Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Comisiei) 
Președintele
Urmează timpul alocat întrebărilor (B7-0655/2010).
Următoarele întrebări sunt adresate Comisiei.
Partea întâi

Subiect: Protecția sănătății femeilor
Comisia a adoptat o nouă strategie referitoare la egalitatea de gen pentru perioada 2010-2015. Această strategie evocă disparitățile sociale care există între femei și bărbați și indică faptul că femeile rămân expuse unui risc de sărăcie mai mare decât în cazul bărbaților. Ele sunt supuse unui risc mai ridicat de a-și pierde mai repede locul de muncă decât bărbații. În prezent, multe femei sunt angajate în sectoare ale pieței muncii cu salarii mici și un număr foarte limitat ajung în posturi de răspundere. Rata ocupării femeilor este scăzută din cauza maternității. Din acest motiv, pensiile lor sunt mai mici decât cele ale bărbaților. În plus, adeseori femeile nu beneficiază de asigurări sociale..
Strategia nu prevede nicio măsură sau mijloc concret de garantare a protecției sănătății femeilor. Intenționează Comisia să prezinte orientări sau propuneri referitoare la protecția sănătății femeilor?
John Dalli
membru al Comisiei. - Femeile și bărbații sunt expuși riscurilor de sănătate în moduri diferite, care au diferite consecințe asupra sănătății. Femeile trăiesc, în medie, cu șase ani mai mult decât bărbații, însă acești ani suplimentari sunt trăiți într-o stare de sănătate mai proastă.
Anumite boli, cum ar fi osteoporoza, au o incidență mai mare în rândul femeilor. Din acest motiv, strategia UE pentru egalitate între femei și bărbați (2010-2015), pe care Comisia a adoptat-o recent, indică nevoia de cercetare în domeniul medical și îngrijire medicală pentru a reflecta aceste diferențe. Strategia subliniază faptul că serviciile de sănătate trebuie să continue procesul de adaptare pentru a reflecta în mod adecvat nevoile specifice ale femeilor și bărbaților. Strategia pentru aceste acțiuni, care vizează în mod specific sănătatea femeilor, include seminarii de conștientizare în ceea ce privește problemele de sănătate a femeii și sesiuni de schimburi de bune practici legate de politicile de sănătate adaptate în funcție de sex.
Nu suntem aici pe un teren nou. Strategia de sănătate a UE, adoptată cu trei ani în urmă, a semnalat deja nevoia de a lua în considerare problemele aferente fiecărui sex în elaborarea politicii de sănătate. În acest scop, programul comunitar de sănătate a susținut numeroase proiecte din domeniul sănătății femeilor, care au ca obiectiv promovarea unei mai bune înțelegeri și recunoașteri a nevoilor femeii din punct de vedere al sănătății.
Un exemplu bun al modului în care UE poate ajuta statele membre să îmbunătățească sănătatea femeilor sunt testele de cancer. Se estimează că în Uniunea Europeană ar putea fi prevenite anual 32 000 de decese din cauza cancerului la sân dacă s-ar aplica programe naționale eficiente de testare pentru depistarea cancerului la sân. Din acest motiv Comisia a dezvoltat liniile directoare europene privind testarea pentru depistarea cancerului la sân.
În cele din urmă, mă bucur să spun că lunile trecute, Comisia a publicat un raport privind sănătatea femeilor, care contribuie la conștientizarea nevoii elaborării unor politici care să ofere mai multe răspunsuri la chestiuni legate de probleme specifice fiecărui sex.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Aș dori, de asemenea, să verific un lucru. Avem date suficiente cu privire la protecția sănătății femeii în statele membre? Cunoaștem impactul pe care această importantă criză economică și financiară l-a avut asupra sănătății femeilor? Nu ar trebui oare să examinăm și impactul pe care l-a avut sărăcia asupra sănătății femeilor, în special a celor în vârstă? Serviciile de îngrijire medicală de calitate înaltă sunt ele accesibile pentru femeile care trăiesc în sărăcie?
John Dalli
membru al Comisiei. - Comisia încearcă să obțină cât mai multe informații și răspunsuri și să creeze o bază statistică pentru toate problemele de sănătate. Desigur, nivelul nostru de acuratețe depinde în mare măsură de răspunsurile pe care le primim de la diferitele state membre.
Sunt de acord cu faptul că trebuie să continuăm să căutăm informații și să vedem în ce mod sănătatea, în special sănătatea femeilor, este afectată de sărăcie. Însă sănătatea și sărăcia sunt legate una de cealaltă; nu depind de sex. De fapt, considerăm că sănătatea este, de obicei, expusă riscurilor în zonele afectate de sărăcie.
Întreprindem, de asemenea, acțiuni pentru ajutorarea persoanelor vârstnice. După cum știți, Comisia a lansat acum o inițiativă, adică parteneriatele inovatoare. Primul proiect pilot din cadrul acestui parteneriat inovator va fi îmbătrânirea sănătoasă și activă. Sunt sigur că aceste acțiuni vor avea un impact asupra sănătății cetățenilor noștri de ambele sexe.
Silvia-Adriana Țicău
Astăzi, în Uniunea Europeană, sunt 120 de milioane de cetățeni care sunt expuși riscului sărăciei. Evident, femeile sunt foarte afectate de criza economică și sunt mai mult expuse riscului sărăciei, în special în cazul familiilor monoparentale.
Datorită crizei economice, sistemele de sănătate suferă foarte mult, bugetele sunt reduse și chiar s-au închis instituții importante din acest sector. Aș dori să vă întreb ce măsuri aveți în vedere pentru a ne asigura că măsurile de depistare precoce a cancerului de col sau a cancerului de sân vor fi disponibile tuturor femeilor, indiferent de condiția lor socială sau materială și, mai ales, că vom beneficia de un sistem echitabil de sănătate, cu servicii de bună calitate în întreaga Uniune Europeană.
John Dalli
membru al Comisiei. - Din nou, repetăm aici faptul că asistența medicală și furnizarea de servicii sanitare sunt de competența statelor membre. De fapt, Comisia a emis propriile sale orientări privind testele mamare și am îndemnat statele membre să respecte aceste orientări și să introducă programe de testare mamară pe teritoriul lor, cât mai repede posibil. Pot spune că în majoritatea statelor, avem programe de testare mamară adecvate - și foarte bune - care produc rezultate; din nefericire, alte state nu se mișcă încă suficient de repede. Vă pot asigura că, în toate contactele pe care le avem cu statele membre, aceasta este unul din subiectele prioritare pe care le discutăm.
Subiect: Declarația Parlamentului European din 23 iunie 2010 privind crearea unui sistem european de alertă rapidă (SEAR) împotriva pedofililor și a autorilor actelor de hărțuire sexuală
La 23 iunie 2010, Parlamentul European a adoptat Declarația privind înființarea unui sistem european de alertă rapidă (SEAR) împotriva pedofililor și a persoanelor care se fac vinovate de hărțuire sexuală. La 22 mai 2007, Comisia publicase o comunicare intitulată "Către o politică generală de luptă împotriva criminalității cibernetice”. Parlamentul European a invitat Consiliul și Comisia să dea curs comunicării din mai 2007 a acesteia și să pună în aplicare Directiva 2006/24/CE din 15 martie 2006 a Parlamentului European și a Consiliului privind păstrarea datelor generate sau tratate în cadrul furnizării de servicii de comunicații electronice accesibile publicului sau al rețelelor publice de comunicații și să extindă câmpul de aplicare a acesteia, în vederea definirii unor norme de protecție a datelor aparținând persoanelor care încarcă conținut pe internet, lucru care s-ar dovedi util forțelor de ordine și autorităților judiciare în combaterea cu rapiditate și eficacitate a pornografiei infantile și a hărțuirii sexuale on-line. Este Comisa în măsură să precizeze ce curs a dat acestei declarații?
László Andor
membru al Comisiei. - M-am angajat în lupta împotriva abuzurilor asupra copiilor și în mod special împotriva abuzului sexual asupra copiilor. La 29 martie 2010, Comisia a adoptat o propunere de directivă privind abuzul sexual asupra copiilor și exploatarea acestora, precum și pornografia infantilă. Acest text ambițios acoperă urmărirea infractorilor, protejarea victimelor și prevenirea infracțiunilor.
Pentru a ține cont de riscurile provocate de evoluția tehnologică, propunerea introduce, în special, noi infracțiuni cum ar fi acostarea copiilor, vizualizarea de materiale pornografice cu copii fără descărcarea de fișiere, abuzul sexual online sau promovarea posibilității de a abuza de copii, de exemplu pe forumurile de pe internet. Ar trebui puse la dispoziție instrumente speciale de anchetare, cum ar fi operațiuni sub acoperire, pentru ca poliția să se infiltreze în cercurile infractorilor sexuali, iar echipele speciale de anchetă ar trebui să analizeze materiale cu pornografie infantilă pentru a identifica victimele copii.
Statele membre ar trebui, de asemenea, să creeze sisteme naționale de blocare a accesului la paginile internet care conțin pornografie infantilă și să întreprindă acțiuni pentru îndepărtarea conținutului la sursă. Am analizat cu atenție declarația Parlamentului European din 23 iunie 2010 și aș fi interesat să aflu informații despre propunerea onoratului deputat privind un sistem de avertizare timpurie. Am luat notă, de asemenea, de propunerea de a extinde sfera de aplicare a Directivei privind păstrarea datelor, pentru a se păstra datele despre căutările efectuate de utilizatori în vederea găsirii materialelor de pornografie infantilă și a conținuturilor cu abuzuri sexuale asupra copiilor, încărcate pe internet, sau mesajele folosite pentru a acosta copiii online.
Directiva privind păstrarea datelor obligă furnizorii de comunicații și servicii în rețea să rețină datele despre trafic și locație, precum și datele despre abonați. Nu se va extinde la informații despre conținut. Conținutul poate fi obținut și stocat în contextul anchetelor penale, prin intermediul instrumentului cunoscut ca interceptare legală. Interceptarea legală este guvernată doar de dreptul național și diferă în statele membre însă, în general, poate fi folosită numai dacă o autoritate de aplicare a legii are indicii că o activitate ilegală specifică este în curs de a fi comisă și necesită o cercetare suplimentară. Acest instrument de anchetare nu intră în sfera Directivei privind păstrarea datelor.
Interceptarea legală are loc în contextul unei anchete penale care presupune existența unui suspect. Directiva privind păstrarea datelor, din contră, obligă operatorii să rețină anumite categorii de date, indiferent dacă posesorii respectivelor date sunt sau nu suspecți. Extinderea Directivei privind păstrarea datelor la un volum uriaș de date personale și legate de conținut, cum ar fi căutările pe internet după diferite cuvinte cheie în diferite limbi, după conținutul încărcat, după mesajele schimbate și elementele necesare pentru a identifica toți utilizatorii, ar trebui să se realizeze numai în cazuri de necesitate și proporționalitate care nu a fost încă stabilite. O astfel de extindere s-ar aplica conținutului încărcat de oricine, pe orice platformă, la orice moment și pe orice temă.
Propunerea înaintată de onoratul deputat ridică îngrijorări serioase despre modul în care respectă principiul proporționalității, chiar dacă scopul său este legitim și merită întreaga noastră atenție. Comisia crede că recenta sa propunere de directivă ar fi un instrument mai adecvat pentru atingerea obiectivului nostru comun de protejare a copiilor de infractorii sexuali ale căror victime sunt minori.
Tiziano Motti
(IT) Dle președinte, doamnelor și domnilor, aș dori să iau cuvântul pentru doar câteva secunde, deoarece sunt mulțumit de răspuns și îi sunt recunoscător comisarului pentru acesta. Mă bucur că se depun eforturi pentru abordarea problemei de la originea ei.
Cu privire la declarația adoptată la 23 iunie 2010, aș dori doar să subliniez faptul că s-au făcut referiri specifice la datele încărcate și nu la descărcarea de materiale de pe site-urile web. Deoarece credem că, de fapt, dreptul la intimitate al utilizatorilor motoarelor de căutare ar trebui să fie luat în considerare cu grijă.
Totuși, cred că se poate face mai mult - că se poate face mult mai mult - deoarece, dacă cu privire la principiul proporționalității cetățenii nu au nicio neliniște în momentul în care sunt supuși perchezițiilor înainte de a se îmbarca pentru un zbor, de vreme ce sunt conștienți de protecția superioară a intimității oferită pasagerilor în momentul percheziției, există toate șansele ca să se ajungă la un compromis satisfăcător și pentru protejarea minorilor în acest domeniu.
Janusz Władysław Zemke
Aș dori să revin la declarația pe care Parlamentul a adoptat-o la 23 iunie 2010. Vă amintiți că declarația se referă în principal la crearea unui sistem rapid și eficient de alertă îndreptat împotriva pedofililor. Întrebarea mea cu privire la acest lucru privește o altă chestiune - nu ar trebui ca forțele polițienești individuale să creeze baze de date cu pedofili condamnați, sub egida Uniunii Europene, de vreme ce forțele de poliție ale altor state membre ar putea face uz de aceste baze de date create în fiecare stat membru în parte?
Georgios Papanikolaou
(EL) Dle președinte, dle comisar, Polonia a introdus recent castrarea farmaceutică pentru pedofili și violatori, folosind tratamente hormonale pentru reprimarea apetitului lor sexual, în urma arestării a unui bărbat de patruzeci și cinci de ani care a avut doi copii cu fiica sa minoră. Această măsură, după cum vă puteți imagina, a provocat în Polonia dezbateri intense și reacții cu privire la care dintre drepturi sunt mai importante: drepturile societății, care se așteaptă să fie protejată de violatori, sau drepturile persoanelor condamnate pentru infracțiuni sexuale, care pot fi supuse unei pedepse pe care mulți o consideră inumană. Comisia a luat o poziție în această privință și, de asemenea, cu privire la legalizarea castrării chimice pentru infracțiuni sexuale?
László Andor
membru al Comisiei. - Așa cum am spus la începutul discursului meu, unul dintre cele mai bune instrumente pentru combaterea pornografiei infantile și a abuzului de minori este adoptarea imediată a propunerii Comisiei din martie 2010, cea împotriva abuzului de minori.
Comisia așteaptă cu nerăbdare să vadă propunerea de raport a Parlamentului European și să înceapă trialogul. Contez, de asemenea, pe statele membre și pe Parlamentul European că vor prezenta un text final care va fi esențial pentru combaterea acestor infracțiuni și aș dori să vă atrag din nou atenția asupra principiului proporționalității, care, cred eu, are relevanță pentru cea din urmă întrebare în această privință.
Președintele
Ajungem acum la întrebarea nr. 17, adresată de dna Matera, care se află pe poziția 666. Nu vi se potrivește!

Subiect: Tinerii și piața muncii
Conform estimărilor Eurostat, procentajul persoanelor care au împlinit vârsta la care pot lucra, dar nu sunt încadrați în muncă, și au calitatea de rezidenți în Europa se ridică la 9,6 %. Numărul tinerilor absolvenți care își obțin licența în fiecare an în Europa este de aproximativ 3 milioane. Populația expusă riscului pauperității în Europa a înregistrat, în perioada 2004 - 2008, o creștere de 1,5 %, ajungând de la 15 % la 16,5 %.
Având, de asemenea, în vedere și noul document al Comisiei, intitulat "Impulsionarea cooperării europene în domeniul învățământului profesional și al formării profesionale pentru a sprijini strategia Europa 2020” și ținând seama de faptul că 2010 este anul european de luptă împotriva sărăciei, adresăm Comisiei următoarea întrebare:
intenționează Comisia să acționeze concret în scopul promovării unor condiții reale de acces pe piața muncii a tinerilor aflați la o vârstă care să le permită să nu sufere de pe urma fenomenului dezocupării inclusiv la nivel "patologic”, după împlinirea vârstei de 30 de ani, prin măsuri care să stimuleze statele membre să angajeze persoane cu vârsta cuprinsă între 19 și 35 de ani, pe bază de merit și în condiții economice relevante, pe perioade de timp medii-lungi?
László Andor
membru al Comisiei. - În decursul ultimilor doi ani, numărul tinerilor șomeri din Uniunea Europeană a crescut cu un milion. Există acum cinci milioane de tineri sub 25 de ani care nu-și pot găsi un loc de muncă.
Comisia este foarte conștientă de dificultățile cu care se confruntă tinerii pe piața locurilor de muncă în ziua de astăzi. Prea mulți sunt angajați pe termen scurt, ceea ce le oferă puține șanse de îmbunătățire, oricând de bine calificați ar putea fi aceștia. Mai mult, unele grupuri au dificultăți speciale în accesa locuri de muncă și în a rămâne pe piața forței de muncă. Acestea includ tinerii care provin din medii de imigranți și din rândul minorităților etnice, precum romii.
În același timp, cererea de personal înalt calificat se estimează că va crește cu aproape 16 milioane de locuri, iar cererea de persoane cu calificări medii cu mai mult de 3,5 milioane. Aceasta reprezintă o ocazie semnificativă de angajare pentru tineri și trebuie să ne asigurăm că aceștia pot profita din plin de ea.
În strategia Europa 2020, care prevede planul detaliat al UE pentru creștere și locuri de muncă în deceniul următor, se pune un accent special pe tineri și se stabilesc obiective clare pentru dobândirea unei educații. În septembrie, Comisia a prezentat un set de inițiative politice pentru tineri numit "Tineretul în mișcare”. Acesta stabilește agenda pentru îmbunătățirea educației și posibilităților de angajare pentru tinerii noștri în deceniul următor. Comisia a prezentat recent o altă inițiativă pilot, o "Agendă pentru noi competențe și locuri de muncă”. Comisia încurajează introducerea unei garanții pentru tineret pentru a se asigura că toți tinerii au un loc de muncă, a unor măsuri suplimentare de educație sau de activare, în termen de patru luni de la finalizarea școlii.
Un alt punct se referă la nevoia de a se reduce segmentarea de pe piața forței de muncă, în conformitate cu politicile comune în materie de flexisecuritate. Propunem ca statele membre cu piețe ale forței de muncă segmentate să ia în calcul introducerea unor contracte pe durată nedeterminată, cu o perioadă de probă suficient de lungă și cu o majorare treptată a drepturilor de protecție. De asemenea, trebuie să susținem o mai mare mobilitate a forței de muncă și să încurajăm inovarea. Două instrumente care vor fi de ajutor aici sunt schema UE de mobilitate a locurilor de muncă - "Primul tău job EURES” - și Observatorul european al posturilor vacante. Primul tău job EURES va promova mobilitatea forței de muncă reprezentate de tineri și Observatorul european al posturilor vacante le va permite tinerilor și consilierilor profesionali să vadă dacă există locuri de muncă în Uniune și de ce competențe este nevoie. Între timp, Instrumentul european de microfinanțare Progress le va oferi sprijin tinerilor antreprenori care nu pot găsi o finanțare alternativă pentru înființarea unei afaceri.
Desigur, nu există o singură soluție la problemele cu care ne confruntăm, însă putem învăța multe de la fiecare, prin schimburi de experiență. Cadrul de ocupare a forței de muncă a tineretului pe care-l propunem oferă îndrumări cu privire la modul în care factorii de decizie, părțile interesate și instituțiile pot ajuta la înregistrarea de progrese. Serviciile publice de ocupare a forței de muncă, partenerii sociali, angajatorii și serviciile de asistență pentru tineri de la nivel local au toate un rol crucial de jucat. Vom lucra pentru a încuraja mai multe schimburi de experiență și bune practici în rândul lor, la nivelul UE. Cred cu tărie că prin comasarea resurselor la nivelul UE, putem ajuta la dezvoltarea și promovarea unor politici de succes pentru sprijinirea tinerilor.
Barbara Matera
(IT) Dle președinte, doamnelor și domnilor, sunt mulțumită de răspunsul dlui comisar. În perspectiva situației economice globale și a crizei, care au înrăutățit condițiile de pe piața forței de muncă, afectând grupul cel mai vulnerabil, adică tinerii, aș dori să-i solicit d-lui comisar să-și dea verdictul în privința nevoii de a se acorda o importanță mai mare instrumentelor europene precum Fondul european de ajustare la globalizare, de care avem nevoie pentru a păstra lucrătorii concediați din motive asociate crizei economice și, prin urmare, tot ca rezultat al globalizării.
Nikolaos Chountis
(EL) Dle președinte, dle comisar, am ascultat răspunsul dvs. la întrebarea onorabilului meu prieten, însă aș dori vă atrag atenția asupra următoarelor, și anume asupra a ceea ce se întâmplă în practică.
Cifrele șomajului din Grecia în 2009 erau de 20 % pentru bărbații tineri șomeri și de 34 % pentru femeile tinere șomere. Această situație s-a înrăutățit după ce s-a implicat Fondul Monetar Internațional. În același timp, două programe finanțate de către Uniunea Europeană prin Cadrul național strategic de referință au rate de absorbție de 1,9 și 3,2.
Așadar, întrebarea este următoarea: de ce această rată scăzută de absorbție în Grecia? Este de vină guvernul Greciei? Și, în al doilea rând, Comisia are în vedere măsuri adiționale pentru soluționarea acestei probleme a șomajului?
Seán Kelly
Pe scurt, aceasta este o temă foarte importantă și tristă. Știu că în țara mea, 20 % din tineri sunt șomeri și emigrarea, care încetase, începe din nou cu ceea ce se numește "scurgerea creierelor” și care include, printre alții, și membri ai propriei mele familii.
Și, în continuarea ultimei întrebări, sunt oare unele state mai receptive decât altele la măsurile care sunt propuse de Uniunea Europeană, și care sunt barierele care sunt puse în locul lor?
László Andor
membru al Comisiei. - Aș dori să vă mulțumesc pentru comentarii și pentru că ați atras atenția asupra altor fonduri în afara celor pe care le-am menționat deja: Instrumentul de microfinanțare, Fondul social european și Fondul european de ajustare la globalizare. Pot juca și ele un rol, cel din urmă în special în cazurile de concediere neașteptată în masă, care afectează în special persoanele din industria producătoare, însă pot afecta și alte industrii.
Credem, desigur, că aceste fonduri sunt de ajutor și credem că au nevoie de o finanțare sigură pentru următoarea perioadă financiară sau pentru următoarea perioadă de programare, deoarece, din nefericire, chiar dacă prosperitatea își revine, va trebui să anticipăm concedieri semnificative în anumite situații din cauza restructurărilor și dislocărilor transfrontaliere. Trebuie să fim atenți la cazurile specifice.
Există acum o diviziune în curs de manifestare în sânul Uniunii Europene - un fel de dualism - cu o regiune centrală unde există deja o creștere a PIB-ului și a locurilor de muncă și, pe de altă parte, state precum Grecia și Irlanda, care continuă să se zbată sub presiunea pieței financiare.
Am participat recent la negocieri personale cu dna ministru Katseli, în care am discutat despre modul în care Fondul social european ar putea fi folosit mai eficient în Grecia. Au existat câteva motive în trecutul recent, printre care și criza însăși, dificultăți de cofinanțare și anumite dificultăți administrative care au făcut dificilă utilizarea Fondului social într-un mod solid, însă vă pot asigura că serviciile mele lucrează din greu și îndeaproape cu autoritatea administrativă greacă pentru a găsi oportunități adecvate de finanțare din FSE în această perioadă. Cred că este de mare ajutor dacă reușim să finanțăm în modul adecvat.
Este adevărat că în situațiile de urgență acest lucru devine și mai dificil și este nevoie să se restructureze finanțarea disponibilă din FSE. Pe termen lung, cred că va trebui să ajustăm Fondul social astfel încât să poată fi mai eficient în situații specifice și în contrabalansarea impactului dezvoltării economice inegale în cadrul Uniunii, lucru care s-a manifestat deja și în termeni demografici, declanșând fluxuri de migrație care este posibil să nu fi fost evaluate suficient în perioada anterioară. Vom acorda atenție acestui lucru și vom face corelația cu tendințele de pe piața forței de muncă.
Președintele
Stimați colegi, avem acum 40 de minute până la ora închiderii, 20.30, așadar propun să se împartă timpul între vicepreședinta Reding și dl Füle. Prima întrebare i se adresează dnei Reding.
Stimați colegi, vă rugăm să calculați dacă se va putea răspunde întrebărilor dvs. Îmi cer scuze pentru faptul că avem atât de puțin timp la dispoziție în această seară din cauză că am depășit ultima dezbatere, însă intenționez să ne oprim la 20.30 pentru a le permite interpreților să ia cina. Eu voi fi aici până la miezul nopții.
Partea a doua

Subiect: Egalitatea dintre femei și bărbați în procesele decizionale
Plecând de la constatarea că doar unul din patru membri ai parlamentelor și guvernelor naționale este de sex feminin și că femeile reprezintă numai 10 % din membrii consiliilor de administrație ale marilor societăți din UE cotate la bursă și numai 3 % din directorii acestor consilii, Comisia declară în Strategia sa pentru egalitatea dintre femei și bărbați 2010-2015 că intenționează "să reflecteze la inițiative”, "să monitorizeze progresul” și "să susțină eforturile de promovare”. Or, pentru a lupta împotriva acestui "plafon de sticlă”, sunt necesare acum acțiuni orientate.
Intenționează Comisia să prevadă cote pentru a asigura o prezență crescută a femeilor în procesele decizionale? Intenționează Comisia să încurajeze mai puternic statele membre să asigure sisteme de îngrijire a copilului care să permită mamelor o mai bună reconciliere a vieții profesionale și a vieții de familie? Ce alte măsuri intenționează Comisia să ia în acest domeniu, în special pentru combaterea stereotipurilor?
Viviane Reding
vicepreședintă a Comisiei. - Aceasta este una dintre temele mele preferate, motiv pentru care voi lua în considerare toate măsurile legislative și nelegislative de combatere a inegalităților persistente în procesul de luare a deciziilor. Cele mai recente cifre nu sunt foarte pozitive, de aceea trebuie într-adevăr să facem ceva - în principal deoarece cifrele rămân, în mod persistent, la același nivel nepozitiv.
Aceasta este una dintre cele cinci priorități ale strategiei Comisiei pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015, pe care le-am prezentat deja în această Cameră și am anunțat deja că ar fi bine să existe mai multe femei în consiliile de administrație și în conducere. De aceea, trebuie să discutăm cu cei care au răspunderea. Îi voi invita pe liderii marilor companii listate la bursă la o masă rotundă în martie, în vederea promovării unui dialog cu părțile interesate în acest sector de activitate, pentru a pune lucrurile în mișcare. Dacă lucrurile nu se mișcă, voi adopta inițiative care vor urmări îmbunătățirea situației.
Cu privire la chestiunea colectării datelor și a diseminării datelor comparabile, știm foarte bine că există și aici o deficiență. Avem acum ode gen la Vilnius, așadar putem să începem să ne bazăm pe date mai serioase, comparabile și în special pe o bază de date care conține femeile și bărbații aflați în funcții de conducere și un instrument de raportare regulată.
Este adevărat că lipsa unei infrastructuri de îngrijire de înaltă calitate este unul dintre motive, însă nu și singurul, pentru care așa de puține femei se află în funcții de conducere, așadar vom analiza aici performanțele statelor membre. În perioada 2007-2013, o jumătate de miliard de euro va fi pus la dispoziție din fondurile structurale pentru dezvoltarea instituțiilor de îngrijire a copiilor și alte 2,4 miliarde de euro pentru finanțarea unor măsuri care să faciliteze accesul femeilor la locurile de muncă și reconcilierea dintre viața profesională și cea familială, inclusiv accesul la îngrijirea copiilor.
Atunci când mă auziți spunând aceste lucruri, veți înțelege că nu sunt foarte impresionată de ceea ce fac statele membre la nivelul îngrijirii copiilor, așadar și acest lucru reprezintă o prioritate pe agenda politică. Colegul meu, dl Andor, privește aceste cifre și acțiuni în lumina strategiei Europa 2020 și sunt convinsă că statele membre ar trebui să-și sporească eforturile în acest domeniu.
Marc Tarabella
(FR) Dle președinte, dnă comisar, aș dori să vă mulțumesc pentru răspuns și, mai presus de toate, pentru angajamentul dvs. Știu că aceasta a fost una dintre temele dvs. preferate. Mai ales, aș sublinia nevoia de a încuraja un echilibru între viața profesională și viața privată, atât pentru bărbați, cât și pentru femei; numai în acest mod putem ajunge la o egalitate absolută. Mai mult de jumătate din statele membre nu au atins încă obiectivul de creare a spațiilor de îngrijire a copiilor pentru cel puțin 90 % din copiii cu vârsta între 3 ani și vârsta școlară și pentru 33 % dintre copiii cu vârsta sub trei ani. Prin urmare, doresc să vă întreb dacă intenționați să adoptați măsuri de retorsiune sau dacă poate chiar veți penaliza statele membre care nu ating acest obiectiv.
Mairead McGuinness
Cuvântul "cotă” este menționat în întrebare și nu am auzit vreun răspuns specific la această întrebare despre cote. În al doilea rând, aș regreta dacă copiii ar fi considerați o "problemă” în legătură cu participarea femeilor la forța de muncă. Copiii sunt copii pentru scurt timp, iar femeile pot contribui la toate nivelurile de vârstă. Așadar, nu vă concentrați doar pe copii ca fiind sursa problemei. Problema nu sunt copiii - de fapt, ceea ce este o problemă aici este faptul că avem nevoie de mai mulți copii în Uniunea Europeană. Problema este: cum răzbesc femeile prin zidul de sticlă pe care l-a recunoscut autorul întrebării?
Silvia-Adriana Țicău
Deși peste 55 % dintre absolvenții de universități sunt de sex feminin, totuși nu le regăsim pe acestea în funcțiile de conducere, nici în cadrul instituțiilor publice, adesea nici în cadrul întreprinderilor. În plus, există și această diferență de salarizare de 17 % între femei și bărbați.
V-aș ruga să aveți în vedere niște programe consistente și chiar un control mai riguros al statelor membre cu privire la facilitățile de îngrijire a copilului. Fără reconcilierea vieții profesionale cu viața de familie, nu vom putea motiva tinerele mame să aibă o carieră profesională, astfel încât să le asigure și o funcție de conducere.
Viviane Reding
vicepreședintă a Comisiei. - Sunt întru totul de acord cu analiza care revelă că multe state membre nu ating obiectivele de la Barcelona. Numai opt state membre îndeplinesc obiectivele de la Barcelona pentru copiii cu vârsta între 0 și 3 ani și numai șapte state membre îndeplinesc obiectivele pentru copiii între 3 ani și vârsta obligatorie de școlarizare.
În calitate de comisar responsabil cu problemele privind egalitatea, nu sunt responsabil de afacerile sociale și știu că toate aceste chestiuni se află pe agenda pentru strategia Europa 2020. Vom analiza cu siguranță toate aceste chestiuni, deoarece problemele vor deveni din ce în ce mai grave odată cu îmbătrânirea populației. Cine va avea grijă și de cei în vârstă? Femeile nu vor trebui să îngrijească doar copiii, ci și persoanele în vârstă. Așadar, trebuie într-adevăr să analizăm și acest aspect și motivul pentru care statele membre nu profită de banii disponibili pentru a avea mai multe instituții de îngrijire a copiilor.
Cu privire la cote, în răspunsul meu, cred că nu am utilizat cuvântul cote, însă am spus foarte clar că dacă nu există niciun progres, atunci voi face ceva și am spus clar ce înțeleg eu prin progres. Progresul înseamnă a avea în consiliile de administrație ale societăților listate public un procent de femei de 30 % până în 2015 și de 40 % până în 2020. Sper că putem atinge aceste obiective fără a fi nevoie de o intervenție puternică la nivel european. Dacă nu, ei bine, cotele sunt pe agendă și, în timp ce mulți nu cred că voi face ceea ce spun, sunt totuși cunoscută pentru faptul că, în mod normal, fac lucrurile pe care le-am anunțat. De aceea, afacerile au acum o mare șansă de a evita intervenția mea, deoarece, dacă fac lucrurile cum trebuie, atunci nu trebuie să intervenim.
Sunt întru totul de acord cu cifrele care au fost citate. Noi, femeile, reprezentăm 60 % din totalul absolvenților noi de universități; aceasta înseamnă că ar trebui într-un fel sau altul să ocupăm 60 % din pozițiile de conducere, însă suntem departe de atingerea acestui nivel. Acesta este motivul pentru care trebuie să le ajutăm pe femei să intre în funcții de conducere. Există multe motive din care nu reușesc: unul este cultura și acest lucru este cel mai greu de schimbat. Acesta este și motivul pentru care femeile cu atribuții de luare a deciziilor reprezintă una dintre prioritățile strategiei privind egalitatea de gen, precum și diferențele de plată bazate pe criterii de gen - 17 % în medie la nivel european, unele state având o valoare foarte ridicată, altele foarte scăzută a acestui procent.
Anul viitor, vom începe o campanie de informare asupra acestor fapte. De exemplu, există un proiect foarte frumos în Germania, pe care l-am putea generaliza și în alte state unde, în spațiile publice, există un dispozitiv de măsurare a timpului pe care o femeie trebuie să-l lucreze pentru a ajunge la același salariu mediu ca un bărbat. Desigur, trebuie să facem ca partenerii sociali să participe la această discuție și trebuie să introducem măsuri privind transparența.
Toate aceste lucruri sunt pe agenda strategiei pentru femei și le vom pune în practică pas cu pas - nu doar vom vorbi despre ele, ci vom schimba lucrurile.
Subiect: Costurile interpretării, traducerii și informării aferente procedurilor penale din statele membre
Regulamentul privind drepturile la interpretare și traducere, adoptat recent de către Consiliu, precum și cel privind dreptul la informare al inculpatului, care este în studiu în prezent, reprezintă două măsuri fundamentale ale foii de parcurs propuse de Comisie pentru consolidarea drepturilor la apărare ale inculpaților.
Ar putea Comisia să răspundă la următoarele întrebări?
În măsura în care se prevede ca statele membre să suporte în mod exclusiv costurile de interpretare, traducere și informare, la ce efort financiar ar trebui să se aștepte aceste state membre și care este suma pe care vor trebui s-o cheltuiască pentru prestarea acestor servicii? State, precum Grecia și Malta, se confruntă cu fluxuri considerabile de imigranți ilegali, fapt care determină costuri financiare suplimentare specifice pentru furnizarea serviciilor de traducere și interpretare sau pentru informarea inculpaților și formarea polițiștilor și procurorilor.
Intenționează Comisia să ofere o contribuție pentru ca aceste țări să beneficieze de asistență și să primească un ajutor economic care le va permite să nu suporte integral costurile determinate de implicarea imigranților ilegali în proceduri penale? Dacă răspunsul este afirmativ, care sunt criterii în baza cărora se va fixa suma acestor ajutoare, precum și lista țărilor care ar putea, după caz, să le solicite?
Viviane Reding
vicepreședintă a Comisiei. - Atunci când am devenit comisar, am văzut că s-au făcut multe lucruri în trecut cu privire la chestiunea securității și puține cu privire la chestiunea drepturilor. De aceea, având la dispoziția mea instrumentele Tratatului de la Lisabona și având și Strategia de la Stockholm, unde s-au stabilit multe chestiuni despre modul în care trebuie să avansăm, am decis să acționăm și am acționat cu mare rapiditate.
Mai întâi de toate, permiteți-mi să-i mulțumesc Parlamentului pentru munca excelentă care a fost depusă cu privire la drepturile procedurale. Am ajuns deja la o înțelegere cu privire la dreptul unei persoane adusă în justiție de a beneficia de traducere și interpretare în procedura penală. Facem progrese semnificative cu privire la directiva asupra dreptului de informare în procedura penală: faimoasa comunicare în scris a drepturilor. Dacă dorim să devenim continentul drepturilor, va trebui ca drepturile procedurale să fie stabilite puțin câte puțin. Toate acestea au un preț, însă sunt indispensabile pentru protejarea drepturilor la apărare ale cetățenilor europeni și pentru funcționarea adecvată a recunoașterii reciproce.
Înainte de a face o propunere, trebuie să realizăm o evaluare completă a impactului consecințelor financiare ale legislației europene pentru statele membre. Numai atunci putem să prezentăm propuneri legislative. Acest exercițiu a fost, desigur, bazat pe cifrele furnizate de administrațiile statelor membre. Aceste cifre scot la iveală faptul că costurile suplimentare care trebuie suportate de statele membre nu trebuie să fie prea mari.
Cu privire la dreptul la interpretare și traducere, directiva reiterează pur și simplu o obligație existentă a statelor membre, statuată deja prin Convenția privind drepturile omului a Consiliului Europei, așadar nu se solicită ceva extraordinar. Se solicită ceva elementar. E posibil ca statele membre - și există multe care respectă deja obligațiile Curții de la Strasbourg - să se confrunte cu cheltuieli suplimentare pe lângă cele pe care le implică deja acest lucru.
Cu privire la dreptul la informare, cea mai mare parte a cheltuielilor va consta în costul inițial unic de întocmire a comunicării în scris a drepturilor. Aici, Comisia a înaintat deja un model ca anexă la directivă în toate limbile UE. Statele membre trebuie doar să ia acest model și să-l copieze, astfel încât, pentru ele, costurile nu vor fi foarte mari. Comisia nu are un buget care să conțină un credit care le-ar permite instituțiilor să ofere asistență financiară statelor membre pentru a face față acestor cheltuieli. Dacă statele membre fac un calcul în care să includă riscul unei funcționări defectuoase a justiției, despăgubirile legale și rejudecările, pierderea reputației unui sistem de justiție în ansamblul său și uneori despăgubirile acordate de Curtea de la Strasbourg sau de curțile de justiție interne, atunci este mult mai scump ca un stat responsabil să nu finanțeze aceste drepturi de bază.
Georgios Papanikolaou
(EL) Dle președinte, dnă comisar, vă mulțumesc foarte mult pentru răspunsul dvs. Aveți totală dreptate în ceea ce spuneți și nu pot decât să fiu de acord du dvs.
Totuși, aș dori să clarific și să vă întreb încă o dată: pentru state precum Grecia sau Malta, de exemplu, unde știți câtă presiune se pune pe noi atât din partea imigranților ilegali, cât și a persoanelor care ar putea avea nevoie de ajutor în procedura penală, dacă pe lângă scrisoarea standard și alte documente standard aflate la dispoziția lor, acuzații au nevoie ca documentele din dosarul lor să fie traduse, lucru care, după cum știți, reprezintă o sarcină specializată, care diferă de la caz la caz, putem estima care va fi costul, mai ales pentru unele state mici aflate sub presiune uriașă și care are probleme atât de mari?
Brian Crowley
Aș dori să-i mulțumesc dnei comisar pentru răspunsul oferit. Ca și antevorbitorul meu, cred că una dintre cele mai mari dificultăți care ar trebui recunoscute constă în faptul că - în timp ce înțelegem cu toții importanța accesului la justiție într-un format care să poată fi înțeles de persoana care caută dreptatea - aceste noi reguli nu pot fi folosite ca mecanism juridic pentru întârzierea audierii cazurilor importante, fie că este vorba despre deportare conform normelor privind imigrația, fie că este vorba de atacarea anumitor înregistrări penale etc.
Există vreun element legislativ sau o propunere care să le permită curților să ignore necesitatea ca fiecare document să fie tradus în limba respectivă?
Viviane Reding
vicepreședintă a Comisiei. - Nu pot decât să repet că costurile unei funcționări inadecvate a justiției sau costul faptului că persoanele nu sunt tratate așa cum se cuvine a fi tratate într-o Europă a drepturilor sunt mult mai ridicate decât costul pe care îl implică aceste drepturi de bază.
Desigur, acest lucru este mult mai dificil pentru statele care se află mult sub pragul minim să ajungă la respectivul prag și acest lucru va fi mult mai ușor pentru statele care au deja un anumit nivel al drepturilor. Este acesta un motiv pentru a nu acționa? Din contră. Am analizat costurile posibile pentru diferitele state membre pe baza presiunii sub care acționează acestea. Nu este doar o problemă de azil. Este vorba și despre procedura penală, de exemplu în cazul unui imigrant ilegal acuzat de o infracțiune și care este adus în fața justiției. Nu am făcut obligatorie traducerea tuturor documentelor, ci numai a documentelor care sunt esențiale pentru a-i permite persoanei urmărite să înțeleagă ce i se întâmplă.
În această privință, marea majoritate a persoanelor afectate nu vor fi imigranții ilegali. Cele mai mari grupuri afectate sunt persoanele care călătoresc în alt stat membru, cum ar fi turiștii, sau persoanele care locuiesc în alt stat membru, însă nu vorbesc limba respectivului stat. Astfel, acest lucru va oferi un beneficiu de bază pentru milioane de cetățeni europeni.
Imaginați-vă că ați călători de la Strasbourg într-un stat învecinat. Sunteți implicat într-un accident rutier. Ați rănit pe cineva. Sunteți dus la poliție, sunteți trimis în judecată și nu aveți idee de ce sunteți acuzat. În aceste situații, ați fi foarte bucuros ca măcar să știți de ce sunteți acuzat, astfel încât să încercați să vă apărați. Cred că acesta este un drept de bază și ar trebui să luăm în calcul costul pentru societate în cazul în care nu se pun în aplicare aceste drepturi de bază ale omului.
Președintele
Îmi pare rău, însă întrebările adresate de dna Harkin, de dl Cashman, de dl Mirsky și de dl Crowley nu vor putea fi tratate în această seară. Ele vor primi un răspuns scris. După cum am spus mai devreme, întârziem din cauza depășirii timpului în dezbaterea precedentă.
Acum trecem la întrebările adresate dlui Füle.

Subiect: Extinderea UE în vederea includerii Turciei
Ar putea Comisia să ofere informații despre situația actuală în ceea ce privește cererea de aderare la UE a Turciei?
Štefan Füle
membru al Comisiei. - Consiliul European de la Helsinki din decembrie 1999 i-a acordat Turciei statutul de stat candidat și negocierile de aderare cu Turcia au fost deschise în octombrie 2005. Comisia a raportat cu regularitate către Consiliu și Parlament privind progresele înregistrate de Turcia în vederea îndeplinirii criteriilor de la Copenhaga.
La data de 9 noiembrie, Comisia a publicat raportul de progrese pe 2010 pentru Turcia. Raportul acoperă perioada de la începutul lui octombrie 2009 până în octombrie 2010 și progresul este măsurat pe baza deciziilor luate, a legislației adoptate și a măsurilor aplicate.
Turcia și-a continuat procesul de reformă politică, în special prin reforma constituțională și continuă să îndeplinească în mod suficient criteriile politice. Amendamentele constituționale adoptate prin referendum la data de 12 septembrie au creat condițiile propice progresului în numeroase domenii, cum ar fi cel judiciar, al drepturilor fundamentale și al administrației publice.
Aplicarea modificărilor constituționale într-un mod transparent și cuprinzător este esențial pentru progresul Turciei. Deschiderea democratică care avea ca scop soluționarea problemei kurzilor nu a îndeplinit încă așteptările. Decizia curții constituționale de a închide Partidul Societății Democratice și înmulțirea atacurilor teroriste ale PKK au subminat, de asemenea, această politică.
Sunt încă necesare reforme fundamentale în privința drepturilor fundamentale și în special în zona libertății de expresie. Numărul mare de procese îndreptate împotriva ziariștilor și presiunea inadecvată pusă asupra mijloacelor de informare subminează libertatea presei în practică.
Cu privire la chestiunile regionale și la obligațiile internaționale, este urgent acum ca Turcia să-și îndeplinească obligațiile de aplicare completă și fără discriminare a protocoalelor adiționale la acordul de asociere. Comisia a recomandat ca, dacă nu se înregistrează progrese în această privință, măsurile adoptate de către Uniunea Europeană în 2006 să fie continuate. Aceasta va afecta evoluția generală a negocierilor.
Turcia a continuat să-și exprime sprijinul public pentru negocieri sub auspiciile Națiunilor Unite între liderii comunităților cipriote grecești și turcești, pentru a se ajunge la o soluționare totală a problemei Ciprului. Totuși, nu s-au înregistrat progrese în direcția normalizării relațiilor bilaterale cu Republica Cipru.
Cât privește criteriile economice de aderare la Uniunea Europeană, Turcia continuă să fie o economie de piață funcțională care poate face față presiunii concurențiale și forțelor de piață din Uniune. Turcia a cunoscut o creștere economică puternică în 2010, recuperând pierderile suferite în timpul crizei financiare, însă procesul de privatizare și reforma structurală trebuie să continue.
Turcia a continuat să-și îmbunătățească abilitățile de a-și asuma obligațiile de membră, prin alinierea legilor și reglementărilor sale la cele ale Uniunii Europene. Două capitole de negociere au fost deschise în această perioadă de raportare - mediul și siguranța alimentelor - care s-au adăugat celor 13 capitole deja deschise. S-au înregistrat progrese importante în direcția securității energetice, odată cu ratificarea acordului interguvernamental privind Nabucco și cooperarea în sectorul aviatic, cu inițializarea acordului orizontal privind aviația dintre UE și Turcia. Multe alte aspecte mai trebuie încă aliniate, în special în domeniul pescuitului, al politicilor sociale, al justiției și afacerilor interne și al uniunii vamale, în care probleme comerciale vechi au rămas încă nerezolvate.
Este crucial ca Turcia să-și amelioreze capacitatea administrativă pentru a aplica și executa legislația UE.
Bernd Posselt
(DE) Dle președinte, aș dori să îmi cer scuze. Am avut o întâlnire de grup. Timpul alocat întrebărilor cu dna Reding a început la ora 20.00. Am văzut acest lucru pe monitor și am ajuns aici de îndată ce a fost pusă a doua întrebare - a primit, totuși, șase întrebări. Am crezut că va dura o jumătate de oră, așa cum s-a planificat. Prin urmare, tocmai mi-am ratat întrebarea. Aș dori să vă întreb dacă ați avea amabilitatea de a-mi permite totuși să o adresez, după întrebarea dlui Higgins. Chiar am ajuns în această Cameră în momentul în care trebuia să vorbesc.
Președintele
Problema este că, în conformitate cu articolul 116 din Regulamentul de procedură, dacă un deputat nu se află la locul său în momentul în care trebuie să se răspundă la o întrebare, atunci se va trece peste respectiva întrebare. Personalul, deși nu era obligația sa, a încercat să vă telefoneze la birou, însă nu a răspuns nimeni. Îmi dau seama că există dificultăți, însă timpul alocat întrebărilor a început cu 20 de minute întârziere. I-am oferit fiecărui comisar câte 20 de minute. Dna Reading a beneficiat de 20 de minute, a răspuns la două întrebări și am agreat să trecem la dl Füle la 20.10. Dle Posselt, îmi pare foarte rău.
Voi lua eu cele două întrebări suplimentare și vom vedea în ce stadiu suntem la momentul respectiv.
Jim Higgins
(GA) Dle președinte, trebuie să recunoaștem că Turcia, deși este un stat musulman, îi este de mare ajutor Vestului, mai ales cu privire la Kuweit, Irak și NATO. Deși există dificultăți cu privire la populația foarte mare, 74 de milioane de locuitori, și dificultăți cu privire la drepturile omului, la afacerile economice și la Cipru, în același timp, poate totuși dl comisar să nu admită faptul că situația se îmbunătățește? Ne poate oferi vreo programare, pe termen scurt sau pe termen lung, în cadrul căreia îi vom putea acorda Turciei dreptul de a deveni membră cu drepturi depline a Uniunii Europene?
Seán Kelly
Pe scurt, pe lângă progresul pe care Turcia l-a realizat în anumite domenii, dl comisar a indicat faptul că trebuie să se facă progrese semnificative cu privire la libertatea de expresie și la libertatea presei. Dacă acest lucru se realizează într-o bună zi și Turcia se alătură Uniunii Europene, nu există oare pericolul să revină la vechiul comportament și să încalce multe reguli pe care noi le dorim și care nu au fost încă realizate?
Štefan Füle
membru al Comisiei. - Cu privire la prima întrebare, fără îndoială, fac parte dintre cei care nu sunt mulțumiți de ritmul negocierilor noastre de aderare. Nu cred că reflectă importanța statului și angajamentele bilaterale să se deschidă un singur capitol în fiecare președinție, dacă reținem faptul că nu am putut deschide un nou capitol în această președinție deși s-au înregistrat numeroase progrese, în special în ceea ce privește Capitolul 8 referitor la concurență.
Există mai multe motive care justifică această situație. Problemele nerezolvate privind faptul că Ciprul este încă împărțit este unul dintre ele. Numărul de capitole care pot fi deschise în cadrul negocierilor de aderare este într-adevăr limitat. Avem numai trei capitole de deschis în timpul rămas - concurența, achizițiile și politica socială -, iar acestea nu sunt niște capitole ușoare. Opt dintre ele au fost înghețate, pe baza recomandărilor Comisiei, ca reacție la faptul că Turcia nu a aplicat protocolul adițional, însă există alte capitole care sunt blocate de anumite state membre.
În aceste situații, este dificil pentru Comisie să ofere o programare rezonabilă. Pot spune astăzi, în Bruxelles, în cadrul primului Consiliu General la nivel ministerial, că am avut o discuție fructuoasă privind relațiile UE-Turcia și negocierile de aderare din punctul de vedere al ajungerii la un acord asupra textului declarațiilor. Urmăresc, de asemenea, mai multe căi de intensificare a acestui proces. Am încredere că, după alegerile parlamentare viitoare din Turcia, ambele părți vor fi într-adevăr gata să facă exact acest lucru.
Cu privire la libertatea presei, acesta este un motiv de îngrijorare, pe care Comisia o monitorizează foarte atent. Obiectivul acestui exercițiu este să se treacă prin toate cele 35 de capitole, prin toate jaloanele de deschidere și de închidere, să se asigure că Turcia nu doar se aliniază acquis-ului Uniunii Europene, ci oferă și dovada aplicării respectivului acquis. Aceste lucruri sunt în legătură cu partea politică a criteriilor de la Copenhaga, care privesc în mod special libertatea mijloacelor de informare și libertatea de expresie.
Alături de statele membre și cu sprijinul Parlamentului European, suntem interesați să vedem că procesul de extindere nu este doar un exercițiu de bifare a unor căsuțe, care ar putea cauza probleme mai târziu în aplicarea unor elemente legislative sau în funcționarea instituțiilor. Este un proces serios, în care aceste dovezi joacă un rol din ce în ce mai important. Acesta este exact procesul prin care Turcia trebuie să treacă înainte să ne întrebăm dacă va reuși să devină membră a Uniunii Europene. Aceasta va fi cea mai bună asigurare că toate libertățile, inclusiv cea menționată de onoratul deputat, sunt garantate.
Subiect: Colaborare Voivodina-Croația de Est
Cum apreciază Comisia posibilitățile de a intensifica colaborarea transfrontalieră dintre provincia sârbă Voivodina și zona de est a Croației (regiunea Osijek/Slavonia de Est), îndeosebi în ceea ce privește infrastructura transfrontalieră, care cuprinde și proiectul unui drum expres de la Sombor la Osijek?
Subiect: Efectele intensificării cantitative și calitative a naționalismului în Albania și perspectiva europeană a acestei țări
Vreme îndelungată, principala caracteristică a vieții politice din Albania a fost caracterul extrem de fragil al guvernului acestei țări. Această situație are un impact negativ asupra necesității de a realiza reforme instituționale profunde, indispensabile aderării Albaniei la Uniunea Europeană. În acest climat de incertitudine politică prelungită, există motive de îngrijorare legate, în special, de intensificarea cantitativă și calitativă a efectelor naționalismului fanatic, atât în mass-media, cât și în societate, mai ales în rândul tinerilor. Putem cita exemple precise, cum ar fi asasinarea resortisantului albanez de origine greacă la Himara în luna august a anului curent, actele de vandalism împotriva jerbelor depuse în semn de omagiu la cimitirul de la Boboshticë sau atacurile grave și repetate lansate de presa populară albaneză împotriva capului Bisericii Ortodoxe din Albania. Având în vedere elementele susmenționate, ar putea răspunde Comisia la întrebările următoare:
A luat cunoștință de faptele susmenționate? Este îngrijorată de efectele crescânde ale unui nou naționalism fanatic? Are intenția de a interveni pe lângă guvernul albanez pentru a soluționa această problemă? În cele din urmă, consideră că toate acestea afectează ritmul procesului de aderare a acestei țări la Uniunea Europeană?
Štefan Füle
membru al Comisiei. - Voi oferi răspunsuri succinte la ambele întrebări.
Principalul obiectiv al programelor de cooperare transfrontalieră este susținerea dezvoltării mediului socio-economic comun pentru oameni, comunități și economii, inclusiv oferirea de asistență tehnică. Aceasta ar trebui să pregătească statele să gestioneze programe transfrontaliere viitoare în conformitate cu obiectivele de cooperare teritorială europeană ale fondurilor structurale ale Uniunii Europene.
Programele de cooperare transfrontalieră între statele Balcanilor de vest au, de asemenea, ca obiectiv depășirea moștenirii conflictelor din trecut. Programele transfrontaliere din cadrul instrumentului reprezentat de către asistența pentru preaderare în Balcanii de vest au demarat în 2007. Până în acest moment, rezultatele au fost foarte bune. În cadrul programelor lor transfrontaliere, atât Croația, cât și Serbia și-au manifestat disponibilitatea de a coopera în zonele aflate pe ambele maluri ale Dunării. Alocarea anuală de fonduri pentru programul transfrontalier dintre Croația și Serbia ajunge la 1,8 milioane de euro. Această alocare de fonduri este folosită pentru a oferi finanțare unor proiecte comune de dimensiuni mici propuse de părțile interesate de la nivel local, într-o varietate de sectoare, cum ar fi economia, cultura, turismul, mediul și problemele sociale.
Beneficiarii proiectului includ municipalitățile, ONG-urile, camerele de comerț sau instituțiile culturale. Proiectele de infrastructură transfrontalieră de dimensiuni mari, cum ar fi proiectul la care se face referire în această întrebare, nu intră nici în sfera de aplicare, nici în obiectivele componentei de cooperare transfrontalieră a Instrumentului de asistență pentru preaderare. Comisia ar putea lua în considerare finanțarea unor astfel de proiecte sub componenta unu pentru Serbia - care este reprezentată de crearea instituțiilor - și componenta trei pentru Croația - care intră în categoria dezvoltare regională - dacă autoritățile respective din Croația și Serbia doresc acest lucru.
În ceea ce privește cea de-a doua întrebare, dacă pot continua. Așa cum s-a menționat în răspunsul scris la o întrebare anterioară adresată de onoratul deputat, cu numărul, Comisia Europeană este conștientă de incidentul deplorabil din Himarë și urmărește îndeaproape evenimentele de acolo. Presupusul autor s-a predat poliției și așteaptă judecarea procesului său. Autoritățile albaneze poartă toată răspunderea pentru anchetarea eficientă a faptelor și pentru judecarea echitabilă a celor răspunzători.
Comisia va monitoriza felul în care este tratat cazul în conformitate cu principiile drepturilor omului și ale statului de drept. În această privință, onoratul deputat oferă, de asemenea, detalii despre alte incidente. Albania și Grecia sunt foarte legate prin istorie. Este în interesul ambelor state să-și continue cooperarea și să depășească ideile naționaliste și extremiste care au stat la baza nenorocirilor suferite de întreaga regiune în trecut.
Comisia a subliniat în mod repetat nevoia unei aplicări stricte a principiilor statului de drept și a respectării integrale a drepturilor omului, în special în ceea ce privește protecția drepturilor persoanelor aparținând minorităților. Toate statele candidate sunt conștiente de importanța îndeplinirii acestor criterii pentru progresul în vederea aderării la Uniunea Europeană.
În opinia sa recentă, Comisia a comentat pozitiv pe marginea relațiilor interetnice din Albania. Totuși, este încă nevoie de eforturi pentru a aplica principiul respectării și protejării minorităților.
Bernd Posselt
(DE) Dle președinte, vă mulțumesc foarte mult pentru generozitate. Voi fi foarte scurt, dle comisar. Ați putea fi pregătit să analizați legătura dintre Sombor, aflat în Serbia, și Osijek, din Croația? Există un pod mare peste Dunăre în acea zonă și, în Croația, există un aeroport, însă nu există niciun drum adecvat. Acest lucru ar fi foarte important pentru întreaga regiune.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Dle președinte, dle comisar, am ascultat cu mare atenție răspunsul dvs. și vă mulțumesc, din prisma evenimentelor specifice. Totuși, pe de altă parte, motivul întrebării mele de astăzi a fost în primul rând faptul că, obiectiv vorbind, a existat o izbucnire de naționalism în Albania. Aceasta ne îngrijorează și ne privește în mod direct pe noi, cei din Grecia, deoarece astfel de lucruri nu ar trebui să se întâmple într-un stat aflat pe drumul către aderare. Avem încredere că aceste probleme vor fi rezolvate.
Președintele
Dle Paleckis, ați dori să faceți vreun comentariu despre Belarus?
Justas Vincas Paleckis
Da, am o întrebare despre Belarus. Vă mulțumesc pentru cadourile dvs. din ajunul Crăciunului.
Recent, dl președinte Lukashenko a vizitat Moscova și a semnat un acord foarte important cu președintele Medvedev. Cum ați evalua noua situație dinainte de alegeri și după semnarea acestor acorduri?
Președintele
Dle comisar, aici avem trei întrebări. Aveți maxim trei minute.
Štefan Füle
membru al Comisiei. - La prima întrebare, răspunsul este da, pe baza cerințelor, pentru ambele state. Sunt gata să o analizez și să văd ce poate face Comisia pentru a fi de ajutor.
În al doilea rând, orice cursă naționalistă este un motiv de îngrijorare pentru Comisie și este o chestiune care trebuie tratată cu multă seriozitate în cadrul relațiilor noastre cu statul respectiv. După cum știți, la începutul lunii octombrie, ne-am exprimat opinia cu privire la Albania. Au existat un număr de așa-numite priorități cheie - în număr de 12 - care sunt condiții preliminare pe care Albania trebuie să le îndeplinească înainte ca să putem recomanda deschiderea negocierilor de aderare. În cadrul acestor 12 priorități cheie, colegii mei și cu mine ne vom asigura că problemele pe care le-ați prezentat sunt soluționate în mod satisfăcător și că, pentru inițierea discuțiilor de aderare, Comisia nu va face nicio recomandare până ce aspecte precum cel prezentat de dvs. nu sunt tratate în mod satisfăcător.
La cea de-a treia întrebare, ezit fiindcă nu știu cum aș putea răspunde pe scurt. Cred că avem aici un progres limitat în acest proces preelectoral. Suntem nerăbdători să vedem raportul misiunii de monitorizare OSCE/ODIHR. Pe baza acestuia, suntem gata să întreprindem pași suplimentari în angajarea Belarusului, însă acesta va fi un angajament general, în care trebuie să reținem pașii care trebuie îndepliniți de autoritățile din Belarus în domenii cheie cum ar fi democrația, statul de drept și drepturile fundamentale.
Mă voi opri aici și voi oferi un răspuns scris cu privire la lucrările actuale ale Comisiei și ale statelor membre cu privire la planul comun intermediar despre care vă voi vorbi dvs. și colegilor dvs. de la Euronest mâine, precum și cu privire la lucrările asupra mandatului privind acordul de readmisie, acordul de facilitare a vizelor și, de asemenea, cu privire la informațiile suplimentare care ar putea răspunde întrebării dvs. Voi include, de asemenea, discursul pregătit de mine.
Președintele
Dle Paleckis, am simțit că este important să înregistrăm comentariile dvs. cu privire la Belarus, date fiind alegerile în curs.
Îmi cer scuze dlui Madlener, dnei Theocharous și dlui Hadjigeorgiou, care sunt și ei prezenți. Nu am putut răspunde întrebărilor dumnealor. Vor primi un răspuns scris.
Dle Madlener, chiar nu mai avem timp.
Barry Madlener
(NL) (fără microfon)... să adresez acea întrebare, însă acum suntem, de fapt, eliminați de pe agendă. Este aceasta o practică standard? Nu ați fi putut să ne informați mai devreme sau să interveniți, astfel încât să putem lua cuvântul?
Președintele
Dle Madlener, atunci când prezidez eu, încercăm întotdeauna să terminăm la 20.30 Acum am depășit cu șapte minute din cauza duratei lungi a răspunsurilor și a faptului că dezbaterea precedentă s-a prelungit cu 20 de minute. Nu este vina mea, însă cred că este important ca personalul să poată lua masa înainte de a reveni la ora 21.00.
Întrebările care nu au primit răspuns din lipsă de timp vor primi răspuns în scris (a se vedea anexa).
Timpul afectat întrebărilor s-a încheiat.
(Ședința a fost suspendată la ora 20.40 și a fost reluată la ora 21.00.)
