Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir jautājumu laiks (B7-0009/2011).
Komisijai ir uzdoti šādi jautājumi.

Temats: Medikamenta "Mediator” tirdzniecības aizliegums
Vai Komisija varētu atbildēt, kādu iemeslu dēļ jau 1998. gadā netika pieņemts lēmums aizliegt benfluoreksu saturošu medikamentu tirdzniecību? Vai Spānijas un Itālijas varas iestāžu noteiktajiem aizliegumiem nebūtu vajadzējis rosināt Komisijas rīcību? Visbeidzot, kāpēc Komisija gaidīja tik ilgi - līdz 2010. gada jūnijam, lai pieņemtu stingru lēmumu par šīs vielas tirdzniecību?
Vai Komisija varētu atbildēt precīzi, vai tā aicinās Eiropas Zāļu aģentūru veikt īstu retrospektīvu pētījumu par pēdējiem divdesmit šā medikamenta lietošanas gadiem?
John Dalli
Komisijas loceklis. - Es vēlētos pēc kārtas pievērsties katram no četriem jautājumiem.
Pirmais jautājums bija: Vai Komisija varētu atbildēt, kādu iemeslu dēļ jau 1998. gadā netika pieņemts lēmums aizliegt benfluoreksu saturošu medikamentu tirdzniecību? Atbilde: jautājums par benfluoreksu 1998. gadā tika apspriests Eiropas Zāļu aģentūras Patentēto zāļu komitejā, ko tagad sauc par Cilvēkiem paredzēto zāļu komiteju, un vēlāk - farmokovigilances darba grupā.
Komiteja uzskatīja, ka benfluorekss nav jāiekļauj Eiropas līmenī notiekošās novērtēšanas procedūrā attiecībā uz zināmiem apetīti samazinošiem aģentiem cita iedarbības veida dēļ. Tomēr tika panākta vienošanās, ka komitejas farmokovigilances darba grupa veiks izmeklēšanu, lai noskaidrotu, vai saistībā ar šo ārstniecības preparātu pastāv kādas drošības problēmas. 1999. gada martā farmokovigilances darba grupa secināja, ka saistībā ar medikamentiem, kuru sastāvā ir benfluorekss, nepastāv būtiskas ar risku un ieguvumu saistītas bažas. Turpmākajās darba grupas diskusijās neradās iemesls mainīt šo secinājumu.
Otrais jautājums: Vai Spānijas un Itālijas varas iestāžu noteiktajiem aizliegumiem nebūtu vajadzējis rosināt Komisijas rīcību? Atbilde: Itālija un Spānija neatcēla benfluoreksa tirdzniecības atļauju. Patiesībā pirmā reize, kad dalībvalstis faktiski veica pasākumus, lai atceltu valsts tirdzniecības atļauju attiecībā uz "Mediator”, bija 2009. gadā, kad Francija atcēla savu valsts tirdzniecības atļauju.
Spānijā 2003. gadā tirdzniecības atļauju atsauca tās turētājs, uzņēmums Servier. Līdzīgā kārtā šis pats uzņēmums 2003. gadā nepieprasīja tirdzniecības atļaujas atjaunošanu Itālijā.
Produkta tirdzniecības atļauja palika spēkā Francijā, Portugālē, Luksemburgā un Grieķijā. Benfluoreksa jautājumu apsprieda farmokovigilances darba grupa, darbojoties kā dalībvalstu forums, lai savā starpā apmainītos ar farmakovigilances datiem.
Es velētos precizēt, ka farmakovigilances datu pārraudzība un attiecīgu lēmumu pieņemšana par valsts atļauju piešķiršanu attiecībā uz medikamentiem galvenokārt ir dalībvalstu atbildība. Komisijas iejaukšanās šajos gadījumos notiek izņēmuma kārtā, un tā notiek tikai konkrētos tiesību aktos atrunātos gadījumos.
Komisija var uzsākt Eiropas Zāļu aģentūras veiktu Eiropas mēroga novērtēšanu divos gadījumos: pirmkārt, kad dalībvalstis pieņem dažādus valsts lēmumus par tirdzniecības atļaujām un, otrkārt, pirms jebkāda lēmuma pieņemšanas par tirdzniecības atļaujas piešķiršanu, mainīšanu, atcelšanu uz laiku vai anulēšanu, kas šķiet nepieciešama, jo īpaši ņemot vērā farmakovigilances informāciju gadījumos, kad tā uzskata, ka ir skartas Komisijas intereses.
Šajā gadījumā, ņemot vērā farmakovigilances darba grupas secinājumus un faktu, ka, reaģējot uz darba grupā notikušajām diskusijām, attiecīgajā laikā dalībvalstis nepieņēma atšķirīgus lēmumus, netika uzsākti Eiropas Savienības līmeņa pasākumi.
Trešais jautājums bija: kāpēc Komisija gaidīja tik ilgi - līdz 2010. gada jūnijam, lai pieņemtu stingru lēmumu par šīs vielas tirdzniecību? Atbilde: tikai 2009. gadā dalībvalsts, proti, Francija, atcēla "Mediator” tirdzniecības atļauju. Saskaņā ar jaunajiem, kopš 2004. gada spēkā esošajiem noteikumiem šāda rīcība automātiski kļuva par iemeslu produkta ieguvuma un riska līdzsvara novērtējuma veikšanai, kā rezultātā Komisija pieņēma lēmumu, kurā noteica, ka visām dalībvalstīm ir jāatceļ valsts atļauja attiecībā uz benfluoreksu saturošu medikamentu tirdzniecību.
Šajā kontekstā ir svarīgi norādīt, ka jaunajā 2010. gada 15. decembrī pieņemtajā tiesību aktā par farmakovigilanci tika noteikti papildu noteikumi, lai nodrošinātu, ka Eiropas Zāļu aģentūra konstatē signālus saistībā ar drošības jautājumiem attiecībā uz valsts atļautiem produktiem, un tajā tika noteikta jaunu procedūru izveide Eiropas Savienības līmenī, lai novērtētu ar šādiem produktiem saistītus drošības signālus, nodrošinot saskaņotu dalībvalstu rīcību.
Ceturtais un pēdējais jautājums bija: vai Komisija varētu atbildēt precīzi, vai tā aicinās Eiropas Zāļu aģentūru veikt īstu retrospektīvu pētījumu par pēdējiem divdesmit šā medikamenta lietošanas gadiem? Atbilde: līdz šim brīdim Komisija nav aicinājusi Eiropas Zāļu aģentūru veikt īstu retrospektīvu pētījumu par pēdējiem divdesmit šā medikamenta lietošanas gadiem. Francijas ziņojumā minētie skaitļi un dokumenti skaidri norāda, ka šis medikaments, bez šaubām, visvairāk tika lietots Francijā.
Priekšsēdētāja
Es tikai vēlētos tagad norādīt, ka pievērsīšos papildjautājumiem šovakar. Es apvienošu visus papildjautājumus - atcerieties, ka papildjautājuma uzdošanai jums ir 30 sekundes laika - un tad lūgšu komisārus atbildēt uz visiem papildjautājumiem en masse.
Gilles Pargneaux
(FR) Priekšsēdētājas kundze, ņemot vērā sniegtos komentārus un komisāra Dalli kunga atbildes, kuram es vēlētos pateikties par veiktajiem precizējumiem, es vēlētos minēt vēl vienu jautājumu. Komisāra kungs, kā jūs norādījāt, 2003. un 2005. gadā izņemt produktu no tirdzniecības šajās divās valstīs lūdza Servier. Jūs arī sacījāt, ka 1998. un 1999. gadā darba grupa izvēlējās ne atļaut, ne ierosināt šā produkta izņemšanu no tirdzniecības. Tomēr mēs zinām, ka 1997. gadā Amerikas Savienotajās Valstīs šo produktu izņēma no tirdzniecības.
Tādējādi, protams, ir skaidrs - un tā ir jautājuma būtība, ka tik lielā tirgū kā Eiropas Savienība, kas aptver 500 miljonus Eiropas iedzīvotāju, mums ir nepieciešama lielāka modrība. Mums jo īpaši ir vajadzīgi papildu trauksmes signāli, kas ierosinās Eiropas mēroga rīcību, paredzot skaidru Eiropas Komisijas un Eiropas Zāļu aģentūras atbildību. Šādā veidā mēs spēsim novērst tādas situācijas atkārtošanos, kāda radās dažās dalībvalstīs, piemēram, pieminētajā Francijas gadījumā.
Marc Tarabella
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Paplašināsim šīs debates, jo produkts "Mediator” ir tikai aisberga redzamā daļa, un tas rada virkni citu jautājumu.
Piemēram, kā ir iespējama situācija, ka medikaments, kas tiek uzskatīts par potenciāli kaitīgu, pat nāvējošu un ir izņemts no tirdzniecības atsevišķās dalībvalstīs, aizvien ir brīvi pieejams Eiropas Savienībā?
Vai mums nevajadzētu veltīt nopietnas pārdomas Eiropas Zāļu aģentūras nozīmei un efektivitātei, ja tās secinājumi dalībvalstīm nav saistoši?
John Dalli
Komisijas loceklis. - Patiesībā procedūras, kas bija spēkā vēsturisko notikumu laikā, ko es izklāstīju savā atbildē, bija tādas, kā es norādīju: pastāvēja skaidrs dalījums starp dalībvalstīm un Eiropas iestādi. Tas ir dalījums, kas vēl joprojām ir spēkā un ko aktīvi aizstāv dalībvalstis. Tāpēc laika gaitā mēs nonākam pie atziņas, ka mums būtu jānostiprina mūsu farmakovigilances procesi un procedūras.
Man ir jāsaka, ka 2004. gadā tika sperts solis uz priekšu attiecībā uz farmakovigilances procedūru un procesu pārskatīšanu, kas jau ir mūsu rīcībā, kā arī attiecībā uz pēdējo vienošanos farmakovigilances jomā. Tagad mums ir daudz "cīņas līdzekļu”, un ir arī iespējams Eiropas līmenī veikt citus pasākumus, lai nodrošinātu, ka par visām precēm, kas ir izņemtas no kāda tirgus, tiek ziņots un attiecīgi iespējams rīkoties. Iepriekš tas tā nebija.
Tāda šobrīd ir situācija. Es saviem dienestiem esmu devis norādījumu tagad veikt stresa pārbaudi, tostarp attiecībā uz jaunajiem farmakovigilances procesiem un procedūrām, kas tika ieviestas pēc mūsu pēdējās vienošanās. Kā gadījuma izpēti tie izskata "Mediator” lietu, lai noteiktu, vai pēc pēdējo farmakovigilances procesu ieviešanas vēl aizvien varētu notikt kas līdzīgs "Mediator” gadījumam. Mēs nodrošināsim, ka kādu vakuumu, problēmu vai trūkumu konstatēšanas gadījumā, kuros šādos gadījumos netiks nodrošināta rīcība, mēs atgriezīsimies pie jums, lai censtos labot situāciju.
Temats: Kā firma Apple tirgo iPad abonementus
Vēlēdamies saglabāt kontroli pār pārdošanas nosacījumiem, iPad ražotājs Apple pieprasa, lai laikrakstu un žurnālu izdevēji savu produkciju (gan brīvā pārdošanā, gan pēc abonementa) lasītājiem piedāvātu tikai Apple tiešsaistes veikalā iTunes. Tas nozīmē, ka iPad lietotāji laikrakstus un žurnālus savam iPad vairs nevar pasūtīt attiecīgo izdevēju vietnēs.
Vai Komisija uzskata, ka šī rīcība atbilst ES tiesību aktiem un tādiem principiem kā sadarbspēja un atklāts internets?
Vai šo gadījumu nevar uzskatīt par dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu un tādējādi Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. panta pārkāpšanu?
Kā Komisija šajā sakarā rīkosies?
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Šodien Apple paziņoja, ka uzņēmums piedāvās digitālos laikrakstu un žurnālu abonementus iPad ierīcēs tikai ar lietotņu (Apps) starpniecību, ko pārdod tās tiešsaistes veikalā. Izdevēji vēl joprojām varēs piedāvāt tiešsaistes abonementus savās tīmekļa vietnēs vai citā veidā, bet tie vairs nespēs apstrādāt abonementu ar iPhone lietotnes starpniecību, izmantojot Apple kā starpnieku.
Tas, vai Apple rīcība ir Eiropas Savienības konkurences noteikumu pārkāpums, ir atkarīgs no virknes faktisku, tiesisku un ekonomisku elementu. Inter alia, pārkāpuma konstatēšanai ir nepieciešams, lai Apple attiecīgajā tirgū atrastos dominējošā stāvoklī. Šādu attiecīgo tirgu robežas nav skaidras, jo nozare joprojām ir salīdzinoši jauna un attīstās, un ir arī vairākas pielīdzināmas platformas un ierīces, kas nodrošina līdzīgas funkcijas, un dažas no tām atbalsta tiešsaistes lietotņu veikali, jo patērētāju pieprasījums pēc elektroniskajiem un/vai drukātajiem žurnāliem ir nepārskatāms un attīstās.
Kad tiks skaidri identificēts tirgus, būtu jānovērtē jautājums par dominējošo stāvokli. Eiropas Savienības Tiesa dominējošu stāvokli ir definējusi kā tādu uzņēmuma ekonomiskas varas situāciju, kas tam piešķir varu likt šķēršļus efektīvas konkurences saglabāšanai attiecīgajā tirgū, dodot tam iespēju ievērojamā mērā rīkoties neatkarīgi no saviem konkurentiem, klientiem un, visbeidzot, patērētājiem.
Komisija jo īpaši atzīmē, ka pastāv alternatīvas lietojumprogrammu platformas un daži uzņēmumi nesen ir laiduši tirgū vai tuvākajā nākotnē gatavojas laist tirgū virkni iekārtu, kas funkciju ziņā ir līdzīgas iPad. Komisija seko notikumiem saistībā ar Apple komercpolitiku un sazinās ar dalībvalstu konkurences iestādēm.
Ivo Belet
(NL) Priekšsēdētājas kundze, šajā pēcpusdienā Apple tiešām paziņoja, ka vēlas piedāvāt jaunu modeli saviem abonementiem, bet ir skaidrs, ka uzņēmums vēlas izmantot savu stāvokli tirgū, neraugoties uz to, vai tas ir vai nav dominējošs stāvoklis, lai piekļūtu izdevēju rīcībā esošajai informācijai par klientiem. Ilgtermiņā tas jo īpaši varētu kaitēt izdevējiem Eiropā, kā arī plašsaziņas līdzekļu plurālismam.
Tāpēc es jums vēlētos jautāt, vai jūs esat gatavi rīkoties, neraugoties uz to, vai šis ir vai nav dominējoša stāvokļa gadījums, un kad jūs uzņemsieties iniciatīvu, ja jūs to vispār darīsiet? Citiem vārdiem sakot, vai jūs varētu paskaidrot, kādu laika grafiku šajā jautājumā jūs pieļaujat? Vai iniciatīvas uzņemšanās no Komisijas puses būs jautājums par nedēļām vai jautājums par mēnešiem?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Es jums vēlētos pateikties par jūsu atbildi, bet, manuprāt, jūs nepieminējāt svarīgu jautājumu, proti, vai mēs vispār spējam iedomāties, kādā Eiropas tirgus daļā varētu dominēt Apple jaunais produkts. Jūs atbildējāt visai vispārīgi, norādot, ka jautājums tiek izskatīts tikai tagad. Tomēr, manuprāt, mums būtu jāzina, vai pastāv faktiski draudi, ka Apple kļūs par dominējošu Eiropas tirgus dalībnieku.
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Pagaidām vēl nav skaidrs, vai Apple tirgū iegūs dominējošu stāvokli, jo tirgus attīstās. Mums ir jānovērtē, kas ir šis tirgus un ko šajā tirgū nozīmē dominējošs stāvoklis. Šajā posmā tirgus mērogs ir neliels, un ir pāragri runāt par kādiem pasākumiem no Komisijas puses.
Ja pastāv daudzi konkurējoši piedāvājumi un Apple pieeja neveido dominējošu stāvokli, Komisijas rīcībai nav nekāda iemesla. Kā es norādīju, Komisija pārrauga situāciju saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem konkurences jomā, un, ja ir jāveic pasākumi, tie tiks veikti neatkarīgā veidā un atbilstīgā brīdī, kad mēs secināsim, ka ir jārīkojas. Tādējādi esiet droši, ka nepieciešamības gadījumā pasākumi tiks veikti.
Temats: Investīciju aizsardzība saistībā ar ES un Krievijas sarunām par jauno partnerības un sadarbības nolīgumu
Vai Komisija sarunās ar Krievijas Federāciju par jauno partnerības un sadarbības nolīgumu ir izvirzījusi jautājumus par investīciju aizsardzību, it īpaši enerģētikas nozarē? Ņemot vērā daudzos gadījumus, kad Eiropas enerģijas uzņēmumi bija spiesti pamest Krievijas tirgu bez iespējas meklēt vietējo tiesu iestāžu objektīvu un godīgu aizsardzību, vai Komisija plāno jaunajā partnerības nolīgumā vai papildu ekonomiskajos nolīgumos ar Krievijas Federāciju paredzēt investoru un attiecīgās valsts strīdu izšķiršanas mehānismu?
Kāda ir Komisijas nostāja attiecībā uz Enerģētikas hartas nolīgumu? Vai Komisija vēl aizvien cer, ka Krievijas valdība varētu atkal parakstīt Enerģētikas hartas nolīgumu un pat to ratificēt? Vai arī līdzīgi noteikumi par investīciju aizsardzību enerģētikas nozarē tiks iekļauti jaunajā partnerības nolīgumā?
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, ar ārvalstu ieguldījumu EUR 92 miljardu apjomā 2008. gada beigās Eiropas Savienība bez šaubām ir lielākā ārvalstu ieguldītāja Krievijas Federācijā.
Attiecībā uz enerģētikas nozari Eiropas Savienības stingrs nodoms ir nodrošināt, lai Enerģētikas hartas nolīgumā nostiprinātie pamatprincipi būtu daļa no notiekošajām Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas sarunām par jauno nolīgumu. Attiecīgajiem noteikumiem būtu jāietver ieguldījumu aizsardzība attiecībā uz enerģētikas nozari un jo īpaši stabils strīdu izšķiršanas mehānisms.
Šī pieeja neietekmētu Eiropas Savienības vispārējo novērtējumu, ka Enerģētikas hartas nolīgums aizvien ir vērtīgs daudzpusējs instruments, lai pārvaldītu starptautiskās attiecības enerģētikas jomā. Tās unikāls elements ir fakts, ka tā nosaka juridiski saistošus noteikumus par investīciju aizsardzības tranzītu un ka tajā ir ietverti noteikumi par strīdu izšķiršanu enerģētikas jomā.
Eiropas Savienība uzskata, ka Krievijas atjaunota līdzdalība Enerģētikas hartas procesā, kā tas tika pausts pēdējā Eiropas Savienības un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē, ir ļoti nozīmīga, un šajā ziņā tā sekos konstruktīvai un atvērtai pieejai. Šajā ziņā Eiropas Savienība pozitīvi vērtē Krievijas ieinteresētību juridiski saistošā tiesiskajā regulējumā pēc tās nesenā ierosinājuma attiecībā uz konvencijas projektu par starptautiskās enerģētikas drošības garantēšanu. Enerģētikas hartas procesa modernizēšana būtu atbilstīgs konteksts daudzpusējām sarunām par šo priekšlikumu.
Laima Liucija Andrikien
Man ir papildu jautājums. Mēs Eiropas Parlamentā šobrīd strādājam pie turpmākās Eiropas investīciju politikas. Attiecībā uz Krieviju mēs bieži dzirdam par Krievijas uzņēmumu paplašināšanos Eiropas tirgū, īpaši enerģētikas nozarē, bet tajā pašā laikā Eiropas investori saskaras ar milzīgām grūtībām, ja tie vēlas veikt investīcijas Krievijā, jo īpaši nozarēs, ko Krievija uzskata par stratēģiski svarīgām, piemēram, enerģētikas nozarē. Tādējādi - kā Komisija gatavojas nodrošināt, lai jaunajā partnerattiecību nolīgumā tiktu ievērots savstarpīguma princips?
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Pēc nedēļas mēs piedalīsimies sanāksmē ar Krievijas valdību, un tajā noteikti tiks apspriesti investīciju politikas jautājumi, jo abām pusēm ir savi argumenti. Arī Krievija apgalvo, ka daži tās ieguldījumi Eiropas Savienībā nav īpaši novērtēti, līdz ar to norit nepārtrauktas pārrunas.
Tajā pašā laikā es noteikti varu sacīt, ka pēdējā gada laikā attiecības visai sarežģītos jautājumos ir sākušas uzlaboties: ir palielinājusies Krievijas gatavība apspriest jautājumus padziļinātāk un detalizētāk. Tomēr es uzskatu, ka attiecības ir jāveido uz vienošanās pamata un ka jaunajos nolīgumos, ko es minēju un kas sekos partnerības un sadarbības nolīgumam, ir jāiekļauj stingri investīciju aizsardzībai veltīti panti. Tas ir vienīgais veids, kā mēs varam izvairīties no situācijām, kad viena puse apvaino otru par noteikumu neievērošanu.
Pašreizējā politikas dinamika sniedz iemeslu lielām cerībām, ka mēs varam noslēgt nolīgumu un tajā iekļaut visai stingrus noteikumus. Ir ļoti skaidri redzams, ka aizvadītā gada laikā mūsu attiecībās ir notikuši atsevišķi nozīmīgi, pozitīvi pavērsieni.
Priekšsēdētāja

Temats: ES atbalsts Pasaules fondam AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai
Ievērojamas summas 2011. gada budžetā ir atvēlētas Pasaules fondam AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai (GFATM) - EUR 65 000 000 saistību apropriācijās un EUR 47 608 950 maksājumu apropriācijās.
Nesenie ziņojumi liecina par nopietniem trūkumiem fonda darbā, un dažas dalībvalstis ir pārstājušas veikt savas iemaksas fondā, ņemot vērā ar to saistītās korupcijas un kukuļošanas problēmas.
Kā Komisija grasās panākt, lai GFATM atvēlētie līdzekļi netiktu izmantoti kukuļošanai un korupcijai?
Ko Komisija ir darījusi, lai nodrošinātu GFATM atbilstību noteikumiem par ES līdzekļu piešķiršanu?
Vai Komisija ir apsvērusi iespēju apturēt GFATM finansēšanu?
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Šis ir ļoti atbilstošs jautājums par problēmu, ko Komisija uztver ļoti nopietni un tāpēc tai seko ļoti uzmanīgi un ar lielām rūpēm. Komisija ļoti atbalsta Pasaules fondu AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai. Fonda darbība ir bijusi ļoti veiksmīga, un esmu apņēmības pilns ar to sadarboties, lai pēc iespējas ātrāk atrisinātu problēmas un lai Komisija arī turpmāk būtu viena no lielākajām ieguldītājām fondā.
Ir svarīgi uzsvērt, ka konstatētās problēmas neizrietēja no paša fonda, bet tās radīja cilvēki atsevišķās valstīs, ar kuriem bija noslēgts līgums par programmu īstenošanu. Tās ir valstis, kurās vienmēr ir jāpievērš liela uzmanība tam, lai no šādām problēmām izvairītos. Ir zināms, ka Pasaules fonda ģenerālinspektora biroja pārstāvji ir veikuši izmeklēšanas par 4,8 miljardu ASV dolāru izmantojumu 33 valstīs. Šīs izmeklēšanas ir veiktas sistemātiski vai reaģējot uz informāciju, kas tika saņemta par iespējamu līdzekļu nelikumīgu piesavināšanos. Tagad izmeklēšana ir noslēgta. Saskaņā ar vispārpieņemto praksi Pasaules fonda ģenerālinspektora birojs ir sagatavojis ziņojumu un publicējis to Pasaules fonda tīmekļa vietnē.
Šī prakse ir apliecinājusi savu efektivitāti un pārredzamību Pasaules fonda pasludinātās absolūtās neiecietības politikas pret korupciju īstenošanas gaitā. No mūsu puses Komisija ir pasūtījusi neatkarīgu Pasaules fonda piecu pīlāru revīziju, kā noteikts Eiropas Savienības finanšu noteikumos attiecībā uz visām organizācijām, kas saņem Eiropas Savienības finanšu atbalstu. 2010. gada novembrī saņemtajā revīzijas ziņojumā bija pausts vispārējs revidentu secinājums, ka Pasaules fonda iekšējās kontroles vide atbilst pienākumu dalīšanas un valsts pārvaldības kontroles, kā arī reģionālās finanšu ziņošanas principiem. Tādējādi darbojas standarta mehānismi un kontroles pasākumi, lai nodrošinātu, ka no palīdzības sniedzējiem saņemtie līdzekļi tiktu izmantoti pienācīgā veidā.
Tomēr revidenti sniedza vairākus ieteikumus, lai uzlabotu līdzekļu apsaimniekošanu papildus pastāvošajai riska pārvaldības stratēģijai. Pēc šā ziņojuma saņemšanas mani dienesti šobrīd apspriež nepieciešamās izmaiņas, kas ir paredzētas, lai uzlabotu un paātrinātu Pasaules fonda reformu plānu, ko apstiprināja 4. janvārī. Mēs arī veicam otro revīzijas misiju, tostarp valstu apmeklējumus, lai papildinātu iestāžu novērtējumu. Ar 2011. gada 27. janvāra vēstuli un ar 2. februārī notikušās telekonferences starpniecību es jau esmu sazinājies ar Pasaules fonda izpilddirektoru Kazatchkine kungu, lai norādītu uz steidzamu nepieciešamību veikt papildu reformas, lai vairāk nostiprinātu fonda pārvaldības pamatprocesus un darbības.
Tajā pašā laikā valdes sanāksmes laikā, kas tika sasaukta 2. februārī, Pasaules fonda sekretariāta pārstāvji ierosināja, lai ar Pasaules fonda pārraudzības mehānisma palīdzību tiktu veikta ārēja pārskatīšana. To atbalstīja valdes locekļi. Tādējādi, atbildot uz jūsu jautājumu par to, vai Komisija ir apsvērusi Pasaules fondam paredzētā Eiropas Savienības finansējuma apturēšanu, es jūs vēlētos informēt, ka Komisija ir informējusi Pasaules fonda izpilddirektoru un valdes locekļus, ka Eiropas Savienības ieguldījuma sniegšana tiek apturēta. Tajā pašā laikā es uzskatu, ka Eiropas Savienībai un jo īpaši Komisijai ir jāturpina tās vispārējais atbalsts Pasaules fonda mērķu sasniegšanai, reformu procesa īstenošanai un orientācijai uz valsti un veselības aizsardzības sistēmām.
Saistībā ar to Komisija nosaka skaidrus kritērijus, kas jāpiemēro, pirms iespējams atsākt turpmākos ieguldījumu veikšanu Pasaules fondā. Šie pasākumi krāpšanas novēršanas un konstatēšanas nodrošināšanai neradīs nekādas sekas attiecībā uz pacientu nodrošināšanu ar nepieciešamo ārstēšanu, bet tajā pašā laikā mēs saprotam, ka mums ļoti drīz ir jāievieš jauni, nostiprināti kontroles mehānismi, jo, ejot laikam, maksājumu aizturēšana uz nenoteiktu laiku nav labākā iespēja. Mums ir vajadzīgi papildu nostiprināti kontroles mehānismi valsts līmenī, kas samazinās līdzekļu nelikumīgas piesavināšanās risku, un tad mēs varēsim atsākt maksājumu veikšanu. Komisija, kā jau minēju, turpinās aktīvi atbalstīt fondu, jo tas ir guvis fantastiskus panākumus, bet ir notikuši krāpšanas gadījumi, un mums šī problēma ir atbilstīgi jārisina.
Anne E. Jensen
(DA) Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos pateikties komisāra kungam par atbalstu, ko viņš sniedz fondam, kā arī par izlēmīgu rīcību, lai risinātu notikušo, un par ļoti nopietno attieksmi pret šo jautājumu. Mans jautājums komisāra kungam konkrētā formulējumā ir par to, kāda veida laika grafiku viņš paredz attiecībā uz fondam paredzēto ieguldījumu iesaldēšanu. Cik ātri viņš paredz rast risinājumu problēmām? Saskaņā ar fonda sniegto informāciju, atsevišķas par līdzekļu nelikumīgu piesavināšanos atbildīgās personas ir arestētas. Ir veikti pasākumi. Es gribētu zināt, kādas ir komisāra prognozes par laiku, kas nepieciešams, pirms atkal var tikt atjaunota naudas plūsma.
Michael Cashman
Komisāra kungs, vai jūs piekrītat, ka Pasaules fonds AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai ir ļoti svarīgs un ka tā finansējuma apturēšana šobrīd būtu krimināls nodarījums, jo tāda rīcība apturētu šos projektus, ar kuriem tiek glābtas dzīvības?
Turklāt vai jūs piekrītat, ka, mums, kā jūs sacījāt, ir jānostiprina kontroles mehānismi, kā arī mūsu ieguldījums, lai nodrošinātu, ka Pasaules fonds strādā to cilvēku labā, kuri atrodas vissmagākajā situācijā, proti, cilvēku labā, kurus apdraud AIDS/HIV, malārija un tuberkuloze?
Par šo korupcijas ļaunumu nedrīkst maksāt nevainīgi cilvēki, kuri sadzīvo ar AIDS/HIV un kurus apdraud malārija un tuberkuloze.
Georgios Papanikolaou
(EL) Priekšsēdētājas kundze, es arī pateicos komisāra kungam par atbildi. Saskaņā ar publicētajiem statistikas datiem laikā no 2002. līdz 2010. gadam Eiropas Savienība Pasaules fondam asignēja līdzekļus EUR 972,5 miljonu apjomā. Tas veidoja aptuveni 50 % no Fonda kopējā resursu apjoma.
Man ir šāds jautājums: bez tā, ko jūs mums sacījāt par jūsu konstatētajām problēmām, vai Komisija ir sagatavojusi novērtējuma ziņojumu vai veikusi izmeklēšanu par to, vai visa šī nauda nonāca līdz paredzētajam mērķim?
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Šim jautājumam ir divas puses. No vienas puses, es atzīstu, ka fonds dara fantastisku darbu, palīdzot cilvēkiem, kas atrodas smagā situācijā. Par to nav šaubu.
Bet no otras puses, tie ir valsts līdzekļi. Valsts līdzekļi ir nodokļu maksātāju nauda, un viena nelikumīga līdzekļu piesavināšanās vai viens krāpšanas gadījums varētu iznīcināt tūkstošiem cilvēku darbu. Tāpēc mums ļoti ātri ir jārod risinājums. Mans mērķis ir līdz vasarai ieviest papildu pasākumus, lai mēs varētu atsākt maksājumus rudenī. Es uzskatu, ka tas ir izdarāms.
Mēs esam noteikuši jomas, kurās mums tas ir vajadzīgs, proti, valsts līmenī. Centrālais birojs tiek labi kontrolēts, un, kad mēs pārskaitām naudu, viss ir kārtībā, bet, nonākot līdz pasākumu veikšanai konkrētā valstī, pastāv pārāk daudz riska elementu. Ja jūs redzētu, kuras valstis bija iesaistītas un tām paredzēto konkrēto budžeta piešķīrumu apjomu, jūs saprastu, ka iesaistītās summas būtu pārāk lielas, lai atceltu maksājumus, un mums ir vajadzīgas reformas, kas norit ļoti ātri.
Ja nākamgad tiktu atklāti līdzekļu nelikumīgas piesavināšanās gadījumi, jūs būtu pirmie, kas man sacītu, ka es par šo lietu zināju, un jautātu, kāpēc es nerīkojos. Tad es sacītu, ka es domāju tikai par slimajiem cilvēkiem. Tā nebūtu apmierinoša atbilde.
Ja mēs šo jautājumu atrisināsim pusgada laikā, līdz vasarai, tad mēs nebūsim būtiski ietekmējuši fonda darbību, bet mēs būsim snieguši lielāku uzticamību gan fondam, gan tam, kā tiek tērēta nodokļu maksātāju nauda.
Temats: CE zīme
Tā kā komisārs A. Tajani, stājoties amatā, apņēmās veicināt Eiropā ražoto preču eksportu tādos tirgos kā Dienvidamerika un Āzija, vai Komisija varētu izklāstīt, kāda virzība ir panākta CE zīmes stiprināšanā?
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, Higgins kungs! CE zīme ir ievērojama daļa no mehānisma, kas ir ārkārtīgi svarīgs iekšējā tirgus netraucētai darbībai.
Jauna tiesiskā regulējuma pieņemšana 2008. gadā nostiprināja zīmes uzticamību trīs konkrētos veidos. Pirmkārt, tas nostiprināja CE produktu sertifikācijas sistēmas kontroli. Otrkārt, ar šo regulējumu tika ieviesta valstu iestāžu veikta tirgus pārraudzība, kurām ir jāpārbauda ražotāju atbilstības deklarācijas un sertifikāti, ko izsniegušas neatkarīgas organizācijas, kas atļauj CE zīmju izmantošanu uz produktiem. Un, treškārt, šajā regulējumā noteikta prasība dalībvalstīm nostiprināt pārbaudes uz robežām, lai Eiropas un pasaules tirgū ļautu nokļūt tikai produktiem, kas atbilst tiesību aktiem.
Nodrošinot CE zīmes aizsardzībai paredzētus instrumentus, kas vēl nesen nebija pieejami, jaunā tiesiskā regulējuma efektīva īstenošana nostiprina zīmes uzticamību un tādējādi Eiropas un attiecīgi pasaules tirgū uzlabo to produktu reputāciju, kuriem šī zīme ir piešķirta. Turklāt uzlabota importēto produktu kontrole nodrošinās CE zīmes ļaunprātīgas izmantošanas gadījumu skaita samazināšanos pasaules tirgū. Turklāt, sekojot skaidram Parlamenta pieprasījumam, Komisija ir veiksmīgi uzsākusi informācijas kampaņu par zīmi, kura ir vērsta gan uz uzņēmējiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, gan patērētājiem.
Kampaņas mērķis ir nodrošināt ieinteresētajām pusēm, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, labāku izpratni par zīmes jēgu un to, kā darbojas tās pamatā esošais mehānisms, lai tie varētu izpildīt noteikumus par atbilstīgu zīmes lietošanu un labāk sevi aizstāvēt tiesā viltošanas vai bīstamu produktu lietās. Tas palielinās Eiropas produktu konkurētspēju.
Mūsu vienošanās un sarunas ar trešām valstīm, tostarp Mercosur un Latīņamerikas valstīm, jo īpaši Argentīnu, ir paredzētas reglamentējošā un tehniskā modeļa atbalstam, kas veido CE zīmes pamatu. Manas saziņas laikā ar šo pasaules daļu es centos viest lielāku skaidrību šajos jautājumos un, protams, atbalstīt risinājumus, par kuru īstenošanu mēs esam vienojušies. Es pavasarī apmeklēšu Latīņameriku, un arī šis jautājums būs iekļauts sanāksmju plānā, kurās es piedalīšos kopā ar to valstu valdību pārstāvjiem, kuras es apmeklēšu, proti, Brazīliju, Argentīnu un Čīli.
Protams, es atkārtoti apstiprinu savu apņēmību ar jums cieši sadarboties, lai nodrošinātu, ka mehānisms, kas veido CE zīmes pamatu, darbotos atbilstīgi un lai dalībvalstis nodrošinātu atbilstību noteikumiem, kas paredzēti mūsu produktu konkurētspējas palielināšanai. Es, protams, jūs regulāri informēšu par notikumiem šajā jomā, un es vēlētos jums atgādināt, ka Komisija atkārtoti izskatīs situāciju un 2013. gadā iesniegs Parlamentā ziņojumu atbilstoši Regulā (EK) Nr. 765/2008 noteiktajam.
Jim Higgins
Es vēlos pateikties komisāram par viņa sniegto atbildi. Manuprāt, koncepcija ir ļoti laba. Tā ir vērsta uz patērētājiem, tā attiecas uz reputāciju un Eiropas Savienībā ražoto preču uzticamību. Bet es nevaru atrast nekādu Eurostat sniegtu informāciju, piemēram, par to, cik vērtīgs šis simbols ir Eiropas uzņēmējdarbības vidē vai cik procenti Eiropas iedzīvotāju patiesībā zina, kādu funkciju CE zīme veic.
Otrkārt, manuprāt, mums šī zīme būtu jāizmanto plašāk. 2010. gada aprīlī Hannoveres gadatirgū notika ievērojama kampaņa, lai popularizētu CE zīmi, bet mēs to neizmantojam pietiekami plaši. Šajā jautājumā ir vajadzīgs daudz koncentrētāks darbs, jo šai zīmei ir milzīgs potenciāls.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētājas kundze, tā kā jūs pieminējāt Eiropas Savienības konkurētspēju un tā kā es atbalstu jūsu centienus attīstīt Eiropas Savienības rūpniecības politiku, es vēlētos jums uzdot šādu jautājumu: cik procentiem Eiropas tirgū pieejamo preču ir CE zīme un cik procenti Eiropas iekšējā tirgū pieejamo preču ir ražotas Ķīnā?
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, esmu pateicīgs par to, ka tika izceltas vairākas problēmas, kuras ir arī mūsu uzmanības centrā, jo patiesā situācija ir tāda, ka preces, kas legāli vai nelegāli ir ievestas no valstīm, kuras nav Eiropas Savienības sastāvā, bieži vien ir viltotas. Tomēr diemžēl ne Komisijas, ne Eiropas Savienības iestāžu rīcībā nav robežsardzes aģentūru vai policijas spēku ievesto preču pārbaudei, tādējādi mums nākas paļauties uz pārbaudēm, ko veic dažādas dalībvalstis tad, kad Eiropas Savienībā tiek ievestas un tirgū nonāk preces ar šo zīmi.
Vēlāk es paskaidrošu detaļas, lai atbildētu uz Higgins kunga papildjautājumu, bet man ir skaidri jānorāda, ka mēs esam uzsākuši informācijas kampaņu, kas ir paredzēta ne tikai CE zīmes popularizēšanai, bet arī tam, lai nodrošinātu lielāku preču garantiju, veicot pārbaudes viltotu produktu atklāšanai.
Manis lolota ideja ir Roterdamas ostas apmeklējums, kurā tiek ievesta lielākā daļa rotaļlietu. Iespējams, es pats turp došos, lai sniegtu signālu par to, ka Komisija pievērš pastiprinātu uzmanību to preču pārbaudei, kas tiek ievestas no valstīm, kuras atrodas ārpus Eiropas Savienības, un kas Eiropā nonāk caur vienu no tās lielākajām ostām.
Es piekrītu, ka ir jāveicina CE zīmes izmantojums. Mēs esam procesa sākumā, un es domāju, ka mums ir jāturpina šis virziens. Tāds ir informācijas kampaņas mērķis, kura ir arī Parlamenta pieprasījuma rezultāts. Kad es vēl biju Eiropas Parlamenta deputāts, mēs guvām lielus panākumus, uzstājot, ka Eiropas Savienībai ir nepieciešama zīme, kas vispirms garantētu atbilstību Eiropas Savienības noteikumiem. Mums nevajadzētu aizmirst, ka CE zīme nav Eiropas kvalitātes zīme, bet tā vienkārši nozīmē, ka ir nodrošināta atbilstība zināmiem Eiropas Savienības noteikumiem. Tādējādi tā ir sava veida pašsertifikācija vai trešās puses sertifikācija.
Daži šā Parlamenta deputāti cer, ka CE zīmei sekos kvalitātes zīme, un Parlaments uz to uzstāja manā uzklausīšanā pirms gada, kad es ierosināju savu kandidatūru amatam Komisijā. Es noteikti neiebilstu pret šo ideju, bet, manuprāt, mums sākumā ir jāveicina un jāpaplašina CE zīmes izmantojums ar Eiropas Savienībā īstenotas informācijas kampaņas palīdzību. Ir jādara vēl vairāk, un nākamajā posmā mums ir jāapsver turpmākas jaunas iniciatīvas. Tomēr vispirms mums ir jānodrošina, lai CE zīme kļūtu par vispārizplatītu praksi visos Eiropas Savienības uzņēmumos, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos, kuriem, iespējams, ir vajadzīga plašāka informācija.
Es jums varu apgalvot, ka esmu apņēmības pilns nodrošināt aizvien labāku informāciju. Esmu gandarīts, ka noris šādas debates un tiek uzdoti šādi jautājumi, un es par to pateicos Higgins kungam, jo tie ar Eiropas Parlamenta un tās atsevišķu deputātu darba, kā arī komisāra un Komisiju un Parlamentu pārstāvošo biroju darba palīdzību veicina debates Eiropas Savienībā.
Ir svarīgi informēt atsevišķas dalībvalstis un uzņēmējdarbības jomas organizācijas par šā instrumenta izmantošanas nozīmi, jo ir svarīgi - un to savā runā es jau uzsvēru - izdarīt spiedienu uz dalībvalstīm, lai tās uzturētu stingru modrību kā uz robežām, tā tirgū, lai tādējādi likvidētu vai vismaz censtos samazināt CE zīmes viltošanas un nelikumīgas izmantošanas problēmu mūsu produktu aizsardzības interesēs un atbilstības Eiropas Savienības tiesību aktiem labā, kas vispirms aizsargā patērētāju intereses.
Temats: Neviendabīga uzņēmējdarbības vide dalībvalstīs
Viena no galvenajām stratēģijas "Eiropa 2020” prioritātēm ir sniegt atbalstu uzņēmējdarbībai, īstenojot uzņēmējdarbības klimata attīstības un uzlabošanas politiku, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tomēr ir redzams, ka dažādās dalībvalstīs pastāv būtiskas atšķirības uzņēmējdarbības vides jomā, jo daudzās no tām pastāv būtiski birokrātiski šķēršļi un augstas izmaksas, lai izveidotu uzņēmumu, un tas ierobežo uzņēmējdarbības garu. Turklāt ekonomikas krīze ir padziļinājusi šo problēmu un novedusi pie neviendabīgas ainas attiecībā uz uzņēmējdarbības vidi un līdz ar to attīstību ES.
Vai Komisija varētu sniegt atbildes uz turpmāk izklāstītajiem jautājumiem? Vai tā uzskata, ka stratēģijā "Eiropa 2020” paredzētais uzņēmumu attīstības mērķis ir reālistisks un to ir iespējams īstenot turpmākajos 10 gados visās dalībvalstīs, ņemot vērā novērotās atšķirības?
Vai tā paredz ierosināt dalībvalstīm pieņemt konkrētus politikas virzienus un vienotu sistēmu, lai atrisinātu problēmas, kas mazina uzņēmējdarbības garu?
Temats: Mazie un vidējie uzņēmumi
Vai Komisija varētu izklāstīt pasākumus, kas ir ieviesti, lai palīdzētu tiem Eiropas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuri vēlas eksportēt un investēt jaunattīstības ekonomikās, piemēram, Ķīnā?
Temats: Uzņēmējdarbība valstīs, kurās tiek īstenoti taupības pasākumi
Vai ir kādi pasākumi, kas ierosināti, lai atbalstītu uzņēmējdarbību jo īpaši tajās valstīs, kurās tiek īstenoti stingri taupības pasākumi?
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, es centīšos runāt īsi, tāpat kā to darīju tad, kad biju Eiropas Parlamenta deputāts. Mēs risinām ļoti interesantus jautājumus, proti, vispirms Komisijas vēlēšanos atbalstīt uzņēmējdarbību un uzlabot kontekstu, kādā darbojas uzņēmumi, jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), tajā pašā laikā atbalstot viņus piekļuves ieguvē trešo valstu tirgiem. Es šos trīs jautājumus uzskatu par prioritātēm.
Tāpēc turpmākajās dienās tiks pārskatīts Komisijas 2008. gadā pieņemtais Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts. Tā principi un noteikumi ir pilnībā atbilstīgi stratēģijas "Eiropa 2020” prioritātēm, un tie noteikti tiks īstenoti valsts līmenī, jo tos atbalsta visas ieinteresētās puses. Citiem vārdiem runājot, ikviens - vienādā mērā dalībvalstis un uzņēmējdarbības jomas organizācijas - būs iesaistīts gūto rezultātu pārraudzībā.
Mēs vēlamies nodrošināt, lai kā Eiropas Savienības, tā dalībvalstu līmenī tiktu īstenoti principi, kas ir ļoti atbalstīti Mazās uzņēmējdarbības aktā, kurš paredzēts, lai veicinātu uzņēmējdarbību un izskaustu praksi vienmēr domāt nelielā mērogā, kad izstrādā politikas programmas.
Mēs jau esam ieviesuši pārbaudi MVU, kas ir izstrādāta, lai vairāk ņemtu vērā procedūru, kas tiek izmantota dažādu MVU ierobežojošu politikas virzienu un saistību ietekmes novērtējumam. Pārskatītais Mazās uzņēmējdarbības akts ietvers pasākumus, lai saskaņotu šīs pārbaudes izmantojumu un uzlabotu novērtējumu kvalitāti. Turklāt visas dalībvalstis tiks mudinātas īstenot vienādu pieeju to procedūru ietvaros, kas veido valsts lēmumu pieņemšanas procesu.
Tā kā mēs apzināmies nepieciešamību samazināt birokrātijas apjomu un izskaust starp valstīm pastāvošās atšķirības, mēs noteiksim konkrētus pasākumus, piemēram, vienas pieturas aģentūru izveidi un e-pārvaldes izmantošanu, lai censtos paātrināt procesus šajā jomā. Komisija arī organizē konkrētiem jautājumiem veltītu labākās prakses apmaiņu starp valsts ierēdņiem.
Lai veicinātu uzņēmējdarbību jauniešu vidū un stimulētu pārrobežu komercsadarbību Eiropā, mēs - jau atkal pēc Parlamenta iniciatīvas - izveidojām Erasmus programmu jaunajiem uzņēmējiem, kuras rezultāti ir bijuši pozitīvi. Tāpēc mūsu nodoms ir censties nodrošināt projektam tiesisku pamatojumu, pārveidojot to no eksperimentāla pasākuma pastāvīgā programmā.
Mēs esam ieplānojuši arī pasākumus, kas īpaši vērsti uz sievietēm-uzņēmējām: mūsu rīcībā ir 22 Eiropas valstis pārstāvošu 250 vēstnieču tīkls. Es ceru, ka šis tīkls var nostiprināties vēl vairāk. Visbeidzot, mēs strādājam pie mācību programmu izveides sievietēm-uzņēmējām vismaz 12 Eiropas Savienības valstīs.
Attiecībā uz palīdzību MVU un ieguldījumiem ārpus Eiropas Savienības pagājušā gada sākumā mēs uzsākām ļoti plašu sabiedriskās apspriešanas uzdevumu par mūsu nodomu nostiprināt atbalsta pasākumus. Uzdevuma rezultāti mums sniegs iespēju pielāgot ierosinātās vadlīnijas, kas ir paredzētas MVU atbalsta dienestu nostiprināšanai, tajā pašā laikā nodrošinot efektīvu valsts līdzekļu izmantojumu.
Attiecībā uz palīdzības sniegšanu MVU, lai tie kļūtu starptautiski, mēs jau esam guvuši lielu pieredzi. Es atsaucos uz projektiem, kuri ir guvuši lielus panākumus, piemēram, intelektuālā īpašuma tiesību MVU atbalsta dienests Ķīnā, Eiropas Savienības un Japānas Rūpniecības sadarbības centrs, Eiropas Uzņēmumu tīkls un apmācību programmas. Turklāt, pamatojoties uz Parlamenta finansēta pētījuma rezultātiem, mēs gatavojam paziņojumu par MVU atbalsta stiprināšanu trešo valstu tirgū.
Attiecībā uz valstīm, kuru ekonomika strauji attīstās, piemēram, Ķīnu, es varu apstiprināt, ka Mazās uzņēmējdarbības akta ietvaros Komisija ir izmantojusi Parlamenta piešķirtos līdzekļus sagatavošanās darbiem, kas mums sniedza iespēju izveidot MVU palīdzības un atbalsta centrus Ķīnā un Indijā. Es pats pagājušajā novembrī apmeklēju Pekinu, piedaloties Eiropas Savienības MVU centra atklāšanā Ķīnā.
Es arī jūs varu informēt, ka rītdien Komisija iecels amatā jaunu īpašo sūtni MVU jautājumos, Daniel Calleja Crespo, Uzņēmējdarbības un rūpniecības komitejas ģenerāldirektora vietnieku, kurš būs atbildīgs par uzmanīgu Mazās uzņēmējdarbības akta izpildes pārraudzību un MVU kontaktpersonas pienākumu veikšanu.
Komisijas dokumentā, kura pieņemšana šobrīd norit, pausts aicinājums visām dalībvalstīm un vietējām varas iestādēm iecelt MVU sūtni, lai pārraudzītu Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanu Eiropas Savienības reģionos. Ar gandarījumu jums varu sacīt, ka esmu jau saņēmis pozitīvas atbildes no vairākām dalībvalstīm un vairākiem Eiropas Savienības reģioniem.
Georgios Papanikolaou
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Komisāra kungs, liels jums paldies par jūsu sacīto, tas viss ir ļoti vērienīgi. Tomēr, nedaudz atgriežoties laikā, 2008. gada decembrī Konkurences padome aicināja dalībvalstis samazināt uzņēmumu reģistrācijai nepieciešamo laiku līdz ne vairāk kā trim dienām, un Komisija, protams, apsolīja pārraudzīt tā norisi.
Pēc trim gadiem un ekonomikas krīzes vidū mēs redzam, ka ir nepieciešamas 15 dienas, lai reģistrētu uzņēmumu Grieķijā, Austrijā tam ir vajadzīgas 11 dienas, 8 dienas Somijā un Beļģijā - tikai pusotra diena. Citiem vārdiem runājot, pastāv milzīgas atšķirības.
Mans jautājums ir šāds: tā kā mēs visi piekrītam, ka uzņēmējdarbība ir izaugsmes priekšnosacījums, kā Komisija varētu no vienkāršas mudinājumu paušanas pāriet pie nopietna spiediena izdarīšanas uz valdībām, lai mēs varētu saskaņot procedūras?
Brian Crowley
Es vēlētos runāt par trīs jautājumiem.
Pirmkārt, par Ķīnas atbalsta dienestu. Lai gan tā ir teicama ideja, MVU ir ļoti grūti rast piekļuvi nozarēm, kurās tie ir īpaši iesaistīti. Tas šķiet vairāk piemērots liela mēroga uzņēmumiem.
Otrkārt, vienas pieturas ideju, kas Eiropas Savienības robežās jau tiek izmantota, varētu labāk izmantot BRIC valstīs, proti, Brazīlijā, Krievijā, Indijā un Ķīnā, lai palielinātu eksporta apjomu un ārējos ieguldījumus, ko var veikt Eiropas uzņēmumi.
Treškārt un visbeidzot, modelis, kas līdz šim ir darbojies vislabāk, ir Eiropas Savienības un Japānas attiecības. Tas attiecībā uz tirdzniecību un investīcijām abos reģionos ir darbojies vislabāk. Iespējams, tam vajadzētu būt standartam, kuram sekot.
Marian Harkin
Es pieņemu, ka mans jautājums ir mazliet sarežģīts tādā ziņā, ka tas ir saistīts ar valstīm, kas īsteno stingru taupības režīmu, kā, piemēram, ir manis pārstāvētās Īrijas gadījumā.
Šis ir vissvarīgākais aspekts: MVU ir nepieciešama piekļuve kredītam, un vairāku iemeslu dēļ šie uzņēmumi to nesaņem - iespējams, tāpēc, ka bankas vēlas lielāku kredīta nodrošinājumu nekā šie MVU var nodrošināt, vai dažkārt MVU vienkārši nevēlas riskēt, aizņemoties pašreizējos apstākļos, kuros nav izaugsmes.
Šajā kontekstā mans jautājums ir šāds: vai Komisija varētu apstiprināt citus pasākumus, piemēram, aizdevumu garantiju shēmas vai Eiropas Savienības mikrofinansējuma instrumenta paplašināšanu?
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, godātie deputāti! Esmu patiešām iepriecināts, ka mazo un vidējo uzņēmumu jautājums jau otro dienu pēc kārtas ir Parlamenta debašu centā. Vakar vakarā mēs aplūkojām Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, kā arī jautājumu par to, kā palīdzēt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem piekļūt Eiropas Savienības finansējumam nākamās, proti, Astotās pamatprogrammas kontekstā. Mēs arī pieminējām jau paveikto un darbu, ko mēs pašlaik īstenojam šīs kategorijas uzņēmumu labā.
Kā es minēju savā runā - un to es norādīju arī vakar vakarā, es domāju, ka mazo un vidējo uzņēmumu atbalsts ir prioritāte vairāku iemeslu dēļ. Vispirms mazie un vidējie uzņēmumi ir uzskatāmi par svarīgu instrumentu pašreizējās krīzes pārvarēšanai. Ar stratēģijas "Eiropa 2020” dokumenta palīdzību mēs ekonomikas politikas centrā atkal izvirzām reālo ekonomiku. Mazie un vidējie uzņēmumi ir mūsu reālās ekonomikas dzīvības avots, un, virzoties uz priekšu, manuprāt, svarīgākais ir tas, ka MVU var būt izšķiroša sociāla nozīme, jo šie uzņēmumi radīs darba vietas Eiropas Savienībā, kamēr lielās ražošanas korporācijas veic restrukturizāciju.
Tāpēc mums ir jārada apstākļi, lai mazie un vidējie uzņēmumi būtu konkurētspējīgi. Konkurētspēja ir inovāciju sinonīms, un, lai mēs būtu inovatīvi, mums ir jāpalīdz MVU piekļūt kredīta iespējām. Pateicoties Eiropas Parlamenta atbalstam, mēs esam pieņēmuši direktīvu par kavētiem valsts iestāžu maksājumiem un maksājumu kavēšanu komercdarījumos, kas ietilpst Mazās uzņēmējdarbības akta ietvaros. Tas ir fantastisks rezultāts, un es ceru, ka dalībvalstis šo direktīvu, kas tagad ir saistoša visā Eiropas Savienībā, īstenos 24 mēnešu laikā kopš pagājušā oktobra vai pat pirms galīgā termiņa. Tas tirgum sniegs likviditāti aptuveni EUR 180 miljardu apjomā, nodrošinot ieguvumus mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.
Tas nav viss. Esmu arī izveidojis MVU Finanšu forumu, kā norādīts Parlamenta ziņojumā par politiku attiecībā uz MVU un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu. Tas ir jauns Komisijas izveidots forums, kurā mēs izskatīsim grūtības, kas ir saistītas ar piekļuvi kredītam, un formulēsim šo problēmu risinājumus. Tā nav nejaušība, ka mēs esam pārliecinājuši Londonas Biržu pirmo reizi piedalīties šajā iniciatīvā. Tas ir arī spēcīgs signāls no Lielbritānijas puses, kas ir pielīdzināms lielam mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam Tādējādi finanšu ekonomika darbojas, lai kalpotu reālajai ekonomikai un to atbalstītu, kas, manuprāt, ir svarīga zīme. Es veikšu pasākumus, lai turpinātu atbalstu MVU Finanšu foruma darbībai attiecībā uz piekļuvi kredītam un noteikšu arī visas pieejamās iniciatīvas, tostarp pārrobežu riska kapitālu un centienus mazināt problēmas, kas pastāv attiecībās starp Eiropas Investīciju banku un vietējā mēroga kredītiestādēm, kuras beigās ir tās, kas piešķir finansējumu.
Kas mums būtu jādara, lai atvieglotu piekļuvi Eiropas Savienības finansējumam? Šobrīd mēs strādājam pie nākamās, proti, Astotās pamatprogrammas, un MVU labā ir gūtas vairākas uzvaras. Es atkārtošu to, ko es sacīju vakar, jo es nezinu, vai godātie deputāti, kas šeit atrodas šovakar, te bija arī vakar: saistībā ar Regulu, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) esmu samazinājis MVU paredzētos reģistrācijas nodokļus līdz 60 % un mikrouzņēmumiem paredzētos reģistrācijas nodokļus - līdz 90 %. Es arī nodrošināju, lai REACH regulas piemērošanas noteikumi tiktu iztulkoti visās Eiropas Savienības valodās. MVU tādējādi redz reāla atbalsta pazīmes arī šajā virzienā. Mēs to pašu vēlamies darīt arī attiecībā uz mikrouzņēmumiem celtniecības nozarē.
Esmu organizējis diezgan daudz tikšanos arī saistībā ar mikrokredītu. Šo jautājumu es uzmanīgi izskatīju arī sanāksmē, kas pirms divām nedēļām notika Briselē un kurā piedalījās Itālijas valdības jaunās mikrokredīta organizācijas pārstāvji, kura, izskatās, ir visai labi pārvaldīts piemērs. Es ceru, ka šajā nozarē spēšu izplatīt zināšanas par dažādu dalībvalstu labāko praksi, lai tā varētu tikt īstenota.
Attiecībā uz atšķirībām saistībā ar reģistrācijai nepieciešamo laiku - tā tiešām ir problēma. Nav šaubu, ka mums uz dalībvalstīm ir jāizdara spiediens, lai samazinātu birokrātiju. Lielu daļu no tās veido Eiropas birokrātija, kura noteikti rada savas nastas, bet dažkārt daudz neatpaliek arī birokrātija dalībvalstīs. Jebkurā gadījumā es domāju, ka procedūru vienkāršošana ir iedzīvotāju interesēs. Kad mēs sakām, ka mums būtu jādomā "mazā mērogā”, mums ir jāpārliecinās, ka šo pārbaudījumu piemēro arī dalībvalstis, tāpat kā to ir sākusi darīt Komisija. Iepazīstināšana ar Mazā uzņēmējdarbības akta pārskatu dažādās Eiropas valstu galvaspilsētās arī sniegs iespēju mudināt dalībvalstis samazināt laiku, kas ir nepieciešams atļauju izsniegšanai MVU izveidei.
Temats: Iespēju vienlīdzības stratēģijas Komisijā
Komisija 2010. gada 17. decembrī aizsāka jaunu sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzības stratēģiju laika posmam līdz 2014. gadam, un tajā ir noteikti jauni mērķi: vidējā un augstākā līmeņa vadošos amatos sasniedzamais sieviešu skaits, kā arī administratoru amatos (AD) darbā pieņemamo sieviešu skaits Komisijas ģenerāldirektorātos, nodaļās un dienestos.
Šādā veidā ar jauno iespēju vienlīdzības stratēģiju ir paredzēts īstenot Komisijā strādājošo vīriešu un sieviešu iespēju vienlīdzības politiku, bet tā neattiecas uz citām Eiropas Savienības iestādēm un aģentūrām. Vai šī Komisijas sagatavotā iespēju vienlīdzības stratēģija ietekmēs arī citās ES iestādēs strādājošās sievietes? Vai Komisijai nešķiet, ka vajadzētu izveidot kopēju iespēju vienlīdzības stratēģiju, saskaņā ar kuru tiktu nodrošināta arī citās Eiropas iestādēs un aģentūrās strādājošo sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzība? Sieviešu un vīriešu vienlīdzība un iespēju vienlīdzība ir viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem, tāpēc to vajadzētu vispārēji un bez izņēmuma piemērot visiem strādājošiem ES.
Maroš Šefčovič
Komisijas loceklis. - Esmu ļoti gandarīts par šī jautājuma saņemšanu, jo man ir pavēstāmas labas ziņas. Kopš 1. janvāra Komisijā pirmo reizi patiesībā ir nodarbināts lielāks sieviešu, nevis vīriešu skaits. Mēs ļoti lepojamies ar šo rezultātu, bet mēs zinām, ka tās nav šī jautājuma beigas. Mums vēl aizvien ir jāturpina mūsu politika, uzlabojot arī mūsu sieviešu kolēģu skaitu Komisijas pārvaldes amatos un administratoru amatos.
Tāpēc mēs pieņēmām šo stratēģiju laikam no 2010. līdz 2014. gadam, līdz šīs Komisijas pilnvaru beigām. Mēs tiešām vēlētos sasniegt šo rezultātu, sievietēm ieņemot 25 % vecākās pārvaldes amatu, 30 % vidējās pārvaldes amatu un 43 % administratoru amatu. Pēdējo 15 gadu laikā mēs jau esam panākuši diezgan daudz, ievērojami palielinoties sieviešu skaitam pārvaldes amatos. Mēs, protams, gribētu turpināt tikpat centīgu darbu. Metode, ko mēs gatavojamies izmantot, nozīmē, ka pensionējušos deputātu vietas ieņemtu sievietes, kuras veidotu 30 % nolīgto vecākās pārvaldes darbinieku vidū un 50 % nolīgto vidējā līmeņa pārvaldes darbinieku un administratoru vidū. Tādējādi tas nozīmē, ka tad, kad šie administratori dosies pensijā, 30 % un 50 % no viņiem būtu jāaizstāj sievietēm.
Atbildot uz jūsu jautājumu, es pārbaudīju situāciju citās iestādēs un man ir jāsaka, ka jūsu situācija Parlamentā ir visai laba. Skaitļi ir ļoti iespaidīgi. Tā tas gluži nav Padomes gadījumā, tomēr, atklāti runājot, mums ir mazliet atšķirīgi rezultāti. Tomēr, manuprāt, labākā metode turpmāku panākumu gūšanai būtu mūsu politikas turpināšana attiecībā uz labākās prakses apmaiņu un pieredzes apmaiņu par mūsu politikas īstenošanu.
Es zinu, ka šo jautājumu regulāri apspriež arī mūsu administrāciju vadītāji un mūsu ģenerālsekretāri, un es domāju, ka šīs labākās prakses apmaiņa nodrošinās atbilstīgus rezultātus visās Eiropas Savienības iestādēs.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, paldies par labajām ziņām. Es pozitīvi vērtēju faktu, ka Komisijā strādā vairāk sieviešu nekā vīriešu. Tomēr man ir papildu jautājums, ko es jums vēlētos uzdot. Cik ilgs laiks, jūsuprāt, Eiropas Komisijai būtu nepieciešams, lai sieviešu skaits pārvaldes amatos procentuāli sasniegtu nevis 25 %, nevis 42 %, bet 50 %? Cik ilgs laiks tam, jūsuprāt, būtu nepieciešams? Jūs teicāt, ka jūs to būsiet sasnieguši tikai jūsu mandāta beigās.
Tomēr jūs uz manu jautājumu nesniedzāt īpaši skaidru atbildi. Kāds ir jūsu kā komisāra viedoklis par Eiropas Savienības iestāžu iespēju vienlīdzības politiku? Politiku, ko īsteno visas Eiropas Savienības institūcijas? Tas būtu ļoti labs piemērs dalībvalstīm - gan cilvēkiem, kuri strādā valsts sektorā, gan privātajā sektorā nodarbinātajiem.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos mazliet paplašināt manas kolēģes uzdoto jautājumu un pajautāt komisāra kungam, vai pastāv arī iespēju vienlīdzības stratēģija. Es šajā gadījumā atsaucos uz jauno dalībvalstu pārstāvju iecelšanu vidējā līmeņa un vecākās pārvaldes amatos Eiropas Savienības institūcijās.
Maroš Šefčovič
Komisijas loceklis. - Liels paldies jums par jūsu papildu jautājumiem.
Es jums piekrītu, ka skaitļi, ko jūs minējāt, iespējams, nešķiet tik vērienīgi, kādus jūs tos gribētu redzēt nākotnē, bet patiesība ir tāda, ka kopš iespēju vienlīdzības politiku programmu sākšanas Komisijā 1995. gadā mēs esam spējuši palielināt sieviešu skaitu augstākajos amatos pieckārtīgi. Tas nozīmē, ka šajos amatos tagad ir piecas reizes vairāk sieviešu nekā agrāk. Protams, mums ir jāraugās uz pamatrādītājiem. Es jums piekrītu, ka tie bija ļoti zemi. Mums ir arī jāsalīdzina, kādā vidē Eiropā mēs darbojamies.
Tā ir arī daļēji atbilde uz otro jautājumu, proti, ka politikas programmas šo apstākļu radīšanai sievietēm ne tikai Eiropas Savienības iestādēs, bet arī dalībvalstīs joprojām ir jāuzlabo. Vispirms mums ir jārada sievietēm piemēroti apstākļi, lai viņas patiešām varētu strādāt šajos augstajos amatos, kas nozīmē atbilstīgu bērnu aprūpi, atbilstīgas darba telpas, elastīgu darba laiku un citus apstākļus, kas faktiski ļautu sievietēm ieņemt šos augstos amatus. Protams, šo apstākļu radīšana norit pakāpeniski. Manuprāt, Eiropas iestādēs mēs esam panākuši visai augstus standartus, un jūs varat redzēt dažādos līmeņus, kādos šie apstākļi ir nodrošināti dalībvalstu vidū.
Tāpēc mana kolēģe, priekšsēdētāja vietniece Reding kundze, šobrīd ierosina stratēģiju, kuru sauks dzimumu līdztiesība uzņēmējdarbības vadībā. Pagaidām tas ir dienestu darba dokuments, kas divu mēnešu laikā tiks apspriests ar uzņēmējdarbības līderiem, un pēc tam sāksies tā sabiedriskā apspriešana. Kādi ir šajā procesā gūstamie secinājumi? Vai mums ir jāīsteno obligātā kvotu sistēma? Vai mums ir jāizvēlas sistēma, kas darbojas Komisijā, kur mēs cenšamies radīt veicinošu vidi un administratīvus stimulus tiem ģenerāldirektorātiem, kuri var izpildīt mērķus, kas noteikti attiecībā uz sievietēm? Es domāju, ka galu galā mēs redzēsim pienācīgus rezultātus.
Priekšsēdētāja
Uz jautājumiem, kuri laika trūkuma dēļ netika atbildēti, tiks sniegtas rakstiskas atbildes (sk. pielikumu).
Seán Kelly
Priekšsēdētājas kundze, es tikai vēlos paust novērojumu attiecībā uz darba kārtību, un es zinu, ka daudzi deputāti man piekristu. Tas nekādā veidā neattiecas uz jums personīgi, bet ir saistīts ar veidu, kā ir organizēts jautājumu laiks.
Katru dienu deputāts zina, cik daudz jautājumu tiks pieņemts, cik daudz papildjautājumu tiks pieņemts, cik ilgu laiku aizņems atbildes un to, vai mums vispār būs jautājumu laiks, lai vērstos pie Komisijas un Padomes. Tas ir neapmierinoši. Es satiku Ludford kundzi. Viņa stundu kavēja vakariņas, jo domāja, ka tiks pieņemts viņas jautājums. Es biju aprēķinājis, ka tiks pieņemts mans jautājums, un atteicu ielūgumu vakariņās. Deputātiem vismaz būtu jāsaņem informācija, cik daudz jautājumu tiks pieņemti, un tad viņi attiecīgi var plānot laiku.
Es zinu, ka es saņemšu rakstisku atbildi, bet, ja es un citi deputāti vēlētos saņemt rakstisku atbildi, mēs varētu nosūtīt e-pastu no mājām un saņemt atbildi savā e-pastā.
Tas ir viss, ko vēlos sacīt. Es domāju, ka tas būtu jāņem vērā. Priekšsēdētājas kundze, tas nekādā veidā neattiecas uz jums, jūs darbu veicat ļoti labi. Es nekādā ziņā nevēlos paust nekādu necieņu pret jums.
Priekšsēdētāja
Kelly kungs, paldies jums par jūsu komentāru. Man jāsaka, ka es kā viena no priekšsēdētāju vietniekiem, kuri atbild par jautājumu laiku, esmu nobažījusies, ka mēs kā institūcija kopā ar Komisiju neesam pavirzījušies uz priekšu, lai īstenotu to, par ko mēs vienojāmies mūsu starpiestāžu nolīguma ietvaros, ar kuras palīdzību bija jāuzlabo jautājumu laiks. Esmu gandarīta, ka šovakar te atrodas komisārs Šefčovič kungs, kurš nepastarpināti redzēja problēmas, ar kuram mēs saskaramies. Tāpēc es ceru, ka varētu attīstīties jauna dinamika, cenšoties nodrošināt situāciju, ko mēs paredzējām, apspriežot starpiestāžu vienošanos.
(Sēdi pārtrauca plkst. 20.50 un atsāka plkst. 21.00)
