Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt i enlighet med artikel 150 i arbetsordningen.
Tiziano Motti
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! I dag den 5 maj är det dagen mot pedofili och barnporr i Italien.
Dagen instiftades enligt lag 41 från 2009, och det är en dag för närmare eftertanke om det som tyvärr är en utbredd och allt allvarligare företeelse. Dagens pedofiler är nämligen inte bara äldre män som lurar barn i parker, utan människor som rör sig inom en internationellt organiserad struktur och som använder den allra senaste tekniken som till exempel Internet. I dag är därför pojkar och flickor inte ens trygga i sina egna hem.
Jag hoppas därför att Europeiska unionen också finner det lämpligt att utropa en dag som tillägnas det här allvarliga ämnet, och det är också därför jag har inkommit med en skriftlig förklaring om att ett tidigt varningssystem bör införas för att se till att polisen i de enskilda medlemsstaterna är välorganiserad och snabbt kan utbyta information. Jag hoppas att majoriteten i kammaren välkomnar initiativet.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Herr talman! I förra veckan gick vi miste om ett stort tillfälle - tillfället att bli världsledande inom forskning i astrofysik under de kommande tjugo åren. Utifrån rapporter som var långt från att tillåta insyn beslutade Europeiska sydobservatoriet att det europeiska jätteteleskopet (E-ELT) skulle placeras i Chile i stället för på Kanarieöarna.
Chile ska gratuleras, men vi bör också fundera över om vi i Europa gjorde allt vi kunde för att få en europeisk installation placerad i Europa snarare än i Amerika - en installation som en europeisk institution hade fattat beslut om och som innebar en investering på över en miljard euro som skulle finansieras med europeiska medel.
Europaparlamentet var enhälligt i sitt stöd för att placera det i La Palma, och det är jag tacksam för, men vad gjorde rådet? Vad gjorde det spanska ordförandeskapet? Ägde möten med observatoriet rum? Ägde möten rum med någon av de medlemsstater som ansvarade för beslutet om placeringen av teleskopet? Fick det europeiska budet verkligen stöd?
Européer från La Palma, Kanarieöarna och övriga Europa väntar på svar. De är för närvarande övertygade om att inte allt gjordes, som hade kunnat göras.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Vi har lagt ett förslag till resolution om ett allmänt förbud mot användning av cyanidbaserad gruvdriftsteknik, eftersom det är vår plikt att vidta alla nödvändiga säkerhetsåtgärder för att skydda människor och miljö mot ekologiska katastrofer. Om vi kan ingå historiska åtaganden om minskade utsläpp och ange tonen för miljöskydd i hela världen, varför kan vi då inte göra en grundläggande gest genom att stödja en ren miljö och avskaffa den här skadliga metoden från Europeiska unionens sida?
Olyckan i Baia Mare som inträffade för tio år sedan i Rumänien betraktas på samma sätt som Tjernobyl. Den drabbar tre länder och förstör ekosystemen i drabbade floder längs flera tiotals mil. I Rumänien avser man nu återigen bygga en ny gruva i Roşia Montană och använda cyanidbaserad driftsteknik.
Det är därför jag i dag mer än någonsin vill tacka er för att ni röstar mot användningen av cyanidbaserad gruvdriftsteknik. Europeiska unionen måste stödja de regioner som drabbas, så att de får en hållbar utveckling och kan använda sin fulla potential.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Den extremt svåra situation som Grekland befinner sig i - utan att nämna de djupt oroande uppgifterna om andra medlemsstater med allvarliga problem - visar tydligt att den ekonomiska krisen inte är över ännu och att risken för obalanser fortfarande kvarstår trots vissa framsteg som Europeiska unionens äldre medlemsstater har gjort.
I ett läge där några länder står inför minskade budgetinkomster är tyvärr den omedelbara frestelsen att höja skatter och avgifter. Det är precis vad som håller på att ske i Rumänien också. Regeringen diskuterar för närvarande en höjning av inkomstskatten och momsen. Det är fel att tro att en plötslig höjning av skatter och avgifter skulle dra in mer pengar till budgeten. Sådana åtgärder skadar ekonomin mycket allvarligt på medellång och lång sikt.
Europeiska unionen har tyvärr svårt att utveckla en gemensam strategi mot den ekonomiska krisen. Jag anser att det fordras bättre kommunikation och samarbete mellan de länder som har tagit sig ur krisen genom proaktiva stimulansåtgärder snarare än genom höjda skatter och de länder som står inför stora problem och som är beredda att i ren desperation höja skatter och avgifter och därmed riskera att hamna i än djupare kris.
João Ferreira
(PT) Herr talman! Finansiella spekulanters angrepp mot euroområdets mest sårbara och beroende ekonomier blir allt värre. Det är samma finansiella kapital som har tagit emot tusentals miljarder euro från medlemsstaterna, som nu spekulerar i statsbudgetens sårbarhet som överföringarna och det ekonomiska beroendet av randekonomier framkallat. Beroendet förorsakades av den penning- och valutapolitik som Europeiska centralbanken med ett låtsat oberoende drev till förmån för storkapitalet och de större europeiska makterna. Det förvärras dessutom allt mer genom liberaliseringen av marknaderna och genom fri konkurrens inom internationell handel.
Mot denna bakgrund har medlemsstaterna och Europeiska unionen nyligen tydligt klargjort vad europeisk solidaritet innebär: att sopa den fortsatta plundringen av finansiellt kapital under mattan och vid behov överföra kostnaderna av stölden på arbetstagarna och vanligt folk genom åtgärder som inte är annat än social terrorism. Men arbetstagare och vanligt folk kommer inte att kunna tvingas in på den väg som påstås vara ofrånkomlig - den är inte det. De kommer att fortsätta sin kamp för att bevisa det. Vi välkomnar modet och beslutsamheten hos alla i Grekland, i Portugal och i många andra länder.
Trevor Colman
(EN) Herr talman! Den här tragiska dagen står det nu klart att drastiska åtstramningsåtgärder kommer att vidtas mot Grekland för att rädda euron. Det kan inte vara riktigt. Det straffar helt enkelt det vanliga hårt arbetande grekiska folket för deras politikers slöseri och samma politikers önskan att stödja valutaunionen som är dömd att misslyckas.
I Storbritannien minns alla att vi i september 1992 lämnade växelkursmekanismen ERM eller, som den brittiske politikern Norman Tebbit kallade det, den ”oändliga recessionsmekanismen”. Medlemskapet visade sig katastrofalt för Storbritannien. Vi undkom tack vare Bundesbanks vägran att stödja det brittiska pundet.
Tuff kärlek fungerar. Så länge Grekland är kvar i euroområdet finns det ingen utväg. Befria grekerna från eurons bojor. Låt Internationella valutafonden göra sitt arbete och se hur snabbt Grekland återhämtar sig, så som vi i Storbritannien gjorde när vi lämnade ERM. Låt inte grekerna betala priset för en EU-superstat, ett mål som ändå inte kommer att nås!
Angelika Werthmann
(DE) Herr talman! I dag vill jag tala om flygsäkerhet. Det är en fråga som vi har talat mycket om under de senaste veckorna, och den angår oss alla.
Människors liv är viktigare än någon ekonomisk vinning. Det är precis därför jag är för ett flygförbud om det föreligger en extern risk, ett askmoln till exempel, som hotar passagerarnas säkerhet, eftersom det vore oansvarigt att utsätta människors liv för några risker. Jag vill påminna er om de två olyckstillbuden 1982 och 1989 och om stridsflygplanet där man hittade glasdelar från ett askmoln.
Testflygningar har genomförts, men utvärderingen tar tid. Sakkunniga har tillfrågats, men deras svar pekar inte i någon entydig riktning. Faktum kvarstår. Människoliv är dyrbara och får inte utsättas för risker, och effektiva alternativ till flyget, som man har råd med, bör genomföras.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) För att se till att livsmedelskedjan i Europa fungerar bättre och för att få största möjliga insyn anser jag att en enhetlig rättslig ram måste upprättas på gemenskapsnivå. Målet bör vara att fastställa dels tidsfristerna inom handelsförbindelserna mellan livsmedelsleverantörer och detaljister och effektivare metoder för att skydda leverantörerna mot verksamhet som strider mot konkurrensreglerna, dels betalningssätt och tidsfrister.
Jag anser också att det vore lämpligt att skärpa överensstämmelsen med konkurrensreglerna och se till att de tolkas på ett standardiserat sätt i samtliga medlemsstater. Med beaktande av nuvarande handelsförbindelser mellan leverantörer och detaljister anser jag att bestämmelserna i konkurrensreglerna måste utvärderas. Det skulle skapa en balans mellan Europeiska unionens gemensamma jordbrukspolitik och konkurrenspolitik. Att styra marknaden skulle kunna omfatta en effektiv insyn när det gäller att sätta priser och fastställa vinstmarginaler inom livsmedelskedjan i synnerhet.
Jarosław Kalinowski
(PL) Herr talman! Många gånger här i kammaren har vi tagit upp frågan om diskriminering av den polska minoriteten i Litauen. Polackerna som lever där tillåts inte skriva sina namn med den ursprungliga stavningen, skolklasser som har polska som undervisningsspråk stängs av och mark som beslagstogs under Sovjetperioden lämnas inte tillbaka till sina rättmätiga ägare av den enkla anledningen att de är polacker.
Chefen för den etiska kommissionen i Litauen straffade nyligen ledaren för den polska minoriteten och ledamoten i Europaparlamentet Valdemar Tomaševski för att ha ställt en fråga - här i kammaren - till José Manuel Barroso om respekten för minoriteternas rättigheter i Litauen. De här skandalösa handlingarna förvärras. För flera dagar sedan krävdes direktören för lokala myndigheten i Salcininkai på höga böter av litauiska språkinspektionen för att han använde tvåspråkiga skyltar. Åttio procent av regionens befolkning är polacker.
Det är hög tid att Europaparlamentet sätter stopp för den litauiska regeringens skandalösa handlingar. Vi är stolta över att de mänskliga rättigheterna ligger till grund för unionen. De utgör en bräcklig grund om vi inte kan efterleva dessa rättigheter i medlemsstaterna.
Charalampos Angourakis
(EL) Herr talman! Miljoner arbetare har gått ut i strejk och demonstrerar i dag med Panhellenska fronten mot de barbariska åtgärder som kapitalet, den grekiska regeringen, Europeiska unionen och Internationella valutafonden påtvingar dem.
Åtgärderna är varken nya eller tillfälliga. De är en uppenbar tillämpning av kapitalistisk utveckling som leder till kris. De syftar till att värna om den grekiska och europeiska plutokratins vinster och en fortsatt tillämpning av Maastrichtfördraget. De ingår i Lissabonstrategin och Europa 2020-strategin och leder därför in i en återvändsgränd.
Men låt oss anta att det inte är en enkelriktad väg och att det finns en lösning. Lösningen är att återupprätta arbetarnas rörelse och stödja en utveckling som grundas på behoven hos dem som producerar välståndet. Lösningen är att förstatliga monopolen och ge folket makt. Varken provokatörer eller utpressare från den grekiska regeringen kan stoppa rörelsen, och det kan inte heller morden som begicks i dag i Aten och som satte oss alla i chocktillstånd.
Vi tror på att det grekiska folket kommer att vinna sin kamp.
Chrysoula Paliadeli
(EN) Herr talman! För några timmar sedan skulle jag ha sagt att trots den osmakliga förvridningen av kulturella emblem och trots artiklar av tvetydig objektivitet som hänvisar till föråldrade stereotyper, trots att rådet misslyckades med att behandla den grekiska ekonomiska krisen som en större europeisk fråga och trots att kommissionen misslyckades med att använda den för att testa europeisk sammanhållning, så var det grekiska folket redo att stödja sin nya socialistiska regering i kampen för ekonomisk och social återhämtning.
I ljuset av de senaste timmarnas tragiska händelser i Aten när tre människor omkom på grund av våldet som uppstod med anledning av hårda ekonomiska åtgärder, tänker jag nu på Poul Nyrup Rasmussens ord som han nyligen uttalade: nedgraderingen av Greklands kreditbetyg till skräpstatus är en anklagelse mot undanflyktspolitiken. Jag anser att det är oerhört brådskande för ledamöterna i Europaparlamentet att stärka kampen för sammanhållning.
Jag hoppas att det som hände för några timmar sedan i dag i Grekland inte kommer att sprida sig, och jag hoppas att det i stället blir inledningen till en gemensam kamp för att forma den europeiska identiteten genom solidaritet och partnerskap.
Ilda Figueiredo
(PT) Herr talman! För några dagar sedan firades det 120:e jubileet av första maj som är den internationella arbetarrörelsens dag.
Det har varit 120 år av oavbruten hård och tapper kamp i hela världen för arbetstagarnas rättigheter och för arbetarpartiets emancipation, för ett samhälle där arbete, som äntligen befriats från exploatering, innebär att människors kreativa förmågor kan förverkligas fullt ut. Det har varit 120 år med lysande framsteg för arbetarna, plågsamma motgångar och ihärdigt motstånd. Första maj och dess allmänna paroller har historiskt sett sin upprinnelse i ett våldsamt förtryck som krävde otaliga kamper, uppoffringar och liv. Det konsoliderades vid varje steg som folket tog genom att man vann frihet och man drabbades och drabbas fortfarande av motgångar varje gång historiens omständigheter låter det stora kapitalet gå till offensiv. Det är vad som nu sker i Europeiska unionen, och man ser det i Grekland, i Portugal och i så många andra länder.
Man måste ta hänsyn till dessa kamper och sätta stopp för än värre exploatering. Det är dags att respektera värdigheten hos dem som arbetar och skapar välstånd.
Alan Kelly
(EN) Herr talman! Jag vill uppmärksamma kammaren på en fråga som är mycket brådskande. Den unge irländaren och EU-medborgaren Michael Dwyer sköts till döds i Bolivia för drygt ett år sedan. Många observatörer anser att han blev mördad. Michaels familj, som är med oss här i kammaren i kväll, har inte fått några svar på hur och varför han dog.
Den enda officiella uppgiften som har lämnats ut är att han dog efter att ha varit inblandad i en förmodad komplott för att mörda Bolivias president. Det är inte alls likt någon som kommer från en kärleksfull, omtänksam och opolitisk familj. Men den verkliga frågan här är att informationen som lämnas av myndigheterna i Bolivia inte är tillförlitlig. Deras versioner av vad som hände är motsägelsefulla, oavsett om det rör sig om rättsmedicinska bevis, ballistiska bevis eller de argument som framförs.
Jag vill därför uppmana kammaren och EU:s nya höga representant för utrikes frågor, Catherine Ashton, att stödja den irländska regeringens ansträngningar för att omedelbart tillsätta en oberoende utredning. Jag gör det med stöd av de olika partigruppernas irländska parlamentsledamöter, som inom kort kommer att skriva till henne.
Kristian Vigenin
(BG) Jag vill uppmärksamma er på ett problem i mitt land. Bulgarien styrs av en inkompetent men populistisk regering som använder metoder typiska för 1930-talet.
Det bekräftas av att de för närvarande mest populära politikerna är inrikesministern följd av ministeriets tidigare chefssekreterare, numera premiärminister. Som följd av valet sades hundratals företrädare för oppositionen upp av politiska skäl. Påtryckningar har utövats på de viktigaste medierna. Politiker arresteras brutalt och hänsynslöst, och löjeväckande anklagelser riktas mot dem.
Åklagare struntar allmänt i att de anklagade är oskyldiga tills motsatsen har bevisats, samtidigt som ministrar utövar påtryckningar på domstolarna och avkunnar domar i tv. Enligt en ny lag räcker uppgifter från telefonavlyssning och bevis från ett anonymt vittne för att avkunna en dom. Åtgärder vidtas för att inrätta en extraordinär domstol som officiellt kallas en ”specialiserad domstol”. Rädslan sprider sig.
Under flera år i rad uppmanades Bulgarien att öka sina ansträngningar för att bekämpa brottsligheten. Ansträngningar görs för närvarande, men kampen mot brottsligheten håller på att övergå till en kamp mot demokratin. Europaparlamentet uppmärksammar kränkningar av demokrati, frihet och mänskliga rättigheter världen över. Det måste vara precis lika uppmärksamt när det sker i medlemsstaterna.
Csanád Szegedi
(HU) Herr talman, mina damer och herrar! Finanskrisen, arbetslösheten, staternas växande budgetunderskott och statsskulderna utgör de största utmaningarna för Europas nationer i dag. Men jag vill fästa uppmärksamheten vid korruptionen som är typisk för länderna i Centraleuropa, men som i Ungern är av särskilt allvarlig omfattning, och som har förvärrat krisen ytterligare och kastat vårt land i en allt värre skuldsättning efter att nya lån beviljats. Den avgående ungerska socialistiska regeringen satte den ungerska ekonomin i en ohållbar situation, eftersom inga offentliga investeringar gjordes eller statliga kontrakt ingicks utan mutbrott och bestickning, för vare sig motorvägar, reparation av broar, parkeringar, vård och omsorg, inhemsk finansiering eller EU-upphandlingar. Rörelsen för ett bättre Ungern (Jobbik) uppmanar den nyvalda ungerska regeringen att anta och genomföra en lagstiftning mot korruption, och i ljuset av krisen uppmanar vi alla EU:s medlemsstater att göra likadant. Jobbik anser att det går att bli kvitt politisk korruption.
Alexander Mirsky
(LV) Tack, herr talman! Den 8 maj firas segern över nazismen. Men jag har tråkiga nyheter. I tyst samförstånd med myndigheterna marscherade i Lettland den 16 mars i år veteraner från Waffen-SS med flaggor i Riga till minne av den dag då lettiska SS bildades. I 20 år har nu vi i oppositionen inte kunnat förhindra det. Ledarna i de europeiska staterna låtsas som om inget händer. I Lettland förstörde SS' straffbataljoner 130 byar, och de dödade över 150 000 människor i Lettland, Vitryssland, Polen och Ryssland. Men i dag hyllas de som hjältar i Lettland. Den oroväckande tystnaden i Europeiska unionens medlemsstater är ett brott mot de miljoner människor som omkom under andra världskriget. Det är utomordentligt allvarligt. Tack.
Iuliu Winkler
(EN) Herr talman! Historien har visat att kriser kan leda till utveckling. Under påtryckning kan nya idéer uppstå och innovativa mekanismer skapas för att framkalla utveckling och undvika de fel som ledde till krisen.
Jag vill betona två sådana idéer som kan leda till meningsfulla instrument. Om vi vill att EU även i fortsättningen ska vara en relevant global aktör, bör en europeisk valutafond och ett europeiskt ratinginstitut inrättas. Trots de omfattande institutionella ansträngningar som krävs är det fortfarande en åtgärd som är värd att vidtas om vi ser till våra intressen på längre sikt. Vi är nog alla överens om att nya kriser kommer att inträffa i framtiden.
Den europeiska sociala marknadsekonomin och den gemensamma valutan utgör världsekonomins och det globala finanssystemets hörnstenar. Inrättandet av en ”europeisk IMF” skulle stärka stabilitets- och tillväxtpakten, och det europeiska ratinginstitutet skulle göra sina bedömningar utifrån verkliga kunskaper om europeiska ekonomier. Båda idéerna bör debatteras allvarligt, och ett positivt beslut vore enligt min åsikt ett klokt beslut.
Corina Creţu
(RO) Vi har nyligen bevittnat en oroande ökning av antalet högerextremister samt fler främlingsfientliga och rasistiska attityder. Såväl regionala val i Italien och Frankrike som allmänna val i Ungern har bekräftat de högerextrema rörelsernas växande framgångar, som sprider ett farligt, nationalistiskt, antieuropeiskt och aggressivt budskap riktat antingen mot nationella minoriteter eller mot grannstater. Det är inte vad vi avsåg med ett enat Europa, och jag tror heller inte att det är lösningen på medborgarnas problem.
Jag vill uttrycka min oro för de fientliga budskap som sprids om östeuropéer - i synnerhet om rumäner - i utländska medier och som hittills har tagit formen av extrem retorik. I fransk television förolämpas rumänerna på ett allmänt sätt, samtidigt som en kandidat från det spanska Partido Popular drev sin valkampanj under kommunalvalen i Barcelona under slagordet ”Vi vill inte ha rumäner”.
Jag vill ta tillfället i akt att vädja till alla ansvariga politiska partigrupper i Europaparlamentet att gå samman och bekämpa den här farliga utvecklingen i Europeiska unionen.
Kriton Arsenis
(EL) Jag vill först och främst beklaga sorgen för familjerna till offren för angreppen i dag i Aten.
Jag vill gå tillbaka till klimatförändringarna. De 35 000 representanter för människor i världen som möttes i Cochabamba i Bolivia gick inte som katten kring het gröt. De vill att vi i samband med Mexikokonferensen ska ingå rättsligt bindande åtaganden för att minska våra utsläpp. De har rätt. Vi kan inte skjuta upp beslutet längre.
Europeiska unionen måste omedelbart och officiellt åta sig att minska utsläppen med 30 procent fram till 2020. Det kommer att förändra dynamiken i förhandlingarna som - och det är sant - har kört fast med risk för att beslutet att minska utsläppen kommer att skjutas upp till efter Mexiko, utan att ett fast datum och utan att en specifik tidsplanering anges.
Vi kan också göra mycket mer i parlamentet. Man har redan beslutat om en minskning med 30 procent av Europaparlamentets fotavtryck fram till 2020. Vi måste statuera exempel för medlemsstaterna genom att minska vårt fotavtryck med 50 procent.
Vi vet alla att det finns stora marginaler för att spara energi på våra dagliga arbetsplatser och för att minska vårt ekologiska fotavtryck, och vi måste göra det.
Elisabeth Köstinger
(DE) Herr talman! Europaparlamentet har i dag beviljat kommissionen ansvarsfrihet för 2008 och det är bra. Andelen oegentligheter när det gäller EU-medel som betalats ut har aldrig varit så låg som den var under det året.
Under de tre senaste åren har man kunnat halvera de områden där andelen oegentligheter låg över 5 procent och därför över toleransgränsen. Sammanhållningsområdet i sig lämnade mycket övrigt att önska. Större ansträngningar måste i framtiden göras särskilt inom det området. Jordbruks- och naturresursområdet måste särskilt framhävas. Andelen oegentligheter inom det området låg under 2 procent och därför klart inom den gröna zonen. Övervaknings- och kontrollsystemen är effektiva.
Men i det här sambandet vill jag också nämna föranslutningsstödet till Turkiet som det hänvisades till i rapporten om ansvarsfrihet. En ökning av medlen till Turkiet bör allvarligt ifrågasättas med tanke på avsaknaden av mätbara kriterier. Det är oacceptabelt att betala ut EU-medel till tredjeländer utan fastställda indikatorer. Direktkontroll över utbetalningarna och hur medlen används är avgörande. Först då kan stödet få önskad effekt.
Krisztina Morvai
(HU) I artikel 11 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna fastställs rätten att engagera sig i fackföreningsverksamhet som en mänsklig rättighet. I direkt strid med den lagbestämmelsen utfärdade den ungerska militärdomstolen i förra veckan en allvarlig dom mot Judit Szima, ledare för en fackförening som företräder tio tusen poliser, för att hon - oavsett om man ser det ur ett lekmannaperspektiv eller ur ett juridiskt perspektiv - försvarat de anställdas rättigheter och drivit fackföreningsverksamhet. Jag betonar att det inte hände i någon typ av bananrepublik någonstans i världen, utan i en av Europeiska unionens medlemsstater. Såväl i kammaren som i de olika utskotten talar vi ständigt om att Europeiska unionens respekt för de mänskliga rättigheterna har ökat i samband med att Lissabonfördraget trädde i kraft och att rättigheterna skyddas mer effektivt. Jag uppmanar till att vi tar upp Judit Szimas fall som ett pilotfall, en fallstudie, och vi bör alla - genom att se till att den europeiska lagstiftningen om mänskliga rättigheter tillämpas - noggrant följa hur denna modiga kvinna försvaras och får tillbaka den dignitet och försörjning som hon förlorat.
Adam Gierek
(PL) Herr talman! En dold form av människohandel blomstrar i Polen. Det sker på grund av att den liberala icke-humanitära marknadslagen prioriteras full ut. Som en del i utförsäljningen av den tidigare folkrepubliken Polens tillgångar har under de senaste åren många lägenheter och hyreshus, som ägs av statliga företag, sålts med sina hyresgäster.
Hyresgästerna är oftast äldre och sjuka människor som inte fått erbjudande om förköp. Till följd av hyror som snabbt skjuter i höjden skuldsätter de sig och blir ofta vräkta. Grundläggande mänskliga rättigheter kränks. Det behövs lämpliga rättsliga och verkställande instrument som ger myndigheterna i EU:s medlemsstater möjlighet att agera effektivt för att se till att hyresgästerna i privatiserade lägenheter, som tidigare ägdes av statliga företag, skyddas. Brådskande stöd från allmänna fonder behövs också för att hjälpa offren för icke-humanitär privatisering.
Dimitar Stoyanov
(BG) Tack herr talman! Jag tar ordet för att uppmärksamma en orättvisa.
Låt oss inte lura oss själva till att tro att vanliga greker är helt oskyldiga till det som har hänt i Grekland. Orsaken till det inträffade där, vilket även har bidragit till den finansiella krisen, är den 14:e, 15:e och 16:e månadslönen jämte helt okända pensioner och privilegier som inte förekommer någon annanstans i EU.
Under de tio senaste åren har Grekland ljugit för den Europeiska centralbanken om landets ekonomiska situation. Europas ledare har emellertid just i detta skede röstat igenom att Grekland ska belönas med 110 miljarder euro för alla dessa lögner och detta bedrägeri. Samtidigt kommer länder som har skött sina finanser exemplariskt, till exempel Bulgarien och Estland, att straffas för denna kris. Resultatet blir högst sannolikt att deras inträden i euroområdet skjuts upp.
Detta är en dubbelmoral som varken är värdig euroområdet eller EU. Det är rimligt att de skyldiga straffas, och att ledarna för euroområdet kräver att Grekland lämnar det.
Talmannen
Punkten är härmed avslutad.
