Kulttuuri-ohjelma (2007-2013) (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan suositus toiseen käsittelyyn neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi Kulttuuri-ohjelman perustamisesta (2007-2013) (06235/3/2006 - C6-0269/2006 - (Esittelijä: Graça Moura).
Vasco Graça Moura 
esittelijä. - (PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, prosessi, joka huipentuu äänestykseen Kulttuuri-puiteohjelmasta 2007-2013 toisessa käsittelyssä, on ollut monimutkainen ja hidas. Se on ollut hidas lähinnä rahoitusnäkymiä koskevien useiden takaiskujen vuoksi, kuten kaikki muistamme, ja monimutkainen kysymyksen luonteen ja niiden kirjavien näkemysten vuoksi, joita kaikki lausunnon antaneiden valiokuntien jäsenet esittivät asiasta vastaavan valiokunnan jäsenten kanssa käydyssä keskustelussa.
Kaikista esitetyistä näkemyksistä seurasi rikas vuoropuhelu Kulttuuri-puiteohjelmasta 2007-2013, joka siirtyi sittemmin ensimmäisestä käsittelystä nyt meneillään olevaan toiseen käsittelyyn. Tälle prosessille olivat tunnusomaisia sekä komission että neuvoston viralliset ja epäviralliset toimet, jotka johtivat hedelmälliseen näkemystenvaihtoon ja yksimielisiin näkökantoihin, joita voidaan pitää ainoastaan äärimmäisen myönteisinä.
Tämän kaiken seurauksena useimmat parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä hyväksymistä tarkistuksista on sisällytetty yhteiseen kantaan. Näistä tarkistuksista haluan korostaa johdanto-osan kappaleisiin ja 3 artiklan tekstiin sisältyvää nimenomaista viittausta eurooppalaisten yhteisen kulttuuriperinnön merkitykseen. Tämä ajatus kuvastaa hyvin ohjelman tavoitteita.
Meidän on siis seurattava jatkuvasti ohjelmassa määritettyjen nimenomaisten tavoitteiden täytäntöönpanoa. Kyseiset tavoitteet liittyvät tähän suunnattoman suureen perintöön, joka on vuosisatojen saatossa juurtunut syvälle kaikkiin ihmisen toiminta-alueisiin. Nämä toiminta-alueet liittyvät sivistykseemme ja kulttuurimme, joten ne myös kuvastavat identiteettiämme.
On myös ollut mahdollista sopia tyydyttävistä järjestelyistä, jotka koskevat toimien 1-5-vuoden pituiseksi kaavailtua kestoaikaa, ohjelmaan osallistuvia kulttuurialan toimijoita, joiden määrä jäsenvaltiota kohden vaihtelee toiminnan luonteen mukaan, ja talousarviosta kullekin asianomaiselle alalle myönnettäviä varoja. Viimeksi mainittu koskee erityisesti lisämäärärahojen myöntämistä yhteistyötoimiin, toisin sanoen pienempiin hankkeisiin laajempien tai monivuotisten yhteistyöhankkeiden sijaan. Tämä mahdollistaa yleensä lähimpänä kansalaisia olevien pienimuotoisten toimijoiden toimien huomioon ottamisen laiminlyömättä kuitenkaan laajempia ja näkyvämpiä toimia, jotka käsittävät useampia jäsenvaltioita ja pitemmän ajanjakson.
Kaiken tämän lisäksi haluan korostaa varautumista erityistoimiin, joiden tarkoituksena on lisätä EU:n kansalaisten tietoisuutta kulttuurisesta monimuotoisuudesta jäsenvaltioissa. Joitakin näistä toimista on jo toteutettu, kuten Euroopan kulttuuripääkaupunkihanke ja kulttuurialalla toimivien eurooppalaisten elinten tukeminen. Kyseiset elimet toimivat eurooppalaisen kulttuurin lähettiläinä, mikä on hyvin tärkeää, ja monet niistä ovat saaneet aiemmin parlamentilta ratkaisevaa tukea.
Jos säännöt muuttuvat voimassa olevien varainhoitoasetusten vuoksi ja nämä elimet joutuvat siten anomaan tarvitsemaansa avustusta Kulttuuri-ohjelmasta 2007-2013, on ehdottoman tärkeää, ettei niitä sivuuteta ja että ne säilyttävät kykynsä jatkaa toimintaansa.
Komissio ja neuvosto odottavat, että ohjelman monialainen luonne tekee siitä erittäin joustavan ja antaa mahdollisuuden tukea monia innovatiivisia ehdotuksia. Vaikka esitinkin ensimmäisessä käsittelyssä käydyn keskustelun kuluessa joitakin tähän liittyviä varauksia, toivon vilpittömästi komission ja neuvoston olevan oikeassa.
Ottaen huomioon että toimielimet tekevät yhteistyötä ja ovat matkalla samaan suuntaan, tähän liittyy vain yksi kielteinen näkökohta, joka on helppo havaita. Viittaan seikkaan, jolla voidaan tarkoittaa vain Kulttuuri-ohjelmalle 2007-2013 myönnettyä erittäin vähäistä rahoitusta. Ensimmäisessä käsittelyssä monet keskusteluun osallistuneista - toisin sanoen muutkin kuin minä, joka toimin esittelijänä - kiinnittivät huomiota tähän seikkaan.
Kyseessä on kolmannen sukupolven ohjelma, jonka tarkoituksena on mennä edeltäjiään pitemmälle ja olla niitä tehokkaampi. Kyse on ohjelmasta, joka käsittää laajemman valikoiman toimia ja johon osallistuu suurempi määrä asiasta kiinnostuneita jäsenvaltioita. Se tarkoittaa myös suurempia hallinnointi- ja valvontakustannuksia, mutta talousarviomäärärahat eivät siitä huolimatta vastaa lähellekään sitä, mitä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaisiin ja mitä kaikki asiasta vastuussa olevat tahot - komission jäsenet, kulttuuriministerit, kulttuurialan toimijat ja poliitikot - pitävät ehdottoman tärkeänä.
Meidän on kaikesta huolimatta toivottava, että Kulttuuri-ohjelmasta 2007-2013 tulee suuri menestys ja että sillä edistetään voimakkaasti kehitystä Euroopan unionissa, johon me kaikki olemme sitoutuneet.
Ján Figeľ
komission jäsen. (EN) Arvoisa puhemies, olen iloinen voidessani olla täällä parlamentissa toisen neuvottelukierroksen päättyessä. Aistin hyvin myönteisen mielialan lopullisen äänestyksen toimittamisen ja päätöksen suhteen. Tarkastelemme nyt useita eri ohjelmia, jotka kuuluvat vastuualueeseeni, mukaan luettuina nuorisotoimintaohjelma, elinikäisen oppimisen toimintaohjelma ja "Kansalaisten Eurooppa" -ohjelma.
Aloitamme kulttuurilla. Kyseessä on hyvin symbolinen ja erittäin tärkeä ohjelma, koska kulttuuri voi, kuten aiemminkin, nähdäksemme tarjota monia tärkeitä vastauksia Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta. Saanen muistuttaa teitä siitä, että puheenjohtaja Barroso totesi joulukuussa 2004 kulttuuriarvojen tulevan arvojärjestyksessä ennen taloudellisia arvoja, koska talous helpottaa elämistä, mutta juuri kulttuuri tekee elämästä elämisen arvoisen.
Minulla on ilo todeta, että koko lainsäädäntöprosessille oli tunnusomaista toimielintemme välinen erinomainen yhteistyöilmapiiri, joka mahdollisti hyvin tyydyttävän kompromissin löytämisen. Haluan erityisesti kiittää esittelijä Graça Mouraa erinomaisesta työstä ja samasta syystä koko kulttuuri- ja koulutusvaliokuntaa sekä sen puheenjohtajaa Sifunakisia. Valiokunnan ohjelmalle antamalla tuella on tärkeä merkitys tulevalle päätökselle.
Olen myös hyvin tyytyväinen, että sekä parlamentti että neuvosto ovat suhtautuneet myönteisesti komission alkuperäisessä ehdotuksessa esittämään yleiseen linjaan. Seuraavassa Kulttuuri-ohjelmassa edistetään siten ensinnäkin kulttuurialalla työskentelevien henkilöiden liikkumista kansallisten rajojen yli, toiseksi kannustetaan teosten ja taide- ja kulttuurituotteiden levitystä yli rajojen ja kolmanneksi suositaan kulttuurien välistä vuoropuhelua.
Olen yhtä vakuuttunut siitä, että ohjelmalla edistetään kukoistavaa monenvälistä yhteistyötä Euroopan unionissa samoin kuin eurooppalaisen identiteetin kehittymistä kansalaisten välisen vuorovaikutuksen kannustamisen ansiosta. Käytettävissämme on 400 miljoonaa euroa.
Haluan myös kiittää Euroopan parlamenttia sen antamasta tuesta. Voimme mahdollisesti tarkastella tuen lisäämistä, mutta meidän on ensinnäkin oltava tietoisia rajoista. Toiseksi tuki on kasvussa ja mahdollisuuksia yhteistyön organisoimiseen on jatkossa enemmän. Kuten jäsen Graça Moura äsken totesi, tarvitsemme kuitenkin tehokkuutta.
Haluan vahvistaa, että komissio voi hyväksyä mietintöön sisältyvät kolme tarkistusta, sillä ne ovat sopusoinnussa kolmen toimielimen välisen kompromissin kanssa. Toivon hartaasti, että lopullinen päätös asiasta tehdään seuraavassa kulttuurineuvoston kokouksessa marraskuussa.
Bogusław Sonik
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, tuen ohjelman kokonaistavoitetta, nimittäin yhteisen eurooppalaisen kulttuurialueen vahvistamista ja tunnetta Euroopan kansalaisuudesta. Nämä ovat hyvin kiitettäviä tavoitteita.
Yllätyin kuitenkin lukiessani neuvoston tämän vuoden kesäkuussa antamasta yhteisestä kannasta, että Kulttuuri-ohjelma (2007-2013) vahvistaa Euroopan yhteisön laaja-alaisia politiikkoja, erityisesti edistämällä kaikenlaisen sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän poistamista. Yhteisön laaja-alaiset politiikat - mitä kapulakieltä tämä on, hyvät kollegat? Todistammeko sosialistisen realismin renessanssia? Tarkoittaako kaikki tämä, että tulevien hankkeiden arvioinnissa käytettävä avainkriteeri on hankkeiden oletettu vaikutus syrjintään? Ehkäpä olisi paras uskoa hankkeiden arviointi Wienissä toimivalle Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskukselle tai äskettäin perustetulle Euroopan tasa-arvoinstituutille. Haluan huomauttaa, etten löytänyt tällaista mainintaa ohjelman aiemmasta versiosta, Kulttuuri 2000 -ohjelmasta.
Eurooppa oli jakautunut kahtia yli 50 vuoden ajan. Ohjelmamme pitäisi näin ollen tarjota mahdollisuus lisätä tietoisuutta ja ymmärtämystä eurooppalaisten kansakuntien kulttuurisesta monimuotoisuudesta ja erityisesti kommunistisen totalitarismin Keski- ja Itä-Euroopassa sortamista kulttuureista. Tämän pitäisi olla hankkeiden perustana oleva ajatus Kulttuuri-ohjelman uudessa versiossa (2007-2013). Kulttuuri olisi miellettävä keinoksi helpottaa 27 jäsenvaltion kulttuurista yhdentymistä pikemminkin kuin yhtenäiseksi maailmankatsomukseksi. Kulttuurin on nautittava täydellistä vapautta. Kulttuuri edistää vapauden asiaa tehokkaimmin osallistuessaan sen levittämiseen.
Guy Bono
PSE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, saanen aloittaa kiittämällä esittelijä Graça Mouraa työstä, jota hän on tehnyt Kulttuuri 2007 -ohjelman kaltaisen perustavan aiheen parissa, ja erityisesti sopimuksesta, jonka hän on neuvotellut Euroopan parlamentin puolesta.
Haluaisin tarkastella lyhyesti niitä kolmea näkökohtaa, joita puolustin Euroopan parlamentin sosialidemokraattisen ryhmän puolesta kulttuuri- ja koulutusvaliokunnassa. Ensinnäkin ohjelman laaja-alaisuuden osalta on syytä huomata, että aikaansaatu sopimus on oikeansuuntainen. Kukaan ei näet voi vastustaa ohjelman yhtenäisyyden lisäämistä, minkä ansiosta on mahdollista panna piste hajanaisuudelle, joka on pitkään ollut tunnusomaista Euroopan unionin kulttuuritoimille. Aikomukset ovat kuitenkin kokonaan toinen asia kuin ehdotetut määrärahat.
Tästä pääsenkin toiseen kysymykseen, nimittäin talousarvioon, jonka esittelijä ja komission jäsenkin äsken myös mainitsivat. Sanoisin yhden asian, jota toistan niin kauan kuin se on tarpeen. Euroopan unionissa on hyödytöntä asettaa kulttuurisen monimuotoisuuden ja kulttuuriyhteistyön edistämisen kaltaisia kunnianhimoisia tavoitteita, jos näitä tavoitteita ei ole mahdollista saavuttaa käytettävissä olevalla talousarviolla, joka vastaa vain 15:ttä senttiä kansalaista kohti vuosittain. Olemme vaatineet Kulttuuri-ohjelmalle osoitetun talousarvion huomattavaa korottamista, jotta ohjelmalla voidaan omalta osaltaan edistää eurooppalaisen kulttuurin ja identiteetin nousua, minkä ansiosta voimme kohota kansallisen itsekkyyden yläpuolelle ja siten selvitä kriisistä, josta EU on kärsinyt nyt jo puolitoista vuotta. On todettava, että vuosien 2007-2013 rahoitusnäkymät, joissa yhteisön menot vakautetaan 1 prosenttiin Euroopan unionin BKT:stä, eivät anna mahdollisuutta saavuttaa tavoitteita, jotka olemme asettaneet itsellemme tässä ohjelmassa. Rahoitusnäkymien takia myöskään kulttuurille ei voida antaa sitä roolia, jota kaavailemme sille vahvemman ja solidaarisemman Euroopan unionin rakentamisessa. Emme voi siten sallia, että tämän ohjelman asemaa heikennetään jo toisen kerran viivyttämällä sen täytäntöönpanoa. Kuten Aristide Briand sanoi, jos emme voi saada keinoja politiikkaamme varten, meidän on saatava politiikka keinojamme varten. Meidän on siten toimittava nopeasti pannaksemme tämän ohjelman pikaisesti täytäntöön, jotta emme saata epäedulliseen asemaan kentällä toimivia kulttuuriorganisaatioita, jotka ovat riippuvaisia kyseisestä rahoituksesta ja ovat odottaneet päätöksen tekemistä kuukausia.
Claire Gibault
ALDE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, aluksi haluan kiittää jäsen Graça Mouraa laadukkaasta työstä ja alati myötämielisestä suhtautumisesta ehdotuksiimme. Hänen mietintönsä on erinomainen, mikä tuskin tulee yllätyksenä, kun kyseessä on portugalilainen kirjailija ja portugalin kielen kiihkeä puolustaja.
Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän varjoesittelijänä kehotan parlamenttia antamaan hänelle täyden tukensa. Ohjelmaan sisältyvät seuraavat tavoitteet: edistää kulttuurialalla työskentelevien henkilöiden kansalliset rajat ylittävää liikkuvuutta, kannustaa teosten ja taide- ja kulttuurituotteiden kansalliset rajat ylittävää levittämistä ja suosia kulttuurien välistä vuoropuhelua. Tämä panee kuitenkin miettimään, miten pystymme näin niukalla talousarviolla suojelemaan ja edistämään kielellistä monimuotoisuutta sekä kannustamaan kielten oppimista ja musiikin ja esittävien taiteiden opetusta. Herää myös kysymys, miten tällä ohjelmalla pystytään edistämään ja kehittämään Euroopan unionin näkyvyyttä unionin ulkopuolella sen kulttuurisen monimuotoisuuden ja kaikille eurooppalaisille kulttuureille yhteisten näkökohtien edistämisen ansiosta.
Olen näin ollen hyvin pettynyt siihen, ettei komissio ole ymmärtänyt sitä ehdottoman tärkeää asemaa, joka kulttuurilla on eurooppalaisessa identiteetissämme. Pidän erityisen vakavana, että se katsoi vuosien 2007-2013 rahoitusnäkymät sisältävän toimielinten välisen sopimuksen perusteella voivansa hyväksyä näin niukan talousarvion, joka on vain 354 miljoonaa euroa verrattuna esittelijän vaatimiin 600 miljoonaan euroon ja komission ehdottamiin 408 miljoonaan euroon.
"Kulttuuri-ohjelmalle 2007" kaudeksi 2007-2013 varattu talousarvio on nyt ainoastaan 0,04 prosenttia rahoitusnäkymissä myönnetystä Euroopan unionin talousarviosta.
Kaikki taiteilijat Euroopan unionissa hämmästyvät siitä, että EU:n toimielimet pitävät kulttuuria edelleen kakun kuorrutuksena, ylellisyytenä, joka tulee vasta toisena välttämättömien asioiden jälkeen. Jos kulttuurin edistäminen käsittää tietoisuuden lisäämisen ja hämmennyksen hillitsemisen, tämä supistettu talousarvio ei ole se tapa, jolla EU:n tulisi näyttää esimerkkiä.
Helga Trüpel
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, minäkin haluan aloittaa kiittämällä jäsen Graça Mouraa hänen työstään tämän EU:n politiikan alan tärkeän näkökohdan parissa.
Aina kun keskustelemme kulttuuripolitiikan merkityksestä Euroopan unionille, siteerataan mielellään sanontaa, jonka mukaan sisämarkkinat eivät ole omiaan herättämään rakkaudentunteita. Euroopan unioni on muutakin kuin sisämarkkinat, vaikka emme tulisikaan toimeen ilman niitä. Euroopan unionissa on pitkälti kyse kulttuuri-identiteetistä ja rikkaasta kulttuuristamme, joita haluamme suojella ja kehittää. Kulttuuri voi erottaa ihmisiä, erityisesti jos siinä korostetaan eroavaisuuksia. Kulttuuripolitiikkamme tavoitteena on kuitenkin yhdistää eurooppalaiset kulttuurin avulla, luoda yhteyksiä heidän välilleen ja antaa heille mahdollisuus luoda yhteyksiä ja tuntea kuuluvansa maailmaan, jossa on todellakin useita erilaisia maailmoja. Eroavaisuuksien tasoittaminen ei ole asia, jota meidän pitäisi pelätä. Sitä olisi päinvastoin kannustettava, sillä se on keskeinen osa eurooppalaista kulttuuripolitiikkaa.
Tästä syystä ohjelman kolme tavoitetta, nimittäin kulttuurivaihdon, taiteilijoiden liikkuvuuden ja kulttuurien välisen vuoropuhelun edistäminen, ovat oikeita, mutta aiemmin päätetty rahasumma ei mahdollista niiden saavuttamista. Jos haluamme tehdä enemmän Euroopan unionin hyväksi kulttuuririntamalla, meillä on oltava rohkeutta kasvattaa kulttuurin talousarviota tulevina vuosina.
Zdzisław Zbigniew Podkański
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, kansakunnan elintaso riippuu aineellisesta omaisuudesta, mutta kansakunnan identiteetin määrää sen kulttuuri sanan laajimmassa merkityksessä. Kulttuuri on kansakunnan todellinen rikkaus sekä sen olemassaolon ja kehityksen liikkeellepaneva voima. Kulttuuri myös muodostaa pohjan kansakuntien yhteisymmärrykselle ja yhdentymiselle. Kulttuuri kehittyy historiallisen prosessin kautta. Häikäilemättömät toimenpiteet tai se, että kulttuuri pakotetaan kehittymään tiettyjen suuntaviivojen mukaisesti, eivät ole hyvä asia kulttuurin kannalta. Kulttuuri tarvitsee vapautta.
Tänään käsiteltävän Kulttuuri-ohjelman (2007-2013) tarkoituksena on järjestää tavoitteet ja vähentää niiden määrää. Sen tarkoituksena on myös edistää kulttuurialalla työskentelevien henkilöiden kansalliset rajat ylittävää liikkuvuutta, kannustaa teosten ja taide- ja kulttuurituotteiden kansalliset rajat ylittävää levittämistä sekä suosia kulttuurien välistä vuoropuhelua.
Pelkästään Euroopan yhdentymisen näkökulmasta tarkasteltuina ehdotetut tavoitteet ovat ymmärrettäviä. Kulttuurin kehityksen sekä kulttuurin merkityksen ja monitoimisuuden näkökulmasta tarkasteltuna lähestymistapa on liian suppea hyväksyttäväksi suoraa päätä. On olennaista sisällyttää ohjelmaan toimia, joilla suojellaan ja tuetaan kulttuurin lähteitä, erityisesti jos ne ovat uhattuina.
Alessandro Battilocchio
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, puhun Italian uuden sosialistisen puolueen puolesta.
Eurooppalainen kulttuuriperintö on yksi EU:n suurimmista rikkauksista, ja olenkin kiitollinen kolmelle toimielimelle niiden tähänastisista toimista sen suojelemiseksi ja edistämiseksi.
Kulttuuri-ohjelmalla on suuri arvo, joka toivoakseni säilytetään myös seuraavalla ohjelmakaudella. Se ei tarkoita vain kulttuurialalla työskentelevien henkilöiden ja kulttuuriteosten liikkuvuuden edistämistä yhteisön sisällä vaan ennen kaikkea sitä, että tämä ohjelma edustaa pienimuotoisille toimijoille ja pienille yhteisöille EU:ssa suurta mahdollisuutta säilyttää oma historiansa ja identiteettinsä elävänä.
Yksilöllisten kulttuurien edistäminen paikallistasolla on itse asiassa äärimmäisen arvokasta niin koko Euroopan unionille, joka perustaa yhtenäisyytensä ja vahvuutensa rajojensa sisällä vallitsevaan monimuotoisuuteen, kuin sosiaaliselle rakenteelle ja alueelliselle todellisuudelle kaikilla tasoilla.
Annan siten täyden tukeni neuvoston ehdotukselle löytää tasapaino pienimuotoisten ja laajamittaisten hankkeiden välillä, helpottaa pienimuotoisten toimijoiden pääsyä ohjelmaan ja osoittaa puolet käytettävissä olevista varoista tämänkaltaisiin toimiin.
Ján Figeľ
komission jäsen. (EN) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen parlamentin hyvin myönteisiin kannanottoihin. Paineita saattaa edelleen kohdistua siihen, että kulttuurin hyväksi pitäisi tehdä vieläkin enemmän. Me kaikki haluamme tehdä enemmän kulttuurin hyväksi, koska se on tärkeä eurooppalaisen ajattelutavan ja identiteetin kannalta sekä sen kannalta, että elämme yhdessä yhä laajentuvassa yhteisössä. Mielestäni Euroopan unionia kuvaavat parhaiten monimuotoisuus ja yhtenäisyys. Lisääntyvä monimuotoisuus tarkoittaa kehotusta edistää ja syventää yhtenäisyyttä, ja arvoihin perustuvaa yhtenäisyyttä edistetään pääasiassa Kulttuuri-ohjelmamme kautta.
Olen varma, että muutamat huomautukset, jotka liittyivät lähinnä talousarvioon, ovat kehotuksia tehdä enemmän kulttuurin hyväksi tulevaisuudessa. Jos muistelette edellistä ohjelmaa, käytettävissämme oli 7 senttiä kulttuuria, vuotta ja kansalaista kohden. Jäsen Bono mainitsi, että nyt käytettävissämme on 15 senttiä. Keskustelun kuluessa esitettiin kehotuksia kymmenkertaistaa ohjelman rahoitus, siis 70 senttiin kulttuuria kohden. Haluan vain muistuttaa arvoisia jäseniä siitä, että budjettivallan käyttäjä EU:ssa on parlamentti. Teidän tukenne, mutta myös tuen lisääminen, auttavat luomaan enemmän toimintamahdollisuuksia. "Kansalaisten Eurooppa" -ohjelma perustuu myös EY:n perustamissopimuksen kulttuuria koskevaan 151 artiklaan. Kulttuuri kuuluu ensinnäkin jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja sen edistäminen on niiden perusvelvollisuus. Tuemme jäsenvaltioita niiden välisessä yhteistyössä, emme korvaa niitä.
Vuosi 2008 on Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuosi. Osoituksena EU:n menestyksestä ovat tulokselliset neuvottelut uudesta Unescon yleissopimuksesta kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä. Vakuutan parlamentille, että panemalla ohjelman täytäntöön mahdollisimman pian lopullisen päätöksen tekemisen jälkeen voimme tehdä määrällisesti ja laadullisesti enemmän kulttuurin hyväksi Culture for Europen kautta. Olen varma, että meillä on monia tilaisuuksia tehdä yhteistyötä ohjelman täytäntöönpanossa.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tänään klo 12.00.
Liite - Komission lausuma
(FR) Komissio toivoo lainsäädäntövallan käyttäjän kiinnittävän huomiota siihen, että Kulttuuri-ohjelman (2007-2013) perustamisesta annetussa perussäädöksessä mainittu rahoituskehys on tarpeen ilmoittaa käypinä hintoina viimeistään siinä vaiheessa, kun päätös julkaistaan lopullisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä on varainhoidon tavanomaisten käytäntöjen mukaista, ja sillä voidaan varmistaa tarvittavaa avoimuutta noudattaen, että lainsäädäntövallan käyttäjän päätöstä noudatetaan. Kyseessä olevan ohjelman osalta määräraha on 400 miljoonaa euroa käypinä hintoina.
