Uppföljning av rapporten om konkurrens inom sektorn för professionella tjänster (debatt)
Talmannen
Nästa punkt på föredragningslistan är ett betänkande av Jan Christian Ehler för utskottet för ekonomi och valutafrågor om uppföljningen av rapporten om konkurrens inom sektorn för professionella tjänster.
Jan Christian Ehler 
föredragande. - (DE) Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Genom att i september förra året lägga fram en rapport om professionella tjänster under rubriken ”Utrymme för ytterligare reformer” har kommissionen faktiskt utökat den rapport den hade utarbetat redan 2004 om ämnet konkurrens inom sektorn för professionella tjänster. Parlamentet uttryckte sina åsikter om detta med utgångspunkt från rapporterna från 2001 och 2003. I mars i år tog utskottet för rättsliga frågor och parlamentet återigen ställning till den speciella sektorn för juristyrken.
Vad som är gemensamt för alla offentliga diskussioner, mellan ekonomer såväl som mellan parlamentet och kommissionen, är en viktig omständighet: alla deltagare har ytterst rättframma åsikter men är svaga när det gäller siffror. De siffror som ligger till grund för de huvudsakligen sektorspecifika eller nationella undersökningarna är i stor utsträckning från början av 1990-talet. Den senaste undersökningen är från början av 2001. Vad som är gemensamt för alla undersökningarna är emellertid att de är begränsade, antingen till specifika sektorer eller nationellt, eller just att de bygger på empiriska data som i stort sett går så långt tillbaka i tiden att de knappast är lämpliga som utgångspunkt för generaliseringar.
Ur rationell synvinkel kan tjänsternas ekonomiska betydelse knappast överskattas. 8 procent av EU:s BNP utgörs av företagstjänster, av vilka minst en tredjedel kan hänföras till de professionella tjänsterna. I detta sammanhang är det fullt berättigat att ställa frågan vilket bidrag denna sektor kan ge till tillväxt och sysselsättning i EU, och jag tror att även parlamentet välkomnar detta i samband med Lissabonagendan. Vi ansåg det viktigt att inte bara uttrycka vårt gillande av Lissabonagendan genom trevliga anföranden utan att också ta ställning till denna specifika fråga om vilket bidrag till tillväxten liberaliseringen kan ge.
Kommissionen är värd beröm för att den försöker bringa någon sorts reda i en diskussion som enligt min mening hittills har utvecklats på ett okontrollerat sätt. I stort sett har kommissionen fört följande ekonomiska resonemang: För det första har den tittat på sex yrken: advokater, notarier, ingenjörer, arkitekter, apotekare och revisorer. Den har definierat fem konkurrensbegränsningar (fasta priser, rekommenderade priser, konkurrensregler, reklamregler och hela uppsättningen av inträdeskrav, regler för företagsstruktur och fusionspraxis). Kommissionen har fört fram fyra stora konsumentkategorier i jämförande syfte - offentliga myndigheter, stora företag, små och medelstora företag och privata konsumenter - och sedan medgett att här gäller vissa specialregler eftersom det finns asymmetrier - i fråga om marknadsinsyn när det gäller externa effekter eller när det gäller frågan om i vilken utsträckning det är en kollektiv nyttighet som erbjuds.
Denna rationalisering är välkommen. Den möjliggör fortsatta diskussioner och den gör det logiskt för parlamentet att ta ställning till denna diskussion vid denna tidpunkt. Vi har för vår del försökt å ena sidan att ge ett visst stöd men å andra sidan att också bidra till en differentiering av diskussionen. För det första måste det framhållas att det råder bred enighet i fråga om subsidiariteten. Europeiska gemenskapen kommer att få den svåra uppgiften att åstadkomma samordning mellan medlemsstaterna i detta ämne. Å andra sidan har vi begärt att liberaliseringsmålen ska nämnas tydligt och att empiriska belägg bör anföras. Detta är också ett resultat av diskussionen om tjänstedirektivet, och jag anser att detta är ytterst viktigt. Vilken tillväxtnivå förväntas och vilka liberaliseringar leder till tillväxt? Vilken är den önskvärda inverkan på sysselsättningen? Detta behöver faktiskt också uttryckas i siffror, annars kommer det inte att finnas tillräcklig acceptans i medlemsstaterna. Vi har understrukit att vi uppfattar självförvaltning som likvärdig med statlig reglering. Vi har sagt att vi anser att vi måste göra en differentiering inom detta system. Vi måste till exempel göra åtskillnad mellan olika offentliga myndigheter eftersom det inte är samma sak när en liten kommun infordrar anbud som när en nationalstat infordrar anbud på professionella tjänster. Även om vi erkänner de geografiska och traditionella förhållandena har vi sagt att vi ser dem som specialregler och att det trots dem är nödvändigt att i dessa sektorer göra en fortlöpande analys av möjligheterna till liberalisering och tillväxt. Vi har på ett otvetydigt sätt sagt att vi anser specialregler om fusioner och reklam tvivelaktiga. Vi har sagt att vi vill göra en tydlig åtskillnad mellan vissa konkurrensbegränsningar beroende på vilka konsumentkategorier det gäller och just för frivillighetens skull har vi sagt att den frivilliga uppförandekoden för professionella tjänster är i högsta grad välkommen.
Den springande punkten är att vi vill gå tillbaka till kommissionen och säga att vi välkomnar dessa påpekanden. Men det måste också sägas kategoriskt att det krävs rationalisering och ytterligare differentiering på dessa områden. Först då kommer den nödvändiga acceptansen att uppnås i nationalstaterna.
Neelie Kroes
Herr talman! Jag vill tacka Jan Christian Ehler och utskottet för ekonomi och valutafrågor för detta betänkande. Kommissionen ser positivt på ert stöd åt det arbete som måste göras inom sektorn. Er bedömning av hur viktiga professionella tjänster är för EU:s ekonomi är uppskattad och relevant. Medlemsstaternas reformer inom denna sektor måste vara en integrerad del av genomförandet av Lissabonmålen och EU:s handlingsplan för bättre lagstiftning.
Kommissionen stöder fullkomligt er uppmaning till oss alla att arbeta tillsammans på ett konstruktivt sätt. Vi håller även med om att det är viktigt att ta lärdom av erfarenheten hos de medlemsstater som redan har vidtagit åtgärder för att modernisera. Vi anser att ni gör rätt i att insistera att medlemsstaterna ska överge särbestämmelser för reklam och företagsstruktur och säkerställa en rättvis och jämlik tillgång till yrken, bl.a. genom att avskaffa geografiska och demografiska inträdesregler.
Er efterfrågan på större ekonomiskt underlag är motiverad, men kom ihåg att vi inte föreslår en harmonisering av lagstiftningen inom yrken. Medlemsstaterna har friheten att fastställa lagstiftningsmässiga lösningar på grundval av nationella behov och förutsättningar. Vår erfarenhet är alltså att det bästa sättet att skapa mervärde är genom historiska och internationella jämförelser. Och det är därför vi har inlett ytterligare ett externt komparativt forskningsprojekt för att titta på EU:s marknad för fastighetstjänster - försäljning och köp av fastigheter. I den undersökningen bedöms vilken inverkan reglerna inom professionella tjänster har på konsumentens valmöjlighet, pris, kvalitet och andra viktiga indikatorer och, där det är rimligt, effekten på tillväxt och jobb.
De nationella myndigheterna har också en viktig roll när det gäller att bedöma inverkan av de reformer som redan gjorts. Tillsammans med nyckelaktörer såsom yrkesorganisationer kan de dessutom bedöma det aktuella läget för lagstiftningen inom yrken i sina länder, utröna vad som kan moderniseras och bedöma inverkan av eventuella reformer inom tillväxt och sysselsättning.
Donata Gottardi
för PSE-gruppen. - (IT) Herr talman, mina damer och herrar! När det gäller tillhandahållande av tjänster utgör de professionella tjänsterna ett framstående område. I flertalet europeiska länder, om än inte i alla, har den grundläggande regleringen sitt ursprung i kodifieringen av civilrätt på avtalsområdet. Självklart gäller detta i första hand de länder som har civilrätt som rättssystem. Med tiden har de professionella tjänsterna kommit att bli det civila samhällets flaggskepp, men ofta också ett konservativt och slutet område, som riskerar att förlora sin enastående kvalitet i en strävan att värna sina privilegier. På så vis har det i vissa länder och inom vissa branscher bildats en sluten kast, som ofta är omöjlig att få tillträde till enbart på grundval av meriter, och rekryteringen sker istället i ökad utsträckning och alltför ofta enligt arvsprincipen.
Europaparlamentet har uppmanats att titta på frågan om tjänster på den inre marknaden och kommer i morgon att rösta om betänkandet om konkurrens inom sektorn för professionella tjänster. I år, mer än någonsin tidigare, lägger därför parlamentet grunden för att hitta en balans mellan å ena sidan åtgärder som ska öppna för konkurrens och därigenom avreglera tillträdet, särskilt med tanke på ungdomar i utbildningens slutskede, och å andra sidan åtgärder för att bevara kvaliteten på tjänsterna och inte minst skydda de europeiska medborgarna. Parlamentet lägger också grunden för att utforma en rättslig referensram och identifiera svårigheter som måste undanröjas, principer och förfaranden för referenskontroller som ska följas, en rättslig ram inom vilken medlemsstaterna såsom tidigare har nämnts fritt kan fatta egna beslut, helt i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Texten har tillkommit genom ett konstruktivt arbete i de olika politiska grupperna. Jag vill tacka föredraganden för att han i praktiken varit beredd att diskutera och godkänna de flesta ändringsförslagen. Många av dem har lagts fram av den socialdemokratiska gruppen i Europaparlamentet.
Parlamentet intar en tydlig ståndpunkt om tjänstesektorn som innebär att man gradvis vill undanröja regleringshinder, inte för att man har en okritisk, skeptisk och allmänt byråkratifientlig hållning och vill riva ner det nuvarande systemet, utan snarare för att kunna uppmuntra den positiva konkurrens och öppenhet för insyn och innovation som är en grundbult i en hållbar ekonomisk tillväxt och i konsumentskyddet. Regleringen och självregleringen inom sektorn för professionella tjänster måste anpassas till Lissabonstrategin, i synnerhet skyddet av allmänintresset, och får inte leda till diskriminering, särskilt inte diskriminering som grundar sig på ras, etniskt ursprung eller kön.
Betänkandet innehåller förslag som går i den riktningen. Till dessa hör främjande av uppförandekoder, där alla intressenter får en avgörande roll, inte minst via yrkesorganisationerna. Dit hör också vikten av att slopa särbestämmelser för reklam, som ses som en verklig informationskälla för konsumenterna, i synnerhet när det gäller karaktären på och kostnaderna för tjänster, stödet till etablerande av branschövergripande och sektorsövergripande tjänster för att stimulera innovation och konkurrenskraft i en allt mer komplex värld samt skapandet av villkor för att underlätta övergången från universitetsutbildning till yrken för professionella tjänster.
Jag hoppas att vi kommer att få stöd för de ändringsförslag vi lägger fram för parlamentet i vilka vi uppmanar medlemsstaterna att slopa systemet med fasta arvoden och minimiarvoden och förbudet mot att avtala priser på basis av resultat, när detta blir till hinder för tjänster av hög kvalitet och konkurrens. Jag anser att vi fortfarande har lång väg att gå och att medlemsstaterna måste rannsaka sig själva för att hitta den bästa tänkbara kombinationen av respekt för traditionen och en innovativ utveckling av professionella tjänster, vilket är en avgörande faktor om vi ska utveckla produktionssystemen och den sociala marknadsekonomi som kännetecknar Europa i en globaliserad värld.
Alfonso Andria
för ALDE-gruppen. - (IT) Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Behovet av att reformera de professionella tjänsterna inom EU har diskuterats i evig tid. Det finns olika uppfattningar i frågan. Somliga, däribland den tidigare kommissionsledamoten med ansvar för konkurrensfrågor, Mario Monti, har alltid sagt sig vara för vad de beskriver som en nödvändig avreglering, inom ramen för en generell reform som syftar till att vitalisera EU:s ekonomi. Andra hävdar dock att det nuvarande systemet garanterar medborgarna en viss kvalitetsnivå på tjänsterna och därför bör behållas.
Personligen erkänner jag att de professionella tjänsterna är viktiga för att driva på EU:s ekonomiska tillväxt och jag håller med föredraganden om behovet av att påbörja en reformprocess inom tjänstesektorn, i syfte att avreglera de professionella tjänsterna. Överdriven reglering, fasta arvoden, fåtaliga yrkesorganisationer och ännu färre branschövergripande organisationer, liksom begränsningar för reklam, utgör ett hinder för att stärka konkurrenskraften inom EU och leder i många fall till att kvaliteten på tjänsterna inte kan garanteras.
Allt detta måste också ses i perspektivet av ett ökat fokus på konsumentskyddsfrågor. Som parlamentsledamöter är det vår uppgift att företräda medborgarna - medborgare som använder sig av professionella tjänster. I många regioner är användarnas intressen ofta underordnade belöningssystemen i tjänstehierarkin. Oligopolsituationer, där det ibland inte är helt rättvisande att tala om monopol, leder till högre priser på professionella tjänster och genererar merkostnader som i slutänden alltid belastar konsumenterna. Jag håller dessutom med föredraganden om att det är lämpligt att slopa särbestämmelserna för reklam, så att yrkesutövarna får möjlighet att informera användarna om sitt utbud av tjänster och dithörande priser. Å andra sidan anser jag självklart att det krävs regleringsinsatser för att stärka förbudet mot vilseledande reklam och tillhandahålla verktyg för ett reellt skydd av konsumenter och användare.
När det till sist gäller strävan att tillgodose behovet av ökad konkurrenskraft inom sektorn för professionella tjänster genom avregleringar och samtidigt skydda konsumenterna, stöder jag föredragandens värdefulla förslag att anta uppförandekoder och tillämpa självreglering. Jag vill därför än en gång lyckönska Jan Christian Ehler till ett utmärkt arbete.
Johannes Blokland
för IND/DEM-gruppen. - (NL) Herr talman! Det är inte självklart att konkurrensen inom sektorn för fria yrken bör vara obegränsad, något som än en gång framgår av Ehlerbetänkandet, liksom av praktiska erfarenheter. I Nederländerna har exempelvis de fasta priserna på notarietjänster avskaffats, medan många andra regleringar har bibehållits. Dessa regleringar behövs för att garantera kvaliteten. Frågan kom till exempel upp när jag helt nyligen talade med en speciallärare som ville starta eget, utan att behöva gå via det vanliga registreringsförfarandet på folkhälsoministeriet. Regeringen gjorde rätt i att föreskriva särskilda utbildningskrav för registrering och ersättning, något som självklart är av största vikt när det gäller tjänster inom folkhälsosektorn.
Kraven på auktorisation för olika yrkesgrupper utgör fortfarande ett hinder för att etablera sig i ett fritt yrke, och det finns i viss mån goda skäl härför. De professionella tjänsternas kvalitet kan inte garanteras om människor kan etablera sig i fria yrken utan restriktioner. Föredragandens ändringsförslag som gör denna subtila distinktion i betänkandet är därför nödvändigt.
Andreas Mölzer
(DE) Herr talman! En översyn av delvis förlegade professionella uppförandekoder måste givetvis välkomnas, liksom att man undersöker om de behövs inom sektorn för fria yrken. Enligt min uppfattning är det emellertid inte aktuellt att avreglera alla berörda sektorer på samma sätt, utan hänsyn till deras olika karaktär. Det är väl känt att de fria yrkena tillhandahåller tjänster av hög kvalitet i allmänhetens intresse. Som jag ser det bör vi inte experimentera inom detta område. Det faktum att man exempelvis i Argentina och Frankrike nu överväger att återinföra bindande tariffer för notarietjänster visar att avregleringen inte är optimal. En kraftig ökning av antalet advokater och en tillhörande uppmjukning av arvodesstadgan har exempelvis i Tyskland lett till en situation där högt kvalificerad juridisk rådgivning bara kan erbjudas mot extremt hög timersättning, medan ett stort antal advokater i det lägre marknadsskiktet arbetar för bottenpriser. Det är paradoxalt om kommissionen å ena sidan vill begränsa yrkesutövarnas rättigheter och å andra sidan kräver att uppförandekoder och nya kvalitetskontroller ska införas till följd av att regleringarna slopas.
Neelie Kroes
Herr talman! Tack för en givande diskussion. Jag vill svara på några av de viktigaste frågorna som har tagits upp.
Jan Christian Ehler efterlyste - med all rätta - en bättre ekonomisk konsekvensanalys av ändringar inom tillväxt och sysselsättning. När det gäller bedömning av den ekonomiska inverkan av reformer nämnde jag tidigare att eftersom det inte finns några planer på att harmonisera yrkeslagstiftningen i EU skulle det bli mycket svårt att förutse inverkan på ett riktigt sätt.
Vi föredrar en komparativ analys av vad de verkliga förändringarna faktiskt har inneburit i praktiken i de medlemsstater där de redan har gjorts. Det är därför vi anser att de nationella myndigheterna har en viktig roll eftersom de är väl lämpade att genomföra dessa analyser. Vi kommer dock även att reflektera ytterligare kring vad vi mer kan göra för att underlätta uppbyggandet av ekonomiskt underlag på EU-nivå.
När man talar om fria yrken såsom advokatyrket krävs hårda etiska normer och egenskaper. Kommissionen håller helt med om att genuina etiska normer behövs för att säkerställa goda styrelseformer och metoder inom yrken såsom advokatyrket. I det hänseendet bör en standard gälla oavsett vem tjänsterna tillhandahålls till: fasta priser och reklamförbud medför inte höga etiska standarder och högkvalitativa tjänster. Kvalitet och iakttagande av etiska standarder kan bättre säkerställas och kontrolleras genom lämpliga utbildningskrav och genom en effektiv övervakning av myndigheter eller yrkesorganisationer, bl.a. effektiva förfaranden för klagomål för kunderna. Uppförandekoder, som nämns här, är också ett positivt steg.
Kommissionen stöder avskaffandet av fasta priser och minimiarvoden samt användning av resultatarvoden. Det finns inget som tyder på att de juridiska tjänsternas kvalitet eller etiska standarder har försämrats i de medlemsstater där fasta priser och minimiarvoden har tagits bort. Även om kvaliteten har ett pris garanterar ett fast pris i sig inte kvalitet. Priskonkurrens med möjlighet att sälja billigare än konkurrenternas fasta minimiarvoden och användning av resultatarvoden kommer snarare att förbättra möjligheterna till rättslig prövning.
Talmannen
Debatten är avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon kl. 11.00.
