Forbedring af de ældres livskvalitet (forhandling)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Neena Gill for Udvalget om Industri, Forskning og Energi om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om Fællesskabets deltagelse i et forsknings- og udviklingsprogram, der har til formål at forbedre ældres livskvalitet gennem brug af ny informations- og kommunikationsteknologi (ikt), og som gennemføres af en række forskellige medlemsstater - C6-0178/2007 -.
László Kovács
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Det er mig en stor glæde at indlede drøftelsen af et meget vigtigt og meget relevant emne på vegne af min kollega, kommissær Viviane Reding.
Befolkningens aldring i hele Europa er naturligvis en meget stor udfordring for vores samfund og økonomi. For hver pensionist er der i dag stadig fem personer, der betaler skat. I 2025 vil forholdet være tre-til-én og i 2050 blot to-til-én. Omkostningerne til pleje, navnlig af den stigende gruppe af personer over 80 år, er hastigt voksende. Vi lægger med rette vægt på at sikre en god livskvalitet såvel som en finansiel bæredygtig sundhedspleje og social pleje for de ældre.
Jeg vil samtidig understrege, at en aldrende befolkning også skaber gode muligheder og et lovende marked for nye produkter og nye tjenester, der muliggør en sund aldring og et uafhængigt liv. Vi er alle overbevist om, at vi kan og bør mobilisere informations- og kommunikationsteknologier til en god alderdom i Europa. Det fælles program, "Længst muligt i eget hjem" (Ambient Assisted Living - AAL), vil medvirke til at imødegå disse udfordringer og udnytte mulighederne. Der er også et innovativt samarbejde mellem medlemsstaterne om markedsorienteret forskning og udvikling, der bør støttes på europæisk plan.
De stillede kompromisændringsforslag har helt sikkert medvirket til at styrke initiativets europæiske dimension ved at præcisere anvendelsesområdet samt medlemsstaternes rolle og forpligtelser. Dette vil medvirke til at sikre dette vigtige europæiske tiltags succes til gavn for os alle.
Neena Gill
ordfører. - (EN) Hr. formand! Som vi har hørt, er en af Europas største udfordringer at forbedre livskvaliteten for den voksende aldrende befolkning i Europa.
Vores samfund er i udvikling, og vi er nødt til at foretage tilpasninger for at sikre de ældre en god livskvalitet og et uafhængigt liv, idet de i modsat fald risikerer at blive udstødt.
Vi er nødt til at sikre, at dette nye samfund er inklusivt. Vi skal sikre, at det stigende antal ældre kan deltage fuldt ud i samfundet, idet antallet af EU-borgere i aldersgruppen 65-80 år vil stige med 40 % i perioden 2010- 2030.
Denne befolkningsaldring vil få alvorlige indvirkninger på en række politikområder, herunder sociale anliggender, beskæftigelse, boliger, uddannelse, erhvervsuddannelse og social støtte. Vi har derfor ikke brug for en fragmenteret, men en samlet tilgang til aldring.
Denne betænkning er udarbejdet på baggrund af en række medlemsstaters initiativer i henhold til artikel 169, der samfinansieres af Kommissionen med 150 millioner euro over fem år. Formålet med disse initiativer er at støtte den europæiske industris og de europæiske forskningsinstitutters udvikling af nye, højteknologiske ikt-tjenester, -produkter og -løsninger, der forbedrer ældres livskvalitet.
Der er i dag blevet udviklet teknologier, der kan medvirke til at løse problemer med hukommelse, syn, hørelse og mobilitet. Der er allerede blevet sat en del i gang, men kendskabet til og anvendelsen af disse teknologier er ofte begrænset. Jeg håber, at dette initiativ virkelig vil medvirke til at løse sociale problemer.
Jeg glæder mig meget over, at jeg mange steder, navnlig i min region, West Midlands, selv har været vidne til, hvordan et traditionelt hus kan tilpasses ved hjælp af hjælpeteknologier, der sikrer et mere sikkert og tilgængeligt hjem.
Jeg er også stolt over, at min region har været helt fremme med hensyn til hjælpeteknologier - ikke blot for ældre, idet der også er blevet udviklet teknologier for handicappede.
AAL-programmet vil således kunne sætte skub i denne form for aktivitet på tre områder. For det første vil EU-forskningen blive samordnet centralt og skabe mulighed for udvikling og markedsføring af brugbare produkter.
Vi bør sigte på at blive førende på dette område, og der skal udveksles viden og bedste praksis i hele Europa.
Dette mål kan kun opfyldes, hvis de deltagende lande yder en reel indsats. Det glæder mig derfor, at Rådet har besluttet at fastsætte de enkelte deltagende landes minimumsbidrag til 0,2 millioner euro og at indføre én fælles evalueringsmekanisme og kriterier for støtteberettigelse, i håbet om at dette vil øge programmets samordning, gennemsigtighed og troværdighed.
For det andet vil det gavne EU's industri, der har et meget stort potentiale på dette område. Jeg opfordrer derfor AAL-foreningen til at udvikle effektive forretningsmodeller for disse ikt-produkter og -tjenester, der er af afgørende betydning for lavere priser og for markedsføringen af disse produkter.
Den skal også sikre, at SMV'er kan deltage, og at de har fair adgang til forskning og finansieringsmuligheder. Hvis programmet skal blive en succes, er det imidlertid af afgørende betydning, at der udvikles EU-standarder og interoperabilitet med det formål at gøre EU ledende på verdensplan inden for hjælpeteknologier. Der er et presserende behov for at fjerne tekniske og lovgivningsmæssige barrierer, der er til hinder for udviklingen på dette område. Vi må ikke glemme, at resten af verden, herunder USA, Japan, ja selv Kina, står over for lignende demografiske udfordringer. Vi skal derfor sikre os et konkurrencemæssigt forspring på globalt plan.
AAL-programmet handler ikke blot om at forbedre mulighederne for et uafhængigt liv, idet det også kan medvirke til at opfylde Lissabonstrategiens mål. Hvis dette skal lykkes, skal vi imidlertid tænke tanker og træffe foranstaltninger i samarbejde med andre programmer - omkring jobskabelse og om økonomisk vækst - i denne sektor.
For det tredje kan denne teknologi kun forbedre de ældres livskvalitet, hvis vi tager fat på nogle få store problemer. Priserne skal derfor være overkommelige, således at de er tilgængelige for alle, den nye teknologi skal gøres brugervenlig (og vi skal sikre, at de ældre og deres plejere har den nødvendige uddannelse til at forstå den), og selv om vi lever i et informationssamfund, er dette endnu ikke et inklusivt samfund, og en stor del af de ældre er derfor udstødt. Vi skal derfor gøre internettet mere tilgængeligt og tilbyde uddannelse og give ældre mennesker mulighed for at fastholde deres sociale netværk og udføre deres daglige aktiviteter, der kan gøres nemmere, herunder indkøb, betaling af regninger og tidsbestilling. Tilgængeligheden af disse tjenester bør imidlertid ikke være betinget af en geografisk kløft i Europa. Jeg ønsker ikke et Europa i to hastigheder i forbindelse med Europas demografiske udfordring.
Dette er kun en start. Der er lang vej igen, og jeg håber, at dette program vil skabe præcedens for yderligere initiativer fra Kommissionen og Rådet.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling. - (PL) Hr. formand! Aldringen af Europas befolkning er en udfordring for hele det europæiske samfund. Den gennemsnitlige levealder er i dag 80 år, og antallet af personer i pensionsalderen vil stige med hele 40 % indtil 2030.
EU skal vælge en omfattende tilgang til denne udfordring, idet de demografiske tendenser berører flere politiske områder, bl.a. beskæftigelse, boliger, uddannelse, social støtte og sundhedspleje. Det overordnede mål med forsknings- og udviklingsprogrammet er at forbedre ældres livskvalitet og at styrke det industrielle grundlag i Europa gennem brug af informations- og kommunikationsteknologi, der kan bidrage til, at de ældre medborgere kan forbedre livskvaliteten, bevare et godt helbred og forblive aktive på arbejdsmarkedet og i lokalsamfundet.
De ældres erfaringer og kompetencer er et stort aktiv, navnlig i vidensamfundet. Det er også værd at understrege, at andelen af kvinder i det aldrende samfund er højere end andelen af mænd som følge af kvindernes højere gennemsnitlige forventede levealder. Det er derfor også nødvendigt at indrette og bedømme programmet ud fra et ligestillingssynspunkt. Jeg vil sluttelig gerne lykønske ordføreren, fru Gill, med den meget gennemarbejdede betænkning.
Lambert van Nistelrooij
Hr. formand! Det er godt, at vi i dag for en gangs skyld taler om den demografiske ændring i Europa på en anden måde, ikke som noget, der kun koster penge, og som kun medfører mennesker, som har brug for pleje. Det skaber nemlig også meget vigtige muligheder. Jeg taler selv meget gerne om det grå guld. Hvis man ser nærmere på programmet, ser man, at det indeholder ting, som har at gøre med livskvalitet. Hvad er så det europæiske dilemma?
På den ene side har vi en udmærket fundamental viden, men innovation på markedet varer for længe. Internet og bredbånd har længe været muligt, men hvis man undersøger, hvilke tjenesteydelser der virkelig via internettet kan ydes mindre mobile mennesker, er det forbandet skuffende. Det grå guld skaber faktisk muligheder.
På den anden side glæder det mig, at der i det syvende rammeprogram er afsat en halv milliard euro til fundamental forskning, og dertil kommer endnu en halv milliard fra EU-medlemsstaterne og erhvervslivet. Det er en god kombination, der kan bruges som en bro til markedet, hvor denne viden kan benyttes.
Som fru Gill sagde, er det meget vigtigt, at vi i Europa ændrer det overordentligt splittede marked og når frem til bedre standarder for at øge inklusionen. I USA eller Kina har de f.eks. ikke dette problem. Vi har meget forskellige finansieringssystemer. Derfor er der behov for både teknologi og samråd med parter på nationalt plan. Derfor er det godt at binde de nationale stater og altid inddrage tre lande i hvert projekt. Sommetider er det vanskeligt, men jeg tror, det er nødvendigt for hurtigt at bruge de ældres viden.
Programmet skal også jævnligt evalueres, og jeg er meget spændt på, om det virkelig lykkes at bruge den teknologi og de ikt-anvendelser, som findes. Jeg har tillid til, og jeg håber, at navnlig brugerne kommer til at spille en meget stor rolle i dette program. Jeg takker ordføreren for de enorme bestræbelser, hun har gjort sig, og især for indholdet af hendes betænkning.
Silvia-Adriana Ţicău
for PSE-Gruppen. - (RO) Hr. formand! Idet der ikke er nogen politikker til fremme af fødselshyppigheden og en række børnepasningsfaciliteter, vil aldersgruppen på over 65 år stige fra 20 % til 28 % frem til 2025.
Ældre mennesker har særlige behov, og samfundet er nødt til at ændre sig for at opfylde disse behov. Vi skal tilpasse boliger og udvikle sundheds- og plejetjenesterne for ældre. Ikt får i denne forbindelse stadig større betydning. Digitalt fjernsyn, mobiltelefoner, computere og selv internettet anvendes allerede af nogle af de ældre. Mange ældre kommunikerer med deres børn i andre lande via internettet og webkamera, uanset om de bor i landdistrikter eller i byområder.
Det er imidlertid kun 10 % af de europæiske borgere på over 65 år, der anvender internettet. Det skal bemærkes, at over 21 % af de europæiske borgere på over 50 år har alvorlige problemer med syns- og høresansen samt fingerfærdigheden, hvilket gør det vanskeligt for dem at anvende standard ikt-udstyr.
I juni 2007 opfordrede Kommissionen medlemsstaterne og den pågældende industri til at støtte gennemførelsen af handlingsplanen om de ældres integration i informationssamfundet. Programmet til fremme at selvstændighed i hjemmet, der skal udvikles under det syvende rammeprogram for forskning, har fået tildelt et budget på 150 millioner euro finansieret via fællesskabsbudgettet, og medlemsstaterne skal anvende mindst 150 millioner euro i perioden 2008-2013, dvs. de deltagende medlemsstater naturligvis.
Programmets mål er at fremme udviklingen af innovative ikt-baserede produkter, tjenester og systemer til ældre, at skabe en kritisk masse af forskning, målrettet udvikling og innovation på EU-plan inden for teknologier og tjenester til ældre i informationssamfundet og at forbedre virksomhedernes muligheder for udnyttelse af resultaterne.
Alle medlemsstater kan deltage i dette program. Senest to år efter programmets iværksættelse udarbejder Kommissionen en midtvejsrapport, og i 2013 udarbejder den en endelig vurdering af programmet. Jeg mener, at de ældre fortjener en chance, og det er vores pligt! Jeg vil gerne ønske ordføreren tillykke.
Jorgo Chatzimarkakis
for ALDE-Gruppen. - (DE) Hr. formand, hr. kommissær! I dag er der igen en gruppe besøgende til stede. Mange af mine kolleger kender det. Man har grupper af besøgende - nogle gange store, andre gange små. Størstedelen af disse grupper tilhører det grå guld. Det er også tilfældet med gruppen i dag. 60 personer, meget interesserede, 100 % til stede, aktive, og der kommer flere. Det er da en udfordring for Europa!
Den demografiske forandring fremstilles ofte som en fare. Tallene taler for sig selv. Mellem 2010 og 2030 forventer vi en stigning på 40 % i antallet af personer i alderen fra 65 til 80 år. Men ligesom hr. van Nistelrooij anser jeg det ikke for en fare. Det er da en stor chance for os europæere for at vise, at vi er den region i verden, der tager bedst vare på liv - liv i alle livssituationer og i alle aldersgrupper. Vi må tage bedre vare på ældre mennesker, og vi må gøre det som europæere, som den region i verden, der er en livsbeskyttelseszone.
Dette AAL-program, som jeg allerførst vil gratulere Kommissionen med, forbinder denne store tendens, den demografiske forandring, som vi har oplevet kraftigere end i andre regioner, med vores styrker inden for forskning og innovation. Vi er stærke inden for ikt-teknologierne, og AAL forbinder disse to tendenser.
Men det er helt klart, at vi i EU ikke har nogen direkte kompetence, når det drejer sig om standarder for ældre mennesker, opførelse af huse osv. Med dette pilotprogram kan vi imidlertid fremme best practice. Vi kan forene det, som i Europa allerede fungerer bedst i visse medlemsstater, forsyne det med et europæisk stempel og virkelig lade det tjene som forbillede. Med dette program bidrager Kommissionen til, at opspaltningen af samfundet, den såkaldte digital divide, standses.
Jeg vil gerne takke ordføreren, Neena Gill, for, at hun har kommunikeret virkelig omfattende, meget mere end andre ordførere, kan jeg fortælle Dem. Det vil jeg gerne takke Dem hjerteligt for. De har også kæmpet for Parlamentet i trilogen og præsenteret vores punkter godt. Vi behøver altså ikke at skamme os. Derfor kan jeg som repræsentant for Parlamentet nu sige: Vi ønsker AAL-programmet held og lykke. Vi ønsker det bedste for programmet!
Guntars Krasts
for UEN-Gruppen. - (MT) Hr. formand! Demografiske, økonomiske og sociale faktorer i Europa kræver løsninger, hvor der drages fordel af ældre menneskers professionelle og kulturelle erfaringer, og som sikrer dem de bedst mulige levevilkår og minimerer udgifterne forbundet med denne demografiske udvikling.
Det program, som Kommissionen har forelagt, er et svar på behovet for og til dels også på bestræbelserne på at finde metoder til at sikre teknologiske fremskridt i denne sektor. Den digitale kløft - dvs. barrierer for anvendelse af informations- og kommunikationsteknologier, til tider endog meget trivielle barrierer - udelukker en vigtig del af den ældre befolkning fra et aktivt samfundsøkonomisk liv og begrænser deres muligheder for at anvende de nye hjælpeteknologier.
Selv om jeg støtter Kommissionens forslag fuldt ud, må vi konstatere, at udviklingen af informations- og kommunikationsteknologier på områder, hvor der er en kommerciel efterspørgsel, sker meget hurtigt. Selv om jeg er enig med Kommissionen i, at de ældres købekraft er stigende, er vi imidlertid nødt til at erkende, at der fortsat er betydelige indkomstforskelle mellem medlemsstater. Der er også betydelige regionale forskelle med hensyn til de muligheder, der er tilgængelige for den del af den ældre befolkning, der anvender informations- og kommunikationsteknologier i de forskellige lande.
Jeg vil gerne understrege, at resultaterne af Kommissionens forslag ikke blot vil afhænge af teknologiernes tilgængelighed, men også af mulighederne for at få adgang til dem og de muligheder for og incitamenter til at lære, der skabes for ældre i de dele af Europa, hvor dette er af særlig betydning for mindskelsen af indkomstforskelle og regionale forskelle. Den vanskeligste opgave bliver imidlertid at overvinde den digitale kløft med hensyn til informationsindhold. Hvis der fortsat er en digital kløft mellem små og store nationer og mellem små og store økonomier, vil den økonomisk set vanskeligste opgave være at slå bro over kløften mellem generationer.
Selv om ministererklæringen om inddragelse i informationssamfundet, der blev anvendt som grundlag for det dokument, som vi drøfter i dag, blev vedtaget i 2006 i Letlands hovedstad, Riga, har Letland ikke tilsluttet sig programmet. I denne forbindelse har jeg et spørgsmål, som ordføreren også rejste. I hvilket omfang er det i de deltagende landes interesse, at andre medlemsstater får tildelt midler under det syvende rammeprogram, henset til at budgettet ikke vil blive ændret?
Kathy Sinnott
for IND/DEM-Gruppen. - (EN) Hr. formand! Det er en sær verden, vi lever i. På den ene side forsøger vi i en sundhedsrapport at finde ud af, hvordan vi tvinger vores børn væk fra computerne og får dem til at gå uden for og lege, og på den anden side forsøger vi at tvinge vores ældre til at sidde ved computeren og anvende den.
Men alvorligt talt indebærer computere en lang række fordele for de ældre, navnlig ældre i landdistrikter eller ældre, der på grund af deres helbred ofte lever isoleret. Hvis ældre skal have mulighed for at blive inddraget i it-samfundet, skal teknologien først og fremmest være nem at bruge, overkommelig i pris, tilgængelig for alle og med lav vedligeholdelse. Henset til det stigende antal ældre i Europa kan udvikling af ældrevenlige teknologier forbedre deres livskvalitet og hjælpe dem til at forblive uafhængige i længere tid. Udvikling af computere til ældre er helt sikkert en fremragende forretningsidé. Selv om de muligvis mangler en række tekniske færdigheder, har de masser af tid til at bruge computere og et ønske om at holde sig i kontakt med andre. De er et uudnyttet marked.
Desislav Chukolov
- (BG) Hr. formand, mine damer og herrer! Mit land, Bulgarien, er desværre blandt de førende nationer med hensyn til befolkningsaldring i Europa.
Efter afslutningen på den kolde krig strømmede unge fra mit land i hobevis til Vesten for at vaske op, lokket af løfterne om det gode liv, og efterlod deres gamle forældre alene tilbage. Deres forslag om at øge ældre medborgeres levetid er fremragende. Hvem ville være uenig?
Inden De overvejer anvendelsen af informations- og kommunikationsteknologier, beder jeg Dem indtrængende om at forstå, at de bulgarske pensionister lever af pensioner, der svarer til 50 euro pr. måned. Det er det beløb, det bulgarske socialistiske partis sociale regering tildeler dem. Det er en kendsgerning.
Jeg har et spørgsmål til Parlamentets repræsentanter fra PSE-Gruppen. Mine damer og herrer, internationalister, er De klar over, hvad 50 euro pr. måned betyder for en pensionist, der har arbejdet ærligt hele livet? Er De klar over, at det er meningen, at pensionisterne skal overleve og købe mad til priser, der ligger på niveau med priserne i de øvrige europæiske lande, med disse 50 euro? Er de klar over, at bulgarske pensionister lukker for deres telefon, fordi de ikke har råd til at betale de ublu takster, der opkræves af teleoperatøren, Bulgarian Telecommunications Company, der er blevet privatiseret på kriminel vis?
Det er absurd at foreslå metoder, der sikrer disse mennesker bedre informationstjenester. Vi bør først og fremmest overveje, hvordan deres finansielle uafhængighed kan forbedres. De fleste pensionister i Bulgarien er ikke af sigøjneroprindelse, og de forventer derfor ikke at få tingene gratis.
Ivo Belet
(NL) Hr. formand! Det er et udmærket program, men jeg har alligevel nogle indvendinger.
For det første er 150 millioner euro på budgettet selvfølgelig alt for lidt - det er allerede sagt her - til en sektor, som De selv kalder en sektor i kraftig vækst i fremtiden. En hurtig gennemførelse af disse instrumenter er afgørende for de ældres velfærd, men lige så godt for nationaløkonomien, for de nationale statskasser. Som hr. van Nistelrooij også har gjort opmærksom på, er det en sektor med store økonomiske perspektiver. Det har. Derfor opfordrer jeg til, at disse investeringer, disse incitamenter fra EU's side, drastisk forhøjes i de kommende år, om muligt allerede ved evalueringen af det flerårige budget.
For det andet - og jeg er fuldstændig enig i ordførerens bemærkninger - må der ikke opstå en splittelse, en deling, som hr. Chatzimarkakis sagde, mellem ældre, som er tilstrækkeligt uddannede, og som også kan tillade sig at anvende disse nye teknologier, og andre, som ikke kan bruge dem, og som simpelthen heller ikke råder over midler til at installere dem hjemme hos sig selv. En sådan dualitet ville for øvrigt være fuldstændig i strid med programmets hovedmålsætning, nemlig at lade flest mulige ældre kunne blive boende i hjemmet så længe som muligt. Det er selvfølgelig meget billigere end at sende ældre på hospitalet eller på alderdomshjem eller plejehjem. Det er selvfølgelig også det bedste for de ældres velfærd, og det er det, det drejer sig om.
Endelig er det væsentligt, at disse innovative instrumenter fortsat er til at betale for alle ældre, uanset deres personlige økonomiske situation.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Hr. formand! Jeg glæder mig over Kommissionens initiativ og bifalder fru Gills betænkning, der uden tvivl vil være meget nyttig henset til de problemer, der berører ældre mennesker. Den voksende aldrende befolkning i Europa skaber problemer og betydelige udfordringer. Der er i dag blevet udviklet nye hjælpeteknologier, der kan sikre en god livskvalitet for de ældre og give dem mulighed for at deltage aktivt i samfundslivet afhængig af deres ønsker og evner. EU-medlemsstaterne bør derfor forberede sig på en revolution inden for den nærmeste fremtid med hensyn til levering af samfundstjenester og hjælpetjenester.
Producenter af moderne informations- og kommunikationsteknologier har oplevet en stigende efterspørgsel efter deres produkter. Nye hjælpeteknologier kan bl.a. medvirke til at løse problemer med syn, hørelse og mobilitet, der gør, at ældre mennesker fortsat kan føle, at de er nyttige for samfundet, hvilket de rent faktisk er. Det er prisværdigt, at EU-medlemsstaterne agter at investere over 1 milliard euro i udvikling af nye teknologier, der opfylder de ældres behov.
Ikt kan og vil uden tvivl øge de ældres livskvalitet og selvrespekt. Spørgsmålet er imidlertid, om dette vil være til gavn for alle eller blot for et mindre antal "udvalgte".
Jeg deler ordførerens bekymring over risikoen for, at ikt-innovationer kun vil være til gavn for et mindre antal ældre, der allerede har en høj livskvalitet. Nogle EU-lande bryster sig af seksstjernede hotellignende boliger til ældre. Ikke langt herfra finder man imidlertid fattige plejehjem, hvor beboerne kæmper for at overleve. Beboerne på disse plejehjem har aldrig haft adgang til innovationer, hjælpeteknologier eller moderne udstyr. Denne situation skal ændres hurtigst muligt.
Jeg glæder mig over, at der i betænkningen gives udtryk for, at ikt-produkter til ældre skal være prisoverkommelige og brugervenlige. EU er førende på mange områder. Det er både nødvendigt og ærværdigt at føre an på dette område.
DanutBudreikait
- (LT) Hr. formand! I dag er hver femte EU-borger over 60 år og har en forventet levetid på over 80 år. Livskvaliteten for den voksende aldrende befolkning i Europa er imidlertid for lav. F.eks. beskriver hver fjerde ældre i mit land, Litauen, deres sundhedstilstand som ringe, og kun 57 % deltager i samfundet. Det bør være en af EU's prioriteter at forbedre den aldrende befolknings livskvalitet.
Kommissionens initiativ til at mobilisere informations- og kommunikationsteknologier er et meget vigtigt skridt, der medvirker til at løse de ældres problemer med hukommelse, syn, hørelse og mobilitet. Kommissionen har imidlertid ikke fuldt ud taget fat på spørgsmålet om fair adgang til informations- og kommunikationsteknologier.
Et af de vigtigste spørgsmål i forbindelse med fair adgang til informations- og kommunikationsteknologier er at gøre dem tilgængelige til overkommelige priser. De ældres primære indkomst er deres pension, der er lav, navnlig i de nye tiltrædelsesstater. Det er meget vigtigt, at alle EU-borgere har råd til produkter baseret på nye informations- og kommunikationsteknologier.
Et andet vigtigt aspekt ved tilgængelighed er de nye teknologiers brugervenlighed. Blot 18 % af EU's befolkning i aldersgruppen 65-74 år bruger internettet sammenlignet med 60 % generelt. Vi skal derfor sikre, at produkter baseret på nye informations- og kommunikationsteknologier er brugervenlige.
Sylwester Chruszcz
(PL) Hr. formand! Det er en kendsgerning, at befolkningen i Europa aldres, og det er en grundlæggende social udfordring. Vi skal i handlingerne på europæisk plan tage hensyn til de demografiske tendenser i medlemsstaterne, analysere de sociale og økonomiske konsekvenser. I årene 2010-2030 vil antallet af personer i alderen 65-80 stige med 40 %.
Det skal være en prioritet at sikre disse personer et værdigt liv og alle mulige bekvemmeligheder, samt at de har adgang til alle fornødne ydelser. Befolkningens aldring lægger endvidere et pres på sikringen af sundheds- og socialydelserne, som skal holde sig inden for de finansielle rammer, og adgangen til sundhedspersonale og social beskyttelse. I forbindelse med dette fænomen vil jeg gerne gøre opmærksom på risikoen for, at ældre marginaliseres og bliver isoleret.
En stor fare for det nutidige Europa udgøres af forsøgene på at eliminere syge og ældre ved hjælp af lovlig eutanasi. Jeg er forfærdet over, at EU og Parlamentet, der beskytter de grundlæggende menneskerettigheder, tier om dette.
Ljudmila Novak
- (SL) Hr. formand! Der er ikke noget mere ødelæggende og ydmygende end følelsen af at være udelukket, værdiløs og afmægtig. Derfor støtter jeg Kommissionens forslag om Fællesskabets deltagelse i det fælles program, der har til formål at hjælpe og inddrage ældre og forbedre deres livskvalitet ved hjælp af informations- og kommunikationsteknologier.
Dette er endnu et af de mange aspekter af Lissabonstrategiens mål om opbygning af et informationsbaseret og økonomisk mere konkurrencedygtigt Europa, hvor borgerne behersker den digitale teknologi. Hvis vi virkelig skal styrke de ældres integration og digitale færdigheder, skal aktiviteterne tilpasses behørigt og være reelt tilgængelige for dem. Disse aktiviteter skal være forståelige, lette at bruge og lære og prisoverkommelige. Vi skal have fat i den aldrende befolkning og handicappede i byer og i landdistrikter, idet de i modsat fald i sidste ende risikerer at blive udelukket i stedet for at blive integreret.
Den ældre generation vil desuden i sidste ende drage fordel af den moderne tids innovationer som følge af den brede anvendelse af informations- og kommunikationsteknologier. Deres livskvalitet vil blive forbedret, da de vil blive mere uafhængige, mobile, aktive og integreret i samfundet og det økonomiske liv.
Tilpasning af udstyr, hjælpemidler og en lang række moderne elektroniske systemer gør det muligt at forvalte boligarealet. Det bliver samtidig muligt at kontrollere dette og således sikre, at brugerne får større sikkerhed og bliver mere tilfredse med deres tilværelse. Dette udstyr giver handicappede og ældre mulighed for at kommunikere med omverdenen og at nyde godt af telepleje, -arbejde og -underholdning.
Vi ønsker at nå en moden alder, men ikke at være ensomme og marginaliserede i samfundet. Derfor tænker vi på vores fremtid nu og træffer foranstaltninger.
Roberta Alma Anastase
- (RO) Hr. formand! Ifølge statistiske oplysninger vil antallet af ældre medborgere i Europa stige med 40 % i perioden 2010-2030. Dette fænomen skaber udfordringer, men også muligheder for offentlige politikker og Europas fremtid. Et reelt fremgangsrigt og konkurrencedygtigt Europa bør imødegå sådanne udfordringer behørigt og drage fuld fordel af de muligheder, der ligger i den nye demografiske udvikling.
Ældre europæiske medborgere bør have adgang til kvalitetstjenester og gode vilkår, og indhøstede erfaringer bør anvendes i forbindelse med den stadige samfundsudvikling. Da EU har til hensigt at blive en informationsbaseret økonomi og et informationsbaseret samfund, er informationsteknologier en innovativ løsning i denne forbindelse, og det er af afgørende betydning, at EU inddrages i de relevante programmer.
Jeg vil gerne understrege to vigtige aspekter vedrørende anvendelsen af nye teknologier til at forbedre de ældres levestandard. For det første bør europæiske borgere uddannes og oplyses om de nye teknologiske muligheder. De ældre, navnlig i de nye medlemsstater, har ingen eller kun begrænset kendskab til disse teknologier, og de tab, som dette indebærer for samfundet som helhed, er åbenlyse. Hvorvidt den beslutning, der drøftes i dag, vil skabe resultater, afhænger derfor i vidt omfang af, om EU formår at sikre, at disse borgere modtager uddannelse og information. For det andet bør der være særlig fokus på kvinder, da de udgør en større del af denne aldersgruppe end mænd på grund af deres højere forventede levealder. Der skal tages hensyn til dette aspekt i den videnskabelige forskning i aldringsprocessen såvel som i forbindelse med den konkrete gennemførelse af offentlige politikker.
Endelig ønsker jeg at gentage betydningen af at fokusere på situationen i de nye medlemsstater, hvor de ældre er mere ugunstigt stillede. Den lavere levestandard, men også den manglende viden om anvendelse af de nye teknologier, ændrer denne kategori til et prioriteret mål for fremtidige bestræbelser på europæisk plan.
Zita Pleštinská
- (SK) Hr. formand! "Forum for hjælp til ældre", "Ældreparlamentet" og magasinet "Forum for ældre medborgere", der udgives i Slovakiet med støtte fra Kommissionen, er aktiviteter, som jeg har haft lejlighed til at stifte bekendtskab med på møder med ældre medborgere, idet mit kalenderår normalt starter på denne måde. Disse aktiviteter har overbevist mig om, at ældre mennesker ønsker at være aktive, og at de er meget hurtige til at lære. Mobiltelefoner er f.eks. ikke længere et stort mysterium for dem. De er derimod blevet en vigtig ledsager.
Der er desværre afsat meget få ressourcer til at udvikle ældre medborgeres computerkendskab, og jeg glæder mig derfor over Neena Gills betænkning, hvori Parlamentet sender et vigtigt budskab om forbedring af de ældres og de handicappedes livskvalitet.
Anvendelsen af nye informations- og kommunikationsteknologier kan være et effektivt middel til at sikre, at denne gruppe af europæiske borgere med deres store viden og erfaring og mange traditioner og færdigheder ikke udelukkes fra samfundet. Det er imidlertid vigtigt at sikre lige adgang til informations- og kommunikationsteknologier for alle ældre medborgere i EU.
Zuzana Roithová
(CS) Hr. formand! Jeg glæder mig over det initiativ, der er blevet taget af de 13 medlemsstater, der har udviklet et fælles forskningsprogram med sigtet "Længst muligt i eget hjem" (Ambient Assisted Living) for ældre medborgere, således at denne generation også kan udnytte informationsteknologien fuldt ud. Det vil uden tvivl gøre det nemmere for dem at kommunikere og vil give dem mulighed for at blive længere på arbejdsmarkedet. Jeg støtter derfor fuldt ud forslaget om at inkludere programmet "Længst muligt i eget hjem" i vores beslutning i morgen, således at det bliver et fælles EU-program. Jeg mener, at vi på denne måde vil kunne fordoble midlerne til et samlet beløb på 600 millioner euro. Efter min opfattelse giver vores krav om en samfinansiering på 20 % via nationale ressourcer medlemsstaterne tilstrækkelig motivation til at løse disse opgaver. Vi bør give grønt lys for dette program, som vil skabe mulighed for en effektiv udvikling af innovative produkter og specifikke tjenester, hvor informations- og kommunikationsteknologier bruges som et redskab til at sikre de ældre en værdig alderdom. Programmet skaber også muligheder for små og mellemstore virksomheder og er fuldt ud i overensstemmelse med målene i Lissabonstrategien og vores værdier.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! Man bør hilse forslaget om EU's deltagelse i forsknings- og udviklingsprogrammet, der har til formål at forbedre ældres livskvalitet, velkommen.
De nye informations- og kommunikationsteknologier kan gøre livet lettere for personer i en fremskreden alder, hjælpe dem med at forblive aktive på både arbejdsmarkedet og i privatlivet. Vi skal huske på, at antallet af personer i en fremskreden alder stiger, hvilket er resultatet af de bedre levevilkår.
Når man udarbejder detaljerede regler for programmets funktion, skal man dog huske på, at de ældres livssituation og materielle situation ikke er ens i de forskellige medlemsstater. Forskellene i levestandarder er betydelige. Der findes derfor forskellige behov for tjenester og forskellige niveauer for forberedelse til det aktive liv, og det vedrører især personer i landdistrikterne. De nye teknologier, de nye muligheder for at arbejde over internettet og anvendelsen af nye teknologier kan bidrage til, at ældre forbliver på arbejdsmarkedet, samt bidrage til, at man kan blive gammel på komfortabel vis. Dette problem får stadig større betydning i forbindelse med europæernes aldring.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Hr. formand! Det er problematisk at udelukke ældre medborgere fra informationsteknologiens fordele, navnlig da andelen af EU-borgere i aldersgruppen 65-80 år snart vil nå op på 40 %.
Det fælles forsknings- og udviklingsprogram, som Kommissionen vil støtte, hilses således velkommen, idet det vil forbedre disse borgeres tilværelse. Jeg vil imidlertid gerne understrege, at Fællesskabets finansielle støtte til dette projekt er begrænset. Fællesskabet yder således et bidrag på højst 150 millioner euro under rammeprogrammet for forskning og udvikling, der har et budget på over 50 milliarder euro. Fællesskabets bidrag kan desuden ikke overstige 50 % af den offentlige støtte til projektet, en usædvanlig lav procentdel for et så vigtigt projekt.
Ud over de konkrete fordele for de ældre i forbindelse med de it-løsninger, der er omfattet af programmet, er EU's deltagelse i projektet en god lejlighed til at bidrage til europæernes livskvalitet, og Fællesskabets finansielle bidrag bør således være højere end de nationale midler afsat til denne form for forskning.
László Kovács
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne på vegne af Viviane Reding takke for Parlamentets, herunder navnlig fru Gills, meget konstruktive tilgang under forhandlingerne om forslaget "Længst muligt i eget hjem" (Ambient Assisted Living). Jeg er ikke ansvarlig for denne sag, og for mig var debatten helt sikkert ikke kun interessant, men også meget lærerig. Jeg kan forsikre, at jeg ikke blot vil overbringe lykønskningerne, men også bekymringerne og forslagene til min kollega, Viviane Reding.
Jeg forstår, at et af de vigtigste spørgsmål er den ældre generations anvendelse af ikt, og det er jeg enig i. Det kræver helt sikkert både viden og finansielle ressourcer. Uddannelsestiltag for ældre, navnlig i landdistrikterne, er helt sikkert vigtigt, men der er tilstrækkelig fokus på dette spørgsmål i handlingsprogrammet om en god alderdom. Prisoverkommelighed er et andet vigtigt spørgsmål, og det er omfattet af AAL-programmet. Med hensyn til andre lande, der ønsker at tilslutte sig programmet, er dette helt sikkert muligt, og dette var baggrunden for Parlamentets forslag om en relativ lav tærskel.
Afslutningsvis vil jeg gerne understrege, at Kommissionen glæder sig over og støtter ordførerens kompromisændringsforslag, der vil gøre det muligt at nå til enighed ved førstebehandlingen. Tak for Deres engagement. Det vil være muligt at iværksætte dette vigtige initiativ i foråret. Deres fortsatte støtte vil også være af afgørende betydning i forbindelse med gennemførelsen af initiativet. Jeg vil gerne understrege, at det ikke kun er en moralsk forpligtelse at imødegå denne udfordring, men også en økonomisk mulighed, hvilket er blevet understreget af mange af talerne. Det handler om vores ældre medborgeres fremtidige velvære og også om vores fremtidige konkurrenceevne.
Neena Gill
ordfører. - (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke alle kollegerne for deres bemærkninger og bidrag.
Hr. Krasts spurgte, om jeg gerne så, at andre lande også deltog i initiativet. Hensigten med programmet er, at så mange medlemsstater som muligt deltager, og lande uden for EU kan endog deltage - hvilket allerede sker.
Det er et spørgsmål om finansiering, og dette spørgsmål er blevet rejst af mange. Problemet er, at finansieringen tilsyneladende er fastsat til højst 150 millioner euro. Vi er nødt til at se på, hvordan vi kan ændre dette på et senere tidspunkt, hvis der er meget stor interesse for programmet, eller om problemet kan løses gennem andre initiativer under det syvende rammeprogram.
Det er i dag blevet understreget, at aldring og klimaændringer er nogle af de største udfordringer i det 21. århundrede. Det er vigtigt, at Kommissionen fortsat behandler dette spørgsmål, ikke blot i individuelle programmer såsom dette, der er meget vigtige, men på forskellige områder, og at der samarbejdes på dette område, hvilket jeg vil gerne vil understrege på ny.
Kommissionen bør efter min opfattelse være årvågen, da en række medlemsstater helt klart er meget langt fremme på dette område i forhold til andre medlemsstater. Det er af afgørende betydning at sikre, at der ikke er enorme forskelle mellem medlemsstaterne efter gennemførelsen af dette program.
Jeg vil gerne kommentere nogle af de centrale spørgsmål, der er blevet rejst af kolleger, navnlig af mine to skyggeordførere. Hr. van Nistelrooij understregede, at der går for lang tid, før produkterne markedsføres, og hvis vi virkelig skal gøre en forskel med dette program, er det af afgørende betydning at løse dette særlige problem. Og som hr. Chatzimarkakis påpegede, anses EU for at være den del af verden, hvor der lægges størst vægt på livskvalitet for alle, uanset alder. Jeg mener, at det er vigtigt, at vores ord rent faktisk bakkes op af handling.
Jeg vil også gerne takke fru Geringer de Oedenberg, den ordfører for udtalelsen fra udtalelsen fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, og alle de andre medlemmer af sekretariatet, PSE-Gruppens sekretariat og mit kontor for deres bidrag, og Kommissionen og Rådet, både de portugisiske og slovenske formandskaber.
(Bifald)
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag den 13. marts 2008.
