Betegnelser for tekstilprodukter og tilknyttet mærkning heraf (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkningen af Toine Manders, på vegne af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om betegnelser for tekstilprodukter og tilknyttet mærkning heraf - C6-0048/2009 -.
Toine Manders
Hr. formand! Jeg vil gerne starte med at takke alle for det enormt konstruktive samarbejde, vi har haft. Jeg håber, at vi efter morgendagens afstemning er i stand til at fortsætte på lige fod, eftersom Parlamentet næsten taler med én stemme til Kommissionen og Rådet - med det endelige mål at nå frem til en aftale til gavn for de europæiske forbrugere, de europæiske borgere.
Efter min mening er Kommissionens forslag om at behandle mærkning af tekstilprodukter i form af en forordning bedre end at indarbejde dette i eksisterende direktiver. I den sammenhæng henviser jeg til hr. Montis betænkning, hvori det er anført, at problemerne i Europa faktisk skyldes gennemførelsen af direktiver, som så ender med 12 eller 27 forskellige niveauer. Jeg har altid været fortaler for forordninger, og jeg håber, at Kommissionen vil udarbejde flere forslag til forordninger i fremtiden.
Målet med denne forordning er at muliggøre en hurtigere markedsføring af nye tekstilfibre. Dette nyder også bred opbakning i Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, eftersom vi forsøger at optimere det indre marked så godt som muligt.
Der er noget andet, som vi har forsøgt at gøre, og det er også noget, der vedrører den europæiske offentlighed. I denne betænkning har vi f.eks. forsøgt at forenkle mærkningen af tøj, som også er et tekstilprodukt, ved at indføre en europæisk standardisering. Vi ved nu, at dette ikke længere er så let, og derfor har vi anmodet om en undersøgelse, en konsekvensvurdering, for at finde ud af, om mindre også kan være mere - dvs. mindre forbrugeroplysning. Forbrugerne kan efter behov benytte et websted eller en anden kilde til yderligere oplysninger.
Mærkningen skal ganske enkelt være kortere, så producenterne kan rette sig mod et enkelt marked og ikke skal sy hele aviser ind i tøjet og således forvirre forbrugeren - vi har i forbindelse med fødevaremærkning allerede set, hvor vidt det kan gå. Det er det, vi gerne vil forhindre.
Vi har fremsat en række forslag og anmodet Kommissionen om at tillade en enklere mærkning af tekstilprodukter. Faktum er, at forbrugerne har ret til bestemte basisoplysninger som f.eks. "hvad er det, jeg køber?", "hvad er det fremstillet af?", og "hvor kommer det fra?". Vi mener, at forbrugerne har ret til disse oplysninger, når de køber en vare, og de skal ikke skjules. Således befinder vi os igen på området urimelig handelspraksis. Overvågning og håndhævelse er meget vanskeligt på dette område, og derfor har vi fremsat forslag i denne henseende.
Vi taler altså om at give meget enkle oplysninger, og hvis forbrugerne ønsker at vide mere, kan de anmode om oplysninger. Hvis det går godt, vil Kommissionen vælge den bedste måde at betjene kunden på.
Vi har fremsat en række forslag. Hvis en tekstilkomponent udgør over 85 % i legetøj, mener vi, at det skal være i overensstemmelse hermed. Nogle siger, at det alt sammen er fint nok, men at vi allerede har et direktiv om sikkerhedskrav til legetøj. Det vedrører imidlertid specifikt sikkerhed snarere end oplysninger til forbrugerne om, hvad et produkt er fremstillet af, hvilket jeg kunne forestille mig, at forbrugerne gerne vil vide.
Så er der f.eks. et ændringsforslag i retning af, at forbrugerne har ret til at vide, om et produkt er fremstillet af materiale fra dyr, og de behøver ikke at lede længere - producenten skal angive, om produktet indeholder materialer fra dyr. Vi taler ikke om fibre, men om andre materialer såsom pels.
Endelig er der det berømte "Made in"spørgsmål, som Kommissionen fremsatte forslag om tilbage i 2005. Vi har faktisk kopieret dette ord for ord og håber, at Rådet med støtte fra Kommissionen og Parlamentet vil ændre mening og se tingene i et positivt lys. Derfor opfordrer jeg Rådet til at indgå et kompromis med Kommissionen og Parlamentet, som vil føre til en forbedring af denne forordning til gavn for forbrugerne og med henblik på bedre oplysning.
Antonio Tajani
næstformand i Kommissionen. - (IT) Hr. formand! Før jeg taler, vil jeg gerne udtrykke medfølelse, hvilket Parlamentet allerede har gjort, i forbindelse med at to europæiske soldater blev dræbt her til morgen ved et terrorangreb i Afghanistan.
Kommissionen er begyndt at revidere standarderne for betegnelser for tekstilprodukter som en del af kampagnen om "bedre regulering". Det primære formål med dette forslag er at forbedre de eksisterende juridiske rammer og at forenkle proceduren for vedtagelse af nye betegnelser for tekstilprodukter. Forslaget har derfor til formål at fremme innovation i tekstilsektoren.
Formålet med den nye forordning er derfor at give producenter, brugere og forbrugere hurtigere adgang til innovative produkter med nye fibre. Et emne, som de europæiske forbrugere, virksomhederne inden for sektoren - herunder både tekstil- og beklædningsvirksomheder - og også de nationale forvaltninger lægger stor vægt på.
Jeg vil først og fremmest gerne takke Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse for at godkende betænkningen den 8. april. Jeg vil gerne rette en særlig tak til ordføreren, hr. Manders, og skyggeordførerne for deres dybdegående og detaljerede arbejde med dette forslag, som har sat gang i en så livlig og konstruktiv forhandling om mærkning af tekstilprodukter. Eftersom dette er et forslag om at forenkle lovgivningen, afveg Kommissionen fra de bestemmelser, der er fastlagt i direktivet i dets oprindelige ordlyd, som nu skal erstattes af den forordning, der drøftes.
Når det er sagt, er Kommissionen enig i størstedelen af ændringsforslagene i den betænkning, som Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse har vedtaget. Vi er klar over, at nogle ændringsforslag, særlig dem, hvori det foreslås at udvide forordningens anvendelsesområde, vil blive drøftet af Rådet. Vi vil gøre vores bedste for at lette forhandlingen mellem institutionerne og arbejde hårdt på at opnå acceptable kompromiser.
Et af disse ændringsforslag vedrører oprindelsesmærkning, "Made in"mærket, som ikke var omfattet af Kommissionens oprindelige forslag. Parlamentet har altid aktivt været yderst opmærksom på dette spørgsmål, som er så vigtigt for forbrugerne.
De ændringsforslag, der er blevet fremsat på dette område, vedrører det forslag, som Kommissionen fremsatte i 2005 vedrørende oprindelsesmærkning af mange vigtige produktkategorier, herunder tekstilprodukter. Jeg støtter disse ændringsforslag, hvilket jeg allerede har understreget på et møde med Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse. Jeg vil benytte samme tilgang i forbindelse med ændringsforslaget om mærkning af ikketekstildele af animalsk oprindelse.
Jeg vil også gerne fremsætte nogle bemærkninger om andre ændringsforslag. Hvad angår ændringsforslag 19, blev det allerede i Kommissionens forslag fastslået, at traditionelle skræddere var fritaget fra mærkning. En udvidelse af denne fritagelse til alle tekstilprodukter, der tilbydes til forbrugerne som specialprodukter, ville dog betyde, at en måske alt for stor række beklædningsprodukter ville blive fritaget fra mærkning. Denne sektor repræsenterer faktisk et af de primære udviklingsområder for europæiske beklædningsprodukter. Sådanne produkter ville således være fritaget fra mærkning, og antallet af fritagelser kunne risikere at blive meget stort.
Med hensyn til ændringsforslag 63, der har til formål at fjerne legetøj fra listen over produkter, som er fritaget fra forpligtelsen til mærkning, vil jeg gerne minde Dem om, at det centrale spørgsmål, hvad angår legetøj, er sikkerhed. Den relevante standard er tilstrækkelig detaljeret og blev gennemgået nærmere igen i 2009, med udvidede forhandlinger i Rådet og Europa-Parlamentet.
Eftersom spørgsmålet om sikkerhed allerede er blevet behandlet i ad hoc-standarden om legetøj, bekymrer det os, at denne ekstra byrde for producenterne risikerer at blive uforholdsmæssigt stor. Hvad angår anmodningen om at undersøge andre mærkningsmuligheder for tekstil- og beklædningsprodukter, er jeg indstillet på at indlede en omfattende og åben debat med interesserede parter om alle de andre spørgsmål, som er blevet stillet under forhandlingerne i Europa-Parlamentet og Rådet.
Jeg takker for Deres opmærksomhed og vil lytte nøje til Deres kommentarer under denne forhandling.
Lara Comi
Hr. formand, mine damer og herrer! Tekstilsektoren er en af de centrale sektorer på det europæiske marked. Det forslag, som Kommissionen har fremsat, er et godt udgangspunkt for at forbedre og forenkle de lovgivningsmæssige rammer, som for øjeblikket er gældende i medlemsstaterne, særlig med hensyn til gennemsigtigheden og fleksibiliteten af loven om teknologisk udvikling i tekstilindustrien.
Det arbejde, som vi har udført i Parlamentet indtil nu, har i hvert fald givet os mulighed for at udvide det oprindelige anvendelsesområde og indføre standarder for andre mærkningskrav, som vi anser for at være absolut uundværlige. Jeg vil især gerne henlede Deres opmærksomhed på standarder, der vedrører oprindelsesmærkning.
Vi har i dette tilfælde fremsat forslag om to forskellige mærkningssystemer, nemlig et obligatorisk system for produkter fra tredjelande, hvilket allerede var indeholdt i forordningen fra 2005, der, som De ved, for øjeblikket blokeres af Rådet, og et valgfrit system for produkter fra medlemsstaterne.
Systemerne har generelt to formål, selv om det vigtigste af disse uden tvivl er at angive produktets faktiske oprindelsesland. Forbrugerne skal kunne træffe et kvalificeret valg, når de køber tekstilprodukter. Ved at anvende de foreslåede kriterier for angivelsen af oprindelse vil vi undgå mærker, som kan indeholde falske eller vildledende oplysninger, hvilket givetvis ville være skadeligt for forbrugerne.
Med disse nye forordninger sigter vi desuden også mod at beskytte små og mellemstore virksomheder, der har besluttet sig for at beholde deres virksomheder i medlemsstaterne.
Beslutningen om at foretage en afstemning i plenum blev truffet ud fra Europa-Parlamentets ønske om at indtage en klar holdning til disse spørgsmål, særlig under hensyntagen til den politiske enighed, der er blevet opnået mellem de tre største grupper. Jeg vil gerne sige, at det virkelig har været en rigtig god oplevelse at arbejde sammen med ordføreren og de andre skyggeordførere.
På trods af vores forskellige politiske holdninger er det lykkedes os at finde fælles fodslag, og vi håber, at det repræsenterer den bedste måde til at beskytte de europæiske borgeres interesser og selve EU's interesser. Derfor håber jeg, at vi i morgen får et flertal for denne betænkning og kan sende et stærkt politisk signal til Rådet med hensyn til de opgaver, der ligger foran os under andenbehandlingen. Mange tak til Dem alle for Deres samarbejde.
Christel Schaldemose
Hr. formand! Jeg vil også starte med at sige tak til hr. Manders og kollegerne for et rigtig konstruktivt samarbejde i forbindelse med dette forslag. Denne tekstilforordning er både et nødvendigt og et godt forslag. Det giver faktisk ret god mening at få harmoniseret reglerne for, hvordan vi godkender nye fibre til det indre marked. Derfor støtter socialdemokraterne forslaget som helhed.
Men vi har det også sådan, at et forslag ikke kun skal gavne den ene side. Det skal ikke kun gavne industrien. Det er også rigtig vigtigt for os at have fokus på, hvad der er godt for forbrugerne. Derfor har det været afgørende for os i arbejdet med dette forslag at sikre, at forbrugerne får klar og tydelig information om de fibre og de tekstiler, som de går ud og køber. Derfor har vi også ønsket, at det skulle indeholde en 100 %-fiberkompositionsindholdsfortegnelse.
Men ikke nok med det. Vi støtter selvfølgelig også - hvilket vi også har været med til at stille forslag om - at vi skal foretage en undersøgelse af, hvordan vi generelt mærker tekstiler i EU. Jeg tror, at det er ganske afgørende for forbrugerne at kende indholdet af det, de køber, hvor tøjet er produceret henne, om det indeholder stoffer, der kan fremkalde allergi, eller hvad der nu kan være. Jeg tror, at mange af disse ting - også produktionsvilkårene - er ganske afgørende og vil være det i stigende grad for forbrugerne i fremtiden. Derfor har det været vigtigt for os at sige, at vi tror, at det er vigtigt at få undersøgt nærmere, hvordan får vi lavet en ordentlig mærkning af tekstilerne til gavn for forbrugerne. Det er også en af årsagerne til, at vi har støttet dette forslag så tydeligt. Og så tror jeg så i øvrigt personligt også, at det er ganske afgørende, at vi får kigget nærmere på tøjs størrelser. Jeg tror, at det ville kunne skabe en større handel på det indre marked, hvis man kunne være sikker på, at de tøjstørrelser, der er angivet, er de samme, uanset hvilket land man køber tøjet i.
Vi socialdemokrater støtter forslaget og bakker rigtig godt op om det og tror, at det kan være til gavn både for industrien, men ikke mindst for forbrugerne.
Niccolò Rinaldi
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Vi bør lykønske Toine Manders med beslutningsforslaget og betænkningen, der har til formål at skabe en smule orden i det stigende kaos på det globale marked.
Jeg er især interesseret i spørgsmålet om obligatorisk oprindelsesmærkning, som jeg arbejder med i Udvalget om International Handel som skyggeordfører for ALDE-Gruppen med ordfører Cristiana Muscardini, og som i nogen grad behandles i Manders-betænkningen.
På det globale marked, som vi opererer på, findes der faktisk bestemmelser om obligatorisk oprindelsesmærkning i USA, Kina, Australien, Mexico, Japan og mange andre lande. Det skaber en ubalance, der i høj grad påvirker både producenter og forbrugere på vores kontinent, hvilket medfører uregelmæssigheder, som vi skal have rettet op på.
Det gælder i endnu højere grad for tekstilprodukter, der er forbundet med et sikkerhedsproblem, som vi allerede er blevet mindet om. De henviser dog også på sin vis til deres oprindelsesland på en nærmest poetisk måde, der er helt speciel.
I dag giver vores situation anledning til en vis forvirring, fordi visse produkter er forsynet med oprindelsesmærkning, fordi det er til fordel for producenten, mens andre produkter ikke er det, fordi det ikke er til fordel for producenten. I andre tilfælde er produkter forsynet med oprindelsesmærkning, men i henhold til andre landes bestemmelser, fordi produkterne også eksporteres til USA og Japan og derfor fremstilles med disse markeder for øje. Vi har tydeligvis behov for vores egne europæiske standarder på området.
I denne henseende forsøger Europa-Parlamentet, både gennem Toine Manders' betænkning og gennem arbejdet i Udvalget om International Handel, at opnå større klarhed for både forbrugere og producenter.
Heide Rühle
Hr. formand! Jeg vil først og fremmest erklære mig enig med den foregående taler. Vi er også glade for, at Udvalget om International Handel arbejder med dette spørgsmål. Jeg vil endvidere takke ordføreren. Ikke desto mindre deler jeg ikke hans holdning fuldt ud og vil på visse punkter ikke kunne støtte ham i morgen.
Lad mig igen understrege, hvad sagens kerne er. Vi vil alle gerne opnå en tydelig oprindelsesmærkning. Vi deler alle den holdning, at der skal lægges pres på Rådet, og vi mener alle, at det er beklageligt, at Rådet i en række år har blokeret for en tydelig oprindelsesmærkning. Direktivet er imidlertid et direktiv og ikke en symbolsk beslutning, hvori der kan gives udtryk for en sådan holdning. Jeg har eksempelvis selv støttet en skriftlig erklæring, der på ny udtrykkeligt opfordrer til handling, og jeg mener, at det er vigtigt, at vi fortsætter arbejdet på dette område.
Direktivet har imidlertid et andet formål, nemlig at sikre gennemsigtighed og tilbyde forbrugerne sikkerhed i forbindelse med navngivningen af nye fibre og nye materialer. Vi frygter nu, at direktivet, hvis dets anvendelsesområde udvides, vil lide nøjagtigt samme skæbne som det sidste forsøg på at indføre "made in"oprindelsesmærkning - med andre ord at det igen vil blive blokeret af Rådet. Det ville vi finde beklageligt, da vi oprigtigt mener, at der bør skrides til handling relativt hurtigt. Vi støtter alle de andre tiltag inden for "made in"oprindelsesmærkning - det er ikke til forhandling, og vi vil altid være allierede, når det gælder dette spørgsmål - men vi mener, at det er forkert at bruge forordningen til at nå dette mål.
Malcolm Harbour
Hr. formand! Jeg taler i aften på vegne af min gruppes skyggeordfører, Emma McClarkin, som også har været meget engageret i at følge denne sag.
Jeg vil gerne vende tilbage til Heide Rühles bemærkninger. Jeg er helt enig med hende i, hvordan spørgsmålet om oprindelsesmærkning skal håndteres. Hendes forslag vil sikre væsentlige forbedringer, for så vidt angår forslagets kerne, nemlig mærkning af fibre, mærkning af sammensætning og klarhed i forbindelse med mærkning.
Det er opsigtsvækkende, at ordføreren har undladt at nævne, at det rent faktisk drejer sig om et afgørende direktiv om det indre marked og forbrugerbeskyttelse, som har til formål at forenkle lovgivningen, gøre det nemmere at få nye betegnelser godkendt og markedsføre nye tekstilprodukter - markedsføring kan ske omkring 12 måneder tidligere - og endvidere i forbindelse med det arbejde, vi skal i gang med inden for standardisering, at sikre væsentlige forbedringer på området ved at indføre bestemmelser i Den Europæiske Standardiseringsorganisations regi, hvorved der vil blive opnået væsentlige besparelser for industrien samt fordele for forbrugerne.
Det reelle spørgsmål til ordføreren er, hvorvidt vi ønsker at risikere at sætte alle disse fordele over styr ved at lade forslaget omfatte spørgsmålet om oprindelsesmærkning, som Kommissionen - som Heide Rühle så rigtigt påpeger - allerede har stillet forslag om i forbindelse med en lang række produkter. Jeg mener, at vi skal være meget forsigtige med ikke at forsinke gennemførelsen af disse fordele. Jeg er enig i, at vi skal sende et politisk budskab, og at vi også skal støtte visse af hans øvrige henstillinger, men jeg mener, at han i forbindelse med en række aspekter har overskredet sit mandat som ordfører for udvalget, og at der er blevet tale om et festfyrværkeri af hans egne idéer. Jeg håber, at han vil tage dette i betragtning i forbindelse med afstemningen i morgen, så vi kan sikre forbrugere og producenter fordele. Vi bør afgive visse politiske erklæringer, men ikke forsinke processen unødigt.
Eva-Britt Svensson
Hr. formand! Hvis forbrugerne skal kunne træffe de rigtige valg og opnå indflydelse, skal de have adgang til produktoplysninger. Betænkningen er et første skridt i denne retning og betyder, at tekstiler skal oprindelsesmærkes, med andre forsynes med oplysninger om, hvor varerne er fremstillet. Som forbrugere har vi ret til disse oplysninger.
Nu har vi også mulighed for at opfordre Kommissionen til at give forbrugerne endnu større indflydelse. Jeg tænker bl.a. på vaskeanvisninger og sundheds- og sikkerhedsadvarsler. Personer med allergi må ikke udsættes for varer, der indeholder spor af allergifremkaldende stoffer.
Vores borgere føler ofte, at bestemmelserne på det indre marked prioriterer virksomheder og industri. GUE/NGL-Gruppen og jeg selv mener, at det er på høje tid, at forbrugernes krav bliver sat øverst på dagsordenen. Det vil ikke blot være til gavn for forbrugerne, men også for seriøse virksomheder.
William  Dartmouth
Hr. formand! I henhold til betænkningen selv er den "i bund og grund en teknisk øvelse uden større politisk betydning". Kommissionen lader aldrig en god krise gå til spilde. På samme måde har også Parlamentet haft en evne til at udnytte tekniske betænkninger til at skabe en harmoniseret europæisk superstat. Det britiske Independence Party stiller sig således tvivlende over for betænkningen.
Det skal dog bemærkes, at den første del af betænkningen samler tre direktiver i én enkelt forordning, hvilket vil sikre en forenkling. Senere antydes der endda en ophævelse. Ikke desto mindre er vi meget imod den anden del, særlig ændringsforslag 58, ifølge hvilket der skal indføres nye mærkningskrav på EU-plan. Jeg bemærker især forslaget om en "ensartet mærkningsordning på EU-plan for tøj- og skostørrelser". Vi har et helt igennem effektivt system for tøj- og skostørrelser i Det Forenede Kongerige. Det er helt forskelligt fra det system, der anvendes i størstedelen af det øvrige Europa. Britiske borgere kender og forstår det, og det bør ikke erstattes af et system på EU-plan.
Igen har en ordfører i Europa-Parlamentet til hensigt at udnytte en simpel teknisk øvelse til at fremme det udemokratiske mål om en europæisk superstat.
Hans-Peter Martin
(DE) Hr. formand! I forbindelse med de tusindvis af drøftelser om globalisering, som vi har haft gennem de seneste årtier, vender vi igen og igen tilbage til det punkt, hvor dem, der følger drøftelserne, spørger, hvilke muligheder de har. Det fører altid til drøftelser om forbrugernes indflydelse. På de områder, hvor de kan øve indflydelse - nemlig når de køber varer - stilles der imidlertid unødvendige hindringer i vejen for dem. Der er en vis grad af standardisering inden for tekstilområdet, men jeg føler, at vi mangler mod.
Jeg er overrasket over, at jeg er den første, der nævner det. Hvorfor har vi ikke været meget mere ambitiøse, når det gælder social mærkning? Hvorfor er en sådan mærkning ikke blevet indført endnu? Hvorfor bruger vi ikke dette ideelle instrument til at sikre gennemsigtighed, når det gælder spørgsmålet om, hvor, hvordan og under hvilke forhold sådanne produkter reelt produceres? Hvordan kan det være, at vi konstant beklager os over mistede arbejdspladser, men alligevel ikke gør det, der er i forbrugernes bedste interesse - nemlig at give dem mulighed for at finde ud af, hvad de reelt køber, ved at give oplysninger herom?
Evelyne Gebhardt
(DE) Hr. formand, hr. kommissær, hr. Manders! Jeg vil gerne takke for det gode stykke arbejde, der er blevet lagt i forordningen. Jeg vil også især takke min skyggeordfører, da betænkningen, selv om den ganske vist er en teknisk betænkning - hvilket er blevet nævnt flere gange - har vidtrækkende konsekvenser for vores borgere. Vores formål her er jo at give mulighed for markedsføring af nye fibre i EU.
Det ønsker vi at give mulighed for. Vi er enige med Kommissionen på dette punkt. Det er dog ikke ligegyldigt, hvordan det sker. Fibrene skal testes, hvis borgerne reelt skal nyde den forbrugerbeskyttelse, som vi altid taler om. Det er eksempelvis vigtigt at teste, om fibrene er allergifremkaldende. De skal også være tydeligt mærket, således at vores borgere - der altid beskrives som ansvarlige borgere - kan handle som sådan.
I denne sammenhæng ser jeg mig nødsaget til at modsige de medlemmer, der mener, at vi bør udelade oprindelsesmærkningen. Den er meget vigtig og absolut relevant. Mange borgere ønsker at vide, hvor fibrene og tekstilprodukterne kommer fra. Hvad er deres baggrund? Deres baggrund omfatter den måde, hvorpå de fremstilles. Det er forfærdeligt, men i mange stater anvendes der stadig børnearbejdere eller endda ulønnede arbejdere. Der er borgere, der gerne vil have disse oplysninger, således at de kan træffe et ansvarligt valg, når de køber varer.
Det kan godt være, at det ikke er det, der er formålet med denne forordning, men det er medlemmernes opgave at minde Rådet herom og lægge pres på Rådet for at sikre, at der endelig gøres brug af den tekst om oprindelsesmærkning, der har været på bordet siden 2005. Vi har her muligheden for at øge dette pres, og vi bør virkelig benytte lejligheden til at opnå en god forordning, som borgerne kan leve med, og som lever op til borgernes forventninger til deres repræsentanter i Parlamentet.
Jacky Hénin
(FR) Hr. formand! Hvis der er én industriel sektor i Europa, hvori medarbejderne har været ofre for hensynsløse flytninger, kapitalens frie bevægelighed, en stærk euro og dumping, er det tekstilsektoren. For så vidt angår produktion og beskæftigelse, resterer der i dag kun få nicher i sektorerne for mellem- og højkvalitetsprodukter og luksusprodukter samt den højteknologiske sektor. Disse nicher er imidlertid skrøbelige og sårbare over for forfalskning og teknologiske fremskridt i nye vækstlande, der alt for ofte finansieres af kapital fra europæiske virksomheder.
Derfor er alle tiltag, der kan bidrage til at beskytte arbejdspladser og knowhow i den europæiske tekstilsektor, positive. Jeg støtter således også social mærkning af tekstilprodukter med henblik på at hjælpe forbrugerne med at vælge varer på grundlag af etiske kriterier såsom arbejdstagernes sundhed, sikkerhed, rettigheder, velfærd, arbejdsvilkår og løn.
Jeg støtter også mærkning som et middel til bekæmpelse af forfalskning, så længe vi reelt stiller de menneskelige ressourcer til rådighed, der er nødvendige for at bekæmpe svig. Vi bør gå endnu længere og sikre reel præference for varer produceret i EU. Vi kan indføre alle de mærkningstiltag, som vi vil, men de nytter ikke meget uden den politiske vilje til at genoprette en tekstilindustri, der skaber arbejdspladser i Europa.
Anna Rosbach
(DA) Hr. formand! Tekstilbranchen er i en rivende udvikling. Nye fibre og stoffer gør deres indtog på markedet, og forbrugerne har svært ved at gennemskue, hvad de køber. Desværre produceres en stor del af varerne i lande uden nogen som helst form for produktkontrol. I årtier har vi oplyst forbrugerne om indholdet i fødevarer og medicin, men ikke om, hvad det tøj, som vi bærer, indeholder. Så i disse nanotider er det godt, at der kommer fokus på emnet, og jeg er enig med både Kommissionen og ordføreren i, at en ensartet mærkning af tøj- og skostørrelser er påkrævet.
Internettet åbner helt nye muligheder for, at både forhandlere og købere kan indhente oplysninger på en given vare via et identifikationsnummer. Men det er især vigtigt at oplyse forbrugerne om allergifremkaldende og farlige stoffer. Også plejetips, fabrikationsland, brandbarhed og brug af kemikalier ved fremstillingen er vigtig. I den daglige omgang med produkter er det dog især brugen af sproguafhængige symboler, som er altafgørende for forbrugeren.
Zuzana Roithová
(CS) Hr. formand! Vi kan ikke opnå loyal konkurrence for europæisk handel og industri og beskyttelse af de europæiske forbrugere på et globaliseret marked uden at indføre visse produktionsstandarder og sikre forbrugerne oplysninger om producenterne. Forordningen vil uden tvivl i højere grad end det gamle direktiv sikre yderligere forbedringer inden for tekstilmærkning, reducere ventetiden på markedsføringen af nye fibre med et år og samtidig forhindre anvendelsen af forbrugermærker.
Der er imidlertid fortsat en række konflikter mellem Parlamentet og Rådet, eksempelvis vedrørende kombinationen af fibrenes betegnelser med sprogligt neutrale symboler, mærkningen af ikketekstildele af animalsk oprindelse i tekstilprodukter eller problematiske allergitest, hvilket er en skam. Jeg er dog glad for, at der i mindre grad er uenighed om oprindelsesmærkning af produkter og anvendelsesforskrifter herfor. De er obligatoriske for tekstiler, der importeres fra tredjelande, men ikke længere for tekstiler, der produceres i medlemsstaterne. Det er et godt tegn, og europæiske producenter og forbrugere, der går ind for kvalitet, har opfordret hertil i årevis. Jeg håber, at vi snart kan udvide dette princip til også at omfatte produkter fremstillet af glas og porcelæn og andre varer, og at det vil lykkes for os at gøre det, inden de europæiske produkter helt forsvinder fra vores markeder under pres fra billige lavkvalitetsprodukter.
Jeg vil gerne give udtryk for min modstand over for dem, der beskriver dette tiltag som protektionisme. Oplysninger om, hvor en væsentlig del af et produkt er produceret og under hvilke forhold, bør ikke holdes skjult. Tværtimod vil sådanne oplysninger give forbrugerne bedre mulighed for at orientere sig på det globale marked. Det vil styrke markedsføringen af europæiske højkvalitetsvaremærker og måske med rette skabe stolthed hos borgerne over, hvad europæere stadig kan producere til trods for konkurrence fra billig arbejdskraft. Den vigtigste merværdi, som forbrugerne forventer, er, at det vil blive nemmere at undgå at købe farlige produkter, som stadig er talrige til trods for bedre kontrol. Jeg er glad for Kommissionens støtte og tror på, at der også vil blive indgået et kompromis med Rådet.
Alan Kelly
(EN) Hr. formand! Først vil jeg gerne lykønske ordføreren og skyggeordførerne, som har givet udtryk for en positiv og forbrugervenlig holdning til dette emne på alle trin i udvalget. Jeg føler, at arbejdet igen viser Parlamentets evne til at være blandt de mest fleksible og konsensusskabende institutioner i EU. Det er måske det andet eller tredje emne, som jeg har været vidne til, siden jeg blev medlem af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, hvor Parlamentet har vist sig at være mere progressivt end Rådet, og jeg glæder mig til at se flere eksempler på denne opblomstring i fremtiden.
For så vidt angår selve emnet, er forsøget på at harmonisere bestemmelserne om tekstilmærkning og betegnelser et meget positivt eksempel på, hvordan det indre marked kan hjælpe forbrugere og producenter. Forslaget er lige så vigtigt for industrien som for forbrugerne. Det er vigtigt at huske dette, og nogle gange tror jeg ikke, at forbrugersiden får den nødvendige opmærksomhed.
Forslaget startede som et hovedsageligt teknisk og upolitisk forslag og var blot et middel til at samle tre direktiver. I lyset af at vi sjældent beskæftiger os med denne type emner i Parlamentet, bør vi imidlertid forsøge at gøre eventuelle forslag herom så omfattende som muligt.
Forbrugere har ret til præcise, relevante, forståelige og sammenlignelige oplysninger om sammensætningen af tekstilprodukter. De har også ret til en fyldestgørende - og jeg mener virkelig fyldestgørende - liste over de fibre, der findes i produkterne. Det er nødvendigt for at forebygge allergier osv.
Jeg mener personligt, at det er meget vigtigt, at der er gennemsigtighed, for så vidt angår produktionsmetoderne og -forholdene, og at der findes korrekt dokumentation for oprindelseslandet. Det vil gøre det muligt at træffe socialt ansvarlige købsbeslutninger. Efter min mening bliver det mere og mere nødvendigt i den verden, som vi lever i, i lyset af anvendelsen af børne- og slavearbejde osv.
Jeg støtter således mange af Kommissionens idéer, men også opfordringen til en mere generel ordning for mærkning af tekstilprodukter. Vi bør se det som en mulighed for at opnå den bedst mulige lovgivning, som vil udvide og forbedre det indre marked.
Regina Bastos
(PT) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil først og fremmest lykønske Toine Manders med hans arbejde med betænkningen og takke de medlemmer, der samarbejdede med ham under udarbejdelsen heraf. I virkeligheden er forslaget kun vigtigt, fordi det forenkler og forbedrer de gældende lovgivningsmæssige rammer ved at samle al eksisterende lovgivning - tre grunddirektiver om navngivning og mærkning af tekstilprodukter.
Forslaget vil dog også få positiv indflydelse på private aktører og offentlige myndigheder, og det vil give mulighed for udvikling af nye fibre og således tilskynde til innovation i tekstil- og beklædningssektoren. Desuden vil revisionen forbedre gennemsigtigheden af processen for tilføjelse af nye fibre til listen over harmoniserede fiberbetegnelser. Der ser ikke længere ud til at være tvivl om, at forordningen vil være til fordel for de involverede aktører.
Tekstilindustrien vil eksempelvis nyde godt af færre administrative udgifter og muligheden for at markedsføre nye fibre tidligere. Myndighederne i medlemsstaterne vil ikke længere skulle gennemføre ændringer i direktiverne i national lovgivning, hvilket vil sikre medlemsstaterne betydelige besparelser. For forbrugernes vedkommende bevares sikkerheden ved, at fibrenes betegnelser er forbundet med specifikke egenskaber, og de vil herudover også kunne drage fordel af, at nye fibre når tidligere frem til markedet. Indførelsen af disse fibre er vigtig for den europæiske industri som et middel til fremme af innovation, som vil betyde, at flere oplysninger når frem til forbrugerne.
I den nuværende situation med en globaliseret verden og nye vækstøkonomier med stadig større markeder, hvorpå millioner af produkter produceret af millioner af virksomheder er i omløb, er det absolut afgørende, at virksomhederne, især de små og mellemstore virksomheder, gør en indsats for innovation og arbejder med det tempo, hvormed de innovative tiltag når forbrugerne. Anvendelsen af forordningen kan øge de små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne. Den nye forordning vil uden tvivl betyde, at de små og mellemstore virksomheder øger deres markedsandel, og vil på den måde bidrage til beskæftigelse i Europa.
Sylvana Rapti
(EL) Hr. formand! En mands liv kan "hænge i en tynd tråd". En mand risikerer miste livet, hvis ikke tråden er stærk eller fremstillet af det rette materiale. Det illustrerer, præcis hvor vigtige tråd- og tekstilprodukter er.
Det er ikke blot et teknisk spørgsmål. Vi drøfter ikke en teknisk betænkning her. Jeg mener, at den fremragende betænkning, som Toine Manders har udarbejdet - og jeg vil gerne takke ham for hans arbejde - har en politisk dimension, en dimension, der påvirker forhandleren og producenten. Forordningen vil gøre deres arbejde nemmere og hurtigere.
Forordningen har en politisk dimension, der påvirker forbrugerne og dermed det indre marked, en politisk dimension, der rejser etiske spørgsmål. Vi har brug for at vide, hvor et produkt kommer fra, hvor det blev fremstillet. "Made in"mærket er ikke et teknisk spørgsmål. Det er efter min mening frem for alt et i høj grad politisk spørgsmål. Når vi ved, hvilket land et produkt kommer fra, har vi oplysninger om, hvordan det blev fremstillet, om, hvilken type arbejdskraft der blev anvendt, om arbejdstagerrettigheder og om, hvorvidt de bliver respekteret.
Som borgere i EU er vi her i Parlamentet ikke teknokrater, der går rundt med lukkede øjne. Vi er mennesker, der tænker, lovgiver og handler på vegne af andre mennesker. "Made in"spørgsmålet er således måske en teknokratisk procedure, men det har en alvorlig politisk dimension, og vi skal konsolidere det. Jeg tror, at vores bidrag vil komme til at spille en vigtig rolle her.
Daniel Caspary
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg har altid været meget glad for Heide Rühle, men det er første gang i seks år, at hun har givet udtryk for mine egne tanker om et emne. Jeg frygter også, at vi er inde i en beklagelig proces med at sammensmelte to sager på en måde, der hverken er til fordel for borgerne i EU, Parlamentet, Kommissionen eller Rådet.
Vi er alle enige om, at mærkningen af tekstilprodukter er et emne, der står højt på forbrugernes dagsorden, og vi er nødt til at finde en løsning hurtigt. Vi skal dog passe på med ikke at blande to forskellige spørgsmål sammen her. Jeg har aldrig set noget tilsvarende i Parlamentet før. Udvalget om International Handel behandler i øjeblikket et forslag til forordning fra Kommissionen, og så lister vi nøjagtigt samme spørgsmål ind i en anden sag.
Jeg taler specifikt om "made in"oprindelsesmærkningen. Jeg vil ikke gå i detaljer, for så vidt angår alle de emner, som vi vil behandle i udvalget i de kommende uger og måneder i forbindelse med "made in"forordningen, såsom spørgsmålet om hvad oprindelseslandet er, når det gælder et produkt, der er designet i Italien og fremstillet af læder, som er forarbejdet i Argentina, og bomuld fra Turkmenistan, der er vævet til stof i Kina, hvor produktet er syet sammen i Vietnam og herefter strøget og pakket som hel skjorte tilbage i Italien. Hvor kommer dette produkt fra? Kan vi nå frem til en regel for forbrugerne?
Jeg er ikke helt overbevist om, at vi kan klare denne opgave. Det vil ikke blive i forbindelse med den forordning, som vi drøfter i dag, men nærmere i forbindelse med det forslag, som Christiana Muscardini er ansvarlig for. Jeg ville være meget taknemmelig, hvis de to sager kunne blive adskilt igen ved andenbehandlingen. Jeg føler virkelig, at vi ved at blande disse to spørgsmål sammen og forbinde dem absolut ikke gør hverken forbrugerne, Parlamentet, Kommissionen eller Rådet nogen tjeneste. Det ville glæde mig, hvis vi kunne finde en løsning her, der reelt forhindrer forordningen i at blive blokeret.
Gianluca Susta
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne takke ordføreren samt skyggeordførerne og kommissær Tajani, eller rettere næstformand Tajani, for de præcise svar, som de har givet os vedrørende nøglespørgsmål.
For 18 år siden gennemførte universitetet i Barcelona en undersøgelse, der konkluderede, at tekstilindustrien ville være forsvundet fra Europa inden 2000. Vi skriver nu 2010, og denne dystre forudsigelse er ikke blevet en realitet af én helt enkel årsag, nemlig at den forskning og innovation, der er udviklet i Europa og i lande, som har bevaret deres fremstillingsbase - fordi de ikke kun har fungeret som forskningscentre, men som centre for anvendt forskning og industri - har sikret fremstillingen af nye innovative fibre. Heraf følger behovet for disse forordninger i stedet for et direktiv med henblik på at sikre fleksibilitet, beskytte forbrugerne, for så vidt angår mærkning, og bekræfte oprindelseslandet.
Jeg mener, at vi bør forestille os en fremtid, hvor vi også har en europæisk overvågningsenhed, der skal beskytte sundhed og sikkerhed, med andre ord en myndighed, der beskytter denne originalitet. Efter min mening bør vi alle nå til enighed om dette positive aspekt i betænkningen.
Elisabetta Gardini
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg tror, at vi alle kan blive enige om tilgangen i det forslag til forordning, som vi drøfter i dag, særlig de aspekter, der vedrører mindre bureaukrati, fremme af en mere innovativ industri, klarhed og frem for alt forbrugerne - og jeg må fremhæve sidstnævnte aspekt.
Derfor vil jeg gerne understrege spørgsmålet om oprindelseslandet, da jeg mener, at det er et afgørende aspekt. Forbrugere i dag ønsker at blive informeret, og oprindelseslandet må da være en af de vigtigste oplysninger, som vi kan tilbyde forbrugerne. Hvis vi ser på et hvilket som helst marked i en hvilken som helst europæisk by, mener jeg, vi vil se, at folk er interesserede i, hvad de køber, hvad produktet er lavet af, og hvor produktet kommer fra. Det er en ekstremt vigtig oplysning, fordi EU er kommet til at repræsentere en merværdi. EU garanterer forbrugerne sikkerhed og beskyttelse.
Vi ved, og forbrugerne ved, at lande uden for EU - jeg er ked af at sige det, men det er sandheden, og der er ingen grund til at forsøge at skjule det - har mindre strenge regler og mindre strenge love, der i mindre grad tager hensyn til mange af de aspekter, som medlemmerne allerede har mindet os om, nemlig arbejdsforhold, beskyttelse af mindreårige, beskyttelse af kvinder, beskyttelse af arbejdstagere, men også kendskab til standarder og til de stoffer, der anvendes.
Alt for ofte har pressen henledt vores opmærksomhed på tilfælde af allergier hos kvinder og børn. Vi taler med læger, børnelæger og gynækologer, og vi ved, at anvendelsen af produkter og stoffer, der er sundhedsskadelige, desværre er udbredt. Jeg vil gerne minde om endnu et aspekt, nemlig at det ikke handler om protektionisme, men nærmere om at skabe lige vilkår på det globale marked, da mange af vores partnere allerede har indført denne type mærkning, herunder USA, Canada og Japan.
Andreas Schwab
(DE) Hr. formand, hr. kommissær! Jeg har lyttet til drøftelserne om direktivet om mærkning af tekstilprodukter, og det første, jeg skal bemærke, er, at det er vigtigt for PPE, at forbrugere, der ønsker disse oplysninger, når de køber tekstilprodukter, rent faktisk får dem.
Ordførerens forslag om i højere grad at anvende teknologi og blot indføre et identifikationsnummer i selve produktet - frem for en etiket med stadig flere oplysninger - således at man kan finde oplysninger i andre dokumenter, måske via internettet, ville helt sikkert hjælpe dem, der leder efter meget detaljerede oplysninger. Det ville også hjælpe dem, der ikke ønsker disse oplysninger, da de ikke længere ville skulle læse alle disse oplysninger på selve beklædningsgenstanden.
Desuden rejser den undersøgelse, som ordføreren og skyggeordføreren - som jeg igen vil benytte lejligheden til at takke - foreslår, en række spørgsmål, der er værd at undersøge særskilt, men som som helhed sandsynligvis vil resultere i stor modstand mod forslaget i Rådet. Det er så meget desto mere beklageligt, eftersom forslaget kan få særlig betydning for den europæiske tekstilindustri, da meget innovative fibre kan give os en fordel på det yderst konkurrenceprægede globale marked. Hvis forordningen ikke bliver vedtaget, vil det være til ulempe for alle.
Vi må ikke ignorere de berettigede bekymringer, der gives udtryk for i udvalgets ændringsforslag, men lige nu bør vi koncentrere os om at få gennemført forslaget i Kommissionens oprindelige version. Måske skulle vi vende tilbage til oprindelsesmærkning og en ensartet mærkningsordning for tøj- og skostørrelser, som Daniel Caspary nævnte, på et senere tidspunkt.
Jeg håber, at vi kan nå frem til en løsning i denne sag så tidligt som muligt under andenbehandlingen. Jeg håber endvidere, at vi kan blive enige om de vigtige spørgsmål under andenbehandlingen frem for at bruge for lang tid på at se på de perifere spørgsmål.
Marco Scurria
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil meget gerne bidrage til denne drøftelse, da vi forbereder afstemningen om det, der efter min mening er et ekstremt vigtigt tiltag. Det er vigtigt at rationalisere arbejdet i vores virksomheder, men især at beskytte forbrugerne. Dem, der køber produkterne, skal vide, hvad de køber, og dem, der eftersøger kvalitet, skal kunne finde kvalitet! Det er imidlertid også vigtigt at have en idé om den sociale bæredygtighed, der er forbundet med det, vi køber.
Nogen har allerede sagt det, men jeg vil gerne understrege det igen, da jeg mener, at det er en specifik konklusion, som vi bør drage af drøftelserne her i Parlamentet. Jeg vil gerne vide, om der i forbindelse med produktet har været tale om udnyttelse af børn. Jeg vil gerne vide, om produktet er et resultat af illoyal konkurrence.
Vi har således her at gøre med en foranstaltning, som forhåbentlig snart vil blive udvidet til at omfatte andre fremstillings- og håndværkssektorer, da jeg mener og konkluderer, at denne foranstaltning vil bringe Europa meget tættere på borgerne. Jeg vil gerne takke ordførerne for at søsætte dette tiltag og Kommissionen og kommissær Tajani for at være drivkraften bag det.
Mairead McGuinness
(EN) Hr. formand! En stor del af drøftelserne om tekstilprodukter finder genlyd i drøftelserne om fødevarer, fødevarers oprindelse og mærkning af fødevarer. Det er interessant, at en pizza, der eksempelvis produceres i Irland, kan indeholde ingredienser, der kommer fra 60 forskellige lande. Det er en meget kompleks proces at mærke varerne korrekt.
Et af de spørgsmål, der er blevet nævnt, er overvejelser fra forbrugernes side om, hvordan varer produceres, samt om arbejdsforhold og miljøstandarder. Jeg så en meget skræmmende beretning på CNN om forureningen i Pearl River i Kina. Europas "denimhovedstad" ligger ved denne flod, der er ekstremt forurenet, fordi de billige produkter eksporteres til EU, USA og andre markeder - og fordi forbrugerne køber dem. Så selv om vi siger, at forbrugerne ønsker oplysninger for at kunne træffe kvalificerede valg, lader mange forbrugere til at ignorere de oplysninger, de får, og træffe beslutninger baseret på prisen. Jeg mener helt sikkert, at vi skal tale mere om bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug over hele linjen - inden for både fødevarer og tekstilprodukter.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne takke ordføreren, Toine Manders, og skyggeordføreren, Lara Comi, men samtidig vil jeg med al respekt erklære mig lettere uenig med Heide Rühle.
Ifølge hende er det en fejl at lade denne forordning omfatte "made in"standarder, men hvor skulle vi ellers indføre disse standarder, som forbrugere og små virksomheder, der opererer i Europa, har ventet spændt på i årevis - i alt for mange år? Ifølge Heide Rühle er formålet med forordningen at åbne markedet for nye fibre, innovation og et hurtigere kodningssystem, men at skjule oprindelseslandet, fordi frygtens Europa, hemmeligholdelsens Europa, sløringens Europa, det Europa, der ikke siger, hvor varer produceres, med rette skal fremskynde markedsføringen af nye fibre, men ikke må fortælle forbrugerne, hvor tekstilprodukterne fremstilles.
Hvad er meningen med dette dobbelte system? Hvorfor er vi nødt til at holde liv i tanken om et Europa, der er bureaukratisk, uforståeligt og, hvad værre er, skaber uklarhed? Vi vil have "made in"standarder, og vi vil have dem snart af én helt klar årsag - jeg er ved at runde mit indlæg af - og det er, at hvis et produkt har påskriften "made in Europe", betyder det, at det produkt med det mærke ikke er blevet produceret under anvendelse af opløsningsmidler, der er giftige eller miljøskadelige, at det ikke er fremstillet af børn, der reelt arbejder som slaver, eller af kvinder, der udnyttes, og at det ikke er fremstillet af arbejdstagere, der udnyttes med lange arbejdsdage og uden garanti for sundheds- og sikkerhedsstandarder, fordele og løn.
Betegnelsen "made in Europe" er en garanti for forbrugeren og en garanti for, hvordan produktet er fremstillet. Vi skal være stolte af denne betegnelse, og vi skal sikres, at den indføres omgående. Derfor støtter vi forslaget, som det er indgivet af det relevante udvalg, og vi vil allerede på nuværende tidspunkt takke kommissær Tajani for den betydelige støtte, som han har givet Parlamentet på dette område.
Seán Kelly
(EN) Hr. formand! Jeg synes, at det er godt, at vi drøfter et emne, der påvirker alle borgere, da alle borgere forbruger og køber tekstilprodukter.
Mærkningen er også meget vigtig. Jeg kan huske, at jeg for år tilbage flere gange undrede mig over, at jeg kunne tage et produkt med påskriften "Deantús na hÉireann" - "Produce of Ireland" - og pille etiketten af det og nedenunder finde påskriften "Made in China". Med andre ord blev forbrugerne snydt.
Vi er nået langt siden da, men vi er nødt til at gå endnu længere. De bemærkninger, som især Lara Comi har fremsat vedrørende produkter fra tredjelande, er meget vigtige. Vi har været alt for strenge over for vores egne lande og ikke strenge nok over for tredjelande. Det gælder også for landbrugssektoren, og især de kommende Mercosur-forslag vidner herom. Derfor bifalder jeg tiltaget.
Endelig er forslaget om ensartet mærkning af tøj- og skostørrelser i EU et fornuftigt forslag. Det vil gøre det meget nemmere for folk at gøre indkøb og vil skabe en europæisk følelse uden at skabe den superstat, som hr. Dartmouth er temmelig bekymret for.
Ilda Figueiredo
(PT) Hr. formand! Denne drøftelse om oprindelsesmærkning på etiketter og pakker med tekstilprodukter og beklædningsgenstande er meget vigtig, når det gælder beskyttelse af forbrugerrettigheder, men også når det gælder beskyttelse af arbejdstagerne og produktionen i vores landes tekstil- og beklædningsindustrier.
Vi ønsker at bekæmpe social dumping og børnearbejde og beskytte sociale rettigheder og miljøet. Mærkningen skal give forbrugerne et klart valg og give dem mulighed for at engagere sig i en fremtid, der er bedre for alle i både EU og andre lande. Gennem tydelig mærkning af produkters oprindelsesland og indhold vil vi kunne træffe mere informerede valg, hvilket vil bidrage til en bedre fremtid.
Antonio Tajani
Hr. formand! Jeg deler den holdning, at forslaget til forordning har teknisk karakter, men det har også politisk betydning. Det har politisk betydning, fordi det vedrører de europæiske borgeres interesser, fordi vi forenkler standarder, hvilket gør arbejdet nemmere for borgerne og for alle virksomheder i denne sektor.
Vi yder en service over for borgerne, fordi Parlamentet nu i høj grad fremmer mærkning og derfor gør det muligt for borgerne at finde ud af, hvilken type produkt de køber. Det betyder, at vi garanterer deres sundhed og umistelige rettigheder - jeg er enig i de tanker, som Evelyne Gebhardt gav udtryk for under sit indlæg, men også i Ilda Figueiredos tanker.
Vi ønsker også at forsvare den europæiske tekstilindustri. Vi må ikke glemme, at denne sektor har lidt under tab af arbejdspladser, undertiden som følge af illoyal konkurrence. Det er vores pligt at forsvare vores virksomheders konkurrenceevne på verdensmarkedet og forhindre dumping i EU. Når vi forsvarer tekstilindustrien, forsvarer vi tusindvis af job og samtidig borgernes rettigheder.
Ved at vedtage denne tekst beskytter vi en lang række interesser. Interesser, der efter min mening stadig er i overensstemmelse med EU's værdier. Jeg mener, at hr. Kelly har ret, og jeg vil gerne berolige hr. Dartmouth - selv om han har forladt lokalet - som gav udtryk for frygt for en superstat.
Jeg mener ikke, at EU er en moderne version af Hobbes' Leviathan. Det er ganske enkelt en institution, der omfatter principper om solidaritet og subsidiaritet, forsvarer menneskerettigheder og bestræber sig på at beskytte den sociale markedsøkonomi, og markedet selv er et middel til at skabe socialpolitik. Der er således ikke tale om et forsøg på at begrænse nogens frihed. Vi forsvarer ganske enkelt rettighederne for den halve milliard europæiske borgere, der lever i EU.
Kommissionens holdning til Parlamentets ændringsforslag
Manders-betænkningen
Kommission kan acceptere ændringsforslag 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 15, 17, 18, 20, 22, 23, 26, 29, 33, 34, 35, 39, 41, 42, 43, 44, 46, 52 og 61.
Kommission kan i princippet acceptere ændringsforslag 8, 9, 11, 12, 13, 14, 16, 21, 24, 25, 27, 28, 30, 31, 32, 36, 40, 45,47, 48, 49, 50, 51, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 62, 64, 65, 66, 67, 69, 70 og 72.
Kommissionen kan ikke acceptere ændringsforslag 19, 37, 38, 63, 68 og 71.
Toine Manders
Hr. formand! Jeg er beæret over, at så stort et antal talere er til stede denne mandag aften for at drøfte en teknisk betænkning, og over, at der er så bred støtte til betænkningen.
Visse af mine kolleger har givet udtryk for kritik og sagt, at betænkningens anvendelsesområde ikke bør overskrides eller udvides. Det forstår jeg godt, men jeg vil gerne fremhæve Evelyne Gebhardts ord i den forbindelse. I visse situationer er det nødvendigt at udnytte situationen for at gennemføre noget, og jeg har den holdning, at det i høj grad er muligt i dette tilfælde.
Det er vigtigt at opnå bred støtte i morgen, og ud fra folks reaktioner fornemmer jeg, at vi har denne støtte. Den vil give Parlamentet et fremragende udgangspunkt, særlig i forbindelse med forhandlingerne med Rådet, da Parlamentet efter min mening i samarbejde med Kommissionen - og her vil jeg gerne takke kommissæren for hans klare holdning - vil kunne skabe en situation i morgen, der i sidste ende vil føre til en vellykket afslutning på forhandlingerne med Rådet.
Formålet med forslaget er at skabe bedre lovgivning i fremtiden, eftersom folk køber mere og mere på internettet, hvilket betyder, at vi har brug for et indre marked, der fungerer, og hvori 500 mio. forbrugere kan få de oplysninger, de ønsker, på en rimelig måde. Vi starter med tekstilprodukter, og jeg håber, at det i sidste ende kommer til at gælde for alle de produkter, der sælges på det indre marked. Hensigten er ikke at give flere oplysninger, men derimod at give klare oplysninger med et fælles europæisk grundlag, og hvis det lykkes, vil jeg være meget tilfreds.
Til sidst skal jeg blot nævne, at jeg traf en bevidst beslutning om ikke at indgå en aftale med Rådet med én enkelt behandling. Jeg har den holdning, at vi bør bruge denne tilgang oftere, og at Parlamentet bør behandle den betænkning, der er indgivet af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, inden der indledes forhandlinger med Rådet og Kommissionen med henblik på at nå frem til en afgørelse. Jeg mener, at vi undergraver demokratiet, hvis vi indgår en aftale, inden teksten har været drøftet i Parlamentet. Jeg håber således, at mange vil følge mit eksempel, og at alle forslag som udgangspunkt kommer til at gå igennem både første- og andenbehandling.
Jeg håber på et godt resultat i morgen, og med vores udgangspunkt - nemlig bred støtte - vil vi for at bruge fodboldterminologi stå stærkt i finalen mod Rådet.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen, tirsdag den 18. maj 2010.
Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 149)
Sergio Berlato  
Tekstilindustrien i EU er gået ind i en lang proces med omstrukturering og teknologisk innovation som svar på de væsentlige økonomiske udfordringer, som denne sektor har stået over for i de seneste år. Efter min mening fremmer denne betænkning - ved at give mulighed for harmonisering og standardisering af aspekter af mærkningen af tekstilprodukter - den frie bevægelighed for disse produkter på det indre marked, og samtidig sikrer den et højt og ensartet niveau for forbrugerbeskyttelse i EU. Jeg støtter derfor opfordringen til Kommissionen til at forelægge Parlamentet og Rådet en rapport om eventuelle nye mærkningskrav senest to år efter gennemførelsen af den nye forordning. Det vil tjene det dobbelte formål at forenkle mærkningen af tekstilprodukter og give forbrugerne nøjagtige og sammenlignelige oplysninger om ejerskab, oprindelse og størrelse i forbindelse med tekstilprodukter. For at nå disse mål mener jeg, at det er nødvendigt at sikre, at udvidelsen af den obligatoriske mærkning ikke pålægger virksomhederne en større byrde, især når det gælder små og mellemstore virksomheder. På nuværende tidspunkt findes der ikke tilfredsstillende test, der viser, hvordan allergifremkaldende eller farlige stoffer, der anvendes i fremstillingen/forarbejdningen af tekstilprodukter, påvirker menneskers helbred. Jeg opfordrer derfor Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse med henblik på at evaluere deres virkninger.
Andreas Mölzer  
Igen lever økologisk mærkning ikke op til forventningerne - man kan blot tænke på skandalen i forbindelse med "økologisk bomuld" eller farcen i forbindelse med biokemiske stoffer. For det første er der ved at opstå endnu et kaos af mærker på markedet for økologiske produkter - som EU kunne forenkle på en fornuftig måde én gang for alle, hvilket er noget, EU ellers elsker at gøre - og for det andet er det på tide, at EU accepterer genmodificeret bomuld. Mens vi stadig afventer undersøgelser af farlige stoffers potentielle virkninger, bør vi i det mindste i mellemtiden angive genmodificeret bomuld på etiketten. Det er også på høje tid, at EU gør noget ved "radiofrekvensidentifikation". Tekstiler må ikke forsynes med elektroniske etiketter uden de berørtes viden, mens vi venter på de relevante bestemmelser om mærkning. Hvis fodgængere gøres synlige ved hjælp af RFID-beklædningsgenstande, vil det være muligt at overvåge dem konstant. Under presset for at leve op til idealer om politisk korrekthed ville folk snart skulle passe meget på med, hvilke institutioner de besøger, når de har RFID-tøj på. Måske vil folk i fremtiden blot skulle slette deres RFID-nummer fra Google Street View. Alternativt vil chippene måske sætte sikkerhedsalarmerne i gang i lufthavne. George Orwells tanker var ikke fri fantasi. Vi har for længe siden overtaget hans billede af overvågningssamfundet.
