Intervenţii de un minut privind chestiuni politice importante
Preşedintele
Urmează intervenţii cu durata de un minut cu privire la chestiuni politice importante.
Csaba Sógor
În cadrul intergrupului pentru limbi regionale şi minoritare, am întocmit un raport în scopul de a proteja minorităţile naţionale tradiţionale. De ce este important? Multe dintre noile state membre, printre care, de pildă, România, nu au o legislaţie în ceea ce priveşte minorităţile. Anul trecut am văzut cum poliţişti în uniformă băteau civili în Slovacia. În România, de la intrarea în funcţie a noului guvern, am observat că simbolurile minorităţilor sunt înlăturate, că a început să devină o problemă faptul că cineva vorbeşte mai mult decât o limbă şi că mai multe sute de copii au rămas în mod accidental neînscrişi la şcoală. Acesta este motivul pentru care considerăm că este important ca Parlamentul European să adopte un raport, o rezoluţie, prin care să se garanteze protecţia minorităţilor, protecţia minorităţilor etnice tradiţionale. Domnule Preşedinte, vă mulţumesc foarte mult.
Iliana Malinova Iotova
Doamnelor şi domnilor, conflictul dintre Rusia şi Ucraina şi sistarea aprovizionării cu gaze naturale în luna ianuarie a determinat pierderi grave pentru câteva ţări europene, în special pentru Bulgaria.
Pierderile directe înregistrate de economia Bulgariei în doar câteva zile s-au ridicat la peste 230 de milioane de euro, care reprezintă suma necesară demarării proiectului Nabucco. Acest fapt a lăsat economia noastră într-o o stare precară şi ne-a obligat să căutăm cooperare în vederea redeschiderii reactoarelor de la centrala nucleară Kozloduy.
Dialogul pe marginea acestei probleme trebuie să fie raţional şi calm, bazat pe analize pertinente. Soluţiile sunt dificile, dar totuşi nu ar trebui să pornim cu idei preconcepute şi să le respingem categoric, aşa cum din păcate a sugerat Comisia.
Consider că Bulgaria şi o parte din ţările cele mai afectate ar trebui să aibă posibilitatea de a obţine fonduri suplimentare de la Planul European de Dezvoltare, şi nu doar o mică parte din cele 20 de milioane de euro alocate deja proiectelor pentru gaze. Este inexplicabil faptul că cele mai afectate ţări primesc cea mai mică sumă, în condiţiile în care aproape 3,5 milioane de euro vor fi alocate pentru proiecte energetice.
În curând vom începe discuţia privind strategia energetică. Fac apel la toţi deputaţii pentru a demonstra că avem o viziune asupra independenţei energetice, că, în pragul alegerilor, putem depăşi diferenţele politice şi putem proteja ceea ce ne-a unit, şi anume solidaritatea şi asistenţa reciprocă.
Siiri Oviir
Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, Preşedinţia cehă a început în urmă cu o lună, dar, prin cadoul oferit, a reuşit deja să ne împroaşte cu noroi şi să ne insulte: Estonia este acoperită cu emblema secerii şi ciocanului, pe podeaua unei saune finlandeze zace un beţiv, Germania are o zvastica, Italia are fotbalişti care ţin mingile lângă organele genitale, Bulgaria e acoperită de toalete etc. Aşa au fost portretizate naţiunile şi ţările Uniunii Europene de către artistul care a realizat, prin lucrarea sa, cadoul Cehiei pentru Uniunea Europeană.
Arta poate şoca şi, de multe ori, trebuie să şocheze, dar să fie batjocorirea altei ţări şi a oamenilor cea mai bună metodă de a face acest lucru? Guvernul ceh vorbeşte de libertatea de expresie a artistului: adevărat, dar în acest caz libertatea a fost categoric folosită într-un context greşit. Guvernul nu are dreptul să se amestece în libertatea de creaţie a artistului: tot adevărat, dar, dăruind cadoul, guvernul ceh a acceptat mesajul vehiculat de acest cadou şi, în calitate de donator al cadoului, guvernul, şi nu artistul, trebuie să îşi asume responsabilitatea pentru consecinţe. E greu de înţeles cum conducerea Cehiei se poate considera îndreptăţită să insulte alte state membre.
Ca reprezentat ales din Estonia, aştept un răspuns şi scuze de la ţara care deţine Preşedinţia, pentru a le putea transmite poporului estonian. Din nefericire, niciunul dintre reprezentanţii Preşedinţiei nu se află aici, dar cred că solicitarea mea le va fi adusă la cunoştinţă.
Ewa Tomaszewska
Domnule Preşedinte, cinci mii de camioane trec zilnic prin oraşul Augustow. Zilnic, copiii în drum spre şcoală sunt nevoiţi să meargă de-a lungul şoselei pentru că nu există trotuare. Aproape zilnic unul dintre ei moare sub roţile unui camion. Ecoteroriştii au blocat construirea unei şosele de centură, în numele protejării păsărilor împotriva zgomotului. Pentru fiecare săptămână de amânare a realizării acestui progres, unul din copiii din Augustow plăteşte cu viaţa. Nici ecoteroriştii, nici judecătorii Curţii Europene de Justiţie nu şi-au trimis copiii sub roţile camioanelor. Vieţilor copiilor din Augustow li se acordă mai puţină importanţă decât bunăstării păsărilor.
Sunt o susţinătoare a grijii pentru mediu şi a acţiunii pentru protejarea naturii. Totuşi, atunci când este vorba de viaţa umană, nu ar trebui să o tratăm cu atâta indiferenţă. Voi adresa o întrebare Comisiei Europene: câţi copii polonezi trebuie să plătească cu vieţile lor din cauza blocării construirii şoselei de centură? Cât au contat vieţile lor când s-a luat decizia?
Hélène Flautre
Domnule Preşedinte, aş dori să atrag atenţia Parlamentului European asupra deteriorării - dacă aşa ceva mai este posibil - a situaţiei drepturilor omului în Tunisia.
Începând cu 11 decembrie, Sihem Bensedrine, un cunoscut apărător al drepturilor omului şi redactor şef al Kalima, a fost ţinta unor atacuri mediatice şi a unor remarci calomnioase care sunt absolut intolerabile şi incompatibile cu statul de drept.
Pe 23 ianuarie, domnului Amin, responsabilul Coordonării regiunii Maghrebului din cadrul Organizaţiilor pentru drepturile omului, i s-a refuzat intrarea în Tunisia.
Pe 28 ianuarie, postul de radio Kalima, care de la acea dată transmite prin satelit, a fost complet înconjurat. Jurnaliştii au fost închişi, iar cei care le-au sărit în ajutor au fost maltrataţi în stradă. Postul de radio este în continuare înconjurat de poliţia tunisiană, rezultatul fiind subminarea libertăţii de informare şi de expresie.
Mâine, în cadrul recursului, va avea loc audierea lucrătorilor din Gafsa care luptă împotriva corupţiei şi împotriva exploatării lor în această zonă a minelor de cărbune, şi vom asista iar la o negare a justiţiei, aşa cum s-a întâmplat la primele audieri.
Şefii misiunilor din Tunisia sunt îngrijoraţi de această situaţie; au discutat problema şi poate că o discută chiar în acest moment. Azi urmau să se întâlnească.
Domnule Preşedinte, vă invit să luaţi o iniţiativă politică majoră pentru a pune capăt încălcării sistematice a drepturilor omului în Tunisia.
Preşedintele
A sosit acum şi noul şi fostul nostru coleg, Martin Kastler. Îmi spune că a fost blocat în trafic. Există două modalităţi de a evita întârzierea: fie pleci mai devreme, fie prin îmbunătăţirea reţelelor trans-europene.
Kyriacos Triantaphyllides
Domnule Preşedinte, omorârea prizonierilor de război şi a civililor capturaţi pe timp de război constituie una dintre cele mai grave încălcări ale dreptului internaţional. A treia şi a patra Convenţie de la Geneva afirmă clar că astfel de acte se află mult sub standardele de drept internaţional şi îl fac pe autor răspunzător în faţa comunităţii internaţionale. În acelaşi spirit, articolul 2 din Convenţia europeană a drepturilor omului declară că luarea de vieţi este o încălcare flagrantă.
Recentele mărturisiri ale actorului turc Attila Olgaç despre asasinarea a 10 ciprioţi greci captivi în timpul invaziei turce în Cipru în vara lui 1974 au adus la lumină încă o dată crimele comise de Turcia şi implică o responsabilitate evidentă din partea Turciei, care trebuie să deschidă arhivele pentru a investiga soarta tuturor persoanelor dispărute. Comunitatea internaţională, în cadrul căreia Uniunea Europeană joacă un rol important, trebuie să facă presiuni puternice asupra Turciei pentru ca aceasta să se conformeze dreptului internaţional, deciziilor conexe ale Curţii Europene a Drepturilor Omului şi tuturor rezoluţiilor relevante ale ONU.
Zita Pleštinská
Motto-ul Preşedinţiei cehe "Europa fără bariere” nu ar trebui să fie doar un slogan, ci ar trebui să fie un răspuns clar la provocările actuale. Preşedinţia ar trebui să se ocupe de problemele care îi îngrijorează pe cetăţenii europeni, pentru care barierele existente fac imposibilă exercitarea drepturilor lor pe teritoriul UE.
Uniunea Europeană are cincizeci de milioane de europeni cu diferite probleme de sănătate şi care în viaţa de zi cu zi se confruntă cu diferite greutăţi. Mulţi dintre ei au venit la mine cu întrebări privind necesitatea recunoaşterii reciproce a cărţilor de identitate pentru persoane cu dizabilităţi grave. Cetăţenii cu dizabilităţi nu pot folosi aceste carduri în toate statele membre. Ceea ce, de exemplu, face dificilă pentru ei parcarea maşinilor în spaţiile desemnate în parcări. Am adresat o întrebare Consiliului şi Comisiei şi sper ca măsurile de armonizare a acestor carduri să fie adoptate în cel mai scurt timp.
"Europa fără bariere” trebuie să însemne ridicarea tuturor barierelor, inclusiv a celor fizice, sociale şi arhitecturale, precum şi prevenirea oricărei forme de discriminare a persoanelor cu dizabilităţi.
Rovana Plumb
În documentele reuniunii din 5 februarie de la Praga este prevăzută o dezbatere pe tema obiectivelor Barcelona privind serviciile publice de îngrijire a copiilor, subliniindu-se îngrijirea copiilor acasă. Mă întreb dacă Preşedinţia cehă are cunoştinţă de raportul Comisiei Europene din octombrie 2008, care precizează că peste 6 milioane de femei cu vârsta cuprinsă între 25 şi 49 de ani afirmă că sunt constrânse să nu lucreze sau că se pot angaja doar în regim part time din cauza responsabilităţilor de familie.
Îngrijirea copiilor acasă nu trebuie să fie în detrimentul serviciilor publice. Ca social democrată, consider că investiţia în serviciile publice de îngrijire a copiilor este benefică la nivelul întregii societăţi. Solicit preşedinţiei cehe să aibă în vedere cum pot fi ajutate statele membre pentru îmbunătăţirea cantitativă şi calitativă a serviciilor publice de îngrijire a copiilor, mai ales în contextul actual al crizei.
Bilyana Ilieva Raeva
Săptămâna aceasta, în Elveţia va avea loc un referendum privind libera circulaţie a persoanelor. Poporul elveţian va decide dacă acordul dintre ţara lor şi Uniunea Europeană va fi extins atât temporal, cât şi în ceea ce priveşte domeniul de aplicare, şi dacă va include şi cetăţenii din Bulgaria şi România.
Prin această hotărâre, Elveţia va facilita şi defini nu doar evoluţia situaţiei în privinţa aplicării de vize şi frontiere, dar va hotărî, de asemenea, dacă deciziile responsabile legate de dezvoltarea economică din ultimii 30 de ani vor continua să se aplice şi în viitor. Politica libertăţii de mişcare a cetăţenilor contribuie la dezvoltarea economică, atât în Elveţia, cât şi în Uniunea Europeană, precum şi la îmbunătăţirea standardului general de viaţă.
Îmi afirm în mod deschis speranţa că rezultatul referendumului din Elveţia din această săptămână va fi pozitiv, pentru că un rezultat negativ ar face ca acest parteneriat şi această cooperare fructuoase să întâmpine iar barierele de care ne-am lovit în trecut, ar conduce la restricţii şi la toate inconvenientele care decurg dintr-o lipsă de acorduri.
Din acest motiv sper că prietenii noştri elveţieni vor sprijini viitorul nostru comun şi invit atât statele membre ale Uniunii Europene, cât şi Comisia să continue cooperarea reciprocă cu Elveţia în armonie şi cu rezultate bune pentru toţi cetăţenii Uniunii Europene.
Dariusz Maciej Grabowski
Domnule Preşedinte, la întâlnirea din Davos, cancelarul german Angela Merkel a cerut construirea pe fundul mării Baltice a unei conducte de gaz din Rusia până în Germania.
Doamna Merkel a dovedit încă o dată înţelegerea ei asupra solidarităţii europene. Şi totuşi ţările scandinave, precum şi Lituania, Letonia, Estonia şi Polonia şi-au exprimat rezervele şi opoziţia faţă de proiectul conductei de gaz. Doamna Merkel a arătat importanţa pe care o acordă opiniei ecologiştilor, care avertizează cu privire la pericolul ce planează asupra Mării Baltice. Pentru doamna Merkel nu are nicio relevanţă faptul că în această situaţie costurile de construcţie vor fi de câteva ori mai mari decât costurile presupuse de construcţia unei conducte subterane.
Am o întrebare: oare urmând exemplul predecesorului său, cancelarul Gerhard Schroeder, doamna Merkel îşi căuta un loc de muncă la Gazprom? Sunt conştienţi liderii germani de stânga şi de dreapta de faptul că prin această atitudine subminează autoritatea, demnitatea şi coeziunea Uniunii Europene?
László Tőkés
Domnule Preşedinte, în conformitate cu Carta Naţiunilor Unite, toţi oamenii au dreptul la autodeterminare. Drept care se aplică şi celor 1,5-2 milioane de maghiari din Transilvania. În urmă cu doi ani, consiliul naţional secuiesc a organizat un referendum informal cu privire la autonomia regională a Ţinutului Secuiesc. La acest referendum desfăşurat utilizând urne mobile, 99% din cei 210 000 de votanţi au votat afirmativ, în ciuda unei propagande anti-maghiare instigată în mod artificial. Recent, un număr semnificativ de lideri locali din Ţinutul Secuiesc a lansat o nouă iniţiativă pentru organizarea unui referendum oficial. Autorităţile statale şi reprezentanţii lor locali, aşa-numiţii prefecţi, depun toate eforturile pentru a-i împiedica pe ungurii din Ţinutul Secuiesc să îşi exprime voinţa în mod paşnic, legal şi democratic. Solicit Parlamentului şi preşedintelui Hans Gert Pöttering să monitorizeze îndeaproape evoluţia ulterioară în ceea ce priveşte referendumul în România şi să extindă protecţia asupra liderilor locali care sunt ameninţaţi de către autorităţi. Vă mulţumesc.
Madeleine Jouye de Grandmaison
Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, acordul de parteneriat economic dintre Cariforum şi Uniunea Europeană este de rău augur pentru regiunile ultraperiferice ale Antilelor şi Guianei franceze.
Mai rău, acordul care avea ca scop dezvoltarea generală a regiunii din punctul meu de vedere nu respectă nici mandatul stabilit de Consiliul European, nici strategia Uniunii Europene pentru Caraibe, nici strategia pentru zonele ultraperiferice, toate cele trei menţionând explicit necesitatea integrării regionale a zonelor ultraperiferice în cadrul Cariforum, precum şi necesitatea creării unei pieţe interregionale între cele două părţi.
Sunt îngrijorată. De 10 zile o grevă de proporţii are loc în Guadalupe, paralizând totul, inclusiv industria petrolieră. Această grevă durează atât de mult pentru că oamenii din Antilele şi Guyana Franceză suferă din cauza costurilor de viaţă, care sunt o dată şi jumătate mai ridicate decât în Europa metropolitană. Deşi până acum aceasta a fost o problemă exclusiv franceză, a devenit o problemă europeană şi refuzul Comisiei de a negocia pentru noi un acord specific pentru zonele ultraperiferice-Cariforum este, după părerea mea, o ruşine.
Georgios Georgiou
Domnule Preşedinte, de curând am auzit, am citit şi am văzut imagini cu civili care sunt bombardaţi şi copii care sunt exterminaţi. De curând am văzut un domn din Turcia care a recunoscut în public că, în timpul invaziei Turciei din Cipru în 1974, a ucis 10 soldaţi ciprioţi greci care erau încătuşaţi. Ceea ce însă nu am văzut, domnule preşedinte, este o disponibilitate din partea Tribunalului Penal Internaţional de la Haga, o disponibilitate atât de mare când a fost vorba de cei implicaţi în evenimentele din Iugoslavia; Tribunalul Penal Internaţional pentru fosta Iugoslavie încă îi mai urmăreşte. În consecinţă, cred că este legitim din partea noastră să cerem Parlamentului să ne spună dacă există o listă de ţări care intră în jurisdicţia Curţii de la Haga sau dacă există ţări indiferente şi neinteresante de această Curte. Consider legitimă cererea noastră de a şti care ţări şi care cetăţeni sunt aduşi în faţa Curţii de la Haga ca inculpaţi şi care nu.
Pál Schmitt
Vă mulţumesc că-mi acordaţi cuvântul, domnule Preşedinte. Am vrut să vorbesc din cauza unui accident tragic petrecut cu trei zile în urmă în Croaţia. Un tânăr de 18 ani a călcat pe o mină antipersonal şi a devenit una dintre deja numeroasele victime, printre care italieni, olandezi şi alţi cetăţeni europeni. Croaţia nu face parte din programul cuprinzător de deminare finanţat de Comisie pentru perioada 2008-2013 şi totuşi nu se cunoaşte numărul minelor care au fost amplasate. Deşi Croaţia nu a produs niciodată astfel de mine, de-a lungul a 1 000 de kilometri din teritoriul ei există mine antipersonal care ameninţă vieţile oamenilor. Solicit cu respect Comisiei şi dumneavoastră, domnule preşedinte, să interveniţi în favoarea Croaţiei pentru ca şi această ţară să poată beneficia de ajutorul european - la fel ca Bosnia, Ucraina, Kosovo şi Cipru - având în vedere că este vorba de o operaţiune extrem de costisitoare şi foarte periculoasă. Am vorbit în calitatea mea de preşedinte - din partea UE - a comisiei parlamentare mixte UE-Croaţia. Vă mulţumesc foarte mult că mi-aţi acordat cuvântul.
Katerina Batzeli
Domnule Preşedinte, demonstraţiile agricultorilor din Grecia, alături de alte demonstraţii din Europa, trimit semnale importante privind schimbarea percepţiilor actuale despre agricultură şi problema alimentaţiei, solicitând reforma politicilor europene şi naţionale. Într-un moment când la nivel european economiile se prăbuşesc, încrederea în sistemul financiar s-a pierdut integral, întreprinderile mici şi mijlocii dispar treptat şi nivelul de ocupare a forţei de muncă este în scădere, nu putem închide ochii la problemele acumulate în zonele rurale, în agricultură, în economia rurală şi la ocuparea forţei de muncă la nivel regional. Ar fi de bun augur ca Parlamentul şi Comisia să iniţieze un dialog, să prezinte propuneri din dorinţa de a rezolva problemele, nu doar pentru ca întreprinderile mici şi mijlocii să poată supravieţui, dar şi pentru a le ajuta să depăşească criza în următorii ani, pentru a activa mecanismul de intervenţie şi pentru a consolida mecanismul de management al crizei - astfel încât chiar şi pierderile de venit să poată fi acoperite - precum şi politicile naţionale, care ar putea fi mai flexibile, fără ca acest lucru să însemne neapărat cofinanţarea politicii agricole comune.
Eugenijus Gentvilas
Liderii europeni şi-au exprimat recent dezamăgirea faţă de liderii din Ucraina şi Georgia. Ei încep să manifeste îndoieli faţă de posibilitatea de a democratiza aceste state pentru a le conduce înspre NATO şi Uniunea Europeană. Astfel de opinii şi discuţii nu fac decât să sprijine politicile şi forţele speciale ale Rusiei. Sub ochii noştri vedem cum provocările Rusiei au ca singur scop: intimidarea preşedintelui Yushchenko, a preşedintelui Saakashvili şi a politicilor pro-occidentale pe care aceştia le implementează. Există şi provocări invizibile. Cea mai bună metodă de a vedea cum sunt organizate este studierea arhivelor KGB. În Europa de azi doar nişte politicieni naivi pot crede că Rusia nu mai foloseşte astfel de şantaje şi provocări, chiar dacă este condusă de ofiţerul KGB Putin. Cea mai recentă informaţie provocatoare este că Georgia a răpit un soldat rus. A fost servită Europei întreaga săptămână. După care Rusia a recunoscut că, de fapt soldatul dezertase, dar propaganda negativă îşi făcuse deja efectele. Avem impresia că Rusia joacă strălucit tot felul de jocuri cu tancuri, conducte de gaz, informări şi dezinformări. În orice caz, Rusia joacă astfel de jocuri mai ales pentru că naivitatea politicienilor europeni i-o permite.
Hanna Foltyn-Kubicka
Domnule Preşedinte, profitând de faptul că atenţia opiniei publice internaţionale este concentrată acum pe chestiuni legate de criza economică, autorităţile chineze şi-au utilizat amplul aparat de opresiune pentru a amplifica presiunea asupra tibetanilor. Campania, care va dura 40 de zile, este îndreptată în principal împotriva participanţilor la protestele de anul trecut.
Citaţiile la poliţie sunt în creştere, la fel ca şi dispariţiile, incidentele de intimidare şi decesele inexplicabile. Nu putem exclude posibilitatea ca una dintre consecinţele represiunii să fie tulburări în rândul tibetanilor, care vor fi forţaţi să ia măsuri extreme. Serviciile de securitate şi armata chineze vor răspunde prin a curma brutal aceste proteste şi e posibil să constatăm că avem de-a face cu provocări deliberate ale autorităţilor chineze, care vor miza pe faptul că până şi guvernele democratice se vor limita doar la tentative de protest pe timpul luptei comune cu criza economică. Parlamentul European ar trebui să se exprime clar şi hotărât în această problemă şi de aceea îmi permit azi să prezint un proiect de apel către prim-ministrul Chinei. Să trimitem împreună un semnal regimului comunist prin care să arătăm că nu consimţim la încălcarea drepturilor fundamentale ale populaţiei tibetane.
Nicolae Vlad Popa
Comisia Europeană a desemnat 2009 ca fiind Anul european al creativităţii şi inovării. Gândirea creativă constituie cheia succesului într-o economie globală, fapt recunoscut de Uniunea Europeană cu mult timp în urmă, iar inovarea face parte integrantă atât din pachetul Comisiei privind schimbările climatice, cât şi din planul de revitalizare a economiei europene. La rândul său, Parlamentul European trebuie să se implice activ în promovarea creativităţii ca motor al inovării. Anul trecut s-a adoptat pachetul schimbări climatice-energie şi s-a aprobat declaraţia scrisă privind fibromialgia, pentru care vă mulţumesc încă o dată. Aceste documente deschid calea către inovaţie şi creativitate în domenii de maximă importanţă precum: sănătatea, prin identificarea de noi tratamente pentru fibromialgie şi energie, prin eficientizarea noilor energii alternative.
Alexandra Dobolyi
Domnule Preşedinte, Ungaria a intrat în spaţiul Schengen la 21 decembrie 2007 şi totuşi există anumite probleme nesoluţionate la frontiera austro-ungară. Autorităţile din Burgenland nu poartă un dialog cu noi. Ca urmare, în ianuarie 2008 compatrioţii mei au depus o petiţie la Comisia pentru petiţii a Parlamentului European, pe care am transmis-o imediat comisarului Jacques Barrot. Domnul Barrot a răspuns în cele din urmă cu o întârziere de patru luni, spunând că nu a dispus de suficiente informaţii privind petiţia şi că vor încerca să contacteze persoana care a depus-o. La două luni după acest răspuns, am contactat personal autorul petiţiei pentru a afla cum stau lucrurile. Mi s-a spus ca până la acea dată nu fusese contactat de nimeni din partea Comisiei; ceea ce evident că îngreunează încercările Comisei de a obţine informaţii. Când am recontactat personalul Comisiei, mi s-a spus că vor examina problema "în cel mai scurt termen”. Aş dori să întreb Comisia ce înseamnă expresia "în cel mai scurt termen” şi să îmi exprim speranţa că apropiata campanie pentru alegerile care vor avea loc în patru luni nu va fi iniţiată tot "în cel mai scurt termen” de domnul Barroso şi domnul Jacques Barrot. Vă mulţumesc foarte mult.
Viktória Mohácsi
Vă mulţumesc, domnule Preşedinte. Doamnelor şi domnilor, iată o poză la minut a rasismului încă agresiv din Europa. Acum câteva zile în Ungaria, şeful poliţiei, care făcuse declaraţii rasiste, a fost achitat şi repus în funcţie după ce s-au făcut referiri la o presupusă anchetă internă. Ancheta nu a dezbătut problema dacă o declaraţie rasistă a fost sau nu a fost făcută. În România, în localitatea Tărlungeni, lângă Braşov, a fost ridicat un zid între familiile de romi şi celelalte familii. Unui copil din acea zonă care întreabă de ce au fost separaţi, un tată ar putea probabil răspunde: pentru că cei care trăiesc de partea asta a zidului sunt oameni răi, iar cei care trăiesc de partea cealaltă sunt oameni buni. Acum zece zile am votat adoptarea raportului delegaţiei din Italia; de atunci, în urmă cu o săptămână, Italia a desfăşurat forţe armate împotriva romilor după comiterea a două crime de către persoane necunoscute. Forţele de poliţie se năpustesc asupra familiilor rome cu elicoptere, câini şi ofiţeri de poliţie înarmaţi. Vă mulţumesc foarte mult.
Ilda Figueiredo
Numărul lucrătorilor afectaţi de şomaj în Portugalia creşte exponenţial. În fiecare zi, companiile anunţă scăderea producţiei, concedierea lucrătorilor sau chiar închiderea totală.
Printre cele mai grave cazuri se numără ameninţarea care planează asupra a aproximativ 2 000 de lucrători din Qimonda, în Vila do Conde, ca urmare a declaraţiei de faliment a companiei-mamă din Germania. Miercuri, o delegaţie a lucrătorilor din ambele ţări va veni aici la Parlament, sperând în solidaritatea şi sprijinul nostru în lupta pe care o duc pentru a-şi apăra locurile de muncă.
Cu toate acestea, scandalul cauzat de întârzierile la plata salariilor şi a altor remuneraţii datorate lucrătorilor este în creştere, aşa cum se întâmplă, printre altele, în cazul întreprinderilor de plută, al unor întreprinderi textile şi în sectorul ceramicii şi al metalurgiei. Această situaţie creează probleme sociale grave, accentuează sărăcia şi cauzează chiar situaţii tragice în cazul în care membri aceleiaşi familii lucrează în respectiva întreprindere. Am avut posibilitatea să verific această situaţie în urmă cu doar câteva zile la Subercor, o întreprindere aflată în Santa Fe (parte a grupului Suberus din sectorul încălţămintei), unde lucrătorii se luptă pentru plata salariilor şi unde cupluri suferă de foame şi se află deja în imposibilitatea de a-şi hrăni copiii. Sunt situaţii îngrozitoare cauzate de criza care ne distruge şi ale cărei consecinţe se văd pe feţele şi în vieţile oamenilor. De aceea nu fac apel doar la solidaritate, ci şi la soluţionarea acestor probleme grave.
Kinga Gál
Domnule Preşedinte, opinia publică din Ungaria a urmărit cu mare interes evoluţiile în cazul tunurilor de apă în Ungaria şi ar vrea să aibă o perspectivă clară în această privinţă cât mai curând posibil. Solicităm asistenţa Comisiei în această problemă. Această problemă se referă la faptul că guvernul maghiar a continuat pe tot parcursul anilor 2006, 2007 şi 2008 să susţină că a achiziţionat noi tunuri de apă din banii fondului Schengen şi la faptul că acestea au fost utilizate în Budapesta pe 22 octombrie 2007 pentru a dispersa mulţimile. La sfârşitului anului 2008, ministrul Justiţiei a declarat că aceste achiziţii nu au fost făcute din banii fondului Schengen, care reprezintă o resursă UE. Comisarul european competent a confirmat că tunurile nu au fost achiziţionate din fondul Schengen. O zi mai târziu, un secretar de stat din cadrul aceluiaşi minister a declarat că guvernul maghiar a acoperit cheltuielile de achiziţie a tunurilor de apă din resursele interne ale fondului Schengen, contrazicându-l astfel pe comisarul european. Întrebarea mea este următoarea: a analizat Comisia dacă fondul Schengen a fost utilizat în acest caz conform destinaţiei sale şi a încercat să stabilească adevărul cu privire la achiziţionarea tunurilor de apă? După aceste evenimente, sunt în joc credibilitatea şi transparenţa acţiunilor atât ale guvernului maghiar, cât şi ale Comisiei Europene. Vă mulţumesc foarte mult.
Glyn Ford
Domnule Preşedinte, lunea trecută guvernul britanic a anunţat studii de fezabilitate pentru cinci sisteme de exploatare a energiei mareice în estuarul Severn: ar fi vorba de 3 baraje şi 2 lagune.
UE a stabilit pe bună dreptate obiective ambiţioase pentru energia regenerabilă, dar ideea că realizarea acestor obiective poate fi îndeplinită fără a suporta anumite consecinţe este o iluzie. Barajul Severn ar putea furniza până la 5% din nevoile energetice ale Marii Britanii, dar ar conduce la interpretări ale Directivei privind habitatele.
Rezultatul disputelor legale - sau ale opiniei publice - care vor bloca sistemul va dovedi adevărul dictonului lui Nietzsche care spune că nebunia este rară la indivizi, dar frecventă la partide, grupuri şi organizaţii. UE şi guvernul britanic ar trebui să mediteze la filozofia lui Jeremy Bentham potrivit căreia ar trebui să căutăm cel mai mare bine pentru cel mai mare număr de oameni.
Margaritis Schinas
Domnule Preşedinte, scoaterea Balcanilor din naţionalismul neproductiv, care este în neconcordanţă cu standardele de comportament şi valorile europene, a necesitat un timp îndelungat. Se pare însă că unii oameni trebuie să audă acest mesaj din nou. În octombrie 2008, guvernul fostei republici iugoslave a Macedoniei a depus o cerere de finanţare comunitară pentru Coridorul 10, care traversează teritoriul său. Doar două luni mai târziu, printr-o decizie scandaloasă care a fost publicată chiar în Monitorul Oficial al ţării, au hotărât să numească această autostradă "Alexandru cel Mare al Macedoniei”, încălcând astfel în mod flagrant acordul provizoriu cu Grecia, care prevede în mod expres evitarea propagandei guvernamentale şi folosirea de simboluri care să incite la ostilitate, ură şi violenţă. Solicit Comisiei Europene să condiţioneze acordarea finanţării comunitare de anularea acestei decizii scandaloase care ne reaminteşte faptul că în Balcani încă mai există naţionalişti. Construim o Europă în care nu este loc pentru naţionalişti.
Evgeni Kirilov
Miercurea trecută Comisia Europeană a anunţat propunerea sa cu privire la programul de reconstrucţie în domeniul securităţii energetice.
În conformitate cu această propunere, Bulgaria urmează să primească doar o cotă-parte din cele 20 de milioane de euro alocaţi proiectului care ar lega Bulgaria şi Grecia. Doar o cotă-parte din 20 de milioane de euro din miliardele alocate pentru proiecte. În ţara mea avem o vorbă în astfel de situaţii: "Muntele s-a căznit şi a născut un şoarece.” Şi asta după o gravă criză a gazelor!
După cum ştiţi, Bulgaria a fost cea mai afectată şi este singura ţară care depinde complet de gazul rusesc. S-a spus în mod oficial că proiectele gata de implementare sunt finanţate, dar au apărut suspiciuni. Proiectul de o importanţă crucială propus de Bulgaria pentru extinderea facilităţilor de stocare a gazelor de la Chiren poate fi finalizat doar în câteva luni. Dacă nu va fi sprijinită, Bulgaria va continua proiectul singură, dar ce înseamnă acest lucru pentru solidaritatea şi dreptatea europeană?
Săptămâna trecută un influent ziar european a scris că în Bulgaria, ca urmare a crizei, susţinerea de care se bucură euroscepticii va creşte cu 20%. Nu pot decât să sper că nu este vorba de un calcul foarte precis. Totuşi, în cazul în care Comisia va continua să manifeste un astfel de comportament faţă de Bulgaria, va contribui decisiv în această direcţie.
Jim Higgins
Domnule Preşedinte, în urmă cu doi ani şi jumătate am aflat că Comisia Europeană a iniţiat o procedură împotriva Danemarcei la Curtea Europeană de Justiţie pentru că Danemarca a introdus un prag de 2% pentru grăsimile hidrogenate din alimente. Comisia a procedat astfel deşi existau dovezi ştiinţifice care demonstrau contrariul, care arătau că de fapt acizii hidrogenaţi sunt extrem de dificili din punctul de vedere al bolilor coronariene etc. Prin urmare, în urmă cu doi ani am hotărât - împreună cu doi dintre colegii noştri, Dan Jørgensen şi Linda McAvan - să elaborăm o declaraţie scrisă. Ne-am bucurat de sprijinul a 254 din membrii Parlamentului din 25 de state membre, ceea ce a însemnat un sprijin imens.
Recent, Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţa alimentară a publicat un raport în care nivelul maxim era de 2%, adică exact pragul impus de Danemarca. De aceea, pe baza dovezilor medicale şi ştiinţifice, invit Comisia să adopte integral pragul de 2% introdus de sistemul danez şi recomandat în acest raport al Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară.
Ljudmila Novak
Constat încă o dată cu regret că, deşi statutul minorităţilor italiană şi maghiară din Slovenia a fost reglementat într-un mod exemplar şi fiecare minoritate are reprezentantul propriu în Parlamentul sloven, minoritatea slovenă nu se bucură de acelaşi tip de sprijin în ţările în care trăieşte.
În ciuda tratatului semnat la Budapesta, în Ungaria, nu există voinţa politică care să permită minorităţii slovene să aibă propriul reprezentant în parlament. Mai mult, ultimele rapoarte indică faptul că singurul muzeu sloven din Ungaria urmează a fi închis din cauza tăierii fondurilor. Şi totuşi acest muzeu este singurul centru al vieţii culturale a minorităţii slovene din Ungaria şi a primit fonduri în valoare de doar 16 000 de euro.
În timp ce Slovenia alocă 14,5 milioane de euro pe an pentru minoritatea maghiară, Ungaria alocă doar 400 000 de euro pe an pentru minoritatea slovenă. Din acest motiv, suntem îndreptăţiţi să aşteptăm din partea guvernului maghiar o îmbunătăţire a sprijinului financiar şi politic pentru minoritatea slovenă. Criza financiară nu poate fi folosită drept scuză pentru a tăia fondurile alocate minorităţilor, nici în Ungaria, nici în Italia şi nici în altă parte.
Atanas Paparizov
Domnule Preşedinte, în ciuda acordului dintre autorităţile greceşti şi agricultori, agricultorii blochează încă traficul transfrontalier dintre Bulgaria şi Grecia în punctul de trecere Kulata-Promachonas. Blocajul care durează de 14 zile al punctelor de trecere a frontierei dintre Republica Bulgară şi Republica Elenă a Greciei a cauzat pierderi financiare considerabile transportatorilor bulgari.
Împreună cu alţi 14 membri bulgari ai Parlamentului European, am adresat Comisiei o întrebare scrisă privind măsurile luate în conformitate cu Regulamentul ( CE) nr. 2679/98. Recunoaştem drepturile fundamentale şi libertăţile cetăţenilor europeni. Totuşi, suntem convinşi că acestui regulament ar trebui să i se aducă îmbunătăţiri semnificative, astfel încât să fie evitat un alt caz de blocaj de durată al transportului între statele membre, care reprezintă o încălcare a principiilor fundamentale ale pieţei interne, cum ar fi libertatea de circulaţie a bunurilor şi a persoanelor.
Anne Laperrouze
- (FR) Doamnă preşedintă, în urmă cu nouă zile, regiunile Aquitaine, Midi-Pyrénées şi Languedoc-Roussillon au fost lovite de furtuna Klaus.
Pagubele provocate sunt semnificative, motiv pentru care solicit acordarea de ajutor european de urgenţă acestor regiuni. Am în vedere, în special, Fondul de Solidaritate al Uniunii Europene, precum şi Fondurile Structurale şi Fondul de Dezvoltare Rurală şi mă gândesc, de asemenea, la autorizarea unui ajutor de stat.
Aş dori să vă atrag atenţia, doamnelor şi domnilor, cu privire la faptul că, în mai 2005, Parlamentul European a adoptat raportul prezentat de dl Berend privind reforma Fondului de Solidaritate în vederea extinderii domeniului de aplicare al acestuia. Această chestiune este, în prezent, blocată la nivelul Consiliului de Miniştri. Este esenţial să se ajungă, în mod neîntârziat, la un rezultat pozitiv cu privire la aceasta.
Cetăţenii europeni se aşteaptă ca Uniunea Europeană să le ofere protecţie şi asistenţă practică. Acordarea de ajutor de urgenţă acestor regiuni franceze, precum şi înfăptuirea reformei Fondului de Solidaritate ar reprezenta, în opinia europenilor, garanţii ferme ale faptului că misiunea şi obiectivul Uniunii Europene sunt de a se afla aproape de cetăţeni în cazul în care aceştia trec prin situaţii dificile.
Georgios Toussas
(EL) Doamnă preşedintă, agricultori care deţin întreprinderi mici şi mijlocii au ieşit în stradă timp de două săptămâni, participând la o campanie care a afectat întreaga ţară. Politica agricolă comună, care este formulată şi pusă în aplicare de către guvernul elen, în acord cu acordurile încheiate în cadrul Organizaţiei Mondiale a Comerţului, au avut drept rezultat o reducere a producţiei agricole, o diminuare drastică a veniturilor fermierilor care deţin întreprinderi mici şi mijlocii, precum şi eliminarea mai rapidă a acestora. Balanţa comercială a Greciei a trecut de la pozitiv la negativ, ajungând la o sumă de aproximativ 3 miliarde de EUR numai pentru 2008. În loc să-şi îndeplinească obligaţia privind satisfacerea solicitărilor de bază din partea întreprinderilor mici şi mijlocii, guvernul Noua Democraţie încearcă să le inducă în eroare prin intermediul unor anunţuri lipsite de sens, mobilizând, în acelaşi timp, forţe speciale pentru a înăbuşi acţiunea acestora. Partidul Comunist din Grecia şi lucrătorii sprijină acţiunea întreprinsă de întreprinderile mici şi mijlocii împotriva politicii agricole comune, precum şi împotriva întregii politici anti-ţărănime a Uniunii Europene şi a guvernelor burgheze. Aceştia îşi susţin, de asemenea, cererea lor privind asigurarea unor preţuri minime garantate pentru produsele agricole şi zootehnice, care să acopere costurile de producţie şi să sporească veniturile întreprinderilor mici şi mijlocii.
Jim Allister
Doamnă preşedintă, pe măsură ce criza economică se adânceşte, în Regatul Unit apar probleme majore care conduc la acţiuni sindicale ca urmare a obligaţiei privind libera circulaţie fără restricţii a lucrătorilor pe teritoriul UE şi a cerinţelor privind contractele majore de achiziţii publice, cu ajutorul cărora contractele dobândite de societăţi străine conduc la un influx semnificativ de lucrători străini, ceea ce constituie un dezavantaj pentru lucrătorii şi şomerii locali, care sunt privaţi de oportunităţile oferite.
Consider că, prin aceasta, mulţi vor conştientiza preţul pe care Regatul Unit îl plăteşte pentru apartenenţa sa la UE. Suntem obligaţi să ne supunem legislaţiei privind piaţa forţei de muncă, precum şi supremaţiei legislaţiei UE şi hotărârilor pronunţate de Curtea Europeană de Justiţie. Politica în materie de achiziţii publice, care interzice promovarea contractanţilor şi a lucrătorilor locali, alimentează un resentiment tot mai mare faţă de UE şi regimul lipsit de flexibilitate al acesteia.
Panayiotis Demetriou
(EL) Doamnă preşedintă, în urmă cu doi ani Parlamentul a adoptat o rezoluţie aproape în unanimitate. În această rezoluţie, Parlamentul a solicitat ca soarta persoanelor dispărute din Cipru să fie clarificată. Au trecut doi ani şi nu s-a înregistrat niciun progres. Armatei turce i s-a solicitat să prezinte comisiei competente în fond toate informaţiile pe care le deţine, însă nu s-a întreprins nimic în acest sens. Dimpotrivă, în prezent dispunem de declaraţia publică a unui cetăţean turc care a fost soldat în perioada respectivă şi care, din motive de conştiinţă, deoarece nu mai poate suporta acest lucru, a mărturisit că a ucis 10 ciprioţi greci. Armata turcă cunoaşte atât aceste crime, cât şi altele şi, fără îndoială, nu există în prezent nici o persoană civilizată, de naţionalitate turcă sau de orice altă naţionalitate, care să nu condamne acest crime de război. Cu toate acestea, ce trebuie să facem? Trebuie să ne intensificăm eforturile pentru a convinge armata turcă să furnizeze informaţii comisiei competente, pentru a pune capăt suferinţei rudelor persoanelor dispărute.
Richard Corbett
Doamnă preşedintă, după cum ştiţi, au existat proteste la scară largă în ţara mea împotriva unei societăţi italiene care a dobândit un contract în cadrul unei rafinării de petrol situate în circumscripţia mea şi care a angajat numai forţă de muncă italiană în vederea executării contractului.
Protestul este de înţeles dacă într-adevăr societatea în cauză a rezervat dreptul de muncă numai resortisanţilor proprii şi nu a permis angajarea cetăţenilor britanici. Acest lucru ar constitui o încălcare a legislaţiei Uniunii Europene (discriminare pe motiv de naţionalitate), întrucât ar însemna că societatea ar încălca cerinţele legale britanice, pe care aceasta trebuie să le respecte în temeiul Directivei privind lucrătorii detaşaţi.
Totuşi, atunci când protestatarii susţin că doar societăţile britanice ar fi trebuit să aibă dreptul de a prezenta oferte pentru munca respectivă şi că ar fi trebuit să se angajeze numai forţă de muncă britanică, ei aduc un argument care nu este corect. Aceştia ar trebui să reţină faptul că există peste două milioane de cetăţeni britanici care lucrează în alte ţări UE şi doar un milion de resortisanţi UE de alte naţionalităţi care lucrează în Marea Britanie.
Sloganul "Cetăţeni britanici pentru locuri de muncă britanice” trebuie să semnifice faptul că lucrătorilor britanici li se oferă posibilitatea de a concura într-un mod eficient şi fără a suferi discriminări. Acesta nu poate însemna că există lucruri care sunt rezervate doar cetăţenilor ţării în cauză, în Marea Britanie sau în orice alt stat membru al Uniunii Europene.
Marco Pannella
(IT) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, sunt încântat să vă anunţ că, peste două zile, îi vom ura bun venit aici Preşedintelui Autorităţii Palestiniene în cadrul unei şedinţe oficiale. Cu ocazia respectivă, Preşedintele Autorităţii va efectua o vizită Camerei ţărilor Europei, care distruge patria europeană, întrucât Mediterana ar constitui doar un mormânt potrivit pentru săraci şi pentru cei care sunt condamnaţi la înfometare şi exterminare.
Noi reprezentăm aici - iată, este timpul protestelor naţionaliste şi persoane din toate părţile ar trebui să participe - biciul ţărilor Europei care distruge patria europeană şi avem datoria de a transmite acest lucru Bruxelles-ului. Peste două zile, un palestinian va vorbi. Faptul că 80% dintre cetăţenii statului Israel sunt în favoarea Europei, spre deosebire de guvernul din Ierusalim, după cum arată Fundaţia Adenauer, dovedeşte, de asemenea, că nici chiar populaţia din Palestina, Liban, sudul Mării Mediterane şi Tunisia nu este îndreptăţită să se îndrepte spre revoluţie...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Iosif Matula
În actualul context european, asigurarea securităţii energetice devine o prioritate. Diversificarea rutelor de energie poate fi asigurată prin interconectarea reţelelor europene de gaz, ceea ce contribuie şi la solidaritatea între statele membre, un principiu fundamental în Uniunea Europeană. Pe lângă eforturile financiare proprii ale României şi Ungariei, Comisia Europeană a propus săptămâna trecută alocarea a 30 de milioane de euro pentru finalizarea proiectului gazoductului Arad - Szeget, a cărui finanţare a fost suspendată de mai bine de 5 ani.
Importanţa acestui proiect este majoră. Gazoductul va lega România de Ungaria, dar va realiza şi o conexiune în reţeaua de gaze a Uniunii Europene. Odată finalizată conducta, atât în condiţii normale, dar şi în situaţii de criză energetică la nivelul Europei, România va putea să-şi exporte gazele pe piaţa europeană, dar şi să importe aceste resurse. În acest sens, vă solicit sprijinul pentru ca propunerea Comisiei să se materializeze cât mai rapid.
Jörg Leichtfried
(DE) Doamnă preşedintă, scandalul privind carnea din Irlanda a făcut valuri în întreaga Europă, inclusiv în Austria, unde, drept consecinţă stranie a scandalului, carnea de origine irlandeză a fost vândută ca slănină tiroleză. În opinia mea, singura soluţie pentru această problemă la scară europeană este întocmirea unei declaraţii obligatorii pentru carnea proaspătă şi produsele din carne, care să conţină următoarele informaţii: locul de origine, durata transportului animalului la abator şi de acolo la punctul de vânzare a cărnii; în cazul în care carnea provine din afara Uniunii Europene, ţara de origine ar trebui menţionată cu claritate. În plus, este imperios necesar ca Uniunea Europeană să solicite verificarea acestor lucruri de către inspectori. În consecinţă, pentru ca acest lucru să poată fi într-adevăr realizat, invit Consiliul, Comisia şi pe dumneavoastră, doamnelor şi domnilor, să luaţi măsuri pentru a asigura că consumatorii europeni nu vor mai fi induşi în eroare în acest mod.
Jelko Kacin
(SL) Am văzut şi am ascultat rapoarte cu privire la încetarea războiului civil, ce dura de mult timp, din Sri Lanka. Cu toate acestea, forţa militară, nu negocierea politică sau orice altă soluţie de durată, este cea care i-a îndepărtat pe Tigrii Eliberării din Tamil Eelam din ultima lor fortăreaţă. Această soluţie militară este plină de riscuri. Noi vedem câştigători şi învinşi, învinşii fiind însă zecile de mii de civili locali care se retrag sau fug de frica unităţilor guvernamentale.
Experienţa din Balcanii de Vest ne învaţă că victoriile militare şi încetările oficiale ale ostilităţilor militare sunt urmate, adesea, de uciderea de către învingători a celor care au pierdut sau a presupuşilor simpatizanţi ai acestora. Victoriile pot lăsa urme ale unor acte de răzbunare individuale necontrolate, dar chiar şi crime organizate adesea, pe care infractorii încearcă, de obicei, să le ascundă.
Nu încerc să acuz pe nimeni înainte de vreme. Încerc doar să subliniez faptul că Uniunea Europeană trebuie să ia, de asemenea, măsuri urgente, pentru a asigura o prezenţă şi o supraveghere internaţională în această perioadă post-conflict critică care pune populaţia civilă, ce fuge de frică, în mare pericol.
James Nicholson
Doamnă preşedintă, multe persoane sunt conştiente de recenta teamă de dioxină din Republica Irlanda. Crescătorii de bovine din Irlanda de Nord au fost, de asemenea, afectaţi de această problemă, deoarece au importat furajele combinate care au cauzat problema în cazul animalelor lor. Executivul din Irlanda de Nord a oferit fermierilor o despăgubire de 25%, ceea ce înseamnă ruinarea acestora. Executivul se confruntă cu probleme la găsirea fondurilor adecvate şi nu va reuşi să obţină procentul de 37,5% pus la dispoziţie de Uniunea Europeană. Înţeleg că guvernul Republicii Irlanda a precizat în mod clar că nu îşi va asuma niciun fel de responsabilitate, cu toate că fabrica de furaje a primit autorizaţia sa şi s-a aflat sub supravegherea sa. Există, de asemenea, o cantitate însemnată de carne de porc infectată la una dintre uzine. Aceasta reprezintă o problemă foarte serioasă şi foarte periculoasă şi trebuie rezolvată cât mai curând posibil.
Silvia-Adriana Ţicău
Uniunea Europeană se pregăteşte intens pentru negocierea unui acord post-Kyoto pentru a continua reducerea cauzelor schimbărilor climatice. Statele membre trebuie să-şi reducă gradual emisiile de dioxid de carbon. Companiile europene trebuie să investească, urgent, în modernizarea unităţilor productive din sectoarele intens energetice, pentru a putea păstra nivelul de producţie, pentru a putea păstra locurile de muncă şi pentru a proteja mediul înconjurător.
Atrag atenţia asupra faptului că, în contextul crizei economice, întreprinderile europene nu reuşesc să obţină creditele de care au atâta nevoie pentru modernizare. Întreprinderile europene nu trebuie să producă mai puţin, ci mai inteligent şi mai ecologic. Solicit Comisiei Europene, Băncii Europene de Investiţii şi statelor membre să acorde prioritate dezvoltării economiei sustenabile a Uniunii şi să asigure, prin planul european de redresare economică, condiţiile necesare pentru ca întreprinderile europene să se modernizeze şi să rămână competitive pe o piaţă tot mai dură.
Iuliu Winkler
(HU) Vă mulţumesc foarte mult, doamnă preşedintă. Uniunea Europeană se confruntă cu provocarea de a garanta stabilitate şi securitate, de a îmbunătăţi prosperitatea cetăţenilor săi şi de a construi un viitor european comun. Minorităţile istorice, naţionale şi etnice reprezintă o valoare de durată pentru o Europă caracterizată prin diversitate. Respectul drepturilor acestor minorităţi nu este încă asigurat în mod satisfăcător. Existenţa unor documente cum ar fi Convenţia-cadru pentru protecţia minorităţilor naţionale şi Carta europeană pentru limbile minoritare şi regionale inspiră încredere. Este clar că, până la ratificarea acestor documente de către toate statele membre, sunt necesare eforturi suplimentare. Parlamentul ar trebui să îşi stabilească drept obiectiv instituirea unui acord-cadru obligatoriu care să garanteze protecţia comunităţilor minoritare naţionale, recunoscând faptul că diferitele forme de autonomie şi autodeterminare, bazate pe principiul subsidiarităţii, reprezintă soluţii reconfortante pentru situaţia comunităţilor minoritare. Vă mulţumesc foarte mult.
Véronique Mathieu
- (FR) Doamnă preşedintă, vă rog să îmi permiteţi să-mi exprim sprijinul deplin pentru cetăţenii şi familiile afectate de furtuna Klaus, care a lovit sudul Europei şi, în special, sus-vestul Franţei, în urmă cu mai mult de o săptămână.
Consecinţele furtunii sunt tragice. Aceasta a cauzat 11 decese, peste un milion şi jumătate de case au rămas fără energie electrică, iar 300 000 de hectare de pădure au fost lovite, ceea ce reprezintă 40% din pădurea din regiunea Landes. Aproximativ 30-40 de milioane m3 de copaci au fost doborâţi.
În 2002, Uniunea Europeană a fost înzestrată cu un Fond de solidaritate, care permite acordarea de asistenţă financiară de urgenţă regiunilor europene lovite de astfel de dezastre naturale. Consiliul de Miniştri trebuie - şi voi face cunoscute astfel concluziile dnei Laperrouze - să elibereze acest Fond de solidaritate, iar eu sper că Parlamentul se va asigura că acest lucru se va întâmpla cât mai curând.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Doamnă preşedintă, vom sărbători în curând cea de-a douăzecea ediţie a Mesei rotunde din Polonia. La momentul respectiv, liderii şi opoziţia au desfăşurat negocieri şi au analizat împreună soluţia pentru problemele din Polonia, atât cele de natură economică şi socială, cât şi problemele cele mai importante din sistemul nostru politic.
Opoziţia a fost reprezentată, în principal, de Solidaritatea, partid care a fost înfiinţat în 1980, condus de Lech Wałęsa, şi de consilierii organizaţiei. Din partea guvernului, negociatorii au fost reprezentaţi de autorităţi ale sistemului fărâmiţat socialist economic, creatorii regimului dictatorial militar din Polonia.
În urma negocierilor din jurul Mesei rotunde, în iunie 1989 au avut loc alegeri care au condus la instaurarea primului guvern condus de o persoană necomunistă: Tadeusz Mazowiecki. Guvernul respectiv ne-a arătat că direcţia corectă pe care trebuia să o urmeze Polonia era nu numai libertatea şi democraţia, ci şi integrarea în Uniunea Europeană. Schimbările care au avut loc în ţara mea au impulsionat, ulterior, numeroase ţări din Europa Centrală şi de Est în demersul acestora de a trece la libertate, democraţie şi integrare în UE.
Preşedintele
Acest punct a fost închis.
