske bidrag til omkostningerne ved at lukke disse reaktorer som et forsøg på at kompensere i det mindste delvist for det tab, Den Slovakiske Republik har lidt ved at blive frataget en kraftig og effektiv kilde til ren energi, og ikke som et egentligt bidrag til nedlægningen af dette anlæg.
Viviane Reding
næstformand i Kommissionen. - (EN) Fru formand! Kommissionen glæder sig over Parlamentets initiativbetænkning om EU-finansieringens effektivitet i forbindelse med nedlukning af kernekraftværker i de nye medlemsstater. Nuklear sikkerhed er og vil altid være en topprioritet for EU, og derfor lægger Kommissionen stor vægt på foranstaltningerne til at fremme sikker nedlukning af reaktoranlæg, som man vurderer, ikke kan opgraderes til at kunne opfylde de nødvendige sikkerhedsnormer.
Lad mig først sige, at vi deler mange af de synspunkter, Parlamentet giver udtryk for i denne betænkning. Vi er enige i, at medlemsstaterne skal udarbejde detaljerede nedlukningsplaner såvel som forsvarlige langsigtede finansielle planer. Vi mener også, at det er afgørende, at midlerne hovedsagelig allokeres til nedlukningsaktiviteter, og at Kommissionen skal have en vigtig rolle i sikringen af, at der sker en nøje overvågning af midlernes anvendelse.
Kommissionen tror på en nøje overholdelse af princippet om, at "forureneren betaler", så vi deler Parlamentets opfattelse om, at det er op til atomkraftværket at sikre, at der under dets produktive levetid afsættes tilstrækkelige finansielle midler til nedlukningen. Nedlukningen skal gøres så sikker som muligt, og her er det afgørende med en forsvarlig, gennemsigtig og overvåget forvaltning af nedlægningsmidlerne.
Det må imidlertid bemærkes, at der i betænkningen fokuseres på effektiviteten af EU-finansieringen i forbindelse med nedlukningen. Det glædede Kommissionen at se, at det flere steder i betænkningen fuldt ud erkendes, at hovedformålet med EU-finansieringen først og fremmest var at sikre, at reaktoranlæggene blev lukket og forblev lukket af sikkerhedsmæssige årsager. Vi mener, at det er vigtigt, at opfyldelsen af dette mål tages med i en vurdering af effektiviteten af EU-finansieringen.
Kommissionen mener, at der er vigtigt at gøre klart, at det aldrig var meningen, at EU-støtten skulle dække de fulde omkostninger ved nedlægningen eller kompensere for samtlige økonomiske følger. EU-støtten skulle kun yde kompensation for de tidlige stadier af lukningen.
Kommissionen understreger ligeledes, at det er medlemsstaten, der bærer det fulde ansvar for nedlægningen af sine atomkraftanlæg. Det er medlemsstaternes ansvar at udarbejde detaljerede og langsigtede planer samt foretage beregninger af omkostningerne og fastlægge nøjagtige tidsplaner for færdiggørelsen af projekterne.
Jeg vil gerne takke ordføreren og Parlamentet for denne relevante forhandling om et emne, der i lyset af Fukushima er blevet endnu mere relevant. En fuldstændig og sikker nedlukning er afgørende, når det handler om nuklear sikkerhed, og på det område ønsker vi at følge de højeste normer. Parlamentets betænkning udgør et værdifuldt bidrag til de drøftelser, Kommissionen skal have med de pågældende medlemsstater i forbindelse med vurderingen af, hvorvidt der skal ydes yderligere EU-støtte efter 2013.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted tirsdag den 5. april 2011.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Georgios Stavrakakis
skriftlig. - (EL) I lyset af den nukleare trussel som en af følgerne af det frygtelige jordskælv i Japan og den efterfølgende tsunami er forhandlingen om betænkningen fra Budgetkontroludvalget utrolig relevant. Den sætter imidlertid også fokus på, at EU overvåger og yder praktisk støtte i form af finansiel bistand til de nødvendige foranstaltninger i forbindelse med nedlukning af kernekraftværker. Målet med disse foranstaltninger er at sikre en problemfri og sikker drift af kernekraftværker, således at vi aldrig skal opleve et nyt Tjernobyl eller Fukushima, og samtidig at overvinde følgerne af lukning og den efterfølgende nedlukning ved at imødegå energibehovet i de lande, hvor disse anlæg ligger. Disse foranstaltninger ledsages af betydelig finansiel støtte i Litauen, Slovakiet og Bulgarien og viser, at EU i høj grad tager spørgsmålet om nuklear sikkerhed alvorligt. Dette er et omhyggeligt udarbejdet program, som startede i 1999. Den finansielle støtte har desuden som målsætning at forbedre miljøet og modernisere sektorerne for energiproduktion, energioverførsel og energidistribution og forøge energiforsyningssikkerheden. Man sikrer, at disse mål rent faktisk nås, ved at foretage en evaluering af resultatet af de bevilgede ressourcer og udvise respekt for, at de forvaltes på en forsvarlig og gennemsigtig måde.
Csanád Szegedi
Naturkatastrofen i Japan og den efterfølgende atomulykke har rettet opmærksomheden mod dette vigtige emne. Følgerne af ulykken kan ligesom efter Tjernobyl vare i årtier og blive en trist og uønsket arv til kommende generationer. Denne sag har ligeledes vist, at vi skal reducere vores energispild og gradvist lægge vægten over på vedvarende energi. Med hensyn til gennemsigtighed og gennemførelse kritiserer man flere steder i dagens betænkning finansieringen af lukning af kernekraftværker i nye medlemsstater. Udover lukning af de kernekraftværker, der omtales i betænkningen, mener jeg, at det er yderst vigtigt at foretage en inspektion af alle europæiske kernekraftværker og om nødvendigt at gøre dem mere sikre for at forebygge en lignende katastrofe i fremtiden. Også derfor beder jeg mine kolleger om at debattere et beslutningsforslag, som jeg og min østrigske kollega for nylig har fremlagt med hensyn til nuklear sikkerhed i Donauområdet som en del af og under det fælles europæiske samarbejde.
