Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem (Reglamenta 144. pants) 
Priekšsēdētājs
Tagad mēs sākam vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem.
Georgios Papastamkos
(EL) Priekšsēdētāja kungs, nav noslēpums, ka paziņotais mērķis biodegvielām ir noteikts 10 % no atjaunīgajiem enerģijas avotiem.
Man ir radies iespaids, ka enerģētikas, vides, rūpniecības un lauksaimniecības komisāru viedokļi atšķiras. Laika ekonomijas nolūkā es neatsaukšos uz privātiem paziņojumiem. Neraugoties uz to, kā tas var būt, ka ir četri komisāri un četri dažādi viedokļi?
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, ko es varu pateikt grieķu lauksaimniekiem, kuri ir mainījuši vai vēlas mainīt lauksaimniecības kultūras, lai ražotu pirmās paaudzes biodegvielas pēc KTO pārstrukturēšanas cukura nozarē?
Ioan Mircea Paşcu
(RO) Drīzajam festivālam, ko organizē Eiropas Parlaments kā kultūru dialoga daļu, katra valsts tika lūgta izveidot filmu par šo tematu. Kā es saprotu, Rumānijas sākotnējais priekšlikums netika pieņemts neatbilstības dēļ tematam, taču to aizstājušajam ražojumam, proti, filmai California Dreaming, ir vēl lielāki trūkumi.
Pirmais trūkums ir tāds, ka tā vēl mazāk atbilst tematam, neraugoties uz tās pirmizrādes vakaru Kannas, tā mistificē realitāti un maina manas valsts tēlu. Ja visās pārējās filmās kultūru dialogs risinās personīgā, cilvēcīgā līmenī, tad filma California Dreaming stāsta par iedomātu gadījumu ar amerikāņu transportu caur Rumāniju, kuru apstādina vietējās iestādes, un kas beidzas ar pilsoņu karu.
Turklāt filmu aptraipa neķītra valoda un neslēptas seksa un vardarbības ainas, kas ir vienreizējs gadījums festivālā. Es neticu, ka tas viss ir kultūru dialoga iezīme. Taču lielākais trūkums, kā šķiet, ir tas, ka šo filmu izvēlējās nevis Rumānijas puse, bet gan Eiropas Parlamenta ierēdņi.
Ja tas tā ir, tad situācija ir nopietna, jo tāda nepolitiska koncepcija kā kultūru dialogs ir apzināti politizēta nesaprotamu iemeslu dēļ, tādējādi kaitējot Eiropas Savienības dalībvalsts tēlam. Tādēļ es lūdzu Eiropas Parlamentu pārbaudīt šo lietu.
Ignasi Guardans Cambó
(ES) Priekšsēdētāja kungs, pārredzamībai ir jābūt vienam no ES iestāžu stūrakmeņiem - arī šim Parlamentam un vēl jo vairāk Eiropas Komisijai, kuras augstākajām amatpersonām ir milzīga vara, taču gandrīz nekādas politiskas kontroles.
Tādējādi es vēlos atmaskot šā Parlamenta priekšā Komisijas praksi atbildēt uz Parlamenta politiskajām rezolūcijām ar tādas sistēmas palīdzību, kas līdzinās ,,politbiroja” vai ,,Kremļa pētnieku” laikiem, kuri analizēja dokumentus. Piemēram, es vēlos minēt, kaut gan tas ir tikai viens piemērs, 2007. gada 13. decembra sanāksmes protokolu ar nosaukumu ,,Pasākumi, kas veikti saistībā ar Parlamenta rezolūcijām”, kurā ir sacīts, ka ir paziņots par darbību, kuru Komisija īstenojusi saistībā ar kādu Parlamenta pieņemtu rezolūciju.
Šis teksts, priekšsēdētāja kungs, ir publicēts angļu un franču valodā nevis visās oficiālajās Kopienas valodās ar numuru SP/207/5401 kādā tīmekļa vietnē, kuras atrašanai man vajadzēja trīs nedēļas un sekretariāta personāla un citu Parlamenta amatpersonu palīdzību. Bez pārredzamības nevar būt demokrātijas; taču šeit mēs saskatām liekulību Komisijas diskursā, kad tā apgalvo, ka ir apspriedusies ar Parlamentu un pēc tam ierok dokumentus un atbildes tīmeklī, nekādā veidā nepublicējot tos.
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Iepriekšējās nedēļās atkal priekšplānā ir izvirzījušās debates par ģenētiski modificētiem organismiem. Poļu lauksaimnieki varētu samazināt ražošanas izdevumus, ieviešot ĢMO, taču viņi nevēlas to darīt. Tas tādēļ, ka viņi vēlas aizsargāt Eiropas patērētājus un nodrošināt, lai Polijas lauksaimnieku ražotā pārtika joprojām būtu veselīga un laba uzturā.
Taču Polijas lauksaimniekus diemžēl saista Savienības noteikumi. Katrai Eiropas Sabiedrības dalībvalstij vajadzētu ļaut pašai izlemt, vai tā vēlas vai nevēlas ieviest valsts teritorijā ģenētiski modificētus organismus. Ņemot vērā to, ka Eiropas nodokļu maksātāji jau dod ievērojamu ieguldījumu lauksaimniecības atbalstam, lauksaimniecības izstrādājumiem ir jābūt vismaz veselīgiem, labiem uzturam, un tajos nedrīkst slēpties nekādi pārsteigumi.
Claude Turmes
Priekšsēdētāja kungs, šo trešdien Parlaments apspriedīs Lisabonas līgumu, un iedzīvotāji vēros, ko Parlaments saka par šiem institucionālajiem jautājumiem. Taču iedzīvotāji ir vēl vairāk ieinteresēti redzēt, ka Eiropas iestādes risina praktisko jautājumu par Eiropas politikas veidošanu. Viens no svarīgākajiem jautājumiem ir pārredzamība un lobēšana.
ES Komisijai pirms trim gadiem tika dots labs padoms īstenot tā dēvēto pārredzamības iniciatīvu, taču tagad mēs dzirdam, ka Komisija vēlas iesniegt reģistru, kurā parādīsies lobiju vārdi un nebūs nekādas nozīmīgas informācijas par to, cik naudas iztērēts lobēšanai.
Es brīdinu Komisijas priekšsēdētāju Barroso kungu un brīdinu arī Kallas kungu nekaitēt uzticībai, kāda jums ir Eiropā attiecībā uz pārredzamības iniciatīvu, bet nākt klajā ar jēgpilnu reģistru.
Tas vajadzīgs iedzīvotājiem, lai viņi varētu ticēt godīgai politikas veidošanai un lēmumu pieņemšanai Briselē.
Daniel Strož
(CS) Sākotnēji es biju nodomājis runāt par pilnīgi citu tematu. Taču apstākļi mani piespieda paust viedokli ārkārtīgi nopietnā jautājumā - par Albānijas separātistu paziņoto Kosovas neatkarību.
Esmu pārliecināts, ka šim notikumam, kas ir pretrunā ar starptautiskiem tiesību aktiem, būs traģiskas sekas un rezonanse visā Eiropā. Īpaši traģiski ir tas, ka ES grasās apstiprināt šo separātisma aktu, kas veikts uz Serbijas - jau tāpat smagi pārbaudītas neatkarīgas valsts - rēķina. Tas ir nepieņemami pašos pamatos.
Viss šā separātisma akta scenārijs atsauc man dzīvā atmiņā notikumus, kas risinājās manā dzimtenē Čehoslovākijā 1938. gadā. Toreiz vācu nacionālistu īstenotajam un tolaik ritumu valdību atbalstītajam separātisma aktam sekoja visbriesmīgākais karš vēsturē. Ir labi zināms, ka vēsture atkārtojas vai nu kā farss, vai kā traģēdija.
Mēs nedrīkstam ļaut izveidoties nevienai no šīm situācijām. Es aicinu Parlamentu vērsties pret šo separātisma aktu un Serbijas suverenitātes pārkāpšanu.
Slavi Binev
(BG) Priekšsēdētāja kungs, dārgie kolēģi! Esmu lūdzis vārdu kādas milzīgas sociālas, ekonomiskas, vides un morālas problēmas spiests, kura nu jau 18 gadus saēd Bulgārijas sabiedrību. Tā vietā, lai problēmu atrisinātu, tā turpina milzt kā ļaundabīgs audzējs ar neparedzamām sekām.
Es runāju par Kremikovcu metalurģijas rūpnīcu, kurai paredzēta stratēģiska nozīme Bulgārijas ekonomikā. Diemžēl iepriekšējo pusotra desmita gadu laikā tā vietā, lai radītu ienākumus valsts kasei, tā ir pārvērtusies par slimību veselai sabiedrībai. To izmanto vienīgi dažu mafijas grupu privātam ieguvumam un kā līdzekli politisko partiju maku piepildīšanai. Un tas viss notiek ar veselas virknes valdību, arī pašreizējās valdības, atbalstu.
Īpaši satrauc tas, ka Kremikovcu pašreizējā krīze, kas rada reālus slēgšanas draudus, atņemot iztikas avotu desmit tūkstošiem strādnieku un viņu ģimenēm, ir tādu cilvēku darbības rezultāts, kuri saistīti gan ar kriminālo pasauli, gan augstākajām iestādēm.
Tie ir bijušais ģenerāldirektors Valentin Zakhariev, bijušais ģenerālprokurors Nikola Filchev un bijušais specializētās policijas vienības (,,berešu”) vadītājs Filko Slavov. Viņu vārdi saistās ne tikai ar Kremikovcu vadību, bet arī ar Bulgārijas pārejas uz demokrātiju vistumšākajām pusēm, tostarp militārā prokurora Nikolay Kolev slepkavību.
Kā izrādās šie ļaudis baudīja un joprojām bauda tiesu un valdības aizsardzību. Viņi joprojām jūtas tā, it kā likumi uz viņiem neattiektos. Esmu pārliecināts, ka dalībvalstij ir neiedomājami...
(Priekšsēdētājs pārtrauc runātāju)
Nicolae Vlad Popa
(RO) Priekšsēdētāja kungs, dārgie kolēģi! Februāra sākumā Eiropas Komisija publicēja Starpposma ziņojumu par Rumānijas progresu tiesu reformas īstenošanā. Šā gada nobeiguma ziņojums tiks sagatavots jūnijā, un tas izšķirs, vai drošības klauzula tiks piemērota vai nē. Es uzskatu, ka tā nebūs, jo iestādes, kuras kritizē par atpalikšanu, šajā laikā var atrisināt problēmas četrās pārraudzītajās jomās.
Drošības klauzulas piemērošana nozīmētu tiesas spriedumu neatzīšanu dalībvalstīs, kas skartu iedzīvotājus un procesos iesaistītās puses, kurām nevar pārmest par to, ka attiecīgās iestādes - valdība un parlaments - nepilda pienākumus. Drošības klauzulas piemērošanu nav jāuzskata par vēršanos pret Rumānijas iedzīvotājiem, jo ir normāli, ja par pienākumu nepildīšanu atbild vainīgie un nevis Rumānijas iedzīvotāji.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Priekšsēdētāja kungs! 13. februārī Austrālijas leiboristu partijas premjerministrs Kevin Rudd Austrālijas valdības vārdā oficiāli atvainojās par necieņu, kura divus gadsimtus izrādīta pirmiedzīvotāju aborigēnu tautai. Šis žests runā pats par sevi, un tas ir īpaši aktuāli šeit, Eiropā.
Vairāk nekā 60 gadus pēc traģiskajiem notikumiem Otrā pasaules kara laikā, Eiropā ir valsts, kurā trīs miljoni cilvēku - jūsu cilvēku, priekšsēdētāja kungs - tika izdzīti trimdā, bet vēl pusmiljons cilvēku tika atņemta pilsonība, cilvēktiesības un īpašums. Vēl šodien atvainošanās nav izteikta.
Eiropas pamatā ir nevis uz nacionālisms un konfrontācija, bet atvainošanās un piedošana, samierināšanas politika. Tā vietā, lai koncentrētos uz kolektīvo vainu un grēkāžu meklēšanu, būtu labi, ja katras Eiropas Savienības dalībvalsts vadītāju rīcības pamatā būtu apņemšanās bez ierunām ievērot Eiropas pamatvērtības, cienīt vienam otru, atvainoties un aizsargāt cilvēktiesības un minoritāšu tiesības. Liels paldies!
Tunne Kelam
Priekšsēdētāja kungs! Nākamsvētdien, 24. februārī igauņi svinēs valsts neatkarības 90. gadadienu. Neraugoties uz to, ka Igaunija ir nosacīti jauna valsts, tā kopš 13. gadsimta ir bijusi Eiropas kultūras mantojuma un kopējo vērtību daļa. Tomēr šiem 90 gadiem kopš neatkarības pasludināšanas piemīt īpaša iezīme, kas mums ir kopīga ar kaimiņiem - latviešiem un lietuviešiem, proti, ārvalstu okupāciju dēļ mēs baudījām brīvību tikai 39 gadus. Tādēļ es vēlos atgādināt kādu svarīgu faktu: tieši pirms 25 gadiem Eiropas Parlaments kā pirmā no Eiropas iestādēm reaģēja uz 45 Lietuvas, Latvijas un Igaunijas brīvības cīnītāju aicinājumu un pieņēma rezolūciju, kurā atbalstīja valstiskās neatkarības atjaunošanas ideju trīs okupētajās Baltijas valstīs. Es vēlētos pateikties visiem bijušajiem un pašreizējiem Eiropas Parlamenta deputātiem, kuri drosmīgi izteica solidaritāti ar trim Baltijas tautām.
Neena Gill
Priekšsēdētāja kungs! Gatavojoties olimpiskajām spēlēm Pekinā, pasaules sabiedrības uzmanība ir vērsta uz Ķīnas rekordu cilvēktiesību pārkāpšanā. Tomēr mēs nedrīkstam aizmirst, ka cieš arī citas sugas, galvenokārt tīģeri. To skaits sarūk lielā pieprasījuma dēļ - galvenokārt no Ķīnas - pēc produktiem, kas saistīti ar tīģeriem.
Tīģeriem draudošās izmiršanas cēlonis ir tīģeru malumedniecība Indijā. Lai tiktu klāt tīģeriem, tiek nošauti pat rezervātu uzraugi. Pēc tam tos nelegāli pārved pāri robežai uz Ķīnu. Lēš, ka katru dienu tiek nogalināts viens tīģeris. Pie tāda tempa tīģeri faktiski izmirs nākamo piecu gadu laikā.
Es atzinīgi vērtēju pagājušajā nedēļā izskanējušo ziņu, ka Indijas valdība plāno izveidot astoņus jaunus rezervātus iznīkstošās tīģeru populācijas aizsardzībai. Tomēr jaunu rezervātu izveidei vajadzēs piecus gadus, un iepriekšējo piecu gadu laikā tīģeru populācija jau ir samazinājusies par 50 %. Tādēļ, ja Eiropas Savienība un pasaules sabiedrība nekavējoties nerīkosies, lai samazinātu pieprasījumu pēc produktiem, kas iegūti no tīģeriem, apkarotu malumedniecību un kontrabandu, nemainīti Ķīnas attieksmi pret šiem produktiem, arī jaunie rezervāti būs novēloti.
Nobeigumā es ceru, ka jūs atbalstīsit mani tīģeru aizsardzības izpratnes dienā.
(Priekšsēdētājs pārtrauc runātāju)
Viktória Mohácsi
(HU) Paldies, priekšsēdētāja kungs! Dāmas un kungi, Silvio Berlusconi kunga pagājušajā nedēļā izskanējušie kliedzoši rasistiskie izteikumi, kuros viņš aicina nepieļaut nekādu iecietību pret romiem, nelegālajiem imigrantiem un noziedzniekiem, ir šokējoši un nepieļaujami.
Vakardienas paziņojumā Itālijas galvaspilsētas mērs Francesco Storace kungs runāja par Romas ,,attīrīšanu no klejotājiem”, tādējādi skaidri norādot, ka romiem nav vietas mūžīgajā pilsētā. Vai šādus paziņojumus var izteikt tikai 18 dienas pēc Eiropas Parlamenta pieņemtās rezolūcijas par Eiropas stratēģiju attiecībā uz romiem?
Es vēlētos lūgt Itālijas deputātus paskaidrot kolēģiem mājās, kādēļ mēs atbalstījām šo rezolūciju, kādi ir tās mērķi, kurus mēs formulējām kopā, un kādēļ čigānu zākāšana ir nevietā 21. gadsimtā. Atklāto vēstuli, kuru es publicēju saistībā ar šiem pret romiem vērstajiem paziņojumiem, parakstījušas kopā 72 romu nevalstiskās organizācijas - 33 Itālijā, 12 Ungārijā, 9 Maķedonijā, 4 Rumānijā, 3 Turcijā, 2 Moldovā, 5 Bulgārijā un 2 Francijā. Paldies!
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Baltkrievijas opozīcijas līderis Alexander Milinkiewicz šodien atkal Minskā ir apcietināts. Milinkiewicz kungam ir piešķirta Saharova balva. Eiropas Parlaments piešķīra viņam šo balvu 2006. gadā. Olga Kazulin kundze arī ir apcietināta. Viņa ir Lukaszenko kunga ievērojamā oponenta Alexander Kazulin kunga dzīvesbiedre.
Milinkiewicz kungs piedalījās demonstrācijā, ko organizēja privātuzņēmēji, kuru rīcības brīvību ierobežo jaunie noteikumi, saskaņā ar kuriem tiek palielināts viņu nodokļu slogs un ierobežota strādnieku nodarbināšanas brīvība. Tā nebija pirmā demonstrācija, kuras laikā šī sociālā grupa izteica neapmierinātību. Kopā ar Milinkiewicz kungu un Kazulin kundzi, kura nepiedalījās gājienā, apcietināja un pratināja arī tā organizētājus. Cik reižu Eiropa ir pasīvi vērojusi, kā apcietina vienu no tās balvas laureātiem? Cik reižu ir nesodīti pārkāptas cilvēktiesības tieši aiz Eiropas Savienības austrumu robežas?
Urszula Gacek
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Pagājušajā nedēļā Polijas plašsaziņas līdzekļi stāstīja par Karolīnu, jaunu meiteni, kuras dzīvi ir izpostījis viņas bijušais draugs. Viņai nezinot vai bez viņas piekrišanas draugs ierakstīja viņu kopīgo privāto dzīvi un pēc attiecību pārtraukšanas ievietoja šos ierakstus internetā. Karolīnas ģimene un draugi saņēma elektroniskās vēstules ar pornogrāfiskiem materiāliem. Tā kā Karolīna nav nepilngadīgā, Polijas likums viņu neaizsargā, un šī pasākuma vaininieks paliek nesodīts. Polijas varas iestādes ir apņēmušās mainīt šo likumu, tiklīdz radīsies iespēja, lai aizsargātu cilvēkus, kuru privātums un cieņa ir aizskarta šādā veidā. Taču internets sniedzas pāri valsts robežām, un nav Eiropas Savienības kopēju tiesību aktu iespējamo likumpārkāpēju atturēšanai un to personu sodīšanai, kuras veikušas šādas darbības.
Es aicinu Komisiju un dalībvalstis apkarot šādu rīcību, kuru var nosaukt par izvarošanu internetā.
Jörg Leichtfried
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pārāk daudzas dzīvnieku patversmes Eiropā kalpo galvenokārt vienam mērķim, un tā ir klejojošo kaķu un suņu likvidēšana. Jau tas skan nežēlīgi, bet patiesā nežēlība atklājas tikai šim mērķim izmantotajās metodēs, kurās ietver sevī visus iedomājamos barbarisma veidus no noindēšanas līdz bada nāvei un nosišanai ar rungu. Šā scenārija sliktākā puse tomēr ir tas, ka šie nežēlības akti nenotiek kaut kur tālās zemēs; nē, kā man stāstīja iesaistītie aktīvisti no Austrijas, tie notiek tieši mūsu durvju priekšā. Piemēram, nesen atklājās nežēlības gadījumi pret dzīvniekiem Čehijas Republikā.
Uztrauc arī Komisijas īsais un kodolīgais paziņojums, ka mājdzīvnieku aizsardzība joprojām ir dalībvalstu jurisdikcijā. Šķiet, ka Komisija ļoti bieži rīkojas tad, kad tas nav paredzēts, un dara ļoti maz, kad tai vajadzētu rīkoties. Šī situācija ir jāmaina, jo valsts kompetence nenozīmē, ka ES ir pilnīgi jādistancējas no kāda jautājuma.
Tādēļ es aicinu dalībvalstis ar klusēšanu nenogalināt jautājumu par dzīvnieku slepkavošanas stacijām viņu pašu zemē. Es aicinu arī Komisiju un Padomi nosodīt šos nežēlības aktus.
Toomas Savi
Priekšsēdētāja kungs! Esmu nopietni nobažījies par nepareizo priekšstatu, kuru mana kolēģe Sahra Wagenknecht izplatīja intervijā Krievijas ziņu aģentūrai ,,Regnum” šā gada 7. februārī. Viņa apsūdzēja Igaunijas valdību cilvēktiesību pārkāpšanā un Eiropas Savienību par klusējoša aizsega veidošanu attiecībā uz ,,bronzas nakti” un tai sekojošajiem tiesas procesiem Igaunijā.
Es varu apliecināt jums, ka pašlaik notiekošie tiesas procesi pār cilvēkiem, kuri ir apsūdzēti par nemieru organizēšanu, norit saskaņā ar tiesiskumu un ievērojot cilvēktiesības. Es vēlētos arī atgādināt kolēģiem, ka viens no valsts mērķiem ir privātīpašuma svētuma aizsardzība.
Pagājušajā gadā Tallinā notikušajam marodierismam nebija nekāda sakara ar vārda brīvību vai tiesībām uz demonstrācijām. Tika izdarīti noziegumi, un tādēļ valsts pienākums bija iejaukties. Noziegumu attaisnošana politiķim nav nekas cildināms, un, par laimi, nevar teikt, ka Sahra Wagenknecht uzskati attiecas uz visiem politiski kreisajiem.
Bogusław Rogalski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Vakar Kosovas parlaments paziņoja par neatkarību. Tādējādi Serbija jau otro reizi vēsturē ir zaudējusi sava valstiskuma šūpuli. Es vēlētos atgādināt Parlamentam, ka pirmo reizi šo provinci Serbijai viduslaikos atņēma turki. Mūsdienās, ar dalībvalstu atbalstu un mūsu klusēšanu, Serbija vēlreiz pārdzīvo šīs teritorijas, kas tai ir tik dārga, zaudējumu. Dāmas un kungi! Kosovas neatkarības pasludināšana pārkāpj starptautiskos tiesību aktus par robežu un valstu neaizskaramību un integritāti. Kosovas neatkarības deklarācijas rezultāts būs Pandoras lādes atvēršana, jo tā veicinās ekstrēmismu un nacionālismu un var iedegt visa veida ekstrēmismu Eiropā un aiz tās robežām. Turklāt mums jau ir jāsastopas ar līdzīgām pretenzijām Osetijā, Kalnu Karabahā un Basku zemē. Tā ir ļoti neapdomīga rīcība, ciktāl tas skar vienu konkrētu dalībvalsti, proti, Kipru. Kāda reakcija tiek gaidīta no šīs valsts? Kipra cīnās par apvienošanu tajā pašā laikā, kad mēs atbalstām separātistu kustības. Mēs nedrīkstam atzīt Kosovas neatkarību, jo tā rada draudus Eiropas drošībai un, galvenais, Serbijas iekšējai drošībai.
Milan Horáček
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Marta sākumā Krievija rīkos prezidenta vēlēšanas, bet ir maz pazīmju, ka iespējams pozitīvs rezultāts. Kas notika šo vēlēšanu sagatavošanas laikā? Opozīcijai sistemātiski traucē un to apklusina, preses brīvība tiek vispārēji samazināta, un ar vēlēšanām saistīti pasākumi pārtraukti.
Atļaujiet minēt tikai vienu piemēru. Krievijas opozīcijas politiķi Garry Kasparov, kurš ir ārkārtīgi bīstams Kremlim, pagājušajā nedēļā absolūti sadomātu iemeslu dēļ atkal arestēja policija. Kas notiks vēlēšanu laikā? Šajās vēlēšanās nebūs pārredzamības, jo Krievija ir likusi šķēršļus EDSO veiktajai vēlēšanu pārraudzībai. Kas notiks pēc vēlēšanām? Ļoti maz ticams, ka Putina ieceltā prezidenta Dmitry Medvedev laikā uzlabosies cilvēktiesību situācija. ES šeit ir jārīkojas. Krievijas iedzīvotāji šajā situācijā nav jāatstāj vieni.
(Aplausi)
Zsolt László Becsey
(HU) Priekšsēdētāja kungs! Kosovas neatkarība liecina par nozīmīgām pārmaiņām Balkānos. Šis solis, kaut gan tas ir sāpīgs, šķiet vēl viens nenovēršams pakāpiens ceļā uz Balkānu nomierināšanu.
Ja ir runa par Kosovas nākotni, mums ir vajadzīgs risinājums, kas nodrošina pamatiedzīvotāju - serbu - minoritātes kolektīvās un individuālās tiesības, lai viņi joprojām var dzīvot kopienā viņu vēsturiskajā dzimtenē. Ja daži no viņiem tomēr vēlas aizbraukt no Kosovas, mums jānovērš viņu došanās uz tādiem Serbijas reģioniem, kurus apdzīvo citas etniskās grupas, tādiem kā albāņu apdzīvotie dienvidu apgabali vai ungāru apdzīvotie ziemeļu reģioni. Šāda veida pieplūdums vienkārši izraisīs jaunu spriedzi starp serbiem, kuri pašlaik, saprotams, ir aizkaitināti, un šīm minoritātēm.
Novēršot šo risku, mēs varētu veicināt vēl vienu noregulējumu, kas būtu ilgtermiņa nevis tikai virspusējs attiecību noregulējums starp Belgradu un Novi Sad un starp pamatiedzīvotāju minoritātēm Vojvodinā un valsti; tas varētu palīdzēt pārvarēt strupceļu un ļautu izveidot funkcionējošu valsti Bosnijā. Etnisko tiesību un iecietības sistēma, kas tagad jāveido Kosovā, veicinātu šāda veida vēlamu attīstību. Paldies, priekšsēdētāja kungs!
Proinsias De Rossa
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos norādīt, ka daudzās dalībvalstīs arodbiedrības ir patiesi noraizējušās par neseno Tiesas spriedumu Laval lietā. Komisijai nekavējoties jāpublicē viedoklis par to, kā šis lēmums ietekmē darba attiecību sistēmu un, tiešām, mūsu dalībvalstu darba koplīguma sistēmu. Es zinu, ka ietekme Zviedrijā ir ievērojama, un tā ir daudz mazāka Īrijā. Neraugoties uz to, ir vajadzīga rīcība, lai skaidri pateiktu, ka ES nesankcionē sociālo dempingu nekur.
Ir ļoti svarīgi, lai Komisija un dalībvalstis spertu soļus eiroskeptiķu katastrofālo prognožu novēršanai, kuras kļūst par kopēju viedokli šajā jautājumā. Patiesas bažas ir jākliedē, un Eiropas un dalībvalstu parlamentiem ir jānovērš jebkādas nepilnības Eiropas likumdošanas iniciatīvās, kuras varētu izmantot negodīgi cilvēki. Es aicinu jūs, priekšsēdētāja kungs, nodot šīs lietas komisāram V. Špidla un komisāram Ch. McCreevy, kuri ir iesaistīti šajā lietā.
Csaba Sógor
(HU) Paldies, priekšsēdētāja kungs! Iepriekšējā uzstāšanās reizē es minēju, ka varu runāt dzimtajā valodā šeit, bet nevaru to darīt mājās. Ar ,,šeit” es, protams, domāju Eiropas Parlamentā, un ,,mājās”, kas ir pietiekami saprotami, nozīmē Slovākijas valsts parlamentā.
Ārpus parlamenta mēs, protams, varam izmantot dzimto valodu; mēs to varam lietot pat dažās augstākajās mācību iestādēs, kaut gan daudz mazākā mērā nekā tas ir garantēts, ņemot vērā ungāru valodā runājošo cilvēku daļu iedzīvotāju sastāvā. No 6,4 % etnisko ungāru iedzīvotāju sastāva, tikai 4 % ir pārstāvēti augstākajā izglītībā un tikai 1,6 % studē dzimtajā valodā. Pirmo reizi apmēram 50 gadu laikā ungāru valodā runājošie Csángó bērni no Rumānijas austrumu daļas varēja atkal mācīties ungāru valodā, kaut gan dažos ciematos tas vispār notiek ārpus skolas.
Neraugoties uz to, komisāra L. Orban paziņojums par tā dēvēto ,,otru dzimto valodu” bija iepriecinošs. Mēs esam pārliecināti, ka tagad lielākā daļa etnisko grupu Eiropas valstīs piešķirs uzmanību ne tikai valsts valodas statusa iegūšanai, bet arī tam, lai nodrošinātu citām līdzās dzīvojošajām grupām iespēju saglabāt dzimto valodu un mācīties to visos līmeņos pašām savās izglītības iestādēs, un ka tās varēs izmantot dzimto valodu valsts pārvaldē, tiesās un likumdošanā.
2008. gads ir kultūru dialoga gads. Ļausim tam attaisnot šo vārdu. Paldies!
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Priekšsēdētāja kungs, visas valstis skar problēma par nelabvēlīgos apstākļos esošu bērnu audzināšanu. Bērnu tiesības un to aizsardzība prasa integrētu politiku.
Audzināšanas iestādēs ievietoto bērnu skaita samazināšana ir brīnišķīgs mērķis, taču visās valstīs vienmēr būs bērni, kuriem vajadzīga sabiedrības palīdzība, jo viņiem nav vecāku vai viņi atrodas sociāli nelabvēlīgos apstākļos citu iemeslu dēļ. Mums ir vajadzīga solidaritāte ar šiem bērniem un šīm valstīm nevis dižmanīga autoritāte, kas grauj viņu cieņu.
Es aicinu Eiropas Komisiju sākt izstrādāt īpašas programmas nelabvēlīgos apstākļos esošiem bērniem, ņemot vērā dalībvalstu sasniegumus un novēršot jebkādus mēģinājumus aptraipīt viņu labo vārdu.
Nevar atbalstīt tendenciozas informācijas izplatīšanu, kā tas bija gadījumā ar kādu Bulgārijas bērnu namu. Tas skar manas valsts tēlu. Tas labvēlīgi neietekmē Eiropas kopējo politiku.
Mums vajadzīgas sociāli mazaizsargāto bērnu produktīvas izglītības programmas neatkarīgi no veida un vietas, kur šie bērni aug; jānovērš bērnu darba izmantošana un bērnu iesaistīšana dažādās nodarbēs, kuras negatīvi ietekmē viņu uzvedību.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos atgādināt jums, ka ANO 2006. gada 13. decembra plenārsēde ratificēja Konvenciju par invalīdu tiesībām. Šīs konvencijas ratifikācija turpinās kopš 2007. gada marta, taču to ir ratificējušas tikai 16 valstis, no kurām divas ir ES dalībvalstis.
Manuprāt, tā kā ES veicina politiku, kura atbalsta invalīdu tiesības kultūras un cilvēka cieņas jomā, visām dalībvalstīm ir jāratificē šī konvencija. Konvencijas 50 pantos ir sīki aprakstītas tiesības, kādas ir cilvēkiem ar īpašām vajadzībām visās cilvēka darbības jomās (veselība, tiesības, ģimene) un aicina viņus piedalīties lēmumu pieņemšanā.
Magor Imre Csibi
(RO) Eiropas pilsonība piešķir virkni tiesību un brīvību visā Eiropas teritorijā. Tādēļ, parakstot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, dalībvalstis uzņemas saistības novērst jebkādu diskrimināciju.
Neraugoties uz to, pirms dažām dienām es saņēmu informāciju par kādu Rumānijas valstspiederīgo, kuram Briselē neļāva nomāt automašīnu, jo viņš ir rumānis. Darbinieka atteikums bija pamatots tikai ar nomas uzņēmuma izdotajiem iekšējiem noteikumiem. Iepriekšējo dienu laikā no daudziem savas valsts pilsoņiem es uzzināju par daudziem citiem rumāņu diskriminācijas gadījumiem tautības dēļ.
Godātie kolēģi, mūsu pienākums ir celt trauksmi kā vairāk nekā 490 000 000 eiropiešu pārstāvjiem. Izmantojot aktīvu dialogu ar mūsu līdzpilsoņiem, mēs varam veicināt šādu incidentu novēršanu nākotnē. Es uzskatu, ka Eiropas Savienības kā demokrātiskas organizācijas pienākums ir veicināt cieņu pret visu Savienības iedzīvotāju tiesībām, uzsākot pret diskrimināciju vērstas Eiropas izglītības un informācijas programmas.
Es lūdzu arī Eiropas Komisiju pārliecināties, vai dalībvalstis pilda Līgumu saistības attiecībā uz diskrimināciju tautības dēļ.
Jaromír Kohlíček
(CS) Savā rakstā jūs runājāt par to, cik svarīgi ir nodrošināt, lai starptautiskais protektorāts Kosovā joprojām būtu Serbijas daļa saskaņā ar Rezolūciju Nr. 1244 un starptautiskajiem tiesību aktiem. Neesmu pārliecināts, ka saprotu, kāds tam ir sakars ar Kosovas neatkarības pasludināšanu, kurai jūs, šķiet, piekrītat. Jums noteikti ir taisnība, kad jūs sakāt, ka mūsu pienākums ir nodrošināt, lai Kosova kļūtu etniski daudzveidīgāka un demokrātiskāka.
Šī vienpusējā neatkarības pasludināšana ir nebijis starptautisko tiesību aktu pārkāpums. Vairāki simti tūkstošu šīs teritorijas iedzīvotāju, kuri pieder astoņām dažādām etniskām grupām, tika izraidīti no mājām ar okupācijas spēku klusējošu piekrišanu. Grūti noticēt, ka šie spēki nevarēja radīt apstākļus, lai šie cilvēki atgrieztos. Tagad tā vietā, lai palīdzētu radīt šādus apstākļus, jūs piekrītat vienpusējai otras Albānijas valsts pasludināšanai. Priekšsēdētāja kungs, vai jums ir vienalga, ka šīs valsts ekonomika, šķiet, ir atkarīga no opija tirdzniecības Eiropā?
Čehijas Republikas parlaments un arī citu valstu parlamenti ir pieprasījuši šā jautājuma risinājumu starptautisku sarunu ceļā. Apzināsimies, ka unikālu risinājumu, kā teikts jūsu rakstā, nav. Katrs risinājums rada precedentu. Neļausim pārkāpt Serbijas suverenitāti.
Priekšsēdētājs
Kohlíček kungs, vai drīkstu ieteikt jums izlasīt manu paziņojumu vēlreiz? Man šķiet, ka tas noskaidros visus pārpratumus.
László Tőkés
(HU) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos apsveikt Kosovas albāņus ar neatkarības sasniegšanu un izteikt cieņu albāņu līdera Ibrahim Rugova piemiņai.
Katrs iepriekšējā desmitgadē izvirzītais noregulējuma plāns un traģiskā vēsture, kāda bija pusei Dienvidslāvijas reģiona, tika uztverta saistībā ar iedzīvotāju pašnoteikšanos, autonomiju un varas dalīšanu. Arī Ahtisāri plāna īstenošana, kas bija pēdējais veselā virknē, kurā bija iekļauts gan Karingtonas plāns, Deitonas nolīgums, Rambujē sarunas un Ohridas nolīgums, liecina, ka vēl mums priekšā tāls ceļš, kamēr mēs varēsim uzskatīt, ka attiecības starp dažādām etniskajām grupām un nacionālajām kopienām mūsu reģionā ir atrisinātas. Tomēr tas liecina, ka turpmāk jebkādas krīzes risinājumu var atrast starptautiskās sadarbības ceļā.
Šajā ziņā Kosovas risinājums mums ir piemērs un precedents. Mēs esam pārliecināti, ka ar Eiropas Savienības labvēlīgo iesaistīšanos iespējams panākt arī sekmīgu rezultātu etnisko ungāru autonomijas centieniem Rumānijā un Szekler Land teritoriālajā autonomijā.
Anna Záborská
(SK) 1948. gada 25. februārī komunisti īstenoja valsts apvērsumu un nodibināja mūsu zemē totalitāru režīmu. Tas bija rezultāts notikumiem, kuri risinājās valstī kopš 1946. gada. Čehoslovākija pakāpeniski zaudēja brīvību atjaunotās valsts demokrātiskajā vidē. Tas ir ārkārtīgi svarīgi. Ne tikai nacisma, bet arī komunisma sakāve ir vienotās un mierīgās Eiropas mantojums. Pateicoties šim notikumam, tagad desmit dalībvalstu pārstāvji var sēdēt šajā Parlamentā.
Es vēlētos vērst jūsu uzmanību uz trim jautājumiem. Vienādi jānosoda gan komunistu, gan nacistu simbolu atjaunošana. Gan komunisms, gan nacisms jāuztver vienādi, it īpaši ņemot vērā upurus, par kuriem tie ir atbildīgi. Gan komunistu, gan nacistu režīmi tika nodibināt demokrātiskās valstīs, izkropļojot demokrātiju. Tādēļ ir jābūt piesardzīgiem pat tagad Eiropas Savienībā. Arī komunisma upuri būtu pelnījuši klusuma brīdi šajā Parlamentā.
Ioannis Gklavakis
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Saskaņā ar TKO noteikumiem par tabaku, sākot ar 2009. gadu, līdzekļi, kurus tagad piešķir audzētājiem kā tiešās subsīdijas no 1. pīlāra, tiks pārcelti uz 2. pīlāru, kas attiecas uz strukturāliem pasākumiem.
Manā valstī Grieķijā tabaku parasti audzē mazauglīgo apgabalu trūcīgie lauksaimnieki, kuriem nav citu iespēju. Tādēļ, ja tabakas audzēšanu atsevišķos apgabalos pārtrauks, mums būs sociālas, ekonomiskas un vides problēmas.
Es esmu ņēmis vērā arī to, ka mērķis ir tabakas audzēšana, nevis smēķēšana. Tādējādi, ja mēs pārtraucam tabakas audzēšanu vienlaikus ar smēķēšanu, mums visiem jāvienojas, un tā tam vajadzētu būt. Taču tas tā tomēr nav. Eiropas cigarešu nozare turpinās ražot cigaretes, bet visu tabaku vienkārši ievedīs no trešām valstīm.
Tādēļ mums ir jāizmanto KLP pārskatīšanas dotā iespēja labot šo kļūdu; mums jāparāda, ka ES ir vienlīdzības, taisnīguma un solidaritātes vieta. Tādēļ es lūdzu saglabāt pašreizējo režīmu pēc 2009. gada un tabakas audzētājiem turpināt...
(Priekšsēdētājs pārtrauc runātāju)
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) 2008. gada 4. februārī Rumānijas parlaments ratificēja Eiropas Savienības Reformu līgumu. Mēs atzinīgi vērtējam šo ratifikāciju Rumānijas parlamentā.
Reformu līgumā vēlreiz apstiprināts iedzīvotāju vienlīdzības princips, piešķirts juridisks spēks Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, īstenota dalībvalstu parlamentu subsidiaritātes kontrole, atzīta universāla pieeja vispārējas ekonomiskas intereses pakalpojumiem, uzsvērta enerģētikas drošības nozīme un nostiprināts dalībvalstu sadarbības gars šajā jomā, un ieviesti īpaši pasākumi cīņai pret klimata pārmaiņām.
Teritoriālās kohēzijas koncepcijas ieviešana un tās atzīšana par mērķi lika Eiropas Parlamenta komitejām, kurām ir svarīga nozīme strukturālajā un kohēzijas politikā, pastiprināti darboties pēc līguma ratifikācijas.
No Transporta un tūrisma komitejas viedokļa Reformu līgums legalizē koplēmuma procedūru, kuru jau izmanto jūras navigācijā un aeronavigācijā, un nodrošina Eiropas Parlamentam tiesisku pamatu atbalsta pasākumu īstenošanai, lai konsolidētu tūrisma nozares identitāti.
Péter Olajos
(HU) Paldies, priekšsēdētāja kungs! Šī ir jau nez kura reize, kad es šajā Parlamentā runāju par Rabas upes pieaugošo piesārņojumu iepriekšējo septiņu gadu laikā. Mēs esam saņēmuši vairākus solījumus no Austrijas attiecīgajām aģentūrām, un patiesi, Austrijas un Ungārijas iestādes ir izstrādājušas rīcības plānu. Eiropas Savienība uzmanīgi vēro šo procesu, un abu valstu izveidotā upes komiteja regulāri apspriežas, pēdējo reizi tieši šonedēļ.
Šķiet, ka politiķi pilda pienākumu, tikai lieta tāda, ka pa šo laiku upe mirst. Turklāt tagad tā mirst ne tikai Ungārijas, bet arī Austrijas pusē. Līdz šim ir izmirušas vienpadsmit zivju sugas, un 13 sugas ir nopietni apdraudētas. Greenepace vairākas reizes veica ūdens paraugu pārbaudi uz vietas un noskaidroja, ka Austrijas rūpnīcas nelegāli piesārņo ūdeni, vairākas reizes pārsniedzot atļauto līmeni. Pašlaik upē ir vairāk putu nekā jebkad.
Upe, par kuru es runāju, priekšsēdētāja kungs, ir nevis kanalizācijas caurule, bet Natura 2000 teritorija, īsts upes mitrājs. Cilvēkiem, kuri tur dzīvo, uzskata, ka vai nu ES tiesību akti ir slikti, vai atbilstība tiem ir nepietiekama. Man šķiet, ka mums šajā Parlamentā jāpatur šis jautājums dara kārtībā, kamēr tas beidzot tiks atrisināts. Paldies! Es tā noteikti darīšu.
Iuliu Winkler
(RO) Priekšsēdētāja kungs, godātie kolēģi! Finanšu instrumenti, kas saistīti ar Eiropas Savienības kohēzijas politiku, ir ārkārtīgi svarīgi atšķirību samazināšanai starp Eiropas reģioniem.
Visjaunāko Eiropas Savienības dalībvalstu gadījumā kohēzijas politikas ceļā piešķirtie līdzekļi ir nozīmīgs ieguldījums šo valstu trūcīgāko reģionu turpmākās attīstības nodrošināšanai. Šo līdzekļu absorbcijas koeficients jaunajās dalībvalstīs pastāvīgi palielinās. Eiropas Savienībai ir jāpielāgo kohēzijas politikas instrumentu piešķirtie līdzekļi paplašinātas Eiropas realitātei.
Pēc Rumānijas un Bulgārijas pievienošanās par nepieciešamību ir kļuvusi kohēzijas politikas finanšu resursu palielināšanas nodrošināšana pēc 2013. gada. Kohēzijas fondu palielināšana ir nesenās Savienības paplašināšanas loģiskas sekas, un tā apliecinās Savienības politikas pastāvību attiecībā uz mazāk attīstītajiem Eiropas reģioniem un būs spēcīgs politisks signāls jaunajām dalībvalstīm.
Milan Gaľa
(SK) Nesen mēs daudz debatējām par energoefektivitāti. Prakse liecina, ka pašreizējais mājsaimniecības ierīču marķējums, kas informē patērētājus par ierīces energopatēriņu, nav uzticams pierādījums. Tā kā lielāka daļa ierīču, ko pārdod veikalos, pieder pie A klases, ir pazudusi skaidra informācija par to lietošanas radīto enerģijas ietaupījumu, un ražotāji zaudē motivāciju izgatavot energoefektīvas ierīces.
Ja mēs vēlamies motivēt patērētājus un ražotājus, mums jānodrošina mājsaimniecības ierīču šķirošana saskaņā ar jaunajām enerģijas klasēm. Ierīču sākotnējā klasifikācija darbojas kopš 1994. gada. Es aicinu Eiropas Komisiju paātrināt gan ierīču jaunās marķēšanas sistēmas sagatavošanu, gan citu ierīču iekļaušanas procesu šajā sistēmā, kas arī tiek gatavota.
Colm Burke
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos izvirzīt jautājumu saistībā ar Lauku vides aizsardzības sistēmas (REPS) maksājumiem lauksaimniekiem. Iepriekšējo 14 gadu laikā REPS tiek maksāts ļoti agrīnā posmā, tiklīdz ir sagatavoti dokumenti Komisijā vai Īrijas Lauksaimniecības departamentā. Tagad es noprotu, ka maksājumi tiks aizkavēti un vairāk nekā 6 000 lauksaimnieku jau ir aizkavēta maksājumu saņemšana. Es noprotu arī to, ka šis skaitlis nākamajos mēnešos palielināsies līdz vairāk nekā 60 000.
Lieta tāda, ka lauksaimnieki ir ieplānojuši finanšu darījumus 12 mēnešu laikposmam, un ir plānojuši kopā ar bankām, un tagad daudzi no viņiem šīs pārmaiņas rezultātā nevarēs atmaksāt aizdevumus bankām.
Es vēlētos lūgt paziņot par manu viedokli komisāram un atrisināt šo jautājumu tā, lai būtu iespējams atjaunot veco procedūru, kura darbojās 14 gadus.
Jean-Claude Martinez
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Starptautiskie tiesību akti šajā jautājuma ir pilnīgi skaidri. Kas attiecas uz Kosovu, ir noteikts, ka valsts pastāv, ja tai ir, pirmkārt, iedzīvotāji, otrkārt, teritorija un treškārt, sabiedriskie dienesti. Kosovā nav sabiedrisko dienestu, un Komisijai tikai jāierodas tur, lai to arī redzētu. Vienīgais sabiedriskais dienests, kas tur darbojas, ir mafija.
Valsts ir suverēna, ja tai ir pilna izpildvara. Pierādījums, kā Parlamenta priekšsēdētājs mums tikko teica, ka Kosovas izpildvara atrodas uzraudzītas suverenitātes stadijā.
Valsts ir suverēna, ja tās vara ir neatkarīga, autonomos grieķu valodā, tas ir, ja tā var pati lemt, ko darīt. Kosovā lemj NATO un Amerikas Savienotās Valstis.
Valsts ir suverēna, ja tās vara ir vienīgā. Taču Kosovā rīkojas nevis viens, bet vairāki spēki.
Valsts ir suverēna, ja tā ievēro utti possidetis principu - robežu neaizskaramību.
Citiem vārdiem sakot, Kosova neatbilst nevienam no kritērijiem, kas vajadzīgi neatkarīgai valstij saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem. Un kāpēc? Tāpēc, ka pēc noziedznieku valstu un gangsteru valstu izveides mums tagad ir izdomātas laboratorijas valstis, kurās Eiropas Komisija pārbauda un izdomā federālismu, graujot valstis.
Ján Hudacký
(SK) Kosovas vakar pieņemtā neatkarības deklarācija, iespējams, ir un būs bīstams precedents dažādu pasaules valstu un reģionu attīstībai. Tas, ka šī rīcība saņēma ievērojamu politisku un finansiālu atbalstu no ASV un lielākās daļas Eiropas Savienības lielo valstu, liek tai izskatīties vēl apšaubāmākai, jo jau sākumā ir skaidrs, ka tas ir starptautisko tiesību aktu pārkāpums.
Daudz labāks risinājums Balkāniem būtu, ja Eiropas Savienība veicinātu lielāku demokratizāciju Serbijā. Tas, savukārt, radītu labvēlīgāku atmosfēru attiecību konsolidācijas procesā starp serbiem un albāņu minoritāti viņu kopējā teritorijā. Protams, tā būs ilgtermiņa lieta. Ir naivi domāt, ka šā precedenta pamudinātās minoritāšu prasības pēc teritoriālas autonomijas tuvākajā nākotnē nekļūs par neatrisināmu problēmu pat pašām Eiropas Savienības dalībvalstīm.
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs! Vai drīkstu atbalstīt kolēģi un mudināt Komisiju nākamo mēnešu laikā nekonfliktēt ar Īrijas iestādēm, jo mums ir darāms diezgan svarīgs darbs? Vai man precīzi jāizklāsta, kas tiks prasīts no Īrijas attiecībā uz Lisabonas līgumu?
It īpaši es runāju par sūdzībām par veidu, kādā ierēdņi ir ķērušies pie REPS maksājumu sistēmas Īrijā. Vairāk nekā 14 gadus Īrijas Lauksaimniecības departaments ar Komisijas piekrišanu plānoja Lauksaimniecības vides aizsardzības sistēmas maksājumus tūkstošiem fermeru un viņu ģimenēm. Šogad pagājušajā mēnesī Komisija nolēma, ka tagad maksāt nevar, ka ir jāmaksā gada beigās. Lūdzu, šogad vairāk nekā citus gadus nestrīdieties ar Īrijas lauksaimniekiem vai jebkuru citu nozari, un dodiet viņiem naudu, kuru viņiem ir tiesības saņemt, tādā veidā, kādā tā ir maksāta vairāk nekā 14 gadus. Tagad nav laika strīdiem. Lūdzu, uzklausiet mūs!
Priekšsēdētājs
Līdz ar to darba kārtības punkts ir slēgts.
