Az Európai Unió új állat-egészségügyi stratégiája (2007-2013) (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont Wojciechowski úr jelentése a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság nevében az Európai Unió új állat-egészségügyi stratégiájáról (2007-2013).
Janusz Wojciechowski
előadó (PL) Az állat-egészségügyi stratégia alapvetően azon az elképzelésen nyugszik, hogy a megelőzés jobb, mint a gyógyítás, ami nyilvánvaló. Biztos vagyok abban, hogy mindannyian emlékezünk a BSE-vel és a madárinfluenzával kapcsolatos problémákra, amikor több millió állatot kellett leölni. Igen kellemetlen tapasztalat volt, és biztos vagyok benne, hogy egyikünk se szeretné, hogy megismétlődjön. Azonban ez megmutatta nekünk, hogy az állatok egészségének jobb megóvása érdekében javítani kell az európai szintű együttműködést. Az állat-egészségügy nagyon szorosan kapcsolódik az emberi egészséghez, mivel bizonyos betegségek közvetlenül vagy közvetve átadhatók állatokról emberekre.
Jelentésemben szeretnék kiemelni több pontot, amelyek különleges figyelmet érdemelnek. Először, az állat-egészségügyi ellátás jobb szabványainak előmozdítását. A jelentés erőteljesen hangsúlyozza a kettőjük közötti szoros kapcsolatot. Remélhetőleg mindkettő kiemelkedő szerepet kap a jövő politikájában.
A második pont, amit ki szeretnék emelni a tisztességes verseny. Az európai termelőknek nagyon sok állat-egészségügyi szabványnak és az állatok egészségével és jólétével kapcsolatos rendelkezéseknek kell megfelelniük. Azonban az importőrökre nem kötelezők ugyanezek a követelmények. Ezt a jelentés nagyon erősen hangsúlyozza. Termelőinkkel és az európai piacra állati termékeket exportálókkal szemben ugyanazokat a követelményeket kellene támasztani. Ez jelentős kihívást jelent a Világkereskedelmi Szervezetben folyó tárgyalásaink keretében sorra kerülő megbeszéléseink számára.
A harmadik pont a vakcinálási program erőteljes támogatására vonatkozik. Véleményünk szerint ez a megbetegedés-szám csökkentésének fontos eszköze. Új megközelítés is szükséges. A vakcinált állatokból származó termékeket nem szabad hátrányosan megkülönböztetni a piacon. A jelentés számos bekezdése foglalkozik ezzel a témával.
A negyedik pont a károkra és a kártérítési rendszerre vonatkozik. Először is, ösztönözni kell a megbetegedési kockázatok csökkentését. Másodszor, nemcsak a betegségforrások megszűntetéséhez közvetlenül kapcsolódó veszteségekre kell fedezetet biztosítani, hanem a piaci válságokkal kapcsolatban álló közvetett veszteségekre is.
Az ötödik pont az Unió külső határainak jobb ellenőrzése. Ezt nem szabad az okmányok ellenőrzésére korlátozni. Ki kell terjednie gondos vizsgálatokra is, amelyek révén hatékonyan megelőzhető az ismeretlen eredetű állatoknak az Unió területére történő illegális behozatala.
A hatodik pont a stratégia végrehajtásának idejére vonatkozik. Úgy hiszem, hogy nem számolhatunk azzal, hogy mindezek a törvényi rendelkezések bevezetésre kerülhetnének 2013-ig. Hosszabb időre van szükség.
A hetedik pont a stratégiai célok finanszírozását érinti. A jelentéstervezet bírálja a tényt, hogy ezeknek a nagyra törő terveknek a finanszírozása nem megfelelő. A terveket megfelelően kell finanszírozni az Unió költségvetéséből.
Végezetül, elnök úr, néhány szót angoluI szeretnék mondani, mivel hűen szeretném idézni a szöveget, amire utalni akarok.
(A felszólaló angolul folytatja)
Androula Vassiliou
a Bizottság tagja. - Elnök úr, csak üdvözölni tudom a Parlament pozitív és támogató reakcióját az új állat-egészségügyi stratégia vonatkozásában.
Mindannyian tudjuk, hogy a állatbetegségek kitörései szörnyű következményekkel járhatnak: komoly közegészségügyi veszélyt jelenthetnek; csökkenthetik közbizalmat a gazdálkodás iránt általában és az állati termékek iránt különösképpen; súlyos gazdasági költségek láncolatát szabadíthatják el - emlékezzünk, hogy 2001-ben a száj és körömfájás krízis több mint 13 milliárd eurós költségeket okozott - és a fertőző állatbetegségek az állatok jólétével és a környezettel kapcsolatos problémákat is okozhatnak.
A stratégia egy egész sor kérdésre ad választ, figyelembe véve az érdekelt felekkel széles körben folytatott konzultációink során kapott visszajelzéseket.
Ma az Európai Unió - 27 tagállamával - egészen másképp néz ki, mint az az embrionális állapotú Közösség, sok évvel ezelőtt, ahol jelenlegi állat-egészségügyi keretrendszerünk formálódott. Új kihívások jelentkeztek, például a madárinfluenza és a közvetítő által átadott betegségek, például a kéknyelv betegség és még mások is, amelyek nagy valószínűséggel az eljövendő években fognak megjelenni. A kereskedelem feltételei jelentősen megváltoztak, masszívan növekedtek az állatok és állati termékek értékesítési volumenei és importjai.
Az új stratégia elismeri és tükrözi az állatokkal kapcsolatos kockázatok kelthette széleskörű társadalmi és gazdasági hatásokat - vagyis nem csupán bizonyos fertőző állatbetegségek ellenőrzésével foglalkozik. Erőteljes fókuszba állítja a közegészség-ügy, az élelmiszer-biztonság, az állatok jóléte, a mezőgazdaság, a kereskedelem, a fenntartható kutatás-fejlesztés állat-egészségügyhöz kapcsolódó szempontjait. A stratégia kulcsfontosságú elve, hogy jobb a megelőzés, mint a gyógyítás.
Friss tapasztalatok bizonyítják a megelőző vagy preventív megközelítés értékét és hatékonyságát. Többet kell áldoznunk a járványkitörések hatékony megelőzésére szolgáló intézkedésekre, amelyek minimálisra csökkentik a betegségek továbbterjedését és ezáltal megszüntetik, vagy legalább csökkentik azok következményeit. Javítani kell és pénzügyi támogatásban kell részesíteni a mezőgazdasági üzemek biobiztonságát; fokozni kell a betegségek kiiktatását és felügyeletét; meg kell erősíteni a betegségtudatosságot és a vészhelyzetre való felkészülést. Nagyobb hangsúlyt kell fektetni a vakcinálásra és a megkülönböztető vizsgálatra.
A stratégia az általános állat-egészségügyi törvényben megtestesülő új jogszabályi keretet tűz ki célul, amelyet elsődlegesen technikai jellegű végrehajtási jogi aktusok egészítenek ki. Szélesebb, holisztikus szemlélet alapján kell jogszabályainkat aktualizálni vagy továbbfejleszteni a stratégia és a koherencia szempontjaiból: tisztázva a szerepeket és felelősségeket; a lehetőségekhez képest igazodva a nemzetközi szabványokhoz; erőteljesen támaszkodva a tudományos ajánlásokra és amennyiben szükséges, az elővigyázatosság elvére.
A Bizottság jelenleg azt fontolgatja, hogy melyik a legjobb módszer az emberi egészségre, a társadalomra és a gazdaságra gyakorolt hatás szempontjából az EU-ban kiemeltnek tekintendő állatbetegségek meghatározására. Idén indul az a tanulmány, amely uniós szinten harmonizált felelősségi és költségmegosztási rendszer fejlesztését vizsgálja a jelenleg elérhető pénzügyi eszközök áttekintésének összefüggésében. Dolgoznunk kell az innovációnak a kutatás-fejlesztéssel és megfelelően finanszírozott köz-magán társulásokkal történő ösztönzésén.
Végezetül említést kell tennem a hetedik kutatási keretprogramról, amely párhuzamosan fut az új stratégiával. Fontos szerepe lesz az állat-egészségügyi és jóléti kérdésekkel foglalkozó kutatások támogatásában.
A Bizottság néhány héten belül elkészít egy cselekvési tervet, amely figyelembe veszi a Parlament, valamint a Tanács és a Gazdasági és Szociális Bizottság ajánlásait és véleményeit. A Bizottság örülne, ha e tekintetben további hozzájárulást kapna a Parlamenttől, jelesül a 2009-es félidős költségvetési értékelés összefüggésében.
Még egyszer köszönet a kezdeményezés iránti érdeklődésükért és lelkesedésükért. Azt várom, hogy sok képviselővel fogok találkozni az állatgyógyászat hete alatt, amelyet a Bizottság szervez az Önök támogatásával a stratégiának szavakból cselekvésre váltásának első lépéseként.
Esther De Lange
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (NL) Elnök úr, talán lehetnénk egy kicsit nagylelkűbbek ezekkel a kettő percekkel, mivel az előttem lévő elmaradt. Szeretném megköszönni a Bizottságnak a nyilatkozatát és az előadónak jelentését. A nagy kihívás most a nyilatkozatban és a jelentésben kifejezett törekvéseknek konkrét intézkedésekre váltása.
Külön szeretnék megemlíteni néhány pontot, amelyeket bennünket illetően meg kellene fontolni. Természetesen egyetértünk a Bizottsággal abban, hogy amikor az állatbetegségek ellen harcolunk, jobb a megelőzés, mint a gyógyítás. Ugyanakkor, ha mégis kitör egy állatbetegség, a vakcinálás, ahogy Ön is mondta, lesz a betegség elleni harc központi eleme. Meg szeretnénk előzni az olyan helyzeteket, mint amilyen az én tagállamomban állt elő, amikor 2001-ben 26 MCD (kergemarhakór) eset fordult elő és 285 000 állatot kellett leölni. Mivel nincs különbség a vakcinált és a nem vakcinált állatokból származó termékek között, ezeknek a termékeknek a forgalmazását biztosítani kell, mind az Európai Unión belül, mind azon kívül. Szeretném sürgetni az Európai Bizottságot arra, hogy tartsa rajta a szemét ezen, mivel a múltban ez a megoldás nem mindig működött. Nyilvánvaló, hogy a szupermarketeknek, a feldolgozóknak és a fogyasztóknak is teljesíteniük kell e tekintetben fennálló felelősségeiket.
Felhívjuk a Bizottságot arra is, hogy tisztázza, milyen szerepet kell játszania az Európai Uniónak, a tagállamoknak és magának az ágazatnak az állatbetegségek megelőzésének finanszírozásában, most még inkább, hogy a téma ténylegesen része a közös mezőgazdaság-politika egészségügyi ellenőrzésének. A tagállamok még mindig nagyon eltérő finanszírozási megoldásokkal rendelkeznek, ami szintén hatással lehet a versenypozíciókra. Ezért kérjük e pontok tisztázását.
Nyilvánvaló, hogy az exportáló országoknak ugyanazoknak a követelményeknek kell megfelelniük, mint európai termelőinknek, például az állatbetegségek azonosítása és megelőzése terén. Végezetül meg szeretném kérdezni az Európai Bizottságot, hogy mikorra várható elemzése közzététele a jelenlegi szállítási szabályokról és hogy a lehetőségek szerint, hogyan korlátozhatjuk legjobban az állatbetegségek lehetséges terjedését ezen a területen.
Rosa Miguélez Ramos
a PSE képviselőcsoport nevében. - (ES) Elnök úr, biztos úr, az igazság az, hogy mindannyian, akik a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottságban vagyunk nagyon nagy örömmel fogadtuk az Ön által benyújtott új állat-egészségügyi stratégiát, ahogy azt a jelentéshez készült számos hozzájárulás bizonyítja.
Meg kell mondani, hogy ez a legfontosabb és legigényesebb program, amit valaha is benyújtottak e kérdés vonatkozásában, gratulálok Önnek. Ugyanakkor, az igazat megvallva csodálkozásomnak kell hangot adnom, hogy a nagyon igényes érvek mellett nem jelenik meg a megfelelő költségvetési tervezés, mivel nyilvánvaló, hogy a jelenlegi állatgyógyászati alapok nem elégségesek az új és különlegesen szükséges megelőzési politikák kezeléséhez.
Biztos asszony, éppen most kaptuk meg Fischer Boel asszony indítványát a közös agrárpolitika (KAP) egészségügyi vizsgálatára vonatkozóan, és szemben azzal, amit a szolgálatok vártak, sem az egészségügy, sem az állatok jólétének ügye nem kap a vidékfejlesztéshez az új kihívások kezelésére rendelt pénzeszközökből, legalábbis nekem ezt mondták.
Más szóval, az általunk most vitatott politika nem kap külön pénzeszközöket, vagy legalábbis nem kap a mezőgazdaság pénzeszközeiből - ahogy ön is mondta, azt hiszem - egészen az új pénzügyi perspektíváig.
Biztos asszony: egy politika nélküli költségvetés haszontalan, de egy költségvetés nélküli politika tökéletesen meddőnek bizonyulhat. Ha szeretnénk elérni jelenlegi célkitűzéseinket, a költségvetési vitának ki kell terjednie ennek a stratégiának a végrehajtására is. Sőt, nyilvánvalóan rendkívül nehéz lesz teljesíteni a közleményben szereplő 2007-2013-as időzítést. Tehát meg kívánom kérdezni Öntől, hogy meg tudja-e jelölni, mikorra készül el a cselekvési terv és mikorra gondolja, hogy az eredeti rendelet elfogadásra kerül.
A módosításokat illetően, képviselőcsoportom kisebb módosítást eszközölt a 29. bekezdésen. Ha a helyes intézkedéseket nem hajtják végre, problémák támadnak, függetlenül az egyes tagállamokban működő állattenyésztési rendszertől. A fontos az, hogy a dolgokat megfelelően végezzék.
Egyetértünk a kedvtelésből tartott állatok ellenőrzésére irányuló jogalkotási intézkedések kidolgozásával, de úgy érezzük, hogy a haszonállatokhoz pénzügyi eszközöket kellene rendelni.
Nem kívánjuk támogatni a PPE-DE képviselőcsoport 29-es számú módosítását sem, amelynek célja egy olyan vitának felmelegítése, amelynek itt nincs helye. Valójában négy évvel ezelőtt, néhány különlegesen fontos ügyben hozandó megállapodás miatt, a Tanács halasztotta 2011-re az állatok szállításáról szóló határozatot. Ez is ellentmondásos kérdés, amely hatásfelméréseket és szilárd tudományos alapot igényel, ezért meg szeretném ismételni, hogy a módosítás teljesen ellentétes ezzel a kérdéssel és képviselőcsoportom minden bizonnyal ellene fog szavazni.
Jan Mulder
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (NL) Én is szeretném megköszönni a előadó lelkes munkáját. Azt hiszem, hogy a globalizáció növekedésével jobban figyelembe kell vennünk a fertőző állatbetegségek kitöréseit. Az emberek többet utaznak és olyan termékeket visznek magukkal, amelyeket nem lenne szabad és amelyek járványok kitörését okozhatják. Már mindenki elmondta, hogy jobb határellenőrzésre van szükség, mivel a megelőzés jobb, mint a gyógyítás. Amikor például az Egyesült Államokba vagy Ausztráliába érkezem, mindig meglep, hogy a határellenőrzés sokkal szigorúbb, mint Európában. Kíváncsi lennék, hogy az Európai Unió miért nem rendelkezik egy, az Egyesült Államok-belihez hasonló rendszerrel, ahol mindenkitől megkérdezik, hogy hozott-e magával állati termékeket. Csak ezután lehet megfelelően ellenőrizni.
Mi történjék fertőző állatbetegségek kitörésekor? Azt hiszem, hogy most már mindenki meggyőződése, hogy a tömeges leölés, ahogy a múltban történt, többé már nem elfogadható. Vakcináznunk kell és lehetővé kell tenni, hogy a vakcinált állatokból származó termékeket el lehessen adni az európai piacion és azon kívül is. És itt a probléma. Nem vagyok meghatva a Bizottság által az irányban tett kísérletektől, hogy meggyőzze a szupermarketeket, a fogyasztói szervezeteket és a többit, hogy a vakcinált állatokból származó termékek éppen olyan jók, mint a nem vakcinált állatokból származók. A száj és körömfájás ellen vakcinált állatokból származó termékeken ezt a körülményt még mindig fel kell tüntetni a fogyasztó tájékoztatása céljából. Ez tökéletesen szükségtelennek tűnik. Ezért szükség van a Bizottság aktív állásfoglalására.
Egészen mostanáig minden évben, és idén is megszoktuk, hogy a mezőgazdasági költségvetés nagy többlettel rendelkezik. Eddig a mezőgazdasági költségvetésből tudtuk fedezni az összes fertőző állatbetegség okozta járványkitörés költségeit. A jövőben a helyzet nagyon is megváltozhat. Fokozatosan új országok lépnek be és a mezőgazdasági költségvetés tartalékai egyre kisebbek lesznek. Ennek ellenére, a járványok kitöréséért fizetni kell. Az Európai törvénykezés szerint ezt kell tenni. Ezért úgy gondolom, hogy a lehető leggyorsabban ki kell alakítani ez európai állatbiztosítási rendszert, állat-egészségügyi alapokat kell létrehozni az egyes országok számára vagy az európai szinten, és így tovább. Erre vonatkozóan kísérleti projektem volt a 2004-es költségvetésben. Az összes terv készen áll, a Bizottságnak csak hozzá kell fognia a munkához és amilyen gyorsan csak lehet, valamit tennie az ügyben.
Utolsó megjegyzésem az állatok szállítására vonatkozik. Nem tartozom azok közé, akik azt mondják "ha ennyi óráig szállítják az állatot, az értelemszerűen jó.” Kétórás szállítás lehet rosszabb, mint a kilencórás. Az számít, hogy milyen körülmények között szállítják az állatokat, és a Bizottságnak figyelembe kell venni a körülményeket is, nem csak az időtartamot.
Alyn Smith
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, szeretnék gratulálni a előadónak. Örömmel támogattam ezt a jelentést a bizottságban és örömmel támogatom itt is, képviselőcsoportommal együtt. Üdvözlöm, amit a biztos asszony mondott és örülök, hogy ma este itt van a Házban, mivel a Bizottságnak és a Parlamentnek sok közös tennivalója van állat-egészségügyi kérdésekben. Örülök, hogy a következő hónapokban, ahogy ez a dosszié halad előre együtt dolgozhatom vele és szolgálataival.
Tetszik, ahogy a biztos asszony megvilágította, miért van szükségünk egy közös uniós állat-egészségügyi stratégiára. Teljesen egyértelmű, hogy ebben a globalizált világban a kéknyelv betegség nem tartja tiszteletben a határokat, politikáinkat, az országok közötti különbségeket az Európai Unión belül, de az EU külső határait sem. A globalizált világban A madárinfluenza és sok más betegség nagyon-nagyon gyorsan megkerüli bolygónkat. Együtt kell fellépnünk kezelésükre és az ellenük való harc stratégiájának kidolgozására.
Exportáljuk állatainkat - és talán velük együtt egészségügyi problémáikat is - és nyilvánvaló, hogy ebben mindannyian egyek vagyunk. Várom a részletes egészségügyi cselekvési tervet, amely a biztos asszony közlése szerint néhány héten belül megérkezik. Különösen szeretném a Ház figyelmébe ajánlani a Parlament jelentésének (46) bekezdését, amely elismeréssel említi, hogy az EU az állatok jólétét illetően máris a jó gyakorlat irányjelzője a világ számára, különösen a WTO tárgyalások alapján. Szeretném sürgetni a biztos asszonyt, beszéljen Mandelson biztossal annak biztosítása érdekében, hogy a WTO tárgyalások ne hígítsák fel vagy kompromittálják az EU szabványait különösen, ami az EU-ba irányuló, őszintén szólva gyenge minőségű importokat illeti. Elég sok kellemetlenségben volt részünk a bizottságban a brazil marhahús import kérdése kapcsán, ezért nem vagyok biztos abban, hogy a rendszer olyan jól működött, ahogy kellett volna. Remélem, nem hozzuk létre ugyanezt a helyzetet az USA-ból származó baromfi kapcsán.
Az állati jóléthez kapcsolódó másik kérdés, amit fel szeretnék vetni az a juhok azonosítása. Támogatjuk ennek az intézkedésnek széleskörű ösztönzését, de őszintén szólva úgy hisszük, hogy a Bizottság rossz irányba megy és nem annak megfelelően jár el, hogy biztosítson mindent, amire az alapokon van szükség. Ez különösen igaz a brit szigetek esetében, ahol Skócia, Anglia, Észak-Írország és Wales már rendelkezik egy meglehetősen jól működő rendszerrel, ami hatékonyan védi Európa állatait és azok jólétét. Hálás lennék, ha megismerhetném biztos asszony véleményét erről, de különben teljes mértékben támogatom jelentését és törekvéseit.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
az UEN képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr, biztos asszony, mivel a Nemzetek Európájáért Unió képviselőcsoportja nevében szólalok fel az Európai Unió állat-egészségügyi stratégiájának vitájában, két, általam fontosnak tartott kérdést szeretnék megvilágítani.
Először, Wojciechowski úr jelentésében az állatok egészségének védelmére irányuló valamennyi javaslat támogatásunkra érdemes. Észben kell tartani azonban, hogy magasabb termelési költségekkel járnak és így csökkentik az európai termelők versenyképességét. Következésképpen lényeges, hogy az Európai Unió megkövetelje azoktól az Unión kívüli termelőktől, akik termékeiket az uniós piacon kívánják értékesíteni, hogy hasonló követelményeknek tegyenek eleget. Az Európai Uniónak ragaszkodnia kell ehhez a WTO keretében folytatott megbeszélésein és a harmadik országokkal folytatott kétoldalú tárgyalásain is.
Másodszor, az állat-egészségüggyel kapcsolatban említem, hogy a közös agrárpolitika az Európai Unió politikájának egyik legjobban integrált területe. Ezért hiszem, hogy a Közösségi költségvetés pénzeszközeinek kihelyezésekor prioritással kell rendelkeznie. Sajnos, annak ellenére, hogy az Európai Bizottság a jelentésben foglalt rendelkezésekkel nagyrészt egyetért, nem akarja azokat az Unió költségvetéséből finanszírozni. Nézetünk szerint a kiegészítő pénzügyi források lényegbevágóan fontosak annak biztosításához, hogy jelentésben foglalt javaslatokat az Európai Unió költségvetéséből lehessen finanszírozni.
Kartika Tamara Liotard
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (NL) Majdhogynem azt mondom: szokatlan, hogy egy bizottsági állat-egészségügyi stratégia a megelőzést hangsúlyozza. Tényleg nagyszerű, de micsoda csalódás, hogy az állati jólét csak mellékterméke a Bizottság stratégiájának. Hollandiában egy népszerű dal így kezdődik: "Egy állat több, mint egy darab hús és egy személy, több mint egy fogyasztó.” Sajnos a Bizottság nem igazán dúdolja ezt a nótát. Még mindig túl hajlamos az állatokat főként hús, bőr, szőr, tojás, tej- és trágyatermelőknek tekinteni. Túlságosan is dominál a gazdasági szemlélet és véleményem szerint a stratégia túl egyoldalú.
Szerencsére - és ezért hálás vagyok a előadónak -, jelentése már valamivel jobb, egyszerűen azért, mert a bizottság indítványától eltérően, ténylegesen is tartalmaz néhány valódi jóléti megfontolást. Kettőt , amelyeket nagyon fontosnak tartok, megemlítek. Az intenzív állattenyésztés komolyan növeli a betegségek és járványkitörések veszélyét. Az európai bioipar hatalmas méretét figyelembe véve nem kérdés, hogy ki tör-e egy másik állatbetegség, csak az, hogy mikor. Helyes volt annak rövid említése, hogy az állatszállítás az állatbetegségek terjedésének jelentős veszélyét rejti magában. Ezért amennyire csak lehet kerülnünk kell az állatok szállítását, azt rövidítenünk és javítanunk kell az állatoknak okozott szörnyű szenvedés miatt is. A jelentés nem olyan mértékben veszi célba az állatok jólétét, mint szerettem volna, de a legkisebb javulás is valami, ezért teljes szívvel támogatom.
Kathy Sinnott
az IND/DEM képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, nagyon hálásan fogadom az állatok megfelelő kezelése és gondozása szükségességének növekvő felismerését. Az ír farmerek családjainál a jó állattartás általános gyakorlat, nagyra tartom őket ezért. Azonban szeretném hangsúlyozni, hogy az EU-ba érkező állatoknak és állati termékeknek is hasonló szabványokat kellene teljesíteniük, mint az EU által megkívántak. Nem méltányos, hogy esetleg a legolcsóbb és legkegyetlenebb módon előállított állati termékek az EU-ba érkezve a mi, szigorúan szabályozott szabványok szerint előállított állati termékeinkkel versenyezzenek; az ilyen verseny nem csak gazdasági szempontból méltánytalan, hanem állatainkat, sőt népességünket is kiteszi a betegségek terjedésének.
A Ház által tárgyalt egyik intézkedés - az állatszállítás számára előírt határérték - nem reális az ír gazdálkodók esetében. Amíg a szünetek közötti kilencórás határ ésszerű lehet szárazföldi szállítás esetén, addig betartása gyakorlatilag lehetetlen az Írországból kiinduló tengeri szállítmányok esetén - ne felejtsék el, Írország sziget. Nekünk az állatokat tengeren kell szállítanunk, és egy ilyen határérték végső soron megakadályozná, hogy az ír lótenyésztők és gazdálkodók hajón szállítsák állataikat. Így azt szeretném javasolni, hogy a fedélzeten töltött idő helyett inkább az állatok utazási körülményeinek minőségére összpontosítsunk, hogy ne akadályozzuk az állatok szállítását Írországba és Írországból.
Végül, bár örömmel láttam, hogy az új állat-egészségügyi stratégia nyitott az EU-ban található összes állat tekintetében, örültem volna, ha több utalást találok kifejezetten a kedvtelésből tartott állatok beszerzését és kezelését illetően. Úgy vélem országainkban közülük soknak szenvedés az élet. A házi kedvencek tulajdonosai gyakran amatőrök és kevéssé valószínű, hogy ismerik állataik kezelésének és tartásának szabályait, és ez sokszor vezet az állatokkal szemben elkövetett, gyakran nem szándékos kegyetlenkedések elszaporodásához. Tehát, míg nagy figyelmet szenteltünk az EU-ba érkező állatok, az állatok szállításának stb. szabályozására, nem törődtünk a kedvtelésből tartott és a kóbor állatok helyzetével, amelynek kérdését választóim gyakran felvetik, rámutatva a kegyetlenkedés gyakoriságára.
Dimitar Stoyanov
(BG) Elnök úr, azt gondolom, hogy a előadó nagyon tárgyszerű és érdekes jelentést készített.
Több fontos szempontra szeretném felhívni figyelmüket. Az első. Biztos asszony, Ön is megjegyezte, hogy ez a politika már meglehetős ideje formálódok az EU-ban. E miatt különleges problémák merülnek fel az új tagállamokban. Például Bulgáriában a termelés felaprózódott, sok a kistermelő, és a nehéz körülmények között működő kis mezőgazdasági üzem. Az emberek nincsenek jól tájékoztatva, nem ismerik világosan jogaikat és kötelességeiket, sem a meglévő lehetőségeket. Ebben az esetben megint egyfajta megkülönböztetésről van szó az új tagállamokkal szemben, amelyeknek megvan az a kötelessége és esélye, hogy felzárkózzanak olyan területeken, amelyek építő erőfeszítések következtében évek óta folyamatosan fejlődtek az Európai Unióban.
Ezeket a különös eseteket különleges toleranciával kell kezelni annak érdekében, hogy az általunk tárgyalt kérdések, a megalkotott jogszabályok kézzelfogható hatást fejtsenek ki, és hogy biztosítható legyen a kötelező rendelkezésekben leírtak tényleges megvalósulása. Nem szabad az embereket sötétben hagyni ezeket a kérdéseket illetően.
Ebben az összefüggésben a jogi alap egységes szerkezetbe foglalásának az előadó által felvetett kérdése rendkívül fontos, mivel a hétköznapi emberek nem szívesen bogarásznak törvényerejű aktusokban. Az irányelvek és rendeletek egységes szerkezetbe foglalt, konszolidált változatai lehetővé teszik az emberek számára, hogy jól értsék, mit várható el tőlük az állatok vonatkozásában.
Egy másik felvetett kérdés a finanszírozás ügye. Bulgária nehéz gazdasági helyzetében kétlem, hogy sok gazdálkodó képes lenne sikeresen végrehajtani az irányelveket a Bizottság masszív támogatása nélkül.
Nem szeretném elismételni, amit már sokszor elmondtak ebben a Házban, így tehát a Bizottságnak közelebbről kellene megvizsgálnia ezeket az ügyeket, mivel az embernek az a benyomása, hogy magasra helyezve a szabványokat saját gazdálkodóinkat különböztetjük meg. A Bizottság komolyan fontolja meg az importokra alkalmazandó szabványokat.
Neil Parish
Elnök úr, szeretném nagyon megköszönni Wojciechowski úrnak jelentését és üdvözölni a biztos asszonyt. Szeretnék De Lange asszonynak is gratulálni árnyék előadóként végzett kemény munkájáért. Mindannyian nagyon is tudatában vagyunk, hogy egy nagyon erős állat-egészségügyi stratégiára és állati jóléti stratégiára van szükségünk, és az európai fogyasztók is éppen ezt igénylik. Ugyanakkor vigyáznunk kell, hogy az Európai Unión kívülről behozott hús és hústermékek megfeleljenek szabványaink magas követelményeinek.
Például sokkal magasabb állatjóléti szabványokat szeretnénk látni a baromfiágazatban. Szeretnénk, ha nálunk a baromfi, különösen a broiler csirke nagyobb térrel rendelkezne, amivel lehetővé válna, hogy a broilert sokkal nagyobb jóléti, barátságos körülmények között állítsák elő, de ugyanakkor ügyelnünk kell, hogy ne importáljunk rosszabb termékeket. Szintén a baromfiágazat esetében fennáll a szállítóketrecek és a ketrecsorok tilalma, és természetesen nagy mennyiségű tojásból készült terméket is importálunk por vagy folyadék formában - a tojásból készült termékek közel 70%-a ebben a formában kerül behozatalra. Ezek a termékek is származhatnak olyan állatokból, amelyeket nem az állatjóléti szabványoknak megfelelően tartottak, tehát e kérdés tekintetében is vigyázatosan kell eljárnunk. Skót kollégámmal is egyetértek abban, hogy ha be akarjuk vezetni a nyomon követhetőséget és elektronikus rendszer alkalmazását fontolgatjuk, akkor biztosítanunk kell a rendszer működőképességét, költséghatékonyságát és hogy a gazdálkodók óriási költségek nélkül tudják bevezetni.
Tehát, amikor nagy általánosságban elfogadom ezt a jó jelentést, ugyanakkor azt gondolom, ügyelnünk kell, hogy ahogy az európai szabványok terén előrehaladunk, ugyanazokkal a szabványokkal rendelkezzünk az importok vonatkozásában is.
Tabajdi Csaba Sándor
(HU) Tisztelt elnök úr! Gratulálok Wojciechowski előadónak a kiváló jelentéshez. Ténylegesen ez egy nagyon nagy probléma, hogy az állategészségügy a harmadik országok vonatkozásában nem megfelelően működik. A WTO-ban arra kellene törekednünk, hogy magas szintű állat-egészségügyi és állatjóléti normáinkat a harmadik országok is betartsák. Ez az európai fogyasztók és termelők érdeke is.
Az uniós fogyasztók egészségét védenünk kell az alacsonyabb szintű normák szerint előállított importtermékekkel szemben. Az EU termelői pedig magasabb költségekkel szembesülnek, amely számukra igazságtalan versenyhátrányt okoz. Ezért kiemelten fontos, hogy az uniós Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal, az FVO helyszíni inspekcióinak egyre nagyobb százaléka harmadik országokban történjék. 2008-ban ez 30% volt mindössze.
Az élelmiszerbiztonság kiemelt kérdés. Ma ez a rendszer súlyos problémákkal küzd az Unión belül is, pedig a kihívások, a járványveszélyek nagyobbak, mint korábban. Számos helyen nincs elég szakértelemmel bíró állatorvos, akik megfelelő hatékonysággal és rendszerességgel ellenőriznék a szabályok betartását. Elavultak az eszközök, sokszor 19. századi eszközrendszerrel dolgoznak. Nagyon sok tagállamban elégtelen a szakemberképzés, az oktatás, és az elmúlt időszak botrányai, például országomban a "M.E.G.A Trade botrány” is azt mutatja, hogy a multinacionális cégeket nem ellenőrzik kellőképpen élelmiszerbiztonsági szempontból.
A fenti hiányosságokat orvosolni kell, a Bizottság stratégiai elképzelésével egyetértek, a jelentést teljes mértékben támogatom. Köszönöm a figyelmet.
Marios Matsakis
Elnök úr, gratulálok a előadónak a kiváló jelentéshez. Az állat-egészségügy nem csak azért fontos, mert szorosan kapcsolódik az emberi egészséghez és a környezeti biológiai sokszínűség egyensúlyához, hanem rendkívüli jelentősége van a mezőgazdasági termékek kereskedelme és a gazdaság szempontjából is, és akkor még nem is említettük az állatok jelentőségét a szociális területen és a sportban, tehát nem lenne túlzás az állítani, hogy az állatok egészsége majdnem az emberi egészség és jólét szinonimája. Ezt tekintetbe véve nem meglepő, hogy nagy szükség van az Európai Unió új állat-egészségügyi stratégiájára (2007-2013).
A jelentés, ami ma este előttünk fekszik, véleményem szerint jól átgondolt és kiegyensúlyozott és jó, bár meglehetősen szinoptikus alapot képez, amelyre ehhez a fontos témához kapcsolódó jövőbeli jogalkotási és nem jogalkotási direktívák épülhetnek. Szeretném megragadni az alkalmat, hogy rámutassak két fontos területre, ahol a Bizottságnak némileg tisztáznia kellene a dolgokat.
A jelentés erőteljesen támogatja a vakcinálást, mint a betegségek megelőzésének alapvető eszközét. Ez, amennyire én tudom, ellentétben áll legalább egy komoly állatbetegség - a száj és körömfájás - jelenlegi gyakorlatával. A száj és körömfájás esetén az EU tagállamaiban tilos megelőző intézkedésként a vakcinálás alkalmazása, mivel a betegséggel szembeni ellenanyagok jelenlétének megállapítására szolgáló szűrőtesztek alkalmazása esetén nehezebbé válna a fertőzött állatok megkülönböztetése a vakcinált állatoktól. Szándékában áll-e a Bizottságnak a száj és körömfájás vakcinálási politikáját megváltoztatni a közeljövőben?
Továbbá, mi a Bizottság álláspontja azzal a ténnyel kapcsolatban, hogy a legtöbb harmadik országban az állatok száj és körömfájás elleni vakcinálása nemcsak megengedett, hanem ösztönzött is? Betiltásra kerül-e az ezekből az országokból származó állatimport, ha az EU-nak a száj és körömfájással kapcsolatos vakcinálási politikája nem változik?
A második terület a megfelelően bevezetett egészségellenőrzés hiánya az élő madarak, különösen a harmadik országokból származó papagájok növekvő nemzetközi kereskedelmében. Ezen a területen rendet kellene teremteni.
Ilda Figueiredo
(PT) Bármely új állat-egészségügyi stratégiának különleges figyelmet kell fordítania a betegségek megelőzésére, az állati tápokra, a határellenőrzésekre és az állatok szállítására. Minden megelőzés, vizsgálat, vakcinálás és más az állatbetegségek okozta újabb járványkitörések elkerülésére irányuló intézkedés fontos, mivel olyan komoly károkat előznek meg, mint amilyeneket a BSA, a száj és körömfájás, a kéknyelv vírus és más betegségek már okoztak, és mivel az élelmiszer-biztonság és a közegészségügy forog kockán.
Ezért fontos, hogy ezeket az elveket az importált állatok esetében is figyelembe vegyék, ahogy erre ma már említetés történt. Reméljük, hogy a biztos asszony által most bejelentett új cselekvési terv a lehető leggyorsabban teljesítésre kerül annak érdekében, hogy a meglévő mechanizmusok javuljanak a technikai és humán támogatás, a pénzügyi támogatás garantálása és a tervezett költségvetési források növelése révén. Ezt a kérdést még a mai napon kell ténylegesen tisztázni.
Bastiaan Belder
(NL) A "jobb a megelőzés, mint a gyógyítás” az Európai Bizottság mottója. Ezzel teljesen egyetértek. Stratégiáját ennek következtében érdemes támogatnom. Az "együttműködés” és a "kommunikáció” elveit is vonzónak találom. Ugyancsak azt gondolom, hogy jó ötlet a jogszabályok egyszerűsítésén és egyértelművé tételén dolgozni.
Különösen a vakcinálást szeretném megemlíteni. Teljes mértékben támogatom. Az egészséges állatok megelőzés célú, masszív halála amennyire csak lehet, kerülendő. A holland gazdálkodók a múltban már megtapasztalták az ehhez hasonló intézkedések hatását. Kiemelném a Wojciechowski jelentésben szereplő felhívást olyan intézkedések hozatalára, amelyek megakadályozzák, hogy ilyen tekintetben akadályok emelkedjenek a kereskedelem előtt. Kerülendő a vakcinált állatokból származó termékek piacaival kapcsolatos bizonytalanság. Éppen ezért nagyon fontos, hogy a kormányok világosan kommunikálják annak üzenetét, hogy a termékek ártalmatlanok. Hiszen a jó vakcinálási politika azon áll vagy bukik, hogy az állattenyésztők hajlandók-e részt venni a vakcinálási programokban.
Az állat-egészségügy és az állatok jóléte igen fontos kérdések az európai polgárok számára - nagyon helyesen. Ezért szeretném sürgetni, hogy ez is kerüljön fel a WTO napirendjére. Nem szabad hagyni, hogy a jó stratégiát tönkretegyék azokból az országokból származó importok, ahol nincsenek olyan állategészségügyi és állatjóléti követelmények, mint az Európai Unióban. Ez árt a fogyasztói bizalomnak és rontja a támogatást az állattenyésztők és más közvetlenül érintettek részéről. Ezekkel az észrevételekkel egyet tudok érteni a javasolt stratégiával és őszinte köszönetet mondok a előadónak jelentéséért.
Mairead McGuinness
Elnök úr, köszönöm a biztos asszonynak és a előadónak munkájukat. Csak annyit mondhatok a harmadik országból származó élelmiszer-importok kérdéséről, amelyet gyakorlatilag valamennyi hozzászólásban megemlítettek, hogy az uniós termelők ténylegesen azt hiszik, hogy szemet fognak hunyni a határainkon kívül előállított élelmiszerek szabványai felett. Valóban úgy gondolom, hogy ha nem nyerjük el mezőgazdasági gazdálkodóink és termelőink bizalmát arra vonatkozóan, hogy vigyázunk érdekeikre, akkor nem számolhatunk azzal, hogy teljesen elkötelezik magukat az Európai Unióban általunk hozott intézkedések iránt. Ez a legalapvetőbb kérdés. Már volt róla szó. Vegyük a ketrecben megtermelt tojás kérdését: ki kell szorítsuk Európából kívülre, hacsak nem tudjuk felvenni a szabványokat a WTO tárgyalásokba, és mostanáig még nem tudtuk elérni célkitűzéseinket e tekintetben.
Áttérve a jelentésben szereplő kérdésekre, tudjuk, hogy az állategészség befolyásolja az emberi egészséget: a humán fertőzések 60%-a állati eredetű és a felbukkanó betegségek jelentős számban szintén állatokból eredeztethetők. Nehéz megjósolni, de foglalkoznunk kell a kérdéssel, hogy rendelkezhessünk egy koherens, egész Európát átfogó állat-egészségügyi stratégiával.
A biobiztonság nagyon fontos kérdés, ezért a gazdálkodóknak is részt kell venniük a betegségek megelőzésében. De példával is szolgálhatok: a borz a Berni Egyezmény által óvott fajta, hogyan védheti meg magát és állatait a gazdálkodó egy tébécével fertőzött borz ellen, és kinek kell a költségeket viselnie, ha megtörténik a baj? Aggaszt, hogy ha legfőbb gondunk az elkölthető költségvetés, vajon nem mozdulunk-e a költségmegosztástól a költségáthelyezés felé. Tehát utána kell néznünk egyes eseteknek: a kéknyelv, a madárinfluenza, a száj és körömfájás betegségek vonatkozásában sürgős határellenőrzésre és vakcinálási programokra van szükség. És valóban nagyon komolyan kell megvizsgálnunk ezeket az intézkedéseket, mivel a problémák egyre nagyobbak.
Az állatok szállítását illetően, alapozzuk intézkedéseinket a tudományra - a helyes tudományra -, hogy ne okozzunk problémákat. Ne reagáljunk e vita érzelmi részére, barométerünk a tudomány legyen. Nem fogadom el, hogy a nagy rosszabb, mint a kicsi, vagy hogy a kicsi jobb, mint a nagy, én azt hiszem, hogy minden állatról, függetlenül attól, hogy tízes vagy százas csapatokban él-e, gondoskodni kell.
Pilar Ayuso
(ES) Elnök úr, a Bizottság új állat-egészségügyi stratégiája egy, az összes betegséget felölelő általános törvény által egyszerűsíteni kívánja a jogszabályokat.
Az egyszerűsítés mindig jó, feltéve, hogy nem akadályozza a hatékonyságot. Mivel azonban a Bizottság azt javasolja, hogy az összes érintett ágazat osztozzék az állatgyógyászati költségeken, és hogy az állat-egészségügyi intézkedések közösségi társfinanszírozási rendszere kerüljön módosításra a betegségek súlyosság szerinti hierarchiájának bevezetésével, úgy tűnik, jobban foglalkoztatják a közösségi költségvetésből elért megtakarítások, mint valódi javítások eszközlése az állatbetegségek megszüntetése terén.
A Bizottságnak foglalkoznia kellene a kellő határellenőrzés megvalósításával és az állat-egészségügyi alapok megfelelő tartalékainak megteremtésével, mivel ahogy a legutóbbi események megmutatták, az állat-egészségügy valódi probléma, amely gazdasági pusztulásba sodor országokat és állattenyésztőket.
A szállított állatok jóléte vonatkozásában én az igazán fontos kérdésnek a járművek felszereltségét és nem az utazási időt tartom. Erre vonatkozóan a közösségi rendelkezések már számos követelményt írnak elő egyebek között a szellőztetésre, hőmérsékletre, maximális állománysűrűségre és a pihenőidőkre vonatkozóan a szállítás megfelelő körülményeinek biztosítása és ezáltal az állatokat érő stressz minimálisra csökkentése érdekében.
Mindenesetre a szállítási idők és feltételek tekintetében azonban minden állatot figyelembe kell vennünk nem csak azokat, amelyek az út végén leölésre kerülnek, és valamennyiükre ugyanazokat a rendelkezéseket kell alkalmaznunk.
Végül szeretném kijelenteni, hogy nem értek egyet az állatok hústermelés céljából történő klónozásával. A klónozás gyakorlatát jelenleg a kutatásokra és kísérletezésekre kell korlátozni.
Avril Doyle
Elnök úr, a Bizottság közleménye kijelenti, idézem: "Az állat-egészségügy fogalma nem csupán a betegség hiányát jelenti az állatokban, hanem az állatok egészsége és jóléte közötti kritikus kapcsolatot is.” Az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeiről szóló jogszabályok előadójaként szeretném hangsúlyozni, hogy ennek a kritikus kapcsolatnak kulcsa az engedélyezett állatgyógyszerek megfelelő elérhetősége, különösen azok számára, amelyeket Európában "kisebb jelentőségű felhasználásoknak és kevésbé jelentős fajoknak” nevezünk. A Bizottságnak sürgősséggel kell ezzel a kérdéssel foglalkoznia.
Az Európai Közösségben található nagyon változatos állati fajok kezeléséhez szükséges állatgyógyszerek széles körének elérhetősége az utóbbi két évtized alatt egyre nagyobb kihívást jelentett. Az említett időszak alatt jelentős erőfeszítések történtek a különböző érdekelt felek részéről a gyógyszerek elérhetősége problémájának megoldására. Az erőfeszítések ellenére a helyzet tovább romlott. Az engedélyezett gyógyszerek hiánya valós veszélyt jelent az állatok egészségére, jólétére és a fogyasztók biztonságára. Jelentős problémákat okoz a tulajdonosoknak, gazdálkodóknak, állatorvosoknak és kormányoknak.
Ilyen állat-egészségügyi és állat-jóléti következményekkel járhat, ha az állatok nem kapnak kezelést vagy ha nem engedélyezett vagy alkalmatlan termékkel kezelik őket, illetve a nem vagy nem megfelelően kezelt állatokról zoonotikus megbetegedések kerülhetnek átvitelre az állattartókra vagy fogyasztókra. Egyes érintett felek vonatkozásában pénzügyi, jogi és kereskedelmi következmények is jelentkeznek, míg a gyógyszerhiány negatív hatással lehet a vidéki közösségekre és a mezőgazdaságra általában.
Továbbá az EU-ban észlelhető elérhetőségi probléma következményei nem csak állataink egészségében és jólétében, valamint a Közösség biztonságos élelmiszer és egészségügyi ellátásában jelentkeznek, hanem csorbítják az EU képességét, hogy megfeleljen a Lisszaboni Agendának és kihasználhassa az európai mezőgazdaság és vizikultúra óriási előnyeit.
Ezért felszólítom a biztos asszonyt, vállaljon kötelezettséget az állatorvos-tudományi irányelv sürgős felülvizsgálatának felvételére az állat-egészségügyi stratégiába, továbbá a gyógyszerek elérhetősége kérdésének kezelésére. Nem szabad megvárnunk, míg a felbukkanó betegségek elérik a krízisállapotot, gyorsan módosítanunk kell az állatorvoslásra vonatkozó jogszabályainkat, mivel egy nagyobb fertőző betegség okozta járványkitörés következményei és költségei az EU-ban jóval meghaladnák a most szükséges fellépések költségeit a helyes és megfelelő elérhető.
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót.)
Paul Rübig
(DE) Elnök úr, Vassiliou biztos asszony, hölgyeim és uraim, a Lisszaboni Menetrend megvalósítása mellett további célkitűzésünk, természetesen, a hosszú és egészséges élet, ami azt jelenti, hogy étkezzünk egészségesen. E célból egészséges állatokra van szükségünk, hogy mindannyiunk számára rendelkezésre álljon a hosszú és egészséges élethez szükséges alap.
Ezért azt hiszem, nagyon fontos az élelmiszeripar új alapelveinek kialakításán gondolkodnunk, amelyekkel egyszerűen biztosítható az élelmiszer-biztonság, a fenntartható termelés prioritása és a fogyasztóbarát árak. Mint tudjuk, Európa nagymértékben részesül a nemzetközi kereskedelemből származó előnyökben. Egy átlagos európai család évente 5 ezer eurót takarít meg a nemzetközi kereskedelemnek köszönhetően. Ezt az előny mindenképpen figyelembe kell vennünk.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Elnök úr, az Európai Unió javasolt állat-egészségügyi stratégiája jól körvonalazott tervekre épül. Helytálló dokumentum, és a jobb a megelőzés, mint a gyógyítás elvére történő utalás nagyon is helyénvaló. A stratégia számos fontos kérdést azonosít. Köztük található a magas szintű közegészségügy és élelmiszerbiztonság biztosítása, az állat-egészségügy előmozdítása az állatbetegségek okozta járványkitörések megelőzése és gyakoriságuk csökkentése által. További érintett kérdések azoknak az állattenyésztési és állatjóléti gyakorlatoknak előmozdításával foglalkoznak, amelyek csökkentik az állat-egészségügyhöz kapcsolódó veszélyeket és minimalizálják a környezetet károsító hatásokat. Ezenfelül utalásokat tartalmaz a javak szabad mozgásának és az állatok helyes mozgatásának köszönhetően bővülő gazdasági növekedésre. Ugyancsak kitér az állatok szállítására, valamint a betegségek növekvő veszélyére és a betegségmegelőzés egyik alapvető módszerének, a vakcinálásnak szerepére, amit jogosan hangsúlyoz.
Jim Allister
Elnök úr, csak három gyors észrevételt szeretnék tenni. Először, bizonyos aggodalomnak szeretnék hangot adni a nagyobb betegségekre vonatkozó költségmegosztásos rendszer jogi keretének létesítését illetően. Sokkal jobb és méltányosabb lenne, ha a költségvetési előirányzatok hagyományos alulteljesítéseiből valamennyit ilyen jó célra használnánk fel. Bevallom, aggodalmam részben abból ered, hogy a jogi keret valószínűleg jelentős mértékben a tagállamok belátására bízná, hogy mekkora költségmegosztást követelnek a helyi gazdálkodóktól. A múltbeli gyakorlatok alapján félek, hogy ez az Egyesült Királyságban élő gazdálkodókat büntetné.
Második megjegyzésem, hogy egyetértek az új elektronikus azonosító berendezés vásárlásához a gazdálkodók számára. nyújtandó segítség kérésével, és remélem, hogy erre a vidékfejlesztési program ad lehetőséget. Harmadszor, üdvözlöm, hogy a jelentés hangsúlyozza, hogy az EU szabványokat aláaknázzák a harmadik országokból származó importok. Ez az aggodalom, biztos asszony, soha nem volt nagyobb, mint amikor tanúi lehettünk, milyen meggondolatlanul törekszik Mandelson biztos bármi áron a WTO-val való egyezségre, csekély figyelmet fordítva a hazai élelmiszeripar jövőjére.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Elnök úr, az Európai Unióban nagy jelentőséget tulajdonítunk az élelmiszerek megfelelő minőségének biztosítására. Minőségi szabványaink nagyon magasak, ez nagyon helyes, mivel az emberek egészsége forog kockán. Európa igen fejlett minőségellenőrzési rendszerrel rendelkezik, amely főként az állat-egészségügyre vonatkozik.
Az Unión kívüli állattenyésztők gyakran nem teljesítik azokat az állatjóléti szabványokat, amelyeket az európai gazdálkodók számára kötelezővé teszünk. A behozott élelmiszerek nagyon nagy részét olyan körülmények között állítják elő, amelyekben ezek a szabványok nem teljesülnek. Ez befolyásolja a versenyképességet, ennek következtében európai gazdálkodók gyakran lesznek vesztesek. Osztom az előadó nézetét azt illetően, hogy az állat-egészségügyi védelmi stratégiának hosszabb távra kell szólnia, és hogy biztosítani kell a megfelelő finanszírozást.
Androula Vassiliou
a Bizottság tagja. - Elnök úr, szeretnék mindannyiuknak köszönetet mondani a nagyon érdekes javaslatokért és hozzájárulásokért. A rendelkezésemre álló nagyon korlátozott időben nem tudok mindenre válaszolni, csak néhány kérdés kapcsán szeretnék észrevételeket tenni.
Mindenekelőtt, az időmegszorításokról. Az egyik képviselő megjegyezte, hogy időmegszorításaink vannak, de hadd mutassak rá, hogy az első indítvány - az általános állat-egészségügyi jogszabály -, ami hatályba lép 2010-re van időzítve, és nem 2013-ra, ahogy említették.
Egy másik kérdés, amit több felszólaló kiemelt a szállítás alatti jólét. Ahogy már megígértem az első hatásvizsgálat remélhetőleg pár hónapon belül elkészül és akkor, a hatásvizsgálat eredményétől függően eldöntjük, hogyan járjunk el az állatoknak a szállítás alatti jóléte tekintetében.
Térjünk át a költségvetésre. Az Európai Parlament ajánlásának megfelelően a Bizottságnak részletes költségvetést kell készítenie a különböző cselekvési programok kiadásai számára. Mivel be kell tartani a megfelelő költségvetési eljárásokat, erre nem kerülhet sor ennek a cselekvési tervnek keretében. A szándék az, hogy javaslatokat a költségvetés 2009-es félidős felülvizsgálata során tekintsük át és a Bizottság vizsgálja meg a jelenlegi állat-egészségügyi alap és más kapcsolódó alapok kibővítésének lehetőségét azoknak a fellépéseknek finanszírozására, amelyek majd pozitív hatást gyakorolnak az állat-egészségügyre.
Jelenleg a kéknyelv betegség és a veszettség elleni vakcinálás széles körben folyik és uniós finanszírozásban részesül számos tagállamban, de a száj és körömfájással kapcsolatban tisztázni szeretném, Matsakis úr, hogy nem vagyunk a megelőző vakcinálás pártján, bár vészhelyzet esetén természetesen vakcinálni fogunk.
Végül, Doyle asszonynak válaszolva, azt szeretném mondani, hogy a kevésbé jelentős fajok általi kisebb jelentőségű felhasználások jelentette probléma a technológiai platform projekten - amely a hetedik kutatási keretprogramban valósul meg - keresztül figyelembevételre kerül. Nagyon sok valóban érdekes észrevétel hangzott el valamennyiük részéről és a közeljövőben lesz alkalmunk részletesebben megvitatni ezeket a kérdéseket. Nagyon köszönöm támogatásukat.
Janusz Wojciechowski
Elnök úr, biztos asszony, valamennyi felszólalónak szeretném megköszönni észrevételeiket, és hogy szívesen fogadták a jelentés. Most két konkrét kérdésre szeretnék utalni.
Az elsőt a legtöbb felszólalásban felvetették. Arról van szó, hogy azoktól, akik az európai piacra állati termékeket exportálnak elvárható, hogy ugyanazoknak a szabványoknak feleljenek meg és ugyanazokat a követelményeket vezessék be, mint amelyek az európai termelők számára kötelezők. Ez ésszerű. A jelentés 80 bekezdéséből kilenc ezzel a témával foglalkozik. Kétségtelen, hogy a kihívás igen jelentős, minden lehetséges erőfeszítés összpontosítására szükség lesz. A mai vita alapján ez nyilvánvaló. Az Uniónak prioritást kell adnia az ügynek a WTO keretében történő megoldásának. Mindent támogatok, ami ma a Házban elhangzott. Nem tűrhetjük el a kettős szabványokat. Ez egyszerűen elfogadhatatlan.
A második kérdést, amire utalni szeretnék szintén érintették néhány felszólalásban. A szállítással áll kapcsolatban és különös jelentőséggel bír, mivel holnap kell szavaznunk a De Lange asszony által indítványozott módosításról. Azt szeretném mondani, hogy előadóként teljes mértékben támogatom De Lange asszony módosítását, amely az élő állatoknak a vágóhidakra történő szállítását kilenc órára javasolja korlátozni. Ez a kérdés hosszú időn keresztül képezte vita tárgyát a Házban. Én humánus okokból támogatom a korlátozást. Számos drámai riport készült arról, hogy mi megy végbe egy ilyen típusú szállítás alatt. Pénzügyi megfontolásokat is figyelembe kell venni. Ugyanis valakinek fizetnie kell ezekért a hosszú utakért. Ha az állatokat nagy távolságokra szállítják, például Lengyelországból Olaszországba, vagy Litvániából Olaszországba, természetesen a fogyasztó fog fizetni. Persze a gazdálkodó is fizet, mivel ahhoz, hogy az állatok ilyen távolságra történő szállítása jövedelmező legyen, olcsón kell azokat megvásárolni a gazdálkodótól. Ezért a gazdálkodóknak nem kell a korlátozástól tartaniuk, mivel a korlátozás hatására a feldolgozóipar közelebb kényszerül települni az állatok tenyésztési helyéhez. Azt hiszem, ez állna majd legjobb érdekükben. Vitázunk az élelmiszerárak emelkedéséről. A nagyon költséges utaztatások képviselik az élelmiszerárak emelkedésében szerepet játszó egyik tényezőt. Mindez nagyon alapos megfontolást érdemel.
Elnök úr, biztos asszony, még egyszer őszinte köszönetemet fejezem ki Önöknek és mindazoknak, akik e jelentés vitájában felszólaltak.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra csütörtökön kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (142. cikk)
Elisabeth Jeggle  
írásban. - (DE)Melegen üdvözlöm az Európai Parlament arra irányuló kezdeményezését, hogy részletes véleménnyel szolgáljon a Bizottság állat-egészségügyi stratégiájáról (2007-2013). Fontos, hogy világos elvárásokkal rendelkezzünk mind a humán, mind az állat-egészségügy összefüggésében.
Az állat-egészségügyi stratégia mottója, hogy "jobb a megelőzés, mint a gyógyítás”, és a megelőző oltás a legjobb hozzájárulás az állatok jólétéhez. Ezért erőteljesen sürgetjük, hogy a jövőben elegendő tartalék álljon rendelkezésre a védelmet adó vakcinálás céljára és a megfelelő felügyelet ellátására arra az esetre, ha betegség okozta járványkitörés következnék be.
Az állatbetegségek megelőzésének garantálása érdekében gondot kell fordítani a kutatás, tudomány és innováció támogatásának és az új eredmények terjesztésének biztosítására.
Az állat-egészségügyi stratégiát ki kell terjeszteni az Európai Unióban élő valamennyi állatra. Ezért egy, a jelenlegi jogszabályoknál kevésbé bonyolult, világosabb és átláthatóbb jogi keretre van szükségünk.
Végül, a biobiztonság fontos kérdés az állat-egészségügyi stratégia összefüggésében; a biobiztonság igénye az EU külső határainál kezdődik és valamennyi érdekelt felet érinti. Minimálisra csökkentendő a kórokozók, állatoknak más országokból az Európai Unióba történő importja vagy behozatala általi terjesztésének veszélye. Importőröknek, nyaralóknak és fogyasztóknak egyaránt tudatosítaniuk kell e tekintetben viselt felelősségüket. Az EU-ra hárul a követelményeknek való megfelelés felügyeletének fontos feladata, annak érdekében, hogy az állatok egészségére, tehát a humán egészségre is veszélyes kockázatok minél kisebbek legyenek.
Bogusław Rogalski  
írásban. - (PL) Mivel fennáll bizonyos betegségek átadásának lehetősége, szoros kapcsolat van az állati és az emberi egészség között. Az állatok érző élőlények, amelyeknek védelme és megfelelő kezelése az európai országok előtt álló egyik legnagyobb kihívás. Az állat-egészségügy fontos kérdés, mivel a járványos állatbetegségek problémákat okozhatnak, különösen a vidéki területeken. Összehangolt fellépésre van szükség európai és globális szinten, amennyiben meg akarjuk oldani az ágazatot sújtó különböző problémákat.
A világméretű felmelegedés, az élelmiszerek növekvő kereslete, az emberek mobilitása, a kereskedelem és a határok megnyitása, mind hozzájárul az állatok egészségét fenyegető veszély növekedéséhez. Az állatorvosok szerepe nagyon fontos. Olyan szakszolgáltatások nyújtásában kell szakértővé válniuk, mint az állat-egészségügyi tervezés. A gazdaságok biológiai biztonságának biztosítása, a vakcinálás és a tudományos kutatás további lépések az állatjóléti szabványok szigorítása felé. Egy másik hangsúlyozandó fontos kérdés az állatok leölésével és szállításával, valamint a tápok termelésével foglalkozó vállalkozások által gyakorolt hatás, mivel ezek a vállalkozások közvetlenül hatnak az állatok egészségére és méltó kezelésére.
Az Európai Unió állat-egészségügyi egységes jogi keretére alapozva új stratégiát és politikát kell kidolgozni, amely magában foglalja az Állat-egészségügyi Világszervezet által lefektetett szabványokat és irányelveket is. Az állat-egészségügy nyomon követésében és előmozdításában azonban a kulcsszerepet a gazdálkodók állattenyésztők és az állatok tulajdonosai játsszák.
Andrzej Tomasz Zapałowski  
Köszönöm, elnök úr.
A mai vita nagyon fontos, mivel nemcsak az állat-egészségügyről szól, hanem, ami sokkal fontosabb, az emberi egészségről is. Az utóbbi időben a harmadik országokból származó folyamatos húsbehozatalok miatt a probléma egyre komolyabbá vált. Nem titok, hogy azokban az országokban az állattartásra és az állatok etetésére vonatkozó általános szabványok jelentősen eltérnek az európaiaktól.
Korunk fogyasztójának jogában áll megtudni, hogy az általa elfogyasztott állatokat genetikailag módosított növényekkel etették-e, vagy sem. A húsokat ennek megfelelően egyértelmű címkézéssel kell ellátni.
A veszélyes betegségek állatok közötti terjedése elleni legjobb védelem az állattenyésztés önellátásának biztosítása az Európai Unióban és a gazdaságok méretének korlátozása. Az állattenyésztésnek alapvetően mezőgazdasági, és nem ipari tevékenységnek kell lennie.
Wojciechowski úr, gratulálok beszámolójához.
