Ieņēmumu un izdevumu tāme budžeta grozījumam Nr. 1/2010 (I iedaļa - Eiropas Parlaments) (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir Vladimír Maňka ziņojums Budžeta komitejas vārdā par ieņēmumu un izdevumu tāmi budžeta grozījumiem 1 / 2010 (1. iedaļa - Eiropas Parlaments)
.
Vladimír Maňka
Mēs visi labi zinām, ka tikai ar kopīgiem centieniem Eiropas līmenī mums izdosies uzveikt lielākos 21. gadsimta izaicinājumus, kas ir klimata pārmaiņas, izejvielu un enerģijas risks un izmaksas, ekonomikas globalizācija un draudi mūsu drošībai.
Ja Eiropa vēlas stāties pretī šīm problēmām, tās rīcībā ir jābūt efektīviem un kompleksiem instrumentiem. Lisabonas līgums šādus instrumentus nodrošinās.
Decembrī mēs apstiprinājām Eiropas iestāžu budžetu 2010. gadam. Ar Lisabonas līguma īstenošanu saistītu iemeslu dēļ mūsu darbs pie budžeta netika pabeigts decembrī, un tas turpināsies arī aprīlī. Šodien mēs esam līguma stāšanās spēkā sākuma posmā, un ES jau no paša sākuma tās rīcībā būs vajadzīgs atbilstīgs finansējums, lai īstenotu jauno politiku. Lisabonas līgumam ir ietekme uz visu Eiropas Parlamenta un citu iestāžu pakalpojumu klāstu. Attiecībā uz Eiropas Parlamentu, koplēmumu pieņemšana dramatiski pieaugs, ietverot līdz 95 % tiesību aktu. Ir pievienotas tādas jomas, kā brīvība, drošība un tiesiskums, lauksaimniecība, zivsaimniecība, pētniecība un struktūrfondi. Plašāk tiks izmantots kvalificētais balsu vairākums Padomē un vairāku jaunu tiesisko pamatu izveidošana tādās jomās kā tūrisms, sports, enerģētika, civilā aizsardzība, pārvaldība un sadarbība. Tas palielinās likumdošanas darbību ES kopumā, ar ievērojamu kopējo ietekmi uz Eiropas Parlamenta pilnvarām un tā darbību un tādēļ arī uz nepieciešamību stiprināt pārvaldi.
Galvenā prioritāte budžeta grozījumos, kurus ierosināja Eiropas Parlamenta prezidentūra saistībā ar Lisabonas līgumu, ir nodrošināt, ka Eiropas Parlamentam ir pietiekoši resursi, lai veiktu likumdevēja funkcijas. Atcerēsimies, ka Eiropas Parlaments ierobežoja savas prasības 1988. gadā. Tas noteica šo ierobežojumu par summu līdz 20% iestāžu kopējo administratīvo izmaksu. 2006. gadā sarunās par daudzgadu finanšu programmu 2007.-2013. gadam Eiropas Parlaments apstiprināja šo ierobežojumu kā maksimālās vispārējās iestāžu administratīvās izmaksas. Kopš 2006. gada Eiropas Parlamenta izmaksas ir pieaugušas saistībā ar deputātu nolikumu, kas stājas spēkā, lai gan šā deputātu nolikuma otrajā lappusē finansējums ir atstāts dalībvalstu budžetos. Šodien mums arī nepieciešams segt izmaksas, kuras veidojas saistībā ar Eiropas Parlamenta jaunajām funkcijām sakarā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā. Jāsaka, ka izdevumu ierobežojumā 20 % apmērā nav ņemts vērā deputātu nolikums vai Lisabonas līgums. Neraugoties uz to, ka deputātu nolikums ir ietverts Lisabonas līgumā, mēs Budžeta komitejā uzstājām, ka Eiropas Parlamenta budžetā 2010. gadam jāievēro 20 % ierobežojums no sākotnējās daudzgadu finanšu programmas. Mēs arī esam to panākuši.
Izstrādājot 2011. gada budžetu, tomēr mums būs rūpīgi jānosaka jaunā formula, lai nodrošinātu budžeta ilgtspēju nākamajā laikposmā. Es gribētu uzsvērt, ka labākais veids, kā nodrošināt budžeta ilgtspēju, ir izveidot budžetu, pamatojoties uz faktiskajām vajadzībām, nevis pamatojoties uz inflācijas indeksiem. Tikai šāda pieeja nodrošinās, ka budžets atspoguļo vienīgi faktiskās vajadzības, tādējādi palielinot tā pārredzamību un efektivitāti.
José Manuel Fernandes
PPE grupas vārdā. - (PT) Šie budžeta grozījumi ir Lisabonas līguma stāšanās spēkā rezultāts. Parlaments ir uzņēmies jaunas kompetences jomas un jaunus pienākumus, tāpēc tam ir jābūt līdzekļiem, lai pieņemtu šos jaunos izaicinājumus. Vēlētos uzsvērt, ka Eiropas iedzīvotāji pieprasa Parlamentam lielisku likumdošanu, un, lai to nodrošinātu, ir svarīgi nodrošināt tā deputātus, komitejas un politiskās grupas ar nepieciešamajiem līdzekļiem.
Šajos budžeta grozījumos ir ievēroti juridiskie un budžeta standarti un laba finanšu disciplīna. Turklāt mēs uzskatām, ka budžeta disciplīna un uzkrājumu veidošana ir nepieciešama vairāk, nekā jebkad agrāk, un Eiropas iedzīvotāji to sagaida arī šā budžeta īstenošanā. Tādēļ mēs vēlētos vēlreiz apstiprināt, cik svarīgi ir izstrādāt nulles budžetu, kas garantē lielāku stingrību un pārredzamību, un mēs arī steidzami pieprasām informāciju par reālajiem pastāvīgajiem Eiropas Parlamenta izdevumiem. Mēs arī uzstājam uz ilgtermiņa plānošanas nepieciešamību ēku politikā, lai nodrošinātu budžeta ilgtspēju.
Mēs vēlētos arī uzsvērt, ka esam samazinājuši ēku rezervi par EUR 4 miljoniem. Līdz ar to kopējais budžeta apjoms patlaban veido 19,99 % no sākotnējās pozīcijas, 5. pozīcijas, kuru pieņēma pirmajā lasījumā.
Mēs esam pārliecināti, ka šie pasākumi palīdzēs mums rīkoties atbilstoši Eiropas iedzīvotāju pamatotajām bažām, cerībām un prasībām.
Göran Färm
Priekšsēdētājas kundze, šiem budžeta grozījumiem ir galvenokārt praktisks raksturs, to mērķis ir pielāgot Parlamenta procedūras jaunajiem uzdevumiem, kas tam paredzēti saskaņā ar Lisabonas līgumu. Viens punkts tomēr ir principa jautājums; tas attiecas uz lēmumu, kas pieņemts pirms 20 gadiem, tagad, kad Parlamentam nevajadzētu izlietot vairāk kā 20 % ES administratīvā budžeta.
Šā lēmuma dēļ mēs nedaudz pārsniegsim šo ierobežojumu - bet drīzāk tehnisku izmaiņu rezultātā, nevis jaunas politikas rezultātā. Tomēr tas ir izraisījis diskusijas par 20 % noteikumu. Ja vien netiks veikti būtiski samazinājumi, ierobežojums tiks pārsniegts, ja šodienas lēmumam būs pilnīga ietekme 2011. gadā. Ir pietiekošs iemesls, lai apspriestu šā 20 % noteikuma maiņu, jo Parlamenta funkcijas ir mainījušās vairāk nekā citu iestāžu funkcijas, bet mums nevajadzētu atteikties no šā principa bez pienācīgiem apsvērumiem.
Es galvenokārt domāju par diviem aspektiem. Pirmkārt, mums ir jāņem vērā fakts, ka daudzās dalībvalstīs patlaban ir milzīgs spiediens samazināt darbinieku skaitu un algas. Šādā situācijā mēs nevaram neņemt to vērā un turpināt paplašināt ES administrāciju. Otrkārt, mums ir jāpatur prātā, ka mēs piešķiram ES administrācijas budžetu kopīgi ar citām iestādēm un ka 1988. gada lēmumā mēs solījām, ka, ja mēs apsvērtu atteikšanos no 20 % noteikuma, tad tas notiktu tikai pēc pārrunām ar Padomi. Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā sarežģītās sarunas ar Padomi, kas ir nenovēršamas attiecībā uz Ārējās darbības dienestu, Finanšu regulu, ilgtermiņa budžetu un tā tālāk.
Es balsošu par labu ziņojumam, bet vienlaikus es gribētu akcentēt brīdinājumu par nākotni.
Angelika Werthmann
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, Lisabonas līgums stiprina ES kopumā. Tas stiprina Eiropas iedzīvotāju līdzdalību, un tas stiprina arī Eiropas Parlamentu. Eiropas Parlamenta statusa paaugstināšana liek uzņemties arī lielākas likumdošanas saistības. Tās ir jāievēro katram atsevišķam deputātam atbilstoši viņa zināšanām un pārliecībai.
Šajā kontekstā es gribētu pieminēt arī likumdošanas izcilības lozungu. Mans "jā” Parlamenta budžeta grozījumiem ir nosacīts. Ņemot vērā arvien lielāku krīzes padziļināšanos, mums ir jāpārvalda mūsu finanses ar lielāku rūpību. Tomēr kā parlamentāriešiem mums ir arī pienākums veikt mūsu likumdošanas darbu vislabākajā veidā, kāds iespējams. Šī dubultā prasība ir jāievēro.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Priekšsēdētājas kundze, tas, ka mēs balsojam par ievērojamu Parlamenta budžeta palielinājumu, tostarp par deputātu parlamentārās palīdzības piemaksām, un Budžeta komitejā faktiski ir tikai četri vai pieci locekļi, ir šā Parlamenta deputātu uzticēšanās pierādījums Budžeta komitejai. Tā ir laba zīme, ka mēs viņiem uzticamies.
Tomēr divi koordinatori no Eiropas Parlamenta Sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas un Eiropas Tautas Partijas (Kristīgajiem demokrātiem) šeit ir tāpēc, lai apstiprinātu, ka mēs pilnībā piekrītam šim budžeta palielinājumam, jo mēs uzskatām, ka tas nav pretrunā taupības standartiem, kurus mēs esam sev noteikuši.
Eiropas Parlaments ir ļoti īpaša iestāde, kā to labi apzinās mans kolēģis deputāts Färm kungs. Zviedrijā vai Spānijā, ja mēs pastāvīgi palielinām mūsu reģionu lielumu, parlamenta, kas mums bija, deputātu skaitu un mūsu funkcijas, jebkurai dalībvalstij būtu jāpalielina tās Parlamenta budžets.
Tas notiek ar Eiropas Parlamentu, un tādēļ mums par to ir jābalso.
Ir taisnība, ka turpmākajos gados mums būs jānodrošina, ka šie izdevumi ir ilgtspējīgi, un tas liek mums runāt nopietni par ēku politiku un par turpmāko politiku attiecībā uz personālu un biroja iekārtām. Tas viss turpmāk ir jāņem vērā saistībā ar ilgtspējīgiem un efektīviem izdevumiem.
Parlamenta Prezidijs un Budžeta komiteja ir pieņēmuši dažas atšķirīgas nostājas, tā kā Prezidijs aizstāv deputātu vajadzības, bet mēs Budžeta komitejā aizstāvam taupību un budžeta realitāti.
Manuprāt, vienošanās tomēr ir laba, un mēs varēsim to pieņemt rīt bez jebkādām problēmām.
Derek Vaughan
Priekšsēdētājas kundze, es runāju S&D grupas vārdā, bet lielākā daļa deputātu atzīs papildu līdzekļu nepieciešamību pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā. Tomēr ir vairāki jautājumi par šo priekšlikumu laiku un finansējumu. Kolēģi ir izvirzījuši dažus no šiem jautājumiem.
Ir arī citi jautājumi. Piemēram, ja mēs vēlamies, lai būtu papildu personāla resursi, uz kādiem pierādījumiem tas tiek balstīts? Vai skaitļi ir vienkārši paņemti no gaisa? Ja to pamatā ir pierādījumi, manuprāt, mums tie būtu jāredz.
Tāpat - kā tiks piešķirts sekretariāta papildu personāls? Es domāju, ka mums būtu jāsaņem arī šāda informācija.
Manuprāt, ja mēs pieņemam papildu palīdzības pabalstu EUR 1500 mēnesī, mums jāņem vērā arī citi izdevumi, izdevumi papildu biroju telpām, kas var būt nepieciešamas. Patiesībā mums būtu jāzina tā visa kopējās izmaksas.
Rīt deputātiem šis būs grūts lēmums. Jautājums vienmēr ir strīdīgs, ja jūs prasāt piešķirt līdzekļus sev. Ja mums tiktu dota visa informācija, kuru es un mani kolēģi esam lūguši, rīt deputātiem būtu vieglāk pieņemt lēmumu.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Ņemot vērā vēlo stundu, kurā mēs to apspriežam, varētu domāt, ka mūsu budžets necieš dienasgaismu.
Priekšsēdētājas kundze, Lisabonas līgums neapšaubāmi uzliek mums vairāk pienākumu, sniedz lielākas pilnvaras un vairāk darba, bet vai tas arī nozīmē, ka mums ir vajadzīgs vairāk darbinieku dažādās jomās komitejās, vairāk grupu un individuālo biedru? Es šaubos. Manuprāt, ja mēs gribam būt tālredzīgāki un efektīvāki savā darbā, mēs varam vislabāk to darīt pašreizējā budžeta robežās.
Visbeidzot, priekšsēdētājas kundze, šķiet, ka mums ir jāveic vairāki pasākumi. Mēs nerunājam tikai par vienreizēju pieaugumu šogad, jo izskatās, ka mēs palielināsim arī nākamā gada budžetu, un mana grupa to neatbalsta. Ja mēs tagad vienojamies par palielinājumu sakarā ar Lisabonas līgumu, tad šis ir vienīgais gadījums, kad mēs varam izmantot šo argumentu. No mūsu viedokļa tam ir jābūt vienreizējam palielinājumam, nevis vēl vienam nākamajā gadā un vēl vienam pēc gada. Viss ar to sasniegtais nozīmētu, ka mums būs nepieciešams vairāk ēku.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Likumdošanas izcilība ir Parlamenta prioritāte un deputātiem, komitejām un politiskajām grupām ir nepieciešams piešķirt pietiekamus līdzekļus šā mērķa sasniegšanai. Jaunie administratīvie izdevumi saistībā ar Lisabonas līguma noteikumu īstenošanu tagad ir iekļauti Eiropas Parlamenta budžetā. Turklāt ziņojumā ir uzsvērta Parlamenta likumdošanas funkciju paplašināšanas nozīme un līdz ar to vajadzība pēc papildu finanšu līdzekļiem, lai izpildītu šo uzdevumu. Īpašas darbības ir jāveic, lai nodrošinātu stabilu budžetu, izstrādājot nulles budžeta politiku un ilgtermiņa plānošanu, lai apmierinātu Eiropas Parlamenta prasības attiecībā uz ēku politiku.
Manuprāt, kopējam Parlamenta budžeta atskaites punktam arī turpmāk ir jābūt sākotnēji plānotajam daudzgadu finanšu plānam, lai nodrošinātu, ka tiek aizsargātas intereses, vienlaikus saglabājot budžeta disciplīnu. Tajā pašā laikā es uzskatu, ka ir jāsaglabā tradicionālais 20 % ierobežojums, un ar gandarījumu ir jāatzīmē, ka šajā gadījumā ir panākta vienprātība par šī ierobežojuma nepārsniegšanu. Es arī atbalstu domu, ka būtu jāveic pasākumi ar mērķi nodrošināt budžeta ilgtspēju turpmākajos gados, vienlaikus atkārtoti apstiprinot, cik svarīgi ir izstrādāt tādu budžeta politiku, kas nodrošinās lielāku stingrību. Es arī uzskatu, ka ir vajadzīga pārredzamība, kura nozīmē skaidras informācijas sniegšanu par Eiropas Parlamenta budžeta fiksēto izmaksu kopējo apjomu.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētājas kundze, procedūras beigās es gribētu teikt, ka Eiropas Parlaments ir izskatījis šo jautājumu ļoti atbildīgā veidā. Es vēlētos pateikties Prezidijam, jo īpaši par to, ka ir atrasts veids, kā ievērot maksimālo 20 % ierobežojumu. Ekonomiskās krīzes laikā mums visiem ir svarīgi pēc iespējas rūpīgāk rīkoties ar nodokļu maksātāju naudu, bet tomēr nodrošināt, lai deputātiem būtu pietiekoši un efektīvi finanšu līdzekļi. EUR 4 miljonu ietaupījumam par ēkām nevajadzētu atturēt mūs no esošo līdzekļu izmantošanas, lai mūsu ēku padarītu par vienu no modernākajām ēkām pasaulē, lai mēs varētu strādāt mūsu iedzīvotājiem, cik vien iespējams, efektīvi.
Vladimír Maňka
Šajā brīdī es gribētu pateikties jums visiem, dāmas un kungi, par jūsu viedokļiem un runām, kā arī risinājumu meklēšanu komitejās.
Es gribētu teikt, ka 2010. gada budžetā, mēs esam noteikuši sistēmiskus pasākumus, kas var ietaupīt finanses un samazināt spiedienu uz mūsu izdevumu ierobežojumiem. Pagājušā gada oktobrī mēs vienojāmies saskaņošanas procedūrā, ka šogad tiks veikta administratīvā revīzija Eiropas Parlamentā INLO ģenerāldirektorātā un drošības dienestā. Mērķis ir izvērtēt, vai līdzekļi tiek izmantoti iespējami labākajā veidā. Revīzijas rezultātiem ir jābūt turpmākā progresa un augstākas efektivitātes sākumpunktam. Es redzu turpmākus iespējamos ietaupījumus labākā mūsu pašu resursu izmantošanā tulkošanas pakalpojumu vai teledarba jomā. Es sagaidu no Eiropas Parlamenta un citām iestādēm aktuālu informāciju par to, kā tās plāno izmantot pagaidām neizmantotos resursus ne tikai valodu pakalpojumos, bet arī biroja telpu īrēšanā, kopēšanas pakalpojumos utt. Esmu pārliecināts, ka ietaupījumi budžetā tiks panākti, izmantojot vidēja termiņa stratēģiju attiecībā uz aktīviem un ēkām, kas veicinās EP budžeta ilgtspēju. Eiropas Parlamenta administrācija iesniegs mums stratēģiju pāris dienu laikā. Dāmas un kungi, es vēlētos vēlreiz izteikt pateicību par jūsu sadarbību un jūsu atbildīgo attieksmi pret šo jautājumu.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks ceturtdien, 2010. gada 25. februārī.
Es vēlos pateikties jums visiem. Paldies arī tehniķiem un tulkiem par mūsu darba nodrošināšanu visa vakara gaitā.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Alexander Alvaro  
Es apsveicu Maňka kungu par veiksmīgajām sarunām, ņemot vērā ļoti īsos termiņus 2010. gada budžetam. Papildus pilnīgi pamatotajām un nepieciešamajām EP personāla un ēku politikas korekcijām, manuprāt, sarežģīts jautājums ir plānotais sekretariāta piemaksu pieaugums par EUR 1500. Žēl, ka procedurālu iemeslu dēļ par šo nav iespējams balsot atsevišķi, jo sekretariāta piemaksu palielinājums deputātiem no 2010. gada maija, par ko ir lēmis Prezidijs, finanšu krīzes laikā ir nepiemērots. Protams, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu, kas nesen ir stājies spēkā, Parlamentam kopumā būs nepieciešama papildus jauda likumdošanas darbā, bet pēc palīgu nolikuma ieviešanas pašreizējā sasaukuma sākumā vēl joprojām nav nekādu pierādījumu, ka deputātiem tiešām vajadzētu vairāk palīgu. Turklāt šīs papildu naudas "pirktspēja” ir ļoti atšķirīga atsevišķās dalībvalstīs, un tas arī būtu jāņem vērā ziņojumā, kas vēl ir jāsagatavo, par jaunā nolikuma par deputātu palīgiem ieviešanas rezultātiem. Ņemot vērā pašreizējās ļoti ierobežotās telpu un darba iespējas Parlamentā, ir bažas arī par to, ka sekretariāta piemaksas palielinājums par EUR 1500, ko pieņēma šodien, jau radīs apstākļus turpmākiem palielinājumiem, prasībām un darba iespējām. Ņemot vērā minēto, Vācijas liberālā partija (FDP) Eiropas Parlamentā atturēsies.
Cătălin Sorin Ivan  
Šis budžeta grozījums reaģē uz reālām vajadzībām. Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Eiropas Parlamenta pilnvaras ir ievērojami palielinājušās daudzās jomās. Šīs pilnvaru paplašināšanas tiešais rezultāts ir daudz lielāks darba apjoms, kvalitāte, kurai ir jāatbilst augstākajiem likumdošanas standartiem. Tas nav gadījums, kad mēs lūdzam naudu sev, kā to apgalvo prese. Tomēr mums ir nepieciešams nodrošināt Eiropas Parlamenta iestādei nepieciešamos līdzekļus, lai šis forums piepildītu Eiropas iedzīvotāju cerības.
Georgios Stavrakakis
rakstiski. - (EL) Arī es vēlos pateikties referentam par viņa darbu. Bez šaubām, Eiropas Parlamentam piešķirto pilnvaru paplašināšana saskaņā ar Lisabonas līgumu ievērojami pastiprina Eiropas Parlamenta lomu un paredz reālu un efektīvu reakciju uz Eiropas pilsoņu cerībām. Tajā pašā laikā tā darbības jomu palielināšanās ir radījusi papildu prasības pēc darbiniekiem gan Eiropas Parlamenta administrācijā, gan politiskajās grupās un deputātu birojos. Eiropas Parlamenta budžeta grozījumi bija ne tikai gaidīti, bet arī vajadzīgi, ja mēs vēlamies, lai Eiropas Parlaments varētu efektīvi veikt jaunos pienākumus, kas vēl vairāk nostiprina tā demokrātiskās pilnvaras. Es vēlētos atgādināt Parlamentam, ka līdzīgi grozījumi tika izdarīti Padomes budžetā, lai izpildītu tās administratīvās prasības, kad tika izveidota Eiropas Padomes priekšsēdētāja iestāde, un līdzīgi grozījumu priekšlikumi ir gaidāmi Eiropas Komisijas budžetā. Šī grozījuma apstiprinājums ļaus gan Parlamenta administrācijai, gan politiskajām grupām un deputātiem labāk un efektīvāk izpildīt jaunās prasības.
