Стратегия на ЕС за региона на Атлантическия океан (разискване)
Председател
Следващата точка е разискването на въпроса, изискващ устен отговор, към Комисията относно стратегията на ЕС за региона на Атлантическия океан, зададен от Alain Cadec, Luis Manuel Capoulas Santos, Seán Kelly, Eider Gardiazábal Rubial, Nuno Teixeira, Salvador Garriga Polledo, Ricardo Cortés Lastra, José Manuel Fernandes, Chris Davies, Jim Higgins, Marian Harkin, Ashley Fox, Maria do Céu Patrão Neves, Bairbre de Brún, Pat the Cope Gallagher, Robert Rochefort, José Bové, Jean-Pierre Audy, Mario Mauro, Андрей Ковачев, Werner Langen, Markus Ferber, Milan Zver, Damien Abad, Íñigo Méndez de Vigo, Peter Jahr, Ivo Belet, Reimer Böge, Jan Březina, Jarosław Leszek Wałęsa, Dominique Riquet, Cristian Dan Preda, Tokia Saïfi, Daniel Caspary, Peter Šťastný, Catherine Soullie, Bogusław Sonik, Elisabeth Morin-Chartier, Dominique Baudis, Michèle Striffler, Lambert van Nistelrooij, Andreas Schwab, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Maria Da Graça Carvalho, Michel Dantin, Michael Gahler, Bernadette Vergnaud, Nessa Childers, Antolín Sánchez Presedo, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Christine De Veyrac, Izaskun Bilbao Barandica, Estelle Grelier, Isabella Lövin, Struan Stevenson, Christophe Béchu, Josefa Andrés Barea, Marian-Jean Marinescu - B7-0016/2011).
Alain Cadec
Г-н председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, първо, бих искал да изкажа благодарност на г-жа Даманаки за нейното присъствие днес вечерта, за да отговори на този въпрос, изискващ устен отговор, относно стратегията на ЕС за региона на Атлантическия океан.
През юни 2010 г. Съветът поиска от Комисията да разработи европейска стратегия за региона на Атлантическия океан до юни 2011 г. Заедно с някои мои колеги поехме инициатива да отправим въпрос, изискващ устен отговор, към Комисията във връзка с тази стратегия. Първоначално под въпроса се подписаха 50 членове на ЕП от всички политически групи и бих искал да изразя благодарност към тях за подкрепата им.
Ще бъде внесено предложение за резолюция от името на комисията по регионално развитие. Бих искал да изразя благодарност към координаторите от отделните политически групи за оказаното сътрудничество, което ни позволи да изградим широк консенсус. Бих искал да благодаря и на онези колеги, които допринесоха за текста чрез внасяне на изменения.
Регионът на Атлантическия океан притежава свои специфични характеристики. Преди всичко, разбира се, това е динамична морска зона - с оглед на морския транспорт, риболова и морската енергия. Също така е зона с уязвима околна среда, която трябва да се опазва - вземете например проблема със зелените водорасли - и която е засегната от последствията от изменението на климата. В допълнение, регионът е периферна зона в рамките на Европейския съюз, която изпитва затруднения по отношение на достъпността и връзките и която разполага с малко на брой големи градски центрове.
Тези специфични характеристики пораждат затруднения, които преминават отвъд националните граници и за които следва да бъдат взети политически решения на европейско равнище.
Ето защо резолюцията на Европейския парламент приканва Комисията да предложи стратегията за региона на Атлантическия океан да бъде оформена като интегрирана стратегия, посветена на морски и териториални въпроси. Частта, свързана с морските въпроси, е от жизненоважно значение, тъй като общото между Атлантическите региони е близостта им до морето. Свързването с интегрираната морска политика следва да се насърчава.
Териториалното измерение на тези стратегии е не по-малко значимо. Това се отнася до подобряване на достъпността и връзките, развитието на градските и селските райони и развитието на връзките суша-море. Стратегията за региона на Атлантическия океан би могла да се определи в рамките на целта за териториално сътрудничество на политиката на сближаване и да се основава на интегриран, обхващащ различни сектори териториален подход.
Целта е по-добро съгласуване на политиките между различните равнища на управление на дадена територия с акцент върху значимите въпроси. Стратегията следва да обхване всички региони на ЕС по атлантическото крайбрежие, включително прилежащите подбасейни и най-отдалечените региони в Макаронезия.
Важно е да се вземе под внимание външното измерение на тази стратегия, по-конкретно в областите морска безопасност и контрол и в сферата на международните търговски отношения. Стратегията за региона на Атлантическия океан следва да улесни по-ефективното съгласуване на цели и средства, като бъде тясно свързана със стратегията "ЕС 2020" и с политиките на ЕС за периода след 2014 г.
Не става дума за увеличаване на разходите, а за по-разумно изразходване на средствата чрез насърчаване на Атлантическото измерение на съществуващите политики. За да стане това, стратегията трябва да бъде добре свързана с регионалната политика на ЕС и с интегрираната морска политика. Трябва да се положат усилия и за развиване на полезното взаимодействие с други политики на ЕС например трансевропейските транспортни мрежи, общата политика в областта на рибарството, туризма, опазването на околната среда, енергийната политика и рамковата програма за научноизследователска и развойна дейност.
Осъществяването на стратегията следва да започне от 2014 г. и да бъде съгласувано със следващата многогодишна финансова рамка. Териториалното измерение на стратегията ще допринася за териториалното сближаване в ЕС, основно чрез насърчаване на по-добрата достъпност и връзките. Тези измерения, разбира се, ще трябва да се свържат с въпросите на морската политика, за да се развият връзки суша-море в тези региони. От жизненоважно значение е да укрепим връзките между север и юг по атлантическото крайбрежие, по-конкретно чрез изграждане на морски магистрали от Андалусия до Шотландия. В същото време ще се наложи да се работи по развитието на транспортната инфраструктура между запад и изток с изграждане на високоскоростна железопътна линия.
Призовавам Комисията да предложи план за действие, в който да определи приоритетите си за възможно най-скорошни конкретни действия, с оглед на осъществяването на тези действия в съответствие с политиката на ЕС за периода след 2013 г. От значение е привличането на възможно най-голям брой участници, особено на регионалните и местни обществени органи и организациите на гражданското общество.
Сътрудничеството в рамките на стратегията за региона на Атлантическия океан следва преди всичко да се основава върху потребностите на заинтересованите участници. Ето защо решенията относно разглежданите политически приоритети в тази рамка следва да бъдат вземани чрез консенсус. В тази връзка Европейската група за териториално сътрудничество би могла да послужи като полезен инструмент за насърчаване на сътрудничеството между заинтересованите страни в региона на Атлантическия океан.
Това обобщава резултатите от парламентарното обсъждане на стратегията. Ще обърнем повече внимание на предстоящите предложения на Комисията и със сигурност ще дадем ясен и конкретен принос.
Г-жо член на Комисията, бихте ли ни разяснили, ако сте в състояние да го направите, кои са приоритетите на Комисията, как си представяте осъществяването на стратегията и до каква степен ще вземете под внимание предложенията на Парламента? Г-н председател, винаги е по-добре човек да се повтори, отколкото да си противоречи, така че повтарям: много сме си добре тук, в Страсбург.
Мария Даманаки
Г-н председател, бих искала да изкажа благодарност на г-н Cadec за неговата инициатива. Горещо приветствам идеите му. Бих искала да благодаря и на членовете на Европейския парламент, от името на които е зададен този въпрос с искане за устен отговор. В момента работим върху подготовката на морска стратегия за региона на Атлантическия океан. Бих искала да информирам залата, че съм решена да предложа целенасочена стратегия, за да поставим морското дело начело на дневния ред в тази област.
Признавам, че тази област е значима по отношение на околната среда и са налице многобройни заинтересовани участници, които са се ангажирали с нея. Насърчавам всички онези заинтересовани участници, включително региона на Атлантическия океан, крайбрежните и морските региони и икономическите отрасли, да окажат солидна подкрепа за осъществяването на стратегията. Те вече оказаха подкрепа по време на подготвителния етап. Ще продължа да ги насърчавам пълноценно да участват в процедурата по приемане. Това би било от жизненоважно значение за успеха на стратегията.
Проведената обществена консултация показа, че съществува самосъзнание за региона на Атлантическия океан. Показа ни, че заинтересованите участници приветстват подход, който взема под внимание географските, демографските и икономическите специфични характеристики. Те подкрепят и мерките, обединяващи крайбрежните държави по въпросите на познанието за морската среда, морския контрол и специфичното планиране и рамковата директива за морска стратегия.
Обратната връзка, която получихме по време на консултацията ще ни позволи да определим приоритетите за дейностите на ЕС в областта на регионалното развитие и научноизследователската дейност през идните месеци. Стратегията за региона на Атлантическия океан ще определи конкретни политически цели, като осигури взаимно обогатяване между всички морски отрасли.
Основен приоритет ще бъде разкриването на работни места на място. Това ще изисква пълна ангажираност и активно участие от страна на държавите-членки, Конференцията на периферните морски региони, Атлантическите региони и отраслите на морския транспорт. Помощта по тези въпроси, оказана от членовете на Европейския парламент в техните избирателни райони, е неоценима и от първостепенна важност.
Уважаеми госпожи и господа, за да се гарантира максимална прозрачност, предлагам да предвидим план за приемане след обсъждането на реформата в общата политика в областта на рибарството. Така ще сме сигурни, че инициативата ще бъде добре представена, тъй като бихме могли да включим и регионалното измерение на новата, реформирана обща политика в областта на рибарството. Позицията на Парламента също трябва изцяло да се вземе под внимание.
Ето защо считам, че стратегията за региона на Атлантическия океан ще допринесе първо за насърчаването на устойчивото развитие и заетост в региона чрез научноизследователски програми на ЕС и програми за регионално развитие, второ, за постигане на целите на реформираната обща политика в областта на рибарството и трето, за постигане на напредък в опазването на околната среда и в същото време за устойчиво развитие на морската икономика в този значим регион.
Lambert van Nistelrooij
Г-н председател, бих искал да поднеса поздравленията си на г-н Cadec за инициативата му, защото е много навременна. Г-жо член на Комисията, благодаря Ви за инициативите за разработване на морска стратегия.
След по-задълбочен преглед на документа останах с впечатлението, че нашата роля преди всичко е да разгледаме нещата, които заедно бихме могли да свършим по-добре. Разбирам напълно уточнението, че не целим изграждането на нови структури. Всъщност крайбрежните региони и всички, които вземат участие по този въпрос в конкретни държави-членки или работят по тези въпроси с други държави-членки, следва да възприемат тази политика и да се гарантира, че няма да изграждаме ново административно ниво някъде между Европейската комисия, Европейския съюз и държавите-членки. Важно е да се направи тази предварителна бележка.
Нека обаче разгледаме коренно различните области, включени в морската политика - ето, аз си мисля за транспорт и за всички нови методи, свързани с този аспект, за околната среда, за икономиката, а всъщност Вие говорихте за устойчиво развитие, стратегията "ЕС 2020", енергийните предизвикателства и, разбира се, преразглеждането на позицията ни по въпросите на рибарството. Изброеното подчертава необходимостта от оказване на подкрепа за възможностите и разгръщане на потенциала на Атлантическото крайбрежие. Мога ли да добавя още нещо? В тази зала представлявам Нидерландия, една от държавите-членки. До този момент сме разгледали Балтийско море, Атлантическата дъга, река Дунав и Средиземно море и какво остава да разгледаме? Крайбрежната ивица на Норвегия, Нидерландия, част от Германия, Дания или накратко Северно море. Въпросът ми към члена на Комисията е: ако желаете да работите на географски принцип с макрорегиони, не следва ли следващата стъпка да бъде приемане и разглеждане на това? Моля за последно, заключително изречение. В края на тази седмица ще заседава комисията за Северно море на Конференцията на периферните морски региони (КПМР). Ще представят предложението в Мидълбърг. Бихте ли могли просто да коментирате това?
Ricardo Cortés Lastra
Г-н председател, г-жо член на Комисията, стратегията на ЕС за региона на Балтийско море вече вдъхнови други региони като тези, граничещи с река Дунав. По същия начин всички региони от Атлантическата дъга - и тук бих желал да подчертая особено активното участие от страна на моя регион, Кантабрия, в Испания - работят за насърчаване на сътрудничеството по въпроси от общ интерес в рамките на Конференцията на периферните морски региони от 1989 г. насам.
Г-жо член на Комисията, считаме, че е време да се оформи стратегия за региона на Атлантическия океан колкото е възможно по-скоро. Това следва да бъде разработено като част от стратегията "Европа 2020" за опазване на околната среда и биоразнообразието, борбата срещу изменението на климата, насърчаване на устойчиво развитие на градските и селските райони, насърчаване на отговорния растеж на икономиката на знанието, туризма, морски научни изследвания и новаторство, възобновяема енергия, морски транспорт и обучение, подобряване на достъпа до териториите ни посредством развиване на нови плавателни пътища, подобряване на инфраструктурните мрежи, усъвършенстване на информационните и съобщителни технологии и насърчаване на работата онлайн.
Както напълно точно беше отбелязано от страна на Конференцията на периферните морски региони (КПМР) - бих искал да изразя благодарност за добрата й работа - настоящата икономическа криза, в съчетание с необходимостта от предприемане на действия срещу предизвикателствата вследствие на изменението на климата, създава възможност за въвеждане на нов истински устойчив модел за развитие в Европейския съюз. Тази стратегия е от огромно значение за страните от Атлантическата дъга, но не само за тях: важна е и за целия ЕС.
Michael Theurer
Г-н председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, всичко започна със стратегията за региона на Балтийско море, стратегията за региона на река Дунав, която разисквахме в Парламента през тази година, беше втората стъпка и сега е ред на региона на Атлантическия океан. Групата на алианса на либералите и демократите за Европа в Парламента подкрепя макрорегионалния подход и участва активно в изготвянето на резолюцията.
Изразяваме безпокойство по отношение на по-доброто опазване на морската и околната среда и естествено за морското дело и рибарството - но и по отношение на много други области, по-конкретно, на три стълба. Първият е сътрудничеството между държавите-членки, така че взаимодействията помежду им да се използват по-добре. Второ, Атлантическите връзки на държави-членки и региони на ЕС по Атлантическото крайбрежие с трансатлантически партньори като Канада и САЩ и със съседни страни като Норвегия и Исландия. Трето, по отношение на установяване на по-тесни връзки между заинтересованите участници в регионите.
Следва да акцентираме върху обединението и свързването на градове и общности, държави-членки и най-вече на граждани, гражданско общество и стопански субекти, за да могат всички тези участници да вдъхнат живот на макрорегионалната стратегия. В крайна сметка целта не е да се създават нови институции или структури, а да се постигнат резултати чрез използване на наличните средства за финансиране. Съществуващите ресурси със сигурност включват неизползвани възможности за постигане на взаимодействия, които бихме могли да използваме като основа за нашата дейност.
Точно поради тази причина групата ALDE счита, че е неотложно прилагането на стратегията, тъй като засяга международните търговски взаимоотношения. Стоки от цял свят се превозват по Атлантическия океан до Европейския съюз. Напълно естествено търговските взаимоотношения трябва да се развиват по екологично устойчив начин. Освен това има огромни залежи на суровини в региона на Атлантическия океан, които бихме могли да използваме, при условие че съществува устойчива защита на околната среда. Призоваваме Комисията да изготви и предложи стратегия за тази зона в най-кратки срокове.
Isabella Lövin
Г-н председател, прекалено дълго време морските ни територии не се управляват наистина, а са поставени между противопоставящи се икономически интереси. Понякога това се случва в областта на рибарството, понякога - в областта на земеделието, сектора на морския транспорт, енергетиката или туризма, които определят дневния ред. Регионалните морски стратегии като стратегиите за региона на Атлантическия океан и Балтийско море следва да служат за съгласуваност и определяне на приоритетни цели.
Трябва да не забравяме, че някои политики като тези в областта на рибарството и земеделието се решават на равнище ЕС, но по отношение на политиката в областта на околната среда държавите-членки носят най-голяма отговорност. Ето защо считам, че интегрираната морска политика на ЕС има огромно значение. Ефективната система за т.нар. морско пространствено планиране ще има основно значение за приоритизиране на целите и ще насочва ръководители, лицата, отговарящи за разработването на политики, и заинтересованите участници.
Сътрудничеството с други държави-членки в региона на Атлантическия океан е от съществено значение, за да може например да се намали количеството на микроскопичните пластмасови отпадъци, за борба с незаконния риболов или да се гарантира, че ефективно се контролират и прилагат изискванията в областта на рибарството и околната среда.
От това ще се възползват всички отрасли, а не само рибарството и туризма. Ето защо целите, свързани с околната среда, не се отнасят само за околната среда, но и за един процъфтяващ регион на Атлантическия океан.
Oldřich Vlasák
Г-н председател, свидетели сме на това, как макростратегията за региона на Балтийско море е извор на вдъхновение и за други региони. Вследствие на макростратегията за региона на река Дунав на дневен ред за разглеждане е стратегията за региона на Атлантическия океан. В този случай обаче положението е много по-специфично. От известно време Европейският съюз е насочил усилията си към региона на Атлантическия океан, като това е съобразено с рамката за развитие на трансграничното и транснационално сътрудничество. Регионът на Атлантическия океан беше защитена зона по програма INTERREG III B; той е неделима част от програмата за териториално сътрудничество (цел 3). При тези програми приоритет е разширяването на обхвата на стратегиите за регионално развитие на национално равнище, а след това да се осигури подкрепа за транспортните системи и подобряване на информационното общество, опазването на околната среда и природните ресурси и икономическата интеграция, особено в периферните региони.
Би било желателно първо да се направи оценка на съществуващите програми и ползите от тях, а след това да се състави нова стратегия за този регион, като направените наблюдения се вземат под внимание. Не бива да пропуснем да включим в стратегията и трансатлантическите отношения. Независимо дали ни харесва, или не, ние сме част от една евроатлантическа цивилизация и споделяме еднакви ценности. Както се случва от другата страна на океана, се опитваме да изградим територия без бариери, в която се извършва свободно движение на стоки, хора и услуги. Въпреки факта обаче, че целите на Съединените щати и Европейския съюз са допълващи се в много области, често липсва достатъчна съгласуваност между тях. Ето защо е желателно да се предвидят изисквания за трансатлантическо сътрудничество в европейските програми и политики. По-амбициозното сътрудничество и по-добрата съгласуваност в рамките на европейската стратегия за региона на Атлантическия океан в тази връзка биха могли да се опитат да изпълнят по-амбициозен дневен ред, тъй като доброволното, практично сътрудничество при справяне с общи проблеми би могло значително да укрепи трансатлантическите отношения.
Eva-Britt Svensson
Г-н председател, по отношение на региона на Атлантическия океан бих искала да поставя акцент конкретно върху два важни въпроса. Първо, значимостта на екологичния устойчив риболов и второ, колко е важно ЕС да удължи споразумението в областта на рибарството с Мароко, което е незаконно според международното право.
По отношение на риболова, в момента се намираме в положение, при което повече от 70 % от морските риболовни зони в света са подложени на прекомерен риболов. Такова е положението и в ЕС. Тъй като обаче ЕС представлява богатата част от света, ние внасяме 60 % от рибата, която се консумира в Съюза. Това означава, че хората в по-бедните страни нямат достъп до богата на протеини и хранителни вещества храна, каквато е рибата.
Вторият въпрос, върху който бих желала да поставя акцент, е още веднъж колко важно е да се поднови споразумението в областта на рибарството с Мароко, което снабдява ЕС с риба от Атлантическия океан, край бреговете на Западна Сахара. Мароко окупира Западна Сахара от 1975 г. насам и в момента там живеят в бежански лагери 160 000 души. Според Международния трибунал за военните престъпления в бивша Югославия в Хага липсва правно основание за окупацията на Западна Сахара и ето защо Мароко не може да отправя претенции за права над природните ресурси на Западна Сахара.
Така че въпросът относно екологичния и устойчив риболов трябва да бъде основен приоритет в стратегията на Комисията за региона на Атлантическия океан. Освен това стратегията трябва да включва част, която окончателно да покаже, че ЕС зачита международното право и няма да удължи споразумението с Мароко в областта на рибарството.
Derek Roland Clark
Г-н председател, този въпрос засяга териториално измерение във връзка с други политики, включително ОПОР, която беше истинска катастрофа за ЕС. Рибните запаси в Северно море, част от Атлантическия океан, се унищожават като се бракуват, на което трябва да се сложи край. Подобни практики изобщо не е трябвало да се въвеждат.
Рибарите от Обединеното кралство внимателно следят рибните запаси в своите териториални води, докато останалите ги унищожават чрез свръхулов. Не е учудващо, че ОПОР беше приветствана от други държави-членки, чиито рибари едва дочакаха да достигнат до Северно море. Необходимо е да се предвидят повече териториални изключения, а не по-малко. В моя регион, Ийст Мидландс, рибарите от Бостън ловят риба в залива Уош в продължение на поколения наред, следейки рибните запаси, и се опитват да гарантират, че траловете им не засягат морското дъно, тъй като са наясно, че това е мястото, където виреят недоразвити черупчести и това е мястото, където се намират съществата от дъното на хранителната верига.
Това е техният поминък. В момента им е забранено да ловят риба под претекст, че траловете им увреждат морското дъно. Междувременно холандски плавателен съд притежава лиценз за изчистване от милиони тонове чакъл на същото това морско дъно, докато E.ON ще изкопае канал до открито море, за да прокарат тръба за изграждане на ненужен морски вятърен парк. Колко още вреди ще нанесе това на морското дъно? Колко дълго ще се налага рибарите безучастно да наблюдават как риболовните зони се унищожават, докато самите те биват принизявани до положението на кандидати за обезщетения?
Andreas Mölzer
(DE) Г-н председател, регионът на Атлантическия океан е от голямо значение за Европа както в икономически, така и в екологичен план. Що се отнася до въпросите, свързани с екологията, сме наясно, че Гълфстрийм оказва съществено въздействие върху климата в Европа. Както знаем, експертите са разединени по отношение на това, доколко са настъпили промени в системата на Гълфстрийм през последните десетилетия и какво значение има това за бъдещето.
По отношение на въпросите, свързани с икономиката, тепърва предстои да се изясни дали Китай и Колумбия изпълняват плановете си за изграждане на железопътна връзка между атлантическото и тихоокеанското крайбрежие на Латинска Америка. Ако 20 % от всички китайски стоки се превозват по море през Панамския канал, то проектът несъмнено ще окаже въздействие върху стратегията на Съюза за отношенията с Латинска Америка.
Не трябва да пренебрегваме факта, че регионът на Атлантическия океан участва също така активно в справянето с потоците от бежанци. От издигането на испанската гранична ограда през 2005 г. например мрежите за контрабанда на хора я заобикалят, като преминават транзит през Канарските острови в Атлантическия океан. Във връзка с това размириците в арабския свят също ще окажат своето въздействие. През идните месеци десетките хиляди бежанци, които досега са достигнали бреговете на Европа, биха могли да изглеждат само "капка в океана" в сравнение с онова, с което ще се сблъскаме в бъдеще.
За тази цел би било разумно Европейският съюз да вземе активно участие по средиземноморското крайбрежие на Африка, но да направи същото и по отношение на Атлантическото крайбрежие. Трябва да се прилага принципът за настаняване на бежанци възможно най-близо до родната им страна.
Francisco José Millán Mon
(ES) Г-н председател, изразявам задоволство от факта, че Комисията подготвя съобщение по въпроса за европейската стратегия за региона на Атлантическия океан. Това е регион, отличаващ се с две основни, взаимосвързани особености: океанска и морска природа и това, че се намира в периферията.
Ще се спра на четири въпроса. Първо, бих искал да подчертая важността на морското измерение, благодарение на което стратегията трябва да отдаде значение на опазването на морската околна среда, рибарството, енергията, свързана с морската околна среда и туризма.
Второ, като се вземе под внимание, че това е периферен район, транспортът - т.нар. "свързаност" - е от голямо значение както между зоните, съставляващи региона на Атлантическия океан, но най-вече с останалата част на Европа. Трансевропейските транспортни мрежи, морските магистрали и енергийните връзки трябва да бъдат приоритет. Във връзка с Галисия, моят избирателен район, имам предвид и високоскоростната връзка със Северна Португалия и влака "Transcantábrico".
Трето, г-жо член на Комисията, считам, че стратегията не трябва да се съсредоточава единствено върху морските въпроси. Трябва да има, както спомена г-н Cadec, териториално измерение, което да включва целите на социалното, икономическо и териториално сближаване. Както посочва резолюцията, която ще гласуваме утре, стратегията за региона на Атлантическия океан трябва да е тясно свързана със стратегията "Европа 2020", както и с политиката за регионално развитие и бъдещите икономически перспективи.
В заключение, различните административни служби и организации, които съществуват в региона на Атлантическия океан, трябва да се вземат под внимание, включително и регионалното правителство на Галисия и еврорегионът, създаден със съседната общност в Северна Португалия, които са сред първите в Европейския съюз, създали Европейска група за териториално сътрудничество.
Всичко това означава, че има необходимост Комисията да поддържа непрекъснат диалог с тези региони и предприятия по време на развитието на стратегията и последващото прилагане.
Estelle Grelier
(FR) Г-н председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, изразявам задоволството си от плановете за интегрирана стратегия за региона на Атлантическия океан. Необходим ни е общ подход за използването на морските ни пространства, който да взема под внимание специфичните характеристики на всеки басейн и да посочва общи решения за съществуващите затруднения.
По-конкретно, в качеството си на представител на Нормандия, бих желала да привлека вниманието ви към конкретното положение на канала Ламанш, което също трябва да се инкорпорира в плановете за интегрирана стратегия за региона на Атлантическия океан. Каналът Ламанш е една от стратегическите морски врати и съществена връзка между Атлантическия океан и Северно море. През него преминава 20 % от световния търговски флот и повече от 500 кораба с товар над 300 тона, прекосяващи го ежедневно.
Освен тази транспортна дейност се осъществяват и рибарство, дейности в свободното време, добив на инертни материали, а скоро, за моя радост, и производство на енергия в крайбрежни вятърни паркове.
Това струпване на дейности призовава към сериозен размисъл по въпроса, свързан с управлението на морската безопасност на европейско ниво, което според мен трябва да се обсъди и като част от стратегията за региона на Атлантическия океан. Както знаете, двустранните отношения, на които се основава финансирането в областта на сигурността, в момента са застрашени. Г-жо член на Комисията, вече Ви уведомих за този въпрос и ще следя отблизо предложенията, които ще представите през юни.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Г-н председател, изразявам категорична подкрепа за действията на равнище ЕС за изграждане на стратегия за сближаване относно региона на Атлантическия океан. Следните пет държави-членки на ЕС имат граница с Атлантическия океан: Обединеното кралство, Ирландия, Франция, Испания и Португалия.
Освен това във връзка с икономиката и околната среда е жизненоважно крайбрежните региони на Норвегия, Исландия и Фарьорските острови да бъдат включени в стратегията.
Стратегията за региона на Атлантическия океан трябва да се съсредоточи върху насърчаване на икономическото развитие на островите в Атлантическия океан и крайбрежните региони.
(EN) Атлантическият регион е една от най-богатите и неразвити зони по отношение на вятърна и водна енергия. Пресметнато е, че до 2050 г. до 50 % от доставките на електричество биха могли да се осигуряват от възобновяеми енергийни източници край бреговете на Атлантическия океан.
Туризмът и местата за прекарване на свободното време са също основен икономически капитал за регионите в Атлантическата дъга. Остава огромен потенциал за растеж в областта, включително и развиването на стратегически разположени яхтени пристанища по бреговата ивица на всяка от страните. Морският транспорт и пристанищният сектор и отрасълът на рибните хранителни продукти, включително и земеделието, биха имали полза от по-тясното сътрудничество между държавите-членки и региона на Атлантическия океан. Разбира се, стратегията за региона на Атлантическия океан трябва да съответства на общата политика в областта на рибарството, а в европейското атлантическо пространство се намират най-производителните и изобилни риболовни зони във водите на ЕС. Там се намират и основните територии за размножаване на скумрия, син меджид и хек. Сътрудничеството между държавите-членки в областта на морската безопасност, сигурността и наблюдението е постигнало напредък в последните години. Като се има предвид широкият обхват на Атлантическата дъга, интегрираната стратегия ще гарантира организирането на по-добра и ефективна работа между държавите-членки.
В заключение, това ще доведе до подобряване на реакцията при аварии по море, за които не съществуват нито географски, нито политически граници, както и до подобряване на морското наблюдение за борба с организираната престъпност и трафика на наркотици.
Ryszard Czarnecki
(PL) Г-н председател, резолюцията на Европейския парламент, в която се споменава за стратегия за региона на Атлантическия океан, е още една стъпка, показваща, че Европа трябва да диша с различни бели дробове. Вече обсъждахме стратегията за региона на Балтийско море и стратегията за региона на река Дунав, която между другото в момента се продължава и развива от унгарското председателство. Сега е време за стратегия за региона на Атлантическия океан. Това е конкретна стратегия, засягаща само пет държави-членки на Европейския съюз. Въпреки това е от особено значение. Трябва обаче силно да се подчертае, че не трябва да се превръща в претекст и инструмент за увеличаване на финансирането за тези страни, а да се използва за подобряване на използването на подобно финансиране в контекста на развитието на региона на Атлантическия океан.
Anna Rosbach
(DA) Г-н председател, г-жо член на Комисията, бих искала да попитам Комисията дали опазването на морската околна среда ще е сред крайъгълните камъни в стратегията. Освен това Комисията ще се съсредоточи ли върху превенцията и борбата с проблема с пластмасовите отпадъци в океаните? Комисията проведе семинар по този въпрос миналата година, но ще бъде ли включен и в тази стратегия? Комисията възнамерява ли, чрез тази стратегия, да се справи с незаконния риболов и целенасоченото изпускане на масло?
Бих искала да знам какво участие в стратегията, ако има такова, ще вземе морският туризъм или, с други думи, круизните кораби. Загрижена съм, че се нарушават нормалните условия във фауната и че се замърсява по-голямата територия от северната част на Атлантическия океан.
В заключение, бих искала да попитам дали Комисията възнамерява да включи в стратегията водните пътища, които пряко или непряко се вливат в региона на Атлантическия океан. Според мен трябва да включим основните европейски реки и езера, ако желаем да ограничим количеството отпадъци в морето.
Nuno Teixeira
(PT) Г-н председател, Договорът от Лисабон включва целта за териториално сближаване в Европейския съюз. Също като икономическото и социално измерение на регионалната политика, ефикасността на това измерение зависи от изготвянето на обновени стратегии за европейските региони. За да бъдат успешни, е необходимо да се вземат под внимание реалността в регионите, техните конкретни особености и проблеми.
Регионът на Атлантическия океан представлява съвкупност от характеристики, поради което е необходимо да се изготви амбициозна стратегия. Нека започнем с това, че става дума за отдалечена област, която е изправена пред затруднения, свързани с достъпността и връзките. Уязвимата й околна среда страда все повече вследствие изменението на климата. Превозната дейност е динамична както в резултат на значимостта на морския транспорт, така и в резултат на дейностите, свързани с риболова и енергията.
Бих искал да ви припомня, че благодарение на региона на Атлантическия океан и особено на разположените там отдалечени региони, Европейският съюз разполага с най-голямата изключителна икономическа зона в света. Разработването на интегрирана стратегия за региона на Атлантическия океан следва да получи подкрепа, ако вземе под внимание не само важното морско измерение, но и териториалното измерение. Трябва да се постигнат и развиват полезни взаимодействия между различните секторни политики, за да се работи в полза на региона.
Стратегията трябва да обхваща всички региони на Атлантическото крайбрежие, включително и отдалечените региони на Макаронезия: това са Мадейра, автономният регион на Азорските острови и Канарските острови. Необходимо е да се подобрят връзките между тези региони, чиито конкретни географски и структурни характеристики изискват оптимизиране на достъпността и мобилността. Това не само ще направи регионите по-динамични и развиващи се, но и ще доведе до по-добро изпълнение на целите на вътрешния пазар.
Бих желал и съвсем набързо да подчертая необходимостта от многостепенно управление в тази стратегия, в което е желателно да бъдат призовани да участват регионалните и местни органи, като се започне от етапа на изготвяне на анализ на положението в региона и се стигне до прилагането на конкретни мерки.
Riikka Manner
(FI) Г-н председател, първо, бих искала да изразя благодарност на г-н Cadec за отличната инициатива относно стратегията за региона на Атлантическия океан. Ясно е, че ще се нуждаем от стратегията в бъдеще. Както чухме в някои от предходните изказвания, тя ще оформи важна демаркационна зона за Европейския съюз, в която ще се включват въпроси, свързани с рибарството, транспорта и енергията. Считам, че макрорегионите и макрорегионалните стратегии ще ни позволят, в Съюза, да се борим в защита на тези въпроси и да работим заедно.
От 90-те години на XX в. насам Европейският съюз оказва подкрепа за териториалното сътрудничество между държавите-членки както и с трети страни, граничещи със Съюза, основно като част от политиката за сближаване и развиване на външните отношения. Разбира се, тези макрорегионални стратегии бяха започнати по време на шведското председателство и се надявам да донесат добавена стойност в бъдеще в областта на международното и междурегионално сътрудничество.
Както вече беше споменато, тези макрорегионални стратегии могат да предложат много възможности, особено в областта на транспорта, бизнеса и енергийния сектор. Както се отбелязва в предложението за резолюция, от значение е нещата да вървят както досега по отношение на стратегията за региона на Атлантическия океан, което от своя страна означава, че ще използваме съществуващите структури и финансиране. Просто не е необходимо да започваме изграждане на повече структури наред с тази макрорегионална стратегия.
По време на подготвителния етап ще се наложи да вземем под внимание всички региони и участници, за да можем да постигнем полезно взаимодействие в тази област на Атлантика.
Seán Kelly
(GA) Г-н председател, бих искал да кажа няколко думи по темата, която живо ме интересува, особено поради факта, че идвам от океанска страна - Ирландия.
(EN) Станахме свидетели на стратегиите за регионите на река Дунав, на Балтийско море и на Средиземно море. Във връзка с това стратегията за региона на Атлантическия океан е все още в начален етап, но притежава голям потенциал, както отбелязаха изказалите се, не само в морското измерение, но и в териториалното измерение, както спомена колегата ми, г-н Millán Mon.
Има два въпроса, върху които бих желал да се съсредоточа: единият е потенциалът на туризма, а другият е енергетиката. 7 % от туризма в Ирландия се опира на морето. Следва да поставим цел за удвояване на тези цифри по крайбрежието на Атлантическия океан в петте страни от Атлантическата дъга до 2020 г.
По-конкретно, сред младите хора се наблюдава растеж в дейностите, установени на и край брега, като например разходки, гмуркане, риболов и каране на сърф. Всички те биха могли да се развиват чрез възприемане на единен подход на сътрудничество във всички области, особено в областта на пазарното предлагане и лицензирането и т.н. и оттук следва да се намали бюрокрацията.
Що се отнася до енергетиката, до 2050 г. ще имаме необходимост от много повече енергия от възобновяеми източници, отколкото сега. Свидетели сме на променливостта на цените на петрола през последните седмици. Това няма да се промени. Атлантическият океан притежава голям потенциал за развитие на вятърна енергия, енергията на водата и приливите. В момента цената на това е по-висока, но след време, с развитието на технологиите, нещата ще се променят.
Luís Paulo Alves
(PT) Г-н председател, като участник на световната сцена е важно Европейският съюз да има стратегия за региона на Атлантическия океан, която да ни даде възможност да разгърнем пълния потенциал на тази привилегирована наша граница, свързваща ни с важни области по света като Северна Америка, Южна Америка и цяла Западна Африка.
В тази стратегическа рамка създаването на стратегия за региона на Атлантическия океан би могло напълно да развие потенциала си, което би било от полза не само за този регион, но и за целия Европейски съюз. Само като част от стратегическата насоченост това поставя региона в центъра му и би могло подходът ни към региона на Атлантическия океан да бъде не толкова като към периферен регион, а насочен към утвърждаване на геостратегическата му значимост в световен мащаб. Стратегията за региона на Атлантическия океан, в която участват държавите-членки и техните региони, следва да очертае нови приоритетни области на иновации в икономиката и науката, и по-конкретно нови продукти и услуги, свързани с околната среда, водната енергия и енергията от възобновяеми източници, хранителната морска биотехнология, здравето и интелигентни технологии, интензивни продукти и услуги.
María Irigoyen Pérez
(ES) Г-н председател, г-жо член на Комисията, това е основен момент в оформянето на бъдещата политика на сближаване, която след влизане в сила на Договора от Лисабон, се основава не само на социални и икономически измерения, но и на териториални фактори. Териториалното сближаване цели хармоничното развитие на териториите, за да могат техните граждани напълно да се възползват от техните характеристики.
За да постигне тази цел обаче е необходимо да се постигне напредък в сферата на сътрудничеството между регионите в Европейския съюз, които се сблъскват с еднакви предизвикателства и затруднения. Това е целта на европейската стратегия за региона на Атлантическия океан: обща перспектива за справяне с общите предизвикателства, пред които са изправени държавите-членки от региона, включително в областта на морската научноизследователска дейност, морското наблюдение и предизвикателствата, свързани с околната среда и икономиката. За да се постигнат тези цели, е необходимо да се оформи фокусирана и интегрирана стратегия в съответствие със стратегията "Европа 2020" и с политиките на Европейския съюз в периода след 2013 г., и по-конкретно с регионалната и морска политика.
Уважаеми госпожи и господа, стратегията обаче трябва да се опира, преди всичко, на реформирано многостепенно управление, основаващо се на тясно сътрудничество между публичните органи, регионални и местни, държавите-членки, Европейския съюз, заинтересованите участници от частния сектор и организациите на гражданското общество, включително мрежи и организации за междурегионално сътрудничество.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Г-н председател, г-жо член на Комисията, стратегията на Европейския съюз за региона на Атлантическия океан постига една основна цел: интегриран и единен подход по отношение на океаните и моретата на Европа, приспособен към конкретните им характеристики. Отличителните характеристики на Атлантика са междуконтиненталното измерение, разнообразието на океанските басейни и фактът, че това е изключително дълбок океан. Тези, наред с историческите връзки между страните и регионите, разделени от Атлантика, са причините за възприемането на различен подход към региона. Геостратегическата му позиция на границата между Европа, Африка и Северна и Южна Америка поставя предизвикателство и дава възможности за морска дейност на няколко равнища, като например опазване и защита на екосистемите, морска сигурност, проучване на изменението на климата, сигурност и доставка на храна, енергия и др.
На това ниво обаче в дълбокия океан се намират богатствата на Атлантика под формата на природни, генетични и минерални ресурси. Във връзка с това считам, че следва да се приложи техническа научноизследователска, развойна и иновативна дейност, която да гарантира използването и устойчивото управление на тези ресурси под шапката на стратегията на Европейския съюз за региона на Атлантическия океан. Необходимо е да изградим океанска обсерватория в дълбочина в зона, подходяща за това, като автономния регион на Азорските острови.
Alyn Smith
(EN) Г-н председател, г-жо член на Комисията, считам, че е постигнато солидно единодушие между тази зала и Вашата служба при оформяне на стратегията. Считам, че е постигнато широко единодушие, което бихме могли да запазим и укрепим, като заедно създадем форум за насърчаване на сътрудничеството между регионите, държавите и нациите от Атлантическата дъга, но бих се противопоставил на "приоритизирането", което е болест, покосяваща пагубно тази зала. Ако се опитаме да постигнем 300 милиона цели, може би не бихме били добри в нищо, така че ще подбера два конкретни приоритета, към които според мен ЕС би могъл да добави истинска добавена стойност, присъща за ЕС.
В параграф 8 се обръща внимание на системните връзки на морската енергия. Ние разполагаме с голям потенциал за енергия от възобновяеми източници в региона на Атлантическия океан. Идвайки от Шотландия, трябва да допринесем значително за постигането на целите ни, свързани с изменението на климата и регионалното развитие. Бихме могли да участваме активно. В параграфи от 9 до 11 значимостта на морския транспорт би могла да има важен икономически, както и екологичен резултат.
Има много причини, които пораждат възхищение, но изразявам надежда, че Комисията ще прояви съсредоточеност, а няма да разглежда наред всички цели, представени в залата днес вечерта.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Г-н председател, г-жо член на Комисията, бих искал да изразя категоричната си подкрепа за всяко действие, свързано с експанзионистичната политика за управление на морските зони, включително и изискванията, които обсъждаме и които са изложени във внесената резолюция.
Атлантическият океан като поле за динамично развитие на морския транспорт, рибарството, източниците на екологична енергия и научноизследователска дейност ни осигурява големи възможности за ефикасно управление. Трябва да се използват разумно, като се вземе под внимание важното участие на Съюза като пазител на естествената околна среда, която несъмнено включва океанската екосистема. Мобилизирането на силата на ЕС за действия в региона на Атлантическия океан е естествена стъпка към по-нататъшното ни икономическо развитие. Развиването на сектора на морската политика всъщност ни заставя да работим в посока оформяне на оптимална стратегия за развитието на региона на Атлантическия океан, включително пристанищните съоръжения. Нека не забравяме, че те представляват морския вход към единна Европа.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
(FR) Г-н председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, от 2005 г., когато се обсъждаше въпросът, свързан с региона на Балтийско море, макрорегионалните стратегии бяха приети с интерес в Европейския парламент.
Днес изразявам задоволството си, че благодарение на моя колега, г-н Alain Cadec, имаме възможност да осигурим двигателна сила за оформянето на амбициозна стратегия за Атлантическата дъга. В допълнение към множеството области, изискващи сътрудничество и съвместна работа, както значимостта на възприемане на интегриран подход, който би ни позволил да разгледаме проблемите на региона на макрорегионално равнище, бих желала да поставя акцент конкретно върху два въпроса.
Целта за териториалното сътрудничество, Цел 3, от политиката на сближаване, и по-конкретно транснационалните й измерения, следва да окажат подкрепа за тези стратегии, като съгласуват обсъжданията, развитието на проекта и координацията.
Държавите-членки и регионите следва да бъдат насърчавани да участват в съвместно планирани действия чрез оперативни програми. За съжаление, без силна политическа воля, тези стратегии няма да доведат до никакви действия. Докато Европа не изразява желание да раздели територията си на макрорегиони, то е необходимо да се приемат териториалните ограничения, които не са изчезнали просто защото границите ни са премахнати.
Мария Даманаки
Г-н председател, това беше интересно разискване и доказа, че инициативата за този въпрос, изискващ устен отговор, е повече от успешна.
Бих искала да се спра на три въпроса. Първият се отнася до нашата морска стратегия. В морската стратегия биха могли да се включат множество сектори, действия и перспективи. Върху какво ще се съсредоточим? Ще се съсредоточим върху свързването на отделните сектори. Нека разясня.
Разполагаме с едно пространство, с морско пространство - атлантическото морско пространство. Там бихме могли да имаме рибарство; необходимо е опазване на околната среда; бихме могли да имаме туризъм; бихме могли да имаме транспорт; бихме могли да имаме земеделие; бихме могли да имаме енергия; бихме могли да имаме научноизследователска дейност. Така че е необходимо да свържем тези сектори и да преодолеем възможността за възникване на конфликти на интереси в региона. Така че специфичното планиране в областта на морската политика ще бъде важен инструмент, както и морското наблюдение и познанията за морската среда.
Това е нашата амбиция. Не става дума за изграждане на нови структури - изразявам съгласие с това, тъй като наистина не са ни необходими нови структури. Необходими са ни връзки между отделните, вече съществуващи, структури. Става дума за създаване на връзки между съществуващите структури за постигане на по-добри резултати. Това е първият въпрос, на който исках да се спра.
Вторият въпрос се отнася до вашите коментари по политиката на сближаване. Бих искала да ви припомня, че за да оформим макрорегионалната политика, е необходимо предложение. Предложението трябва да бъде отправено от Съвета към Комисията. Към момента разполагаме с предложение за морска стратегия. Миналия юни беше взето решение относно това и вече сме упълномощени да разработим морска стратегия. Работим по въпроса и изразявам надежда, че по този начин ще спомогнем за разглеждане на възможността за макрорегионален подход.
Третият въпрос, върху който бих искала да се спра, е необходимостта от международен подход. Да, изразявам съгласие с всички вас, които се изказахте относно необходимостта от добро сътрудничество със съседите ни от двете страни на Атлантическия океан. Трябва да проявим предпазливост. Трябва да проведем обсъждания и да се опитаме да осигурим равенство за всички страни, тъй като само така бихме могли да постигнем успех.
Така че бих желала отново да изразя благодарността си към г-н Cadec за инициативата му и бих желала да ви уверя, че вашите предложения ще бъдат отчетени.
Председател
Внесено е предложение за резолюциясъгласно член 115, параграф 5 от Правилника за дейността.
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе в сряда, 9 март 2011 г.
Писмени изявления (член 149)
Jim Higgins
Горещо приветствам тази инициатива. Необходимо е да гарантираме, че ясно сме определили стратегията, която да доведе до постигане на напредък в региона. Трудностите, пред които са изправени регионът и зоните, трябва да бъдат разгледани, включително заплахите за околната среда (замърсяване на водата, наводнения, изменение на климата), неизползваният потенциал на морските превози и липсата на пътни и железопътни връзки, неефективни енергийни връзки, неравномерно социално-икономическо развитие, некоординирано образование, научноизследователски и иновативни системи, пропуски в областта на безопасността и сигурността.
