Den finansiella och ekonomiska situationen i Moldavien (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är kommissionens uttalande om den ekonomiska och finansiella situationen i Moldavien.
Leonard Orban
ledamot av kommissionen. - (RO) Omvalet den 29 juli i Moldavien var ett avgörande test för landets förmåga att stärka sin demokratiska utveckling och fortsätta närma sig EU. Det gläder oss att valet hölls under lugna och ordnade förhållanden och att den nya regeringen inte bara har uttryckt en tydlig avsikt att föra en EU-vänlig politik, utan även antagit ett antal åtgärder som går i denna riktning.
Å andra sidan genomgår Moldaviens nya ledning enorma svårigheter. En av de allvarligaste kriserna och största svårigheterna är behovet av att hantera konsekvenserna av den ekonomiska och finansiella krisen. Av EU:s grannar i öst är Moldavien troligtvis det land som sitter i den svåraste ekonomiska situationen. Handeln och industriproduktionen har kollapsat, inte bara på grund av krisen utan även på grund av den politiska osäkerhet som utlöstes av parlamentsvalet i april.
De penningsummor som överförs från utlandet av moldaviska medborgare, och som fram till förra året utgjorde över en tredjedel av landets BNP, har sjunkit långt under den normala nivån. Exporten och importen har minskat dramatiskt. Samma sak gäller efterfrågan och industriproduktionen inom landet. En kraftig nedgång, med mer än 10 procent av BNP, väntas för 2009.
Med tanke på att Moldavien redan är det fattigaste landet i Europa kommer detta att få synnerligen stora konsekvenser och kommer att ytterligare förvärra de svårigheter som befolkningen tampas med, särskilt de mest utsatta i samhället. För att hjälpa Moldavien och dess befolkning är EU redo att stödja landet genom att erbjuda makroekonomiskt stöd utöver det som kommer från Internationella valutafonden, och som en del av en samordnad insats tillsammans med Internationella valutafonden. Dessutom kommer vi att erbjuda specialisthjälp och påskynda utbetalningen av vårt ordinarie stöd till Moldavien.
När det gäller makroekonomiskt stöd, som är nödvändigt för den här typen av bistånd, kommer vårt stöd att vara beroende av att Moldavien och Internationella valutafonden ingår ett avtal om ett stödprogram. Företrädare för Internationella valutafonden befinner just nu i Chisinau, och vi inväntar deras rapport med intresse. Vi kan inte gå vidare med utformningen av ett makroekonomiskt stödprogram innan vi har lanserat programmet hos IMF. Därför är det för tidigt för oss att veta vilken form det makroekonomiska stödprogram som Europeiska kommissionen kan komma att erbjuda kommer att ta.
Vi väntar oss att landets myndigheter kommer att be om hjälp, inte bara med att stärka landets valutareserv utan även med att täcka budgetunderskottet. Jag måste även nämna att Moldavien är berättigat till både bidrag och lån. Hur biståndspaketet kommer att se ut i slutändan beror självklart på vilka behov som kommer att identifieras.
Under tiden har kommissionen redan skickat en grupp experter som leds av generaldirektoratet för ekonomi och finans till Chisinau för att hjälpa Moldaviens myndigheter att utforma ett ekonomiskt program. Gruppens mål, som fastställts efter ett möte som nyligen hölls med myndigheterna i Chisinau, var att hjälpa dem att utvärdera landets reaktion på den rådande ekonomiska situationen. Kommissionens avdelningar har vid detta tillfälle använts för att samla in de uppgifter som behövs för att utarbeta ett makroekonomiskt stödprogram.
Kommissionen kommer att stå till förfogande för att erbjuda myndigheterna i Chisinau kontinuerlig specialisthjälp på detta område. Samtidigt försöker vi att påskynda utbetalningarna från det budgetstöd som är en del av EU:s grannskaps- och partnerskapsinstrument. I september gick kommissionen med på att höja taket för de utbetalningar som öronmärkts för budgetstöd i år från 30,5 miljoner euro till 34,5 miljoner euro. Målet med vårt bistånd i form av budgetstöd är självklart först och främst att uppmuntra reformer i vissa överenskomna sektorer, och inte bara att täppa till luckor i budgeten.
I den rådande situationen är det dock mer ett sätt att komplettera de begränsade budgetresurserna. Det är också ett sätt att hjälpa Moldaviens befolkning att ta sig genom de stora svårigheter de brottas med.
Vi välkomnar särskilt det faktum att ledamöter av Europaparlamentet har begärt akut stöd till Moldavien. Under de kommande månaderna kommer vi att be er stödja de insatser vi gör på det här området. Vi är säkra på att parlamentet omedelbart kommer att godkänna det makroekonomiska paketet för Moldavien när det läggs fram. Detta kommer att göra det möjligt för oss att se till att bistånd ges i god tid.
Innan jag avslutar mitt anförande vill jag bara kort nämna situationen i Transnistrien. Jag vill först av allt betona hur viktigt det är att vi inte glömmer bort detta problem på grund av de betydande politiska förändringar som pågår i Moldavien. Samtal med mål att lösa konflikten bör återupptas snarast möjligt i formatet 5+2. Vi ser optimistiskt på det här eftersom den nya regeringen åter har bekräftat sitt stöd för denna princip i sitt program. EU får allt större betydelse i den här processen.
Vi räknar med att den nya regeringen i Chisinau kommer att inta ett proaktivt förhållningssätt till detta problem, vilket kommer att bidra till att lösa konflikten. Själva har vi precis lanserat två projektpaket med finansiering från Europeiska kommissionen för att stärka förtroendet för hälso- och sjukvårdssektorn, miljöskyddssektorn samt den sociala och den ekonomiska sektorn. Den här åtgärden är en del av våra kontinuerliga större insatser för att lösa konflikten.
Moldavien står vid ett vägskäl, både politiskt och ekonomiskt. Vi är fast beslutna att stödja landets framtida utveckling. Vi kommer även i fortsättningen att göra vårt yttersta för att i detta särskilt avgörande skede se till att vårt stöd är påtagligt och effektivt och ges vid rätt tillfälle.
Marian-Jean Marinescu
Moldavien går igenom en allvarlig ekonomisk, finansiell och institutionell kris som orsakats av det globala ekonomiska och finansiella klimatet och i synnerhet av åtta års kommunistiskt styre.
Det tidiga val som hölls i juli 2009 och segern för alliansen för europeisk integration är ett viktigt steg mot att fullfölja moldaviernas EU-ambitioner. Segern nåddes genom allianspartiernas arbete mot kommunistiska metoder och mot inflytandet både från situationen i Transnistrien och från Ryssland. Vi måste beundra dem som nådde denna seger nästan helt på egen hand genom att lyckas vinna moldaviernas förtroende.
Moldavien behöver hjälp. Den nya regeringen i Chisinau är beroende av hjälp för att bevara stabiliteten, och den forna sovjetstatens framtida utveckling mot antingen öst eller väst beror också på denna hjälp. Jag är säker på att Moldavien kommer att få hjälp från flera olika aktörer. Vi måste vara en av dem.
EU har inget annat val än att förhålla sig positivt till det arbete som har utförts av alliansen för europeisk integration i Moldavien. Konkret betyder detta att vi så snart som möjligt behöver förhandla fram ett associeringsavtal mellan EU och Moldavien, och mycket snabbt inleda en konstruktiv dialog med syftet att införa ett viseringsundantag för moldaviska medborgare och ge Moldavien ekonomiskt stöd så att landet kan täcka sitt budgetunderskott. Kommissionen måste så snart som möjligt ge Moldavien det makroekonomiska stöd landet så desperat behöver.
Herr kommissionsledamot! Jag lyssnade noga på vad ni sade och det gläder mig att kommissionen fäster vikt vid Moldavien och att ni förbereder ett makroekonomiskt stödpaket, även om jag är tveksam till att allt hänger på samarbetet med Internationella valutafonden. Jag skulle önska att kommissionen och IMF inte hanterar Moldavien parallellt utan att ni samarbetar med varandra, så att det inte uppstår en situation där IMF förväntar sig att kommissionen ska agera och vice versa.
Kristian Vigenin
för S&D-gruppen. - (BG) Det var synnerligen glädjande för mig att höra kommissionsledamot Leonard Orban tala om Europeiska kommissionens avsikter för och inställning till Moldavien. Jag anser att vi behöver ge Moldavien mycket tydliga signaler från EU:s institutioner och från EU som helhet. Vi måste ge det stöd som behövs, både finansiellt och ekonomiskt. Jag måste dock framhäva att det också krävs politiskt stöd till den nuvarande regeringen och dess försök att frigöra Moldavien från den svåra situation landet har hamnat i. Efter två val i rad kommer den här regeringen självklart att försöka ta itu med befolkningens verkliga problem, något som verkar ha hamnat i skymundan de senaste månaderna, om inte åren. Dessutom måste vi komma ihåg att den nuvarande politiska situationen i Moldavien mycket snabbt kan ta en annan riktning, även om den verkar stabilare och mer positiv. Jag anser att det fortfarande är mycket oklart huruvida Moldavien kommer att lyckas välja president. Om så inte sker kommer landet självklart att gå vidare med ett nytt val nästa år. Det skulle vara den sämsta tänkbara utvecklingen, inte bara för själva landet utan även för Moldaviens medborgare.
Därför stöder vi kommissionens insatser. Jag tror att vår grupp och parlamentet kommer att stödja kommissionens avsikter. Dessutom måste vi mycket tydligt påpeka för Moldavien, dess regering och den nuvarande oppositionen att det är dags för Moldavien att ta itu med befolkningens verkliga problem, och att det inte bara får bli ett politiskt spel på medborgarnas bekostnad. Jag anser att en sådan tydlig varning i nuläget även skulle uppfattas av oppositionen. Vi stöder även tanken på att snabbt underteckna ett associeringsavtal som också skulle innehålla ett viseringsundantag, som Marian-Jean Marinescu sade. Detta är ett allvarligt problem som har skapat spänningar mellan Moldavien och Rumänien. Avtalet bör även inbegripa inrättandet av ett frihandelsområde. Vi anser att vi, förutom de akuta åtgärder som kommissionen föreslagit, måste få det östliga partnerskap som lanserades i mitten av det här året att börja fungera ordentligt. Vi måste även visa verkliga resultat som ligger i linje med denna EU-politik.
Cristian Silviu Buşoi
för ALDE-gruppen. - (RO) Moldavien befinner sig i en ytterst svår ekonomisk situation. Den finansiella krisen i EU har också påverkat angränsande länder, och det är vår plikt att hjälpa dem.
Den ekonomiska krisen i Moldavien är inte enbart en konsekvens av den globala krisen, utan den beror främst på att nödvändiga åtgärder inte vidtogs omedelbart när krisen bröt ut i Moldavien. Faktum är att den tidigare kommunistiska regeringen på grund av valet hade snedvridit lokala budgetar genom att prioritera anslag till myndigheter som styrdes av kommunister. Dessutom beslutade man att behålla en låtsad växelkurs mellan leun och euron på en nivå som skulle garantera att befolkningen i vårt grannland inte berördes av krisen. Så nu när vintern närmar sig finns det en risk att lokala myndigheter inte kommer att kunna betala för värmeenergi, och att regeringen kommer att få problem med utbetalning av löner och pensioner.
Vi välkomnar inledandet av förhandlingarna mellan Moldaviens regering och IMF och Världsbanken. Jag är säker på att de kommer att leda till ett avtal där man har tagit hänsyn till de ekonomiska, politiska och sociala förhållandena i Moldavien. Moldavien behöver inte påtvingas några villkor som är omöjliga att uppfylla, med tanke på den känsliga politiska och ekonomiska situationen i landet.
I april diskuterade vi vid några tillfällen Moldavien i Europaparlamentet. Vi var alla överens om att EU måste ge landet finansiellt stöd. Detta är ännu viktigare nu när liberala, Europavänliga krafter har kommit till makten. Därför ber jag, som talesman för gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa, uttryckligen kommissionen att se till att det förslag som den kommer att lägga fram innehåller specifika erbjudanden om makroekonomiskt stöd, eftersom Moldavien behöver omedelbar hjälp för att kunna täcka budgetunderskottet som troligtvis kommer att uppgå till 14 procent av landets BNP före slutet av 2009.
Det östliga partnerskapet kan på medellång sikt vara ett viktigt instrument, men det måste bli verksamt så snart som möjligt och tilldelas tillräckligt stora medel. Vi ber också kommissionen att i det kommande associeringsavtalet inkludera ett förslag om att skapa ett utvidgat, omfattande och gemensamt frihandelsområde och ett viseringsundantag för moldaviska medborgare.
Werner Schulz
Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Den politiska situationen i Moldavien kommer eventuellt att stabiliseras i morgon som ett resultat av att en president blir vald som stöds av koalitionen för europeisk integration. Annars kommer som vi redan hört ett nytt val att hållas, och om det går så långt bör EU ge konstruktiv hjälp.
Detta stöd kan självklart inte begränsas till valövervakning, och jag skulle här vilja ta upp problemet med hur man ska kunna öka röstdeltagandet och insynen i valresultatet. Omkring en miljon moldavier bor och arbetar utomlands i väst, i synnerhet i Italien, Portugal och Österrike. Deras valdeltagande i det senaste valet var i procent räknat ensiffrigt och det finns logiska skäl till detta. I Italien, t.ex., kunde man enbart rösta i Rom och Bologna, och många moldavier som fanns utspridda över landet utnyttjade inte denna möjlighet på grund av de kostnader det skulle ha medfört.
Vi - Europaparlamentet, kommissionen, rådet och även Moldaviens regering - bör se till att det finns fler valurnor och särskilda vallokaler vid nästa val så att moldavier som bor utomlands kan delta i valen, eftersom det är av dem vi kan förvänta oss ett tydligt engagemang för EU. Därför vill jag rikta er uppmärksamhet, ert fokus, inte bara på ekonomiskt och finansiellt stöd, utan även på behovet av att ge medvetet och konstruktivt politiskt stöd.
Charles Tannock
Herr talman! Moldavien är Europas fattigaste land och dessutom en inlandsstat, men det har precis hållit ett lyckat demokratiskt val. Det nya parlamentet måste nu agera klokt i valet av president.
Landet skulle emellertid tveklöst ha varit mer framgångsrikt och säkert om det inte led av en konstlad territoriell uppdelning. Det har gjorts mycket små framsteg mot en lösning på den låsta konflikten i Transnistrien som är ett problem sedan cirka 17 år tillbaka. Detta beror till stor det på att Ryssland finansierar den illegala regimen i Tiraspol och fortsätter att bemanna trupper i Transnistrien.
Vanligtvis kan vi bedöma Rysslands uppriktighet genom landets grad av engagemang för att lösa konflikter som denna, men faktum är att Ryssland inte kan låta bli att ingripa i Transnistrien, liksom i Georgien och Ukraina. Ryssland vidhåller att Moldavien, som är en före detta Sovjetrepublik, ligger inom Rysslands inflytandeområde. Sådana begrepp är förlegade. Moldavien, som uppenbarligen är ett självstyrande europeiskt land, kan en dag komma att ansluta sig till Nato eller till och med till EU.
EU måste öka sina insatser nu för att lösa de problem som kvarstår i Moldavien och ge det rätta finansiella stöd som krävs, men detta kommer inte att hända genom att vi helt naivt nollställer våra förbindelser med Kreml.
Jiří Maštálka
Jag vill tala om båda dessa problem och även om den rapport om Georgien som ska diskuteras härnäst. Vi har fått alltför kort tid på oss för att utvärdera dessa komplicerade frågor. Jag måste säga att Tjeckiens president Václav Klaus inte heller hade fel i sina uttalanden om Moldavien eller om gränskonflikten mellan Georgien och Ryssland. Allt det är förstås historia nu, och i dag står vi inför helt nya problem, trots att vi har en kommissionsordförande men ingen ny kommission.
Jag vill åtminstone visa min uppskattning för rapporten om konflikten mellan Georgien och Ryssland, och försöket att i den göra en objektiv bedömning av hela situationen. Vi har aviserat det ambitiösa programmet för ett östligt partnerskap och jag vill ge några kortfattade förslag när det gäller både Moldavien och Georgien. För det första bör inte projektet för ett östligt partnerskap betraktas som ett politiskt instrument mot Ryssland, utan som ett instrument för att tillsammans med Ryssland lösa vissa problem. För det andra måste frågan om både Moldaviens och Georgiens territoriella integritet lösas i enlighet med internationell rätt och inte genom den så kallade Thessaloniki/Kosovo-varianten. För det tredje har båda länderna uttryckt sitt intresse för ett närmare samarbete med EU, och detta måste inbegripa ett ordentligt finansiellt stöd och ett genuint politiskt stöd, exempelvis genom viseringslättnader. För det fjärde behöver båda länderna mycket hjälp när det gäller rådgivning, särskilt när det gäller förvaltningen av offentliga institutioner som presidentens kontor, parlamentet, åklagarmyndigheten osv. För det femte har båda länderna ett akut behov av bistånd, särskilt när det gäller att inrätta en rättslig ram för yttrandefriheten och fria medier, vilket kan hjälpa dem att öka förtroendet hos medborgarna.
För att allt detta ska bli verklighet måste EU vara redo och kapabelt att slutföra arbetet med att integrera dessa länder i det nya Europa genom politiskt och finansiellt stöd och även via andra mekanismer. Om vi misslyckas med detta kommer det östliga partnerskapet endast att betraktas som ett stycke geopolitisk manövrering och aldrig bli mer än en tom idé. Om vi inte lyckas riskerar vi att helt enkelt desillusionera medborgarna, och i slutet av den här valperioden kommer vi att höra mer tal om en ny orange, rosa eller annan typ av revolution. Visst kan vi kanske finansiera en sådan, men det kommer inte att innebära någon verklig lösning på situationen eller någon förbättring av invånarnas livskvalitet.
Bastiaan Belder
Herr talman! Den finansiella och ekonomiska situationen i Moldavien kan sammanfattas med bara några ord. Det är en fullkomlig katastrof, som Aneli Gabani, en av Europas ledande experter på Moldavien, sade till mig i går. En ny regering tillträdde visserligen i Chisinau den 25 september med ett lovande namn och ett lovande program - alliansen för europeisk integration - men kommunistpartiet är fortfarande starkt och håller redan på att förbereda maktåtertagandet genom att som väntat tvinga fram nya val.
Om EU vill stödja den nuvarande moldaviska regeringens väg mot EU måste Bryssel agera mycket snabbt i den här frågan. Därför måste rådet och kommissionen uppmana IMF att komma till Moldaviens undsättning så snart som möjligt utan att omedelbart ställa stränga sociala krav. Vi måste ge det reformvänliga kabinettet politiskt andrum. Det är självklart att EU självt måste ge generöst bistånd i det här fallet. Det är trots allt Moldaviens politiska framtid som står på EU:s dagordning här i dag.
Cristian Dan Preda
(RO) Även jag vill välkomna kommissionens avsikt att stödja Moldavien. Moldavien behöver stöd som riktar sig till landets befolkning. Det är det enda sättet för Moldaviens medborgare att få den tillförsikt de behöver för att hitta en väg framåt mot stabilitet och tillväxt.
Det makroekonomiska stödpaket som vi enades om här måste givetvis sättas samman snarast möjligt. Vi får inte dröja med att agera för om vi blir försenade kommer det att sluta med besvikelse för Moldavien i stället för med tillförsikt. Dessutom anser jag att regeringen i Chisinau måste få politiskt stöd eftersom landet efter en lång tid äntligen öppnar upp för EU på riktigt. Det namn som koalitionsregeringen har valt är definitivt ingen slump. Regeringen utgörs av partier som verkligen vill ha ett annat alternativ än det som har valts i Moldavien fram till i dag.
Det politiska stödet är viktigt, särskilt eftersom det finns risk för att Moldavien betraktas som ett lokalt problem, på sin höjd ett problem för rumänerna inom EU - jag vill verkligen betona det. Det är allt annat än detta. Det är ett problem för hela EU och det gläder mig att höra flera ledamöter med en mängd olika perspektiv tala om det här ämnet. Moldavien är trots allt granne med EU och måste få stöd nu när det finns en öppning där. Annars riskerar vi att falla tillbaka i en cykel av förseningar och förhalningar, vilket var typiskt för Voronin-administrationen.
En demokratisk utveckling och stöd från EU kan också leda till en lösning av situationen i Transnistrien, eftersom den här regionen fastnat i ett dödläge. Detta berodde på att regeringen i Chisinau inte var beredd att göra slut på dödläget och intog en tvetydig, destruktiv ståndpunkt i detta avseende.
Slutligen vill jag påpeka att Moldaviens medborgare måste ha visering. Situationen där är inte på något sätt sämre än på västra Balkan, och medborgare från Moldavien måste därför vara fria att resa.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Som jag även sade här i parlamentet i måndags behöver Moldavien konkreta åtgärder, inte löften. Moldavien har just nu den svåraste ekonomiska situationen av alla stater i vår världsdel. Det är just därför EU:s institutioner måste ta fram lösningar för att ge omedelbart makroekonomiskt stöd till Moldavien.
Det här stödet är tänkt att täcka ett budgetunderskott motsvarande 14 procent av BNP. Det har mycket länge funnits ett behov av att inleda förhandlingar om ett nytt avtal med Moldavien. Detta har nu blivit möjligt, och vi hoppas att de kommer att genomföras i så snabb takt som möjligt. Parlamentet i Chisinau befinner sig dock i en svår situation. Det finns fortfarande en risk för nyval. Valet av ny president, som ursprungligen planerats till i morgon, har nu skjutits upp ytterligare tio dagar.
Jag är mycket glad över den entusiasm som kommissionen visade när den tillkännagav att dessa förhandlingar skulle inledas, och jag hoppas att entusiasmen håller i sig. Vi har inte råd att göra moldavierna besvikna. De behöver oss. De behöver EU.
Ryszard Czarnecki
(PL) Herr talman! I våra diskussioner om Moldavien i parlamentet har vi ägnat stor uppmärksamhet åt landets mycket dåliga ekonomiska situation, men ärligt talat ser situationen mycket bättre ut i dag än den gjorde för ett år sedan. Vi ser Moldavien göra tydliga framsteg mot en ekonomi som förmår förse sina medborgare med det de behöver. Paradoxalt nog är situationen i Moldavien bättre nu än den var för ett år sedan, medan Ukraina, som framhölls som ett gott exempel för alla andra, befinner sig i en sämre situation.
Vi kan se framsteg i det som Moldavien och dess regering gör. EU måste ge det här landet tydliga utsikter till europeisk integration och ge ett bestämt stöd till de nuvarande myndigheterna för att förhindra att den tidigare politiska mardrömmen återuppstår. Moldaviens nuvarande situation är resultatet av åtta års kommuniststyre, och om vi inte vill bidra till att den inkompetenta gruppen återfår makten bör vi i stället hjälpa den moldaviska regeringen och de moldaviska medborgarna.
Lena Barbara Kolarska-Bobińska
(EN) Fru talman! Jag vill också tacka kommissionsledamoten och kommissionen för alla uttalanden om Moldavien och för de åtgärder kommissionen avser att vidta i framtiden. Jag som är från Polen vet hur viktigt det är med sådana åtgärder och uttalanden om att stärka en svag demokrati under en övergångsperiod i dessa länder. Utvecklingen i Moldavien är viktig för människorna där, men även för hela regionen. Det vill jag betona.
Under övergångsprocessen är reformerna i många Sovjetstater mycket sköra, och framgångarna i Moldavien kommer att bli ett viktigt exempel och en viktig signal för andra reformvänliga grupper i den postsovjetiska regionen.
När vi talar om regeringens bräcklighet just nu och situationen i Moldavien måste vi komma ihåg erfarenheterna från början av 1990-talet i mitt land, när den ekonomiska situationen ledde till att pensioner och löner inte kunde betalas ut och att reformer kollapsade. Just nu talar vi om att göra något åt den ekonomiska situationen, men vi måste också komma ihåg att vi behöver stärka institutionerna. Det är institutionerna som är kärnan i alla demokratier: politiska institutioner, institutioner med anknytning till rättstatsprincipen, rättssystemet och pressfriheten.
Polen har den senaste tiden gjort mycket för att hjälpa Moldavien både före och under valet, men jag tror att vi i synnerhet måste använda oss av det östliga partnerskapet som en passande åtgärd eftersom det ger oss många möjligheter. Jag anser att inte bara kommissionen, som är den som vidtar viktiga åtgärder, utan även parlamentet - när vi får alla dokument - måste påskynda sin process och sina beslut för att bidra till att lösa den här situationen.
Monica Luisa Macovei
(EN) Fru talman! Vi kan inte låta den EU-vänliga regeringen i Moldavien falla offer för den allvarliga ekonomiska situationen. Jag efterlyser ett mer omfattande stöd än det paket som kommissionen redan gått med på, och jag insisterar på detta.
Det finansiella biståndet måste stödja befolkningen och de reformer som landet måste genomföra, med uppmuntran från EU. Reformerna måste backas upp av ett förstärkt och omedelbart finansiellt stöd från EU, i kombination med en övervakningsmekanism för att se till att medlen förvaltas på ett bra sätt. Slutligen bör det nya avtalet med Moldavien vara ett associeringsavtal, vilket är fallet för andra länder som omfattas av EU:s grannskapspolitik. Vi bör förhandla om att liberalisera viseringsreglerna och se till att detta blir av.
Elena Băsescu
(RO) Den ekonomiska krisen är starkt påtaglig även i Moldavien. Rumänien och Moldavien har särskilt starka ekonomiska förbindelser. Mitt land är det främsta målet för moldavisk export och den näst största importkällan. Dessa handelsutbyten har emellertid drabbats hårt av den förra kommunistregeringens fördärvliga införande av ett viseringssystem. Handeln har dock återupptagits sedan systemet avskaffades.
Beviljandet av den kredit på 100 miljoner euro som kommissionen utlovat måste påskyndas. Med tanke på detta är det möjligt att en grupp från IMF besöker Chisinau inom den närmaste framtiden. Polen har också lovat att ge ett betydande bistånd. EU måste även ta hänsyn till att resultatet av moldaviernas röster i valet i juli visar att de håller på att öppna upp för EU.
Nu krävs betydande insatser från EU innan vintern sätter in så att de EU-fientliga makterna inte får någon chans att utnyttja den svåra situation som Moldavien för närvarande befinner sig i. Än så länge har inte en enda euro nått Moldavien.
Victor Boştinaru
(RO) Moldaviernas vilja har lett till en radikal förändring i Chisinau, med en EU-vänlig regering som uppriktigt vill engagera sig i ett ordentligt projekt för Moldavien, ett europeiskt projekt.
Moldavien står just nu inför stora ekonomiska och sociala problem, och EU måste visa att det symboliska ordet ”solidaritet” inte enbart gäller under valkampanjer. Vi måste visa att vi i EU kan tillmötesgå de förväntningar som finns bland medborgarna i det här landet. När landet nu står inför den katastrofala situation som Voronin-regimen lämnade efter sig och effekterna av den ekonomiska krisen, för att inte tala om vinterns inträde, behöver det omedelbar hjälp. När vi talar om IMF får vi inte glömma att många av EU:s medlemsstater är viktiga aktörer i Internationella valutafonden, och att besluten måste fattas omedelbart.
Zigmantas Balčytis
(LT) Jag var faktiskt en av valobservatörerna under valet i Moldavien, och jag känner till den här situationen. Det här är en stat med en tämligen komplicerad historia - vi har Transnistrien, Gagauzien, Moldavien och många andra frågor. Nästan alla postsovjetiska system kräver i början en viss mängd ekonomiskt stöd. Därför vill jag verkligen uppmana er att inleda samtal så snart som möjligt och att inleda samtal med Internationella valutafonden, eftersom vi alla verkligen borde stödja den här staten och dess regering som har bildats sedan det senaste valet och som följer vägen mot demokrati. Jag anser att mina kolleger hade helt rätt i det se sade om de specifika åtgärderna för framtiden, det vill säga om att öppna möjligheten till ett frihandelsområde och om viseringssystemet. Detta är vardagliga frågor som vi också måste lösa i framtiden.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Fru talman! Jag vill att skälen till att jag röstade som jag gjorde ska tas till protokollet.
Jag är för att EU ska ge Moldavien stöd i hanteringen av en kritisk situation. Jag är för ett finansiellt stöd från Internationella valutafonden och EU, i synnerhet akut stöd och finansiellt stöd till Moldaviens invånare. Jag är för ett politiskt stöd till koalitionsregeringen i Chisinau, eftersom detta kommer att föda hopp. Detta hopp bör hållas vid liv med finansiellt bistånd.
Folket i Moldavien måste kunna lämna sitt land och resa, och därför är jag för en ordentlig viseringspolitik. Jag är också tydligt och bestämt för att avtalet ska vara ett associeringsavtal. 100 miljoner euro verkar inte vara en tillräckligt stor summa. Vi behöver verkligen ge omedelbar och akut hjälp.
Ioan Enciu
(RO) De alltmer positiva budskap som EU har sänt till Chisinau den senaste tiden har välkomnats där med stor entusiasm. Detta beror på att majoriteten av landets befolkning hyser stora förhoppningar om att bli en del av EU. Dessa ambitioner är lätta att förstå.
EU har vid mer än ett tillfälle visat att det besitter förmågan att hjälpa sina medlemmar ur svåra ekonomiska situationer och att det har de mekanismer som krävs för att göra detta. En del motiv väcker dock viss oro som är kopplad till risken för att moldaviernas entusiasm falnar. Den främsta orsaken till detta är att modellen för det avtal som erbjuds Moldavien inte ger samma integrationsgarantier som de stabiliserings- och associeringsavtal som erbjuds staterna på västra Balkan. Å andra sidan kommer förhandlingarna om avtalet att kräva mer tid, vilket fastslogs redan från början.
Jag anser att EU även snabbt måste föreslå en alternativ lösning, exempelvis en oerhört omfattande ekonomisk biståndsplan, kanske till och med en Marshallplan i miniformat för Moldavien.
Leonard Orban
ledamot av kommissionen. - (RO) Jag har lagt märke till något ytterst viktigt: det finns politiskt stöd i parlamentet för att stärka förbindelserna med Moldavien och för att föra landet närmare EU.
Jag måste svara specifikt på några av de frågor som just har tagits upp. En av de viktigaste frågorna gäller samordningen mellan Europeiska kommissionen och Internationella valutafonden vid beviljandet av makroekonomiskt stöd. Som jag har sagt tidigare har vi ett mycket nära samarbete med IMF för att samordna våra biståndsförfaranden. Det är fortfarande för tidigt för oss att säga hur dessa avtal kommer att se ut, men vi tror att EU kommer att vilja se till att saneringsprogrammet även inbegriper en uppsättning reformer som vi betraktar som avgörande för att garantera ett gott styre och en hållbar tillväxt i framtiden.
Som en del av förhandlingarna om de exakta förfarandena för tillhandahållandet av detta stöd är det, mot bakgrund av våra erfarenheter från makroekonomiska stödprogram för andra länder, möjligt att vissa villkor kan dyka upp som är specifikt kopplade till exempelvis ett gott styre, vilket har nämnts av flera talare, eller till harmoniseringen av EU:s grannskapspolitik. Jag vill återigen betona följande faktum: på grund av de regler som vi måste följa kan vi inte enbart ge makroekonomiskt stöd. Därför måste ett avtal ingås mellan Moldaviens myndigheter och Internationella valutafonden. Utan detta avtal kommer vi inte att kunna ge det makroekonomiska stöd som vi har talat mer specifikt om.
Å andra sidan vill jag försäkra er om att vi samordnar våra åtgärder med Internationella valutafonden. En delegation från IMF är för närvarande i Chisinau. Som jag redan har sagt är våra kolleger från generaldirektoratet för ekonomi och finans också i Chisinau och samordnar dialogen med Internationella valutafonden samt med myndigheterna i Moldavien.
En annan fråga som nämnts gäller vilket annat stöd EU kan ge Moldavien som riktar sig till befolkningen, för att visa att vi inte enbart vill stödja Moldaviens myndigheter utan även dess befolkning. Låt mig ge er några exempel. Gemenskapsstödet har medfört och kommer att fortsätta medföra fördelar för befolkningen.
Vi medfinansierar projekt för att förbättra väginfrastrukturen, modernisera Chisinaus flygplats, bygga ut det republikanska sjukhuset i Chisinau, som är det största i landet, och stärka den grundläggande medicinska hjälpen. I våras levererade vi medicinsk utrustning till ett värde av 4,5 miljoner euro till 60 kliniker i Moldavien.
Det här landet får det största gemenskapsstödet per invånare med undantag av de palestinska territorierna. Som ett led i den europiska grannskapspolitiken ökade biståndsbudgeten, som 2007 hade stigit till 40 miljoner euro, till 62 miljoner euro för det här året. Den väntas växa även i framtiden.
Vi kan inte för närvarade ange någon exakt storlek på det finansiella stödpaket som är en del av det makroekonomiska stödet och de andra program och stödtyper vi kommer att tillhandahålla. Vi kommer att återkomma med en siffra när vi når till ett skede där vi kan ingå ett avtal med Moldaviens myndigheter, ett avtal som kommer att tillgodose de specifika behov som finns i landet.
Det var två andra frågor som lyftes fram. En av dem rör tidsplanen för förhandlingarna om att ingå ett nytt associeringsavtal med Moldavien. Jag vill tala om för er att Europeiska kommissionen förra veckan sände en delegation till Chisinau för att hålla tekniska samråd med myndigheterna angående förhandlingarna om ett nytt avtal.
På dagordningen för dessa samtal fanns formatet, målen och tidsplanen för förhandlingarna samt beståndsdelarna i det framtida avtalet. Vi håller därför på och förhandlar om den här frågan.
Den sista fråga jag vill nämna är den om viseringsundantaget. I enlighet med den gemensamma förklaring som gjordes den 7 maj 2009 och som var början på det östliga partnerskapet kommer EU att vidta åtgärder för ett successivt införande av ett viseringsundantag, med det långsiktiga målet att uppnå detta för alla länder som är med i partnerskapet. Villkoren är att länderna uppfyller kraven på gott styre och säkerhet och att de garanterar rörelsefrihet.
I detta avgörande skede väntar kommissionen med särskilt stort intresse på rådets diskussion om att inleda en strukturerad dialog om ett viseringsundantag med Moldavien. Fram till dess har vi gett, och ger fortfarande, kraftig uppmuntran till myndigheterna i Moldavien att fortsätta sina reformer i fråga om rättvisa, frihet och säkerhet, vilket tveklöst kommer att underlätta diskussionerna om mindre strikta viseringsregler.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Sebastian Valentin Bodu  
Europeiska kommissionens rapport om den ekonomiska och finansiella situationen i Moldavien är fullkomligt tydlig. Regeringen i Chisinau går igenom en svår tid som inte bara orsakats av den globala ekonomiska recessionen, utan även av ekonomiska beslut som var felaktiga eller som sköts upp för länge av den förra regeringen. Förutom detta kan vi för närvarande vara säkra på att Moldavien på ett tydligt sätt har sagt sig vara för det europeiska alternativet och att landet vill vara mycket mer än bara en stat som gränsar till EU.
Moldavien söker just nu stöd för att ta sig ur den ekonomiska nedgången. Landet söker även efter bundsförvanter. Moldavien är ofrånkomligen en del av Europa, och EU skulle kunna ge stöd i form av konkreta åtgärder, vid sidan av uppmuntran och uttalanden om stöd och närmande. Vi lever i ett sammankopplat, globalt Europa där ingen regering kan utföra några mirakel på egen hand, särskilt inte från en dag till en annan, vilket är förväntningen från ett folk som alltför länge försummats av sina egna ledare.
Om EU sträcker ut en hand med löfte om samarbete till Moldavien, och om Chisinau och Bryssel närmar sig varandra, kommer detta att inge förtroende hos investerarna i landet. Detta kommer att synas på lång sikt i stabiliteten och tillväxten.
George Sabin Cutaş  
Moldaviens väg mot demokrati har varit svår, och nu har landet vänt sig till EU. Den nya regeringsmajoriteten i Chisinau har emellertid en bräcklig ställning eftersom den även försöker hantera uppskjutandet av parlamentets omröstning för att utse Moldaviens president.
Samtidigt kan den svåra ekonomiska situation som den nya regeringen står inför få allvarliga sociala och politiska följder. Under dessa omständigheter behöver vi ett omedelbart och mycket omfattande stöd från EU på många områden, bland annat de tre delarna i det framtida associeringsavtalet: det politiska avtalet, frihandelsavtalet och viseringsundantaget.
Det finansiella stödet är avgörande för att försäkra statens stabilitet och uppmuntra demokratiska och ekonomiska reformer. EU och Internationella valutafonden måste verkligen ge ett betydande makroekonomiskt stöd för att täcka budgetunderskottet och de sociala kostnaderna för den kommande perioden.
Jag måste uttrycka min förhoppning om att presidentvalet i Moldavien och de förändringar som kommer att inträffa när det gäller Europeiska kommissionen och EU:s ordförandeskap inte kommer att påverka den prioritet som vi måste ge EU:s stöd till denna stat, som ligger i vår omedelbara närhet och på vars territorium den olösta konflikt som utspelar sig närmast EU:s gränser pågår. Denna omständighet får inte förbises, eftersom den direkt påverkar Östeuropas stabilitet och säkerheten vid EU:s gränser.
Rafał Kazimierz Trzaskowski  
Moldavien är en mycket viktig partner för EU, och situationen i landet speglar stabiliteten i hela regionen. Den nya regeringen vill ansluta sig till EU i framtiden, och därför bör vi stödja den för att de förändringar som man håller på att genomföra i landet ska gå åt rätt håll. Mot bakgrund av detta är det mycket viktigt att vi använder de möjligheter vi fått genom samarbetet inom ramen för det östliga partnerskapet, vilket skulle inbegripa undertecknandet av ett associeringsavtal och en liberalisering av viseringspolitiken. EU behöver komma ihåg hur viktigt det är att stödja postsovjetiska stater som försöker demokratisera det politiska livet.
Iuliu Winkler  
Det svenska ordförandeskapets uttalande om att så snart som möjligt inleda förhandlingar om ett nytt avtal med Moldavien, avsett att ersätta det rådande partnerskaps- och samarbetsavtalet, är mer än välkommet med tanke på den nya politiska situationen i landet. Moldaviens EU-ambitioner har stärkts av den EU-vänliga majoritetsregering som bildats i parlamentet i Chisinau.
Jag anser att Moldavien måste få stöd från EU, särskilt nu i dessa tider då effekterna av den ekonomiska krisen är starkt påtagliga. Detta innebär även ett finansiellt stöd, samtidigt som vi måste ta fram mekanismer som kan bidra till att uppmuntra reformer i Moldavien, vilket i sin tur kommer att föra landet ett steg närmare mot att uppfylla sin önskan om EU-anslutning. Mekanismer som inbegriper ekonomiskt samarbete och handelsavtal är kraftfulla instrument för att se till att Moldaviens EU-ambitioner blir verklighet.
De förmånliga handelsvillkor som EU beviljade i början av 2006 och Moldaviens deltagande i Centraleuropeiska frihandelsavtalet (Cefta) 2007 tillsammans med alla staterna på västra Balkan - varav några är kandidatländer för EU-medlemskap - sammanlänkar landets ekonomi med EU:s inre marknad. Det är på den här punkten landet kan vänta sig möjligheter att integreras i EU. Jag anser att EU:s institutioner måste fästa särskilt stor vikt vid ekonomiska och handelsrelaterade förbindelser såväl som vid politiska förbindelser med Moldavien.
