Padėtis Sirijoje, Bahreine ir Jemene 
Pirmininkas
Kitas darbotvarkės punktas yra diskusijos dėl Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai C. Ashton pareiškimo dėl padėties Sirijoje, Bahreine ir Jemene.
C. Ashton vardu kalbės Tarybos pirmininko pareigas einantis Z. Németh.
Zsolt Németh
Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai vardu. - Pone pirmininke, esu šiandien čia, kad vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton vardu supažindinčiau jus su keliomis pastabomis dėl padėties Bahreine, Sirijoje ir Jemene.
Įvykiai Sirijoje neseniai pasuko dramatiška linkme. Jemene jau ir taip sunki padėtis gali smarkiai pablogėti, o labai įtempta atmosfera, kuri dabar vyrauja Bahreine, kelia didelį susirūpinimą, net jei kraujo praliejimo ten būta mažiau. ES labai atidžiai stebėjo visame regione sparčiai besirutuliojančius įvykius; tai patvirtina daugybaukšto lygio susitikimų, oficialių pareiškimų ir Tarybos išvados.
Be to, baronienC. Ashton palaiknuolatinį ryšį su svarbiausiais partneriais, taip pat su pagrindiniais pačių šalių veikėjais. Tai daroma kiekvieną dieną tiesiogiai telefonu arba per jos atstovus šiose šalyse, siekiant, kai tai įmanoma ir kai tai gali padėti, pasinaudoti ES įtaka. Kiekvienoje šalyje padėtis yra savita ir tam turi būti parengtas strateginis kruopščiai apgalvotas, gerai suderintas atsakas. Vis dėlto, kai įvykiai rutuliojasi taip sparčiai, dar svarbiau formuoti patikimą politiką, pagrįstą tvirtais pagrindiniais principais.
Leiskite man paminėti tris principus: pirma, smurto atmetimas - masiniai protestai visada turi būti sprendžiami taikiai ir visapusiškai laikantis žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių; antra, dialogo skatinimas - nesutarimus ir nusiskundimus turi konstruktyviai spręsti reikiami žmonės, pasirengę kalbėtis vieni su kitais be išankstinių nusistatymų ir sąlygų; trečia, esmines politines ir ekonomines reformas turi pradėti pačios šalys, o ES labai aiškiai davsuprasti, kad ji pasirengusi teikti skubią paramą, jei ir kai jos to prašoma.
Leiskite man dabar konkrečiau pakalbėti apie šias tris šalis.
Bahreine, nors padėtis gatvėse iš dalies tampa normali, apskritai padėtis tebelieka įtempta. Areštai tebesitęsia, nors suimami asmenys akivaizdžiai nenusikalto niekuo, tik pasinaudojo savo teise į saviraiškos laisvę. ES ir pati vyriausioji įgaliotingriežtai pasmerksmurtą Bahreine, kaip ir kitur regione, ir paragino valdžios institucijas ir visas dalyvaujančias jėgas visapusiškai gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves, taip pat laikytis tarptautinių humanitarinių standartų.
Mes taip pat ne kartą raginome Bahreino valdžios institucijas ir opoziciją pradėti tikrą nacionalinį dialogą. Vyriausioji įgaliotinbūtent šiuo tikslu kalbėjosi su užsienio reikalų ministru. Nesiėmus konkrečių veiksmų, kad reikiami žmonės pradėtų kalbėtis vieni su kitais be išimčių ir be jokių išankstinių sąlygų, didėja pavojus, jog įsigalės radikalūs elementai. Tai turėtų aiškių nerimą keliančių padarinių regiono stabilumui. Geriausias būdas išsaugoti ir skatinti stabilumą tebėra dialogas. Tai žinia, kurią vyriausioji įgaliotinsieks perduoti visai netrukus, šį mėnesį, susitikdama su Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos ministrais.
Sirijoje nuo kovo vidurio daugelyje miestų išplito visuotiniai protestai. Žiaurios represijos, kuriomis su jais buvo susidorota, yra nepriimtinos. Vyriausioji įgaliotinir Europos Sąjunga daugybę kartų ragino Sirijos valdžios institucijas sustabdyti smurtą, gerbti žmonių teisę rengti taikias demonstracijas ir įsiklausyti į jų teisėtus lūkesčius. Sirijos žmonės nusipelno ilgai lauktų politinių reformų, ypač susijusių su saviraiškos ir susirinkimų laisve, dalyvavimu politiniame gyvenime ir valdyme.
Kovo 30 d. prezidentas Bashar al-Assad kreipėsi į tautą, nepateikdamas nei aiškios reformų programos, nei jos įgyvendinimo tvarkaraščio. ES ir toliau reikalaus Sirijos nedelsiant paskelbti reformas. Tai turi būti realios politinės, taip pat socialinės ir ekonominės, rimtos, o ne tik kosmetinės, reformos, įgyvendinamos neatidėliojant. Mes labai atidžiai stebėsime, kaip naujoji vyriausybė, kuri dar turi būti sudaryta, imsis vykdyti reformas. Tikimės, jog sudarius Teisės komitetą bus parengti nauji teisės aktai, kurie leis atšaukti nepaprastąją padėtį ir padės užtikrinti žmogaus teises bei pagrindines laisves.
Taip pat ES ir toliau reikalaus, kad Sirijos vadovybviešojoje ir privačioje erdvėje susilaikytų nuo jėgos panaudojimo prieš demonstrantus. Lygiai taip pat svarbu perduoti, kad asmenys, atsakingi už smurtą ir mirtis, turi būti patraukti atsakomybėn ir kad turi būti paleisti visi politiniai kaliniai ir žmogaus teisių gynėjai.
Jemene padėtis ir toliau kelia didžiulį susirūpinimą. Vyriausiosios įgaliotinės įspėjimai, perduoti po pasibaisėtino kovo 18 d. smurto protrūkio, buvo visiškai aiškūs, o kovo 21 d. Užsienio reikalų tarybos išvadose buvo pakartota, kad ES smerkia jėgos panaudojimą prieš protestuotojus. ES taip pat nedviprasmiškai pareiškė, kad asmenys, atsakingi už mirtis ir sužalojimus, turėtų atsakyti už savo veiksmus ir būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn.
Nuo tada iš Jemeno vadovybės buvo gaunamos ne tokios aiškios žinios. Dėl šios priežasties kovo 30 d. vyriausioji įgaliotinpaskambino telefonu tiesiai prezidentui Ali Abdullah Salehui, ragindama padaryti jį viską, kas įmanoma, kad būtų išvengta tolesnio kraujo praliejimo. Ji išsaksavo nuomonę, kad geriausiai tai užtikrinti padėtų nedelsiant pradėtas įtikimas ir greitas politinis pereinamasis procesas. Šis konstitucinis pereinamasis procesas turėtų būti pagrįstas esminiais ir nuosekliais įsipareigojimais, kurių būtų deramai laikomasi.
Laikas bėga, o kentės Jemeno tauta. Dėl to, nuodugniai derindama veiksmus su tarptautiniais partneriais, ES labai aktyviai dalyvavo ir toliau dalyvaus bandydama sušvelninti Jemeno krizę.
Pirmininkas
Kadangi ponas E. Brok sėdi šalia pono J. Salafranca, norėčiau pasinaudoti proga ir pasveikinti jį vakarykštės jo komandos sėkmės proga. Jis ryši futbolo klubo "Schalke 04", komandos, kuri, padedant vienam geriausių žaidėjų pasaulyje, ispanui Raúliui, pasiekšlovingą pergalę, kaklaskarę. Dabar, kai pasveikinome E. Broką, žodis vienai su puse minutės suteikiamas J. Salafrancai, kalbėsiančiam Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos vardu.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
Pone pirmininke, visiškai pritariu tam, ką jūs ką tik pasakėte.
Pone Z. Németh, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, norėčiau pasakyti, kad visą laiką domėjomės vyriausiosios įgaliotinės C. Ashton nuolatos teikiama informacija apie šiose šalyse vykstančius pokyčius, ir manau, kad turėtume pripažinti jos Europos Sąjungos vardu dedamas pastangas remti demokratinius siekius Bahreine, Jemene ir Sirijoje. Rytoj šiuo klausimu Parlamentas priims rezoliuciją, kurią šiuo atžvilgiu remia visos politinės frakcijos.
Vis dėlto, pone pirmininke, norėčiau pateikti porą klausimų ir paprašyti pono Z. Németh perduoti juos poniai C. Ashton.
Visų pirma, kai kuriose Europos Sąjungos institucijose ir, be abejo, šiame Parlamente juntama, kad žengiame žingsnį atgal bendros saugumo ir gynybos politikos plėtojimo srityje ir kad atgal žengiame būtent politinio bendradarbiavimo laikais. Be abejo, ne tam priėmėme Lisabonos sutartį.
Antra, iškilo prieštaravimas, susijęs su didėjančiu poreikiu Europai atlikti savo vaidmenį šiose šalyse, kai nežinoma, koks bus galutinis šių pereinamųjų procesų rezultatas. Aišku, kad turime jose veikti, ir taip pat aišku, kad šūkis, kuriuo remiamasi C. Ashton pranešime, yra labai išmintingas: "daugiau už daugiau".
Vis dėlto klausimas, kurį noriu užduoti - ir dabar tuo baigiu, pone pirmininke - yra toks: ar ES valstybės narės pasirengusios padidinti išteklius didėjantiems poreikiams tose šalyse patenkinti.
Véronique De Keyser
Pone pirmininke, tikrai suprantame, kokias aktyvias diplomatines pastangas dėjo ir toliau deda ponia C. Ashton, ir taip pat suvokiame tą sudėtingą padėtį, su kuria ji susiduria. Išties Sirija, Jemenas ir Bahreinas yra šalys, su kuriomis nesame sudarę jokių susitarimų, išskyrus prekybos susitarimus, į kuriuos neįtrauktos, pvz., žmogaus teisių išlygos, taigi turime labai mažai svertų.
Tačiau, nepaisant to, norėčiau pasakyti tris dalykus. Visų pirma, dėl žmonių įkvėpimo, dėl tų, kurie šiandien yra gatvėse ir į kuriuos nukreipta snaiperių ugnis, privalome ne tik juos palaikyti, bet ir bet kokia kaina užtikrinti, kad būtų nutrauktas smurtas. Šiandien mačiau Sirijos disidentą. Šie disidentai ragina galų gale nutraukti smurtą, kad jie galėtų išreikšti savo nuomonę. Šia tema norėčiau pasakyti, jog net ir tuo atveju, jei nesame sudarę susitarimų su Sirija, dabar turėtume, kai būtina, taikyti visas mūsų turimas sankcijas, kad šis smurtas būtų sustabdytas.
Antras dalykas, kurį norėjau pasakyti, yra tas, jog apskritai tai šalys - ir tai pasakytina apie Persijos įlankos šalis, taip pat Libiją - kurias mes ginklavome, netgi pernelyg stipriai apginklavome. Manau, jog mažiausias reikalavimas būtų geresnginklų kontrolė, kad šios šalys ir šių šalių vyriausybės netaptų parako statinėmis, kurios tada būtų panaudotos prieš jų gyventojus.
Galiausiai kyla ir dvigubų standartų klausimas. Norėčiau pasakyti, kad buvome labai atsargūs Bahreino atžvilgiu ir labai ryžtingi kitų šalių atžvilgiu. Žinau, kad Bahreine padėtis ypač kebli, kad Saudo Arabija į jį nusiuntpajėgas ir kad Saudo Arabija bei Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba padeda mums prieš Libiją, bet nenorėtume derėtis dėl naftos barelio kainos ir paramos mums veiksmuose prieš Libijos vyriausybę atsimokėdami tuo, kad nekelsime klausimo dėl šiitų, kurių demonstracijas dabar malšina Bahreino vyriausybė.
Anneli Jäätteenmäki
ALDE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, aš pykstu. Savo frakcijos posėdyje vakar išklausėme tris liudininkus iš "Human Rights Watch" ir "Amnesty International", buvusius Bahreine, Jemene ir Sirijoje. Jų papasakotos istorijos kėlšiurpą.
Tai mane supykdė. Laiškas, kurį gavome iš baronienės C. Ashton, nėra strategija. Tai ir vėl kita darbotvarkė. Turėtume nustoti siųsti tuščius signalus, kaip pernelyg ilgai darėme dėl Tuniso, Egipto ir Libijos. Atėjo laikas imtis veiksmų.
Pirma, ES turėtų paraginti surengti neeilinę JT Žmogaus teisių tarybos sesiją Ženevoje. JT turėtų nusiųsti misiją į šias tris šalis, kad režimai būtų patraukti atsakomybėn už žmogaus teisių pažeidimus.
Antra, ES turėtų paraginti uždrausti eksportuoti iš visų ES valstybių narių ginklus į šias tris šalis. Nepriimtina, kad ES šalys vis dar parduoda šiems režimams ginklus.
Trečia, ES turėtų aiškiai pasakyti, kad, jei tų šalių politiniai režimai kliudo demokratizacijai, laikas jiems pasitraukti. Taip pat turėtume įvesti sankcijas, pvz., turto įšaldymą ir draudimą atvykti.
Kartoju, kad laikas imtis veiksmų.
Hélène Flautre
Pone pirmininke, labai gera žinia, kad tautos siekia susigrąžinti savo laisves ir teises, taip pat pakeisti politinį režimą ir užtikrinti didesnę demokratiją. Tai svarbiausi Europos Sąjungos užsienio politikos ir Europos projekto klausimai. Tai gali tik padidinti mūsų susižavėjimą ir palaikymą.
Vis dėlto labai bloga žinia yra tai, kad šios gyventojų grupės kenčia nuo labai sunkių represijų ir rizikuoja savo gyvybe dėl šių vertybių ir siekių; tai visiškai nepriimtina. Taigi būtinybapsaugoti gyventojus, dėl kurios ir kilo kariniai veiksmai Libijoje, dabar turi įgauti kitas formas, kad būtų apsaugoti demonstrantai šiose trijose šalyse.
Manau, kad pareiškimai - teisėti pareiškimai dėl šių gyventojų grupių siekių - yra labai svarbūs, bet mes turime imtis ir veiksmų. Vykdydami šią veiklą, kartu turime užtikrinti, kad visi tie lyderiai, kurie yra atsakingi už neproporcingą jėgos prieš savus gyventojus panaudojimą, neliktų nenubausti. Siekiant tai padaryti, turi būti diplomatinėmis priemonėmis sukviestos ir įtrauktos Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos valstybės narės, kurios energingai imtųsi parengti misijas, pranešimus ir rezoliucijas, kad atsakingi politikai būtų užtikrinti, jog šių smurto aktų vykdytojai neliks nenubausti.
Galiausiai, manau, kad tikrai turime būdų įveikti trukdžius žiniasklaidai teikti informaciją. Žurnalistai, tiek pačių šalių, tiek užsienio, susiduria su dideliais sunkumais siekdami dokumentais pagrįsti padėtį. Mes žinome, ką daryti, ir turime priemonių šioms kliūtims įveikti. Būtinai turime jomis pasinaudoti. O kai turime priemonių veikti, manau, kad turime rasti ir būdą joms panaudoti.
Aišku, dar ne laikas raginti Sirijos prezidentą pasirašyti readmisijos susitarimą, kuris bet kokiu atveju galėtų būti numatytas tik tam tikromis sąlygomis, įskaitant labai rimtos, veiksmingos ir aktualios programos parengimą, reformų įgyvendinimą Sirijoje ir visų sąžinės kalinių bei kalinamų taikių demonstrantų išlaisvinimą ne tik čia, bet ir kitose dviejose šalyse.
Sajjad Karim
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, norėčiau pasakyti ministrui štai ką: sėdėdamas čia ir klausydamasis jūsų pareiškimo, girdėjau, ką sakėte, bet tai buvo tik žodžiai - kartais labai gražūs, bet, deja, tušti žodžiai. Visi siūlomi veiksmai reakcingi; nepateikėte mums jokios aktyvios pozicijos. Klausydamasis pareiškimo, ant popieriaus lapo, kuriame ketinau pasižymėti pastabas dėl informacijos apie ES ketinimus, kurią turėjote mums suteikti, net užrašiau antraštę "Planas". Prieš mane tebėra visiškai tuščias lapas. Jūs niekuo šiandien neprisidėjote.
Jūsų išdėstyta darbotvarkyra visiškai neiniciatyvi. Visuose Artimuosiuose Rytuose žmonės žvelgia į Europą tikėdamiesi, kad ji, užuot tuščiažodžiavusi, imsis veiksmų ir padės jiems išsikovoti savo teises.
Visame paskutiniajame pateiktame veiksmų plane trūko pagrindinio elemento, be to, spaudoje buvo plačiai diskutuojama apie tai, kad Artimųjų Rytų lyderiai vis dar gali imti pinigus iš savo gyventojų ir vežti juos į Europą, o mes nedarome nieko, kad ateityje užkirstume tam kelią ateityje.
Jūs pats sakote, kad laikas bėga. Jei taip yra, o aš manau, kad taip yra, tai kodėl šiandien mums nieko nepateikėte, išskyrus tuščią popieriaus lapą? Prašyčiau daugiau pagarbos šiam Parlamentui.
Marisa Matias
Pone pirmininke, mes palaikome Jemeno, Sirijos ir Bahreino žmonių laisvės ir demokratijos siekius ir smerkiame kruviną demonstracijų bei visuotinių protestų slopinimą. Todėl turime to tvirtai laikytis. Pirma, raginu nedelsiant sustabdyti ginklų pardavimą į šias šalis. Europa ir toliau parduoda ginklus, kuriais žudomi civiliai gyventojai. Antra, turėtume palaikyti žmones, o ne autoritarinius ar diktatoriškus režimus.
Vis dėlto, reikšdami savo solidarumą neturėtume pamiršti, kad vis dar taikome dvigubus standartus, vienas taisykles numatydami demokratiniams tautų siekiams, o kitas - rūpinimuisi verslu ir jo vykdymui. Libijoje bombardavimu buvo aiškiai viršytas pačių JT mandatas, o Bahreine mes viso labo protestavome, kai į šalį, siekdama išsaugoti kleptokratiją, įžengSaudo Arabijos kariuomenė. Nors jauni žmonės daro viską, kas įmanoma, priešindamiesi armijai ir policijai, įdėdami širdį ir sielą į kovą su šiomis jėgomis, mes apsiribojame diplomatinių notų rašymu.
Norėčiau baigti, pone pirmininke, pasakydama, kad klaidinga manyti, jog karinėmis priemonėmis galima išspręsti politines problemas, kaip ir galvoti, kad arabų tautos iki šiol nepastebėjo mūsų dviveidiškumo.
Bastiaan Belder
Pone pirmininke, esminis valdymo režimų pasikeitimas, po kurio valdžią Sirijoje, Bahreine ir Jemene užgrobtų radikalios Islamo jėgos, prilygtų tikrai nelaimei, tiek nacionaliniu, tiek ir tarptautiniu mastu.
Tikras laimėtojas šiomis nenumatytomis aplinkybėmis, bent jau Arabijos pusiasalyje, be abejo, būtų Irano valdantysis duetas, A. Khamenei ir M. Ahmadinejadas, o tai sugriautų ir taip jau šiuo metu menkas su Persijos pavasariu siejamas viltis. Beje, krizinpadėtis Damaske, Menamoje ir Sanoje suteikES puikią galimybę, glaudžiai bendradarbiaujant su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, nustatyti aiškias mūsų tolesnės paramos šiems režimams, atsidūrusiems itin sunkioje padėtyje, sąlygas: politines ir socialines bei ekonomines reformas.
Pone pirmininke, prieš keletą metų lankėmės Sirijoje su EP delegacija. Nuo 2003 m. ši valstybė, vienintelpasaulietinvalstybregione, suteikprieglobstį šimtams tūkstančių Irako krikščionių; tai turėtų būti įspėjimo ženklas. Vakarai turėtų dėti visas pastangas siekdami užtikrinti, kad itin nuožmus religinis kruvinas pilietinis karas Irake neišplistų į Siriją.
Andreas Mölzer
(DE) Pone pirmininke, Tunise prasidėjusi Jazminų revoliucija, Jemene, Sirijoje ir Bahreine, deja, pasuko ne tokiu taikiu keliu. Vyriausybės ir opozicijos dialogas yra tikrai geriausias būdas susitarti dėl aktyvaus socialinių ir ekonominių problemų sprendimo, kurio pageidavo žmonės, ir pereiti prie didesnės dalyvaujamosios demokratijos. Ar tokių susitarimų vėliau būtų laikomasi yra visai kitas klausimas. Galų gale būtent sulaužyti pažadai vykdyti politines reformas sukėlprotestų bangą. Žmonės pernelyg ilgai buvo raminami pažadais, tad dabar reikia imtis veiksmų. Kaip žinome, vykdant dvejopą strategiją, t. y. žiauriai slopinant opozicijos demonstracijas ir tuo pat metu žadant keletą neesminių reformų, kurių nelydėtų jokie realūs politiniai pokyčiai, būtų eskaluojama padėtis visose trijose šalyse.
Dėl nuolatinių neramumų Sirijoje kyla susirūpinimas, kad ginklai, kuriuos perka vyriausybė, gali būti perparduodami teroristinėms organizacijoms, pvz., "Hezbollah". Mano nuomone, ES šiuose konfliktuose turėtų atlikti nešališko tarpininko vaidmenį.
Salvatore Iacolino
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, varžybos nelaimėtos, kol neįvyko antrosios rungtynės, todėl palaukime Milano "Inter" ir "Schalke 04" atsakomojo susitikimo, kuris įvyks kitame etape. Beje, sutinku, kad Raulis yra puikus futbolininkas.
Tai, kas vyksta Sirijoje, Jemene ir Bahreine, nelabai skiriasi nuo to, kas vyksta kitose pasaulio dalyse. Nors tokie perversmai dažniausiai kyla dėl ekonominių priežasčių, visais atvejais jie susiję su giliu laisvės ilgesiu. "Facebook" ir internetas nutraukdidelio, pernelyg didelio skaičiaus demokratinėmis apsimetančių šalių, tebegyvuojančių daugelyje pasaulio regionų, izoliaciją.
Atsirado nauja vadovybė, nauja politinidėja, atspindinti daugelio jaunų žmonių svajones. Atsirado pilietiškumo siekis, ypač tais atvejais, kai pasaulio jaunimas yra geriau informuotas ir išsilavinęs. Prieš kelias dienas buvo išleistas į laisvę disidentas Suhayr al-Atassi, ir šis, nors ir silpnas, signalas liudija apie minties laisvės ir politinės laisvės plėtotę. Toks pat jaudulys juntamas ir Jemene, kuriame stiprėja protestai prieš prezidentą A. A. Saleh, ir beveik toks pat Bahreine. Turime veikti ryžtingai, kad šis smurtas būtų sustabdytas. Reikia padėti žengti demokratizacijos keliu; mes negalime leisti sau atsilikti dar kartą.
Tai, kas vyksta Viduržemio jūros regione, yra tikrai sunkiai suprantamas signalas, ir būtent todėl Europa turi kalbėti ir veikti laikydamasi solidarumo principo, nes šiuo metu tai tikriausiai padėtų regionams, susiduriantiems su padidėjusios migracijos spaudimu Viduržemio jūros šalyse.
Richard Howitt
Pone pirmininke, ar tai būtų koordinuota snaiperių ataka, ar opozicijos stovykla Sanoje (Jemenas) kovo 15 d., susidorojimas su 100 000 protestuotojų Daroje (Sirija) kovo 17 d., ar Salmanijos (Bahreinas) ligoninės šeštas aukštas, iš kurio sužeisti protestuotojai buvo išvesdinti ginkluotų vyrų su šalmais ir niekada nebegrįžo, tačiau nukentėję vis tiek yra priversti kreiptis į šią ligoninę, nes šalyje tėra tik vienas kraujo bankas, mes turime parodyti, kad, nors žiniasklaida vienu metu gali sutelkti dėmesį tik į vieną šalį, šis Parlamentas palaiko žmogaus teises visur, kur tik joms iškilusi grėsmė.
Šiandien turime paraginti Užsienio reikalų tarybą reikalauti, kad būtų numatyta aiški visų asmenų, atsakingų už smurtą, atsakomybė, atlikti nepriklausomi tyrimai ir užkirstas kelias nebaudžiamumui. Tai būtų pagrindinis įspėjimas siekiant išvengti tolesnio smurto prieš protestuotojus dabar.
Antra, kai girdime, kad Bahreino saugumo pajėgoms apšaudžius, spėjama, ne mirtinais šratais mažiau nei vieno metro atstumu, žuvo protestuotojai, kurių galvos tiesiogine to žodžio prasme skilo per pusę, mes privalome sustabdyti leidimą naudoti, tiekti ir pervežti visų rūšių ginklus į šį regioną.
Galiausiai, Komisijos nario Š. Füle komunikato dėl pietinės kaimynystės principuose privalo atsispindėti mūsų požiūris į asociacijos susitarimo su Sirija sudarymo procesą. Jis turi prasidėti mūsų reikalavimu dabar užtikrinti galimybę netrukdomai stebėti tarptautinių žmogaus teisių padėtį. Arabų pasaulis įvykus Jazminų revoliucijai pasikeitė, o mes turime parodyti, kad pasikeitėme kartu su juo.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, Viduržemio jūros regione prasidėjo pavasaris, bet Persijos įlankoje ir Sirijoje vis dar viešpatauja žiema. Smurto vaizdai, kuriuos matome, yra siaubingi. Buvo nužudyta keli šimtai žmonių, o ir "Amnesty International" ir Jungtinės Tautos pateiknerimą keliančius pranešimus.
Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos reikalavimai aiškūs. Mes norime, kad greičiau būtų surengta neeilinJT Žmogaus teisių tarybos Ženevoje sesija. Europos Taryba ir Europos Sąjungos valstybės narės, kurios yra atstovaujamos JT Žmogaus teisių taryboje, turėtų palaikyti šį raginimą. Ši JT Taryba visada imasi labai greitai veikti, kai reikia palaikyti vieną pusę Artimųjų Rytų konflikte. Dabar atėjo laikas jai tikrai spręsti šią su sunkiais žmogaus teisių pažeidimais susijusią problemą. Mums reikalingos reformos, perėjimas prie demokratijos ir ginklų embargas. Visi šie dalykai čia jau buvo paminėti.
Aš stebėjau prezidento Bashar al-Assad kalbos Sirijoje tiesioginę transliaciją. Tai viduramžius primenanti diktatūra, kuri naudojasi Vakarų viešųjų ryšių agentūromis, kad blizgančiuose žurnaluose pristatytų savo atstovus kaip tariamai modernius veikėjus. Šios agentūros ir žurnalai turėtų savęs paklausti, ar tikrai teisinga tai daryti.
Dabar keli žodžiai apie Jemeną. Jame, mano nuomone, slypi didžiausi pavojai: yra Šiaurės ir Pietų skilimo grėsmė, veikia aktyvi "al Qaeda" grupir yra iškilęs valstybės žlugimo pavojus. Mes jau matome tokį valstybės žlugimą Somalyje, o Adeno įlankoje vykdoma mūsų misija "Atalanta". Europa turi tiesioginių interesų šiame regione ir mums reikia išgirsti daugiau nei tai, ką pasakTarybos atstovas šiandien.
Frieda Brepoels
(NL) Pone pirmininke, turiu sąžiningai prisipažinti, kad nusistebėjau išgirdusi ministro pateiktus tris principus: smurto atmetimo, dialogo sprendžiant nesutarimus bei nuoskaudas skatinimo ir, žinoma, būtinų politinių reformų įgyvendinimo.
Kviesti į dialogą tik dabar, tai šiuo metu iš tikrųjų neturi prasmės ir nėra tikrai įtikima. Manau, kad Europos Sąjunga tikrai turėtų imtis kur kas ryžtingesnių veiksmų, kad būtų pradėtos šios demokratinės reformos. Mes girdime, kad vyriausioji įgaliotinpalaiko daug oficialių ryšių, bet ką ji daro, kad palaikytų ryšius su pilietine visuomene, ką ji daro, kad juos išklausytų?
Ankstesni kalbėtojai jau pasakė: Europos Sąjunga turi nedelsdama nustoti tiekti į šį regioną ginklus. Kai matau, kad, pvz., vien tik pernai ne mažiau kaip aštuonios Europos šalys tiekį Jemeną ginklų daugiau kaip už 100 mln. EUR, klausiu savęs, ar Europos bendroji pozicija dėl ginklų eksporto išvis ką nors reiškia. Ar neturėtume imtis šiuo klausimu skubių veiksmų?
Fiorello Provera
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, kalbėsiu apie Bahreiną. Ši maža šalis užima strateginę padėtį užtikrinant energijos tiekimo paskirstymo pusiausvyrą Persijos įlankoje. Gerai žinoma didelnaftos perdirbimo gamykla, kurioje perdirbama Saudo Arabijos žalia nafta.
Norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į vieną su šia padėtimi susijusį aspektą, kuris man atrodo keliantis ypatingą nerimą. Patikimi šaltiniai patvirtino Irano daromą įtaką Bahreino gyventojams šiitams. Šis elementas papildo teisėtus siekius vykdyti esmines reformas tos šalies vyriausybėje. Sunku įvertinti, kokią reikšmę išorės įtaka turėjo pastariesiems įvykiams Bahreine, bet yra iškilusi grėsmė, kad regiono destabilizacija galėtų išplisti į rytinius Saudo Arabijos regionus, kuriuose gyvena dar viena didelgrupšiitų. Iranas finansuoja "Hamas", palaiko "Hizbollah" Libane ir daro įtaką vidaus politikai Irake, kurio vyriausybėje daugumą turi šiitų islamo atstovai. Jei pusiausvyra būtų sutrikdyta ir Persijos įlankoje, to poveikis būtų akivaizdus ir galėtų turėti pasaulinio masto padarinių.
Turime būti labai atsargūs vertindami, kas vyksta Artimuosiuose Rytuose, ir atskirti teisėtus tautų didesnės demokratijos siekius nuo kitų šalių, turinčių strateginių tikslų regione, išorės poveikio.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Pone pirmininke, šiandien kalbame apie tris labai skirtingas šalis, pasižyminčias savitomis vietos sąlygomis. Jemene sukilimas tapo masinis, nepaisant žiauraus policijos ir kariuomenės smurto. Bahreine kyla rimtas pavojus, kad Saudo Arabijos ir Irano įtaka gali destabilizuoti visą regioną. Galiausiai, Sirijoje opozicija iš esmės neturi galimybės veikti ir režimas, atrodo, yra pasirengęs bet kam, kad nuslopintų protestus.
Manau, kad dėl šių konkrečių aplinkybių ES turėtų plėtoti dvišalius santykius su šiomis šalimis. Turi būti laikomasi kelių principų. Žinoma, kiekvienas pilietis turi teisę atskleisti ir laisvai reikšti savo nuomonę. Vis dėlto, ko imsimės taikių protestų, per kuriuos tie patys piliečiai dėl policijos ir armijos įsikišimo tapo ir represijų aukomis, klausimu? Ar ketiname tirti šiuos atvejus tarptautiniu mastu? Ką daro ES, kad paskatintų šį tyrimą?
Antra, vyriausybės privalo pradėti dialogą su opozicija ir pilietinės visuomenės organizacijomis, nes smurtu ir priespauda niekada niekas nebus išspręsta. Ką ES konkrečiai daro šiam dialogui skatinti? O jeigu ir toliau Sirijos, Bahreino ir Jemeno režimai vis dar negalės arba nenorės išklausyti savo žmonių, kaip tai paveiks mūsų santykius su šiomis šalimis?
Pone pirmininke, turime pasiūlyti konkrečią pagalbą, kaip ne kartą buvo pasakyta, bet ši konkreti pagalba taip pat turi turėti realų turinį. Kaip ketiname tą pasiekti? Būčiau norėjusi šiandien išgirsti apie planą, kaip ketiname tai spręsti.
Norėčiau pateikti vieną pastabą, skirtą Komisijos nariui. Manau, kad konkrečiu Sirijos, taip pat ir Turkijos, atveju turėtume paraginti taikyti spaudimą, be kita, įskaitant ir planus, kuriuos, atrodo, ketinama pateikti artimiausiomis dienomis.
Ir paskutinpastaba. Manau, jog mūsų delegacija ryšiams su Mašreko šalimis galėtų nuveikti puikų darbą, taigi turėtume dėti visas pastangas, kad sudarytume jiems sąlygas tai daryti.
Ana Gomes
(PT) Pone pirmininke, ES pareiškimai dėl visuotinių sukilimų Jemene, Sirijoje, Bahreine ir kitose Arabų pasaulio šalyse ir veiksmai turi būti nuoseklūs. Pastatytas ant kortos ne tik jos patikimumas: kelia nerimą ir jos signalų, siunčiamų diktatūroms, prieš kurias nukreipti protestai, taip pat ir vyrams bei moterims, kurie rizikuoja savo gyvybėmis išeidami gatves ir reikalaudami žmogaus teisių, teisingumo ir demokratijos, veiksmingumas.
Deja, ES pozicija, ypač Bahreino atžvilgiu, buvo dviprasmiška. Tai atspindi užsienio politikos prieštaravimus ir dvigubus standartus, susijusius su nafta bei valstybių narių vykdomu ginklų tiekimu ne tik Bahreinui, bet ir Saudo Arabijai, pažeidžiant bendrąją poziciją dėl karinės įrangos eksporto.
Parlamentas ragina nedelsiant sustabdyti ginklų pardavimą, taip pat ragina vyriausiąją įgaliotinę - garsiai ir aiškiai - pareikalauti iš Bahreino valdžios institucijų priversti atsakyti dėl žuvusių arba dingusių be žinios malšinant taikius protestus kaltus asmenis ir nedelsiant nustoti taikyti žiniasklaidai įvestas informacijos ribojimo priemonės.
Edward McMillan-Scott
Pone pirmininke, praeitą vakarą padėjau surengti ekspertų iš šio regiono klausymą; jie mums pranešė, kad Bahreine saugumo pajėgos iki šiol nužudne mažiau kaip 23, Sirijoje - 132, o Jemene - ne mažiau kaip 63 asmenis. Galima būtų paklausti: ką gali padaryti ES? Ką gi, mūsų rezoliucijoje, kuri bus priimta rytoj, pateikiama keletas pasiūlymų.
Vis dėlto turiu pasakyti, kad ankstesniais mėnesiais Europos Parlamentas priėmrezoliucijas dėl Tuniso, Egipto bei Libijos, o mano biure buvo atliktas šių rezoliucijų ir Komisijos veiksmų, jos permainoms skirto plano, palyginimas, ir jis nėra labai padrąsinantis. Mes čia šnekame tuščiai, nebent Komisija išklausys mus ir nebent mus išklausys Taryba.
Taigi, kaip sakyta, skelbiu šią analizę savo interneto svetainėje. Manau, kad Lisabonos sutartis suteikEuropos Parlamentui papildomos kompetencijos. Mes turime būti vertinami rimtai visais Europos Sąjungos užsienio politikos aspektais. Ypač tokiu metu, kai arabų pasaulyje vyksta didžiuliai pokyčiai, visi turime dirbti kartu.
Pino Arlacchi
Pone pirmininke, Sirija, Bahreinas ir Jemenas yra trys tironijos, kurioms iššūkį metjų pačių piliečiai, ir šie piliečiai nusipelno besąlygiškos mūsų paramos. Iki šiol ES veiksmai demokratizacijos pakilimo regione atžvilgiu buvo neapibrėžti, jiems trūko ryžto ir patikimumo. Jeigu norime juos sustiprinti, turėtume pradėti visų pirma nuo dvigubų standartų, kuriuos taikėme anksčiau, pašalinimo.
Mes rėmėme šias autokratijas įvairiais būdais, be to, mes, europiečiai, kartu su Rusija ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, parduodavome joms beveik visų rūšių ginkluotę. Dabar apgailestaujame dėl mūsų prekybos ginklais padarinių, Persijos įlankos autokratijos aukų, nekaltų mūsų parduotais ginklais nužudytų aukų.
Jei norime neprarasti autoriteto, turėtume nutraukti visas ginklavimosi sutartis su šioms šalims ir Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba ir prašyti įvesti ginklų embargą visam Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų regionui. Sumažinus jų karinius biudžetus atsiras galimybinvestuoti lėšas į perėjimą prie demokratijos.
María Muñiz De Urquiza
(ES) Pone pirmininke, istoriniai ir negrįžtami demokratiniai pokyčiai arabų šalyse nepasibaignei vis dar trapiu perėjimu prie demokratijos Egipte ir Tunise, nei tarptautinės bendruomenės parama, irgi istorine, veiksmingai taikant atsakomybės principą, kad būtų apsaugoti Libijos gyventojai.
Permainos dabar tęsiasi Sirijoje, Tunise ir Bahreine, ir Europos Sąjunga turi atlikti vaidmenį šiame procese; ji turi pasimokyti iš iki šiol sukauptos patirties ir imtis vadovavimo rengiant tarptautinį atsaką taikydama plačias priemones, pone Komisijos nary Š. Füle, pvz., tinkamai apibrėžtą Europos kaimynystės politiką, ir konkrečias bei neatidėliotinas priemones, kad šių šalių gyventojai, taip pat ir Europos piliečiai žinotų, jog Europos Sąjunga be išlygų laikosi įsipareigojimo ginti laisvę, orumą, demokratiją ir žmogaus teises.
Sirijos, Jemeno ir Bahreino valdžios institucijos turėtų neužmiršti, kad valstybės naudojamas smurtas prieš žmones turės tiesioginių pasekmių; jos taip pat turi suprasti, jog paviršutiniškų permainų jų autokratinėse valdymo sistemose nepakaks. Užuot taip besielgusios, jos privalo skubiai pradėti dialogą su opoziciniais judėjimais ir pilietine visuomene, tuoj pat išlaisvinti politinius kalinius, žurnalistus ir žmogaus teisių gynėjus ir nedelsdamos nutraukti nepaprastąją padėtį.
Laima Liucija Andrikien
Pone pirmininke, neturėtume ignoruoti pasipiktinimą keliančių žmogaus teisių pažeidimų, vykstančių trijose šalyse.
Sirijoje padėtis yra labai rimta ir iškilę pavojai didžiausi. Sirijoje mokytojai, opozicijos aktyvistai, žurnalistai ir interneto dienoraščių autoriai tampa taikiniu. Daug žmonių žuvo, daug sulaikyta; užsienio žurnalistai buvo išvaryti iš šalies; vyksta informacijos blokavimas; visiškai nėra nepriklausomos spaudos. Taigi turėtume apsvarstyti sankcijas prieš Siriją.
Taip pat turėtume apsvarstyti politinius veiksmus Jemene ir Bahreine. Su Jemenu esame sudarę nuolatinį susitarimą dėl ginklų eksporto; turėtume apsvarstyti galimybę sustabdyti šio susitarimo taikymą.
Kadangi aptariame padėtį šiose trijose šalyse: pirma, reikalaukime atsakomybės; antra, paraginkime surengti neeilinį Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos Ženevoje posėdį...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Rosario Crocetta
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, trejus metus, nuo 1987 m. iki 1990 m., gyvenau Bahreine. Tada jis buvo laikomas viena demokratiškiausių Persijos įlankos šalių ir taip buvo manoma netgi pastaraisiais metais. Taigi įsivaizduokite, kas vyksta kitose šalyse, turint omenyje, kad Saudo Arabijoje įvykdoma keli šimtai mirties bausmių per metus, Irane vyksta baisios skerdynės, o visoje įlankoje žudynės yra įprastas reiškinys, taip pat ten visiškai neigiamos spaudos teisės.
Šiandien patvirtinome rezoliuciją dėl Sirijos, Jemeno ir Bahreino, bet kada parengsime rezoliuciją dėl Saudo Arabijos, Alžyro, Kinijos ir kitų šalių, kurios pažeidinėja žmogaus teises pasaulyje? Problema ta, kad čia, Vakaruose, matau keistą dalyką: viena vertus...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Marielle De Sarnez
(FR) Pone pirmininke, kokį vaidmenį turi atlikti Europa šalyse, kurių režimams priešinasi žmonės, bet kurių vadovai išlieka kurti pakartotiniams raginimams užtikrinti didesnę demokratiją, vykdyti tikras struktūrines reformas ir siekti teisingesnio vystymosi? Tai klausimas, į kurį turime atsakyti.
Žinau pirmąjį atsakymą. Jis neatidėliotinas. Europos Sąjunga turi parodyti savo sugebėjimus panaudodama visas turimas sankcijas, kad sustabdytų represijas ir būtų nedelsiant išlaisvinti politiniai kaliniai bei žurnalistai. Ji privalo remti nepriklausomos komisijos padarytiems nusikaltimams tirti sudarymą ir paraginti surengti neeilinį Žmogaus teisių tarybos posėdį.
Vidutinės trukmės laikotarpiu, manau, turime dar kartą nuodugniai apsvarstyti mūsų santykius su šiomis šalimis. Nuo šiol Europos Sąjunga turi aiškiai rodyti, kad ji yra viešosios nuomonės, žmonių, o ne valdžios pusėje.
Tuo tikslu Europos Sąjunga turi užmegzti ir palaikyti nuolatinį dialogą su visomis pilietinės visuomenės jėgomis, visais tais, kurie nori remti demokratiją, taip pat opozicinių judėjimų lyderiais. Taigi esminpermaina...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Heidi Hautala
Pone pirmininke, girdėjome, kad Parlamentas dabar labai rimtai svarsto sunkių žmogaus teisių pažeidimų trijose šalyse - Bahreine, Jemene ir Sirijoje - klausimą. Turime išgirsti iš Europos išorės veiksmų tarnybos ir Komisijos, kaip galėtume parodyti, kad nebegalime veikti remdamiesi dvigubais standartais.
Mums buvo pasakojama apie daugybę konkrečių priemonių. Tačiau mums reikia išgirsti, kaip savo veiklą atlieka JT Žmogaus teisių taryba. Ar Europos Sąjunga vieningai ragina surengti neeilinį posėdį dėl Sirijos, Bahreino ir Jemeno?
Mes išgirdome, kad atėjo laikas nutraukti ginklų eksportą į šias šalis.
Laukti nebegalime, todėl prašome pasakyti, ką dabar šiais klausimais ketina daryti Europos išorės veiksmų tarnyba ir Komisija?
Charles Tannock
Pone pirmininke, Sirijos saugumo pajėgos negailestingai reagavo į demonstracijas, kuriose buvo išsakytos teisėtos nuoskaudos, smogdamos mirtina jėga. Prezidento Basharo al-Assado agresyvumas ir jo retorika Izraelio, mūsų sąjungininkės, atžvilgiu, jo parama teroristams, pvz., "Hezbollah", ir jo draugystsu Iranu, mano nuomone, parodo, kad jis yra pavojingas diktatorius.
Bahreinas, priešingai, yra santykinai šiuolaikiška ir pažangi konstitucinmonarchija. Deja, šiitų ekstremistai, įkvepiami ir palaikomi Irano, ir toliau kursto religinę įtampą ir skleidžia propagandą prieš vyriausybę ir karalių. Karalius kantriai stengėsi įsiklausyti į protestuotojų rūpesčius ir pradėti dialogą, bet, žinoma, privalome pasmerkti visus veiksmus, dėl kurių žuvo beginkliai protestuotojai.
Galiausiai, atrodo, kad Jemeno prezidentas Ali Abdullah Saleh, panaudodamas neproporcingą jėgą, atstūmsavo pagrindinius rėmėjus, įskaitant Jungtines Amerikos Valstijas, nepaisant jo daugelio metų ryžtingos veiklos siekiant išnaikinti "al Qaeda" teroristus. Nustoti dabar teikti jam ES paramą, nežinant, kas vyks vėliau, yra labai rizikinga strategija.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Andrew Henry William Brons
Pone pirmininke, mums gali kilti klausimas, ką turėtume padaryti, kad palengvintume politinės aklavietės šiose šalyse padarinius ir tenykščių žmonių kančias; vis dėlto jį keldami turėtume atsižvelgti į tris prielaidas. Pirma, turime galimybę imtis visų reikiamų priemonių; antra, būtų teisinga pasinaudoti šia galimybe; ir trečia, dabartinpadėtis visiškai nereikalauja mūsų įsikišimo.
Šiuo metu britų kariams (dažnai jiems dar esant aktyvioje tarnyboje) įteikiami netikusios Jungtinės Karalystės Vyriausybės patvirtinti paleidimo į atsargą raštai. Būtų absurdiška tikėtis, kad likę kariai bus verčiami veltis į tolesnes avantiūras.
Valstybės sudaro iškilmingą, tačiau paprastai nerašytą susitarimą su savo kariais, kad jie bus siunčiami į mūšį ir rizikuos savo gyvybėmis, bet tik tada, kai pavojus grės gyvybiškai svarbiems nacionaliniams interesams arba piliečiams. Mes neturime jokių gyvybinių interesų šiose šalyse. Yra pakankamai pagrindo manyti, kad Siriją siekia destabilizuoti išorės jėgos, susijusios su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir jos sąjungininkais. Nesu "Ba'ath" partijos režimo šalininkas...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Paul Rübig
(DE) Pone pirmininke, manau, kad daugelis jaunų žmonių, gyvenančių šiose šalyse, siekia demokratijos, modernizavimo ir laisvės. Mums reikia atsižvelgti į šį faktą. Turime stengtis įsigyti draugų šiose šalyse, o ne daryti abstrakčias išvadas. Užuot taip elgęsi, turime nustatyti tuos asmenis, kurie nesilaiko šiuolaikinės visuomenės taisyklių. Dėl šios priežasties turėtume pabandyti organizuoti mainų programas, skirtas mažoms ir vidutinėms įmonėms, mokytojams, universitetų dėstytojams ir žurnalistams. Mūsų užduotis - susirasti draugų šiose šalyse. Tikiuosi, kad netrukus imsimės tokių veiksmų.
Diane Dodds
Pone pirmininke, pone ministre, aš, kaip daugelis šio Parlamento narių, šiandien esu apimta siaubo dėl mūsų matyto smurto ir žmogaus teisių pažeidimų visame regione. Vis dėlto negalėjau nepasinaudoti šia proga tam, kad visų pirma jums, pone ministre, pasakyčiau, jog jūsų šiandieninis pareiškimas, pateiktas Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės-Komisijos pirmininko pavaduotojos vardu, geriausiai įrodo (galbūt net geriau nei bet kuris iš mūsų kada nors galėtų tai padaryti) šios įstaigos, kuriai mes nereikalingai išleidome milijonus eurų, absurdiškumą.
Jūsų šiandieniniai teiginiai teisingi: ir dėl smurto pasmerkimo, ir dėl dialogo skatinimo, ir dėl reformų susijusiose šalyse. Vis dėlto, atvirai kalbant, susidarius tokiai padėčiai visuomet yra ir sprendimų "A, B, C". O juk turime padaryti daug, daug daugiau nei pavienis telefono skambutis ir pareiškimas, kuriame raginama imtis šio, to arba kito; todėl manau, kad Artimųjų Rytų žmonės...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją.)
Zsolt Németh
Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės- Komisijos pirmininko pavaduotojos vardu. - (HU) Pone pirmininke, ponios ir ponai, labai ačiū už pasakytas kalbas. (Toliau kalba tęsiama angliškai.)
Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau atsakyti į keletą klausimų, susijusių su Bahreinu.
Buvo iškeltas klausimas dėl Irano kišimosi į Bahreino vidaus reikalus. Iki šiol nėra tvirtų įrodymų, kad Iranas, išnaudodamas padėtį Bahreine, siekia išprovokuoti radikalizmo apraiškas. Be abejo, toks pavojus gali kilti, taigi yra dar viena gera priežastis tam, kad Bahreine kuo greičiau būtų pradėtas nacionalinis dialogas, kaip priemonišvengti pirmiau minėtos įsikišimo galimybės.
Dėl Saudo Arabijos invazijos į Bahreiną. Norėčiau pabrėžti tai, kad šešios Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos narės tarpusavyje yra sudariusios kolektyvinio saugumo susitarimą. Saudo Arabijos ir kitų Persijos įlankos valstybių karinių pajėgų buvimas Bahreine buvo susijęs su pagalbos pagal šį susitarimą prašymu; ji buvo suteikta daugiau nei vienos Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos valstybės narės. Tai reikėtų vertinti ne tik teisiniu požiūriu. Atlikdami įvykių šiame regione vertinimą, turime labai rimtai atsižvelgti į regioninį aspektą.
Dėl Jemeno. Norėčiau atkreipti dėmesį, kad Europos Sąjunga turėjo sustabdyti tam tikros pagalbos teikimą Jemenui, pvz., paramą civiliams kovojant su terorizmu. Mes nusprendėme, kad šiuo atžvilgiu reikalingas diferencijuotas požiūris.
Norėčiau kalbėti vengriškai ir atsakyti į keletą iškeltų klausimų.
(HU) Ponas J. Salafranca iškėlklausimą, koks bus pereinamojo laikotarpio rezultatas. Šiuo klausimu norėčiau pabrėžti, kad mes nežinome, koks bus Arabų pavasario rezultatas. Niekas nežino. Juk prieš porą mėnesių mes net neįsivaizdavome, kad gali kilti toks domino efektas. Vis dėlto manau, kad šiuo metu galutiniai Arabų pavasario rezultatai dar negali būti numatyti. Todėl taip pat manau, kad jie labai priklausys nuo mūsų. Į J. Salafranca klausimą norėčiau atsakyti taip: šio Arabų pavasario galutinis rezultatas taip pat daugiausia priklausys ir nuo mūsų.
Manau, kad pateikti pasiūlymai buvo labai naudingi, todėl tikiu, kad čia dalyvaujantys Komisijos atstovai, taip pat Tarybos ir Išorės veiksmų tarnybos atstovai tikrai labai palankiai įvertino visus pateiktus pasiūlymus. Mes pakartotinai svarstome mūsų kaimynystės politiką, todėl vykstant šios politikos peržiūrai bus atsižvelgta į visus pasiūlymus, kurie čia buvo pateikti. Dėl to manau, jog labai gerai, kad neįvyks Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimas Budapešte, kurį buvo numatyta surengti po kelių savaičių, nes taip turėsime laiko atsižvelgti į pasiūlymus, kurie per šį laiką buvo įtraukti į kaimynystės politikos peržiūrą.
Manau, labai svarbu, kad kaimynystės politika būtų vienoda. Taigi į kaimynystės politiką panašiai kaip Pietų aspektas turi būti įtrauktas ir Rytų aspektas. Tik tuo atveju, jei parengsime vienodą, nuoseklią, gerai apgalvotą kaimynystės politiką čia, Europos Sąjungos viduje, užsitarnausime mūsų pietinių kaimynų, kurie įdėmiai seka viską, ką sakome, pasitikėjimą. Pasiūlymuose, susijusiuose su kaimynystės politika, kuriuos čia pateikvėliausiai kalbėjusieji, pvz., D. Dodds ir P. Rübig, buvo pabrėžta gyventojų tarpusavio ryšių svarba. Pagal kaimynystės politiką numatyta teikti pirmenybę gyventojų tarpusavio ryšiams, piliečių tarpusavio ryšiams ir ypač jaunimo ryšiams.
Pasiūlymai, pvz., dėl tikrai naujų fondų, kurie, prireikus, būtų daug didesni, steigimo taip pat turi būti pagrindinšios peržiūros dalis. Kartu neturėtume pamiršti, kad kiekvienas aspektas turi būti vertinamas atskirai. Yra šalių, kurioms jau nebeliko galimybių išvengti sankcijų arba ginklų embargo įvedimo arba, kai kuriais atvejais, karinių veiksmų. Kaip žinote, Libija - ne vienintelšalis mūsų Pietų kaimynė, kurioje vyksta ginkluota intervencija; prieš kelias dienas tokia intervencija buvo vykdoma ir Dramblio Kaulo Krante. Ši tema šį vakarą bus nagrinėjama atskirai, todėl mes dar apie tai pakalbėsime.
Vis dėlto tikiu, kad šios šalys, kuriose karinintervencija tapo neišvengiama dėl pilietinio karo, neturi būti painiojamos su šalimis, su kuriomis susijusius klausimus dabar svarstome, net jei šios represinės, autoritarinės šalys taip pat neatmeta galimybės panaudoti jėgą. Vis dėlto manau, kad Sąjungos vyriausioji įgaliotinpasiuntlabai stiprų pranešimą šioms šalims dėl mūsų požiūrio į smurtą. Be to, kariniai veiksmai, kurie vyksta Libijoje ir Dramblio Kaulo Krante, turi būti labai tvirtas signalas šioms šalims (visoms trims šalims). Per pastarąsias keletą savaičių Europos ir tarptautinbendruomensugebėjo suformuoti labai aiškią poziciją.
"Teisį apsaugą" ir "pareiga apsaugoti" - tai nauji principai, kuriuos tarptautinbendruomenpradėjo neseniai taikyti ir kurie taip pat turi tapti įspėjamuoju signalu Jemenui, Bahreinui ir visiems kitiems autoritariniams režimams regione. Dabar vykstanti karinintervencija nėra panaši į intervenciją Irake; ji daug daugiau panaši į įvykius Ruandoje arba Kosove, kai tarptautinbendruomenturėjo įsikišti siekdama apsaugoti piliečius. Manau, kad tarptautinbendruomensiunčia labai stiprų signalą šalims, kurios naudoja smurtą prieš savo piliečius.
Ponios ir ponai, garbingai institucijai, Europos Parlamentui, norėčiau trumpai atsakyti į kelis konkretesnius pasiūlymus. Perduosiu vyriausiajai įgaliotinei labai vieningai ir bendrai pateiktą pasiūlymą sušaukti neeilinę JT Žmogaus teisių tarybos sesiją. Šis pasiūlymas buvo tikrai svarbus čia vykusios diskusijos elementas, kurį verta apsvarstyti. Be to, vyriausiajai įgaliotinei taip pat perduosiu aiškią konsensusu pagrįstą nuomonę dėl ginklų eksporto, kuri čia buvo pareikšta. Manau, šių trijų šalių grupės atžvilgiu turėtume siekti nustatyti tinkamą bendradarbiavimo ir sankcijų pusiausvyrą.
Neabejotinai ypatingas uždavinys siekti bendradarbiauti, o ne taikyti sankcijas ir karinę intervenciją, ir, jei reikia, išlaikyti tam tikrą sankcijų šių šalių grupei lygį. Be to, mano nuomone, labai svarbus R. Oomen-Ruijten pareiškimas, kad Europos Sąjunga, formuodama savo politiką šiame regione, taip pat turėtų tvirtai remtis Turkija. Labai ačiū už diskusijas ir labai ačiū už pastabas, kalbas ir klausimus.
Pirmininkas
Gavau šešis pasiūlymus dėl rezoliucijos, pateiktos pagal Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį.
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks rytoj 12 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Dominique Baudis
Rezoliucija dėl padėties Sirijoje, Bahreine ir Jemene teisingai siekiama nutraukti žiaurias ir žudikiškas represijas, kurių aukomis tapo demonstrantai Sirijoje, taip pat Jemene ir Bahreine. Šių trijų šalių lyderiai duoda įsakymus šaudyti į savo žmones, kurie teisėtai reikalauja gerbti politinę laisvę, žmogaus orumą ir socialinį teisingumą. Šia rezoliucija Europos Parlamentas tvirtai išreiškia savo solidarumą su Sirijos, Bahreino ir Jemeno piliečiais, kurie drąsiai reiškia savo troškimus, nepaisydami, kad vyriausybinės pajėgos, su kuriomis jie susiduria, atveria ugnį į taikius civilius gyventojus.
Franz Obermayr
Be islamo tikėjimo, Sirija, Bahreinas ir Jemenas turi dar vieną bendrą bruožą - autoritarinį režimą, neatsižvelgiant į tai, ar valdo karalius, prezidentas ar Assado klanas. Vakarų požiūriu tai neabejotinai nedemokratinės sistemos. Gimstančios revoliucinės tendencijos, tokios kaip Egipte ar Tunise, nuslopinamos pačioje jų užuomazgoje, be to, visiškai nepaisoma demokratijos ir žmogaus teisių principų. Pvz., Jemene 37 proc. pilnametystės nesulaukusių mergaičių ištekinamos priverstinai. Šiuo atžvilgiu Jemenas užima antrą vietą pasaulyje; jį lenkia tik Somalis. Šių trijų šalių vyriausybės privalo įrodyti, kad jos veikia savo tautų labui, o ne prieš jas. Ilgus dešimtmečius ES rėmtokias šalis ir joms pataikavo, kai tai teikjai ekonominių ir geopolitinių pranašumų. ES turi aktyviau kovoti už demokratiją ir žmogaus teises, taip pat kovoti su radikaliais islamistiniais procesais šiose šalyse.
Kristiina Ojuland
raštu. - Nors klausimai dėl padėties Sirijoje, Bahreine ir Jemene turėtų būti sprendžiami skubiai, norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į nerimą keliančią padėtį Libane, kuriame nelaisvėje yra laikomi septyni ES piliečiai iš Estijos. Norėčiau padėkoti baronienei C. Ashton už jos greitą atsakymą ir jos prieš dvi savaites pateiktas pakartotines garantijas, kad klausimas bus sprendžiamas aukščiausiu lygiu ES. Šiuo metu esame gavę informacijos, kad pagrobėjai, pasivadinę "Atgimimo ir reformų judėjimo" nariais, įteikneaiškų reikalavimą dėl išpirkos, kuriame sakoma, jog kiti reikalavimai bus paskelbti vėliau. Pasakyta, kad septyni Estijos piliečiai tebėra gyvi. Norėčiau kreiptis su prašymu į baronienę C. Ashton, kad ji, kaip Sąjungos vyriausioji įgaliotinė-Komisijos pirmininko pavaduotoja užsienio reikalams ir saugumo politikai, įsikištų ir padėtų surasti išeitį iš įkaitų krizės. Iškilęs pavojus europiečių gyvybėms, dėl to reikia, jog į tai skubiai reaguotų Europos išorės veiksmų tarnyba. Tai gera galimybbaronienei C. Ashton parodyti, iš kokio molio ji iš tiesų drėbta.
