Presentation av kommissionens arbetsprogram för 2011 (debatt)
Talmannen
Jag skulle vilja påminna er om att för 30 år sedan drabbades några områden i Italien, Irpinia och Basilicata, av en förskräcklig jordbävning, som dödade tusentals människor. Jag anser att vi alla måste uttrycka vår medkänsla, vårt uppriktiga deltagande och vår solidaritet med både de familjer och de områden som drabbades.
Nästa punkt är ett uttalande av kommissionens ordförande José Manuel Barroso om en presentation av kommissionens arbetsprogram för 2011.
José Manuel Barroso
kommissionens ordförande. - (EN) Herr talman! I dag har jag äran att presentera kommissionens arbetsprogram för 2011. Presentationen markerar en början och ett slut. Å ena sidan har vi arbetsprograminsatserna som är början på en ny fas av mycket viktigt politiskt arbete. Å andra sidan är antagandet av programmet slutet på den förstärkta strukturerade dialogen, som inleddes med en debatt om läget i unionen här i parlamentet i september.
Förberedelserna som resulterade i kommissionens arbetsprogram för detta år har verkligen varit en premiär, och, enligt min mening, en mycket framgångsrik sådan. Genom att främja genomförandet av vårt omarbetade ramavtal har vi lyckats föra djupgående diskussioner om de politiska prioriteringarna för de närmaste åren.
Under hela denna givande process har jag inspirerats av att vi i så hög grad haft en gemensam syn på vägen framåt och på konkreta initiativ. Det är en process som har syftat till att befästa det som jag har kallat ”ett särskilt partnerskap”.
Europeiska åtgärder måste inriktas på de utmaningar där EU kan tillföra ett konkret mervärde. De 40 strategiska initiativ som kommissionen åtar sig att lägga fram under 2011 återspeglar de centrala politiska prioriteringar som vi har fastställt gemensamt. För öppenhetens skull inbegriper programmet dessutom ytterligare 150 förslag som kommissionen håller på att utarbeta.
De främsta prioriteringarna för 2011 förblir att stödja den ekonomiska återhämtningen och trygga våra samhällen inför framtiden. Vi kommer fortsatt att låta våra ansträngningar följa tre huvudspår: förstärkning av styrelsesätt, slutförande av reformen av finanssektorn och påskyndande av vårt genomförande av Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla.
En långsiktig tillväxt måste vila på en sund makroekonomisk grund. Genom att inleda den så kallade ”europeiska terminen' och följa upp av våra förslag från den 29 september, kommer vi att stärka den europeiska finanspolitiska ramen och utvidga den makroekonomiska övervakningen för att hindra obalans.
En ambitiös reform av finanssektorn är på gång, och viktig lagstiftning har genomförts. Under 2011 kommer kommissionen att lägga fram de resterande delarna av regelverket. Nyckelprioriteringar, som öppenhet och konsumentskydd, kommer att eftersträvas, samtidigt som en ram för bankkriser ska syfta till att förhindra och hantera framtida kriser. Kommissionen kommer att försöka stödja parlamentet och rådet när det gäller att nå en överenskommelse om en fullständig reform före slutet av 2011.
EU måste hänga med genom att fokusera på våra relativa fördelar i 2000-talets globalisering. När konkurrenterna är billigare måste vi vara smartare. Ett exempel på åtgärder som vi kommer att vidta på EU-nivå är utvecklingen av ett mer integrerat europeiskt standardiseringssystem i form av en viktig plattform för att vässa våra företags konkurrensfördelar, särskilt för små och medelstora företag.
För att EU ska förbli konkurrenskraftigt och säkra fler och bättre arbeten, måste övergången till ett resurseffektivt samhälle som utnyttjar mindre kol planeras noggrant. Därför kommer förenandet av politik om klimatförändringar, energi, transport och miljö att prioriteras. Under 2011 kommer man särskilt att fokusera på energieffektivitet.
Att anpassa sig till en dynamisk ekonomisk verklighet innebär också att man tryggar en hög skyddsnivå för arbetstagarnas rättigheter i nära samarbete med arbetsmarknadsparter. Centrala förslag om utstationering av arbetstagare och arbetstid kommer att utarbetas och läggas fram under 2011. Samtidigt kommer granskningen av de bestämmelser om statligt stöd som gäller för tjänster i allmänhetens intresse att utgöra ett konkret framsteg mot inrättandet av en kvalitetsram, där man tar hänsyn till dessa tjänsters särskilda natur.
Med antagandet av inremarknadsakten har kommissionen inlett en ambitiös process för att den inre marknaden ska kunna utnyttja sin fullständiga potential. Våra företag borde fokusera på affärer, inte byråkrati. Särskilt små och medelstora företag överbelastas ofta eller avskräcks till och med från att driva annars lovande, gränsöverskridande projekt. Ett konkret exempel är att vi, genom att förtydliga bestämmelserna om kollektivt förvaltade upphovsrätter, kan förenkla de gällande ramvillkoren, uppmuntra till ytterligare gränsöverskridande verksamhet och frigöra en viktig potential för att skapa arbetstillfällen - inte minst inom den löftesrika digitala sektorn.
När det gäller efterfrågan kommer det att vara prioriterat att stärka konsumenternas förtroende genom vårt förslag om alternativa tvistlösningar som ett viktigt instrument för att påskynda den ofta alltför långsamma processen med att lösa konsumentproblem.
Oavsett om vi agerar som konsumenter, arbetstagare, studenter, resenärer eller någon av de övriga mångahanda roller som vi spelar i det moderna vardagslivet, är det när vi ser nya möjligheter, en riskminskning eller förbättrad livskvalitet som EU blir meningsfullt. Detta är en europeisk union som gagnar medborgarna.
Ambitionen att göra EU till en konkret verklighet för medborgarna måste gå längre än till den inre marknaden. Att stärka säkerheten borde alltid vara ett sätt att hjälpa medborgare att dra nytta av Europeiska unionens möjligheter, aldrig ett mål i sig. Vårt förslag om ”smarta gränser” kommer att underlätta resandet in i och ut ur EU samtidigt som det hindrar olaglig invandring. Genom att hålla EU öppet kommer vi också att vidta åtgärder mot de personer som försöker att utnyttja vårt ekonomiska system i illegala syften, samtidigt som ramen för dataskydd kommer att bemöta medborgarnas mycket påtagliga oro i Interneteran. Unionen måste spela en roll i världen som svarar mot dess ekonomiska tyngd, så vi måste garantera följdriktighet i våra externa åtgärder.
Därför kungör vi konkreta åtgärder i arbetsprogrammet för att uppnå våra 2020-mål för sysselsättning och internationell tillväxt. Vi kommer också att modernisera vår utvecklingspolitik och vårt humanitära bistånd. Världens behövande är verkligen i behov av ett starkare EU i världen.
Innan jag avslutar skulle jag kort vilja förklara för er vad ni inte kommer att finna i kommissionens arbetsprogram och varför.
Som vi har meddelat kommer vi att lägga fram förslaget om nästa fleråriga budgetram före halvårsskiftet 2011. De särskilda finansiella instrumenten och programmen kommer att läggas fram under det andra halvåret 2011 i samband med den övergripande ramen. För att behålla arbetsprogrammets politiska natur har genomförandearbetet som regel inte innefattats. Detsamma gäller internationella förhandlingar, eftersom slutsatserna beror på tredjeparter. Under tiden förblir dessa aktiviteter en viktig del av vår kärnverksamhet. Vi kommer att fortsätta prestera och fullfölja vår dialog med er om dessa.
I min inledning konstaterade jag att arbetsprogrammet inte bara var slutet på vår givande dialog, utan också början på ett kommande skede i våra konkreta ansträngningar att lotsa Europeiska unionen ut ur krisen och även därefter. Nu är tiden inne för att bibehålla drivkraften. Vi måste finna metoder för att gemensamt påskynda vårt arbete.
Jag tar därför detta tillfälle i akt att uppmuntra parlamentet och rådet att delta i trilaterala diskussioner om hur fördragsbestämmelserna ska tillämpas i unionens programplanering. Enligt kommissionens åsikt skulle detta kunna omvandlas till avtal för att gå framåt snabbare i förhandlingar om utvalda initiativ som är av särskild vikt för att vi ska nå våra politiska mål. En sådan gemensam ansträngning skulle visa vår beslutsamhet att på ett konkret sätt, och i tid, bemöta den kris som har skakat oss alla. EU-medborgarna skulle förvänta sig detta. Jag anser att EU-institutionerna borde bemöta medborgarnas oro.
Tack för er uppmärksamhet.
József Szájer
för PPE-gruppen. - (HU) Herr talman, ordförande Barroso, mina damer och herrar! EU måste övervinna denna kris. Grunden för EU:s ekonomi måste vara arbete. Vår prioritering måste vara att lotsa EU-länderna ut ur den rådande allvarliga krisen genom att koncentrera oss på att ge så många EU-medborgare som möjligt möjligheter till sysselsättning. Av denna anledning stöder Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) helhjärtat att skapandet av arbetstillfällen är det viktigaste målet i kommissionens arbetsprogram för nästa år.
EU har dragit stora lärdomar av denna kris. I år har vi börjat utveckla ett nytt ekonomiskt förvaltningssystem genom ett påskyndat förfarande och hoppas att parlamentet kan debattera de nya förslagen om finansiell reglering och ekonomisk styrning nästa år på ett sätt som garanterar att förslagen antas så snart som möjligt.
Mina kolleger i PPE-gruppen kommer att ta upp viktiga frågor på varje område, och jag skulle bara vilja nämna några: konkurrenskraft måste bygga på innovation och forskning. Vi anser inte att det finns tillräckligt många initiativ på detta område i kommissionens arbetsprogram. Det behövs ett utökat immaterialrättsligt skydd samt ett funktionsdugligt och konkurrenskraftigt europeiskt patentsystem. Vi anser att den utökade kontrollen av europeisk livsmedelsimport är viktig, och att Europeiska unionen åtminstone borde ställa samma kvalitetskrav på importen som man gör på sina egna producenter. Vi skulle också ha velat se fler förslag om vattenfrågan, som det ungerska ordförandeskapet har utsett till ett av sina viktigaste mål.
Baserat på Lissabonfördraget inleddes ett nytt system för EU:s lagstiftnings- och arbetsprogram i september i år i och med José Manuel Barrosos tal om tillståndet för unionen. Eftersom parlamentet garanteras kraftfulla befogenheter att ingripa i EU:s program genom det nya fördraget anser vi att det är viktigt med ytterligare åtgärder. Tyvärr har tidigare erfarenheter inte varit goda. Kommissionens tidigare arbetsprogram genomfördes bara delvis planenligt. Som jag redan har nämnt flera gånger ifrågasätter jag, tillsammans med flera av mina kolleger, meningen med att slösa enorma mängder energi och tid flera gånger per år på att analysera och anta ett dokument som i alla händelser bara delvis täcker verkligheten. Av denna anledning skulle jag vilja föreslå att parlamentets behöriga utskott regelbundet granskar genomförandet av kommissionens arbetsprogram, även under årets lopp. På så sätt får de medborgare som vi företräder ett förstärkt inflytande på EU:s gemensamma angelägenheter.
Hannes Swoboda
för S&D-gruppen. - (DE) Herr talman, herr Barroso, herr Šefčovič! Jag tror att vi kan stödja en stor del av innehållet i detta program, José Manuel Barroso. Men jag är säker på att du kommer att förstå om vi granskar de mer kritiska punkterna i dag, där vi vill att det ska hända mer. Vi bor i ett Europa som i allt högre grad påverkas av antieuropeiska krafter som motarbetar EU-institutionerna. Vi måste noggrant överväga vilka material och metoder som vi kan använda för att bekämpa dem. Jag återkommer till denna punkt senare.
Den första frågan är tillväxtpolitik. José Manuel Barroso, det stämmer att vi måste reglera finansmarknaderna och införa skyddsnät. Men på ett eller annat sätt måste vi också återvända till den situation som du ofta och så tydligt har beskrivit, med andra ord till vad vi menar med miljövänlig tillväxt eller miljövänlig sysselsättning och en omstrukturering av ekonomin. Günther Oettinger offentliggjorde nyligen en rad energipolitiska dokument som innehöll stora investeringar. Tyvärr finns det ingen förklaring i dessa dokument av hur dessa investeringar ska finansieras. Vi måste komma ut ur denna kris med en aktiv tillväxtpolitik. Jag undrar var i till exempel energisektorn eller transportsektorn som investeringar av detta slag kan genomföras i syfte att bidra till miljövänlig tillväxt och skapa miljövänliga arbetstillfällen. Vi har helt enkelt inte tillräckligt.
Min andra punkt gäller den inre marknaden. José Manuel Barroso, du har rätt. Begreppet inre marknad måste göras tillgängligt. Du har lagt fram flera rapporter på grundval av professor Mario Montis arbete. Han var i synnerhet mycket kritisk mot den inre marknadens sociala dimension. Det måste hända mer på detta område. Det viktigaste av allt är att vi väntar på konkreta förslag från dig om utstationeringsdirektivet. Vi måste i arbetstagarnas intresse klargöra att detta direktiv inte får användas för att skapa billig arbetskraft. Syftet är att förbättra den sociala välfärden.
Min tredje punkt handlar om skattepolitik. Vi anser att de förslag som har lagts fram på detta område är för svaga. Som vi just har sett i debatten om Irland får vi inte tillåta vissa länder att fastställa lägre skattesatser för att locka till sig företag och sedan, när de hamnar i ekonomiska svårigheter, uppmana andra länder att finansiera deras budgetunderskott, om jag får uttrycka det så här förenklat. Det krävs en viss skatteharmonisering, minimisatser för bolagsskatt till exempel. Jag menar att vi måste göra framsteg på detta område. Jag vet att ni upplever svårigheter med många medlemsstater, men jag anser att det är särskilt nödvändigt när det kommer till sociala frågor. Klyftan mellan fattiga och rika är oacceptabel, och vi måste lägga fram nya förslag, särskilt sådana som gynnar kvinnor, vilka drabbas särskilt hårt av fattigdom.
Slutligen talade du om medborgarnas oro, José Manuel Barroso. Detta är en mycket viktig fråga. Men det är också viktigt hur vi presenterar vårt arbete - och detta gäller både kommissionen och parlamentet. Många inser inte att det enda som vi gör, när det kommer till ett stort antal frågor, är att utfärda obegripliga pressmeddelanden om vårt arbete. Vi måste samarbeta för att mer effektivt förklara vad vi gör. Snart införs medborgarinitiativet. Dess motståndare kommer att utnyttja det och använda det mot EU. Vi måste se till att medborgarinitiativet bidrar till att stödja och utveckla EU.
Adina-Ioana Vălean
för ALDE-gruppen. - (EN) Herr talman! Det är svåra tider för den europeiska ekonomin och för det europeiska projektet som helhet. Vi har utarbetat stora strategier, som klimatpaketet, energipaketet och Europa 2020-strategin: system efter system. Vi verkar fortfarande inte veta vart vi vill komma och vad vi vill bli.
Varför säger jag detta? För att det inte räcker att vilja vara bäst för att bli bäst. Sanningen är att vi antar strategier som vi inte alls tror på. Ingen - eller knappt någon - genomför dem, och ingen är villig att finansiera dem.
Vi verkar ha för många strategier och ett bristande intresse för att förverkliga dem. Och det är därför som jag anser att det är dags att återgå till det som ursprungligen möjliggjorde EU-projektet och sammanförde oss: enkla, naturliga saker. Den inre marknaden borde vara vårt stora system, och vi borde lägga ned alla våra ansträngningar på att genomföra den, för om vi vill vara konkurrenskraftiga på världsarenan behöver vi ytterligare ekonomisk integrering. Det enda förnuftiga sättet att åstadkomma detta är genom den inre marknaden.
Jag välkomnar kommissionens arbetsprogram och särskilt förslagen om inremarknadsakten. Men detta räcker inte. Ni har den monetära rapporten. Ni vet vad som krävs - vi måste främja investering, dra till oss kapital och oförskräckt skära ned byråkratiska utgifter. Vi borde fokusera på enkla saker som ger tydliga effekter på EU:s konkurrenskraft, såsom resurseffektivitet, sänkta energikostnader, reform av jordbrukspolitiken och transportens framtid.
Kommissionen och parlamentet måste samarbeta och se till att dessa medel passar vår vilja. Vi ser därför fram emot ett ambitiöst förslag om den fleråriga budgetramen 2011.
Behöver vi fler regelverk för att ta itu med finanskrisen? Ja, men bara om syftet är att främja EU:s konkurrenskraft. Vi borde i alla händelser undvika att bemöta krisen utan kontakt med omgivningen, i förhoppning om att resten av världen ska följa efter.
Om det i det budskap som vi sänder ut till våra medborgare och till världen inte sägs att EU är en pragmatisk sammanslutning av idéer, kapital och värderingar, kommer vi inte att bli den globala aktör som vi önskar. I stället för att påverka världspolitiken kommer vi att påverkas.
Nu några ord om den europeiska terminen. Kommissionen är bäst lämpad för att fastställa våra styrkor och svagheter vid planeringsarbete. Men ni ska vara försiktiga, för ni tycker att EU-medborgarna och medlemsstaterna borde anse att Bryssel vet bättre, och att en politiker i Bryssel står närmare medborgarnas intressen än en parlamentsledamot från deras valkrets. Det är ett svårt arbete, och ni kommer att åta er det genom en politisk samordning 2011.
Jag hoppas att ni lyckas bevisa detta, genom att stimulera tillväxt och sysselsättning - och inte för vissa, utan för alla. Annars kommer vi att få bevittna en verklig antieuropeisk kraft som reser sig.
Jag önskar er lycka till.
Rebecca Harms
för Verts/ALE-gruppen. - (DE) Herr talman, herr Barroso! Det är viktigt att klargöra att vi inte kan diskutera detta arbetsprogram utan att ta hänsyn till den aktuella budgetdebatten och utan att beakta Grekland, Irland och andra länder som kan få det svårt.
För det första skulle jag vilja säga att jag i slutet av budgetdebatten hörde att du, José Manuel Barroso, intog en mycket öppen inställning till parlamentets ståndpunkter. Jag anser att det är oerhört viktigt att vi är ärliga när vi antar ett arbetsprogram av detta slag och inte beter oss som om vi skulle kunna nå och genomföra dessa fantastiska mål utan en pålitlig budget som kräver ständiga omförhandlingar.
För det andra har diskussionerna om Irland visat hur långt från en verklig lösning, och från en väg ut ur den krisen som vi har försatt oss i, vi befinner oss, och detta på grund av att vi är för liberala gentemot finansmarknaderna. På min grupps vägnar skulle jag vilja säga att era förslag om hur vi ska övervinna finanskrisen och finna flyktvägar innehåller några bra utgångspunkter, men vi anser inte att det mål som ni har fastställt för er själva är tillräckligt sporrande.
Om vi ser tillbaka på den tid som vi redan lagt ned på att diskutera en lyckad, fungerande valutaunion inom Europeiska unionen och om vi vill se till att vi verkligen vidtar åtgärder för ekonomisk styrning för EU, blir det tydligt att vi inte får överge detta nu.
Vi anser att det saknas ett positivt fokus på att upprätta en gemensam ekonomisk politik efter krisens slut i era förslag. I stället vill ni bara ta itu med symtomen, och vi kommer att fortsätta arbetet på detta område.
Hannes Swoboda har redan nämnt miljöfrågor. Jag är inte nöjd med beskrivningen i detta arbetsprogram av en av hållbar, rättvis och miljövänlig tillväxt utifrån Europa 2020-strategin. Det var inte detta som vi diskuterade i samband med Europa 2020, och det är relevant att Günther Oettinger är en av de kommissionsledamöter som avlägsnar sig alltmer från idén om att återuppbygga ett hållbart EU.
Oldřich Vlasák
för ECR-gruppen. - (CS) Herr talman! Nästa år kommer att bli en prövning för EU-institutionerna, som kommer att visa om de kan stödja den aktuella ekonomiska återhämtningen och möjliggöra en långsiktig tillväxt i sin politik. Kommissionens arbetsprogram är ett nyckeldokument i detta avseende.
I detta skede skulle jag emellertid vilja säga att mindre lagstiftning ibland betyder mer. Jag oroar mig därför till exempel för kommissionens planerade lagstiftningsverksamhet på området tjänstekoncessioner. I just detta fall ska det nämnas att området koncessioner nu uttryckligen utesluts från ramen för anbudsförfaranden, något som också har bekräftats av Europeiska unionens domstol. Detta område skulle definitivt inte gynnas av radikala förändringar. Personer som är engagerade i ekonomin, däribland personer från den offentliga förvaltningen, drabbas hårdast när deras arbetsvillkor ständigt ändras, och de saknar därför visshet om sitt beslutsfattande. All politik måste därför antas en ansenlig tid i förväg, så att vi kan ge alla tillräckligt med tid att förbereda sig under genomförandefasen.
Patrick Le Hyaric
för GUE/NGL-gruppen. - (FR) Herr talman, herr Barroso! I kommissionens resonemang verkar man alltid glömma bort den allvarliga krisen i Europa. Ni skriver till och med i ert dokument, och jag citerar: ”Tecknen på återhämtning är tydliga.” Var är dessa tecken på återhämtning för dem som för närvarande är arbetslösa, lever i fattigdom eller är hemlösa?
Är ni medvetna om att vi lånar ut över 400 miljarder euro av allmänna medel för att rädda banker och att denna siffra är exakt den summa som folket i de åtta länder som återfinns i åtstramningsplanen har tvingats spara? Era alternativ är därför ineffektiva.
Jag föreslår att man i kommissionens program ska utföra en bedömning av hur genomförandet av Maastricht- och Lissabonfördragen har påverkat europeiska arbetstagare och medborgare. Enligt min mening är lösningen inte att minska löner eller budgetar. I stället borde svaret struktureras runt ökad ersättning för arbete, förbättrat socialt skydd och solidaritetsbaserade pensionssystem som bygger på fördelningsprincipen, liksom bidrag från kapitalinkomst till offentliga finanser, som därmed skulle skapa en ny rättvis beskattning. Varför inte i själva verket inleda undersökningar direkt om inrättandet av en skatt på kapitalrörelser genom att fastställa en annan kredit med en ny uppgift för Europeiska centralbanken, som genom att öka penningmängden och annan kredit skulle hjälpa medlemsstaterna att refinansiera banker i syfte att skydda sysselsättning, utbildning, fortbildning, alla gemensamma offentliga tillgångar med nya offentliga tjänster för forskning och nyskapande.
Det som i dagsläget kommer att göra EU trovärdigt är ett annorlunda fördelat välstånd, inte tvångströjan av åtstramning och arbetslöshet.
Niki Tzavela
för EFD-gruppen. - (EN) Herr talman! Eftersom skapandet av arbetstillfällen är en av de prioriterade punkterna i vårt program, skulle jag vilja uppmärksamma kommissionen på en ny emigrationsera från södra EU. Men jag befarar att ingen i kommissionen lyssnar på mig. I Grekland ser vi redan ett stort antal unga, kvalificerade och högkvalificerade arbetstagare som utvandrar till Australien, Kanada och Förenade Arabemiraten. Samma sak händer på Irland.
Å ena sidan har Tyskland tillkännagett att landet saknar kvalificerad arbetskraft. Det jag skulle vilja påpeka är att Tyskland inte behöver importera kvalificerad arbetskraft från tredjeländer. Medlemsstaterna med ekonomiska problem skulle kunna tillhandahålla kvalificerad arbetskraft till Tyskland. Jag skulle verkligen vilja lägga fram ett initiativ, som borde tas upp med kommissionen, som syftar till att utveckla begreppet mervärde. Varför inte anta en arbetsmarknad med europeiskt mervärde? Inom medlemsstaterna måste vi hantera tillgång och efterfrågan. Vi måste stärka EU med europisk kvalificerad arbetskraft. Detta saknas i programmet, och jag förordar det med eftertryck.
Richard Seeber
(DE) Herr talman! Jag skulle vilja gratulera kommissionen till dess ambitiösa arbetsprogram, men vi måste försöka bringa det mer i linje med EU:s strategiska mål och den långsiktiga strategin. Jag skulle vilja uppmana kommissionen att se framtiden an med större mod och mindre ängslan. Ni har det stöd som krävs från parlamentet, samtidigt som särskilt rådet spelar en mer återhållsam roll. De framstegsvänliga krafterna måste hålla samman i detta fall. Konkurrenskraften är en av de centrala frågor som vi måste behandla för att se till att EU förblir konkurrenskraftigt och att vi lyckas nå våra mål, som till exempel hållbar tillväxt och social tillväxt. Det är också viktigt att vi förmedlar detta budskap korrekt. Tyvärr har de antieuropeiska krafterna mycket mer pondus, särskilt i medierna, än de europavänliga krafterna. Alla är dock medvetna om att EU bara kan utvecklas gemensamt i rätt riktning.
Vi måste uppmana kommissionen att under de närmaste åren fokusera på ökad energieffektivitet vid bruket av resurser och råmaterial samt inom utbildning i sitt övergripande program. Universitet och skolor måste bidra till att skapa ett smart EU. Området forskning och utveckling står inför särskilt svåra utmaningar i detta avseende. Vi måste vara medvetna om att resten av världen inte sover. Vi får inte se framtiden an med ängslan och upprätthålla vår trångsynta inställning, såsom rådet i viss mån gör. Parlamentet och kommissionen måste möta framtiden tillsammans.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Herr talman! Jag misstänker att det inte kan ha varit lätt för kommissionen att utarbeta en så ambitiös plan i denna turbulenta period som vi genomgår, och jag vill därför börja med att gratulera er. Trots detta har jag några påpekanden.
Nyckelordet i programmet är ekonomisk återhämtning efter krisen samt en smart och hållbar återhämtning för alla. Herr vice ordförande! Jag skulle vilja säga att jag ställer mig ganska skeptisk till detta. För det första är det mycket tidigt att tala om återhämtning, för även om det finns vissa tecken på det är det inte alls säkert om det kommer att ske en återhämtning, och jag tror inte att vi får tillåta oss att tvivla ytterligare.
Dessutom anser jag att kommissionen stöder en politik i många stater som gör en återhämtning högst osannolik. Exempel på detta kan inbegripa Lettland, Grekland och nyligen även Irland. Samtidigt som det stämmer att skuldbördan är alltför tung på grund restriktiv ekonomisk politik, kommer vi snarare att upptäcka att det inte finns någon återvändo till tillväxt och att den faktiska bördan har ökat ytterligare.
Jag ser försöket att kräva budgetdisciplin genom att införa strängare Europaomfattande bestämmelser mot samma bakgrund. Dessa åtgärder är kontraproduktiva i en kristid. Dessutom kommer inte budgetdisciplin att lösa den strukturella obalansen i EU:s ekonomi, som exempelvis handelsöverskott och underskott. Jag anser emellertid att detta tillhör en längre diskussion.
En av kommissionens ansträngningar som jag verkligen stöder är regleringen av finanssektorn. Jag är inte helt säker på huruvida de föreslagna och godkända åtgärderna är tillräckliga, men i princip utgör de ett tydligt steg i rätt riktning. Ansträngningen att skapa en smart och hållbar tillväxt är också berömvärd, och jag förstår att man i programmet inte kan gå in på detaljer på djupet, men vi behöver nu mycket mer ambitiösa formuleringar och åtgärder i kampen mot fattigdom och för social integrering.
Ian Hudghton
(EN) Herr talman! Kommissionens program innehåller vissa prioriteringar som förtjänar att nämnas: stöd till ekonomisk tillväxt, bevarande och skapande av arbetstillfällen, förbättrad energieffektivitet och utveckling av förnybara energikällor.
Den skotska regeringen, vår europavänliga nationalistiska regering, som leds av Skotska nationalistpartiet (SNP), delar dessa mål och utnyttjar sin tilldelade, begränsade makt till fullo och gör framsteg när det gäller andra utmaningar också.
Gruppen Europeiska fria alliansen här, som inbegriper SNP och andra europavänliga nationalister från Wales, Katalonien och Flandern, arbetar för ett gott styre i våra egna länder, men vår ambition är att fullständigt få delta i EU:s beslutfattande också, genom att ta vår plats som en normal oberoende medlemsstat, så att vi kan utöva hela spännvidden av statliga befogenheter på hemmaplan och även arbeta konstruktivt här med kollegerna mot ett bättre EU.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Herr talman! I kristider finns det två typer av politik och åtgärder: förebyggande politik och åtgärder eller stimulerande politik och åtgärder.
Förebyggande politik är den som för närvarande gäller övervakning av finansiella tjänster, styrelsesätt och att stärka styrelsesätt. Med andra ord, allt som kommer att varna oss för att det finns problem innan problemen krossar de europeiska ekonomierna.
Den andra typen av politik - stimulerande politik - är dock av avgörande vikt. José Manuel Barroso, Melchior Wathelet, det finns tre grundläggande aspekter i dessa politiska åtgärder. Det finns naturligtvis fler, men jag ska betona tre: forskning och innovation, utveckling av ett digitalt samhälle - med andra ord, den digitala agendan - och den inre marknaden.
Den första aspekten, forskning och innovation, saknas, enligt min mening, i det arbetsprogram som kommissionen har lagt fram.
Ordförande José Manuel Barroso sade tidigare att de särskilda programmen kommer kring halvårsskiftet 2011, men jag tycker inte att det är tillräckligt. Jag kan försäkra er om att jag och min grupp verkligen skulle vilja se en hänvisning till det åttonde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, något som saknas i ert förslag.
Kristian Vigenin
(BG) Herr talman, herr Šefčovič, mina damer och herrar! Att diskutera kommissionens arbetsprogram är inte en ren formalitet. Det är ett sätt att dra EU-medborgarnas uppmärksamhet till sig och visa vägen till kommissionens områden där den kan få stöd av ledamöterna i kammaren.
Jag kommer att uppehålla mig vid några få ämnen. Nästa år kommer det att vara särskilt viktigt att EU närvarar på den internationella arenan. Utåt borde vi se en allt mer effektiv utrikestjänst, som inte kan vinna stryka utan stöd från kommissionen som helhet.
När det gäller utvidgningspolitiken skulle vi vilja att kommissionen utnyttjar den nya energi som genererades 2010. Vi uppmanar kommissionen att hjälpa Kroatien att uppfylla de resterande kraven för att föra anslutningsförhandlingarna till ett så snabbt och framgångsrikt resultat som möjligt under 2011. Eftersom framstegen med kapitel 23 är av särskild vikt för oss förväntar vi oss att kommissionen ska rapportera till parlamentet om hur samtalen har utvecklats under det första kvartalet 2011.
Den andra kandidatstat som kommissionen måste kartlägga särskilt uppmärksamt är Turkiet. Vi förväntar oss att Turkiet ska uppmuntras att påskynda fullföljandet av sina åtaganden i förhandlingsprocessen efter valet 2011 och börja utarbeta en ny konstitution med särskild betoning på grundläggande medborgerliga fri- och rättigheter.
Vi uppmanar också kommissionen att regelbundet informera Europaparlamentet om arbetet med att utarbeta ett förslag till ståndpunkt i frågan om Serbiens ansökan om EU-medlemskap.
Vi hoppas att granskningen av den europeiska grannskapspolitiken avslutas med ett förslag om lämpliga korrigeringar som ska se till att de politiska målen överensstämmer med de finansiella instrument som ska garantera dessa mål. I detta sammanhang kommer kommissionen att kunna räkna med Europaparlamentets stöd. Våra mål inom ramen för Europa 2020-strategin måste återspegla vår politik för grannländer i Medelhavet och i öster. Tack, och jag önskar er lycka till med ert arbete nästa år.
Andreas Schwab
(DE) Herr talman, herr Barroso, mina damer och herrar! Vi vill att kommissionens lagstiftningsprogram ska ligga i linje med EU:s långsiktiga mål, och även om vi verkligen välkomnar grundstrategin i detta lagstiftningsprogram anser vi att det finns utrymme för förbättringar på många områden.
När det gäller den inre marknaden, ett område som jag ansvarar för, skulle jag särskilt vilja säga att vi vill se till, på grundval av det dokument som professor Mario Monti har utarbetat, att alla EU-medborgare kan tjäna mer på den inre marknaden. När vi diskuterar kommissionens arbetsprogram och när vi använder Montirapporten som underlag innebär detta naturligtvis för det första att kommissionen måste ta itu med kraven i detta dokument. Det innebär med andra ord att den måste se till att de överträdelseförfaranden som kommissionen har inlett mot medlemsstaterna stärks för att möjliggöra att det bristfälliga införlivandet minskas från 1 till 0,5 procent. Tyvärr står det inget om detta i arbetsprogrammet. Tillsammans med de enskilda åtgärderna som tas upp i denna rapport, som den digitala agendan, hypotekslån, koncessioner och mycket annat som jag inte ska hänvisa särskilt till, anser vi i alla händelser att det är viktigt att de åtgärder som tillkännages för 2011 verkligen läggs fram 2011. Den kompletterande informationen att kommissionen utvärderar vissa lagstiftningsplaner hjälper inte i detta avseende.
Slutligen anser jag att vi borde uppmana kommissionen att göra en konsekvensanalys av alla sina lagstiftningsförslag, så att vi får tillfälle att begripa varför de behövs.
Evelyne Gebhardt
(DE) Herr talman, herr Barroso, mina damer och herrar! Jag anser att vi har gjort stora framsteg med Lissabonfördraget på EU-medborgarnas vägnar, eftersom vi har inbegripit den sociala marknadsekonomin i principerna om europeisk politik. Det står klart att vi som européer och som parlamentariker förväntar oss att den sociala marknadsekonomin ska förverkligas. Nu granskar vi den inre marknaden i sig och de frågor som hör ihop med den inre marknaden som helhet, och vi kan se att några av de saker som skulle ha inbegripits har utelämnats.
Det räcker inte att göra sociala konsekvensanalyser av europeisk lagstiftning. Vi behöver förverkliga en social klausul, så att de löften som vi avgav om att medborgarna verkligen ska tjäna på EU uppfylls och inte bara förblir ord på papper. Detta handlar inte bara om den sociala klausulen, utan även om viktiga frågor som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, som kräver ett särskilt skydd. Det är mycket viktigt för mig att kommissionen äntligen tar itu med denna fråga och ser ännu närmare på frågor om arbetstagare än vad som krävdes, till exempel mot bakgrund av utstationeringsdirektivet, där vi fortfarande väntar på att få information om vad som ska ske härnäst.
Slutligen, och nu börjar jag så sakteliga att bli riktigt irriterad, har vi under en längre tid uppmanat kommissionen att införa ett system för grupptalan på EU-nivå. Kommissionen har redan gjort sex eller sju olika studier. Vad återfinner vi nu i detta arbetsprogram? Ytterligare en beställd studie. Vi kan inte fortsätta så här. Vi vill att kommissionen slutligen lägger fram några förslag och beslut på detta område.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Herr talman, herr kommissionsledamot! Som samordnare för Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) inom utskottet för ekonomi och valutafrågor skulle jag vilja understryka två punkter i ert program.
För det första handlar det om förstärkningen av ekonomiskt styre och den europeiska terminens början. Det gladde oss att välkomna paketet om ekonomiskt styre. Det är av avgörande vikt att detta mål uppnås. I detta avseende skulle min grupp vilja se effektiva och bindande åtgärder som sträcker sig längre än det föreslagna. Det är också nödvändigt att parlamentet verkligen deltar i fullbordandet av de processer som planerats och i genomförandet av dessa. Rättsliga grunder borde instiftas för att förhindra väsentliga förändringar av fördragen, något som bara saktar ned genomförandet av de åtgärder som måste vidtas.
Den andra punkten rör det fortsatta arbetet med finansiell reglering. Projekten har lagts fram, eller kommer snart. År 2011 kommer att bli ett avgörande år. Vi uppskattar kommissionsledamot Michel Barniers proaktivitet. Under 2010 visade parlamentet prov på sin beslutsamhet när det antog övervakningspaketet, direktivet om förvaltare av alternativa investeringsfonder och, med all sannolikhet mot slutet av året, den bestämmelse som kommer att leda till att den europeiska tillsynen över kreditvärderingsinstitut inrättas. Vi vill fortsätta på den inslagna vägen mot ett pragmatiskt, intelligent och effektivt regelverk. Vi förväntar oss detta av kommissionen i dag.
Proinsias De Rossa
(EN) Herr talman! För det första talade ordförande José Manuel Barroso i inledningen om att införa vissa åtgärder när det gäller utstationering av arbetstagare. Han specificerade inte detta närmare, men jag skulle vilja påminna honom om att han gjorde ett mycket specifikt åtagande vid utfrågningarna, innan han åter utnämndes till ordförande, om att se över direktivet om utstationering av arbetstagare, så att social dumpning skulle förhindras till följd av direktivets verkan och de rättsfall som uppstod till följd av det. Jag skulle vilja påminna honom om detta.
Får jag också påpeka att det är oerhört viktigt att vi inför lagstiftning som ska sörja för rättssäkerhet för de som tillhandahåller sociala tjänster av allmänt intresse i medlemsstaterna? Kommissionen verkar helt blind för problemen på detta område. Jag arbetar för tillfället med ett betänkande om detta ämne, och jag kommer att återkomma till detta i början av nästa år. Jag välkomnar också plattformen mot fattigdom, men jag ser inga tecken överhuvudtaget på att kommissionen använder den Europa 2020-strategi som plattformen grundar sig på, till exempel de aktuella förhandlingarna med den irländska regeringen om att lösa landets problem.
Om 2020-strategin inte är ramen för dessa förhandlingar, vad är det då? Vad bidrar EU med för att lösa svårigheterna på Irland, annat än en lösning på bankfrågan?
Får jag bara göra ett sista påpekande? Jag anser att det är helt bakvänt om en ledamot i parlamentet här talar om att upprätta en minimiskatt på bolagsvinster som ska gälla för hela Europeiska unionen utan att samtidigt tala om en gemensam skattepolitik, utan att samtidigt ha en tillräckligt stark budget för att tillhandahålla den sammanhållning som krävs i svaga och perifera stater, och en hel rad andra europeiska politiska åtgärder som måste vidtas innan vi på allvar kan tala om en bolagsskatt som är likvärdig inom i hela EU.
Csaba Őry
(HU) Herr talman! Som samordnare för Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) inom utskottet för sysselsättning och sociala frågor anser jag att det arbetsprogram som har presenterats för oss är uppmuntrande, och jag välkomnar särskilt att vi snart kommer att kunna inleda en debatt om flaggskeppsinitiativet under täcknamnet ”ny kompetens för nya arbetstillfällen”.
Jag skulle vilja göra några politiska och några yrkesmässiga kommentarer. Jag anser att det är viktigt att vi inleder samråd i god tid och att kommissionen beaktar både den agenda som rådet föreslagit och de agendor som anpassats efter parlamentets behov. Jag anser att det är viktigt, som andra har sagt, att befintliga ekonomiska resurser backar upp projekt och prioriteringar. Samtidigt menar jag att det är viktigt att de antagna programmen även bör åtföljas av upptäckt och övervakning.
Några problem: utbildning. Vi är för höjda utbildnings- och fortbildningsnormer, men beklagar att det saknas lagstadgade förmåner när det gäller arbetssjukdomar. Jag vill betona och påminna kommissionen om att vi stöder ett mer effektivt genomförande av direktivet om utstationering av arbetstagare, men motsätter oss alla typer av nya direktiv.
Vi menar att medel från socialfonden, globaliseringsfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden måste användas på ett samverkande sätt, med särskild betoning på den huvudprioritering som krävs för att ena dessa program, nämligen skapande av arbetstillfällen och ökad sysselsättning. En sista kommentar: de administrativa bördor som är mycket betungande för ekonomiska aktörer, särskilt små och medelstora företag, måste undanröjas, och detta måste gälla europeiska program och europeiska finansieringsinitiativ.
Edit Herczog
(HU) Herr talman! Jag ska försöka att fatta mig mycket kort. Jag vill tacka kommissionen för detta arbetsprogram som måste ha varit mycket svårt att utarbeta, eftersom vi inte har tillgång till budgeten. Även jag vill nämna de punkter som vi skulle ha velat ha med, men som saknades. Vi skulle ha velat se ett lagstiftningsförslag om den efterlängtade industripolitiken, och därtill skulle vi ha velat se framsteg när det gäller råmaterialpolitiken.
Det skulle ha glatt oss att se mer konkreta förslag i kommissionens arbetsprogram om energieffektivitet och energiprojekt. Vi beklagar djupt att halvårsöversynen av ramprogrammet för forskning och utveckling inte kommer att äga rum och vill med största eftertryck betona att om en överenskommelse om programmen Galileo och Iter kan nås inom ramen för budgeten kan vi återkomma till denna fråga.
Vi skulle verkligen ha välkomnat ett mycket mer effektivt genomförande av politiken för småföretag, som snart firar sin tvåårsdag. Det skulle även glädja oss om sammanhållning och integrering inom EU kan fortsätta i år, när vi under två terminer i följd kommer att ha nya medlemsstater som ordförandeländer, nämligen Ungern och Polen.
Klyftan mellan den östra och västra delen av Europeiska unionen, som märks på exempelvis löner och i andra aspekter, är oacceptabel. Det skulle verkligen vara givande att göra framsteg i detta fall. Slutligen skulle det glädja oss mycket om vi kunde utveckla det östliga partnerskapet, som är mycket viktigt för energiförsörjningen. Detta är rätt, även om det till och med här i parlamentet finns personer som försöker hindra det, i samband med Euronest till exempel.
Catherine Trautmann
(FR) Herr talman, herr kommissionsledamot! I detta arbetsprogram presenteras återhämtning i tillväxt och sysselsättning, liksom ekonomisk lagstiftning, som lösningen som ska återupprätta förtroendet. Detta är sant. Vår modell för ekonomisk utveckling kan inte längre klara sig genom att stärka upprätthållandeaspekten av en stabilitetspakt som gång på gång har visat sig begränsad. Återhämtningen i tillväxt måste inriktas på skapandet av arbetstillfällen i hela unionen. Vi måste se på sysselsättning och sociala normer som indikatorer på ekonomisk makt och, utifrån den synvinkeln, betona behovet att lägga mer energi på finansiella transaktioner och en bättre samordning mellan EU och de europeiska sysselsättningsministrarna, samt på unionens ekonomiska förslag. Jag stöder de ledamöter som tog till orda för att betona vikten av direktivet om utstationering av arbetstagare och tjänster i allmänhetens intresse.
Jag anser att EU:s digitala strategi är en avgörande faktor för denna nya ekonomi. Vi borde visa ett större erkännande av kommissionens ambition på denna punkt.
När det gäller medborgarskap borde unionen åter placera medborgarna i kärnan av det europeiska projektet, och de ökade anslagen borde inte bara inriktas på säkerhetsaspekter, och särskilt inte bara på hantering av migrationsströmmar.
Jag skulle vilja avsluta med att säga att detta arbetsprogram för 2011 i grund och botten borde vara det utmärkta exemplet på en politik som på ett positivt sätt tar itu med denna nationernas lockelse att ta tillbaka, vilket alla våra medlemsstater upplever. Jag anser att kommissionen har befogenhet att ändra saker. Den kan lita på parlamentet, som kommer att vara en proaktiv kraft och stödja kommissionen om den visar prov på större ambition.
Elmar Brok
(DE) Herr talman, herr Barroso! Jag skulle vilja göra tre korta kommentarer. För det första anser jag, i fråga om yttre förbindelser, att kommissionen, som har ett särskilt ansvar på detta område, borde anta en mer begreppsbaserad strategi i fråga om det östliga partnerskapet än den har gjort tidigare och uppmana till en multilateral förbindelse mellan partnerskapets medlemmar. Vi borde i synnerhet göra en mycket mer effektiv utvärdering av det östliga partnerskapet i vårt eget intresse, inte bara ur ett energiperspektiv, och vi borde göra detta till en av våra prioriteringar.
För det andra vet jag inte hur situationen med strukturfonderna ser ut på andra områden, men processen för ekonomisk förvaltning av programmen för yttre förbindelser är outhärdligt långsam. När pengarna finns tillgängliga har det politiska målet redan ett år på nacken. Vi har sett detta i fallet med Mellanösternprogrammen, det östliga partnerskapet och på många andra områden. Jag vet att detta även beror på parlamentet och Europeiska unionens budgetförordning och att de många problemen uppstått till följd av de förfaranden som vi genomförde under Santerkommissionen för 10 år sedan. Men om vi verkligen vill använda alla dessa pengar på ett bra sätt och se till att de inte bara blir en börda eller alltid kommer för sent, för att tåget har redan avgått i fel riktning, samt främja våra egna politiska intressen, behöver vi bra idéer från kommissionen om hur beslut om inrättandet och genomförandet av program och utbetalning av pengar på dessa områden kan ske mycket snabbare.
José Manuel Barroso, min tredje punkt gäller att frågan om Transatlantiska ekonomiska rådet och den ekonomiska förbindelsen med USA, och inte bara dess ekonomiska utan även dess strategiska betydelse, inte verkar behandlas tillräckligt ingående i kommissionens dokument.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Herr talman! EU-medborgarna förväntar sig att EU-institutionerna ska fokusera på att skapa arbetstillfällen och ett socialt Europa 2011.
Som vice ordförande för utskottet för transport och turism vill jag uttrycka min bestörtning över att ni har bordlagt vitboken om framtiden för de europeiska transporterna till 2011. Detta dokument är absolut nödvändigt för både den framtida budgetramen och sammanhållningspolitikens framtid, som vi redan har börjat diskutera.
Ur arbetsprogrammet för 2011 vill jag belysa vikten av lagstiftningsinitiativ på följande områden: skydd av personuppgifter, förbättring av informations- och nätsäkerhet baserat på normer och rekommendationer för offentlig upphandling, elektroniska signaturer och ömsesidigt erkännande av elektronisk identifiering och autentiseringsmekanismer. Dessa initiativ är absolut nödvändiga för att genomföra den digitala agendan och fullborda den inre marknaden, däribland marknaden för tjänster.
Vi ser också med intresse fram emot lagstiftningsinitiativet om smarta energinät. Dessa nätverk är nödvändiga för att både göra det möjligt att generera elektricitet från förnybara energikällor, i vilka medlemsstaterna har gjort enorma investeringar under de senaste åren, och förbereda den nödvändiga infrastrukturen för elektriska fordon.
Som avslutning ska jag säga att den digitala agendan och energieffektivitet, områden som bidrar till att både skapa arbetstillfällen och stärka EU:s konkurrenskraft, tillsammans med det sociala Europa borde vara våra huvudprioriteringar 2011.
Daniel Caspary
(DE) Herr talman, herr Barroso! Kommissionen har lagt fram ett otroligt vittomfattande program för 2011, och jag skulle vilja klargöra att jag anser att det skulle vara bra om man prioriterade bättre.
Vi har nu omkring 30 generaldirektorat och 26 kommissionsledamöter. Jag anser inte att varje generaldirektorat och varje kommissionsledamot borde tvingas rättfärdiga sin existens genom att framställa ett stort antal lagstiftningsförslag. Jag är övertygad om att det ibland skulle vara bra för EU om vi fastställde riktiga prioriteringar och begränsade oss själva till det väsentliga. EU:s styrka ligger inte i att befatta sig med så många frågor som möjligt, utan i att lägga mer tid på viktiga frågor.
Jag skulle framför allt vilja göra några påpekanden om utrikeshandel, eftersom jag är samordnare för min grupp på detta område. Det skulle glädja mig om vi åtminstone kunde göra några framsteg när det gällde den transatlantiska förbindelsen, som Elmar Brok redan har sagt. Transatlantiska ekonomiska rådet har stått på dagordningen i flera år, men har inte ännu haft någon riktig framgång. Om vi ser på hur världen har ändrats under denna period och hur den ekonomiska makten har växlat mellan världens olika regioner, kan vi se att det finns ett trängande behov av ett mycket närmare samarbete med amerikanerna.
Det skulle vara bra om kommissionen under arbetets gång skulle kunna komma ihåg att Europaparlamentet är medlagstiftare på området utrikeshandel sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. Båda sidor, parlamentet och kommissionen, kommer att tvingas lära sig att ha att göra med varandra och hur de ska utarbeta lagstiftning gemensamt, särskilt i fråga om utrikeshandel. Det skulle glädja mig oerhört om kommissionen fäste särskild vikt vid detta område och, viktigast av allt, lade ned mycket tid på dialogen och öppna, gemensamma aktiviteter.
Gay Mitchell
(GA) Herr talman! För det första välkomnar jag det arbete som kommissionen har gjort för att föra denna dagordning framåt. Europeiska unionen gör sitt yttersta för att få ett slut på denna ekonomiska kris. Men trots det oerhörda arbete som gjorts och den arbetsmängd som fortfarande kvarstår, får vi inte glömma folket i utvecklingsvärlden.
(EN) Herr talman! Som samordnare för PPE-gruppen inom utvecklingsutskottet kan jag säga att det är fullständigt skandalöst att inse att, efter att vi kom överens om att uppfylla ett åtagande på 0,7 procent av BNI för att stödja utvecklingsvärlden, denna budget är den första budgeten - eller att den med säkerhet ligger i frontlinjen - som kommer att stramas åt varje gång som det sker en finansiell nedskärning i våra medlemsstater. Jag förstår - vi alla förstår - att när BNI går ned kommer biståndet att minska, men det borde inte minskas med en procent av BNI och sedan sjunka ytterligare.
Jag ber kommissionen att göra allt i sin makt, så snart som möjligt efter utvärderingen av millennieutvecklingsmålen i New York, för att se till att medlemsstaterna uppfyller sitt åtagande. Vi ber dem inte att bibehålla sina biståndsnivåer. Vi ber dem att inte minska sina bistånd med en procent av sin minskade BNI.
Simon Busuttil
(MT) Herr talman! Jag vill bara kort säga att det är enkelt och naturligt att helt enkelt fokusera på den ekonomiska aspekten, på grund av de ekonomiska tider som vi för närvarande upplever. Men EU består inte bara av den europeiska marknaden, utan av europeiska medborgare också. Vi måste därför driva på genomförandet av Stockholmsprogrammet, för det är detta Stockholmsprogram, som vi just har enats om, som kommer att hjälpa oss att skapa ett Europa för våra medborgare.
Det som vi mer konkret behöver nästa år är en ytterligare utveckling för att motarbeta terrorism och garantera allmän säkerhet för våra medborgare, för våra medborgare kräver mer säkerhet från EU:s sida. Vi måste också stärka vår kamp mot organiserad brottslighet, särskilt på området korruption. Dessutom måste vi stärka de medborgerliga rättigheterna, bland annat när det gäller skyddet av brottsoffer. Slutligen vill vi skapa en enda gemensam asyl- och invandringspolitik som ska bygga på solidaritetsprincipen. Tack så mycket.
Zigmantas Balčytis
(LT) Herr talman! Arbetsprogrammet för 2011 som kommissionen har lagt fram verkar onekligen mycket ambitiöst. Jag hoppas att detta dokument blir grunden för framtiden - en mer konkurrenskraftig, enad och välmående europeisk framtid.
Trots detta har det funnits många ambitiösa dokument och planer tidigare, varav många inte har genomförts. Jag minns väl hur dessa länder som nu upplever en stor finanskris för några år sedan framvisades som föredömen för hur finansiell och ekonomisk politik ska skötas. Men nu har livet lett till stora förändringar.
Jag ger därför mitt fulla stöd till en mer omfattande tillsyn av finansmarknaden, upprättandet av en gemensam energimarknad och utvecklingen av principer för att i högre grad integrera länder i vår ekonomi. Först då kommer vi att kunna sörja för att EU blir mer konkurrenskraftigt i framtiden, och att våra befolkningar kommer att få större sysselsättningsmöjligheter och högre inkomster.
Andrew Henry William Brons
(EN) Herr talman! När jag läser kommissionens arbetsprogram för 2011 sticker en huvudpunkt ut: utnyttjande av krisen för att ge kommissionen makt. Samordning av ekonomisk och skattemässig politik, bredare och förstärkt övervakning av skattepolitik, bättre samordning av makroekonomisk politik och, mer nedslående, nya kontrollmekanismer. Vi har hört att detta kommer att skapa en smart och hållbar tillväxt för alla, men om vi granskar kommissionens Europa 2020-strategi är dokumentet avväpnande uppriktigt: 23 miljoner arbetslösa, och BNP föll med 4 procent 2009. Så länge vi anammar globaliseringen kommer vi inte att kunna arbeta oss upp ur krisen.
I Europa 2020-dokumentet hänvisar man till medlemsstaterna som de mest innovativa i världen, men om framväxande låglöneekonomier ostraffat kan stjäla uppfinningar kommer inte innovation att hjälpa oss. Vi måste skydda våra ekonomier från ekonomier med piratkopiering och slavarbete. I dokumentet omtalas EU:s befolkning som begåvad och kreativ. Vi kanske borde följa den demografiska politik som främjar dessa begåvningar och skyddar och bevarar denna kreativitet.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Herr talman! Kommissionens arbetsprogram är ambitiöst, men jag anser att det saknas en sak - jag skulle vilja att kommissionen fäste större vikt vid genomförandet av bestämmelser, lagar, strategier och politiska åtgärder som redan finns. Vi skapar mer strategier och utarbetar nya dokument, men väldigt mycket saker träder helt enkelt inte i kraft, särskilt inte på energiområdet. Jag anser därför att detta borde vara en separat, särskilt punkt i kommissionens arbete. Om kommissionen inte ser till att redan antagna lagar träder i kraft kommer den helt enkelt inte att vara särskilt trovärdig, och den kommer att förlora sin legitimitet. Det var på detta sätt som vi tillät stora finansiella problem drabba EU - vi beaktade inte Maastrichtkriterierna. Många länder började långsamt att bortse från eller bryta mot dem, och nu har vi mycket stora problem. Ja, detta kan verka föga imponerande, det kanske inte ser särskilt bra ut på papperet, men jag anser att det är avgörande för kommissionens arbete.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Herr talman! Även om kommissionen planerade att återuppliva skapandet av arbetstillfällen så snart som möjligt, innehåller tyvärr inte kommissionens arbetsprogram för 2011 några särskilda förslag om skapandet av nya och riktiga kvalificerade arbetstillfällen på områdena sysselsättning och sociala frågor. Kommissionen lägger än en gång fram samma lagstiftningsinitiativ om utstationering av arbetstagare och arbetstid som den föreslog i arbetsprogrammet för föregående år, och lovar att förbättra rättigheterna för migrerande arbetstagare i hela EU.
Men det räcker inte riktigt till. Vi för en ingående debatt om framtidens pensioner i EU, och ett av förslagen är att höja pensionsåldern, men kommissionen har inte tillhandahållit särskilda förslag om äldres sysselsättning. För det andra, inom ramen för de förhållanden som den ekonomiska och finansiella krisen har gett upphov till har olagligt arbete och skuggekonomin växt avsevärt. Det saknas verkligen konkreta förslag om hur vi ska bekämpa denna sjukdom tillsammans.
För det tredje, för att övervinna fattigdomen och verkligen minska antalet personer som lever i fattigdom i Europeiska unionen hoppas jag verkligen att kommissionen kommer att införa ett direktiv om minimiinkomst så snart som möjligt.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Herr talman! När man utarbetar arbetsprogrammet tas alltid fortsättningen för givet å ena sidan, och förändringar å den andra. I vilken omfattning, och hur kommer förbindelsen mellan dem att se ut 2011? Arbete för att komma ur krisen, att förbättra den ekonomiska tillväxten och skapa arbetstillfällen måste utan tvivel fortsätta. Vårt mål för 2011 har därför fastställts. Vi har godkänt ett tillräckligt antal strategier.
Men vi måste ändra omfattningen på reformer som hör samman med ekonomiskt styrelsesätt. Detta kan ses i Montirapporten på området grundläggande åtgärder för den inre marknaden. Vi måste agera på liknande sätt vid reformeringen av finansinstitut och deras övervakning. År 2011 måste bli ett år av godkända genomförandeåtgärder och ett år då de nya byråerna tas i drift.
En bättre konkurrenskraft kan huvudsakligen uppstå genom ökad effektivitet, med hjälp av innovativa och moderna metoder. Slutligen, en ytterligare uppgift är arbetet med målen och de fleråriga budgetramarna för perioden 2014-2020. I detta fall är det nödvändigt att koncentrera sig på en förbättrad ekonomisk integrering i framtiden.
Monika Smolková
(SK) Herr talman! Det är ett ambitiöst arbetsprogram. Det innefattar områden som kommer att bidra till att Europa 2020-strategin genomförs. Det sägs mycket i dokumentet, men jag skulle hellre utreda det som inte sägs, eller inte sägs fullt ut. Mer specifikt, hur vill kommissionen prioritera det påskyndade antagandet av brådskande förslag? Jag betonar påskyndat antagande. Vi känner alla till vilken långdragen affär europeisk lagstiftning är.
Jag skulle också vilja fråga - programmet avslutas med en betoning på samarbete mellan kommissionen, Europaparlamentet och rådet. Min fråga är: tror ni att konstruktivt samarbete med rådet är möjligt när Angela Merkel och Nicolas Sarkozy inte visar ett enda tecken på att vilja samarbeta?
Maroš Šefčovič
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Jag skulle vilja tacka ledamöterna för deras positiva och vänliga ord om kommissionens arbetsprogram.
Om man granskar era inlägg kommer man att se att det finns en hög grad av konvergens när det gäller de mål som vi skulle vilja uppnå tillsammans. Jag anser att det beror på att kommissionens arbetsprogram, till stor del, var en gemensam ansträngning. Den strukturella dialogen som vi inledde i år, den intensiva kommunikationen mellan utskotten och kommissionsledamöterna, har definitivt lönat sig. I slutändan har vi ett arbetsprogram för kommissionen som innehåller parlamentets och kommissionens konvergerande mål.
Många av er betonade vikten av att fokusera på lämpligt genomförande, så att våra program och förslag inte bara förblir ord på papper. Jag har full förståelse för denna begäran, och av den anledningen inbegrep vi också kontroll av det pågående arbetet i kommissionens arbetsprogram. Det skulle glädja mig mycket att regelbundet komma till parlamentet och ge er en sammanfattning av de framsteg vi gör och hur vi genomför kommissionens arbetsprogram, så att vi kan diskutera, inte bara en gång om året, utan regelbundet, om hur fullbordandet av kommissionens arbetsprogram framskrider.
Som det ser ut i år kommer vi med säkerhet att ha genomfört 30 av de 34 initiativ som vi utlovade. Detta är en relativt bra utveckling, men vi kommer naturligtvis att vara beredda att diskutera denna fråga ytterligare med er och hålla er informerade under ordnade former.
Det gläder mig också att ni, med vissa undantag, uppmanar oss att göra mer, inte mindre. Detta är givetvis en mycket välkommen tendens från parlamentet gentemot kommissionen. Jag instämmer med alla er som säger att vi måste prestera bättre. Vi ska inte bara prestera väl för att uppfylla våra mål, utan vi måste visa att med högkvalitativt arbete kan vi utnyttja resultatet som det bästa motargumentet och bästa instrumentet för att hantera euroskepticism i EU och andarna från det förflutna, som alltid dyker upp när vi går in i hårda tider: protektionism, rasism, främlingsfientlighet och många av de företeelser som ni just har beskrivit här. Med ett gott arbete och bra samarbete kan vi hantera dessa andar från det förflutna.
Det stämmer att vi behöver investera mycket i infrastruktur, men vi är också övertygande om att vi behöver modern infrastruktur. Om vi vill konkurrera på global nivå och bevara vår konkurrensfördel måste vi helt klart uppgradera vår infrastruktur. Det är inte bara viktigt för våra ekonomiska mål, utan det är också viktigt för att göra våra ekonomier mer miljövänliga och för att utveckla resurseffektiva ekonomier. För att göra detta måste vi, mer än någonsin, använda de projektorienterade EU-obligationerna, vi måste samarbeta närmare med EIB och vi måste finna sätt att utnyttja offentligt-privata partnerskap mer i framtiden. Ni kommer också att finna detta i vårt program.
När det gäller den inre marknaden välkomnar jag alla kommentarer om och fokuseringen på den inre marknaden, för detta är verkligen EU:s största kronjuvel. Vi har uppnått mycket med den inre marknaden, och vi vet att vi kan uppnå mer om vi lyckas frigöra den inre marknadens potential. Vi måste avlägsna de sista hindren som står i vägen för den inre marknaden, vi måste bli av med flaskhalsar och utnyttja nya ekonomiska områden. Vissa av er hänvisade till den digitala ekonomin och hur mycket vi skulle kunna förbättra livet i Europa om vi använde fler e-tjänster, e-förvaltning eller e-handel, och detta är nya områden som vi måste engagera oss mer i.
Mario Monti lade fram en utmärkt rapport, och Michel Barnier har använt denna rapport som underlag för våra förslag. Vi inledde debatten om hur EU:s inre marknad ska förbättras, bli mer öppen och mer konkurrenskraftig, så att den ska ge oss ännu bättre resultat än de vi ser i dag. Så låt oss delta och se över vilka av de förslag som Michel Barnier har lagt fram som skulle kunna vara viktigast och vilka förslag som borde ges hög prioritet. Jag tror att vi kommer att få en bättre och starkare inre marknad om vi samarbetar.
När det gäller den administrativa bördan införde Günter Verheugen, som ni vet, en minskning av den administrativa bördan med 25 procent fram till 2012 i programmet. Det gläder mig att kunna tala om för er att kommissionen arbetar mycket hårt för att denna gräns ska nås. Nu strävar vi efter att nå en nivå på 30 procent, men vi måste också vara mycket tydliga med att det inte bara är kommissionen som kan leverera resultat. Mycket ofta ökar den administrativa bördan på nationell nivå när länderna genomför EU-lagstiftning på olika villkor. Vi måste arbeta med denna fråga från båda sidor, på EU-nivå och på nationell nivå.
När det gäller vikten av den inre marknadens sociala dimension instämmer jag helt med er. Vi har dragit lärdom av det förflutna, och vi kommer att lägga fram förslag om utstationerade arbetstagare, om ett arbetstidsdirektiv och om tjänster i allmänhetens intresse, något som borde återspegla denna mycket viktiga sociala dimension, eftersom vi vet att den inre marknaden bara kommer att fungera när medborgarna hyllar den. Av denna anledning måste vi inbegripa denna mycket vederhäftiga, sociala konsekvensanalys i de förslag som vi lägger fram, så att vi vet att de förslag som vi erbjuder medborgarna godtas och får deras stöd.
Niki Tzavela framförde en mycket stark vädjan när det gäller den potentiella kompetensflykten, att vi förlorar unga välutbildade européer som lämnar EU för att arbeta på annat håll. Ibland beror det på kvarvarande hinder på EU:s arbetsmarknader, ibland beror det på bristande information, men ofta beror det på att vår utbildning inte är anpassad efter de europeiska företagens behov. Det gläder mig därför att ni om en liten stund kommer att inleda diskussionen om det nya flaggskeppsinitiativet.
Jag ser att mina kolleger, kommissionsledamöterna Androulla Vassiliou och László Andor, är här. De kommer att förklara hur vi skulle vilja förbättra det, hur kunskaperna ska anpassas efter behoven på ett sådant sätt att ungdomar inte blir arbetslösa, utan för med sig sin potential till den europeiska ekonomin, och vi kommer alla att gynnas av detta.
Flera av er betonade vikten av att reglera finansmarknaderna och ett snabbt beslutsfattande samt hur vi ska uppnå det. Vi har redan belyst att i framtiden måste vi gå framåt med mer samordning mellan parlamentet, kommissionen och rådet. Vi skulle vilja göra det i en ny form av programplanering inom unionen, där vi kommer att besluta om prioriteringarna, tidsplaneringen och tidsfristerna, så att vi kan få snabbare resultat och påskynda lagstiftningsprocessen ytterligare jämfört med dagens takt.
Jag försäkrar er att vi kommer att göra vårt yttersta för att ge er ett ambitiöst projekt när det gäller den fleråriga budgetramen. Vi behöver er hjälp med att förklara på alla nivåer - för medierna, för nationella åhörare - denna debatts omfattning, hur mycket vi i EU kan uppnå med bara 1 procent av BNP, EU-budgetens struktur där närmare 95 procent av denna budget återgår till nationella ekonomier med högt mervärde från EU. Denna debatt måste också flyttas till de nationella huvudstäderna, och vi måste tala med medborgarna för att informera dem om denna budgets struktur, så att vi kan få stöd för våra ambitiösa förslag.
Elmar Brok hänvisade till mycket viktiga områden inom ramen för yttre förbindelser - det östliga partnerskapet, utvidgningsprocessen - områden där vi också måste arbeta för trovärdighet på båda sidor. Vi måste vara mycket trovärdiga när det gäller våra förhandlingsmetoder och övervakning av de kriterier som kandidatländerna uppfyller, men vi måste också vara trovärdiga i det som vi erbjuder kandidatländer, så att vi bygger upp förtroende på båda sidor.
USA är en mycket viktig partner, och om vi lyckas avlägsna vissa hinder för ömsesidig handel skulle det vara oerhört gynnsamt, och jag instämmer i att vi måste anstränga oss mer på detta område.
När det gäller handel vet ni att EU är redo att förhandla och redo att avancera, men vi behöver partner. Vi kan inte bara sluta avtal om vi inte är säkra på att den andra sidan kommer att motsvara villkoren. Men jag instämmer i att vi ständigt måste ta itu med denna fråga när vi lägger fram förslag och letar efter nya öppningar, för den globala handeln kommer med säkerhet att gynna den globala ekonomin, och detta är vad de flesta av världens ekonomier behöver just nu.
Till sist, i fråga om frihet, säkerhet och rättvisa är vi fullt medvetna om att detta är ett av de områden som våra medborgare intresserar sig och oroar sig mest för, och därför har vi avsatt en så pass stor del av vårt program till detta område. Jag är säker på att mina kolleger, Cecilia Malmström och Viviane Reding, kommer att rikta uppmärksamhet på hur denna oro ska behandlas, något som har tagits upp både i denna debatt och i den strukturella dialog som de förde med sina respektive utskott.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum under sammanträdesperioden i december.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
João Ferreira
Kommissionens arbetsprogram för 2011 grundas tydligt på kontinuitet. Bland proklamationerna om ”smart och hållbar tillväxt för alla” utgör de dominerande riktlinjerna, som har gett upphov till en allvarlig obalans i EU, den verkliga skillnaden i EU:s ekonomier, den allvarliga krisen och de konjunkturutsikter som vissa medlemsstaterna står inför, med arbetslöshet och djupa sociala orättvisor. Programmet innefattar också riktlinjer såsom upprätthållandet av det irrationella kriteriet i stabilitets- och tillväxtpakten, avreglering och devalvering av arbetsstyrkan, och jag skulle vilja framhålla kravet på att lägga fram ett nytt förslag i syfte att ändra direktivet om arbetstidens förläggning. Det är också värt att notera uttalandet i programmet om budgetförordningen, som säger att de flesta åtgärder som ska överbrygga den klyfta som har uppstått på grund av krisen redan har lagts fram. Detta visar att löftena om att få ett slut på skatteparadis och finansiella derivat har åsidosatts. Detta visar att de finansiella spekulationerna fortsätter okontrollerat. Nya attacker på medborgerliga rättigheter, friheter och garantier lurar vid horisonten, däribland programmet för registrerade resenärer, och detta är ett ärende som kräver mycket uppmärksamhet och ett aktivt intresse.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
skriftlig. - (PL) I meddelandet från kommissionen där dess arbetsprogram för 2011 sammanfattas framhåller man utvägen ur krisen och stimulans av ekonomisk tillväxt. Ett betydande inslag är den virtuella marknaden, som fortfarande har stora utvecklingsmöjligheter - men på villkor att en verklig inre marknad upprättas på Internet. I förhållande till detta uppmuntrar jag med eftertryck kommissionen att fullborda ett grundligt genomförande av den digitala agendan, som det hänvisas till i meddelandet. Jag anser att om man utnyttjar den potential som informationstekniken har gett oss skulle det också ses som en väg ut ur den ekonomiska krisen. Utvecklingen av Internethandeln, åtgärder på området immaterialrätt och tillgängliggörandet av Europas kulturarv på nätet borde ses som ett prov på EU:s effektivitet.
Som föredragande för utskottet för rättsliga frågor på området bättre lagstiftning (2008 års betänkande), skulle jag vilja uttrycka min belåtenhet med att kommissionen har beslutat sig för att inbegripa förslag från mitt betänkande i arbetsplanen för året. Jag syftar på den större tonvikt som lades på en efterhandsutvärdering av europeisk lagstiftning och perioden för offentligt samråd om nya förslag som utökades från åtta till tolv veckor.
Kinga Göncz
skriftlig. - (HU) Jag välkomnar att kommissionen inleder nästa år med ett omfattande arbetsprogram. I dessa dagar bevittnar vi hur den snabba förändringen av ekonomiska, finansiella och internationella politiska omständigheter överskuggar våra planer nästan varje vecka. Jag anser därför att det är vikigt att se över kommissionens arbetsprogram flera gånger nästa år.
Det gläder mig att man i dokumentet nämner skapandet av arbetstillfällen som en av de viktigaste prioriteringarna för 2011, men samtidigt beklagar jag bristen på lagstiftningsinitiativ för sysselsättningsändamål och sociala syften. Kommissionen har äntligen beslutat att utarbeta den europeiska ramstrategin för romerna, men jag menar att det är grundläggande att detta åtföljs av lagstiftningsförslag som syftar till integration och till att förbjuda diskriminering. När Barrosokommissionen tillträdde lovade den att när man lade fram förslag skulle det i varje enskilt fall föregås av en utvärdering av deras sociala effekter. Men jag ser inga tecken på detta i det aktuella arbetsprogrammet. Jag förväntar mig att kommissionen ska stå redo, från början av 2011, att acceptera och behandla de medborgarinitiativ som undertecknats av en miljon EU-medborgare. I en tid då vi, i vissa medlemsstater, ser öppna och förtäckta attacker på mediefriheten och brott mot grundläggande demokratiska rättigheter anser jag att det är särskilt viktigt att kommissionen, som väktare av fördragen, fäster större vikt än någonsin vid statliga beslut som hotar de nya mediernas oberoende, systemet för demokratiska kontroller och balans samt rättsstatsprincipen, och den borde, om så krävs, vidta nödvändiga åtgärder till försvar för grundläggande demokratiska värderingar.
Zita Gurmai
skriftlig. - (EN) Som kvinna och politiker som arbetar med jämställdhet mellan könen är jag besviken på kommissionens arbetsprogram för 2011. Kvinnorna har helt glömts bort i detta program. Jag var tvungen att anstränga mig för att hitta åtminstone ordet ”kvinna” ... i bilagan. Och till och med där, och jag citerar: ”Beroende på resultatet av samrådet kan kommissionen eventuellt anta ett lagstiftningsförslag om förlikning, som ska inbegripa pappaledighet och ledighet för vård av anhörig, under 2012.” ”Beroende på.” ”Kan eventuellt anta.” ”Under 2012.” Denna mening kommer från en kommission som skyndade sig att framställa en ihålig så kallad kvinnostadga i mars, och som ignorerade parlamentet när man skulle förhandla om den nya jämställdhetsstrategin, som, kan jag tillägga, inte är mer konkret än kommissionens arbetsprogram i det här sammanhanget. I mars visste vi att Viviane Redings stadga bara var en fasad utan innehåll. Vi bad upprepade gånger om en stark lagstiftningstext, men Reding ville inte lyssna på det örat. Hur kan vi acceptera ett EU som godtar medlemsstater när de finansiellt sett inte ligger i linje med EU:s bestämmelser och avtal, samtidigt som vi inte kan acceptera ett EU som godtar medlemsstater som ignorerar jämställdhet mellan könen och bildar regeringar med få eller inga kvinnliga ministrar?
Jiří Havel
Det är ingen överraskning att de tre länder som fick budgetförhandlingarna att kollapsa är nettobetalare och dessutom mottagare av rabatten. Det råder verkligen inga tvivel om att Storbritannien har inlett den ofrånkomliga striden för sin rabatt. De ursäkter som budgetsabotörerna har valt är rätt kraftlösa. Det är mycket oansvarigt att begränsa budgetens flexibilitet i kristider. Vi måste tvärtom öka flexibiliteten vid en kris. Denna vägran att diskutera nya ekonomiska resurser till EU:s budget med parlamentet i enlighet med Lissabonfördraget, och vägran att inleda en dialog om den fleråriga budgetramen, är en usel parodi på den en gång prisade brittiska humorn.
Joanna Senyszyn
Kommissionens arbetsprogram för 2011 måste innehålla ett förslag till ett direktiv om att bekämpa våld mot kvinnor och ett EU-program för finansiering av idrott. Kommissionen har åtagit sig att göra detta. Det är dags att de genomförs. Våld mot kvinnor är för närvarande den allvarligaste formen av diskriminering av kvinnor och ett brott mot de mänskliga rättigheterna. I EU har så många som 45 procent av alla kvinnor - det innebär 100 miljoner - fallit offer för våld. Mellan en och två miljoner europeiska kvinnor utsätts dagligen för våld. Det finns ingen ursäkt för att utarbetandet av ett direktiv om denna fråga försenas.
Jag uppmärksammar också idrottsfrågan, en av Europeiska unionens befogenheter efter Lissabonfördragets ikraftträdande. Kommissionen har åter, genom att åberopa budgetbegränsningar på nationell nivå och EU-nivå, skjutit upp framläggandet av ett EU-program på detta område. Jag befarar att om vi godtar denna ståndpunkt kommer det aldrig att bli något program, för det kommer alltid att finnas frågor som är viktigare än idrott. Men att främja fysisk aktivitet skapar obestridligen fördelar i form av förbättrad hälsa och ett välbefinnande hos européer och höjer deras effektivitet på arbetet. Detta bidrar till att minska sjukdomar och därmed reduceras kostnaderna för hälso- och sjukvård, och det motverkar även social utslagning. Det är också mycket viktigt att utnyttja äldre människors potential på arbetsmarknaden. Jag hoppas att kommissionen kommer att beakta denna fråga, som har tagits upp många gånger, i sina framtida förslag om sysselsättning och skapandet av nya arbetstillfällen.
