Balsojumu skaidrojumi
Mutiski balsojuma skaidrojumi
Francesco De Angelis
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Es gribētu pateikties Schaldemose kundzei par viņas ziņojumu, kas ir vērtējams atzinīgi tādēļ, ka tajā ir ierosināti konkrēti pasākumi, lai stiprinātu tirgus uzraudzības sistēmas attiecībā uz Eiropas patērētājiem drošu produktu apriti vienotajā Eiropas tirgū.
Tas ir patstāvīgs ziņojums un ir vērsts uz to, lai pabeigtu vienotā tirgus izveidi, kā arī veicinātu Eiropas patērētāju aizsardzību. Lai garantētu produkta drošību, ir jāveicina izsekojamība visos tā dzīves cikla posmos. Tādēļ ziņojumā ir izvirzīti efektīvi priekšlikumi, proti, izveidot preču drošuma informācijas datubāzi, stiprināt Kopienas ātrās ziņošanas sistēmu (RAPEX) attiecībā uz nedrošiem produktiem, kas ievesti no trešām valstīm, kā arī piešķirt vairāk līdzekļu uzraudzības iestādēm, lai tās varētu izņemt no Eiropas tirgus produktus, kas rada nopietnus riskus.
Nobeigumā es vēlos uzsvērt, ka mūsu uzdevums ir nodrošināt, lai produkti, kuri ir apritē Eiropas tirgū, būtu droši pat visneaizsargātākajiem patērētājiem, jo īpaši bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem un personām ar invaliditāti.
Jarosław Kalinowski
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Mēs esam daudz diskutējuši par patērētāju drošību attiecībā uz pārtikas produktiem, tomēr dažreiz aizmirstam to, ka parastas ikdienā lietojamas preces var radīt tikpat nopietnus draudus veselībai un nereti pat dzīvībai, jo īpaši tad, ja runa ir par maziem bērniem. Galvenais instruments, ko izmanto, lai uzraudzītu tirgū laistās preces, ir nepārtraukta tirgus uzraudzība, turklāt liela nozīme ir arī attiecīgiem tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz elektroniskās komercijas uzraudzību.
Būtu lieki piebilst, ka liela nozīme ir ciešai sadarbībai starp patērētāju organizācijām, valstu iestādēm, ražotājiem un tirgotājiem. Tomēr nepārsteigsimies un centīsimies mierīgi formulēt bīstamā produkta definīciju. Neaizmirsīsim, ka svarīgi ir ne tikai tas, lai funkcionālas preces būtu atbilstīgi izstrādātas un to ražošanā tiktu izmantoti droši materiāli. Vienlīdz svarīgi ir arī to izmantošanā izmantot veselo saprātu, kā arī pienācīgi uzraudzīt bērnus, kas var piekļūt šādām precēm. Liels paldies!
Lara Comi
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Šodien Parlaments ir pieņēmis ziņojumu par produktu vispārēju drošību, kas ir vēl viens svarīgs solis ceļā uz Eiropas patērētāju aizsardzības stiprināšanu.
Faktiski ziņojumā ir uzsvērts, cik liela nozīme ir izsekojamībai visos produkta dzīves cikla posmos, kā arī izteikts aicinājums Komisijai veikt jauno tehnoloģiju izmantošanas novērtējumu, nodrošinot patērētāju drošumu par optimālām izmaksām. Sniedzot Eiropas patērētājiem iespēju uzzināt vairāk par visiem produkta aspektiem, tiks palielināta viņu informētība un stiprināta aizsardzība. Manuprāt, jaunās tehnoloģijas var palīdzēt cīņā pret produktu viltošanu, jo īpaši tekstila nozarē.
Šā ziņojuma mērķis ir aizsargāt ne tikai patērētājus, bet arī visus Eiropā darbojošos uzņēmumus, kas nav nolēmuši nodot savus pakalpojumus kā ārpakalpojumus trešām pusēm. Šis ziņojums mums noteikti var palīdzēt rast risinājumu nebeidzamajā strīdā par ārpus Eiropas ražotu produktu pilnīgu izsekojamību.
Paolo Bartolozzi
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Rivasi kundzes sagatavotais ziņojums tika pieņemts 2009.-2010. gadā veiktā H1N1 gripas apkarošanas pasākumu novērtējuma rezultātā, un tā mērķis ir noteikt rīcības vispārējos standartus, kas piemērojami ar pasaules mēroga veselības problēmām saistītu ārkārtas situāciju gadījumos.
Pēc ilga un veiksmīga pārskatīšanas posma ziņojumā kā pamatprincipi ir noteikti sadarbība, neatkarība un pārredzamība. Tajā ir izteikts aicinājums uzlabot sadarbību starp dalībvalstu veselības aizsardzības iestādēm, kā arī Eiropas iestādēm, lai nodrošinātu saskanīgu un visaptverošu riska pārvaldību.
Ziņojuma mērķi ir panākt izmaiņas dalībvalstu stratēģijā saistībā ar gripas apkarošanas plāniem, tostarp vakcīnu krājumiem, publiskot tos ekspertus, kurus konsultē Eiropas sabiedrības veselības iestādes, kā arī veicināt uz savstarpēju uzticību pamatotas attiecības ar plašsaziņas līdzekļiem, kas ir atbildīgi par paziņojumiem sabiedrības veselības jomā. Tādēļ mēs balsojām par šo ziņojumu.
Marisa Matias
(PT) Priekšsēdētājas kundze! Mēs ļoti labi zinām, kas notika A gripas gadījumā, tādēļ mums visiem no tā vajadzētu gūt labu mācību. Es nezinu, vai jūs atceraties, kā viss sākās, bet patiesība ir tāda, ka tā sākās vienā veidā, bet atbildes reakcija bija pilnīgi nesamērīga ar šīs problēmas apmēriem.
Tādēļ šis ziņojums, par kuru mēs šodien šeit balsojam, ir tik svarīgs, jo mums ir jāmācās no tā, kas notika, lai tas vairs neatkārtotos. Mums ir tiesības zināt, kurš pieņēma lēmumus, kā viss norisinājās un kurš bija tas, kas izlēma, ka jādara tieši tā. Mums ir arī tiesības zināt katras valsts reakciju, kā arī to, kādēļ tās reaģēja nepārredzamā veidā, neliekot mums kaut nedaudz šaubīties, jo mūs tomēr māc šaubas, vai aiz tā visa neslēpjas kāds darījums. Mums ir jāpārliecinās, vai nav palikuši pierādījumi tam, ka šīs gripas gadījumā tomēr netika noslēgts kāds darījums.
Tādēļ, priekšsēdētājas kundze, es uzskatu, ka ir jānovērš visi sabiedrības veselības apdraudējuma gadījumi, tomēr nedrīkst neņemt vērā, kā tas tiek darīts un kas par to maksā.
Andrzej Grzyb
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Viens no ziņojumā par H1N1 gripas apkarošanas pasākumu novērtējumu ietvertajiem galvenajiem secinājumiem ir tāds, ka valstu un/vai Eiropas veselības aizsardzības iestādes nav veikušas neatkarīgu pētījumu. Tas veicina pārsteidzīgu lēmumu pieņemšanu sabiedrības veselības jautājumos. Ir uztraucoši, ka, pēc Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra bijušās vadītājas Zsuzsanna Jakab domām, vēl neviena cita vakcīna nav tikusi reģistrēta ar tik nepilnīgiem datiem par tās ietekmi. Viņa to teica, atbildot uz jautājumu par "pandēmiskās” H1N1 gripas vakcīnu palīgvielu drošumu. Ir vajadzīga lielāka pārredzamība attiecībā uz lēmumiem, kas ietekmē sabiedrības veselību. Polijas veselības aizsardzības ministrs ir nolēmis neiepirkt vakcīnas un neīstenot vakcinācijas programmu neatkarīgi no plašsaziņas līdzekļu un daudzu citu sabiedrības grupu izdarītā spiediena. Var saprast to, cik uztraukti bija iedzīvotāji, kad ik dienas viņi tika informēti par to, ka ir jāvakcinējas. Nav šaubu, ka ir neētiski koncentrēties tikai uz peļņu un izturēties nevērīgi pret iedzīvotāju veselību, tādējādi mazinot uzticību oficiālajiem ieteikumiem par vakcināciju, kuru mērķis ir aizsargāt mūs pret epidēmijām. Liels paldies!
Antonello Antinoro
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Šodien Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) pieņemtie ieteikumi ir provizoriski transponēti Eiropas Savienības tiesību aktos ar ikgadējām regulām par zvejas iespējām. Tās nosaka saglabāšanas, pārvaldības, izmantošanas, uzraudzības un tirdzniecības pasākumus attiecībā uz zvejas un akvakultūras produktiem Vidusjūrā.
Tomēr šo ieteikumu pastāvīguma dēļ ir nepieciešams pastāvīgs juridisks instruments to transponēšanai ES tiesību aktos. Tādēļ ir lietderīgi minētos ieteikumus transponēt ar vienotu tiesību aktu, turpmākos ieteikumus pievienojot šim tiesību aktam grozījumu veidā. Šodien paveiktais palīdzēs nodrošināt lielāku juridisko noteiktību, kā arī ir vērā ņemams solis ceļā uz vienkāršošanu.
Šajā posmā GFCM pušu pienākums, ir nodrošināt to pasākumu pilnīgu īstenošanu, par kuriem ir panākta vienošanās, sākot ar noteikto datumu. Tādēļ bija vajadzīga laikus veikta transponēšana, lai šos starptautiskos pasākumus varētu tieši piemērot gan fiziskām, gan juridiskām personām visā ES, kā arī nodrošināt juridisko noteiktību.
Marek Józef Gróbarczyk
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Mūsu grupa apstiprināja šo ziņojumu, jo tas ir būtiska turpmākās kopējās zivsaimniecības politikas plāna sastāvdaļa. Ņemot vērā gaidāmās pārmaiņas, ļoti liela nozīme ir reģionalizācijai, jo tā ir šīs politikas pamats.
Mūs gaida apkaunojošas debates par bezmērķīgiem tiesību aktiem attiecībā uz zivju izmetumiem. Tiesību akti ir jāizstrādā, pamatojoties uz šāda veida pasākumiem vai, citiem vārdiem sakot, uz reģionalizāciju, un mums ir jāizveido kopējā zivsaimniecības politika, kurā tie būtu ņemti vērā. Liels paldies!
Syed Kamall
Priekšsēdētājas kundze! Ja mēs atskatāmies uz mūsu kopējo nolīgumu vēsturi, kopējo zivsaimniecības politiku un kopējo lauksaimniecības politiku, tad rezultāti ir skaidri redzami.
Kaut arī dažās jomās mums ir nācies radīt produkcijai mākslīgas cenas, mēs esam vienlaikus arī saskārušies ar mūsu zivju krājumu izsīkšanu un izmetumu problēmu. Ir skaidrs, ka šī sistēma nav devusi gaidītos rezultātus. Ir pienācis laiks saprast, ka mums vajadzīga ar tādām īpašuma tiesībām pamatota sistēma, kuras var nodot nākamajām paaudzēm, kas būs ieinteresētas nodrošināt krājumus gan savai, gan arī turpmākajām paaudzēm.
Ja vien mēs saprastu, kas ir tiesiskums un iemācītos piemērot īpašuma tiesības zivsaimniecības politikā, tad mums būtu ilgtspējīga zivsaimniecības politika ne tikai ES, bet arī pasaules mērogā un vairs nebūtu vajadzīgi šādi nolīgumi.
Daniel Hannan
Priekšsēdētājas kundze! Katru dienu tūkstošiem beigtu zivju tiek izgāztas pār kuģu bortiem jūrā. Tām nogrimstot, zvīņas un kauli piesārņo jūras gultni, kā rezultātā, Lielbritānijas dzejnieka vārdiem izsakoties, jūrā rodas savāda pārbagātība. Šajā gadījumā metafora ir ļoti piemērota. Beidzot Eiropas Komisija ir "pamodusies” pēc daudziem gadiem, kopš radās zivju izmetumu problēma, un ir nolēmusi rīkoties.
Tomēr Komisijas piedāvātie risinājumi ir nevēlami, jo kāds no tiem ierobežo jūrā pavadīto dienu kopskaitu, cits - izmantotā tīkla acu izmēru, bet vēl cits piespiež kapteiņiem izcelt krastā pat vismazāko nozvejoto brētliņu. Šīs problēmas pamatā ir kopējās zivsaimniecības politikas eksistenciālā problēma, turklāt tieši tādēļ, ka tā ir kopēja, jo definē zvejas resursus kā kopīgu resursu ar vienlīdzīgām piekļuves iespējām visām valstīm. Nevienam nav īpašuma tiesību, tādēļ arī nevienam nav stimula izturēties pret to kā pret atjaunojamu resursu.
Mums vajadzētu rīkoties tā, kā rīkojās Īslande, Jaunzēlande, Folklenda salas un citas valstis, rosinot kapteiņiem saglabāt krājumus, kā arī piešķirot viņiem īpašuma tiesības. Vienīgais veids, kā to panākt, ir atjaunot valstu kontroli pār teritoriālajiem ūdeņiem.
Jens Rohde
(DA) Priekšsēdētāja kungs! Vairums Parlamenta deputātu ir atkārtoti nolēmuši, ka mums šajā Parlamentā ir jāatbalsta finanšu darījumu nodokļa piemērošana. No visiem nodokļiem, ko mēs varētu ieviest, tā sauktais Tobin nodoklis ir visnepārdomātākais. Vienīgais šā nodokļa pozitīvais aspekts ir tāds, ka tas nekad netiks ieviests, jo, ja ar to varētu atrisināt problēmas, kādēļ to neieviesa jau pirms daudziem gadiem?
Pirmā reize, kad šāda nodokļa piemērošana tika apsvērta, bija pagājušā gadsimta septiņdesmito gadu sākums. Tomēr ikreiz, kad saskaramies ar krīzi, tas atkal tiek pieminēts, bet pēc kāda laika mēs nonākam pie secinājuma, ka tā nav laba doma. Jāatzīmē, ka laba doma nav ieviest nodokli Eiropā vien, jo mums ir "sankciju paradīze”, tādēļ kapitāls var aizplūst uz citu vietu Eiropā. Šis nodoklis vairāk attiecas uz tirdzniecības procesu, nevis peļņu. Tobin nodoklis nav problēmas risinājums, un Tobin kungs pats pirms dažiem gadiem to atzina.
Clemente Mastella
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes laikā atklājās nopietni trūkumi globālās finanšu sistēmās regulējumā un uzraudzībā.
Eiropas Savienības finanšu krīzei sekoja fiskālā krīze, kurā izšķiroša nozīme bija pārlieku lielam un atsevišķos gadījumos nepamatotam tirgu spiedienam uz dalībvalstu vērtspapīriem. Arī šo krīzi izraisīja īstermiņa un ārkārtīgi spekulatīvi darījumi, apliecinot, ka pastāv cieša saikne starp neefektīvu finanšu regulāciju, no vienas puses, un uzraudzību un valstu budžetu ilgtspēju, no otras puses.
Krīzes izmaksas vēl nav pilnīgi novērtētas. Tomēr ir skaidrs, ka pasaule un ES nevar atļauties vēl vienu tik smagu krīzi un nedrīkst to pieļaut.
Lai nodrošinātu visaptverošu un integrētu reakciju uz krīzi, mums ir vajadzīgi jauni un inovatīvi finanšu mehānismi, ar kuriem iespējams ierobežot spekulācijas un atjaunot finanšu nozares galveno nozīmi, tādēļ ir jāveic pozitīvas pārmaiņas.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Priekšsēdētāja kungs! Es atbalstu finanšu darījumu nodokļa ieviešanu. Komisijai vajadzētu steidzami veikt ietekmes novērtējumu par to, vai šādu nodokli ir lietderīgi ieviest Eiropas līmenī pirmajā posmā, un pēc šā pētījuma ES varēs pieņemt attiecīgus lēmumus.
Katru gadu Londonā no nodokļu maksājumiem tiek iekasēti EUR 7 miljardi, izmantojot papildu biržas nodokli. Tas nav gluži tas pats, kas finanšu darījumu nodoklis, kuru šeit apspriežam, tomēr šie rezultāti ir iedrošinoši, tādēļ Komisijai nekavējoties vajadzētu veikt ietekmes novērtējumu, lai pēc tam mēs varētu pieņemt konkrētus lēmumus ES līmenī.
Alfredo Antoniozzi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pēdējo gadu ekonomikas un finanšu krīzes laikā ir atklājušies nopietni trūkumi globālās finanšu sistēmās regulējumā.
Mums ir vajadzīgi jauni instrumenti, ar kuriem būtu iespējams ierobežot spekulācijas un atjaunot finanšu nozares galveno nozīmi. Mums ir jānodrošina atbilstība reālajām ekonomikas vajadzībām un jāatbalsta ilgtermiņa investīcijas, vienlaikus nodrošinot izmaksu godīgu sadali starp lielākajām finanšu iestādēm. Tādējādi mēs varēsim radīt jaunus papildresursus, lai varētu risināt tādas nopietnas globālās un Eiropas problēmas kā klimata pārmaiņas, kā arī sasniegt stratēģijā "Eiropa 2020” noteiktos mērķus.
Tomēr es ceru, ka lielāka uzmanība tiks pievērsta novatorisku finansēšanas sistēmu publiskas pārraudzības un pārredzamības nodrošināšanas pasākumiem, jo tie ir sine qua non nosacījums to ieviešanai.
Salvatore Caronna
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Manuprāt, Podimata kundzes ziņojuma pieņemšana ir nozīmīgs solis ceļā uz līdzsvarotāku, progresīvāku un stabilāku ekonomiku, kā arī fiskālo politiku Eiropā.
Tagad ikvienam ir skaidrs, ka Eiropai kā 27 valstis koordinējošajai iestādei ir steidzami vajadzīgi ekonomikas un finanšu instrumenti, ar kuriem būtu iespējams kontrolēt ne tikai ekonomiku. Šā iemesla dēļ ierosinātais finanšu darījumu nodoklis ir radījis lielu kņadu un izraisījis plašas diskusijas. Tas, ka vairums šā Parlamenta deputātu ir balsojuši par šo regulējumu, ir ļoti svarīgi, jo pirmo reizi mēs esam spēruši soli uz priekšu, neatstājot visu pašplūsmā.
Es ceru, ka Komisija un Padome turpinās sākto ceļu.
Mario Pirillo
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes laikā atklājās nopietni trūkumi finanšu sistēmās regulējumā un uzraudzībā, tādēļ, lai to pārvarētu, ir vajadzīgi jauni instrumenti un jauna fiskālā politika.
Finanšu sistēmas dalībnieki sāka gūt peļņu no spekulatīviem darījumiem, un tas nav loģiski, ka šādos gadījumos netiek piemēroti nodokļi. Mums ir jāievieš finanšu darījumu nodoklis, tādēļ es balsoju par tā ieviešanu.
Kas attiecas uz citām politikas jomām, piemēram, enerģētiku vai vides politiku, Eiropa ir spējusi ieņemt vadošo pozīciju pasaulē, kļūstot par piemēru un pamudinājumu ārpus ES esošām valstīm. Manuprāt, mums vajadzētu panākt to pašu arī attiecībā uz finanšu sistēmu. Es ceru, ka Komisija drīz sniegs atbildi, iesniedzot tiesību aktu priekšlikumu, kas attaisnos to iedzīvotāju cerības, uz kuriem gulstas krīzes slogs.
Lara Comi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Jauna nodokļa ieviešana ir ļoti rūpīgi izvērtējams pasākums. Ja, no vienas puses, tas ļauj ieviest tādu stimulēšanas sistēmu, kas mazina risku un negatīvu ārējo ietekmi, tad, no otras puses, tas nešaubīgi rada izkropļojumus, kas var negatīvi ietekmēt Eiropas finanšu tirgu.
Esmu pārliecināta, ka ienākumi no spekulatīvām darbībām un finanšu darījumiem ir apliekami ar nodokli, bet uzskatu, ka vienlaikus ir rūpīgi jāizvērtē arī šāda pasākuma plusi un mīnusi un ka pirms šāda nodokļa ieviešanas ir jāveic padziļināta izpēte, lai tas nodrošinātu vēlamo rezultātu, netraucējot vairot labklājību.
Tomēr es vēlos uzsvērt, ka, ja ES nāksies rīkoties izolēti, tā var zaudēt konkurētspēju un jebkādus praktiskus līdzekļus, lai mudinātu citus globālo ekonomikas procesu dalībniekus sekot šim piemēram. Tieši šā iemesla dēļ es atbalstu minētā nodokļa ieviešanu, ar nosacījumu, ka tas ir jāievieš visā pasaulē, turklāt pēc apspriešanās G20 valstu starpā.
Giommaria Uggias
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Šodien mēs esam gandarīti par to, ka varējām pieņemt Podimata kundzes ierosinātos pasākumus. Mums, proti, Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupā esošās Italia dei Valori partijas Itālijas delegācijas pārstāvjiem, šis bija ļoti svarīgs brīdis, jo tas liecina, ka Parlaments zina, kā demonstrēt savu principiālo nostāju.
Faktiski jau apspriežot Berès kundzes ziņojumu par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi, mēs atbalstījām finanšu darījumu nodokļa ieviešanu. Šodien tas ir izdarīts, tādēļ mēs ar prieku paziņojam, ka balsojām par šo nodokli, jo tas palīdzēs novirzīt finanšu resursus no finanšu ekonomikas uz reālo ekonomiku, tādējādi novēršot finanšu spekulācijas. Minētais nodoklis palīdzēs arī sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus un būs ieguldījums lielajos Eiropas infrastruktūras, pētniecības, ekoloģiskās pārstrukturēšanas un mūsu ražošanas sistēmas projektos.
Syed Kamall
Priekšsēdētāja kungs! Atskatoties uz šo finanšu krīzi, mums ir jāpārliecinās, ka esam no tās guvuši mācību. Piemēram, mums ir jāapzinās, ka nepiemērots regulējums dažreiz var radīt problēmas, kā tas bija ar ASV Likumu par investīcijām. Tas mudināja bankas izsniegt aizdevumus kredītnespējīgiem klientiem. Kad katrs desmitais šāds klients nespēja izpildīt savas saistības, sākās paaugstināta riska kredītu krīze, kuras sekas ir jūtamas vēl šobrīd.
Mums jāsaprot, kādas sekas var radīt pārāk lēta naudas drukāšana un procentu likmes samazināšana, lai cilvēki veidotu ieguldījumus, pamatojoties uz neadekvātiem lēmumiem un neapzinoties, ka nauda pati par sevi ir vērtība. Kā ir teicis Austrijas ekonomists Ludwig von Mises: "Ja jūs pieņemat nepareizus lēmumus un veicat neefektīvus ieguldījumus, tad tirgus pats ievieš savas korekcijas, kuru rezultātā zaudētāji ir visi un kredīta cikls tiek izjaukts.” Tieši ar to mēs saskārāmies. Mums ir arī jāgūst mācība, ka bankas vairs nedrīkst kļūt pārāk lielas un pēc tam bankrotēt.
Ja mēs ieviesīsim šo nodokli, lai piesaistītu līdzekļus, kā to sapratīs bankas? Bankas sapratīs, ka var netraucēti turpināt savu līdzšinējo darbību, jo bankrota gadījumā nodokļu maksātāji tās izglābs.
Ir pienācis laiks gūt mācību no finanšu krīzes.
Salvatore Iacolino
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Skaidrs pierādījums tam, ka tiesības uz Eiropas pilsonību vēl aizvien nav garantētas, ir lielā nevienlīdzība dalībvalstu starpā. Bulgārijā un Rumānijā tiesības uz veselības aprūpi netiek īstenotas tādā pašā apmērā kā citās ES dalībvalstīs. Tāpēc ir skaidrs, ka šī rezolūcija ar visām savām nepilnībām var būt lietderīgs atsauces punkts.
Šodien mēs svinam Starptautisko sieviešu dienu, un nav šaubu, ka sievietēm piekļuve ārstniecībai un atbalstam ir vēl aizvien ļoti sarežģīta. Tāpēc mums ir vajadzīga labāka informācija, savlaicīga profilakse, ārstēšana un rehabilitācija, kā arī veselīgāks dzīves veids.
Ir vajadzīgs pienācīgs dzīves veids, ir jāsaka "nē” atkarībām, liekajam svaram, alkoholam, smēķēšanai un infekcijas slimībām. Lai to panāktu, mums ir vajadzīga iedarbīga kohēzijas politika, kas tiesības uz veselību izvirza par visas Eiropas mērķi.
Christa Klaß
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Mūsu galvenajam uzdevumam ir vienmēr jābūt veselības saglabāšanai un, otrkārt, veselības atjaunošanai. Ceļš uz to ir cilvēku izglītošana visās dalībvalstīs. Veselīga pārtika un fiziski vingrinājumi, kā arī pamatzināšanas veselības jomā ir īpaši svarīgas. Faktiski ar to jānodarbojas dalībvalstīm. Eiropai jāveicina pieredzes apmaiņa veselības mācībā dažādās jomās. Es balsoju "pret” šo ziņojumu, lai gan tajā ir daudz labu ideju. Man pilnīgi nav pieņemams 25., 26. un 29. punkts. Svarīgiem dalībvalstu ētikas un morāles lēmumiem, piemēram, apaugļošanas metodēm un abortiem, šajā rezolūcijā nav vietas. Minēt abortus vienā teikumā ar kontracepciju, pat neapsverot tiesības uz dzīvību, nozīmē neatspoguļot kristīgās Eiropas nostāju.
Hannu Takkula
(FI) Priekšsēdētāja kungs! Ir jāatzīst, ka Eiropas Savienībā veselības aprūpes jomā valda liela nevienlīdzība. Dalībvalstis ir ļoti atšķirīgas, un atšķirīga ir to prakse un tradīcijas. Ir skaidrs, ka mums būs vajadzīga labākas mācības, izglītība un izpratne par to, kas ietekmē veselību, ja vēlamies nākotnē Eiropas mērogā samazināt atšķirības starp dažādiem veselības aprūpes pakalpojumu līmeņiem.
Neapšaubāmi sociāli ekonomiskajam statusam šajā ziņojumā ir pievērsta liela uzmanība, bet es uzskatu, ka pareizāk būtu uzsvērt tādus būtiskus jautājumus kā piekļuves iespējas veselības aprūpes pakalpojumiem, fiziski vingrinājumi, diēta un tamlīdzīgas lietas. Tiem mums ir jāpievērš uzmanība un jāuzsver to nozīme, ja mēs domājam par nākotni un vēlamies veidot labāku un veselīgāku Eiropu. Manuprāt, mums ir vajadzīga paraugprakses apmaiņa.
Es personīgi atturējos no balsošanas par šo ziņojumu, jo uzskatu, ka tajā bija daudz nebūtisku jautājumu. Es ceru, ka mēs galvenokārt pievērsīsimies veselības aprūpes atšķirību mazināšanai visā Eiropas Savienībā.
Syed Kamall
Priekšsēdētāja kungs! Dažos pēdējos gados, apspriežot ideju par starptautiska līmeņa nodokļa ieviešanu, manī lielas bažas ir izraisījuši uzbrukumi tādām valstīm kā Kaimanu salas, lai gan tās attīstības jautājumos ir tikai ņēmušas vērā mūsu padomus. Jau daudz gadus mēs esam teikuši Karību jūras salām un citām jaunattīstības valstīm, ka tām jāievieš lielāka dažādība tautsaimniecībā, nepaļaujoties tikai uz cukuru un banāniem, ka tām vērtību ķēdē jāizvēlas nozares, kas dod lielāku pievienoto vērtību, un pakalpojumu jomā vairāk jāpamatojas uz speciālistu ieteikumiem.
Kaimanu salas to ir darījušas, un tagad, pateicoties nodokļu neitralitātes sistēmai, aptuveni 50 % no viņu tautsaimniecības veido finanšu pakalpojumi. Nevis izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, bet nodokļu neitralitāte. Viņi neuzliek dubultus vai trīskāršus nodokļus finansēm, kas tiek ieguldītas šajās salās. Taču ko dara Eiropas Savienības liekulīgie imperiālisti, kad Kaimanu salas nolemj konkurēt ar to nodokļu jomā? Tās rīkojas, kā imperiālisti rīkojās senāk un cenšas uzbrukt Kaimanu salām, tāpēc ka tās uzdrošinājušās konkurēt ar ES. Kauns šādam ES imperiālismam!
Nirj Deva
Priekšsēdētāja kungs! Man bija grūti atbalstīt manas draudzenes Joly kundzes ziņojumu, tāpēc ka viņa sāka runāt par Eiropas un pasaules mēroga nodokļiem.
Dažādos legālos un nelegālos veidos USD 880 miljardi tiek izvesti no jaunattīstības valstīm un noguldīti Eiropas un Rietumu valstu bankās. Mēs savukārt ieguldām no 60 līdz 70 miljardiem no Eiropas nodokļu maksātāju naudas jaunattīstības valstu nabadzības izskaušanas programmās. Ja tā nauda - tie USD 880 miljardi, kas pamet jaunattīstības valstis un tiek noguldīti mūsu bankās, - paliktu jaunattīstības valstīs un tiktu ieguldīta to attīstībā, vai tas nebūtu daudz labāk un vai to izaugsme nebūtu straujāka, vai tad neveidotos kapitāla uzkrājumi, vai netiktu iegūtas īpašumtiesības un vai neattīstītos tirdzniecība?
Clemente Mastella
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Laikā, kad Eiropas Savienība tiek aicināta reformēt savu kopējo lauksaimniecības politiku, saskaņotība starp lauksaimniecību un ārējo tirdzniecību, kļūst būtiski svarīga.
Lauksaimniecībā un tirdzniecībā faktiski krustojas divas politikas jomas. To dinamika ietekmē regulatīvo sistēmu daudzpusējā, starpreģionālā, reģionālā un divpusējā līmenī, kas savukārt aizvien vairāk ietekmē šo dinamiku. Regulatīvas sistēmas nav statiskas, tās veido hierarhijas un sarunu gaitā attīstās.
Regulatīva dažādība, atšķirīgas komerciālas intereses, tirdzniecības saspīlējumi un strīdi atspoguļo vietējās lauksaimniecības politikas un starptautiskās tirdzniecības sarežģītību. Tā kā lauksaimniecība nav tikai saimnieciska darbība, bet lauksaimniecības un pārtikas politika ir jāizmanto svarīgiem mērķiem, piemēram, pārtikas nekaitīgumam un patērētāju drošībai, galvenais uzdevums ir efektīvi saskaņot tirdzniecības intereses un intereses, kas nav saistītas ar tirdzniecību.
Mūsu tirdzniecības politikai tāpēc būs liela nozīme, nosakot, vai lauksaimniecība arī turpmāk dos pozitīvu ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā, neietekmējot šo abu jomu dinamiku.
Jarosław Kalinowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Kopējās lauksaimniecības politikas prioritāte ir pārtikas nodrošinājums. Lai panāktu pārtikas nodrošinājumu, mums ir jāuztur samērīga starptautiskā tirdzniecība. Šai ziņā godīgai konkurencei ir galvenā nozīme. Eiropas lauksaimnieki un pārtikas ražotāji ir spiesti ievērot pārmērīgi stingrus ES standartus, un tiem ir jāizdod daudz naudas, lai pielāgotu savu produkciju ierobežojošiem standartiem un noteikumiem.
Taču ES faktiski nav iespēju kontrolēt ražotājus un lauksaimniekus trešās valstīs, no kurienes mēs ievedam lielu daudzumu pārtikas produktu. Pirmkārt, šādi nolīgumi liecina par negodīgu attieksmi pret vietējiem ražotājiem, un, otrkārt, šāda politika rada risku Eiropas patērētāju veselībai, jo ES nekontrolē šo produktu kvalitāti. Šāda situācija ir nekavējoties jāmaina.
James Nicholson
Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es vēlos teikt, ka balsoju "par” šo ziņojumu, jo uzskatu, ka tajā ir skaidri norādītas problēmas, ar kurām sastopas Eiropas Savienības lauksaimniecības nozare un lauksaimnieki, jo īpaši no tirdzniecības politikas viedokļa.
Ļaujiet man skaidri teikt, ka Eiropas Savienības lauksaimniecības nozari nekādā ziņā nedrīkst upurēt, lai nodrošinātu tirdzniecības nolīgumus, piemēram, ar Mercosur valstīm. Diemžēl es nojaušu, ka notiek tieši tas. Šķiet, ka pastāv viedoklis, ka Eiropas lauksaimniecību var izmantot par kaulēšanās objektu. Ja tas patiešām ir taisnība, es paredzu lielas problēmas daudzās lauksaimniecības nozarēs, jo īpaši lopkopības nozarē. Attiecībā uz vienādiem standartiem jāsaka, ka neviens nedrīkst apvainoties mūsu prasību dēļ, lai preces, kas tiek ievestas ES, atbilstu tiem pašiem standartiem, kādus mēs pieprasām no saviem ražotājiem. Mēs, protams, esam atbildīgi savu patērētāju priekšā, un mums jānodrošina šī atbilstība.
Mani ļoti neapmierina arī Komisijas nostāja pret Parlamentu attiecībā uz šo jautājumu. Nav pieņemama tās tieksme atstāt mūs neziņā. Tā kā sarunas turpinās, es vēlos, lai tiek sniegts Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas viedoklis.
Andrzej Grzyb
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Papastamkos kunga ziņojumā ir daži ļoti labi priekšlikumi. ES ir iesaistīta neskaitāmās daudzpusējās un divpusējās tirdzniecības sarunās ar dažādām grupām, piemēram, ar Pasaules Tirdzniecības organizāciju. Tirdzniecībai ar lauksaimniecības produktiem šajās sarunās ir vislielākā nozīme, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi Eiropas Savienības tirgiem.
ES ir lielākā lauksaimniecības produktu importētāja. Četros gados pēc cukura tirgus reformas mēs esam kļuvuši no neto eksportētājas par neto importētāju. Mēs ievedam 70 % no lauksaimniecības produktiem, produktiem, ko eksportē jaunattīstības valstis. Mums ir tirdzniecības deficīts ar Mercosur valstīm. Kā teica Kalinowski kungs, ES tirgos tiek ievesti lauksaimniecības produkti, kas tiek ražoti pēc citiem standartiem, bet Eiropas lauksaimniekiem ir lieli izdevumi, kas saistīti ar dzīvnieku labturību un vides aizsardzību.
Mēs nedrīkstam zaudēt kopējās lauksaimniecības politikas sasniegumus - politikas, kuru finansē no ES budžeta -, pieņemot lēmumus, kas mazina šīs politikas efektivitāti. Mums ir jābūt pārliecinātiem, ka pastāv sinerģija starp kopējo lauksaimniecības politiku un ES tirdzniecības politiku.
Hannu Takkula
(FI) Priekšsēdētāja kungs! Es arī vēlos teikt dažus vārdus par Papastamkos kunga ziņojumu, kas ir ļoti izsmeļošs. Es varu teikt, ka tas sniedz plašu ieskatu Eiropas Savienības lauksaimniecības politikas un tirdzniecības politikas savstarpējā saistībā un raksturo lauksaimniecības politiku kā politikas veidošanas instrumentu.
Protams, ja mēs palūkojamies uz mūsu budžetu, mēs redzam, ka lauksaimniecība nodrošina lielu daļu no tā. Tāpēc, kad mēs runājam par ES politiku, vienmēr tiek minēts lauksaimniecības jautājums. Šajā saistībā ir vērts atcerēties, ka, ievedot Eiropas Savienībā daudz pārtikas no dažādām vietām, jo īpaši no trešām valstīm, mums ir jāievēro ētikas standarti. Tīriem motīviem šai ziņā ir liela nozīme.
Ir svarīgi atcerēties, ka mums jārisina arī lauksaimnieciskās ražošanas jautājums mūsu pašu kontinenta dažādajās teritorijās, tostarp tādā nomaļā valstī kā Somija, kur ir augsts zināšanu līmenis, tīra pārtika utt. Ja mēs arī turpmāk ieguldīsim naudu lauksaimniecības politikā, mums būs jāuztur augsti ētikas standarti.
Janusz Wojciechowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Es balsoju "par” Papastamkos kunga ziņojumu. Es apbrīnoju šo ziņojumu un priecājos, ka Eiropas Parlaments ir paziņojis, ka tas stingri atbalsta Eiropas pārtikas nodrošinājumu, ko apdraud pārmērīgas koncesijas starptautiskajās tirdzniecības sarunās par pārtiku.
Eiropas Savienībā ir spēcīga lobistu grupa, kas darbojas, lai samazinātu pārtikas ražošanu Eiropā un palielinātu pārtikas importu no trešām valstīm, jo viņi gūst no tā peļņu. Tas bija acīmredzams, piemēram, cukura tirgus reformas laikā. Eiropas Savienība nedrīkst piekāpties šai lobistu grupai. Rūpējoties par savu pārtikas nodrošinājumu, tai ir jāpretojas šai grupai. Piekāpšanās šai lobistu grupai laikā, kad ir palielināts pieprasījums pēc pārtikas, var ilgtermiņā izvērsties par pašnāvniecisku politiku.
Inese Vaidere
(LV) Priekšsēdētāja kungs! Godīga lauksaimniecības produktu tirdzniecība ir viens no svarīgākajiem trešo valstu tautsaimniecības attīstības dzinējspēkiem. Tā ir būtiska arī nabadzības izskaušanā un pārtikas krīžu novēršanā. Daudzi Eiropas reģioni un valstis ir atkarīgi no lauksaimniecības, jo īpaši jaunās dalībvalstis, kuru lauksaimniecības nozare saņem ievērojami mazākus tiešos maksājumus nekā lauksaimniecības nozare vecajās dalībvalstīs. Turklāt šiem reģioniem ir jākonkurē ar Latīņamerikas ražotājiem, kam nav jāievēro tikpat stingri kvalitātes standarti un kam ir samazināti nodokļu tarifi. Šāda situācija stipri mazina mūsu lauksaimnieku konkurētspēju un peļņu. Es atbalstīju šo ziņojumu, jo tajā ir izteikts aicinājums pārskatīt Eiropas Savienības tirdzniecības politiku, veikt regulāru tās novērtējumu piemērot vienotus standartus trešo valstu lauksaimniecības produktiem un atvērt tirgu to lauksaimniecības produktiem tikai tad, ja mūsu lauksaimnieki saņems kompensāciju par zaudējumiem, ko viņi cietīs no trešo valstu lauksaimniecības produktu importa palielinātā apjoma. Pateicos par uzmanību!
Syed Kamall
Priekšsēdētāja kungs! Kad es runāju ar saviem draugiem daudzās nabadzīgās pasaules valstīs un vaicāju viņiem, kāds būtu vislabākais palīdzības veids nabadzības mazināšanai un izskaušanai viņu valstīs, viņi bieži saka, ka palīdzība nav pareizā atbilde. Viņiem palīdzētu mūsu atbalsts viņu valstu uzņēmējiem, lai tie varētu radīt bagātību viņu pašu valstīs, kā arī iespēja pārdot savas preces Eiropas Savienībā. Mēs varam viņiem palīdzēt, atverot viņiem savus tirgus.
Taču tam ļoti traucē mūsu kopējā lauksaimniecības politika. Amerikas Savienotajās Valstīs ir visādas subsīdijas. Sludinot atvērto tirdzniecību, mēs liekuļojam, jo mēs aizveram savus tirgus ļoti labiem jaunattīstības valstu produktiem. Turklāt mēs izmantojam aizbildināšanos ar sanitāriem un fitosanitāriem standartiem. Protams, mēs visi vēlamies nekaitīgu pārtiku, bet bieži šie standarti tiek izmantoti kā beztarifu šķērslis importam no jaunattīstības valstīm.
Ir pienācis laiks uzticēties patērētājiem. Ja pārtika ir nekaitīga, ļausim patērētājiem lemt, vai viņi vēlas pārtiku, kas audzēta Eiropā vai kaut kur citur. Pārtrauksim subsidēt nerentablas un dzīvot nespējīgas nozares Eiropā.
Daniel Hannan
Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Savienības kopējai lauksaimniecības politikai nav līdzinieku izšķērdībā, korupcijā, Bizantijai raksturīgā birokrātijā, savtīgumā, liekulībā un netikumībā.
Divdesmitā gadsimta piecdesmito gadu beigās Argentīnas vēstniekam ES bija uzticēts runāt jaunattīstības valstu vārdā. Viņš teica, ka saprotot to, kāpēc Eiropa subsidē savus lauksaimniekus, un, lai gan viņiem nepatīk tas, ka mēs neielaižam viņu produktus savos tirgos, viņi saprotot arī to, bet viņš lūdza mūs nedot viņiem dubultu triecienu, par dempinga cenām realizējot savus pārtikas pārpalikumus viņu tirgos. ES viņu neuzklausīja ne tad, ne tagad.
Pēdējām Pasaules Tirdzniecības organizācijas sarunām tika piešķirts optimistisks sauklis "Viss, izņemot ieročus”. Tas, protams, ātri vien pārvērtās par visu, izņemot lauku saimniecības, jo ES ir apņēmusies saglabāt šo aizsargāto un subsidēto nišu vienīgi šai nozarei.
Seciniet paši, ko tas nozīmē. Kopējā lauksaimniecības politika darbojas kopš 1960. gada. To ES ir piemērojusi visilgāk. Ja tāds ir rezultāts - ekoloģiskas katastrofas, pārtikas produktu cenu inflācija -, par ko gan mēs domājam, piešķirot tām pašām iestādēm papildu pilnvaras?
Nirj Deva
Priekšsēdētāja kungs! Parasti es simtprocentīgi piekrītu visam, ko saka mans draugs, Kamall kungs, bet šodien es vēlos viņam iebilst. Pēc garām un grūtām pārdomām es esmu nonācis pie secinājuma, ka nodrošinājums ar pārtiku ir ļoti svarīgs pasaules iedzīvotāju pieauguma aspekts. Eiropas Savienībai vajadzētu iztikt pašai ar savu pārtikas nodrošinājumu. Tas nozīmē pašpietiekamību, nevis produktu pārpalikumu, kuru mēs par lētu naudu pārdodam jaunattīstības valstīm, vai pārtikas produktu trūkumu, kuru mēs kompensējam, izņemot pārtiku no izsalkušu cilvēku mutēm.
Tāpēc mums ir jātiecas pēc pašpietiekamības Eiropā, pašpietiekamības Āzijā un pašpietiekamības Āfrikā un Amerikas Savienotajās Valstīs. Ja mūsu programmu mērķis būs pašpietiekamība, tad starptautiskajā tirdzniecībā mēs varēsim darīt visu, ko vēlamies. Taču ar pārtiku nedrīkst darīt visu, ko vēlamies.
Christa Klaß
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es balsoju "par” Häusling kunga ziņojumu. Olbaltumvielas ir svarīga veselīgas dzīvnieku barības sastāvdaļā. Eiropai ir jāveic pienācīgi pasākumi, lai nodrošinātu pietiekamu olbaltumvielu apgādi. Mums ir jādara viss iespējamais - no atbalsta pētniecībai un olbaltumaugu kultivēšanai līdz lauksaimnieku informēšanai un mācībām par atzītas prakses priekšrocībām un augseku. Neaizmirsīsim pārbaudīto aprites ekonomikas principu. Komisijai ir jāpārskata aizliegums barot ar dzīvnieku olbaltumvielām lopus, kas nav atgremotāji, taču saglabājot kanibālisma aizliegumu. Īpaši tai jāapsver dzīvnieku olbaltumvielu iespējama izmantošana kaulu miltu barībā cūkām un mājputniem. Šīs vielas ir jāsagatavo saskaņā ar pašreizējiem stingrajiem cilvēku veselības un vides aizsardzības noteikumiem. Pašlaik vērtīgi olbaltumvielu avoti tiek iznīcināti tikai tāpēc, ka mēs nespējam saņemties un pareizi izmantot šos produktus.
Janusz Wojciechowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Es nožēloju, ka Häusling kunga ziņojums, kas ir labs ziņojums, dažu nepārdomātu grozījumu dēļ neieguva pat paša autora atbalstu. Es arī balsoju "pret” tā pieņemšanu. Es uzskatu, ka šā ziņojuma grozījumu izmantošana, lai veicinātu koncesijas ĢMO Eiropas Savienībā, nav pamatota un ka mēs nedrīkstam veicināt ĢMO. Eiropai ir jāaizstāv tradicionāla un bioloģiska lauksaimniecība. Ģenētiski modificēti augi apdraud Eiropas lauksaimniecību un pārtikas nekaitīgumu, un šo iemeslu dēļ es piekrītu referentam un šajā jautājumā sekoju viņa piemēram. Pateicos par uzmanību!
Francesco De Angelis
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Vispirms es vēlos pateikties referentei Nedelcheva kundzei par viņas sniegumu. Vīriešu un sieviešu līdztiesības apspriešana šodienas darba ņēmēju pasaulē nedrīkst pārvērsties par tukšu retoriku.
Gluži otrādi, sieviešu nodarbinātība Eiropā ir stratēģisks jautājums gan no kultūras, gan ekonomikas viedokļa. Kā liecina pieejamie dati, ja sieviešu nodarbinātības līmenis būtu vienāds ar vīriešu nodarbinātības līmeni, iekšzemes kopprodukts pieaugtu par 30 %. Pašreizējā krīze nedrīkst mums likt atkāpties, bet, gluži otrādi, tai jāliek mums virzīties uz priekšu uz aktīvu politiku sieviešu nodarbinātības jautājumā. Tāpēc mums ir vajadzīga mērķtiecīga nodarbinātības politika, kas ļautu novērtēt krīzes ietekmi uz sievietēm un apsvērt pasākumus pret krīžu ciklisku atkārtošanos.
Ziņojuma labā īpašība ir tā, ka tajā galvenā uzmanība veltīta pozitīvai politikai sieviešu nodarbinātības veicināšanā - arodizglītības jautājumam un sieviešu uzņēmējdarbībai. Es beigšu savu runu, norādot, ka mums jārisina nopietnā vardarbības problēma, kas vērsta pret sievietēm. Eiropai ir vajadzīga visaptveroša direktīva par jebkādas vardarbības pret sievietēm apkarošanu un novēršanu.
Jens Rohde
(DA) Priekšsēdētāja kungs! Klausoties debatēs par kvotām sievietēm biržas sarakstā iekļauto uzņēmumu padomēs, kļūst skaidrs, ka šeit Parlamentā diemžēl atkal notiek pozīciju karš. Es neslēpšu, ka esmu pret obligātām kvotām, daļēji tāpēc, ka, manuprāt, tas kaitē uzņēmumiem, bet daļēji arī tāpēc, ka tas kaitē šīm kvalificētajām sievietēm, kas šajās padomēs automātiski tiks nostumtas malā. Es tāpēc saku kvotām "nē”. Taču mēs varētu pieņemt pragmatisku pieeju un apspriest, vai mēs nevarētu pieprasīt, lai biržā reģistrētu uzņēmumi izstrādātu līdztiesības politiku un izvēlētos dažus mērķus, paši nosakot, kādiem jābūt šiem mērķiem. Tas palīdzētu ne tikai sievietēm, kas tiek iekļautas šajās padomēs, pamatojoties uz minēto pieeju, bet arī pašiem uzņēmumiem, jo tad tiem būtu pašu izvirzītie mērķi, kas tiem jāīsteno. Es uzskatu, ka mums šo sieviešu un uzņēmumu interesēs ir jābūt nedaudz pragmatiskākiem.
Debora Serracchiani
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es balsoju "par” ziņojumu par sieviešu un vīriešu līdztiesību un sieviešu nabadzību Eiropā, un man ir prieks, ka debates par to notiek dienā, kad mēs svinam Starptautiskās Sieviešu dienas simto gadadienu.
Lai gan mums ir Direktīva 2002/73/EK, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba iespējām, profesionālo izglītību un paaugstināšanu darbā, kā arī darba nosacījumiem, vēl ir jāvelta lielas pūles, lai panāktu tās pienācīgu transponēšanu. Nebūs lieki atgādināt, ka, lai gan sieviešu izglītības līmenis pēdējos gados ir ievērojami audzis un to sieviešu skaits, kas ieguvušas augstāko izglītību, ir lielāks par vīriešu skaitu, sievietes pārsvarā strādā tradicionālajās sieviešu profesijās, viņām bieži maksā mazāku algu un viņas ieņem mazāk atbildīgus amatus visās sabiedrības jomās.
Piekļuves trūkums atbalsta pakalpojumiem tām personām, kas no viņām atkarīgas, - bērniem, invalīdiem un vecāka gadu gājuma cilvēkiem - piemērotiem atvaļinājuma grafikiem un elastīgam darba laikam traucē sievietēm strādāt.
Es vēlos noslēgt savu runu, pieminot sievietes visā pasaulē, kas cīnās par savām pamattiesībām, un es vēlos, lai Parlaments apliecinātu savu solidaritāti ar Irānas feministu asociācijām, kas aicina sievietes iziet ielās bez hijab.
Anna Záborská
(SK) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos īsi paskaidrot, kāpēc es neatbalstīju rezolūciju, kas novērtē 2010. gadu no līdztiesības viedokļa.
Rezolūcijas teksts atbalsta sieviešu un vīriešu līdztiesību daudzās jomās, bet vienlaikus tas atbalsta arī abortus -dzīvības atņemšanu. Teksts ir pretrunā Apvienoto Nāciju Organizācijas rezolūcijām, kurās teikts, ka abortus nedrīkst izmantot dzimstības regulēšanai.
Pieņemot šo rezolūciju, Eiropas Parlaments ne tikai iejaucas dalībvalstu iekšējās lietās, bet ignorē arī tiesības uz dzīvību, kas iemiesotas Pamattiesību hartā.
Man žēl, ka Parlamenta deputātu vairākums ir atbalstījis šo tekstu. Tas ir uztraucošs signāls, un es aicinu dalībvalstu organizācijas un asociācijas protestēt pret deputātiem, kas tās pārstāv Eiropas Parlamentā.
Hannu Takkula
(FI) Priekšsēdētāja kungs! Es uzskatu, ka ir ļoti svarīgi runāt par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Parlamentā, turklāt ne tikai šodien, kad mēs svinam īpašu dienu, mums par to ir jārunā visu laiku. Ir patiešām svarīgi atcerēties, ka esam radīti kā vīrieši un sievietes. Tā ir liela bagātība, bet tas nenozīmē, ka, būdami vīrietis vai sieviete, jūs esat sliktāki vai vājāki, jo jūs esat radīti vienlīdzīgi. Tāpēc ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai tagad, kad pagājis 2010. gads, mēs Eiropā varētu būt līdztiesīgi, un tas nozīmēs, ka pret vīriešiem un sievietēm arī darba tirgū attieksies kā pret līdztiesīgiem. Pašlaik, protams, sievietes ir sliktākā stāvoklī attiecībā uz darba algu utt., un civilizētā sabiedrībā tā nedrīkstētu būt. Mums ir jāievieš līdztiesība patiesajā šā vārda nozīmē.
Par kvotām jāsaka, ka tās būs vajadzīgas līdz tam laikam, kad mūsu domāšanas veids būs mainījies un mēs piekritīsim, ka visi ir līdztiesīgi, un izšķirošais faktors būs kompetence darba tirgū.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Šodien mēs esam pieņēmuši vēl vienu iniciatīvu, bet, kā komisārs teica, mums jāpāriet no vārdiem pie darbiem.
Par spīti viesiem pasākumiem nevienlīdzība pastāv. Sievietes ir labi izglītotas. Saskaņā ar visjaunākajiem universitāšu datiem viņas gūst labākus rezultātus, bet mēs turpinām viņas diskriminēt, jo īpaši sievietes ar invaliditāti, vecāka gadu gājuma sievietes un imigrantes, kuras cieš no dubultas diskriminācijas.
Šodien bez šīs iniciatīvas mēs esam dzirdējuši daudz paziņojumu, bet mēs neesam gatavi būt par piemēru. Pietiek tikai palūkoties, kādas dzimtas ir Komisijas priekšsēdētājs vai arī Padomes locekļi, rotējošās prezidentūras, Padomes priekšsēdētājs, Parlamenta priekšsēdētājs un Revīzijas palātas priekšsēdētājs, Eiropas Centrālās bankas locekļi, starp kuriem pirmo reizi nebūs nevienas sievietes, šīs iestādes parlamentāro grupu priekšsēdētāji, un jūs pamanīsit sieviešu trūkumu arī dažu valstu delegācijās.
Eiropas politiķa tēls ir vīriešu dzimtas. Mums vēl priekšā ir garš ceļš. Tāpēc es balsoju "par” šo iniciatīvu. Es atbalstu kvotu vajadzību, lai panāktu progresu šajā grūtajā ceļā, kā arī devīzi, ar ko es sāku savu runu, - no vārdiem pie darbiem.
Inese Vaidere
(LV) Priekšsēdētāja kungs! Lai gan sieviešu tiesību jomā stāvoklis ir uzlabojies, es tomēr vēlos vērst jūsu uzmanību vismaz uz trim aspektiem. Pirmkārt, darba algu likmju atšķirības vēl aizvien ir ievērojamas, un krīzes laikā šīs atšķirības vēl palielinājās, jo mēs esam izvēlējušies atbalstīt bankas un nevis skolas un mazbērnu novietnes, kurās galvenokārt ir nodarbinātas sievietes. Otrkārt, atbalsts sievietēm, topošajām mātēm un jaunajām mātēm, ir nepietiekams, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs. Arī darba tirgū notiek diskriminācija. Treškārt, politikā, kur ideāla vīriešu un sieviešu proporcija būtu 50:50, sieviešu vēl aizvien ir daudz mazāk. Tas pats vērojams attiecībā uz vadošajiem amatiem. Es uzskatu, ka mūsu ziņojums nespēs dot jaunu stimulu šīs problēmas atrisināšanai.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Priekšsēdētāja kungs! Es balsoju "par” šo ziņojumu, kā arī "par” kvotām. Es vēlos šajā jautājumā pateikties komisārei Reding, kas paziņoja - varbūt man jāsaka, pieteica ultimātu -, ka viņa rīkosies, ja biržā reģistrētajos uzņēmumos pēc gada nebūs vairāk sieviešu. Faktiski, to darot, komisāre tikai īsteno ES līgumus un direktīvas, kurās teikts, ka vīrieši un sievietes ir līdztiesīgi.
Es zinu, ka kvotas izsauc pretrunīgas izjūtas un ka tās neiemieso īstu demokrātiju, bet to neiemieso arī situācija, kurā atrodamies. Somijā kvotas ieviesa pirms 10-15 gadiem vietējo pašpārvalžu līmenī. Pret tām iebilda, un tās uzskatīja par kaut ko tādu, kas liks sievietēm zaudēt cieņu, kā arī pastāvēja bažas, ka nepietiks sieviešu, kas varēs ieņemt šos amatus. Tomēr atradās šādas sievietes, un prakse ir parādījusi, ka vismaz Somijā kvotas vietējo pašpārvalžu līmenī ir veiksmīgas.
Daniel Hannan
Priekšsēdētāja kungs! Pateicos jums par to, ka uzņēmāties būt par šīs sesijas priekšsēdētāju, un es vēlos pateikties arī jūsu personālam un tulkiem. Nesenais lēmums, ka apdrošinātāji nedrīkst nevienu diskriminēt, pamatojoties uz dzimumu un ņemot vērā automobiļu vadīšanas spējas vai braukšanas stāžu, ir nepilnīgs no tik daudziem viedokļiem, ka nezinu, ar ko sākt. Palūkosimies, pirmkārt, uz izmaksām. Tas mums izmaksās papildus veselu miljardu mārciņu. Apdrošināšanas iemaksas pieaugs, un mazāk cilvēku izmantos apdrošināšanu.
Otrkārt, palūkosimies uz vājo tiesu praksi, uz to, kā lēmumus pieņem Eiropas Savienības Tiesa, pamatojoties uz Eiropas Cilvēktiesību tiesas precedentu. Treškārt, palūkosimies uz nelabticību. Kad tika pieņemtas līdztiesības un nediskriminācijas direktīvas, bija skaidri zināms, ka tiesu praksē attaisnotas atšķirības tomēr būs attaisnojamas.
Ceturtkārt, palūkosimies uz tiesas aktivitāti, uz to, ka mūsu tiesneši neņem vērā to, kas teikts tiesību aktos, par labu tam, ko, pēc viņu domām, tiem vajadzētu teikt. Piektkārt, palūkosimies uz uzbrukumu brīvajiem līgumiem. Ja jūs vēlaties apdrošināt mani, un es labprāt pieņemu nosacījumus, kurus jūs man piedāvājat, valsts nedrīkst iejaukties un paziņot, ka mūsu darījums ir nelikumīgs.
Sestkārt, palūkosimies uz iznīcinošu argumentu - kāds tam visam sakars ar Eiropas Savienību? Ikviena valsts varētu pati izstrādāt noteikumus par dzimumu līdztiesību saskaņā ar saviem demokrātiskajiem mehānismiem un procedūrām. Priekšsēdētāja kungs! Tiesa, kurai ir sava misija, ir apdraudējums. Augstākā tiesa, kurai ir sava misija, ir tirānija.
Alfredo Antoniozzi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Sieviešu nabadzība ir sens jautājums, kam ir vēsturiski iemesli, kuri nav saistīti ar pašreizējo ekonomikas krīzi.
Es tāpēc balsoju "par” Plumb kundzes ziņojumu, jo esmu pārliecināts par vajadzību saglabāt stingras saistības gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī atbalstīt turpmāko progresu dzimumu līdztiesības jautājumā. Es uzskatu, ka pasākumi, kas ierosināti šajā ziņojumā, sniegs vajadzīgo atbalstu - varbūt ne gluži tādu, kas atnesīs galīgo uzvaru, taču tas būs solis uz priekšu - stratēģijas īstenošanā, kas pamatojas uz Eiropadomes pieņemto Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu un rīcības plānu dzimumu līdztiesības jomā.
Dalībvalstu izstrādātās īpašās programmas, kas paredzētas, lai vecinātu sieviešu aktīvu iekļaušanos vai atkārtotu integrāciju darba tirgū, ir labākais lēmums šajā jautājumā. Taču ir svarīgi, lai šīs programmas tiktu koordinētas ne tikai vietējā, valstu vai Eiropas līmenī, bet arī ar partneriem ārpus Eiropas Savienības.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Sievietes ir vienmēr darījušas neredzamu darbu - veicot mājas soli, sniedzot emocionālu atbalstu, un tās ir lietas, kuras jūs nevarat nopirkt vai uzticēt nolīgtai personai. Taču mēs tās nemākam novērtēt.
Sievietes tagad pievienojas darba tirgum. Taču mūs vēl aizvien apdraud nabadzība, un šī situācija ekonomikas krīzes dēļ pasliktinās. Es balsoju "par” šo iniciatīvu, jo mūsu pienākums ir izskaust sieviešu nabadzību. To var izdarīt, uzlabojot tiesiskos instrumentus un pasākumus vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību mazināšanai.
Mums sieviešu interesēs ir jāīsteno aktīva nodarbinātības veicināšanas politika un jāpārskata sociālās aizsardzības sistēmas, īpašu uzmanību pievēršot vecāka gadu gājuma sievietēm un sievietēm ar invaliditāti.
Veicināsim sieviešu iekļaušanu darba tirgū, jo viņas nodrošina papildu peļņu, un mazināsim uz dzimumu pamatotas darba samaksas atšķirības, tādējādi palielinot iekšzemes kopproduktu par 13 %, kā liecina vairāki pētījumi.
Tas ir taisnīguma jautājums, bet galvenokārt tā ir iespēja sekmēt konkurētspēju Eiropā.
Rakstiski balsojumu skaidrojumi
Luís Paulo Alves
Saskaņā ar Vācijas Kriminālkodeksu un Likumu par nodokļiem par izvairīšanos no nodokļiem var sodīt tikai tad, ja nodokļu maksātājs apzinās, ka viņa rīcība ir izvairīšanās no nodokļu nomaksas un viņš to dara ar nolūku. Šajā gadījumā nav konstatēts, ka deputāts būtu tīši izvairījies no nodokļu nomaksas, jo attiecīgā summa pārskatāmā veidā tika iemaksāta viņa norēķinu kontā pēc tam, kad viņš uzņēmumam Speakers Agency iesniedza rēķinu. Turklāt visai bieži mazas, netīši nenorādītas summas - kā šajā gadījumā - tiek izskatītas administratīvā kārtā.
Tas, ka šo nodokļu nedeklarēšanu izskatīja šādā veidā, pat neinformējot Brok kungu par izvirzīto apsūdzību, ir bezprecedenta gadījums. Tas, ka valsts prokurors pat nenorādīja precīzu nesamaksātā nodokļa un tā procentu summu, pastiprina pārliecību, ka šis ir fumus persecutionis gadījums. Šādos apstākļos būtu pilnīgi neatbilstīgi atcelt deputātam imunitāti.
José Manuel Fernandes
Es piekrītu ziņojumam, kurā ir secināts, ka būtu neatbilstīgi atcelt deputātam imunitāti. Faktiski apsūdzība noziedzīgā nodarījumā ir celta pret plaši pazīstamu politiķi, un tā attiecas uz summu un apstākļiem, par kuriem pret parastu pilsoni tiktu ierosināta vienīgi administratīva procedūra. Šis gadījums ir fumus persecutionis, un lietas ierosināšanas vienīgais mērķis ir kompromitēt minētā deputāta reputāciju.
Juozas Imbrasas
Es balsoju "pret” imunitātes atņemšanu Elmar Brok, jo apsūdzība noziedzīgā nodarījumā ir celta pret plaši pazīstamu politiķi, un tā attiecas uz summu un apstākļiem, par kuriem pret parastu pilsoni tiktu ierosināta vienīgi administratīva procedūra. Turklāt valsts prokurors ne tikai centās slēpt informāciju, ka pret E. Brok izvirzītā apsūdzība ir nepamatota, aizskaroša un bez iemesla, bet arī panāca, ka šī lieta ieguva plašu publicitāti plašsaziņas līdzekļos, tādējādi minētajam deputātam nodarot maksimālu kaitējumu. Šis gadījums ir fumus persecutionis, un, šķiet, ka lietas ierosināšanas vienīgais mērķis ir kompromitēt minētā deputāta reputāciju, un šādos apstākļos būtu pilnīgi neatbilstīgi atcelt deputātam imunitāti.
David Martin
rakstiski. - Es atturējos no balsošanas par šo ziņojumu. No vienas puses, es apbrīnoju Brok kungu par darbu, ko viņš paveicis, bet, no otras puses, es nopietni šaubos, vai parlamentārā imunitāte drīkst kavēt legālu tiesvedību par izvairīšanos no nodokļu nomaksas.
Jean-Luc Mélenchon
Nodokļu nomaksa ir pienākums, no kura neviens pilsonis nedrīkst izvairīties. Tas ir aizrādīts Brok kungam. Imunitāte nav paredzēta, lai kādu aizsargātu noziedzīga nodarījuma gadījumā, bet lai aizstāvētu vārda brīvību. Es tāpēc atzinīgi vērtēju to, ka viņš ir izlabojis savu kļūdu.
Ziņojums daudzējādā ziņā tomēr ir nepatīkams. Speroni kungs! EUR 5000 nav maza summa, un neviens nespieda Brok kungu iekļūt šajā situācijā. Tāpēc sūdzība par vajāšanu "nelielas šajā lietā minētās summas netīšas nenorādīšanas dēļ”, manuprāt, nav īsti vietā. Es balsošu "pret” šo ziņojumu.
Nuno Melo
Parlamenta deputātu neatkarības aizstāvēšana ir Parlamenta pienākums, un šo neatkarību nekas nedrīkst apdraudēt. Attiecībā uz šiem nepamatotajiem apgalvojumiem ir jāatzīst, ka šis gadījums ir fumus persecutionis, citiem vārdiem sakot, lietas ierosināšanas vienīgais mērķis ir kompromitēt minētā deputāta reputāciju. Tāpēc es neatbalstu imunitātes atcelšanu šim deputātam.
Alexander Mirsky
rakstiski. - Lai gan personīgi man nepatīk Elmar Brok viņa nepiedienīgās uzvedības un pret Ukrainu vērsto izteikumu dēļ, es uzskatu, ka ir jābūt ļoti pārliecinošiem iemesliem, lai kādam atceltu deputāta imunitāti. Ir zināms, ka prasība atcelt šim deputātam imunitāti bija izteikta Bīlefeldes valsts prokurora vēstulē, kurā viņš apgalvoja, ka Brok kungs 2005. gada ienākumu nodokļa deklarācijā nav iekļāvis summu EUR 5000, kas saņemta par 2005. gada 28. oktobrī Minhenē teikto runu Eiropas forumā, ko rīkoja HypoVereinsbank grupa, un ka no šīs summas pienākas nodoklis EUR 2900 apmērā. Ir zināms, ka Brok kungs nesamaksāja šo naudu un tika pieķerts par šo kļūdu. Mūsdienās imunitāti izmanto par "rungu” savstarpēju rēķinu kārtošanā vai "lieku sīknaudu” manipulēšanā ar Parlamenta deputātiem.
Maria do Céu Patrão Neves
Vācijas valsts prokurors ir pieprasījis atcelt imunitāti Parlamenta deputātam Brok kungam. Šī tiesvedība iesākta par to, ka viņš savā ienākumu nodokļa deklarācijā nav iekļāvis ienākumus par Minhenē teikto runu, par kuriem viņam jāmaksā nodoklis EUR 2900 apmērā, ko viņš tagad ir samaksājis. Taču pastāv uzskats, ka tiesvedība noritētu citādi, ja minētais deputāts būtu parasts pilsonis, un ka tā ir politiski motivēta vajāšana. Tā kā tas ir fumus persecutionis gadījums, es šoreiz balsoju par to, lai Brok kungam neatceļ deputāta imunitāti.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Ar šo ziņojumu Eiropas Parlaments nolēma neatcelt Elmar Brok imunitāti.
Luís Paulo Alves
Es balsoju "par” šo ziņojumu. Iekšējā tirgus pienācīgai darbībai ir vajadzīgi droši produkti, kam patērētāji uzticas. Lai gan mūsu galvenais uzdevums ir padarīt tirgu drošāku, tas nedrīkst būt par šķērsli tā paplašināšanai. Pēc vienotas pieejas pieņemšanas attiecībā uz izstrādājumu specifikāciju noteikšanu, tādējādi panākot progresu produktu vispārējās drošības stiprināšanā, iekšējā tirgū ir iespējams veikt arī citus uzlabojumus, jo šajā jomā vēl aizvien notiek daudz negadījumu ar traģiskām sekām, kas īpaši skar bērnus.
Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (DPVD), kas regulē vispārējās prasības attiecībā uz produktu drošību, pieņēma pirms desmit gadiem, un tās pārskatīšana ir prioritāte, lai nodrošinātu, ka neturpina darboties divi atšķirīgi tirgus uzraudzības noteikumu slāņi, kuri savstarpēji pārklājas un kurus piemēro saskaņotām precēm atkarībā no tā, vai tās ir vai nav patēriņa preces. Attiecīgo tiesisko pamatu veido trīs aspekti - jauns tiesiskais regulējums, DPVD un nozares saskaņošanas direktīvas. Tāpēc ir svarīgi noregulēt šo sarežģīto situāciju.
Liam Aylward
ES iedzīvotājiem ir jāuzticas to preču drošībai, kuras pārdod ES tirgū un kurām ir jāpiemēro augsti veselības un drošības standarti.
Šis ir laikus sagatavots un svarīgs ziņojums, un es atzinīgi vērtēju tā saturu, jo īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu par produktu drošības pētījumiem, lai samazinātu pakalpojumu dublēšanos un ietaupītu laiku un resursus.
Eiropas patērētājiem jābūt drošiem, ka produkti, kurus ieved ES, ir tāda paša standarta kā tie, kurus ražo iekšzemē, un ka tirdzniecības paplašināšana neietekmēs produktu drošību. Es atbalstu ziņojumā izteikto prasību, lai Komisija aktīvāk darbojas Starptautiskajā Patēriņa produktu drošības komisijā un garantē, ka vienotajā tirgū neiekļūst bīstami materiāli. Ir svarīgi, lai vienotais tirgus spētu risināt tiešsaistes tirgus problēmas un ietekmi, kāda tam ir uz produktu drošību un tirgus uzraudzību.
Tiek ziņots, ka tiešsaistē ir palielinājusies to produktu tirdzniecība, kas nāk no trešām valstīm un kas neatbilst ES standartiem, tādējādi apdraudot ES patērētājus.
Zigmantas Balčytis
Es balsoju "par” šo svarīgo ziņojumu. Direktīva par produktu vispārēju drošību - Direktīva 2001/95/EK (DPVD), kas regulē produktu vispārējās drošības prasības - tika pieņemta gandrīz pirms 10 gadiem, un tā ir jāpārskata, jo pēdējā desmitgadē pasaulē un ES ir notikušas lielas pārmaiņas. Šajā jomā vēl aizvien ir daudz jautājumu, kas jārisina, lai patērētāji varētu justies droši. Īpaši rūpīgs regulējums ir vajadzīgs izstrādājumiem, kas paredzēti bērniem. Katru gadu notiek negadījumi, bērniem lietojot nedrošus produktus, un reizēm tie beidzas ar nāvi. Direktīvas par produktu vispārēju drošību galvenajam jautājumam ir jābūt tirgus uzraudzības pastiprināšanai, nodrošinot produktu un ražotāju izsekojamību, kā arī izstrādājot un piemērojot standartizācijas principus, lai sekmētu patērētāju labāku aizsardzību un sniegtu tiem skaidrāku un precīzāku informāciju par nopirktajiem produktiem.
Regina Bastos
Direktīvas 2001/95/EK pārskatīšanas mērķis ir nodrošināt augstu patērētāju veselības un drošības aizsardzības līmeni, veltot īpašu uzmanību visneaizsargātākajiem patērētājiem, proti, bērniem un vecāka gadu gājuma cilvēkiem. Tās mērķis ir ieviest pārskatāmību un aktīvāku tirgu uzraudzību, kā arī radīt iespēju straujāk reaģēt, lai izņemtu no apgrozības produktus, kas tiek uzskatīti par bīstamiem. Iekšējā tirgus pareizai darbībai ir vajadzīgi droši produkti un labi informēti patērētāji, kas spēj pareizi izvēlēties. Šādu iemeslu dēļ es atbalstīju šo ziņojumu.
Sergio Berlato
Es uzskatu, ka Eiropas vienotā tirgus pareizai darbībai ir vajadzīgi droši produkti, kam patērētāji uzticas.
Tendencei, kas vērsta uz brīvu preču apriti un lielāku produktu dažādību, faktiski nevajadzētu novērst uzmanību no patērētāju aizsardzības. Tirgu globalizācijas apstākļos, kad aizvien vairāk produktu tiek ievesti no ārvalstīm - jo īpaši no Ķīnas -, starptautiska sadarbība produktu drošības jautājumos kļūst par prioritāti.
Direktīva 2001/95/EK nosaka vispārējās preču drošības prasības. Taču dalībvalstis nav transponējušas šo direktīvu vienveidīgi, un tas ir izraisījis vairākus jautājumus gan par tās piemērošanas jomu, gan par risku, ko rada šie produkti. Es tāpēc uzskatu, ka ir būtiski svarīgi to pārskatīt, lai mēs varētu laikus atklāt nedrošus produktus un atsaukt tos no tirgus, tādējādi Eiropas iedzīvotāju interesēs nodrošinot pilnīgu aizsardzību.
Visbeidzot es pilnīgi atbalstu Schaldemose kundzes priekšlikumu veikt konkrētus pasākumus produktu izsekojamības jomā. Es uzskatu, ka šie pasākumi ļaus iestādēm, uzņēmumiem un patērētājiem atklāt tos produktus, kas pēc nokļūšanas Eiropas tirgu izrādās nedroši.
Mara Bizzotto
Šodien vairāk nekā jebkad Eiropas vienotajam tirgum ir vajadzīgi regulējoši instrumenti, kas nodrošina vienveidīgu to preču kontroli, kuras tirgo mūsu valstīs.
Mums šie instrumenti ir vajadzīgi steidzami, jo mums īpaši jāaizsargā mūsu patērētāji no produktu plūsmas, kas nāk no tādām valstīm kā Ķīna, produktu, kas izstrādāti un iepakoti, nemaz neņemot vērā galapatērētāja drošību. Mums ir jāuzrauga to preču kvalitāte un atbilstība mūsu patērētāju drošības standartiem, kas iekļūst mūsu tirgos, un mums galvenokārt ir jāapvieno dažādu dalībvalstu tirgus uzraudzības prakse - kas bieži ir ļoti atšķirīga - vienā instrumentā.
Šā ziņojuma priekšlikumu iemiesošanai praksē tāpēc būs pēc iespējas ātrāk jāizstrādā vajadzīgais teksts, lai atrisinātu Eiropas pašreizējās likumdošanas problēmas, vairākām direktīvām savstarpēji pārklājoties un reizēm pat neskarot visas jomas, kurām tās būtu jāpiemēro, un neņemot vērā tirgoto preču drošības izpētes rezultātus.. Labus rezultātus var gaidīt arī no paraugprakses apmaiņas starp dalībvalstīm, kas ir Schaldemose kundzes ziņojuma teksta secinājumos ļoti ieteikta. Šo iemeslu dēļ es balsošu "par” Schaldemose kundzes ziņojumu.
Sebastian Valentin Bodu
Produktu apjoms, kas pieejams iekšējā tirgū, pēdējos 10 gados ir nepārtraukti pieaudzis un kļuvis daudzveidīgāks. Tāda bija aptuveni situācija, kad spēkā stājās Direktīva par produktu vispārēju drošību, kas regulē vispārējās prasības, kurām jāgarantē, ka šie produkti neapdraud cilvēku drošību. Tieši tāpēc priekšlikums pārskatīt šo direktīvu ir vairāk nekā laikus iesniegts. Pašlaik mums ir direktīva, kas tikai daļēji pārklājas ar jauno tiesisko regulējumu, kuru pieņēma 2008. gada vidū. Šo noteikumu apvienošana dos mums lielākas iespējas izveidot saskaņotu iekšējo tirgu, iekļaujot tajā gan saskaņotus, gan nesaskaņotus produktus, kā arī vispusīgi aizstāvēt patērētāju intereses. Taču šiem noteikumiem jābūt pilnīgi pārredzamiem un ražotājiem pieejamiem. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt, ka neturpina darboties divi atšķirīgi tirgus uzraudzības noteikumu slāņi, kuri savstarpēji pārklājas un kurus piemēro saskaņotām precēm atkarībā no tā, vai tās ir vai nav patēriņa preces.
Tirgus uzraudzība ir cieši saistīta ar produktu drošību, jo tā ir svarīgs aspekts, kas nodrošina, ka tie atbilst attiecīgajos ES saskaņošanas tiesību aktos noteiktajām prasībām un ka tie nav bīstami.
Vito Bonsignore
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es balsoju "par” šo ziņojumu, kurā ir ierosināts pārskatīt Direktīvu par produktu vispārēju drošību. Faktiski es esmu stingri pārliecināts, ka vienotais tirgus var tikai tad darboties pareizi, ja tajā ir droši produkti, kam patērētāji uzticas. Faktiski Direktīva 2001/95/EK (DPVD), kas regulē produktu vispārējās drošības prasības, tika pieņemta gandrīz pirms 10 gadiem, un tagad ir pienācis laiks to atjaunināt, ņemot vērā jauno produkciju tirgos. Patērētāju drošība un aizsardzība ir vienmēr bijusi mūsu politikas prioritāte, un tāpēc ir svarīgi pārskatīt šo direktīvu, precizējot produktu drošības prasību noteikumus un saskaņojot jauno tiesisko regulējumu.
Es piekrītu vajadzībai īstenot konkrētus pasākumus. Es ar to domāju, piemēram, vajadzību stiprināt tirgus uzraudzību, veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu produktu izsekojamību, turklāt izmantojot jaunāko tehnoloģiju, lai izveidotu patēriņa preču drošības informācijas datubāzi, un pievērst vairāk uzmanības produktiem, kas paredzēti bērniem. Īsi sakot, ja šos pasākumus īstenos drīz, tie vairos patērētāju uzticību produktiem, ko viņi pērk Eiropas tirgū.
Maria Da Graça Carvalho
Es atbalstu iniciatīvu uzlabot un pastiprināt Eiropas mēroga pasākumus, lai garantētu, ka tirgū pārdodamie produkti ir droši, galvenokārt rūpējoties par patērētāju labklājību un aizsardzību. Es uzskatu, ka pasākumi, kas ierosināti vietējā līmenī (ražotāji un uzņēmumi), jo īpaši tie, kas attiecas uz izsekojamību, produktu drošību un e-komercijas pārskatāmību, ir svarīgi un būtiski, lai novērstu nepilnības Eiropas pieejā šiem jautājumiem un tādējādi nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību. Es vēlos uzsvērt arī dalībvalstu sadarbības lielo nozīmi, jo tā ir nepieciešama, lai saskaņotu drošības līmeņus un pastiprinātu tirgus uzraudzību.
Edite Estrela
Es balsoju "par” šo ziņojumu, jo uzskatu, ka tam ir liela nozīme, lai garantētu, ka visi produkti, kas tiek laisti vienotajā tirgū, ir droši, panākot augstu patērētāju aizsardzības līmeni. Dalībvalstīm sadarbībā ar Eiropas Komisiju ir saskaņoti jāievieš sodi, tostarp lieli naudas sodi, uzņēmējiem, kas apzināti laiž iekšējā tirgū bīstamus vai prasībām neatbilstošus produktus.
Diogo Feio
Lai nodrošinātu patērētāju uzticēšanos, ir svarīgi ieviest stingrus noteikumus attiecībā uz to produktu kvalitāti, kas tiek laisti tirgū, un ES noteikumi ir sekmīgi vērsti uz šo mērķi. Taču, manuprāt, šie noteikumi ir jāpakļauj diviem nosacījumiem, un tas ir kaut kas vairāk par vienas monētas divām pusēm: i) no vienas puses, Eiropas ražotājiem noteikumi nedrīkst būt stingrāki nekā to starptautiskajiem konkurentiem, kas laiž savus produktus tajā pašā tirgū bez prasības pakļauties tiem pašiem noteikumiem, un ii) tie nedrīkst būt tik stingri, ka tie apdraud tautsaimniecības konkurētspēju. Paturot prātā šos divus ierobežojumus, Komisijai Direktīva par produktu vispārēju drošību un tirgus uzraudzību ir jāpārskata, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajiem patērētājiem, jo īpaši bērniem. Mēs zinām, ka no daudzajiem negadījumiem, kas notiek tāpēc, ka tirgū laistie produkti ir nedroši, visbiežāk cieš bērni, un tāpēc ir vajadzīgi konkrēti pasākumi, lai garantētu ne tikai galaprodukta drošību, bet arī tā piemērotību cilvēkiem, kam tas paredzēts.
José Manuel Fernandes
Šajā ziņojumā ir uzsvērta vajadzība pārskatīt Direktīvu par produktu vispārēju drošību un tirgus uzraudzību, ko pieņēma gandrīz pirms 10 gadiem. Pēdējā desmitgadē ES šajā jomā ir panākts ievērojams progress, un tāpēc visi atzīst, ka ir iespējams un arī vēlams uzlabot tās tiesisko pamatu, kas garantē produktu drošību, vienlaikus nesot labumu gan patērētājiem, gan uzņēmumiem. Vispirms direktīva ir jāsaskaņo ar jauno tiesisko regulējumu (JTR). Tad ir jānovērš Direktīvas par produktu vispārēju drošību (DPVD) pārklāšanās dažās jomās ar jauno tiesisko regulējumu (JTR), kā arī to, ka dažas citas jomas šie tiesību akti neskar.
Es piekrītu referentes nostājai, ka produktu drošības noteikumi ir jāatjaunina un jāsaskaņo ar JTR, lai pastiprinātu patērētāju aizsardzību, nodrošinot tiem kvalitatīvus produktus, kā arī lai garantētu pilnīgu pārredzamību ražotājiem.
João Ferreira
Šis ziņojums satur pamatnostādņu kopumu gaidāmajai Direktīvas par produktu vispārēju drošību pārskatīšanai un tirgus uzraudzībai. Uzsvērts ir mērķis sasniegt augstāku produktu drošības līmeni, taču, lai to sasniegtu, ir vajadzīga ciešāka tirgus uzraudzība, kā arī pietiekami resursi uzraudzības iestādēm, lai cita starpā nodrošinātu produktu izsekojamību visā piegādes ķēdē. Ir skarts arī svarīgais jautājums par produkta izcelsmes valsti un ražotājiem, kas ir atbildīgi par attiecīgajiem produktiem. Aizstāvot patērētāja tiesības uz informāciju, tiek aizstāvētas arī ES valstu ražošanas nozares. Mēs esam kritizējuši vienotā tirgus izveides un paplašināšanās sekas ES ekonomisko un sociālo atšķirību dēļ. Taču konkrētie priekšlikumi, kas ierosināti šajā ziņojumā, kuru centrā ir patērētāju intereses, ir pelnījuši mūsu atzinību.
Ilda Figueiredo
Par spīti mūsu pretestībai Eiropas iekšējā tirgus attīstībai, kas ir galvenais priekšnoteikums šajā ziņojumā, konkrētie priekšlikumi, kas tajā ierosināti, kā arī centrālais jautājums, kas tajā analizēts, nodrošinās patērētāju drošības uzlabošanu.
Tā konkrētais mērķis ir definēt pamatnostādnes gaidāmajai Direktīvas par produktu vispārēju drošību pārskatīšanai un tirgus uzraudzībai.
Referente ir uzsvērusi vajadzību pēc ciešākas uzraudzības, lai sasniegtu augstāku produktu drošības līmeni. Ir uzsvērta arī vajadzība piešķirt uzraudzības iestādēm pietiekamus resursus, lai nodrošinātu izsekojamību visā produktu piegādes ķēdē, jo ir svarīgi noteikt produkta izcelsmes valsti un ražotājus, kas ir atbildīgi par attiecīgajiem produktiem, tādējādi importētu preču gadījumā aizsargājot Eiropas Savienības ražošanas nozares.
Tāpēc mēs balsojām "par” šo ziņojumu.
Lorenzo Fontana
Ņemot vērā teicamo darbu, ko paveikusi mana kolēģe no Dānijas Schaldemose kundze, es balsoju "par” ziņojumu par Direktīvu par produktu vispārēju drošību un tirgus uzraudzību. Es atbalstu šo ziņojumu tāpēc, ka tajā ir iekļauti izsekojamības pasākumi, kas ļauj apturēt tādu produktu apriti, kuri var kaitēt patērētājiem, kā arī tāpēc, ka tajā ir uzsvērta vajadzība stingri kontrolēt produktus no trešām valstīm, jo īpaši no Ķīnas.
Pat the Cope Gallagher
Visiem patēriņa priekšmetiem un produktiem, kurus pārdod ES tirgū, ir jāatbilst augstiem drošības standartiem, lai aizsargātu Eiropas Savienības patērētājus.
Małgorzata Handzlik
Produktu drošība ir viens no patērētāju galvenajiem rūpju avotiem, jo viņi nevēlas, lai preces, ko tie pērk, apdraudētu viņu veselību. Produktu drošība, protams, ir galvenokārt atkarīga no ražotājiem un importētājiem, kas laiž šos produktus tirgū. Tirgus uzraudzībai arī ir liela nozīme, lai nodrošinātu, ka tikai tādi produkti, kas atbilst pieprasītajiem standartiem, nokļūst tirgū. Nobalsojot par šo ziņojumu, Eiropas Parlaments, raida spēcīgu signālu un aicina gādāt, lai direktīvas par produktu drošību saskanētu ar citiem tiesību aktiem, nodrošinot labāku tirgus uzraudzības sistēmu, kā arī skaidrus un pārredzamus noteikumus uzņēmējiem, kas patērētājiem sniegs garantijas, ka to nopirktie produkti atbilst tiesību aktos noteiktajām prasībām.
Taču RAPEX sistēmā iesniegts uztraucošs patērētāju sūdzību skaits, no kurām lielais vairākums attiecas uz Ķīnas izcelsmes produktiem. Atzinumā par šo ziņojumu, kuru es sniedzu Starptautiskās tirdzniecības komitejai, viena no manām prasībām bija, lai tiktu pastiprināta sadarbība jautājumā par produktu drošību ar mūsu galvenajiem tirdzniecības partneriem un turpināts darbs pie RAPEX-CHINA sistēmas uzlabošanas. Es ceru, ka ciešāka sadarbība ar Ķīnu panāks to produktu kvalitātes uzlabošanos, kas ES tirgos tiek ievesti no Ķīnas.
Juozas Imbrasas
Direktīva 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (DPVD), ar ko ievieš Kopienas līmeņa vispārējās drošības prasības patēriņa produktiem, ir jāpārskata, lai tā atbilstu jaunajam tiesiskajam regulējumam (JTK), ko pieņēma 2008. gadā, jo īpaši saskaņojot noteikumus par tirgus uzraudzību. Produktu drošības un tirgus uzraudzības tiesisko pamatu veido trīs līmeņu tiesību akti (DPVD, JTK un nozares saskaņošanas direktīvas), kas rada nenoteiktību un neskaidrības iekšējā tirgū. Dalībvalstīs tirgus uzraudzības līmenis ir ievērojami atšķirīgs, un vairākas no tām nepiešķir efektīvai tirgus uzraudzībai nepieciešamos līdzekļus, kā arī atšķirīgi traktē produktus, kas rada nopietnu risku, un tas var radīt šķēršļus preču brīvai apritei, traucēt konkurenci un apdraudēt patērētāju drošību iekšējā tirgū. Pašreizējais tirgus uzraudzības tiesiskais regulējums nav pietiekami skaidrs, un tāpēc tas ir jāpārskata un turpmāk jākoordinē. Es nevēlējos balsot "par” šo dokumentu, jo uzskatu, ka, tikai ņemot vērā patērētāju drošību, mēs samazināsim pārāk plašo dažādas kvalitātes preču brīvu apriti Pieņemtajiem pasākumiem ir jābūt samērīgiem, taču mums ir jāņem vērā arī patērētāju drošība, kā arī brīva dažādu produktu aprite. Ir skaidrs arī tas, ka tirgus uzraudzība rada grūtības vairākām dalībvalstīm, jo tās nespēj atvēlēt vajadzīgos resursus efektīvai tirgus uzraudzībai.
Edvard Kožušník
Es atbalstu ziņojuma galīgo versiju par Direktīvas par produktu vispārēju drošību pārskatīšanu un tirgus uzraudzību. Es atzinīgi vērtēju to, ka galīgajā versijā nav iekļauti priekšlikumi izveidot vēl vairāk aģentūru un ka tāpēc tas nenovedīs pie prasībām palielināt budžetu. Es vēlos norādīt, ka ziņojumā ir uzsvērts standartizācijas jautājums, jo tas ir regulējuma instruments, kas faktiski ir "lietpratīga regulējuma” piemērs un tāpēc tāds regulējums, kurš liecina nevis par lejupēju, bet gan augšupēju pieeju, ko virza ieinteresētās puses. Tieši šā iemesla dēļ es vēlos aicināt tirgus uzraudzības iestādes vairāk iesaistīties drošības standartu izstrādē, jo tā ir iespēja pienācīgi nodrošināt, ka viņu zināšanas standartizācijas procesā nesīs augļus. Es uzskatu, ka lielākai rīcības brīvībai produktu drošības standartu izstrādes gaitā ir svarīgi pievērsties Eiropas standartizācijas sistēmas stabilitātei, vienkāršojot Eiropas standartus un samazinot to izstrādes laiku.
Giovanni La Via
Vispirms es vēlos apsveikt Schaldemose kundzi par paveikto darbu. Ziņojums, ko Parlaments šodien pieņēma, attiecas uz svarīgo produktu drošības jautājumu un tādējādi uz iedzīvotāju aizsardzību. Eiropas nopietnā apņēmība aizsargāt patērētājus no nekvalitatīviem un bīstamiem produktiem jau pati par sevi nozīmē labus standartus, taču es uzskatu, ka tos ir iespējams vēl uzlabot, jo īpaši ņemot vērā tā sauktos neaizsargātos patērētājus, galvenokārt bērnus, vecāka gadu gājuma cilvēkus un cilvēkus ar invaliditāti. Es uzskatu, ka šai ziņā tirgus uzraudzības sistēmas uzlabošana, pieņemot pasākumus robežkontroles efektivitātes palielināšanai, kā arī produktu pilnīgas izsekojamības nodrošināšanai visā piegādes ķēdē, ir būtiski svarīga. Es beigšu savu runu, atkārtoti uzsverot vajadzību pārskatīt pašlaik spēkā esošo tiesisko regulējumu, proti, Direktīvu par produktu vispārēju drošību saskaņā ar pamatnostādnēm, par kurām šodien balsoja Parlaments.
David Martin
rakstiski. - Tirgū vēl aizvien ir pieejams pārāk daudz nedrošu produktu. Es vērtēju atzinīgi šo ziņojumu, kurā teikts, ka RAPEX (ES ātrās brīdināšanas sistēma par bīstamiem patēriņa produktiem) ir jāuzlabo. Dalībvalstīm īpaši ir jāuzlabo muitas iestāžu darbs, sastopoties ar nedrošiem produktiem, kā arī muitas noteikumu izpildes efektivitāte un informācija par tiem.
Clemente Mastella
Lai gan pēdējos 10 gados ir panākts nenoliedzams progress attiecībā uz produktu kvalitātes prasībām Eiropas Savienības iekšējā tirgū - daļēji pateicoties vienotai pieejai -, tomēr vēl ir daudz darāmā. Tāpēc ir svarīgi pārskatīt pašreizējos Eiropas tiesību aktus šai jomā. Ir skaidrs, ka Direktīva par produktu vispārēju drošību (DPVD), kas tika pieņemta pirms vairāk nekā 10 gadiem, tagad ir jāpārskata. Tas ļaus arī ievērot jaunā, 2008. gadā pieņemtā tiesiskā produktu regulējuma (JTR) noteikumus. Ir jāievieš ciešāka tirgus uzraudzība, kas iet roku rokā ar produktu drošumu. Taču vislielākais uzdevums - kas ir arī šā ziņojuma prioritārais jautājums - ir veltīt lielāku uzmanību izstrādājumiem, kas paredzēti bērniem un viņiem patīk. Būtu vēlams arī, lai Komisija ierosinātu pienācīgu regulējumu par produktu vispārēju drošību un tirgus uzraudzību. Tam būtu jāietver tādi svarīgi aspekti kā konkrēti pasākumi izsekojamības nodrošināšanai, ražotāju pienākums sniegt sīku riska analīzi produktu izstrādes stadijā vai stingri noteikumi produktu tirdzniecībai tiešsaistē.
Nuno Melo
Pienācīgai ES ekonomikas attīstībai ir vajadzīga iekšējā tirgus konsolidācija. Taču tā ir iespējama vienīgi tad, ja produkti tirgū ir droši un patērētāji tiem uzticas. Mēs nedrīkstam tiekties nodrošināt produktu brīvu apriti un lielāku to daudzveidību tirgū uz patērētāju drošības rēķina. Dažos pēdējos gados produktu drošības ziņā ir panākts liels progress. Taču mums ir jāturpina to uzlabot, jo īpaši tādu izstrādājumu drošību, kas paredzēti bērniem, kuri cieš visvairāk, ja netiek ievēroti drošības noteikumi.
Alexander Mirsky
rakstiski. - Šis ziņojums, ko vienprātīgi pieņēma Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja, ir Parlamenta ieguldījums Direktīvas 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību pārskatīšanā. Atzinīgi vērtējams ir tas, ka ziņojumā ir uzsvērta pašreizējo Eiropas tiesību aktu pārskatīšanas lielā nozīme, lai varētu atklāt un izņemt no apgrozības nedrošus produktus. Šis un citi pasākumi ir paredzēti, lai aizsargātu ES iedzīvotājus no bīstamu produktu parādīšanās tirgū, un tāpēc es balsoju "par” šo ziņojumu.
Franz Obermayr
Aptuveni 60 % no produkcijas, par ko tiek ziņots RAPEX sistēmā, nāk no Ķīnas. Tādējādi vairākums bīstamu produktu nāk no tirgus, kuru ES nav iespējams kontrolēt. Es ceru, ka jaunā RAPEX-China sistēma to novērsīs. ES ir jāpieņem stingra nostāja, lai aizsargātu patērētājus un viņu veselību. Bīstami produkti ir jāizņem no apgrozības daudz ātrāk un efektīvāk un jāuzlabo to izsekojamība ražošanas ķēdē. Šai ziņojumā tas tiek ņemts vērā, un tāpēc es balsoju "par” to.
Alfredo Pallone
Ļoti plašajam Eiropas tirgum ir vajadzīgs efektīvs un īpašs regulējums, lai garantētu patēriņa preču drošību, un tāpēc es uzskatu, ka ES ir jāatjaunina tiesību akti, lai nodrošinātu tirgus uzraudzību. Schaldemose kundzes ziņojums - kuru es atbalstīju, balsojot "par”, - apliecina vajadzību pārskatīt 2001. gada direktīvu, ņemot vērā dalībvalstu grūtības tās transponēšanā. Nepiemērojot šo direktīvu kopš 2004. gada, dalībvalstis ir sastapušās ar produktu uzraudzības problēmām un nav nodrošinājušas sertifikāciju vajadzīgajā apmērā. Es piekrītu lielajai nozīmei, kāda ziņojumā ir piešķirta viltojumu apkarošanai, ar jaunu tehnoloģiju palīdzību veiksmīgāk nosakot produktu drošības pakāpi.
Maria do Céu Patrão Neves
Šis ziņojums attiecas uz Direktīvu par produktu vispārēju drošību un tirgus uzraudzību. Ņemot vērā tirgū pieejamo produktu brīvu apriti un aizvien pieaugošo to veidu dažādību, ir svarīgi, lai mēs neaizmirstu patērētāju drošību. Gan valdību, gan uzņēmumu pienākums ir garantēt lielāku produktu drošību. Tiesiskais regulējums Eiropas līmenī ir bijis veiksmīgs, palielinot ražojumu vispārējo drošību iekšējā tirgū. Taču ir vajadzīgi vēl lielāki uzlabojumi, jo pastāv nepilnības, kuras apdraud patērētāju drošību un kurām var būt kaitīgas sekas. Es balsoju "par” šo ziņojumu, jo piekrītu referentes priekšlikumiem, kuros ir uzsvērta vajadzība pārskatīt pašreizējos Eiropas tiesību aktus par produktu drošību, lai būtu iespējams noteikt bīstamus produktus un gala patērētāja interesēs atsaukt tos no tirgus. Es īpaši vēlos uzsvērt drošības noteikumu grozījumus izstrādājumiem, kas paredzēti visneaizsargātākajiem patērētājiem vienotajā tirgū, proti, bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti.
Crescenzio Rivellini
Es vēlos apsveikt Schaldemose kundzi par lielisko darbu.
Patērētājiem ir jāgarantē lielāka aizsardzība pret nekvalitatīviem un potenciāli bīstamiem produktiem. Ar šo ziņojumu mēs sakām Komisijai, ka mums jāpārskata šī direktīva, jāstiprina tirgus uzraudzības sistēma un visā vienotajā tirgū jāievieš vienota uzraudzības sistēma.
Lai efektīvi apkarotu nekvalitatīvus produktus kopējā tirgū, manuprāt, ir svarīgi uzlabot robežkontroli, jo īpaši ostās. Es aicinu Komisiju un dalībvalstu valdības ieviest stingrākas sankcijas importa precēm no trešām valstīm, kas pārkāpj drošības standartus.
Pilnīga produktu izsekojamība piegādes ķēdē ir vēl viens svarīgs punkts, kas garantē iespēju izņemt no apgrozības nekvalitatīvus produktus pat to ražošanas gaitā. Šajā nolūkā mums jāpiešķir robežkontroles iestādēm pietiekami resursi. Lielāka uzmanība ir jāpievērš arī tiešsaistes tirdzniecībai, kas pašlaik kļūst aizvien populārāka, jo īpaši to preču tirdzniecībai, kas var tieši kaitēt patērētājiem, piemēram, farmācijas produktu un pārtikas tirdzniecībai.
Robert Rochefort
Es balsoju "par” ziņojumu par Direktīvas par produktu vispārēju drošību pārskatīšanu. Es atbalstu pašreizējā produktu drošības tiesiskā regulējuma precizēšanu, ņemot vērā, ka to veido trīs līmeņu tiesību akti. Lai tirgus uzraudzības iestāžu interesēs novērstu neskaidrības, mums ir jāievieš kopīgs Eiropas tiesiskais regulējums, kas piemērojams visām precēm, kuras tirgo vai kuras tiek laistas iekšējā tirgū. Turklāt neaizmirsīsim, ka uzņēmēju nelegālas rīcības novēršanai ir svarīgi piemērot sankcijas pret tiem, kas apzināti laiž tirgū bīstamus produktus vai produktus, kas neatbilst prasībām, kā arī nodrošināt pārredzamību - preču aizlieguma gadījumi ir jāpublisko. Ziņojumā ir aplūkots vēl viens būtisks aspekts - produktu drošība globālā mērogā. Šai jautājumā Eiropas Savienībai mērķim jābūt uzlabot informācijas apmaiņu par bīstamiem produktiem no trešām valstīm, piemēram, no Ķīnas un Indijas, lai risinātu produkcijas drošības un izsekojamības problēmas, pirms šī produkcija nonāk Eiropas tirgū.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Pareizi funkcionējošs vienotais tirgus nozīmē arī drošus produktus un patērētāju uzticību. Par mērķi izvirzot produktu brīvu apriti un vēl lielāku to dažādību tirgū, mēs produktu patērētāju interesēs nedrīkstam novērst uzmanību no produktu drošības. Vispārēji aplūkojot produktu drošības jomu, konstatējam, ka pēdējā desmitgadē Eiropas Savienībā tajā ir gūti panākumi. Valdības un uzņēmumi uzņemas atbildību garantēt drošu produktu apjoma pieaugumu, un tiesību akti ES līmenī palīdz radīt vienotu pieeju produktu prasībām, tādējādi uzlabojot produktu vispārējo drošību iekšējā tirgū. Lai gan panākumi ir redzami, vēl ir iespējams veikt uzlabojumus, un tas ir jādara, citādi var tikt apdraudēta patērētāju drošība, un dažkārt sekas var būt pat nāvējošas.
Licia Ronzulli
Pieņemot šo rezolūciju, Eiropas Parlaments uzsver, cik būtiski ir uzlabot robežkontroli, jo īpaši ostās, lai efektīvi apkarotu nekvalitatīvu ražojumu nokļūšanu kopējā tirgū.
Pieņemtajā tekstā ir aicinājums Komisijai un dalībvalstu valdībām ieviest stingrākas sankcijas importētām precēm no trešām valstīm, kuras neatbilst drošības standartiem. Liela uzmanība ir jāpievērš arī tiešsaistes tirdzniecībai, kas nepārtraukti paplašinās, jo īpaši tādu produktu tirdzniecībai, kas var tieši kaitēt patērētājam, piemēram, farmācijas produktu un pārtikas tirdzniecībai.
Pilnīga izsekojamība visā produktu piegādes ķēdē ir vēl viens aspekts, kas garantē, ka no apgrozības tiks izņemti nekvalitatīvi produkti pat ražošanas procesa gaitā. Šajā nolūkā mums ir jānodrošina robežkontroles iestādēm pietiekami resursi pārbaužu veikšanai.
Ir jāuzsver prasība, lai ražošanas uzņēmumi pārbauda riska iespējamību drošībai un veselībai pat produktu izstrādes stadijā, kā arī lai tie izveido publiski pieejamu produktu drošības datubāzi.
Oreste Rossi
Direktīvas pārskatīšana ir paredzēta, lai unificētu un saskaņotu standartus, kurus piemēro patēriņa precēm un kuri tirgus uzraudzības jomā pašlaik reizēm savstarpēji pārklājas, bet reizēm ir atšķirīgi.
Globalizētā pasaulē, kurā notiek brīva preču aprite un brīva cilvēku pārvietošanās, ir pieaugoša vajadzība sistemātiski pārbaudīt tirgojamos produktus.
Īpaša uzmanība ir jāpievērš produktiem, ko ieved no trešām valstīm, kurās higiēnas un veselības standarti, ražošanas procesi un tādu materiālu lietošana, kas Eiropā ir aizliegti, draud ar to produktu piesārņošanu, kas nonāk uz mūsu galda vai mūsu rokās.
Mums īpaši jāpārbauda bērnu rotaļlietas, lai konstatētu, vai tajās nav toksisku vielu, jo viņi tās bieži bāž mutē, vēl jo vairāk tāpēc, ka pilnīgi visos gadījumos šīs rotaļlietas ir izgatavotas Ķīnā, valstī, kas ir bēdīgi slavena ar zemām ražošanas izmaksām un paviršu kvalitātes kontroli. Mūs īpaši interesē izsekojamība, kas ir lietderīga tādu preču aprites apturēšanai, kuras varētu apdraudēt patērētājus.
Catherine Stihler
rakstiski. - Es balsoju "par” šo ziņojumu, kurā ir ierosināts uzlabot ES bīstamu patēriņa preču ātrās brīdināšanas sistēmu. Uzlabojot muitas noteikumu efektivitāti un informējot cilvēkus par tiem, mēs novērsīsim nedrošu produktu tirgošanu, tādējādi nesot labumu patērētājiem.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
rakstiski. - Drošs iekšējais tirgus mūsu pilsoņiem ir prioritāte, un šajā ziņojumā ir pievērsta uzmanība nepilnībām mūsu tiesību aktos par produktu drošumu un tirgus uzraudzību, kā arī to īstenošanas trūkumiem ES un dalībvalstu līmenī. Tiesiskās noteiktības trūkums, kas ļauj piemērot atšķirīgus tiesiskos instrumentus dažādu kategoriju produktiem, pastāvot dažādiem apkārtceļiem, ir šķērslis drošībai tirgū, kā arī vienotā tirgus pareizai funkcionēšanai. Direktīva par produktu vispārēju drošību un tirgus uzraudzības noteikumi ir jāaizvieto ar vienotu regulējumu kā juridisku instrumentu, kas garantē iespējami lielu skaidrību un vienveidību.
Šā iemesla dēļ es šo domu esmu nolēmusi prioritārā kārtā iekļaut Correia De Campos ziņojumā par Eiropas Vienotā tirgus aktu, kuram es esmu ēnu referente. Turklāt, ņemot vērā to, ka aizvien vairāk cilvēku iepērkas tiešsaistē, tiesību akti par produktu drošību un tirgus uzraudzību ir beidzot jāatjaunina, iekļaujot tajos pasākumus attiecībā uz tirdzniecību tiešsaistē, lai stiprinātu patērētāju uzticēšanos šai jomai.
Niki Tzavela
Es balsoju "par” Schaldemose kundzes rezolūcijas priekšlikumu, jo šis ir nopietns un svarīgs jautājums. Pašreiz spēkā esošie mehānismi, kas saistīti ar produktu vispārēju drošību, ir jāuzlabo, lai palīdzētu uzturēt augstu patērētāju veselības un drošības aizsardzības standartu.
Nākot no valsts, kas ģeogrāfiski atrodas krustcelēs, es šo priekšlikumu uzskatu par īpaši konstruktīvu, jo daudzi produkti, kas tiek ievesti no trešām valstīm, neatbilst veselības un kvalitātes specifikācijām, kuras noteiktas ES tiesību aktos. Mēs spēsim būt patiesi efektīvi un palīdzēt atbrīvot tirgu no nedrošām precēm, un apmierināt patērētāju intereses tikai tad, ja pakļausim šīs preces šādiem preventīviem un uzraudzības mehānismiem.
Angelika Werthmann
Es balsoju "par” ziņojumu par Direktīvas par produktu vispārēju drošību pārskatīšanu un tirgus uzraudzību, jo efektīvas patērētāju aizsardzības interesēs es vispār atbalstu tirgus uzraudzības pastiprināšanu. Es uzskatu, ka ir svarīgi aizsargāt bērnus, vecāka gadagājuma cilvēkus un cilvēkus ar invaliditāti, jo Kopienai ir īpaša atbildība pret šīm grupām. Pēc desmit gadu pārtraukuma ir pienācis īstais laiks rūpīgi pārskatīt šo direktīvu, lai iekļautu tajā jaunus tirdzniecības veidus, piemēram, tirdzniecību tiešsaistē.
Luís Paulo Alves
rakstiski. - (PT) Es balsoju par šo ziņojumu, jo piekrītu, ka reaģējot uz pandēmiju, ir vajadzīga labāka sadarbība, un piekrītu, ka ir jāpārskata ES un tās dalībvalstu sagatavotie profilakses plāni. Pasaules Veselības organizācijai ir steidzami jāpārskata pandēmijas definīcija, ņemot vērā ne tikai tās ģeogrāfisko izplatību, bet arī smaguma pakāpi. Es uzskatu, ka šo problēmu varētu veiksmīgāk risināt, novērtējot ieteiktās vakcinācijas stratēģijas, un to var sasniegt tikai ar nosacījumu, ka Eiropas Slimību novēršanas un kontroles centrs efektīvāk realizē savas pilnvaras kā neatkarīga iestāde, kurai ir pietiekami daudz līdzekļu šim mērķim.
Elena Oana Antonescu
Es atzinīgi vērtēju šo iniciatīvu, kuras nolūks ir nodrošināt lielāku piesardzību un pilnīgu pārredzamību attiecībā uz to zāļu novērtēšanu, kas tiek ieteiktas veselības apdraudējuma gadījumā, un uzlabot vakcinācijas un saziņas stratēģijas, lai sagatavotos pandēmijai un novērstu to. Es domāju, ka Eiropas Savienībai vajadzētu piešķirt vairāk līdzekļu pētniecībai un izstrādei attiecībā uz sabiedrības veselības profilakses pasākumiem, lai panāktu investīciju pieaugumu, kas paredzētas labākai gripas vīrusa ietekmes novērtēšanai un apsteigšanai, gan laikā starp pandēmijām, gan arī pandēmijas sākumā. Tāpēc es balsoju par šo ziņojumu.
Sophie Auconie
Eiropas Savienībai vajadzēja izdarīt secinājumus no 2009.-2010. gadā veiktajiem strīdīgajiem H1N1 gripas apkarošanas pasākumiem un veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu turpmākas nesamērīgas reakcijas. Tāpēc es balsoju "par” šo tekstu, kas paredz intensīvāku sadarbību, lielāku neatkarību un lielāku pārredzamību, lai turpmāk efektīvi reaģētu uz visām pandēmijām. Intensīvāka sadarbība ir domāta tādā nozīmē, ka šis teksts paredz Eiropas Savienības ieviesto profilakses plānu pārskatīšanu, galveno dalībnieku pienākumu un atbildības pārskatīšanu un procedūras ieviešanu, kas dalībvalstīm ļaus veikt vakcīnu un zāļu grupas pirkumus. Šajā tekstā Pasaules Veselības organizācija tiek arī aicināta pandēmijas definīcijā iekļaut slimības smaguma kritērijus. Lielāka neatkarība ir domāta tādā nozīmē, ka šis teksts nosaka, ka Eiropas Slimību novēršanas un kontroles centram savas pilnvaras ir jārealizē kā neatkarīgai iestādei, lai veiktu zinātniskus pētījumus, kurus neietekmē farmācijas uzņēmumi. Visbeidzot, lielāka pārredzamība ir domāta tādā nozīmē, ka šis teksts aicina novērtēt vakcinācijas stratēģiju efektivitāti. Rezultātā šis teksts starp dalībvalstīm ļaus veidot saskaņotāku saziņu.
Zigmantas Balčytis
Es balsoju par šo ziņojumu. Saskaņā ar skaitļiem, kurus Eiropas Slimību novēršanas un kontroles centrs (ECDC) iesniedza 2010. gada aprīļa beigās, gripa A(H1N1) 2009. gadā Eiropā bija cēlonis 2900 nāves gadījumiem. Šie skaitļi ir mazi, salīdzinot ar oficiālajiem aprēķiniem attiecībā uz mirstību no sezonālās gripas, kas pēc Komisijas datiem ir 40 000 nāves gadījumi parastā gadā, un 220 000 - īpaši smagā sezonā. Tie ir arī ievērojami mazāki par tiem skaitļiem, kurus pašās optimistiskākajās prognozēs minēja ES dalībvalstu veselības aizsardzības dienesti. Sakarā ar šo vīrusu tika izziņota maksimālā līmeņa trauksme, kā rezultātā dažās dalībvalstīs tika veikts liels skaits pasākumu, kas bija ļoti dārgi (piemēram, izmaksas tiek lēstas ap EUR 1,3 miljardiem Lielbritānijā un EUR 990 miljoniem Francijā, salīdzinot ar EUR 90 miljoniem, kas tiek tērēti sezonālās gripas apkarošanai), un šajos gadījumos neatbilstoši vīrusa faktiskajam bīstamības līmenim. Es piekrītu, ka Pasaules Veselības organizācijai ir jāpārskata pandēmijas definīcija, ņemot vērā ne tikai vīrusa izplatību, bet arī slimības iespējamo smagumu, lai varētu adekvātāk reaģēt un aizsargāt ES iedzīvotājus no reālām briesmām. Es uzskatu, ka šajā jomā ir nepieciešama labāka sadarbība starp dalībvalstīm un atbildīgajām iestādēm un organizācijām, kā arī pārredzamāka atbildības sadale starp galvenajiem dalībniekiem.
Regina Bastos
rakstiski. - (PT) Gripa A (H1N1), ko izraisa gripas A H1N1 vīruss, sākotnēji tika konstatēta 2009. gada marta beigās Meksikā, un pēc tam tā izplatījās dažādās valstīs. Pasaules Veselības organizācija (PVO) 2009. gada maijā gripai A (H1N1) piešķīra mērenu smaguma pakāpi, un tā paša gada jūnijā PVO izsludināja 6. līmeņa trauksmi, kas atbilst pandēmijas stadijai. Šī maksimālā līmeņa trauksme, ko izziņoja PVO, bija pamats vairāku pasākumu sākšanai Eiropā. Atsevišķos gadījumos tie bija ļoti dārgi pasākumi (piemēram, Lielbritānijā izmaksas tika lēstas EUR 1,3 miljardu apmērā, un Francijā - EUR 990 miljonu apmērā, salīdzinot ar EUR 87 miljoniem, kas tika tērēti sezonālās gripas apkarošanai). Reakcija bija nesamērīga. Visas dalībvalstis reaģēja neatkarīgi, bez saskaņošanas vai solidaritātes. Šajā ziņojumā, kuru es atbalstīju, ir izdarīti pareizi secinājumi, iesakot nodrošināt lielāku koordināciju starp dalībvalstīm un Eiropas veselības iestādēm, kā arī noskaidrot un pārskatīt galveno dalībnieku un vadības struktūru pienākumus un atbildību un draudus veselībai Eiropas līmenī. Visbeidzot tajā ir atzīta vajadzība veikt no farmācijas rūpniecības neatkarīgus vakcīnu un pretvīrusu medikamentu pētījumus, tostarp attiecībā uz vakcinācijas kontroli.
Maria Da Graça Carvalho
rakstiski. - (PT) ņemot vērā vairāku Eiropas Savienības dalībvalstu reakciju uz iespējamās H1N1 vīrusa pandēmijas apkarošanu, es piekrītu, ka ir vajadzīgi uzlabojumi reakciju formulēšanā, pamatojoties uz to zinātnisko informāciju, kas pieejama šādā situācijā. Tāpēc es atbalstu reaģēšanas un profilakses plānu pārskatīšanu pandēmijas riska gadījumā. Visām šīm pārskatīšanām ir jābūt vērstām uz labāku sadarbību un koordināciju starp dalībvalstu veselības aizsardzības iestādēm un Eiropas iestādēm. Cits, manuprāt, ļoti svarīgs aspekts ir obligāta pārredzamība attiecībā gan uz zālēm, kuras tiek lietotas, gan arī zinātniskajiem ziņojumiem, kurus sniedz veselības aizsardzības iestādes, lai novērstu interešu konfliktus un iedzīvotājiem garantētu informācijas drošību un sniegšanu.
Carlos Coelho
rakstiski. - (PT) ES bija vislabāk sagatavotais pasaules reģions cīņai ar šo slimības uzliesmojumu, un tai bija vislabākās reaģēšanas spējas, lai gan pastāvēja ievērojamas atšķirības starp dalībvalstu gatavības līmeņiem un jebkādas reālas sadarbības trūkums starp tām šīs spējas mazināja. Eiropas Savienībā gatavošanās un reaģēšana uz veselības apdraudējumiem ir dalībvalstu atbildība, un tāpēc ir svarīgi, lai starp dalībvalstīm, iestādēm, starptautiskajām un reģionālajām organizācijām tiktu uzlabota sadarbība un koordinācija, jo īpaši vīrusa uzliesmojuma sākotnējās stadijās, lai novērtētu tā smaguma pakāpi un varētu pieņemt svarīgus pārvaldības lēmumus un saskaņotu pieeju. Atšķirīgie ieteikumi, kas pieņemti Eiropas Savienībā un dalībvalstīs attiecībā uz prioritārajām vakcinācijas mērķa grupām, norāda uz milzīgu nenoteiktību un atšķirīgiem uzskatiem, kas pastāv attiecībā uz atbilstošu reakciju. Izmaksas, kas bija diezgan ievērojamas, arī varēja tikt samazinātas, ja starp dalībvalstīm būtu labāka sadarbība, un starp dalībvalstīm un Eiropas Slimību novēršanas un kontroles centru. Es atzīstu nepieciešamību izstrādāt Eiropas rīcības kodeksu saistībā ar zinātnes eksperta uzdevuma realizēšanu jebkurā Eiropas iestādē, kas atbildīga par drošību un riska pārvaldību, un prognozēšanu, lai izvairītos no turpmākiem korupcijas gadījumiem.
Marielle De Sarnez
H1N1 gripas epidēmijas, par kuru iepriekš tika brīdināts, apkarošanas pasākumi izrādījās neveiksmīgi. Tāpēc mums ir jāmācās no šīs krīzes, lai turpmāk mēs spētu efektīvāk cīnīties pret jebkādas pandēmijas draudiem. Ir skaidrs, ka dalībvalstīm ir vairāk jāsadarbojas savā starpā, kā arī ar Eiropas iestādēm, lai pandēmijas gadījumā reaģētu efektīvāk. Tāpat mums ir jānoskaidro to struktūru pienākumi ES līmenī, kas pārzina veselības apdraudējumus, un jānodrošina, ka PVO pārskata globālās pandēmijas trauksmes izsludināšanas kritēriju definīciju. Visbeidzot, šķiet, ka dalībvalstīm attiecībā uz vakcīnām vajadzētu izstrādāt kopīgu publisko iepirkumu sistēmu. Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi: ir nepieciešama pilnīga pārredzamība attiecībā uz ekspertiem, kas Eiropas valstīs sniedz konsultācijas valsts veselības iestādēm, lai izbeigtu iespējamos interešu konfliktus.
Anne Delvaux
Es atzinīgi vērtēju balsojumu par šo ziņojumu, kuram es biju ēnu referente no Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgiem demokrātiem). To aptuveni 500 miljonu iedzīvotāju dēļ, kurus mēs pārstāvam, mums ir jāizdara secinājumi no šīs krīzes, lai mēs varētu efektīvāk cīnīties pret jebkādiem jauniem pandēmijas draudiem. Vakar pieņemtais teksts ir ļoti labs kompromiss attiecībā uz sadarbību veselības jomā, neatkarību un pārredzamību.
Ņemot vērā to, ka īsta sadarbība veselības jomā starp dalībvalstīm ir bijusi neveiksmīga, bija jāpieņem konstruktīva un praktiska pieeja, tostarp jāveic šādas darbības:
jāpastiprina sadarbība starp dalībvalstīm un jāuzlabo koordinācija starp dalībvalstīm un Eiropas iestādēm, lai nodrošinātu efektīvāku reakciju turpmāku pandēmiju gadījumā;
jānoskaidro to struktūru uzdevums ES līmenī, kas pārzina veselības apdraudējumus;
jāaicina PVO pārskatīt globālās pandēmijas trauksmes izsludināšanas kritēriju definīciju;
jānovērtē dalībvalstīs izmantotās vakcinācijas un saziņas stratēģijas, lai atgūtu iedzīvotāju uzticību;
dalībvalstīm attiecībā uz vakcīnām ir jāizstrādā kopīga publisko iepirkumu sistēma, lai novērstu būtiskas atšķirības;
lai novērstu jebkādus interešu konfliktus, ir jāpublicē to ekspertu ieinteresētības paziņojumi, kuri Eiropas valstīs sniedz konsultācijas valsts veselības iestādēm.
Ioan Enciu
Es balsoju par šo ziņojumu, jo domāju, ka attiecībā uz reaģēšanu uz epidemioloģiskiem riskiem ES līmenī ir vajadzīga labāka koordinācija. H1N1 gripas gadījums atklāja nepilnīgo risku pārvaldību globālā līmenī, galvenokārt neatbilstošās saistības dēļ starp trauksmes līmeņiem un faktiskajām briesmām, kā rezultātā tika iztērēts daudz līdzekļu. Šajā sakarā es domāju, ka Eiropas Savienībai vajadzētu ieviest neatkarīgu pandēmijas risku novērtēšanas sistēmu, kā arī uzlabot koordināciju attiecībā uz šo risku pārvaldību. Tāpēc Eiropas Slimību novēršanas un kontroles centram ir jābūt iespējām, kas vajadzīgas, lai šajā jomā rīkotos maksimāli aktīvi.
Edite Estrela
rakstiski. - (PT) Es balsoju par šo ziņojumu, kas attiecas uz H1N1 gripas apkarošanas pasākumiem, jo tajā ir uzsvērta sadarbības, neatkarības un pārredzamības stiprināšanas nozīme cīņā pret turpmākām pandēmijas krīzēm, jo īpaši uzlabojot Eiropas Slimību novēršanas un kontroles centra kā neatkarīgas iestādes pilnvaru izmantošanu.
Diogo Feio
rakstiski. - (PT) Pasauli 2009. gadā bija pārņēmušas bailes no vīrusa, kuram piemīt liels pandēmijas un, iespējams, nāvējošs potenciāls: gripas A. Par laimi, sliktākie scenāriji attiecībā uz saslimstību un mirstību no H1N1 vīrusa nepiepildījās. Eiropā šis vīruss bija cēlonis 2900 nāves gadījumiem, kas ir ievērojami mazāk par tiem nāves gadījumiem, ko izraisīja sezonālā gripa. Tomēr Pasaules Veselības organizācijas izziņotās trauksmes un tās bažu rezultātā dalībvalstis veica ārkārtas pasākumus, piemēram, masveida vakcināciju, kas veselības aprūpes sistēmām radīja ievērojamas izmaksas. Svarīgi ir izdarīt secinājumus no notikušās cīņas pret gripu A, tā vietā, lai norādītu uz kļūdām. Šajā sakarā, manuprāt, labāk tomēr ir kļūdīties, izdarot kaut ko par daudz, nekā kaut ko neizdarot. Otrkārt, mums ir jāmācās, lai varētu cīnīties pret turpmākām pandēmijām, kas varētu būt vēl agresīvākas, un jāsaprot, kā un kad rīkoties, un kādus pasākumus ir jāveic.
José Manuel Fernandes
rakstiski. - (PT) Par laimi, saskaņā ar Eiropas Slimību novēršanas un kontroles centra sniegtajiem datiem (ECDC) H1N1 gripas vīruss bija cēlonis mazākam nāves gadījumu skaitam nekā sākotnēji tika prognozēts, un pašlaik tas Eiropas Savienībā tiek uzskatīts par slimību ar zemu smaguma pakāpi. Šim vīrusam sākot izplatīties, tas sākotnēji izraisīja zināmu trauksmi, kā rezultātā vairākas dalībvalstis veica ievērojamus ieguldījumus vakcinācijas programmās, kas izrādījās pārmērīgas, jo tādās valstīs kā Polija, kas neveica nekādus ārkārtas pasākumus, mirstības rādītājs saglabājās vienā līmenī ar tām valstīm, kas sāka valsts mēroga vakcinācijas kampaņas, kuru izmaksas tiek lēstas daudzu miljonu euro apjomā.
Saskaņā ar šo ziņojumu, "attiecīgo vakcīnu iepirkuma politika jau bija noteikta 2007. gadā noslēgtos "neaktīvos līgumos” ar farmācijas uzņēmumiem”. Tas atklāj pārredzamības trūkumu šajā procedūrā, jo dalībvalstis ir pārāk atkarīgas no farmācijas uzņēmumiem. Tāpēc es piekrītu referentei un ceru, ka viņas ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz informācijas drošumu un piesardzības principu - kas drīzāk ir domāts pacientu, nevis uzņēmumu labumam - būs ņēmusi vērā Komisija un visas dalībvalstis.
João Ferreira
rakstiski. - (PT) Ņemot vērā izsludinātās gripas A (H1N1) pandēmijas vētrainos apkarošanas pasākumus un apstiprinātos skaitļus (2900 nāves gadījumu, kuru cēlonis ir bijusi H1N1 gripa, kamēr sezonālā gripa tajā pašā gadā bija cēlonis 40 000 nāves gadījumiem), šajā ziņojumā tiek aicināts nodrošināt pārredzamību, kas mums šķiet slavējami. Tas attiecas gan uz to, kas ir noticis, - ar pieņemto procedūru un atbildības pilnīgu skaidrojumu - gan arī pieeju turpmākām situācijām. Īpaši tika izcelti šādi jautājumi: jautājums par vakcīnu iepirkšanu un pretvīrusu ārstēšanu; informācija par reģistrētajiem gadījumiem un to smaguma pakāpi; piekļuves piešķiršana Eiropas Zāļu aģentūras dokumentiem, kas attiecas uz klīniskiem izmēģinājumiem, pētniecības protokoliem un zāļu blakusiedarbību; un interešu konflikti to speciālistu starpā, kuri Eiropas valstīs sniedz konsultācijas valsts veselības iestādēm. Ziņojumā "prasa izvērtēt ES un dalībvalstu profilakses plānus attiecībā uz turpmākajām gripas pandēmijām, tos padarot efektīvākus un saskaņotākus un pietiekami neatkarīgus un elastīgus” . Tajā tiek arī ieteikts šajā jomā stiprināt sadarbību starp dalībvalstīm, gan attiecībā uz vīrusu izraisīto slimību uzliesmojuma smaguma pakāpes definēšanu, gan arī lēmumu pieņemšanu. Kopumā mēs šo ziņojumu vērtējam pozitīvi un tāpēc balsojām par to.
Ilda Figueiredo
rakstiski. - (PT) Šajā novērtēšanas stadijā, kas sakrita ar laiku, kad tika veikti H1N1 gripas apkarošanas pasākumi, ir jāizdara secinājumi un jāatzīst, ka valstīm ir vajadzīgas valsts veselības aprūpes sistēmas un konsultāciju dienesti sabiedrības veselības jomā, kas spēj darboties dažādās jomā, jo īpaši:
no farmācijas rūpniecības neatkarīgu zinātnisko pētījumu izstrādāšanā un vērtēšanā par pretvīrusu vakcīnu un zāļu iedarbību, drošību un risku un ieguvumu attiecību, un ieteiktajām mērķgrupām;
informācijas vērtēšanā par zālēm, kas tiek ieteiktas veselības apdraudējuma gadījumā, jo īpaši pandēmiju situācijās;
spēju stiprināšanā attiecībā uz risku pārvaldīšanu un paredzēšanu un saistībā ar pētniecību un izstrādi šajās jomās, kā arī attiecībā uz profilaktiskiem sabiedrības veselības pasākumiem.
Ir arī jāuzlabo sadarbība starp dažādiem valsts dienestiem un starp šiem dienestiem un attiecīgām starptautiskām un reģionālām iestādēm un organizācijām.
Lorenzo Fontana
Es atbalstu M. Rivasi kundzes ziņojumu par Eiropas Savienībā 2009.-2010. gadā veikto H1N1 gripas apkarošanas pasākumu novērtējumu, jo tajā ir uzsvērta Eiropas Savienības pārlieku trauksmainā nostāja, novērtējot šo problēmu. Es esmu par to, lai ievērojama uzmanība tiktu veltīta jautājumiem, kas attiecas uz ES iedzīvotāju veselību, bet ne par to, lai tiktu pieņemtas pārlieku trauksmainas nostājas, kas pēc tam ir iemesls pārmērīgiem valsts tēriņiem veselības jomā. Tāpēc es balsoju par šo ziņojumu.
Elisabetta Gardini
Mūsu pieņemtais rezolūcijas priekšlikums veido pamatu ļoti vajadzīgajām pārdomām par Eiropas Savienības reakciju uz cūku gripas izplatīšanos.
Kā visi atceras, tā vietā, lai šajā laikā rastu kopīgus risinājumus, dalībvalstis ieņēma individuālistiskas nostājas. Dažādu dalībvalstu valdību reakcijas bija ļoti atšķirīgas, sākot no plaša mēroga vakcinēšanas kampaņām, līdz pilnīgai vakcinēšanas iespējas ignorēšanai, piemēram, Polijā. Šai pieredzei vajadzētu mūs motivēt uzlabot koordināciju starp dalībvalstu veselības iestādēm un Eiropas iestādēm, pārskatīt profilakses un vakcinācijas stratēģijas un atkārtoti definēt pandēmijas trauksmes kritērijus.
Es vēlētos norādīt, ka efektīvāka sadarbība var ne tikai novest pie izmaksu samazināšanās šādu krīžu pārvaldības procesā, tostarp dalībvalstīm veicot vakcīnu grupas pirkumus, bet, pirmkārt, tā var nodrošināt, ka cilvēkiem tiek sniegta labāka aizsardzība, tā kā robežas, protams, nespēj apturēt vīrusa izplatīšanos.
Visbeidzot es ceru, ka Eiropas Slimību novēršanas un kontroles centram tiks sniegts nepieciešamais atbalsts, lai tas varētu pilnīgi neatkarīgi turpināt veikt savu darbu attiecībā uz veselības apdraudējumu novērtēšanu un kontrolēšanu.
Robert Goebbels
Es balsoju par ziņojumu attiecībā uz H1N1 gripas apkarošanas pasākumu novērtēšanu. Tomēr es vēlētos norādīt, ka šie "apkarošanas pasākumi” īstenībā bija vēl viena piekāpšanās "piesardzības principam”, kas pieprasa rīcību pirms jebkāda precīza atspoguļojuma. Fakts, ka PVO ģenerāldirektore paziņoja par pandēmijas draudiem, bet pati izvēlējās nepotēties, ir acīmredzams piemērs neatbilstībai starp personisko uzskatu par šīs slimības uzliesmojuma smaguma pakāpi un atbildīgo personu publiskajiem paziņojumiem. Kopš inficēto asiņu lietas neviena valsts veselības iestāžu amatpersona nav vēlējusies uzņemties nekādu atbildību.
Bruno Gollnisch
H1N1 gripas gadījums bija ļoti pamācošs. Pirmkārt, tas mums iemācīja izšķiest naudu. Šīs "cūku” gripas izmaksas (saskaņā ar Revīzijas palātas datiem, EUR 900 miljoni!) nav saistītas ar upuru skaitu. H1N1 gripas upuru skaits bija 10 reizes mazāks par parastās sezonālās gripas upuru skaitu. Vēl ir taisnība, ka šie 2000 ikgadējie upuri, no kuriem vairums bija veci vai jau slimi cilvēki, nevienam neinteresē. Tie ir daudz mazāk eksotiski.
Nākamais, tā mums iemācīja, kā pilnīgi noslēpt nepārdomātus lēmumus ar trauksmainām runām un roku vicināšanu. Nevajadzīgi tika pasūtīti desmitiem miljoni zāļu devu. Mums tika piedāvāts pasākums, kas bija paredzēts kā masveida vakcinācijas programma, bet tika organizēts, neņemot vērā veselo saprātu. Saziņa bija tik pārspīlēta un pretrunīga, ka Francijas iedzīvotāji pilnīgi pamatoti ar aizdomām novērsās no viņiem izteiktajiem rīkojumiem.
Pastāvēja aizdomas par kopīgām interesēm starp tiem, kas pieņem politiskus lēmumus, un tiem, kas no šiem lēmumiem gūst finansiālu labumu. Visbeidzot, H1NI gripa mums iemācīja, ka, lai arī cik Francijā neuzticams, nolaidīgs vai nekompetents nebūtu ministrs vai ministre, nekas nevar viņu piespiest atkāpties. Un ikdienas notikumi Francijas valdībā ir pierādījums tam, ka nekas, pilnīgi nekas nav mainījies!
Mathieu Grosch
rakstiski. - (DE) Trūkst pārredzamības attiecībā uz metodēm, ar kurām mēs 2009. un 2010. gadā apkarojām H1N1 gripas paveidu, ko Pasaules Veselības organizācija nosauca par pandēmiju. Šis jautājums ir aplūkots "Ziņojumā par Eiropas Savienībā 2009.-2010. gadā veikto H1N1 gripas apkarošanas pasākumu novērtējumu”. Es atzinīgi vērtēju šo ziņojumu, jo īpaši tāpēc, ka tajā ir pilnīga pārredzamība attiecībā uz tām zālēm, kas tiek izmantotas neatliekamas medicīniskas iejaukšanās un pandēmijas gadījumā.
Pasūtot vakcīnas un ieviešot tās, dalībvalstis rīkojās vienpusēji. Šajā saistībā ir svarīgi novērtēt vakcīnu uzkrāšanas stratēģiju un strādāt pie tā, lai dalībvalstis turpmāk izveidotu kopīgu vakcīnu iepirkumu sistēmu. Svarīga ir arī uzlabota koordinācija starp dalībvalstu atbildīgajām iestādēm un Eiropas aģentūrām.
Françoise Grossetête
Pateicoties grozījumiem, kurus apspriešanai iesniedza manis pārstāvētā politiskā grupa (Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti)), šajā ziņojumā ir iekļauti konstruktīvi priekšlikumi, lai palīdzētu mums mācīties no veselības krīzes, ko izraisīja H1N1 vīruss, jo īpaši uzlabojot Eiropas koordināciju.
Patiešām, sākotnējā ziņojumā bija daudzas neprecizitātes, un tas varēja atņemt cilvēkiem vēlēšanos veikt potēšanos. Tomēr šodien pieņemtais ziņojums mēģina atjaunot mūsu pilsoņu uzticību veselības krīzes apkarošanas pasākumiem. Veselības nozares speciālistiem vajadzēs vairāk iesaistīties pandēmijas profilakses un apkarošanas stratēģijas izstrādāšanas un īstenošanas procesā. Mēs vairs nevaram pieļaut, ka imunizācijas kampaņas aptver šāda neskaidrība un aizdomas.
Svarīgi būs uzlabot saziņu, ņemot vērā, cik viegli baumas, kurām nav zinātniska pamatojuma, izplatās jaunajos plašsaziņas līdzekļos un internetā. Par laimi, gripa izrādījās mazāk nopietna, nekā tika gaidīts, bet tā ir pārāk bīstama, lai nepietiekami novērtētu tās neprognozējamību un turpmāko pandēmiju iespējamo smaguma pakāpi.
Juozas Imbrasas
Es balsoju par šo ziņojumu, jo Pasaules Veselības organizācijai ir steidzami jāpārskata tās definīcija, pandēmijas stadiju definīcijās iekļaujot slimības smaguma pakāpi, lai būtu iespējams reaģēt atbilstošāk. Reaģējot uz pandēmiju, ir vajadzīga labāka sadarbība. Ir jānoskaidro profilakses plāni un vajadzības gadījumā jāpārskata galveno dalībnieku pienākumi un atbildība, un jāpastiprina sadarbība starp dalībvalstīm, lai nodrošinātu saskaņotu risku pārvaldību, reaģējot uz pandēmiju saskaņā ar Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem, kā arī dalībvalstīm ir nepieciešama nopietnāka koordinācija ar Eiropas Slimību novēršanas un kontroles centru. Ir jāievieš procedūra, kas dalībvalstīm ļautu brīvprātīgi veikt grupas pirkumus. Ražotājiem ir jāuzņemas pilna atbildība par to izstrādājumu reģistrētajām indikācijām, un dalībvalstīm šo nosacījumu vajadzētu pilnīgi piemērot visos līgumos par vakcīnu iepirkšanu. Ir jāpārskata Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs noteiktie profilakses plāni attiecībā uz turpmākām gripas pandēmijām, lai tie būtu efektīvāki, saskaņotāki un pietiekami autonomi un elastīgi un tos varētu maksimāli ātri piemērot faktiskajam riskam, vērtējot katru gadījumā atsevišķi un pamatojoties uz jaunāko būtisko informāciju. Es piekrītu viedoklim, ka vakcinācijas stratēģiju veiksmīga īstenošana ir atkarīga no trim nosacījumiem: vakcīnas iedarbības, pozitīvas vakcīnas ieguvumu un risku attiecības un koncentrēšanās uz riska grupām.
Giovanni La Via
Es uzskatu, ka rezolūcija par Eiropas Savienībā 2009.-2010. gadā veikto H1N1 gripas apkarošanas pasākumu novērtējumu skaidri atklāj pieļautās kļūdas un vienlaikus liek pamatus jauniem, efektīviem gripas pandēmiju apkarošanas pasākumiem. Ir labi zināms, ka reakcija uz H1N1 gripas izplatīšanos bija pārspīlēta, salīdzinot ar šīs problēmas reālo mērogu. Tieši šā iemesla dēļ es uzskatu, ka Eiropas gripas pandēmijas profilakses plāni ir jāpārskata, lai reakcijas būtu ātras, saskaņotas un efektīvas. Šajā ziņā, manuprāt, ir svarīgi stiprināt sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm, lai šai problēmai atrastu patiesi eiropeisku stratēģisko pieeju. Turklāt es uzskatu, ka būtu labi, kā minēts rezolūcijas tekstā, ja neatkarīgos zinātnes ekspertus ar farmācijas rūpniecību nesaistītu nekādas intereses, kuras varētu iesaistīt šajā procesā līdzās farmācijas nozares operatoriem.
Petru Constantin Luhan
Apzinoties H1N1 gripas nopietnību un mūsu iedzīvotāju veselības nozīmīgumu, es domāju, ka šis ziņojums ir īpaši svarīgs, jo tajā ir arī iezīmēts pareizais ceļš šo situāciju risināšanai. Pasaules Veselības organizācija 2009. gadā šai slimībai apstiprināja mērenu smaguma pakāpi, un dalībvalstu izmantotās atšķirīgās pieejas rezultātā radīja milzīgas izmaksas, veicināja steidzami saražoto vakcīnu pārdošanu un pandēmijas definīcijas pārskatīšanu, kā kritēriju ņemot vērā ne tikai tās ģeogrāfisko izplatību, bet arī smaguma pakāpi. Šie faktori izceļ faktu, ka ir pilnīgi nepieciešama citāda pieeja. Eiropas Savienībai attiecībā uz šo situāciju risināšanu ir vajadzīga labāka sadarbība, lielāka pārredzamība un neatkarība.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Gripas tēma katru gadu parādās ne tikai Eiropas Parlamenta, bet arī daudzu dalībvalstu parlamentu darba kārtībā. Es uzskatu, ka M. Rivasi kundzes ziņojumā ir izmantota ļoti plaša pieeja H1N1 gripas problēmai, iztirzājot to vairākās pozīcijās, runājot, piemēram, par sadarbību, neatkarību un pārredzamību, kas būs ļoti aktuālas tēmas turpmāku pandēmiju gadījumā. Es uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir jāveic aktīvi un steidzami pasākumi, tāpēc es balsoju par šā ziņojuma pieņemšanu attiecībā uz H1N1 gripas apkarošanas pasākumiem.
David Martin
rakstiski. - Es balsoju par šo ziņojumu, jo tajā nebija nekā, pret ko iebilst. Tomēr, ņemot vērā H1N1 gripas ierobežoto ietekmi, man nav saprotams, kāpēc Parlaments nolēma šim jautājumam tērēt laiku un līdzekļus.
Jiří Maštálka
Es vēlos pateikties referentei par ļoti sīki izstrādāto un atklāto ziņojumu, kurā ir iekļauti daudzi satraucoši ziņojumi. Nav šaubu par to, ka kopīga ES pieeja pandēmijas laikā apstiprināja kopīgas rīcības potenciālu, lai gan arī atklāja dramatiskus vājumus, jo īpaši profilakses, objektīvas statistikas un drošu un iedarbīgu zāļu iepirkšanas jomā. ES nesen bija divas reizes saskārusies ar bīstamas vīrusu infekcijas problēmu. No šīs pieredzes netika izdarīti pietiekami secinājumi. Es atzinīgi vērtēju priekšlikumus saistībā ar zāļu iedarbības stingrāku pārbaudi un prasību veikt datu objektīvu apkopošanu, un arī interesi aizsargāt visus ES iedzīvotājus neatkarīgi no veselības aprūpes sistēmas. Es uzskatu, ka prasībai finansēt pētniecību un izstrādi ir būtiska nozīme, kā arī likumam, kas nosaka, ka farmācijas uzņēmumiem būs konsultatīva, nevis noteicoša nozīme. Tas pats attiecas uz vakcinācijas materiālu un citu zāļu pētījumiem un testiem, kas jāveic neatkarīgi no farmācijas uzņēmumiem. Es arī atbalstu prasību ieviest stingrākus noteikumus tiem profesionāļiem un konsultantiem, kas sadarbojas ar Eiropas iestādēm. Sabiedrībai ir jābūt skaidri un pārredzami informētai, lai gan tādā veidā, kas neizraisa paniku, bet sniedz kvalificētu un visaptverošu informāciju. Es kā kvestors, kurš kopīgi ir atbildīgs par EP deputātu un Eiropas Parlamenta darbinieku veselību, vēlos sacīt, ka mūsu pasākumi Eiropas Parlamentā ir bijuši efektīvi, taču ne lēti.
Clemente Mastella
Pamatojoties uz šajā ziņojumā sniegtajiem statistikas datiem, var secināt, ka reakcija uz H1N1 izplatīšanos faktiski ir bijusi nesamērīga pret šīs parādības patieso dabu, kas daudzās dalībvalstīs izraisīja būtībā ļoti dārgas vakcinēšanas kampaņas. Tāpēc referente uzskatīja, ka ir jāizvirza ļoti svarīgi jautājumi, pirmkārt, attiecībā uz farmācijas uzņēmumu milzīgo ietekmi. Viņa pieprasa pretvīrusu medikamentu pētījumus nodalīt no farmācijas uzņēmumiem. Paātrinātas atzīšanas procedūras ir uzskatāmi parādījušas to ierobežojumus, jo nekādi zinātniski pierādījumi nav pieejami, tāpēc joprojām tiek izmantoti rūpniecības publicētie dati. Ir arī vajadzīga labāka sadarbība, lai pieprasītu galveno dalībnieku profilakses plānu un to pienākumu pārskatīšanu un arī lai dalībvalstīm ļautu brīvprātīgi veikt grupu pirkumus. Pasaules Veselības organizācijai (PVO) pēc iespējas ātrāk ir jāpārskata sava pandēmijas definīcija, lai tās klasifikācijā iekļautu vīrusa virulenci. Šajā saistībā ir nepieciešams, lai vakcīna būtu iedarbīga, tai būtu pozitīva attiecība starp riskiem un ieguvumiem un tā būtu patiesi orientēta uz riska grupām. Visbeidzot mums ir jāizvairās no jebkādiem interešu konfliktiem, jo tie uzreiz var radīt aizdomas par pārmērīgu spiedienu uz sabiedrisko domu.
Jean-Luc Mélenchon
Šis ziņojums ir labs ar to, ka tajā ir nosodīts pārredzamības trūkums Eiropas Zāļu aģentūrā, kā arī saites starp farmācijas uzņēmumiem, no vienas puses, un vakcīnu un pretvīrusu medikamentu ekspertiem - no otras puses. Tāpēc ir žēl, ka ziņojumā netiek aicināts pārtraukt aģentūras darbības līdz laikam, kamēr nebūs veiktas reālas, visaptverošas reformas. Es balsoju, lai iedrošinātu referenti nākamajā reizē doties tālāk.
Nuno Melo
rakstiski. - (PT) H1N1 gripas apkarošanas pasākumi Eiropas Savienībā ir atklājuši dažādas grūtības, jo īpaši attiecībā uz tās faktisko smaguma pakāpi un mērogu; dalībvalstu reakcija apmēru ziņā bija nesamērīga un ļoti dārga, salīdzinot ar ikgadējo nāves gadījumu skaitu, kuru cēlonis ir parastā gripa, un summām, ko dalībvalstis tērē tās apkarošanai. Eiropā veikto H1N1 gripas apkarošanas pasākumu analīze izceļ pamatproblēmu: dalībvalstu un/vai Eiropas veselības aizsardzības iestādēm trūkst neatkarīga novērtējuma, kā rezultātā tās nespēj piemērot veselības aizsardzības pasākumus pašā labākajā veidā un īstā laikā, kad pieejama faktiskā klīniskā un epidemioloģiskā statistika. Tādējādi, lai cilvēkos neizraisītu vispārēju paniku un neveidotos lieki izdevumi, turpmāko pandēmiju gadījumu apkarošanas pasākumos ir jāveic pārmaiņas.
Alexander Mirsky
rakstiski. - Šajā ziņojumā ir novērtēti Eiropas Savienībā 2009.-2010. gadā veiktie H1N1 gripas apkarošanas pasākumi, un izcelti tie elementi, kurus vajadzētu uzlabot: sadarbība, neatkarība un pārredzamība turpmāko pandēmijas krīžu apkarošanas pasākumos, proti, pilnvērtīgāk izmantojot ECDC pilnvaru apjomu.
Tomēr ar vienu novērtējumu nav pietiekami, un es neesmu redzējis, ka attiecībā uz ātru un efektīvu reakciju uz slimību uzliesmojumiem notiktu jebkāda turpmāka attīstība, un nekas nav dzirdams par profilaktiskiem pasākumiem. Šis ziņojums, kā parasti, ir neskaidrs un nekonkrēts. Es balsoju "par” to, jo nav citu ziņojumu.
Andreas Mölzer
No A/H1N1 veida gripas 2009. gadā mirstība bija mazāka nekā no sezonālās gripas. Lai arī PVO H1N1 gripu klasificēja kā vieglu slimību, tā tomēr izziņoja 6. līmeņa pandēmijas trauksmi, kas ir pats augstākais līmenis. Lai izpildītu savas saistības pret iedzīvotājiem, ES dalībvalstis rezultātā iztērēja miljardus, lai apkarotu gripas uzliesmojumu, no kuras iespējamais apdraudējums ir daudz mazāks nekā no parastās gripas. Savu ieguldījumu šīs panikas radīšanā sniedza arī plašsaziņas līdzekļi. Kad pandēmija tiek pasludināta par bīstamu, taču atklājas, ka ir sacelta vētra tējas glāzē, tad turpmākie brīdinājumi vairs netiks uztverti nopietni, kas ir satraucoši. Tas uzskatāmi parāda to, ka PVO ir jāpārskata savi pandēmijas kritēriji.
Pandēmijas gadījumā laba sadarbība un zāļu kopīga iepirkšana, protams, ir izdevīga, kas palīdz panākt cenu samazināšanu. Tomēr, ja jauno zāļu licencēšanas process tiek steidzināts, lai cīnītos ar iluzorisku pandēmiju, tad mēs saskaramies ar milzīgu problēmu. Šeit nav ņemta vērā plašsaziņas līdzekļu un farmācijas uzņēmumu nozīme panikas liesmu uzpūšanā. Tāpēc es atturējos no balsošanas.
Rolandas Paksas
Es balsoju par šo rezolūciju, jo ir grūti paredzēt pandēmijas smaguma pakāpi un to, kādā veidā tā izpaudīsies, un bieži pandēmiju gadījumos tiek pieņemti daudzi nesamērīgi lēmumi. Tāpēc būtiska uzmanība ir jāpievērš sadarbības, neatkarības un pārredzamības nodrošināšanai. Vispirms ir viscaur jāpārskata Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs noteiktie profilakses plāni attiecībā uz turpmākām gripas pandēmijām, lai tie būtu elastīgi un efektīvi piemērojami katru reizi, kad pastāv gripas pandēmijas risks. Turklāt mums ir jāveicina sadarbība un darbību koordinācija starptautiskā un reģionālā līmenī, lai pienācīgi nodrošinātu risku pārvaldību un uz pandēmijas risku varētu reaģēt nekavējoties. Es uzskatu, ka lielākus finanšu līdzekļus vajadzētu piešķirt pētniecībai un izstrādei, tāpēc mums ir jāpalielina investīcijas, lai novērtētu un paredzētu gripas vīrusa ietekmi. Svarīgi ir nodrošināt, ka iepriekšēji pirkuma nolīgumi un piegādes process ir pārredzami, tādējādi samazinot šajā jomā korupciju. Mums ir jāierobežo farmācijas uzņēmumu ietekme, ne tikai attiecībā uz izstrādājumu izplatīšanu, bet arī vakcīnu un pretvīrusu medikamentu pētījumu veikšanu. Zinātnes ekspertiem vajadzētu publiski paziņot, ka viņus ar farmācijas rūpniecību nesaista finansiālas vai cita veida intereses.
Georgios Papanikolaou
Es balsoju par šo ziņojumu, kas attiecas uz Eiropas Savienībā 2009.-2010. gadā veikto H1N1 gripas apkarošanas pasākumu novērtējumu. Daudzos gadījumos, tostarp Grieķijā, uzmanība no iestāžu un valsts puses samazinājās, tiklīdz samazinājās šā jautājuma publicitāte. Debates par gripu vairs nenotiek, bet vīruss ne tikai turpina pastāvēt; tas ir izrādījies pat vēl bīstamāks bekā iepriekš. Piemēram, Grieķijā nesen šā vīrusa izplatības rezultātā pieauga gan saslimstība, gan arī nāves gadījumu skaits, kad dzīvību zaudēja vairāk nekā 100 cilvēku. Kā galvenais iemesls tika norādīts informācijas trūkums: viegli ievainojamo cilvēku grupas, piemēram, hroniski slimnieki, kuriem vajadzēja vakcinēties, to neizdarīja, jo uzskatīja, ka briesmas ir jau garām.
Maria do Céu Patrão Neves
rakstiski. - (PT) Ziņojumā par Eiropas Savienībā 2009.-2010. gadā veiktajiem H1N1 gripas apkarošanas pasākumiem ir uzsvērts tas, ka saskaņā ar statistikas datiem šī slimība Eiropā nebija smaga (cilvēkfaktoru ziņā katrs mirušais cilvēks ir neaizstājams zaudējums). Eiropas Slimību novēršanas un kontroles centrs ziņoja par 2900 nāves gadījumiem Eiropā, kurus 2009. gada laikā izraisīja saslimšana ar H1N1. Šis skaitlis ir mazāks par Eiropas Komisijas oficiālajiem aprēķiniem attiecībā uz nāves gadījumu skaitu tikai no sezonālās gripas. Nāves gadījumu skaits ir arī ievērojami mazāks par ES dalībvalstu veselības aizsardzības dienestu pašām optimistiskākajām prognozēm. Dalībvalstīm un Eiropas iestādēm reaģējot uz maksimālā līmeņa trauksmi, ko izziņoja Pasaules Veselības organizācija (PVO), tika realizēti daudzi dārgi un nesamērīgi pasākumi, salīdzinot ar H1N1 gripas smaguma pakāpi. Tomēr, ņemot vērā PVO ieteikumu, es nedomāju, ka varēja rīkoties savādāk. Šis gadījums tomēr vēl ir jāpārdomā, un es piekrītu referentes viedoklim, ka Eiropas Savienībai ir vajadzīga lielāka sadarbība starp tās dalībvalstīm, lielāka neatkarība, un lielāka pārredzamība, jo īpaši attiecībā uz šo pasākumu ar būtisku finansiālo ietekmi izmaksu un ieguvumu novērtējumu.
Rovana Plumb
rakstiski. - Ziņojumā tiek pausts uzskats, ka, reaģējot uz pandēmiju, ir vajadzīga labāka sadarbība, un tajā tiek aicināts pārskatīt Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs noteiktos profilakses plānus. Tajā tiek arī aicināts pastiprināt sadarbību starp dalībvalstīm un uzlabot dalībvalstu koordināciju ar Eiropas Slimību novēršanas un kontroles centru (ECDC). Ziņojumā PVO tiek arī mudināta pārskatīt pandēmijas definīciju, pamatojoties uz tās ģeogrāfisko izplatību un smaguma pakāpi. ECDC tiek aicināta piemērot savu pilnvaru apjomu kā neatkarīgai aģentūrai, lai novērtētu inficēšanās risku smaguma pakāpi ES teritorijā un paziņotu to, sniegtu ieteikumus par paraugpraksi tādās jomās kā krīzes pārvaldības metodes un vakcinācijas un saziņas stratēģijas. Turklāt ziņojumā tiek aicināts novērtēt Eiropas Savienībā ieteiktās un dalībvalstīs piemērotās gripas vakcinācijas stratēģijas, pievēršot uzmanību vakcīnu iedarbībai, to risku un ieguvumu attiecībai un dažādām ieteiktajām mērķgrupām attiecībā uz drošu un efektīvu vakcīnu izmantošanu un dalībvalstu ziņojumiem par būtisku informāciju Komisijai (t. i., iepirkto un faktiski izmantoto vakcīnu devu skaitu, H1N1 infekciju skaitu un to cilvēku skaitu, kuri ir nomiruši no šīs infekcijas utt.). Eiropas Savienībai turpmākajos pandēmijas krīžu apkarošanas pasākumos ir jāuzlabo sadarbība, jāpalielina neatkarība un pārredzamība.
Crescenzio Rivellini
Es vēlos apsveikt M. Rivasi kundzi ar viņas teicami paveikto darbu. Šis ziņojums ir svarīgs mēģinājums akcentēt tās šaubas, kas radās sakarā ar nesamērīgo reakciju uz cūku gripu Eiropā, kā arī farmācijas uzņēmumu iespējamo ietekmi uz veiktajiem pasākumiem.
Es vērtēju kritiski ES reakciju 2009.-2010. gadā uz "cūku gripu” - H1N1 vīrusu. Es iesaku turpmāk veikt vakcīnu grupu iepirkumus, lai taupītu naudu, un efektīvākus likumus, lai novērstu interešu konfliktus, piemēram, publicējot to ekspertu interešu deklarācijas, kuri Eiropas valstīs sniedz konsultācijas veselības iestādēm. Šajā saistībā es norādīšu, ka saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem par vakcīnām atbildīgi ir to ražotāji, nevis dalībvalstu valdības.
Es arī aicinu Pasaules Veselības organizāciju (PVO) pārskatīt "pandēmijas” definīciju un arī ņemt vērā šīs slimības virulenci, bet ne tikai vīrusa ģeogrāfisko izplatību. Lai Savienība būtu spējīga pati saviem spēkiem novērst pandēmijas riskus, Eiropas Slimību novēršanas un kontroles centram (ECDC) ir jāgarantē atbalsts, kas tam būtu nepieciešams, lai šo uzdevumu varētu veikt pilnīgi neatkarīgi.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - EP šodien uzmanības centrā izvirzīja jautājumu par nesamērīgo reakciju uz cūku gripas uzliesmojumu Eiropā. Dalībvalstis iztērēja miljardus euro vakcīnām, kas bija steigā licencētas, neņemot vērā šā vīrusa mēreno smaguma pakāpi. Ir vispārzināms, ka veselības budžetiem trūkst naudas un ir daudz svarīgākas ar sabiedrības veselību saistītas problēmas, kas jārisina tā vietā, lai piešķirtu dotācijas lieliem farmācijas uzņēmumiem. EP deputāti šodien aicināja pārskatīt ES reakcijas mehānismus uz problēmām, kas saistītas ar sabiedrības veselību. Gatavības plāniem ir jākļūst pietiekami autonomiem un elastīgiem, lai tos varētu maksimāli ātri piemērot faktiskajiem riskiem. Zāļu novērtēšanas procesam ir jābūt pilnīgi pārredzamam, un visas interešu deklarācijas ir jāpublicē, lai sabiedrībai ļautu pārbaudīt iespējamos interešu konfliktus. ES akli uzticējās PVO, kad tā reaģēja uz cūku gripas uzliesmojumu, un tas acīmredzami ir jāmaina. EP ir aicinājis veikt ES risku pilnvērtīgu novērtēšanu, un Eiropas Slimību novēršanas un kontroles centram piešķirt atbilstošus līdzekļus, lai tas varētu veikt visus savus uzdevumus, tostarp izvērtēt infekcijas riska nopietnību.
Licia Ronzulli
Lai arī H1N1 gripas virulence Eiropā nebija īpaši agresīva, šis vīruss līdz šim ir izraisījis ne mazāk par 4700 nāves gadījumu.
Eiropas Slimību novēršanas un kontroles centra (ECDC) publicētajā ziņojumā ir norādīts, ka attiecībā uz vīrusa apkarošanu, ES nespēja ātri piemēroties medicīniska rakstura pasākumiem, kas nepieciešami infekcijas ierobežošanai. To lielā mērā var attiecināt uz dažādās dalībvalstīs pieņemtajām profilakses stratēģijām, kas plānotas pēc konsultācijām ar Pasaules Veselības organizāciju (PVO) pirms daudziem gadiem un nekad nav būtiski uzlabotas.
Lai novērstu šādu situāciju atkārtošanos, ņemot vērā aso kritiku, kas tika izteikta par veidu, kādā tika izplatītas vakcīnas, mums savas pūles turpmāk īpaši vajadzētu koncentrēt šajā virzienā, optimizējot licencēšanas procedūras to zāļu laišanai tirgū, kas tiek izmantotas, reaģējot uz veselības krīzēm.
Oreste Rossi
Mēs atbalstām patstāvīgo ziņojumu, jo mēs visi zinām, ka pārmērīga panikas celšana saistībā ar tā saukto putnu gripas pandēmiju Eiropas Savienībai izmaksāja aptuveni 10 reizes vairāk nekā parastās gripas kampaņa.
Tas, ka Pasaules Veselības organizācija (PVO) piekrita izziņot trauksmi bez neatkarīgas rīcības, vispirms neveicot to izmaksu un risku analīzi, ko uzņēmās Eiropas aģentūras, Eiropas Slimību novēršanas un kontroles centrs (ECDC), un Eiropas Zāļu aģentūra (EZA), noveda pie dārgām un nevajadzīgām vakcinācijas kampaņām, jo īpaši, mudināja iedzīvotājus iegādāties nesamērīgu sterilu vienreizlietojamu materiālu un dezinfekcijas līdzekļu daudzumu. Rezultāts nāves gadījumu izteiksmē, kas ir jāņem vērā likumdevējiem, bija pat mazāks nekā no parastās sezonālās gripas.
Tāpēc ir svarīgi, lai Komisija sešu mēnešu laikā sniegtu Parlamentam pārskatu ar sīki izstrādātu izmaksu un ieguvumu analīzi, formulējot, kā tā plāno reaģēt uz līdzīgām situācijām turpmāk. PVO ir jāpārskata tās pandēmijas definīcija, lai ņemtu vērā gan infekcijas ģeogrāfisko apmēru, gan arī tās virulenci.
Catherine Stihler
rakstiski. - Es atbalstīju šo ziņojumu, kurā tiek vērtēti H1N1 gripas apkarošanas pasākumi, un kurā ir izteikts aicinājums vakcīnu iepirkšanai veidot kopīgu mehānismu. Ir svarīgi, lai mēs izdarītu secinājumus no iepriekšējiem slimību uzliesmojumiem un tādējādi turpmāk varētu sevi labāk aizsargāt.
Thomas Ulmer
Es balsoju par šo ziņojumu pēc tam, kad komitejai zināmā mērā izdevās izlīdzināt apvainojumus un nepareizus novērtējumus. Šajā ziņojumā ir izteikti kritiski spriedumi un norādīti veidi, kādos ES turpmāk var labāk organizēties kopīgākai rīcībai, lai novērstu pandēmiju.
Marina Yannakoudakis
rakstiski. - Lai gan ECR grupa atbalsta saziņas un sadarbības starp dalībvalstīm uzlabošanas politiku saistībā ar tādiem veselības apdraudējumiem kā epidēmija, ziņojumā par H1N1 dalībvalstīm ir sniegti maldinoši ieteikumi par faktiem, kas saistīti ar H1N1 un piesardzības pasākumiem, kas tām būtu jāievēro citas epidēmijas gadījumā. Ziņojumā un paskaidrojumā ir sniegti vairāki apstrīdami fakti, kas var radīt nepareizu priekšstatu par H1N1, tā ietekmi uz Eiropas sabiedrību un valdību atbildes plāniem. Mēs uzskatām, ka ieteiktās darbības, kuras dalībvalstīm vajadzētu veikt, saskaroties ar turpmākām epidēmijām (sākot no vakcīnu iepirkšanas, līdz faktu paziņošanai ES iestādēm), nav saprātīgas un tās neatrisinās nevienu no būtiskākajām problēmām, kas saistītas ar H1N1 vai turpmākām pandēmijām.
Ziņojumā tiek arī uzlikta atbildība par vakcīnām uz ražotājiem, kuri var kavēt vakcīnu piegādes un izvairīties no atbildības. Turklāt šajā dokumentā tiek mēģināts paplašināt ECDC pilnvaras un tā lietišķās attiecības ar dalībvalstīm, kas būtu nevēlama pārmaiņa, jo vajadzētu palielināt tā budžeta dotācijas. Tāpēc ECR grupa balsoja pret šo ziņojumu.
Maria Da Graça Carvalho
rakstiski. - (PT) Es atbalstu balsojuma labvēlīgo rezultātu komitejā attiecībā uz Harald Wögerbauer iecelšanu Revīzijas palātas jaunā locekļa amatā, pamatojoties uz viņa dzīvesgājuma pozitīvu novērtējumu un rakstiskajām atbildēm, kuras viņš sniedza anketā, kas tika izsniegtas visiem šā amata kandidātiem.
Catherine Grèze
Šodien, kad mēs atzīmējam Starptautiskās sieviešu dienas simtgadi, es balsoju pret Harald Wögerbauer kunga iecelšanu, jo Eiropas Revīzijas palātā ir pārāk maz sieviešu.
Juozas Imbrasas
Es piekritu šim priekšlikumam, jo Harald Wögerbauer kungs atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā izvirzītajiem nosacījumiem un tika sniegts labvēlīgs atzinums par Harald Wögerbauer kunga iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā.
David Martin
rakstiski. - Es atturējos balsojumā par Harald Wögerbauer kunga iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā. Es šādi rīkojos tāpēc, ka saņēmu no kolēģiem ziņojumus par viņa neskaidro uzstāšanos saistībā ar viņa pieredzi Austrijas Revīzijas palātā.
Nuno Melo
rakstiski. - (PT) Revīzijas palāta ir uzraudzības iestāde, kas pārbauda Eiropas Savienības ienākumu un izdevumu likumību un regularitāti, kā arī pārrauga tās labo finanšu pārvaldību un kas savā darbībā ir pilnīgi neatkarīga. Ņemot to vērā, tās locekļus vajadzētu iecelt pēc amata kandidātu spēju un neatkarības kritērijiem. Tādēļ pēc Padomes ierosinājuma amatam Revīzijas palātā tika izvirzīta Harald Wögerbauer kandidatūra. Viņš iesniedza savu dzīvesgājumu, aizpildīja anketu, un viņam bija intervija Budžeta kontroles komitejā. Viņš sevi prezentēja pietiekami labi, pamatojot savu iecelšanu amatā Revīzijas palātā un apliecinot gatavību veikt savus pienākumus prasmīgi un neatkarīgi.
Andreas Mölzer
Konstitucionālo reformu rezultātā, kuras 2010. gadā bija jāveic saskaņā ar Lisabonas līgumu, valdošās partijas Austrijā dažiem ES amatiem ieviesa standartizētu iecelšanas procedūru. Varētu šķist, ka Austrijas Federālās konstitūcijas 23. panta c) apakšpunktā sniegtajā sarakstā ir izlaisti vairāki svarīgi amati, saskaņā ar kuru lēmumi par augsta līmeņa amatpersonu iecelšanu ir jāpaziņo vismaz Austrijas prezidentam, vai Federālai valdībai ir jāmeklē vienprātība ar Nacionālo padomi par kandidātu iecelšanu amatos. Harald Wögerbauer, Austrijas Tautas partijas parlamentārā kluba politiskais direktors, gatavojas kļūt par Eiropas Revīzijas palātas izpildkomitejas jauno locekli. Varētu šķist, ka H. Wögerbauer kungs atbilst tehniskajiem kritērijiem. Tomēr, tā kā Austrijas Tautas partija, šķiet, ir ieņēmusi sava veida autonomu nostāju saistībā ar ES līmenī izskatīšanas stadijā esošiem lēmumiem attiecībā uz personālu un tas ir pretrunā demokrātijas principiem un ilgstošiem aicinājumiem ES amatos iecelšanas procedūrās nodrošināt lielāku pārredzamību, es atturējos no balsošanas.
Maria do Céu Patrão Neves
rakstiski. - (PT) Es balsoju par šo ziņojumu, kas attiecas uz Harald Wögerbauer iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā. Visi iesniegtie dati, uz kuriem pamatojās mans lēmums, norāda, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā minētie kritēriji, jo īpaši neatkarības garantijas, ir ievēroti, tāpēc es atzinīgi vērtēju Harald Wögerbauer iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā.
Luís Paulo Alves
Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu, jo daži Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) pieņemtie ieteikumi, kuri tiek jau piemēroti GFCM līgumslēdzējās valstīs, ir jātransponē vienā ES tiesību aktā. Ir nepieciešama šāda procedūras vienkāršošana, lai, precizējot likumdošanu, novērstu ikgadēju noteikumu izstrādāšanu, kā tas ir bijis pagātnē.
Zigmantas Balčytis
Es balsojumā atbalstīju šo dokumentu. Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķi ir nodrošināt ilgtspējīgu ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu un augsta līmeņa ekosistēmas aizsardzību. Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) tika izveidota, pamatojoties uz 1949. gada starptautisko nolīgumu, un Eiropas Kopiena ir šīs komisijas locekle. GFCM ir svarīga nozīme zivsaimniecības politikas pamatmērķu īstenošanā, tās attīstības veicināšanā, saglabāšanā un racionālā ūdeņu dzīvo resursu apsaimniekošanā un saglabāšanas pasākumu noteikšanā un ieteikšanā, kā arī sadarbības projektu veicināšanā mācību jomā. GFCM pieņemtie ieteikumi ir saistoši līgumslēdzējām pusēm, bet Kopiena ir viena no šīm pusēm, tāpēc nolīguma noteikumi ir jātransponē kopienas tiesību aktos, nodrošinot minētās politikas saskaņošanu un piemērošanu.
Vito Bonsignore
Es balsojumā atbalstīju šo dokumentu, kura mērķis ir apvienot kopējā ES tiesību aktā Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) pieņemtos konkrētos pasākumus. Līdz šim Eiropas Kopiena nolūkā saskaņot šos noteikumus pieņēma ikgadējus noteikumus, tomēr šis ziņojums iezīmē virzību uz birokrātijas un administratīvo vienkāršošanu, kas savukārt ir viens no Eiropas Savienības mērķiem.
Par dokumenta kvalitāti liecina arī fakts, ka tas ievieš skaidrību pat pilnīgi tehniskos aspektos. Piemēram, tajā ir noteikti skaidri pasākumi, lai ierobežotu zveju Lionas līcī, un zvejai Vidusjūrā un Melnajā jūrā ir paredzēts minimālais tīklu linuma acu izmērs, vienlaikus aizliedzot tauvā velkamu dragu un traļu izmantošanu dziļumā, kas pārsniedz 1000 metrus. Es arī atbalstu 27. grozījumu, kas nosaka prasību izstrādāt ikgadēju sarakstu kuģiem, kuru kopējais garums pārsniedz 15 metrus un kuriem ir atļauts zvejot GFCM zonā, izsniedzot tiem zvejas atļauju.
Antonio Cancian
Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu tāpēc, ka uzskatu, tas ir labvēlīgs pasākums ekonomikas nozarē, kas ir būtiska Eiropai, proti, zivsaimniecībā. Es uzskatu, ka jebkurai ES intervencei jāsākas ar tādu vajadzību analīzi, kas izriet no šajā jomā atkarīgās vietējās uzņēmējdarbības, kuru bieži vien veic mazie un vidējie uzņēmumi, kas ir īpaši svarīgi ekonomikai un sabiedrībai.
Ļoti daudzos Vidusjūras reģiona apgabalos ir šāda īpatnība, tāpēc ir īpaši svarīgi, ka likumdošanas noteiktajos priekšlikumos, kas risina zivsaimniecības jautājumus šajā apgabalā, tiktu ievērots subsidiaritātes princips, lai neriskētu, ka tiek negatīvi ietekmēta visa sistēma. Esmu arī stingri pārliecināts, ka galvenokārt ir būtiski nodrošināt īpašu aizsardzību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas darbojas šajā jomā, Iesaistot tos lēmumu pieņemšanā un pēc iespējas sniedzot tiem piemērotāku atbalstu, jo faktiski tie sastopas ar īpašām grūtībām attīstības atjaunošanā. Noteikumi, kuros nav ievērotas šādas īpatnības, var izraisīt nelabojamu kaitējumu nelielajam tirgum, piespiežot veikt uzņēmējdarbību citā jomā, kas būtu īpaši sarežģīti panākams.
Maria Da Graça Carvalho
rakstiski. - (PT) Es atbalstu likumdošanas rezolūcijas projektu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz konkrētiem zvejas noteikumiem GFCM (Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas) nolīguma apgabalā. Lai novērstu Parlamenta pilnvaru nelikumīgu piesavināšanos, šajā priekšlikumā ir jāsvītro 28. pants; tajā paredzēts, ka regulas noteikumos ir jāizdara grozījumi atbilstoši komiteju procedūrai, atstājot Parlamenta pārziņa tikai informācijas saņemšanu no Komisijas par komiteju procedūras pārvaldību.
Edite Estrela
rakstiski. - (PT) Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu par Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalu, jo tajā tiek paredzēts transponēt vienā ES tiesību aktā GFCM pieņemtos ieteikumus, kuri tiek jau piemēroti GFCM dalībvalstīs.
Diogo Feio
rakstiski. - (PT) Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisija (GFCM) savās ikgadējās sēdēs ir pieņēmusi ieteikumus. Šī regulas priekšlikuma mērķis ir vienkārši transponēt dažus pieņemtos ieteikumus kopējā ES tiesību aktā, kuru varētu arī papildināt ar turpmākiem ieteikumiem. GFCM pieņemto ieteikumu saturs un saistības, kas uz tiem attiecas, bieži vien pilnīgi vai daļēji ir jau iekļautas iepriekš pieņemtajos ES tiesību aktos, izņemot atšķirīgos aspektus, kuri ir jātransponē. Balsojumā apstiprinātā regula tiks piemērota visām rūpnieciskās zvejas un akvakultūras darbībām, kuras veic ES zvejas laivas un GFCM apgabala dalībvalstu valstspiederīgie. Tā netiek piemērota zvejas darbībām, kas tiek veiktas tikai zinātniskās pētniecības nolūkā, kura notiek atbilstoši un saskaņā ar dalībvalsts atļauju. Šādos gadījumos iepriekš ir jāinformē Eiropas Komisija un dalībvalsts, kuras ūdeņos tiek veiktas darbības. Uzskatu, ka saistībā ar šo jautājumu komisijas priekšlikums iespējams ir pretrunā Parlamenta pilnvarām, jo īpaši 28. pants, kurā ir jāizdara grozījumi tā, lai tiktu nodrošināta gan Parlamenta efektīva līdzdalība turpmāko regulas grozījumu izskatīšanā, gan tā tiesību ievērošana.
José Manuel Fernandes
Šī Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikuma mērķis ir konkrētu Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) pieņemto ieteikumu transponēšana. Šī nolīguma noteikumu iestrādāšana kopējā ES tiesību aktā nodrošina būtisku virzību uz priekšu, sniedzot iespējas uzlabot zivju sugu nozvejas uzraudzību minētajos ūdeņos, kā arī uzlabot sadarbību, informācijas apmaiņu un sakaru nodibināšanu starp Eiropas Komisiju, dalībvalstīm un GFCM izpildsekretariātu. Ņemot vērā, ka šajā procesā tiks vienkāršotas procedūras -- ikgadējo noteikumu pieņemšanas pārtraukšana -- un ka minētie ieteikumi tiek jau piemēroti valstīs, kas ir GFCM locekles, es atzinīgi vērtēju šo iniciatīvu, kuru pilnīgi atbalstu un gaidu, ka šī regula tiks īstenota apmierinoši.
João Ferreira
Mēs atzīstam un atzinīgi vērtējam daudzpusējas sadarbības nozīmi, lai veicinātu pareizu jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un pārvaldību, kas ir šā nolīguma priekšmets. Tomēr pieņemtajā regulas priekšlikumā ir noteikums, kuru mēs uzskatām par nepieņemamu un kurā mēs gatavojamies izdarīt grozījumus, ierosinot svītrot 28. panta punktu. Vairākums to ir noraidījis, mēs balsojām pret galīgo regulas priekšlikumu. Tā mērķis ir piešķirt Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētos tiesību aktus, kas varētu ietekmēt apgabalu, kurš ir daļa no dalībvalsts ekskluzīvās ekonomiskās zonas (EEZ). Šis apgabals ir zināms kā Eratosthenes Seamount, un tā ir daļa no Kipras Republikas EEZ. Šāda iespēja ir pretrunā Kipras Republikas suverenitātei, jo īpaši tāpēc, ka no politiskā viedokļa šis apgabals ir īpaši jutīgs, ņemot vērā to, ka par minēto apgabalu notiek nelikumīgi strīdi ar trešo valsti, kas ir ES kandidātvalsts.
Šā apgabala jūras gultnē ir dabas resursi, kuru izmantošanā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju Kipras Republikai ir likumīgas tiesības. Tāpēc ES uzdevums ir risināt jautājumus, kas attiecas uz kopējo zivsaimniecības politiku.
Ilda Figueiredo
Mēs vienmēr esam uzsvēruši daudzpusējās sadarbības īpašo nozīmi pareizas jūras bioloģisko resursu, kas ir šā nolīguma priekšmets, saglabāšanas un pārvaldības veicināšanas līmenī.
Tomēr apstiprinātajā regulas priekšlikumā ir noteikums, kuru mēs uzskatām par nepieņemamu kurā mēs gatavojamies izdarīt grozījumus, ierosinot svītrot 28. panta punktu. Vairākums to ir noraidījis, mēs balsojām pret galīgo regulas priekšlikumu.
Pašreiz tas ir jautājums par Kipras Republikas suverenitāti, bet ne tikai, jo no politiskā viedokļa šis apgabals ir īpaši jutīgs, ņemot vērā to, ka par minēto apgabalu notiek nelikumīgi strīdi ar trešo valsti, kas ir ES kandidātvalsts. Šī apgabala jūras gultnē ir dabas resursi, kuru izmantošanā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju Kipras Republikai ir likumīgas tiesības. Tāpēc ES uzdevums ir risināt jautājumus, kas attiecas uz kopējo zivsaimniecības politiku.
Juozas Imbrasas
Es balsojumā atbalstīju šo dokumentu, jo galvenie Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) uzdevumi ir veicināt ūdeņu dzīvo resursu attīstību, saglabāšanu un racionālu pārvaldību, izstrādāt un ieteikt saglabāšanas pasākumus, kā arī veicināt sadarbības projektus mācību jomā. Minētais regulas priekšlikums ir vienkārši paredzēts, lai dažādus GFCM pieņemtos ieteikumus, kuri jau ir stājušies spēkā GFCM līgumslēdzējās valstīs, transponētu kopējā ES tiesību aktā. Tas iezīmētu būtisku virzību uz procesa vienkāršošanu, ņemot vērā to, ka līdz šim Eiropas Komisija tikai pieņēma ikgadējus noteikumus, lai pielāgotu un atjauninātu pašreizējos tiesību aktus. Šim priekšlikumam ir raksturīga virkne gudru risinājumu. Piemēram, attiecībā uz zvejas rīkiem regulas priekšlikumā ir sīki izklāstīts minimālais tīklu linuma acu izmērs, kas jāizmanto zvejai Vidusjūrā (15. pants) un Melnajā jūrā (16. pants), un tiek aizliegta tauvā velkamu dragu un traļu izmantošana dziļumā, kas pārsniedz 1000 metrus (17. pants). Tajā tiek risināti arī jautājumi par nelegālo, nereglamentēto un nepaziņoto (NNN) zveju utt.
David Martin
rakstiski. - Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu par Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalu. Pašreizējais regulas priekšlikums ir vienkārši paredzēts, lai dažādus GFCM pieņemtos ieteikumus, kuri ir jau spēkā GFCM līgumslēdzējās valstīs, transponētu kopējā ES tiesību aktā, ko varētu arī papildināt ar turpmākiem ieteikumiem, izdarot tajā grozījumus. Tā būtu nozīmīga virzība uz procesa vienkāršošanu, ņemot vērā, ka līdz šim Eiropas Komisija pieņēma tikai ikgadējus noteikumus, lai pielāgotu un atjauninātu pašreizējos noteikumus.
Clemente Mastella
Eiropas Savienības līdzdalība Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijā (GFCM) saskaras ar būtisku pagrieziena punktu, izvirzot šo regulas priekšlikumu. Būtībā tas ir ļoti interesanti, ka tiek paredzēts konkrētus GFCM pieņemtus ieteikumus noteikt kopējā ES tiesību aktā. Šāds tiesību akts ir likumīgs dokuments, kas, protams, ir daudz stabilāks nekā pašreizējais, un tas nodrošina tā papildināšanu ar turpmākiem ieteikumiem, vienīgi izdarot grozījumus šajā tiesību aktā. Tas apliecina nozīmīgu virzību uz juridiskās noteiktības uzlabošanu, un ir arī konkrēts ieguldījums noteikumu vienkāršošanā. Turklāt noteikumi ir atbilstīgi saistībā ar zvejas tīklu minimālo linuma acu izmēru, šī regulas priekšlikuma 28. pants apšauba arī Parlamenta pilnvaras. Faktiski tas nosaka, ka regulā ietvertos priekšlikumus var izmainīt saskaņā ar "komiteju procedūru”, ar ko Komisijai tiek palīdzēts uzraudzīt komitejas, kuru priekšsēdētāji ir Komisijas pārstāvji un kuru sastāvā ir dalībvalstu pārstāvji. Tādējādi Parlamentam tiek efektīvi atņemtas tā pilnvaras, un tāpēc acīmredzot ir vēlams, lai Komisija strādātu, pieņemot deleģētus tiesību aktus, un lai Parlamentam vai Padomei būtu tiesības atsaukt deleģētās pilnvaras.
Barbara Matera
Es piekrītu referentam par nepieciešamību vienkāršot zvejas noteikumus, iesniedzot regulu, kurā var paredzēt Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas pieņemtos ieteikumus, un izstrādājot kopēju tiesību aktu.
Atbalstu arī kopējā zivsaimniecības politikā piemērotos mērķus un principus, bet uzskatu, ka visām piekrastes dalībvalstīm ir jānodrošina pareizs līdzsvars starp ekosistēmu aizsardzību un sociāli ekonomiskajām vērtībām. Citiem vārdiem sakot, es uzskatu, ka mums jāaicina aizsargāt vietējo pašvaldību intereses saskaņā ar vispārīgo principu.
Regula Nr. 1967/2006 sīki nosaka atļautos rīkus zvejai GFCM apgabala ūdeņos, mūsu konkrētajā gadījumā Vidusjūrā. Es aicinu Parlamentu ņemt vērā to, ka dažreiz mūsu dabisko biotopu aizsardzības mērķis, kā pašreiz ir paredzēts noteikumos, sagādā nopietnas sekas dažām zvejas kopienām.
Saistībā ar iepriekš minēto Itālija gaida no Komisijas izņēmuma atļauju, lai aizliegtu zveju divām īpašām sugām, kas ir galvenais ekstensīvās zvejas nozares produkts. Tāpēc es vēlos visiem 27 dalībvalstu pārstāvjiem lūgt izpratni un ar viņu palīdzību arī Komisijas izpratni par nepieciešamību apsvērt šā dokumenta elastīgumu, lai vietējai zvejas nozarei nodrošinātu to, kas vajadzīgs tās izdzīvošanai.
Nuno Melo
Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisija (GFCM) tika izveidota 1949. gadā, pamatojoties uz starptautisku nolīgumu. Tajā ir iekļauta Vidusjūra, Melnā jūra un tām piegulošie blakusūdeņi, un tās uzdevums ir veicināt jūras bioloģisko resursu attīstību, saglabāšanu un apsaimniekošanu, noteikt un ieteikt saglabāšanas pasākumus, kā arī veicināt sadarbības projektus mācību jomā. Šīs regulas projekta mērķis ir vienkārši transponēt dažus GFCM pieņemtos ieteikumus, kuri ir jau stājušies spēkā GFCM dalībvalstīs, vienā ES tiesību aktā, kuru varētu arī papildināt ar turpmākiem ieteikumiem, izdarot tajā grozījumus.
Alexander Mirsky
rakstiski. - Ziņojums ir paredzēts, lai regulā transponētu dažādus GFCM pieņemtos ieteikumus. Šie ieteikumi attiecas uz tehniskajiem pasākumiem. Viens no tiem ir jautājums, kas attiecas uz Zivsaimniecības komiteju, kas uzskata, ka priekšlikuma 28. pants (procedūras izmainīšanu) ir īpaši apšaubāms noteikums, jo tas var apdraudēt Parlamenta prerogatīvas un pašreizējo iestāžu līdzsvaru, tiktāl palielinot Komisijas īstenošanas pilnvaras, ka visi turpmākie grozījumi regulā tiks veikti, ņemot vērā Komisijas pilnvaras. Tāpēc Zivsaimniecības komiteja ierosina svītrot priekšlikuma 28. pantu. Liekas, ka Komisija nav pilnīgi iepazinusies ar Lisabonas līgumu, un šķiet, ka dažas amatpersonas ir nolēmušas pieņemt lēmumus, kas būtībā būtu jāpieņem Parlamentam. Tas nekādā gadījumā nav pieļaujams. Es balsojumā atbalstīju ziņojumu, jo uzskatu, ka šāda Komisijas rīcība ir pārmērīga nekaunība.
Rolandas Paksas
Es balsojumā atbalstīju šo rezolūciju tāpēc, ka zveja, jo īpaši Vidusjūrā, nav vienkārši tikai saimnieciskā darbība, tā ir daļa no kultūras un dzīves veida. Visos minētajos reģionos pamatnodarbošanās ir zveja. Tāpēc šajā reģionā ir jāpievērš īpaša uzmanība zvejai, jo Vidusjūrā zvejai ir vairāk īpatnību, nekā tas ir citās vietās, un tai ir jānosaka īpaši pasākumi. Es uzskatu, ka ir ieteicams dažādus Vispārējās zivsaimniecības komisijas pieņemtos ieteikumus transponēt vienā Kopienas tiesību aktā, ņemot vērā faktu, ka minētie ieteikumi ir jau stājušies spēkā. Turklāt ir ieteicams noteikt tehniskus pasākumus, pastiprinot ierobežojumus zvejai Lionas līcī un nosakot stingrākas prasības tīkliem, kā arī izsniedzot atļaujas, lai iesaistītos zvejas darbībās.
Es atbalstu to, ka uz kuģiem, kuriem ir atļauta parasto delfīnzivju zveja, ir jāattiecina stingrāki noteikumi un tiem jāaizliedz tauvā velkamu dragu un traļu izmantošana dziļumā, kas pārsniedz 1000 metrus. Turklāt ir ieteicams reglamentēt kontroles pasākumus, nodrošinot iespējas pārbaudīt trešo valstu zvejas kuģu krastā izkrautos lomus un pārkraušanas darbības un gadījumos, kad dalībvalstis, iespējams, nav atļāvušas trešo valstu kuģiem izmantot to ostas. Esmu gandarīts par priekšlikumiem aktīvi sadarboties un apmainīties ar informāciju GFCM ietvaros.
Alfredo Pallone
Es balsojumā atbalstīju Rivellini kunga ziņojumu, jo pilnīgi atbalstu Savienības noteikumu vienkāršošanas nozīmi. Ziņojumā tiek piedāvāta iespēja iestrādāt visus Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas ieteikumus vienā Eiropas tiesību aktā, atvieglojot sabiedrības pieeju dokumentiem un palīdzot atbilstošajām aģentūrām izdarīt jebkurus turpmākos grozījumus. Es uzskatu, ka reglamentējuma vienkāršošanas pasākums iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām ir mūsu pienākums, kas mums, likumdevējiem, ir ātri un rūpīgi jāizpilda, lai nodrošinātu viņu izpratni par ES sniegtajām iespējām, bet galvenokārt lai izskaustu administratīvos apgrūtinājumus, kas rada tik daudzas papildu izmaksas.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisija (GFCM) tika izveidota 1949. gadā. Nolīgumā ir ietverti Vidusjūras, Melnās jūras un tās savienojošo ūdeņu apgabali. GFCM galvenie uzdevumi ir veicināt ūdeņu dzīvo resursu attīstību, saglabāšanu un racionālu apsaimniekošanu, noteikt un ieteikt saglabāšanas pasākumus, kā arī veicināt sadarbības projektus mācību jomā. Pašreizējais regulas priekšlikums ir vienkārši paredzēts, lai transponētu dažādus GFCM pieņemtos ieteikumus, kuri ir jau stājušies spēkā GFCM līgumslēdzējās valstīs, vienā ES tiesību aktā, kuru varētu arī papildināt ar turpmākiem ieteikumiem, izdarot tajā grozījumus. Regulas noteikumi ir parasts jautājumu reglamentēšanas veids, kuru veic šādas organizācijas. Regulas II sadaļā tiek izklāstīti zvejas rīku un pasākumu ("tehnisko pasākumu”) ierobežojumi. Regulas III sadaļā ir ietverti "kontroles pasākumi”, piemēram, ziņošanas prasības, pārbaudes utt. Regulas IV sadaļā tiek izklāstītas sadarbības, informācijas un ziņošanas prasības Komisijai un dalībvalstīm, lai tās sadarbotos un apmainītos ar informāciju ar GFCM izpildsekretāru.
Licia Ronzulli
Es balsojumā atbalstīju šo rezolūciju, jo uzskatu, ka Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas veiktais reglamentatīvais pasākums ir būtisks, lai Vidusjūrā sasniegtu noturīgu zvejas līmeni.
Jaunākie statistikas dati par zivju krājumiem Vidusjūrā apliecina, ka vairāk par 54 procentiem no izpētītajiem zivju krājumiem ir pārzvejoti. Tāpēc prioritārais jautājums ir noteikt likumdošanas pasākumu, lai aizsargātu jūras vidi, sākot izmantot zivju krājumus noturīgos līmeņos. Pašreiz ir būtiska cieša dalībvalstu savstarpēja sadarbība, jo tām pēc iespējas ātrāk ir jāiekļauj savos tiesību aktos jaunie standarti, nosakot atbilstošas sankcijas tiem, kas neievēro minētos standartus.
Catherine Stihler
rakstiski. - Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu, kurā ir izklāstīts pašreizējo režīmu vienkāršošanas process attiecībā uz zvejas praksi Vidusjūras nolīguma apgabalā.
Niki Tzavela
Eiropas Kopiena un Grieķija ir līgumslēdzējas puses Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas nolīguma apgabalam. Regulas priekšlikums par konkrētiem noteikumiem, kas attiecas uz zveju GFCM nolīguma apgabalā, ir paredzēts, lai konkrētus GFCM pieņemtus priekšlikumus, kuri tiek jau piemēroti līgumslēdzējās valstīs, transponētu vienā Kopienas tiesību aktā. Es balsojumā atbalstīju šo īpašo rezolūcijas priekšlikumu, jo uzskatu, ka paredzētie kontroles pasākumi aizsargās dabisko vidi un tādējādi GFCM līgumslēdzējām pusēm būs ieguvuma priekšrocības.
Angelika Werthmann
Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu par Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par zveju GFCM nolīguma apgabalā. Saskaņoto ieteikumu apvienošana turpmākajā vienā Kopienas tiesību aktā vienkāršos administratīvos pasākumus un palielinās to efektivitāti, kas ir atzinīgi vērtējams fakts. Atsevišķi ierosinātie tehniski pielāgojumi apliecina mūsdienīgās prasības, kādas nepieciešamas atbildīgas zivsaimniecības politikas veidošanai.
Luís Paulo Alves
Es pilnīgi atbalstu šo ziņojumu, jo tā mērķis ir ieviest jaunu nodokļu uzlikšanas veidu finanšu nozarei, kas ir steidzams pasākums, kā arī papildu instruments nesen apstiprinātajiem reglamentējošiem un uzraudzības instrumentiem. Saistībā ar iepriekš minēto vēlos uzsvērt, ka "finanšu darījumu nodokļa ieviešanai jābūt pēc iespējas plašākai”, kā tiek ierosināts šajā dokumentā, jo savā ziņā tas ietver visādus darījumus. Citi ieguvumi no finanšu darījumu nodokļa ir tādi, ka tirgus kļūst godīgāks un pārredzamāks, samazinās spekulācijas un nodokļu nemaksāšanas līmeņi un krīzes radītie apgrūtinājumi sadalās starp finanšu pārvaldniekiem. Šā pasākuma ieviešanas dēļ gūtie papildu līdzekļi palīdzētu nabadzības apkarošanā, darbavietu izveidošanas veicināšanā, labklājības valsts finansēšanā, klimata un vides mērķu sasniegšanā un citu no stratēģijas "Eiropa 2020” izrietošo aspektu finansēšanā. Es atbalstu Komisijas vajadzību pētīt eiroobligāciju turpmāko sistēmu un plānoto kopēju Eiropas projektu par obligāciju emitēšanu, kas būtu pasākumi ieguldījumu aktivizēšanai. Es arī atbalstu principu "piesārņotājs maksā”. Visbeidzot, mēs nevaram neievērot atbalstu attīstībai, jo tas ir būtisks, lai izpildītu saistības 0,7 % no katras dalībvalsts nacionālā kopienākuma novirzīt jaunattīstības valstīm.
Marta Andreasen
rakstiski. - Es balsojumā neatbalstīju Podimata kundzes ziņojumu par jauninājumu finansējumā, jo tajā ir paredzēts ieviest finanšu pārvedumu nodokli, vienlaikus nosakot, ka ir jāaizsargā ekonomika no riskantām darbībām un jānodrošina finansējums izmantošanai citas krīzes gadījumā un ka nodoklis tika uzlikts tikai vairumtirdzniecības un profesionālo pakalpojumu nozarei, tādējādi to nenovēršami maksās patērētāji un iedzīvotāji, nodokļu maksāji, kas joprojām cīnās par izdzīvošanu šajā krīzē. Nodoklim būs īpaši nelabvēlīga ietekme uz Londonas Sitiju, finanšu pakalpojumu centru, kas Lielbritānijā ir lielākais un nozīmīgākais Valsts Kases nodokļu maksātājs. Tas izraisīs uzņēmumu aiziešanu no AK tirgus, zaudējot darbavietas un nodokļu ieņēmumus.
Sophie Auconie
Ņemot vērā pašreizējos budžeta samazinājumus, apspriede par jauninājumiem finansējumā ir ne tikai nepieciešama, bet arī svarīga. Es, personīgi, īpaši atbalstu nodokļa uzlikšanu finanšu darījumiem -- ideāls variants būtu starptautiskā līmenī vai, nespējot to nodrošināt, Eiropas līmenī. Esmu gandarīta, ka šo pasākumu apstiprināja vairākums manu kolēģu deputātu.
Zigmantas Balčytis
Pasaules ekonomikas un finanšu krīze apliecināja nopietnus trūkumus pasaules finanšu sistēmas reglamentēšanā un uzraudzībā. Pašreiz ir skaidrs, ka mums ir nepieciešami jauni instrumenti, ar kuriem var ierobežot spekulācijas un atjaunot galveno finanšu nozares funkciju, nodrošinot godīgu un proporcionālu apgrūtinājumu sadali starp vadošajiem finanšu tirgus dalībniekiem. Mums jāsāk apspriest nodokļa uzlikšanu finanšu nozarei, kam līdz šim salīdzinājumā ar citām nozarēm nodoklis galvenokārt nav uzlikts. Turklāt visām finanšu pamatdarbībām ir arī pieejams atbrīvojums no PVN. Es atbalstu nodokļa uzlikšanu finanšu darījumiem, kas varētu palīdzēt risināt problēmu attiecībā uz augsta zaudējuma tirdzniecības struktūrām finanšu tirgos, uzlabot attiecīgā tirgus efektivitāti, samazināt cenu nepastāvību un mudināt finanšu nozari veikt ilgtermiņa pievienotās vērtības ieguldījumus faktiskajā ekonomikā.
Dominique Baudis
Balsojot par šo ziņojumu, Parlaments ir panācis vēl vienu pagrieziena punktu virzībā uz pasaules finanšu reglamentējumu. Mēs esam snieguši spēcīgu vēstījumu, atbalstot G20 valstu Francijas prezidentūras projektus. Apliecinot ekonomikas atlabšanas pirmās pazīmes, mums būs jāstrādā kopā, lai veicinātu rūpīgi apsvērta un līdzsvarota liberālisma modeļa izveidošanu. Eiropas kreiso spēku grupa mēģināja vienīgi iegūt uzticību plānam par nodokļa uzlikšanu finanšu darījumiem. Tomēr tā maldījās, jo eiropieši zina, kad ir jābūt pragmatiskiem. Šodienas balsojums pierāda, ka šis priekšlikums ir daudz svarīgāks nekā visas politiskās atšķirības.
Bastiaan Belder
Es nevaru atbalstīt Podimata kundzes ziņojumu, jo tās ir dalībvalstis, kuras ir atbildīgas par nodokļu politiku. Ziņojums šajā situācijā neievieš taisnīgumu. Tā mērķis ir noteikt vairākus nodokļus Eiropas līmenī, tostarp nodokli finanšu darījumiem, kā arī enerģijai. Ja ir nepieciešams nodoklis finanšu nozarei, tad ieņēmumi no tā nonāks dalībvalstu valsts kasēs. Galu galā ir personas, kas piespieda pret galvojumu palīdzēt bankām. Dalībvalstis rīkotos piemēroti, ja izmantotu šos ieņēmumus, lai samazinātu valsts parādu, kas krīzes laikā ir palielinājies. Tomēr ziņojumā bez iebildumiem tiek pieļauts, ka šādi ieņēmumi būtu ieguvums, lai sasniegtu pasaules un ES politikas mērķus. Tādējādi šie ieņēmumi tiek novirzīti klimata pārmaiņu un sadarbības attīstības jautājumu risināšanai.
Turklāt ziņojumā ir iekļauts arguments par solidaritātes nodevu lidojumu biļetēm, tādējādi mēs varam apkarot sabiedrības veselības problēmas un samazināt maksājumus transporta nozarē. Man ir pieņemams tas, ka varam ievērot minētos politikas lietderīgos mērķus un ka tiek ieteikts šādiem nolūkiem apsvērt lielāka apmēra līdzekļu piešķiršanas iespējas. Tomēr šāda rīcība ietekmēs mūsu nodokļu pasākumus, tāpēc minētās iniciatīvas ir jāuzņemas dalībvalstīm, nevis Eiropai jādiktē to plānošana. Šaubos, vai šāda pieeja netraucēs veiksmīgai sadarbībai ar Padomi.
Jean-Luc Bennahmias
Vairāk nekā trīs gadus pēc krīzes finanšu tirgus reglamentējuma aspekti ir pārāk nepietiekami apsvērti. Saistībā ar to jaunais nodoklis nodrošinās jaunus finanšu līdzekļus un ļaus reglamentēt problemātiskās finanšu prakses. Ir pilnīgi skaidrs, ka pašreiz nevar apgalvot, ka pirms trīs gadiem bijusī situācija nekad vairs neatkārtosies. Šāds apgalvojums ir pietiekams, lai jebkurš sajustu izmisumu. Tāpēc būtu svarīgi zināt, vai Eiropā ir sasniegts kritiskais skaits, lai veiktu īpašu pasākumu. Es uzskatu, ka tā ir, un, jo ātrāk rīkosimies, risinot šo jautājumu, jo labāk!
Sebastian Valentin Bodu
Šā ziņojuma pieņemšana plenārsēdē norāda uz ceļu, pa kuru Eiropas Savienība, šķiet, vēlas iet. Lai gan liekas, ka ideju par nodokļa uzlikšanu finanšu darījumiem atbalsta plaša sabiedrība, pat ja G20 valstu vadītāji nav spējuši vienoties par šāda ieguldījuma noteikšanu pasaules līmenī, mans pienākums ir pateikt, ka vidējā termiņā un ilgtermiņā tam būs nelabvēlīga ietekme. Ietekme no minētā nodokļa, kas tiek uzlikts tikai ES radītajam kapitālam, noteikti izraisīs šā kapitāla aizplūšanu no Eiropas uz jaunattīstības un jaunajām valstīm. Cits scenārijs, vismaz sākuma posmā, ir tāds, ka šis nodoklis izmaksu veidā tiks novirzīts patērētāju vai citu finanšu pakalpojumu kreditēšanai. Jebkurā gadījumā nodokļa nelabvēlīgā ietekme ir tāda, ka Eiropa ciešāk tuvināsies bīstamai situācijai, kurā tā var zaudēt savu konkurētspēju salīdzinājumā ar citām valstīm, proti, ASV, Japānu vai BRIC valstīm. Tas palēninās ekonomikas izaugsmi un radīs problēmas, tostarp faktiskajai ekonomikai, kas ir atkarīga no iespējami lētākajiem finanšu līdzekļiem.
Vito Bonsignore
Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu, jo piekrītu, ka Eiropas Savienībai ir jāmeklē jauni inovatīvi finanšu instrumenti. Būtībā šādi instrumenti ļaus ES risināt pašreizējās problēmas, jo šiem instrumentiem būs svarīgas gan reglamentējošas, gan ienākumu radīšanas funkcijas.
Šajā Parlamentā bieži vien tiek norādīts, ka ekonomikas krīze ir pierādījusi pasaules finanšu sistēmas reglamentēšanas un uzraudzības trūkumu. Mēs arī zinām, ka pašreiz nodokļu maksātāji ir pirmie, kas cieš no krīzes izmaksām ne tikai tiešo nodokļu dēļ, bet arī saistībā ar bezdarba līmeņa paaugstināšanos, ienākumu samazināšanos, nepietiekamu piekļuvi sociālajiem pakalpojumiem un pieaugošu nevienlīdzību. Ir nepieciešami jauni instrumenti, ja mēs reaģējam uz krīzi, ieviešot holistiskus un integrētus risinājumus.
Tāpēc es atbalstu ilgi apspriesto eiroobligāciju ieviešanu, kas var veicināt kopēju parādu pārvaldību, summējot daļu no suverēnā parāda. Referents ierosina arī citus finansēšanas instrumentus, kas paredzēti, lai ierobežotu spekulācijas, piemēram, saskaņotu un efektīvu nodokļa uzlikšanu enerģijas nozarei un izstrādātu priekšlikumu par nodokļa uzlikšanu attīstībai, kas varētu palielināt līdzekļus, lai sasniegtu tūkstošgades attīstības mērķus.
Jan Březina
ES mēs nepārtraukti tiekam konfrontēti ar finanšu krīzes sekām, kas 2009. gadā pārvērtās par budžeta krīzi, kuras būtisks aspekts bija pārmērīga valdības obligāciju emitēšana. Tomēr, gluži pretēji, apstiprinātajā ziņojumā nav norādīts tirgum radītais spiediens, bet gan ir minēta bezatbildīgā budžeta politika, ko īsteno daudzu valstu valdības, kuras nevēlas reformēt savas pensiju, veselības aizsardzības un nodarbinātības sistēmas. Manuprāt, ir maldinoši vainot tirgus trūkumus, un tas pierāda drosmes trūkumu, lai veiktu nepieciešamās reformas. Pašreiz mums ir apstiprināti noteikumi par stingrāku finansiālo reglamentējumu un finanšu tirgus uzraudzību, un mums ir jāvirzās uz priekšu un jāievieš pasākumi, lai grūdienveidā iedarbinātu Eiropas tautsaimniecību, piemēram, piešķirot finansējumu kopīgiem infrastruktūras projektiem un nodokļu atvieglojumus uzņēmumiem, lai tie veiktu ieguldījumus zinātnē un pētniecībā. Es vēlos arī brīdināt par nodokļu uzlikšanu finanšu darījumiem un dažādiem banku nodokļu veidiem, jo tas vājinās finanšu tirgu un izkropļos konkurenci. Eiroobligācijas nav risinājums, jo tās Eiropas līmenī tikai pārcels fiskālo bezatbildību uz vietām, kuras ir attālāk no valsts kontroles un kurās pārmērīgas līdzekļu izšķērdēšanas mēģinājumiem būs pat nopietnāka netieša ietekme nekā tas ir valsts līmenī. Es neatbalstu arī Eiropas līmeņa nodokli ogleklim, jo tas ieviesīs neproporcionālu apgrūtinājumu enerģijas nozarei un galu galā samazinās ES enerģijas drošību.
Zuzana Brzobohatá
Finanšu darījumi veido būtisku finanšu nozares resursu daļu, un dažādām spekulatīvām darbībām finanšu tirgos bija ievērojama nozīme pasaules finanšu krīzē. Tas, protams, nav godīgi, ka nodokļu maksātājiem uzliek finanšu krīzes apgrūtinājumus pilnā apjomā, jo daži apgrūtinājumi jāpārņem arī finanšu nozarei, lai izmaksas būtu sadalītas. Ziņojumā galvenā uzmanība pievērsta darījumiem, kas ir īpaši riskanti un spekulatīvi, tāpēc finanšu nozarei ir lielāka atbildība, piemērojot turpmāku nodokļu uzlikšanu finanšu darījumiem, kas paradoksālā veidā rada lielāku stabilitāti pasaules finanšu nozarē. Vēl viens iemesls nodokļa par finanšu darījumiem ieviešanai ir fakts, ka finanšu pakalpojumi nav apliekami ar PVN vairumā dalībvalstu.
Antonio Cancian
Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu, jo uzskatu, ka tā ir labvēlīga virzība uz turpmākajiem jaunajiem finansējuma instrumentiem, kas nodrošinās Eiropas ekonomikas atlabšanu. Es uzskatu, ka Eiropai ir būtiski atrast tirgū resursus, lai finansētu galvenās mūsu ekonomikas nozares saskaņā ar stratēģijas "Eiropa 2020” mērķiem, jo īpaši Eiropas transporta tīkla enerģijas un telekomunikāciju infrastruktūras, kas nepieciešamas krīzes izbeigšanai.
Ir svarīgi iekustināt Eiropas ekonomiku. ES nav saistību noteikt un/vai palielināt nodokļus, bet tai jābūt drosmei izaicināt tirgu. Risinājums ir šāds: būt spējīgai atrast jaunus finansējuma veidus, kas var pilnīgi nodrošināt projektu īstenošanu iespējami īsākā laikā, nodibinot ad hoc fondus, kuri tiek veidoti, emitējot vērtspapīrus, kas ir tieši saistīti ar darba izpildi un saimniecisko izmantošanu un ir zināmi kā projektu obligācijas.
Jebkura nodokļu uzlikšana finanšu darījumiem Eiropā jāierosina tikai tad, ja to ievieš visā pasaulē. Es uzskatu, ka Komisijai jāizpēta iespēja ieviest šādu nodokli ES līmenī, mēģinot paredzēt, vai tas radīs nelabvēlīgas sekas ES konkurētspējai.
Maria Da Graça Carvalho
Es balsojumā atbalstīju Parlamenta rezolūciju, jo atbalstu Komisijas mērķi palielināt ES budžeta apmēru, izmantojot jaunus finanšu instrumentus, un atzinīgi vērtēju potenciālos privātā sektora finansējuma palielināšanas ieguvumus, izmantojot valsts līdzekļus. Es arī uzskatu, ka papildus minētajiem pasākumiem jāievieš pārredzama ziņošanas kārtība, apvienojot to ar ieguldījumu pamatnostādnēm, riska pārvaldību, iedarbības robežvērtībām un atbilstošu kontroli un pārraudzības procedūrām, kas noteiktas demokrātiski atbilstīgā veidā.
Françoise Castex
Es atzinīgi vērtēju Eiropas Parlamenta plenārsēdes balsojumā pausto atbalstu nodokļa ieviešanai finanšu darījumiem Eiropas līmenī. Finanšu darījumu nodoklis Eiropas līmenī būs sods par īpaši spekulatīviem un sociāli nelietderīgiem finanšu darījumiem, vienlaikus nodrošinās Eiropas Savienībai ikgadēju ieņēmumu EUR 200 miljardu apjomā. Šis balsojums ir pretrunā konkurētspējas paktam. Jāsoda nevis valstis un iedzīvotāji, bet gan mums ir nepieciešami nodokļi finanšu tirgiem. Komisijai un Padomei ir steidzami tas jāņem vērā.
Carlos Coelho
Es atbalstu, ar dažiem iebildumiem, Podimata kundzes ziņojumu par jaunu finansējumu. Es piekrītu referentes bažām par ekonomikas un finanšu krīzi, ko mēs piedzīvojam, un pēc tam attiecīgu investīciju trūkumu. Es arī piekrītu, ka ir vēlami ieguldījumi, lai panāktu būtiskāku attīstību un ieviestu jauninājumus, un ka Eiropai ir jāpalielina tās iespējas attiecībā uz saprātīgiem ieguldījumiem. Tomēr man ir bažas, ka kopumā ziņojumā, šķiet, tiek īpaši uzsvērta nodokļu paaugstināšana laikā, kad vairākās valstīs (piemēram, Portugāle) mēs jau pašreiz vērojam pārmērīgu nodokļu slogu. Ziņojuma galīgajā redakcijā tiek aicināts ieviest finanšu darījumu nodokli (pasaules vai vismaz Eiropas līmenī), vienlaikus atzīstot, ka ir jāveic izpēte par šādām nepieciešamības sekām (tam paredzot posteriori pētījumu). Es priecājos par aizstāvību eiroobligāciju emitēšanai, kas veicinātu vājāku euro zonas valstu piekļuvi tirgum, un par uzskatu, ka tas būs ieguvums "visām iesaistītajām dalībvalstīm un euro zonai kopumā”.
Frédéric Daerden
rakstiski. - (FR) Daži cilvēki neatbalsta finanšu darījumu nodokli (FDN) Eiropas līmenī, jo Eiropas dēļ tas var izkropļot konkurenci finanšu tirgos. Neuzskatu, ka tikai 0,01 % liels šo darījumu nodoklis veicinās ieguldītāju atteikšanos no pasaules lielākā finanšu tirgus.
Ja mēs paļaujamies uz G20, kas vēlas šo iniciatīvu ieviest pasaules līmenī, mums būs jāgaida mūžīgi. Tāpēc esmu gandarīts, ka ir pieņemts Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas iesniegtais grozījums, kurā atbalstīts šāds FDN Eiropas līmenī. Tas nodrošinātu aptuveni EUR 200 miljardu ienākumu gadā, tādējādi ļaujot Eiropas Savienībai pienācīgi finansēt tās budžetu, vienlaikus Padomes locekļi ir jau informējuši par savu nodomu to samazināt neatkarīgi no pievienotās vērtības, kas tiek iegūta no Eiropas izdevumiem.
Krīze, ko izraisīja finanšu tirgus dalībnieki, tiek izmantota kā mūsu labējo spēku valdību arguments, lai pieprasītu budžeta samazinājumus, jo īpaši sociālo izdevumu jomā. Tādējādi Eiropas iedzīvotāji maksās par kļūdām, kuras viņi nav pieļāvuši. FDN atjaunos sociālo taisnīgumu Eiropas lēmumos, konsolidējot valsts finanses uz to personu rēķina, kuras tās samazināja pirmās. Tāpēc šis ir īstais laiks, lai veiktu šādu pasākumu.
Luigi Ciriaco De Mita
Ekonomikas un finanšu krīze apliecināja absolūtu ētikas trūkumu šajā jomā. Jaunās labklājības ekonomikas paradigma, saskaņā ar kuru indivīda labklājība ir galvenā pazīme kolektīvajai labklājībai, kas ir sastāvdaļu kopums, ir vērojama tās neatbilstībā. Saskaņā ar šo pieeju individuālās intereses nenosaka nekādus ierobežojumus attiecībā uz kolektīvajām interesēm, nemaz neminot vispārējās intereses. Tomēr, tā kā valsts valdībai ir jānosaka vispārējas intereses kā ietvars, kurā darboties, un jānodrošina brīva telpa brīvībai un indivīda tiesībām tajā, tai jāatbalsta šādas intereses, ieviešot godīgu un progresīvu nodokļu sistēmu. Saskaņā ar šo pieeju, kas ES un visām G8 un G20 valstīm ir jāatbalsta pasaules līmenī, ieņēmumiem no finanšu darījumiem jābūt salīdzināmiem ar citiem ieņēmumiem, izmantojot īpašas nodokļu sistēmas, kas veicina lielāku uzņēmēju atbildību, kā arī citus noteikumus un jaunas paradigmas. Eiroobligāciju ieviešana ir paredzēta krīzes fondam, un infrastruktūras projekti varētu stiprināt ES spēju rīkoties, ja tie papildina ES budžetu. Manuprāt, mūsu apstiprinātajam ziņojumam ir šāda virzība uz priekšu, lai gan tā ir lēna.
Marielle De Sarnez
Pašreizējā ekonomikas krīze apliecināja finanšu nozares uzraudzības trūkumus. Tāpēc mums ir nepieciešami jauni instrumenti un jaunas fiskālās politikas. Būtībā finanšu sistēma ir radījusi ievērojamu ienākumu no spekulatīvajiem darījumiem, un tai nav jāmaksā nekāds nodoklis. Balsojumā atbalstot finanšu darījumu nodokli, kura ienākumus var lietderīgi sadalīt attīstības atbalstam, Eiropas Parlaments pierādīja, ka tas vēlas izskaust netaisnību. Šis nodoklis, protams, būtu jāpiemēro starptautiskā līmenī, bet, ja tas nenotiks, mēs lūgsim ES uzņemties saistības, īstenot to Eiropā. Tādējādi Eiropa būtu paraugs gan jaunas finansēšanas ziņā, gan solidaritātes ar jaunattīstības valstīm pierādīšanas ziņā. Pašreiz ir jārīkojas Eiropas Komisijai, lai iesniegtu mums likumdošanas priekšlikumu, kas atbilst šā Parlamenta vairākuma paustajām cerībām.
Anne Delvaux
Es atzinīgi vērtēju šo balsojumu par nodokli finanšu darījumiem, jo Eiropas Parlaments mudina Savienību piemērot nodokļu shēmu, negaidot šajā jautājumā hipotētisku lēmumu pasaules līmenī. Eiropas Savienības finanšu nozare ir lielākā pasaulē. Tāpēc tai ir jābūt vadībā.
Saskaņā ar dažādiem pētījumiem aptuveni 0,05 % liels nodoklis par darījumiem radīs aptuveni EUR 200 miljardu ieņēmumu gadā, kas tiks izmantoti, lai finansētu ekonomikas atlabšanu un attīstības sadarbību un aizsargātu vidi, vienlaikus apkarojot finanšu spekulācijas. Apgalvojot to, es esmu pārliecināta, ka mums ir nepieciešams šāda veida nodoklis starptautiskā līmenī: Savienībai jāmudina savi partneri, lai tie pieņemtu noteikumus par finanšu nodokļiem.
Es to saku tādēļ, ka, ja šis nodoklis tiks piemērots tikai Eiropas Savienībā un ja to nepiemēro Eiropas galvenie finanšu konkurenti starptautiskā līmenī, Savienības finanses būs īpaši apdraudētas. Īpaši es ceru, ka šajā jautājumā tiks panākts kompromiss G20 valstu Francijas prezidentūras laikā.
Harlem Désir
Eiropas Parlamentā vairāk nekā 10 gadus Eiropas sociālisti cīnās par nodokli finanšu darījumiem. Šim nodoklim būtu vairākas priekšrocības: piemērojot to, ne tikai apkarotu finanšu spekulācijas, tas arī nodrošinātu līdzekļus jaunattīstības valstu atbalstam un to pielāgošanos klimata pārmaiņām, vienlaikus sniedzot ieguldījumus Eiropas Savienības budžetā.
Pašreiz pasaulē ir cita situācija: ekonomikas lejupslīde vēl spēcīgāk ir noteikusi nepieciešamību stabilizēt finanšu tirgus, un Eiropas Savienībai ir vajadzīgi jauni resursi, lai pārvarētu šo lejupslīdi -- Eiropai ir jāpārvar tā, īstenojot atlabšanas līdzekļus, nevis stingrus pasākumus.
Vienlaikus pamatojums par labu nodoklim kļūst spēcīgāks: aizvien lielāks valdību skaits atbalsta šo ierosmi, un Eiropas Parlaments ir jau vairākkārt balsojis par nodokļa ieviešanu finanšu darījumiem. Jaunais atbalsta balsojums par nodokli ir būtisks solis: Parlaments saka, ka Eiropas līmenī mums ir nekavējoties jārīkojas, pat ja netiek panākta pasaules līmeņa vienošanās. Parlamenta pieprasījums ir skaidrs un balsojumā bija liels pārsvars: pašreiz mums savi vārdi jāīsteno darbos, un jāpiemēro nodoklis finanšu darījumiem.
Lena Ek
Ziņojums par jaunajiem finansējuma instrumentiem pievēršas vairākiem svarīgiem aspektiem. Diemžēl tajā ir iekļauts priekšlikums par to, lai Eiropa vienpusēji ieviestu nodokli finanšu darījumiem. Es uzskatu, ka Zviedrijas piemērs par vienpusēji ieviestu attiecīgā veida nodokli finanšu darījumiem 20. gadsimta 80. gados, kādēļ lielākā daļa tirdzniecības ar akcijām, obligācijām un opcijām pārcēlās uz Londonu, būtu jāņem vērā, lai Eiropas līmenī mums netiek pieļautas tādas pašas kļūdas. Es uzskatu, ka pastāv liels risks, ka netiks īstenota stabilizācijas ietekme uz finanšu tirgu, ja ES ievieš šādu nodokli vienpusēji. Pastāv liels risks par tirdzniecības ar akcijām, obligācijām un opcijām pārcelšanu uz nepārredzamiem un mazāk atvērtiem tirgiem ārpus Eiropas. Tas neradīs piemērotākus nosacījumus, lai kontrolētu finanšu tirgus. Tāpēc es balsoju pret grozījumu, kurā tika ierosināts Eiropas Tobina nodoklis, bet, lai gan šis priekšlikums balsojumā tika atbalstīts, es izvēlējos galīgajā balsojumā atbalstīt šo ziņojumu.
Šis lēmums ir pieņemts, pamatojoties uz faktu, ka, būdama sarunu par stratēģiju "Eiropa 2020” vedēja Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas vārdā, es citādi būtu apdraudējusi grupas sarunu nostāju par mums svarīgiem jautājumiem, piemēram, ka ir svarīgi izveidot faktisku iekšējo tirgu, nodrošināt finansējumu infrastruktūras projektiem, izmantojot Eiropas projektu obligācijas, un rast iespējamo risinājumu saistībā ar Eiropas nodokli ogleklim.
Edite Estrela
Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu, jo tajā tiek paredzēta īpašu instrumentu izveidošana, piemēram, nodokļa finanšu darījumiem ieviešana, kas varētu palīdzēt uzlabot tirgus efektivitāti, palielināt pārredzamību, samazināt pārmērīgo cenu nepastāvību un radīt stimulus finanšu nozarei veikt ilgtermiņa ieguldījumus, kuriem būtu pievienotā vērtība faktiskajā ekonomikā.
Göran Färm, Olle Ludvigsson, Marita Ulvskog un Åsa Westlund
Mēs, Zviedrijas sociāldemokrāti, īpaši atbalstām nodokļa uzlikšanu darījumiem pasaules līmenī. ES ir ļoti aktīvi jāstrādā, lai izveidotu šādu sistēmu. Ja izrādītos, ka politiski nav iespējams laikus noslēgt starptautisku nolīgumu, būtu ļoti rūpīgi jāapsver nodokļa darījumiem ieviešanas alternatīva tikai ES. Tas ir jāpamato piemēroti līdzsvarotā ietekmes novērtējumā. Komisija pašreiz gatavo analīzi, bet vairākos gadījumos tas nav atturējis tās pārstāvjus apsteigt notikumus, skaidri paužot negatīvus uzskatus par nodokli ES līmenī. Mūsuprāt, tas nav pieņemams. Tādēļ, lai Komisijai skaidri paustu, ka šis jautājums ir jāuztver nopietni un ka procesam jābūt objektīvam, mēs esam izvēlējušies balsojumā atbalstīt grozījumus, kuros ir tieši norādīts par ES nodokļa ieviešanu. Ir ļoti svarīgi, lai lēmumam par šo jautājumu tiktu noteikts mērķis un rūpīgi apsvērts pamatojums.
José Manuel Fernandes
Šajā ziņojumā tiek izklāstīta vajadzība atrast jauna veida finansējumu valsts sektoram pasaules un Eiropas līmenī. Faktiski pašreizējā ekonomikas un finanšu krīze ir likusi dalībvalstīm meklēt ieņēmumus, lai mazinātu to budžeta krīzes. Inovatīvie finansēšanas līdzekļi ietver nodokļa uzlikšanu finanšu nozarei un CO2 emisijām.
Pēdējā laikā finanšu nozare ir izkropļojusi savus mērķus par ekonomikas attīstības finansēšanu, un, attaisnojoties ar nepieciešamību segt riskus, ir palielinājusi likmes, uzreiz iegūstot milzīgu peļņu, kas būtiski ietekmē valsts finanses un iedzīvotājus. Tādējādi nodokļa uzlikšanas CO2 emisijām dēļ princips "piesārņotājs maksā” kļūst godīgāks un atbilstošāks, kas veicina ne tikai klimata pārmaiņu samazināšanu, bet arī ieguldījumu projektu finansēšanu šajā jomā. Es atbalstu nodokļa uzlikšanu finanšu darījumiem pasaules līmenī. Uzskatu, ka pirms tā ieviešanas Eiropas līmenī ir jāveic ietekmes pētījums. Es atbalstu arī eiroobligāciju ieviešanu, jo uzskatu, ka tās būs kopīgs parādu pārvaldības instruments.
João Ferreira
Šajā ziņojumā ir izklāstīts "inovatīvais finansējums”. Tomēr būtībā tajā ir vērojamas senākās apnicīgās nostājas, kas noraida elementārāko taisnīgumu. Jau sen bija efektīvi jākontrolē un jāreglamentē finanšu tirgus. Jau sen bija jāpārtrauc spekulācijas neatkarīgi no tā, vai tās veiktas ar precēm, tostarp pārtiku, īpašumu, pabalstiem un pensijām, vai valstu suverēno parādu (sniedzot dažus piemērus). Tomēr Eiropas Komisija stūrgalvīgi atsakās virzīt uz priekšu šos priekšlikumus. Tas notiek, lai gan ir zināms, ka aprēķinātie finanšu zaudējumi, ko Eiropā izraisījusi nodokļu nemaksāšana un krāpšana, ir no EUR 200 līdz 250 miljardiem gadā, tā ir summa, kas būtu pietiekama, lai samazinātu valsts budžeta deficītu, izvairoties no nepieciešamības palielināt nodokļus nodarbinātībai -- vecais risinājums. Tā arī stūrgalvīgi atsakās ieviest nodokli finanšu darījumiem ES līmenī un necenšas panākt tā ieviešanu pasaules līmenī.
Tas pats attiecas uz joprojām esošajām un apkaunojošajām nodokļu oāzēm. Tie ir veidi, kā palielināt ieņēmumus, lai apkarotu nabadzību un citas pastāvīgās ekonomikas un sociālās problēmas. Pašreizējie provizoriskie aprēķini ieņēmumiem, kas iegūstami no nodokļa finanšu darījumiem, pat pēc zemākās likmes, liecina, ka ES līmenī varētu iekasēt apmēram EUR 200 miljardu gadā.
Carlo Fidanza
Es atzinīgi vērtēju rezolūciju par inovatīviem finanšu instrumentiem, kas norāda uz Parlamenta ieguldījumu debatēs par to, kā radīt jaunus ieņēmumus, nodrošināt taisnīgu nodokļu politiku un maksimāli palielināt ienākumu atjaunošanas iespējas. Es atbalstu nodokļa finanšu darījumiem (FDN) ieviešanu: pašreizējās krīzes -- par kurām mēs varam vainot konkrēta veida spekulatīvās finanses -- pierāda, kā galu galā valstis un iedzīvotāji paši maksā par citu nodarīto kaitējumu.
Nodokļa finanšu darījumiem dēļ varētu "uztūkt” ES naudas līdzekļi par aptuveni EUR 200 miljardiem gadā, un tas palīdzētu ierobežot spekulatīvās darbības, padarot tās dārgākas un tādēļ mazāk pievilcīgas. Tomēr es uzskatu, ka šis nodoklis ir ieviešams visā pasaulē, nevis tikai Eiropā, lai izvairītos no nelabvēlīgas konkurences apstākļiem Eiropā, kas, neaizmirsīsim, ir īpaši pievilcīga kā pasaules lielākais tirgus. Mums ir arī atzinīgi jāvērtē Parlamenta atbalsts eiroobligācijām un projekta obligācijām, kas veicinās atlabšanu, rosinot faktisko ekonomiku un sekmējot Eiropas ekonomikai būtisku infrastruktūru veidošanu.
Ilda Figueiredo
Jau sen bija jākontrolē un efektīvi jāreglamentē kapitāla tirgus, novēršot spekulācijas ar plašu produktu klāstu, tostarp ar precēm, nekustamā īpašuma darījumiem, pabalstiem, pensijām un apdrošināšanu, kā arī ar visiem atvasinātajiem produktiem, tostarp ar valsts parāda spekulācijām.
Diemžēl Eiropas Komisija nav virzījusi uz priekšu šos priekšlikumus, jo ir zināms, ka aprēķinātie finanšu zaudējumi, ko Eiropā izraisījusi nodokļu nemaksāšana un krāpšana, ir no EUR 200 līdz 250 miljardiem gadā, tā ir summa, kas būtu pietiekama, lai samazinātu valsts budžeta deficītu, izvairoties no nepieciešamības palielināt nodokļus nodarbinātībai.
Tomēr, ja mums būtu arī nodokļi finanšu darījumiem pasaules līmenī un tādējādi arī Eiropas Savienības līmenī, kā arī izskaustas nodokļu oāzes un spekulatīvie finanšu produkti, mums būtu lielākas naudas summas, lai risinātu ekonomikas un sociālās problēmas.
Pašreizējie provizoriskie aprēķini ieņēmumiem, kas iegūstami no nodokļa finanšu darījumiem, pat pēc zemākās likmes, liecina, ka ES līmenī varētu iekasēt apmēram EUR 200 miljardu gadā.
Ņemot vērā minēto, mēs nevaram pieņemt, ka ir jāatliek skaidras nostājas par nodokļa finanšu darījumiem ieviešanu izstrādāšana, aizbildinoties ar turpmākiem pētījumiem un novērtējumiem.
Lorenzo Fontana
Ja finanšu sistēma, kas ir atbildīga par vieglprātīgu tirdzniecību un spekulācijām, tiek uzskatīta par vienu no galvenajiem finanšu krīzes iemesliem, tad tas ir pareizi, ka atbildīgajām personām jāmaksā sava daļa, piedāvājot nozīmīgākos ieguldījumus ekonomikā. Es tomēr uzskatu, ka šajā ziņojumā ierosinātā metode ietekmēs nedrošo konkurences līdzsvaru, graujot tās pamatus, jo tā būtu jāpiemēro pasaules līmenī. Gan šā iemesla dēļ, gan tāpēc, lai Eiropas nodokļu sistēmā novērstu bīstamu precedentu, es balsojumā neatbalstīju Podimata kundzes ziņojumu.
Bruno Gollnisch
Es balsojumā atbalstīju grozījumus un tās dokumenta daļas, kas attiecas uz nodokļa uzlikšanu finanšu darījumiem. Būtībā es balsoju par principu piespiest finanšu iestādes palīdzēt segt lejupslīdes izmaksas, par kurām tās ir atbildīgas, un konsolidēt mūsu valsts finanses.
Tomēr problēma šajā ziņojumā, kuru es balsojumā neatbalstīju, ir tā, ka tā galvenais mērķis, ieviešot inovācijas, ir noteikt jaunus nodokļus, kur vien tas iespējams, Eiropas vai pasaules līmenī vai vismaz starptautiskajās organizācijās, nolemjot par iespējamiem ieguvējiem un naudas līdzekļu izmantošanas veidiem. Turklāt nav nekādas garantijas, ka nodokļi darbaspēkam tiks būtiski samazināti. Tāpat es varu tikai iebilst pret nodokli ogleklim visos līmeņos, jo vienmēr no tā cietīs mazturīgie iedzīvotāji, kā vērojams no Sarkozy kunga netaisnīgā un nepopulārā projekta.
Es arī iebilstu pret Eiropas aģentūras izveidošanu, kas ir atbildīga par Eiropas obligāciju emitēšanu, lai apvienotu valsts parādu, -- tā ir īsta prātīgu cilvēku samaksāta prēmija ārprātīgajiem. Visbeidzot man ir žēl, ka, lai gan daļa, kas paredzēta attīstības finansējumam, attiecīgi soda valdības korupciju un nodokļu oāzes, ir jāuzmanās, lai neapsūdzētu starptautisko uzņēmumu nežēlīgo praksi, jo īpaši to transfertcenu izmantošanu.
Louis Grech
rakstiski. - Ziņojums par "inovatīvo finansējumu” ir spēcīgs vēstījums finanšu iestādēm, jo īpaši banku nozarei, ir pienācis laiks turpmāk reglamentēt finanšu nozari, nosakot banku administratīvo atbildību un juridisku pārskatatbildību par savu nolaidīgo rīcību un neefektīvu riska pārvaldības praksi. Ir acīmredzams, ka bieži finanšu pakalpojumu tirgus pats nespēj pietiekami regulēt savus pakalpojumus un ka finanšu pakalpojumu nozarē patērētāju aizsardzības un drošības kvalitātes garantēšanai ir jānosaka konkrēti un būtiski uzlabojumi, jo īpaši attiecībā uz kontroles un uzraudzības aspektiem. Pašreizējo situāciju varētu izmantot kā iespēju, lai nostiprinātu finanšu pakalpojumu nozari un lai atjaunotu iedzīvotāju un patērētāju uzticību nozarei, jo pašreiz viņi ir tie, kas maksā savu rēķina daļu par rupjām kļūdām un izsniedz galvojumu lielākajām finanšu iestādēm.
Tas nozīmē, ka Komisijai vispirms jānovērtē ietekme, kāda nodoklim par finanšu darījumiem būs uz Eiropas ekonomiku, jo turpmākus priekšlikumus nedrīkst pamatot tikai ar impulsīviem lēmumiem, lai atbildētu uz šā brīža skaļajiem vārdiem, bet tajos jābūt pragmatiskai pieejai, kas palīdzēs izturēt šā laika sasprindzinājumu un atjaunos Eiropas iedzīvotāju uzticību finanšu tirgiem.
Estelle Grelier
Podimata kundzes ziņojuma pieņemšana bija Parlamenta iespēja apliecināt nepārprotamu atbalstu nodokļa finanšu darījumiem ieviešanai Eiropas līmenī. Līdz šim gan Parlamenta komitejās, gan plenārsēdēs Eiropas labējie spēki vienmēr bija neapmierināti ar sociālistu priekšlikumiem šajā jomā. Fakts, ka Eiropas Parlamenta deputātu vairākums un tādējādi arī labējo grupa ir atbalstījusi šo projektu, kuru daudzus gadus ir aizstāvējusi Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa, ir laba ziņa. Tas pierāda, ka mēs kopā pakāpeniski sākam izprast šā projekta priekšrocības. Šis balsojums iezīmē jaunu posmu finanšu instrumenta ieviešanas procesā, kas ne vien nodrošinās papildu resursus ES budžetā, bet arī atbalstīs attīstības iniciatīvas starptautiskā līmenī. Tomēr šī cīņa vēl nav beigusies. Pagaidām tā ir tikai politikas nostāja. Neatkarīgi uz attiecīgiem paziņojumiem mums jārūpējas par Eiropas valstu vai valdību vadītāju ciešo apņemšanos ieviest šo nodokli, un vairākums no viņiem ir labēji centriskās orientācijas pārstāvji.
Nathalie Griesbeck
Daudzus gadus mēs esam cīnījušies, lai finanšu darījumiem ieviestu nodokli. Par spīti daudzajiem iebildumiem šī iecere ir īstenota, šīs rezolūcijas pieņemšana ar vairākuma atbalstu ir svarīga virzība uz priekšu. Veicinot nodokļa uzlikšanu finanšu darījumiem starptautiskā līmenī un jebkurā gadījumā iesakot šādu nodokli ieviest Eiropas Savienībā, Parlaments liek pamatus jaunai pasaules finanšu sistēmai. Papildus tam mums jāapsver jaunās finansiālās perspektīvas, ko šāds nodoklis varētu nodrošināt, jo tā ieviešana var radīt aptuveni EUR 200 miljardu ieņēmumu gadā. Šis balsojums ir nozīmīga uzvara; pašreiz jāsaņemas starptautiskām iestādēm, un tām jābūt tikpat drosmīgām, kādi bija Eiropas Parlamenta deputāti.
Sylvie Guillaume
Par nodokļa uzlikšanu finanšu darījumiem Eiropas sociālisti un kreiso spēki ir cīnījušies jau ilgu laiku. Manas grieķu kolēģes Anni Podimata ziņojuma pieņemšana ar lielu balsu vairākumu ir apliecinājums politikas progresam, ko ir pierādījis Eiropas Parlaments. Eiropas kreisajiem spēkiem tā ir liela uzvara, par kuru mēs varam būt lepni. Lai gan dokumentam nav tiešas likumdošanas ietekmes, tas iezīmē izšķirīgu politisku virzību uz priekšu: no šā brīža Eiropas Parlamenta Eiropas labējie spēki nevarēs novērst šāda nodokļa ieviešanu. Tas ir faktisks solis virzienā uz budžeta federālismu, kas ir vienīgais veids, kā Eiropas Savienība varētu sasniegt savus mērķus attiecībā uz izaugsmi, nodarbinātību un pārvarēt lejupslīdi.
Juozas Imbrasas
Es atbalstīju šo ziņojumu, jo viena no inovatīvu finansēšanas instrumentu galvenajām priekšrocībām ir tāda, ka tie var sniegt divkāršu labumu, jo tie var palīdzēt sasniegt nozīmīgus politikas mērķus, piemēram, finanšu tirgus stabilitāti un pārredzamību, un nodrošināt būtiskas ieņēmumu iespējas, bet ir jāņem vērā arī šo instrumentu nelabvēlīgā ārējā ietekme, kāda ir finanšu nozarē. Es atbalstu šos noteikumus un aicinu ieviest inovatīvus finansēšanas pasākumus, lai palielinātu ienākumus no šīs nozares un veicinātu šo nodokļu apgrūtinājumu novirzīšanu no strādājošiem cilvēkiem. Tie sniedz iespējas uzlabot tirgus efektivitāti, palielināt pārredzamību un samazināt spekulācijas, pat novērš pārmērīgu cenu nepastāvību, mudina finanšu nozari veikt ilgtermiņa pievienotās vērtības ieguldījumus faktiskajā ekonomikā, kā arī palīdz finansēt pasaules sabiedrībai nepieciešamās preces un samazina valsts budžeta deficītu. Es atbalstu ideju par kopējo Eiropas projektu obligāciju emitēšanu, lai finansētu Eiropas svarīgas infrastruktūras vajadzības un struktūru projektus programmas "Eiropa 2020” ietvaros un paredzamās jaunās ES stratēģijas, piemēram, jauno stratēģiju par enerģētikas infrastruktūras attīstību un citus liela apjoma projektus. Tādējādi ES projektu obligācijas nodrošinātu nepieciešamos ieguldījumus, piesaistītu vajadzīgo atbalstu un kļūtu par svarīgu līdzekli, kas maksimāli samazinātu valsts atbalstu. Šiem projektiem jāveicina arī mūsu ekonomikas ekoloģiskā pārveidošana, bruģējot ceļu uz nulles oglekļa emisiju ekonomiku.
Arturs Krišjānis Kariņš
rakstiski. - (LV) Jauns finanšu transakciju nodoklis neatrisinās Eiropas Savienības dalībvalstu budžetu problēmas, tāpēc neatbalstīju ziņojumu par novatoriskiem finansēšanas veidiem Eiropā un pasaulē. Pretēji dažu personu uzskatiem, šādu nodokli nemaksās pašas bankas, bet gan banku klienti, tātad tie paši nodokļu maksātāji. Ekonomikas atkopšanās periodā nevajag ieviest jaunus nodokļus, bet tā vietā nepieciešams samazināt valdību izdevumus. Jauns nodoklis tikai paslēptu valdību nespēju samazināt savus izdevumus, neradot vēlamo efektu.
Giovanni La Via
Ziņojums, par kuru šodien notiek Parlamenta balsošana, attiecas uz inovatīviem finanšu instrumentiem. Ar savu balsojumu es vēlējos atbalstīt rezolūciju, jo pēdējo gadu krīze ir apliecinājusi reglamentēšanas trūkumu un nepieciešamību izveidot jaunus finanšu instrumentus, ar kuriem varētu novērst lielākās finanšu spekulācijas. Tādēļ šis ES pasākums nepārprotami būs iespēja atkārtoti noteikt nepieciešamību reaģēt uz faktiskās ekonomikas vajadzībām, atbalstot ilgtermiņa ieguldījumus un radot jaunus papildu resursus, lai apsvērtu un atrisinātu galvenās pasaules un Eiropas problēmas, sasniedzot stratēģijā "ES 2020” izvirzītos izaugsmes un attīstības mērķus. Dramatiskā finanšu darījumu palielināšanās apliecināja arvien lielāku atšķirību starp finansēm un faktisko ekonomiku. Nodokļa finanšu darījumiem ieviešana, kopējo Eiropas obligāciju emitēšana un nodokļa ogleklim paredzēšana ir daži no priekšlikumiem, kas vērsti uz jauniem procesiem, kādi ir nepieciešami mūsu ekonomikai, bet tie tomēr nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt mazāk aizsargātus patērētājus.
Bogusław Liberadzki
Es īpaši atzinīgi vērtēju balsojuma rezultātu par ziņojumu attiecībā uz inovatīvajiem finansējumiem gan pasaules, gan Eiropas līmenī. Šajā ziņojumā tika iekļauti divi īpaši svarīgi jautājumi, proti, nodokļa uzlikšana finanšu darījumiem un eiroobligācijas. Tie varētu būt svarīgi finanšu līdzekļu avoti, lai palielinātu ES finanšu un ekonomikas iespējas, nodrošinātu lielu un stratēģiski svarīgu projektu īstenošanu, ietverot transporta un enerģētikas projektus, kā arī iespējams veicinātu privātā kapitāla mobilizāciju. Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa ir jau ilgi aicinājusi pieņemt līdzīgu risinājumu. Es esmu gandarīts, ka acīmredzams vairākums balsojumā ir atbalstījis šo inovatīvo risinājumu ieviešanu.
Sabine Lösing un Sabine Wils
Ilgus gadus kreisie spēki ir atbalstījuši nodokļa finanšu darījumiem ieviešanu. Šodien Eiropas Parlaments šo ieceri ir atbalstījis vispārīgā nozīmē. Parlamenta pieņemtajā Podimata kundzes patstāvīgajā ziņojumā nav pateikts konkrēts "jā” vai "nē” jautājumā par nodokļa finanšu darījumiem ieviešanu. Nav skaidrs, vai mēs varam gaidīt atbilstošu Komisijas priekšlikumu vai, ja varam, tad kad? Mums joprojām ir ilgi jāgaida, kamēr tiks ierosināts likumdošanas process. Pašreiz Komisija vienkārši sagatavo priekšizpēti. Viens no šīs priekšizpētes nosacījumiem ir fakts, ka šis nodoklis finanšu darījumiem nedrīkst samazināt konkurētspēju. Pašreiz ir gandrīz neiespējami sagaidīt, ka nodoklis finanšu darījumiem tiks ieviests visā pasaulē. Patstāvīgajā ziņojumā tiek izklāstīts ne tikai jautājums par nodokli finanšu darījumiem, bet arī konkurences politikas vienmērīgas funkcionēšanas jautājums ES un nodokļa ogleklim ieviešana, ņemot vērā PVN paraugu, kurš tiks piemērots visiem produktiem starptautiskajā tirgū.
Mums nav pieņemams nodoklis ogleklim. Tā ir tādu konservatīvo spēku vides politikas prasība, kas vēlas ieviest dažādus enerģijas veidus, apvienojot kodolenerģiju un atjaunojamās enerģijas. Kodolenerģiju šis nodoklis neskars. Mēs aicinām uzlikt nodokli enerģijas patēriņam, piemērojot vienotu primārās enerģijas/oglekļa nodokli. Galīgajā balsojumā es atturējos, jo nevaru atbalstīt ziņojumu, kurā viena laba ierosme, nodoklis finanšu darījumiem, ir saistīta ar pasākumiem, kas Eiropas iedzīvotājiem radīs vēl lielāku apgrūtinājumu.
Petru Constantin Luhan
Pēdējo gadu pasaules ekonomikas un finanšu krīze ir apliecinājusi galvenos pasaules finanšu sistēmas reglamentācijas un uzraudzības trūkumus. Finanšu darījumi tiek simbolizēti ar būtisku to apjomu palielināšanos un būtisku atšķirību starp finanšu darījumu apjomu un faktiskās ekonomikas vajadzībām. Pārsvarā veiktie īstermiņa ieguldījumi ir izraisījuši pārmērīgu nepastāvību un riska uzņemšanos. Īstermiņa spekulatīvie darījumi bija galvenie krīzes izraisītāji, un tie ir apliecinājuši skaidru saistību starp neefektīvu finanšu reglamentēšanu un uzraudzību un valsts līdzekļu ilgtspējību. Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu, jo problēmām, ko izraisīja šāda uzvedība tirgū, lielākā ietekme bija uz valsts līdzekļiem, Eiropas iedzīvotājiem un tā tālāk. Ziņojumā ir paredzēts ieviest instrumentus, kas vajadzīgi, lai samazinātu spekulāciju, nodrošinātu godīgu apgrūtinājumu sadali starp galvenajiem finanšu tirgus dalībniekiem un nodrošinātu jaunus papildu resursus, un lai risinātu galvenās problēmas.
Pašreiz ir aprēķināts, ka ES dalībvalstīm izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un krāpšanās ir izmaksājusi apmēram EUR 250 miljardu gadā. Jaunais instruments ir nodoklis finanšu darījumiem, kas ES radīs apmēram EUR 200 miljardu ieņēmumu gadā un apkaros spekulatīvos darījumus.
David Martin
rakstiski. - Balsojumā atbalstot šo ziņojumu, Eiropas deputāti ir atbildējuši sabiedrības aicinājumam par godīgu nodokļa uzlikšanu finanšu nozarei. Finanšu nozare ir savā ziņā atbrīvota no PVN, un tai ir mazāk nodokļu, bet parastie iedzīvotāji ir saskārušies ar finanšu krīzes izmaksām, tostarp katrs vīrietis, sieviete un bērns ES ir ieguldījis EUR 9500 valdības atbalstam. Šajā balsojumā deputāti ir atbalstījuši simtiem tūkstošu kampaņas dalībnieku, kas aktīvi iesaka Robina Huda nodokli -- nelielu nodokli finanšu darījumiem, kas var radīt miljardus, lai nodrošinātu pirmās nepieciešamības preces un mūsu apņemšanos apkarot nabadzību un novērst klimata pārmaiņu sekas starptautiskā līmenī.
Pasaules līmeņa nolīgums būtu piemērotākais veids, kādā ieviest šādu nodokli, jo AK zīmognodeva akcijām pierāda, ka ir iespējams veiksmīgi ieviest labi plānotu nodokli finanšu darījumiem (FDN), nevājinot konkurētspēju. ES līmenī saskaņots FDN ir pirmais solis virzībā uz pasaules FDN. Ir laiks rīkoties un ES var vadīt šo kampaņu par godīgu nodokļu uzlikšanu pasaulē.
Arlene McCarthy
rakstiski. - Leiboristu Eiropas deputāti ir atbildējuši sabiedrības aicinājumam par godīgu nodokļa uzlikšanu finanšu nozarei. Finanšu nozare ir savā ziņā atbrīvota no PVN, un tai ir mazāk nodokļu, bet parastie iedzīvotāji ir saskārušies ar finanšu krīzes izmaksām, tostarp katrs vīrietis, sieviete un bērns ES ir ieguldījis EUR 9500 valdības atbalstam. Šajā balsojumā leiboristu Eiropas deputāti ir atbalstījuši simtiem tūkstošu kampaņas dalībnieku, kas aktīvi iesaka Robina Huda nodokli -- nelielu nodokli finanšu darījumiem, kas var radīt miljardus, lai nodrošinātu pirmās nepieciešamības preces un mūsu apņemšanos apkarot nabadzību un novērst klimata pārmaiņu sekas starptautiskā līmenī. Pasaules līmeņa nolīgums būtu piemērotākais veids, kādā ieviest šādu nodokli, jo AK zīmognodeva akcijām pierāda, ka ir iespējams veiksmīgi ieviest labi plānotu nodokli finanšu darījumiem (FDN), nevājinot konkurētspēju. ES līmenī saskaņots FDN ir pirmais solis virzībā uz pasaules FDN. Ir laiks rīkoties un ES var vadīt šo kampaņu par godīgu nodokļu uzlikšanu pasaulē.
Jean-Luc Mélenchon
Daudzus gadus kreisi spēki ir atbalstījuši nodokļa uzlikšanu finanšu darījumiem. Šodien šī ierosme ir ieguvusi vienprātību. Mūsuprāt, šī koncesija ir apsveicama. Tomēr nodoklis finanšu darījumiem ir jāparedz tikai tam, lai veicinātu cilvēku vispārējās intereses, nevis lai vienmērīgi darbotos brīvā tirdzniecība vai emisiju kvotu tirdzniecība, ko daži -- un tiešām arī šajā dokumentā -- dēvē par "oglekļa tirgu”. Es balsošu pret šo rupjo labās ierosmes nolaupīšanu.
Nuno Melo
Lai gan atbalstu šā ziņojuma lielāko satura daļu, es nevaru balsojumā to atbalstīt, jo tajā ir aizstāvēta nodokļa finanšu darījumiem ieviešana (pasaules vai vismaz Eiropas līmenī), lai gan tajā tiek atzīts, ka šīs rīcības sekas ir jāpēta (tam paredzot a posteriori pētījumu). Partija, kuru es pārstāvu, vienmēr ir cīnījusies pret šāda nodokļa uzlikšanu finanšu darījumiem Portugālē, ņemot vērā iespējamo kaitīgo ietekmi uz finanšu tirgiem. Portugāle ir novārdzināta un nav spējīga cīnīties pret turpmākiem nodokļu apgrūtinājumiem, ņemot vērā to, ka galu galā šis nodoklis attieksies uz iedzīvotājiem, jo finanšu iestādes pārcels to uz saviem klientiem. Šāda nodokļa ieviešana tikai Eiropas līmenī var sniegt konkurences priekšrocības citiem tirgiem salīdzinājumā ar Eiropas finanšu tirgiem.
Willy Meyer
rakstiski. - (ES) Es balsojumā atbalstīju Podimata kundzes ziņojumu par inovatīviem finansējumiem pasaules un Eiropas līmenī, jo tajā ir izklāstīta ideja, kas ir viens no pasaules kreiso spēku balstiem: nodokļa finanšu darījumiem ieviešana. Dokumentā varēja būt daudz spēcīgāks pamatojums, un tajā nebija nepieciešams paredzēt nodokli, kas ir atkarīgs no līdzvērtīga nodokļa ieviešanas pasaules līmenī.
Mana politiskā organizācija vienmēr ir aizstāvējusi nepieciešamību ieviest nodokli pasaules kapitāla plūsmai, piemēram, tā dēvēto "Tobina nodokli”. Šā iemesla dēļ, lai gan ziņojumā paredzētais priekšlikums, manuprāt, nav pietiekami izstrādāts, es ceru, ka tas ir solis pareizā virzienā.
Louis Michel
Sākoties 2007. gadā pasaules ekonomikas un monetārajai krīzei, mums bija iespēja ieraudzīt būtiskākos trūkumus pasaules finanšu sistēmas reglamentēšanā un uzraudzībā. Es Eiropas Parlamentā biju iniciators cīņai par inovatīviem finansējumiem, izveidojot nodokļa starptautiskajiem darījumiem īstenošanas iespēju darba grupu. Esmu pārliecināts, ka šāds nodoklis ne tikai nodrošinās piemērotāku finanšu nozares reglamentēšanu, ierobežojot tieši spekulatīvās darbības, bet arī palīdzēs nabadzīgākajām, jo īpaši jaunattīstības, valstīm, tostarp vismazāk attīstītajām valstīm, sasniegt tūkstošgades attīstības mērķus un veikt nepieciešamos pasākumus, lai pielāgotos klimata pārmaiņām.
Nodoklis finanšu darījumiem Eiropas līmenī iespējams varētu nodrošināt Savienībai ikgadēju ieņēmumu apmēram EUR 200 miljardu apmērā un pasaulē ikgadēju ieņēmumu gandrīz USD 650 miljardu apmērā. Ja mums Eiropas līmenī būs atbilstoši panākumi, piemērojot nodokli starptautiskajiem finanšu darījumiem, mēs saglabāsim spēcīgo vēstījumu, kādu mēs raidījām 2010. gadā, kad pieņēmām ieteikumu, kura nosaukums bija "finanšu, ekonomikas un sociālā krīze: ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām”.
Alexander Mirsky
rakstiski. - Šī ziņojuma pieņemšana ir pirmais Parlamenta spēcīgais vēstījums, kas atbalsta nodokli finanšu darījumiem laikā, kad Komisijai ir divkosīga pieeja, pierādot vēlēšanos reglamentēt finanšu tirgus dalībniekus, bet atbrīvojot tos no nodokļa uzlikšanas. Ir jānorāda uz liekulīgajām dažu labējā spārna vadītāju sarunām, mudinot uz sava veida nodokli finanšu nozarei, bet tikai pasaules līmenī, tomēr mēs visi zinām, ka visticamāk to nav iespējams ieviest. Komisijai ir jāsniedz precīzs un skaidrs vēstījums par to, ka ikvienam būs jāmaksā nodoklis par darījumiem. Nav pieņemama situācija, ka lauksaimnieki maksā nodokli, bet finansisti nemaksā. Sociālā netaisnība rada ļaunprātību un visatļautība pārvērš valsts iestādes par smilšu kasti, ko izveido bankas. Es balsoju "par”.
Andreas Mölzer
Nodokļa finanšu darījumiem ieviešana ir solis pareizajā virzienā un tas galvenokārt ietekmēs drošības fondus un tamlīdzīgus produktus, kas iespējams liekas pārāk neliels ieguvums faktiskajai ekonomikai. Eiropas tiesības uzņemties vadību šajā jomā ir apšaubāmas -- galu galā mums ir nebeidzami jāgaida, ja mēs mēģināsim paņemt uz klāja arī amerikāņus. Tomēr nodokli finanšu darījumiem nedrīkst izmantot kā iespēju ieviest ES nodokli caur sētas durvīm. Diemžēl Podimata kundzes ziņojums ved mūs tieši šajā virzienā. Ir jāsaglabā dalībvalstu fiskālā suverenitāte. Ja Briselei nepietiek saņemto naudas līdzekļu, tai ir jāsavelk josta. Ir piešķirtas pietiekami daudzas pilnvaras, kuras tiktu piemērotāk regulētas valsts līmenī, nekā ES līmenī. Citi ziņojumā izklāstītie ierosinājumi, proti, eiroobligāciju ieviešana un nodoklis ogleklim ir jānoraida. No vienas puses, eiroobligācijas ir produkts, kas neatbilst ekonomikas loģikai, tomēr, no otras puses, fiskāli apdomīgajām euro zonas valstīm vēlreiz tiek negodīgi pieprasīts maksāt attiecīgo cenu. ES vienkārši kļūst par pārvedumu savienību. Turklāt arī nodoklis ogleklim, kuram ir apšaubāmi mērķi, kaitēs Eiropas ekonomikai un izskaus darbavietas, un tādējādi tas nelabvēlīgi ietekmēs daudzus iedzīvotājus. Šā iemesla dēļ ziņojums ir jānoraida.
Claudio Morganti
Es balsojumā neatbalstīju šo ziņojumu, jo, lai gan ideja par finanšu sistēmas, kura savā ziņā ir vainīga par pēdējo divu gadu krīzi, ieguldījumu, manuprāt, ir pareiza, esmu nesapratnē par tās ieviešanas veidu.
Vēlos piebilst, ka atzinīgi vērtēju eiroobligāciju ieviešanu, kas, manuprāt, iespējams būs lietderīgs instruments, bet man ir problēmas ar lielāko ziņojuma daļu, kas ir par nodokļa finanšu darījumiem ieviešanu. Uzskatu, ka ir pārāk riskanti piemērot šo nodokli tikai vienā, Eiropas Savienības, līmenī, jo, iespējams, tādējādi visa Eiropas finanšu sistēma zaudēs tās konkurētspēju un tirgus dalībnieki bez īpašām grūtībām varētu to nemaksāt, pārorientējoties uz citiem tirgiem.
Turklāt es nevēlos, lai šis nodoklis paver iespējas uz centralizētu ES nodokļu sistēmu, un tā ir sistēma, pret kuru es pilnīgi iebilstu.
Franz Obermayr
Līdz šim Eiropas nodokļu maksātājs ir iznesis galvenos ekonomikas krīzes finanšu smagumus. Tāpēc ir būtiski, lai tiktu izmantoti citi instrumenti, nodrošinot, ka tirgus dalībnieki un spekulanti finanšu tirgos uzņemas savu atbildības daļu. Tas tikai ir godīgi. Tomēr nodokli finanšu darījumiem nedrīkst izmantot kā attaisnojumu tiešam no Briseles uzliktam nodoklim. Tas varētu apdraudēt dalībvalstu fiskālo un vispārīgo suverenitāti. Šajā ziņojumā atklājas šāda veida tendences, tāpēc es balsoju pret to.
Rolandas Paksas
rakstiski. - (LT) Es balsojumā atbalstīju šo rezolūciju par inovatīviem finansējumiem pasaules un Eiropas līmenī. Eiropa, pasaules lielākais finanšu tirgus, pakāpeniski mēģina nostāties uz kājām pēc krīzes, kuras ietekme būs jūtama daudzus turpmākos gadus. Tāpēc ir būtiski noteikt inovatīvus finansējuma pasākumus, kas nodrošinātu finanšu stabilitāti un pārredzamību. Pašreiz vairākums finanšu pakalpojumu ir atbrīvoti no PVN. Tāpēc finanšu nozares dēļ tiek zaudēti nozīmīgi ienākumi, un strādniekiem palielinās nodokļu apgrūtinājumi. Es uzskatu, ka nodoklis finanšu darījumiem ir efektīvs finanšu pasākums, kas palīdzēs samazināt spekulāciju un valstu budžeta deficītus. Atbilstoši novērtējot tā iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz ES konkurētspēju pasaulē, mums noteikti jāmēģina nodrošināt to, ka tas tiek piemērots pasaules līmenī. Turklāt, lai palielinātu visu valstu IKP, ieteicams noteikt nodokli banku aktīviem, kas būtu proporcionāls attiecīgās kredīta iestādes sistēmiskajai nozīmei un darbības riska līmenim. Es atbalstu priekšlikumu par Eiropas projektu obligāciju emitēšanu, kas kā kopējā parāda pārvaldības instruments palīdzēs iesaistīt lielākus ieguldījumus Eiropas infrastruktūras projektos. Turklāt, lai no nodokļa ogleklim ieviešanas iegūtu maksimālu labumu, ir nepieciešams visām dalībvalstīm noteikt minimālo obligāto prasību kopumu, novēršot pārmērīgo apgrūtinājumu pārcelšanu uz patērētājiem ar zemiem ienākumiem.
Georgios Papanikolaou
Es balsojumā atbalstīju Eiropas Parlamenta patstāvīgo ziņojumu par inovatīviem finansējumiem pasaules un Eiropas līmenī. Šodien finanšu krīze un parādu krīze ir apliecinājusi nepilnības finanšu nozares darbībā un kontrolē. Nodokļa pasaules līmeņa finanšu darījumiem ieviešana nav jauns priekšlikums un, protams, tas nav populārs priekšlikums visās rūpnieciski attīstītās valstīs, izņemot jo īpaši tās valstis, kuras īsteno zemu nodokļu uzlikšanas politiku. Tomēr, ja nebūs iespējams noslēgt pasaules nolīgumu, nodokļa finanšu darījumiem ieviešana ES, ja tas neapdraud tās konkurētspēju, palīdzēs uzlabot šī konkrētās nozares darbības veidu un vienlaikus radīs būtiskus valsts ieņēmumus. Tas ir atbalsts 2. grozījumam, kuru es balsojumā atbalstīju.
Maria do Céu Patrão Neves
Šis ziņojums attiecas uz inovatīviem finansēšanas instrumentiem pasaules un Eiropas līmenī. Tajā ir izklāstīti pasākumi, kas vajadzīgi, lai pasaules finanšu sistēmā novērstu nopietnas reglamentējošas un uzraudzības nepilnības, kuras apliecināja 2007.-2009. gada pasaules ekonomikas un finanšu krīze. Pašreiz finanšu darījumiem ir raksturīgs milzīgs apjoma pieaugums un būtiskas pretrunas starp finanšu darījumu apjomu un ar tiem saistītajām vajadzībām "faktiskajā pasaulē”. Valdību amatpersonām ir vērts pievērst uzmanību jauniem tirdzniecības veidiem, piemēram, īstermiņa ieguldījumiem un algoritmiskajai tirdzniecībai, kas pasaules finanšu jomas tendencēs ir galvenā joma un kas ir izraisījusi pārmērīgu nepastāvību un riska uzņemšanos. Tie ir piemēroti iemesli, kāpēc Eiropas Parlaments, izpildot savu uzdevumu, sniedz savu devumu un nosaka pasākumus, kurus uzskata par atbilstošiem, lai uzlabotu pašreizējo situāciju.
Marit Paulsen, Olle Schmidt un Cecilia Wikström
Ziņojumā par inovatīviem finansējumiem tiek izklāstīti vairāki svarīgi aspekti, piemēram, faktiskā iekšējā tirgus kā Eiropas izaugsmes pamata izveidošanas nozīme, Eiropas infrastruktūras projektu finansēšanas nodrošinājuma svarīgums, ieviešot Eiropas projektu obligācijas, kā arī iespējamo risinājumu Eiropas oglekļa nodoklim tā, lai mēs varētu pāriet uz ilgtspējīgu ražošanu Eiropā. Svarīgs ir arī fakts, ka ziņojumā ir norādīts, ka ES dalībvalstīm ir jāievēro noteiktie atbalsta mērķi.
Neraugoties uz to, mēs izvēlamies atturēties galīgajā balsojumā, jo neuzskatām, ka ir pieņemams ierosinājums ieviest nodokli finanšu darījumiem tikai Eiropā, ja citas valstis nerīkojas līdzīgi. Mēs uzskatām, ka Zviedrijas piemērs par vienpusēji ieviestu attiecīgā veida nodokli finanšu darījumiem 20. gadsimta 80. gados, kādēļ lielākā daļa tirdzniecības ar akcijām, obligācijām un opcijām pārcēlās uz Londonu, būtu jāņem vērā, lai Eiropas līmenī mums netiek pieļautas tādas pašas kļūdas.
Mēs uzskatām, ka pastāv liels risks tam, ka stabilizācijas ietekme, mēs ceram, ka nodoklim par finanšu darījumiem būs ietekme uz finanšu tirgu, neīstenosies, ja Eiropa vienpusēji ieviesīs šādu nodokli. Pastāv liels risks par tirdzniecības ar akcijām, obligācijām un opcijām pārcelšanu uz nepārredzamiem un mazāk atvērtiem tirgiem ārpus Eiropas. Tas neradīs piemērotākus nosacījumus, lai kontrolētu finanšu tirgus, un tas arī apdraudēs Eiropas kopēju finanšu tirgus uzraudzību, ko mēs esam paredzējuši.
Miguel Portas
Lai novērstu pasaules finanšu krīzi un ar to saistīto lejupslīdi, vairākas valdības nolūkā glābt finanšu uzņēmumus un veicināt savas attiecīgās ekonomikas ir palielinājušas valsts parādu līdz graujošiem apmēriem. Vienlaikus bankas uzkrāj ienākumus, izmantojot atšķirības starp no centrālajām bankām iegūtos aizdevumus par gandrīz nulles procentu likmēm un cenu, par kādu tās piešķir kredītus klientiem un valstīm. Tādējādi tas ir morāls finanšu uzņēmumu pienākums pildīt savas saistības, ņemot vērā to izraisīto krīzi. Vismaz ir jāpieprasa nodokļa uzlikšana finanšu darījumiem.
Tiem, kas mēģina atlikt šādu pārskatatbildību, aizbildinoties ar to, ka šādu nodokli var ieviest tikai pasaules līmenī, es saku: 1) ka Eiropas situācija tiks īpaši nostiprināta, tai vienpusēji ieviešot šo nodokli; 2) ja kapitāla daļa, kuru izmanto spekulatīvos darījumos, aizplūdīs no Eiropas, tas izraisīs finanšu tirgu nepastāvības samazināšanos, kas būtu ieguvums; 3) ja nav paredzama vai ieteicama pasaules finanšu reglamentēšana, būs nepieciešami saprātīgi noteikumi par kapitāla apgrozību. Šis ziņojums ir solis attiecīgajā virzienā.
Evelyn Regner
Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu, jo Eiropai ir pēdējais laiks uzņemties vadību un Eiropas līmenī ieviest nodokli finanšu darījumiem. Es uzskatu, ka, ja mēs veiksim šo pirmo pasākumu, tas palielinās ticamību tam, ka sasniegsim mērķi attiecībā uz nodokļa finanšu darījumiem ieviešanu pasaules līmenī. Ar niecīgu pārsvaru tika apstiprināts manas grupas ierosinātais grozījums, kurā tiek aicināts bez jebkādas kavēšanās (piemēram, citu pētījumu veikšanas) ieviest nodokli finanšu darījumiem Eiropas līmenī. Pašreiz vēlos mudināt atbildīgo komisāru Šemeta kungu beidzot rīkoties.
Rezolūcija tika pieņemta ar plašu balsu vairākumu, 529 deputātiem balsojot "par”, 127 deputātiem balsojot "pret” un 18 deputātiem atturoties. Tas ir spēcīgs Parlamenta vēstījums, kuru Komisija nevar neievērot vai ar nepārliecinošiem argumentiem interpretēt citādi. Es aicinu priekšsēdētāju Barroso rīkoties, izmantot Komisijas tiesības uz iniciatīvu un iesniegt mums, likumdevējiem, priekšlikuma projektu. Šādā veidā var iekasēt EUR 200 miljardu lielu kopsummu -- līdzekļus, kas ir ļoti nepieciešami un kurus sniegs tie, kuri izraisīja krīzi. Mēs nedrīkstam lūgt nodokļu maksātājiem segt finanšu krīzes izraisītos deficītus, bet gan mums beidzot jāpieprasa privātajam sektoram samaksāt savu daļu. Šie naudas līdzekļi ir jāizmanto gan budžeta konsolidācijai, gan ES budžetam kā īpašs ienākumu avots.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Šodien Eiropas Parlaments atkārtoti pauda aicinājumu ieviest ES līmeņa nodokli finanšu darījumiem kā daļu no deputātu pieņemtā ziņojuma par inovatīvo finansējumu. Jau ilgu laiku zaļie ir mudinājuši ieviest nodokli finanšu darījumiem un atzinīgi vērtē balsojumu, ko zaļo deputāts, Lamberts kungs, komentē šādi: "Eiropas Parlaments ir izdarījis spiedienu attiecībā uz nodokļa finanšu darījumiem ieviešanu ES līmenī. Vienlaikus galīgajam mērķim ir jābūt nodokļa finanšu darījumiem ieviešana pasaules līmenī, jo ES ir skaidri ieguvumi, lai to ieviestu vienpusēji. Šodien deputāti mudināja Komisiju beidzot rīkoties. Jau ilgu laiku zaļie ir centušies panākt nodokļa finanšu darījumiem ieviešanu gan kā līdzekli kaitīgo spekulāciju ierobežošanai, gan kā līdzekli jauna valsts ieņēmumu avota radīšanai. Tas ir arī potenciāli būtisks ieņēmumu avots laikā, kad valstu kases ir saspringtas, nodoklis finanšu darījumiem ir sociāla nepieciešamība. FDN arī tieši attieksies uz algoritmiskās tirdzniecības radīto sistēmisko risku, darbojoties kā riskanto spekulāciju ierobežojums. Komisijai un dalībvalstīm ir laiks beigt vilcināšanos”.
Licia Ronzulli
Nesenā ekonomikas krīze ir atklājusi pasaules finanšu sistēmas reglamentēšanas un uzraudzības trūkumus.
Pārāk bieži šo darījumu apjoms ir īpaši pārsniedzis faktiskās pasaules vajadzības, izraisot spekulāciju, kas laika gaitā ir radījusi kapitālu, kurš ir saistīts ar maksātnespējas īpašu nepastāvību un risku. Nodokļu maksātāji bija pirmie, kas uz saviem pleciem iznesa šo smagumu, arī saistībā ar bezdarba līmeņa paaugstināšanos, niecīgajiem ienākumiem, samazinātu pieeju sociālajiem pakalpojumiem un pieaugošu nevienlīdzību.
Lai novērstu turpmākas krīzes, pašreiz Eiropai ir nepieciešams veicināt patiesas izmaiņas reglamentēšanā un uzraudzībā, nosakot veselīgāku un spēcīgāku finanšu vidi. Ierosmei par nodokli finanšu darījumiem ir priekšrocības, jo īpaši krīzes atskaņu posmā, kāds ir pašreiz: tirgu stabilizācija, ilgtermiņa ieguldījumu stimulu nodrošināšana un individuālo darījumu audita izsekojamības nodrošināšana.
Spekulācijas ierobežošana, atbalsts ilgtermiņa ieguldījumiem un lielākas ilgtermiņa izaugsmes sasniegšana saskaņā ar stratēģiju " ES 2020”: ir svarīgi, ka tas viss tiek papildināts arī ar līdzvērtīgas sistēmas ieviešanu ārpus Eiropas Savienības, lai mēs nesaskartos ar konkurences neiespējamību.
Vilja Savisaar-Toomast
Šodienas balsojumā mēs vērojām atbalstu ziņojumam par inovatīvu finansējumu pasaules un Eiropas līmenī. Vienīgā ziņojuma daļa, kas netika atbalstīta, bija priekšlikums, kurā ir aicinājums Komisijai izpētīt ES nodokļa ogleklim iespējamību, kas līdzvērtīgi PVN tiks ieviests katram iekšējā tirgus produktam. Esmu gandarīts norādīt, ka tika atbalstīti galvenie aicinājuma Komisijai punkti par iespējamības izpēti un dažādu jauno nodokļu praktiskumu, kā arī to piemērošanas sekām. Ieviešot nodokļus bankām, nodoklim finanšu darījumiem ikvienam ir savi ekonomiskie mērķi un ir atšķirīgi to potenciālie ienākumi, tāpēc ir svarīgi, ka pirms papildu nodokļu uzlikšanas tiek veikta padziļināta analīze.
Tika atbalstīta apspriestā ierosme, ka, ja tiek uzlikts nodoklis finanšu darījumiem, tas ir ieviešams pēc iespējas plašākā līmenī. Vienlaikus deputāti, arī es, pieprasīja skaidrību jautājumā par to, kas galu galā maksās šo nodokli, jo parasti nodokļa apgrūtinājums attiecas uz pircēju, kas šajā gadījumā būs privātie ieguldītāji un indivīdi. Paldies!
Edward Scicluna
rakstiski. - Es balsojumā atbalstīju Podimata kundzes ziņojumu, kurā ir ietvertas daudzas labas ierosmes par pasaules nodokli finanšu darījumiem. Patiesība ir tāda, ka lielākā finanšu nozares daļa jo īpaši ieguldījumu bankas joprojām ir reformu procesā, ņemot vērā trūkumus, kurus apliecināja finanšu krīze. Pat Lielbritānijas bankas vadītājs Mervyn King pagājušajā nedēļā pieļāva, ka Lielbritānijā un visā Eiropā noteiktā taupības režīma izmaksas tiks iekasētas no "cilvēkiem, kas ir vismazāk vainīgi”, kamēr finanšu nozares mentalitāte atgriežas "uzņēmējdarbībā kā parasti”.
Ir pareizi, ka privātajam sektoram ir jāmaksā sava daļa par finanšu krīzes sekām un jānodrošina turpmāka saistību nepārņemšana, ņemot vērā daudzās bankas, kas joprojām tiek uzskatītas par "pārāk lielām, lai pieļautu to bankrotu”. Pašreiz atbildība jāuzņemas SVF un Eiropas Komisijai, lai novērtētu pasaules nodokļa finanšu darījumiem pozitīvos un negatīvos aspektus.
Peter Skinner
rakstiski. - Šodienas balsojumā par Podimata kundzes ziņojumu attiecībā uz inovatīvo finansējumu tika atbalstīts atsevišķs grozījums, kurā Komisija tiek mudināta iesniegt priekšlikumus par ES līmeņa nodokļa finanšu darījumiem ieviešanu, neraugoties uz to, ka G20 līmenī nav ierosinātas nekādas iniciatīvas.
Es balsojumā atbalstīju grozījumu grupas solidaritātes nolūkā un tāpēc, ka uzskatu, ka Eiropas skaidrs FDN koncepcijas atbalsts iespējams būs mudinājums turpmākām apspriedēm G20 valstīs.
Tomēr man ir pilnīgi skaidrs, ka FDN ieviešana Eiropas līmenī, ja tas netiek ieviests arī pasaules līmenī, izraisīs iespējamus riskus konkurences apstākļiem AK kā finanšu centram, kuram ir tieša ietekme uz iedzīvotājiem dienvidaustrumu Anglijā. Man ir īpašas bažas par FDN tikai Eiropas līmenī un uzskatu, ka jebkuram priekšlikumam ir stingri jānovērtē tā ietekme, lai pārliecinātos, ka pozitīvā ietekme uz maniem vēlētājiem ir pārsvarā pār negatīvajiem aspektiem. Pirms šāda ietekmes novērtējuma rezultātiem es kategoriski noraidu priekšlikumus par FDN atražošanas 0,05 % visiem finanšu darījumiem kas ir patvaļīgi noteikti un nav apsvērti.
Søren Bo Søndergaard
Es balsojumā neatbalstīju ziņojumu, jo tas negarantē, ka nodoklis finanšu darījumiem tiks izmantots nolūkā, kādā tiek izmantots faktiskais Tobina nodoklis, proti, jaunattīstības valstīm un ieguldījumiem klimatā. Ziņojumā nav skaidri izklāstīts, vai nodoklis uzkrāsies ES budžetos, kas izraisītu vēl lielākas problēmas. Pirmkārt, es absolūti iebilstu pret ES finanšu līdzekļu palielināšanu. Otrkārt, mēs neizmantojam iespēju ieviest patiesu Tobina nodokli, ja ES ir tiesības atbrīvot no nodokļa -- skatieties Komisijas priekšlikumu par to, ka nodoklis finansēs ES projektus un ES budžeta iztrūkumus. Mans balsojums nav jātulko kā pretestība nodoklim attiecībā uz finanšu darījumiem ES. Es pilnīgi atbalstu patiesu Tobina nodokli. Es arī atbalstu šī ziņojuma pozitīvos aspektus, piemēram, cīņu pret krāpšanos ar nodokļiem, principu "piesārņotājs maksā” un aicinājumu par enerģijas efektivitāti.
Bart Staes
Šodien es vēlreiz balsojumā atbalstīju nodokļa finanšu darījumiem (FDN) ieviešanu un piekritu tam, ka, ja mēs neieviesīsim FDN pasaules līmenī, jebkurā gadījumā ES jāsper pirmais solis. Mums jāizmanto šī brīža izdevība un jāierobežo finanšu un banku sektora alkatība. Galu galā pasaules krīzei ir nepieciešami pasaules risinājumi un saistībā ar to Eiropai kā lielākajam finanšu tirgum var būt celmlauža funkcija. Nodoklis finanšu darījumiem var nodrošināt dalībvalstis ar atbilstošiem ienākumiem, lai tās līdzsvarotu savus budžetus un saglabātu savu tautsaimniecību izaugsmi.
Tā kā ieņēmumu no 0,05 % FDN iespējas ir gandrīz EUR 200 miljardu apmērā ES un pasaulē -- USD 650 miljardu, šis nodoklis var arī būt svarīga risinājuma sastāvdaļa jautājumā par jaunu un ilgtspējīgu ienākumu avotu meklējumiem. FDN varētu ierobežot spekulāciju un stabilizēt tirgus, veicināt ilgtermiņa ieguldījumus un tā kā katrs darījums ir izsekojams, tas varētu palielināt pārredzamību un nodrošināto, ka finanšu tirgus dalībnieki akceptē savu krīzes izraisīto izmaksu daļu. Turklāt ziņojumā tiek aicināts rast iespējas emitēt eiroobligācijas un sīkāk izpētīt nodokļa CO2 ieviešanu.
Catherine Stihler
rakstiski. - Pretēji maniem skotu konservatīvo un skotu liberālo kolēģiem es esmu atbalstījusi šo ziņojumu, kas izklāsta dažādus iespējamos finansēšanas avotus, tostarp nodokli finanšu darījumiem. Tajā ir aicinājums sākt debates par ieņēmumu izmantošanu, kādus varētu iekasēt no FDN.
Michèle Striffler
Es pilnīgi atbalstīju nodokļa finanšu darījumiem ieviešanu pasaules līmenī balsojumā par ziņojumu attiecībā uz inovatīviem finansējumiem pasaules un Eiropas līmenī. Tomēr pirms šāda nodokļa piemērošanas iespējas tikai Eiropas līmenī Eiropas Komisijai ir jāveic priekšizpēte. Tiešām, mums ir jānosaka, vai šo nodokli drīkst ieviest Eiropas līmenī, neizraisot nelabvēlīgu ietekmi uz Eiropas konkurētspēju starptautiskā līmenī.
Nuno Teixeira
Ekonomikas un finanšu krīze apliecināja nopietnus trūkumus pasaules finanšu sistēmas reglamentēšanā un uzraudzībā. Ir nepieciešams reaģēt uz krīzi, izmantojot jaunus instrumentus, kas var apturēt spekulāciju, atjaunot finanšu nozares nozīmi, nodrošināt apgrūtinājumu taisnīgu sadalījumu un radīt jaunus, papildu resursus, lai risinātu pasaules problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas, attīstības mērķus un saprātīgu, ilgtspējīgu un iesaistošu izaugsmi stratēģijas "Eiropa 2020” ietvaros. Šis pašierosmes ziņojums ir rezultāts vēlmei atrast jaunus, inovatīvus finansējuma avotus. Uz ieņēmumu iekasēšanu balstītie nodokļu instrumenti nav jāuzskata par atbilstošiem. Dokumentā tiek izklāstītas šādas inovatīvo finansējumu iespējas: nodokļa uzlikšana finanšu nozarei, eiroobligācijas un nodokļa uzlikšana enerģijas nozarei. Manuprāt, ir būtiski rast inovācijas attiecībā uz alternatīviem finanšu instrumentiem, kas ir līdzvērtīgi šodienas problēmām un saskaņā ar mūsdienu pasauli, bet nav ieteicams to darīt pirms faktiskās ietekmes izpētes. Līdztekus ieņēmumu palielināšanai vienlīdz svarīgi ir atbalstīt tirgus reglamentējošās funkcijas, izveidot mehānismus, lai stiprinātu tā pārredzamību, efektivitāti un stabilitāti. Šo iemeslu dēļ plenārsēdes laikā es balsojumā atbalstīju minēto dokumentu.
Georgios Toussas
Šis ziņojums ir apvainojums tās strādnieku šķiras un pamatšķiras gara spējām, kas cieš no barbariskā kara, ko izraisīja kapitāls un tā politiskie pārstāvji. Pašā sākumā tajā ir skaidrots, ka jautājums nav par nodokļa uzlikšanu kapitālam: "esošo nodokļu instrumentu likmju un darbības jomas palielināšana... nav nedz pietiekams, nedz ilgtspējīgs risinājums.” Tomēr, lai krāptu darba ņēmējus, tajā ir aicinājums ES apstiprināt 0,01 % apmērā "finanšu darījumu nodokli”, kas ir izklāstīts kā aizbildināšanās ar "izmaksu godīgu sadale” starp kapitālu un darba ņēmējiem un pūles ierobežot spekulācijas ar kapitālu. Vienlaikus tiešais nodoklis nabadzīgajai pamatšķirai tiek paaugstināts un netiešais nodoklis, kas burtiski apēd strādnieku šķiras un pamatšķiras ienākumus, tiek iemests pajumtē. Nodoklis finanšu darījumiem nav nodoklis finanšu nozarei, tas ir vēl viens netiešais nodoklis. Līdztekus šim jaunajam netiešajam nodoklim ir vesels klāsts tā dēvēto "inovatīvo finansējumu” pasākumu vai jaunu nodokļu pamatšķiras ienākumiem, tiek arī paredzēts tāds nodoklis kā "nodoklis ogleklim”, "solidaritātes iemaksas no aviobiļešu tirdzniecības”, pat iespēja radīt "pasaules mēroga loteriju”, lai apkarotu badu. Grieķijas Komunistiskā partija balsojumā neatbalstīja ziņojumu, uzskatot, ka vienīgā tautas izeja no kapitālistu krīzes ir monopolistu ieņēmumi.
Niki Tzavela
rakstiski. - Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu. Manuprāt, Podimata kundzes ziņojums ir līdzsvarots un tajā ir piemēroti skaidrojumi, un es atzinīgi vērtēju četrus ziņojumā norādītos finanšu instrumentus. Visi četri pasākumi ir inovatīvi un vēlos uzsvērt, ka tas neattiecas tikai uz jautājumu par nodokli finanšu darījumiem. Mums jābūt uzmanīgiem, izvēloties ieviešamos instrumentus: manuprāt, mums jāatsakās no nodokļa nozarēm -- piemēram, enerģijas nozarei -- kam ir daudzkārtīga ietekme uz iztikas līdzekļiem. Tādējādi jautājuma izskatīšanas galīgajā posmā Komisijai jāveic novērtējums, izmantojot ietekmes efektivitātes novērtējumu un minēto instrumentu izmantošanas iespējamos rezultātus.
Thomas Ulmer
Šajā ziņojumā ir dažas labas ierosmes, piemēram, tikai 0,05 % apmēra nodoklis finanšu darījumiem, kas ES budžetu papildinās ar EUR 200 miljardu neto. Pašreiz mēs nesaņemam šādus naudas līdzekļus, kas tikai apgrūtinās spekulāciju, bet tā nebūs neiespējama. Pašreizējais jautājums ir par to, kā Ministru Padome rīkosies ar minēto pašiniciatīvas ziņojumu. Mums joprojām ir jāveic garš ceļojums.
Derek Vaughan
rakstiski. - Tā kā iedzīvotāji visā Eiropā ir saskārušies ar pieaugošajiem finanšu krīzes rēķiniem, tad ar šajā ziņojumā paredzētajiem pasākumiem ir iespējams iegūt miljardiem euro un atvieglot konkrētus apgrūtinājumus ģimenēm šajos problemātiskajos finanšu apstākļos.
Niecīgo nodokli finanšu darījumiem būs iespējams piemērot, lai to izmantotu nabadzības apkarošanai AK un visā pasaulē un samazinātu klimata pārmaiņu ietekmi. Kampaņu dalībnieki par tā dēvēto Robina Huda nodokli, tostarp leiboristu deputāti pašreiz var izvērst savus panākumus un turpināt izdarīt spiedienu uz pasaules finanšu nozari, lai izvērstu šo shēmu un ieviestu nodokli finanšu darījumiem pasaules līmenī.
Dominique Vlasto
Es balsojumā atbalstīju šo rezolūciju, kuras mērķis ir veicināt inovatīvus finansējumus, piemērojot nodokli finanšu darījumiem, palielinot ekonomikas atlabšanas iespējas un veicinot pāreju uz ekoloģiski orientētu audzēšanu, vienlaikus saglabājot atbalstu jaunattīstības valstīm. Ekonomikas krīze apliecināja, ļoti spēcīgi, būtiski nepieciešamo pasaules finanšu pārvaldības noteikšanu, lai nodrošinātu to, ka mēs vairs nepakļaujamies nevaldāmā finanšu kapitālisma kaprīzēm. To vēlas G20 valstu Francijas prezidentūra, un mums ir jādara viss iespējamais, lai sasniegtu šo mērķi. Finansiālās spekulācijas, ko iedrošina noteikumu un uzraudzības trūkums, ir iznīcinājušas miljoniem darbavietu, nopietni ietekmējušas valsts līdzekļus un ievērojami samazinājušas dzīves līmeni lielākajai eiropiešu daļai. Ir laiks pārskatīt ekonomikas īstermiņa redzējumu, kur naudas līdzekļi ir svarīgākie un visur ir bezatbildība un kas ir mūs novietojis bezdibeņa malā, tādā veidā, lai finanšu sistēma var pildīt savu faktiskās ekonomikas funkciju un būt par ieguvumu cilvēkiem. Saistībā ar to Eiropas Savienībai ir jārāda piemērs, un šī Parlamenta pieņemtā rezolūcija sūta spēcīgu vēstījumu mūsu partneriem.
Angelika Werthmann
Es balsojumā atbalstīju Podimata kundzes ziņojumu par inovatīviem finansējumiem pasaules un Eiropas līmenī. Līdz šim tikai Eiropas nodokļu maksātāji ir nesuši uz saviem pleciem 2007. gada un turpmāko gadu finanšu un ekonomikas krīzi. Šis ir pirmais ziņojums, kurā izklāstīti dažādi inovatīvi instrumenti, kas paredzēti, lai nodrošinātu, ka finanšu tirgus dalībniekiem arī ir jāmaksā dažas izmaksas. Priekšlikums par nodokli finanšu darījumiem pasaules līmenī, ja iespējams, ir atzinīgi vērtējams, un līdzvērtīga shēma ES līmenī ir nopietni jāapsver kā alternatīva.
Milzīgās šī nodokļa priekšrocības ir ne tikai iespējamie ienākumi no nozares, kurai iepriekš bija mazs nodoklis vai tā nebija vispār, bet vienlaikus arī reglamentēšanas ietekme. Ir labi zināms fakts, ka finanšu nozare, kas bieži vien pamatojas uz spekulāciju, ir nošķirta no faktiskās ekonomikas. Piemērojot nodokli finanšu nozarei, mēs varam atkal stimulēt ilgtermiņa ieguldījumus, tādējādi ņemot vērā faktiskās ekonomiskās vajadzības.
Luís Paulo Alves
Es balsoju par šo ziņojumu, jo nevienlīdzības samazināšana veselības jomā pēc būtības ir saistīta ar sociālās nevienlīdzības samazināšanu, kā tas uzsvērts šajā ziņojumā. Nevienlīdzība veselības jomā sākas agrīnā vecumā un turpinās visas dzīves laikā, un tā atkal atjaunojas nākamajās paaudzēs. Tāpēc dalībvalstīm jāpieņem princips "veselības aspekti jebkurā politikā”. Turklāt es pilnīgi atbalstu referentes ieteikumus, kas aizsargā vajadzību veicināt vispārēju pieejamību saistībā ar veselību, tostarp nereģistrētiem migrantiem, un labklājības aizsardzības pieejamību grūtniecēm saskaņā ar tiesību aktiem viņu valstīs.
Sophie Auconie
rakstiski. - (FR) Edite Estrela kundzes ziņojums noder, lai izskatītu Eiropas Savienībā pastāvošo nevienlīdzību veselības jomā un veicamos pasākumus, lai to samazinātu. Tāpēc tas ir noderīgs ziņojums, un es par to balsoju ne tikai, lai no jauna apstiprinātu tiesību uz abortu neaizskaramību un nepieciešamību nodrošināt vienkārši pieejamus kontracepcijas līdzekļus laikā, kad šīs tiesības vēl nav spēkā visās Eiropas Savienības dalībvalstīs. Ceļš pretim vienlīdzībai turpinās.
Zigmantas Balčytis
Starp dažādām Eiropas Savienības valstīm un reģioniem pastāv ievērojama nevienlīdzība veselības jomā. Ekonomiskās un finanšu krīzes dēļ dažas dalībvalstis ir īstenojušas stingrus ekonomiskos pasākumus, kuru rezultātā tika samazināts sabiedrības veselības, slimību profilakses un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu finansējuma līmenis. Ne visiem ES pilsoņiem ir piekļuve kvalitatīviem veselības aprūpes pakalpojumiem. Īpaši tas attiecas uz ES nabadzīgākajiem reģioniem, kur pacientiem nav piekļuves kvalitatīvai veselības aprūpei un ārstniecības pakalpojumiem. Būtiskākās atšķirības ir gan zāļu kompensācijā, gan atsevišķu sarežģītu slimību, piemēram, Alcheimera slimības, ārstēšanā, dažu dalībvalstu pacientiem neļaujot saņemt kompensējamās zāles un nepieciešamo ārstēšanu savā valstī. Es uzskatu, ka Eiropas Komisijai jāīsteno pasākumi, lai samazinātu atšķirības un nevienlīdzību kvalitatīvu veselības aprūpes pakalpojumu pieejamībā, ar ko sastopas ES iedzīvotāji, un izveidotu mehānismus nevienlīdzības uzraudzīšanai veselības jomā. Komisijai būtu arī jāsniedz iniciatīva nolūkā aicināt un atbalstīt dalībvalstis attīstīt integrētu valsts vai reģionālo stratēģiju nevienlīdzības mazināšanai veselības jomā.
Regina Bastos
Mūsdienās Eiropas pilsoņi dzīvo ilgāk un veselīgāk. Lai gan laika gaitā vidējais veselības līmenis Eiropas Savienībā ir uzlabojies, starp dalībvalstīm un dalībvalstīs Eiropā joprojām pastāv atšķirības veselības jomā. Pašreizējās ekonomikas, finanšu un sociālās krīzes dēļ šīm atšķirībām ir tendence palielināties. Kā ēnu referente Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinuma sagatavošanā es norādīju uz nepieciešamību meklēt risinājumus. Tie noteikti aptvers visus dalībniekus: Eiropas Savienību, valstu valdības, reģionālās un vietējās varas iestādes un operatorus sociālajā ekonomikā. Izaicinājumi, ar ko saskaras Eiropas Savienība, demogrāfisko izmaiņu sekas, pieprasa konkrētu plānu cīņai pret nevienlīdzību veselības jomā lauku reģionos.
Stiprinot kvalifikācijas atzīšanas mehānismus, tiktu atvieglota iemaņu apgrozība ES un profesionāļu mobilitāte. Lai samazinātu nevienlīdzību veselības jomā, svarīgas ir arī veselīga dzīvesveida veicināšanas kampaņas, kā arī profilakses un skrīninga programmas, kas vērstas uz noteiktām grupām. Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ es atbalstīju šo ziņojumu.
Jean-Luc Bennahmias
Laikā, kad mēs joprojām pilnīgi izjūtam ekonomikas un finanšu krīzes sociālo ietekmi mūsu attiecīgajās Eiropas sabiedrībās, bija svarīgi, lai šodien mēs balsotu par Estrela kundzes ziņojumu par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā. Šis ziņojums patiešām ir atgādinājums, ka nevienlīdzība ietekmē arī pakalpojumus veselības jomā un ka ir būtiski vērsties pret galvenajiem nevienlīdzības iemesliem, lai Eiropas iedzīvotāji varētu baudīt vismaz savas sociālās pamattiesības. Pilsoņi nav vienlīdzīgi ne paredzamā dzīves ilguma, ne nabadzības vai sociālās atstumtības ziņā, un ne visi ir pakļauti veselības riskiem. Ziņojumā pieminēti arī nereģistrētie migranti, kuriem bieži ir milzīgas grūtības piekļūt veselības aprūpes pakalpojumiem uzņēmējās valstīs.
Tādēļ mēs aicinām dalībvalstis uzlabot piekļuvi veselības aprūpei visiem, gan pilsoņiem, gan pārējiem, un aicinām tās turpmāk koordinēt politiku veselības jomā savās valstīs. Augstas kvalitātes veselības aprūpes pieejamība ir viena no pamattiesībām, un tāpēc tai jābūt prioritātei gan Eiropas Savienībā, gan dalībvalstīs, kurām joprojām ir jurisdikcija šajā sfērā.
Sergio Berlato
Eiropas Savienībā pastāv nozīmīga nevienlīdzība veselības jomā, un ievērojami atšķiras arī pasākumi nevienlīdzības jautājuma risināšanā dalībvalstīs. Tā kā es uzskatu, ka šīm atšķirībām ar veselību saistītos jautājumos var būt vērā ņemama ietekme uz cilvēku visa mūža garumā, tās rada problēmu, kura apņēmīgi jārisina ar inovatīvu politisku skatījumu.
Šajā ziņojumā ir ļoti interesanti risinājumi, apstiprinot pilsoņu īpašās tiesības uz veselību, jo īpaši koncentrējot uzmanību gan uz iedzīvotāju apmācību, gan veselības pakalpojumu nodrošinājumu. Nesenās ekonomikas un finanšu krīzes sekas ir acīmredzamas: kopš krīzes sākuma bezdarbnieku skaits ir pieaudzis līdz 5 miljoniem, daudzas mājsaimniecības ir ietekmējusi lejupslīde, un tagad tās ir pakļautas lielākam nabadzības riskam vai pārmērīgai parādu nastai. Es domāju, ka visos lēmumu pieņemšanas līmeņos ir svarīgi par prioritāti uzskatīt šīs nevienlīdzības samazināšanu. Es arī aicinu Komisiju to plašāk atzīt stratēģijā ES 2020 un nodrošināt, lai turpmākajās iniciatīvās pilnīgi tiktu ņemts vērā mērķis samazināt nevienlīdzību veselības jomā.
Vilija Blinkevičiūt
Es balsoju par šo ziņojumu, jo nevienlīdzība veselības jomā ir problēma, kas jārisina kā steidzams jautājums. Tā sākas agrīnā vecumā un turpina pastāvēt ne tikai līdz sirmam vecumam, bet arī nākamajās paaudzēs. Agrīnā vecumā pieredzēta nevienlīdzība piekļuvē izglītībai, nodarbinātībai un veselības aprūpei, kā arī ar dzimumu un kultūras piederību saistīta nevienlīdzība var kritiski ietekmēt personas veselības stāvokli visa viņas mūža laikā. Turklāt nozīmīga ietekme uz veselības stāvokli ir nabadzībai un sociālai atstumtībai. Bieži vien saistībā ar veselību šo atšķirību iemesli ir novēršami un netaisni. Lai risinātu nevienlīdzības problēmas veselības jomā, jāveic īpaši pasākumi, jo īpaši saistībā ar visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām. Ir svarīgi nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā uzskatīt par svarīgu prioritāti, nodrošinot efektīvu ietekmes izvērtējumu veselības jomā.
Sebastian Valentin Bodu
Vairākās ES valstīs krīze ir spēcīgi skārusi veselības aprūpes pakalpojumus gan piedāvājuma, gan pieprasījuma ziņā. Piedāvājuma pusē ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā ir samazinājies sabiedrības veselības un veselības aprūpes pakalpojumiem piešķirtā finansējuma līmenis, kas attiecas arī uz ilgtermiņu, jo tika samazināts budžets un samazinājās nodokļu iekasēšanas ienākumi. No otras puses, veselības aprūpes pakalpojumu pieprasījums ir audzis arī ilgtermiņā dažādu tādu faktoru apvienošanās rezultātā, kas sekmē kopējā iedzīvotāju veselības stāvokļa pasliktināšanos. Dažas dalībvalstis ekonomikas atveseļošanas paketes pasākumos ietvērušas ekonomikas krīzes ietekmes uz veselības aprūpes pakalpojumiem mazināšanu, investējot ar veselību saistītu pakalpojumu infrastruktūrā, optimāli izmantojot veselības aprūpes pakalpojumiem piešķirtos fondus, kā arī pārstrukturējot un reorganizējot veselības aprūpes sistēmu.
Tomēr dalībvalstīs ir lielas pretrunas attiecībā uz pieņemtajiem pasākumiem nevienlīdzības apkarošanai. Saistībā ar visiem sabiedriskajiem pakalpojumiem galvenais jautājums ir pieejamība. Liecību par efektīvām stratēģijām, politiku un pasākumiem apkopošana un apmaiņa palīdzēs iegūt atbalstu administratīvā līmenī un dažādos sektoros.
Carlos Coelho
Es piekrītu referentes Estrela kundzes apgalvojumiem, ka būtiskas atšķirības veselības jomā pastāv gan starp cilvēkiem, kuri dzīvo dažādos ES reģionos, gan starp veiksmīgākām un mazāk veiksmīgām iedzīvotāju grupām. Šī nevienlīdzība sliecas sākties piedzimstot un turpinās līdz sirmam vecumam, visas dzīves garumā to ietekmē piekļuve izglītībai, nodarbinātībai un veselības aprūpei, un to var saasināt dzimuma vai rases atšķirības. Ir svarīgi samazināt pastāvošo atšķirību lielumu, kas pakļauj briesmām ES saistības attiecībā uz solidaritāti, sociālo un ekonomisko kohēziju, cilvēktiesībām un vienlīdzīgām iespējām, kā rezultātā tas ir viens no prioritārajiem pasākumiem ES veselības aizsardzības stratēģijā 2008.-2013. gadam. Tomēr ir svarīgi atzīt, ka dalībvalstis ir atbildīgas par politiku veselības jomā, kā arī atbilstošas sistēmas izveidi, kurā cilvēkiem ir piekļuve veselības aprūpei. Ziņojumā aprakstīti daži interesanti pasākumi, tomēr nav apskatīta to finansiālā ietekme. Man šķiet neveiksmīgs arī ievads jautājumam par abortiem, kas ir valsts, nevis Eiropas kompetence.
Marielle De Sarnez
Vispārīguma, augstas kvalitātes aprūpes pieejamības, taisnīguma un solidaritātes principiem jākļūst par realitāti veselības sistēmās Eiropas Savienībā. Tāpēc Eiropas Parlaments, tās vairākumam atbalstot, pieņēma Estrela kundzes ziņojumu. Daudzas nevienlīdzības joprojām var redzēt 27 dalībvalstu veselības sistēmās. Tāpēc Eiropas Parlamenta deputāti aicinājuši uzlabot vispārējo piekļuvi pieņemamai veselības aprūpei. Pamataprūpei jābūt mazāk dārgai un medikamentu pieejamībai jābūt pieņemamākai. Jāsamazina nevienlīdzība starp dažādām sociālām un vecuma grupām. Dalībvalstīm jāuzlabo veselības jomas izdevumu efektivitāte, jākoncentrējas uz profilaksi un jāpiedāvā mērķtiecīgas programmas iedzīvotāju visneaizsargātākajām grupām. Eiropas Parlamenta deputāti lūdz Eiropas Komisiju un dalībvalstu valdības to darīt, lai Eiropā nodrošinātu veselības standartu, kas ir cienīgs tādam Eiropas sociālajam modelim, kādu mēs vēlamies.
Anne Delvaux
Es biju nobažījusies atbalstīt Edite Estrela kundzes ziņojumu par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā starp Eiropas Savienības valstīm un pašās valstīs. Tas ir tikai tāpēc, ka tajā pieminēts ļoti plašs pastāvīgu nevienlīdzību diapazons šajā jomā Eiropas Savienībā. Šīs nevienlīdzības, kuras ir netaisnīgas, radušās daudzu ekonomisku, vides un dzīvesveida faktoru ietekmē, kā arī no grūtībām piekļūt veselības aprūpei neatkarīgi no tā, vai tas ir ekonomisku iemeslu, vai medicīnisko resursu slikta izkārtojuma dēļ atsevišķos Eiropas Savienības reģionos. Lai gan par veselības politiku ir atbildīga valsts (lielākajai daļai), mums, Eiropas Parlamenta deputātiem, ir pienākums iedrošināt savas dalībvalstis turpināt pasākumus, lai samazinātu sociālekonomisko nevienlīdzību, tādā veidā arī samazinot atšķirības veselības aprūpē.
Dalībvalstīm jānodrošina, lai neaizsargātākās iedzīvotāju grupas (cilvēki ar invaliditāti, veci cilvēki, migranti...un sievietes!) patiešām varētu baudīt taisnīgu piekļuvi veselības aprūpei. Īpaša uzmanība jāpievērš arī veselības profilaksei un informācijai, sadarbojoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām.
Diogo Feio
Lai gan ziņojums ietver pasākumus, kurus es uzskatu par būtiskiem, ņemot vērā veselības aprūpes pasākumu pieaugošo nozīmi veciem cilvēkiem un vajadzību uzlabot zināšanas par slimībām, kuras ietekmē, jo īpaši vecākus cilvēkus, kopumā tajā ir pateikts maz jauna. Faktiski, mēģinot pieminēt visu, tas beigās kļūst par vēlmju sarakstu, kur frāzei "nevienlīdzības samazināšana veselības jomā” referente pievienojusi ārkārtīgi dažādus jautājumus - un ar vienlīdzīgu veselības aprūpes pieejamību nesaistītus - piemēram, vardarbība ģimenē, farmācijas nozares izpēte un dalībvalstu politika attiecībā uz brīvprātīgu grūtniecības pārtraukšanu, kā arī reproduktīvās ārstēšanas pieejamība homoseksuāļiem. Es nedomāju, ka šī ir tā vieta, kurā jāaplūko šie jautājumi. Mēs zinām, ka aborta pieejamība un mākslīgās apaugļošanas tehnoloģijas homoseksuāliem pāriem ir pretrunīgi jautājumi dalībvalstīs, un tikai pašas dalībvalstis var brīvi pieņemt lēmumus par tiem. Šī iemesla dēļ es nevaru balsot par šo ziņojumu.
José Manuel Fernandes
Veselība un paredzamais dzīves ilgums ir cieši saistīts ar sociāliem apstākļiem. Ir svarīgi, lai nevienlīdzības samazināšanu uzskatītu par būtisku prioritāti jebkura līmeņa politiskā darbībā, rīkojoties atbilstoši stratēģijai "veselības aspekti jebkurā politikā” un nodrošinot efektīvu ietekmes novērtēšanas vadību. Nevienlīdzība pastāv, ko parāda fakts, ka 2007. gadā dzimšanas brīdī paredzamā dzīves ilguma atšķirības ES dalībvalstīs bija 14,2 gadi vīriešiem un 8,3 gadi sievietēm. Pastāv nepieciešamība uzlabot vispārējo pieejamību veselības sistēmām un veselības aprūpei, kura visiem būtu finansiāli pieejama. Ir svarīgi uzlabot piekļuvi slimību profilaksei un veselības veicināšanai, kā arī primāriem un specializētiem veselības pakalpojumiem, un samazināt nevienlīdzību starp dažādām sociālām grupām.
Tomēr es nebalsoju par ziņojumu, jo nepiekrītu 29. punktam, kuru es citēju "aicina ES un dalībvalstis veikt pasākumus, kas nepieciešami, lai attiecībā uz iespējām izmantot mākslīgās apaugļošanas tehnoloģijas novērstu sieviešu diskrimināciju ģimenes stāvokļa, vecuma, seksuālās orientācijas vai etniskās un kultūras izcelsmes dēļ”.
João Ferreira
Ziņojumā ietverts vadlīniju apkopojums, kuru mēs uzskatām par pamatotu un godīgu. Tomēr mēs vēlamies izteikt dažus komentārus.
Stingras tādas ekonomiskās politikas sekas, kura pēc būtības un satura ir dziļi antisociāla, samazinot ieguldījumus sabiedriskā sektorā un valsts sociālās funkcijas - jo īpaši attiecībā uz veselību - ir ārkārtīgi kaitīgas no ekonomiskā un sociālā viedokļa, un tās arī saasina nevienlīdzību veselības jomā.
Kad, aizbildinoties ar vajadzību samazināt budžeta deficītu, palielinās cena sabiedriski pieejamiem veselības pakalpojumiem, samazinot valsts subsīdijas, pieaug zāļu cenas pat hroniskām slimībām un tiek noņemts transporta atbalsts, lai pacients veiktu apmeklējumus ārstniecības un veselības aprūpes nolūkos reģionos, kuros nav sabiedriskā transporta, nevienlīdzība veselības jomā pieaug, kā tas pašlaik notiek Portugālē. Tā ietekmē cilvēkiem ar zemākiem ienākumiem pieaug grūtības saņemt veselības aprūpi.
Tas, kas ir vajadzīgs, ir nevis vārdi, bet īstas pārmaiņas politikas saturā. Jāatbrīvojas no neoliberālās politikas un jāgarantē efektīva iespēju vienlīdzība ne tikai veselības aprūpes pieejamības ziņā.
Ilda Figueiredo
Šis ziņojums risina daudzus nozīmīgus jautājumus, bet tas neaizkļūst līdz to problēmu saknei, kuras pašlaik izraisa stingra ekonomiskā politika un antisociāla politika, kas palielina nevienlīdzību veselības jomā.
Tāpēc nepietiek ar vārdiem! Jāatbrīvojas no neoliberālās politikas, un galvenā prioritāte jāpiešķir profilaksei un sabiedrības veselībai, lai garantētu efektīvas vienlīdzīgas iespējas piekļuvei veselības aprūpei.
Jāatbrīvojas no Stabilitātes pakta, lai izvairītos no cenu paaugstināšanas sabiedriski pieejamiem veselības pakalpojumiem, zāļu cenu pieauguma pat hroniskām slimībām un transporta atbalsta noņemšanas, lai pacients veiktu apmeklējumus ārstniecības un veselības aprūpes nolūkos pat tajos reģionos, kuros nav sabiedriskā transporta, kas viss notiek, atsaucoties uz budžeta deficīta samazināšanu.
Mēs zinām, ka šādas politikas rezultātā pieaug nevienlīdzība saistībā ar veselību, kā tas pašlaik notiek Portugālē. Cilvēkiem ar zemākiem ienākumiem pieaug grūtības saņemt veselības aprūpi. Tāpēc nav nepieciešamas jaukas runas, bet gan pārrāvums un izmaiņas politikā, lai prioritāti piešķirtu cieņai pret cilvēktiesībām un ekonomiskai un sociālai kohēzijai.
Elisabetta Gardini
Mēs esam gatavi atzīt, ka šis ziņojums ietver daudzus ļoti interesantus punktus attiecībā uz tiesību uz veselību atzīšanu tiešā veidā (piekļuve aprūpei, iedzīvotāju apmācībai, pakalpojumu nodrošināšanai utt.).
Tomēr mēs nevaram neizteikt dažus iebildumus, ko izraisa paša dokumenta raksturīgās pretrunas, kuras izraisījušas plašas debates. Vienlīdzība jāsaprot tiešā veidā, nevis izolējot atsevišķus cilvēkus (jo īpaši sievietes) no viņu attiecībām ar partneriem, bērniem un sociālo kontekstu, kurā faktiski tiek realizētas seksuālās un reproduktīvās spējas. Esmu arī nobažījusies par jaunu tiesību proklamēšanu, piemēram, "tiesības uz drošu abortu”, jo ziņojums samazina vai pat atceļ citu tiesības (tēva cerības vai nedzimušā paredzamais dzīves ilgums).
Līdzīgi mēs varam uzsvērt dažas nepilnības, piemēram, dokumentā nav izdevies pieminēt profesionālos operatorus: tajā nekas nav teikts par viņu lomu un atbildību, viņi tiek aplūkoti kā automāti nevis profesionāļi ar savām prasmēm, spējām un svarīgāk par visu savu personisko sirdsapziņu.
Bruno Gollnisch
Šajā dokumentā ir daži briesmīgi priekšlikumi. Piemēram, tā mērķis ir sekmēt, lai veselības aprūpes personāls, ārstējot imigrantu pacientus, "apgūtu starpkultūru pieeju, kuras pamatā ir daudzveidības atzīšana un cieņa pret to”. Turklāt tā mērķis ir samazināt diskrimināciju saistībā ar mākslīgās apaugļošanas tehnoloģiju pieejamību - jo īpaši diskrimināciju vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ, - tomēr tajā pašā laikā, pieprasot vispārēju abortu pieejamību. Dominējošais motīvs šeit ir nāves kultūras un vērtību maiņas sintēze. Visbeidzot tā mērķis ir visās dalībvalstīs izveidot valsts medicīniskās palīdzības ekvivalentu - proti, brīvas aprūpes pieejamību nelegālajiem imigrantiem.
Atcerēsimies, ka Francijā šāda aprūpe jebkuram nelegālajam imigrantam faktiski ir pieejama jebkādas sūdzības gadījumā - sākotnējais nodoms bija reaģēt uz ārkārtas gadījumiem un epidēmiju risku - šādas piekļuves noteikumi ir minimāli, un tie nav pārbaudāmi. Šī sistēma - tajā nav pārbaužu un nav ierobežojumu - pieļauj paliatīvo ārstēšanu, veicina nelegālo imigrāciju un iedrošina medicīnisko tūrismu, kā arī visneiedomājamāko veidu krāpšanos, nemitīgi pieaugot izmaksām. Šāds priekšlikums ir briesmīgs laikā, kad mūsu slimnīcas un medicīniskā sistēma ir sabrukušas, un arvien vairāk mūsu līdzpilsoņu paliek bez aprūpes, jo nevar to atļauties.
Louis Grech
rakstiski. - Es balsoju par ziņojumu par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā, kurā pievērsta uzmanība dažādiem robiem pašreizējā veselības aprūpē visās 27 dalībvalstīs. Referente uzsver faktu, ka būtiskas atšķirības pilsoņu veselības jomā visā Eiropas Savienībā daudzos gadījumos ir iespēju atšķirības, pakalpojumu un materiālo resursu pieejamības, sociālā fona, ienākumu un izglītības dēļ, un šādas atšķirības ir saasinājušās pēc finanšu krīzes. Es piekrītu dažādiem šajā ziņojumā apskatītajiem jautājumiem - viens no tiem ir priekšlikums, lai Komisija sadarbotos ar dalībvalstīm labas prakses veicināšanā attiecībā uz medikamentu izmaksu noteikšanu un kompensēšanu ar mērķi optimizēt pieejamību un samazināt nevienlīdzību piekļuvē medikamentiem; cits saistībā ar vīriešu vardarbības pret sievietēm atzīšanu par sabiedrības veselības jautājumu ES un dalībvalstīs; un arī aicinājums dalībvalstīm pielāgot to veselības sistēmas sabiedrības visneaizsargātāko grupu vajadzībām, attīstot metodes, kurās nosaka veselības aprūpes personālam maksājamas iemaksas, kuras garantē aprūpes pieejamību visiem pacientiem. Tomēr es nepiekrītu ziņojumā ietvertajām norādēm, kuras atbalsta abortu veicināšanu.
Françoise Grossetête
Bija ārkārtīgi svarīgi ziņojumā ņemt vērā ar vecumu saistītu nevienlīdzību veselības jomā.
Ar vecumu saistītas nevienlīdzības veselības jomā rezultātā ir ierobežota piekļuve veselības aprūpei un novatoriskai ārstēšanai. Vecākiem cilvēkiem vajadzētu būt iespējai izmantot medikamentus, kuru efektivitāte un drošība pārbaudīta uz līdzīga vecuma cilvēkiem. Šīs vecuma grupas cilvēki joprojām pārāk bieži tiek izslēgti no klīniskajiem pētījumiem. To cilvēku vidējais vecums, kuri piedalās klīniskos pētījumos saistībā ar augsta asinsspiediena ārstēšanu, ir 63 gadi, taču 44 % pacientu ir vecāki par 70 gadiem, kad viņiem pirmo reizi tiek noteikta šī problēma.
Bez turpmākas kņadas Eiropas Savienībai un dalībvalstīm jāplāno Eiropas iedzīvotāju novecošanas izraisītās sociālās un ekonomiskās sekas un jāņem vērā šīs demogrāfiskās izmaiņas.
Sylvie Guillaume
Pateicoties Estrela kundzes ziņojuma pieņemšanai, cīņa starp ES valstīm un reģioniem pret nevienlīdzību veselības jomā - nevienlīdzību, kuru ir saasinājusi ekonomiskā krīze - beidzot ir kļuvusi par prioritāti. Kā ēnu referente Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesību komitejas atzinuma sagatavošanā es balsoju par šo ziņojumu, kura mērķis ir visiem, jo īpaši neaizsargātām iedzīvotāju grupām, uzlabot piekļuvi veselības aprūpei un atbalstīt medicīniskos un farmakoloģiskos pētījumus. Tajā arī iebilsts, ka jāaicina dalībvalstis pārtraukt budžeta samazinājumus veselības aprūpes pakalpojumiem. Turklāt šajā ziņojumā ņemts vērā dzimumu aspekts nevienlīdzībā veselības jomā un uzlabota sieviešu piekļuve reproduktīvajai aprūpei. Šo ievērojamo pasākumu veicināšana ir tikai sākums cīņai pret nevienlīdzību veselības jomā ES.
Juozas Imbrasas
Es balsoju par šo ziņojumu, jo par spīti veiktajiem uzlabojumiem veselības aprūpē joprojām ir liela plaisa veselības pasākumu iznākumā starp tiem, kuri ir sociālās skalas augšā un tiem, kuri ir tās apakšā, un dažos reģionos tā turpina paplašināties. Agrīnā vecumā pieredzēta nevienlīdzība piekļuvē izglītībai, nodarbinātībai un veselības aprūpei, kā arī ar dzimumu un kultūras piederību saistīta nevienlīdzība var kritiski ietekmēt personas veselības stāvokli visa viņas mūža laikā. Nabadzība apvienojumā ar citiem neaizsargātības faktoriem, piemēram, bērnību, lielu vecumu vai invaliditāti vēl vairāk palielina ar veselību saistītus riskus, un otrādi - slikta veselība var novest pie nabadzības un/vai sociālās atstumtības. Arvien vairāk tiek atzīta saikne starp sociāliem faktoriem un nevienlīdzību veselības jomā. Tas nozīmē, ka sociālās problēmas tiek arvien plašāk skatītas saistībā ar veselības problēmām, pieprasot integrētu reakciju. Tagad ir atraisījušās pašreizējās ekonomiskās un finanšu krīzes sociālās sekas. Bezdarbnieku skaits ir gandrīz par 5 miljoniem lielāks nekā krīzes sākumā. Daudzas mājsaimniecības ir pieredzējušas ienākumu samazināšanos, ievērojams skaits ir vairāk pakļauts nabadzībai un pārmērīgai parādu nastai, un daži ir zaudējuši savas mājas. Darbinieki ar īstermiņa kontraktiem bija pirmie, kurus skāra lejupslīde. Īpaši tas ietekmēja migrantus, kā arī jaunus un vecākus darbiniekus, kuriem biežāk ir nedroši amati, tomēr par bezdarbniekiem kļuva arī darbinieku kategorijas, kuras līdz šim bija salīdzinoši labi aizsargātas. Nepieciešama novatoriska politikas pārskatīšana, lai risinātu problēmas saistībā ar nevienlīdzību veselības jomā, jo īpaši cilvēkiem zemākajās sociālekonomiskajās grupās.
Anneli Jäätteenmäki
Līdz šim nepietiekama uzmanība tika pievērsta jautājumam par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā Eiropā. Šī problēma ir jāatrisina. Starp iedzīvotāju grupām ir dažādi iemesli nevienlīdzībai veselības jomā. Tie ir saistīti, piemēram, ar dzīves apstākļiem, izglītību un apmācību, profesiju, slimību profilaksi un veselības veicināšanas pakalpojumiem. Ir labi, ka cilvēki arvien vairāk saprot saikni starp noteiktām problēmām un veselības problēmām. Šīs problēmas vispusīgi jāatrisina.
Izmantojot sociālpolitisku rīcību, ir iespējams sākt darbu ar tiem faktoriem, no kuriem izriet nevienlīdzība veselības jomā. Piemēram, alkohola patēriņa jomā var rīkoties, izmantojot valsts līmenī īstenotu politiku (piemēram, cenu noteikšanu un nodokļu politiku), reģionālu politiku (pastiprinot kontroli) un lokālas darbības politiku (piemēram, attīstot brīvā laika nodarbības jauniešiem).
Mums jāveic informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm par labāko praksi veselības jomā Eiropas līmenī. Ir svarīgi, lai mēs uzsvērtu vajadzību samazināt nevienlīdzību veselības jomā visos lēmumu pieņemšanas līmeņos. Lai samazinātu nevienlīdzību veselības jomā, jo īpaši nepieciešama ilgstoša sadarbība starp visiem dalībniekiem.
Jarosław Kalinowski
Mēs visi ļoti labi zinām, ka veselība ir ļoti nozīmīga. Diemžēl bieži vien mēs to atbilstoši nenovērtējam, kamēr nav saslimis kāds no mūsu ģimenes locekļiem vai draugiem vai nesaslimstam paši. Piekļuve veselības aprūpei ir tikai viens no daudziem faktoriem, kas nosaka jebkuras valsts vai reģiona pilsoņu veselību. Citi faktori, kuriem ir vienlīdz nozīmīga ietekme uz pilsoņu veselību, ietver nodarbošanos un no tās izrietošo materiālo situāciju, piekļuvi izglītībai, lielu vecumu vai invaliditāti, piederību kādai no minoritātēm un daudzus citus. Sociālas noslāņošanās un arhaiska dalījuma "klasēs” iznākums ir arī nesamērīgas atšķirības starp eiropiešiem veselības jomā. Mūsu prioritātei un visas Eiropas Savienības prioritātei būtu jābūt visu mūsu kontinenta iedzīvotāju nodrošināšana ar vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un sociālo atšķirību mazināšana.
Giovanni La Via
Pilsoņu veselība un labklājība ir prioritāte, kuru šim Parlamentam jāgarantē un jānodrošina. Turklāt mēs uzskatām, ka ir būtiski šīs tiesības garantēt visās Eiropas valstīs.
Sociālekonomiska, kultūras un strukturāla nevienlīdzība bieži vien rada dažādus scenārijus, kuros ne visiem ir vienlīdzīga piekļuve veselības aprūpes iestādēm un medicīniskajai aprūpei. Tāpēc dažkārt gadās, ka visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, migranti, veci cilvēki, bērni un invalīdi maksā augstu cenu ar savām dzīvībām par to, ka viņiem liegtas tiesības veselības jomā. Tā nebūtu jābūt ne Eiropas līmenī, ne valstu vai reģionālā līmenī. Sliktas veselības aprūpes sistēmas upuri, kuri diemžēl bieži sastopami, ir tikpat nevainojami kā tie, kuriem nav vienlīdzīgas piekļuves veselības aprūpes iestādēm.
Es balsoju par šo rezolūciju, kura aizstāv nevienlīdzības samazināšanu starp dalībvalstīm attiecībā uz sabiedrības veselības standartiem un veicina efektīvāku un visiem pieejamāku politiku veselības jomā ne tikai lietotājiem, bet arī tiem, kuri kā darbinieki un medicīniskais personāls ar savām spējām varēs atrast pieņemamākus darba apstākļus, kas veicinātu efektīvu darbu visu labā.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Es vēlos paziņot, ka es balsoju pret Estrela kundzes ziņojumu par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā, jo nepiekrītu 25. punktam tekstā, kurš cita starpā uzsver, ka Eiropas Savienībai un dalībvalstīm jāgarantē sievietēm tiesības uz drošiem abortiem.
Es vēlētos piebilst, ka augstāk minētais dokuments aktualizē daudzus svarīgus jautājumus saistībā ar veselību un piedāvā mums interesantu materiālu, ko var lietot kā pamatu turpmākajam darbam, tomēr es nevarēju balsot par tā pieņemšanu dēļ norādes par abortiem. Es vienmēr esmu uzsvērusi, ka abortus nevar apskatīt izolēti no uzskatiem par seksuālas aktivitātes sākšanas sekām, jo cilvēka dzīvība ir pelnījusi ko vairāk.
Clemente Mastella
Nevienlīdzība veselības jomā izveidojusi problēmu, pret kuru jāvēršas Eiropas līmenī. Iemesli bieži ir atšķirības iespēju ziņā, pakalpojumu un materiālo resursu pieejamība, kā arī dažādi lēmumi, ko indivīds pieņem savā dzīvē. Lai vērstos pret to, mums nepieciešams novatorisks politisks skatījums.
Iepriekšējo gadu ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā, samazinot budžetu un iegūstot mazākus nodokļu ieņēmumus, ir samazinājies veselības aprūpes pakalpojumu un ilgtermiņa aprūpes finansējuma līmenis, tomēr ir pieaudzis pieprasījums pēc veselības aprūpes pakalpojumiem un ilgtermiņa aprūpes. Daudzas dalībvalstis atveseļošanās plānos iekļāvušas tādus pasākumus kā investīcijas veselības aprūpes pārstrukturēšanā un veselības aprūpes sistēmas papildu finansējums.
Tomēr pasākumi, lai risinātu problēmas saistībā ar nevienlīdzību veselības jomā, dažādās valstīs ievērojami atšķiras. Datu par stratēģijām, politiku un efektīviem pasākumiem apkopošana un apmaiņa palīdzētu iegūt atbalstu no valdībām.
Ir būtiski, lai nevienlīdzības samazināšana veselības jomā tiktu uzskatīta par augstu prioritāti, rīkojoties atbilstoši pieejai, ko pamato "veselības aspekti jebkurā politikā” un nodrošinot efektīvu ietekmes novērtējumu, kurā ņemti vērā rezultāti, kas iegūti saistībā ar vienlīdzību veselības jomā.
David Martin
rakstiski. - Es balsoju par šo ziņojumu un atzinīgi novērtēju koncentrēšanos uz nevienlīdzību veselības jomā zemākajās sociālekonomiskajās iedzīvotāju grupās. Es atzinīgi novērtēju uzmanību, kas parādīta mājokļa un nodarbinātības faktoru nozīmei saistībā ar veselību. Es arī piekrītu uzmanības pievēršanai paaugstinātam aptaukošanās, smēķēšanas un alkohola lietošanas riskam zemākajās sociālekonomiskajās iedzīvotāju grupās.
Jiří Maštálka
Es vēlētos apsveikt referenti ar lielisko darbu un pateikties viņai par manu grozījumu priekšlikumu pieņemšanu. Jautājums par vienlīdzīgu piekļuvi veselības jomā ir viens no mūsu kopējās politikas balstiem gan tagad, gan īpaši nākotnē. Nevienādajam ekonomiku veikumam un pašreizējai krīzei nevajadzētu uztiept ierobežojumus vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanā veselības aprūpes garantēšanai ES pilsoņiem neatkarīgi no atšķirībām veselības sistēmās. Manuprāt, ir ļoti svarīgi, lai tekstā tiktu uzsvērta lielāka pacientu izpratne un augstas kvalitātes juridiskie padomi imigrantiem, kā arī citiem, tostarp nelegālajiem imigrantiem. Pamatprincipam jābūt tādam, ka atsevišķu pilsoņu veselība tiek nodrošināta, izmantojot teritoriālo un finanšu pieejamību nevis tikai medikamentus. Svarīgs progresa faktors būtu nodrošināt veselības aprūpes darbinieku izglītības un profesionālās apmācības koordināciju, kā arī noteikt aprūpes kvalitātes un drošības minimālos standartus. Referente pareizi uzsver gan smēķēšanas un aptaukošanās, gan citu tādu slimību profilaksi, kuras ietekmē aktīvas dzīves garumu. Es atbalstu uzsvērto Komisijas pieprasījumu nodrošināt un finansēt ārstēšanu pacientiem ar tādām slimībām kā Alcheimera slimība, diabēts un multiplā skleroze. Dažās dalībvalstīs šo slimību ārstēšana netiek finansēta. Šīs slimības ietekmē gan vecākus, gan jo īpaši jaunus cilvēkus, un tās izraisa sociālo atstumšanu.
Marisa Matias
Šis ziņojums uzsver tādu nevienlīdzību veselības jomā starp ES pilsoņiem, starp vīriešiem un sievietēm, jauniem un veciem, kura ir saistīta ar visdažādākajiem faktoriem: ekonomiskiem, sociāliem, izglītības un profesionālām situācijām un dzīves apstākļiem. Tajā uzsvērts, cik nozīmīgi ir uzturēt un uzlabot vispārīgu augstas kvalitātes veselības aprūpes pieejamību visiem, tostarp nereģistrētajiem migrantiem citu neaizsargātu iedzīvotāju grupu vidū. Tas pievērš uzmanību faktam, ka ekonomikas un finanšu krīzei kopā ar dalībvalstu īstenotajiem stingrajiem ekonomiskajiem pasākumiem ir bijusi nozīmīga ietekme uz veselības aprūpes sektoru, un tas vēl vairāk izceļ nevienlīdzību. Šis ziņojums iedrošina Komisiju un dalībvalstis attīstīt vienotu rādītāju kopumu nevienlīdzības uzraudzīšanai veselības jomā un turpināt stratēģiju "veselības aspekti jebkurā politikā”. Tas uzsver arī profilaktiskas darbības nozīmi un "vietējās aprūpes pieeju”. Iepriekš minēto aspektu dēļ un lai iedrošinātu priekšlikumus, kuri ietverti ziņojumā, es balsoju par.
Jean-Luc Mélenchon
Sabiedrības drošības pamatprincips ir ikvienam nodrošināt piekļuvi aprūpei - gan pilsoņiem, gan nepilsoņiem neatkarīgi no tā, vai viņiem ir dokumenti. Labākais veids, kā aizsargāt katra atsevišķa cilvēka veselību, ir kopumā aizsargāt visu cilvēku veselību. Es atzinīgi vērtēju šo ziņojumu, kurš izvirza šo sabiedrības veselības argumentu kā nepieciešamu kopējam labumam.
Nuno Melo
Ziņojumā, par kuru šeit tika balsots, aplūkoti daži svarīgi jautājumi, galvenokārt saistībā ar vienlīdzīgas veselības aprūpes aizsardzību visiem, situāciju, kura diemžēl vēl neeksistē Eiropas Savienībā, jo īpaši attiecībā uz visnelabvēlīgākajā situācijā esošajām iedzīvotāju grupām, piemēram, bērniem, veciem cilvēkiem un dažkārt sievietēm. Tomēr, manuprāt, šeit izskatīti arī vairāki jautājumi, kuriem nav nekā kopīga ar veselību. Visvairāk mani pārsteidz pieeja saistībā ar dalībvalstu politiku attiecībā uz brīvprātīgu grūtniecības pārtraukšanu un reproduktīvas ārstēšanas pieejamību homoseksuāļiem; šajos jautājumos, manuprāt, būtu jāciena decentralizācijas princips, un pret tiem būtu jāizturas mazāk slēptā veidā. Tādēļ es balsoju pret šo ziņojumu.
Willy Meyer
Es balsoju par Estrela kundzes ziņojumu par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā Eiropas Savienībā.
Visiem pilsoņiem pieejami veselības aprūpes pakalpojumi neatkarīgi no tā, vai viņi ir no ES vai imigranti, vai bez dokumentiem vai ar tiem, ir viena no cilvēku pamattiesībām. Tieši cilvēki ar lielāko atstumtības risku ir tie, kuriem jāredz, ka tiek garantētas šīs pamattiesības. Tāpēc es balsoju par šo ziņojumu.
Alexander Mirsky
rakstiski. - Agrīnā vecumā pieredzēta nevienlīdzība piekļuvē izglītībai, nodarbinātībai un veselības aprūpei, kā arī ar dzimumu un kultūras piederību saistīta nevienlīdzība tiešām kritiski ietekmē cilvēku veselības stāvokli visa viņu mūža laikā. Būtu jāuzsver, ka neviens nevēlas nopietni nodarboties ar šo problēmu. Tāpēc Edite Estrela kundzes ziņojums ir tieši laikā. Kad mēs varam nodrošināt vienlīdzīgu medicīnisko aprūpi visiem iedzīvotāju slāņiem, sabiedrība kļūst efektīvāka ekonomikas, finanšu un politiskā ziņā. Es balsoju par šo ziņojumu.
Andreas Mölzer
Sabiedrības veselība turpina būt mūsu vērtīgākais īpašums, un valdībām to jāuzskata par absolūtu prioritāti. Tomēr saistībā ar iedzīvotāju veselību dažādās ES valstīs joprojām ir ievērojamas novirzes. Ietekme ir īpaši redzama, ja aplūko dažādos paredzamā dzīves ilguma līmeņus, kuri 27 ES dalībvalstīs var atšķirties pat par 5,6 gadiem vīriešiem un 6,6 gadiem sievietēm. Tā iemesli daļēji atrodami sliktā izglītības līmenī un augstā nabadzības un bezdarba līmenī. Tāpēc nepārsteidz, ka liekā darbaspēka vilnim, kas sekoja ekonomikas krīzei, nebija pozitīvas ietekmes uz sabiedrības veselību. Visbeidzot daudzās valstīs ienākumu zaudēšana ievērojami samazina piekļuvi medicīnas aprūpes pakalpojumiem. Es nebalsoju par ziņojumu, jo tajā nav sniegts pietiekami daudz konkrētas informācijas par stratēģijām, kā risināt problēmu.
Alfredo Pallone
Mēģinājumi samazināt veselības aprūpes nevienlīdzību Eiropas Savienībā noteikti atzinīgi jāvērtē saistībā ar konsekventu sociālo un ekonomisko attīstību, un tāpēc es balsoju par Estrela kundzes ziņojumu. Priekšlikumi uzlabot veselības aprūpi Eiropā, izmantojot izglītību veselības jomā, piekļuvi ārstēšanai, informācijas pārzināšanu un lietojot mehānismus informācijas mērīšanai, uzraudzībai, novērtēšanai un izplatīšanai, nodrošina svarīgu ieguldījumu tādas politikas attīstīšanā, kura efektīvi samazina nevienlīdzību veselības jomā. Darot šīs lietas, es tomēr domāju, ka vienlīdz svarīgi ir cienīt decentralizācijas principu un noteiktas valstij raksturīgas īpašības un iezīmes, kuras, manuprāt, jāatbalsta un jāaizsargā.
Maria do Céu Patrão Neves
Šis ziņojums par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā Eiropas Savienībā izklāsta dažādus pasākumus, kuri, manuprāt, ir vērtīgi un nozīmīgi. Tomēr es atturējos galīgajā balsojumā, jo es nevarēju piekrist, ka ES un dalībvalstīm jāgarantē sievietēm pilnīgi brīva piekļuve abortam. Vienmēr jāveic ieguldījumi ģimenes plānošanas un kontracepcijas līmenī, atstājot abortu kā pēdējo glābiņu ārkārtējās situācijās. Es arī neuzskatu, ka vajadzētu brīvi pieejamas mākslīgās apaugļošanas tehnoloģijas, šajā jautājumā vajadzētu ievērot decentralizācijas principu, un tas nekad nav izmantots kā instruments diskriminācijas ierobežošanai pret sievieti viņas ģimenes stāvokļa, vecuma, seksuālās orientācijas vai etniskās un kultūras izcelsmes dēļ.
Rovana Plumb
Paredzamā dzīves ilguma atšķirības dažādās Eiropas Savienības valstīs vīriešiem ir 14,2 gadi un sievietēm 8,3 gadi (11,86 vīriešiem un 7,38 sievietēm Rumānijā). Pat vienā valstī iedzīvotāju grupām ar dažādu izglītības vai sociālo līmeni ir atšķirīgas izredzes saistībā ar veselību. Bezdarba līmeņa pieaugums un stingrie ekonomiskie pasākumi varētu saasināt Eiropas Savienībā jau pastāvošo nevienlīdzību veselības jomā. Es balsoju par šo rezolūciju, lai aicinātu uzlabot uzraudzības un profilaktiskos pasākumus slimību novēršanā, kā arī koncentrēt uzmanību uz neaizsargātajām iedzīvotāju grupām.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Tā kā ziņojuma projektā jau bija aptverta lielākā daļa svarīgo jautājumu, nebija jāapspriež daudzi grozījumi. Kamēr mēs, Greens/EFA, kopīgi ar referenti un ēnu referentiem parakstījām vairākus grozījumus, mēs bijām vienīgie, kuri centās iepazīstināt ar pašreizējā uz patentiem pamatotā zāļu izstrādes modeļa kritiku, kura rezultātā medicīniskajām inovācijām ir augstas cenas un trūkst piekļuves pieejamiem svarīgiem medikamentiem. Mēs aicinājām ieviest jaunus medicīnisko inovāciju modeļus un cīnīties pret nespēju piekļūt pieejamiem svarīgiem medikamentiem. Mēs aicinājām ieviest jaunus medicīniskās pētniecības modeļus (inovāciju prēmiju plānu, taisnīgu licencēšanu, patentu apkopojumus, valsts/privāti partnerību un sociālo nosacītību ES pētniecības finansēšanas koncesijā), bet šie grozījumi netika pieņemti.
Licia Ronzulli
rakstiski. - (IT) Eurostat 2010. gada statistiskie dati ir noskaidroti: joprojām pastāv liela nevienlīdzība starp 27 dalībvalstīm attiecībā uz nodrošinātās veselības aprūpes kvalitāti.
Tādi parametri kā paredzamais dzīves ilgums dažādās dalībvalstīs joprojām rāda pārāk lielas atšķirības dažādos reģionos, pierādot, ka veselības aprūpes kvalitātes standarti Eiropas Savienībā joprojām ir pārāk neviendabīgi. Piekļuve sākumskolas un vidējai izglītībai, stabils un apmierinošs darbs, dzimums un kultūras piederība un kvalitatīvas veselības aprūpes pieejamība ir faktori, kuri veicina pilsoņu dzīves kvalitātes uzlabošanos vairāk nekā citi faktori.
Tāpēc ziņojumam kā prioritāte būtu jānosaka vājāko, jo īpaši sieviešu, tiesības un viņu konkrētās vajadzības.
Oreste Rossi
Lai gan mēs piekrītam ziņojuma pamatprincipam, proti, ka vidējais līmenis saistībā ar veselību Eiropas Savienībā ir turpinājis uzlaboties, par spīti lielām atšķirībām veselības aprūpē, kuru iemesls ir dažādās sistēmas dalībvalstīs, tas ir nepietiekošs attiecībā uz migrantu tiesībām. Tās ir ietvertas starp visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, piemēram, invalīdiem, veciem cilvēkiem un bērniem, neņemot vērā faktu, ka daudzi migranti ir nelegāli un tāpēc ir neatbilstoši ieradušies Eiropā.
Tāpēc mēs nevaram aplūkot migrantus tāpat kā cilvēkus ar invaliditāti, kas ir neaizsargāta iedzīvotāju grupa, kurai nepieciešamas speciālas rūpes un palīdzība atbilstoši viņu vajadzībām. Ziņojums sadala sabiedrību klasēs - bagātajos, nabagos, etniskās minoritātēs, vīriešos, sievietēs, un bērnos - piemērojot novecojušu metodoloģiju tā vietā, lai runātu par pilsoņiem ar tiesībām, un pieprasa mērīt šo iedomāto nevienlīdzību veselības jomā ar atbilstošiem tiesību aktiem.
Faktiski apstiprinātie grozījumi pasliktināja tekstu, iekļaujot tajā dažādas tēmas, piemēram, klimata pārmaiņas, vardarbību pret sievietēm, mākslīgo apaugļošanu un vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei nelegālajiem imigrantiem.
Christel Schaldemose
Eiropas Parlamenta Dānijas sociāldemokrātu vārdā (Dan Jørgensen, Christel Schaldemose, Britta Thomsen un Ole Christensen). Mēs balsojām par ziņojumu par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā Eiropas Savienībā. Ziņojums ietver daudzus svarīgus priekšlikumus nevienlīdzības samazināšanai veselības jomā. Tomēr tas arī ierosina nereģistrētiem migrantiem dot tiesības un garantēt piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem dalībvalstīs. Mēs neatbalstām šo viedokli. Tomēr mēs uzskatām, ka cilvēktiesības paredz saņemt neatliekamo palīdzību, neatkarīgi no personas stāvokļa sabiedrībā.
Peter Skinner
rakstiski. - Es balsoju par šo ziņojumu, lai atbalstītu referentes pieeju, kas ir noteikusi principus, kuriem patiešām ir svarīga nozīme saistībā ar sievietes veselību. Daudzām sievietēm Eiropas sabiedrībā nav pamattiesību saistībā ar veselības programmām un piekļuves veselības aprūpes iestādēm viņu sociālā un ekonomiskā stāvokļa dēļ mūsu sabiedrībā, jo īpaši etniskām minoritātēm un sievietēm migrantēm, kuras var būt nereģistrētas. Kaut arī ir svarīgi aizsargāties pret "veselības tūrismu”, kā tas diemžēl tiek saukts, ir arī svarīgi atcerēties mūsu apņemšanos ievērot cilvēka pamattiesības.
Catherine Stihler
rakstiski. - Es balsoju par šo ziņojumu, kurš apskata dažādas nevienlīdzības izpausmes veselības jomā dalībvalstīs un mudina saglabāt veselības aprūpes prioritāti finanšu krīzes un atveseļošanās laikā. Ir svarīgi, lai šī nevienlīdzība nepalielinātos, jo valdības lūkojas, kā ietaupīt naudu.
Michèle Striffler
Es balsoju par šo ziņojumu par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā Eiropas Savienībā, jo es uzskatu, ka pašlaik saistībā ar veselību ir lielas atšķirības starp dalībvalstīm. Visām Eiropas Savienības dalībvalstīm jānodrošina, lai sievietēm būtu vienkārši pieejami kontracepcijas līdzekļi un, piemēram, tiesības uz abortu.
Niki Tzavela
rakstiski. - Es balsoju pret šo ziņojumu, jo uzskatu, ka tam nav izdevies parādīt jautājuma būtību attiecībā uz nevienlīdzību veselības jomā un tas ir izmantojis pilnīgi citu pieeju. Lai gan ziņojumā ir vairākas daļas, kurām es nepiekrītu, es vēlētos koncentrēt uzmanību uz privilēģijām, kas piešķirtas nereģistrētiem vai bezdokumentu migrantiem, kā viņi tiek saukti ziņojumā, kurš pēc būtības ir paņēmiens nelegālo imigrantu pārdēvēšanai. Ziņojums stimulē piešķirt daudzas pilsoņu un ar veselību saistītas privilēģijas atsevišķiem cilvēkiem, kuri ir nelegāli iekļuvuši Eiropas Savienībā.
Šis ziņojums radīs zaudējumus dalībvalstīm, kuras ikdienā sastopas ar imigrācijas jautājumu, piemēram, Grieķijai un Itālijai. Tas ne tikai dod tiesības nelegālajiem imigrantiem pieprasīt vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei, bet arī kļūs par iemeslu vēl vairāk tā saucamo "patvēruma meklētāju” vēlmei doties uz Eiropu, kārojot iegūt labumu no brīvas veselības aprūpes, kādas nav lielākajā daļā trešās pasaules valstu.
Thomas Ulmer
Es balsoju pret ziņojumu, jo tas atkal netieši veicina abortus. Cilvēki ir Dieva radības, un mums nav sevi jāuzskata par tiesnešiem dzīvības un nāves jautājumos. Kompromisiem šeit nav vietas. Lai gan ar šādu nostāju es nepārstāvu vairākumu, es nemainīšu savu viedokli un atteikšos ziedot kaut vienu dzīvību mūsdienu tikumu dēļ. Man ir šāds viedoklis arī attiecībā uz diagnostiku pirms implantācijas.
Angelika Werthmann
rakstiski. - (DE) Estrela kundzes ziņojums aplūko jautājumu par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā Eiropas Savienībā. Es ļoti atzinīgi vērtēju šo darbu, jo, lai gan pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze nozīmē, ka mums galvenokārt jānodarbojas ar ekonomiskiem un likumdošanas jautājumiem, mums nevajadzētu pazaudēt no redzeslauka tādus jautājumus kā veselība, izglītība un sociālā drošība. Kopienas augstākos mērķus, piemēram, stratēģiju "ES 2020”, būs iespējams īstenot tikai tad, ja mums būs ilgtspējīgas sistēmas plašākajā sociālās drošības sfērā un vienlīdzīgas iespējas. Tāpēc es balsoju par šo ziņojumu.
Luís Paulo Alves
rakstiski. - (PT) Es atbalstu šo ziņojumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas ierosinātos grozījumus. Mūsu pienākums ir nodot tālāk mūsu pieredzi ekonomikas pārvaldības jomā, lai jaunattīstības valstis varētu izveidot pašas savas nodokļu sistēmas. Tas ir vienīgais veids, kādā būs iespējams izveidot godīgāku un taisnīgāku, kā arī ilgtspējīgāku nodokļu sistēmu, apkarot nodokļu nelikumīgu nemaksāšanu un rezultātā veicināt labāku starptautisko fiskālo vidi. Es arī vēlos norādīt uz šā ziņojuma nozīmi, uzsverot, ka ir steidzami jālikvidē nodokļu oāzes, jo šis ziņojums ir pārredzamības pamatpasākums, ar kuru nodrošinās automātisku informācijas apmaiņu nodokļu lietās, un šāda apmaiņa ir vajadzīga.
Sophie Auconie
Lai gan nodokļu sistēma var būt uzticams un ilgtspējīgs finansējuma avots, ja tā ir progresīva un ja pastāv efektīva nodokļu administrācija, kā arī pārredzama un atbildīga nodokļu ieņēmumu izmantošana, daudzas jaunattīstības valstis nespēj piemērot obligāto nodokļa likmi, lai finansētu savus sabiedriskos pakalpojumus. Tādēļ Eiropas Savienībai ir jāsadarbojas ar šīm valstīm, lai sekmētu labu pārvaldību nodokļu jomā. Tāpēc es balsoju atbalstoši par šo ziņojumu, kas ļaus izveidot stabilu, efektīvāku un arī godīgāku nodokļu sistēmu, lai samazinātu nabadzību šajās valstīs. Ziņojums arī ļaus izveidot pārredzamu, uz sadarbību vērstu un godīgu starptautisko nodokļu vidi.
Zigmantas Balčytis
Jaunattīstības valstis saskaras ar grūtībām, cenšoties izveidot nodokļu sistēmas (sistēmu izveide, nodokļu iekasēšana un administrācija). Nodokļu oāžu apkarošana ir viens no galvenajiem uzdevumiem, kas noteikts Tūkstošgades attīstības mērķos, jo šīs oāzes novājina jaunattīstības valstu iestādes un to politiskās sistēmas. Uz ārzonu centriem un nodokļu oāzēm katru gadu aizplūst vienu triljonu ASV dolāru liels kapitāls, kas ir aptuveni desmit reizes lielāks nekā to atbalsta līdzekļu apmērs, kuri tiek piešķirti jaunattīstības valstīm nabadzības mazināšanai un ekonomiskajai attīstībai. Es atbalstu ziņojumā ietvertos priekšlikumus, ka, piešķirot finansiālo palīdzību, līdzekļu devējiem ir jāatbalsta jaunattīstības valstu centieni uzlabot nodokļu pārvaldību, un ir jānodrošina, ka atbalstu izmanto pārredzami un atbildīgi.
Vito Bonsignore
Šajā ziņojumā, kas pieņemts, vienojoties ar Komisiju, galvenā vērība ir pievērsta sinerģiju nostiprināšanai starp fiskālās politikas un attīstības politikas virzieniem. Lai to sasniegtu, Komisija faktiski ir publicējusi divus pētījumus, un pirms gada šis Parlaments apstiprināja rezolūciju par to pašu tematu. Es balsoju atbalstoši par ziņojumu, jo atbalstu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu un nodokļu sistēmu pārvaldību, apņemšanos atbalstīt jaunattīstības valstu nodokļu sistēmas, kā arī dialogu un starptautisku sadarbību nodokļu sistēmu jomā.
Tomēr pareizi ir norādīt uz joprojām pastāvošajiem trūkumiem saistībā ar muitas ieņēmumu pārvaldību, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pašreizējiem trūkumiem un nodokļu ieņēmumu samazināšanos. Es uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir jādara vairāk, lai apkarotu trūkumus, tai skaitā jācīnās, lai apkarotu nodokļu oāzes, manipulēšanu ar tirdzniecības cenām un starptautiskās struktūras nestabilitāti. Ir laiks samazināt manipulēšanu ar tirdzniecības cenām un dabas resursu "lāstu”, un paplašināt nodokļu bāzi, sekmējot lielāku koordināciju starp nodokļu maksātājiem.
Maria Da Graça Carvalho
rakstiski. - (PT) Pieaugošā tirgu globalizācija un nodokļu maksātāju mobilitāte nozīmē, ka nodokļu sistēmas ir kļuvušas par sarežģītu jautājumu. Vēl sarežģītāk un grūtāk ir izlabot situāciju jaunattīstības valstīs, jo pastāv tādi iekšējie faktori kā lieli neoficiālie sektori, lauksaimniecības dominance un jaunu tehnoloģiju ierobežota izmantošana. Es atzinīgi vērtēju Komisijas iniciatīvu sadarboties ar šīm valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu jautājumos, pieņemot ziņojumu, kurā noteiktas galvenās problēmas un risinājumi, kas sekmē sinerģijas starp fiskālo politiku un attīstības politiku, tās abas padarot efektīvākas.
Carlos Coelho
rakstiski. - (PT) Efektīvas, pārredzamas un taisnīgas nodokļu sistēmas ir ļoti svarīgas, lai jaunattīstības valstīs turpinātos attīstība, jo šādas sistēmas palīdz finansēt šo valstu sabiedriskos īpašumus, sekmē to iestāžu ilgtspēju, samazina to atkarību no ārējā atbalsta un palīdz sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus. Šajā kontekstā es uzskatu, ka ES, no vienas puses, jākoncentrē uzmanība uz rīcību pret nodokļu oāzēm un nodokļu nelikumīgu nemaksāšanu (kas iedragā politiskās un ekonomikas sistēmas jaunattīstības valstīs, veicinot finanšu noziedzību un nodokļu ieņēmumu nevienlīdzīgu sadali) un, no otras puses, jāizveido sadarbības process un dialogs ar šo valstu nodokļu administrācijām.
Es arī vēlos uzsvērt to, ka ir svarīgi paplašināt nodokļu bāzi šajās valstīs. Jāatzīmē, ka nodokļu sistēmām jaunattīstības valstīs ir raksturīgi tas, ka to pamatā ir netieši nodokļi (kad lielākā daļa ieņēmumu tiek gūta no preču un pakalpojumu aplikšanas ar nodokli), kas ierobežo nodokļu ieņēmumus un šajās sistēmās izraisa neefektivitāti. Centieni jākoncentrē uz tiešo nodokļu attīstību. Ne mazāk svarīga ir nepieciešamība sekmēt saskaņotību starp Eiropas Savienības attīstības politiku un tās tirdzniecības politiku.
Marielle De Sarnez
Tirgus liberalizācijas rezultātā jaunattīstības valstu muitas resursi ir samazinājušies. Šos resursu zaudējumus var kompensēt ar labāku pārvaldību, kā arī godīgāku un efektīvāku nodokļu sistēmu. Tādēļ mums jāattīsta labāka tehniskā un juridiskā palīdzība šīm valstīm, lai ieviestu godīgu, progresīvu un pārredzamu nodokļu sistēmu; piemēram, mums jālikvidē visi patstāvīgi noteiktie nodokļu atbrīvojumi un atvieglojumi starptautiskiem uzņēmumiem un ieguves rūpniecības uzņēmumiem. Vēl viens veids, kā mēs varam palīdzēt šīm valstīm, ir nodokļu oāžu likvidēšana, jo tās nopietni kavē šo valstu attīstību. Nepārprotami godīgāka nodokļu sistēma un lielāka tiesiskā noteiktība sekmēs privātos ieguldījumus no ārvalstīm un attiecīgi arī izaugsmi. Tomēr šie noteikumi nedrīkst nozīmēt oficiālās attīstības palīdzības samazināšanos. Šajā jautājumā mums jāsaglabā modrība, jo dalībvalstis vienmēr tiecas samazināt to savu IKP daļu, kas paredzēta oficiālajai attīstības palīdzībai.
Anne Delvaux
Es balsoju atbalstoši par šo ziņojumu, jo tajā ir uzsvērta nepieciešamība pievērsties konkurencei nodokļu jomā un nodokļu nelikumīgai nemaksāšanai dienvidu valstīs; tajā ir noteikts, ka automātiska informācijas apmaiņa nodokļu jautājumos ir jāpiemēro vispārēji; uzsvērts, ka pārskatus par visiem starptautiskiem uzņēmumiem ir svarīgi sniegt par katru valsti atsevišķi; atbalstīta nodokļu oāžu apkarošana, papildinot nepietiekamās ESAO darbības; un uzsvērta vajadzība palielināt saskaņotību starp Eiropas politikas virzieniem, atbalstot attīstību.
Diogo Feio
rakstiski. - (PT) Šā ziņojuma pamatā ir Komisijas dokuments, kurā ir atzīta saikne starp Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu un labu pārvaldību nodokļu jomā. Šā ziņojuma mērķis ir nepieciešamība sekmēt lielākas sinerģijas starp nodokļu politiku un attīstības politiku, padarot tās abas efektīvākas; šajā nolūkā ziņojumā ir konstatēti sarežģījumi, kas pastāv jaunattīstības valstīs saistībā ar nodokļu ieņēmumu mobilizēšanu. Ziņojumā ir arī ierosināti veidi, kā Eiropas Savienība varētu uzlabot esošo fondu un instrumentu izmantošanu. Tajā ir uzsvērts, ka ir svarīgi atbalstīt efektīvas un ilgtspējīgas nodokļu sistēmas, it sevišķi apkarojot krāpšanu un nodokļu nelikumīgu nemaksāšanu, lai veicinātu pārredzamu un taisnīgu starptautisko nodokļu vidi, it sevišķi sniedzot atbalstu un veicot pasākumus pret nodokļu oāzēm. Tieši ar labu ekonomikas pārvaldību šīs valstis spēs mazināt savu atkarību no ārējā atbalsta, sekmējot valsts un privātā sektora attīstību, kā arī ekonomikas izaugsmi.
José Manuel Fernandes
rakstiski. - (PT) Šā ziņojuma temats ir nodokļu sistēmas un attīstība jaunattīstības valstīs. Lai sasniegtu mērķos, ko ANO 2000. gadā noteica Tūkstošgades deklarācijā, šīm valstīm ir jāzina, kā sekmēt labu pārvaldību nodokļu lietās, maksimāli izmantojot visu ārējo atbalstu. Eiropas Komisija, kas ir ieinteresēta sadarboties ar šīm valstīm, 2009. gadā publicēja dokumentu "Nodokļi un attīstība - sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās”, lai sekmētu sinerģijas starp attīstības politiku un nodokļu politiku ar mērķi tās padarīt godīgākas, pārredzamākas un efektīvākas. Parlaments tādu pašu rezolūciju apstiprināja 2010. gadā.
ES uzskata, ka godīgākas un saskaņotākas nodokļu sistēmas sekmēs nabadzības samazināšanu un daļēji kompensēs ieņēmumu zudumus. Tādēļ es atbalstu šo ziņojumu, kurā ir aicināts likvidēt nodokļu oāzes - kas jaunattīstības valstīm faktiski ir "masu iznīcināšanas ieroči” -, apkarot ekonomisko noziedzību, rīkoties pret nodokļu nelikumīgu nemaksāšanu un negodīgu konkurenci, kā arī nodrošināt attīstību, piemērojot labu pārvaldību.
João Ferreira
rakstiski. - (PT) Ziņojumā ir ietverti vairāki jautājumi, kas ir būtiski un ļoti aktuāli, proti: - "noteikt cīņu pret nodokļu oāzēm un korupciju par galveno prioritāti darba kārtībā”; - "grūtības, ar kurām jaunattīstības valstis saskaras saistībā ar ieņēmumu palielināšanu..., ņemot vērā to, ka lieliem vietējiem un ārvalstu uzņēmumiem ir piešķirti daudzi atbrīvojumi, lai piesaistītu ieguldījumus”; - "finanšu darījumu nodoklis” starptautiskā līmenī, ko tomēr "vispirms vajadzētu ieviest ES līmenī”; - "valstīm ar zemiem ienākumiem ir nepieciešamas spējas efektīvi vienoties ar starptautiskām korporācijām”, lai pieņemtu lēmumus "kapitāla kontroles jomā” un pilnībā izmantotu savu suverenitāti. Tomēr šajā ziņojumā ir arī pretrunas, it sevišķi kad tiek noteiktas problēmas, ko izraisīs ekonomiskās partnerības nolīgumu īstenošana, proti, saistībā ar nodokļu ieņēmumu samazināšanos, bet ziņojumā netiek ieņemta skaidra nostāja par šādu nolīgumu noraidīšanu.
Ziņojumā arī netiek ieņemta kritiska pamatnostāja attiecībā uz Pasaules Bankas, Starptautiskā Valūtas fonda un Pasaules Tirdzniecības organizācijas atbildību, sekmējot politikas virzienus, kas atbalsta ražošanas infrastruktūras un sabiedrisko pakalpojumu sagrāvi, rada bezdarbu un iedragā valstu iekšējos tirgus, tādējādi vēl vairāk novājinot to nodokļu ieņēmumus, budžetus, suverenitāti un neatkarību.
Ilda Figueiredo
rakstiski. - (PT) Vienlaikus atzīstot, ka sadarbība nodokļu jautājumos var būt svarīga, mēs nedrīkstam aizmirst to, ka nodokļu politika ir būtisks ekonomikas un sociālās politikas instruments, un tās noteikšanu ietekmē skaidri politiskie kritēriji un novērtējumi.
Tādēļ Eiropas Savienības ziņā nav tā dēvētās "labas nodokļu pārvaldības” eksportēšana. Ir pilnībā jāņem vērā jaunattīstības valstu suverenitāte, izvēles un iespējas, pienācīgu vērību pievēršot to konkrētajai situācijai un apstākļiem.
Tajā pašā laikā tā dēvētie "ekonomiskās partnerības nolīgumi”, ko mēs esam jaunattīstības valstīm uzspieduši, neraugoties uz to pretošanos, būtiski ierobežo šo valstu nodokļu sistēmas, jo ir saistīti ar būtiskiem muitas ieņēmumu samazinājumiem, kā arī citiem nopietniem kaitējumiem.
Turklāt nodokļu oāžu turpināšanās jaunattīstības valstīm rada ļoti lielus ieņēmumu zaudējumus katru gadu.
Tādēļ Eiropas Savienībai ir jāmaina savi politikas virzieni un jāatrisina šīs pretrunas.
Juozas Imbrasas
Es balsoju atbalstoši par šo dokumentu, jo tajā ir noteikti tādi pozitīvi aspekti kā skaidra izpratne par nodokļu sistēmu, kas ir būtiski, lai nodrošinātu pamatu pārskatatbildīgai un atsaucīgai demokrātiskai sistēmai. Vēl kāds aspekts ir tas, ka ES ir apņēmusies iesaistīties jaunattīstības valstu nodokļu sistēmu atbalstīšanā un atzīst to, ka jaunattīstības valstis pirmām kārtām pašas ir atbildīgas par savu ieņēmumu sistēmu uzlabošanu saskaņā ar saviem ekonomikas un politiskajiem apstākļiem un izvēlēm. Komisijas mērķis ir izmantot ES instrumentus, lai sniegtu uzlabotu atbalstu saistībā ar jaunattīstības valstu nodokļu sistēmu izstrādi un lai īstenotu labas pārvaldības principu nodokļu lietās, t. i., pievēršot lielāku uzmanību labas nodokļu pārvaldības efektīvai integrēšanai valsts un reģionālo stratēģijas dokumentu plānošanā, īstenošanā un uzraudzībā. Komisija atbalsta finanšu pārskatu par starptautiskiem uzņēmumiem iesniegšanu par katru valsti atsevišķi kā līdzekli, ar ko iespējams atklāt starptautiska mēroga izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nelikumīgas nemaksāšanas praksi. Ir arī svarīgi uzsvērt, ka Paziņojumā par uzņēmumu sociālo atbildību tiks apsvērts, kā izveidot sistēmu pārvaldības informācijas obligātai iekļaušanai gada pārskatos. Komisijas mērķis ir paātrināt starptautiskā dialoga procesu un sadarbību nodokļu lietās, it sevišķi uzlabojot jaunattīstības valstu dalību attiecīgajos starptautiskajos forumos. Komisija arī uzstāj, ka ir jānoslēdz un jāīsteno nolīgumi par informācijas apmaiņu nodokļu jomā, tai skaitā ar daudzpusēju mehānismu palīdzību, izmantojot par paraugu ES direktīvu par nodokļu uzlikšanu uzkrājumu procentiem, kuras pamatā ir automātiska informācijas apmaiņa.
Jarosław Kalinowski
Atbilstīgas nodokļu sistēmas veido pamatu ilgtspējīgai ekonomikas izaugsmei un monetārajai stabilitātei. Jaunattīstības valstis, kurās šādas sistēmas nedarbojas pienācīgi vai nedarbojas vispār, saskaras ar nopietnām ekonomikas un politiskām problēmām.
Starptautiskiem juridiskiem standartiem, kas atbalsta nodokļu sistēmu pienācīgu darbību, ir pozitīvi jāietekmē šo valstu ekonomikas situācija. Tomēr neaizmirsīsim, ka mēs nekādā gadījumā nedrīkstam citām valstīm uzspiest nodokļu politiku, jo katrai valstij pašai jāpieņem lēmums par savām nodokļu sistēmām, ņemot vērā tās pašreizējos sociālos, politiskos un ekonomikas nosacījumus. Tādēļ atbalstīsim labus nodokļu politikas virzienus, bet neuzspiedīsim tos.
Elisabeth Köstinger
Centieni padarīt nodokļu sistēmas ilgtspējīgākas, godīgākas un pārredzamākas palīdz arī sekmēt demokrātisku sistēmu izveidi. Globalizācijas rezultātā ir sarežģīti piemērot nodokli starptautiski mobilam kapitālam. Jaunattīstības valstis ir jāatbalsta, lai tām nodrošinātu pietiekamu politisko telpu, kurā darboties, lai varētu novērst spekulāciju un nodrošināt finansiālo stabilitāti. Es atzinīgi vērtēju kopējās iniciatīvas apkarot nodokļu oāzes, kā arī darbības, kas intensificē starptautisko dialogu starp attiecīgajām valstīm. Atbildīgai pieejai nodokļu sistēmām noteikti būs ilgstoša pozitīva ietekme uz šo valstu attīstību.
David Martin
rakstiski. - Es atzinīgi vērtēju šo ziņojumu, kurā uzmanība ir koncentrēta uz vajadzību nostiprināt labas nodokļu pārvaldības spēju, lai veicinātu attīstību, un kurā ir atzīta vajadzība izstrādāt tiesisko regulējumu, lai atbalstītu starptautisko sadarbību nodokļu jomā, pārredzamību, valsts un privātā sektora attīstību, kā arī ekonomikas izaugsmi; ziņojumā ir uzsvērts, ka jaunattīstības valstīs nodokļi veido 10-20 % no IKP, savukārt rūpnieciski attīstītajās valstīs šis rādītājs ir 25-40 %; pausta nožēla, ka līdzekļu devēji līdz šim ir snieguši pārāk mazu atbalstu palīdzībai nodokļu jomā; šajā sakarībā ir atzinīgi vērtēts Komisijas priekšlikums uzlabot palīdzību, kas jaunattīstības valstīm tiek sniegta nodokļu sistēmas reformēšanā un nodokļu pārvaldības stiprināšanā attiecībā uz Eiropas Attīstības fondu ĀKK valstīm, attīstības sadarbības instrumentu un Eiropas kaimiņattiecību politiku un partnerības instrumentu, un sniegt atbalstu valstu uzraudzības iestādēm, parlamentiem un nevalstiskajiem dalībniekiem, kā arī norādīts, ka lielāka nozīme būtu jāpiešķir jaunattīstības valstu spēju veidošanas centieniem, lai palīdzētu tām, pieņemot valsts līmeņa tiesību aktus, efektīvi izmantot informācijas apmaiņu un efektīvi cīnīties pret nodokļu nelikumīgu nemaksāšanu.
Clemente Mastella
Komisija veic labu darbu, veicinot principus un kritērijus, lai izveidotu labu pārvaldību nodokļu jautājumos, sadarbojoties ar jaunattīstības valstīm. Pārredzamība, informācijas apmaiņa un godīga konkurence nodokļu jomā ir pamatkritēriji. Komisija cenšas šo procesu īstenot, nostiprinot sinerģijas starp fiskālo politiku un attīstības politiku, lai noteiktu grūtības, kas rodas, šīm valstīm mobilizējot ieņēmumus ar nodokļu sistēmu palīdzību. Tomēr Komisija joprojām nav ņēmusi vērā vairākus jautājumus, kam vajadzīga steidzama rīcība. Mēs uzskatām, ka faktiski ir jāīsteno apņēmīga cīņa pret nodokļu oāzēm, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus, bet nekādā veidā nedrīkst ierobežot turpmākos pasākumus, sevišķi pievēršot uzmanību nolīgumiem nodokļu jomā. Šajā saistībā ir vēlams, lai lielākajai daļai starptautisko organizāciju būtu īpašas pilnvaras ar mērķi apkarot nodokļu oāzes. Visbeidzot, ir svarīgi paplašināt nodokļu bāzi, pielāgojot nodokļu reformu tiešo nodokļu attīstīšanai, lai risinātu iekasēšanas sarežģījumus, ko rada regresīva PVN sistēma.
Jean-Luc Mélenchon
Cīņa pret ārzonas uzņēmumiem un cita veida nodokļu nelikumīgu nemaksāšanu ir būtiska. Šā Parlamenta vairākums ir piešķīris riska ieguldījumu fondiem gandrīz neierobežotu brīvību rīkoties. Tādā gadījumā kāda jēga ir šā ziņojuma ierobežojumiem, kam ir tīri paskaidrojošs raksturs? Ekonomiskās partnerības nolīgumi, par kuriem sarunas notikušas apkaunojošā veidā, piemērojot spiedienu, grauj ĀKK valstis, nedodot tām iespēju atgūties ilgtermiņā. Par to ziņojumā nav ne vārda. Vēl sliktāk - tajā apgalvo, ka nacionalizācija vai atkārtota nacionalizācija būtu jāaizmirst. Es balsoju pret šo ziņojumu.
Nuno Melo
rakstiski. - (PT) Slikta fiskālā pārvaldība reāli kavē dalībvalstīm sasniegt apmierinošus ekonomikas rezultātus. Komisija šajā dokumentā atzīst saikni starp Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu un labu pārvaldību nodokļu jomā. Tādēļ ir obligāti jāapkaro nodokļu nelikumīga nemaksāšana un jāveic konkrētas darbības, lai šādus pasākumus saskaņotu visā ES, jo ir labi zināms, ka dažas valstis efektīvāk par citām apkaro krāpšanu un nodokļu nelikumīgu nemaksāšanu.
Alexander Mirsky
rakstiski. - Mums jāpalīdz jaunattīstības valstīm izstrādāt politikas virzienus un nodrošināt mehānismus, lai izvairītos no nodokļu nelikumīgas nemaksāšanas; tas saistīts ar lielāku pārredzamību. Tāpat mums jānodod sava pieredze ekonomikas pārvaldības jomā konkrētām valstīm, lai tām palīdzētu izveidot pašām savas nodokļu sistēmas. Pateicoties korupcijas līmeņa samazināšanai jaunattīstības valstīs un šo valstu ieņēmumu pieaugumam, tiks nodrošināta stabilitāte un līdzsvars. Tas likvidēs spriedzi un mazinās ES sniegtā finansiālā atbalsta summu jaunattīstības valstīm. Tas ir savlaicīgs un svarīgs ziņojums, tādēļ par to nobalsoju.
Andreas Mölzer
Manuprāt, jaunattīstības valstīs steidzami ir vajadzīga efektīva nodokļu sistēma. Šajā ziņojumā ietvertā doma ir tam lieliski piemērota. It sevišķi kad jaunās nodokļu sistēmas īsteno ar ES atbalstu, jāpievērš uzmanība, lai nodrošinātu, ka starp ES un jaunattīstības valstīm noslēgtie ekonomiskās partnerības nolīgumi sekmē šo mērķi, nevis darbojas pret to. Ieguldījumu politikai ES arī jānodrošina uzņēmējdarbībai labvēlīga vide ieguldītājiem iekšzemē un ārvalstīs. Visiem veiktajiem pasākumiem būtiski jāuzlabo dzīves apstākļi lielākajai daļai iedzīvotāju, kas pašlaik ir izslēgti no ieņēmumiem, kurus gūst no izejvielu tirdzniecības, un kas nereti ir spiesti migrēt. Es balsoju par ziņojumu, jo tajā ir visaptverošs skatījums uz daudziem iesaistītiem faktoriem.
Franz Obermayr
Ir vajadzīgi konkrēti pasākumi, lai labāk sekmētu atbildīgas rīcības principu nodokļu lietās, piemēram, saistībā ar pārredzamību, informācijas apmaiņu un godīgu konkurenci nodokļu jomā. Ir svarīgi uzlabot sinerģijas ietekmi starp nodokļu sistēmu un attīstības politiku. Šis ziņojums virzās šajā virzienā, tādēļ balsoju par to.
Rolandas Paksas
Ņemot vērā to, ka jaunattīstības valstis ir zaudējušas būtiskus ieņēmumus no tirdzniecības nodokļiem, ir ļoti svarīgi nodrošināt efektīvu sadarbību gan nodokļu, gan attīstības jomā. Katrai valstij ir svarīgi izveidot rentablu un efektīvu nodokļu sistēmu, kā arī politikas virzienus, lai šo sistēmu īstenotu, jo tā ir šo valstu finanšu pamats un ieguldījumu piesaistīšanas veids. Tādēļ mums jaunattīstības valstīm šajā jomā jānodrošina zināma rīcības brīvība. Sadarbības pamatā jābūt savstarpējai palīdzībai, neradot papildu šķēršļus vai slogus nevienai no pusēm. Es atbalstu priekšlikumu, ka mums jāpalīdz nodrošināt jaunattīstības valstu ieņēmumu mobilizēšanas kvantitatīvais un kvalitatīvais uzlabojums. Jaunattīstības valstīm piešķirtajam atbalstam jābūt mērķtiecīgam, efektīvam, un tas jāsniedz tikai tad, ja tas ir būtisks; valstis pašas nedrīkst būt tiesīgas izlemt, vai atbalsts ir vajadzīgs.
Es neuzskatu, ka ir ieteicams piemērot ES papildu slogu un nodrošināt kompensāciju jaunattīstības valstīm tādēļ, ka samazinājušies to muitas ieņēmumi. Manuprāt, mums jāievieš finanšu darījumu nodoklis, kas ierobežotu spekulāciju un ļautu tirgum darboties efektīvāk. Turklāt mums jāpiemēro maksimāli centieni, lai nodrošinātu, ka šo nodokli nepiemēro tikai ES, bet arī pasaules līmenī.
Alfredo Pallone
Es balsoju par Joly kundzes ziņojumu par sadarbību ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās, jo atbilstīgi stratēģijai "Eiropa 2020” es uzskatu, ka ir svarīgi izveidot globālu pārvaldību, lai atbalstītu globālu dialogu un starptautisku sadarbību nodokļu lietās. Es atbalstu ziņojumā teikto, ka vajadzētu palielināt sinerģijas starp fiskālo politiku un attīstību, veicot informācijas apmaiņu nodokļu jautājumos, kā arī ar daudzpusējiem mehānismiem, kas par paraugu izmanto ES direktīvu par nodokļu uzlikšanu uzkrājumu procentiem, lai apkarotu nodokļu nelikumīgu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Konkrētais mērķis sadarbībai ar jaunattīstības valstīm nodokļu jomā ir novērst to, ka šīs valstis kļūst par nodokļu oāzēm starptautiskiem uzņēmumiem, tādējādi radot konkurences izkropļojumu ar negatīvu ietekmi uz ekonomikas procesu attīstību, ņemot vērā globālās ekonomikas sistēmas savstarpējību.
Maria do Céu Patrão Neves
Es balsoju par šo ziņojumu par nodokļiem un attīstību - sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās, jo piekrītu referentei, ka šāda sadarbība ir svarīga, lai jaunattīstības valstīs izstrādātu efektīvu nodokļu sistēmu. Faktiski nodokļu sistēmai jaunattīstības valstīs jākļūst par valsts finanšu pamatu. ES jaunajai politikai attiecībā uz ieguldījumiem jaunattīstības valstīs jāsekmē tādas vides izveide, kas ir labvēlīgāka iekšzemes un ārējam privātam ieguldījumam, kā arī efektīvākas starptautiskās palīdzības nosacījumu izveide. Lai veicinātu izaugsmi, ES ieguldījumu politikā uzmanība jākoncentrē uz mazu un vidēju uzņēmumu attīstību, tostarp ar mikrokredītu starpniecību, publiskās pārvaldes efektivitāti, publiskā un privātā sektora partnerībām un zināšanu nodošanu. Eiropas Komisijas 2009. gada aprīlī publicētajā darba dokumentā "Nodokļi un attīstība - sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās” ir sniegti ieteikumi un metodika sinerģiju sekmēšanai starp nodokļu politiku un attīstības politiku, lai tās abas padarītu efektīvākas.
Miguel Portas
Es balsoju par šo ziņojumu, jo tajā ir skaidri atzīta saikne starp Tūkstošgades mērķu sasniegšanu un fiskālo pārvaldību. Ziņojumā arī ir atzīts, ka progresīva nodokļu sistēma ir būtisks demokrātijas aspekts. Tajā ir atzīts, ka ārzonu centru un nodokļu oāžu mērķis ir nelikumīga kapitāla plūsma, kas līdzekļu un ieguldījumu, piesaistes rezultātā kopā ar "nulles nodokļa” sistēmām nozīmē, ka slogi tiek pārnesti uz darba ņēmējiem un ģimenēm ar zemākiem ienākumiem, samazinot sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti un kvantitāti nabadzīgās valstīs, kā arī to spēju apkarot nabadzību. Palīdzība jaunattīstības valstu tiesu un korupcijas apkarošanas dienestiem to centienos izstrādāt progresīvas nodokļu sistēmas būtu lielisks ES ieguldījums.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Parlaments šodien uzsvēra, ka ir svarīgi risināt nodokļu ieņēmumu samazināšanos jaunattīstības valstīs, it sevišķi vairāk darot, lai apkarotu nodokļu oāzes. Lai šajā nolūkā nodrošinātu ticamību, ES nepārprotami pirmām kārtām jāsāk kontrolēt savas nodokļu oāzes un jārīkojas plašāk par ESAO. Ziņojumā arī tiek aicināts pieņemt starptautisku konvenciju par nodokļu lietām, kas ietvertu sankcijas gan jurisdikcijām, kas nevēlas sadarboties, gan finanšu iestādēm, kas izmanto nodokļu oāzes. EP deputāti ir arī uzsvēruši vajadzību nodrošināt lielāku pārredzamību saistībā ar starptautisku uzņēmumu atbilstību nodokļu sistēmām jaunattīstības valstīs, it sevišķi ieguves rūpniecības nozarē, nodrošinot pārskatus pa katru valsti atsevišķi. ES palīdzībai nodokļu jomā jāpalīdz izstrādāt progresīvus nodokļu režīmus jaunattīstības valstīs, it sevišķi nodrošinot taisnīgu daļu no korporācijas peļņas. Laba pārvaldība nodokļu jomā ir ārkārtīgi svarīga attīstībai, un ES šajā saistībā ir jāatbalsta jaunattīstības valstis, īpaši tirdzniecības nodokļu samazināšanās kontekstā, ko rada tirdzniecības liberalizācija pasaulē. Es atzinīgi vērtēju EP deputātu atbalstu šim ziņojumam, kurā šajā saistībā ir izklāstīti skaidri priekšlikumi.
Licia Ronzulli
Es balsoju par šo tekstu, jo atbalstu domu, ka lielāka sinerģija starp nodokļu politiku un attīstības politiku var palīdzēt jaunattīstības valstīm.
Saskaņā ar jaunākajiem Komisijas ziņojumiem par nodokļu jautājumiem un attīstību, nodokļu sistēma, it sevišķi ja tā ir pareizi izstrādāta, var būt attīstības politikas virzienu finansējuma avots. Nav nejaušība, ka daudzas jaunattīstības valstis faktiski pat nesasniedz obligāto ieņēmumu līmeni, kas vajadzīgs, lai finansētu to sabiedriskos pakalpojumus.
Šo procesu pamatā jābūt sadarbībai, lai stiprinātu to nodokļu sistēmu un cīņu pret nodokļu oāzēm, kuras veicina kapitāla nelikumīgas noplūdes. Šim procesam ir jāsekmē finanšu pārskatu prasību ieviešana par katru valsti atsevišķi, lai veicinātu cīņu pret nabadzību.
Czesław Adam Siekierski
Efektīvas valsts darbības pamatnosacījums ir sakārtota nodokļu joma. Ja jaunattīstības valstis vēlas darboties pasaules ekonomikā, tām jāintegrē to nodokļu sistēmas un tajās jāievieš reformas. Demokrātiskās valstīs nodokļiem ir būtiska nozīme ekonomikas, politikas un sociālajā jomā. Tie ir ne tikai galvenais valsts ieņēmumu avots, bet arī ļauj sasniegt ārkārtīgi svarīgus sociālos mērķus. Tie finansē tādus pamatpakalpojumus kā veselības aprūpe, izglītība, sociālā aprūpe un pensijas.
Nodokļu ieņēmumi jaunattīstības valstīs var ilgtspējīgi finansēt šo valstu attīstību un uzlabot to pilsoņu dzīves kvalitāti. Tomēr pašlaik šādi ieņēmumi nereti ir nepietiekami, lai segtu sabiedrisko pamatpakalpojumu izmaksas vai apkarotu nabadzību. Globalizācijas laikmetā ar nodokļiem apliekamais kapitāls ir mobilāks, un tiek likvidēti tirdzniecības ierobežojumi, kas samazina nodokļu ieņēmumus un rada problēmas ne tikai nabadzīgākām valstīm. Neraugoties uz tirdzniecības progresīvas liberalizācijas acīmredzamajiem ieguvumiem, tā samazina muitas ieņēmumus. Ir ļoti svarīgi, lai ārvalstu nodokļi tiek aizvietoti ar iekšzemē iekasētiem nodokļiem. Lai gan ienākuma nodoklis ir viens no galvenajiem nodokļu sistēmas komponentiem bagātās valstīs, jaunattīstības valstīs tā sniegums ir minimāls. Vairums cilvēku ir nodarbināti neoficiāli lauksaimniecības nozarē, un viņiem ir neregulāri ienākumi, kas apgrūtina ienākuma nodokļa efektīvu piemērošanu.
Catherine Stihler
rakstiski. - Es atbalstīju šo ziņojumu, kurā uzmanība tiek koncentrēta uz nodokļu sistēmas nozīmi saistībā ar attīstības politikas virzienu īstenošanu un tiek ierosināti veidi, kādos ES var efektīvāk izmantot esošos līdzekļus un instrumentus šim mērķim.
Michèle Striffler
Ziņojuma par nodokļiem un attīstību - sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību, pieņemšana ir īpaši svarīga saistībā ar tā attīstības atbalsta efektivitāti, ko Eiropas Savienības dalībvalstis un Eiropas Komisija piešķir jaunattīstības valstīm. Ir absolūti nepieciešams nodrošināt labas nodokļu pārvaldības principu (pārredzamība, informācijas apmaiņa un godīga konkurence nodokļu jomā) un nodokļu oāžu, kas kavē vismazāk attīstīto valstu attīstību, apkarošanas principu ņemšana vērā.
Niki Tzavela
Es balsoju par šo konkrēto rezolūcijas priekšlikumu, jo uzskatu, ka jaunattīstības valstu nodokļu sistēmu reformas un atjaunināšana ir vissvarīgākais veids, kā novērst nelikumīga kapitāla plūsmu un apkarot nodokļu nelikumīgu nemaksāšanu. Šis kapitāls, kas nereti galu galā nonāk nodokļu oāzēs, tieši ietekmē šo valstu ekonomiku, it sevišķi ekonomikas krīzes laikā. Nodokļu sistēmu uzlabošana ļaus piemērot pozitīvu ietekmi uz jaunattīstības valstu izaugsmi, īstenot labas ekonomikas pārvaldības shēmu, veicināt pārredzamību un iegūt pilsoņu uzticību.
Angelika Werthmann
Es balsoju par Joly kundzes ziņojumu. Pilnībā funkcionējošas nodokļu sistēmas izveide ir jebkuras atbildīgas demokrātijas pamats. Ziņojumā tiek aicināts atbalstīt jaunattīstības valstis, veidojot šādas struktūras, lai veicinātu šo valstu ilgtspējīgu atbildību. Galu galā ar attīstības atbalstu vien nepietiks, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus. Ziņojumā arī nedaudz skarta tā dēvēto "plēsoņu fondu” problēma, kuri, manuprāt, ir pilnībā jāaizliedz. Nedrīkst pieļaut, ka starptautiskais attīstības atbalsts kļūst par futbola bumbu pasaules finanšu spēlētājiem.
Luís Paulo Alves
rakstiski. - (PT) Es atbalstu šo G. Papastamkos ziņojumu, kurā norādīts, ka Pasaules Tirdzniecības organizācijas rīkotajās sarunās ir plašāk jāapspriež ar tirdzniecību nesaistīti jautājumi, un uzsveru ziņojumā sniegto ierosinājumu nozīmīgumu. Skaidrs ir arī tas, ka ir jāpanāk zināma kopējās lauksaimniecības politikas un ES ārējās tirdzniecības politikas saskaņotība - ir būtiski nodrošināt līdzvērtīgas konkurences apstākļus ES ražotājiem pasaules tirgū, taču tas nedrīkst veicināt negodīgu konkurenci. Ja par to netiks risinātas sarunas, Eiropas lauksaimnieki arī turpmāk piedzīvos negodīgu konkurenci, zaudējumus un diskrimināciju saistībā ar konkurentiem ārpus Eiropas Savienības.
Elena Oana Antonescu
Es piekrītu, ka lauksaimniecības nozarei ir liela nozīme darbavietu nodrošināšanā un Eiropas lauksaimniecības pārtikas modeļa - kas ir stratēģisks Eiropas ekonomikas elements - saglabāšanā. Tā kā Eiropas Savienība ir pasaulē lielākā lauksaimniecības produktu importētāja, uz ES eksportēto trešo valstu preču ražošanas metodēm ir jāsniedz Eiropas patērētājiem tādas pašas garantijas attiecībā uz veselību, pārtikas nekaitīgumu, ilgtspējīgu attīstību un minimālajiem sociālajiem standartiem, kādas tiek prasītas no Eiropas ražotājiem. Es nobalsoju par šo ziņojumu, jo uzskatu, ka lauksaimniecības un pārtikas politika ir jāizmanto, lai īstenotu būtiskus mērķus, piemēram, rūpētos par nodrošinātību ar pārtiku un pārtikas nekaitīgumu.
Richard Ashworth
rakstiski. - Lielbritānijas Konservatīvo delegācija stingri atbalsta brīvās tirdzniecības principu. Brīvā tirdzniecība nodrošina labklājību, kā arī būtiski sekmēs Eiropas ekonomikas atveseļošanos. Mēs uzskatām, ka šajā ziņojumā ir pievērsta pārāk liela uzmanība ES lauksaimniecības tirgu pasargāšanai no ārējas konkurences un nepietiekama uzmanība veltīta eksporta produkcijas standartiem. ES lauksaimniekiem tiek prasīts piemērot stingrus vides aizsardzības un dzīvnieku labturības standartus, kuru ievērošanu tiem daļēji kompensē ar subsīdiju sistēmu. Tomēr ražojumi, ko Eiropas Savienībā importē no trešām valstīm, ļoti bieži neatbilst tikpat augstiem standartiem. Slēdzot ES robežas lauksaimniecības produktu importam no trešām valstīm, problēma netiks atrisināta.
ES ir aktīvi jācenšas izplatīt tās stingros dzīvnieku labturības un vides aizsardzības standartus visā pasaulē, jo īpaši sekmējot lielāku starptautisko tirgu atvērtību, nevis koncentrējoties uz pasīviem un protekcioniskiem risinājumiem. Tādēļ Lielbritānijas Konservatīvo delegācija nobalsoja pret šo ziņojumu.
Sophie Auconie
Šajā ziņojumā Eiropas Parlaments skaidri prasa Padomei un Eiropas Komisijai pievērst lielāku uzmanību lauksaimniecības nozares interesēm sarunās par starptautisko tirdzniecību un jo īpaši diskusijās ar Dievidameriku, kas ir plašs lopkopības un graudaugu ražošanas reģions, kurā ne vienmēr tiek ievēroti Eiropas kvalitātes standarti. Es uzskatu, ka šis ir ļoti svarīgs ziņojums. Tāpēc es nobalsoju par to.
Zigmantas Balčytis
ES lauksaimniecības nozarei piemīt skaidra pievienotā vērtība attiecībā uz Eiropas ekonomiku un stratēģiska nozīme ES aktuālo ekonomikas, sociālo un vides problēmu risināšanā. Tādēļ ārējās tirdzniecības politika un nolīgumi ar ārvalstu importētājiem nedrīkst pasliktināt ES spēju uzturēt spēcīgu un aktīvu lauksaimniecības nozari. Komisijai ir jāieņem skaidra nostāja Pasaules Tirdzniecības organizācijā un, ar citām pusēm pārrunājot konkrētu preču importēšanu ES tirgū, jāveic īpaši ietekmes novērtējumi. Mums ir jāpanāk, lai tiktu ievērots šāds princips - to trešo valstu produktu ražošanas metodēm, kuri paredzēti eksportam uz ES, Eiropas Savienības patērētājiem ir jāsniedz tādas pašas garantijas attiecībā uz veselību, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku labturību, ilgtspējīgu attīstību un minimālajiem sociālajiem standartiem, kādas ir prasītas no ES ražotājiem. Tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt ES ražotājiem iespēju konkurēt ar trešām valstīm līdzvērtīgas konkurences apstākļos un mūsu lauksaimnieku interešu aizsardzību.
Mara Bizzotto
Es nobalsoju par Papastamkos kunga ziņojumu. Starptautiskajai tirdzniecībai ES ir būtiska nozīme, jo īpaši tādēļ, ka Eiropas lauksaimnieki nonāk neizdevīgā situācijā, kuru izraisa imports no trešām valstīm un savstarpējības principa neievērošana, kas ārvalstu lauksaimniekiem rada pārmērīgas priekšrocības, jo viņiem daudzkārt nav jāievēro tikpat stingri un finansiāli dārgi noteikumi - it īpaši sanitārie un fitosanitārie nosacījumi - kā Eiropas lauksaimniekiem, lai varētu darboties starptautiskajā tirgū. Es turpināšu cīnīties par to, lai Eiropā tiktu saglabāts augsts kopējās lauksaimniecības politikas un ES ārējās tirdzniecības politikas saskaņotības līmenis. Šādai saskaņotībai ir jāgarantē Eiropas lauksaimniecības modelim un ES ražotājiem līdzvērtīgi konkurences apstākļi darbībai pasaules tirgū.
Jan Březina
Manuprāt, ir būtiski uzsvērt saikni starp ES lauksaimniecisko ražošanu un starptautisko tirdzniecību, ko atspoguļo fakts, ka ES ir pasaulē lielākā lauksaimniecības produktu importētāja un tajā pašā laikā arī pasaulē lielākā apstrādātu pārtikas produktu eksportētāja. Ņemot to vērā, esmu stingri pārliecināts, ka, padarot tirdzniecības plūsmas pēc iespējas vienmērīgākas, tiek veicināta lielāka ražotāju elastība un preču apmaiņas izmaksu samazināšana, kas savukārt labvēlīgi ietekmē gan ražotāju ieņēmumus, gan patērētāju izdevumus. Tādēļ es nevaru piekrist apstiprinātajā rezolūcijā paustajam apgalvojumam par to, ka tirdzniecības liberalizācija nesniegs iespēju izskaust bada apdraudējumu pasaulē. Tas nav un nevar būt tirdzniecības uzdevums. Es atzinīgi vērtēju Komisiju par to, ka Pasaules Tirdzniecības organizācijas sarunās, kā arī divpusējās vai bioreģionālās sarunās tā ir izmantojusi pasākumus, kuri izriet no notiekošajām ilgtermiņa reformām, piemēram, priekšlikumus lauksaimniecības jomā, un tajā pašā laikā tā vienmēr ir atzinusi, ka kopējās lauksaimniecības politikas parametri ir robežas, kuras nedrīkst pārkāpt. Saistībā ar to apstiprinātais rezolūcijas priekšlikums mani diemžēl pārsteidz ar diezgan vienpusīgu pieeju, kas nelabvēlīgi ietekmē Komisijas panākumus līdzšinējās politiskajās sarunās par tirdzniecību. Manuprāt, papildu elastība gaidāmajās sarunās nodrošinātu nepārprotamas iespējas un priekšrocības. Attiecībā uz kritiku par atsevišķiem pasākumiem, piemēram, banāniem noteikto importa nodevu samazināšanu vai cukuram piemērotā režīma reformu, es gribu piebilst, ka to pamatā galvenokārt bija strīda izšķiršana PTO, kas ietekmēja arī turpmāko ES pasākumu parametrus.
Maria Da Graça Carvalho
rakstiski. - (PT) Es atbalstu vajadzību panākt lielāku kopējās lauksaimniecības politikas un ārējās tirdzniecības politikas saskaņotību, lai nostiprinātu Eiropas lauksaimniecības modeli un tādējādi arī nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus ES ražotājiem pasaules tirgū. Būtiska nozīme ir ar tirdzniecību saistīto un ar tirdzniecību nesaistīto jautājumu līdzsvarošanai, kā arī vajadzībai panākt noteikumu konverģenci.
Luigi Ciriaco De Mita
Lauksaimniecība ir stratēģiski nozīmīga Eiropas Savienības nozare. Lai gan tās ietekme uz nodarbinātību un IKP varētu nebūt tikpat liela kā citām nozarēm, tā vairāk ietekmē mūsu attiecīgo reģionu īpatnības, kā arī mūsu uztura tradīcijas, jo lauksaimniecības nozare nodrošina mūsu pašpietiekamību daudzās jomās, kas ir būtiskas gan mūsu tradicionālajā, gan cita veida lauksaimnieciskajā ražošanā. Turklāt šai nozarei ir būtiska nozīme vides saglabāšanā un aizsardzībā, kā arī mūsu reģionu ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā. Vajadzība slēgt tirdzniecības nolīgumus, jo īpaši Pasaules Tirdzniecības organizācijas tirdzniecības sarunu kārtās ir nenoliedzama. Tomēr, lai to izdarītu, Eiropas Savienībai ir jāpievērš lielāka uzmanība kvalitatīvo, tradicionālo un sertificēto ražojumu aizstāvēšanai, lai tos varētu starptautiskā mērogā aizsargāt pret krāpniecību ārvalstu tirgos, tostarp attiecībā uz ražojumiem, kuriem tiek nepatiesi piedēvēta ES izcelsme. Šķiet, ka apstiprinātā ziņojuma pamatprincips ir pareizs.
Marielle De Sarnez
Eiropas lauksaimniecības nozares ignorēšana tirdzniecības sarunās ar trešām valstīm nedrīkst turpināties. Šis jautājums tiek aplūkots mūsu nupat pieņemtajā ziņojumā, kurā norādīts uz vairākiem principiem un aicināts sarunās vairāk pievērsties ar tirdzniecību nesaistītiem aspektiem. Ziņojumā Eiropas lopkopji diezgan pamatoti tiek aicināti ievērot saistošos vides aizsardzības un veselības standartus attiecībā uz ražojumu higiēnu, neraugoties uz to, ka atsevišķi to konkurenti Eiropas tirgū laiž ražojumus, kuri ne vienmēr atbilst šiem standartiem. Mūsu lauksaimnieki patiešām pārāk bieži cieš zaudējumus, ko rada negodīga konkurence un tādējādi arī konkurences kropļojumi gadījumos, kad ir iesaistītas atsevišķas trešās valstis. Komisijai ir jāņem vērā Parlamenta un lauksaimnieku brīdinājumi, jo īpaši sarunās ar Mercosur valstīm, kuras var apdraudēt Eiropas lopkopības nozari, kā arī augļu un dārzeņu ražotājus Eiropas attālākajos reģionos.
Philippe de Villiers
Ziņojums par ES lauksaimniecības un starptautiskās tirdzniecības savstarpējo saistību mums ilustrē Eiropas lauksaimniecības nozarē piedzīvotos katastrofālos zaudējumus, un tajā mēģināts brīdināt Eiropas iestādes, kuras par šo neveiksmi ir atbildīgas.
Patlaban Eiropu pabarot ir grūti; Komisija ir pārveidojusi kopējo lauksaimniecības politiku par lauksaimniecības nozares kapraci. Noteiktie ierobežojumi katru dienu arvien vairāk nospiež lauksaimnieku plecus.
Viss spēks, kas agrāk piemita Eiropas lauksaimniecībai, kā arī nozares eksportspēja ir dramatiski samazināta, jo Eiropa atvēra savas robežas ārvalstu lauksaimniecības produktiem, kuru ražošanā izmantotās metodes neatbilst standartiem, kādus eiropieši ir noteikuši sev.
Uz spēles ir likta lauksaimniecības nākotne, un turpmāk to noteikti nedrīkst atstāt Eiropas Savienības un tās iestāžu rokās. Visu kopējās interesēs dalībvalstīm ir jāspēj palīdzēt saviem lauksaimniekiem.
Edite Estrela
rakstiski. - (PT) Es nobalsoju par ziņojumu par ES lauksaimniecību un pasaules tirdzniecību, jo tajā ir uzsvērts, ka, attīstot Dohas darba programmu, tajā jāiekļauj ar tirdzniecību nesaistīti jautājumi, piemēram, apsvērumi saistībā ar sociālo, vides un cilvēku veselības jomu, kā arī dzīvnieku veselību un labturību, lai panāktu atbilstību augstākajiem vides un sociālajiem standartiem, kā arī nepieļautu, ka ES lauksaimnieku ražojumi vairs nevar konkurēt ar pasaules lauksaimniecības produkciju.
Diogo Feio
rakstiski. - (PT) Lauksaimniecībai ir sociālas funkcijas, kas neaprobežojas ar pārtikas ražošanu vien, piemēram, dzīvesvietas un zemes izmantojuma plānošana, kā arī vides aizsardzība un kultūras tradīciju saglabāšana. Es uzskatu, ka tās ir pilnībā pelnījušas aizstāvību un atbalstu no dalībvalstu un Eiropas iestāžu puses. Neraugoties uz to, ka es principā iestājos par tirgu lielāku atvērtību, manuprāt, lauksaimniecības nozarē ir vajadzīga īpaši stingra attieksme pret prasībām ievērot savstarpējību un vajadzību garantēt Eiropas pilsoņiem nodrošinātību ar pārtiku. Eiropas Savienība nedrīkst aizmirst par vajadzību panākt līdzsvaru starp konfliktējošajām vērtībām un - jo īpaši pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes apstākļos - ņemt vērā to, kā tās parakstītie tirdzniecības nolīgumi ietekmē Eiropas lauksaimnieku dzīvi un saimniecības.
José Manuel Fernandes
rakstiski. - (PT) Lauksaimniecība ir viena no nozarēm, ko brīvā cilvēku pārvietošanās un brīvā preču aprite ir ietekmējusi visvairāk. Neraugoties uz pastāvīgām izmaiņām kopējā lauksaimniecības politikā (KLP) - kuru uzskata par Eiropas integrācijas simbolu -, situācija šajā nozarē joprojām ir ļoti nestabila, jo tās pārstāvjiem ir jāievēro stingri vides aizsardzības un ražojumu nekaitīguma standarti un to saasina pašreizējā finanšu krīze. Šī ir nozare, kas pārklājas ar citām nozarēm, piemēram, tirdzniecību, vidi, rūpniecību, transportu u. c., tādējādi ir ļoti grūti pieņemt tādu regulējumu, kas apmierinātu visas iesaistītās puses. Neraugoties uz tādiem sasniegumiem kā sanitārie un fitosanitārie pasākumi un nolīgumi par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai, joprojām ir daudz darāmā.
Es atbalstu šo ziņojumu, jo tajā ir atzīts, cik liela nozīme ES ir lauksaimniecības pārtikas preču nozarei, kura ir ļoti nestabila nozare, kas nespēj pretoties agresīvajai konkurencei. Tas ir jāņem vērā jauno nolīgumu parakstīšanas procesā. Taču es ceru, ka KLP jaunā ekonomikas sistēma uzlabos produktivitātes un starptautiskā tirgus saskaņotību.
João Ferreira
rakstiski. - (PT) Šis ziņojums ir pilns pretrunu. Tajā ir norādīts uz tirdzniecības liberalizācijas nelabvēlīgajām sekām, taču nav izvirzīti iebildumi pret virzienu, kas tiek ievērots tajās politikas jomās, kuras ir ES valstu (un jaunattīstības valstu) lauksaimniecības nozares galveno problēmu cēlonis. Ziņojumā nav neviena ierosinājuma šā virziena maiņai. Tajā ir pausta pamatota kritika Komisijai, kura lauksaimniecības nozares interesēm piešķir mazāku nozīmi nekā rūpniecības un pakalpojumu nozaru interesēm un piemēro koncesijas lauksaimniecībā, lai trešās valstīs iegūtu priviliģētu piekļuvi tirgum [citās jomās]. Ziņojumā ir sniegti piemēri par to, cik katastrofālas ir šādas politikas sekas - lielisks piemērs ir notikumi cukura nozarē. Dokumentā ir atzīts, ka lielāka lauksaimniecības produktu pasaules tirdzniecības liberalizācija, ko sekmējusi Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO), līdz šim nav devusi iespēju ierobežot bada apdraudējumu pasaulē. Taču tajā nav pausts nosodījums vai iebildumi par to, ka ES gan PTO sarunās, gan neskaitāmos divpusējos nolīgumos sekmē lielāku pasaules tirdzniecības liberalizāciju un ierobežojumu atcelšanu.
Gluži pretēji, ziņojumā šī rīcība tiek aizstāvēta. Mēs ļoti ilgi esam kritizējuši neoliberālās politikas neveiksmi. Tas tiek darīts arī ziņojumā, taču ļoti juceklīgi un reizēm divdomīgi, bet pēc tam tiek pausts atbalsts katastrofas politikai. Mēs uzskatām, ka tas ir nepieņemami.
Ilda Figueiredo
rakstiski. - (PT) Mēs esam redzējuši daudzus piemērus tam, kādas katastrofālas sekas lauksaimniecības nozarē ir izraisījusi pasaules tirdzniecības liberalizācija. Šā ziņojuma referents ir pievērsis uzmanību vairākiem gadījumiem un nav izvairījies norādīt to, ka lauksaimniecība Pasaules Tirdzniecības organizācijā notikušajās sarunās ir izmantota kā bartera sastāvdaļa, lai veicinātu citu intereses, proti, lielo pakalpojumu un starptautiskās tirdzniecības korporāciju, kā arī atsevišķu vadošo nozaru intereses.
Tādēļ, tā kā ziņojums ir pretrunīgs, mēs atbalstām citus risinājumus.
Mēs vēlamies, lai starptautiskās tirdzniecības orientieri būtu valstu, ražotāju un ražošanas veidu papildinoša savstarpējība, nevis konkurence. Mēs vēlamies, lai lauksaimniecība būtu vērsta uz katras valsts neatkarīgas pārtikas apgādes un nodrošinātības ar pārtiku aizsargāšanu, nevis bīstamo anarhiju, kas saistīta ar ražošanu liberalizētam tirgum.
Lorenzo Fontana
Es vēlos apsveikt Papastamkos kungu par izstrādāto ziņojumu un nevainojamo sadarbību, ko es atbalstu. Es gribu uzsvērt starptautiskās tirdzniecības lielo nozīmi Eiropas Savienībā un pievērst ikviena uzmanību faktam, ka imports no trešām valstīm rada Eiropas lauksaimniekiem neizdevīgu situāciju; netiek piemērots savstarpējības princips un uz importētajiem lauksaimniecības produktiem bieži neattiecas tādi paši noteikumi, jo īpaši sanitārie un fitosanitārie, kādi noteikti Eiropas lauksaimniekiem. Šī problēma ietekmē ne tikai ražojumu veselību, bet arī to kvalitāti. Tādēļ ir jānodrošina kopējās lauksaimniecības politikas un ES ārējās tirdzniecības politikas saskaņotība. Šādai saskaņotībai ir jānodrošina Eiropas lauksaimniecības modeļa saglabāšana, kā arī līdzvērtīgi konkurences apstākļi ES ražotājiem pasaules tirgū.
Pat the Cope Gallagher
Es atbalstu šā ziņojuma galveno ieteikumu. Ļoti svarīgs ziņojuma punkts ir tas, ka Eiropas Komisija bieži pieļauj koncesijas tirdzniecības jautājumos, lai rūpniecības ražojumiem un pakalpojumiem nodrošinātu labāku pieeju trešo valstu tirgiem.
Ziņojumā arī ir norādīts, ka no trešām valstīm importētu preču ražošanas metodēm ir jāpiemēro tādi paši standarti attiecībā uz veselību, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku labturību, ilgtspējīgu attīstību un minimālajiem sociālajiem standartiem, kādi attiecas uz pašas ES ražotājiem.
Nathalie Griesbeck
Lai gan es, protams, nobalsoju par šo rezolūciju, ar savu balsojumu (jo īpaši par atsevišķiem grozījumiem) es gribēju paust atbalstu atsevišķiem principiem. Es patiešām gribēju uzsvērt to, ka daudzajās sarunās par tirdzniecības nolīgumiem, kas patlaban notiek ar vairākiem ES partneriem, ir būtiski panākt līdzsvarotus nolīgumus, kuru pamatā ir savstarpējības princips. Saistībā ar to importētajiem trešo valstu izcelsmes ražojumiem ir jāatbilst tādiem noteikumiem par veselību un sociālo jomu, kā arī patērētāju, vides un dzīvnieku aizsardzību, kas ir līdzīgi ES piemērotajiem noteikumiem. Turklāt pārāk bieži tiek pieļautas koncesijas lauksaimniecības nozarē, lai rūpniecības ražojumiem un pakalpojumiem nodrošinātu labāku piekļuvi trešo valstu tirgum. Šāda pieeja vairs nav pieņemama, un ar savu balsojumu es vēlējos vēlreiz paziņot, ka Eiropas lauksaimniecību nedrīkst uzskatīt par instrumentu ES tirdzniecības politikas interešu īstenošanai. Visbeidzot es uzskatu, ka īpaši nozīmīgi ir aizstāvēt ES režīmu attiecībā uz ĢMO atļaušanu un tirgošanu. Laikā, kad šim režīmam arvien vairāk uzbrūk PTO, ir svarīgi, lai Eiropas Komisija to aizstāvētu.
Mathieu Grosch
Mūsu politiku starptautiskās tirdzniecības, attīstības un lauksaimniecības jomā vieno nenoliedzama saikne. Eiropas lauksaimniecības nozare piedzīvo arvien lielākas grūtības eksportēt savus ražojumus pasaules tirgū, jo tajā ir zems cenu līmenis, bet ražošanas izmaksas ES ir augstākas. Ja netiks ieviestas lauksaimniecības atbalsta programmas, šī tendence arī turpmāk radīs nelabvēlīgas sekas. Tādēļ es atzinīgi vērtēju šo patstāvīgo ziņojumu, kurā papildus citām lietām ir paredzēts piešķirt lauksaimniekiem kompensācijas, ja iekšējā tirgus turpmāka atvēršana importam radīs lauksaimniekiem deficītu.
ES pārrunātie nolīgumi ar trešām valstīm paši par sevi problēmas nesagādā. Tomēr šo nolīgumu kopējā ietekme apgrūtina augstu standartu saglabāšanu ES. Tādēļ viena no lietām, ko izstrādātajā patstāvīgajā ziņojumā aicina panākt, ir lielāka ES lauksaimniecības un kopējās tirdzniecības politikas saskaņotība. Saistībā ar to es atbalstu Komisijai izteikto aicinājumu veikt tirdzniecības nolīgumu ietekmes novērtējumu un publicēt to pirms sarunu uzsākšanas.
Juozas Imbrasas
Es nobalsoju par šo dokumentu, jo laikā, kad ES pārdomā kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) nākotni, arvien nozīmīgāka kļūst lauksaimniecības un ārējās tirdzniecības politikas saskaņošana. KLP saskaņotībai ar ES ārējās tirdzniecības politiku jānodrošina Eiropas lauksaimniecības modeļa saglabāšana, kā arī līdzvērtīgi konkurences apstākļi ES ražotājiem pasaules tirgū. Par svarīgāko mums vajadzētu uzskatīt nodrošinātību ar pārtiku, pārtikas nekaitīgumu un kvalitāti par ES pilsoņiem pieņemamu cenu. Visā pasaulē pieaug pieprasījums pēc pārtikas un vienlaikus palielinās ražošanas izmaksas, lauksaimniecības tirgi ir ļoti nestabili, ir samazinājušies zemes un ūdens resursi, kā arī pastāv ierobežots enerģijas patēriņš. Spēcīga kopējā lauksaimniecības politika ir ļoti būtiska arī ES lauku rajonu saglabāšanai, vides ilgtspējības nodrošināšanai un ekonomiskās izaugsmes veicināšanai, lai nepieļautu zemes pamešanu un iedzīvotāju skaita samazināšanos lauku rajonos. Eiropas lauksaimniecības nozarei ir skaidra pievienotā vērtība un nozīmīga loma stratēģijā "Eiropa 2020”, lai risinātu sociāli ekonomiskās un vides problēmas, ar kurām ES saskaras gan iekšlietās, gan arī kā vadošais dalībnieks pasaules mērogā. ES tirdzniecības politikai būs izšķirīga nozīme, nosakot, vai lauksaimniecība spēs sniegt pilnīgi pozitīvu ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā. Tirdzniecības politikai nevajadzētu ierobežot ES lauksaimniecības nozares dinamiku. Gluži pretēji - tirdzniecības politika un lauksaimniecības politika var būt savstarpēji atbalstošas un tām jābūt tādām.
Peter Jahr
Vispasaules lauksaimniecības prakse un jo īpaši Eiropas lauksaimniecības politika būtiski ietekmē pārtikas un attīstības politiku. Tādēļ ir tik būtiski šajā jomā nostiprināt un attīstīt starptautisko tirdzniecību. Tomēr to var panākt, tikai strādājot saskaņā ar Eiropas lauksaimniecības politiku, nevis pārkāpjot to. Būtiski ir arī importētajiem ražojumiem piemērot stingros Eiropas standartus.
Viss cits apdraudētu Eiropas lauksaimniecības nozarei piemērotās stingrās prasības attiecībā uz kvalitāti un nekaitīgumu un tādējādi nelabvēlīgi ietekmētu Eiropas ražotājus un patērētājus. Mums ir vajadzīga brīva preču tirdzniecība, un mēs to pieprasām. Taču to nav iespējams nodrošināt, ja par pamatprasību nav noteikti godīgi konkurences apstākļi.
Sandra Kalniete
rakstiski. - (LV) Eiropas zemniekiem ir svarīga loma pārtikas apgādē vairāk nekā 500 miljoniem Eiropas iedzīvotāju un kopējā pasaules pārtikas nodrošinātībā. Diemžēl attieksme pret lauksaimniekiem ne vienmēr ir bijusi godīga. Es pilnībā atbalstu brīvās tirdzniecības līgumus ar citām valstīm vai valstu grupām, bet, slēdzot šādus līgumus, mēs nedrīkstam nevienlīdzīgos konkurences apstākļos nostādīt mūsu lauksaimniekus. No šādas negodīgas konkurences patiesie zaudētāji būs Eiropas Savienības iedzīvotāji; ir jānodrošina iespēja viņiem ikdienā saņemt augstvērtīgu un kvalitatīvu pārtiku par saprātīgām cenām. Bieži vien tas tiek uztverts pašsaprotami, nepadomājot, ka to nodrošina mūsu lauksaimnieki, kuru ienākumi bieži vien ir krietni zem vidējā ienākuma līmeņa savās valstīs. Un mums nav jādara nekas pārdabisks - ir jānosaka, ka lauksaimniecības precēm, kas tiek importētas Eiropas Savienībā, tiek piemēroti tie paši vides, sociālie, dzīvnieku labturības un drošības standarti, kuri jāievēro Eiropas zemniekiem. Tas būs taisnīgi un nostādīs tos lauksaimniekus, kuri Eiropas Savienībā vēlas pārdot savas preces, vienlīdzīgas konkurences apstākļos.
Elisabeth Köstinger
Eiropas Parlaments šajā ziņojumā aicina Komisiju rīkoties uzstājīgāk, pārstāvot Eiropas lauksaimniecības un patērētāju nozares starptautiskajās tirdzniecības sarunās. Mums nevajadzētu vieglu roku atmest kritērijus, kuri raksturo ES lauksaimniecības nozari - visaugstākos kvalitātes un sociālos standartus lauksaimnieciskās ražošanas nozarē, kā arī augstākā labuma pārtiku iedzīvotājiem -, parakstot lielu skaitu ekonomikas nolīgumu. Es atbalstu tirgus atvēršanu lauksaimniecības produktu importam tikai tad, ja ir iespējams nodrošināt Eiropas lauksaimniecības nozares konkurētspējas saglabāšanu. Es uzskatu, ka Dohas sarunu kārtā vairs nedrīkst piemērot koncesijas lauksaimniecības nozarē. Es atzinīgi vērtēju šajā ziņojumā izklāstītās nepārprotamās prasības.
Giovanni La Via
Ar šīsdienas balsojumu mēs dodam Komisijai skaidru mājienu - Eiropas Savienība nedrīkst turpināt piemērot koncesijas, lai iegūtu piekļuvi trešo valstu tirgiem uz lauksaimniecības nozares rēķina! Laikā, kad Eiropas Savienība pārdomā jauno kopējās lauksaimniecības politiku, par galveno mērķi kļūst tādu mehānismu atrašana, kuri var nodrošināt KLP un ārējās tirdzniecības politikas saskaņotību. Eiropas lauksaimniecības nozare garantē daudzus sabiedriskus labumus, tostarp pārtikas nekaitīgumu un kvalitāti.
Tādēļ Eiropas lauksaimnieku interešu aizstāvība ir jānosaka par prioritāti, un saistībā ar to esmu gandarīts, ka šajā dokumentā ir iekļauti vairāki punkti, kuros Eiropas lauksaimniekiem tiek garantēta savstarpējība, pieprasot piemērot gaļas eksportētājiem Eiropā tādas pašas prasības kā Eiropas lauksaimniekiem, lai garantētu patērētāju drošību un godīgu komerciālo konkurenci. Šajā sarunu posmā par nolīgumiem ar Mercosur valstīm un Maroku, manuprāt, ir būtiski skaidri paust Komisijai mūsu bažas, kā arī mūsu stingro nostāju par labu Eiropas un itāliešu lauksaimnieku interesēm.
Constance Le Grip
rakstiski. - (FR) Es nobalsoju par Papastamkos kunga ziņojumu par ES lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību. Es jo īpaši vēlējos paust atbalstu Eiropas Parlamenta vēlmei stingri norādīt uz apdraudējumiem, ko Eiropas Komisijas tirdzniecības stratēģija rada Eiropas Savienības lauksaimniecības nozarei.
Lai gan patlaban notiek vairākas Eiropas Savienības un dažu tās partneru (Mercosur valstu, Kanādas, Ukrainas u. c.) sarunas par tirdzniecības nolīgumiem, mums ir jāatgādina Eiropas Komisijai par vajadzību veidot tādas tirdzniecības partnerības - ar reālu, bet ne naivu attieksmi -, kuru pamatā ir ne tikai neatņemamais brīvās tirdzniecības princips, bet arī savstarpējības princips - gan attiecībā uz veselības un sociālās jomas noteikumu, gan attiecībā uz noteikumu par patērētāju, vides un dzīvnieku aizsardzības ievērošanu - un kuras neapdraud konkrētas Eiropas Savienības darbības jomas. Es ar to īpaši domāju lauksaimniecības nozari, kas tirdzniecības sarunās pārāk bieži tiek "upurēta” rūpniecības ražojumu un pakalpojumu labā.
Ņemot vērā šo mērķi, Eiropas Savienībai ir jānodrošina savas lauksaimniecības politikas, kas patlaban tiek pārskatīta, un tirdzniecības politikas saskaņotība, lai saglabātu spēcīgu lauksaimniecības nozari, tādējādi šajā paaugstinātas tirgus nestabilitātes posmā garantējot mūsu pilsoņiem nodrošinātību ar pārtiku.
Astrid Lulling
Es nobalsoju par sava kolēģa Papastamkos kunga ziņojumu, jo tajā ir pausts ļoti reāls skatījums uz Eiropas Savienības un trešo valstu tirdzniecības attiecībām lauksaimniecības nozarē.
Mūsu tirdzniecības bilances deficīts ar Mercosur valstīm šajā nozarē ir satraucošs. Mazāk nekā desmit gados ir divkāršojusies starpība starp mūsu eksportu uz šīm piecām valstīm un importu no tām, bet mūsu importa un eksporta attiecība patlaban ir attiecīgi EUR 19 miljardu pret tikai EUR 1 miljardu.
Eiropas Komisija pārlieku bieži piemēro lauksaimniecības produktiem nepieņemamas koncesijas, tādējādi apdraudot Eiropas saimniecību pastāvēšanu, aizbildinoties ar to, ka mums jānodrošina ES rūpniecības ražojumiem un pakalpojumiem labāka piekļuve trešo valstu tirgum.
ES ārējās tirdzniecības politika nedrīkst upurēt mūsu lauksaimniecības nozari, kura garantē mūsu pilsoņiem nodrošinātību ar pārtiku, jo īpaši paaugstinātas tirgus nestabilitātes apstākļos. Lai novērstu konkurences kropļošanu, Mercosur valstīm ir jāpiemēro tādi paši standarti - attiecībā uz veselību, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku labturību un ilgtspējīgu attīstību -, kādi tiek prasīti mūsu lauksaimniekiem, kuriem papildus visam citam, ir jāsedz arī augstākas sociālās izmaksas.
David Martin
rakstiski. - Es nobalsoju pret šo ziņojumu, kurā ir pausta ļoti protekcioniska Parlamenta attieksme pret tirdzniecību. Burtiski sakot, šis ziņojums pilnībā liegtu ES jebkādas sarunu iespējas par noderīgiem BTN un tātad arī iespēju pabeigt Dohas attīstības programmas kārtu.
Marisa Matias
Šajā ziņojumā tiek uzsvērts fakts, ka ES ir jāsekmē pasaules nodrošinātība ar pārtiku, un es izsaku par to atzinību. Tomēr, neraugoties uz to, ka ziņojumā ir minētas vairākas tirgus liberalizācijas katastrofālās sekas lauksaimniecības nozarē, tajā ierosinātie risinājumi joprojām ir saistīti ar brīvās tirdzniecības nostiprināšanu un lauksaimniecības politiku, kura atbilst Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) interesēm. Ziņojumā ir izteikti skaidri draudi Argentīnai par to, ka tā neievēro PTO prasības un neierobežo tādu pārtikas ražojumu importu, kuri rada tiešu konkurenci vietējiem ražotājiem. Tajā pašā laikā ziņojumā ir izteikts aicinājums noteikt lielākus ES ierobežojumus importam, kā arī enerģiski veicināt ES lauksaimniecības nozares intereses. Tajā arī nav precīzi izklāstīta Brazīlijas situācija. Tādējādi, kā arī tādēļ, ka šajā ziņojumā par prioritāti tiek noteikta lauksaimniecības tirgu liberalizācija un konkurence, es nobalsoju pret to.
Véronique Mathieu
Es nobalsoju par Papastamkos kunga ziņojumu, kurā ir pausta stingra nostāja par to, cik lielai ir jābūt Eiropas lauksaimniecības nozares nozīmei starptautiskajās sarunās. Laikā, kad Eiropai ir jānostiprina sava lauksaimnieciskās ražošanas nozare, lai garantētu nodrošinātību ar pārtiku, sarunās par starptautiskajiem nolīgumiem bieži tiek kaitēts lauksaimniecības nozarei. Lai mēs laicīgi uzzinātu par šo nolīgumu ietekmi uz Eiropas lauksaimniecības nozari, mēs gribam, lai Eiropas Komisija pirms sarunu uzsākšanas veiktu un publicētu padziļinātus tirdzniecības nolīgumu ietekmes novērtējumus. Turklāt ražojumiem, kas nonāk Eiropas teritorijā, ir jāpiemēro ES augstie standarti attiecībā uz veselību, vidi un dzīvnieku labturību. Dalībvalstu īstenotajām robežpārbaudēm ir jānodrošina pienācīga Eiropas tiesību aktu ievērošana šajā jomā.
Iosif Matula
ES turpmākajā kopējā lauksaimniecības politikā mums ir jāņem vērā līdzsvars starp iekšējās ražošanas un importa apjomiem. Mūsu centieni būs jākoncentrē uz lielāku tirgus liberalizācijas un iekšzemes ekonomikas nozares aizsardzības saskaņotību. Nodrošinātību ar pārtiku dalībvalstu mērogā var panākt, saglabājot lauksaimniecības nozares stabilitāti, kuru paaugstinātas tirgus nestabilitātes apstākļos neapdraud ārējās tirdzniecības politika. Mazie lauksaimnieki būtiski veicina nodrošinātību ar pārtiku reģionos, kuros tie darbojas. Manuprāt, tirdzniecības nolīgumi par lauksaimniecības produktu importu ar trešām valstīm ir jāslēdz, pamatojoties uz kompensāciju lauksaimniekiem iespējamu zaudējumu gadījumā. Tajā pašā laikā es atbalstu tādu lauksaimniecības politiku, kas pēc iespējas vairāk ir orientēta uz to, lai nodrošinātu ES lauksaimniecības produktiem piekļuvi trešo valstu tirgiem. Preču ar ES reģionālo marķējumu noieta veicināšanas mērķis ir nodrošināt tām labu atpazīstamību ārpus ES, kas papildus visam citam palielinātu to patēriņu. Saskaņā ar jaunākajiem pētījumiem pasaules iedzīvotāju skaits pieaug krietni ātrāk nekā pasaules labības ražošanas apjoms. ES ir daudz reģionu ar pietiekamu kapacitāti efektīvākai to graudaugu ražošanas potenciāla izmantošanai, un tie var efektīvi veicināt šīs starpības samazināšanu.
Jean-Luc Mélenchon
Ziņojumam par labu nāk tas, ka tajā ir paustas bažas par aizjūru pilsoņiem un atbalstīta nodrošinātība ar pārtiku. Es to apzinos. Tomēr šajā ziņojumā tiek prasīts "aktīvi veicināt Eiropas Savienības lauksaimniecības nozares intereses” brīvās tirdzniecības zonās un ES tirdzniecības nolīgumos ar Chiquita vai Dole. Vēl ļaunāk, tajā tiek skaidri draudēts ar sankcijām Argentīnai par tādiem lēmumiem, kādus es ieteiktu pieņemt savā valstī. Es balsoju pret šo ziņojumu.
Nuno Melo
Lauksaimniecības produkti ir būtiska starptautiskās tirdzniecības daļa, un tā pret šiem produktiem arī jāattiecas. Tādēļ nav šaubu, ka no patēriņa preču cenu pieauguma izrietošais pastāvīgais pārtikas cenu pieaugums rada ES arvien lielākas bažas. No otras puses, lauksaimniecības nozarei ir jāapmierina arī arvien lielāka cilvēku skaita pārtikas vajadzības, neraugoties uz to, ka dabas resursi kļūst aizvien ierobežotāki, bet ražošanas faktoru cenas - augstākas; to var papildināt arī ar bažām saistībā ar vidi un dabas resursu saglabāšanu, kas var izraisīt konkurences kropļošanu, jo īpaši jaunattīstības valstīs. Ņemot vērā turpmākās vajadzības, lauksaimniecības nozare neapšaubāmi iegūs stratēģisku - es pat teiktu būtisku - nozīmi ES un visas pasaules ekonomikas attīstībā.
Alajos Mészáros
Tā kā lauksaimniecība nav tikai saimnieciska darbība un tā kā lauksaimniecības un pārtikas politika jāizmanto, lai īstenotu būtiskus mērķus, piemēram, rūpētos par pārtikas apgādi un nodrošinātību ar pārtiku, galvenais uzdevums ir efektīvi līdzsvarot ar tirdzniecību saistītos un ar tirdzniecību nesaistītos jautājumus. ES ir lielākā jaunattīstības valstu lauksaimniecības produktu importētāja, un tās importa apjoms ir lielāks nekā ASV, Japānai, Kanādai, Austrālijai un Jaunzēlandei kopā. Ja ļausim šīm valstīm iegūt lielāku piekļuvi tirgum, tas varētu nelabvēlīgi ietekmēt ne tikai Eiropas lauksaimniekus, bet arī tās jaunattīstības valstis, kurām palīdzība ir vajadzīga visvairāk. Tādēļ ES tirdzniecības sarunās ir jāievēro līdzsvarotāka pieeja attiecībā uz dažādām nozarēm un jāveicina gan pasīvās, gan aktīvās ES lauksaimniecības intereses. ES lauksaimniecības nozarei ir nozīmīga loma stratēģijā "Eiropa 2020” attiecībā uz dažādām sociāli ekonomiskām problēmām. ES komerciālajai politikai ir svarīga un izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu, ka lauksaimniecības nozare turpina sekmēt mūsu mērķu īstenošanu. Es piekrītu, ka tirdzniecības politika nedrīkst ierobežot ES lauksaimniecības nozares dinamiku, un tādēļ nobalsoju par šo ziņojumu.
Willy Meyer
Es nenobalsoju par šo ziņojumu par lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību, jo tas ietekmē ES tirdzniecības politikas centrālo elementu - brīvās tirdzniecības nolīgumus.
Taisnība, ka šajā ziņojumā ir pozitīvi vērtējami punkti, kuri ir pelnījuši īpašu attieksmi, piemēram, attālāko reģionu izcelšana, lai garantētu to pārtikas apgādes neatkarību. Neraugoties uz to, šajā ziņojumā tiek atbalstīta aktīva ES lauksaimniecības nozares interešu veicināšana, neņemot vērā atšķirības no ES tirdzniecības partneriem un saistības pret brīvās tirdzniecības zonām, ignorējot nelabvēlīgo ietekmi uz šo reģionu iedzīvotājiem. Turklāt ziņojumā tiek nepārprotami draudēts Argentīnai ar sankcijām par protekcionisku pasākumu īstenošanu. Minēto iemeslu dēļ es atturējos.
Andreas Mölzer
Neraugoties uz to, ka pārtikas cenas jau kādu laiku pastāvīgi pieaug - un acīmredzot atsevišķu lauksaimniecības produktu cenas strauji celsies vēja kaprīžu, augošo degvielas cenu un lauksaimniecības nozarē veikto spekulāciju dēļ -, veikalos redzamajām cenām nav nekādas saistības ar to summu, ko par savu smago darbu saņem mazie lauksaimnieki. Turklāt ES ražotājiem ir grūti konkurēt ar cenām pasaules tirgū, jo mums ir ļoti augsti sociālie, kvalitātes, dzīvnieku aizsardzības un vides aizsardzības standarti - es runāju par tiem pašiem standartiem, kuru ievērošanu mēs nevaram vai nevēlamies pārbaudīt, importējot preces. Ja mēs negribam, lai mūsu lauku reģioni turpinātu pagrimt un lauksaimnieku skaits turpinātu sarukt, radot nopietnus draudus ES dalībvalstu pašpietiekamībai, ir pienācis pēdējais brīdis pārtraukt maksāt lauksaimniecības subsīdijas lielajiem lauksaimniecības koncerniem un tā vietā piešķirt līdzekļus tiem, kuriem tos patiešām vajag, lai izdzīvotu, citiem vārdiem sakot, mazajiem lauksaimniekiem.
Ja tas nav iespējams centralizētā ES, tad vienīgais risinājums ir lauksaimniecības subsīdiju renacionalizācija. Ziņojumā nav izteikta skaidra apņemšanās attiecībā uz mazām un vidēja lieluma saimniecībām, no kurām daudzas ir spiestas vergot par grašiem. Tādēļ es atturējos.
Vital Moreira
Es nobalsoju pret Eiropas Parlamenta rezolūciju par lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību, jo uzskatu, ka tajā Savienības tirdzniecības politika tiek pilnībā pakārtota lauksaimniecības politikai, lai gan ir labi zināms, ka vienīgi tirdzniecības politika var nodrošināt mūsu rūpniecības, pakalpojumu un pat mūsu lauksaimniecības nozares piekļuvi ārējiem tirgiem, taču šāda piekļuve būtiski ietekmē ekonomikas izaugsmi un darbavietu radīšanu Eiropas Savienībā. Ja mēs nākotnē turpināsim ievērot šajā rezolūcijā izklāstīto politisko virzienu, būs gandrīz neiespējami noslēgt tirdzniecības nolīgumus ar valstīm vai reģioniem, kuriem ir nopietni attīstīta lauksaimnieciskās ražošanas nozare, piemēram, Brazīliju vai Indiju. Kopējo tirdzniecības politiku - kura ietekmē visu Eiropas Savienību un visas dalībvalstis - nedrīkst pilnībā pakārtot lauksaimniecības nozares interesēm, kura patiesībā ietekmē ierobežotu dalībvalstu skaitu. Man arī ir žēl, ka šajā rezolūcijā ir izteiktas apsūdzības Brazīlijai, kuras, kā plaši apliecinājusi pati Brazīlija, ir pilnīgi nepamatotas.
Cristiana Muscardini
Starp KLP nākotni un ES ārējās tirdzniecības politiku pastāv cieša saikne. Abas ir reālas jomas, kuras nedrīkst aplūkot atsevišķi un kurām Eiropas Savienībai ir jāpievērš īpaša uzmanība.
Mēs nedrīkstam nodalīt tirdzniecības sarunas no to ietekmes uz dalībvalstu lauksaimniecisko ražošanu. Tādēļ es atbalstu liberalizētu tirgu, kurā ņemtas vērā arī ES ekonomikas un tirdzniecības partneru prasības. Taču es arī uzskatu, ka sarunās par nolīgumiem ir jāiekļauj lauksaimniecības politika, lai uzraudzītu to ražojumu kvalitāti, kurus eksportē mūsu tirgos vai importē no tiem, kā arī aizsargātu Eiropas ražotājus un mūsu pārtikas apgādi.
Tādējādi es atbalstu Papastamkos kunga ziņojumu. Tomēr atsevišķās tirdzniecības jomās ir izveidojusies nelīdzsvarotība, ko izraisījusi pienākumu sadale starp šā Parlamenta lauksaimniecības un tirdzniecības komitejām, kurām vajadzētu sadarboties, lai noteiktu, kāds līgumiskais līdzsvars ir jāpiemēro dažādajiem tirdzniecības nolīgumiem ES lauksaimniecības nozarē.
Rareş-Lucian Niculescu
Es nobalsoju par 49., 53. un 54. pantu šādu iemeslu dēļ - attiecībā uz pirmo no minētajiem pantiem ir absurdi risināt sarunas ar Mercosur valstīm, pamatojoties uz 12 gadus vecām pilnvarām. Runājot par 53. un 54. pantu, vēlos jums atgādināt, ka Eiropas lauksaimniekiem ir jāievēro visaugstākie standarti attiecībā uz kvalitāti, pārtikas nekaitīgumu, vides aizsardzību un dzīvnieku labturību. Es uzskatu, ka ne tikai Eiropas lauksaimnieku, bet arī patērētāju dēļ, kuri mums jāaizsargā, mums jāpiemēro tādas pašas prasības visiem mūsu tirdzniecības partneriem.
Wojciech Michał Olejniczak
Šīsdienas plenārsēdē Strasbūrā Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju par ES lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību. Pēdējos gados ir pieredzēti vairāki notikumi, kas liecina par ES lauksaimniecības nozares stāvokļa pasliktināšanos; inter alia ir reģistrēts, ka ir ievērojami samazinājies ES lauksaimniecības produktu eksporta apjoms pasaulē. Pieaug arī lauksaimniecības produktu tirdzniecības deficīts, savukārt daudzās ES koncesijas netiek piemērotas arī otrai līgumslēdzējai pusei.
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir būtiski, lai ES lauksaimniecības politikā un kopējā tirdzniecības politikā tiktu pieņemts lēmums un panākta vienošanās par kopējiem virzieniem lauksaimniecības, tirdzniecības un attīstības jomā. Mūsu pieņemtajā dokumentā ir dots svarīgs vēstījums ES pārtikas nozares aizstāvībā. Dokumentā tiek pausts nosodījums Eiropas Komisijas pārmērīgajai vēlmei panākt kompromisu un uzsvērts, ka lēmumi par atvēršanos jauniem tirgiem nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt ES lauksaimniekus.
Rolandas Paksas
Es nobalsoju par šo rezolūciju par ES lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību. ES ir pasaulē lielākā lauksaimniecības produktu importētāja, taču tās lauksaimniecības produktu eksporta apjoms pasaulē samazinās, jo citi nozīmīgi tirdzniecības partneri lauksaimniecības jomā piedzīvo izaugsmi un grūtības rada arī tas, ka pasaules tirgus cenas ir zemas, taču ražošanas izmaksas Eiropas Savienībā ir augstas. ES ir pasaulē lielākā lauksaimniecības produktu importētāja no jaunattīstības valstīm, tādēļ ir jāaizsargā ES lauksaimnieku intereses un jānodrošina mehānisms, kas tiem kompensētu zaudējumus. ES lauksaimnieki ir jāaizsargā pret negodīgu konkurenci, tādējādi no trešām valstīm eksportētajiem ražojumiem ir jāpiemēro tādi paši standarti, kādi attiecas uz ES lauksaimniecības nozari. Šie nosacījumi ir jāiekļauj divpusējos tirdzniecības nolīgumos. Turklāt ir vajadzīgs plašs atbalsts, lai iegūtu ES ražojumu piekļuvi trešo valstu tirgum. Es uzskatu, ka Komisijas priekšlikumu uz trim gadiem piešķirt Pakistānai nulles tarifa kvotu, lai uz ES eksportētu 100 000 tonnas etanola gadā, nenodrošinās tiešu un tūlītēju palīdzību, kā arī nelabvēlīgi ietekmēs ES atjaunojamās enerģijas nozari. Tā kā Ukrainas graudaugu ražošanas nozare ir ļoti konkurētspējīga un tai ir piemēroti samazināti tarifi, Komisijai ir uzmanīgāk jāpiemēro koncesijas sarunās ar Ukrainu.
Alfredo Pallone
Ziņojumā par lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību galvenā uzmanība pievērsta ES un trešo valstu nolīgumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem. Šajā ziņojumā Eiropas Parlaments ir izteicis nosodījumu Eiropas Komisijai - kura ir vairākkārt kritizēta par tās lauksaimniecības politiku - par to, ka tā pārāk bieži izvēlas risinājumus, kuri neveicina ilgtspējīgu Eiropas lauksaimniecības politikas attīstību. Es nobalsoju par šo ziņojumu, jo uzskatu, ka Eiropas Parlamentam, ar kuru Komisija nekonsultējas, apspriežot tirdzniecības attiecības ar trešām valstīm, ir ļoti liela politiska nozīme. Es piekrītu Komisijai izteiktajam pieprasījumam apturēt nolīgumu ar Mercosur valstīm līdz brīdim, kad tiks sagatavots jauns nolīgums ar attiecīgajām valstīm, lai garantētu Eiropas patērētājiem nekaitīgus ražojumus ar augstu kvalitāti, kā arī izdevīgus darījumus ārvalstu tirgos.
Maria do Céu Patrão Neves
Es nobalsoju par šo ziņojumu, jo tajā ir nepārprotami aizstāvētas Eiropas lauksaimnieku intereses starptautiskajā tirdzniecībā. Es uzskatu, ka ārējās tirdzniecības politika nedrīkst mazināt ES spēju saglabāt spēcīgu lauksaimniecības nozari un garantēt nodrošinātību ar pārtiku paaugstinātas tirgus nestabilitātes apstākļos. Tomēr Komisija nekavējas upurēt lauksaimniecības nozares intereses, lai rūpniecības ražojumiem un pakalpojumiem nodrošinātu labāku piekļuvi trešo valstu tirgiem. Papildus iepriekš minētajam ir būtiski arī atcerēties to, ka Eiropas lauksaimniecības nozarē ir jāievēro visaugstākie standarti attiecībā uz kvalitāti, produktu higiēnu, ilgtspējīgām ražošanas metodēm, augu un dzīvnieku veselību un labturību, izsekojamību, pesticīdu atlieku kontroli, veterinārajām zālēm un piedevām; šie faktori palielina ražošanas izmaksas un ir ņemami vērā daudzpusējās un divpusējās sarunās. Kopumā es uzskatu, ka nedrīkst pieņemt lēmumus par ES tirgus turpmāku atvēršanu lauksaimniecības produktu importam, pirms tam neveicot ietekmes novērtējumus un nenodrošinot, ka ES lauksaimniekiem var tikt atlīdzināti attiecīgie zaudējumi.
Rovana Plumb
Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) ir Eiropas integrācijas simbols, un tā atspoguļo vienu no attīstītākajām ES lēmumu pieņemšanas procedūrām pārvalstiskā līmenī. ES iekšējais spiediens veidot uz tirgu orientētu KLP un uzsvērt citu Eiropas politikas aspektu nozīmīgumu vienlīdzīgi atspoguļojas ES ārējās tirdzniecības politikā, kuras mērķis ir atvērt lauksaimniecības tirgu, pieprasot Eiropas rūpniecības ražojumiem un pakalpojumiem vieglāku pieeju trešo valstu tirgiem. Tas ietver arī Eiropas lauksaimniecības modeļa saglabāšanu, kā arī līdzvērtīgus konkurences apstākļus ES ražotājiem pasaules tirgū. Eiropas lauksaimniecības nozares daudzfunkcionālā loma var kalpot kā katalizators jaunām paradigmām - nodrošinātībai ar pārtiku, pārtikas nekaitīgumam un kvalitātei par ES pilsoņiem pieņemamu cenu.
Pieaug vispasaules pieprasījums pēc pārtikas un vienlaikus palielinās ražošanas izmaksas, lauksaimniecības tirgi kļūst arvien nestabilāki, ir samazinājušies zemes un ūdens resursi, kā arī pastāv ierobežots enerģijas patēriņš. Spēcīga kopējā lauksaimniecības politika ir ļoti būtiska arī ES lauku rajonu saglabāšanai, vides ilgtspējības nodrošināšanai un ekonomiskās izaugsmes veicināšanai, lai nepieļautu zemes pamešanu un iedzīvotāju skaita samazināšanos lauku rajonos.
Crescenzio Rivellini
Šīsdienas plenārsesijā mēs balsojām par ziņojumu par lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību.
Papastamkos kunga ziņojumā ir norādīts, ka starptautiskās tirdzniecības politika nedrīkst pakļaut riskam ES spēju garantēt nodrošinātību ar pārtiku vai saglabāt spēcīgu lauksaimniecības nozari tirgus nestabilitātes apstākļos.
Ziņojumā ir pausts nosodījums Komisijas izvēlētajai pieejai, kas pārāk bieži pieļauj koncesijas lauksaimniecības nozarē, lai rūpniecības ražojumiem un pakalpojumiem nodrošinātu labāku pieeju trešo valstu tirgum. Ziņojumā ir plašāk aplūkoti vairāki jautājumi, tostarp ietekmes novērtējums, finansiāla kompensācija, PTO/Doha, taču īpaša uzmanība ir pievērsta problemātiskajiem divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem, piemēram, ar Maroku, Pakistānu, Ukrainu un jo īpaši Mercosur valstīm. Ziņojumā arī ir uzskatīts par nepieņemamu tas, ka Komisija atsāktu sarunas, nepublicējot ietekmes novērtējumu un neiesaistoties atbilstīgās politiskās debatēs ar Padomi un Eiropas Parlamentu.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Ņemot vērā strupceļu daudzpusējās tirdzniecības sarunās, ES kā daudzpusējās struktūras papildinājumu izmanto divpusējos un starpreģionu tirdzniecības nolīgumus. Līdzīgi kā gadījumā ar Maroku patlaban notiek spraiga konkurence starp ASV un ES par to, kura pirmā - un ar kādiem nosacījumiem - iekļūs nozīmīgajos jaunajos tirgos. Manam kolēģim José Bové Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumā ir izdevies nepārprotami apšaubīt šajos divpusējos nolīgumos izmantoto pieeju Marokas gadījumā, kā rezultātā Komisijas ierosinātais līgums varētu tikt noraidīts. Mēs nobalsojām "par”.
Licia Ronzulli
Es nobalsoju par šo ziņojumu, jo uzskatu, ka tas stiprina lauksaimniecības politiku, kas ir Eiropas ekonomiskās un sociālās kohēzijas stūrakmens, jo īpaši, ņemot vērā no stratēģijas "Eiropa 2020” izrietošās grūtības.
Eiropas Savienība līdz šim ir bijusi pasaulē lielākā lauksaimniecības produktu, īpaši jaunattīstības valstu produktu importētāja. Pēdējo desmit gadu laikā importa apjoma vērtība ES ir gandrīz dubultojusies; tā sasniedz gandrīz 20 % no pasaules importa apjoma.
Ņemot vērā šo situāciju, mums ir jāizveido spēcīga Eiropas tirdzniecības politika, kurā tiek īstenots LESD 208. pants, kas nosaka, ka Eiropai ir jāsadarbojas, īstenojot izaugsmes politiku jaunattīstības valstīs. Patlaban svarīgākais ir nodrošināt, lai Eiropas tirdzniecības politika un lauksaimniecības politika saskaņoti darbotos pasaules mērogā, veicinot pieeju jaunattīstības valstu tirgiem un vienlaikus palīdzot tām ar šiem pasākumiem sekmēt ekonomikas attīstību.
Daciana Octavia Sârbu
Es vēlos uzsvērt šā ziņojuma nozīmi, jo īpaši saistībā ar kopējās lauksaimniecības politikas reformām. Es uzskatu, ka ir jānodrošina KLP un tirdzniecības politikas saskaņotība. Diemžēl ļoti daudzos gadījumos tirdzniecības nolīgumi ar vairākām trešām valstīm ir radījuši lielu kaitējumu Eiropas lauksaimniecības nozarei un lauksaimniekiem. Tomēr es ceru, ka turpmāk šāda situācija neatkārtosies. Es arī vēlos norādīt, ka mūsu lauksaimniekiem ir jāievēro ļoti augsti standarti attiecībā uz kvalitāti, vides aizsardzību un dzīvnieku labturību. Lai nodrošinātu godīgu konkurenci, mums ir jāpanāk, lai trešo valstu ražotāji, kuri eksportē savas preces uz ES, arī ievērotu tādus pašus standartus.
Vilja Savisaar-Toomast
Šodien balsojumā tika atbalstīts ziņojums par lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību, kurā lielā mērā ir aplūkots ģenētiski modificētas pārtikas un barības imports Eiropā. Esmu ļoti gandarīta par to, ka tika pausts atbalsts arī punktam, kurā Komisija tiek aicināta aktīvi aizstāvēt ES ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) apstiprināšanas un tirdzniecības noteikumus pret PTO izvirzītajām prasībām. Būtībā tas nozīmē, ka ĢMO izmantošana joprojām tiks stingri reglamentēta un tādējādi tiks uzlabots pārtikas nekaitīgums, kā arī mūsu lauksaimnieku situācija.
Tika atbalstīti arī vairāki punkti par nodokļiem dažādu lauksaimniecības produktu grupu importam, kā arī par kvalitātes prasību piemērošanu šīm precēm.
Papildus ar ĢMO saistītiem jautājumiem tika apspriesti arī vispārīgi jautājumi saistībā ar pārtikas nekaitīgumu. Piemēram, Brazīlija līdz šim pastāvīgi nav ievērojusi ES ražotāju un patērētāju standartus attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku identifikāciju un izsekojamību, dzīvnieku veselību un slimību kontroli. Bažas rada arī pārmērīgā Eiropā aizliegtu pesticīdu izmantošana un iegūtās produkcijas importēšana Eiropā. Paldies!
Brian Simpson
rakstiski. - Es EPLP vārdā neatbalstīju ziņojumu par ES lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību. Lai gan ziņojumā ir daži noderīgi punkti par mūsu lauksaimniecības nozares interešu aizsardzību, piemēram, vajadzību daudzpusējos un divpusējos nolīgumos aizsargāt ģeogrāfiskās norādes, es uzskatu, ka tajā ir arī pārlieku protekcioniskas daļas, kurās ir izvirzītas nereālas prasības attiecībā uz pašreizējām un turpmākajām ES sarunām par tirdzniecības nolīgumiem.
Turklāt protekcionisku pasākumu saglabāšana ES, lai pasargātu ES lauksaimnieciskos ražotājus no ārējas konkurences, neatbilst EPLP nostājai par KLP reformu. Mēs vienmēr esam aicinājuši likvidēt šķēršļus tirdzniecībai, lai sekmētu lielāku lauksaimniecības nozares efektivitāti un konkurētspēju, varētu piedāvāt patērētājiem izdevīgākus darījumus, kā arī nodrošinātu ekonomiski mazāk attīstītām valstīm iespējas piekļūt tirgum.
Michèle Striffler
Es nobalsoju par ziņojuma par ES lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību 53. un 54. punktu, jo, manuprāt, Eiropas Parlamenta deputātu pienākums ir aizstāvēt Eiropas lauksaimniekus un patērētājus pret risku, kas rastos, ES plašā apjomā ievedot zemas kvalitātes lauksaimniecības produktus, jo īpaši no atsevišķām Latīņamerikas valstīm. Mēs nedrīkstam upurēt savu lauksaimniecības produktu kvalitāti vienīgi komerciālu apsvērumu dēļ.
Marc Tarabella
Es atzinīgi vērtēju to, ka ir pieņemts mana kolēģa Papastamkos kunga ziņojums, kurā ir nosaukti pamatkritēriji, kas jāievēro Eiropas Savienības sarunu veicējiem, un uzsvērts, ka sarunās ir vairāk jāiekļauj ar tirdzniecību nesaistīti jautājumi.
Mēs arī nedrīkstam ilgāk samierināties ar situāciju, kurā mūsu lopkopjus, kam jāievēro ļoti stingri vides un veselības standarti (jo īpaši attiecībā uz ražošanas higiēnu, ilgtspējīgu ražošanu un dzīvnieku labturību), upurē uz starptautiskās tirdzniecības altāra un viņi cieš no negodīgas konkurences un apkaunojošas konkurences kropļošanas saistībā ar trešām valstīm, kuras Eiropas tirgū laiž tādas preces, kas neatbilst Eiropas noteiktajām ražošanas prasībām, un par šādu rīcību nesaņem nekādu sodu. Es arī aicinu Komisiju un Eiropas Parlamentu rīkoties ārkārtīgi piesardzīgi attiecībā uz nolīgumiem, jo īpaši ar Mercosur valstīm, kas nepārprotami apdraud Eiropas lopkopības nozari.
Nuno Teixeira
Eiropas Savienībai ir būtiski panākt līdzsvaru starp lauksaimniecības, attīstības un kopējās tirdzniecības politiku. Eiropas lauksaimniecības nozare ir pelnījusi īpašu uzmanību. Kopējā lauksaimniecības politika ir vecākā kopējā politika, un tā ir jāsaglabā spēcīga. Es vēlos jums atgādināt, ka šai nozarei ir vairākas lomas, un tā ir jāsaista ar citiem sociālajiem un politiskajiem mērķiem, piemēram, stratēģiju "Eiropa 2020”. Taču Eiropas lauksaimniecība nav nošķirta no Eiropas ārējās tirdzniecības attiecībām, jo īpaši attiecībā uz starptautisko tirdzniecību un attīstības palīdzību. Starptautisko attiecību nozīmi apliecina ekonomiskās, politiskās un stratēģiskās partnerības, jo īpaši tādi nolīgumi kā starp ES un Mercosur valstīm. Tādēļ ir svarīgi sekmēt standartu saskaņotību, jo īpaši lauksaimniecības jautājumos. Tāpēc es balsoju pret šā ziņojuma 53. un 54. punktu. Turklāt brīvās tirdzniecības nolīgumi rada nozarei jaunas grūtības un dažādas problēmas. Es gribu atsaukties uz situāciju attālākajos reģionos, kuru ekonomika ir nestabila un tās pamatā galvenokārt ir tādu preču ražošana, kas līdzinās mūsu Latīņamerikas partneru precēm. Būdams deputāts no viena no attālākajiem reģioniem, es vēlos uzsvērt, ka ir būtiski ņemt vērā šiem reģioniem raksturīgās īpatnības un mēģināt nepieļaut to attīstības kavēšanu turpmākajās sarunās.
Silvia-Adriana Ţicău
Es nobalsoju par ziņojumu par ES lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību, jo ir jāpanāk zināma saskaņotība starp ES politiku lauksaimniecības, tirdzniecības un attīstības jomā. ES lauksaimniecībai ir liela nozīme nodarbinātības nodrošināšanā un ekonomiskās dzīvotspējas saglabāšanā lauku rajonos, savukārt Eiropas lauksaimniecības pārtikas modelis ir stratēģisks Eiropas ekonomikas elements. Visā pasaulē ir pieaudzis pieprasījums pēc pārtikas, ko izraisījusi klimata pārmaiņu radītā ietekme, augstākas ražošanas izmaksas un pieejamas lauksaimniecības zemes apjoma samazināšanās, kā arī dzeramā ūdens resursu samazināšanās. Es gribu uzsvērt, ka lauksaimniecības produktu tirdzniecībai ir liela nozīme ekonomikas attīstībā un nabadzības izskaušanā. Es aicinu ES noteikt pasākumus, lai atbalstītu tās valstis, kuras pārtikas krīze ir skārusi vissmagāk. ES lauksaimniecības produktu eksporta apjoms pasaulē samazinās. Saistībā ar to es uzskatu, ka sevišķi liela nozīme ir ES un Mercosur valstu asociācijas nolīgumam. Tādēļ Eiropas Parlaments ir cieši jāiesaista visās sarunās. Mēs prasām, lai ES importētie lauksaimniecības produkti Eiropas patērētājiem sniegtu tādas pašas garantijas attiecībā uz patērētāju labklājību, dzīvnieku labturību, vides aizsardzību un minimālajiem sociālajiem standartiem, kādas nodrošina Eiropā izmantotās ražošanas metodes.
Dominique Vlasto
Es izmantoju balsojumu, lai vēlreiz paustu savu stingro nostāju - mēs nedrīkstam upurēt savu lauksaimniecības modeli uz komerciālu apsvērumu altāra. Mērķis atvērt un liberalizēt Eiropas Savienības un tās partneru tirgu nedrīkst mums likt pārskatīt prasības par pārtikas kvalitāti un nekaitīgumu, ko izvirzām, lai aizsargātu patērētājus. Tādēļ es vēlos paust ļoti skaidru vēlmi - mūsu lauksaimniecības darījumiem ar trešām valstīm ir jāpiemēro tirdzniecības, veselības un sociālo noteikumu savstarpējība un mēs nedrīkstam piemērot papildu koncesijas bez garantijām. Līdzīgā veidā es iebilstu pret ideju samazināt Eiropas lauksaimnieku interešu aizstāvēšanu. Ja Eiropai ir izdevies izveidot ciešu saikni starp tās lauksaimniecību un teritoriju, kā arī panākt lauksaimnieciskajā ražošanā izcilību, tas ir noticis, pateicoties mūsu lauksaimnieku darbam. Tādēļ mūsu pienākums ir nodrošināt Eiropas Savienības un tās partneru tirdzniecības attiecībās godīgu konkurenci. Tāpēc es aicinu ieviest Eiropas mēroga lauksaimnieku aizsardzības mehānismus, lai viņiem palīdzētu iespējamas konkurences kropļošanas gadījumā.
Angelika Werthmann
Es nobalsoju par Papastamkos kunga ziņojumu par ES lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību. Būdama austriete, es no privātas pieredzes ļoti labi zinu, ar kādām problēmām saskaras mūsu lauksaimnieki. Eiropas lauksaimniecība ir viens no Eiropas Savienības, mūsu kopējās kultūras un dzīvesvietas, stūrakmeņiem. Referents aicina Komisiju uzstājīgāk un enerģiskāk aizstāvēt ES lauksaimniecības nozares intereses. ES ir pasaulē lielākā lauksaimniecības produktu importētāja. Mums pilnīgi noteikti ir jānodrošina importēto ražojumu atbilstība tikpat augstiem kvalitātes standartiem, kādi tiek attiecināti uz ES izcelsmes lauksaimniecības produktiem.
Luís Paulo Alves
Es balsoju par šo ziņojumu, jo esmu vienisprātis, ka Komisijai kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reformā ir jāiekļauj piemēroti un konkrēti pasākumi, lai atbalstītu lauksaimnieku veikto augsekas uzlabošanu. Olbaltumvielu deficīta samazināšanai ES jābūt svarīgam KLP reformas elementam par labu Eiropas lauksaimniekiem un iekšējam tirgum. Šādi pasākumi ir ļoti noderīgi, ņemot vērā, ka proteīnaugi pašlaik aizņem tikai 3 % aramzemes, un to, ka ES ieved 40 miljonus tonnu proteīnaugu, kas veido 80 % no iekšējā patēriņa.
Elena Oana Antonescu
rakstiski. - (RO) Ievestie proteīnaugi atbilst 20 miljoniem hektāru, kas apstrādāti ārpus ES, vai vairāk nekā 10 % Eiropas Savienības aramzemes, bet tie nav pakļauti tādām pašām veselības un apkārtējās vides prasībām, kā Eiropas proteīnaugi. Ievesto augu trūkums rada papildu izmaksu slogu lopkopības un lopbarības ražošanas nozarēm, pakļaujot riskam vietējās gaļas ražošanas ekonomisko dzīvotspēju. Graudaugu, proteīnaugu un eļļas augu piedāvājuma un patēriņa līdzsvarošana Eiropas Savienībā dotu ievērojamu saimniecisko labumu lauksaimniekiem un pārtikas un lopbarības ražotājiem, kā arī uzlabotu veselīgas un augstas kvalitātes pārtikas daudzveidību patērētājiem. Turklāt klimata pārmaiņu kontekstā proteīnaugi var palīdzēt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā, uzņemot un saistot augsnes slāpekli, tādējādi samazinot sintētisko slāpekļa mēslojumu izmantošanu. Šie augi palīdz samazināt arī augsnes paskābināšanos, uzlabo tās struktūru, samazina augu aizsardzības līdzekļu lietošanu un veicina bioloģisko daudzveidību, palīdzot apputeksnēšanā. Es balsoju par šo ziņojumu, jo atbalstu augu un dzīvnieku olbaltumvielu līdzsvara uzlabošanu, kā arī vietējo proteīnaugu izmantošanu.
Sophie Auconie
Septiņdesmit procenti proteīnaugu un eļļas augu, ko šodien patērē Eiropas Savienība, tiek ievesti galvenokārt no Brazīlijas, Argentīnas un Savienotajām Valstīm. Tā kā šie ražotāji vienmēr nav pakļauti tādiem pašiem apkārtējās vides, veselības un ĢMO regulējošiem ierobežojumiem kā Eiropas ražotāji, Eiropas Savienība ir nolēmusi pārskatīt tās politiku attiecībā uz proteīnaugiem un palielināt to vietējo ražošanu. Tas ļautu Eiropas patērētājiem gūt labumu no veselīgākas un daudzveidīgākas pārtikas. Tāpēc es balsoju par šo ziņojumu.
Zigmantas Balčytis
Es balsoju par šo svarīgo rezolūciju. Eiropas Savienībā pēdējos desmit gados ir samazinājusies proteīnaugu ražošana, kamēr mūsu tirgus lielā mērā ir kļuvis atkarīgs no importa. Šo situāciju radīja agrāk noslēgtie starptautiskās tirdzniecības nolīgumi, kas ļāva ES aizsargāt savu graudaugu ražošanu un vienlaikus ļāva bez muitas nodokļa ES ievest proteīnaugus un eļļas augu sēklas. Tas radīja apstākļus lētai vajadzīgās produkcijas ievešanai un nodrošināja lauksaimniecības konkurētspēju, jo īpaši lopkopības nozarē. Tomēr lauksaimnieki un pārstrādes uzņēmumi Eiropas Savienībā zaudēja interesi par šo nozari. Proteīnaugiem veltīto pētniecības programmu skaits samazinājās, pret slimībām izturīgu un ražīgu sugu attīstīšana apstājās, un visā Eiropā zūd praktiskā pieredze proteīnaugu audzēšanā. Pašreizējā situācija ar pastāvīgajām cenu svārstībām tirgos un augstu proteīna lopbarības cenu var negatīvi ietekmēt ES lopkopības nozari, kas galvenokārt ir atkarīga no importa. Komisijai vajadzētu nekavējoties apsvērt pasākumus, lai veicinātu proteīnaugu ražošanu un uzglabāšanu ES un nodrošinātu atbalstu lauksaimniekiem, kuri audzē šādus augus, un kas būtu jāatspoguļo kopējās lauksaimniecības politikas reformā. Tas veicinātu nozares atveseļošanos, pasargātu lauksaimnieku ienākumus un sekmētu ES lauksaimniecības ilgtspēju.
Mara Bizzotto
Dažu Eiropas nozaru atkarība no tirgiem ārpus ES ir problēma, kas skar ne tikai izejvielas, bet arī lopbarību.
Häusling kunga ziņojums jo īpaši uzsver to, ka ik gadu Eiropā tiek ievesti vairāk nekā 40 miljoni tonnu proteīnaugu, galvenokārt sojas pupas un kukurūzas lipekļa lopbarība, kas veido 80 % no ES proteīnaugu patēriņa.
Ņemot to vērā, es varu balsot par Häusling kunga prasībām, kurš cer, ka nākotnes KLP rūpēsies, lai Eiropa veicina lauksaimniecības politiku, kas vērsta uz atkarības izbeigšanu no importa un kam būs acīmredzami pozitīva ietekme uz kvalitātes kontroli un piegādes ķēdes ilgtspēju.
Maria Da Graça Carvalho
Ņemot vērā proteīnaugu ražošanas samazināšanos ES pēdējos 10 gados, mums steidzami jāapkaro atkarības risks no starptautiskajiem tirgiem un to cenu nepastāvības. Tādēļ es atbalstu minētās kopējās lauksaimniecības politikas reformas, lai ieviestu jaunus nosacījumus, kuri atbalsta lauksaimniekus augseku sistēmu uzlabošanā, veicina zinātnes pakalpojumus un proteīnaugu sēklu pētniecību. Vēlos minēt arī decentralizētas pieejas nozīmi pētniecības programmās, kas ņem vērā lauksaimnieku vietējās zināšanas un ilgtspējīgas lauksaimniecības sistēmas. Tādējādi es atbalstu Komisijas priekšlikumu apsvērt iespēju vēlreiz izveidot lauksaimniecības pētījumu nodaļu Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorātā.
Diogo Feio
rakstiski. - (PT) Saskaņā ar šajā ziņojumā iekļautajiem datiem proteīnaugu ražošana Eiropas Savienībā ir samazinājusies par 30 % pēdējos 10 gados. Tomēr referents saka, ka "kopējās proteīnaugu platības Eiropas Savienībā pašlaik aizņem tikai 3 % ... aramzemes ... . Neraugoties uz atbalstu, ... sauso pākšaugu platības ... atkal ir samazinājušās līdz aptuveni vienam miljonam ha 2008. gadā. Katru gadu ES ieved vairāk nekā 40 milj. tonnu proteīnaugu ..., kas ir 80 % no ES kopējā proteīnaugu patēriņa”. Ar šiem skaitļiem vajadzētu pietikt, lai piesaistītu politiskās vadības uzmanību un attaisnotu pārmaiņas politikā. Laikā, kad pārtikas cenas ir kļuvušas nepieredzēti augstas, apdraudot pārtikas drošību, Eiropas Savienībai, kas pārskata lauksaimniecības politiku, ir jāaplūko proteīnaugu ražošanas problēma un jāmēģina rast risinājumu. Tas ietvers lielāku saistību uzņemšanos attiecībā uz šiem augiem, kuri līdztekus importa samazināšanai uzlabo lauksaimniecības devumu apkārtējās vides aizsardzībā, jo proteīnaugi var ievērojami samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju.
José Manuel Fernandes
Saskaņā ar Eiropas Komisijas nesen publicētajiem datiem proteīnaugu ražošana Eiropas Savienībā ir ārkārtīgi samazinājusies (reģionā par 30 %), atklājot, ka kaut kas ir nogājis greizi ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP). Šī situācija liek ES ievest vairāk nekā 40 miljonus tonnu proteīnaugu, un to ir radījuši ilglaicīgie nolīgumi, kas ļauj ievest eļļas augus un proteīnaugus bez muitas nodokļa, piemēram, Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību un T. Blair valdības nolīgums. Nesenās klimata pārmaiņas ir veicinājušas šī temata iekļaušanu darba kārtībā, un es uzskatu to par svarīgu elementu gaidāmajā KLP reformā. Proteīnaugu kultivēšana līdz ar paplašinātu augseku dod lielu labumu ne tikai apkārtējai videi, bet tā arī samazina izmaksas, bagātinot augsni ar slāpekli.
Es balsoju par šo ziņojumu, kura mērķis ir mazināt olbaltumvielu deficītu ES, un ceru, ka tajā ietvertie ieteikumi, piemēram, par atbalstu lauksaimniekiem, kuri izvēlas proteīnaugus un praktizē augseku, tiks ņemti vērā, veidojot jauno KLP.
João Ferreira
Olbaltumvielu deficīts Eiropā un līdzsvara trūkums starp dzīvnieku un augu olbaltumvielu ražošanu rada problēmu, kas ir pasliktinājusies, ietekmējot pārmaiņas cilvēku patēriņa paradumos, pārtikas kvalitāti un drošību, kā arī krīzi, ar ko sastopas lopkopības nozares lauksaimnieki. Referents iepazīstina ar skaitļiem, kas ir pamācoši un satraucoši. Tie liek pievērst uzmanību problēmai un pasākumiem, kas jāveic, lai to risinātu. Nelīdzsvarotības saknes meklējamas spēkā esošo lauksaimniecības un tirdzniecības politiku nostādnēs, un risinājums netiks atrasts bez pamatīgām pārmaiņām abās, par ko ziņojumā nekas nav minēts. Pašreizējā deficīta un līdzsvarotības trūkuma pārvarēšanai jāpamatojas uz proteīnaugu ražošanas palielināšanu un dažādošanu un uz pakāpeniskas importa aizstāšanas politiku. Ziņojumā atzīst šo vajadzību un ierosina dažus svarīgus pasākumus, ko mēs uzskatām par pozitīviem, piemēram, labvēlīgu tirgus nosacījumu radīšanu vietējai produkcijai, pārdošanai un patēriņam un īsu, no ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO) brīvu piegādes ķēžu modeļu veicināšanu.
Tomēr vienlaikus tas atver durvis risinājumiem, ko mēs uzlūkojam ar bažām un nevaram pieņemt, piemēram, absolūtās neiecietības atcelšanai attiecībā uz ĢMO klātbūtni ievestajā lopbarībā, kas pakļauj riskam stingro piesardzības pasākumu pielietošanu.
Ilda Figueiredo
Šajā ziņojumā pausti centieni reaģēt uz olbaltumvielu deficīta problēmu Eiropā un līdzsvara trūkumu augu un dzīvnieku olbaltumvielu ražošanā. Kā mēs zinām, tie rada problēmu, kas ir pasliktinājusies, ietekmējot pārmaiņas cilvēku patēriņa paradumos, pārtikas kvalitāti un drošību, kā arī krīzi, ar ko sastopas lopkopības nozares lauksaimnieki.
Šīs nelīdzsvarotības saknes meklējamas spēkā esošo lauksaimniecības un tirdzniecības politiku nostādnēs, un risinājums netiks atrasts bez pamatīgām pārmaiņām abās, par ko ziņojumā nekas nav minēts.
Mēs varētu apgalvot, ka pašreizējā deficīta un līdzsvarotības trūkuma pārvarēšanai jāpamatojas uz proteīnaugu ražošanas palielināšanu un dažādošanu un uz pakāpeniskas importa aizstāšanas politiku. Lai gan ziņojumā atzīst šo vajadzību un ierosina dažus svarīgus pasākumus, ko mēs uzskatām par pozitīviem, tomēr tas atver durvis risinājumiem, ko mēs uzlūkojam ar bažām un nevaram pieņemt, piemēram, absolūtās neiecietības atcelšanai attiecībā uz ĢMO klātbūtni ievestajā lopbarībā, kas pakļauj riskam stingro piesardzības pasākumu pielietošanu.
Lorenzo Fontana
Olbaltumvielu importēšana no trešām valstīm ir liela problēma, ja ievestajiem pākšaugiem netiek piemērotas ekvivalentas prasības. Šos proteīnaugus galvenokārt izmanto dzīvnieku audzēšanā, kas pakļauj riskam cenu sistēmu, jo šo cenu svārstības starptautiskajos tirgos palielinās eksponenciāli. Tādēļ esmu vienisprātis ar Häusling kungu par vajadzību mazināt ES atkarību no importa.
Martin Häusling
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas Ziņojumā par ieilgušās olbaltumvielu deficīta problēmas iespējamiem risinājumiem Eiropas Savienībā ir pausta virkne izcilu risinājumu proteīnaugu deficīta mazināšanai ES, piemēram, pārskatīt T. Blair valdības nolīgumu ar ASV, kas ļauj bez ievedmuitas ievest proteīnaugus no Savienotajām Valstīm. Citi risinājumi ir proteīnaugu ieviešana augsekā, pētniecības un konsultāciju stiprināšana un sēklu attīstības un olbaltumvielu ražošanas infrastruktūras paplašināšana. Diemžēl lielākā daļa deputātu no trim grupām, Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgajiem demokrātiem), Eiropas Konservatīvo un reformistu grupas un Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas, sagatavoja grozījumus, kas ir pretēji šai skaidrajai Parlamenta pieņemtajai nostājai. Viņi aicina atvieglot proteīnaugu, jo īpaši sojas, ievešanu, iekļaujot ģenētiski modificētus organismus (ĢMO), kas aizliegti ES. Diemžēl šie grozījumi plenārsēdes balsojumā Parlamentā tika pieņemti ar nelielu balsu vairākumu. Tomēr es esmu pārliecināts, ka aicinājums palielināt ĢM sojas ievešanu neatbilst mūsu faktiskajam mērķim stiprināt ES pašpietiekamību. Šī nostāja neatspoguļo Eiropas lielākās daļas cilvēku vēlmes, kuri noraida ĢMO izmantošanu lauksaimniecībā. Es paužu nožēlu par šo balsošanas modeli un esmu nolēmis, izmantojot savas iespējas kā referentam, nosūtīt ziņojumu atpakaļ.
Juozas Imbrasas
Es balsoju par šo dokumentu, jo KLP reformā jāiekļauj adekvāti un uzticami jauni pasākumi un instrumenti, kas atbalsta lauksaimniekus augsekas uzlabošanā, lai ievērojami samazinātu pašreizējo olbaltumvielu deficītu un cenu svārstības. Olbaltumvielu deficīts ES pakāpeniski pieaug, un ES audzē tikai 30 % no lopbarībā izmantotajiem proteīnaugiem. Proteīnaugi pašlaik aizņem tikai 3 % ES aramzemes, un tādēļ ES ir spiesta ievest 70 % šo augu lopbarībai. Proteīnaugu paplašināta izmantošana augsekā piedāvā svarīgas agrovides un klimata pārmaiņu mazināšanas priekšrocības. Attiecībā uz klimata pārmaiņām pākšaugu sugas var ievērojami mazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, uzņemot un saistot augsnes slāpekli, tādējādi samazinot sintētisko slāpekļa mēslojumu izmantošanu. Ar lielāku procentuālo daudzumu proteīnaugu augsekā tiek uzlabota augsnes auglība un struktūra, barības vielu uzkrāšana un vēlāk audzēto kultūraugu veselība. Noteikta sastāva zālaugu un āboliņa maisījumi un graudaugu un proteīnaugu maisījumi labāk apsēj augsni un tādējādi mazina barības vielu nonākšanu gruntsūdeņos un upēs, kā arī nodrošina labākus apstākļus bitēm un citiem apputeksnētājkukaiņiem. Paplašināta augseka mazina vajadzību pēc augu aizsardzības intervences un var veicināt savvaļas un kultivēto sugu un šķirņu dažādības saglabāšanu.
Peter Jahr
Proteīnaugu ražošana Eiropas Savienībā pēdējos gados ir ievērojami samazinājusies. Tā rezultātā mēs tagad esam lielā mērā atkarīgi no importa. Šī iemesla dēļ es vēlos pateikties referentam par aicinājumu Komisijai rīkoties vidējā termiņā un ilgtermiņā, lai risinātu šo problēmu. Taču, kamēr Eiropas Savienība nespēj sevi pilnībā nodrošināt, mums vajadzētu apsvērt arī izmaiņas attiecībā uz importa nosacījumiem. Tehnisks risinājums nelielai ĢMO klātbūtnei olbaltumvielu produktos varētu nodrošināt, ka Eiropas tirgū ir pieejami pietiekami sojas krājumi.
Jarosław Kalinowski
Pašreizējā politika attiecībā uz augstu proteīna daudzumu saturošiem augiem Eiropā kaitē lauksaimniekiem un ražotājiem, kuri spiesti maksāt kvotas par tiem, kas ir atkarīgi no satricinājumiem globālajā tirgū. Tā kaitē arī patērētājiem, kuri pērk pienu un gaļu, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri baroti ar augstu olbaltumvielu līmeni saturošu barību. Ģeogrāfiskā novietojuma un klimata apstākļi ļauj strukturāli mainīt augstu proteīna daudzumu saturošu augu ražošanu ES, un šādas pārmaiņas var pat uzskatīt par ieteicamām saistībā ar bioloģisko dažādību un pasākumiem cīņā ar klimata pārmaiņām. No trešām valstīm ievesta lopbarība nav pakļauta tik stingrām pārbaudēm kā Eiropas lopbarība, un tādēļ mēs nevaram būt pilnīgi pārliecināti par tās kvalitāti vai zināt precīzu izcelsmi izejvielām, no kā tā gatavota. Tādēļ mums vajadzētu veikt steidzamus pasākumus, lai mainītu šo situāciju, jo citādi garantijas, ko mēs esam devuši, ka Eiropas pārtika būs droša, veselīga un ļoti kvalitatīva, izrādīsies tukši vārdi. Nākamajam solim ES olbaltumvielu deficīta risināšanā jābūt tādu noteikumu atvieglošanai, kas aizliedz dzīvnieku barošanu ar gaļas un kaulu miltiem. Putnu un cūkgaļas gadījumā nav atklāts slimību izplatīšanās risks šīs barošanas metodes dēļ, un galu galā gaļas un kaulu miltu aizliegums tika ieviests saistībā ar govju sūkļveida encefalopātiju (GSE). Miltu izmantošana dzīvnieku barošanā mazinās ražošanas izmaksas, kas ir ārkārtīgi svarīgi, ņemot vērā gaļas ražošanas rentabilitātes kritumu. Tā arī ļautu mums samazināt augstu olbaltuma līmeni saturošas barības ievešanu no Amerikas.
Sandra Kalniete
Daudzi pētījumi pierāda, ka pēdējo desmit gadu laikā ir ievērojami palielinājies olbaltumvielu deficīts Eiropas Savienībā. Tādēļ ir palielinājusies Eiropas Savienības atkarība no olbaltumvielu importa. Vairākas nozares potenciāli saskaras ar risku, ka cenu svārstību dēļ starptautiskajā tirgū tās nespēs sevi nodrošināt ar proteīnaugiem par saprātīgām cenām. Diemžēl pirms vairākiem gadiem, kad tika slēgti tirdzniecības līgumi ar citām valstīm, proteīnaugu ražošanai ES tika radīti neizdevīgi konkurences apstākļi. Šodien mēs jūtam šo nepārdomāto lēmumu sekas, tāpēc ir svarīgi saprast, kādēļ tas notika, lai iezīmētu virzienus, kuros ir jāstrādā, lai novērstu olbaltumvielu deficītu. Šobrīd mēs aktīvi strādājam pie kopējās lauksaimniecības politikas reformas. Tajā galvenā uzmanība tiek pievērsta aktīvo lauksaimnieku atbalstam, vides aizsardzībai un lauku vides attīstībai. Taču KLP reformas ietvaros mums nevajadzētu aizmirst arī par citām lietām. Šajā rezolūcijā ir uzsvērts, ka plašāka proteīnaugu izmantošana augsekā ievērojami uzlabo agrovidi un ļauj mazināt klimata pārmaiņas. Es domāju, ka tie ir pietiekami pārliecinoši argumenti, lai KLP reformas ietvaros mēs risinātu arī olbaltumvielu deficīta jautājumus.
Elisabeth Köstinger
ES ir ļoti atkarīga no lopbarības importa lopkopības nozarē, jo tā neražo sev vajadzīgo barību. Septiņdesmit procenti no olbaltumvielām bagātu augu, kas nepieciešami lopbarībai, tiek ievesti no Brazīlijas, Argentīnas un ASV. Šī problēma ir skaidri izklāstīta ziņojumā par olbaltumvielu deficītu, un tajā tiek pieprasīti stingri standarti attiecībā uz lopbarību. Arī ievestajām precēm jāatbilst kvalitātes, apkārtējās vides un sociālajiem standartiem. Turklāt izejvielas, kas piemērotas barības ražošanai, jāizmanto efektīvāk. Ir svarīgi mazināt mūsu milzīgo atkarību no trešām valstīm, jo tā ir atbildīga par cenu nepastāvību un pārredzamības trūkumu ražošanas nosacījumos. Tas izdosies tikai tad, ja mēs ES atkal ņemsim savās rokās proteīnaugu ražošanu, kā ierosināts šajā ziņojumā. Tomēr es noteikti esmu pret ģenētiski modificētu augu audzēšanu Eiropas laukos.
Giovanni La Via
Apgalvojums, ka proteīnaugu ražošana pašlaik aizņem tikai 3 % no ES aramzemes un nodrošina tikai 30 % no šo augu patēriņa lopbarībai, raksturo realitāti, ko lielākajai daļai cilvēku ir ļoti grūti saprast.
Proteīnaugu piegādes samazināšanās ir paradoksāla laikā, kad proteīnaugu ražošana rada virkni pozitīvas ietekmes aspektu, kas nepieciešami lauksaimniecības ekosistēmai, ir labvēlīgi lopkopības gala produktu kvalitātei un svarīgi, lai saglabātu kontroli pār tirgus cenām. Debates, kas jau ir sākušās komitejā, ir svarīgas, lai no jauna noteiktu nozīmi, kāda būs proteīnaugu ražošanai Eiropas lauksaimniecības turpmāko izaicinājumu kontekstā. Es atsaucos uz cīņu pret klimata pārmaiņām un pareizu dabas resursu izmantošanu, kam ir pievērsta pienācīga uzmanība šajā nākotnes KLP pamata izstrādāšanas pakāpē.
Es atbalstīju šo ziņojumu, kas, manuprāt, simbolizē jaunu posmu, kam jāsākas tagad, lai mazinātu olbaltumvielu deficītu. Es uzskatu par prioritāti konkrētas pamatprogrammas radīšanu decentralizētiem lauksaimniecības pētījumiem, lai uzlabotu sadarbību, dalītos paraugpraksē un paātrinātu vietēji adaptētu proteīnaugu uzlabotas audzēšanas procesu, padarot to par inovatīvu jomu dažādās dalībvalstīs.
Petru Constantin Luhan
Pēdējā desmitgadē ir samazinājusies augu olbaltumvielu ražošana ES. Proteīnaugi pašlaik aizņem tikai 3 % no ES aramzemes un nodrošina tikai 30 % olbaltumvielu, ko izmanto lopbarībai. Es atbalstu referenta viedokli, ka šai situācijai jāmainās, jo tas dos labumu cilvēku veselībai, kā arī apkārtējai videi un bioloģiskajai daudzveidībai. Eiropas Komisijai jāsagatavo ziņojums par iespējām un alternatīvām vietējās proteīnaugu ražošanas palielināšanai ES ar jauniem politikas instrumentiem. Lietderīgi ir arī izveidot mehānismu ES ievesto proteīnaugu izcelsmes uzraudzīšanai.
David Martin
rakstiski. - Es atzinīgi vērtēju ziņojumu, kas pievērš uzmanību ES olbaltumvielu deficītam un nepieciešamībai līdzsvarot to, bet esmu pret pasākumiem, kas nozīmētu subsīdiju palielināšanu lauksaimniekiem, lai nodrošinātu olbaltumvielu ražošanu ES. Uzskatu, ka vietējo proteīnaugu ražošana jāveicina atbilstīgi reformētajai KLP, kas paredz ES virzīšanos uz ilgtspējīgu lauksaimniecību, lielāku orientāciju uz tirgu un, galvenais, atteikšanos no tirdzniecību kropļojošām subsīdijām.
Jiří Maštálka
Olbaltumvielām bagātu augu ražošanas samazināšanās un vietējās ražošanas aizstāšana ar lētu liela apjoma importu galu galā var dot negatīvu ietekmi, liekot izzust pašreizējām audzēšanas prasmēm. Tas var ievērojami samazināt pētījumus par šo augu audzēšanu vietējos apstākļos. Uzskatu, ka ir svarīgi saglabāt pietiekamu šķirņu dažādību šo produktu selekcijā un piedāvājumā. Tāpat kā daudzos ziņojumos vai Parlamentā pieņemtos priekšlikumos, šajā ziņojumā ir minēta arī augstas kvalitātes produktu nepieciešamība. Attiecībā uz iepriekš minētajiem produktiem ir jāpārbauda faktiski paraugi, un šī metode jāiekļauj vietējo lauksaimniecības procesu un resursu pārbaudē. Kvalitātes pārbaude importējot jāveic ļoti uzmanīgi un rūpīgi, izmantojot modernas laboratorijas metodes un nepārprotami identificējot preču izcelsmi. Lielākajai daļai ES valstu ir daži raksturīgi kultūraugi. Čehijā, piemēram, tie ir zirņi, kuru audzēšana ir sena tradīcija. Tomēr tagad zirņu audzēšana samazinās. Čehijas nostāja galvenokārt ir labvēlīga iesniegtajam ziņojumam.
Clemente Mastella
Proteīnaugu ražošana Eiropas Savienībā piedzīvo arvien lielāku samazinājumu, kas padara situāciju satraucošu. Olbaltumvielu deficīts rada nelīdzsvarotību ne tikai lauksaimnieciskajā ražošanā, bet arī lauksaimniecības tehnoloģiju pētniecībā un attīstībā. Lauksaimnieki faktiski ir zaudējuši interesi par proteīnaugiem, kā rezultātā Eiropas līmenī ir zudusi praktiskā pieredze saistībā ar tiem. Tādēļ ir jāturpina darbs saistībā ar neatliekamo situāciju, kas raksturota ziņojumā, un jāformulē patiešām integrēta Eiropas stratēģija. Uz tādām jaunām problēmām kā klimata pārmaiņas vai lauksaimniecības bioloģiskās daudzveidības zaudēšana būs iespējams reaģēt tikai tad, ja ES būs līdzsvarotāks proteīnaugu produktu piedāvājums un patēriņš. Tādēļ mēs ceram, ka Eiropas Komisijas izpētīs iespējas steidzami pārvarēt pašreizējo olbaltumvielu deficītu ar radikālu kopējās lauksaimniecības politikas reformu, kas ļaus tai risināt jaunās problēmas. Būtu piemēroti ieviest arī papildu maksājumu, ja lauksaimnieki izmanto obligātu augseku, izmantojot vismaz četrus atšķirīgus kultūraugus, kuru starpā ir vismaz viens proteīnaugs. Visbeidzot, būtu nepieciešams izveidot lauksaimniecības pētījumu nodaļu Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorātā, lai motivētu patērētājus un ēdināšanas uzņēmumus izdarīt apkārtējai videi draudzīgāku pārtikas izvēli.
Véronique Mathieu
rakstiski. - (FR) Es balsoju par šo patstāvīgo ziņojumu par ES olbaltumvielu deficītu. Eiropa lielākoties ir atkarīga no ievestajiem proteīnaugiem, kas galvenokārt tiek izmantoti lopbarībā. Šai atkarībai seko paaugstināts cenu mainīguma risks starptautiskajos tirgos. Lai cīnītos ar šo parādību, mēs ierosinām kopējās lauksaimniecības politikas reformā iekļaut jaunu nosacījumu ieviešanu, lai palīdzētu lauksaimniekiem uzlabot augsekas sistēmas, investīcijas proteīnaugu sēklu pētījumos un lauksaimnieku labāka apmācīšanu par augseku un jaukto lauksaimniecību.
Jean-Luc Mélenchon
rakstiski. - (FR) M. Haüsling ziņojums bija labs. Eiropas Savienības olbaltumvielu neatkarības palielināšana, veicinot īsākas piegādes ķēdes un palīdzot lauksaimniekiem mazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, ir pasākumi, ko es atbalstu.
Tomēr ĢMO lobijiem un to pārstāvjiem ir izdevies pārvērst šo ziņojumu lūgumā ļaut inficētai pārtikai ienākt Eiropā. Ziņojumā aizstāvēta arī atgriešanās pie dzīvnieku izcelsmes miltiem ar visiem riskiem, ko tie ietver. Ir laiks pārvietot proteīnaugu ražošanu. Savā jaunajā redakcijā šis ziņojums neļauj mums to darīt. Es balsošu pret šo ziņojumu, ja Parlaments apstiprinās ĢMO un dzīvnieku izcelsmes miltu izmantošanu.
Nuno Melo
Ir svarīgi palielināt proteīnaugu - olbaltumvielām bagātu augu - ražošanu, lai samazinātu atkarību no ievestās sojas, saglabātu pārtikas drošību un dotu labumu apkārtējai videi. Ir pieejami zinātniski pētījumi, kas parāda proteīnaugu labumu apkārtējai videi, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisiju, kā arī bioloģiskajai daudzveidībai un augsnes kvalitātes uzlabošanai. Lielas bažas raisa tas, ka tikai 3 % no Eiropas lauksaimniecības produkcijas ir proteīnaugi. Ir nepieņemami, ka mēs ievedam 80 % no mūsu pieprasījuma. Tādēļ ir ļoti svarīgi veikt pasākumus, lai mainītu šo situāciju ar kopējo lauksaimniecības politiku pēc 2013. gada.
Willy Meyer
rakstiski. - (ES) M. Häusling ziņojums par olbaltumvielu deficītu Eiropas Savienībā un risinājumu meklēšana ierosina dažus pozitīvus pasākumus, piemēram, palīdzību lauksaimniekiem, kas veicina siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu.
Neraugoties uz to, es balsoju pret ziņojumu, jo teksts skaidri atbalsta ģenētiski modificētus organismus un pilnībā atver Eiropas durvis saindētas pārtikas un dzīvnieku izcelsmes miltu ienākšanai Eiropas teritorijā.
Alexander Mirsky
rakstiski. - Ziņojumā pausts aicinājums Komisijai iekļaut KLP reformā adekvātus un uzticamus pasākumus un instrumentus, lai atbalstītu lauksaimniekus augsekas uzlabošanā. Tajā pieprasīts tiesību akta priekšlikums, kas ļauj no kaušanas procesa subproduktiem pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas izmantot barības ražošanai dzīvniekiem, kuri nav atgremotāji (cūkas un mājputni). Ja šāda atļauja tiks dota, kas mainīsies? Aizliegumu nav iespējams kontrolēt. Kāpēc veltīt laiku ziņojumam, kas nav vajadzīgs un viegli saprotams, tikai tāpēc, lai pievilktu ķeksīti referentam? Es atturējos, jo nebalsoju par neskaidrām, juceklīgām iniciatīvām.
Andreas Mölzer
rakstiski. - (DE) Proteīnaugi ir svarīga lopbarības ražošanas sastāvdaļa un tādējādi ir nozīmīgs ekonomikas faktors. Tomēr proteīnaugu audzēšana ir jautājums, kas radījis maz pozitīvas intereses Eiropā. Pēdējos 10 gados šādu augu audzēšana ir samazinājusies par 30 %, izņemot vienīgi soju, kuras audzēšana samazinājusies tikai par 12 %. Tikai 3 % no ES aramzemes tiek izmantota proteīnaugu ražošanā. Kā liecina pētījumi, tas ne tikai izraisa ievērojamus ekonomiskus zaudējumus, jo rezultāts ir 80 % importa kvotu, bet arī rada zaudējumus lauksaimniecības nozarē. Tas ir tādēļ, ka proteīnaugu audzēšana bagātina augsni ar slāpekli, tādējādi veicinot auglību. Pētniecības nozare arī cieš no mazā pieprasījuma pēc olbaltumvielas ražojošu augu sēklām. Lejupejošā spirāle jau ir sākusies. Es balsoju pret šo ziņojumu, jo baidos, ka tas var apdraudēt tradicionālo sēklu audzēšanu.
James Nicholson
rakstiski. - Šī ziņojuma kopējā noskaņa ir tāda, ka mums vajadzētu nevis ievest olbaltumvielas no trešām valstīm, bet mudināt lauksaimniekus ražot tās šeit, Eiropā. Nav ņemts vērā tas, ka dabisku ierobežojumu dēļ Eiropa vienkārši nespēj saražot sojas un kukurūzas daudzumu, kas nodrošinātu mūsu lauksaimnieku pieprasījumu par dzīvotspējīgu cenu. Pieņemams olbaltumvielu imports no trešām valstīm, piemēram, ASV, ir svarīgs, ja mēs vēlamies nodrošināt pārtikas drošību un radīt apstākļus, kuros lauksaimnieki var nopelnīt pienācīgu iztiku no lauksaimniecības. Turklāt ziņojumā ir iekļauta atsauce uz to, ka mums vajadzētu pētīt iespēju izmantot dzīvnieku olbaltumvielas kā lopbarības avotu. Pēc pieredzes ar GSE es nedomāju, ka mums vajadzētu iet šo ceļu, nedz arī, ka tas ir nepieciešams, ja lauksaimniekiem ir pieejama adekvāta sojas un kukurūzas piegāde. Šo iemeslu dēļ es balsoju pret šo ziņojumu.
Rareş-Lucian Niculescu
rakstiski. - (RO) Es balsoju par šo ziņojumu, kas izgaismo virkni nozīmīgu problēmu Eiropas lauksaimniecības darbībā. Tomēr es uzskatu, ka mums vairāk jākoncentrējas uz risinājumiem. Šajā ziņā mums jābūt atvērtākiem attiecībā uz biotehnoloģiju nozares visjaunāko modernāko zinātnisko risinājumu izmantošanu.
Franz Obermayr
Ziņojumā pausts atbalsts ģenētiski modificētu organismu un kaulu miltu izmantošanai. Vispār dzīvnieku olbaltumvielu izmantošanu lopbarībā vajadzētu atļaut tikai tad, ja ir visi zinātniskie pierādījumi un kontrole, kas novērš negatīvo ietekmi (atgādinu par GSE skandālu). Es tāpēc balsoju pret šo ziņojumu.
Rolandas Paksas
Proteīna deficīts ES ir būtisks un svarīgs jautājums. Ņemot vērā to, ka šī problēma sakņojas dziļi ES un olbaltumvielu deficīts aizvien pieaug, mums jāpieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka šī problēma tiek risināta, cik ātri iespējams, un vietējo proteīnaugu ražošana tiek palielināta. Esmu pārliecināts, ka šī rezolūcija ir svarīgs solis šīs problēmas risināšanā. Proteīnaugu audzēšana ne tikai mazinās klimata pārmaiņu ietekmi, bet arī pozitīvi ietekmēs lauksaimnieku ienākumus. Turklāt tas ir svarīgs faktors ES lopkopības nozares stiprināšanā, ņemot vērā to, ka tas mazinās nozares atkarību no proteīnaugu importa un palielinās konkurētspēju. Uzskatu, ka Komisijai nekavējoties jārīkojas, lai apturētu augu pat ar visniecīgāko ĢMO klātbūtni nokļūšanu ES tirgū. Mēs nedrīkstam atļaut pat vismazāko ĢMO klātbūtni proteīnaugos, kas pārtikai un lopbarībai tiek ievesti ES. Es atzinīgi vērtēju priekšlikumus atbalstīt pētījumus par proteīnaugu sēklu piegādi un audzēšanu, kā arī priekšlikumus pamata lauku attīstības pasākumiem, kas ievieš uzlabotas, decentralizētas iespējas lopbarības ražošanai. Uzskatu, ka Eiropas Savienībā aktīvi jāveicina augsekas izmantošana, piešķirot finanšu atbalstu lauksaimniekiem, jo tas mazinātu pašreizējo olbaltumvielu deficītu un cenu nestabilitāti.
Maria do Céu Patrão Neves
Es balsoju par M. Häusling ziņojumu, jo tajā pausts atbalsts olbaltumvielu piegādei lopbarībai, kas ilgu laiku ir veicinājusi konkurētspējas trūkumu Eiropas lauksaimniecībā. Pēdējos 10 gados Eiropas Savienībā ir bijis satraucošs proteīnaugu ražošanas deficīts, un situācija tagad ievērojami pasliktinās. Galveno kaltēto pākšaugu ražošana samazinājās par vidēji 30 %, un sojas pupu ražošana - par 12 %. Šī tendence palielina jau esošo satraucošo Savienības atkarību no to proteīnaugu importa, kuri galvenokārt tiek izmantoti lopbarībai un rada lielu apdraudējumu, jo īpaši ES lopkopības nozarei. Problēmu pasliktina tas, ka cenu mainība starptautiskajos tirgos ir ievērojami palielinājusies. Komisijas prioritāte ir ātri nodrošināt netraucētu sojas piegādi ES tirgū, atrisinot tehnisko problēmu, kas rodas saistībā ar ĢMO klātbūtni nelielā daudzumā proteīnaugos, kurus ieved ES izmantošanai uzturā un lopbarībā. Nepietiekams sojas pupu ievedums rada papildu izmaksas ES lopkopības un lopbarības nozarē un apdraud vietējo gaļas ražotāju ekonomisko dzīvotspēju.
Rovana Plumb
rakstiski. - (RO) Proteīnaugi pašlaik aizņem tikai 3 % no Eiropas Savienības aramzemes (izņemot augļus un dārzeņus). Kaltēto pākšaugu ražošana ir samazinājusies par apmēram 1 miljonu hektāru 2008. gadā. Vairāk nekā 40 miljoni tonnu proteīnaugu, galvenokārt sojas pupas un kukurūzas lipekļa lopbarība, katru gadu tiek ievesti, veidojot 80 % no ES olbaltumvielu patēriņa. Aramzeme un apstrādātā zeme ārpus ES proteīnaugu importam uz ES veido 10 % ES aramzemes, kas ir 20 miljoni hektāru. Attiecībā uz ES apņemšanos aktīvi veicināt globālo pārtikas drošību un enerģiski apkarot klimata pārmaiņas nākotnes lauksaimniecības un lauku attīstības politikai jāveicina līdzsvarotāka augu olbaltumvielu un dzīvnieku olbaltumvielu ražošana, lai mazinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju un barības vielu nokļūšanu ūdenskrātuvēs, kā arī motivētu patērētājus, valsts pasūtījumu un ēdināšanas uzņēmumus izvēlēties līdzsvarotāku, videi draudzīgāku un daudzveidīgāku pārtiku savā uzturā.
Komisijai jāpiedāvā tiesību aktu iniciatīvas, lai mazinātu pārtikas izšķērdēšanu pārtikas ķēdē, tajā skaitā kaušanas subproduktus un pārtikas atkritumus, kas vēl nav pietiekami reglamentēti.
Evelyn Regner
Vakar es balsoju pret ziņojumu par olbaltumvielu deficītu ES, jo uzskatu, ka šo problēmu nevar atrisināt, ļaujot ievest ES ģenētiski modificētus produktus. Fakti liecina, ka 80 % no mums nepieciešamajām olbaltumvielām jau ir jāieved. Šī ziņojuma sākotnējais mērķis - pasākumu ierosināšana, kas palielinātu vietējo proteīnaugu ražošanu, lai cīnītos ar proteīna ražošanas samazināšanos ES - ir bijis izdomājums.
Ģenētiskās inženierijas lobijam ir skaidri izdevies veicināt pozitīvu attieksmi pret ģenētiski modificētu olbaltumvielu ievešanu, kas iekļauta ziņojumā ar grozījumiem, kurus diemžēl pieņēma vairākums plenārsēdē. Pat referents bija spiests balsot pret savu ziņojumu. Kā Austrijas Sociāldemokrātiskās partijas locekle es kopā ar saviem partijas kolēģiem Parlamentā atbalstu absolūtu neiecietību pret ģenētiski modificētiem organismiem.
Crescenzio Rivellini
rakstiski. - (IT) Šodienas sesijas sanāksmē balsojot tika pieņemts Häusling kunga ziņojums par ES olbaltumvielu deficītu.
ES ir ļoti atkarīga no proteīnaugu importa, kas galvenokārt tiek izmantots dzīvnieku barībai. Tas ietver nopietnu apdraudējumu, jo īpaši Eiropas lopkopības nozarei. Virkne kompromisa grozījumu ir ievērojami uzlabojuši sākotnējo ziņojumu.
Pieņemtajā ziņojumā pausts aicinājums Komisijai izvēlēties vidēja termiņa un ilgtermiņa vīziju proteīnaugu politikai un pieprasīta kopējās lauksaimniecības politikas reforma, lai ieviestu jaunus nosacījumus, kas atbalsta lauksaimniekus augsekas uzlabošanā, kā arī mazina augu olbaltumvielu deficītu un cenu svārstības. Ziņojumā pieprasīti arī zinātniski pētījumi par sēklām un to nozīmi slimību kontrolē.
Ziņojumā pausts aicinājums Komisijai nodrošināt netraucētu sojas pupu piegādi Eiropas tirgū, atrisinot tehnisko problēmu, kas rodas saistībā ar ĢMO klātbūtni nelielā daudzumā pārtikā un lopbarībā, kas tiek ievesta ES.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Svarīgākie ziņojuma punkti ir šādi: radīt pamatu proteīnaugu audzēšanai un izmantošanai ES, lai aizstātu proteīnaugu ievešanu no trešām valstīm, atcelt T. Blair valdības nolīgumu un uzlabot augsekas izmantošanu saskaņā ar KLP reformu, radīt jaunu zinātnisku pieeju un uzlabot lauksaimnieku apmācību un nodrošinājumu. Balsojuma rezultāti AGRI komitejā bija apmierinoši, izņemot virkni ALDE un EPP grozījumu, kuri "saindē” šo ziņojumu, veicinot ĢMO izmantošanu. Ieinteresētā ĢM produktu industrija ir lobējusi, lai atvieglotu ES absolūtās neiecietības politiku, kas neļauj aizliegtai ĢM barībai nonākt ES. Diemžēl plenārsēdē mēs nevarējām "atindēt” ziņojumu par olbaltumvielu deficītu no uzbrukuma absolūtajai neiecietībai pret ĢMO. Bet vairākums plenārsēdē bija daudz tuvāk mūsu nostājai nekā AGRI komitejā. Tādēļ ir vērts nopietni mēģināt plenārsēdē mainīt vairākuma nostāju par ĢMO jautājumiem. M. Häusling (Zaļie) atkāpās kā referents.
Licia Ronzulli
Pēdējie aprēķini par proteīnaugu nozari atklāj satraucošu tendenci pēdējā desmitgadē samazināties proteīnaugu ražošanai Eiropas Savienībā. Katru gadu Eiropā pākšaugu ražošana samazinās par 30 % un sojas pupu ražošana par 12 %, kas rada vajadzību importēt 40 miljonus tonnu augu olbaltumvielu.
Šī ziņojuma saturs liecina, ka Eiropas lopkopības nozare, kas ir pakļauta cenu svārstībām, ir pārāk atkarīga no spējas piekļūt augu proteīna importam. Šī atkarība grauj vietēji ražotās gaļas ekonomisko ienesīgumu, un to aizvien vairāk vājina barības importa papildu izmaksas, neraugoties uz to, ka papildus ekonomiskai problēmai un paredzamajiem klimata mērķiem proteīnaugu ražošana dotu ievērojamu ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā.
Oreste Rossi
Pēdējos gados pākšaugu audzēšana ir ievērojami samazinājusies, radot ievērojamu atkarību no trešo valstu importa, jo tie tiek izmantoti gan cilvēku pārtikā, gan lopbarībā.
Tāpat kā mazinot Eiropas Savienības olbaltumvielu deficītu, kad tiek novākta to raža, šie augi ir arī izcils papildinājums augsnei, kam tādējādi vajag mazāk ķīmiskā mēslojuma. Labai saimniekošanai jāietver augseka, tādējādi mazinot mēslojuma intervenci un uzturot savvaļas un kultivēto sugu šķirņu dažādību.
Lūgums, ko mēs atbalstām, ir noteikt pasākumus turpmākajā lauksaimniecības politikā, lai mazinātu Savienības olbaltumvielu deficītu, pastāvīgi samazinot olbaltumvielu importu.
Daciana Octavia Sârbu
Es balsoju par šo ziņojumu, jo tajā ir uzsvērts, ka ir būtiski ierobežot atkarību no importētajām olbaltumvielām, jo īpaši tādēļ, ka šī atkarība rada lielu apdraudējumu Eiropas Savienības lopkopības nozarei. Tomēr es vēlos norādīt, ka ĢMO nav vienīgais risinājums atkarības mazināšanai no trešo valstu olbaltumvielu importa. Ir pieejami ģenētiski modificētas sojas aizstājēji, kas varētu palīdzēt nodrošināt prasības pēc olbaltumvielām, piemēram, lauka zirņi, cūku pupas un lauka pupas, lupīnas, lēcas un auna zirņi, nemaz nerunājot par sējas lucernu/zilo lucernu un āboliņu, kas vienlaicīgi var ievērojami mazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju. Nevajadzētu ignorēt arī tādu proteīnaugu kā sojas audzēšanas potenciālu jaunajās dalībvalstīs Rumānijā un Bulgārijā.
Bart Staes
rakstiski. - (NL) Referenta sākotnējais ziņojums bija labāks par tekstu, kurš tagad ir pieņemts. Tādēļ es balsoju pret galīgo tekstu. Aicinājums Komisijai šoreiz nodrošināt netraucētu sojas piegādi ES tirgum, atrisinot tehnisko problēmu, kas rodas saistībā ar ĢMO klātbūtni nelielā daudzumā proteīnaugos, kurus izmanto uzturā un lopbarībā, visādā ziņā un nolūkā ir uzvaras piešķiršana intensīvajam lauksaimniecības lobijam. Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa Eiropas Parlamentā atbalsta maksimālu ES vietējās proteīnaugu ražošanas attīstīšanu. Šāda politika būtu laba lauksaimnieku ienākumiem un dotu ievērojamu ieguldījumu klimata pārmaiņu apkarošanā, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā un augsnes auglībā.
Svarīgi ir ieviest mehānismu, ar ko mēs varam uzraudzīt importēto proteīnaugu izcelsmi un tādējādi kontrolēt izcelsmes valstī izmantotās lauksaimniecības prakses ilgtspēju. Regulāras pārbaudes uz vietas ir absolūti nepieciešamas. Debatēm par atkārtotu atļauju izmantot no kautuvju atkritumiem pārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielas cūku un mājputnu barības ražošanā jānotiek tikai no (pārtikas) drošības un sabiedrības veselības viedokļa. Aizliegumi attiecībā uz produktu pārstrādi vienas sugas ietvaros un piespiedu kanibālismu ir svarīgi, tāpat kā uzticamas pārbaudes lopbarības nozarē un pareiza spēkā esošo ES tiesību aktu pielietošana.
Marc Tarabella
rakstiski. - (FR) Es pateicos kolēģim Häusling kungam par svarīgo ziņojumu, pat ja esmu vīlies par galīgo versiju, tādēļ es, tāpat kā referents, galu galā balsoju pret šo ziņojumu. No vienas puses, man jāpauž nožēla, ka ziņojumu sabojāja absolūtās neiecietības jautājuma iekļaušana. Aicinājums atvieglināt neatļautu ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) ievešanu neatrisina olbaltumvielu deficīta problēmu Eiropas Savienībā, un tādēļ to nevajadzēja apspriest. No otras puses, mums absolūti jāmazina ievērojamais kritums proteīnaugu audzēšanā Eiropas Savienībā un sava atkarība no augu olbaltumvielu importa, kas jau ir satraucoša.
Es noteikti vēlos nosodīt T. Blair valdības nolīgumus, kuru tirgus orientētie mērķi ir veicinājuši ārkārtīgās cenu svārstības. Turklāt šie nolīgumi ir pilnīgā pretrunā Kioto protokolam un tā mērķiem attiecībā uz globālo sasilšanu. Nākotnē racionālas un atbildīgas augsnes vadības kontekstā mums jāintegrē proteīnaugi augsekas ciklā.
Artur Zasada
Es balsoju par M. Häusling ziņojuma pieņemšanu. Esmu gandarīts, ka Häusling kungs ir ierosinājis jautājumu par olbaltumvielu deficītu Eiropā un sniedzis mums svarīgu informāciju par šo tematu. Ir acīmredzams, ka jautājums prasa steidzamu rīcību.
Olbaltumvielas ir viena no vissvarīgākajām mūsu ikdienas uztura sastāvdaļām, un olbaltumvielu trūkums var radīt nopietnas veselības problēmas. Turklāt, kā redzams no ziņojumā izklāstītā pētījuma, augstu olbaltuma līmeni saturošu augu audzēšana un visaptveroša augsekas principa piemērošana mazinātu ražošanas izmaksas un samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas.
Ņemot vērā Eiropas Savienības dalībvalstu iedzīvotāju sliktos ēšanas paradumus, kā arī Eiropas lauksaimnieku pieredzes trūkumu augstu olbaltuma līmeni saturošu augu audzēšanā, uzskatu, ka mums pirmkārt un galvenokārt jākoncentrējas uz izglītību. Šeit es galvenokārt domāju cilvēku informēšanu par olbaltumvielu pozitīvo ietekmi uz cilvēku veselību (skolas augļu programma ir piemērs programmai ar līdzīgu mērķi, ko pašlaik īsteno Eiropas Savienībā) un arī stimulu sistēmas veidošanu lauksaimniekiem, kuri audzē augstu olbaltuma līmeni saturošus augus.
Luís Paulo Alves
Es balsoju par gada ziņojumu par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā - 2010, kā arī par ziņojumā sniegtajiem ierosinājumiem. Pašreizējā krīze ir negatīvi ietekmējusi sieviešu dzīvi, pat par spīti tam, ka vissmagāk tika skartas profesionālās nozares, kurās galvenokārt darbojas vīrieši. Tāpat es vēlos uzsvērt to, ka vīriešu un sieviešu starpā joprojām pastāv nevienlīdzīgs atalgojuma sadalījums par apmēram 18 %, neraugoties uz to, ka universitātes absolventu ziņā sieviešu ir vairāk nekā vīriešu. No visiem ierosinātajiem nepieciešamajiem pasākumiem es īpaši uzsvērtu līdztiesības plānu izstrādi un vardarbības ģimenē apkarošanu, nosakot šim jautājumam veltītu Eiropas gadu.
Roberta Angelilli
Šodien tiek atzīmēta Starptautiskās sieviešu dienas simtgade; šī diena ir simbols cīņai par sociālo vienlīdzību un brīvību no diskriminējošas un despotiskas uzvedības, no kādas cieta un joprojām cieš sievietes.
Katrā pasaules valstī ir atšķirīga izpratne par sievieti; daudz tiek runāts par islāma valstīm un to, kā sievietes tiek tiesātas un kāda ir reliģijas nostiprinātā attieksme pret viņām. Lai gan rietumos mēs uzskatām, ka vīrieši un sievietes ir vienlīdzīgi, fakti raisa bažas par pašreizējo situāciju. Eiropā joprojām pastāv liela nevienlīdzība, kā dēļ meitenes un sievietes atrodas nelabvēlīgākā situācijā nodarbinātības, privātās dzīves un veselības ziņā, kā arī attiecībā uz tiesībām iegūt izglītību, profesionālo izglītību un darbu netradicionālās jomās un tādās, kur ir augstāks atbildības līmenis. Tomēr tas nav viss; sievietes tiek ne tikai dažādos veidos diskriminētas, bet arī pakļautas visu veidu vardarbībai - gan psiholoģiskai, gan fiziskai.
Tāpēc sievietes ir jāaizsargā un ir jāpalīdz viņām nonākt tādā situācijā, lai viņu dzīve kvalitātes ziņā būtu līdzvērtīga vīriešu dzīvei. Dzimumu līdztiesība nav tikai sociālā taisnīguma jautājums, bet arī viens no priekšnoteikumiem, lai īstenotu stratēģijā "Eiropa 2020” minētos ilgtspējīgas attīstības, nodarbinātības, konkurētspējas un sociālās kohēzijas mērķus.
Charalampos Angourakis
Sievietes no darba šķiras un pilsoniskās līdzdalības kustības, jaunieši, imigranti un bēgļi neko nevar iegūt no tā šova, ko viņiem patlaban rāda, jeb no tā vēlmju saraksta un meliem, ko droši klāsta plutokrātija nolūkā saglabāt kapitālistisko ekspluatācijas sistēmu un lēto darbaspēku, kā arī palielināt kapitāla peļņu. Dzīve jau ir pierādījusi, ka plutokrātu apgalvojumi par vīriešu un sieviešu vienlīdzību, kas it kā tiek veicināta kapitālistiskā barbarisma un ES politikas ietvaros, ir maldinoši un aizvainojoši. Pret pilsonisko līdzdalību vērstā ES politika, ko īsteno buržuāziskās valdības, SVF un citas imperiālistiskās iestādes, kavē sieviešu iegūto tiesību īstenošanu. Masveida bezdarbs, drastiskie algu un sociālo pabalstu samazinājumi, elastīgas nodarbinātības formas, pensionēšanās vecuma paaugstināšana, elastīgi darba līgumi, kā arī veselības sociālo pakalpojumu, labklājības un izglītības komercializācija - tas viss saasina sieviešu dzīves apstākļus, kā arī strādnieku un pilsoniskās līdzdalības kustības pārstāvju ģimeņu dzīves apstākļus vispār. Stratēģija "Eiropa 2020”, ekonomikas pārvaldība, SVF budžeta disciplīna un ECB sievietēm paredz jaunus pret pilsonisko līdzdalību un nodarbinātību vērstus pasākumus. Šādas politikas īstenošana ir jāizbeidz. Mēs aicinām sievietes sākt aktīvu cīņu, pievienoties strādnieku šķiras arodbiedrību kustībai un pievienoties pilsoniskās līdzdalības varas un ekonomikas izvirzītajiem mērķiem.
Sophie Auconie
Es piekrītu vairākiem aspektiem, kas minēti šajā rezolūcijā, par kuru es nobalsoju. Tāpēc man šķiet, ka, piemēram, pilnīgi pamatota ir analīze, kurā norādīts, ka valstīs, kur darba tirgū attieksme pret vīriešiem un sievietēm ir vienāda, ir notikusi veiksmīga ekonomiskā un sociālā attīstība. Manuprāt, sieviešu un vīriešu līdztiesība ir acīmredzami jāveicina gan no sociālā, gan arī ekonomiskā aspekta.
Regina Bastos
Vīriešu un sieviešu līdztiesība ir viens no ES tiesību pamatprincipiem. Eiropas Savienības mērķi ir, pirmkārt, nodrošināt vienlīdzīgas iespējas un vienādu attieksmi pret abiem dzimumiem un, otrkārt, apkarot diskrimināciju dzimuma dēļ. Par spīti visiem pasākumiem vīriešu un sieviešu līdztiesības veicināšanā Eiropas Savienībā joprojām pastāv nevienlīdzība šajā jomā. Sieviešu nodarbinātības līmenis (58,6 %) joprojām ir zemāks nekā vīriešiem (70,7 %), lai gan lielākā daļa studentu un universitāšu absolventu ir sievietes. Eiropas Savienības uzņēmumos tikai katra desmitā valdes locekle ir sieviete, tikai 3 % izpilddirektoru ir sievietes.
Vidējā vīriešu un sieviešu nopelnītās algas atšķirība ES joprojām ir 18 %. Lai Eiropa varētu sasniegt izvirzītos mērķus tādās jomās kā ilgtspējīga izaugsme, nodarbinātība, konkurētspēja un sociālā kohēzija, tai arī turpmāk vajadzēs novērst nevienlīdzību, kas joprojām pastāv vīriešu un sieviešu starpā, un tieši tāpēc es balsoju par šo ziņojumu.
Jean-Luc Bennahmias
Gada ziņojums par vīriešu un sieviešu līdztiesību ir iespēja uzsvērt tās problēmas, ar kurām mēs saskaramies šajā ekonomikas un sociālās krīzes laikā. Šis ziņojums, kas tika pieņemts Starptautiskajā sieviešu dienā, būtu jāskata kopā ar Plumb kundzes ziņojumu par sieviešu nabadzības izpausmēm Eiropas Savienībā. Patiesi, sievietes ir viena no tām cilvēku kategorijām, kas tiek uzskatītas par neaizsargātām un kuras krīzes dēļ cieš visvairāk. Sievietes biežāk nekā vīrieši veic nepilnas slodzes darbu, viņas strādā pagaidu darbus terciārajā sektorā, viņu karjera ir sadrumstalota, pat tagad viņas saņem daudz mazāku atalgojumu nekā vīrieši par to pašu darbu, un šī iemesla dēļ sieviešu pensija ir mazāka. Tāpēc mums jāpārliecinās par to, ka jautājums par sieviešu stāvokli vienmēr ir mūsu uzmanības centrā.
Visdelikātākais jautājums šajā ziņojumā bija saistīts ar sieviešu kvotām lielu privātu un valsts uzņēmumu valdēs. Protams, kvotas nav universāllīdzeklis, un ideālā sabiedrībā tādas nebūtu vajadzīgas. Tomēr, lai izmainītu cilvēku domāšanas veidu, kvotām ir jābūt.
Sergio Berlato
Savā 2010. gada ziņojumā Eiropas Komisija ir uzsvērusi problēmas, ar kurām nesenās ekonomikas un finanšu krīzes dēļ Eiropa saskaras vīriešu un sieviešu līdztiesības jomā. Vienas no būtiskajām sekām, ko izraisīja krīze un izjūt sievietes, ir saistītas ar nodarbinātību, proti, krīze skāra sievietes vēlāk nekā vīriešus, jo viņas vairāk strādāja jomās, kuras ilgāku laiku palika krīzes neskartas (veselība, izglītība, u. c. jomas). Tomēr patlaban var tikt skartas arī šīs nozares, tādējādi sievietēm izraisot nedrošību uz ilgāku laiku nekā vīriešiem.
Daļēji šā iemesla dēļ es uzskatu, ka vīriešu un sieviešu līdztiesība nodarbinātības ziņā vairs nevar būt kaut kas tāds, uz ko mēs tiecamies, bet tai ir jākļūst par realitāti. Tāpēc gan dalībvalstīm, gan Eiropas Savienībai jārūpējas par to, lai vīriešu un sieviešu līdztiesības politika tiktu turpināta un galvenais - lai tai piešķirtie budžeta izdevumi netiktu pārskatīti un samazināti. Visbeidzot, tā kā es uzskatu, ka līdztiesību var veicināt, izglītojot un apmācot iedzīvotājus, īpaši jauniešus, es vēlētos vērst Komisijas uzmanību uz iespēju savlaicīgi atsākt kampaņas izpratnes veicināšanai par šo jautājumu.
Mara Bizzotto
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Sieviešu un vīriešu līdztiesība ir viens no efektīvas sociālās attīstības un tirgus ekonomikas attīstības pamata pīlāriem, un Eiropai vienmēr ir paticis sevi saukt par šādu ekonomiku. Tāpēc es esmu pārliecināta, ka mums visiem spēkiem ir jārūpējas par to, lai attieksme pret sievietēm, kā arī viņu profesionālās iespējas būtu tādas pašas, kādas ir vīriešiem. Tomēr es nevaru atbalstīt un balsot par Nedelcheva kundzes ierosināto stratēģiju, jo uzskatu, ka ņemt vērā tikai vienas etniskās grupas piedzīvoto problēmu aspektu, nevis visu iespēju sistemātisku analīzi, nav pareiza un izšķiroša metodoloģiska pieeja.
Vilija Blinkevičiūt
Es balsoju par šo ziņojumu un esmu gandarīta, ka Eiropas Parlaments ir veltījis īpašu uzmanību dzimumu līdztiesības jautājumam. Mums jāatzīst, ka ļoti daudz vēl ir jāpadara, lai uzlabotu sieviešu stāvokli dzimumu līdztiesības jomā, darba tirgū un politikā. Sieviešu tiesību aspekts ir jāiekļauj visās Eiropas Savienības politikas jomās, un labām idejām un iniciatīvām nav jāpaliek uzrakstītām tikai uz papīra, bet tās ir jāīsteno visās Eiropas Savienības dalībvalstīs. Tāpēc Eiropas Parlamenta ziņojumā par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā mēs noteicām, ka ir būtiski novērst sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirību, apturēt sieviešu tirdzniecību un vardarbību pret sievietēm, garantēt dzemdību atvaļinājuma iespēju, radīt piemērotus apstākļus tam, lai sievietes varētu izmantot mazbērnu novietņu un bērnudārzu pakalpojumus, kā arī samazināt sieviešu nabadzību. Runājot par dzimumu līdztiesību uzņēmumos, uzmanība jāpievērš tam, ka tikai 3 % uzņēmumu vada sievietes, jo viņas saskaras ar diskrimināciju un šķēršļiem, kas liedz veidot karjeru un kļūt par vadītājām. Aizvien lielāks Parlamenta locekļu skaits piekrīt kvotu sistēmas ieviešanai, jo, ja uzņēmumi paši nespēj uzlabot dzimumu līdztiesību, tad kvotas ir jānosaka tiesību aktos. Es ceru, ka nākotnē mēs spēsim rast risinājumus un īstenot pasākumus, kas veicinās dzimumu līdztiesību un nodrošinās vienlīdzīgas iespējas sievietēm ģimenē un sabiedrībā.
Maria Da Graça Carvalho
Pievēršoties šim jautājumam, es balsoju pret, jo, lai gan piekrītu vairākiem pieņemtajiem punktiem, ziņojumā ir iekļauti tādi aspekti, kuriem, manuprāt, tur nevajadzētu būt. Pēc piedzīvotās krīzes sieviešu darba apstākļi un iespējas iegūt darbu ir sarežģījušās. Tāpēc es piekrītu Eiropas Komisijas ziņojumā skartajam jautājumam, kas saistīts ar nepieciešamību integrēt dzimumu līdztiesību visās politikās un bērnu izglītībā Eiropā jau no paša sākuma. Ir jāturpina vardarbības pret sievietēm apkarošana, un ir jāveic preventīvi pasākumi, īstenojot sabiedrības informācijas kampaņas un izmantojot mācības skolās. Tomēr es nepiekrītu kvotu sistēmas ieviešanai privātajā sektorā, mazāk aizsargāto sieviešu sarakstiem vai garantētajai minimālajai algai, jo to ieviešana, manuprāt, nav iespējama.
Carlos Coelho
Starptautiskajā sieviešu dienā, 8. martā, es vēlos apsveikt Nedelcheva kundzi sakarā ar viņas ziņojumu par sieviešu un vīriešu līdztiesību. Es piekrītu viņas vērtējumam, ka šī ekonomikas un finanšu krīze ir īpaši smagi skārusi sievietes. Viss norāda uz to, ka, inter alia, nodarbinātības, veselības, izglītības un sociālās palīdzības jomās sievietes daudz asāk un ilgāk izjutīs krīzes radītās sekas nekā vīrieši.
Kas attiecas uz ienākumiem, darba vidi un darbā pieņemšanas apstākļiem, kā arī iespēju iegūt darbu, sieviešu stāvoklis, šķiet, pasliktinās ātrāk nekā vīriešu stāvoklis. Tāpēc ir jārod jaunas iespējas un jāstiprina līdztiesības sinerģijas starp dzimumiem, kā rezultātā tiks veicināta stimulējoša atveseļošanās un ekonomikas izaugsme. Tā kā 2010. gads bija Eiropas gads nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanai, es atzinīgi vērtēju atsauci uz nabadzības apkarošanu, īpašu uzmanību vēršot uz mazāk aizsargātajām sievietēm. Man žēl, ka Parlamenta kreisie te ir iejaukuši arī strīdu par abortiem un nav ņēmuši vērā to, kas ir Eiropas Savienības jurisdikcijas.
Proinsias De Rossa
rakstiski. - Es atzinīgi vērtēju šo ziņojumu par sieviešu un vīriešu līdztiesību, ar ko no jauna tiek pausts Eiropas Parlamenta aicinājums noteikt Eiropas gadu, kas būtu veltīts pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanai, jo tā skar aptuveni 20-25 % sieviešu viņu dzīves laikā, turklāt ziņojumā ietverts aicinājums izstrādāt direktīvu par vardarbību pret sievietēm. Ekonomikas krīze ir radījusi nopietnas sekas sievietēm, kurām nabadzība draud vairāk nekā vīriešiem. Patiesi, sievietēm ES vidēji maksā par 18 % mazāk nekā vīriešiem, kuri veic tādu pašu darbu, turklāt dažās dalībvalstīs šis skaitlis pārsniedz 25 %; turklāt sievietes biežāk tiek pieņemtas darbā ar nedrošiem nosacījumiem un/vai uz nepilnu slodzi. Papildus tam sievietes arī retāk pieņem darbā pēc tam, kad tās reiz ir zaudējušas darbavietu. Tāpēc vēlāk viņām ir mazākas pensijas. Ir jānovērš dzimumu stereotipi, tomēr ar to vien nepietiek. Šāda nelabvēlīga stāvokļa novēršanai neapšaubāmi nepieciešami nopietni valsts ieguldījumi aprūpes iespējās. Tomēr Barselonas padomes mērķi bērnu aprūpes jomā ir vēl tikai sasniedzami, un tas visvairāk kaitē ģimenēm ar maziem ienākumiem. Lielākam skaitam sieviešu ir jādod iespēja visos politikas pārstāvniecības līmeņos Eiropā. Dzimumu līdztiesība nav tikai taisnīguma aspekts, bet arī priekšnoteikums sociālajai un ekonomikas attīstībai.
Karima Delli
Es atzinīgi vērtēju balsojumu par ziņojumu par vīriešu un sieviešu līdztiesību. Piemēram, attiecībā uz atalgojumu jāteic, ka, neraugoties uz nepārtrauktiem pasākumiem tiesību aktu jomā par šo jautājumu Eiropas Savienības līmenī, sievietes joprojām pelna par vidēji 18 % mazāk nekā vīrieši, kas veic to pašu darbu Eiropas Savienībā. Tāpat es vēlos uzsvērt, ka mums Parlamentā ilgi vajadzēja cīnīties par to vien, lai varētu tikt pieminētas tādas pamattiesības kā piekļuve kontracepcijas līdzekļiem. Šāda veida debates nepalīdz uzlabot Eiropas tiesību reputāciju.
Laimīgā kārtā galīgais ziņojums ir labs dokuments. Tajā izvirzīts mērķis līdz 2020. gadam līdz mazāk nekā 5 % samazināt atalgojuma atšķirības, un tajā dalībvalstis tiek īpaši aicinātas darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka tiek īstenots princips "vienāds atalgojums par vienādu darbu”, paredzot sankcijas tām dalībvalstīm, kuras šo prasību neīsteno. Ziņojumā pausts aicinājums izvirzīt saistošus mērķus, lai garantētu līdztiesību atbildīgu uzņēmumu, valsts administrācijas un politisku struktūrvienību amatu ieņemšanā.
Anne Delvaux
Šodien, 2011. gada 8. martā, Starptautiskās sieviešu dienas simtgadē Parlamenta pienākums bija ar balsu vairākumu pieņemt ziņojumu par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2011. gadā. Lai gan dzimumu līdztiesības princips ir iestrādāts Līgumā un Pamattiesību hartā, mēs nevaram nemanīt to, ka šis mērķis tomēr nav sasniegts. Gan attiecībā uz darbu, jo daudz vairāk sieviešu nekā vīriešu strādā pagaidu darbu, gan attiecībā uz atalgojumu, jo sievietes pelna vidēji par 18 % mazāk nekā vīrieši, kas strādā tādas pašas atbildības darbu, gan arī attiecībā uz karjeras iespējām sievietes joprojām aizkavē slavenais "stikla jumts”. Turklāt sievietes tiek sodītas par to, ka viņām ir bērni.
Sūdzību saraksts ir garš. Ziņojumā, par kuru šodien balsojām, minētas konkrētas atbildes, piemēram, saistošu mērķu noteikšana dalībvalstīm, paredzot sankcijas par saistību neievērošanu, kā arī kvotu noteikšana (nepieciešams kaitējums), lai nedaudz uzlabotu mūsu centienus pēc līdztiesības. Mēs ceram, ka kādu dienu vairs nevajadzēs katru gadu īpašu dienu veltīt vairāk nekā pusei pasaules iedzīvotāju.
Diogo Feio
Kā jau Parlamentā esmu teicis: "Pret vīriešiem un sievietēm ir jāizturas godīgi, piešķirot viņiem vienādas tiesības, tomēr ņemot vērā arī viņu vajadzības. Runājot par sievietēm, tas jo īpaši attiecas uz tādām jomām kā atbalsts mātēm, darba un ģimenes dzīves savienošana.” Tāpēc esmu gandarīts, ka, inter alia, pamanu šeit bažas par māšu tiesību aizstāvību un palīdzību vecāka gadagājuma cilvēkiem mājās, jo šos pienākumus ģimenē visbiežāk veic sievietes, kā rezultātā viņām ir grūti atrast darbu. Tomēr, lai gan es atzīstu, ka dažas referentes vīzijas ir ļoti vērīgas, es nepiekrītu viņai tajā, ka dzimumu līdztiesību var panākt, ieviešot kvotu sistēmu. Kvotas noniecina tās sievietes, kuras konkrētā amatā nonāks sava dzimuma, nevis prasmju, spēju vai piemērotības dēļ. Tāpēc šādu sistēmu nevar vēlēties piemērot privātuzņēmumiem. Visbeidzot es stingri aizstāvu subsidiaritātes principu un uzskatu, ka daudzi šajā ziņojumā analizētie jautājumi - kaut arī svarīgi un atbilstoši - ir tomēr jāatstāj dalībvalstu jurisdikcijā. Tāpēc es balsoju pret ziņojumu.
José Manuel Fernandes
Šā ziņojuma mērķis ir paātrināt procesu tādu apstākļu radīšanai, kas nodrošinās vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā. Šodien tiek atzīmēta Starptautiskās sieviešu dienas simtgade, un es vēlētos sveikt visas sievietes, kuras pēdējos simts gadus ir cīnījušās par sieviešu tiesību atzīšanu un dzimumu līdztiesību. Tāpat vēlos paust solidaritāti ar visām sievietēm, kas kļuvušas par vardarbības upuriem, kā arī ar tām, kuras nupat Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā cīnījās par savu tautu pašnoteikšanos. ES ir vienmēr pirmā aizstāvējusi sieviešu tiesības, tāpēc es atzinīgi vērtēju to, ka tika pieņemts šis ziņojums, kura mērķis ir novērst daudzas joprojām pastāvošās pretrunas, piemēram, atalgojuma atšķirību, piekļuvi izglītībai un nodarbinātībai, privātās un profesionālās dzīves savienošanas grūtības, kā arī tālumu no lēmumu pieņemšanas pozīcijām. Tāpēc es ceru, ka ES teoriju pārvērtīs praksē un radīs iespēju sievietēm parādīt savu vērtību.
João Ferreira
Īpaša nozīme ir tam, ka debates un balsojums par šo ziņojumu, kura mērķis ir vērst uzmanību uz pastāvošo nevienlīdzību un diskrimināciju, notiek Starptautiskajā sieviešu dienā, kuras simtgade tiek atzīmēta 2011. gadā. Pēdējos simt gados ir bijušas daudzas cīņas. Tāpat ir bijušas daudzas uzvaras. Tomēr ar tām nav bijis gana, lai izskaustu pastāvošo nevienlīdzību un diskrimināciju attiecībā uz iespējām iegūt darbu, kas garantē tiesības, attiecībā uz atalgojuma atšķirībām, kuras atspoguļojas arī pensiju apmērā, attiecībā uz karjeras un profesionālo sasniegumu gūšanas grūtībām, kā arī attiecībā uz šķēršļiem, kas liedz ieņemt vadošos un lēmumu pieņemšanas amatus ekonomiskajā, sociālajā un politiskajā darbībā; ekonomikas un sociālās krīzes laikā šī situācija mēdz pasliktināties.
Sievietes joprojām diskriminē par to, ka viņas ir mātes un darba ņēmējas, un tas 21. gadsimtā ir apkaunojoši. Tāpēc ir jāturpina pieprasīt nevienlīdzības un diskriminācijas izskaušanu, kas apturēs neoliberālu politiku īstenošanu, kā arī ir jāturpina pieprasīt nopietnu saistību uzņemšanos pret alternatīvu politiku, kurā cilvēktiesību jautājums un līdztiesība ir galvenie aspekti ES lēmumu pieņemšanā un politikā.
Ilda Figueiredo
Šajā dienā, kas saistīta ar sieviešu cīņu par viņu tiesību atzīšanu un izmantošanu, bezdarbs un nestabilu darbavietu skaits palielinās, kas ir pārsteidzoši, gluži tāpat kā mazās algas un diskriminācija atalgojuma un māšu stāvokļa ziņā, kas skar darba ņēmējas. Tas viss izpaužas īpaši šokējoši un nepieņemami attiecībā uz jauno paaudzi, piemēram, Portugālē.
Tas izraisa lielāku nabadzību sieviešu vidū. Īpaši grūti ir personām ar invaliditāti, imigrantēm un pensionārēm, kā arī sievietēm, kas saņem mazu algu, tāpat grūti ir sievietēm lauku kopienās, kuras bērnus audzina vienas pašas.
Lielākā daļa no 85 miljoniem cilvēku, kas Eiropas Savienībā dzīvo nabadzībā, ir sievietes. Nabadzības rādītājs sieviešu vidū pārsniedz 18 %. Tāpēc ļoti svarīgi ir novērst tādus pasākumus, kas, aizbildinoties ar krīzi, tiek īstenoti un apdraud sieviešu tiesības uz līdztiesību un nepieciešamo ekonomisko un sociālo kohēziju.
Ir pienācis laiks par prioritāti izvirzīt sievieti un viņas tiesības, līdztiesību, ekonomisko un sociālo kohēziju, lai mūsu sabiedrība kļūtu labāka un mēs patiešām varētu ievērot cilvēktiesības un konsolidēt panākumus, ko sievietes ir palīdzējušas gūt mūsu civilizācijai.
Bruno Gollnisch
Vienādas iespējas un nediskriminācija nenozīmē izskaust un noliegt vīriešu un sieviešu personību, nākotnes cerību un pasaules skatījuma atšķirības un komplementaritāti. Norādīt uz to nenozīmē izplatīt stereotipus. Ja cīņu ved līdz galam, tad filozofija par dzimumu nenošķiršanu noved tikai un vienīgi pie absurduma. Tā raisa tādu absurdumu, kā šīs pēdiņās ieliktās "tiesības” sievietēm strādāt pa naktīm vai būt spiestām to darīt. Sociālā ziņā šis ir regresīvs solis. Tās ir jūsu tiesības. Tas ir tāds pats absurdums kā Francijas lēmums piešķirt vīriešiem papildu termiņu pensijai; līdz šim šādas tiesības bija tikai sievietēm, un tas kaut nedaudz kompensēja ar karjeru saistītās problēmas, ko sievietēm, iespējams, radīja mātes stāvoklis un laiks, ko viņas veltīja bērnu audzināšanai.
Tas ir absurdi, jo apdraud šo sieviešu priekšrocību. Tāpat absurds ir Eiropas Kopienu tiesas nesenais lēmums, ar ko nosaka, ka statistikā reģistrētās atšķirības starp vīriešiem un sievietēm nedrīkst ņemt vērā apdrošināšanas prēmiju aprēķinā, lai gan tieši šīs atšķirības ir risku aprēķina pamatā. Dāmas, šādi jums tiek atņemta neliela finansiāla priekšrocība, kas radusies tāpēc, ka esat uzmanīgākas autobraucējas un dzīvojat ilgāk. Ar ko gan beigsies šis "dzimumu līdztiesības” talibānisms?
Louis Grech
rakstiski. - Es balsošu par šo ziņojumu, īpaši tāpēc, ka tas ļoti apņēmīgi un konkrēti veicina pamatprincipu, proti, sieviešu un vīriešu līdztiesību. Bēdīgi, ka, neraugoties uz neskaitāmiem pasākumiem un pētījumiem par šo jautājumu, daži valstu tiesību aktu izstrādātāji joprojām neņem vērā diskriminācijas radīto destruktīvo ietekmi, kas tikai palielina dzimumu nevienlīdzību un apdraud Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanu. Ņemot vērā atšķirību, kas starp vīriešiem un sievietēm pastāv saistībā ar nodarbinātības līmeni, darba stundām, atalgojumu un piekļuvi vadošajiem amatiem, es aicinu dalībvalstis rūpīgāk ieviest pret diskrimināciju un mocīšanu vērstu praksi. Ieinteresētās puses ir jāpiesaista jau pilsoniskās līdzdalības līmenī, izmantojot informatīvas kampaņas, nevalstiskās organizācijas, kā arī formālākus instrumentus, piemēram, iekļaujot īpašus nosacījumus koplīgumos un valstu tiesību aktos dzimumu līdztiesības jomā.
Es piekrītu dažādajiem jautājumiem, kas uzsvērti šajā ziņojumā, piemēram, par iekļaujošu un sievietēm paredzētu pasākumu stiprināšanu, par sieviešu klātbūtnes nodrošināšanu atbildīgos amatos, par nodarbinātību un taisnīgu ienākumu sadali, par vairāk kvalitatīvu darbavietu izveidošanu, par iespēju saņemt kvalitatīvus sabiedriskos pakalpojumus un par sociālās labklājības uzlabošanu. Tomēr, neraugoties uz to, es nevaru atbalstīt tos punktus, kuros tiek veicināti aborti.
Nathalie Griesbeck
Esmu ļoti gandarīta par šīs rezolūcijas pieņemšanu Starptautiskās sieviešu dienas 100. gadadienā. Patiesi, lai gan vienāda atalgojuma princips vīriešiem un sievietēm ir noteikts ES līgumos, mēs redzam, ka sievietes pelna par 17,8 % mazāk nekā vīrieši. Šī nevienlīdzība izpaužas visās sabiedrības jomās, piemēram, tikai 3 % lielāko uzņēmumu vada sievietes, turklāt tieši sievietes vissmagāk skar bezdarbs un pagaidu nodarbinātība. Tāpēc tiek lēsts, ka 2008. gadā 27 Eiropas Savienības dalībvalstīs 17 % sieviešu dzīvoja nabadzībā. Joprojām ir jāveic vēl citi pasākumi, piemēram, jāveicina labāka pienākumu sadale ģimenē un labāka sieviešu aizsardzība pret vardarbību ģimenē. Visi dati liecina, ka tagad ir nepieciešami saistoši pasākumi. Tāpēc es izlēmu balsot par kvotu noteikšanu, lai gan būtībā es esmu pret šo ideju, kā arī izlēmu balsot par pozitīvas diskriminācijas politiku ekonomikā un politikā. Mums jāatzīst, ka mēs nepanāksim nekādu līdztiesību, ja mūsu rīcībā nebūs politikas, kuras pamatā ir patiesa vēlme mainīt situāciju.
Sylvie Guillaume
Katru gadu Starptautiskā sieviešu diena sniedz iespēju izvērtēt sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā. Neapšaubāmi, ir gūti nozīmīgi panākumi, tomēr ir skaidrs, ka mums nav izdevies pilnībā nodrošināt līdztiesību ne realitātē, ne cilvēku domāšanā. Tomēr līdztiesība ir priekšnoteikums ES mērķu īstenošanai izaugsmes, nodarbinātības un sociālās kohēzijas jomās. Tāpēc es balsoju par šo ziņojumu, kurā uzsvērta nepieciešamība rast risinājumu krīzes ietekmei uz sieviešu dzīvi un kompensēt to. Tāpat ziņojumā uzsvērta izglītības loma, un Eiropas Savienībai tiek pausts aicinājums apkarot sieviešu nabadzību un pret sievietēm vērstu visu veidu vardarbību. Manuprāt, vēl kādu būtisku aspektu šajā ziņojumā var lasīt 66. pantā, kurā apliecinātas sieviešu tiesības izmantot ērtu piekļuvi kontracepcijas līdzekļiem un abortiem. Neaizmirsīsim, ka 11 ES valstīs aborti nav pilnībā atļauti.
Juozas Imbrasas
Es atbalstīju šo ziņojumu, jo pašreizējā finanšu, ekonomikas un sociālā krīze ārkārtīgi spēcīgi un negatīvi ietekmē bezdarba līmeni, dzīves apstākļus un mūsu sabiedrību kopumā. Šī krīze ļoti smagi ir skārusi sievietes, īpaši attiecībā uz viņu darba apstākļiem, iespējām iegūt darbu un dzimumu līdztiesību. Neatkarīgi no tā, vai biržas sarakstos minētu uzņēmumu valdēs vai politikā, sievietēm ir jābūt iespējai ieņemt amatus atbilstoši viņu prasmēm. Dažkārt sievietēm tiek liegta iespēja ieņemt atbildīgus amatus, kā rezultātā viņu iegūtā izglītība neatbilst viņu stāvoklim. Tā kā 2010. gads ir noteikts par nabadzības apkarošanas Eiropas gadu, īpaša uzmanība ir jāpievērš vismazāk aizsargātajām sievietēm. Ja neaizsargātības cēlonis ir invaliditāte vai migrantes statuss, ir jāparedz īpaši pasākumi, lai veicinātu viņu sociālo iekļaušanos. Lai veicinātu līdztiesību, ir jāapkaro arī pret sievietēm vērstā vardarbība. Nedrīkst aizmirst, ka jebkāda veida fiziska, psiholoģiska vai seksuāla vardarbība, neskatoties uz tās smagumu, ir jāapkaro un jānosoda. Atzīmējot Starptautiskās sieviešu dienas 100. gadadienu, vēlos nodot sveicienus visām sievietēm.
Tunne Kelam
rakstiski. - Es balsoju pret aicinājumu nodrošināt ērtu piekļuvi abortam, kā minēts oriģinālās redakcijas 66. pantā. Lai gan es atzīstu, ka ikvienai personai ir tiesības lemt pār savu ķermeni, es uzsveru to, ka jebkurš lēmums veikt abortu nozīmē arī to, ka tiek pieņemts lēmums pārtraukt cita cilvēka dzīvību. Turklāt šāds lēmums jāpieņem abiem vecākiem vienprātīgi (izņemot nopietnu slimību gadījumus vai izvarošanas gadījumā). Tāpēc aicinājums nodrošināt ērtu piekļuvi abortiem ir maldinošs un dod sabiedrībai vēstījumu, ka abortu var izmantot kā kontracepcijas līdzekli, un tādā gadījumā nekādas morālās vai ētiskās vērtības nav jāņem vērā.
Mūsdienās eiropieši ir labāk informēti, un saņemt veselības aprūpes pakalpojumus ir vieglāk nekā jebkad, tāpēc mums ir jāatbalsta atbildīga rīcība, kas ietver arī atbildības uzņemšanos par padarīto. Aicinājums nodrošināt ērtu piekļuvi abortiem rada pretēju ietekmi un nemudina uzņemties atbildību. Pārāk bieži aborts tiek izmantots, lai izkļūtu no sarežģītas situācijas. ES nevajadzētu atbalstīt šādu rīcību, tai vajadzētu nodrošināt subsidiaritāti dalībvalstīm.
David Martin
rakstiski. - Es balsoju par šo ziņojumu, kurā norādīts, ka ir jānostiprina dzimumu dimensija cīņā pret nabadzību. Tā kā 2010. gads ir noteikts par nabadzības apkarošanas Eiropas gadu, īpaša uzmanība ir jāpievērš vismazāk aizsargātajām sievietēm. Ja neaizsargātības cēlonis ir invaliditāte, migrantes statuss vai piederība minoritātei, ir jāparedz īpaši pasākumi, lai veicinātu viņu sociālo iekļaušanos.
Jiří Maštálka
Es atbalstu šā ziņojuma secinājumus gan kā Parlamenta loceklis, gan kā ārsts. Pret sabiedrību vērstā politika, ko īsteno lielākā daļa ES dalībvalstu valdību, un tās radītais kaitējums agrāk vai vēlāk gūs izpausmi daudzu sociāli vājāku iedzīvotāju grupu veselībā, īpaši sieviešu. Iepriekš minēto ziņojumu es atbalstīju, jo man radās bažas par pašreizējo un nākamo Eiropas iedzīvotāju veselīgu attīstību, jo iedzīvotāju skaits ir tieši proporcionāls veselības kvalitātei un pilnīgai sociālai sieviešu līdztiesībai. Ja mums rūp Eiropas nākotne, citiem vārdiem sakot, ES dzīvotspēja un attīstība, tad mēs nevaram mēģināt atrisināt problēmas, nenodrošinot līdztiesību sievietēm. Novērtēt šo jautājumu par zemu nozīmē neņemt vērā 50 % ES iedzīvotāju tiesības. Galu galā tas var nozīmēt to, ka daudzi iedzīvotāji tiek attālināti no ES, par spīti tam, ka stratēģijā "Eiropa 2020” ir iekļauts risinājums šīm problēmām. ES veido vīrieši un sievietes. Viņi iemieso tās potenciālu un radošo attīstību. Kamēr nabadzība un sociālā atstumtība skars gandrīz katru sesto iedzīvotāju, kā liecina statistiskie pētījumi ES, mūsu, Parlamenta deputātu, uzdevums būs ne tikai pārbaudīt Komisiju un dalībvalstis, bet arī izdarīt efektīvu spiedienu to īpašo pasākumu īstenošanai, kuri pieņemti, lai cīnītos pret nabadzību, pret sabiedrību vērsto izmaksu samazināšanu un turpmāku pagrimumu sociālajā jomā, īpaši attiecībā uz sievietēm.
Clemente Mastella
Pašreizējā finanšu krīze ārkārtīgi spēcīgi un negatīvi ietekmē bezdarba līmeni un mūsu līdzpilsoņu, īpaši sieviešu dzīvi. Tikai padomājiet par viņu darba apstākļiem, iespējām iegūt darbu vai viņu vietu sabiedrībā kopumā.
Eiropas Komisija 2010. gada ziņojumā precīzi norādīja problēmas, kas vīriešu un sieviešu līdztiesības jomā ir jāatrisina, uzsverot to, ka šī krīze ir jāuztver kā iespēja izvērtēt vīriešu un sieviešu īpašās lomas sabiedrībā, īstenojot stratēģiju to pilnīgai integrācijai visās politikas nostādnēs. Šāds līdztiesības ideāls būtu jāsasniedz ar konkrētiem un stabiliem pasākumiem, īpaši izglītības jomā.
Mēs uzsveram to, cik svarīga ir sieviešu klātbūtne lēmumu pieņemšanas amatos, ko tradicionāli ieņem vīrieši. Lai veicinātu līdztiesību, ir jāapkaro arī pret sievietēm vērstā vardarbība. Nedrīkst aizmirst, ka jebkāda veida fiziska, psiholoģiska vai seksuāla vardarbība, neskatoties uz tās smagumu, ir jāapkaro un jānosoda. Ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošana nozīmē izpratnes veicināšanas kampaņu īstenošanu un bērnu un jauniešu informēšanu par apdraudējumu, ko rada vardarbība.
Marisa Matias
Es balsoju par šo ziņojumu, jo tajā uzsvērta nepieciešamība par prioritāti izvirzīt vīriešu un sieviešu atalgojuma atšķirības likvidēšanu, kā arī aizstāvēts princips "vienāds atalgojums par vienādu darbu”. Es balsoju par šo ziņojumu arī tāpēc, ka tajā tiek pausts aicinājums Komisijai, Padomei un dalībvalstīm galvenokārt atbalstīt saistošus pasākumus, nevis nesaistošas stratēģijas dzimumu līdztiesības jomā, kā arī īpašu uzmanību veltīt mazāk aizsargātām sieviešu grupām, proti, sievietēm ar invaliditāti, vecākām sievietēm, migrantēm, lesbietēm, biseksuālēm un transpersonām, etnisko minoritāšu pārstāvēm, kā arī mazizglītotām vai neizglītotām sievietēm un sievietēm, kuras atbild par apgādājamiem cilvēkiem, sievietēm ar invaliditāti un vientuļām mātēm.
Tāpat ziņojumā tiek pausta nepieciešamība nodrošināt to, ka sievietes var brīvi īstenot savas seksuālās un reproduktīvās tiesības, īpaši izmantojot ērtu piekļuvi kontracepcijas līdzekļiem un abortiem. Tāpat es nosodu visa veidu vardarbību pret sievietēm. Diemžēl 2011. gada 8. martā šāds ziņojums ir nepieciešams.
Erminia Mazzoni
Šā gada ziņojums par sieviešu un vīriešu līdztiesību galvenokārt veltīts ekonomikas krīzes ietekmei uz sievietēm, uzsverot krīzes skartās kritiskās jomas.
Nedelcheva kundze ir izvēlējusies sniegt priekšlikumus, nevis tikai apsūdzēt un runāt par viktimizāciju. Mērķtiecīgas rīcības sākuma punkts ir no sieviešu darba tirgus gūtas ekonomiskās informācijas analīze, šī informācija ir negatīva. Iepriekšējie pētījumi ir pierādījuši, ka izteiktāks sieviešu sociāli ekonomiskais vājums ietekmē ekonomiku un rada ievērojamus zaudējumus sistēmai. Tāpēc ir jāīsteno rīcība, kas, lai gan paredzēta atšķirību novēršanai, ir vērsta pret sabiedrību vispār, jo tā paredz veikt sistēmiskus pasākumus.
Es neatbalstu to ziņojuma daļu, kurā minēta sieviešu seksuālo tiesību veicināšana, īpaši daļa, kurā tiek atkārtoti apliecināts nodoms nodrošināt "ērtu” piekļuvi abortiem - īpaši ņemot vērā Parlamenta negatīvo balsojumu par Silvestris kunga iesniegto mutisko grozījumu, kura mērķis bija ieviest atsauci nedzimušā bērna aizsardzībai. Šis jautājums ir delikāts, un to nevar ierosināt ar apšaubāmi interpretējamiem saukļiem. Es nepiekrītu tam, ka sieviešu brīvību un sociālo progresu var panākt, veicot abortus.
Jean-Luc Mélenchon
rakstiski. - (FR) Nedelcheva kundzes ziņojums atklāj sāpīgu novērojumu par ES attīstību attiecībā uz sieviešu un vīriešu līdztiesību. Skumīgi, ka mums vajadzēja gaidīt līdz 8. martam, lai atcerētos to, ka 50 % Eiropas iedzīvotāju ir sievietes un ka Eiropā tiek noniecinātas viņu tiesības uz līdztiesību.
Es atzinīgi vērtēju šo ziņojumu, jo tajā ir pausta vēlme ieviest saistošus pasākumus vienādu tiesību nostiprināšanai. Tomēr man ir žēl, ka tajā pausts arī lepnums par stratēģiju "Eiropa 2020” un pensionēšanās vecumu 64 gados, un ka tajā ir teikts "ģimene ir mūsu sabiedrības pamats”. Mūsu sabiedrības pamats ir valstspiederība un likums. Man ir jānosoda šis process, kura mērķis ir panākt to, ka mēs norijam pret sabiedrību vērstas un kultūras ziņā regresīvas zāles, kas izmērcētas nespēcīgi labos nodomos.
Willy Meyer
Šodien, otrdienā, 2011. gada 8. martā, es balsoju par Nedelcheva kundzes ziņojumu par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā. Ziņojumā norādītas bažas par nepietiekamu dalībvalstu progresu vīriešu un sieviešu līdztiesības nodrošināšanā. Tāpēc tiek pausts aicinājums dalībvalstīm izveidot mehānismus, lai apkarotu šo nevienlīdzību.
Louis Michel
Sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Eiropas Savienības pamatprincips. Diemžēl pat mūsdienās sieviešu un vīriešu vidū vairākās jomās pastāv nevienlīdzība. Turklāt sieviešu darba apstākļus, iespējas iegūt darbu, sieviešu vietu sabiedrībā un atalgojumu nopietni ietekmējusi pašreizējā finanšu, ekonomikas un sociālā krīze.
Vīriešu un sieviešu līdztiesībai nodarbinātības jomā patiešām ir jākļūst par realitāti. Ir obligāti jāuztur līdztiesības politika, un tās budžetu nekādā gadījumā nedrīkst samazināt. Tāpat vīriešu un sieviešu līdztiesības aspekts ir jāiekļauj visās politikās, īstenojot konkrētus un ilgtspējīgus pasākumus, īpaši izglītības, apmācības un profesionālās orientācijas jomās.
Turklāt sievietēm ir jābūt nozīmīgai lomai lēmumu pieņemšanas vidē uzņēmumu valdēs vai politikā. Visbeidzot es nevaru nepieminēt šausmīgo postu, ko rada pret sievietēm vērsta fiziska, psiholoģiska un seksuāla vardarbība. Šie zemiskie noziegumi, neatkarīgi no to nopietnības, ir aktīvi jāapkaro.
Elisabeth Morin-Chartier
Šodien Starptautiskās sieviešu dienas simtgadē un saistībā ar balsojumu par ziņojumu par sieviešu un vīriešu līdztiesību, es sev jautāju, kas gan tā ir par sabiedrību, kura spēj sev liegt 50 % savas inteliģences un enerģijas!
Tomēr tieši tādā pasaulē mēs dzīvojam, tikai negribam, lai tāda tā būtu arī turpmāk. Es gribētu, lai tiek izsludināta vispārēja līdztiesības veicināšanas kampaņa. Paskatoties uz to, cik lielas naudas summas tiek ieguldītas jaunu sieviešu apmācībā, var redzēt, ka atšķirība cilvēku darba dzīvē kļūst aizvien lielāka.
Tas ir nepieņemami, un tieši tāpēc es atbalstu šo ziņojumu, par kuru mēs balsojam; tajā uzsvērtas visas grūtības, ar kurām saskaras sievietes. Cīņa, kas mums jāizcīna, nav labējo vai kreiso cīņa, tā ir cīņa, kurā visiem, gan sievietēm, gan vīriešiem, ir jāsadarbojas.
Rareş-Lucian Niculescu
Es balsoju par pantiem, kuros minētas sieviešu tiesības uz reproduktīvo veselību un brīvību veikt abortu. Esmu Parlamenta deputāts no valsts, kurā vairāk nekā 25 gadus bija aizliegts pārtraukt grūtniecību, tāpēc labi zinu to, cik svarīgas ir šīs tiesības un cik nopietnas sekas var radīt jebkāda to apšaubīšana.
Franz Obermayr
Tas, kas sievietēm patiešām ir vajadzīgs, ir īsta brīvība attiecībā uz dzīves izvēlēm; viņām ir jābūt pārliecinātām par to, ka neviens viņu lēmums netiks uzskatīts par mazāk vērtīgu. Tādēļ ļoti svarīgi būtu noteikt ģimenes nodokļa dalīšanu visās dalībvalstīs, lai tādējādi ģimenes institūcija nekļūtu par nabadzības slazdu. Tomēr sieviešu kvotu noteikšana nav pareizais solis. Darbs jāsāk tajās jomās, kur sievietes atrodas patiešām nelabvēlīgā situācijā; mums jāpievēršas jautājumam par neapmaksāto aprūpētāju stāvokli, nepilnas slodzes darbu, kā arī to daudzo sieviešu nožēlojamo stāvokli, kuras smagi strādā, lai spētu izpildīt ģimenes un karjeras prasības. Nekas no tā visa nav minēts šajā ziņojumā, tāpēc es balsoju pret to.
Alfredo Pallone
Gada ziņojumā par sieviešu un vīriešu līdztiesību 2010. gadā uzsvērta nepieciešamība Eiropai uzņemties saistības dzimumu līdztiesības nodrošināšanai ekonomikas krīzes laikā, kas draud iedragāt līdz šim veiktos pasākumus sieviešu tiesību atbalstīšanā. Bezdarbs un lejupslīde draud palielināt plaisu starp vīriešiem un sievietēm nodarbinātības jomā. Tāpēc Nedelcheva kundzes ziņojumā uzmanība vērsta uz aspektiem diskriminācijas novēršanai, proti, uz finanšu un ekonomiskā taisnīguma nodrošināšanu visiem iedzīvotājiem, tātad, attiecībā uz atalgojumu, ienākumiem un pensijām, un uz sieviešu kvotu palielināšanu ar mērķi panākt labāku pārstāvniecību un nostiprināt personiskās tiesības. Tomēr es uzskatu, ka, to darot, ir jāņem vērā subsidiaritātes princips un dažas tipiskās valstu iezīmes, kas, manuprāt, būtu jāaizstāv un jāaizsargā.
Maria do Céu Patrão Neves
Pašreizējā vispārējās krīzes situācija ietekmē lielāko daļu eiropiešu, tomēr visnopietnāk skar sievietes. Šajā sakarā bažas raisa tas, ka ievērojamie, tomēr lēni un sāpīgi gūtie sieviešu panākumi ES tiks būtiski mazināti, kas ne tikai tieši un netaisnīgi ietekmēs viņu dzīvi, bet arī visu sabiedrību, kura būtu veselīgāka un ar lielākām attīstības izredzēm, ja tiktu nodrošināta dzimumu līdztiesību. Tāpēc ir svarīgi turpināt ieguldīt līdztiesības politikā, tostarp arī ievērojot vīriešu un sieviešu līdztiesības principu attiecībā uz darba vidi, ienākumu līmeni, iespējām iegūt darbu un uz vietu sabiedrībā vispār. Runājot par līdztiesības politiku, jāņem vērā divi atšķirīgi, tomēr komplementāri aspekti, proti, viens, kad no ārpuses tiek radīti tādi apstākļi, kuri nodrošina dzimumu līdztiesības pastāvēšanu, un otrs, kad no iekšpuses tiek radīti apstākļi sieviešu atbrīvošanai no tā, kas viņas pakļauj. Tomēr, lai gan es piekrītu daudziem ziņojumā minētajiem secinājumiem, galīgajā balsojumā es atturējos, jo nepiekrītu vispārinātai brīvai piekļuvei abortam vai pieņēmumam, ka aborts varētu būt kontracepcijas metode, jo tas nekādā ziņā tāds nav.
Miguel Portas
Es balsoju par šo ziņojumu, jo tajā uzsvērta nepieciešamība par prioritāti izvirzīt vīriešu un sieviešu atalgojuma atšķirību likvidēšanu, kā arī aizstāvēts princips "vienāds atalgojums par vienādu darbu”. Tāpat ziņojumā pausts aicinājums Komisijai, Padomei un dalībvalstīm par prioritāti izvirzīt saistošus pasākumus, nevis nesaistošas stratēģijas dzimumu līdztiesības jomā, kā arī īpašu uzmanību veltīt mazāk aizsargātu sieviešu grupām, proti, sievietēm ar invaliditāti, vecākām sievietēm, migrantēm, lesbietēm, biseksuālēm un transpersonām, minoritāšu pārstāvēm, kā arī mazizglītotām vai neizglītotām sievietēm un sievietēm, kurām ir apgādājamie, sievietēm ar invaliditāti un vientuļajām mātēm. Tāpat ziņojumā uzsvērta nepieciešamība panāk to, ka sievietes var brīvi īstenot savas seksuālās un reproduktīvās tiesības, īpaši izmantojot ērtu piekļuvi kontracepcijas līdzekļiem un abortiem. Ziņojumā nosodīta arī visa veida vardarbība pret sievietēm. Diemžēl 2011. gada 8. martā šāds ziņojums ir nepieciešams.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Nedelcheva kundzes iesniegtais Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas (FEMM) ziņojums tika pieņemts ar 366:200:32 balsīm. Mūsuprāt, ziņojuma projekts un galīgais rezultāts bija labs. Tas ir pozitīvs, jo tika pieņemti šādi lēmumi: līdz 2020. gadam samazināt atalgojuma atšķirību starp dzimumiem līdz 0,5 %; dalībvalstīm pareizi ieviest principu "vienāds atalgojums par vienādu darbu” (27. punkts); piemērot sankcijas dalībvalstīm, kuras to neievēro (27. punkts, oriģinālo grozījumu FEMM komitejā iesniedza Zaļo un Eiropas brīvās apvienības grupa); ieviest saistošus pasākumus, lai nodrošinātu vienādu sieviešu un vīriešu pārstāvību (53. punkts); noteikt kvotas, lai nodrošinātu paritāti uzņēmumu valdēs, ņemot Spāniju un Franciju kā piemērus (53. punkts); veikt saistošus pasākumus, lai nodrošinātu paritāti starp sievietēm un vīriešiem atbildīgos uzņēmumu, valsts administrācijas un politisko institūciju amatos (55. punkts); īstenot veselības un reproduktīvās veselības tiesības, ērtu piekļuvi kontracepcijas līdzekļiem un abortiem (66. punkts).
Oreste Rossi
Lai gan šā ziņojuma pamatā ir apgalvojumi, kurus var apstiprināt, tajā tomēr manāma arī tendence tiekties pēc īpašu iedzīvotāju kategoriju atzīšanas, šajā gadījumā romu sieviešu; tiek uzskatīts, ka diskriminācijas dēļ viņas atrodas īpaši nelabvēlīgā situācijā. Mēs iebilstam pret to, ka likumīgās sieviešu prasības pēc uzmanības un atzīšanas darbavietā attiecībā uz vienādu līdzdalību darba tirgū, atalgojumu un iespēju ieņemt atbildīgu amatu, tiek pārvērsta rasu diskriminācijā.
Mēs nepiekrītam tam, ka Eiropas Savienības stratēģijā romu integrācijas jomā īpaša uzmanība dalībvalstīm būtu jāvelta sievietēm, jo, pirmkārt, pasākumam, kura mērķis ir veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību, nav nekāda sakara ar romiem, un, otrkārt, ja mēs runājam par tiem, kas visvairāk cieš diskriminācijas dēļ, tad, mūsuprāt, tās ir personas, kuras cieš romu bieži vien nelegālās uzturēšanās dēļ.
Tāpēc, kā arī ņemot vērā prasību atvieglot abortu veikšanu un ieviest sieviešu kvotas, mēs balsojam pret šo ziņojumu.
Birgit Schnieber-Jastram
Attiecībā uz 66. punktu, manuprāt, izteiciena "ērta piekļuve” izmantošana ir pārāk liela atļaušanās. Tomēr ir jādod iespēja veikt abortu.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
Šodien balsojot, es apstiprināju daudzus svarīgus noteikumus ziņojumā par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā - 2010. Es gribu veltīt īpašu uzmanību jautājumam par paritāti uzņēmumos.
Šis solis ir ļoti svarīgs, lai nodrošinātu to, ka sieviešu pozīcijas uzņēmumu pārvaldības līmenī ir līdzvērtīgas vīriešu pozīcijām. Mūsu mērķis nav padarīt dzimumu par vienīgo vērā ņemamo kritēriju personas iecelšanai uzņēmuma valdē. Tomēr mēs vēlamies nodrošināt to, ka mērķtiecīgas sievietes, kuru kvalifikācija ir līdzvērtīga vīriešu kārtas sāncenšiem arī tiek ieceltas amatos, ko parasti ieņem tikai vīrieši, jo, kā rāda pētījumi, tas varētu palīdzēt nodrošināt labāku un ilgtspējīgāku uzņēmuma vadību, un tādējādi tiktu gūti arī labāki finanšu rezultāti.
Bogusław Sonik
Es balsoju par Nedelcheva kundzes ziņojumā ierosinātās rezolūcijas pieņemšanu, jo, manuprāt, dzimumu līdztiesība ir prioritārs jautājums. Es atbalstu secinājumus, ko izdarījusi referente, kura uzskata, ka pasākumi cīņai pret šo problēmu ir jāaktivizē Eiropas līmenī, piemēram, izstrādājot atbilstošas stratēģijas un paredzot finanšu instrumentus. Es uzskatu, ka īpaši novērtējami ir risinājumi, kas sniegti attiecībā uz izglītību un komunikācijām, kā arī tie, kuru mērķis ir izskaust atalgojuma atšķirību un nodrošināt iespēju ieņemt vadošos amatus.
Tomēr galvenā iniciatīva šajā jautājumā joprojām atrodas dalībvalstu rokās. Eiropas Parlamenta - ES pilsoņu pārstāvja - uzdevums ir izdarīt spiedienu uz valdībām, Eiropas Komisiju un ES Padomi, pieprasot veikt konsekventus un efektīvus pasākumus ar dialogu, kas norisinās ar cīņā par dzimumu līdztiesību iesaistītajām organizācijām.
Polijā jautājums par vienlīdzīgām tiesībām tiek plaši pārrunāts, tomēr, neraugoties uz paritātes principa ieviešanu vēlēšanu sarakstos, darāmā, piemēram, sociālajā jomā joprojām ir daudz. Manuprāt, manai valstij īpaši noderētu pamudinājums no ES.
Catherine Stihler
rakstiski. - Es balsoju par šo ziņojumu, kura mērķis ir novērst dzimumu nevienlīdzību dalībvalstīs. Esmu vīlusies, apzinoties, ka Starptautiskās sieviešu dienas 100. gadadienā mani konservatīvie britu kolēģi izvēlējās neatbalstīt šo ziņojumu.
Michèle Striffler
Ziņojums par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā - 2010 ir īpaši svarīgs, jo šodien tiek atzīmēta Starptautiskās sieviešu dienas simtā gadadiena. Ir skaidrs, ka Eiropā joprojām pastāv ievērojamas atšķirības starp vīriešiem un sievietēm. Ir jāaicina izstrādāt saistošus mērķus, lai nodrošinātu vienlīdzīgu vīriešu un sieviešu pārstāvību atbildīgos amatos politikā un uzņēmumos. Tāpēc es balsoju par šo ziņojumu.
Alf Svensson
Šodienas balsojumā par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2010. gadā es balsoju pret, turklāt tieši šodien ir Starptautiskā sieviešu diena! Arī vairāki mani kolēģi no Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) grupas un citām grupām balsoja pret šo patstāvīgo ziņojumu, un katram bija savi iemesli tā rīkoties. Ļaujiet man īsumā paskaidrot savu iemeslu. Manuprāt, vislielākās problēmas rada tie punkti, kuros tiek aizstāvēta ideja par dalībvalstīm saistošiem mērķiem attiecībā uz dzimumu kvotām. Neņemot vērā to, ka šādā veidā ES pārkāpj dalībvalstu pašnoteikšanās tiesības, es iebilstu arī pret kvotu ideju vispār. It kā sievietes nevarētu tikt vērtētas atbilstoši viņu nopelniem tāpat kā vīrieši. Turklāt tekstā iekļauti arī punkti par minimālajiem ienākumiem; valstu vai starptautiskā līmenī šis jautājums ir neapšaubāmi jāizvērtē sociālajiem partneriem, nevis politiķiem. Iepriekš minētā dēļ es izlēmu balsot pret šo ziņojumu, ko Eiropas Parlaments tomēr pieņēma.
Silvia-Adriana Ţicău
Es balsoju par ziņojumu par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2010. gadā. Lai gan 59 % universitāšu absolventu ES ir sievietes, šāda proporcija neatspoguļojas politiskajā vai ekonomikas dzīvē. Eiropas Parlamentā tikai 35 % deputātu ir sievietes, valstu parlamentos tikai 15 % deputātu ir sievietes, un lielāko Eiropas uzņēmumu valdēs tikai 3 % priekšsēdētāju ir sievietes. Pārstāvības līmenis sievietēm ir svarīgs, jo tas iedvesmo sievietes plānot karjeru politikā un pieteikties atbildīgiem amatiem politiskās institūcijās, administrācijā vai finanšu iestādēs. ES pastāv 17 % atalgojuma atšķirība starp dzimumiem, un nav pietiekami daudz bērnudārzu bērniem līdz trīs gadu vecumam. Tas nozīmē, ka jaunas mātes biežāk slēdz pagaidu darba līgumus un viņām draud bezdarbs. Es aicinu īstenot pasākumus gan valstu, gan ES līmenī, lai veicinātu sieviešu iesaistīšanos uzņēmējdarbībā un atvieglotu piekļuvi valsts un privātajam finansējumam. Tāpat mēs aicinām Komisiju mudināt dalībvalstis plašsaziņas līdzekļos vispār un īpaši reklāmu materiālos atbalstīt tāda sievietes tēla atspoguļošanu, kas veicina cieņu pret sievieti, pret viņas lomu daudzveidību un identitāti.
Thomas Ulmer
Es balsoju pret šo ziņojumu, jo tajā jau atkal tiek meklēta iespēja nodrošināt abortu veikšanu. Citādā ziņā šis dokuments piedāvā tikai trivialitātes.
Angelika Werthmann
Es balsoju par Nedelcheva kundzes ziņojumu par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā. Abu dzimumu līdztiesība un vienāda attieksme pret tiem ir ES pamatprincips. Tomēr ilgstošā sabiedriskā apspriešana par sieviešu skaitu uzņēmumos, joprojām pastāvošās būtiskā atalgojuma atšķirība, kā arī nelabvēlīgā situācija, kādā sievietes bieži atrodas darbavietās, skaidri parāda to, ka dzimumu līdztiesības jomā darāmā joprojām ir daudz. Dalībvalstis tiek aicinātas uzskatīt šo krīzi par iespēju no dažādiem aspektiem izvērtēt savu īstenoto politiku un pastiprināt centienus šajā nozīmīgajā jomā.
Marina Yannakoudakis
rakstiski. - ECR grupa atzīst, ka pamatprincips, proti, vīriešu un sieviešu līdztiesība ir ietverts Eiropas līgumos, un katrai ES dalībvalstij šis princips ir jāievēro un jāuztur. Tomēr vairāku konkrētu iemeslu dēļ mēs nespējām balsot par šo ziņojumu. Pirmkārt, mēs būtiski iebilstam pret mērķu un kvotu noteikšanu ES līmenī sievietēm konkrētās profesijās; mēs uzskatām, ka tas ir jādara dalībvalstīm. Otrkārt, mēs nelabprāt pieņemam sirdsapziņas jautājumus politiskos ziņojumus un uzskatām, ka dalībvalstīm ir jāizstrādā tiesību akti par abortiem un kontracepcijas līdzekļiem. Treškārt, ar nodarbinātību saistītie jautājumi, piemēram, pensijas, pensionēšanās vecums un atalgojums ir jānosaka valstu līmenī, un, lai gan mēs pilnībā atbalstām atalgojuma atšķirību likvidēšanu dzimumu starpā, mēs neuzskatām, ka ES uzdevums būtu izvirzīt preskriptīvus mērķus.
Luís Paulo Alves
Es balsoju par šo ziņojumu, kurā uzsvērta smagā situācija 17 % Eiropas sieviešu, kas dzīvo nabadzībā, īpaši mātēm un gados vecākām sievietēm. Tajā arī uzsvērts, ka 16 dalībvalstīs sievietēm draud pat vēl lielāka nabadzība un ka viņu ieguldījums ekonomikā regulāri tiek nepienācīgi novērtēts un slikti apmaksāts. Ir jāatceras, ka viens no stratēģijas "Eiropa 2020” mērķiem ir samazināt nabadzību un ka tas ir panākams tikai ar sociālu un nodarbinātības politiku, ar ģimenes dzīves un darba savienošanu, nodrošinot, ka visām sievietēm ir nepieciešamie līdzekļi cieņas pilnai dzīvei.
Roberta Angelilli
Sievietes arvien vairāk apdraud nabadzības risks, īpaši sievietes ar īpašām vajadzībām, piemēram, vientuļās mātes, sievietes invalīdes un sievietes gados, kuras bieži saņem atalgojumu un pensijas, kas tikko pārsniedz minimālo iztikas līmeni. Nav vērts atkārtot, ka, lai novērstu un samazinātu nabadzības risku, sievietēm un vīriešiem jānodrošina līdztiesīga līdzdalība darba tirgū. Diemžēl Eiropas sievietes četrreiz biežāk nekā vīrieši strādā daļējas slodzes darbos, viņām ir terminēti līgumi, un viņas bieži ir nodarbinātas ēnu ekonomikā, kurai raksturīgs darba līgumu trūkums. Tomēr jautājumos saistībā ar nabadzības feminizēšanos ietilpst ne tikai darbs, bet arī bērnu aprūpes un gados vecu ļaužu aprūpes trūkums.
Dalībvalstis ir atbildīgas par īpašu programmu īstenošanu, lai veicinātu sieviešu aktīvu iekļaušanos vai reintegrēšanos darba tirgū un īpašas mūžizglītības iespējas, kuru nolūks ir dot nepieciešamās prasmes un kvalifikāciju. Vienlaicīgi sievietēm ar visnelabvēlīgākajiem dzīves apstākļiem jānodrošina vienlīdzīga piekļuve valsts veselības sistēmām, kā arī ginekoloģiskai un dzemdniecības aprūpei un pienācīgiem mājokļiem, tiesiskumam, sportam un kultūrai.
Sophie Auconie
Šī rezolūcija piedāvā sieviešu nabadzības analīzi, kurai es piekrītu. Nav šaubu, ka bezdarbu rada nesenā ekonomikas krīze, bet to rada arī dažādi citi faktori, piemēram, stereotipi, atalgojuma atšķirība starp vīriešiem un sievietēm, slikts līdzsvars starp ģimenes un darba dzīvi, lielāks paredzamais dzīves ilgums utt. Šādā izpratnē es tāpat kā referente esmu priecīga, ka ir radīts Eiropas mikrofinansēšanas instruments. Tā mērķis ir padarīt mikrofinansējumu vieglāk pieejamu un iegūstamu tām sievietēm, kurām ir grūtības iekļūt darba tirgū vai kuras vēlas kļūt pašnodarbinātas, vai izveidot savu mazo uzņēmējdarbību.
Liam Aylward
Vēsturiski izveidojies, ka tieši sievietēm draud vislielākā nabadzība - īpaši vientuļajām mātēm un sievietēm, kas vecākas par 65 gadiem. Ir aprēķināts, ka 36 % ir nabadzības līmenis sievietēm salīdzinājumā ar 11 % vīriešiem. Eiropas Savienībā gados vecākas sievietes ir visvairāk apdraudētas - viņām nabadzības līmenis ir 22 % salīdzinājumā ar 16 % vīriešiem - grūtību dēļ, ar kurām viņas sastopas, lai piekļūtu sociālajam nodrošinājumam un pensiju sistēmai.
Es balsoju par šo ziņojumu. Referente pareizi norāda, ka sieviešu nabadzība ir slēpta, jo sievietes ir divas trešdaļas no "neaktīvajiem” iedzīvotājiem. Es atzinīgi vērtēju to, kas ziņojumā teikts par nodrošinājumu, lai sievietes, kas aprūpē bērnus, slimniekus, gados vecus cilvēkus vai cilvēkus ar invaliditāti, neciestu šīs aprūpes dēļ, kura ir būtiska ģimenei un sabiedrībai.
Ir jābūt nodrošinātai pienācīgai sociālajai labklājībai, šīm sievietēm novecojot. Es piekrītu, ka stratēģijai "ES 2020” jāuzlabo līdztiesīga pārstāvība un līdzdalība darba tirgū, un pilnībā atbalstu nodarbinātības un sociālās politikas reformas, lai nodrošinātu sievietēm ekonomisku un sociālu līdztiesību.
Zigmantas Balčytis
Es atbalstīju šo ziņojumu. Nabadzība Eiropas Savienībā joprojām ir milzīga problēma, un nabadzības apkarošana ir viens no Komisijas pieciem izmērāmajiem mērķiem, kas ierosināti stratēģijā "Eiropa 2020”. Stratēģijas "Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu (sociālās iekļaušanas veicināšana un cīņa pret nabadzību) mērķis ir pasargāt cilvēkus no nabadzības riska, un tas īpaši ietekmē sievietes, nepilnas ģimenes un gados vecākus cilvēkus, kuriem draud lielāks nabadzības risks nekā pārējiem iedzīvotājiem. Sociālā nodrošinājuma un nodarbinātības politikas nozīme ir ļoti svarīga, lai samazinātu cilvēkiem nabadzības radītās ciešanas. Dalībvalstīm un Eiropas Savienībai jāvienojas par efektīvākiem pasākumiem, lai garantētu sabiedrības visneaizsargātāko grupu tiesības uz pienācīgu izglītību ar arodapmācību un universitātes studijām, kas ļautu viņiem labāk integrēties aktīvā darba tirgū un pārtraukt nabadzības risku.
Elena Băsescu
rakstiski. - (RO) Es balsoju par šo dokumentu. Šis ziņojums ierosina vairākus pasākumus sieviešu nabadzības apkarošanai Eiropas Savienībā. Es atbalstu daudzus no tiem, piemēram, elastīga darba laika ieviešanas veicināšanu sievietēm vai darba samaksas atšķirības samazināšanu starp dzimumiem par vienādu veikto darbu. Sievietes ir grūtā situācijā. Viņām jārūpējas par māju, bērniem un vīru, vienlaicīgi strādājot. Sievietes bieži ir diskriminācijas upuri darbavietā vai vardarbības upuri; tās ir svarīgas problēmas, kas joprojām ir izplatītas Eiropas Savienībā. Realitāte faktiski ir briesmīga, īpaši laukos un romu sievietēm. Šajos apstākļos jāizmanto struktūrfondi, lai izveidotu programmas, kas uzlabo sieviešu izredzes iekļūt darba tirgū. Šī darbība jāatbalsta, nodrošinot labāk pieejamu mikrofinansējumu, kā arī veicinot un attīstot sieviešu uzņēmējdarbības prasmes.
Regina Bastos
Neskatoties uz pūlēm, kas tiek pieliktas, lai cīnītos par sieviešu un vīriešu līdztiesību, sievietēm šodien joprojām ir lielāks nabadzības risks (17 %) nekā vīriešiem (15 %); šī atšķirība ir lielāka gados vecākiem cilvēkiem (22 % sieviešu salīdzinājumā ar 17 % vīriešu). Augstāks nabadzības risks, kas ietekmē sievietes, daļēji rodas sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirības dēļ. Šī darba samaksas atšķirība Eiropas Savienībā joprojām svārstās ap 18 %, kas atsaucas uz ienākumiem visā dzīvēs gaitā, uz sociālo aizsardzību un uz pensijām.
Ziņojums, kas ir pelnījis manu atbalstu, aicina dalībvalstis ņemt vērā dzimuma dimensiju savos plānos par atlabšanu no lejupslīdes, veicinot un vairojot sieviešu nodarbinātību, elastīga darbalaika mērķtiecīgu iekļaušanu darba tirgū, darba samaksas vienlīdzību un nodokļu un pensiju sistēmu pārskatīšanu.
Sergio Berlato
Nesenā ekonomikas un finanšu krīze ir radījusi vairākas negatīvas sekas, kas ir ietekmējušas dzīves standartu un pilsoņu, īpaši sieviešu, darba dzīvi. Sieviešu stāvoklis skaidri parādās statistikā: gandrīz 17 % Eiropas sieviešu dzīvo nabadzībā.
2010. gads tika pasludināts par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, tāpēc es uzskatu, ka šajā gadā uzsāktajās darbībās arī būtu jāņem vērā sociālās atstumtības risks, ko sievietes izjūt salīdzinājumā ar vīriešiem. Es uzskatu arī, ka, lai ļautu sievietēm, kuras vēlas veidot savu karjeru vai strādāt pilnu darba laiku, darba un privātās dzīves saskaņošanai jābūt galvenajam elementam sieviešu nabadzības apkarošanā un risku, kas apdraud sievietes, mazināšanā.
Struktūrfondi un jo īpaši Eiropas Sociālais fonds ir galvenie instrumenti, kas palīdz dalībvalstīm cīnīties pret nabadzību un sociālo atstumtību. Tāpēc es vēršu Komisijas uzmanību uz iespēju līdzfinansēt vai nu īpašas programmas sieviešu aktīvas integrācijas vai reintegrācijas veicināšanai darba tirgū, vai mācību kursus, kuru nolūks ir apgūt konkrētu profesionālu kvalifikāciju.
Mara Bizzotto
Es negatavojos balsot par šo ziņojumu nevis tajā izvirzīto mērķu dēļ, bet savas kolēģes aprakstīto metožu dēļ. Nabadzība 2011. gadā Eiropai ir sistēmiska slimība. Globālās ekonomikas krīzes apstākļos dažas grupas nepārprotami tika smagāk skartas nekās citas. Tomēr es neesmu pārliecināta, ka pieeja, kas par pamatu izvēlas dzimumu vai atsevišķas grupas, sola ideālu risinājumu. Tieši otrādi, šāda mēroga problēma jārisina, veidojot virtuālus lokus, kas nenodrošina labvēlīgus apstākļus dažiem, bet ietver visas ieinteresētās puses.
Vilija Blinkevičiūt
Es balsoju par šo ziņojumu, jo mums jāpārvar sieviešu nabadzība, kas ir padziļinājusies lejupslīdes rezultātā. Lai gan ekonomikas un finanšu krīzei ir bijusi nozīmīga ietekme uz abu dzimumu pārstāvju bezdarba līmeni, krīze vissmagāk ir ietekmējusi sievietes. Lejupslīdes gaitā dramatiski samazinājās atalgojums nozarēs, kurās pārsvarā strādā sievietes, vai sievietes zaudēja darbu pilnībā. Turklāt mazā atalgojuma dēļ sievietes, kas sasniegušas attiecīgo vecumu, saņem mazākas pensijas un līdz ar to bieži nonāk nabadzībā. Sieviešu nabadzība, kas kļuvusi sevišķi izplatīta lejupslīdē, īpaši nabadzība vientuļo māšu starpā, tieši ietekmē bērnu nabadzību, jo tagad aptuveni 20 miljoni bērnu Eiropā dzīvo nabadzībā. Ja netiks pieņemti īpaši pasākumi, lai palīdzētu samazināt sieviešu nabadzību, būs neiespējami samazināt bērnu nabadzību. Es vēlos uzsvērt, ka mums jāņem vērā dzimumu dimensija gan Eiropas, gan valsts tiesību aktos. Eiropas Savienības dalībvalstīm jāattīsta speciālas programmas sieviešu iekļaušanai un tam, lai palīdzētu viņām atgriezties darba tirgū. Turklāt maternitātes atvaļinājums jāgarantē visām sievietēm. Diemžēl pašlaik gan mātes statuss, gan darbs mājās, rūpes par bērniem un veciem vai bezpalīdzīgiem cilvēkiem tiek pilnībā noniecināts. Es ceru, ka turpmāk dalībvalstis veiks pienācīgus pasākumus, lai pārvarētu sieviešu nabadzību un novērtētu sieviešu ieguldījumu ģimenes, sabiedrības un ekonomikas attīstībā.
Vito Bonsignore
Es balsoju par šo ziņojumu, ko Parlaments apstiprināja dienā, kad mēs atzīmējam sievietēm veltītās dienas simtgadi. Neseni dati liecina, ka vēl šajā laikā 17 % Eiropas sieviešu joprojām dzīvo nabadzībā, turklāt viņas apdraud daudzi nelabvēlīgi apstākļi darba tirgū un sociālajā aizsardzībā. Vienlaicīgi sieviešu ieguldījums ģimenes, sabiedrības un ekonomikas attīstībā regulāri netiek pietiekami novērtēts un apmaksāts.
Saskaņā ar Komisijas ikgadējo ziņojumu sievietes vairāk apdraud nabadzības risks un tā rezultātā sociālā atstumtība, īpaši sievietes gados, no kurām 2008. gadā 22 % saskārās ar nabadzības risku salīdzinājumā ar 16 % vīriešu gados, 35 % vientuļo vecāku un citu sieviešu kategorijas, piemēram, sievietes ar invaliditāti vai no etniskām minoritātēm. Es īpaši piekrītu referentes Nedelcheva kundzes prasībai par darba un privātās dzīves saskaņošanu vai par turpmākiem pasākumiem, kas veicami, lai atbalstītu vientuļās mātes.
Maria Da Graça Carvalho
Es balsoju par rezolūciju, ko pieņēma, lai ar nodarbinātības un sociālās aizsardzības politiku apkarotu sieviešu nabadzību. Tomēr es vēlos norādīt uz vairākiem atkārtojumiem dokumentā, kā arī uz to, ka es nepiekrītu punktiem par kopējiem nodokļiem un pabalstu piešķiršanu par apgādājamo aprūpi, kas ir pretrunā Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) grupas nostājai.
Andrea Češková
rakstiski. - ECR grupa atzīst, ka vairāki punkti šajā ziņojumā ir nepieciešami, lai palīdzētu sievietēm iekļūt darba tirgū, piemēram, elastīgs darbs, bērnu aprūpes nodrošinājums un maternitātes atvaļinājuma nodrošinājums, un mēs atzinīgi vērtējam aicinājumus izskaust atšķirību darba samaksā pēc dzimuma. ECR grupa tomēr uzskata, ka tās ir politikas jomas, kas risināmas valsts, nevis ES līmenī. ECR grupa ir pret nevajadzīgu un birokrātisku Sieviešu hartu un katru mēģinājumu saskaņot sociālā nodrošinājuma sistēmas visā Eiropas Savienībā. Tāpēc mēs nolēmām atturēties galīgajā balsojumā par šo ziņojumu un nobalsojām par konkrētiem punktiem, kurus uzskatām par svarīgiem, piemēram, par 34., 58., 60., 65. un 69. punktu.
Ioan Enciu
Es balsoju par šo ziņojumu, jo uzskatu, ka iestādēm jāpievērš lielāka uzmanība neaizsargātajām sociālajām grupām, pie kurām pieder arī sievietes. Ekonomikas un finanšu krīze ir ietekmējusi visus iedzīvotājus. Taču dažas sekas vissmagāk ir skārušas vecākas sievietes, sievietes lauku apvidos un vientuļās mātes. Eiropas Savienībai un dalībvalstīm jāapsver šie faktori un jāpalīdz uzlabot šo neaizsargāto grupu sociālos apstākļus. Šajā sakarā ir pamatots mērķis par 1 % katru gadu samazināt netaisnīgās atšķirības darba samaksā atkarībā no dzimuma, un tas jāīsteno, efektīvi izmantojot dažādus instrumentus valsts un ES līmenī.
Diogo Feio
Viens no pieciem lielajiem stratēģijas "Eiropa 2020” mērķiem ir nabadzības apkarošana, un tāpēc bija nepieciešams analizēt sieviešu nabadzību Eiropas Savienībā. Ziņojumā ir uzsvērti sieviešu nabadzības cēloņi un sekas, kā arī tas, cik svarīgi ir panākt dzimumu līdztiesību ilgtspējīgas attīstības, nodarbinātības, konkurētspējas un sociālās kohēzijas nodrošināšanai. Pašlaik 17 % sieviešu Eiropas Savienībā dzīvo nabadzībā, un šis skaitlis ir dramatiski pieaudzis salīdzinājumā ar vīriešu nabadzības līmeni šajā laikā. Tāpēc saskaņā ar ziņojumu nabadzība ir feminizējusies. Eiropas Savienībai un dalībvalstīm saskaņā ar subsidiaritātes principu steidzami jāatrod veidi, kā apkarot nabadzību vispār un sieviešu nabadzību jo īpaši. Ir jāpieliek pūles attiecībā uz darba un sociālās aizsardzības politiku, kas pamatojas uz dzimumu līdztiesību, kā arī attiecībā uz centieniem saskaņot ģimenes dzīvi ar darbu. Ir jāuzsāk dialogs ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, dodot ieguldījumu arvien līdztiesīgākas sabiedrības veidošanā.
José Manuel Fernandes
Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome 2008. gadā, izprotot nepieciešamību vairot sabiedrības un dalībvalstu izpratni par nabadzības apkarošanas problēmu, pieņēma lēmumu par 2010. gadu kā Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību. Krīzes, kara un genocīda apstākļos sievietes un bērni ir tie, kuri cieš visvairāk, tāpēc viņi ir pelnījuši, ka sabiedrība vispār un iestādes jo īpaši velta viņiem sevišķu uzmanību. Eiropas iestādēm un dalībvalstīm ir pienākums cīnīties par sieviešu dzīves apstākļu uzlabošanu un vairot izpratni uzņēmumos, lai sievietēm tiktu piedāvātas labākas iespējas, jo viņas ir darba tirgus pamata elements. Es atzinīgi vērtēju šā ziņojuma pieņemšanu, kas ir apliecinājis, ka cīņa pret nabadzību un sociālo atstumtību joprojām ir ES politikas prioritāte, un es ceru, ka struktūrfondi tiks nostiprināti, jo īpaši Eiropas Sociālais fonds, lai cīnītos pret nabadzību un atstumtību atbilstīgi stratēģijas "Eiropa 2020” mērķiem.
João Ferreira
Norādot uz vēsturisku datumu, kas saistās ar sieviešu cīņu par savām tiesībām, nevar ignorēt virkni sociālu problēmu, ar kurām saskaras sievietes, īpaši strādājošās sievietes: bezdarba līmeņa paaugstināšanās un nestabilas darbavietas, kas saistās ar mazu atalgojumu, darba samaksas atšķirība un diskriminācija mātes statusa dēļ. Arvien biežāk zūd ienākumi, un sievietes kļūst arvien nabadzīgākas. Apstākļi ir īpaši kritiski sievietēm invalīdēm, imigrantēm, bezdarbniecēm un pensionārēm, kā arī strādājošām sievietēm ar mazu atalgojumu.
Taupības pasākumu ietekme dažās valstīs, piemēram, Portugālē, Grieķijā un Īrijā, atsaucas uz dzīves apstākļiem sievietēm kā darba ņēmējām, pilsonēm un mātēm. Tā notiek ar atalgojuma samazināšanu, ierobežotu uzņemšanu universitātes kursos un kolektīvo darba līgumu bloķēšanu, kā arī ar veselības aprūpes, sociālās nodrošināšanas un dažādu citu sociālā atbalsta veidu samazinājumiem. Ar labu nodomu sīku izklāstu un deklarācijām attiecībā uz šodien norādīto dienu nepietiek. Ir vajadzīgas reālas pārmaiņas politikas nostādnēs, kuras šādu situāciju rada.
Lorenzo Fontana
Es uzskatu, ka debates, diskusijas un sieviešu pasaules problēmu kopēju risinājumu meklējumi vienmēr ir vērtīgi. Taču manas kolēģes, Eiropas Parlamenta Sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas deputātes, Plumb kundzes ziņojums pastāvīgi atsaucas uz romu kopienu. Es neuzskatu, ka šis uzsvars ir pienācīgs, un šī pievēršanās tikai romu sievietēm noteikti nebūs izdevīga Eiropas strādājošajām sievietēm. Tādēļ es nobalsoju pret ziņojumu.
Juozas Imbrasas
Es balsoju par šo ziņojumu, jo mums jāpārvar sieviešu nabadzība, kas ir padziļinājusies finanšu un ekonomikas krīzes dēļ. Gandrīz 17 % Eiropas sieviešu ir klasificētas kā grupa, kas dzīvo nabadzībā; ņemot vērā rādītājus attiecībā uz darba tirgu un sociālo aizsardzību, nabadzības strukturālajiem cēloņiem ir nesamērīgi liela ietekme uz sievietēm. Lejupslīdes gaitā atalgojums dramatiski samazinājās nozarēs, kurās pārsvarā ir sievietes, vai sievietes zaudēja darbu pilnībā. Turklāt mazā atalgojuma dēļ sievietes, kas sasniegušas attiecīgo vecumu, saņem mazākas pensijas un līdz ar to bieži nonāk nabadzībā. Sieviešu nabadzība, kas ir kļuvusi īpaši izplatīta lejupslīdē, īpaši nabadzība vientuļo māšu starpā, tieši ietekmē bērnu nabadzību, jo tagad aptuveni 20 miljoni bērnu Eiropā dzīvo nabadzībā. Tā kā sieviešu ieguldījums ģimenes, sabiedrības un ekonomikas attīstībā regulāri netiek pietiekami novērtēts un apmaksāts, ir svarīgi pieņemt pasākumus, lai mazinātu sieviešu nabadzību.
Jarosław Kalinowski
Neskatoties uz vispārējiem centieniem un informācijas kampaņām, sievietes joprojām ir nabadzīgākas un saskaras ar diskrimināciju biežāk nekā vīrieši. Šādas situācijas rodas pat mūsu demokrātiskajā Eiropas Savienībā, kurā ievēro cilvēktiesības. Sievietes pelna mazāk nekā vīrieši, darot tos pašus darbus, turklāt viņām ir lielāka iespēja ciest no uzmākšanās. Tieši viņas visbiežāk rūpējas par bērniem, un tā rezultātā viņām nav pašām sava ienākumu vai naudas avota, ko viņas varētu izmantot savai attīstībai vai kā atlīdzību par smagu dienas darbu. Cilvēki, kas audzina nākamās paaudzes un izglīto jaunos cilvēkus, kuri nākotnē mūs pārvaldīs, gādās par mūsu ārstēšanu, būvēs tiltus un aprūpēs mūs slimnīcās, nesaņem taisnīgu samaksu. Pirmkārt un galvenokārt, ir jāgroza tiesību akti, lai nodrošinātu brīvu piekļuvi mazbērnu novietnēm un bērnudārziem un iespējas jaunām mātēm izglītoties, un likvidētu iespēju atlaist sievietes tūlīt pēc dzemdībām vai atgriežoties no maternitātes atvaļinājuma. Vissliktākajā stāvoklī ir sievietes lauku teritorijās. Viņas dzīvo teritorijās, kurās ienākumi ir daudz mazāki nekā vidēji Eiropas Savienībā vai pat valstī, kurā viņas dzīvo. Viņām nav pieejami kultūras pakalpojumi un labumi. Viņu darbs ir smags, un viņām nav vienmēr iespējams, piemēram, paņemt brīvdienu. Demogrāfiskās krīzes biedējošajam rēgam būtu mūs jāmobilizē tūlītējai pasākumu veikšanai, lai uzlabotu sieviešu situāciju mūsu kontinentā.
Giovanni La Via
Šādā svarīgā dienā, kura atgādina mums, cik nozīmīga ir sieviešu loma mūsdienu sabiedrībā, šī ziņojuma atbalstīšana ir nekas cits kā mūsu morālais pienākums tūkstošiem to sieviešu priekšā, kuras dzīvo nabadzībā.
Nabadzības līmenis, nestabilitāte, neatbilstīga samaksa, seksuāla diskriminācija darbavietā: diemžēl tādi ir biežākie izteicieni, kurus mēs ne tikai šodien, bet vislabprātāk nevienu dienu negribētu dzirdēt vai redzēt saistībā ar sievietēm. Realitāte diemžēl ir citādāka, un skaitļi runā paši par sevi. Visās profesionālajās jomās, jebkurā ekonomiskajā darbībā sastopamies ar notikumu virzību, kas joprojām marginalizē sievietes ar mazu atalgojumu, sociālu atstumtību un īpaši apgrūtinātu piekļuvi normālai sociālai dzīvei.
Gados vecākas sievietes, sievietes ar bērniem invalīdiem, sievietes ar invaliditāti, sievietes, kas nevar atrast darbu: viņām ir mans un to manu kolēģu atbalsts, kuri balsoja par šo ziņojumu, lai turpmāk mēs neredzētu, ka izteiciens "nabadzības feminizācija” joprojām parādās plašsaziņas līdzekļos un Eiropas statistikā.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Es uzskatu, ka Plumb kundzes ziņojums par sieviešu nabadzību ir milzīgs solis pretī sieviešu stāvokļa uzlabošanai mūsdienu pasaulē. Tādēļ es nobalsoju par šī dokumenta pieņemšanu. Ziņojumā izvirzītie jautājumi ietver ne tikai nabadzības feminizāciju, ģimenes dzīves savienošanu ar karjeru, cīņu pret gados vecāku sieviešu nabadzību un vardarbības ietekmi uz sieviešu stāvokli, bet arī - un, manuprāt, tas ir ārkārtīgi svarīgi - finanšu līdzekļu garantiju izmantošanu, nodarbinātības politiku un sociālo aizsardzību kā līdzekļus cīņai pret nabadzību.
David Martin
rakstiski. - Lai gan sieviešu nabadzība ir ilgstoša realitāte, šā jautājuma risināšana tikai samērā nesen ir sākusi notikt sistēmiskā veidā. Pašreizējā ekonomikas, finanšu un sociālā krīze, kas ietekmē Eiropas Savienību, kā arī pārējo pasauli, rada daudzas konkrētas negatīvas sekas, kuras tieši ietekmē sieviešu dzīves un darba nosacījumus un viņu vietu sabiedrībā vispār. Šī situācija, kas atspoguļota Eiropas Parlamenta darba kārtībā, izvirzīja dzimumu pieejas nepieciešamību nabadzībai ziņojumā par sieviešu nabadzības izpausmēm. Pasaulē sievietes ir nabadzīgas salīdzinājumā ar vīriešiem. Tāda ir realitāte arī visās un katrā ES dalībvalstī, lai gan nav iespējams noteikt konkrētas atšķirības atkarībā no valsts. Gandrīz 17 % Eiropas sieviešu pieder grupai, kas dzīvo nabadzībā. Apskatot rādītājus attiecībā uz darba tirgu un sociālo aizsardzību, nabadzības strukturālie cēloņi nesamērīgi ietekmē sievietes. Vienlaicīgi var teikt, ka sieviešu ieguldījums ģimenes, sabiedrības un ekonomikas attīstībā regulāri netiek pietiekami novērtēts un apmaksāts.
Clemente Mastella
Pašreizējā finanšu krīze rada īpašas negatīvas sekas, kas tieši ietekmē sieviešu dzīvi, darbu un vietu sabiedrībā.
Šodien gandrīz 17 % Eiropas sieviešu dzīvo nabadzībā. Pirms katras politiskas stratēģijas izstrādes ir jāveic visaptveroša analīze, kurā tiek apsvērti visi dzimumu aspekti: mēs uzskatām, ka integrācijai darba tirgū ir izšķirīga nozīme nabadzības un sociālās atstumtības novēršanā.
Darba un privātās dzīves saskaņošanas veicināšana, lai palīdzētu sievietēm, kuras vēlas veidot pašas savu karjeru vai strādāt pilnu darba laiku, ir viens no sieviešu nabadzības un risku, kas viņas apdraud, samazināšanas būtiskajiem faktoriem.
Mēs prasām turpmākus pasākumus, lai atbalstītu strādājošas mātes, vai nu atvieglojot iespēju atrast elastīgus darba veidus attiecībā uz darba laiku, lai ļautu viņām izpildīt savus lielākos ģimenes pienākumus, vai nodrošinot pienācīgus pakalpojumus bērniem, vecākiem vai citiem atkarīgiem ģimenes locekļiem.
Mēs esam pārliecināti, ka stratēģija "Eiropa 2020” panāks sieviešu integrāciju, uzlabojot viņu pārstāvību un līdztiesīgu piedalīšanos darba tirgū, laužot segregācijas paraugus un nodrošinot sieviešu klātbūtni augstāka līmeņa darbavietās.
Barbara Matera
Dienā, kad atzīmējam Starptautiskās sieviešu dienas 100. gadadienu, mēs balsojam par diviem ziņojumiem, kas pievēršas jautājumiem, kāpēc sievietes joprojām pārāk bieži ir marginalizētas un atstumtas no sabiedrības.
Sievietes tradicionāli saskaras ar augstu nabadzības risku, sevišķi vientuļās mātes un par 65 gadiem vecākas sievietes. Piecu izmērāmo mērķu starpā, kurus Komisija ierosināja stratēģijai "Eiropa 2020”, ir cīņa pret nabadzību, kas padara šo ziņojumu ārkārtīgi aktuālu, īpaši attiecībā uz dzimumu līdztiesības politiku saistībā ar ekonomikas un finanšu krīzi, kas grauj Eiropu.
Katras sievietes faktiskā neaizsargātība pakļauj viņu lielākam nabadzības un sociālās atstumtības un tāpēc arī izolācijas riskam, uzdodot iestādei, kuru mēs pārstāvam, saistošu pienākumu radīt konkrētas stratēģijas un programmas, kas minētas Plumb kundzes ziņojumā.
Marisa Matias
Es nobalsoju par šo ziņojumu. Visi rādītāji liecina, ka pasaules mērogā sievietes vidēji ir nabadzīgākas nekā vīrieši. Ekonomikas lejupslīdes apstākļos cilvēki, kam draud grimšana nabadzībā, kļūst neaizsargātāki, un lielākā daļa no tiem ir sievietes. Ziņojumā ir atzīts, ka taupības pasākumi, kas tiek piemēroti Eiropas Savienībā, īpaši graujoši ietekmēs sievietes, īpaši tās, kuras jau saskaras ar daudziem priekšrocību trūkumiem. Liela daļa Eiropas sieviešu, kas vecākas par 65 gadiem, saņem nožēlojamas pensijas.
Sieviešu nabadzība nav tikai nesenās ekonomikas krīzes rezultāts, bet tā ir arī sekas citiem faktoriem, ko rada diskriminējoši dzimumu stereotipi, darba samaksas atšķirība starp vīriešiem un sievietēm un šķēršļi pienācīgai ģimenes un darba dzīves saskaņošanai, kas ir īpaši nopietni nepilnās ģimenēs. Rezultāts ir "nabadzības feminizācija”, kas steidzami ir jāapkaro.
Véronique Mathieu
Es balsoju par šo ziņojumu, jo man ir grūti pieņemt, ka 17 % sieviešu joprojām dzīvo zemāk par nabadzības līmeni Eiropā. Nepieredzētā ekonomikas krīze, kas skārusi Eiropas Savienību, ir palīdzējusi tikai vēl vairāk pasliktināt šo bēdīgo stāvokli. Tāpēc ir pienācis laiks uzsvērt, cik svarīga ir šī problēma, un pieņemt pasākumu kopumu, lai cīnītos pret šo ļaunumu. Eiropas Savienībai un dalībvalstīm jāizbeidz sieviešu nabadzība un sociālā atstumtība Eiropā, īpaši nodrošinot viņām pieejamu kvalitatīvu izglītību un darbavietas, palīdzot viņām atrast līdzsvaru starp ģimenes dzīvi un darba dzīvi un palīdzot apkarot vardarbību, par kuras upuriem viņas diemžēl kļūst pārāk bieži. Tāpēc es atbalstu šo patstāvīgo ziņojumu, kurā uzsvērta vienu no mūsu modernās demokrātijas neveiksmēm - diskriminācija pret sievietēm.
Erminia Mazzoni
Nabadzība un līdztiesība ir divi savstarpēji pretēji mainīgie ekonomikas projekcijā. Darbības, kuru nolūks ir padarīt sievietes pilnībā aktīvas, rada arī vispārēju nabadzības samazināšanos.
Eiropā vairāk nekā 17 % sieviešu dzīvo nabadzībā. Ekonomikas un finanšu krīze ir ietekmējusi - un var joprojām ietekmēt - šos datus, kas ir satriecoši. Cīņa pret nabadzību ne vienmēr tiek uzskatīta par dzimumu līdztiesības politikas daļu, un tas vājina tās nozīmi. Attiecīgo komiteju darbs liecina, cik svarīgi ir ņemt vērā šīs sakarības, un, pamatojoties uz to, analizē iespējamās darbības. Tās ir ērti izvietotas stratēģijā "ES 2020”, kas nosauc nabadzību kā vienu no saviem pieciem izmērāmajiem mērķiem.
Sākot ar trim nabadzības dimensijām - dzimuma, paaudžu un ģeogrāfiskās -, Plumb kundzes ziņojums apliecina ārkārtīgu pamatīgumu un jo īpaši novatorismu procesa plānojumā, kas sagatavos taupības pasākumu pieņemšanu, lai apkarotu krīzes sekas. Šajā sakarībā labi ir izstrādātas septiņas interešu jomas nepieciešamās sistemātiskās pieejas veicināšanai, kura izklāstīta ziņojumā.
Priekšlikuma pozitīvā ievirze nevar atstāt Komisiju, Padomi vai dalībvalstis vienaldzīgas, un es ceru uz labi koordinētu atbildi no tām.
Nuno Melo
Nabadzība sieviešu vidū faktiski ir nopietna problēma, kas Eiropas Savienībai jāatrisina. Krīzes situācija, ar kuru mēs saskaramies, nepalīdz šīs nopietnās problēmas risināšanai, bet mums jāpieliek papildu pūles, lai to risinātu. Tā kā nabadzības apkarošana ir viens no stratēģijas "Eiropa 2020” mērķiem, ir jādara viss iespējamais, lai to sasniegtu, īpaši attiecībā uz sievietēm, sevišķi uz sievietēm mazāk labvēlīgos apstākļos un gados vecākām sievietēm. Tāpēc ir vajadzīga darba un sociālās aizsardzības politika, kas pievēršas risinājumu meklēšanai, lai sievietes spētu saskaņot ģimenes dzīvi ar darbu. Ir jānotiek arī dialogam ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, lai panāktu taisnīgāku sabiedrību bez atšķirībām.
Willy Meyer
Šodien, 2011. gada 8. martā, ir Starptautiskā sieviešu diena. Es balsoju par šo ziņojumu, jo nabadzības novēršana un samazināšana ir vitāli svarīga sociālās solidaritātes pamatprincipa sastāvdaļa, kuru Eiropas Savienība ir uzņēmusies.
Sieviešu nabadzība ir ne tikai nesenās ekonomikas krīzes rezultāts, bet to izraisījis dažādu faktoru kopums, tostarp stereotipi, pastāvošās atšķirības vīriešu un sieviešu darba samaksā, šķēršļi, kurus rada nespēja savienot ģimenes un darba dzīvi, lielāks sagaidāmais dzīves ilgums sievietēm un vispār dažādie dzimumu diskriminācijas veidi, kas pārsvarā ietekmē tieši sievietes.
Ziņojums mudina ES dalībvalstis īstenot mehānismus cīņai pret nabadzību, kas ir ieguvusi sievietes izskatu, un tāpēc es balsoju par šo dokumentu.
Louis Michel
Lai gan sieviešu nabadzība ir sena dzīves realitāte, ekonomikas, finanšu un sociālā krīze ir ārkārtīgi saasinājusi šo situāciju, un mēs esam liecinieki nabadzības feminizācijai. Nabadzība ir viena no jomām, kurā atšķirības starp vīriešiem un sievietēm saglabājas. Sieviešu līdzdalība darba tirgū ir viens no līdzekļiem, kā apkarot nabadzību un sociālo atstumtību. Turklāt ir jāatzīmē, ka mums vienlaicīgi jāveicina vienlīdzīga samaksa, līdztiesīga piekļuve atbildīgiem posteņiem un tiesību piešķiršana uz personālām pensijām un sociālo nodrošinājumu. Vardarbība pret sievietēm, tostarp cilvēku tirdzniecība un seksuāla izmantošana, ir nopietna problēma, kas jāizskauž, izmantojot visus mums pieejamos līdzekļus.
Šāda veida vardarbība bieži ir viens no sieviešu nabadzības cēloņiem tūlīt pēc veselības problēmām, un darba zaudēšanas. Mums gan Eiropas, gan valsts līmenī jāsaglabā spēcīga apņēmība veicināt dzimumu līdztiesību un cīnīties pret sociālo atstumtību ar īpašiem un ilgstošiem pasākumiem, ko atbalsta atbilstīgi finanšu resursi.
Miroslav Mikolášik
Nabadzības problēma Eiropā ir iesīkstējusi negatīva parādība, kas ietekmē daudzus eiropiešus, īpaši sievietes.
Arvien vairāk sieviešu ir trūkumā, un līdz 17 % sieviešu dzīvo zemāk par nabadzības līmeni, kā liecina jaunākie dati. Sieviešu stāvoklis Eiropā joprojām ir neapmierinošs, un situācija pat pasliktinās ekonomikas krīzes un pārstrukturēšanas dēļ valsts sektorā, kurā pirms krīzes tika nodarbināts vislielākais skaits sieviešu.
Saistībā ar stratēģijas "ES 2020” pamatnostādnēm, kas par principiālu mērķi izvirza nabadzības samazināšanu par 25 %, manuprāt, ir jāpieliek lielākas pūles meklēt un attīstīt konkrētus risinājumus attiecībā uz sieviešu nabadzības jautājumu. Es vēlos uzsvērt sieviešu nepārvērtējamo ieguldījumu ģimenes un bērnu veselīgā attīstībā, ko nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt diskriminācija pret sievietēm, jo šādas nevēlamas parādības lielā mērā ietekmē sabiedrību.
Tāpēc es atbalstu iniciatīvas, kas vērstas uz nepamatotu atšķirību samazināšanu un sieviešu stāvokļa uzlabošanu sabiedrībā ne tikai tiesību aktu nostādnēs, bet arī ikdienas dzīvē.
Alexander Mirsky
rakstiski. - Es pamatīgi izlasīju ziņojumu. Es vēlos uzsvērt galvenos virzienus cīņā pret sieviešu nabadzību: sieviešu nabadzības apkarošana ar nodarbinātības politiku un sociālo aizsardzību; sociālā dialoga un pilsoniskās sabiedrības nozīme sieviešu nabadzības apkarošanā; finanšu palīdzības nozīme, apkarojot nabadzību. Ir ļoti svarīgi, ka Parlaments 8. martā pieņēma šādas svarīgas rezolūcijas, kas dod cerības staru netaisnības pārvarēšanā! Es balsoju par šo ziņojumu.
Elisabeth Morin-Chartier
Es atbalstu ziņojumu par nabadzības feminizāciju Eiropas Savienībā, jo tas rāda, cik lielā mērā tieši sievietes ir pirmie nabadzības upuri. Es aicinu Eiropu veikt praktiskus pasākumus darba samaksas atšķirības mazināšanai starp vīriešiem un sievietēm.
Cik ilgi mēs pieļausim to, ka sievietēm jāsaņem mazāka alga nekā vīriešiem? Kāpēc sievietei būtu jāstrādā piecus gadus, lai nopelnītu to, ko vīrietis nopelna četros gados, un, galvenais, kāpēc viņai jābūt nabadzīgākai tikai tādēļ, ka viņa ir audzinājusi savus bērnus?
Tāda nav sabiedrība, kuru es vēlētos atstāt saviem bērniem un bērnu bērniem. Sieviešu darba dzīves nenoteiktība pārāk smagi gulstas uz viņām, īpaši, kad viņas sasniedz pensionēšanās vecumu. Eiropai jārūpējas par to, lai neturpinātos sieviešu grimšana nabadzībā, un jāveicina patiesi vienlīdzīgas darba samaksas politika.
Cristiana Muscardini
Mani īpaši satriec vientuļu vecāku sieviešu nabadzība. Viņas ir strādājušas visu mūžu, devušas ieguldījumu ģimenes audzināšanā; ja viņas ir strādājušas, viņas saņem neatbilstīgas pensijas; ja viņas saņem tikai pabalstu no valsts pensijas, ir vēl sliktāk.
Pensiju shēmas nav bijušas viņām labvēlīgas. Varbūt viņas pārtrauca savu karjeru, lai audzinātu bērnus, un nepilnas slodzes darbs ir samazinājis viņu ienākumus visa viņu darba mūža gaitā. Viņām varbūt bija jāatbalsta ģimenes locekļi, kas bija slimi, veci vai nespējīgi, un labklājības dienesti nespēja šo uzdevumu veikt. Tas noteikti nav apskaužams stāvoklis.
Ar Eiropas Sociālo fondu mums jāizveido programmas palīdzības un atbalsta sniegšanai. Vietējai valdībai - vai nu tieši, vai ar pilsonisku organizāciju starpniecību - jāuzņemas atbildība par šiem jautājumiem un jāsadarbojas ar reģioniem, lai mērķtiecīgāk izmantotu savas struktūrfondu kvotas. Cīņa pret nabadzību nedrīkst iestrēgt statistikas iestāžu rakstāmgaldos, bet tai jānonāk līdz administratīvajam līmenim, kas ir vistuvāk sievietēm, kurām tā vajadzīga.
Eiropā joprojām ir pārāk daudz sieviešu ar mazāku atalgojumu nekā vīriešiem, kuras meklē darbu un dienestus, kas var palīdzēt viņām uzaudzināt bērnus, pārāk daudz sieviešu ir vardarbības upuri, pārāk daudz imigrantu meiteņu pārcieš ģenitāliju kropļošanu un pārlieku daudz ir sieviešu, kas ir vienas, vecas un aizmirstas.
Franz Obermayr
Sieviešu nabadzība ir traģiska problēma, īpaši jaunattīstības valstīs. Neskatoties uz to, netiešā pieeja, kas izvirzīta šajā ziņojumā, nebūtu lietojama kā dalībvalstu migrācijas politikas vājināšanas veids. Es tāpēc balsoju pret šo ziņojumu.
Alfredo Pallone
Eiropas Savienībai jāpieņem skaidra nostāja un jāizstrādā plāni, lai apkarotu ekonomikas krīzi. Šajā gadījumā jautājums ir par sieviešu aizsardzību pret nabadzības risku, neļaujot viņām joprojām palikt būtībā tai sabiedrības daļai, kas ir neaizsargātāka nekā vīrieši un tādēļ mazāk spējīga reaģēt uz nodarbinātības krīzi. Lai sasniegtu stratēģijas "Eiropa 2020” mērķi par cīņu pret nabadzību, mums jānodrošina, ka sievietēm tiek piedāvāta lielāka resursu pieejamība, labāka darba politika, lielāks finansējums no Eiropas Sociālā fonda un iespēja panākt darba un privātās dzīves saskaņošanu, neupurējot tam savu mātes sūtību. Kā es jau esmu teicis saistībā ar citiem ziņojumiem, par kuriem šodien tika balsots, es tomēr uzskatu, ka, īstenojot šos ieteikumus, pienākas ievērot subsidiaritātes principu un noteiktas raksturīgas valsts īpatnības, kuras ir jāaizstāv un jāsargā.
Georgios Papanikolaou
Es balsoju par ziņojumu par sieviešu nabadzību Eiropas Savienībā. Pašreizējā ekonomikas krīzes posmā, kad tiek ievērots taupības režīms, tam ir arī nevēlama ietekme uz sievietēm, jo viņas nonāk nelabvēlīgā situācijā darba tirgū. Grieķijā nabadzības risks sievietēm ir 10 %, kas ir daudz augstāks nekā vīriešiem, bet Eiropā sieviešu nabadzība ir 36 % līmenī salīdzinājumā ar 11 % līmeni vīriešiem. Pamata mērķis ir likvidēt darba samaksas atšķirību starp abiem dzimumiem un nevienlīdzību, ko tās rada, un veikt pasākumus, lai atbalstītu vientuļās mātes, ieviešot elastīgu darba laiku. Dalībvalstis tagad tiek aicinātas radīt pēc iespējas vairāk jaunu darbavietu sievietēm un sekmēt viņu piekļuvi augstākā līmeņa izglītībai, lai tādējādi viņas varētu apgūt prasmes un kvalifikāciju un pretendēt uz augstas kvalitātes darbavietām.
Maria do Céu Patrão Neves
Pietiekami daudz ir pētīts, un mūsu rīcībā ir pietiekami konkrēti dati, lai varētu kategoriski paziņot, ka kopumā sievietes ir pirmās, ko nabadzība ietekmē visbargāk visās sabiedrībās, sākot ar visbagātākajām - un nevienai līdz šim nav veiksmīgi izdevies izskaust nabadzību pašai -, kurās nabadzība izplatās kā lipīga slimība, kas samazina vidējo mūža ilgumu un nokauj dzīves cerību. Tomēr mums vajadzīga dziļāka un konkrētāka izpratne par šo realitāti dažādās Eiropas Savienības dalībvalstīs, lai rīkotos pielāgotākā un efektīvākā veidā, cenšoties panākt kopējo mērķi novērst un samazināt sieviešu nabadzību. Runājot par sieviešu nabadzību, ir vērts uzsvērt, ka mums ir arī īpaši vispārēji rādītāji, kas norāda uz tās augsto ietekmi uz kopienas sociālo struktūru: ir pierādīts, ka sieviešu būtiskās un pastāvīgās lomas dēļ ģimenē, jo vairāk tiek ieguldīts viņu izglītībā un sociālajā veicināšanā, jo vairāk kopiena attīstās sociāli ekonomiski. Cīņa pret sieviešu nabadzību ir morāls pienākums, kā arī sociāls ieguldījums. Šo iemeslu dēļ es balsoju par ziņojumu attiecībā uz sieviešu nabadzības izpausmēm Eiropas Savienībā.
Rovana Plumb
rakstiski. - ES saskaras ar lielu ekonomikas, finanšu un sociālo krīzi, kas ietekmē mūs visus - gan vīriešus, gan sievietes. Bet tā rada īpašu kaitējumu sievietēm darba tirgū un viņu privātajā dzīvē, jo viņas, visticamāk, ir nestabilās darbavietās, visticamāk, viņas tiks atlaistas un vismazāk ticams, ka viņām būs sociālais nodrošinājums. Taupības pasākumu īstenošana visā ES īpaši postoši ietekmē sievietes, kas pārsvarā ir iesaistītas publiskajā sektorā gan kā darba ņēmējas, gan kā pakalpojumu saņēmējas. Sieviešu nabadzības novēršana un samazināšana ir sociālās solidaritātes pamatprincipa, kas Eiropas Savienībai ir saistošs atbilstīgi ES līguma 3. pantam, svarīga sastāvdaļa. Tas paredz sieviešu un vīriešu līdztiesību, sociālu taisnīgumu un aizsardzību un sociālās atstumtības un diskriminācijas apkarošanu. Komisijai un dalībvalstīm jāveic nepieciešamie pasākumi kā stratēģijas "Eiropa 2020” sastāvdaļa, lai izskaustu dzimumu nevienlīdzību nodarbinātībā. Es stingri mudinu noteikt kā mērķi darba samaksas atšķirības samazināšanu dzimumu starpā katru gadu par 1 %, lai panāktu 10 % samazinājuma mērķi līdz 2020. gadam. Es uzsvērtu arī pozitīvas rīcības nepieciešamību, lai palielinātu sieviešu pārstāvību politikas, ekonomikas un korporatīvās lēmējiestādēs.
Miguel Portas
Es nobalsoju par šo ziņojumu. Visi rādītāji liecina, ka pasaules mērogā sievietes vidēji ir nabadzīgākas nekā vīrieši. Ekonomikas lejupslīdes apstākļos cilvēki, kam draud grimšana nabadzībā, kļūst vēl neaizsargātāki, un lielākā daļa no tiem ir sievietes. Ziņojumā ir atzīts, ka taupības pasākumi, kas tiek piemēroti Eiropas Savienībā, īpaši graujoši ietekmēs sievietes, īpaši tās, kuras jau saskaras ar daudziem priekšrocību trūkumiem. Liela daļa Eiropas sieviešu, kuras ir vecākas par 65 gadiem, saņem nožēlojamas pensijas. Sieviešu nabadzība nav tikai nesenās ekonomikas krīzes rezultāts, bet tā ir sekas arī citiem faktoriem, ko rada diskriminējoši dzimumu stereotipi, darba samaksas atšķirības starp vīriešiem un sievietēm un šķēršļi pienācīgai ģimenes un darba dzīves saskaņošanai, kas ir īpaši nopietni nepilnās ģimenēs. Rezultāts ir "nabadzības feminizācija”, kas steidzami jāapkaro.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - R. Plumb sagatavotais FEMM komitejas ziņojums tika pieņemts ar balsu vairākumu. Mēs atbalstījām daudzus punktus, par kuriem atsevišķu balsojumu pieprasīja S&D/PPE/ALDE. Šie punkti galvenokārt bija atkārtojumi. Arī galīgais iznākums ir labs. Tas ir pozitīvs, jo pieņemts: likvidēt dzimumu nelīdztiesību stratēģijā "ES 2020” (38. punkts); pilnībā apmaksāts maternitātes atvaļinājums, kā pieņemts E. Estrela ziņojumā 2010. gada 20. oktobrī (39. punkts); palielināt sieviešu pārstāvību politikas, ekonomikas un korporatīvās lēmējiestādēs. Augsta standarta sabiedriskiem pakalpojumiem (43. punkts) arī ir jābūt savienojamiem ar pilnas slodzes darba laiku. Bet tas ir arī negatīvs, jo dzimumu dimensija atlabšanas plānos (15. punkts) netika pieņemta.
Joanna Senyszyn
Es atbalstīju ziņojumu par sieviešu nabadzību Eiropas Savienībā. Vairāk nekā 10 iepriekšējos gados sieviešu skaits, kuras dzīvo nabadzībā, ir nesamērīgi palielinājies salīdzinājumā ar vīriešu skaitu. Vairāk nekā 84 miljoni ES pilsoņu dzīvo nabadzībā, un sieviešu ir vairāk nekā puse no šī skaita. Tas ir ekonomikas krīzes rezultāts, un to rada arī atšķirība sieviešu un vīriešu darba samaksā, grūtības savienot ģimenes dzīvi ar karjeru, lielāks vidējais mūža ilgums un dažāda veida diskriminācija dzimuma dēļ, kuras upuri galvenokārt ir sievietes. Es pieprasītu izšķirīgus pasākumus, kas jāveic gan ES, gan visu dalībvalstu līmenī, lai apkarotu ar darba samaksu saistīto diskrimināciju un nodrošinātu pieeju pievilcīgiem darba piedāvājumiem. Es uzsvērtu nepieciešamību stiprināt tiesiskus instrumentus, kuru nolūks ir likvidēt darba samaksas atšķirību starp sievietēm un vīriešiem. Šajā aspektā joprojām eksistē izteiktas neatbilstības, jo vīrieši pelna par 20 % līdz 25 % vairāk nekā vidēji sievietes, un tas rada augstu nabadzības līmeni vientuļu sieviešu, sieviešu pensijas gados un atraitņu starpā. Ir būtiski, lai tiktu pieņemtas ES programmas atbilstoši stratēģijas "Eiropa 2020” pamatnostādnēm mūžizglītības un profesionālās izglītības jomā sievietēm, lai paaugstinātu sieviešu nodarbinātības līmeni. Šīm programmām plaši jāpievēršas profesijām, kas būs svarīgas nākotnē, un jālikvidē stereotipi, kas saglabājas izglītības jomās, kurās dominē sievietes vai vīrieši, kā arī jāizskauž tradicionālie modeļi mācību programmās.
Bogusław Sonik
Nabadzības feminizēšanās ir parādība, kuru novēro un sastop arvien biežāk gan Eiropā, gan ārpus tās robežām, un citu faktoru starpā tā notiek vecuma, ģimenes pienākumu, etniskās izcelsmes un pret sievietēm vērstas vardarbības dēļ. Proporcionāli lielais sieviešu skaits, kas nodarbinātas slikti atalgotos darbos vai darbā ar nepilnu darba laiku, nozīmē, ka vairāk sieviešu nekā vīriešu dzīvo uz nabadzības robežas.
Ir jāaktivizē šīs parādības izpēte Eiropas līmenī, jo pētījums ļaus izveidot precīzas un efektīvas metodes sieviešu nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanai. Pamata metodei, lai palīdzētu sievietēm izlauzties no nabadzības, jābūt atbilstīgas uzmanības koncentrēšanai uz nodarbinātības politiku (elastīgas nodarbinātības metodes, karjeras veidošanas vadība, apmācību nodrošinājums, lai iegūtu augstāku kvalifikāciju, un pasākumi sievietēm, kas dzīvo lauku teritorijās).
Arī izglītībai ir ļoti liela nozīme šīs problēmas apkarošanā. Šajā nolūkā jāizmanto ES finanšu potenciāls, un īpašs uzsvars liekams uz dzimumu līdztiesības jautājumu piesaisti, plānojot iziešanu no krīzes un efektīvu stratēģijas "Eiropa 2020” īstenošanu. ES pasākumiem šajā jomā jāpauž sociālā solidaritāte.
Catherine Stihler
rakstiski. - Es atbalstīju šo ziņojumu, kurā ir atzīts, ka Eiropas Savienībā nabadzība vairāk ietekmē sievietes un ka mums jāstrādā kopā, lai to risinātu. Es biju vīlusies, ka arī šoreiz, Starptautiskās sieviešu dienas 100. gadadienā, britu konservatīvie bija pret šo ziņojumu.
Niki Tzavela
Nabadzības apkarošana ir viens no mērķiem, kas ierosināts stratēģijā "Eiropa 2020”. Sieviešu nabadzību lielā mērā rada diskriminācija pret sievietēm. Nesenā lejupslīde ir pazeminājusi viņu stāvokli sabiedrībā, palielinājusi diskrimināciju pret viņām un dzinusi viņas pretī nabadzībai. Savā ziņojumā par sieviešu nabadzības izpausmēm Eiropas Savienībā Plumb kundze ir mēģinājusi atrast efektīvus risinājumus, kā uzlabot sieviešu stāvokli sabiedrībā vispār; tieši tāpēc es balsoju par to.
Derek Vaughan
rakstiski. - Sievietes Eiropas Savienībā pelna vidēji par 17,5 % mazāk nekā vīrieši, un šis līmenis ir saglabājies nemainīgs iepriekšējos piecpadsmit gadus - tagad ir laiks sākt rīkoties, lai likvidētu šo darba samaksas atšķirību. Dalībvalstīs pienācīgi jāīsteno vienāda samaksa par vienādu darbu, lai sievietes panāktu taisnīgus nosacījumus. Ir svarīgi skatīties, kādu iespaidu atšķirība darba samaksā atstāj uz pensiju sievietēm; daudzos gadījumos sievietes tiesības uz pensiju izriet no viņas laulības statusa. Ir jāgarantē vienlīdzīgas pensijas sievietēm, un šā iemesla dēļ es atbalstīju priekšlikumu nodrošināt tādas pašas tiesības sievietēm attiecībā uz pensijām un sociālo nodrošināšanu. Aptuveni 17% visu sieviešu ES dzīvo zem nabadzības līmeņa, un ir svarīgi, lai sociālā un darba tirgus politika tiktu pielāgota, garantējot minimālu ienākumu un sociālu taisnīgumu sievietēm. Es piekrītu aicinājumiem Eiropas Savienībai paredzēt lielāku finansējumu ar ESF starpniecību, lai palīdzētu apkarot nabadzību un sociālo atstumtību - ir svarīgi, lai sievietes tiktu pilnībā integrētas darba tirgū.
Angelika Werthmann
Es balsoju par ziņojumu par sieviešu nabadzības izpausmēm Eiropas Savienībā. Komisijas gada ziņojums par 2010. gadu par sieviešu un vīriešu līdztiesību liecina, ka nabadzība ir viena no jomām, kurā ir acīmredzamas no dzimuma atkarīgas atšķirības. Ekonomikas, finanšu un sociālā krīze ir izraisījusi "nabadzības feminizāciju”. Budžeta vairākkārtējie samazinājumi un valsts sektora pārstrukturēšana jo īpaši ir apdraudējusi darbavietas, kurās galvenokārt tiek nodarbinātas sievietes. Vienlaicīgi pasākumi krīzes apkarošanai, ko atbalsta valdība, galvenokārt pievēršas tādām ekonomikas jomām, kurās pārsvarā strādā vīrieši. "Nabadzības feminizācijas” parādības analīze, kuru pieprasa referente, tādēļ ir steidzami nepieciešama, lai varētu veikt pienācīgus pretpasākumus.
Sebastian Valentin Bodu
Abas rezolūcijas, ko iesniegusi Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja un par kurām notika debates Starptautiskās sieviešu dienas 100. gadadienā, norāda, ka Parlaments veicina un atbalsta līdztiesīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem. Likumdošanas asamblejas priekšsēdētājs faktiski komentēja, ka ir pārāk maz sieviešu valstu parlamentos, pat ja situācija mainās, nonākot līdz Eiropas Parlamentam. Es varu apliecināt, ka tāda pati situācija ir arī Rumānijā, kas nosūtīja proporcionāli vairāk sieviešu uz Eiropas likumdevēju iestādi salīdzinājumā ar pārstāvību, kas ir pašu valsts parlamentā. Tomēr, neskatoties uz šo situāciju, kuru var uzskatīt tikai par aisberga pašu augšu, ir nepieciešams, izmantojot dinamisku un reālistisku politiku, novērst dzimumu atšķirības darba samaksā, nodrošināt to, ka sievietes vairāk tiek ieceltas lēmumu pieņēmēju amatos, un paaugstināt sieviešu nodarbinātības līmeni, jo bezdarbs viņas ietekmē vairāk. Analīzes liecina, ka mēs nenodarbojamies tikai ar runāšanu par to, ka vajadzīga līdztiesīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm, bet ka šai politikai būs svarīga ietekme uz ekonomiku, dodot 30 % IKP pieaugumu. Vidējā dzimumu darba samaksas atšķirība Eiropas Savienībā joprojām ir 18 %. Es atzinīgi vērtēju aicinājumu dalībvalstīm īstenot vienlīdzīgas darba samaksas tiesību aktus.
