2011 m. biudžeto prioritetai. III skirsnis. Komisija - 2011 m. biudžeto gairės. Kiti skirsniai (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - bendros diskusijos dėl:
S.E. Jędrzejewska'os pranešimo Biudžeto komiteto vardu dėl prioritetų sudarant 2011 m. biudžetą, III skirsnis - Komisija ir
H. Trüpel pranešimo Biudžeto komiteto vardu dėl 2011 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių, I skirsnis - Europos Parlamentas, II skirsnis - Taryba, IV skirsnis - Teisingumo Teismas, V skirsnis - Audito Rūmai, VI skirsnis - Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, VII skirsnis - Regionų komitetas, VIII skirsnis - Europos ombudsmenas, IX skirsnis - Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Ponia pirmininke, 2011 m. biudžeto sudarymo procedūra itin specifinir išskirtinė, nes tai bus pirmieji biudžetiniai metai, kurie prasidės ir bus tvirtinami pagal Lisabonos sutarties nuostatas. Galima sakyti, kad esame šios užduoties pionieriai, ir todėl, be abejo, mums tenka didžiulatsakomybė. Lisabonos sutartyje Europos Parlamentui suteiktos papildomos galios biudžeto srityje. Nuo mūsų priklauso, kaip šias galias panaudosime ir daug vilčių dedame į konstruktyvų dialogą su Europos Komisija ir su Taryba, kad Lisabonos sutartyje numatytos naujos galimybės būtų išnaudotos geriausiu ir veiksmingiausiu būdu.
Labai svarbi nauja Lisabonos sutartimi įdiegta ypatybyra tai, kad dabar nebeturėsime dviejų svarstymų dėl biudžeto. Tai reiškia, kad Taryba ir Parlamentas biudžetą svarstys tik vieną kartą. Be abejonės, dėl to atsiranda ypatingas iššūkis - disciplinos iššūkis. Mes, Parlamentas, turime dirbti disciplinuotai, nes turėsime - paprastai tariant - tik vieną galimybę. Pakartojimo - antros galimybės - nebus. Turime nustatyti labai daug dalykų taikinimo posėdyje. Norėdami, kad naujoji biudžeto sudarymo procedūra būtų veiksminga rudenį, privalome dirbti kartu ir veikti disciplinuotai.
Šie metai yra išskirtiniai ir tuo, kad vėlai išrinkus Europos Komisiją, ji dar neturėjo galimybės pateikti savo metinės politikos strategijos. Todėl labai neįprasta ir įdomu, kad savo mintis pirmas pareikš būtent Europos Parlamentas ir pirmas nuomones dėl 2011 m. biudžeto pateiks Europos Parlamentas šiame pranešime, o ne Europos Komisija, kaip tai būdavo kiekvienais "įprastais" metais.
Kuo dar ypatingi 2011 m.? 2011 m. biudžetas - penktasis daugiametės finansinės programos biudžetas. Kaip žinote, daugiametfinansinprograma apima 2007-2013 m. Iš praėjusių keturių biudžetų sudarymo procedūrų jau nemažai išmokome. Lenkiškai sakome, kad priėjome sieną. Angliškai sakoma, kad pasiektos lubos. Kad ir kaip tai pavadintume, esame padėtyje, kai daugiametfinansinprograma tampa išnaudota. Iš tiesų baigiame prieiti sieną, akimirką, kai maržos labai mažos, o Parlamento erdvbet kokios rūšies manevrams yra iš smarkiai sumažėjusi. Maržos labai mažos. Ypač didelį nerimą kelia maržos 1b išlaidų kategorijoje - apie 1 mln. EUR, ir 3b išlaidų kategorijoje - apie 9 mln. EUR. Todėl, be abejo, mūsų nuomonės yra ribojamos, ir būtent todėl Biudžeto komiteto pranešime, kurį rengiau, taip griežtai reikalaujama, tikimasi ir prašoma, kad būtų ambicingai persvarstyta daugiametfinansinprograma ne tik dėl to, kad baigia išsekti tos maržos, bet ir todėl, kad persvarstant reikės atsižvelgti į svarbius Lisabonos sutarties padarinius biudžeto sudarymui.
Lisabonos sutartimi suteikiamos naujos galios Europos Sąjungai tokiose srityse kaip kosmoso politika. Svarbu ir tai, kad sutartyje nustatytas Europos išorės veiksmų tarnybos sukūrimas. Taip pat svarbios nuostatos dėl biudžeto ir tai, kaip ketiname kurti ES 2020 m. strategiją. Nei vienas iš šių įsipareigojimų nebuvo numatytas daugiametėje finansinėje programoje. Dabar privalome pradėti diskusiją dėl to, kaip finansuoti šiuos naujus planus ir siekius.
Labai norėčiau - ši žinia pateikiama ir Biudžeto komiteto pranešime - kad 2011 m. biudžeto pagrindinis principas būtų jaunimas. Jau dabar jaunimas - Europos varomoji jėga ir ateitis. Švietimas ir investicijos į jaunimą yra investicija į Europos, visuomenės ir ekonomikos dabartį ir ateitį. Norėčiau pabrėžti, koks svarbus kiekvieno žmogus gyvenime yra perėjimas nuo mokyklos, akademinio mokymosi ir švietimo prie darbo. Tai - labai sudėtinga akimirka, ypač per krizę. Norėčiau pateikti truputį statistikos: 21 proc. asmenų tarp 15 ir 24 metų nedirba. Labai svarbu, kad Europos Sąjunga nebūtų abejinga šiam sudėtingam aspektui ir kad kartu dirbtume siekdami, kad jaunimui pereiti nuo švietimo prie darbo rinkos taptų lengviau.
Norėčiau pabrėžti, kad sparčios technologinės pažangos ir demografinių pokyčių eroje privalome kurti žiniomis paremtą visuomenę, kurioje piliečiai galėtų keisti savo kvalifikacijas per savo gyvenimą ir profesinę karjerą, turėtų galimybę daryti tokius pokyčius ir taip pat gautų Europos Sąjungos paramą šiame procese. Europos Sąjungos programa turėtų apimti tarptautinių mainų programas akademiniu lygiu ir praktinės patirties didinimo ir mokymų programas profesiniu lygiu. Tai taip pat padidins socialinės integracijos lygį ir žinių srautus ir sudarys sąlygas Europos Sąjungos piliečiams tapti iš tiesų judiems. Kaip žinote, judumas - ir tai visiškai teisinga - yra pagrindinlaisvė, nustatyta sutartyse ir veiksmingos vidaus rinkos pagrindas.
Dabar kalbėsiu angliškai, nes pavaduoju Helgą Trüpel. Taigi dabar man tenka kitas vaidmuo, susijęs ne tik su Europos Komisijos biudžetu, bet ir kitų institucijų, įskaitant Parlamentą, biudžetu. Kalbėsiu kita kalba, nes pasirengiau kalbėti angliškai.
Šiuo procedūros etapu rezoliucijos tikslas yra nupiešti bendrą vaizdą - ypač atsižvelgiant į biudžeto sudarymo procedūrą - ir pateikti kai kurias gaires administraciniams skirtingų institucijų biudžetams, įskaitant Europos Parlamentą ir neįtraukiant Komisijos, apie kurią kalbėjau anksčiau.
Bendros aplinkybės yra tokios, kad sąlygos, pagal kurias bus tvirtinamas 2011 m. biudžetas, yra sudėtingos, nes 5 išlaidų kategorijos marža labai ribota ir todėl, kad visų Europos institucijų prioritetas - sėkmingas Lisabonos sutarties įgyvendinimas. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai keičiasi biudžeto tvirtinimo procedūra ir todėl būtinas dar artimesnis institucijų bendradarbiavimas ir dialogas. Tarpinstitucinis bendradarbiavimas apima kelis aspektus - pvz., vertimo pajėgumus ir įdarbinimą - o srityse, kurios iki šiol dar nebuvo svarstomos šiame kontekste, pvz., EMAS, nediskriminavimo politikoje ir nuotoliniame darbe, galima keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir gerinti efektyvumą.
Jau seniai Biudžeto komitetui rūpi parengti vidutinės ir ilgalaikės trukmės pastatų strategiją, ne tik Parlamento, bet ir kitų institucijų požiūriu. Dėl su Išorės tarnybos biudžeto dydžiu ir forma susijusios nežinomybės ir Teismo sprendimo dėl mokėjimo pritaikymo finansinpadėtis 5 išlaidų kategorijoje yra dar mažiau nuspėjama.
Konkrečiai kalbant apie Europos Parlamento biudžetą, Biuro gairių dokumente buvo nustatyti šie Parlamento biudžeto tikslai: Parlamento narių patirties didinimas naudojantis moksliniais tyrimais ir bibliotekomis ir prisitaikymas prie iš Lisabonos sutarties kylančių institucinių aspektų. Todėl komitetas pabrėžia kokybiškus teisės aktus, svarbiausią prioritetą.
Janusz Lewandowski
Komisijos narys. - Pone pirmininke, šįvakar esu nusiteikęs klausytis. Parlamento 2011 m. prioritetų klausausi lygiai taip pat, kaip klausiausi gairių, kurias Taryba patvirtino kovo 16 d. Galiu sutikti su pagrindinėmis mintimis, taip pat galiu sutikti, kad dėl dviejų Parlamento pranešėjos minėtų priežasčių tai nėra įprastinkasmetinprocedūra.
Pirma priežastis - mes prisitaikome prie sąlygų priėmus Lisabonos sutartį. Iš dalies prie jų prisitaikėme, tačiau dar reikia padaryti tam tikrą darbą. Dėl vienintelio svarstymo Parlamente labiau nei kada nors anksčiau reikalingas tinkamas institucijų bendradarbiavimas.
Lapkričio mėn. vykdant taikinimo procedūrą jau buvo susitarta dėl kai kurių pereinamojo laikotarpio priemonių. Taip pat buvo patvirtintas nuo 1975 m. naudojamas pragmatiškas tvarkaraštis, suteikiantis nuspėjamumo galimybę biudžete. Taikinimo komitete dar liko neišspręstas metodų klausimas. Žinant, kad yra vienintelis metinio biudžeto svarstymas, šiuo metu tai padaryti būtina. Todėl rytoj trišaliame susitikime Komisija ketina pateikti svarstyti metodus ir atsakyti, kaip, prieš pradėdami realią 2011 m. procedūrą, galėtume susitarti dėl taikinimo formalumų.
Antra priežastis, kodėl metinprocedūra nėra įprastinė, yra ta, kad esame krizę išgyvenusioje Europoje, kurioje daugelis valstybių narių kovoja su biudžeto deficitu ir įsiskolinimu ir daugelis turi dar didesnių problemų. Todėl labiau nei kada nors anksčiau turėtume svarbiais laikyti patikimą finansų valdymą, tikslų prognozavimą ir racionalų biudžeto vykdymą.
Nesunku išsiaiškinti, kurios biudžeto išlaidų kategorijos, matyt, būtų finansuojamos nepakankamai. Šiuo atveju kalbu apie 1a ir 4 išlaidų kategorijas. Būtent dėl šios bendradarbiavimo atmosferos vykdydami procedūrą sugebėjome finansinę perspektyvą iš dalies pakeisti keturis kartus, t. y. atlikti keturias metines procedūras.
Mūsų išvados turėtų būti pateiktos pagal tarpinstitucinio susitarimo veikimo ataskaitą, kuri bus paskelbta tą pačią dieną, kaip ir biudžeto projektas, balandžio 27-ąją, ir išsiųsta Parlamentui.
Mūsų pranešėja - ne mūsų pranešėja šiuo metu, o Parlamento pranešėja - S. Jędrzejewska (mano tarnybos šiuo metu mokomos, kaip teisingai ištarti pranešėjos vardą ir pavardę) savo pranešime iš tiesų daugiausia dėmesio skiria jaunimui ir jaunimui suteikiamoms galimybėms. Kitaip tariant, pranešime dėl prioritetų aiškiai iš dalies keičiama 3 išlaidų kategorija. Pakeitimas susijęs su švietimu ir jaunimo vieta darbo rinkoje, todėl šiuo požiūriu yra pateisinamas, kai matome daugybę bedarbių.
Tačiau taip pat svarbu, kad turėtume tesėti atkūrimo plane duotus pažadus. Būtent tai taip pat svarbu Europos piliečiams.
Todėl svarbus ir įgyvendinimas. Tai turėtų būti padaryta įprastu tempu per 2011 m. Taip pat svarbus administravimo veiksmingumas, todėl šiuo aspektu turiu pabrėžti, kad Komisija, nepaisant prisiderinimo prie Lisabonos sutarties, šiais metais neprašys jokių naujų atsakingų pareigų.
Balandžio 27 d. kolegijoje ketiname patvirtinti biudžeto projektą, kurį, kaip įprasta, nedelsiant, tą pačią dieną, ketiname pateikti Parlamento Biudžeto komiteto nariams.
Todėl dabar nekantriai laukiu, kada bus pradėta 2011 m. procedūra. Prižadu užtikrinti puikią bendradarbiavimo atmosferą, kuri šiuo metu bus tikrai reikalinga, žinant, kad šiais metais turi būti išmėgintos bandomosios procedūros.
Thijs Berman
Pone pirmininke, pone J. Lewandowski, ekonomikos krizės sąlygomis ES biudžetui taip pat neišvengiamai tenka didžiulnašta, tačiau būtent tai savaime suprantamas dalykas. Briuselis taip pat privalo stebėti, kaip išleidžia kiekvieną visuomenės eurą. Nepaisant to, - čia kalbu Vystymosi komiteto vardu, - investavimas į besivystančias šalis turi likti prioritetu. Tvarus skurdžių šalių augimas žmonėms suteiks tas galimybes, kurių šiuo metu jie neturi. Ne tik tai, bet ir šių šalių vystymas sudaro mūsų krizės problemų sprendimo dalį. Besivystančios šalys yra rinka, kuri, be to, yra sparčiai auganti rinka. Europai tereikės įžvalgiau išleisti savo lėšas, pvz., naudojant mikrofinansavimo paramos subsidijų ir paskolų derinį. Dėl geresnių sąlygų naudotis finansinėmis paslaugomis šių šalių žmonės taip pat turės galimybę pasiekti savo tikslus. Mes privalome išsaugoti vystomojo bendradarbiavimo biudžetą, tačiau vargu ar tai būtų galima padaryti. Europos Komisijos narys, atsakingas už vystymą, A. Piebalgs turi ir toliau prisiimti atsakomybę už savo biudžetą, o ne vyriausioji įgaliotinC. M. Ashton, kaip šiuo metu, atrodo, būtų norima padaryti. Galiausiai galimybės, susijusios su skurdo mažinimu, niekada neturi priklausyti nuo mūsų diplomatinių interesų.
José Manuel Fernandes
Palankiai vertinu tai, kad 2011 m. biudžetą galime laikyti "jaunimo" biudžetu. Todėl juo padedama įgyvendinti pasiūlymus, kuriuos pateikėme turėdami tikslą padėti jaunimui, pvz., patekti į darbo rinką, taip pat atveju, susijusiu su vadinamąja "Erasmus" pirmojo darbo iniciatyva. Jaunimo verslumo propagavimas, paskatų numatymas ir inovacijų diegimo ir skaitmeninės darbotvarkės skatinimas - kiti pasiūlymai, kuriais bus prisidedama prie tvarios Europos ekonomikos plėtros ir bus kuriamos naujos darbo vietos.
Parlamento biudžeto klausimu verta pažymėti, kad Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija remia biudžetą, kuris yra tvarus ir tikslus ir kuriame pateisintas kiekvienas išlaidų straipsnis. Manome ir patariame, kad Parlamentas turėtų atsisakyti biudžeto modelio, kuris grindžiamas tik prieaugiu. Kaip alternatyvą jis turėtų pasirinkti nulinės bazės biudžetą, kuriuo galima užtikrinti veiksmingumą, taigi, ir taupymą. Reikia skubos tvarka nustatyti ilgalaikę statybos politiką, siekiant šią tvarumo, griežtumo ir veiksmingumo koncepciją paversti tikrove.
Mums dar reikia vis nuodugniau aiškintis, su kuo susijusios mūsų pastoviosios išlaidos. Paskui dar turi būti atliekama įvairių įgyvendintų politikos sektorių sąnaudų ir naudos analizė. Norėtume dar kartą pabrėžti, kad kompetencija teisėkūros srityje turėtų būti pagrindinis Parlamento prioritetas ir kad mūsų institucija savo žinioje privalo turėti visus išteklius, kurių reikia šiam tikslui pasiekti. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, pagal kurią reikalaujama, kad būtų vienintelis biudžeto svarstymas, bus reikalingas glaudesnis bendradarbiavimas ir intensyvesnis dialogas. Mūsų nuomone, šis dialogas turi būti sąžiningas. Mūsų pareiga pasirūpinti, kad taip būtų.
Francesca Balzani
Pone pirmininke, ponios ir ponai, 2011 m. biudžeto gairės - pirmasis žingsnis kito Europos biudžeto link, labai aiškus žingsnis.
Biudžeto komitete dėjome didžiules pastangas, kad nustatytume pagrindinius nustatomus prioritetus, kuriais būtų pabrėžti Europos veiksmai. Pirmas prioritetas yra jaunimas - ne tik dėl to, kad jis yra išteklius, kuriuo turi būti grindžiama orientacija į inovacijas, mokslinius tyrimus ir plėtrą, bet ir dėl to, kad jis yra įžvalgios socialinės politikos išeities taškas.
Tačiau 2020 m. strategija taip pat yra pagrindinis prioritetas: spręsti nedarbo ir klimato kaitos problemas ir visų pirma patenkinti poreikį tikrai ir praktiškai įgyvendinti šią naują ateities strategiją, tam skiriant pakankamus išteklius be kompromisų ir be mažinimų.
Tačiau šios gairės taip pat yra labai realus pirmasis žingsnis. Finansinėje perspektyvoje yra daug mažiau veiksmų laisvės, todėl tai reiškia, kad nepakanka išteklių svarbiausiam dalykui atlikti - naujiems veiksmams. Tai ypač aktualu pirmosios išlaidų kategorijos, t. y. konkurencingumo, augimo ir užimtumo išlaidų kategorijos, atžvilgiu.
Tačiau yra kitas svarbus klausimas: taip pat reikia, kad biudžetas būtų labai lankstus ir juo būtų galima greitai reaguoti į piliečių poreikius, gyventojų poreikius ir kintančius poreikius. Taigi, yra prioritetai, tačiau taip pat yra būtinos sąlygos, kad biudžetas iš tiesų būtų naudinga priemonė, kuria būtų galima padėti Europai augti.
Šioms sąlygoms priskiriami pakankami ištekliai, aiškus būsimų strategijos krypčių, visų pirma 2020 m. strategijos, įgyvendinimas ir galiausiai galutinis sprendimas lanksčiai priemonei, kuri - viena - mums gali suteikti galimybę išspręsti ateities uždavinius.
Ivars Godmanis
ALDE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, norėčiau pabrėžti tris dalykus.
Pirma, struktūrinių fondų, sudarančių apytikriai 35 proc. biudžeto, klausimu. Mes padarome tik pusę to, ką padarydavome 2000-2006 m. Dabartinvisų fondų panaudojimo norma yra 14 proc., o anksčiau ji buvo 25 proc. Taigi, klausimas toks: kaip atsižvelgti į šią biudžeto dalį ir kaip ją įvykdyti? Kitaip turėsime atvejį, kuriuo pinigai nepanaudojami. Kita vertus, jie galėtų būti rezervas.
Antra, turime kompensuoti kai kuriuos ankstesnio laikotarpio reikalavimus, todėl Komisija šiuo tikslu suplanavo penkis milijardus eurų. Tačiau nemanau, kad bus paprašyta visų pinigų tam tikrose šalyse, kurios daugiau nei šešis mėnesius nereikalavo kompensavimo. Be to, kyla klausimas, ar šie pinigai bus panaudoti.
Taip pat turiu kai ką pasakyti dviem labai rimtais klausimais, susijusiais su pratęsiamais biudžetais, kurie perkeliami iš vienų metų į kitus. 2009 m. žemės ūkio biudžete kaimo plėtrai skirti mokėjimai buvo 2 mlrd. EUR mažesni negu 2008 m. Dabar turi būti sumokėta daug daugiau pinigų, tačiau kyla klausimas, ar 2010 m. visi projektai bus įgyvendinti.
Galiausiai dėl septintosios bendrosios programos. Jeigu pasižiūrėtume į 1a išlaidų kategoriją, susijusią su septintąja mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programa, pamatytume, kad 2009 m. mokėjimai buvo daug mažesni negu 2008 m. Taigi, kyla klausimas, ar įvykdymas bus patenkinamas. Tada biudžetą galėsime planuoti pagal esamą padėtį. Juk labai daug poreikių turime ir kitose srityse. Taigi, šie ištekliai yra ar jų nėra?
Zbigniew Ziobro
Pone pirmininke, Europos Parlamento rezoliucijoje dėl 2011 m. biudžeto prioritetų yra pastraipa, kurioje mums primenama, kad prioritetų finansavimas neturi būti žalingas pagrindinėms Europos Sąjungos politikos sritims, pvz., sanglaudos, struktūrinei arba bendrajai žemės ūkio politikai. Ta pastraipa pasižymi sąlygiškumu, kuris, atrodo, būtų reikalingas įvertinus anksčiau nustatytus biudžeto prioritetus. Iš tiesų šie prioritetai ne visai atitinka norus.
Universali priemonnuo krizės ligos, kuri sekina Europą, matyt, visų pirma būtų naujovė. Tačiau pasiūlyme neatsižvelgiama į tai, kad skurdžiausi Europos Sąjungos regionai neturi sąlygų plėtoti naujovių. Yra šalių, kuriose šiuolaikinės ekonomikos pagrindai iš tikrųjų dar tik atsiranda. Jeigu Europa turi būti lygių galimybių žemynu, atsakymas į tokią padėtį iš esmės būtų sanglaudos politika ir struktūrinpolitika. Ypač krizės laikotarpiu turėtume prisiminti šį ES politikos aspektą, visų pirma solidarumo aspektą, kad neįtvirtintume žemyno pasidalijimo į skurdžias ir turtingas dalis.
Miguel Portas
Šiandien pradedame diskusiją apie bendrąsias 2011 m. biudžeto gaires, kuriose siūloma prioritetą teikti jaunimui. Nustatyti prioritetus ypač svarbu tokiu gyvenimo momentu arba laikotarpiu, kuris apibūdinamas kaip perėjimo iš studijų į darbo rinką laikotarpis. Reikėtų džiaugtis jau pačiu šiuo prioriteto pasirinkimu.
Vienas pasiūlymas būtų, pvz., sukurti "Erasmus" pirmojo darbo programą. Problema ta, kad politikoje visi sunkumai yra dėl smulkmenų. Ką norime pasakyti kalbėdami apie "Erasmus" pirmąjį darbą"? Kaip ketiname tai įgyvendinti? Skirdami "Erasmus" lėšas studentams ar sukurdami naują programą su naujomis lėšomis? Tai nėra nereikšminga smulkmena, taip pat nėra klausimas, ar programa "Erasmus" turi būti orientuota į nepatikimas darbo vietas, ar į padorias darbo vietas, kurios jauniems žmonėms užtikrintų tikrą ateitį. Ar galiausiai tai bus programa, kuria bus kovojama su jaunimo nedarbu, kaip buvo numatyta? Ar pasirodys, kad tai yra programa, kuria paprasčiausiai siekiama užmaskuoti nedarbą? Manau, kad šie klausimai yra diskusijos esmė. 2011 m. aktualiausias klausimas vis dar bus ES paplitęs nedarbas. Mūsų pareiga imtis spręsti nedarbo problemą.
Dėl to iškiltų sunkumų Europos biudžetui, tačiau 2011 m. biudžetas yra finansinės programos, dėl kurios buvo susitarta septyneriems metams ir kuri, nepaisant krizės, nebuvo keičiama, įkaitas. Neatlikus išsamaus ir griežto šios finansinės programos persvarstymo biudžetas, kurį ketinama patvirtinti metų pabaigoje, bus pasmerktas sąstingiui ir vidutinybei, net jei patvirtintume geriausius pasaulyje prioritetus. Jie apsiribotų vien ketinimais ir turėtų tik nedidelę įtaką biudžeto struktūrai.
Marta Andreasen
EFD frakcijos vardu. - Pone pirmininke, siūlomas 6,5 proc. 2011 m. Parlamento biudžeto padidinimas yra dar vienas ženklas, parodantis, kiek daug šis Parlamentas nutolęs nuo realaus pasaulio ir savo rinkėjų interesų.
Kaip galime savo rinkėjams normaliais laikais, o ką jau kalbėti apie krizės laikus, paaiškinti, kad bendros išlaidos, kurias jie sumoka už kiekvieną iš mūsų, yra didesnės nei 2 mln. GBP per metus? Kaip galime jiems pasakyti, kad jei jie nori aukšto lygio parlamento, kuriuo kai kurie didžiuojasi, tai yra sąskaita, kurią jie privalo sumokėti? Kaip visiems tiems gyventojams, kurie netenka darbo, ketiname paaiškinti, kad mums, Parlamento nariams, dėl Lisabonos sutarties reikia daugiau darbuotojų? Arba kad šio Parlamento pareigūnams reikia padidinti jų atlyginimus, nes jie sunkiau dirba?
15 proc. jaunimo, kurie neturi darbo Jungtinėje Karalystėje, arba, dar blogiau, 45 proc. jaunimo, kurie neturi darbo Ispanijoje, neįstengs suprasti, kaip šis padidinimas padės jiems gauti darbą. Daugelis iš jų yra gana gerai išsilavinę. Jiems trūksta tik darbo galimybių. Aš, atvirai kalbant, neįstengsiu atsakyti, jeigu jie užduos šį klausimą.
Ar kas nors gali mano rinkėjams paaiškinti, kaip tai, kad šis Parlamentas turi dvi būstines, vieną Briuselyje ir vieną Strasbūre, jiems padės sumokėti hipotekos paskolas, pamaitinti savo vaikus ir juos mokyti, nes tai yra didel2 mln. GBP išlaidų, apie kurias kalbėjau anksčiau, dalis.
Komisijos klausimu reikia pasakyti, kad neabejotinai labai malonu kalbėti apie kilnius tikslus, pvz., investavimą į jaunimą ir švietimą, kalbų mokymosi rėmimą ir inovacijų skatinimą siekiant Europos ekonomikos plėtros ir kurti darbo vietas, tačiau Audito Rūmų ataskaitoje nepaguodžia tai, kaip leidžiamos Europos Sąjungos lėšos, taip pat neįvykdyti įsipareigojimai nerodo, kad ES labai sekasi planuoti.
Neturėtų būti toleruojamas joks pasiūlymas dėl biudžeto didinimo...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Angelika Werthmann
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, 2011 m. Europos Sąjungos biudžeto prioritetai yra vienaip ar kitaip susiję su ekonomikos ir finansų krize. Su tuo susijusios ir bendros pastangos įgyvendinti krizės įveikimo strategiją, kuri turi būti kuo visapusiškesnir socialiai kuo teisingesnė.
Norėčiau sutelkti dėmesį į du aspektus. Pirma, pagrindin2011 m. biudžeto ypatyb- dėmesys jaunimui. Jie tikrai atliks svarbiausią vaidmenį Europos ateityje. Investavimas į jaunimą - šiandieninis mąstymas apie rytdienos Europą.
Antra, dabartinpadėtis labai aiškiai rodo, kaip greitai galima sunaikinti darbo vietas net stiprios ekonomikos zonoje. 2020 m. strategijoje taip pat daug dėmesio skiriama inovacijoms. Su tuo teisėtai siejamos viltys padės kurti naujas darbo vietas ir mažinti socialinius sunkumus.
László Surján
(HU) Kolegos Parlamento nariai, visi žinome, kad Europos Sąjungos biudžetui reikalingos rimtos reformos. Tačiau taip pat žinome, kad šių reformų negalima įvykdyti vienų metų biudžeto pagrindu. Kokia mūsų problema? Didžiulmūsų problema - šis itin nelankstus biudžetas. Negalime be sunkumų tinkamai imtis kasdienių uždavinių ar net metinių uždavinių. Tačiau šiuo atveju, žinoma, yra mažai laviravimo laisvės ir yra ribotas pasirinkimas. Pranešėja parengsubalansuotą pasiūlymą. Ji atsižvelgį tikrąją padėtį ir suformulavo patikimus tikslus. Tikiuosi, kad Parlamentas tęs darbą ir pritars mums pateiktam tekstui ir pasiūlymui.
Būtų ypač gerai, jeigu atsigręžtume į jaunimą, nes kitaip jaunimas nusisuks nuo mūsų, nuo Europos koncepcijos. Norėčiau dar keletą minučių pakalbėti apie sanglaudos politiką. Sanglaudos politika nėra filantropiškumo forma. Tiesa, kad yra milžiniškas atotrūkis tarp išsivysčiusių ir atsiliekančių regionų. Šiuos skirtumus siekiame panaikinti arba bent sumažinti. Tačiau kai pageriname regiono padėtį padidėja visos Europos konkurencingumas, todėl, gresiant visuotinei konkurencijai, tampame stipresni ir geresni, žinoma, jeigu valstybės narės pasinaudoja galimybėmis, nelieka nepanaudotų pinigų ir, be to, išleisti pinigai duoda rezultatus. Kitaip nebūtų didesnio švaistymo. Jeigu būtų vykdomos programos, kurios neduotų reikiamų rezultatų, šis švaistymas būtų dar didesnis, negu tas, kuris yra dėl dviejų buveinių turėjimo. Tikiuosi, kad šiuo požiūriu pažanga bus. Biudžeto komitetas labai nori matyti, kad gauname naudos iš savo pinigų. Ačiū jums už jūsų pagarbų dėmesį.
Derek Vaughan
Pone pirmininke, aš pritariu šiam pranešimui dėl Parlamento biudžeto gairių ir diskusijai dėl to, kokie turi būti mūsų prioritetai, norint užtikrinti, kad Parlamentas galėtų atlikti savo darbą.
Pirminis pranešimas dėl savaime suprantamų priežasčių galbūt buvo neaiškus ir bendras. Tačiau svarstymo komitetuose etape pateiktais pakeitimais buvo užtikrinta, kad dabar mums būtų aišku, kas svarbu. Biudžeto komitetas pabandsuderinti būtinumą pripažinti mūsų atsakomybę įsigaliojus Lisabonos sutarčiai su būtinumu išlaikyti kuo mažesnes didėjančias išlaidas, o tai ypač svarbu, kai tokios mažos maržos ir viešieji finansai. Esu tikras, kad visi nariai atsižvelgs į tą nuomonę.
Todėl itin svarbu šiose gairėse apsispręsti dėl mūsų prioritetų, tačiau, žinoma, kalbame ne tik apie pinigų leidimą. Taip pat kalbame apie būdų taupyti ieškojimą ir apie tinkamiausią pinigų leidimą.
Todėl esu patenkintas, kad, pvz., plačiai pripažįstama, jog reikalinga integruota žinių valdymo sistema, kuria būtų sujungti visi įvairūs Parlamento nariams ir piliečiams skirtos informacijos šaltiniai.
Taip pat būtų palankiai vertinama televizijos "Europarl" analizė, atlikta siekiant išsiaiškinti, ar ji veiksminga. Mano manymu, priemokų kanceliarinėms reikmėms ir visuotinių daugiau darbuotojų įdarbinimo išlaidų, įskaitant apgyvendinimo išlaidas, vertinimas taip pat itin svarbus, tačiau ne mažiau svarbi ir Parlamento bei kitų institucijų, kuriose turėtume dirbti glaudžiau bendradarbiaudami, negu dirbame dabar, vidutinio ir ilgo laikotarpio kūrimo strategija.
Be to, žinoma, visada yra sunkus 20 proc. ribos, dėl kurios susitarta prieš tiek daug metų, klausimas. Aš ir Biudžeto komitetas laikomės nuomonės, kad bet koks šių 20 proc. pakeitimas turėtų būti svarstomas Biudžeto komiteto ir Biuro ir galiausiai visų kitų institucijų diskusijoje. Šis sprendimas neturėtų būti vienašališkas.
Socialdemokratų frakcija pateikdar keletą pakeitimų, dėl kurių turi būti balsuojama rytoj ir kuriais gairės bus dar daugiau patobulintos. Viename pakeitime pabrėžiami visų administracinių išlaidų priskyrimo 5 išlaidų kategorijai sunkumai; kitame pakeitime reikalaujama iš anksto paskelbti gaires ir skaičiavimus siekiant užtikrinti, kad galėtume tinkamai ir laiku priimti savo sprendimus. Tikiuosi, kad rytoj kolegos pritars šiems ir kitiems pakeitimams, kuriais siekiama patobulinti gaires.
Be to, tikiuosi, kad kolegos tikriausiai pripažins, jog susitarus dėl šių gairių turėsime pradėti varginančias diskusijas dėl paskaičiavimų, kuriuos neseniai paskelbgeneralinis sekretorius. Tik tada pradėsime kalbėti apie savo principus ir tik tada surengsime tinkamą diskusiją, kaip pasiekti normalaus Parlamento funkcionavimo ir kuo mažesnių savo išlaidų išlaikymo pusiausvyrą.
Carl Haglund
(SV) Pone pirmininke, tokiu, kaip šis, ekonomikai sunkiu metu biudžeto klausimai yra sudėtingi ir opūs. 2011 m. biudžeto gairėse taip pat yra paties Europos Parlamento biudžetas. 5 išlaidų kategorijos išlaidos tradiciškai paskirstytos taip, kad Parlamentui būtų skirta mažesnnei 20 proc. dalis.
Dėl Lisabonos sutarties dabar žmonės kalba, kad Parlamentas turėtų sunaudoti didesnę pinigų dalį. Tikrai pateisinamas didesnis išteklių poreikis, kuris gali padidėti dėl naujų Parlamento įgaliojimų, todėl 2010 m. jau gavome daugiau pinigų būtent dėl Lisabonos sutarties.
Tačiau Lisabonos sutartimi negalima naudotis kaip tam tikru nauju pinigų išdavimo Parlamentui aparatu. Taip pat turime sugebėti padaryti savo organizaciją veiksmingesnę ir pabandyti taupyti ten, kur įmanoma, kad taip elgdamiesi sugebėtume finansuoti bet kokius papildomus poreikius.
Dabar žmonės taip pat reikalauja didesnių asignavimų darbuotojams, kurie padeda Europos Parlamento nariams jų darbe. Ketinimas tikrai geras, tačiau įdomu tai, kad, pvz., Parlamento nariai mano frakcijoje beveik vieningai mano, kad tam nėra skubaus poreikio ir kad tai nebūtina daryti šiais ekonomikos požiūriu skurdžiais laikais.
Gairės, kurias šiandien ketiname patvirtinti, yra puikios, tačiau manau, kad turėtume žiūrėti į jas kaip į kvietimą kritiškai pasižiūrėti į savo išlaidas.
Peter van Dalen
(NL) Pone pirmininke, gyvename finansiškai ir ekonomiškai sunkiais laikais. Visur veržiami diržai, todėl valdžios institucijos taip pat turi kontroliuoti išlaidas ir taupyti. Be to, piliečiai mažai pasitiki Europos politika, todėl man tai kelia didelį susirūpinimą. Todėl noriu pateikti du pasiūlymus, susijusius su kito biudžeto nagrinėjimu. Pirma, mes, Parlamento nariai, visi turime būti atskaitingi už mūsų 4 200 EUR išmokas bendrosioms išlaidoms lygiai taip pat, kaip esame atsakingi už visas kitas savo išmokas. Šiuo metu to nėra, todėl to negalėčiau pavadinti skaidriu atveju. Be to, teiksiu pakeitimą šiuo klausimu, kai savo balandžio mėn. sesijoje svarstysime B. Staeso pranešimą.
Pone pirmininke, mano antras klausimas susijęs su Europos Parlamento nacionalinių informacijos biurų biudžetais. Aš juos vertinu kaip ypač didelius ir laikausi nuomonės, kad per trejų metų laikotarpį jie turi būti sumažinti trečdaliu. Raginu savo kolegas Parlamento narius paremti šiuos pasiūlymus. Taip parodytume savo skaidrumo troškimą ir savo ketinimą nesusidaryti sau specialių sąlygų.
Bastiaan Belder
(NL) Pone pirmininke, 2011 m. biudžetas mus priverčia drąsiai imtis Europos Sąjungos prioritetų. Šiuo ekonomikos požiūriu sunkiu metu Europos Sąjungoje pirmiausia turi būti suprasta, kad jos finansinius išteklius skiria valstybės narės, kurios susiduria su būtinybe daryti radikalius mažinimus. Kita vertus, ne tik valstybės narės privalo daryti mažinimus; ES taip pat turėtų savo viešąsias lėšas sumažinti ir leisti tikslingiau.
Turiu esminį klausimą, susijusį su prioritetu, kurį pranešėja teikia jaunimui. Paprastai valstybės narės negali labai gerai susitvarkyti su socialiniais ir jaunimo reikalais. Be to, norėčiau atkreipti dėmesį į vieną klausimą, kuriuo ES parama tikrai yra nepakeičiama. Pranešime minimas jaunimo perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką. Norėčiau pranešėjos paklausti, ar taip pat ketina skirti dėmesį specifiniams pažeidžiamo jaunimo poreikiams. Kalbu apie jaunimą, kuris užaugo vaikų namuose ir kuris kenčia dėl didžiulio profesinio orientavimo trūkumo. Praėjusį mėnesį lankydamasis Bulgarijoje mačiau tikrai įkvepiantį to pavyzdį. Visiškai teigiamai vertinu Europos paramą tokioms valstybių narių iniciatyvoms, pvz., siūlomoms pagal struktūrinius fondus. Tikiu jumis.
Nick Griffin
Pone pirmininke, svarbiausias bet kurio biudžeto prioritetas turėtų būti tik jūsų pačių pinigų leidimas. Kažkieno kito pinigų leidimas be jo sutikimo yra ne asignavimas, o vagystė.
Didžiosios Britanijos mokesčių mokėtojai kasmet apiplėšiami 6,4 mlrd. GBP suma tiesioginiais mokėjimais ES, tačiau mums iki šiol nesuteikiama teisbalsuoti referendume. Tų pinigų paėmimas be demokratinių įgaliojimų nėra nusikaltimas be nukentėjusiojo. Šią žiemą nuo šalčio mirpenkiasdešimt tūkstančių mūsų pensininkų, nes negalėjo sau leisti šildyti savo namų. Mūsų kariai žudomi Talibano bombomis, nes neįstengiame jų aprūpinti sprogimams atspariomis transporto priemonėmis. Tūkstančiams vėžio aukų nesuteikiama teisį brangius gyvybiškai svarbius vaistus. 6,4 mlrd. GBP būtų galima atitaisyti visas šias skriaudas ir dar liktų pinigų aštuonioms naujoms ligoninėms ir 50 mokyklų pastatyti.
Turėtų būti vienintelis biudžeto prioritetas - smarkiai sumažinti išlaidas ir liautis apiplėšinėti Didžiąją Britaniją. Mūsų pensininkams, kariams ir vėžio aukoms pinigų reikia labiau negu ES. Jums jie yra biudžetas. Jiems jie yra gyvybės ir mirties klausimas.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Pone pirmininke, sveikinu J. Lewandowskį, seną šio Parlamento draugą, kuris ir Parlamento nariai sėdi ant skirtingų kėdžių.
Be to, noriu pritarti grįžimui prie tradicinės biudžeto gairių sistemos. Manau, kad tai yra geras dalykas, nes prieš rengdama biudžeto projektą Komisija šiuo būdu galės įsigilinti į Parlamento biudžeto prioritetus.
Dalykai, kuriuos Komisijos narys šiandien girdi arba girdės, labai skiriasi nuo tų dalykų, kuriuos jis neabejotinai kiekvieną dieną išgirsta iš įvairių bendrųjų grupių, darančių jam spaudimą, kad joms būtų leidžiama turėti didesnį biudžetą.
Kol kas mes Parlamente neketiname daryti jam spaudimo. Kaip jis žino, mes tai darysime nuo rugsėjo mėn. Kol kas tik norime, kad J. Lewandowskiui būtų labai aišku, kokie Parlamento biudžeto prioritetai pristatomi. Prioritetai pateikiami kaip mūsų pasiūlymai.
Dėl 2011 m. biudžeto kiekvieną dieną atsiranda naujų sunkumų. Jau turime naujų sunkumų dėl ketvirtos išlaidų kategorijos, kurioje numatome labai mažą maržą, sumažėsiančią dėl būtinybės įtraukti Baltijos jūros strategiją.
Turėsime sunkumų žemės ūkio srityje - ne tik dėl to, kad pirmą kartą taikome bendro sprendimo procedūrą, bet ir visų pirma dėl to, kad ketiname ją taikyti Parlamente, ir nesutiksime toliau mažinti žemės ūkio biudžeto, kad būtų finansuojamos kitos sritys. Žinoma, mums taip pat reikia išspręsti visada problemišką penktos kategorijos administracinių išlaidų ir didesnio skaidrumo klausimą.
Paskutinis dalykas: šis Parlamentas visada pasirengęs taupyti tiek ES biudžeto, tiek Parlamento biudžeto pinigus. Tačiau, mano manymu, mes, frakcijos, nesame pasirengusios taikstytis su demagogija, skleidžiamą kai kurių asmenų, kurie ją paverčia savo politikos vykdymo metodu.
Göran Färm
(SV) Ponios ir ponai ir visų pirma buvęs mūsų kolega Parlamento nary pone J. Lewandowski, kurį norėčiau pasveikinti sugrįžus. Norėčiau trumpai pakomentuoti abu pranešimus.
Pirmiausia norėčiau padėkoti S. Jędrzejewskai, kuri parengpuikų pranešimą. Tačiau mes Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijoje pateikėme keleto dalių pakeitimus, kurie, mūsų manymu, yra svarbūs.
Pirmiausia mums reikia leisti aiškiai suprasti, kad klimato kaita vis dar yra pagrindinis prioritetas. Privalome ne sumažinti spaudimą šiuo klausimu dėl nesėkmės Kopenhagoje, o įtemptai dirbti, kad atliktume savo užduotį - rastume finansavimo problemos sprendimus.
Antra, dėl strategijos "Europa 2020": dėl mūsų reikia, kad Europos Sąjunga taip pat investuotų į strategiją ir pagerintų jos įgyvendinimą. Privalome iniciatyviai kovoti, kad būtų plėtojama ekonomika, ir už plataus užmojo socialinę darbotvarkę, nes tai yra politikos sritys, kurioms tiesiog reikia teikti daugiau svarbos.
Be kita ko, mes turime pasiųsti aiškią žinią valstybėms narėms ir Tarybai, kad reikės persvarstyti artimiausių trejų metų biudžeto ribas, ypač 1 biudžeto išlaidų kategorijoje, kuri yra augimui ir užimtumui skirta išlaidų kategorija.
Kalbėdami paties Parlamento biudžeto klausimu, net jei turime didelių poreikių, privalome atsižvelgti į ekonomikos padėtį ir nustatyti sau didesnius apribojimus. Mums reikia stiprinti Parlamentą ir ypač frakcijų kompetenciją, kad sugebėtų įvykdyti Lisabonos sutarties reikalavimus. Tačiau visais kitais atžvilgiais mums reikia ieškoti būdų taupyti ir didinti veiksmingumą. Tai ypač aktualu, nes administravimui skirta 5 biudžeto išlaidų kategorijai tenka labai didelnašta. Pvz., neseniai svarstėme naują Išorės veiksmų tarnybą, kuriai tikrai reikės papildomų išteklių.
Privalome sutelkti dėmesį į pagrindinę Parlamento užduotį, o kitur pritaikyti nemažus apribojimus.
Geoffrey Van Orden
Pone pirmininke, ekonominio stygiaus laikais susidūrusios su viešųjų išlaidų mažinimu visose Europos šalyse visos ES institucijos turėtų ieškoti, kaip sumažinti išlaidas ir mažiau švaistyti lėšas.
Parlamentas turėtų rodyti pavyzdį. Tačiau jis toliau nuolaidžiauja sau ir nnegalvodamas apie suvaržymus nuolat didina savo išlaidas ir darbuotojų skaičių. Bet kurioje kitoje organizacijoje nauji prioritetai būtų tenkinami kompensuojamaisiais mažinimais kitur, tačiau, matyt, ne šiame Parlamente. Parlamento nariai prisiima didžiausią visuomenės kritikos, kad yra pernelyg didelbiurokratija, nereikalingas perteklius ir nereikalingi pastatai, kurie kainuoja, naštą.
Kaip galite pateisinti 94 mln. GBP metinį Parlamento savireklamos biudžetą, iš kurio 8 mln. EUR išleidžiama nereikalingai televizijai "Europarl" ir 2 mln. GBP - šiai keistai Europos istorijos namų programai? Absurdiška, kad visose valstybėse narėse išlaikote vadinamuosius informavimo biurus, kurių metinės išlaidos sudaro 40 mln., nors atsakyti į bet kokius klausimus, kurių gali turėti rinkėjai, yra 736 Parlamento narių darbas.
Gėdinga, kad šis Parlamentas iš valstybių narių vyriausybių nepareikalavo visiems laikams nutraukti Strasbūro cirką. Mes turime savo vyriausybėms pasiųsti aiškią žinią šiuo klausimu ir sutaupyti 200 mln. per metus.
Ingeborg Gräßle
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, norėčiau pradžioje pakalbėti apie Komisijos biudžetą. Mane ypač domina Europos išorės veiksmų tarnyba. Tačiau ji dar neįtraukta į biudžetą, kurį netrukus turi pristatyti Komisijos narys. Tačiau mums itin svarbus klausimas, kiek ji kainuos. Esu už tai, kad įtrauktume šios tarnybos biudžetą į Komisijos biudžetą, nes būtent jai tarnyba priklauso. Viena aišku: kad ir kas atsitiktų šioje tarnyboje, tai turės nemažą poveikį biudžetui, įskaitant daugiametėms programoms numatytą biudžetą. Negalima, kad daugiametės programos būtų administruojamos ne Komisijoje. To jokiu būdu negalime leisti.
Mūsų pasirinkta šios tarnybos teisinkoncepcija bus labai svarbi, nes nuo jos tiesiogiai priklausys poveikis biudžetui. Todėl, kalbant apie šį biudžetą, įdomiausia tai, kas į jį nėra įtraukta. Labai tikimės, kad Komisijos narys netrukus galės pateikti skaičius, siekdamas parodyti, kiek visas šis reikalas turėtų kainuoti. 2011 m. - tiek jau yra aišku - sritys, kuriose mūsų išlaidos bus didžiausios, - įskaitant numatytąsias šiai tarnybai, - ypač administravimo eilutėse, yra sritys, kuriose turime mažiausiai veiksmų laisvės. Viskas apskaityta iki paskutinio cento. Todėl esu už tai, kad nedelsdami pasižiūrėtume į darbuotojų nuostatus ir išsiaiškintume, kokiais būdais galėtume sutaupyti. Be to, turiu pasiūlymą dėl valstybėse narėse dirbančių pareigūnų ir padėjėjų specialiųjų atostogų, kai kelionį jų gimtąsias šalis specialiosioms atostogoms - tai keliongeležinkeliu. Reikėtų atsisakyti šių kelionių geležinkeliu ir vietoj jų daugiausia dėmesio skirti oro linijų bilietams ir skrydžių laikui.
Dabar pereinu prie Parlamento biudžeto. Visiems, kurie dirba Parlamente, - to, deja, negalime pasakyti apie visus Parlamento narius, - reikia darbuotojų. Todėl norėčiau konkrečiai paprašyti, kad apsirūpintume atitinkamomis priemonėmis ir sudarytume sau sąlygas dirbti. Tačiau nemanau, kad tinka nustatyti sąsają su pastatais, nes mes taip pat turime rinkimų apygardas ir galime sudaryti paslaugų sutartis. Biuras turėtų būti toks malonus, kad Parlamento narių dėl šios priežasties netrukdytų.
Turiu dar vieną prašymą. Biudžete dar neapskaitytas Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas. Būtų teisinga, jeigu biudžete taip pat galėtume pripažinti jo buvimą.
Martin Ehrenhauser
(DE) Pone pirmininke, mums reikia kitokios ES, taip pat mums reikia kitokio ES biudžeto. Manau, kad mums reikia drąsos svarbiems sprendimams priimti. Tikrai neturėtume įklimpti į labai mažas technines smulkmenas.
Norėčiau pasakyti tris dalykus apie ES biudžetą. Pirma, mums reikia skaidrumo, kai kalbame apie biudžetą. Pvz., kokio dydžio yra administracinės išlaidos? Dabartiniame ES biudžete nesuteikiama jokios realios informacijos apie tai.
Kita mano mintis yra apie taupymą. Labai lengva ES biudžete sutaupyti milijardus nemenkinant ES institucijų teikiamų paslaugų kokybės. Pvz., galėtume uždaryti daugybę ES agentūrų. Be to, yra antra būstinStrasbūre. Galbūt turėtume apsvarstyti, ar naudingos institucijos, kurioms trūksta kompetencijos, pvz., Regionų komitetas arba Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas.
Trečia, kaip naudojami pinigai? Pinigai turėtų būti skiriami arba grąžinami ten, iš kur jie gaunami, t. y. mokesčių mokėtojams. Žinoma, turėtume juos naudoti rentabiliems projektams paremti - kalbu, pvz., apie tikrą stažuotojų programą "Erasmus". Manau, mums reikia drąsos. Visi turėtume tinkamai atkreipti dėmesį į tai.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Europos Parlamentas įgijo svarbią papildomą kompetenciją. Atėjo laikas priimti sprendimus, kad pinigai iš ES fondų būtų leidžiami bendrai. Tačiau taip pat reikia laiko, kad šis mechanizmas pradėtų veikti. Neabejotina, kad šie metai ir kiti keleri metai bus itin svarbūs nustatant galutinę naujos biudžeto sudarymo procedūros formą. Tik Parlamentui, Tarybai ir Komisijai dirbant kartu, kaip partneriams, bus įmanoma parengti procedūrą, kuri labiausiai atitiks naujos sutarties nuostatas.
Norėčiau išreikšti paramą prašymui padidinti Bendrijos biudžetą atsižvelgiant į naujas pareigas, kurios atsiras Parlamente įsigaliojus Lisabonos sutarčiai. Nekyla abejonių, kad Parlamentui reikia atitinkamų lėšų, kad galėtų veiksmingai atlikti savo pareigas. Parlamento atsakomybdidėja, todėl mums, kaip Parlamento nariams, reikia daugiau patarimų, ekspertų nuomonių ir įvairių profesionalų paramos, tačiau kažkas turi už tai sumokėti.
Kitas prioritetas, kuris pristatomas pranešime ir vertas visiškos paramos, yra būtinybdaugiau investuoti į jaunimą, taigi, ir į švietimą, kuris yra šiuolaikinės ir pažangios visuomenės pagrindas. Europa vis dar atsilieka technologijų lenktynėse su JAV, Japonija ir kitomis naujomis galingomis pasaulio valstybėmis. Tačiau tai tikrai galima pakeisti, tik tam reikia nemažų išlaidų.
Iš dalies kovodami su skurdu turėtume finansuoti tokias programas, kaip nemokamas maisto išdalijimas neturtingiausiems gyventojams. Turėtume rengti tokias programas, kaip tos, kuriomis suteikiama galimybmokyklose gauti pieno ir vaisių. Kadangi tiek daug kalbame apie švietimą ir žinių ekonomiką pagrįstą ekonomiką, privalome netoleruoti nepakankamos vaikų ir jaunimo mitybos.
Šiuo metu vyksta darbas Europos Sąjungos ekonomikos augimo per kitus 10 metų strategijos 2020 m. Europos strategijos klausimu. Todėl reikia atsižvelgti į išlaidas, kurios bus patirtos dėl šios strategijos, ir tai reikia padaryti dabar, t. y. etapu, kai dirbame biudžeto klausimu. Kad strategija būtų sėkminga, reikia didesnių išlaidų sanglaudai regioniniu ir Europos lygmenimis, užimtumo rėmimui ir kovai su krizės padariniais.
Galiausiai norėčiau padėkoti savo kolegei Parlamento narei S. E. Jędrzejewskai už labai pagrįstą ir naujovišką 2012 m. biudžeto prioritetų parengimą.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Jaunimas, mokslas ir inovacijos sudaro kito Europos Sąjungos biudžeto prioritetų pagrindą. Investavimas į jaunimą - investavimas į ateitį. Šveitimas, profesinis mokymas ir perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką yra pagrindiniai šio biudžeto klausimai.
Jauniems žmonėms, turintiems mokslinį laipsnį, vis didesnį poveikį turi nedarbas. Todėl manau, kad pirmojo darbo judumo programa "Erasmus" bus strateginis įsipareigojimas ateičiai, nes ja nustatomas aiškus švietimo sistemos ir darbo rinkos ryšys. Pasiūlymas dėl pirmojo darbo programos "Erasmus" sukūrimo, kurį pristačiau kartu su E. J. Fernandesu, grindžiamas šiais principais: pirma, papildomas finansavimas vykdomoms programoms švietimo, mokslo, mokymo ir inovacijų srityse; antra, kiekvienu atveju bus mokymo komponentas ir komponentas, kuriame stažuotojas turės sutartį su pažangia Europos įmone ir bus bendrai finansuojamas iš Europos biudžeto.
Iš kitų šio biudžeto prioritetų išskirčiau mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninės darbotvarkės sritis. Šiame biudžete taip pat labai stengiamasi remti ekologiškų ir pažangių technologijų tobulinimą, ir taip prisidedama prie ekonomikos atkūrimo ir duodamas postūmis mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Atsakomybės už jaunimą, inovacijas ir mokslą prisiėmimas yra atsakymas į klausimą, kaip vėl padaryti Europą pasaulio lydere.
Piotr Borys
(PL) Pone pirmininke, pone J. Lewandowski, ponia S. E. Jędrzejewska, pirmiausia norėčiau pasveikinti pranešėją su puikiu pranešimu. Žinoma, ekonomikos padėtis Europos Sąjungoje vis dar nėra patenkinama, tačiau pranešime mums daugeliu atžvilgių išaiškinama, kaip sukurti papildomą Europos vertę.
Manau, kad ypatingo dėmesio skyrimas jaunimui tarp vidutinio ir ilgo laikotarpio prioritetų yra puiki idėja, kaip būtų galima padėti spręsti mūsų problemas. Manau, kad tendencijų, susijusių su inovacijomis, išlaikymas ir skaitmeninių technologijų pabrėžimas yra puikūs greito Europos Sąjungos vystymosi pavyzdžiai. Taip pat įdomi parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms, daugiausia veikiančioms silpniausiuose regionuose.
Tačiau taip pat verta pabrėžti, kad, kalbant judumo klausimu, kils investavimo į transeuropinio transporto tinklą politikos, taigi, ir transporto, klausimų. Manau, kad investuoti į jaunimą itin svarbu, todėl norėčiau pareikšti savo padėką, taip pat Kultūros ir švietimo komiteto padėką už visas pastangas, kurių tikslas - palaikyti priemones, susijusias su investavimu į jaunimą.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) 2011 m. biudžete turi būti atsižvelgta į naujas Europos Sąjungos galias, taip pat į ekonomikos ir finansų krizės pasekmes. Mūsų prioritetas turi būti esamų darbo vietų išsaugojimas ir naujų darbo vietų kūrimas.
Manau, kad Europos Sąjunga turi investuoti į intelektualią ir plataus užmojo pramonės politiką. Nepriimtina, kad pirmaujančiose valstybėse narėse 2010 m. pramonsukuria tik 14 proc. BVP.
Todėl 2010 m. biudžete turi būti numatyta iš naujo nustatyti biudžeto prioritetus, t. y. užduotis, kurią valstybės narės gali atlikti tik 2010 m. atliekant 2007-2013 m. finansinės perspektyvos laikotarpio vidurio peržiūrą.
Šiuose prioritetuose daugiausia dėmesio turi būti skiriama transporto infrastruktūrai, energijos vartojimo efektyvumui, pramonės politikai ir moksliniams tyrimams, žemės ūkiui, švietimui ir sveikatai. Tikimės, kad šiais metais Komisija pateiks tvirtą pasiūlymą steigti Europos fondą, kuris būtų konkrečiai skirtas transporto infrastruktūrai plėtoti, o ES įnašas į jį taip pat bus parodytas 2011 m. biudžete.
João Ferreira
(PT) Dėl ES ekonominės ir socialinės padėties reikia, kad 2011 m. būtų padaryti esminiai prioritetų pakeitimai, kurie buvo ankstesnių biudžetų, įskaitant dabartinį 2010 m. biudžetą, pagrindas. Biudžetas turi būti naudojamas tokiai politikai, kuri skirtųsi nuo tos politikos, dėl kurios 23 mln. žmonių neteko darbo ir 85 mln. žmonių gresia skurdo pavojus.
Būtina persvarstyti daugiametės finansinės programos tikslus, pagal kuriuos struktūriniai fondai sumažinami iki 0,37 proc. ES bendrųjų nacionalinių pajamų, nes jų mažinimas reiškia socialinių ir aplinkosaugos programų išlaidų mažinimą ir jų mažinimą mokslinių tyrimų, švietimo ir kultūros srityse.
Būsimi biudžetai turi būti priemonės, naudojamos ekonominei ir socialinei sanglaudai, o ne vien tuščioms sutarčių frazėms. Jie turi būti naudojami visiškam užimtumui kartu su teisėmis, investavimui į viešąsias paslaugas, aplinkos apsaugai, bendradarbiavimui ir taikai. Jie neturi būti priemone, naudojama daugėjančių socialinio gyvenimo, laisvių, nepakankamų užimtumo garantijų, struktūrinio nedarbo, išorės kišimosi politikos ir karo aspektų komercializacijai. Mūsų pateiktų pranešimo pakeitimų esm- įrodyti, kad yra alternatyva, kuri ne tik įmanoma, bet ir būtina.
Franz Obermayr
(DE) Pone pirmininke, norėčiau atkreipti dėmesį į 5 išlaidų kategoriją ir ypač į pastatų strategiją. Sėkminga vidutinio ir ilgo laikotarpio pastatų strategija yra svarbi. Ji turi būti ekologiška, energijos vartojimo požiūriu efektyvi ir ypač rentabili. Be to, mums reikia dalyvauti atviroje diskusijoje klausimu, ar Europos Parlamentui praktiška turėti tris veikiančias būstines. Vargu ar galima ES piliečiams ir mokesčių mokėtojams pateisinti didžiules išlaidas kelioms būstinėms, ypač per ekonomikos krizę. Mums laikas turėti atliktą išsamią ir visapusišką sąnaudų analizę ir suteikti galimybę su ja susipažinti visiems ES piliečiams.
Todėl Europos Parlamentas turėtų sutelkti dėmesį į vieną būstinę, o aš pats pirmenybę teikčiau Strasbūrui dėl jo istorinio, socialinio ir kultūrinio jungiamojo vaidmens ir visų pirma dėl to, kad Briuselyje plinta nusikalstamumas, kai kuriose miesto dalyse didėja anarchija, o policija pasiduoda. Netgi tokie savivaldybės politikai, kaip meras F. Thielemans, tai pripažįsta.
Elena Băsescu
(RO) Primygtinai siūlau 2011 m. Europos Sąjungos biudžete geriau išreikšti jaunimo politiką ir paramą jai. Jaunimas turi būti remiamas tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu.
Vienas iš tokių projektų, kurį Rumunijos vyriausybnaudoja jaunimui remti, yra 100 000 jiems skirtų namų statyba artimiausius trejus metus.
Kartu teigiamai vertinu Europos Komisijos tikslą iki 2012 m. studentams suteikti 3 mln. "Erasmus" dotacijų. Tačiau taip pat nepaprastai svarbu padidinti finansavimą "Erasmus Mundus" dotacijoms. Taip bus sudarytos sąlygos dar daugiau studentų ir mokslo darbuotojų iš trečiųjų šalių - šiuo atveju kalbu ir konkrečiai apie Moldovos Respubliką - studijuoti Europos Sąjungoje.
Būdama jauna Parlamento narpalaikau pirmosios darbo vietos iniciatyvą "Erasmus", suteikiančią jaunimui galimybę patekti į darbo rinką.
Galiausiai noriu padėkoti Europos Komisijai už skubų finansavimo keturiems energetikos projektams, kuriuose Rumunija taip pat dalyvauja, suteikimą.
Zigmantas Balčytis
(LT) Atsižvelgiant į sudėtingą valstybių narių ekonominę padėtį, ateinančių metų biudžetas turėtų būti itin kruopščiai planuojamas. Didžiausias dėmesys turėtų būti darbo vietų išsaugojimui ir kūrimui. Tam pasitarnautų mažųjų ir vidutinių įmonių veiklos palaikymas ir skatinimas, nes šios įmonės įdarbina didžiąją dalį Europos Sąjungos piliečių. Kad naujai pradedančios arba su finansiniais sunkumais susiduriančios įmonės išliktų, turi būti lanksčiau teikiamos ir labiau prieinamos finansinės paramos priemonės. Neturėtų būti užmirštos ir sritys, teikiančios pridėtinę vertę ne tik atskiroms valstybėm narėms, bet ir visai Bendrijai. Tarp tokių sričių būtų galima paminėti transporto sritį, kurios prioritetu turėtų tapti darnaus, tvaraus ir saugaus transporto sistemos kūrimas, transeuropinių tinklų plėtra. Tinkamas energetinių jungčių projektų, užtikrinančių energetinį nepriklausomumą, finansavimas taip pat privalo išlikti tarp 2011 metų biudžeto prioritetų.
Janusz Lewandowski
Komisijos narys. - Pone pirmininke, norėčiau padėkoti Parlamento nariams už jų pastabas, kuriomis buvo pagilintos ir papildytos mano žinios apie 2011 m. Parlamento prioritetus. Klausantis - šįvakar esu nusiteikęs klausytis - man buvo aišku, jog daugelis kalbėtojų pabrėžė, kad 2011 m. biudžetą formuojame nepaprastomis, krizę išgyvenusios Europos, sąlygomis, kuriomis daugelis šalių stengiasi išspręsti realius fiskalinius uždavinius. Tai daro realų neigiamą poveikį biudžeto skaičiams, taip pat daro neigiamą poveikį patikimam valdymui ir biudžeto skaidrumui, - tai buvo aišku iš G. Van Ordeno, T. Bermano, E. J. Fernandeso ir C. Haglundo kalbų, - tačiau jeigu ištekliai nepakankami, iš tiesų reikia tinkamai nustatyti prioritetus.
Po diskusijos susidariau įspūdį, kad jaunimas, t. y. 3b išlaidų kategorija, - kurią pranešėja atnaujino, - turi jaunesnių ir senesnių šio Parlamento narių palaikymą, todėl atrodo, kad, Parlamento daugumos teigimu, šis 2011 m. prioritetas yra tinkamai nustatytas. Taip pat reikia kokybės ir tinkamo įgyvendinimo, todėl mes - pvz., I. Godmanis ir L. Surján, - iš karto galvojame apie sanglaudą. Taip, 2009-2010 m. ji buvo žemo lygio. Ji turėtų būti vykdoma įprastu tempu iki 2011 m., kaip turėtų būti įgyvendinamas ir antikrizinis planas. Tačiau taip pat turime per mažas išlaidas moksliniams tyrimams, todėl tai yra verta vartotojams palankesnio finansinio reglamento. Jį turėtume paskelbti baigiantis šių metų gegužės mėn. pabaigoje ar birželio mėn.
Klausantis jūsų diskusijos man taip pat buvo aišku, jog Parlamentas supranta, kad veiksmų laisvbiudžete yra labai ribota. S. G. Polledo, G. Färm ir kiti pabrėžlabai ribotą veiksmų laisvę, tačiau išvada biudžeto sudarymo ir vykdymo klausimu galėtų būti lankstesnė. Galiu tik pritarti šiai išvadai.
Kaip paprastai, I. Grässle teisi teigdama, kad kol kas neįtrauktas joks Išorės veiksmų tarnybos biudžetas, tačiau biudžetui parengti jums reikia skaičių. Kol kas neturime skaičių, o be skaičių sudaryti biudžetą labai sunku. Tačiau, žinoma, jis turėtų atsirasti šiais metais, kad Išorės veiksmų tarnyba būtų veikianti.
Aš tikrai nekantriai laukiu rytojaus diskusijų neoficialiame trišaliame susitikime, o paskui - tikros diskusijos. Taip pat tikėkimės rezultatyvaus 2011 m. skaičių suderinimo.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Ponia pirmininke, pone J. Lewandowski, ponios ir ponai, labai susidomėjusi klausiausi jūsų kalbų, todėl labiausiai norėčiau pasakyti, jog esu patenkinta, kad prioritetas, susijęs su pagrindiniu 2010 m. biudžeto pakeitimu, t. y. prioritetas, susijęs su jaunimu, kurį aš pasiūliau, o Biudžeto komitetas patvirtino, taip pat sulaukjūsų paramos ir susidomėjimo. Todėl esu labai patenkinta tuo, ir tai man yra paskata.
Žinoma, norėčiau dar kartą pabrėžti, kad jūs diskusijoje teisingai pažymėjote, jog turime mažai veiksmų laisvės. Tai reiškia, kad tuo labiau yra priežastis kreiptis į Europos Komisiją, kad parodytų troškimą, vaizduotę ir drąsą pradėdama daugiametės finansinės programos peržiūrą ir galimą persvarstymą. Kaip žinote, 2011 m. yra penktieji daugiametės finansinės programos metai. Tikrai šiuo metu esame kažko pasimokę iš šių ketverių metų. Penktieji metai turi būti neabejotinai geresni.
Žinoma, aišku, kad kovojame su finansų ir ekonomikos krize, kuri įvairiose šalyse yra akivaizdžiai skirtinga. Kai kuriose šalyse matyti išbridimo iš krizės ženklų, tačiau tai nekeičia fakto, kad turėtume būti ambicingi, ypač dėl to, kad jeigu pasižiūrėtume į Europos bendrijos biudžetą, pamatytume, kad inovacijoms, moksliniams tyrimams, jaunimui, bendrajai rinkai įgyvendinti ir bendrosios rinkos laisvėms įgyvendinti skirti fondai iš tikrųjų yra maža Europos bendrijos biudžeto dalis. Taigi, bet koks taupymas, mano nuomone, neturėtų daryti poveikio šiai Europos Sąjungos biudžeto daliai.
Daugelis jūsų pasaktai, su kuo sutinku, - kad jaunimas yra Europos Sąjungos ateitis. Tačiau noriu pridurti, kad jis yra ne tik ateitis, nes jaunimas gyvena čia dabar, šiandien. Šiandien jie mokosi ir šiandien jie ieško darbo. Jaunimas yra ne tik mūsų ateitis - jis yra mūsų šiandiena. Investavimas į jaunimą yra ne tik investicija į tai, kas vieną dieną įvyks, bet ir į tai, kas vyksta čia ir šiandien. Turėtume sau tai nuolat priminti.
Norėčiau tarti keletą žodžių dėl šio užtrukusio Europos Sąjungos biudžeto svarstymo. Kalbu ne tik apie jaunimą, bet ir apie platesnį supratimą, kuris taip pat apimtų klausimus, susijusius su jaunimu, ir, žiūrint plačiau, klausimus, susijusius su švietimu ir mokymu. Manau, kad čia labai aiškus Europos aspektas, t. y. Europos pridėtinės vertės aspektas. Tačiau neturėtume pamiršti, kad veikiame suvienytoje Europoje, kurioje minties gyvumas ir gyventojų judumas iš tikrųjų yra viena svarbiausių vertybių, kuria turėtume nuolatos rūpintis.
Be to, norėčiau tarti keletą žodžių, kad apibendrinčiau diskusiją dėl Europos Sąjungos biudžeto. Tiesa, kad šiandien dalyvauju kaip pranešėja, tačiau sau leisiu tarti keletą žodžių ir pabrėžti tai, kas jau yra Biudžeto komiteto pranešime. Žinoma, kalbu apie tai, kad svarbu visą laiką galvoti apie taupymą ir visada galvoti apie tai, ar tos išlaidos, kurios daromos, yra pateisinamos, net jeigu jos geriausios įmanomos. Tas apmąstymo procesas yra nenutrūkstamas ir turėtų dominti mus visus. Šis apmąstymas tikrai turi būti matomas pranešime dėl Europos Parlamento.
Labai tikiuosi, kad ši diskusija, vykusi tokiu vėlyvu laiku, nvienam iš mūsų nebuvo laiko švaistymas. Labai tikiuosi, kad J. Lewandowski bus išklausęs viską, kas čia buvo pasakyta, ir kad jis nepamiršo, jog ne taip seniai jis buvo šio Parlamento narys, taip pat labai tikiuosi, šios diskusijos bus atspindėtos biudžeto projekte, kurį Europos Komisija pažadėjo pristatyti balandžio 27 d. Žinoma, visa tai mielai vėl kartosiu, nuo pavasario iki rudens, vis dėlto būčiau labai patenkinta, jeigu kai kurie čia jau pateikti pasiūlymai dabar būtų įtraukti į Europos Komisijos projektą, kad galiausiai tai reikėtų rečiau kartoti. Dar kartą norėčiau jums padėkoti už dėmesį.
Pirmininkė
Bendros diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj.
Raštiški pareiškimai (149 straipsnis)
Edit Herczog  
raštu. - Visų pirma noriu priminti, kad nors ES, patvirtinusi Europos ekonomikos atkūrimo planą, sugebėjo kolektyviai reaguoti į finansų ir ekonomikos krizę, bendra ekonominpadėtis ES tebėra nepatenkinama. Neišvengiama, kad turi būti atsižvelgta į šiuos 2011 m. biudžeto gairių prioritetus: turėtų būti atidžiai stebimas FP7, kuri savo brandą pasieks 2011 m., įgyvendinimas; naujai nustatytos Europos kosmoso politikos plėtojimas ir mokslo ir technologijų pažangos rėmimas palaikant pažangias technologijas ir tvarų vystymąsi; ES biudžeto prioritetai turi atspindėti uždavinius, susijusius su tvariąja energetika ir kova su klimato kaita; šiems prioritetams bus reikalingi papildomi biudžeto ištekliai, ypač ITER bei Europos strateginiam energetikos technologijų planui finansuoti ir energijos vartojimo efektyvumui propaguoti; projekto "Galileo", GMES programos ir Europos inovacijų ir technologijų instituto svarba; prioritetas turėtų būti tinkamas vykdomų bandomųjų projektų įgyvendinimas bei įvertinimas ir parengiamieji veiksmai.
Tikiuosi, kad per būsimą 2011 m. biudžeto sudarymo procedūrą bus atitinkamai atsižvelgta į šiuos pagrindinius klausimus.
Cătălin Sorin Ivan  
Šiais metais bus vykdoma didžiausia biudžetinės procedūros reforma nuo daugiamečių finansinių programų įdiegimo 1988 m. Tiksliau sakant, vykstant biudžetinės procedūros reformai, visa biudžeto struktūra bus pritaikyta prie naujų institucinių sąlygų, nustatytų Lisabonos sutartimi, pirmiausia Europos išorės veiksmų tarnybai. Tačiau manau, kad pagrindinis būsimo biudžeto tikslas bus remti politikos kryptis iš naujos 2020 m. Europos darbotvarkės. Tikimybė, kad šis projektas pasiseks, bus tik tuomet, jeigu jam suteiksime reikalingą finansavimą. Antraip galiausiai šia darbotvarke lygiai taip pat, kaip su prieš ją buvusia Lisabonos strategija, bus prašauta pro šalį dėl bet kokių nustatytų tikslų. Šiuo atžvilgiu noriu pritarti pranešėjos sentimentams ir pabrėžti, kokios svarbios yra jaunimo, švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos kryptys. Mano nuomone, jos yra kertiniai akmenys, ant kurių turėsime formuoti 2011 m. biudžetą ir savo ateities viziją.
Jarosław Kalinowski  
2011 m. Europos Sąjungos biudžetu turėtų būti suteikta aiški parama pagrindinėms artimiausio dešimtmečio Bendrijos strategijos tendencijoms. Prie jų priskiriamos technologinės inovacijos, tvarus vystymasis, kova su klimato kaita ir rūpinimasis biologine įvairove.
Taip pat labai pateisinama parama švietimo sistemų plėtojimui padedant tarpdalykinėms investicijomis. Pinigai turi būti investuojami į įmones, kurios užtikrins, kad absolventai ras darbą. Jeigu šiandien nesuteiksime jaunimui savo paramos, mums grės niūri ekonomikos augimo sulėtėjimo ir galbūt net kitos krizės perspektyva.
Nereikia, kad mums primintų apie būtinybę intensyviai plėtoti informacinių technologijų sektorių ir tai, jog privalome užtikrinti, kad mūsų piliečiai turėtų galimybę naudotis skaitmeninėmis technologijomis. Taip padėsime gauti išsilavinimą informacinių technologijų srityje, taip pat sudarysime sąlygas lengviau gauti informaciją pirmiausia tiems žmonėms, kurie gyvena kaimo vietovėse.
Petru Constantin Luhan  
Norėčiau pridėti savo pastabas prie tų pastabų, kurias pranešėja ir kolegos Parlamento nariai pateikvykstant diskusijoms dėl 2011 m. biudžeto prioritetų. Be to, kaip sausio mėn. paskelbEuropos Komisija, plataus užmojo planai rengiami projektui "Galileo". 2014 m. pradžioje bus pradėtos teikti tokios šios sistemos siūlomos pirmosios paslaugos: atviroji paslauga, reguliuojama viešoji paslauga ir paieškos ir saugojimo paslaugos. Be to, 2014 m. bus pradėtas gyvybės gelbėjimo paslaugos ir komercinės paslaugos bandymas. Norėčiau jums priminti, kad "Galileo" itin svarbus Europos aukštųjų technologijų pramonės ateičiai. Juo bus sukurtos naujos rinkos ir suteikta galimybEuropai tapti pasaulinio masto konkurente technologijų srityje. Iki šiol šio labai svarbaus Europos projekto rengimas buvo remiamas pagal TEN-T politiką, o kai jis taps veikiantis, jį bus galima daug veiksmingiau naudoti transporto infrastruktūrai. Galiausiai manau, jog ateityje "Galileo" turi gauti pakankamai lėšų iš Europos Sąjungos biudžeto, kad šis plataus užmojo projektas galėtų tapti tikrove.
Marian-Jean Marinescu  
Sąlygos, kuriomis bus patvirtinti 2010 ir 2011 m. biudžetai, yra išskirtinės ir sudaro tam tikrų sunkumų. Dėl šių priežasčių sėkmingam Lisabonos sutarties įgyvendinimui turi būti surastas idealus sprendimas, kuris pats būtų didžiulis finansinis iššūkis. Be to, būtina surasti sprendimus, kurių tikslas - sušvelninti finansų krizės, dar jaučiamos daugelyje valstybių narių, poveikį. Parlamentas privalo įsitraukti į atvirą diskusiją dėl 2011 m. išlaidų viršutinės ribos pagal 5 išlaidų kategoriją. Privalome rasti visų reikalavimų finansavimo užtikrinimo ir biudžetinės drausmės išsaugojimo pusiausvyrą, net jei tai reikštų išlaidų apribojimą siekiant laikytis daugiametės finansinės programos. Pirma, mums reikia standartizuoti administracines išlaidas, jas visas įtraukiant į šią išlaidų kategoriją, ir atlikti tinkamą ir realistišką viršutinės išlaidų ribos persvarstymą. Visų pirma itin svarbu, kad būtų pradėtas institucijų bendradarbiavimas siekiant keistis gerosios patirties pavyzdžiais ir toliau tirti galimybes padaryti juos veiksmingesnius. Be to, ypatinga svarba turi būti teikiama turinčių tiesioginį poveikį biudžetui sričių grupių stebėjimui ir analizavimui, taip pat turi būti nustatyti visi išteklių paskirstymo ir taupymo būdai.
Bogusław Sonik  
Vyksta darbas 2011 m. biudžeto klausimais. Vienas iš diskusijos klausimų yra dėl to, kad Parlamentas galėtų pateikti 2007-2013 m. finansinės perspektyvos pakeitimus tokiose srityse, kaip konkurencingumas ir sanglauda augimui ir užimtumui skatinti. Be to, dirbame darbą, susijusį su 2020 m. strategija, kurioje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama inovacijų propagavimui, įmonių rėmimui ir investavimui į mokslą, naujas technologijas ir regioninę plėtrą. Ypatingą dėmesį noriu atkreipti į ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, kuri yra ilgalaikio ES ekonomikos augimo ir visiškos valstybių narių integracijos pagrindas, klausimą. Lisabonos sutarties 174 straipsnyje minima kalnų regionų politika, kaip tam tikro tipo regioninpolitika, kartu su salų ir tarpvalstybinių regionų politika. Kad skatintų darnią plėtrą, Europos Sąjunga vykdo savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą. Visų pirma turi būti pabrėžiama regionų, kuriems būdingos specifinės gamtinės ir geografinės sąlygos, išsivystymo lygio skirtumų mažinimo svarba. Kalnuotos ir pusiau kalnuotos vietovės sudaro beveik 40 proc. ES teritorijos ir jose gyvena beveik 20 proc. ES piliečių. Dėl specifinių ekonominių ir teritorinių kalnuotų regionų problemų reikia, kad būtų įgyvendinti viršnacionaliniai teisiniai reglamentai, kuriais būtų reglamentuojami specifinės kalnų politikos vykdymo valstybėse narėse tikslai ir principai, tačiau dar svarbiau, kad dėl jų visų pirma reikia užtikrinti tinkamą šiems regionams skirtų projektų ir programų finansavimo lygį. Manau, kad parama kalnų regionams turėtų būti įtraukta į naują finansinę perspektyvą ir strategiją "Europa 2020".
Iuliu Winkler
raštu. - (HU) Kiti metai bus pirmi strategijos "Europa 2020" įgyvendinimo metai, kurie gali būti naujas Europos Sąjungos vystymosi etapas. Todėl biudžetiniai 2011 m. bus itin svarbūs finansinio planavimo vėlesniems metams požiūriu. Į biudžeto prioritetus turi būti įtrauktas Europos Sąjungos atsakas į pasaulinės krizės iššūkius. Šiuo požiūriu strategija "Europa 2020" yra labai svarbus veiksnys. Tačiau dėl prioritetų, įtrauktų į siūlomą 2011 m. biudžetą, negalime būti verčiami iš dalies keisti pagrindines ES politikos kryptis. Ateityje daug dėmesio reikia skirti sanglaudos ir struktūrinei politikai, taip pat žemės ūkio politikai ir paramai, teikiamai MVĮ, nes nuo pastarųjų priklauso Europos galimybtapti tvaria ir konkurencinga ekonomika. Privalome nakimirkos neužmiršti, kad minėtos politikos kryptys yra solidarumo, kuris yra pagrindinEuropos integracijos vertybė, išraiška.
