Grozījumu izdarīšana Regulā (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir Van Brempt kundzes ziņojums Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vārdā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā - C7-0139/2010 -.
Kathleen Van Brempt
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Jūs savā priekšā redzat ļoti laimīgu referenti, jo, manuprāt, mēs - un es īpaši uzsveru vārdu "mēs” - esam sagatavojuši ziņojumu, kas, cerams, drīz tiks pieņemts gandrīz vienprātīgi, jo visas Parlamenta politiskās grupas ir intensīvi strādājušas un cieši sadarbojušās, lai to sagatavotu.
Ziņojumam un tajā aplūkotajiem noteikumiem šajā Parlamentā ir sena vēsture. Tā izcelsme meklējama atveseļošanas plānā, ko izstrādāja 2009. gadā, kad sākās ekonomikas krīze. Tajā laikā Eiropas līmenī atvēlēja 4 miljardus EUR, un šos līdzekļus piešķīra tieši ekonomikas atveseļošanai. Mērķis bija izlietot šo naudu, lai finansētu arī projektus enerģētikas jomā, jo īpaši apjomīgus energoprojektus, kas veltīti oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai un infrastruktūras veidošanai un vairākiem lieliem jūras vēja energoprojektiem.
Tajā laikā, kad Parlaments, protams, apstiprināja šos projektus, radās vairāki iebildumi no dažādām aprindām un arī paša Parlamenta, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumu lielumu un saistībā ar jautājumu, vai tas vai cits projekts radīs pietiekami daudz darba vietu. Tomēr vislielākā kritika attiecās uz energoefektivitāti. Pēc tam tika noslēgta politiska vienošanās, un pašreizējā situācija ir šīs vienošanās rezultāts.
Varētu domāt, ka, ja jau Parlamentam, Padomei un Komisijai izdodas noslēgt politisku vienošanos par energoefektivitātes pārpalikumu izpēti, šā ziņojuma pieņemšana un sarunas būs vieglas. Tomēr tā nebija. Mums bija grūtas sarunas, jo īpaši ar Padomi. Tomēr es varu teikt, ka lielākajā daļā jautājumu mums izdevās panākt vēlamu rezultātu (un mums tiešām bija jāpanāk kompromiss). Es vēlos īsi tos pieminēt, jo tie ir būtiski, lai pareizi izprastu pašreizējo situāciju attiecībā uz līdzekļiem un to, kā tie jāizmanto tuvākajā nākotnē.
Pirmkārt, runa ir par atjaunojamās enerģijas projektiem, bet īpaši par tiem, kuros galvenā uzmanība ir pievērsta energoefektivitātei. Komisāra kungs, šis ir centrālais jautājums šajās dienās notiekošajās debatēs enerģētikas jomā. Es ļoti atbalstu atjaunojamo enerģiju, bet mēs zinām, ka, ja mēs gribam panākt patiešām ātrus rezultātus, mums energoefektivitātei jāvelta visi mūsu pūliņi; tas ir labs risinājums, ja vēlaties samazināt patēriņu; tas palīdz mazināt galveno energoapgādes problēmu un - kas ir ļoti svarīgi - nodrošina zemākas enerģijas izmaksas gan mūsu uzņēmumiem, gan mājsaimniecībām. Tas ir ļoti svarīgi. Mēs strādājam arī pie rūpniecības politikas izstrādes un noteikti jūs par to vēl informēsim.
Otrkārt (un tas ir ļoti cieši saistīts ar energoefektivitāti) - vietējais līmenis. Ļoti bieži Eiropa strādā gandrīz tikai ar nacionālajām dalībvalstīm, un pat iepriekšējā atveseļošanas plānā galvenā uzmanība bija pievērsta galvenokārt lielajiem projektiem. Šis plāns ir pilnīgi atšķirīgs. Tajā galvenā uzmanība pievērsta vietējam līmenim - pilsētām un pašvaldībām, nelieliem projektiem, ko var realizēt nekavējoties, kas dos tūlītējus rezultātus un kam tāpēc būs liela ietekme ne tikai uz energoefektivitāti, bet arī uz darba vietām. Tas joprojām ir ļoti svarīgs apsvērums.
Treškārt - finansējums. Iepriekšējais lielais atveseļošanas plāns paredzēja tā saukto avansa finansējumu; vienkāršu lielo projektu subsidēšana, gan izmantojot līdzfinansējumu, gan bez tā, jo tas ir raksturīgs vienīgi Eiropai. Tas ir tipisks finansēšanas veids Eiropā. Tomēr šis fonds to neparedz, un tāpēc tas ir ļoti inovatīvs. Resursus izlieto, sniedzot atbalstu, lai finansētu šos mazos projektus, izmantojot garantijas vai citus finanšu līdzekļus. Izņemot tehnisko palīdzību, ko joprojām finansē avansā, tas nozīmē, ka jums būs nozīmīgs sviras efekts. Jums jāpareizina šie EUR 146 miljoni aptuveni ar astoņi, lai iegūtu priekšstatu par to, cik liela šī ietekme var būt.
Tagad es esmu nonākusi līdz pēdējam jautājumam, par kuru mēs esam strīdējušies ilgu laiku - atvēlētās naudas summas ierobežojums, proti, nauda, kas mums ir pieejama. Parlaments vēlētos citu risinājumu; par to, runāsim tieši, mēs patiesi bijām vienojušies. Visi pārējie līdzekļi jāiegulda šajā projektā. Mēs esam panākuši kompromisu - visi pārpalikušie līdzekļi šodien ir reģistrēti, un es stingri ticu, ka tas nozīmēs, ka šim projektam būs ilgs mūžs, un es domāju, ka, ja mēs turpināsim sadarboties tāpat kā līdz šim, mēs spēsim arī nodrošināt, ka gūstam neticami lielus panākumus.
Vēl sekundi, priekšsēdētājas kundze! Es zinu, ka man atvēlētais laiks ir beidzies. Es vēlos vēlreiz pateikties ikvienam, kas strādāja pie šā jautājuma, jo īpaši visiem ēnu referentiem. Es esmu ļoti apmierināta ar mūsu sadarbību, un to es nesaku pieklājības dēļ, bet vienkārši tāpēc, ka tas bija ļoti labas un efektīvas sadarbības piemērs. Paldies!
Günther Oettinger
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Šodien mēs apspriežam tādas veiksmīgas programmas starpposma pārskatu, kas paredzēta ekonomikas atveseļošanas atbalstam enerģētikas nozarē. Līdz šim kā daļu no Parlamenta un Padomes mums izveidotās programmas īstenošanas mēs esam pieņēmuši 43 finansēšanas lēmumus attiecībā uz gāzes projektiem, energoinfrastruktūras projektiem, jūras energoprojektiem un oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projektiem. Tādējādi mēs varējām iztērēt aptuveni 98 % no visa EUR 3,98 miljardus lielā budžeta un nodrošināt, lai šī programma lielā mērā sasniegtu savus mērķus. Nebija iespējams īstenot tikai dažus projektus. Mēs ieviešam šo grozīto regulu, lai izpildītu Parlamenta prasības un uzsāktu izmēģinājuma projektus atjaunojamās enerģijas jomā, un, tas ir svarīgi, - arī energoefektivitātes jomā. Es uzskatu šos izmēģinājuma projektus par iespēju pārbaudīt mūsu pasākumus energoefektivitātes jomā, kas būs viens no galvenajiem jautājumiem manā darbā nākamajā gadā.
Es no visas sirds vēlos pateikties Van Brempt kundzei. Es vēlos pateikties arī visiem prasīgajiem šā Parlamenta deputātiem un Beļģijas prezidentūrai, jo pēdējās nedēļas esam smagi strādājuši šajā jomā un šodien spējam jūs iepazīstināt ar dokumentu, kas noteikti kalpos par stimulu energoefektivitātes jomā.
Lai nodrošinātu, ka šī grozītā regula, kurai tagad jāstājas spēkā, drīz tiktu piemērota, mūsu amatpersonas jau ir veikušas sagatavošanas darbus tās īstenošanai. Dažās turpmākajās dienās EUR 146 miljonus piešķirs projektiem, kas ir svarīgi jums visiem. Mūsu partneri šajos projektos, kurus jūs izvēlējāties, ir pašvaldību, vietējās un reģionālās iestādes, kam ir ciešas saiknes ar attiecīgajiem projektiem. Šie vietējie partneri nodrošinās, ka finansējums tiek izlietots vislabākajā veidā sabiedriskajām ēkām, privātajām ēkām, koģenerācijas iekārtām, centralizētajiem apkures tīkliem, decentralizētajiem atjaunojamās enerģijas avotiem, videi nekaitīgākām pilsētu sabiedriskā transporta sistēmām un vietējām infrastruktūrām, piemēram, "viedajiem” tīkliem, energoefektīvam ielu apgaismojumam un "viedām” mērīšanas sistēmām. Tas nozīmē, ka mēs darām to, kam būs tieša vietēja ietekme un kas kalpos kā atskaites punkts manām turpmākajām darbībām saistībā ar "viedām” pilsētām.
Ja jūs šodien pieņemsiet atbilstošu lēmumu, mūsu biroji tūlīt pat sāks īstenot grozīto regulu. Nākamā gada martā vai aprīlī mēs noteikti varēsim ziņot, ka mūsu ekonomikas atveseļošanas programmai ir ļoti pozitīva ietekme, gan pateicoties lielajiem projektiem, gan pateicoties maziem, decentralizētajiem projektiem, un mēs varēsim izdarīt secinājumus, kas būs svarīgi turpmākajos finanšu gados. Es vēlreiz vēlos pateikties visiem dalībniekiem.
Jens Geier
Priekšsēdētājas kundze, Oettinger kungs! Kā Budžeta komitejas atzinuma par Van Brempt kundzes ziņojumu sagatavotājs es varu teikt, ka manas komitejas locekļi ļoti atzinīgi novērtēja šo ziņojumu. Mēs to izskatījām ne tikai no budžeta aspekta, bet arī zināmā mērā no saturiskā viedokļa, un mums radās bažas par vienu jautājumu, kuru Van Brempt kundze laipni piekrita iekļaut ziņojumā. Šis instruments ir paredzēts pašvaldībām, un tas ir pareizi, jo tieši pašvaldību līmenī iespējams visvairāk palielināt efektivitāti.
Tomēr es pārstāvu tādu Vācijas apgabalu, kurā pašvaldības nevar iegūt papildu aizdevumus, jo tām jau ir pārāk lielas parādsaistības. Šī var būt problēma, kas raksturīga Vācijai mūsu vietējo varas iestāžu struktūru dēļ, bet Oettinger kungam, kurš agrāk bija kādas Vācijas federālās zemes vadītājs, tas ir pārāk labi zināms. Tāpēc Vācijā šīs vietējās iestādes, kurām būtu jāizmanto šī programma, to nedrīkst darīt, jo organizācija, kas ir atbildīga par šo iestāžu pārraudzību, nav atļāvusi tām uzņemties vairāk parādsaistību. Mēs par to esam ļoti noraizējušies, jo rezultātā šajos apgabalos programma varētu izrādīties neefektīva. Mēs atzinīgi vērtējam šo programmu un priecātos, ja varētu to turpināt. Mēs esam lūguši paredzēt programmai atsevišķu budžeta pozīciju un vēlētos pārnest uz to lauksaimniecības politikas jomā pieejamos EUR 15 miljonus, kuriem mēs nevaram piekļūt, jo mums tam nav tiesiskā pamata. Šajā ziņā budžetam ir jābūt elastīgākam.
Antonio Cancian
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Es uzskatu, ka lēmums tos nelielos līdzekļus, kas ir atlikuši no 2009. gadā uzsāktā atveseļošanas plāna, izlietot citā veidā un izmantot šo iespēju, lai ieviestu jaunu principu, izveidojot ad hoc fondu, ir tālredzīgs un saskaņā ar to, par ko mēs jau kādu laiku runājam šajā sēžu zālē, bet kam nekad nav sekojusi rīcība.
Mēs esam novērojusī dažas pieticīgas pazīmes, "Marguerite” fondā, kas vēl nav pietiekami pamanāmas. Mums un PPE grupai tas nozīmē kritēriju metodi, kas jāizmanto, lai saprātīgi izlietotu Eiropas Savienības budžetu. Šis instruments ir ad hoc fonds, kurš ietver dažādas metodes, piemēram, izdevumus, garantijas, kapitāla akcijas vai līdzfinansējumu, un kuru pārvaldīs īpaša aktīvu pārvaldības sabiedrība.
Fondu izveidoja, tajā sākotnēji ieguldot EUR 147 miljonus, un mēs nesaprotam, kāpēc tajā nevarētu pievienot arī atlikumu no atveseļošanas plānam paredzētās summas. Piemērojot būtisku sviras efektu EIB, KfW, noguldījumu un aizdevumu bankās un citās finanšu iestādēs, varētu iegūt nozīmīgu naudas summu, un tam varētu būt liela ietekme uz to projektu uzsākšanu, kurus uzskata par pamatotiem un kuriem piešķir prioritāti ekonomikā un vides aizsardzībā.
Manuprāt, līdz šī gada beigām izveidotā fonda centrālais aspekts ir tāds, ka tas varētu kļūt par tādu kā izmēģinājuma projektu plašāka enerģijas fonda turpmākajai struktūrai, lai to varētu pienācīgi iekļaut 2014.-2020. gada finanšu perspektīvā. Šo principu varētu atkārtot arī citās nozarēs, piemēram, TEN vai eTEN tīklos. Uzskatu, ka, redzot kādu reālu liecību šajā kritiskajā nodarbinātības krīzes laikā, mēs justos nedaudz labāk.
Teresa Riera Madurell
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Vispirms es vēlos apsveikt referenti par viņas lielisko darbu, jo papildus EUR 146 miljoniem, par kuriem panākta vienošanās un kuru ietekme, cerams, būs astoņkārtēja, šai iniciatīvai ir svarīga simboliska nozīme.
Referente jau paskaidroja, ka mēs piešķirsim līdzekļus ilgtspējīgiem mikroprojektiem enerģētikas jomā, kas ne tikai nodrošinās tādu svarīgu mērķu sasniegšanu kā piegāžu nodrošināšana un CO2 emisiju samazināšana, bet arī palīdzēs sasniegt mērķi, kam ir ļoti tieša ietekme uz iedzīvotājiem, proti, samazināt energoresursu nepietiekamību.
Teksts, par kuru mēs balsosim, ir svarīgs arī tāpēc, ka ar to tiek ieviests inovatīvs finanšu instruments. Šis mehānisms palīdzēs lauzt finanšu struktūru pretestību šāda veida projektam, jo tām būs starptautisko finanšu iestāžu atbalsts.
Visbeidzot, mums vēlreiz jābūt apmierinātiem, ka mēs esam rīkojušies pietiekami elastīgi attiecībā uz dalībvalstīs izveidoto labo praksi, lai strukturētu atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes izlietojumu.
Es ceru, ka, īstenojot šo regulu, attīstīsies visu minēto organizāciju potenciāls bez šķēršļiem, ko tiecas radīt pārmērīga birokrātija.
Pat the Cope Gallagher
Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos pateikties referentei par šā ziņojuma sagatavošanu par projektiem enerģētikas jomā un par Komisijas patlaban nodrošinātajiem papildu līdzekļiem. EUR 146 miljoni ir nodrošināti projektiem, kas būs būtiski gan Eiropai kopumā, gan atsevišķām valstīm, gan saskaņā ar komisāra kunga teikto vietējām un reģionālajām iestādēm, kas, cerams, izlietos šo naudu vai šīs subsīdijas.
Vispirms es vēlos uzslavēt referenti par to, kā viņa iepazīstināja ar savu ziņojumu par finansiālo atbalstu projektiem enerģētikas jomā.
Es ļoti priecājos par šo iniciatīvu, kas paredz izveidot īpašu finanšu instrumentu projektu izstrādes atbalstam energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas jomā. Projektu finansēšana šajā jomā palīdzēs veicināt ekonomikas atveseļošanos Eiropā un, patiesi, arī manā valstī - Īrijā, un palīdzēs radīt jaunas nodarbinātības iespējas, kā arī cīnīties pret klimata pārmaiņām.
Tagad visās Eiropas daļās un jo īpaši manā valstī, kur ir ļoti augsts bezdarba līmenis, mēs vēlamies nodrošināt, lai visu finansējumu varētu novirzīt tām jomām, kurās iespējams izveidot darba vietas. EUR 146 miljonus lielais finansējums, kas ir pieejams saskaņā ar grozīto priekšlikumu, jāplāno tādiem projektiem, kuriem būs ātrs, izmērāms un reāls iespaids uz ekonomikas atveseļošanu. EUR 146 miljoni ir pieejamais finansējums, bet šo summu var pareizināt vismaz ar seši vai pat ar septiņi, kas būs kopējais ieguldījumu apjoms.
Es uzskatu, ka, izveidojot īpašu finanšu instrumentu, šo finansējumu varēs pārvaldīt visefektīvākajā veidā, un savā dzimtajā valodā jau minēju, ka labuma guvēji būs gan vietējās, gan reģionālās iestādes. Mums visiem ir pienākums tam pievērst šo iestāžu uzmanību, un mūsu valdība izstrādās individuālu pieteikumu un pēc tam sazināsies ar reģionālajām iestādēm.
Claude Turmes
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Šodien mēs svinam uzvaru, lai arī mazu, "zaļās enerģētikas” politikas jomā un arī visas Eiropas enerģētikas politikas jomā. Vispirms es vēlos pateikties mūsu lieliskajai delegācijai, kas pārstāvēja visas puses un ko vadīja Kathleen kundze. Manuprāt, mēs paveicām labu darbu.
(DE) Es vēlos uzslavēt arī Oettinger kungu. Diemžēl mums bija jābūt ļoti kritiskiem vakar, kad tika izklāstīta darba kārtība enerģētikas jomā. Tomēr, pateicoties arī jūsu personīgajiem pūliņiem, ir izstrādāts šis instruments, pret kuru iebildumi bija gan Vācijas valdībai, gan jūsu partneriem no Vācijas Kristīgajiem demokrātiem.
Kāpēc šī ir maza un rūgta uzvara? Tāpēc (un daži jau to minēja), ka šie EUR 150 miljoni ir paredzēti decentralizētiem, vietējiem ieguldījumiem enerģētikas nozarē, kur savukārt mums jau ir miljardi - piemēram, viens miljards oglekļa sekvestrācijai. Es joprojām domāju, vai šis viens miljards tiks izlietots. Arvien vairāk faktoru liecina par to, ka šis projekts nedarbosies. Nav līdzsvara starp decentralizētajiem, pilsoņiem pietuvinātajiem, vietēja mēroga projektiem un lielajiem projektiem, no kuriem daži, manuprāt, nebūs veiksmīgi.
Kāpēc mēs, Zaļie, tomēr šodien balsojam par šo projektu? Tāpēc, ka esam optimisti. Mēs ceram, ka šie EUR 150 miljoni, pienācīgi pārvaldīti, būs pamats daudz svarīgākam instrumentam, ko mums nodrošinās nākamā finanšu perspektīva. Tam ir divi nosacījumi. Pirmkārt, projektiem jābūt kvalitatīviem. Es uzskatu, ka EIB un KfW, kas tos pārvaldīs, vēlēsies redzēt arī projektus, kas veicinās "dziļu”, ne tikai virspusēju atjaunošanu. Mums ir vajadzīgs "pārlēciens”, jo īpaši attiecībā uz ēkām un efektivitāti. Otrais nosacījums ir birokrātijas samazināšana vietējās iestādēs, kas pieteiksies projektiem, lai saņemtu līdzfinansējumu.
Šie abi aspekti ir būtiski. Tāpēc mans jautājums jums, komisāra kungs, ir šāds: ko darīs Komisija, lai pārliecinātos, ka šis fonds finansēs vai piešķirs kredītu kvalitatīviem projektiem? Un kā Komisija rīkosies, lai samazinātu birokrātiju un vietējās iestādes varētu viegli piekļūt šiem līdzekļiem?
Zbigniew Ziobro
Priekšsēdētājas kundze! Es atbalstīšu visus priekšlikumus, kuru mērķis ir palielināt Eiropas Savienības līdzekļus, kas atvēlēti projektu atbalstam enerģētikas jomā. Jāatbalsta arī "zaļā” enerģija. Tomēr jāsaka godīgi, ka ideja, ka "zaļā” enerģija ir risinājums visām Eiropas enerģētikas problēmām - un šāds viedoklis šeit bieži tiek pausts - ir ilūzija. Tomēr Eiropas Savienībai patiešām ir vajadzīgi lieli (un es uzsveru - lieli) ieguldījumi. To galvenais mērķis ir nodrošināt degvielas piegādes diversifikāciju. Šāds risinājums ir iespējams, piemēram, būvējot Nabucco gāzes cauruļvadu, lai savienotu milzīgās dabasgāzes iegulas Centrālāzijas reģionā ar patērētājiem Eiropā, un attīstot pārraides tīklus, un veidojot jaunus starpsavienojumus Centrāleiropā un Austrumeiropā.
Mēs patiešām vēlamies attīstīt "zaļo” enerģiju, bet tajā pašā laikā diemžēl ir pilnībā ignorēta un netiek pienācīgi finansēta metožu izstrāde slānekļa dabasgāzes ieguvei. Tā ir netradicionāla gāze, kam jau ir milzīga loma ieguves rūpniecībā ASV un kas nodrošina Amerikai pilnīgu neatkarību attiecībā uz piekļuvi gāzei. Liels daudzums šīs gāzes ir atrasts Francijā, Polijā un Bulgārijā. Lai gan pastāv iespējas izmantot šo lielo potenciālu, ir redzama pilnīga pasivitāte. Eiropas solidaritāte paredz, ka Eiropas Savienība atbalsta šos projektus, kas ir stratēģiski tās nākotnei un garantē visu Eiropas valstu vienādu attīstību. Žēl, ka mēs šodien nerunājam par lieliem ieguldījumiem, kas patiešām atrisinās mūsu enerģētikas problēmas un apvienos, un attīstīs Eiropas Savienību. Lai gan mēs runājam par svarīgiem pasākumiem saistībā ar "zaļo” enerģiju, tomēr neaizmirsīsim, ka ideja, ka šī enerģija atrisinās mūsu enerģētikas problēmas, ir ilūzija.
Marisa Matias
Arī es vēlos iesākumā apsveikt referenti par darbu, ko viņa paveikusi šajā jomā. Mēs šeit esam sanākuši, lai apspriestu ļoti īpašu programmu, kas veicinās ekonomikas atveseļošanu - šajā gadījumā ļoti svarīgajā enerģētikas nozarē. Pašreizējā krīzes situācijā ir būtiski tādi priekšlikumi kā šis, kas palīdz radīt darba vietas. Nav izredžu pārstrukturēt ekonomiku, ja mēs par prioritāti nenoteiksim darba vietu radīšanu. Šis ziņojums pauž ļoti pozitīvu vēstījumu, pievēršot mūsu uzmanību tam, kā reaģēt šajā jomā vietējā līmenī, jo īpaši uz vietējām vajadzībām. Pašlaik mēs debatējam un vēl daudz debatēsim par virkni tiesību aktu priekšlikumu enerģētikas jomā, un bieži vien mums ir tendence pārāk koncentrēties uz lieliem projektiem un tīkliem, aizmirstot par citiem cēloņiem, attiecībā uz kuriem ir ļoti būtiski iejaukties.
Šā iemesla dēļ es uzskatu, ka šis ziņojums mums varētu palīdzēt ne tikai veikt ieguldījumus energoefektivitātē un atjaunojamajos energoresursos, kas ir ļoti svarīgi, bet arī nodrošināt konkrētu ieguvumu vietējām kopienām, kas dabiski nozīmē konkrētu ieguvumu Eiropas sabiedrībai kopumā. Priekšsēdētājas kundze, šā iemesla dēļ es nobeigumā vēlos minēt divas lietas. Ir svarīgi nekad neaizmirst, ka energoefektivitāti lielā mērā panāk, samazinot enerģijas patēriņu, īstenojot tādus mikroģenerācijas projektus kā tos, kas iekļauti šajā ziņojumā, un, visbeidzot, Parlamentam tā bija liela uzvara - nodrošināt, lai tiktu norādīts šiem projektiem piešķiramais finansējuma apjoms. Tas nebija mūsu mērķis, jo mums ir vajadzīgs daudz vairāk. Tāpēc es vēlos jautāt komisāra kungam, ko viņš cenšas darīt, lai garantētu šīs vajadzības.
Jaroslav Paška
Iesniegtais priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 663/2009, ir atbilde uz atkārtotajiem Eiropas Parlamenta lūgumiem izveidot jaunu finanšu instrumentu ar vienu vienīgu nolūku - veicināt energoefektivitāti un iniciatīvas atjaunojamās enerģijas jomā. Atbalsts pasākumiem būvniecības nozarē, kuru mērķis ir palielināt energoefektivitāti ēkām, kas gadā patērē līdz 40 % no kopējās ES patērētās enerģijas, pierāda, ka šī iniciatīva ir pamatota un saprātīga.
Finansējumu šā finanšu instrumenta pasākumiem var iegūt, pārnesot neizlietotos resursus no vairākām programmām, kurās objektīvi nav iespējams piešķirto finansējumu savlaicīgi izlietot paredzētajā apjomā. Piemērs tam būs Eiropas enerģētikas programma ekonomikas atveseļošanai, kam finanšu rezerve ir aptuveni EUR 150 miljoni, kā arī daudzgadu GR programma klimata sektorā, kas izveidota ar līdzīgu mērķi. Tāpēc es domāju, ka būtu ļoti lietderīgi apsvērt, kā mēs vislabākajā veidā varētu izlietot ietaupītos finanšu resursus, lai paplašinātu Eiropas enerģētikas programmas ekonomikas atveseļošanai piemērošanas jomu un ietvertu tajā jaunu un, šķiet, vajadzīgu finanšu instrumentu, kura vienīgais nolūks ir veicināt energoefektivitāti un iniciatīvas atjaunojamo resursu jomā.
Mēs varam palīdzēt valsts iestādēm vietējā, pašvaldības un reģionālajā līmenī īstenot projektus energotaupības un atjaunojamo resursu jomā, izmantojot šo jauno, efektīvo finanšu instrumentu.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Cienījamā priekšsēdētāja! Man ir prieks, ka Eiropas Savienība ir iemācījusies "nošaut divus zaķus ar vienu šāvienu”. Pirmais "zaķis” ir palīdzība uzņēmumiem. Laikā, kad dalībvalstis ir spiestas mazināt izdevumus un bankas ir kūtras aizdevumu piešķiršanā, Eiropas Savienība nāk ar konkrētu risinājumu jauna fonda veidā. Otrais "zaķis” ir Eiropas lielā atkarība no importētajiem energoresursiem. Šis jaunais fonds ir domāts tam, lai samazinātu energopatēriņu un palielinātu pašmāju energoizmantošanu, kā vēju, sauli, ūdeni un biomasu, tā mazinot kopējo atkarību no energoimporta. Kolēģi, es aicinu jūs visus atbalstīt šo jauno enerģētikas projekta atbalsta fonda izveidi. Tas palīdzēs gan mūsu uzņēmumiem grūtajos laikos, un tas mazinās mūsu kopējo atkarību no importētajiem energoresursiem. Paldies par uzmanību!
Zigmantas Balčytis
(LT) Vispirms es vēlos uzslavēt savas grupas kolēģi par viņas nozīmīgo darbu, apspriežot šo dokumentu un iekļaujot tajā jautājumus, kas ir īpaši svarīgi visas Eiropas Savienības enerģijas tirgum. Energodrošības jomā ir īpaši svarīgi veicināt energoefektivitāti un attīstīt atjaunojamo enerģiju, un nodrošināt šādiem projektiem vajadzīgo finansējumu. Šādu projektu veiksmīga īstenošana tiešā veidā palīdzētu sasniegt Eiropas Savienības izvirzītos mērķus enerģētikas jomā.
Šī papildu nauda palīdzēs vietējām un reģionālajām valsts iestādēm palielināt finansējumu ilgtspējīgiem projektiem enerģētikas jomā un īstenot inovatīvas finansiālo stimulu shēmas, piemēram, garantijas un aizdevumus ar atvieglotiem nosacījumiem. Līdz šim pilnībā nav īstenoti plāni veicināt energoefektivitāti, piemēram, saistībā ar ēku atjaunošanu, kas jau ir apspriests. Tāpēc es uzskatu, ka šis papildu finansējums būs labs stimuls uzlabot ilgtspējīgas iniciatīvas un projektus, jo īpaši vietējā un reģionālā līmenī.
Bart Staes
(NL) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Es patiešām vēlos izteikt atzinību Van Brempt kundzei un tās ēnu referentiem par šo svarīgo likumdošanas iniciatīvu. Es uzskatu, ka šī regula var kļūt par īstu stimulu ar energoefektivitāti saistītu projektu izstrādei un atjaunojamās enerģijas izmantošanai.
Šī regula atbalsta ilgtspējīgu enerģiju, un es īpaši atzinīgi vērtēju vairākas jomas, kam pievērsta īpaša uzmanība, piemēram, enerģijas taupībai, mikrokoģenerācijai un decentralizētiem vietējiem atjaunojamās enerģijas avotiem un to iekļaušanai elektrotīklu infrastruktūrā, kā arī mikroģenerācijai, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus, un atjaunojamās enerģijas avotu izmantošanai sabiedriskajam transportam, transportlīdzekļiem, ko darbina, izmantojot elektroenerģiju un ūdeņradi.
Daudzsološi ir tas, ka Van Brempt kundze un viņas ēnu referenti uzsvēruši sabiedriskās infrastruktūras efektīvu ārējo apgaismojumu un, visbeidzot, elektroenerģijas uzglabāšanas risinājumu meklēšanu. Paldies par jūsu pūlēm! Es ceru, ka tas būs jauns solis ceļā uz patiesu "jauno zaļo kursu”.
Ryszard Czarnecki
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Pašlaik mēs runājam par lietām, kas ir pilnīgi fundamentālas ne tikai ekonomikas jautājumos, bet arī plašākā mērogā saistībā ar Eiropas solidaritāti, jo enerģija faktiski ir gan lielākais izaicinājums, gan lielākā pārbaude. Vai Eiropas solidaritāte ir praktiski īstenojama, vai arī tas būs tikai tukšs sauklis? Vai arī - un to noteikti gaida nodokļu maksātāji un balsotāji Eiropā - to praktiski īstenos noteiktos projektos, kas veicinās Eiropas saliedētību un kas pierādīs, ka Eiropā valstis palīdz cita citai, kopīgi sadarbojas projektos un nepieļauj situācijas, kurās noteiktas valstis ārpus Eiropas Savienības slēdz nolīgumus ar citām valstīm, apejot Eiropas Savienības vadību? Visbeidzot, es domāju, ka tas jāpasaka ļoti skaidri un tieši.
Jan Březina
(CS) Bez šaubām, tieši pateicoties Parlamentam, līdzekļu apjoms, kas atvēlēts projektiem energoefektivitātes un atjaunojamo resursu jomā, ir sasniedzis EUR 146 miljonus. Ja tas būtu atkarīgs no dalībvalstīm, šis skaitlis būtu krietni mazāks. Tomēr diemžēl fonda juridiskā forma un struktūra joprojām ir neskaidra, tāpat kā tas, kādus projektus tas finansēs. Lai nodrošinātu pārredzamību, potenciālajiem kandidātiem ir jāzina, kurš pieņems lēmumus par pieteikumiem un kā tiks ieceltas atlases komitejas.
Ja mums ir jākliedē aizdomas, ka jaunizveidotais fonds ir paredzēts galvenokārt tiem, kuri projektu neīstenošanas dēļ nav izmantojuši līdzekļus, kas piešķirti ekonomikas atveseļošanas programmas EUR 5 miljardu lielajā finansējumā, atlases procesā jāiesaista arī jauno dalībvalstu pārstāvji. Fonds var būt galvenokārt paredzēts vietējām un reģionālajām iestādēm, bet mums jāapsver arī tas, vai nebūtu lietderīgi atļaut pieteikties arī privātajiem uzņēmumiem, un ne tikai tad, ja tie rīkojas valsts iestāžu vārdā. Par energoefektivitātes palielināšanu un atjaunojamo resursu daļas palielināšanu kopīgi jāatbild gan valsts, gan privātajam sektoram, un tāpēc Eiropas finansējumam jābūt pieejama abiem šiem sektoriem. Manuprāt, lielas iespējas paver siltuma un elektrības koģenerācija un ekoloģisks pilsētas transports.
Patrizia Toia
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Parlamentā reti kad ir bijusi tāda viedokļu dažādība. Tas nozīmē, ka darbs ir bijis patiešām izcils, un Van Brempt kundzei un viņas ēnu referentiem tas jāapzinās.
Jau tika minēts, ka izstrādātais instruments ir ļoti pozitīvi vērtējams vairāku iemeslu dēļ: tā procedūras ir ātri izpildāmas un grafiks ir stingrs, tas ir paredzēts ļoti kvalitatīvu projektu kategorijām, tas ir paredzēts pilsētām, citiem vārdiem sakot, vietējām iestādēm, kuras, pieņemot noteiktus lēmumus, varēs patiešām izmainīt situāciju un uzlabot gaisa kvalitāti, mājokļu kvalitāti un pilsētas transporta kvalitāti, tas ir paredzēts rentabliem projektiem un tāpēc var atpelnīt ieguldītos resursus un, visbeidzot, šī stratēģija paredz iesaistīt daudz vairāk resursu.
Tomēr, ņemot to visu vērā un piekrītot daudzu deputātu, tostarp Geier kunga, Turmes kunga un Cancian kunga, iebildumiem, es vēlos teikt komisāra kungam, ka programmas īstenošana, finanšu starpnieku izvēle, attiecības ar vietējām iestādēm un to finansiālo grūtību risinājumi būs īsts strupceļš. Komisāra kungs, šis instruments rada iespējas atvērt durvis citiem projektiem, šā instrumenta stabilizēšanai un tā izmantošanai arī citās nozarēs. Šī tēma ir būtiska. Nedrīkst atkārtoties tas pats, kas notika ar atveseļošanas plānu un maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri joprojām gaida EUR 30 miljardus, ko Parlaments un Komisija apstiprināja 2008. gada beigās.
Ioannis A. Tsoukalas
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Arī es vēlos izteikt atzinību referentei par viņas ļoti efektīvo darbu pie tik svarīga ziņojuma. Šis ziņojums ir svarīgs instruments projektu finansēšanai un īstenošanai enerģētikas jomā, kas veicinās ekonomikas atveseļošanu šajā grūtajā laikā un palīdzēs pabeigt iekšējo enerģijas tirgu un sasniegt mērķus klimata un enerģētikas jomā, ko Eiropas Savienība noteikusi 2020. gadam.
Ir īpaši svarīgi izveidot fondu energoefektivitātes un atjaunojamo resursu iniciatīvu atbalstam - pat ar tik mazu sākotnējo mērķfinansējumu kā EUR 146 miljoni. Es priecājos, ka Eiropas Parlaments ņēmis vērā savu apņemšanos veicināt atjaunojamās enerģijas avotus un energoefektivitāti.
Visbeidzot, es vēlos izteikt piezīmi attiecībā uz vajadzību līdzsvarot nākotnes programmu ģeogrāfisko sadalījumu, lai no tām labumu varētu gūt visas dalībvalstis. Grieķija saņēma tikai 1,5 % no programmas finansējuma, kas bija piešķirts dabasgāzes cauruļvadu izbūvei. Es ticu, ka nākotnē mums būs taisnīgāks sadalījums.
Edit Herczog
(HU) Priekšsēdētājas kundze! Tas, ka Parlamenta referentei un komisāra kungam kopīgi izdevās panākt, lai Padome saglabā šo naudu pieejamajos fondos, ir liels sasniegums. Mūsuprāt, tas ir ļoti svarīgs un nozīmīgs notikums. Mēs ceram, ka vēlāk to varēsim attiecināt arī uz citām budžeta nodaļām. Tikpat svarīgi ir tas, ka mums izdevās daļu naudas iztērēt sākotnējam mērķim, kam tā bija paredzēta, un, pats svarīgākais, ar mazo un vidējo uzņēmumu un vietējo iestāžu starpniecību - projektiem, kas ir sabiedrības interesēs.
Tas patiešām ir svarīgs solis uz priekšu. Reti kad Eiropas iestāžu sistēma var tiešā veidā sasniegt sabiedrību vai mazos un vidējos uzņēmumus. Tieši šā iemesla dēļ ir ļoti svarīgi, lai mēs veiksmīgi varētu pabeigt šos projektus līdz 2014. gadam, un tieši tikpat svarīgi būs 2014. gadā pārbaudīt to efektivitāti, lai uzlabotu arī šīs iestāžu sistēmas efektivitāti. Es apsveicu referenti un vēlu izlietot līdzekļus sekmīgi.
Herbert Reul
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Oettinger kungs, dāmas un kungi! Finansējums ir bijis pieejams, kas cita starpā bija jāiegulda enerģētikas sektorā. Mēs to sīki apspriedām komitejā un nebijām pārliecināti, vai visu naudu būs iespējams iztērēt. Toreiz komisāra kungs mums solīja, ka garantēs, lai nekas nepaliktu pāri vai netiktu atgriezts finansējuma avotam. Man vissvarīgākais ir tas, ka komisārs ir turējis savu vārdu. Viņš mums diezgan drīz iesniedza dokumentu, kas nodrošināja to, ka finansējumu, kas citādi tiktu zaudēts, varēja tikt izmantots enerģētikas jomā. Tas bija pirmais solis.
Otrs solis bija tas, ka Van Brempt kundzei izdevās virzīt komitejas locekļus pretim risinājumam un kompromisam. Viņa par to ir pelnījusi mūsu pateicību. Tas nebija viegli, jo vieglāk ir vienkārši uzstāt uz savu viedokli, nevis meklēt risinājumu. Tā kā mums bija arī ierobežots laiks, galu galā tas nodrošināja, ka finansējumu var piešķirt un izlietot.
Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, mums ar Padomes palīdzību (un mums tas godīgi jāatzīst) izdevās atrast kompromisu, kas visam enerģētikas sektoram nodrošināja piešķirtā finansējuma izlietošanu līdz pēdējam eiro norādītajā laikā, tāpēc finansējums netika zaudēts. Manuprāt, šis produktīvais iznākums bija vissvarīgākais, un tāpēc es vēlos pateikties visiem, kas piedalījās.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Es vēlos atgādināt, ka 2009. gadā, kad pirmoreiz apsprieda Eiropas Savienības ekonomikas atveseļošanas plānu, Komisija apņēmās piešķirt EUR 1 miljardu mājokļu energoefektivitātes uzlabošanai. Diemžēl šis pasākums nenotika piemērotā laikā. Patiešām, "viedo pilsētu” iniciatīvai ir bijusi piešķirta tikai neliela naudas summa, jo galu galā gadījumā, ja līdzekļi paliek neizlietoti, Komisijai šī nauda ir jāpiešķir "viedo pilsētu” iniciatīvai, kas notiek, izmantojot šo regulu.
Tā iesniedza apspriešanai grozījumu, pieprasot, lai pārvaldības izdevumi un izmaksas, kas saistītas ar instrumenta izveidi un īstenošanu, nepārsniedz 5 % no katra projekta vērtības, lai beigās lielākā daļa naudas paliktu nevis finanšu starpniekiem, bet gan tiktu iztērēta projektiem, kas saistīti ar mājokļu energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu izmantošanu.
Es pieprasīju arī nodrošināt lielāku pārredzamību un izmantot tīmekļa vietni www.buildup.eu, nerunājot nemaz par to, lai vienmēr, kad izmanto šo instrumentu, piemērotais modelis bez maksas būtu pieejams ikvienam interesentam un lai mēs tādā veidā varētu izmantot vislabāko praksi.
Es vēlos apsveikt Van Brempt kundzi par viņas ziņojumu. Es uzskatu, ka energoefektivitātei ir jābūt vienai no galvenajām Eiropas Savienības prioritātēm enerģijas stratēģijas jomā.
Elena Băsescu
(RO) Stratēģija "Enerģija 2020”, ko Eiropas Komisija uzsāka vakar, ir svarīgs solis ceļā uz drošu, konkurētspējīgu enerģijas tirgu Eiropā. Tā sniedz risinājumus galvenajām problēmām, piemēram, kā dažādot piegādes maršrutus un avotus, samazināt enerģijas patēriņu vai koordinēt darbības ar trešajām valstīm. Tomēr finansējuma ziņā tai ir acīmredzami trūkumi. Eiropas enerģētikas programmas ekonomikas atveseļošanai galvenais mērķis ir tieši atvieglot ieguldījumu finansēšanu šajā jomā. Lai to varētu efektīvi īstenot, ir jāievēro visi tiesību akti vides aizsardzības jomā un projektu iesniedzējiem jāpilda savas finansēšanas saistības. Manuprāt, aktīva sadarbība starp valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm atvieglos vajadzīgo atļauju izsniegšanu.
Visbeidzot, es vēlos uzsvērt, cik svarīgas ir valsts un privātās partnerības, kas ir galvenais elements siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas risinājumu īstenošanā.
Francesco De Angelis
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Es vēlos pateikties referentei Van Brempt kundzei par viņas izcilo darbu un par vienošanos, kas beidzot nodrošinās būtisku resursu piešķiršanu atjaunojamās enerģijas avotu attīstīšanai un energoefektivitātes uzlabošanai saistībā ar uzdevumu palielināt "zaļās enerģijas” daļu kopējā enerģijas patēriņā.
Šajā programmā ir iekļautas prioritātes, kas dalībvalstīm jāņem vērā, jo īpaši, lai sasniegtu mērķi konkurētspējīgā veidā mūsdienīgot mūsu energoinfrastruktūru. Visbeidzot, es vēlos uzsvērt, manuprāt, svarīgāko kritēriju, kas valsts sektora iestādēm jāizpilda, lai saņemtu finansējumu, proti, apņemšanos izstrādāt daudzgadu stratēģijas, izmantojot daudzlīmeņu pārvaldības sistēmu, kas aptvertu gan teritorijas, gan vietējās iestādes, gan reģionālās iestādes un Eiropas Savienības iestādes, pat racionalizējot pieejamos finanšu instrumentus. Tas ir svarīgs rezultāts gan valsts sektoram, gan maziem un vidējiem uzņēmumiem.
Bairbre de Brún
(GA) Priekšsēdētājas kundze! Finansiālā palīdzība energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas nozarei ar mērķi atveseļot ekonomiku ir saprātīgs un vērtīgs ieguldījums.
Es pilnībā piekrītu tiem, kas teica, ka ieguldījumu atbalsts ilgtspējīgas enerģētikas nozarē var būt ļoti efektīvs un ļoti lietderīgs, jo īpaši koncentrējot uzmanību uz vietējo līmeni. Tādā veidā mēs varam nodrošināt ilgtspējīgāku nākotni, raugoties gan no ekonomikas, gan no sociālās, gan no vides aizsardzības perspektīvas. Mums jāizmanto šī iespēja, lai virzītos uz priekšu ceļā uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, un veicinātu izmaiņas tajos uzņēmumos, kas vēlas mainīties. Decentralizācija ir ļoti svarīga ilgtspējīgai enerģētikai.
Tāpēc šis ir saprātīgs un funkcionāls veids, kā izlietot neiztērētos līdzekļus Eiropas enerģētikas programmā ekonomikas atveseļošanai, ja pastāv iespēja atvieglot ar energoefektivitāti un atjaunojamo enerģiju saistīto projektu finansēšanu ar vietējo un reģionālo iestāžu starpniecību. Es pateicos referentei par viņas ārkārtīgi svarīgo darbu.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Pirms gada mēs apspriedām un piešķīrām atbalstu energoinfrastruktūras projektiem no līdzekļiem, kas paredzēti Eiropas Savienības ekonomikas stimulēšanai. Tolaik nauda tika paredzēta tikai divu veidu projektiem, kuru mērķis bija samazināt oglekļa dioksīda emisijas atmosfērā, t. i., oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas (OUU) projektiem un vēja ģeneratoriem Ziemeļjūrā.
Attiecībā uz šo atbalstu un atbalstu atjaunojamajai enerģijai kopumā mēs parasti nevaram piemērot universālu pieeju visai Eiropas Savienībai. Mums jāņem vērā situācija katrā konkrētajā dalībvalstī, jo īpaši energoneatkarības ziņā. Tāpēc es atzinīgi vērtēju Eiropas Komisijas priekšlikumu pārskatīt procedūras naudas piešķiršanai saskaņā ar minēto programmu, ņemot vērā energoefektivitātes veicināšanu.
Tomēr es uzskatu, ka mums nevajadzētu par to runāt tikai saistībā ar finanšu krīzi, jo energoefektivitātes jautājums būs aktuāls arī tad, kad būs atjaunots normāls ekonomikas cikls. Dalībvalstīm jānodrošina iespēja elastīgāk reaģēt uz mainīgajiem apstākļiem un tādā veidā uzlabot energoefektivitāti, veicināt enerģijas piegādes dažādošanu un palielināt energoneatkarību.
Mario Pirillo
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Pašreizējā grūtajā ekonomikas un finanšu situācijā Eiropai ir jāturpina atbalstīt projekti energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas nozarē, lai ekonomika būtu ilgtspējīga un sociāli konkurētspējīga.
Ir jāuzlabo līdzekļi šā finanšu instrumenta izmantošanai, lai ieguldītu decentralizētos projektos ar mērķi nodrošināt ģeogrāfisko līdzsvaru un veicināt vienmērīgu ekonomikas atveseļošanu. Šis finanšu instruments jāizveido nekavējoties, un tam jābūt paredzētam projektiem ar vietējo dimensiju, lai iespaidotu nodarbinātību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 663/2009. Ir vajadzīgas kredītlīnijas, kas var papildināt vērtīgas vietējās iniciatīvas. Lai uzlabotu nozares konkurētspēju, mums priekšroka jādod tādu projektu finansēšanai, kas ir arī tehnoloģiski inovatīvi. Klimata politikas ģenerāldirektorāta daudzgadu programmā neizlietoto finansējumu varētu paredzēt šim instrumentam un pēc tam novirzīt projektiem ilgtspējīgās enerģijas jomā. Es no visas sirds vēlos pateikties Van Brempt kundzei par viņas izcilo darbu.
Bogusław Sonik
(PL) Eiropas Komisija 2009. gada janvārī, reaģējot uz finanšu krīzi, ierosināja pārdalīt EUR 5 miljardus no neiztērētajiem Eiropas Savienības fondiem, galvenokārt, lai atbalstītu projektus enerģētikas jomā, kas veicinātu Eiropas Savienības ekonomikas atveseļošanu. Atzinīgi jānovērtē tagad ierosinātā Eiropas enerģētikas programma ekonomikas atveseļošanai. Manuprāt, šajā projektā prioritārie jautājumi ir atbalsts pārrobežu dabasgāzes un elektroinfrastruktūras projektiem, tostarp starpsavienojumu izveides projektiem, kā arī atbalsts oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projektiem. Es arī uzskatu, ka ir jāuzstāj, lai rezolūcijas projektā iekļauj elektrības lietderīguma un atjaunojamās enerģijas avotu projektus, kas stimulē ekonomikas attīstību, radot papildu darba vietas, un palīdz cīnīties pret klimata pārmaiņām.
Ieguldījumi šāda veida projektos ir visefektīvākie tad, ja tos veic uz vietas rajona, reģionālajā vai vietējā līmenī. Vietējiem projektiem nepieciešams liels darbs, un tas veicina daudz jaunu darba vietu radīšanu.
Günther Oettinger
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Ar šiem EUR 146 miljoniem mēs kopā ienākam eksperimentālā laboratorijā. Pirmkārt, es vēlos pateikties jums, jo jūs cīnījāties, lai nodrošinātu, ka tie nav vis EUR 114 miljoni, bet gan EUR 146 miljoni, un dalībvalstis bija gatavas padarīt nedaudz elastīgākus savus diezgan stingros ierobežojumus.
Attiecībā uz eksperimentālo laboratoriju mums ir jāatrisina četri interesanti jautājumi. Pirmais jautājums ir - kā mēs varam panākt veiksmīgu iznākumu energoefektivitātes jomā. Es uzskatu, ka no šīm trīs prasībām attiecībā uz CO2, atjaunojamās enerģijas avotiem un energoefektivitāti mums vislielākā un sarežģītākā problēma ir 20 % lielais energoefektivitātes palielinājums. Tas attiecas ne tikai uz obligātajām valsts prasībām, bet uz konkrētiem projektiem. Pamatā mēs izmantojam šo pārvaldāmo programmu, lai izvērtētu, kuri projekti, piemēram, ēku atjaunošanas projekti un projekti saistībā ar enerģētikas jomu kopumā, būs praktiski realizējami. Es ceru, ka divos vai trīs gados pirmais šo projektu novērtējums nākamajam budžeta periodam pierādīs, ka mēs esam guvuši vērtīgu pozitīvu un negatīvu pieredzi energoefektivitātes jomā. Es vēlos paskaidrot, ka pēc diviem līdz trīs gadiem mēs noteikti būsim zinošāki nekā šodien un ka mēs būsim gan ieguvuši labu pieredzi, gan kļūdījušies. Tādā gadījumā mēs būsim gudri ieguldījuši naudu.
Otrkārt, īstenojot šo programmu, Eiropas Savienība veidos tiešas partnerības ar pašvaldībām. Tas nenotiek katru dienu. Ir skaidrs, ka atbilstību prasībām enerģētikas jomā un patēriņa samazināšanu atjaunojamajās sabiedriskajās un privātajās celtnēs, citiem vārdiem sakot, "viedas” pilsētas pieeju, Eiropas Savienība var iespaidot vienīgi ar pašvaldību starpniecību. Tas nozīmē tiešu saziņu, kas faktiski jau notiek.
Treškārt, es ceru, ka, īstenojot šo programmu, mēs spēsim pierādīt, ka Eiropa nodrošina pievienoto vērtību ikvienam. Ja mēs tikai iegūtu naudu no dalībvalstīm, nenodrošinot nekādu pievienoto vērtību, mēs nebūtu vajadzīgi. Mums jānodrošina pievienotā vērtība pieredzes, efektivitātes un kompetences veidā. Šajā gadījumā divu gadu laikā šī programma mums sniegs labus argumentus, ko mēs varam izmantot, debatējot par budžetu - pokera spēlē, kurā piedalās Komisija, Parlaments un dalībvalstis - lai no dalībvalstīm iegūtu vairāk naudas visu Eiropas Savienības pilsoņu interesēs. Tas nozīmē, ka šī ir eksperimentālā laboratorija arī lielāka budžeta panākšanai. Šis pretrunīgais jautājums turpmākajos divos gados skars ikvienu no mums.
Ceturtkārt, mums ir nepieciešama eksperimentālā laboratorija mūsu partnerībai ar struktūrbankām - Eiropas Investīciju banku (EIB) un KfW Bankengruppe - un ar neatkarīgiem privātajiem ieguldītājiem un fondiem. Tas nozīmē partnerību ne tikai Komisijas birojos - ar uzņēmumiem, kuriem ar mums ir ciešas attiecības, bet kuriem jāpierāda, ka tie spēj darīt ko vairāk nekā tikai pārvaldīt valsts naudu.
Finansējums varētu šķist liels, bet patiesībā tas ir ļoti mazs. Runa nav par EUR 146 miljoniem. Runa ir par četrpusēju pārbaudi mūsu partnerībai ar pašvaldībām, EIB un KfW, īstenojot energoefektivitāti vietējā līmenī un pierādot, ka Eiropas līmenī tieši šai jomai nepieciešams lielāks finansējums.
Paturot to prātā, es vēlos jums pateikt lielu paldies. Turpināsim sazināties. Es esmu pārliecināts, ka pēc diviem gadiem mēs zināsim daudz vairāk nekā tagad.
(Aplausi).
Nicole Sinclaire
Priekšsēdētājas kundze! Es ar godbijību atzīmēju, ka šodien Beļģijā ir valsts atceres diena par piemiņu tiem miljoniem cilvēku, kas gāja bojā abos pasaules karos. Mani nedaudz mulsina tas, ka Parlaments nepievienojas pārējiem un nepiemin šos miljonus cilvēku, tāpēc, lūdzu, godināsim ar klusuma brīdi visus tos, kas krita karā demokrātijas vārdā.
Priekšsēdētāja
Sinclaire kundze! Jums vajadzētu zināt, ka priekšsēdētāja ir plānojusi izdarīt paziņojumu pirms Parlamenta balsošanas un tad tam būs atvēlēts laiks, kā tās pienākas.
Kathleen Van Brempt
Priekšsēdētājas kundze! Tā kā es šajā Parlamentā pārstāvu Beļģiju, man bija patiess prieks nākt šeit un strādāt valsts atceres dienā. Rezultātā es ceļā no savas dzimtās pilsētas uz Eiropas Parlamentu pavadīju tikai 50 minūtes, bet to es saku pilnīgi starp citu.
Kā referente es izteikšos īsi. Es pateicos visiem bez izņēmuma, kas šodien piedalījās debatē. Mēs dzirdējām dažas piezīmes, un tika minēti ļoti daudzi labi piemēri. Tomēr vienojošais pavediens šajā jautājumā ir sajūsma par iegūto rezultātu. Es tomēr neiztikšu bez kritikas, jo es ļoti viegli varētu izteikt pārmetumus saistībā ar noteikto naudas summas ierobežojumu.
Sajūsmu rada tas, ka šis patiešām ir labs fonds, jo ir pieejama nauda, runa ir par energoefektivitāti un atjaunojamo enerģiju, un tā mums, Eiropas Parlamenta deputātiem, ir iespēja saistībā ar šo projektu veikt arī vietēja mēroga pasākumus. Tieši tas ir vajadzīgs.
Kāda ir mūsu kopīgā atbildība? Pirmkārt, protams, atbildība gulstas uz Komisiju, Eiropas Investīciju banku un citiem šā stāsta varoņiem. Tomēr Parlaments un mēs, politiķi, arī esam atbildīgi par to, lai nodrošinātu, ka šis projekts ir veiksmīgs, ka to iespējams pārnest arī uz citām jomām un ka dalība vietējā līmenī kļūst tik liela, ka šie EUR 146 miljoni, tā sakot, jāreizina ar 80, nevis ar astoņi, jo mēs esam uzsākuši daudzas lietas. Šajā saistībā es ļoti uzticos gan Komisijai, gan komisāra kungam. Es zinu, ka šis projekts ir ļoti dārgs komisāra kungam. Viņam ir arī ļoti labs personāls, par ko es dažu pēdējo mēnešu laikā pati esmu pārliecinājusies un kas būs ļoti svarīgi šā projekta iznākumam.
Nobeigumā teikšu to, ko es aizmirsu pateikt agrāk, kas patiešām ir nolaidīgi no manas puses īpaši tāpēc, ka esmu beļģiete, proti, es vēlos teikt, ka Beļģijas prezidentūra šajā jautājumā sevi ir izcili parādījusi. Pašā sākumā lielais vairākums Padomē patiesībā bija pret šo projektu. Tomēr, pateicoties ministra Paul Magnette un viņa komandas pūliņiem, mums tagad ir ļoti labs kompromiss un dokuments, kuru mēs, manuprāt, arī drīz ar prieku pieņemsim.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks pēc brīža.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Sergio Berlato
Eiropas Komisija 2009. gada janvārī ierosināja pārdalīt neizlietoto Eiropas finansējuma daļu, lai, reaģējot uz ekonomikas un finanšu krīzi, atbalstītu projektus enerģētikas sektorā. Mūsu šodienas diskusija par ziņojumu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 663/2009, ir īpaši svarīga: šis priekšlikums paredz izmantot citu programmu neizlietotos finanšu resursus, lai atbalstītu projektus enerģētikas sektorā, kas sniedz iespēju šajos laikos, kad ir tik grūti iegūt finansējumu. Manuprāt, Eiropas enerģētikas programma ekonomikas atveseļošanai, kuras mērķis ir finansēt iniciatīvas un projektus energoefektivitātes, energotaupības un atjaunojamās enerģijas jomā, atbalstot Eiropas valsts sektora iestāžu ieguldījumus, jo īpaši pilsētās, var radīt reālu stimulu, lai panāktu Eiropas atveseļošanu un izveidotu darba vietas jauniešiem. Mani iedrošina energoefektivitātes pasākumi būvniecības nozarē, kur izmanto 40 % no ES enerģijas un kurā redzams atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem vietējā un reģionālā līmenī. Šāds atbalsts veicinātu arī daudzsološu iniciatīvu izstrādi energoefektivitātes nozarē vietējo iestāžu līmenī, kuru ieņēmumi nesenās krīzes iespaidā ir krasi samazinājušies.
András Gyürk
Dāmas un kungi! Pagājušajā gadā arī es atbalstīju gandrīz EUR 4 miljardu lielā finansējuma sadali projektiem enerģētikas jomā, kas ietilpa Eiropas Savienības ekonomikas stimulēšanas paketē. Es arī norādīju, ka atbalsta paketē nav ņemts vērā Centrāleiropas un Austrumeiropas reģions, kurš ir visapdraudētākais energodrošības ziņā, un ka no atbalsta nefinansēja arī projektus energoefektivitātes jomā. Tomēr paketes galveno mērķi, proti, ātri un efektīvi radīt darba vietas, varētu sasniegt tieši, realizējot energoefektivitātes projektus. Es priecājos, ka šis jaunais priekšlikums paredz tieši šai pašai jomai piešķirt vēl neizlietotos līdzekļus. Projekti atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā ir ne vien vieni no galvenajiem līdzekļiem 20/20/20 mērķu sasniegšanai, bet arī palielina piegādes nodrošinājumu un konkurētspēju. Arī īstermiņā šiem projektiem ir iespaidīgi rezultāti. Pateicoties tiem, tiek radītas darba vietas dažādos ģeogrāfiskajos reģionos un efektīvi uzlabots tirgus dalībnieku dinamisms. EUR 146 miljonu iztērēšana projektiem atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā ir labs sākums, bet mums ir jāatzīst, ka šī summa ir nenozīmīga pat vienas dalībvalsts līmenī. Mēs ļoti priecājamies, ka stratēģijā "Enerģija 2020”, ar kuru Komisija mūs iepazīstināja vakar, viena no galvenajām prioritātēm ir noteikta energoefektīvas Eiropas izveidei. Mēs ticam, ka šī stratēģiskā apņemšanās saistībā ar energoefektivitāti atspoguļosies arī citu fondu sadalē.
Marian-Jean Marinescu
Eiropas enerģētikas programma ekonomikas atveseļošanai 2009. un 2010. gadam nodrošina finansējumu EUR 3,98 miljardu apmērā. Lai nezaudētu atlikušo finansējumu, bija absolūti nepieciešams radīt jaunu finanšu instrumentu, kas būtu īpaši paredzēts to šīs enerģētikas programmas līdzekļu izlietošanai, kurus nevarēja izsniegt līdz 2010. gada beigām. Viens īpaši svarīgs aspekts, kas ir minēts Eiropas enerģētikas programmā ekonomikas atveseļošanai, ir projektu ģeogrāfiskais līdzsvars. Šis ir galvenais elements, kas palīdz nodrošināt šīs regulas ietekmi uz ekonomikas atveseļošanu, kas jāgarantē visā Eiropas Savienībā. Turklāt ir atzīts, ka dažās dalībvalstīs bija projekti, kurus vai nu nefinansēja vispār, vai finansēja tikai daļēji. Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, es vēlos uzsvērt, cik būtiski ir atjaunot tos finanšu instrumentu veidus, kuru mērķis ir veicināt ilgtermiņa energoefektivitāti ES. Es lūdzu Komisiju rūpīgi izvērtēt šo instrumentu veidu atjaunošanas efektivitāti un pārbaudīt, kāds potenciāls ir līdzīgas pieejas izmantošanai nākotnē ar mērķi izlietot neiztērētos ES budžeta līdzekļus.
Algirdas Saudargas
Regulā jau ir paredzēta iespēja atbilstoši direktīvai neiztērētos līdzekļus novirzīt projektiem energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas jomā, bet es priecājos par faktu, ka bija iespējams vienoties par konkrētu šīs iespējas izmantošanu. Energoefektivitāte un atjaunojamā enerģija ir bieži minētas kā ES prioritātes, kas palīdz īstenot 2020. gada stratēģiju un garantēt energoapgādes drošību. Ekonomikas lejupslīdes laikā ir ļoti svarīgi ieguldīt šajā nozarē, jo tādā veidā tiks radītas jaunas darba vietas un veicināta konkurētspēja, izplatīsies inovācijas un pieaugs ekonomikas stabilitāte. Turklāt plānotais finanšu instruments - tāpat kā Eiropas finanšu iestāžu fonda izveide - vairākas reizes palielinās pieejamo summu, tādējādi palielinot arī iespējas finansēt projektus. Žēl tikai, ka plānotais finanšu instruments nav pastāvīgs, bet, cerams, tas radīs atbilstošu stimulu vēl vairāk uzlabot energoefektivitāti un veicināt atjaunojamās enerģijas izmantošanu.
