Доклад относно напредъка, осъществен от Хърватия през 2010 г. (разискване) 
Председател
- Следващата точка са изявленията на Съвета и Комисията по повод на доклада относно напредъка, осъществен от Хърватия през 2010 г.
Вчера се срещнах с министър-председателя на Хърватия, като бях придружен от двама представители на наши основни институции - докладчикът, г-н Swoboda, и ръководителят на нашата постоянна делегация в Хърватия, г-н Hökmark. Ние обсъдихме въпроса за напредъка, осъществен от Хърватия по пътя й към Европейския съюз. Аз съм изключително доволен, че днес можем пряко да обсъдим състоянието на преговорите и перспективата за бъдещето на Хърватия в Европейския съюз с всички наши колеги, които присъстват. Доволен съм също така, че присъства и членът на Комисията г-н Фюле, който отговаря за нашата политика за съседство. Бих искал г-н Мартони да вземе думата от името на Съвета. Г-н Мартони и унгарското председателство отдават голямо значение на това, разширяването на ЕС да включва Хърватия, което следователно е важна точка от дневния ред на унгарското председателство. Г-н Мартони, имате думата.
Янош Мартони
действащ председател на Съвета. - (EN) Г-н председател, позволете ми, от името на унгарското председателство, да кажа, че за мен е особено удоволствие да се изкажа днес на пленарното заседание на Европейския парламент.
Това заседание предоставя своевременна възможност да се направи преглед на напредъка на Хърватия в процеса на присъединяването й, както и на плановете на унгарското председателство за първото полугодие на тази година.
На първо място, бих искал да приветствам активното ангажиране на Парламента с процеса на разширяване и с конструктивния му принос към общото разискване относно разширяването и по-специално относно процеса на присъединяването на Хърватия.
Както многократно е подчертавано, разширяването укрепва мира, демокрацията и стабилността в Европа, служи на стратегическите интереси на Европейския съюз и му помага да постига по-добре целите на неговата политика във важни области, които са решаващи за икономическото възстановяване и устойчивия растеж.
Разширяването е основен двигател на политическата и икономическата реформа. То се придвижва с темпове, които в голяма степен зависят от спазването на критериите от Копенхаген от страна на съответната страна кандидатка и от нейния капацитет за поемане на задълженията за членство.
Разширяването е един от основните приоритети на нашето председателство и работата ни през това тримесечие ще се състои в засилване на политиката в съответствие с подновения консенсус относно разширяването, приет от Европейския съвет през декември 2006 г., както и със заключенията на Съвета от 14 декември 2010 г., които бяха приети от Европейския съвет.
По отношение на Хърватия предстои приключване на преговорите за присъединяване, както се посочва в заключенията на Европейския съвет, и нашата цел е да приключим преговорите до края на унгарското председателство - разбира се, при условие че Хърватия изпълни критериите за затваряне на преговорните глави.
Ние също така бихме искали да финализираме по възможност договора за присъединяване и така да се открие пътят за присъединяването на Хърватия към ЕС, което очакваме с нетърпение. Ето защо, както се подчертава във вашата резолюция, това тримесечие ще бъде от решаващо значение за процеса на преговорите за Хърватия.
Нека се спра съвсем накратко на някои от останалите въпроси. От началото на преговорите до този момент бяха отворени 34 от 35-те глави, от които 28 бяха временно затворени.
Затова сме съвсем близо до приключването на преговорите. Все още обаче предстои да бъдат затворени няколко трудни глави, като политиката на конкуренция, земеделие и развитие на селските райони, рибно стопанство, регионална политика и координация на структурните инструменти, сътрудничество в областта на правосъдието и основните права, и финансови и бюджетни въпроси, някои от тях, разбира се, с бюджетни последици.
В заключенията относно Хърватия, които Съветът прие миналия декември, се подчертават основните въпроси, изискващи допълнителна работа в тези области. Вие сте информирани за тях. Бихме искали също така да наблегнем на някои моменти, които правилно са отразени във вашата резолюция.
Съветът отбеляза, че окуражителният напредък, постигнат от Хърватия в много области, включително принципа на правовата държава и борбата с корупцията на всички равнища.
Съветът също така насърчи Хърватия да ускори усилията си в изпълнение на останалите критерии, включително постигане на убедителни резултати, по-специално по отношение на политиката на конкуренция, както и в областта на съдебната власт и основните права.
В това отношение нека да подчертая значението, което отдаваме на процеса на наблюдение в областта на уеднаквяването и прилагането на достиженията на правото на ЕС, с оглед да се гарантира осигуряване на административен капацитет и да се постигнат убедителни резултати.
По-специално, оценката на напредъка в областта на съдебната власт и основните права, която Комисията ще направи през март, ще бъде много важна по отношение на възможността за затваряне на глава 23 по-късно през полугодието. Освен това на Международния трибунал за бивша Югославия (МТБЮ) Съветът отбеляза в общи линии доброто сътрудничество на Хърватия с трибунала, като отново повтори, че най-важно продължава да бъде пълното сътрудничество, в съгласие с рамката за преговори.
Сега, когато междуведомствената специална група е започнала да проучва важни нови възможности, Съветът призова Хърватия да продължи административното разследване с оглед да даде обяснение за липсващите военни документи.
Освен това Съветът приветства Хърватия за активната й роля в регионалното сътрудничество, както и в подобряване на нейните отношения със съседните държави, и усилията й, насочени към помирение в региона.
Влизането в сила на арбитражното споразумение относно граничния спор със Словения в края на ноември беше особен напредък в това отношение. Вземайки предвид значението на добросъседските отношения, Съветът насърчи Хърватия да се възползва от този напредък в усилията й за решаване на всички нерешени двустранни и регионални въпроси в сътрудничество със съответните държави.
В заключение, нека да повторя, че все още има много за вършене по време на нашето председателство. Хърватия не трябва да пести усилия за изпълнение на останалите критерии, за поддържане и подобряване на вече постигнатото и, в съответствие с рамката за преговори, да се заеме окончателно с всички други все още неизпълнени задължения.
Що се отнася до нас, от само себе си се разбира, че в това усилие ние разчитаме на подкрепата и сътрудничеството на всички държави-членки, на Европейската комисия и преди всичко, разбира се, на Европейския парламент.
Много важно е тази динамика да се поддържа, за да се достигне до успешно приключване на преговорите, както се подчертава сред приоритетите на унгарското председателство, до края на юни, с други думи, до края на нашето председателство.
Председател
Политиката за съседство е много важна за Европейския съюз, Средиземноморския регион, Източното партньорство и преди всичко за Западните Балкани. Сега ще дам думата на члена на Комисията, отговарящ за тази политика.
Щефан Фюле
член на Комисията. - (EN) Г-н председател, бих искал да поздравя докладчика за Хърватия, г-н Hannes Swoboda, и да изразя своята благодарност за неговия безпристрастен и балансиран доклад. В него се потвърждава впечатляващия напредък, постигнат от Хърватия в изпълнение на критериите за присъединяването, и същевременно се признават усилията, които все още трябва да бъдат положени за приключване на преговорите.
Европейският съюз и Хърватия затвориха временно 28 от общо 35 преговорни глави. На конференцията на министерско равнище за присъединяването на Хърватия, която ще се проведе на 19 април, би трябвало да се затворят временно допълнителните глави, в които Хърватия или е изпълнила, или съвсем скоро предстои да изпълни критериите за затваряне. Както беше отбелязано на заседанието на Съвета по общи въпроси, проведено през декември 2010 г., приключването на преговорите предстои скоро.
Както при всички преговори, най-трудните въпроси остават за решаване в заключителната фаза. Както министър Мартони току-що подчерта, унгарското председателство е обявило своята цел за приключване на преговорите през първото полугодие на 2011 г., ако бъдат изпълнени всички условия и критерии. Това е амбициозна цел, която може да бъде постигната, ако Хърватия продължи да полага изключителни усилия да изпълни останалите изисквания навреме.
Основните нерешени предизвикателства са критериите за затваряне за глава 23 - съдебната власт и основните права, и глава 8 - политиката на конкуренция. Хърватия работи усилено и в двете области, но сега е моментът да напрегне усилия и да стигне до края.
Що се отнася до съдебната власт и основните права, главните области, в които Хърватия е задължена да изпълни своите ангажименти, са: постигане на надеждни и устойчиви резултати в борбата срещу корупцията; укрепване на независимостта, отчетността, безпристрастността и професионализма на съдебната власт при решаване на въпроса за безнаказаността за военни престъпления; изпълняване на целите на Програмата за жилищно настаняване на бежанци и подобряване на спазването на правата на малцинствата. Пълното сътрудничество с Международния трибунал за бивша Югославия остава изискване.
Във всяка от тези области има ясни критерии, които следва да бъдат изпълнени. В момента Комисията прави преглед на напредъка, постигнат от Хърватия за всеки един от критериите, за които ще докладваме в предстоящия междинен доклад по тази глава, който се очаква да бъде представен до средата на март.
Вчера аз имах много полезна и конструктивна среща с министър-председателя Косор, на която обсъдихме значението на поддържане на динамиката на преговорите за присъединяване и на уреждането на останалите нерешени въпроси. Хърватските органи добре знаят какво още трябва да направят. Аз наистина бях много доволен, когато министър-председателят ме увери отново в личната си ангажираност да гарантира, че работата ще продължи с пълна скорост до приключването на процеса на присъединяване към Европейския съюз.
Не мога повече да се съглася с тези, които призовават Европейския съюз нито да прави "специални отстъпки", нито да налага изкуствени спънки на Хърватия. Пълното зачитане на принципа за условност, който се прилага за всички страни кандидатки, и на пълното спазване на ангажиментите, поети от Европейския съюз, продължават да бъдат крайъгълен камък на процеса на разширяване. Това лежи в основата на доверието в него.
Комисията ще продължи да оказва пълна подкрепа на Хърватия, която работи упорито за постигане на целите на присъединяването към Европейския съюз. Аз съм уверен, и тук следвам насоката на министър Мартони, че държавите-членки ще решат, че преговорите за присъединяване могат да бъдат приключени веднага щом установим, че останалите критерии за затваряне са изпълнени. Аз съм също толкова уверен, че когато от Парламента се поиска да даде съгласието си относно проекта на договора за присъединяване, той ще изиграе тази решаваща роля в съответствие с много конструктивния подход, който показва по отношение на процеса на присъединяване на Хърватия.
Hannes Swoboda
от името на групата S&D. - (DE) Г-н председател, госпожи и господа, на първо място бих искал да изразя искрената си благодарност на всички докладчици в сянка за отличното им сътрудничество, резултатът от което е доклад, обещаващ да получи широка подкрепа.
Ще започна, като спомена за много успешното, убеден съм в това, посещение вчера в Парламента на министър-председателя Ядранка Косор, резултатът от което е доклад, обещаващ да получи широка подкрепа. Г-н председател, Вие споменахте, че присъединяването на Хърватия не само е важно за Хърватия и за Европейския съюз, но също така е важно като сигнал за целия регион. Първият момент, с който искам да подчертая това, се отнася до реформите. Ако една държава изпълнява задачите, които се изискват от нея, то тогава ние също трябва да спазим обещанието, което сме дали във връзка с нейното членство. Както казаха г-н Мартони и г-н Фюле, все още има работа за вършене. Посланието все още трябва да бъде: направете и последните стъпки от реформата, за да можем да постигнем нашата обща цел за сключване на договора през юни.
По време на разговорите с г-жа Косор, г-н Schulz каза, че по-рано спорът за Пиранския залив е бил решен чрез водене на война. Днес сядаме на масата за преговорите и се опитваме да намерим начин да уредим тези въпроси. Това също е важен сигнал за региона като цяло - тук имам предвид Сърбия и Косово - че такива спорове могат да бъдат решавани не чрез война, а чрез преговори и диалог. Министър-председателят каза, че в нейната страна правителството и опозицията се движат в една и съща посока по отношение на ЕС. Последният ми разговор с лидера на социалдемократическата опозиция Zoran Milanović също потвърди това.
Вчера обсъждахме Албания. Албания също би могла да вземе пример как да постъпи, когато става въпрос за важни въпроси от общ интерес, в допълнение към всеки политически дебат.
Ето защо ние следва да изпратим двойно послание до Загреб и Хърватия като цяло, което да бъде в смисъл, че ние - Съветът, Комисията и Европейският парламент - работим заедно, за да приключим преговорите през юни, така че договорът да може да бъде подписан, и тогава през есента да дадем нашето съгласие и да позволим процесът на ратификация действително да бъде извършен, но ви моля - и с тези думи се обръщам към Хърватия - уредете все още нерешените въпроси. Относно справянето с корупцията вече са взети решителни мерки, но има няколко последни стъпки, които все още трябва да бъдат направени. Що се отнася до съдебната система, както и до въпроса с корабостроителниците, все още има да се върши работа. Всички тези въпроси обаче са споменати и в нашия доклад, и те не представляват непреодолими препятствия, а дават възможност на Хърватия все пак да изпълни съответните изисквания.
Взимайки предвид това, госпожи и господа, днес ние следва да изпратим общо послание от всички нас тук до Хърватия и наистина до целия регион, което да бъде в смисъл, че ако една държава изпълни изискваните от нея задачи, Европейският съюз също ще спази обещанието си да й позволи да стане член на Съюза. Г-н председател, както и Вие казахте вчера, за Европейския съюз също ще има полза от приемането на Хърватия, при условие че тя е направила всичко, което се изисква от нея.
Затова аз искам още веднъж да благодаря на докладчиците в сянка. Ако успеем да изпратим по възможност единен сигнал до Хърватия и до целия регион, ние ще направим голяма стъпка напред към мирната интеграция на целия регион.
Bernd Posselt
от името на групата PPE. - (DE) Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, трябва да призная, че днес се чувствам много развълнуван, защото тази година се отбелязват 20 години от обединяването на движението за демокрация в Словения и Хърватия. То беше на една година и хората ликуваха, както правеха в Унгария, Чешката република и навсякъде другаде.
Тогава, на 28 юни 1991 г., дойде бруталното нападение на Югославската национална армия. Тогава изглеждаше, че всичко се е върнало в предишното си състояние. Аз бях във Вуковар, когато този малък, цветущ модел на Европа беше разрушен и стотици хиляди хора останаха без дом, а хиляди загубиха живота си. Оттогава имам възможността да вървя заедно с Хърватия по пътя към Европейския съюз. Съвсем ясно трябва да признаем, че Хърватия положи изключителни усилия да измине този път.
Г-н Фюле каза ключовата дума днес. Той говори за справедливост. Докладът на Swoboda може да бъде общо озаглавен "Справедливост за Хърватия", защото това е същината на въпроса. Докладът не е за привилегии или отстъпки, както правилно беше казано, а за справедливост. Сега Хърватия е готова за присъединяване към Европейския съюз. Все още е необходимо да се направят последни усилия в някои области през следващите няколко месеца. Въпреки това ние не трябва да създаваме изкуствени бариери за тази държава, както, за съжаление, се случи през последните няколко години. В исторически и културен контекст Хърватия принадлежи към Словения и Унгария. Тя трябваше да бъде приета в Европейския съюз заедно с тези централноевропейски държави - Хърватия също е почти централноевропейска държава. Това не се случи по редица причини, но сега е дошъл моментът. Ето защо ние настояваме за това. Ние не поставяме никакви дати, а се придържаме към нашата позиция, че критериите са по-важни от датите. Въпреки това ние настоятелно призоваваме да не създават изкуствени пречки и тази държава да бъде третирана безпристрастно и справедливо.
Ivo Vajgl
от името на групата ALDE. - (SL) Г-н председател, днес за последен път разискваме доклада относно напредъка на Хърватия като кандидат за пълно членство в Европейския съюз. Бих искал да благодаря на докладчика, г-н Hannes Swoboda, който върши тази работа в продължение на години, за неговия конструктивен и честен подход както по отношение на докладчиците в сянка, така и на взаимоотношенията си с хърватското правителство и, бих казал, с хърватския народ.
Правейки преглед на миналото и вземайки предвид обстоятелствата, при които Хърватия стана независима държава преди двадесет години, ние вероятно бихме могли да кажем, че е чакала достатъчно, ако не и прекалено дълго за членството. Г-н Мартони, Вие ни дадохте много конкретна информация за Вашите планове относно преговорите за присъединяване на Хърватия. Ние подкрепяме Вашите планове и се надяваме, че те ще бъдат реализирани в тяхната цялост.
За ръководството в Загреб остава много работа, която трябва да бъде свършена през месеците преди успешното приключване на преговорите за присъединяване на Хърватия. През цялото това време глава 23 е предмет на специално внимание на групата на Алианса на либералите и демократите за Европа. Ние обсъдихме и се договорихме за това вчера, по време на приятелски разговор между председателя на групата, г-н Verhofstadt, и г-жа Косор.
Тази глава съдържа ключа към правовата държава, към сериозното разглеждане на наследството от миналото, към ефективна и безпристрастна съдебна система, към правна сигурност и равенството за всички граждани. Всяка демократична държава, която се основава на принципа на правовата държава - всяка държава-членка на Европейския съюз - трябва да гарантира свободи като откритост и независимост на медиите, защита на малцинствата, равенство на половете и закрила на всеки, който е различен.
Хърватското правителство и министър-председателят Ядранка Косор заслужават уважение за решителното им справяне с корупцията и престъпността. Хърватия заслужава също така похвала за успешното установяване на приятелски отношения с нейните съседи, но едновременно с това трябва да бъде насърчавана за уреждане на нерешените въпроси.
Когато дадем на Хърватия зелена светлина за последния кръг на преговорите и за нейното последно усилие по пътя й за пълно членство, ние следва да посочим, че настоящият доклад е насочен към всички държави от Югоизточна Европа, които имат същите надежди. Ние също имаме надежди и очакваме Европа да приключи с процеса на разширяването и да се превърне в континент на сплотеност и еднакви ценности.
Моля да ми позволите да добавя още едно изречение. В днешния свят това е единственият начин, по който Европейският съюз може да стане световен лидер и да играе ролята на такъв. Благодаря Ви за търпението, г-н председател.
Franziska Katharina Brantner
от името на групата Verts/ALE. - (EN) Г-н председател, бих искала да се присъединя към тези, които благодариха на г-н Swoboda за доброто сътрудничество миналата година и, за пръв път, тази година.
Съгласна съм с г-н Posselt, че това е един справедлив доклад. Както беше казано, ние очакваме с голямо нетърпение да приветстваме Хърватия веднага щом изпълни всички критерии. Предстои присъединяването на специална страна, а Европейският съюз има специалната отговорност впоследствие да гарантира, че всички други държави от Западните Балкани също ще имат възможността да се присъединят. Именно от регионална гледна точка Хърватия трябва да бъде "най-добрата в класа", за да може нейните "съученици" впоследствие да се присъединят. Ние имаме отговорност към другите държави, защото ако сега не успеем и направим грешки, за другите ще бъде много по-трудно да се присъединят. Не можем да се откажем от тази цел за Западните Балкани.
Някои от вас споменаха глава 23 относно корупцията. Считаме, че ЕС трябва да бъде честен също и по отношение на себе си, и да прецени до каква степен той също е замесен в корупция. Ето защо ние също така призоваваме ОЛАФ да проучи какви са последиците за ЕС. Призовавам всички групи да се присъединят към това усилие, тъй като трябва да бъдем честни и към себе си.
Последното, което ще спомена, е, че начинът, по който разглеждаме миналото, е важна част от присъединяването към ЕС. Беше споменато за Международния трибунал за бивша Югославия. Това е от решаваща важност, но ние считаме, че местните трибунали за военни престъпления също трябва да работят по-добре. В доклад на "Амнести интернешънъл" се подчертава, че все още съществуват редица слабости и недостатъци. Ние считаме, че може още да се желае, например по отношение на защитата на свидетели, и бихме искали да видим подобрение и в тази област. Считаме, че за ЕС е от решаващо значение да набляга на този аспект на миналото и на работата с миналото.
Като оставим настрани това, всички ние очакваме с нетърпение да приветстваме Хърватия в Парламента.
Geoffrey Van Orden
от името на групата ECR. - (EN) Г-н председател, ние считаме, че разширяването е един от най-успешните аспекти на политиката на ЕС, при условие че се извършва в съответствие със строги критерии и че са взети поуки от предишните случаи на присъединяване.
Според Съвета приключването на преговорите за присъединяване с Хърватия е съвсем предстоящо, Но от Комисията знаем, че все още не са решени както трябва въпросите относно корупцията и реформата на съдебната система. Това е много сериозно. Нашите тревоги не са измислени.
Хърватия, която е с население 4,5 милиона души, страда от почти един милион натрупани съдебни дела, като значителен брой от делата са свързани със злоупотреба с права на собственост. Върху свободата на медиите също се упражнява натиск. Бивши министри са обвинени в корупция. За някого това може да е доказателство за действие, но то всъщност разкрива дълбочината на комплекса от проблеми, които едва ли са решени. Корупцията, ширеща се сред политиците и съдебната власт, означава неуспех в справянето с организираната престъпност, свързана пряко с балканския път.
Независимо от дългата редица от проблеми, очертани тук, скорошното присъединяване на Хърватия изглежда предрешен въпрос. Ще бъде жалко, ако процесът на присъединяване се превърне в чиста формалност, зависеща от субективна политическа прищявка, задоволена преди тези основни проблеми да бъдат решени.
Takis Hadjigeorgiou
Г-н председател, ние от групата на Европейската обединена левица - Северна левица подкрепяме присъединяването на Хърватия към Европейския съюз и се надяваме, че тя скоро ще стане пълноправен член, при условие че това е волята на хърватския народ и че страната е изпълнила всички критерии за присъединяването.
В доклада се отбелязва напредъкът - и ние го приветстваме - постигнат по отношение на връщането на бежанците, правата на жените и равенството на половете, и на преодоляване на различията със съседните държави. Въпреки това ние настояваме за по-нататъшни реформи, особено в областта на съдебната власт и справянето с корупцията.
Трябва обаче да се обърне внимание и на социално-икономическите проблеми на хърватския народ, като бедността, дългосрочната безработица и засягането на трудовите права. За съжаление, предложенията за насърчаване на либерална икономика ще доведат до изостряне на социално-икономическото положение на хърватите.
Ето защо ние подкрепяме насърчаването на истинско социално развитие, което да гарантира качество на живота за всички граждани на Хърватия чрез модернизиране на системата за социална защита, справяне с безработицата, подобряване на достъпа до здравни услуги, жилищата и образованието, и премахване на дискриминацията, особено дискриминацията срещу жените.
Jaroslav Paška
от името на групата EFD. - (SK) Г-н председател, от октомври 2006 г., когато беше взето решението за започване на преговори за присъединяване на Хърватия към ЕС, хърватското правителство извърши големи промени в управлението на държавата, с цел да подготви по най-добър начин Хърватия за присъединяване към ЕС.
Най-голям напредък беше постигнат през 2010 г., когато нашите хърватски приятели приключиха преговорите по редица сложни глави и внесоха основни промени в конституцията, а така също постигнаха напредък с цивилизованото решаване на граничните спорове със съседните страни. Официалното посещение на президента на Сърбия Тадич във Вуковар показа, че отношенията между хърватските и сръбските граждани могат да се основават също и на взаимно зачитане, уважение и разбирателство.
Бързината, с която процесът на присъединяване ще бъде окончателно завършен, зависи изцяло от Хърватия, която, изпълнявайки всички условия за присъединяване към ЕС, трябва също така да търси съгласието на нейните граждани за предприемането на такава стъпка на общонационален референдум. Аз искрено пожелавам на нашите хърватски приятели успех в приключване на последните глави и в способността да потвърдят чрез национален вот своята готовност да станат част от Европейската общност.
Andrew Henry William Brons
(EN) Г-н председател, преди по-малко от 20 години Хърватия се бореше за своята независимост. Сега тя се дава без нито един изстрел.
Хърватия трябваше да извърши всеобхватни и решителни промени. Тя също така трябваше да оттегли подкрепата си от своите основни промишлени отрасли и хората, които работят в тях. Хърватите следва да изпълнят всички тези неща преди Европейският съюз да благоволи да приеме Хърватия за своя членка.
От най-голямо значение е, че се допуска извършването на всички промени, преди народът да е дал съгласието си чрез обещания референдум или да е бил попитан. Въпреки че проучване на общественото мнение показа, че мнозинството се противопоставя на членството в ЕС, положителният резултат от референдума се приема за даденост. При извършване на огромни промени в очакване на съгласие, което все още не е получено, можем да бъдем убедени, че съгласието се приема като чиста формалност.
В доклада се казва, че редактори и журналисти се оплакват от прекомерен политически натиск. В него обаче не се споменава нищо за това, как този натиск ще позволи свободно и честно провеждане на референдума.
Elmar Brok
(DE) Г-н председател, г-н действащ председател на Съвета, г-н член на Комисията, госпожи и господа, сега всъщност сме на последния кръг на преговорите преди присъединяването, доколкото следва да обсъждаме този въпрос в институциите на Общността, защото все още предстои да бъде извършен процес на ратификация от националните парламенти, който със сигурност също няма да бъде лесен. Въпреки това, тъй като през времето, когато бях председател на комисията по външни работи, аз имах възможност да наблюдавам отблизо присъединяването на предишните дванадесет държави-членки като част от процеса на разширяване, мога да кажа, че Хърватия е страна, която е свършила значителен обем работа през един дълъг период от време, с оглед да изпълни критериите, и по тази причина напредването в посока към "да" е несъмнено.
Ние следва да подкрепим тези политически основания. Това също така е сигнал за други държави, които може би ще трябва да чакат дълго, докато накрая общо взето вратата на Европа по-скоро ще се отвори, отколкото да остане затворена. Общото политическо послание е важно. Въпреки това, въз основа на нашия опит с другите държави ще кажа, че и да оставим настрана процеса на присъединяване, Хърватия трябва да работи върху реформирането на съдебната и административната си система в неин собствен интерес. Когато съдебни процедури остават нерешени толкова дълго време или се повдигат обвинения в корупция, но завеждането на дела срещу обвиняемите се проточи прекалено дълго, общото развитие на страната страда. В това отношение трябва да се свърши повече работа.
Göran Färm
(SV) Г-н председател, преди всичко бих искал да изразя благодарност на докладчика, г-н Swoboda, който е свършил отлична работа. Сега Хърватия е много по-близо до членството си в ЕС, но пред нея все още стоят няколко предизвикателства, като например борбата срещу корупцията. Хърватия прие ново и по-добро законодателство, но сега трябва да бъдат извършени реформите. Необходими са ефективни разследвания, завеждане на дела и постановяване на съдебни решения.
В този момент всички погледи са насочени към делото на бившия консервативен министър-председател, Иво Санадер, който се намира в затвор в Австрия. Ние приветстваме това, което показаха журналистите и политиците в Хърватия чрез разкриване на корупцията сред политическия елит. Делото на Иво Санадер обаче представлява решаващ момент и за ЕС, тъй като корупцията се нуждае от участие на две страни. Като се вземат предвид обвиненията, че Иво Санадер се е опитвал да влияе на ЕС по незаконен начин, аз предложих Европейската служба против измамите и ОЛАФ да работят съвместно с хърватските разследващи органи за изясняване на тази информация, защото ние, разбира се, не знаем дали е вярна.
Групата на Европейската народна партия (Християндемократи) иска да заличи тази важна част от резолюцията, но, заедно с групата на Зелените/Европейски свободен алианс, ние призоваваме всички политически групи да я подкрепят. Европейският съюз трябва да бъде активен, а не само да стоварва отговорността върху Хърватия.
Lena Ek
(EN) Г-н председател, в бурните води на икономическата криза е обнадеждаващо да се види, че Хърватия държи твърд курс към членство.
До този момент напредъкът е впечатляващ, но аз искам да подчертая, че сега тази положителна енергия трябва да подхранва други области, където остава много работа за вършене.
Има два момента, на които бих искала да наблегна. Първият е реформата и укрепването на съдебната власт. Една здрава и ефективна съдебна система е решаваща в борбата с корупцията и за гарантиране в дългосрочен план на принципите на правовата държава. Това не е само въпрос на задържане на престъпници, а за разправяне с тях впоследствие. В противен случай усилията за справяне с корупцията и организираната престъпност няма да доведат до резултат.
На второ място, искам да спомена необходимостта за обществото на Хърватия от изграждане на търпимост. Европейският проект е за помирение, което се отнася не само до отношенията между държавите - аз приветствам подобряването на отношенията на Хърватия със съседните държави - но и в самите тях. Заплахи за упражняване на насилие срещу малцинствата са напълно неприемливи. Напълно разбирам колко трудно е това, но съм твърдо убедена, че то не само ще подпомогне преговорите за присъединяване, но и самите усилия ще бъдат от пряка полза за хърватското общество.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Г-н председател, ние несъмнено трябва да подкрепим амбициозните планове на унгарското председателство за приключване на преговорите с Хърватия през първото полугодие на тази година. Членството на Хърватия в Европейския съюз ще означава спечелване на важен и конструктивен съюзник, тъй като страната вече играе важна роля и действа като основна стабилизираща сила в региона и като пример за много други балкански държави, които също мислят за присъединяване към Европейския съюз в бъдеще.
Бих искал да изразя дълбокото си уважение и възхищение към хърватското правителство и хърватското общество за реформите, които са предприели, особено тези, свързани с борбата срещу корупцията и организираната престъпност, и реформите в областта на публичната администрация и съдебната власт. От само себе си се разбира, че все още има области, в които работата се нуждае от подобряване и приключване. Надявам се това да бъде постигнато възможно най-скоро. Вярно е също така, че получаваме съобщения от Хърватия, че хърватският народ не е напълно убеден, че членството ще бъде от полза за тяхната страна. Считам, че ще бъде разумно да предприемем незабавно стъпки, с които да помогнем за промяна в посоката на тази тенденция, в сътрудничество с хърватското правителство.
Bastiaan Belder
(NL) Г-н председател, Хърватия е осъществила добър напредък по пътя си към постигане на членство в ЕС. Това е безспорно и аз се радвам. Има обаче два въпроса, които все още сериозно ме безпокоят.
В тази балканска държава все още се шири корупция, както се вижда например в съображения 7 и 8 от резолюцията, която разискваме. Корупцията дава силно отражение върху икономиката и върху отношенията с държавата. Ние спешно се нуждаем от по-добър подход за справяне с проблема, може би в сътрудничество с европейските институции.
На второ място, тревожи ме слабото организиране на административния капацитет в страната, вижте съображение 28 от резолюцията. За правилното прилагане на законодателството на ЕС и за да може Хърватия да не бъде изненадана от събитията, е необходима здрава организация на административната система.
Докато тези две трудности стоят нерешени, аз ще продължавам да се тревожа относно бързите темпове, с които унгарското председателство иска да постигне присъединяването на Хърватия. По мое мнение миналият опит трябва да ни накара да превърнем в наша цел качеството на присъединяването, а не самото присъединяване. Това ще ни помогне да осигурим подкрепата на народа и подкрепата на нидерландските граждани.
Angelika Werthmann
(DE) Г-н председател, най-общо събитията в Хърватия се развиват в правилна посока. Теорията е изпълнена, но тя трябва да бъде доказана на практика. Съществуват обаче три области, в които следва да се извърши значителна работа.
На първо място, Хърватия трябва да работи в по-близко сътрудничество с Международния съд в Хага, за да ускори напредъка си по отношение на правата на човека и съдебното преследване на бившите военни престъпници. Както посочва "Амнести интернешънъл" в "Зад стена на мълчание", съществуват крещящи отделни случаи на нарушаване на правата на човека, които предстои да бъдат решавани. Защитата на правата на човека е основен въпрос за ЕС. Ние не трябва да сме готови на компромис, когато става въпрос за тях, и наистина не сме готови на компромис по отношение на този въпрос.
На второ място е корупцията. Тя все още е силно разпространена в обществото, промишлеността и политиката. Приветствам усилията на хърватското правителство за справяне с корупцията в собствената си страна, но едновременно с това ние трябва да настояваме за неотклонна работа по този проблем.
На трето място, Хърватия трябва да гарантира, в неин собствен интерес, че осъществява бърз напредък по отношение на реформите, предприети в съдебната система.
Krzysztof Lisek
(PL) Г-жо председател, преди две години, когато бях председател на комисията по външни работи на полския парламент, аз имах удоволствието да бъда домакин на членовете на комисията по външни работи на Хърватия. По този повод членовете на хърватската комисия ме попитаха дали знам колко поляци в момента са на почивка на ветроходни яхти в Хърватия. Оказа се, че става дума за няколко десетки хиляди. Днес милионите туристи, които посещават тази красива страна, могат да ни кажат, че Хърватия е модерна и демократична държава, и да потвърдят, че тя е готова за членство в Европейския съюз. Въпреки това същите тези членове на хърватската комисия ме попитаха още как Полша е преустроила своите корабостроителници. С други думи, все още остават няколко проблема, както споменаха всички тук, и те са проблеми, които трябва да бъдат решени. Независимо от всичко аз съм уверен, че надеждите на г-н Мартони ще се осъществят, че нашите унгарски приятели и Европейската комисия ще приключат преговорите и че днес ще научим от г-н Sikorski - ръководителят на полската дипломация, който ще бъде при нас в Парламента, че Полша ще има удоволствието да бъде свидетел на присъединяването на Хърватия към Европейския съюз, докато държи председателството на Европейския съюз.
Zoran Thaler
(SL) Г-жо председател, позволете ми да се присъединя към другите, които похвалиха подхода и работата на докладчика Swoboda.
Искрено се надявам, че за Хърватия и за г-н Swoboda това наистина ще бъде последният доклад, преди Хърватия да се присъедини към нас, което ще стане възможно най-скоро. Във всеки случай членството ще позволи на Хърватия да компенсира част от времето, което загуби с присъединяването към ЕС.
И наистина, ако съдим по етапа на развитие на хърватската икономика, общество, култура и изкуство, страната е могла спокойно да се включи в групата държави, които се присъединиха към Европейския съюз преди седем години. Отправям предложение към органите в Загреб да се възползват от присъединяването на Хърватия към Европейския съюз, за да се справят решително с културата на корупция и престъпност. Друг въпрос от първостепенно значение е развитието на свободите на обективните медии и защитата на журналистите, работещи за обществената телевизия.
Присъединяването на Хърватия към ЕС ще означава, че ние приемаме и подаваме ръка на Балканския регион. Аз очаквам с нетърпение да работим с нашите хърватски колеги, за да постигнем стабилизация и напредък в този все още неспокоен регион.
Андрей Ковачев
Благодаря на г-н Swoboda за добрата работа и наистина се надявам, че този доклад ще бъде последният преди Хърватия да подпише споразумението за присъединяване към Европейския съюз.
Смятам, че влизането на Хърватия в Европейския съюз ще даде тласък на реформите в региона и ще бъде успех за цяла Европа. Такъв знак даде наскоро самата Хърватия, която предостави безвъзмездно юридически преводи на общностното право на своите съседи от бивша Югославия, Босна и Херцеговина, Сърбия, Черна гора и Македония. С това страната показа, че иска и може да допринесе за европейското бъдеще на целия регион.
Приемането на Хърватия в Европейския съюз ще даде ясен знак, че Европейският съюз стои зад ангажиментите си към Западните Балкани и че разширяването е отворен процес. Искам да подчертая, че макар всяка страна на нашия континент да има своите проблеми, трябва да внимаваме със соченето с пръст към източноевропейските държави, когато говорим за корупция и престъпност.
Това не е запазена марка само за този регион, а предизвикателство пред всички нас и само с общи усилия можем да ограничим негативните тенденции в тази област. Прозрачността и демократичността са неизменни наши ценности и точно затова трябва да поощряваме и насърчаваме реформите на Западните Балкани. Желая успех на Хърватия и се надявам скоро да ги поздравим тук като 28-ми член на Европейския съюз.
László Tőkés
(HU) Г-жо председател, ние трябва да отбележим със силна критика към ЕС, че дори в някои отношения да беше вече подготвена за присъединяване по време на вълната на разширяване преди шест години, на Хърватия все още не се позволява да се присъедини. По тази причина можем единствено да се съгласим с целта на унгарското председателство за превръщане на присъединяването на Хърватия в един от най-високите му приоритети по време на неговия мандат. Също така можем единствено да се съгласим с изявлението на унгарския министър-председател Виктор Орбан, че обединяването на Европа не може да бъде пълно без включването на държавите от Западните Балкани. Държавите от бивша Югославия, които остават извън, са като зеещи черни дупки на картата на ЕС. Присъединяването на Хърватия бележи началото на промяна на това положение. Както каза вчера хърватският министър-председател Ядранка Косор, наше морално задължение е да осигурим тази подкрепа за страните на югоизточна Европа, защото за тях няма друга възможност за обединяване.
Andrzej Grzyb
(PL) Г-жо председател, и докладът на Swoboda, и изявленията на председателството и на г-н Фюле показват, че атмосферата за приключване на преговорите с Хърватия е много положителна. Трябва да се подчертае специално решимостта, показана от самата Хърватия, например в лицето на министър-председателя г-жа Косор, не само по отношение на самите преговори, но също по отношение на сътрудничеството със съседните държави и с Международния наказателен трибунал. Перспективата за приключване на преговорите в близко бъдеще и преобладаващото настроение в Парламента също ще помогнат на Хърватия. Важен знак е, че няма да се позволи натрупване на никакви бъдещи проблеми и че 20-годишното чакане ще свърши с подписването на Договора за присъединяване. Нека също признаем и символичните жестове, направени от Хърватия, като например предаването на превода на достиженията на правото на ЕС в цялост на съседните й държави, които работят в посока на членство. Бих искал да благодаря на г-н Swoboda за свършената от него работа и аз също съм уверен, че това е последният доклад за напредъка на Хърватия в подготовката й за членство. Ние скоро ще приветстваме тази страна като държава-членка на Европейския съюз.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Г-жо председател, г-н член на Комисията, г-н министър, аз категорично подкрепям унгарското председателство в усилията му да приключи преговорите за присъединяване на Хърватия през юни. В няколко отношения Хърватия е достигнала по-висока степен на развитие от някои държави-членки на ЕС. Очевидно е, че както спомена г-н Мартони, все още има много работа за вършене. Г-н Hannes Swoboda разбира отлично сложността на обстановката в региона на Западните Балкани.
Успехът на Хърватия би могъл да послужи като стимул за Сърбия и другите държави от Западните Балкани. За нашите приятели от Западните Балкани и за хърватските ни колеги е важно да разберат, че вътрешните реформи трябва да бъдат извършени не заради ЕС, а заради техните собствени народи. Убеден съм, че е от изключително значение да бъде подобрено положението на сръбското, унгарското и на други национални малцинства, и да се гарантира напълно заслуженото връщане на сърбите, които напуснаха или бяха прогонени - сърбите от Крайна, както и да бъдат решени отношенията между Словения и Хърватия. Ние трябва да оценим факта, че хърватският държавен глава направи няколко жеста в посока към историческо помиряване на Сърбия, Босна и Херцеговина, и Хърватия.
Jelko Kacin
(SL) Г-жо председател, аз пожелавам на хърватското правителство и на Европейската комисия голяма решителност, търпение, постоянство и енергия в окончателното завършване на реформите и също така искам Хърватия да има възможността да отбележи двадесетата годишнина от нейната независимост с приключване на преговорите.
Това е моето искрено желание. Какво обаче ще се окаже възможно зависи от хърватското правителство и от сътрудничеството между него - с други думи, управляващата коалиция - и опозицията в хърватския парламент. Това, от което също се нуждаем сега, е много по-голяма социална чувствителност и отзивчивост сред политиците. Настоящата икономическа криза тласка всички ползи, които присъединяването може да донесе на икономиката и гражданите на Хърватия, до границите на социални приоритети и води до засилване на критиките към Европейския съюз.
Не на последно място, Хърватия се нуждае от положителния вот на нейния народ на референдум. Забавяне на динамиката на присъединяването на Хърватия няма да доведе до катастрофални последици, но ще излъчи изключително негативно послание до държавите от Западните Балкани, които са на път за ЕС. Без приключване на преговорите хърватските членове на парламента няма да могат да получат статут на наблюдатели в Парламента и няма да има членство. Затова аз ви призовавам да поддържате скоростта и да положите всички усилия.
Marije Cornelissen
(NL) Г-жо председател, аз се радвам, че Хърватия се приближава все повече до присъединяването. Групата на Зелените/Европейски свободен алианс силно подкрепя присъединяването на всички балкански държави, както и на Турция. Ние обаче сме толкова силни поддръжници на тяхното присъединяване именно защото отдаваме също толкова голямо значение на реформите, които се изискват за постигане на членство. Хърватия още не е приключила реформите. Процесът трябва да продължи.
Затова, когато гласуваме, ние ще се стремим да гарантираме, че в доклада няма да бъде определена конкретна дата. Възможно е преговорите да приключат през първото полугодие на тази година, но също толкова възможно е и това да не се случи. Въпросът не се състои в това кога ще приключат преговорите, а в това Хърватия да е спазила всички критерии дотогава.
Ако наистина сме научили един урок от присъединяването на Румъния и България, той е, че ние не трябва да определяме конкретна дата. Вместо това е необходимо да покажем ясно какво още трябва да се направи. Друг важен момент е, че един от въпросите, по които Хърватия би могла да направи малко повече, е закрилата на сексуалните малцинства. Би било добре, ако настоящото президентство на ЕС даде добър пример, като разреши провеждане на гей парада в Будапеща на 18 юни 2011 г.
Charles Tannock
(EN) Г-жо председател, напредъкът на Хърватия към членство в ЕС продължава гладко, както ясно се посочва в доклада. Британските консерватори подкрепят разширяването на ЕС до включването на държави, които наистина изпълняват критериите от Копенхаген, тъй като считаме, че един по-голям ЕС ще доведе до по-гъвкав и по-нецентрализиран съюз.
Хърватия трябва да бъде поздравена за усилията й за премахване на корупцията, както се доказва от задържането на бившия министър-председател Санадер. Радвам се, че Словения няма повече да блокира присъединяването на Хърватия поради граничния спор между двете страни. Това винаги е бил двустранен въпрос, но той по никакъв начин не следва да възпрепятства присъединяването на Хърватия към нашия Съюз. Съществува също така и малък спор с Черна Гора, за който аз съм докладчик и който ще бъде решен от Международния съд.
Считам също така, по-специално като докладчик за Черна Гора и като ревностен приятел на Сърбия, че присъединяването на Хърватия ще ускори интеграцията в ЕС на целия регион на бивша Югославия. Надявам се, че членството на Хърватия ще насърчи и двете страни да продължат упорито с реформите и че след като влезе в Съюза, Хърватия няма да се опитва да си урежда стари сметки, като блокира присъединяването на Сърбия.
Andreas Mölzer
(DE) Г-жо председател, сред страните кандидатки Хърватия е известна като страна, която е постигнала най-голям напредък. Това не е изненадващо, тъй като в културно и историческо отношение тя има здрави корени в Централна Европа. Хърватия многократно е доказвала своята готовност за присъединяване към ЕС, например с решаването на спора за риболова. Разбира се, необходими са допълнителни усилия във връзка с корупцията, но в това отношение очевидно не липсва воля, както се вижда от задържането на бившия министър-председател Иво Санадер. Налице е и известно раздвижване по отношение на справянето с военните престъпления. Във връзка с това остава да се види каква роля ще играят заповедите за задържане, издадени от Германия за бивши високопоставени членове на югославските тайни служби.
Изглежда, че Хърватия е подготвена да се отдалечи от миналото си, например чрез оказване на подкрепа на завръщащи се бежанци от войната. В това отношение е желателно ЕС да подкрепи не само бежанците от войната, но също и разселените лица, както и да търси решение на въпроса с исканията на дунавските шваби за реституция.
Jean-Pierre Audy
(FR) Г-жо председател, бих искал да поднеса почитанията си на моя колега г-н Swoboda за балансираната резолюция и да кажа, че за нас е от решаващо значение да превърнем този случай на присъединяване в успех. Това ме кара да обърна внимание на доста големите опасения на някои сектори от изразителите на общественото мнение, тъй като присъединяването идва в неподходящ момент. Историята не работи по разписания, а ние сме в период на криза. Хората в Европа имат опасения.
След падането на Берлинската стена настъпи вълна от пост-комунистически присъединявания, а днес ние подхождаме на основата на всеки отделен случай. По тази причина, г-н член на Комисията, аз считам, че във всички държави-членки на ЕС е необходимо да бъде проведена голяма комуникационна кампания, дори и в самата Хърватия, за да се обясни всичко, което е постигнато, че изискванията по всички глави са напълно спазени и че е била извършена сериозна подготовка за присъединяването.
Това е моето предложение, защото компетентността за присъединяване не зависи от Европа. Компетентността за присъединяването зависи от държавите и от населението на тези държави. Наше задължение е да превърнем присъединяването в успех. Нека използваме всички ресурси, които имаме на разположение, през трудния период на европейска интеграция, в който се намираме.
Щефан Фюле
член на Комисията. - (EN) Г-жо председател, благодаря Ви много за това насърчително и конструктивно разискване. Проектът на резолюцията на Европейския парламент, с нейното балансирано послание, е изключително важна подкрепа за работата, предприета от Комисията. Тя предоставя много полезно ръководство за бъдещата работа на Хърватия и аз специално приветствам факта, че по време на днешното разискване имаше многократно споменаване на справедливост, качество и доверие.
Аз също така съм напълно съгласен с направените днес изявления, в които се подчертава, че целият този процес и необходимите за него усилия са заради самите хърватски граждани. Ползите ще трябва да бъдат ясно представени през идните месеци.
Конструктивната и твърда подкрепа, която Парламентът предоставя за процеса на присъединяване на Хърватия, е важен сигнал. Важен е не само за Хърватия, но за всички държави кандидат-членки и потенциални кандидати. Вашата подкрепа наистина ще ги насърчи да поддържат енергията на техните усилия по пътя към Европейския съюз и успешно приключване на преговорите.
Янош Мартони
действащ председател на Съвета. - (EN) Г-жо председател, на първо място, от името на председателството бих искал да изразя своята признателност и благодарност на Парламента и специално на докладчика, г-н Swoboda, за непрестанната им ангажираност и за положителния им принос към усилията, които полагаме за придвижване не само в посока към успешното разширяване за включване на Хърватия, но и към напредъка на процеса на разширяване като цяло.
Твърдо съм убеден, че всички усилия бяха добре представени чрез много конструктивното и полезно разискване тази сутрин. Твърдо съм убеден също така, че резолюцията, която предстои да бъде приета, ще изтъкне решаващата роля на Парламента, която наистина надхвърля конкретната точка за присъединяването на Хърватия.
Ще бъде изпратено изключително важно послание до европейското обществено мнение, до гражданите на Европейския съюз, което ще бъде в смисъл, че разширяването наистина служи на техните интереси, и то вероятно ще ги убеди, че умората от разширяването, появила се и почувствана веднага след това, което сега наричаме повторно обединяване на Европа, вече я няма и че ходът на процеса на разширяване трябва да продължи.
Едновременно с това ще бъде изпратено и изключително важно политическо послание до другите страни кандидатки и към желаещите да се присъединят държави. Това се подчертава също във Вашия доклад и в резолюцията. Ние всички знаем, че ключовият фактор за стабилност, сътрудничество и помирение в региона на Западните Балкани наистина е европейската перспектива.
Затова европейската перспектива трябва да буди доверие и да бъде подчертавана и показвана с конкретни мерки, какъвто е случаят с предстоящото присъединяване на Хърватия към Европейския съюз. Всички знаем, че работата е незавършена. Европа все още не е цяла и нашата основна цел е да продължим този процес.
Бяха направени няколко изключително важни забележки и коментари по отношение, например на това, дали преговорите за присъединяване не са продължили прекалено дълго. Те наистина продължиха почти шест години, което е повече, отколкото преговорите за присъединяване на други държави. Това, което бих препоръчал сега, е да погледнем към бъдещето и да се опитаме да ускорим колкото можем процеса.
И от двете страни бяха направени много важни подобрения и постижения, и аз само бих подчертал отново и отново, че с нашата решителност и с обединените усилия на всички страни сега ние можем да постигнем убедително разширяване с добро качество. Това е изключително важно послание за всички нас - вътре в настоящия Европейски съюз и извън него.
Бих искал да ви благодаря за изключително важните разсъждения и коментари, и също така да изразя благодарност на Комисията - всичко това, разбира се, с надеждата, че ще успеем да осъществим нашата цел, която е, повтарям, да приключим преговорите преди края на юни тази година.
Председател
Внесено е предложение за резолюция в съответствие с член 110, параграф 2 от Правилника за дейността относно темата на настоящото разискване.
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе днес, вторник, 16 февруари, от 12,00 ч.
Писмени изявления (член 149)
Debora Serracchiani
Надяваме се Хърватия да осъществи бърз напредък в преговорите за членство в ЕС. Ускоряването на присъединяването на Хърватия е от решаващо значение, като се вземе предвид нейното геополитическо положение на входна врата към пазарите на Централна Европа. Оттук следва необходимостта от интегрирано развитие на пристанищата и връзките с европейските коридори, особено с оглед на факта, че Хърватия ще се радва на значителен приток на средства от ЕС, 60% от които ще бъдат определени за инфраструктура.
За да се случи това, Хърватия трябва да продължи да продължи да приема необходимите реформи и по-специално трябва да укрепи публичната администрация и съдебната система, да се бори с корупцията и да гарантира пълно сътрудничество с Международния трибунал за бивша Югославия. Аз приветствам сключването на споразумение между Европейския съюз и Република Хърватия относно Европейския център за наблюдение на наркотици и наркотична зависимост. Разочарована съм относно хърватската корабостроителна промишленост - отрасъл, който някога беше перлата на югославския износ на промишлени стоки, а сега е почти напълно западнал.
Надявам се, че хърватското правителство ще бъде в състояние да приключи процеса на преструктуриране във възможно най-кратък срок, така че да може да затвори и главата за конкуренцията. Наблягам на значението на присъединяването на Хърватия във връзка с интегрираната морска политика в района на Адриатическо море, което скоро официално ще бъде почти изцяло европейско море.
Jiří Havel
Докладът най-общо е благоприятен за Хърватия. Той показва, че страната е близо до приключване на преговорите за присъединяване. Едновременно с това обаче, както и в предишни години, в него се обръща внимание на все още съществуващи и често сериозни недостатъци. Относно предишния опит във връзка с териториалния спор между Хърватия и Словения, буди тревога фактът, че не е постигнат значителен положителен напредък по отношение на многобройните териториални спорове между Хърватия и другите й съседи (по-специално Босна и Херцеговина, но също така Сърбия и Черна Гора). Изключително бавното напредване по отношение на наказанията за военните престъпления срещу сърбите продължава да повдига някои важни въпроси. "Няколкостотин случая" остава да бъдат разследвани и да бъдат заведени дела. Фактът, че хърватската съдебна система пренебрегва тези случаи, гарантира непрекъснато недоверие на сърбите. Хърватия не е представила още и документите, известни като "артилерийските дневници", на Международния наказателен трибунал за бивша Югославия (МТБЮ) в Хага. Ето защо е настъпило времето да се прецени до каква степен ЕС трябва да се намесва по този въпрос. Дори връщането на сръбски бежанци през 2010 г. беше много ограничено. В доклада не се споменава колко от 130-те хиляди сърби, които се завърнаха в Хърватия след войната, са от Сърбия и колко са от Република Сръбска в Босна и Херцеговина. Броят на сръбските бежанци в Република Сръбска (Босна и Херцеговина) остава относително стабилен в продължение на няколко години (между 25 000 и 35 000 лица). Хърватските органи направиха тяхното завръщане невъзможно, главно чрез нерешаване на въпроси като връщане на собственост, осигуряване на жилища, права на ползване, пенсии и т.н.
Monika Smolková
Като страна кандидатка от 2003 г., когато подаде своята молба, Хърватия е приключила подготовката, необходима за членство в ЕС. Този процес изисква дълбоки реформи, които често са крайно непопулярни за обществото. Като представител на Словакия, която приключи този тежък процес само преди седем години, аз се възхищавам на Хърватия и съм убедена, че Хърватия ще приключи работата по оставащите 10 глави във възможно най-кратък срок. След разцепването на Югославия и края на военния конфликт Хърватия за кратък период от време постигна голям напредък в областта на инфраструктурата, услугите и туризма, който е господстващ отрасъл в националната икономика на страната. Като турист, който посещава Хърватия всяка година, аз считам, че Хърватия принадлежи към семейството от държави на ЕС и ще се присъединя към моите колеги в подкрепата на присъединяването на Хърватия.
Ildikó Gáll-Pelcz
в писмена форма. - (HU) Хърватия е на една крачка от постигане на историческата си цел. Въпросът е каква ще бъде тази крачка. Дали ще бъде дълга крачка, изпълнена с препятствия, вероятно дори и изкуствено създадени, или ще бъде лесна, къса крачка, която се основава на сътрудничество и оценяване на изпълнението на трудните ангажименти, поети до този момент? Хърватите са свършили значителна работа, за да гарантират приключването на преговорите за присъединяване и е напълно заслужено тяхното сътрудничество да бъде признато - било то усилията им за намаляване на корупцията, конфликтите на интереси и организираната престъпност, или за подобряване на политиката им на съседство. Разбира се, някои въпроси все още остават открити и до днес, като повечето от тях са с двустранен характер, но е важно да се подчертае, че те не следва да се смесват с европейските въпроси.
Аз съм убедена, че Хърватия е достойна да стане държава-членка на ЕС и заслужава да приключи успешно преговорите по време на мандата на унгарското председателство. Разположението на Хърватия в региона на Западните Балкани е от стратегическо значение. Тази роля се подсилва от трите споразумения, подписани от Хърватия и унгарското председателство, относно укрепване на сигурността на доставките на енергия, съвместно изследване в областта на трансграничните находища на въглеводороди и съхраняване на нефтените доставки. Искрено пожелавам на хърватския народ всички естествени, а вероятно и изкуствено издигнати прегради да бъдат отстранени от пътя му към присъединяването, защото Хърватия е не само достатъчно подготвена, но е и достойна за влизане в ЕС. Това, за което ви моля, колеги, е да допринесете за възможно най-скорошното влизане на Хърватия в ЕС, като я подкрепите с гласовете си, защото по този начин присъединяването ще бъде постигнато през символичната 20-та годишнина от независимостта на Хърватия.
Iuliu Winkler
в писмена форма. - (HU) Ускоряването на преговорите за присъединяване на Хърватия създава възможност за постигане на европейска интеграция в югоизточния европейски регион. Не само Хърватия, но и другите държави от Западните Балкани очакват с оптимизъм своето бъдеще в Европа. Това от своя страна ще доведе до стабилност и необратимост на процеса на демократизация и икономически растеж в този регион, който носи бремето на тежко историческо наследство. Аз поздравявам усилията на хърватското правителство в борбата му с корупцията, за гарантиране на правилното използване на средствата от фондовете на ЕС и за стремежа му да приключи работата си по главите за преговорите, които все още са отворени. Значителен напредък е постигнат също и в подобряване на отношенията със съседните държави. Твърдо подкрепям възможно най-скорошното присъединяване на Хърватия към ЕС, защото като румънски член на Парламента с унгарска националност аз наблюдавам отблизо съдбата на унгарската общност в Хърватия. Ще бъда много удовлетворен, ако скоро приветстваме още една унгарска общност в Европейския съюз, която живее извън пределите на родината си. Европейският парламент трябва твърдо да подкрепи усилията на Хърватия за присъединяване. Не става въпрос за намаляване на необходимите изисквания, а за подкрепа за тяхното изпълнение. Съгласен съм с моите колеги, които искат Европейската комисия да посочи бъдещите дати за приключване на процеса във възможно най-кратък срок и да затвори главите за присъединяването, докато унгарското председателство все още изпълнява мандата си.
Giovanni Collino
Намерението на унгарското председателство да приключи преговорите за присъединяване през първото полугодие на 2011 г. ни изпълва с голям оптимизъм относно бъдещето на Балканския регион и присъединяването на тези страни към Европейския съюз. Хърватското правителство не се спира пред нищо, за да се справи с процеса на реформи и защитата на правата на човека. Все още е необходимо да се постигнат подобрения по някои пунктове, за да се гарантира, че Хърватия може да бъде считана за готова за Европейския съюз и за целите, съдържащи се в "Европейската стратегия 2020" - борба срещу корупцията, защита на малцинствата, включително италианското малцинство, скъсяване на продължителността на съдебните производства, подкрепа за инфраструктурата и оборудването в съдилищата, укрепване на данъчните реформи и намаляване на публичните разходи.
Ако Хърватия продължи да прилага всички реформи, необходими за приключване на работата по достиженията на правото на ЕС, следващата есен Европейският съюз ще има ценно попълнение, което ще помогне за увеличаване на неговото богатство и за гарантиране на геополитическия баланс между Изтока и Запада, започвайки със Средиземноморския регион и североизточната част на Италия. Развитието на европейските макрорегиони, от региона на Адриатическо и Йонийско море, който ще включва Италия, бързо ще заведе Хърватия до сърцето на европейските програми и политики.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
в писмена форма. - (PL) Присъединяването на Хърватия в Европейския съюз е тема на оживен публичен дебат. Страната е изключително привлекателна дестинация за европейските туристи, но тя също има и проблеми, с които трябва да се пребори. Бих искала да отбележа, че Хърватия все още е изправена пред много предизвикателства и държавни реформи, които трябва да бъдат извършени ефективно, за да може страната да изпълни изискванията на ЕС във възможно най-кратък срок.
Политиката на разширяване, която подпомага укрепването на демокрацията, особено в балканските държави, трябва също така да бъде в интерес и на Европейския съюз. Европейският парламент трябва да даде положителна оценка на промените, извършени досега в Хърватия, тъй като страната проявява голяма готовност за решаване на вътрешните си проблеми. Ние трябва да бъдем готови да приемаме нови държави-членки. Надявам се, че темповете на преговорите ще създадат възможност за Хърватия да подпише Договора за присъединяване по време на полското председателство, тъй като тази страна заслужава да бъде член на Европейския съюз. Благодаря ви.
