Kopienas dzelzceļa attīstība - Lokomotīvju un vilcienu vadības apkalpju sertificēšana - Dzelzceļa pārvadājumu pasažieru tiesības un pienākumi (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kartības punkts ir kopējas debates par:
Georg Jarzembowski ziņojumu Eiropas Parlamenta delegācijas Samierināšanas komitejā vārdā par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu (PE-CONS 3635/2007 - -, un
Gilles Savary ziņojumu Eiropas Parlamenta delegācijas Samierināšanas komitejā vārdā par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo projektu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (PE-CONS 3636/2007 - - un
Dirk Sterckx ziņojumu Eiropas Parlamenta delegācijas Samierināšanas komitejā vārdā par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (PE-CONS 3637/2007 - -.
Georg Jarzembowski  
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, šovakar varam būt gandarīti par dzelzceļa paketes rezultātu kopumā. Kā referents par sasniegto saistībā ar Kopienas tiesību aktiem par dzelzceļa attīstību es varbūt neesmu īpaši gandarīts, taču, kad skatāmies uz sasniegto attiecībā uz pasažieru tiesībām, jo īpaši kompensāciju maksājumiem par vilcienu kavējumiem un Eiropas līmeņa sertifikāciju vilcienu vadītājiem, kopumā varam būt apmierināti.
Vēlos sākt ar savu ziņojumu. Labās ziņas ir tādas, ka, sākot no 2010. gada 1. janvāra, valsts dzelzceļa tīkli jāatver, lai tos varētu izmantot visi dzelzceļa uzņēmumi, kas nodrošina starptautiskos pasažieru pārvadājumus, neatkarīgi no tā, vai tie ir valsts vai privāti uzņēmumi. Tas beidzot radīs Eiropas vienoto tirgu pārrobežu pasažieru transporta nozarē un pavērs ceļu vairākiem dažādu dzelzceļa uzņēmumu piedāvājumiem, no kā ieguvēji būs klienti. Mēs sagaidām, ka dzelzceļa uzņēmumi patiešām izmantos šīs jaunās iespējas un nodrošinās klientiem izdevīgus un konkurētspējīgus piedāvājumus, jo īpaši attiecībā uz biļešu cenām.
Ja tas notiks veiksmīgi, mums ir iespēja atjaunot pārrobežu dzelzceļa transportu. Un šeit es it kā turpināšu iepriekšējās debates, jo tad mums visiem arī būs iespēja samazināt piesārņojumu Eiropas Savienības vidē.
Viens no samierināšanas procedūras rezultātiem, par kuru neesmu gandarīts, ir tas, ka Padomes striktās pretestības dēļ mēs nespējām atvērt arī valstu dzelzceļus iekšzemes dzelzceļa pārvadājumiem, kas nozīmē, ka Eiropas iekšējais dzelzceļa pakalpojumu tirgus joprojām ir nepilnīgs. Atklāti runājot, iemesls tam atrodams šī gada 18. janvārī notikušajā balsojumā šeit Parlamentā. Lielākā daļa deputātu nobalsoja atbalstoši arī par valstu dzelzceļa pakalpojumu tīklu atvēršanu, taču mēs nepanācām nepieciešamo 393 balsu vairākumu šajā jautājumā ceturtdien.
Tomēr samierināšanas procedūrā Parlaments spēja nodrošināt, ka jaunā direktīva paredz, ka Eiropas Komisijai ir jāiesniedz ziņojums līdz 2012. gada 31. decembrim, kurā tā arī ierosinās pasākumus tālākai pasažieru dzelzceļa pārvadājumu tirgus atvēršanai. Informācijai es vēlos lūgt priekšsēdētāja vietniekam Barrot kungam atkārtoti paust viņa apņemšanos iesniegt ziņojumu līdz 2012. gada 31. decembrim, kā arī spert tālākus soļus, lai atvērtu dzelzceļa tirgu.
Parlaments un Padome arī vienojās, ka mums noteikti būtu jāierobežo pārrobežu pakalpojumu tīklu atvēršana, ja tas apdraudētu valsts un reģionālo pasažieru pakalpojumu ekonomisko līdzsvaru. Tomēr tas nedrīkst novest pie jebkāda protekcionisma un pie dzelzceļa, kas sevi mēģina pasargāt no konkurences; ierobežojumi ir iespējami tikai, ja valsts iestādes apstiprina, pamatojoties uz objektīvu ekonomisko analīzi, ka atvēršana apdraudētu reģionālos pasažieru pārvadājumus.
Diemžēl procedūras laikā ieviesa vēl vienu ierobežojumu - dalībvalstis var piemērot nodevu valsts pasažieru un vietējo pakalpojumu labā. Parlamentam patiesībā izdevās ierobežot nodevu, nosakot, ka ieņēmumi no tās nedrīkst būt lielāki par nepieciešamo sabiedriskā pakalpojuma sniegšanai. Es patiesi ceru, ka, izņemot vienu valsti un pat tur, es ceru, tas nenotiks, dalībvalstis patiesi nekad neizmantos iespēju ierobežot tīklu atvēršanu.
Jebkurā gadījumā es ceru, ka dalībvalstis īstenos šo direktīvu nekavējoties un ka mēs spēsim piedāvāt vairāk starptautiskus pasažieru pārvadājumus šeit, Eiropā, un sniegt mūsu pilsoņiem iespēju vairāk izmantot dzelzceļu nekā gaisa transportu, kas viņi dosies uz citām valstīm.
Tagad es vēlos runāt savas kolēģes Elisabeth Jeggle vārdā. Diemžēl viņa nevarēja ierasties, jo ir saslimusi. Pirmkārt, Jeggle kundze vēlējās pateikties Savary kungam par ciešo sadarbību starp ēnu referentiem saistībā ar trešo dzelzceļa paketi, kā arī pateikt, ka viņa ir ļoti gandarīta par rezultātiem attiecībā uz vilcienu vadītāju sertifikātiem.
Galu galā mums ir izdevies nodrošināt, ka spēsim noteikt vienotu Eiropas vilcienu vadītāju apliecību, jo nav jēgas atvērt tīklus, ja vilcieniem ir jāapstājas uz robežas, lai vadītāji varētu apmainīties. Mēs vēlamies Eiropas iekšējo tirgu. Mēs vēlamies, lai Eiropas kravas vilcieni, kuru tīkli jau ir atvērti, un tagad arī starptautiskie pasažieru vilcieni var darboties neatkarīgi no valstu robežām, jo mēs vēlamies efektīvus dzelzceļa pārvadājumus. Šajā saistībā Eiropas vilcienu vadītāju apliecības ieviešanai ir galvenā nozīme. Šajā jautājumā patiesi varam būt gandarīti ar mūsu tiesību aktiem.
Tomēr es vēlos norādīt, ka šis jautājums nav tikai par vilcienu vadītājiem, bet par visiem darbiniekiem, kas atbild par drošību dzelzceļa transporta nozarē. Kā zināt, tāpat kā lidmašīna nevar pacelties, ja nav pietiekami daudz stjuaršu, jo viņas ir atbildīgas par pasažieru drošību ārkārtas gadījumos, tāpat nepieciešami konduktori un citi darbinieki vilcienos. Mēs nerunājam par šefpavāru restorāna vagonā, bet par tādu dzelzceļa personālu kā konduktori un citi, kas ir atbildīgi par pasažieru drošību. Šeit mēs un referents esam kopīgi spējuši pārliecināt Komisiju uzņemties ziņojuma iesniegšanu divus ar pusi gadus pēc direktīvas stāšanās spēkā par iespēju ieviest vienotu Eiropas sertifikāciju arī šiem darbiniekiem, lai nodrošinātu, ka šajā starptautisko dzelzceļa pārvadājumu jomā netrūkst drošība. Vilcienu vadītāji un cits personāls ir pienācīgi jāapmāca.
Mēs priecājamies, ka šī vilcienu vadītāju apliecība arī apliecina soli uz priekšu attiecībā uz vilcienu vadītāju mobilitāti, jo vadītāji ar Eiropas apliecību var arī mainīt savu darbavietu Eiropas Savienībā, ja to vēlas. Tomēr mēs esam godīgi, tādēļ kopīgi nodrošinājām, ka, ja persona, saņēmusi apmācību vienā dzelzceļa uzņēmumā, pāriet uz citu, uzņēmumam, kurš nodrošināja apmācību, ir tiesības uz apmācības izmaksu kompensāciju.
Varu sacīt, Jeggle kundzes vārdā, ka esam ļoti gandarīti ar rezultātu. Bija laba sadarbība, un viņa lūdz Parlamentu apstiprināt visu paketi.
Gilles Savary  
referents. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, ļaujiet man jau uzreiz sacīt, ka arī es esmu gandarīts par šo dzelzceļa paketi.
Esam daudz paveikuši. Mums bija četri dokumenti, kad sākām darbu, tagad mums ir trīs. Mēs sākām darbu 2004. gadā, un tagad ir 2007. gada septembris. Citiem vārdiem sakot, mēs noteikti braucām ar lēno vilcienu, nevis ar ātrgaitas vilcienu. Tas bija garš ceļojums, taču tagad esam nonākuši galā. Manuprāt, mums ir izdevies, pirmām kārtam un galvenokārt pateicoties šī Parlamenta deputātu apņemšanās augstajam līmenim un tam, ka deputāti apkopoja spēkus. Es runāju jo īpaši par parlamentārajām grupām un par trīs referentiem, kas ir šeit, bet atzinību pelnījuši arī visi pārējie, ietverot ēnu referentus, kas padarīja savu gabaliņu darba.
Esam arī Eiropas Komisijas parādnieki, un es vēlos pateikties komisāram Barrot un viņa kolēģiem par sadarbību sarežģītos posmos, jo samierināšanas procedūra bija ārkārtīgi grūta un šķita, ka pārsvars nav mūsu pusē.
Esam parādnieki arī Vācijas prezidentūrai un Vācijas transporta ministram Tiefensee kungam, kurš ieguldīja lielas pūles. Viņš piedalījās vairākās samierināšanas sanāksmēs, un es domāju, ka bez viņa apņemšanās veiksmīgi pabeigt šo jautājumu mums nebūtu šīs dzelzceļa paketes. Es runāju tieši par visproblemātiskāko tekstu, proti, priekšlikumu par patērētāju tiesībām. Šajā saistībā es vēlos arī norādīt uz Dirk Sterckx labi padarīto darbu.
Pretestības pakāpe saistībā ar pasažieru tiesībām ir neparasta. Tiesa, ka dzelzceļš atšķiras no autoceļiem, jo dzelzceļam ir attālināta vadība. Tiesa arī, ka kavējumiem dažreiz var būt tālejošas sekas; tiesa, ka drošībai jābūt pirmajā vietā un ka vilcienus var aizkavēt samēra ievērojamu iemeslu dēļ. Tomēr šajā jomā mēs atpaliekam pa desmitgadēm no gaisa transporta, un šķērslis, ar ko saskārāmies, bija Eiropas dzelzceļa nozares konservatīvisms: šīs nozares lielā pretestība pasažieru tiesībām, ko galu galā pārspēja, jo mēs vienojāmies par izņēmumiem, kas noved pie tā, ka varam sagaidīt īstenošanu 15 gadu laikā apmēram 2023. gadā.
Tātad, lai gan varam lepoties ar šo dokumentu, mums ir mazāk par ko bļaustīties attiecībā uz grafiku: manuprāt, nav gana labi ieviest pasažieru tiesības, iespējams, saskaņā ar 15 gadu grafiku, ja mūsu mērķis ir - un mūsu mērķis šodien tāds ir - attīstīt dzelzceļa pasažieru pārvadājumus.
Man jāsaka, ka es esmu arī ļoti gandarīts saistībā ar Eiropas dzelzceļa vadītāju apliecības ieviešanu, jo tieši to nozīmē "vilcienu vadītāju sertificēšana”. Tas ir sarežģīts jautājums. Georg Jarzembowki ļoti labi raksturoja šo jautājumu, un es uzskatu, ka pašlaik mēs skatāmies uz lielisku darbu, ko veikuši šī Parlamenta deputāti. Esmu pateicīgs Jarzembowki kunga grupai, kas ne vienmēr piemēro šādu atvērtu pieeju šiem jautājumiem, bet kura šajā gadījumā bija jo īpaši atbalstoša. Manuprāt, sasniegtais ir labs paraugs citiem, jo tas radās no dialoga starp abām iesaistītās nozares pusēm. Tas būtība ir paraugs, ko var aprādīt ikvienam, kurš apšauba Eiropas Savienības spēju būt par savu pilsoņu savienību. Es domāju, ka tas ir pelnījis tikt parādīts sabiedrībai.
Ļaujiet man arī sacīt, ka es ļoti augsti vērtēju apņemšanos, ko esam pauduši un ko ieguva Eiropas Parlaments, attiecībā uz vilcienu personālu, kurš atbildīgs par drošības uzdevumiem. Šie cilvēki nav vilcienu vadītāji, bet tie tomēr glābj dzīvības, jo vilcienos tas ir viņu darbs, un ir ļoti svarīgi izveidot sertificēšanas sistēmu attiecībā uz šiem cilvēkiem, pat ja tā, protams, būs atšķirīga līmeņa sertifikācija salīdzinājumā ar vadītāju sertifikāciju. Tādēļ es ceru, ka tiks ņemta vērā klauzula, kurā ieviesta šī apņemšanās, ko mums izdevās iekļaut.
Visbeidzot attiecībā uz dzelzceļa tīklu atvēršanu un liberalizēšanu es uzskatu, ka, ja nopietni vēlamies izveidot dzelzceļa tīklus Eiropas līmenī, mums jāsāk ar to, ka mēs pieņemam citu valstu vilcienu pārvietošanās mūsu teritorijā. No tā nevar izvairīties.
Es pats atbalstu pakāpenisku pieeju. Ne visi no mums sasniegs vienādu gatavības līmeni, turklāt, pat ja mēs ieviešam mūsu iespaidīgās direktīvas, joprojām būs valstis, kas neatvērs savus tīklus. Es šeit runāju par Īriju, jo tai nav starptautisku līniju, kā arī, iespējams, Somiju, jo šī valsts zināmā mērā ir līnijas galā, tādēļ būtu gatavāka, diezgan pamatoti, atvērt savas līnijas Krievijai; un es jo īpaši runāju par visām valstīm, kurās ir atšķirīgi kravu izmēri un atšķirīgi sliežu izmēri.
Citiem vārdiem sakot, lielākai un pirmais uzdevums, kad runājam par Eiropas līmeņa dzelzceļa izveidi, ir savstarpēja izmantojamība, un uz to mums jākoncentrē mūsu pūles nākamajos gados. Šim Eiropas līmeņa dzelzceļa tīklam, protams, būs nepieciešamas direktīvas par liberalizāciju, taču mums jāsāk ar to, ka mēs veicam izpēti tīklos, lai padarītu iespējamu tehnisko savstarpējo izmantojamību. Tirgus atvēršana konkurencei starp Franciju un Spāniju būs mazsvarīga, jo, kamēr vien saglabāsim atšķirīgus sliežu izmērus, mēs nepalielināsim ne kravas, ne pasažieru dzelzceļa pārvadājumu apjomu.
Ziņojums par vilcienu vadītāju sertifikāciju zināmā mērā var tikt uzskatīts kā ziņojums par sadarbspēju. Ir nepieciešama sociāla sadarbspēja, kas ļaus vadītājiem no dažādām valstīm sevi uzskatīt par eiropiešiem, nevis konkrētas valsts pilsoņiem. Es uzskatu, ka, ja mēs varam pārsniegties pāri valstu dzelzceļu tīkliem, mēs varēsim nodrošināt dzelzceļa nākotni. Tā kā ceļu un gaisa satiksme turpina pieaugt, ir steidzami jāveic iepriekš minētais.
Dirk Sterckx  
referents. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, es apzinos, ka mans ziņojums bija no visiem trijiem vissarežģītākais un ka, kā Savary kungs saka, tas bija mezgls, ko atsiet bija visgrūtāk. Kopumā, manuprāt, mēs panācām vērā ņemamu kompromisu mūsu diskusijās ar Padomi. Es vēlos pateikties visiem, kas iesaistījās, jo īpaši ēnu referentiem El Khadraoui kungam, Rack kungam, Zīles kungam un citiem kopā ar Samierināšanas komitejas priekšsēdētāju Vidal-Quadras Roca kungu, kurš, manuprāt, ļoti prasmīgi vadīja sarunas, kā arī, protams, Vācijas prezidentūrai, kā jau sacīja Savary kungs; es domāju, ka Tiefensee kungs un viņa cilvēki ieguldīja lielu darbu šajos ziņojumos un bija ļoti pārliecinoši Padomē; "paldies” saku arī Komisijas cilvēkiem, komisāriem un nodaļām, jo, manuprāt, arī no turienes mēs saņēmām lielu palīdzību.
Ko mēs sasniedzām? Vērā ņemamu kompromisu, kā jau nupat sacīju. Manuprāt, Parlaments ir šeit nodrošinājis vairākas svarīgas lietas. Pirmām kārtām mums ir pamattiesības visiem pasažieriem, kas nebija mūsu mērķis, kad sākām darbu. Pamattiesības ir: garantēta personīgā drošība, dzelzceļa uzņēmuma atbildība attiecībā pret pasažieriem, bagāžu, kā arī sniegtajiem pakalpojumiem un apdrošināšanu; tas arī nozīmē, ka tiesības braukt ar vilcienu ir arī personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām bez diskriminācijas. Es domāju, ka esam nodrošinājuši ko ļoti svarīgu visiem dzelzceļa pasažieriem: personiskās drošības garantija visiem dzelzceļa pasažieriem. Šīs garantijas dzelzceļa uzņēmumiem ir jāsniedz ikvienam, sākot no 2009. gada beigām.
Otrais svarīgais punkts, manuprāt, ir tas, ka mēs esam ieviesuši atšķirības tur, kur tas bija svarīgi - nevis starp starptautisko un valstu satiksmi, bet starp tālsatiksmi un iekšzemes satiksmi, citiem vārdiem sakot - pamatojoties uz objektīviem datiem Eiropas vienotajā tirgū, mēs esam pateikuši - skaties šeit, šiem pasažieriem jums jānodrošina konkrētas lietas, taču par citiem mēs tā nevaram sacīt; tātad tagad ieviešam atšķirību starp valstu un starptautisku pārvadājumu. Manuprāt, tas nav maznozīmīgi. Tālsatiksmes braucieniem esam nodrošinājuši kompensāciju un palīdzības sistēmu kavējumu gadījumos, kas arī ietver cilvēkus, kuri regulāri saskaras ar kavējumiem, piemēram, regulāri pasažieri vai pasažieri, kas iegādājušies sezonas biļetes; mēs esam panākuši palīdzības sniegšanu stacijās un vagonos personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām noteikti tālsatiksmes pārvadājumos un, cerams, visiem pasažieriem tiklīdz tas būs iespējams; direktīvā esam iekļāvuši noteikumus sūdzību risināšanai. Esam noteikuši atšķirības starp pilsētu, piepilsētu un reģionālo satiksmi, pieļaujot atbrīvojumus, bet tikai tad, ja tos noteikusi dalībvalsts un ar nosacījumu, ka tos pārbauda Komisija. Es domāju, ka tas nav maznozīmīgi, ka dalībvalstis var sacīt, paskatieties, mēs nosakām atšķirības starp reģionāliem maršrutiem, izmantojot paši savus kritērijus. Esam arī noteikusi vienu vai divus ļoti konkrētus noteikumus.
Tas, manuprāt, ir tas, ko Eiropas Parlaments ir panācis. Es sāku darīt ko spēju, lai pārliecinātu Komisiju atcelt tās sākotnējās atšķirības starp starptautiskiem un valstu pārvadājumiem, un tad mums izdevās pārliecināt arī Padomi tā rīkoties. Pirmo gan, man jāsaka, bija pārliecināt vieglāk par otro. No Padomes puses saskārāmies ar lielu pretestību, taču mums izdevās vairākas lietas ievirzīt virzienā, kurā mēs gribējām. Taču mums nācās piekāpties attiecībā uz lēnāku procesu, nekā mēs patiesība bijām gribējuši, piemēram, noteikums, kas paredz piecu gadu atbrīvojumu tālsatiksmes pārvadājumiem, kuru var divas reizes pagarināt. Taču šāds atbrīvojums tiks pieļauts tikai tad, ja dalībvalstis un dzelzceļa uzņēmums varēs to pamatot Eiropas Komisijai. Ir svarīgi ne tikai tas, ka atbrīvojums ir pieļauts, bet arī tas, ka tas jāpamato.
Kopumā, es domāju, līdz 2009. gada beigām būsim panākuši ievērojamu progresu. Pamattiesības. Esam sakusi debates, no kurām dzelzceļa uzņēmumi un dalībvalstu regulatoru vairs nevar izvairīties. Viņiem vismaz jāsāk, viņiem beidzot jāsāk runāt ar pasažieriem, dzelzceļa izmantotājiem, par viņu tiesībām un par to, kā šīs tiesības tiks nodrošinātas; un es priecājos, ka tās būs ilgas debates. Vairāku iemeslu dēļ dzelzceļa uzņēmumi ne vienmēr ir ātrākie operatori dažkārt ne tikai vēstures un korporatīvo iezīmju dēļ, bet arī tādēļ, ka mēs šeit runājam par ievērojamiem ieguldījumiem, un tas aizņem laiku. Manuprāt, parlamentam tas arī bija jāņem vērā. Jebkurā gadījumā dzelzceļa uzņēmumu un dalībvalstis vairs nevar izvairīties no sarunām par kvalitātes uzlabojumiem un labāku klientu apkalpošanu.
Es domāju, ka trešā pakete kopumā ir apsveicam solis Eiropas dzelzceļa tirgus virzienā. Atvērts tirgus, dinamisks tirgus, kurā dažādi dalībnieki konkurē klientu dēļ, kas nozīmē, ka viņiem jārūpējas par saviem klientiem. Mans ziņojums par pasažieru tiesībām arī ir ieguldījums tajā, es domāju; Parlamenta nostāja ir bijusi tāda, ka visi pasažieri ir objektīvi jāvērtē kā vienlīdzīgi. Es domāju, ka Gilles Savary ziņojums par vilcienu vadītāju sertifikāciju ir svarīgs solis uz priekšu. Atvērtā tirgū ir nepieciešama šāda sertifikācija, lai nodrošinātu, ka vilcieni var darboties jebkur un ka robežas vairs nav ierobežojums. Diemžēl mēs nepaveicām darbu, kas mums bija jāpaveic saistībā ar Georg Jarzembowski ziņojumu un ar piekļuvi tirgum. Diemžēl mēs turpināsim noteikt atšķirības starp starptautiskiem un valsts pārvadājumiem, un nedarīsim to pašu attiecībā uz iekšzemes dzelzceļu, ko darām attiecībā uz starptautiskajiem pārvadājumiem, proti, atveram tirgu un nodrošinām dalībniekiem attiecīgajā infrastruktūrā pēc iespējas vairāk iespēju. Es domāju, ka Parlaments ir nokavējis šo laivu, vai varbūt jāsaka - kuģi. Mēs visi zinām, kādēļ tas tā notika. Es nezinu, vai mums būt izdevies Padomē, taču žēl, ka neizgājām tam cauri līdz galam, kā to labi pateica Lielbritānijas deputāti.
Es domāju, ka Parlaments darīja, ko varēja, priekšsēdētāja kungs, mēs izdarījām tik lielu spiedienu uz Padomi virzīties uz priekšu, cik varējām. Vai mums būtu gribējies sasniegt vairāk? Protams, taču es ceru, ka lielākā daļa Parlamenta pieņems to, ka Parlamentam šajā saistība visvairāk vajadzēja pieņemtu lēmumu, ka mēs izmantojām visas savas samierināšanas iespējas un ka esam panākuši zināmu progresu Eiropas dzelzceļa tirgū, kas ir svarīgi gan sabiedrībai, kura ceļo ar vilcienu, gan ES ekonomikai.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētaja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, 2007. gada 20. jūnijā pēc ilgām un smagām sarunām, jo īpaši attiecībā uz pasažieru tiesībām, Samierināšanas komiteja beidzot panāca vienošanos. Vienošanās, protams, atspoguļoja visu iestāžu darbu, taču Eiropas Parlaments sniedza nozīmīgu ieguldījumu, lai virzītu šo dzelzceļa paketi uz priekšu. Es vēlētos pateikties Vidal-Quadras kungam, kurš vadīja mūsu delegāciju, referentiem Jarzembowski kungam, Sterckx kungam un Savary kungam, kā arī Transporta komitejas priekšsēdētājam un locekļiem, kas cieši sekoja šiem jautājumiem un spēja panākt patiesus sasniegumus attiecībā uz Padomes kopējās nostājas dokumentu, jo īpaši saistībā ar pasažieru tiesībām.
Esmu gandarīts, ka "paketes” pieeja, ko izvēlējās Parlaments un Komisija, bija veiksmīga. Tas ir ļāvis mums pieņemt šos divus dokumentus tikai divus ar pusi gadus pēc Komisijas priekšlikumu iesniegšanas, lai gan pa to laiku gandrīz par divām reizēm pieauga dalībvalstu skaits. Man jāatzīst, priekšsēdētāja kungs, ka Parlamenta sīkstums ir tas, kas ir novedis pie grozījumu pieņemšanas regulā par sabiedriskajiem pakalpojumiem pasažieru pārvadājumos pa dzelzceļu un autoceļiem. Pirms diviem gadiem noteikti nelikās, ka tiksim tik tālu. Es patiešām pateicos Parlamentam.
Tagad es vēlos īsi izklāstīt, kas ir panākts katrā no trīs dokumentiem. Ļaujiet man sākt ar starptautisko pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu. Samierināšanas posma diskusijās dominēja divi jautājumi, proti, ziņojumu, kas Komisijai jāsagatavo saistībā ar starptautisko pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanas īstenošanu, un nodevas piemērošanu sabiedrisko pakalpojumu finansēšanai. Attiecība uz pirmo jautājumu Parlaments dedzīgi vēlējās, lai Komisijas ziņojumā iekļauj iekšzemes pakalpojumu tirgus atvēršanu, pievienojot piemērotu likumdošanas priekšlikumu. Samierināšanas komiteja ierosināja kompromisu, kas paredzēja, ka Komisijas ziņojumā iekļaus iekšzemes pakalpojumu tirgus atvēršanas konkurencei perspektīvām. Tajā ņemtu vērā pieredzi attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu noteikumu piemērošanu, kā arī atšķirības starp dalībvalstīm. Ja nepieciešams, Jarzembowski kungs, Komisijas ziņojumā arī ierosinās papildu pasākumus, lai sekmētu pakāpenisku tirgus atvēršanu.
Es apzinos, jūsuprāt kompromisam bija jābūt mērķtiecīgākam, taču tam ir divas priekšrocības. Tas mums ļauj īstenot jauno tiesisko regulējumu, ietverot sabiedrisko pakalpojumu noteikumus. Tas arī nosaka skaidru grafiku šī jaunā tiesiskā regulējuma ietekmes detalizētas analīzes veikšanai visās dalībvalstīs. Tādējādi mums būs iespēja apsvērt Komisijas papildu priekšlikumu atbilstību.
Otrais sarunu punkts bija nodevas piemērošana sabiedrisko pakalpojumu finansēšanai. Vairākas dalībvalstis cerēja, ka visi dzelzceļa pakalpojumi to teritorijās neatkarīgi no tā, vai tie būs valsts vai starptautiski, kā arī neatkarīgi no pakalpojuma sniedzēja kopā sniegs ieguldījumu sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu finansēšanā, piemērojot nodevas. Kad Padome pieņēma savu kopējo nostāju, Komisija pieņēma to kā iespēju, ja tas ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Samierināšanas komitejā panāktajā kompromisā iekļāva vairākus elementus no Parlamenta otrā lasījuma. Esmu pateicīgs Parlamenta delegācijai par atbalstu, un es patiešām esmu apņēmies pabeigt šo tiesību aktu cik labi vien spēšu.
Tagad, Savary kungs, es runāšu par vilcienu personāla sertificēšanu. Papildus vairāk vai mazāk tehniskajiem jautājumiem, ko bez sarežģījumiem atrisināja pirms pēdējās sanāksmes, joprojām bija jārisina divas problēmas - daļēja apmācības izmaksu kompensēšana, ja vadītājs agrīni aiziet no uzņēmuma; un direktīvas darbības joma. Risinājums attiecībā uz daļēju apmācības izmaksu kompensāciju bija prasīt dalībvalstīm risināt šo problēmu, izmantojot valsts pasākumus, jo galu galā dalībvalstu risinājumu saskaņošana nebija būtiska.
Attiecība uz darbības jomu es domāju, ka esam atraduši vislabāko risinājumu. Eiropas Dzelzceļa aģentūra pasūtīs sīkāk izstrādātu pētījumu par profilu un uzdevumiem tiem personāla locekļiem vilcienos, kuri sekmē vilcienu drošību. Tad mēs varēsim izstrādāt mūsu priekšlikumu mērķus daudz efektīvāk attiecībā uz šo personālu, taču jums bija taisnība, uzsverot, cik ārkārtīgi svarīgs ir šis jautājums par vilcienu apkalpes sertifikāciju.
Tagad es, Sterckx kungs, runāšu par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem. Sarunu pēdējais posms koncentrēja uzmanību uz regulas par pasažieru tiesībām piemērošanas jomu. Jau no paša sākuma Parlaments vēlējās, lai šīs tiesības ieviestu attiecībā uz visiem dzelzceļa pakalpojumiem, arī valsts pārvadājumiem. Tomēr liels skaits dalībvalstu domāja, ka tas radīs lielas grūtības, jo īpaši, kad regula būtu jāpiemēro iekšzemes pārvadājumiem, kuru raksturojums ir samērā atšķirīgs no starptautisko vai tālsatiksmes pārvadājumu raksturojumiem.
Galu galā risinājuma bija divi galvenie elementi - jauna atšķirības noteikšana starp pakalpojumu veidiem un ilgstoši pārejas periodi. Galvenie noteikumu piemērošanas kritēriji tagad ir tālsatiksmes vai tuvsatiksmes pārvadājumi, tuvsatiksmē iekļaujot pilsētu, piepilsētu un reģionālos dzelzceļa tīklus. Tādēļ regulā vairs nav atsauce uz "valsts” vai "starptautiskajiem” pārvadājumiem. Šis jaunais pasākums, kurā jūs, Sterckx kungs, sniedzāt ievērojamu un prasmīgu ieguldījumu, ļāva mums panākt vienošanos par to, kas bija bijis galvenais aizķeršanās punkts.
Šim risinājumam attiecībā uz piemērošanas jomu ir vairākas priekšrocības - tas labāk saskan ar iekšējo tirgu nekā sākotnēji paredzētie kritēriji, kas bija atkarīgi no valsts/starptautiskās dimensija; tas nodrošina dalībvalstīm lielāku elastību, jo, valsts līmenī nosakot, kas ir pilsētas, piepilsētas un reģionālais pārvadājums saistībā ar regulas noteikto regulējumu, būs iespējams objektīvi ņemt vērā attiecīgās teritorijas dimensiju un struktūru.
Kompromiss arī paredz konkrētu regulas nodaļu piemērošanas atlikšanu un pārejas piecu gadu periodu, ko var divas reizes atjaunot. Šis risinājums samazina tūlītējo slogu dzelzceļa uzņēmumiem, vienlaikus saglabājot saistības transponēt regulā noteiktās tiesības valstu tiesību aktos. Tas nozīmē, ka dzelzceļa uzņēmumi nevar atslābināt savu centienus, raugoties nākotnē. Es arī vēlos jums atgādināt, ka regulā iekļaus obligātās pamattiesības, ko bez atbrīvojumiem piemēros no tās spēkā stāšanās brīža. Šīs tiesības attiecas uz biļešu pieejamību, civilatbildību, ja noticis negadījums, pasažieru personiskā drošība un nediskriminācija attiecībā uz pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Citiem vārdiem sakot, samērā daudz! Tas ir labs rezultāts un ļaus mums nākotnē piedāvāt labākus pakalpojumu dzelzceļa pasažieriem.
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, mēs esam parādījuši, ka kopā spējam virzīt lietas uz priekšu. Nepārprotami, ka šis nav tikai viens posms. Mums tagad būs jāstrādā pie pareizas Parlamenta un Padomes pieņemto noteikumu piemērošanas. Komisija, kuras kompetencē ir līgumu aizsardzība, nenogurusi strādās, lai panāktu šo piemērošanu.
Tā kā es ierados novēloti, jo atgriezos no Kipras, es nedzirdēju trīs referentu runas, taču dzirdēju Savary kungu sakām, ka savstarpēja izmantojamība ir ārkārtīgi svarīga, lai padarītu dzelzceļu par Eiropas dzelzceļu. Tā ir cena, kas jāmaksā, lai pārnestu daļu mūsu kravas transportlīdzekļu satiksmes uz dzelzceļu, un šodien mēs atzīstam, cik tam būs daudz priekšrocību, jo īpaši saistībā ar mūsu prioritāti risināt pasaules sasilšanas problēmu.
Protams, šī pakete nav nevainojama, taču tā lielā mērā ir realitāte, un es nevaru vien izteikt, cik pateicīgs esmu, priekšsēdētāja kungs, visiem EP deputātiem, kuri veicināja tās pieņemšanu; arī mums tas nozīmē jauna posma sākumu, kura es personīgi esmu paredzējis ieguldīt ievērojamas pūles un modrību.
Reinhard Rack
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka kungs, dāmas un kungi, daudzi no mums zina stāstu par kapteini Köpenick un daudzi no mums ir smējušies par šo notikumu. Tomēr šis stāsts nemaz nav smieklīgs. Tikai tas, ka kādam mugura ir formas tērps, nenozīmē, ka viņam var būt vai būtu jābūt vai viņš varētu prasīt jebkādas pilnvaras.
Vēl tikai nesen dzelzceļa pasažieri Eiropā, mūsu dalībvalstīs, satikās ar daudziem maziem kapteiņiem Köpenick. Konduktors bija ierēdnis, klients nebija ierēdnis, klients bija padotais. Eiropas Kopienu tiesību akti ir ieviesuši daudz jauna šajās it kā valdības struktūrās, un dažos gados notikušas lielas pārmaiņas. Monopoli un it kā monopoli ir lēnām un aizvien vairāk kļuvuši par pakalpojumu nozarēm, kas saskaras ar vairāk vai mazāk konkurences. Pasažieri iegūst tiesības. Tas ir jautājums, par kuru vēlos runāt.
Sterckx ziņojumā Eiropas Parlaments sev noteica ļoti drosmīgu vispārējo mērķi. Mūsu galvenais mērķis bija iespēju robežās nodrošināt, ka visiem pasažieriem ir garantētas vienādas vai līdzīgas pasažieru tiesības neatkarīgi no tā, kādā vilcienā viņi atrodas; jo īpaši šīs tiesības nedrīkst ierobežot attiecībā uz starptautiskiem pārvadājumiem. Parlaments uzskatīja, ka ir nepieņemami, ka pret cilvēkiem vienā vilcienā izturas dažādi.
Mūsu ar grūtībām panāktais kompromiss samierināšanas procedūras laikā nesasniedza šo mērķi pilnībā, taču gandrīz to sasniedzām. Visiem pasažieriem tagad ir pamattiesības ļoti svarīgās jomā: Atbildība, personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesības, kā arī soli pa soli tiks ieviestas plašākas tiesības visiem, diemžēl piemērojot ļoti garus parejas periodus. Varam lepoties ar galvenajiem sasniegumiem, jo īpaši, kad tos salīdzinām ar gaisa satiksmes pasažieru tiesībām, kas ir vēl viens jautājums, ko uzskatījām par svarīgu. Starp šiem sasniegumiem ir sodi, kompensācijas par kavējumiem, uzlabota piekļuve personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, ratiņkrēsli, pavadoņi, kā arī plašāka informācija par visu iepriekš minēto. Tas būs svarīgs uzdevums arī nākotnē, lai varam nodrošināt, ka pasažieri var pieprasīt savu tiesību ievērošanu, pat ja cilvēki formas tērpos pret viņiem izturas noraidoši vai izvairīgi.
Un vēl pēdējais vārds, lai nebūtu nekādu pārpratumu. Pašreizējā redakcijā jauno direktīvu vēl pagaidām pilnībā nepiemēro iekšzemes - pilsētu, piepilsētu un reģionālajiem - pārvadājumiem. Mums būs jāievieš atsevišķi noteikumi attiecībā uz iekšzemes sabiedrisko transportu, lai nodrošinātu, ka arī pret tā pasažieriem izturas kā pret karaļiem, nevis kalpiem.
Bogusław Liberadzki
PSE grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, komisār Barrot, iespējams es varētu sākt, sakot, ka mūsu mērķis Eiropas Parlamentā un Eiropas Savienībā ir labi kalpot cilvēkiem un attiecībā uz transporta politiku mēģināt nodrošināt patiesas iespējas izaugsmei un attīstībai, piešķirot tām uzņēmējdarbības iezīmes un organizāciju, kā arī jaunas iespējas tirgus izaugsmei. Mums iesniegtā pakete sasniedz šos divus pamatmērķus. Tādēļ es jau no paša sākuma vēlos pateikt, ka mēs balsosim atbalstoši.
Es vēlos runāt par Jarzembowski kunga ziņojumu. Pirmais galvenais jautājums ir par jaunās regulas piemērošanas jomu, kas attiecas uz starptautiskajiem dzelzceļa pasažieru pārvadājumiem. Komitejas darbā mēs izskatījām un apsvērām, arī divpusējās diskusijās ar referentu Jarzembowski, iespēju virzīties soli vai pat divus tālāk, liberalizējot arī valstu pārvadājumus. Tomēr mēs pieņemam tādu regulas darbības jomu, kāda mums tiek piedāvāta un kas ietver starptautiskos, nevis pārrobežu, pārvadājumus ar iespēju uzņemt un izlaist pasažierus stacijās jebkurā dalībvalstī. Tas ir efektīvs un praktisks risinājums, un mēs balsosim atbalstoši.
Otrais galvenais un strīdīgāks jautājums, ko arī minēja komisārs Barrot, ir iespēja ieviest maksājumus, ja liberalizācija atstātu negatīvu ietekmi vai radītu draudus valsts pasažieru transporta sistēmas efektivitātei un sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanai. Šis jautājums rosināja bažas un pretrunas. Ierosinātais risinājums var būt īstenojams praksē, un Komisijai, protams, būs cieši jāsadarbojas ar dalībvalstīm.
Starp citu, mēs saskaramies ar lielām grūtībām saistībā ar tulkojumu poļu valodā, kas neataino teksta nozīmi.
Trešais ļoti svarīgais aspekts ir 2012. gadā paredzētais ziņojums, kurā novērtē liberalizācijas ietekmi. Tas ir ļoti svarīgi. Mēs arī piekrītam, ka liberalizācija ir pareizā pieeja, lai gan pastāv atšķirības starp manas grupas nostāju šajā jautājumā un, piemēram, Sterckx kunga paziņojumu. Es vēlētos skaidri norādīt, ka šī pakete veido vienu veselumu. Jarzembowski kunga, Sterckx kunga un Savary kunga ziņojumi nozīmē, ka patiešām tiks panākts jauns kvalitātes līmenis.
Es vēlos izteikt savu pateicību referentiem Jarzembowski kungam, Sterckx kungam un Savary kungam. Es domāju, ka atzinīgi vērtējama arī komisāra Barrot, attiecīgā ģenerāldirektorāta un Vācijas prezidentūras izmantotā pieeja.
Protams, nākamajos dažos gados mēs varbūt varēsim novērot sinerģijas ietekmi uz visu dzelzceļa transporta sistēmu Eiropā, jo īpaši uz pasažieru pārvadājumiem. Tādēļ esmu ļoti gandarīts, lai gan kā dalībvalsts pārstāvim man ir dažas rūpes - ja pastāvēs brīvs vilcienu vadītāju tirgus, varētu sākties vadītāju masveidīga izbraukšana no valsts, taču tas, iespējams, var arī būt kā stimuls.
Anne E. Jensen
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, mēs Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa esam vienmēr pilnībā atbalstījuši ES transporta stratēģiju, kuras mērķis ir dzelzceļa transporta nostiprināšana gan attiecībā uz pasažieru transportu, gan kravu pārvadājumiem. Šī mērķa sasniegšanas labākie instrumenti ir liberalizācija un brīvāka konkurence, kas noved pie tā, ka dzelzceļa uzņēmumi ir ieinteresētāki klientu vēlmēs. Lielāka konkurence ļaus dzelzceļa transportam kļūt konkurētspējīgākam un finansiāli ilgtspējīgākam, kā arī vienlaikus mēs nodrošināsim vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā pret citiem transporta veidiem. Ceļa nodokļus apsvērs, protams, paturot prātā iepriekš minēto.
Šogad spēkā stājās pirmā dzelzceļa pakete, nosakot kravu pārvadājumu liberalizāciju, un šovakar mēs apsvērsim kompromisu attiecībā uz trešo dzelzceļa paketi, kas turpinās ieviest liberalizāciju, lai gan ne tik mērķtiecīgi, kā ALDE grupai būtu gribējies. No otras puses ir jānodrošina pasažieru tiesības, un ir panākta vienošanās attiecība uz vienotu vilcienu vadītāju apmācību, kuri, protams, ir ļoti svarīgi elementi, lai radītu efektīvāku dzelzceļa darbību pārrobežās.
Kā manas grupas referente attiecībā uz Direktīva par vilcienu personāla sertifikāciju, es jo īpaši vēlos pateikties referentam Savary kungam par sasniegtajiem rezultātiem. Mana grupa jo īpaši ir uzsvērusi to, ka ir rasts saprātīgs risinājums attiecībā uz finansējumu. Tādēļ esam priecīgi, ka apmācības izmaksas kompensēs, ja vilciena vadītājs nomainīs darbu īsi pēc apmācības pabeigšanas. Galu galā šīs apmācības izmaksas ir augstas, un mēs nedrīkstam izveidot sistēmu, kurā daži dzelzceļa uzņēmumi nesedz izdevumus un sistemātiski izvairās godīgi segt savu daļu no izmaksām, pieņemot darbā nesen apmācītu personālu no citiem uzņēmumiem.
Attiecībā uz personālu, kam jāiziet apmācība, esam gandarīti ar to, ka sākotnēji tie būs vilcienu vadītāji un ka jautājumu par citu personāla locekļu, kuri ir atbildīgi par drošību, iekļaušana apmācības piemērošanas jomā novērtēs vēlreiz pēc 30 mēnešiem. Ir bijis grūti panākt vienošanos attiecībā uz to, kuriem dzelzceļa pārvadātājiem būtu jāpiemēro pasažieru tiesības. Parlamentā esam apgalvojuši, ka valstu transportam - un ne tikai 5 % pasažieru transporta, kas šķērso robežas - būtu jāpiemēro šīs tiesības. Mums tas izdevās, un ir arī atrasta formula, kas nodrošina, ka pasažieriem ir pamattiesības. Tas ir svarīgi. Tomēr man ir grūti saprast, kādēļ pasažieru tiesības nevar tikt paplašinātas, lai ietvertu visu dzelzceļa satiksmi. Darbs pie šī tiesību akta un Parlamenta priekšlikumi attiecībā uz pasažieru tiesībām patiesībā ir iedvesmojuši dzelzceļa uzņēmumus manā valstī, Dānijā, labprātīgi īstenot noteikumus par kompensācijām pasažieriem. Tas nozīmē, ka arī regulāriem pasažieriem tagad ir tiesības uz kompensācijām, ja viņi saskaras ar kavējumiem, kas, protams, dažreiz notiek. Regulāri pasažieri ir ļoti svarīgi; mēs nodrošināsim labus apstākļus un nodrošināsim, ka viņi izmanto dzelzceļa transportu kā labu alternatīvu cietiem transporta veidiem, kas patērē vairāk enerģijas.
Sarunu laikā kļuva acīmredzams, ka vēlme izmainīt regulējuma nosacījumus attiecībā uz ES dzelzceļa uzņēmumiem rosināja lielu saviļņojumu. No vienas puses, mēs vēlamies plašāku dzelzceļa izmantošanu. No otras puses, pastāv lielas bažas, ka valstu uzņēmumi nespēs konkurēt ar citiem uzņēmumiem. Turklāt ne vienmēr vērojams liels entuziasms mainīties no dzelzceļa uzņēmumu vai arodbiedrību puses. Tomēr ir arī daži dzelzceļa uzņēmumi, kas pieņem izaicinājumu, kā arī modernizē un izveido jaunus organizācijas veidus, kas nodrošina efektīvu transportu no vienas stacijas uz otru, izmantojot vairākus transporta veidus. Tā arī, protams, ir nākotne. Kā politiķi mēs veidojam regulējumus, kas nodrošina, ka tiem, kuri vēlas sniegt konkurētspējīgus, efektīvus un modernus transporta pakalpojumus, ir nepieciešamā iespēja, lai to paveiktu. Es pilnībā saprotu tos, kuri cīnās, lai paturētu savas vecās priekšrocības, taču tā nav darba kārtība, kurai mums, politiķiem, ir jāseko. Mēs nodrošināsim pievilcīgu, efektīvu un drošu dzelzceļa transportu.
Manuprāt, mūsu sasniegtais rezultāts ir solis uz priekšu, un es vēlos apteikties visiem trīs referentiem par viņu pūlēm. Es arī vēlos pateikties komisāram Barrot par viņa noteicošo nozīmi, virzoties uz priekšu attiecībā uz Eiropas dzelzceļa transporta efektivitāti.
Roberts Zīle
UEN grupas vārdā. - Augsti godātais priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Vispirms es gribētu pateikties visiem trim maniem kolēģiem referentiem un arī Vidal-Quadras - Eiropas Parlamenta delegācijas vadītājam samierināšanas procedūras laikā. Neviens droši vien nav pilnīgi apmierināts - ne referenti, ne uzņēmumi, ne Parlaments, ne Padome, bet tas vienmēr ir tas labākais kompromiss, ja neviena puse nevar sevi uzskatīt par simtprocentīgu uzvarētāju. Man šķiet, ka būtiskākais panākums Eiropas Parlamentam ir stingrā nostāja attiecībā uz pasažieru tiesībām, un vēl viens ieguvums ir ieviestā kategorija "pasažieru pamattiesības”, un it īpaši būtiski ir tas, ka tās tika panāktas attiecībā uz personām ar īpašām vajadzībām, kā arī attiecībā uz dzelzceļa uzņēmumu atbildību par bagāžu. Protams, mēs varam izteikt nožēlu par to, ka paplašinātās tiesības stājas spēkā ierobežoti, kā arī par to, ka vesela virkne pasažieru papildu tiesību pilsētās un reģionālajos maršrutos, visdrīzākais, vairumā valstu netiks garantētas pat vēl 15 gadus. Varu priecāties par to, ka konkurence ienāk starptautiskajos dzelzceļa pārvadājumos no 2010. gada, kā teikts Jarzembowski kunga ziņojumā, taču iekšzemes pārvadājumos, lai arī ir sperts solis uz priekšu, vismaz ir skaidra procedūra, kāda analīze ir jāveic Komisijai, taču šis lēmums netika pieņemts ne ar kādu atkāpšanās datumu. Tāpat varu izteikt nožēlu par diviem aspektiem, pirmais ir tas, ka dažām valstīm, kas ir dalībvalstis, arī manai valstij - Latvijai, patiesībā vispār nav starptautisko pasažieru dzelzceļa savienojumu ar Eiropas Savienības valstīm. Un kopumā visas paketes darbība Eiropas Savienībā līdz ar to ir daļēji ierobežota, tā nedarbojas visā paplašinātajā Eiropas Savienībā, un dažas dalībvalstis tā skar visumā maz. Otrs, kas mani, protams, sarūgtina ir tas, ka neizdevās panākt uzlabojumus kravu jautājumā, kurš attiecas uz pārvadājumu kvalitāti. Es ceru, ka tas izdosies nākotnē. Taču nobeigšu, tāpat kā sāku, ar pozitīvo - rezultāts ir, un it īpaši attiecībā uz pasažieru tiesībām tas ir neapšaubāmi pozitīvs. Paldies!
Sepp Kusstatscher
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār Barrot, ziņojums mūsu priekšā ir trešā lasījuma kompromiss un var tikt aprakstīts kā Eiropas Parlamenta uzvara pār Padomi, kā arī pār dalībvalstīm, kas nereti ir pārmērīgi aizsargā savas dzelzceļa iestādes. Tādēļ man jāpauž atzinība trīs referentiem Jarzembowski kungam, Sterckx kungam un Savary kungam. Pēc sarunām ar Padomi un Komisiju viņiem izdevās iekļaut daudzas no Parlamenta pirmā un otrā lasījuma prasībām galīgajā dokumentā. Eiropas dzelzceļa pasažieriem tagad būs plašākas tiesības gan iekšzemes, gan starptautiskā līmenī. Tā kā es regulāri izmantoju dzelzceļu, jo īpaši Itālijā, esmu gandarīts, un es ceru, ka arī Trenitalia būs jāievieš Eiropas standarti.
Es vēlos sniegt mazu piemēru, ka parāda, situācija Itālija vilcienos ne tuvu nav tik labvēlīga klientiem, kā iepriekš aprakstīja Rack kungs, sakot, ka daudz kas jau ir ticis uzlabots. Vēl apmēram pirms 20 gadiem 20 000 iedzīvotāju un gandrīz divtik tūristu sezonas laikā mikrorajona stacijā joprojām bija biļešu kase, kas vienmēr bija atvērta un kuru apkalpoja ierēdņi. Kopš tā laika ne tikai biļešu kase tikusi aizvērta, bet staciju pašlaik vispār neapkalpo cilvēki. Stacijas drūmākajā stūrī ir novietots biļešu automāts. Pagājušajā vasarā tas vairākas nedēļas nedarbojās. Uz tā bija pielīmēts paziņojums, kurā tik pausta nožēla, ka automāts nedarbojas. Tomēr klientiem tika sacīts, ka, lai iekāptu vilcienā, nepieciešama derīga biļete.
Ar šādu apkalpošanu stacijās it diezgan nesaprotami, kādēļ nav iespējams nopirkt biļetes arī vilcienos, kā ats ir citās valstīs. Vēl pavisam nesen ikvienam, ko pieķēra braucam bez biļetes Itālijas vilcienā, piemēroja sodu 50 eiro apmērā. Es ļoti ceru, ka šādas nožēlojamas situācijas Itālijas dzelzceļa satiksmē drīz kļūs par pagātni.
Es varētu minēt daudzus citus piemērus, jo īpaši attiecībā uz informācijas sistēmām, kas nedarbojas. Es ļoti ceru, ka Šveices Federālais dzelzceļš tiks ņemt par paraugu. Šveicē pret pasažieri patiesi izturas kā pret priviliģētu klientu, kuram dzelzceļa administrācija sniedz pakalpojumu, nevis kā pret traucēkli un nereti kā pret dzelzceļa kaitēkli.
Erik Meijer
GUE/NGL grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, šie trīs ziņojumi, kas atkal iesnigti trešajā lasījumā kā trešā dzelzceļa pakete, risina dažādus jautājumus. Vissteidzamākais ir vajadzība nodrošināt, lai vilcienu vadītāji var turpināt vadīt vilcienu, kad dodas pāri robežām, un viņiem nav jānodod vadība savu ārvalstu kolēģu rokās. No vilcienu apkalpes perspektīvas visās trīs redakcijās bija telpa uzlabojumiem. Taču mana grupa ir gandarīta ar referenta Savary kunga panāktajiem kompromisiem, un mēs balsojumā atbalstīsim trešo redakciju.
Attiecībā uz pasažieru tiesībām starptautiskajā dzelzceļa transportā esam palaiduši garam izdevību. Viena joma, kurā Eiropas Savienība spēj darīt ko lietderīgu, ir maksimālas aizsardzības nodrošināšana starptautiskās dzelzceļa satiksmes pasažieriem pret konkurences, dzelzceļa operatoru nevajadzīgas fragmentācijas un valsts tuvredzības negatīvām sekām. Eiropas Komisija ierosināja labu priekšlikumu nodrošināt labus tālsatiksmes pakalpojumus kā iepriekš attiecībā uz biļešu pārdošanu un informāciju. Konkurences un izmaksu samazināšanas dēļ šie pakalpojumi atsevišķās dalībvalstīs un to kaimiņvalstīs tiek aizvien vairāk ierobežoti. Tikai Vācijā ir šāda laba sistēma, un pārējiem dzelzceļa uzņēmumiem būtu ieteicams censties piemērot šo paraugu.
Pēc Sterckx kunga pamudinājuma vairākums EP deputātu ir likusi uzsvaru uz citam lietām. Tagad vairāk uzmanības ir veltīts kompensācijām par kavējumiem iekšzemes dzelzceļa pārvadājumos un daudz mazāk tam, ka starptautisko pārvadājumu kvalitāte nepārtraukti pasliktinās. Atbildot pasažieriem, kas sūdzas, ka viņi nevajadzīgi iznieko laiku, jo viņiem jāpērk vel viena biļete pēc robežas šķērsošanas, Komisija saka, ka tā ierosināja labu priekšlikumu, bet Eiropas Parlaments to apturēja. Tā kā pašlaik nav pieejama labāka alternatīva un tā kā mēs pieņemam šo priekšlikumu citas daļas, mēs par gala rezultātu balsosim atbalstoši. Mēs turpināsim piemērot spiedienu, lai panāktu uzlabojumus, kas bija sākotnējā priekšlikuma centrā un kas diemžēl tika izslēgti.
Mūsu grupas nostāja attiecībā uz trešo daļu ir vispretrunīgākā. Ne tikai tagad, bet arī divās iepriekšējās dzelzceļa paketēs Jarzembowski kungs atbalstīja plašāku konkurenci un tirgus virzītājspēku darbību. Tas sākas ar starptautiskajiem kravu pārvadājumiem, taču beigās ietver visu dzelzceļa satiksmi, arī iekšzemes pasažieru pārvadājumus. Tas nozīmē, ka sliktie darba apstākļi kravu autotransporta un gaisa satiksmes nozarē ir kļuvusi par normu arī dzelzceļa transporta nozarē. Mana grupa domā, ka būtu bijis jābūt otrādi, novedot pie labākas aizsardzības autotransporta un gaisa transporta nozarē, kā arī pie šo nozaru labāka regulējuma. Mēs nepiekrītam, ka problēmām starptautiskajos kravas pārvadājumos vai pat pasažieru pārvadājumos konkurence ir labāks risinājums par labu sadarbību starp valstu dzelzceļa uzņēmumiem. Un mēs nebalsosim par šiem priekšlikumiem trešajā lasījumā.
Michael Henry Nattrass
IND/DEM grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Apvienoto Karalisti maz interesē dzelzceļa sistēmu saskaņošana 27 valstīs. Konkurence var būt noderīga komercdarbībai, bet jūs varat mūs neiesaistīt, jo mēs nodarbosimies ar mūsu pašu pakalpojumu sniegšanas ekonomiku.
Ja standartizācijas process noteikti ietver sliežu platuma, platformu platuma izmaiņas vai elektrolīniju voltāžas izmaiņas, kā tas notiks dažās ES daļās, nu tad, lai jums labi veicas, bet mūs neiesaistiet.
Tāds ir tiesību aktos noteiktais lielums šajā dzelzceļu vietā, ka mēs būtu pārsteigti, ja varētu atrast privāto uzņēmēju, kas varētu izturēt visus pārbaudījumus par ekonomiskām cenām.
Mums ir tikai viena dzelzceļa līnija ar kontinentu, un tā iet pa ļoti noderīgu tuneli. Paturot prātā, ka mēs visi dzelzceļa jautājumos ņemam vērā šīs direktīvas viena tuneļa dēļ, tas varētu likt dažiem sacīt, ka kanāla tunelis jābetonē pa vidu un ka briti un franči tad varētu izmantot savas attiecīgās daļas, lai glabātu radioaktīvos atkritumus. Tas novērstu dārgo nepieciešamību saskaņot dzelzceļa līniju ar Apvienoto Karalisti, jo nebūtu nekādas dzelzceļa līnijas.
Lūdzu, centieties kontrolēt nebeidzamo direktīvu plūsmu no šīs vietas. Vai arī, citiem vārdiem, dzelzceļā izmantos guļamvagonus, cik žēl, ka šajā vietā nav līdzīgu vagonu.
Fernand Le Rachinel
ITS grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, ir labi zināms, ka dzelzceļa transports vienmēr ir bijis nabagais rads salīdzinājumā ar autotransportu. Patiesi attiecībā uz preču pārvadājumiem dzelzceļš ir bijis zaudētājos katrā Eiropas valstī.
Esmu priecīgs sacīt, ka situācija šodien grasās uzlaboties, jo īpaši kopš Komisija pieņēma lēmumu saistībā ar pirmo dzelzceļa paketi, ka vismaz 40 % no transporta nozarei paredzētā budžeta būt jānovirza uz dzelzceļa nozari.
Jo īpaši ieguvējai no šī budžeta būtu jābūt infrastruktūrai, jo neienesīgu dzelzceļa līniju slēgšanas gadījumi ir noveduši pie tā, ka autotransports ir pārņēmis ievērojamu daļu kravas un pasažieru pārvadājumu.
Saistībā ar mana kolēģa Dirck Sterckx ziņojumu par pasažieru tiesībām un pienākumiem es vēlos sacīt, ka ziņojums ir būtībā labs, vēršot galveno vērību uz pasažieru aizsardzību, paredzot tādus pasākumus kā kompensāciju par kavējumiem, tiesības uz transportu personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kā arī pārvadātāja atbildība attiecībā pret pasažieriem un viņu bagāžu.
Tomēr, šķiet, ka absolūti ir no ziņojuma izlaists kāds ģimenēm svarīgs jautājums. Es runāju par tiesībām uz lētākām biļetēm lielām ģimenēm. Konkrētās ES dalībvalstīs jau pastāv sistēma, kura kartiņa dod lielām ģimenēm tiesības uz 50 % - 75 % atlaidēm atkarībā no bērnu skaita - Francija ir viens no piemēriem - tomēr regulas projektā dīvainā kārtā par šādiem pasākumiem nav ne priekšlikumu vai pat plānu. Taču, ja mēs vēlamies paātrināt pasažieru dzelzceļa pārvadājumu attīstību, šis pasākums, kas ir ne tikai finansiāli pievilcīgs, bet arī attiecībā uz brauciena laika ietaupījumiem salīdzinājumā ar autotransportu, mums neapšaubāmi nodrošinātu mums uzvarošu kārti dzelzceļš pret autotransportu cīņā.
Stanisław Jałowiecki
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, es nezinu, vai tos pašus teicienus izmanto citās valstīs, taču Polijā cilvēki saka, ka dzelzceļš ir valsts valstī vai ka neviens vēl nav uzvarējis cīņu ar dzelzceļu. Tādēļ vēl jo vairāk ir apsveicami tas, ka pēc pamatīga darba trešā dzelzceļa pakete stājas spēkā un ka parasts pilsonis var uzvarēt cīņā ar dzelzceļu, ja, protams, taisnība ir viņu pusē.
Tas viss pateicoties tam, ka mēs apstiprinām ko tādu, ko varētu saukt par dzelzceļa pasažiera pamattiesību hartu, t.i., pasažiera pamattiesības. Tajās ietvertas tiesības iegūt informāciju par savām tiesībām, kas ir ļoti svarīgi, tiesības uz apdrošināšanu un kompensāciju, kā arī pat tiesības uz brīvu pārvietošanos personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Tas ir jautājums, kam nepieciešama īpaša uzmanība un kas būtu rūpīgi jāuzrauga. Šīm tiesībām būtu vienlīdz jāattiecas uz mazām dzelzceļa stacijām un uz reģionālajām dzelzceļa stacijām.
Protams, starp mums ir cilvēki, kuri vēlētos, lai šīs tiesības būtu plašākas un mazāk ierobežotas. Mēs ieviešams konkrētus ierobežojumus. Tomēr es nevēlos slēpt savu gandarījumu par sasniegto. Esmu pārliecināts, un zinot Eiropas Parlamenta apņēmību, ka neapstāsimies pie sasniegtā un pakāpeniski rīkosimies, lai paplašinātu šīs tiesības.
Tādēļ es vēlos apsveikt visus referentus, Samierināšanas komitejas locekļus, Padomi un Komisiju. Es viņus vēlos apsveikt, jo, manuprāt, esam spēruši nozīmīgu soli uz priekšu. Tas ir svarīgs solis, jo tas ir solis cilvēku virzienā.
Saïd El Khadraoui
(NL) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, es arī vēlētos sākt, izsakot pateicību referentiem, kā arī cilvēkiem no Padomes un Komisijas, kas palīdzēja nodrošināt šo rezultātu. Esam sasnieguši beigas ļoti garam procesam, un rezultāts, protams, ir kompromiss, kas nepadara visus simtprocentīgi apmierinātus, taču nepadara nevienu arī gluži nelaimīgu. Mēs visi vēlamies, lai dzelzceļa transporta nozare būtu rožaina, bet nespējam vienoties par veidu, kā to sasniedz. Es vēlos atkārtot, ko šajā saistībā esmu teicis iepriekš, proti, ka neredzu liberalizāciju vienu pašu visos gadījumos kā brīnumlīdzekli. Gluži pretēji daudzos gadījumos tā radīs papildu problēmas, jo īpaši, ja tā iejauksies sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas saistībās vietējā vai reģionālā līmenī.
Rezultātus dod, kā tas redzams vairāku dalībvalstu dzelzceļa uzņēmumos, ir papildu ieguldījums komfortā, precizitātē un pievilcīgās cenās, un tam, protams, vajadzīga politiska apņemšanās. Es personīgi esmu īpaši priecīgs, ka esam veiksmīgi apstiprinājuši vienlīdz svarīgu priekšlikumu par dzelzceļa pasažieru transporta liberalizāciju. Mēs vēlamies atvērt starptautisko pasažieru pārvadājumu tirgu un padarīt to pievilcīgāku, taču nevēlamies pilnībā liberalizēt iekšzemes pasažieru pārvadājumus. Tirgus atvēršana arī nozīmē kabotāžu, taču to var mazliet ierobežot, ka šīs kabotāžas tiesības apdraud sabiedrisko pakalpojumu līgumu ekonomisko līdzsvaru. Es zinu, ka vairākums manu kolēģu, protams, ne pārliecinošs vairākums, bija par iekšzemes pasažieru pārvadājumu liberalizāciju, bet, lai gan tas varbūt nerada problēmas dažās valstīs, esmu pārliecināts, ka citās tas noteikti radītu problēmas, ne tikai lielo dzelzceļa tīklu noslogotības un struktūras atšķirību dēļ; tādēļ jāpieņem pieeja, kas pielāgota individuāli katrai valstij. Šī direktīva kopā ar Regulu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām nodrošinās atbilstīgu tiesisko regulējumu šādai pielāgotai pieejai.
Attiecībā uz pasažieru tiesība ir skaidrs, ka Parlaments dedzīgi velējās redzēt mērķtiecīgākas un nodrošināt augstāka līmeņa tiesības visiem dzelzceļa pasažieriem visā Eiropā. Tas, ka tas joprojām ir de facto neiespējami attiecībā uz pilsētas un reģionālo transportu, nav apsveicami. Nožēla jāpauž arī par to, ka tālsatiksmes iekšzemes transportam var piemērot atbrīvojumu no šīs regulas uz pat 15 gadiem, taču ir neapšaubāmi, ka ne vēlāk kā pēc diviem gadiem visi starptautisko vilcienu pasažieriem būs vairākas pamattiesības un ka dažas dalībvalstis izveidosies kā paraugi, pilnā mērā izmantojot garo parejas periodu. Un mums šeit jānodrošina viss iespējamais pamudinājums - Eiropas dzirnavas maļ lēnām, taču tās maļ. Maz pamazām mēs uzlabosim pasažieru tiesības. Paturot prātā, ko regula par gaisa satiksmes pasažieru tiesībām ir panākusi, es mudinu Komisiju veikt nepieciešamos novērtējumus bez nevajadzīgas kavēšanās un pieņemt vajadzīgās iniciatīvas, lai aizvērtu jebkādas sētas durvis un lai šī regula īsteno dotos solījumus.
Visbeidzot, komisāra kungs, lūdzu, ātri un plaši pieejami publicējiet šīs regulas tekstu, lai visi dzelzceļa pasažieri tiek pienācīgi informēti par tiesībām, ko viņi ir tagad ieguvuši.
Ryszard Czarnecki
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Eiropai būtu jāpastāv cilvēku un pilsoņu dēļ, nevis politisko klašu, elitāru klašu vai pļāpājošu klašu dēļ. Nesen Eiropas Parlaments izdarīja spiedienu, lai panāktu starptautisko tālruņa zvanu no mobilajiem tālruņiem cenu samazinājumu. Tas bija konkrēts sasniegums.
Šodien mums ir līdzīga iespēja uzņemties tiešu rīcību Eiropas Savienības 27 dalībvalstu iedzīvotāju vārdā, kā arī Eiropas dzelzceļa pasažieru vārdā, kuri no 2010. vai 2012. gada varēs ceļot vieglāk paši savās valstīs un Eiropas Savienībā. Tas ir vēl viens konkrēts solis virzienā uz priekšu. Tas ir līdzīgi kā izmaiņas saistībā ar pasažieru tiesībā uz finansiālu kompensāciju par vilcienu kavējumiem. Šodien situācija Eiropas Savienībā no šīs perspektīvas noteikti ir labāka nekā Indijā un Krievijā (man šajā ziņā ir personīga pieredze), taču Eiropas nodokļu maksātājs joprojām nevar praksē pieprasīt kompensāciju, ja dzelzceļš slikti darbojas. Es vēlos jums atgādināt, ka pagājušā gadā Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi cīnījās, lai panāktu līdzīgu kompensāciju gaisa satiksmes pasažieriem. Tas bija vel viens konkrēts Eiropas Parlaments sasniegums. Saistībā ar dzelzceļa satiksmes pasažieriem mēs runājam par 25 % no biļetes cenas par kavējumu, kas mazāks par divām stundām, un par 50 % no biļetes cenas, ja kavējums ir ilgāks par divām stundām. Šie priekšlikumi ir daudz nozīmīgāki dalībvalstīm par steriliem politiskiem strīdiem, pat ja to temats ir konstitūcija.
Jaromír Kohlíček
(CS) Dāmas un kungi, attiecībā uz Georg Jarzembowski pretrunīgo priekšlikumu apstiprinātajā redakcijā mums ir izdevies panākt, ka pasažierus var uzņemt un izlaist no vilciena jebkurā starptautiska maršruta stacijā, arī stacijās, kas atrodas tajā pašā dalībvalstī. Es esmu pārliecināts, ka ar darbības jomas paplašinājumu šo noteikumu varēs piemērot arī starptautiskajiem autobusu pārvadājumiem. Šis jautājums patiesībā nesen bija vairāku starptautisku debašu temats.
Attiecībā uz Savary kunga ziņojumu esmu gandarīts, ka tajā iekļautas sociālo partneru tiesības un savstarpējas izmantojamības specifikācijas. Tomēr joprojām pastāv problēmas saistībā ar apmācības finansēšanu, kā arī uz vilcienu vadītāju eksaminētāju un eksāmenu izvēli. Runājot par valodas prasmēm, ir svarīgi piemērot konkrētas obligātās prasības, lai nodrošinātu transporta drošību.
Attiecībā uz Sterckx kunga ziņojumu esmu priecīgs par prasību ieviest nediskriminējošus piekļuves noteikumus attiecībā uz personām ar ierobežotam pārvietošanās spējām un riteņbraucējiem. Lai gan dokuments arī nosaka vairākas skaidri definētas tehniskās prasības, es neesmu priecīgs, ka atšķirībā no Šveices dzelzceļa mēs runājam par sodiem, nevis drīzāk centieniem nodrošināt pieprasījumu pēc transporta pakalpojuma. Visi iepriekš minētie pasākumi būtu atkārtoti jānovērtē pēc diviem gadiem; manuprāt, tas ir ārkārtīgi svarīgi. Mēs balsosim pret pirmo ziņojumu un atbalstoši par pārējiem diviem.
Johannes Blokland
(NL) Priekšsēdētāja kungs, iepriekš runājot par trešo dzelzceļa paketi, es atklāju, ka ne katrs šīs paketes rezultāts mani iepriecinātu. Ir pagājuši vairāki mēneši, un mans secinājums ir, ka ar Padomi panākta vienošanās vairākos aspektos ir konstruktīvs solis virzienā uz tālāku Eiropas dzelzceļa transporta tirgus izveidi. Vienota dzelzceļa tirgus īstenošana regulāri saskaras ar praktiskām grūtībām, un ar šo paketi mēs dažas no tām esam likvidējuši. Ilgāku laiku nebija īstas pārliecības, vai Parlaments pārāk ātri nemēģina panākt vienošanos starp padomi un Parlamentu, vai tas nerisināja problēmas, kuru patiesībā nebija vai kuras, ja tas risinātu, radītu jaunas problēmas. Galvenokārt es runāju par iekšzemes pasažieru transporta tirgus liberalizāciju un vilciena apkalpes sertifikācijas noteikumu panākšanu. Galīga vienošanās starp Padomi un Parlamentu atspoguļo labu līdzsvaru starp centieniem atrisināt esošas problēmas un reālu plānu nākotnei attiecībā uz pašreizējo vienošanos darbības jomas paplašināšanu.
Saistībā ar tirgus piekļuvi vissvarīgākais, kas būtu jāņem vērā, ir noslēgtie līgumi. Tas ļaus izvairīties no pretējā gadījumā nenovēršamajiem līgumu pārkāpumiem un saistītām prasībām. Pašreizējos apstākļos doma par nodevu, lai finansētu sabiedrisko pakalpojumu saistības, ir pieņemama. Salīdzinājumā ar vienošanos par piekļuvi tirgum un sertifikāciju šīs vienošanās par pasažieru tiesībām darbības joma principā ir tik plaša, cik tā vien var būt. Ņemot vērā savstarpējās vienošanās šajā nozarē, es domāju, ka tas ir labi. Panāktās vienošanās lielā mērā atgādina labprātīgas vienošanās nozarē, un tas ir kaut kas, ko es ļoti atzinīgi vērtēju. Kā dedzīgs riteņbraucējs es jo īpaši esmu priecīgs par noteikumu attiecībā uz velosipēdiem vilcienā. Šie noteikumi, es ceru, sniegs patiesu ieguldījumu, lai mazinātu sastrēgumus satiksmes. Tas ir labs līdzmodalitātes paraugs pasažieru transporta nozarē.
Nobeigumā man jāsaka "paldies” referentiem par smago darbu un jāapsveic viņi par rezultātu. Pateicoties viņu pūlēm mēs esam mazliet tuvāk kopējam Eiropas dzelzceļa tirgum. "Paldies” saku, protams, arī Vācijas prezidentūrai un komisāram Barrot.
Luís Queiró
(PT) Neskatoties uz to, ka vilcieni joprojām piedāvā drošu, videi nekaitīgu pārvietošanās veidu, kas spēj pārvadāt lielus daudzumus preču un lielu skaitu pasažieru ērti un ātri ar augstas kvalitātes apkalpošanu, patiesība par šo jautājumu ir tāda, ka līdz atvērtai, konkurētspējīgai dzelzceļa sistēmai Kopienas teritorijā joprojām tāls ceļš ejams.
Liberalizācija ir vienīgais veids, kā sasniegt pareizus finansiālos un tehnoloģisko apstākļus ieguldījumu piesaistīšanai un nodrošināt nepieciešamo stimulu, lai padarītu dzelzceļu pievilcīgāku un efektīvāku, kā arī lai sasniegtu plašāku savstarpējo izmantojamību. Trešās dzelzceļa paketes sarunas ir vēl viens solis šajā virzienā, un mēs ceram, ka kopējā Padomes, Komisijas un Parlamenta griba, kas atspoguļota šajā paketē, nodos stipru un saskaņotu politisko vēstījumu, kas varēs mobilizēt ilgtermiņa ieguldījumu, kurš šai nozarei ir nepieciešams.
Es vēlos apsveikt mūsu kolēģus Jarzembowski kungu, Sterckx kungu un Savary kungu par viņu lielisko darbu, kas mums šodien ir ļāvis apsvērt principus un pamatnostādnes saistībā ar dažādiem jautājumiem. Piemēram, jautājums par starptautisko pasažieru pārvadājumu piekļuvi tirgum, sākot no 2010. gada, un jautājums par vienošanos jutīgājā nodevu jomā, kuras piemēros starptautiskajiem pasažieru transporta pārvadājumiem, ja būs nepieciešams nodrošināt gan attiecīgā sabiedriskā pakalpojuma finansējumu, gan pārvadātāju ekonomisko dzīvotspēju. Būtu jāatzīmē, ka šim procesam veiks turpmākus pasākumus, jo attiecībā uz dzelzceļa tirgus atvēršanu sagatavos jaunu Komisijas paziņojumu, kas paredzēts 2012. gadā.
Tāpat vilcienu vadītāju sertificēšanas jomā ievērojams progress panākts attiecībā uz sertifikātiem un apliecībām, kas nākotnē, pateicoties Parlamentam, noteikti attieksies arī uz vilcienu personālu, kurš atbild par drošību; un visbeidzot ievērojams progress ir panākts sarežģītajā pasažieru tiesību un pienākumu jomā attiecībā uz kompensācijām par kavējumiem un uz nodrošinātu mobilitāti, piemēram, lai uzlabotu starptautiskos pasažieru pārvadājumu pa dzelzceļu efektivitāti un pievilcību.
Priekšsēdētāja kungs, mēs visi zinām, ka ejams tāls ceļš no tiesību akta sagatavošanas līdz tā pilnīgai īstenošanai, un tas ir ceļš, kas mums jāveic, ja vēlamies sasniegt dinamisku un saskaņotu šī transporta veida attīstību.
Inés Ayala Sender
(ES) Šovakar sakas jauns posms dzelzceļa transporta modernizācijā, patiesi, pārveidošanā par Eiropas dzelzceļu, nosakot kopējus pamatnoteikumus. Jarzembowski kunga ziņojums, kas pilnībā izpilda Parlamenta mandātu, parāda, ka ir panākta visām pusēm pieņemam vienošanās, neskatoties uz pastāvošu nelīdzsvarotību starp dalībvalstīm, kurām jāatver tīkli un kas ir veltījušas laiku un pūles, lai modernizētu savu infrastruktūru, piemēram, Spānijā, attiecībā uz sliežu izmēra problēmu, kā arī kurām vajadzīgs ilgāks laiks, lai sasniegtu obligāto līmeni, kas nepieciešams, lai konkurētu vienlīdzīgos apstākļos.
Kopumā ir ārkārtīgi svarīgi, ka galīgajā Jarzembowski kunga ziņojumā atspoguļota vienošanās saglabā Komisijas tiesības izlemt, kādu priekšlikumu tā iesniegs pēdējam posmam. Šajā nozarē, kas ir droša un ilgtspējīga, kādu mēs to zinām un kādu mēs to gribam redzēt, ir būtiski, ka mēs turpinām drošu un ilgtspējīgu darbu.
Mēs uzskatām, ka visgrūtākā daļa būtu dzelzceļa tīklu atvēršana; galu galā izrādījās, ka jautājumi attiecībā uz cilvēkiem ir vissarežģītākie. Svarīga nav tikai vienošanās par vilcienu vadītājiem, bet gan tas, ka Savary kungam izdevās ātri un stingri izveidot apstākļus, lai vilcienus vadītu vadītāji, kuri saņēmuši kopēju apmācību un sertifikātu. Un mēs arī apsolām, ka attālā nākotnē uz tādiem pašiem vai līdzīgiem nosacījumiem varēs strādāt citi apkalpes locekļi.
Kā jau sacīju, visgrūtākais galu galā izrādījās jautājums par pasažieru tiesībām un pienākumiem. Vienošanās, ka to piemēros valsts, kā arī starptautiskajiem dzelzceļa satiksmes pasažieriem, ir ievērojams panākums. Mūsu pilsoņi nebūtu sapratuši, ka par kaut ko vajadzēja vienoties starptautiskā līmenī, ja viņiem būtu jāsaskaras ar šiem apstākļiem katru dienu valsts līmenī. Lai gan ne tik visaptverošs, kā mums būtu gribējies, ir izveidots drošs pamats visus pasažieru tiesībām, lai sekmētu efektīvu informāciju un palīdzību.
Mēs zinām, ka ar to nepietiek. Mēs vēlamies virzīties tālāk, un jo īpaši kampaņu organizācijas - manā valstī tā ir Valsts neredzīgo organizācija - prasa vairāk. Mums ir jāturpina, taču mēs uzskatām, ka šovakar ar Sterckx kunga ziņojumu, esam atvēruši daudzsološu ceļu progresam.
Pabeidzot šo posmu, sākas vienlīdz daudzsološs posms, kam nepieciešama mūsu pilnīga apņemšanās. Mums joprojām jārisina savstarpējas izmantojamības jautājums, visi drošības aspekti, kas jānostiprina un jāpanāk to atbilstība Eiropas līmenim, kā arī jāveic aģentūras pilnveidošana.
Visbeidzot jārisina problēma saistībā ar Eiropas dzelzceļa preču pārvadājumiem - Komisijas gaidāmie priekšlikumi par uzticamu preču transporta tīklu - un loģistikas atbalsts, kas nepieciešams, lai šodien radītos Eiropas tīklus padarītu par patiesu transporta tīklu nākotnē.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties Jarzembowski kungam par viņa darbu, sagatavojot Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas tekstu, ar ko groza Direktīvu par Kopienas dzelzceļa attīstību un par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu un drošības sertifikāciju. Par direktīvas tekstu vienojās, izmantojot samierināšanas procedūru. Šī direktīva būs svarīga gaidāmajai Kopienas dzelzceļu attīstībai gan pasažieru, gan kravu pārvadājumiem.
Dzelzceļš, ko esam pazinuši jau ilgāk par diviem gadsimtiem, kļūst aizvien svarīgāka nozare šodienas pasaulē vides aizsardzības dēļ, kā arī satiksmes sastrēgumu dēļ. Problēmas attiecībā uz dzelzceļa transporta attīstību, būs saistītas ar finansējumu modernizācijai, kā arī jaunu tīklu būvniecībai un aprīkošanai. Lai panāktu saskaņotu izaugsmi, nabadzīgākajām valstīm būs nepieciešams ievērojams finansiālais atbalsts. Teksts, par ko panākta vienošanās attiecībā uz jauno direktīvu, pozitīvi ietekmēs dzelzceļa nozares tālāku izaugsmi.
Savary kunga ziņojums par vilcienu vadītāju tiesībām un Sterckx kunga ziņojums par pasažieru tiesībām un pienākumiem ietver tālākus jautājumus, kas attiecas uz dzelzceļa transportu. Es vēlos apsveikt viņus par šo darbu.
Georgios Toussas
(EL) Priekšsēdētāja kungs, trešās dzelzceļa paketes vienošanās ir vēl viens solis cilvēku bagātības izpārdošanas virzienā. Sabiedrības nabadzība tiek pārdota kapitālam, lai papildinātu peļņu uz strādnieku klašu rēķina un lai vēl vairāk viņus izmantotu.
Regula par tiesībām un pienākumiem, kas ir ietverta paketē, nav nekas vairāk par pasažieru transporta noteikumu atcelšanas cukurotu tableti. Dzelzceļa darbinieki ir pauduši savu dedzīgo pretestību dzelzceļa transporta noteikumu atcelšanu gan divās iepriekšējās paketēs, gan šajā.
Mēs, Grieķijas Komunistiskās partijas EP deputāti, esam pret dzelzceļa izpārdošanu, jo īpaši Grieķijā, kur dzelzceļa transports ir tālu no cilvēku vajadzībām un daudzkārt turpina darboties ar novecojušu infrastruktūru un aprīkojumu.
Mēs esam strādnieku pusē, kas cīnās par sabiedriskā transporta nozares attīstību. Mums nepieciešami sabiedriskie dzelzceļa pakalpojumi, kas nodrošina drošu un kvalitatīvu transportu, kas ir gan atbilstīgs strādnieku vajadzībām, gan videi nekaitīgs.
Tādēļ mēs balsosim pret Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas vienošanos. Mēs norādām uz ES un dalībvalstu valdību atbildību par šo nepopulāro politiku un par cilvēku bagātības izsaimniekošanu.
Dieter-Lebrecht Koch
(DE) Priekšsēdētaja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, tā kā biju viens no tiem, kas sāka parakstu vākšanu ar nosaukumu "Viens miljons par invalīdiem”, es mudināju vīriešu un sievietes Eiropā aktīvi atbalstīt invalīdus. Oktobra sākumā parakstus nodos Eiropas Komisijas un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājiem, lai arī viņus mudinātu darīt vairāk, lai atbalstītu sociālu Eiropu. Šodien, gandrīz šī notikuma priekšvakarā, mēs runājam par trešo dzelzceļa paketi, kas arī, manuprāt, ļoti specifiski ir saistīta ar dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem.
Liela tiesību akta daļa vērš galveno vērību uz personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām un pienākumiem, un šāda ierobežotas spējas var būt vai nu vecuma, invaliditātes vai jebkuru citu iemeslu dēļ, kā arī jo īpaši tādēļ, ka viņus neviens nepavada. Viņiem ir tādas paša tiesības uz pārvietošanās brīvību, izvēles brīvību un nediskrimināciju kā visiem citiem pilsoņiem. Tā ir ievērojama Eiropas Parlamenta uzvara, ka trešā pakete attieksies ne tikai uz starptautiskiem, bet arī iekšzemes pārvadājumiem. Tas paplašina dzelzceļa pasažiera izmantošanas tiesības un uzlabo dzelzceļa pasažieru pārvadājumu efektivitāti.
Tas nozīmē, ka visiem pasažieriem ir tiesības saņemt informāciju par dzelzceļa pakalpojumiem gan pirms brauciena, gan tā laikā. Pakāpeniski visas ēkas un vagonus padarīs pieejamus arī personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Pasažieriem būs plašākas tiesības uz kompensāciju un palīdzību kavēšanās gadījumos, nokavētu tranzīta vai atceltu vilcienu gadījumā, un sūdzību procedūra, kuras iepriekš nebija, radīs uzticību starp pasažieriem un pakalpojuma sniedzējiem. Tas viss apdarīs vilciena izmantošanu pievilcīgāku.
Diemžēl dalībvalstis joprojām var piemērot pagaidu atbrīvojumus, tomēr šis rezultāts nozīmē, ka esam droši uz pareizā ceļa. Tagad dalībvalstis var pierādīt, cik nopietni tās uztvēra šī gada marta parakstīto ANO hartu par invalīdiem. Es sagaidu, ka mana valsts Vācija, rādīs labu piemēru, transponējot personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesības. Es saku "paldies” referentiem un visiem, kas vadīja sarunas samierināšanas procedūras laikā, un iesaku apstiprināt šo paketi.
Joel Hasse Ferreira
(PT) Priekšsēdētaja kungs, Barrot kungs, referenti, dāmas un kungi, vilcienu vadītāju sertificēšana ir nozīmīgs solis uz priekšu saistībā ar Kopienas tiesību aktiem transporta nozarē, un šis solis var veicināt Kopienas dzelzceļa tīkla atjaunošanu; un ir bijusi liela nozīme šajā Gilles Savary procesā.
Ir arī iespējams veicināt dzelzceļa izmantošanu, nodrošinot stimulus pakalpojuma kvalitātes uzlabošanai un nostiprinot vadītāju un pasažieru tiesības, tādējādi sekmējot modālu vienlīdzību. Dzelzceļa satiksmes atjaunošana Eiropas Savienībā sniedz svarīgu ieguldījumu ilgtspējīgas transporta sistēmas un Eiropas vienotā tirgus izveidē. Tādēļ šie tiesību akti nostiprinās dzelzceļa nišu vienotajā tirgū, jo īpaši attiecībā uz starptautiskajiem pasažieru pārvadājumiem, kas ir jautājums, kurš ietilpst darbības jomā direktīvas priekšlikumam atvērt tirgu starptautiskajiem pasažieru dzelzceļa pārvadājumiem.
Ir arī noteiktas procedūras vilcienu vadītāju sertificēšanai Eiropas Savienībā un juridiskie noteikumi, par kuriem runājām, arī nostiprina dzelzceļa satiksmes pasažieru tiesības, tādēļ šo trīs ziņojumu un trīs direktīvu debatēšana ir tik svarīga.
Tādēļ ziņojums par kopējo dokumentu, ko apstiprināja Samierināšanas komiteja attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par Lokomotīvju un vilcienu vadības apkalpju sertificēšanu Kopienā nosaka konkrētus juridiskus noteikumus, kuri atzīst profesionālās spējas, lai nodrošinātu vilcienu vadītāju mobilitāti Eiropā un vienlaikus uzlabotu starptautisko dzelzceļa pārvadājumu mobilitāti Eiropas Savienībā. Tā ir pozitīva attīstība, kas ir apsveicama.
Priekšsēdētaja kungs, dāmas un kungi, ir pienācīgi izskatīti vajadzīgie pasākumi, lai panāktu savstarpēju izmantojamību, saskaņojot tiesību aktus attiecībā uz vilcienu vadītājiem un viņu sertifikāciju, kas arī ir ļoti pozitīva attīstība. Tādēļ ir panākts ievērojams progress attiecībā uz dzelzceļa attīstību iekšējā tirgū, nodrošinot skaidras garantijas saistībā ar strādnieku, uzņēmumu un pasažieru tiesībām, kuri galu galā ir Eiropas Savienības pilsoņi, kas mūs ievēlēja.
Visbeidzot es vēlos apsveikt referentus Dirk Stercks un Georg Jarzembowski, kā arī pēdējais, bet ne mazāk svarīgs - referentu Gilles Savary, par viņu darbu. Paldies jums, dāmas un kungi.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Priekšsēdētaja kungs, liels paldies referentiem un priekšsēdētāja vietniekam Vidal-Quadras Roca par smago darbu, nodrošinot veiksmīgu iznākumu attiecībā uz sarežģīto trešo dzelzceļa paketi. Daži referenti, priekšsēdētāja kungs, varbūt uzskata, ka ir paveikuši labāko no slikta darba, jo bija likuši tiesības uz daudz vairāk, taču es domāju, ka rezultāts ir katrā ziņā slavējams. Tas, ka dzelzceļa pasažieriem Eiropā tagad ir vairākas pamattiesības, ir laba attīstība. Cilvēku ar ierobežotām kustību spējā iespējas un tiesības ceļot tagad ir daudz labāk reglamentētas. Labi ir arī tas, ka par obligātiem ir padarīti papildu noteikumi attiecībā uz tālsatiksmes braucieniem, taču šie noteikumi nav piemēroti pilsētu un reģionālajam transportam, tādēļ ir labi, ka tās nozares no tiem ir atbrīvotas un tām piemēros citu noteikumu kopu.
Priekšsēdētaja kungs, mēs pieredzējām nozīmīgas debates par dzelzceļa transporta liberalizāciju. Ne tikai ar Padomi, bet arī Parlamentā. Esmu apmierināts ar rezultātu. Liberalizācija bija pareizais ceļš attiecībā uz starptautisko dzelzceļa transportu, taču ne uz valstu dzelzceļa transportu.
Priekšsēdētaja kungs, atšķirības starp dalībvalstīm ir pārāk lielas, lai, izmantojot no augšas uz leju pieeju, piemērotu iekšzemes dzelzceļa līniju liberalizāciju valstī, jo noslogoti reģionālie tīkli ir mazaizsargāti un jābūt iespējai tiem piemērot privātu līgumu slēgšanas konkursus. Tas arī ir konkurences paveids. Esmu apmierināts ar šo rezultātu. Tā ir piesardzīga konkurence, bet, manuprāt, piemērota šiem sarežģītajiem tīkliem. Barrot kungs saka, ka Komisija analizēs iespējamību nākotnē liberalizēt iekšzemes pasažieru transportu; es viņu mudinu iekļaut šajā analīzē jautājumu par privātu līgumu slēgšanas konkursu piemērošanu tīkliem un par to, kā tas varētu sekmēt tirgus darbību.
Gábor Harangozó
(HU) Liels paldies, priekšsēdētāja kungs! Dāmas un kungi, es pirmām kārtām vēlos apsveikt to, ka iestāžu Samierināšanas komiteja ir spējusi panākt vienošanos, kā arī ka starptautisko pasažieru dzelzceļa pārvadājumi Eiropas Savienībā 2010. gadā tiks atvērti. Liberalizācija ir labs solis... (Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju); atvērta konkurence ir nepieciešamība pasažieru pārvadājumu tirgū. Tā ne tikai sekmēs dzelzceļa transporta reformas īstenošanu, bet vienlaikus radīs konkurences apstākļus, kuros galvenie ieguvēju būs paši patērētāji.
Tomēr mēs nevaram tā vienkārši piespiest dzelzceļa uzņēmumus iesaistīties brīvā tirgus konkurencē, jo dažu dalībvalstu dzelzceļa uzņēmumi saskaras ar finansiālām problēmām. Turklāt to infrastruktūra nereti ir ļoti slikti attīstīta. Tādēļ mums ir jāatbalsta to attīstības centieni un mums jādod tiem laiks kļūt par konkurētspējīgiem uzņēmumiem, lai tie var izcīnīt paši savu cīņu un iegūt pasažierus.
Kopā ar liberalizāciju ir tikpat svarīgi nostiprināt pasažieru uzticību dzelzceļa pārvadājumiem, uzlabojot, paplašinot un padarot starptautiskas pasažieru tiesības. Jaunais tiesību akts nozīmē, ka dzelzceļa pakalpojumu sniedzējiem būs jāuzņemas lielāka atbildība. ES tiesību aktu saskaņošana attiecībā uz pasažieru tiesībām un pienākumiem, informāciju, atbildības par pasažieriem un viņu bagāžu uzņemšanos, kompensācijas jautājumu, kavējumu risināšanu un pienācīga apkalpošana pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir lietas, kas paaugstina drošības līmeni un vienlaikus uzlabo dzelzceļa pakalpojumu sniedzēju reputāciju.
Tas ir drosmīgs mērķis, taču absolūti nepieciešams, lai sekmētu Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīkla un ar to saistīto pārrobežu pasākumu attīstību. Vienlaikus tas arī palielina pārliecību attiecībā uz iekšzemes dzelzceļa pasažieru transportu.
Efektivitātes palielināšana un dzelzceļa tīkla un pakalpojumu kvalitātes uzlabošana patiesi ir pamatnosacījumi ne tikai attiecībā uz ilgtspējīgas transporta nozares attīstību, bet arī uz pārmērīgiem cilvēku pūļiem un gaisa piesārņojumu. Protams, kopā ar jauno tiesību aktu paketi, lai uzlabotu kvalitāti, mums arī jānodrošina, ka direktīvu pienācīgi transponē valstu tiesību aktos. Ņemot vērā šos jautājumus, 2010. gadā paredzētais īstenošanas ziņojums, kā arī uzņēmumu gada ziņojumi būs jo īpaši svarīgi.
Nobeigumā es vēlos pateikties referentam par viņa darbu un visiem tiem, kas sekmēja šo sarunu izdošanos; pateicoties jums, mēs rīt beidzot varēsim nobalsot par šo jautājumu. Pateicos par uzmanību!
Renate Sommer
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es arī pirmām kārtām vēlos pateikties referentiem par viņu darbu, kas nebija viegls. Galu galā trešā pakete ir gara Eiropas dzelzceļa nozares atvēršanas konkurencei un Eiropas standartu saskaņošanas procesa turpinājums.
Kā vairāki iepriekšējie runātāji, es jo īpaši atzinīgi vērtēju ierosināto regulu par pasažieru tiesībām un pienākumiem. Pirmos reizi tiek ieviesti vienoti noteikumi visā Eiropā, lai stiprinātu pasažieru tiesības. Kā Koch kungs ļoti skaidri paskaidroja, cita starpā, regulas darbības joma ietilpst piemērotas piekļuves vilcieniem, stacijām un platformām nodrošināšana personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Tajā ietilpst atbildība negadījuma vai nāves gadījumā. Tajā ietilpst kompensāciju sistēmas izveide saistība ar vilcienu kavējumiem vai atceltiem vilcieniem. Ir īstais laiks, lai ne tikai gaisa satiksmes pasažieriem, bet arī dzelzceļa satiksmes pasažieriem būtu obligātās tiesības.
Tikai no pirmā acu uzmetiena šī regula šķiet kā slogs dzelzceļa uzņēmumiem. Galu galā obligāto tiesību piešķiršana pasažieriem padara dzelzceļu pievilcīgāku. Pasažieru tiesību nostiprināšana sniedz ievērojamu ieguldījumu dzelzceļa attīstībā, kas novedīs pie šī transporta veida īpatsvara palielināšanās transporta nozarē. Dzelzceļa satiksme beidzot kļūs par patiesu alternatīvu gaisa satiksmei Eiropā. Tas ir svarīgi saistībā ar klimata problēmām.
Komisijas priekšlikums paredzēja pasažieru tiesību ieviešanu tikai attiecībā uz starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem. Esmu priecīga, ka esam spējuši nodrošināt, ka šīs tiesības tagad ir attiecinātas uz visiem pasažieriem, jo īpaši, protams, uz iekšzemes dzelzceļa pasažieriem un ne tikai starptautiskās dzelzceļa satiksmes pasažieriem. Ir, protams, pilnīgi nesaprotami, ka pasažierim vilcienā no Ķelnes un Briseli ir pasažieru tiesības, taču pasažierim vilcienā no Frankfurtes un Ķelni nav tādu pašu tiesību.
Diemžēl mums jāsamierinās ar kompromisu, ka ir iespējami gari pārejas periodi pirms šīs tiesības tiek īstenotas. Patērētājs to nesapratīs.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Priekšsēdētāja kungs, šī tiesību aktu pakete patiesi ir eiropeiska gan principā, gan būtībā, lai gan tajā joprojām izmanto terminu "starptautisks”, vienlaikus apstrīdot iekšējā tirgus attīstību. Šajā posmā joprojām ir vajadzīgs nošķirt, un tas ir svarīgs solis, lai Eiropas Savienībā radītu integrētu dzelzceļa tīklu.
Dalībvalstīm ir iespēja efektīvāk amortizēt savus ilgtermiņa ieguldījumus, kas absolūti nepieciešami īpašai infrastruktūrai. Pārvadājumu uzturēšanas un kvalitātes izmaksas var samazināties, lai labumu gūtu pasažieri, kam savukārt būs izvēles brīvība starp komerciāliem un sabiedriskajiem pakalpojumiem, un vienlaikus tiks nodrošinātas šo pasažieru tiesības. Turklāt, izmantojot kabotāžu, visiem pasažieriem ir piekļuve konkurētspējīgiem pakalpojumiem.
Tomēr mums jāatzīst, ka jaunajās dalībvalstīs, piemēram, Rumānijā, dzelzceļš joprojām darbojas nelabvēlīgos apstākļos. Tādēļ liberalizācija ir jāanalizē un tai jāpieiet atšķirīgi, izvērtējot katru gadījumu un koncentrējot uzmanību uz savstarpējo izmantojamību un sadarbību pārrobežu nozarēs, kā arī atkārtoti izskatot prioritātes saistībā ar ieguldījumu finansēšanas instrumentiem īpašās infrastruktūrās.
Turklāt ES ir jāsagatavojas patiesam izaicinājumam - radīt funkcionāli integrētu tīklu ar kaimiņvalstu dzelzceļa sistēmām, izmantojot Eiropas Transporta tīklus un Eiropas koridorus, kā arī apsverot piekļuves paplašināšanu un sekmēšanu Centrālāzijai un Austrumāzijai. Es norādu, ka pastāv risks radīt neīstas darbavietas, pie kā novedīs kaimiņvalsts operatora darbinieku pariešana pie jauna operatora. Tādēļ jārod līdzsvars starp konkurējošām ekonomikas un sociālās politikas jomām.
Jānovērš arī jebkāds pamudinājums konkurences izkropļošanai. Pirmām kārtām to var panākt ar pārredzamību, kā arī novēršot monopoli rašanos lielu dzelzceļa operatoru līmenī, kas varētu neļaut jaunajiem operatoriem ienākt tirgū, jo beigās pasažieri ir tie, kuri cieš.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties visiem runātājiem, kuru runas parāda, cik stipra ir šī kopējā vēlme ievērojami attīstīt mūsu dzelzceļus. Izpildot Jarzembowski kunga un Savary kunga lūgumus, es vēlos papildināt, ka Komisija ir apņēmusies iesniegt ziņojumu 30 mēnešus pēc direktīvas pieņemšanas dienas, ietverot, ja nepieciešams, likumdošanas priekšlikumus, pamatojoties uz Eiropas Dzelzceļa aģentūras ieteikumiem.
Attiecībā uz vilcienu vadītāju sertifikāciju mūsu mērķis ir izveidot Eiropas dzelzceļa telpu, tādēļ, protams, mēs vēlamies sekmēt dzelzceļa personāla mobilitāti. Ir skaidrs, dāmas un kungi, ka tas viss izdosies tikai tad, ja dalībvalstis nodrošinās nepieciešamos ieguldījumus, jo mēs nevaram izveidot veiksmīgu dzelzceļa politika, ja nepadarām Eiropas tīklus par realitāti un nenodrošinām savstarpēju izmantojamību visās lielākajās līnijās, jo īpaši izmantojot ERTMS. Nepārprotami pienākums ieguldīt ir ārkārtīgi svarīgs. Ieguldījums ir cena, kas jāmaksā, pilnībā īstenojot dokumentus, kursu grasāmies pieņemt.
Saistībā ar kravu dzelzceļa pārvadājumiem patiesi bija sākotnējais priekšlikums regulai attiecībā uz kompensācijām, ja netiek pildītas pakalpojuma saistības šajā nozarē. Tādējādi, atzīstot, ka mērķi bija pareizi, Parlaments un Padome nolēma, ka ierosinātais pasākums bija nepiemērots. Tomēr man jāsaka, ka es turpināšu cieši vērot dzelzceļa kravas satiksmes attīstību. Joprojām esmu nobažījies par precizitātes problēmām un preču transporta pa dzelzceļu uzticamību. Tādēļ 2007. gada beigās es iesniegšu ziņojumu par pakalpojumu kvalitātes attīstību un piemērotiem pasākumiem šo problēmu risināšanā. Tas nepārprotami novedīs pie tā, ka Komisija ierosinās Eiropas dzelzceļa tīklu, koncentrējot centienus uz kravu pārvadājumiem. Es ceru, ka priekšlikumu iesniegšu oktobrī.
Kā daudzi no jums sacīja, jebkurš kompromiss noteikti ir tikai viens solis un var šķist, ak tas ir ierobežots, taču soli var arī uzskatīt par progresa rādītāju. Es esmu pārliecināts, ka, pieņemot šo trešo dzelzceļa paketi, Parlaments nosūtīs spēcīgu signālu Eiropas cilvēkiem, kas varēs plašāk izmantot dzelzceļu kā pārvietošanās līdzekli.
Es vēlos piebilst, ka mēs pašlaik ieviešam pasažieru tiesības, pamatojoties uz ideju par Eiropas pilsonību. Attiecībā uz gaisa satiksmes pasažieriem vēl daudz kas jāpaveic, lai tiesību akti būtu efektīvi. Dzelzceļa satiksmes pasažieru gadījumā pasažieriem noteikti nepieciešams nodrošināt skaidru, nepārprotamu informāciju, kas viņiem ļauj saprast, uz ko viņiem ir tiesības. Tomēr es uzskatu, ka mēs efektīvi nosūtam spēcīgu signālu, parādot, ka esam apņēmušies virzīties uz priekšu pienācīgas pasažieru hartas attīstībā, lai nodrošinātu visiem, arī mazāk priviliģētiem cilvēkiem, plašāku piekļuvi mobilitātei.
Tāda ir mana pārliecība, un es pabeigšu, priekšsēdētāja kungs, vēlreiz paužot pateicību visiem Parlamenta deputātiem, kuru novērojumi palīdzēs cieši uzraudzīt šo tekstu piemērošanu.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien, 2007. gada 25. septembrī.
Rakstiskie paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
Christine De Veyrac  
rakstiski. - (FR) Esmu ļoti gandarīta, ka Parlaments un Padome ir panākuši vienošanos par trešo dzelzceļa paketi.
Runājot par mana kolēģa Dirk Sterckx ziņojumu, tas rada jo īpašu gandarījumu, ka mums izdevās panākt, ka Padome pieņem pasažieru tiesību un pienākumu piemērošanu visiem, kas pārvietojas ar vilcienu Eiropas Savienībā, un ne tikai starptautisko pārvadājumu pasažieriem.
Visiem dzelzceļa satiksmes pasažieriem tagad ir ievērojamas tiesības attiecībā uz, piemēram, kompensāciju kavējumu vai atceltu vilcienu gadījumā, uz sniegto informāciju, kā arī uz personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām piekļuvi.
Attiecībā uz Georg Jarzembowski ziņojumu - starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanai konkurencei, sākot no 2010. gada 1. janvāra, būtu jāpadara dzelzceļš par efektīvāku pārvietošanās veidu un pozitīvi jāietekmē pasažierus saistībā ar cenām un vilcienu operatoru izvēli.
Turklāt būs iespējams finansēt ar zaudējumiem darbojošās dzelzceļa līnijas, ja tām ir sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas nozīme. Šis pasākums ir svarīgs, lai nodrošinātu vispārēju piekļuvi dzelzceļa transportam.
Ar trešo dzelzceļa paketi ieviestie noteikumi ir patiess progress parastiem cilvēkiem, un es atzinīgi vērtēju šos noteikumus.
Nathalie Griesbeck  
rakstiski. - (FR) Esmu ļoti gandarīta, ka ir izmantota manis atbalstītā pieeja, proti, pasažieru pakalpojumu atvēršana konkurencei, taču ne sasteigti. Trešā dzelzceļa pakete paredz starptautisko pasažieru pārvadājumu liberalizāciju, sākot no 2010. gada, ar dzīvotspējīgu mehānismu infrastruktūras finansēšanai. Kad Komisija 2012. gadā iesniegs savus konstatējumus par ekonomiskajiem, sociālajiem un drošības aspektiem, mēs mierīgi varēsim apsvērt, vai ir piemēroti paplašināt spēkā esošos pasākumus, lai iekļautu pasažieru iekšzemes pārvadājumus.
Mēs dedzīgi pastāvam uz to, lai šie dzelzceļa pakalpojumu pārvaldības modernizēšanas pasākumi tiek līdzsvaroti ar svarīgiem pasākumiem drošības nodrošināšanai. Vilcienu apkalpei tagad būs jāatbilst kopējiem kvalifikācijas un apmācības standartiem, kas novedīs pie "vilciena vadītāja” apliecības izsniegšanas.
Parlaments ir arī nodrošinājis ievērojamus uzlabojumus pasažieru pamattiesībās gan starptautiskajās, gan valstu dzelzceļa līnijās - ir atbildības noteikumi, ja notiek negadījums, kā arī personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesības. Es paužu nožēlu, ka Padomes iecirtības dēļ ir pieļauti īstenošanas atbrīvojumi uz līdz pat 15 gadiem attiecībā uz informētības tiesību, kompensācijas tiesību kavējumu vai negadījumu gadījumā, kā arī patiešām noteikumiem par velosipēdu pārvadāšanu vilcienā.
Gyula Hegyi  
Pirms simtu sešdesmit gadiem 1846. gadā atvēra pirmo Ungārijas dzelzceļa līniju starp Pest vecpilsētu un Vác pilsētu. Ungārijas pirmo dzelzceļa līniju atvēra divus gadus pirms Francijas buržuāziskās revolūcijas 1848. gadā, un vieni un tie paši cilvēki vairāk vai mazāk sekmēja abus šos notikumus. Tā visticamāk nav sagadīšanās. Dzelzceļš sekmēja vidusšķiru izvirzīšanos, ekonomisko attīstību, feodālu ierobežojumu sabrukuma un vienotu tautu rašanos. Divdesmitā gadsimta otrajā pusē motorizācija aizēnoja Ungārijas dzelzceļu attīstību. Laimīgā kārtā tā tomēr bija īslaicīga lejupslīde.
Ungārijas dzelzceļš pašreiz ir samērā bēdīgā situācijā, un tas ir viens no iemesliem, kādēļ ir svarīgi izmantot Kopienas līdzekļus, lai to attīstītu. Starptautisko tranzītpārvadājumu tīklu attīstība, protams, ir prioritāte. Tāpat ir palielinājusies piepilsētu dzelzceļa līniju nozīme. Vismaz pusmiljons cilvēku katru dienu dodas uz Budapeštu, lai strādātu vai mācītos. Vienīgais hronisko satiksmes sastrēgumu risinājums ir pārslogotības nodevu ieviešana un resursu mobilizēšana piepilsētas dzelzceļa attīstībai.
Ir atzinīgi jāvērtē liberalizācija, ja tā neapdraud dzelzceļa darbinieku darbavietas vai dzelzceļa darbības drošību. Tāpat ir svarīgi nodrošināt, ka pasažieru tiesības aizsargā ar piemērotiem pasākumiem. Es ceru, ka saskaņā ar jauno sistēmu ar valdības un ES finansējuma, kā arī ar privātā kapitāla palīdzību Ungārijas dzelzceļš atkal būs tikpat moderns, kāds tas bija agrāk lielo reformu ērā.
