Důsledky opětovného zahájení jednání se zeměmi  Mercosur o uzavření dohody o přidružení pro zemědělství v EU - příprava příštího summitu EU-Brazílie, který se má konat dne 14. července 2010 v Brasilii (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o:
otázce k ústnímu zodpovězení pro Komisi o důsledcích opětovného zahájení jednání se zeměmi Mercosur o uzavření dohody o přidružení pro zemědělství v EU, kterou pokládají paní McGuinnessová, pan Deß, pan Papastamkos, paní Mathieuová, paní Nedělchevová, pan Dantin, pan La Via, paní Jeggleová, pan Jahr, paní Klaßová, paní Köstingerová, paní De Lange, pan Silvestris, paní Lullingová, pan Glattfelder, paní Herranz Garcíová, pan Mato Adrover, pan Dorfmann, pan Kalinowski, pan Daul, paní Patrão Nevesová, pan Siekierski, pan Béchu, pan Niculescu, pan Mayer a pan Audy jménem skupiny Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů), pan Nicholson a pan Wojciechowski jménem skupiny Evropských konzervativců a liberálů, pan Bové jménem skupiny Zelených/Evropské svobodné aliance, pan Lyon jménem skupiny Aliance liberálů a demokratů pro Evropu, pan Capoulas Santos a paní Kadenbachová jménem skupiny Pokrokové aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu/rev. 2 - B7-0315/2010), a
otázce k ústnímu zodpovězení pro Komisi o přípravách příštího summitu EU-Brazílie, která se má konat dne 14. července 2010 v Brasilii, kterou pokládá pan Yáñez Barnuevo García jménem skupiny Pokrokové aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu - B7-0317/2010).
Mairead McGuinness
autorka. - Pane předsedající, děkuji vám za vaše vysvětlení v rámci vašeho jednominutového projevu, ale mohla bych této příležitosti využít: mám procesní námitku. Byla jsem mezi autory první otázky k ústnímu zodpovězení. Nejsem příliš nadšená z toho, že o tom teď vedeme společnou rozpravu, v rámci které se projednávají dvě otázky současně. Už od května se snažím o to, aby se otázka unie Mercosur dostala na pořad jednání. Myslím, že by to neměla být společná otázka, a chci vyjádřit svůj nesouhlas s touto naprostou nehorázností, ke které dnes dopoledne došlo. Nevím, jak k tomu došlo či proč k tomu došlo. Jsem tím ale velice zklamána. Mohu se k tomu během rozpravy ještě vrátit? Ráda bych dostala nějaké vysvětlení a doufám, že mě ostatní kolegové podpoří.
Předsedající
Paní McGuinessová, jako dlouholetá poslankyně této sněmovny víte, že o tom, že rozprava bude uspořádána tímto způsobem, rozhodla Konference předsedů, a proto také takto probíhá. Vaši nespokojenost v této věci beru přirozeně na vědomí, ale chtěl bych vás požádat, abyste pochopila, že to nyní nemůže být předmětem diskuse, protože by v takovém případě nemohl vystoupit nikdo z poslanců, kteří zde mají hovořit.
James Nicholson
autor. - Pane předsedající, domnívám se, že se ocitáme v problematické situaci, protože neproběhly konzultace. Býval bych si myslel, že jako autoři otázky týkající se unie Mercosur bychom se mohli dočkat alespoň takové slušnosti, že se s námi bude konzultovat, proč k tomu došlo. Jsem si vědom toho, že Konference předsedů je alfou a omegou všeho, ale vy jste, pane předsedající, vynikajícím členem předsednictva tohoto Parlamentu a já věřím, že předsednictvu vyřídíte zprávu, že když se má v tomtoParlamentu vést rozprava o zemědělství, musíte na to vyhradit dostatek času.
Dnes dopoledne na to jednoznačně dostatek času nebylo. Viděli jste, jaký je o to zájem, a viděli jste, jaký je to problém. Nemohli bychom se dobrat toho, že tento Parlament bude fungovat s ohledem na poslance Parlamentu, a nikoli s ohledem na správu Parlamentu? Jsme lidé, které si náš lid zvolil jako své zastupitele, nejsme žádná administrativa, která bere tučné mzdy...
(Předsedající řečníka přerušil.)
Předsedající
Pane Nicholsone, vzali jsme vaše slova na vědomí a vaše výhrady přirozeně postoupíme parlamentnímu předsednictvu. Rozpravy neorganizuje administrativa. Administrativa pomáhá politickým orgánům s organizací rozprav.
Mairead McGuinness
autorka. - Pane předsedající, nejde o to, že je léto a že jsme všichni podráždění. Jde o to, že to, co říkáme, má svoji váhu, a že svoji práci bereme vážně. Chci si vzít 30 vteřin, protože mám dvě prázdné stránky. Položila jsem Komisi pět otázek. Nechci hovořit dříve, než dostanu odpovědi. Vezmu si slovo opět na konci této rozpravy.
Předsedající
Mnohokrát vám děkuji, paní McGuinnessová. Čas, který jste nyní nevyužila, vám pak nahradím.
James Nicholson
autor. - Pane předsedající, řekl bych, že nedávné rozhodnutí Komise opětovně zahájit jednání se zeměmi Mercosur o dohodě o volném obchodu mnohé lidi překvapilo. Jelikož nyní vstupujeme do období, kdy budeme svědky reformy SZP, a zrovna jsme o tom hovořili, je každému jasné, že zemědělství bude hlavní součástí této dohody.
Uznávám sice, že služby Komise mají ve své pravomoci, aby opětovně zahájily jednání, ale udělaly by mnohem lépe, kdyby o svých úmyslech informovaly Parlament. Tahle záležitost může v řadě odvětví evropského zemědělského průmyslu otevřít Pandořinu skříňku, a mám proto vážné pochybnosti o tom, že je moudré, abychom se v budoucnu pouštěli do jakéhokoliv dalšího jednání.
V Brazílii a Argentině se i nadále vyskytují vážné problémy, pokud jde o zpětnou sledovatelnost zvířat a další zdravotní a bezpečnostní záležitosti. Organizace pro výživu a zemědělství (FAO) došla ve své poslední zprávě o návštěvě ve státě Santa Catarina k závěru, že dobytek přepravovaný z Argentiny do Brazílie, ba dokonce i mezi jednotlivými státy Brazílie, byl kontrolován jen velmi zřídka. Zrovna tak se uvádí, že nedošlo k prosazení pravidel na označování dobytka. A to jsou jen některé příklady z mnoha dalších, které bych mohl na základě zprávy FAO z minulého října uvést.
Pane komisaři, musím říci zcela na rovinu, že budete-li se chtít i nadále ubírat touto cestou, budete se na každém kroku setkávat s odporem. Dokáži do určité míry porozumět tomu, proč se to může jevit jako přitažlivá možnost, protože jednání ve Světové obchodní organizaci (WTO) příliš nepostupují, skutečně se ale domnívám, že Světovou obchodní organizaci (WTO) to může zničit. Dosáhne-li Mercosur v jednání s EU úspěchu, proč by pak tyto země měly ještě pokračovat v jednání s WTO?
Je třeba, abyste pochopili, že se nebude nijak snižovat úroveň norem týkajících se zdraví a dobrých životních podmínek zvířat či jejich zpětného sledování. Spotřebitelé a výrobci v Evropské unii musí být chráněni a k tomu, domnívám se, nepovede obchodní dohoda s unií Mercosur. Její výsledek bude ve skutečnosti zcela opačný.
José Bové
Pane předsedající, pane komisaři, opětovné zahájení jednání s unií Mercosur v době, kdy se Evropská unie chystá znovu definovat svou zemědělskou politiku, je známkou nebezpečné nedůslednosti Komise. Již nyní Evropa dováží 500 000 tun hovězího masa. Pokud by došlo k ještě většímu otevření trhu, bylo by to v neprospěch chovatelů dobytka v méně příznivých oblastech Evropy, aniž by přitom bylo zaručeno zohlednění zdravotních a sociálních norem. To je pro nás nepřijatelné.
Evropa kupuje 38 milionů tun sóji a krmiva pro dobytek. Tyto dovozy, pocházející z Brazílie a Argentiny, odpovídají monopolnímu obhospodařování více než 19 milionů hektarů, které jsou soustředěny v rukou tří podniků: Cargill, ADM a Bunch. Mezi lety 2001 a 2004 bylo v důsledku pěstování sóji zničeno 1,2 milionů hektarů tropického a rovníkového pralesa. Je to jedna z hlavních příčin zvyšování emisí skleníkových plynů a ztráty biologické rozmanitosti.
Evropský parlament se rozhodl vypracovat zprávu o obnovení autonomie v produkci rostlinných bílkovin používaných jako krmivo pro dobytek. Toto rozhodnutí je motivováno potřebou vytvořit zemědělství, které bude šetrné k životnímu prostředí, a bojovat proti změně klimatu. Návrh této dvoustranné dohody tyto snahy zcela zhatí. Evropská komise tak zase jednou své zemědělství a své zemědělce prodává pod cenou, aby zařídila příležitostné zisky společnostem poskytujícím služby. Tyto výhody nebudou v zájmu rodin zemědělců ze zemí Mercosuru, nýbrž pouze rodin ze zemědělsko-průmyslových skupin. Přesvědčivý důkaz o tom lze najít ve zprávě skupiny Tyson, podnikové korporace ze Spojených států, která je těžkou vahou na mezinárodním trhu s masem a která oznámila, že v Brazílii učinila investice - cituji, a je to skutečně v její zprávě - aby této země využila jako základny pro vývoz do Evropy.
Některé další podniky, jako například Doux Group, tento krok předpokládaly a koupily proto v roce 1998 brazilskou Frangosul Group. Velký počet drůbežářů, především v Británii, za tuto dohodu zaplatil svou cenu.
Zdá se, jako by Evropa zesilováním svých útoků proti zemědělcům chtěla i nadále pokračovat ve své politice přemísťování výroby. Tento šílený trend musíme zastavit, a to tak, že našim občanům budeme nabízet kvalitní, místně vyráběné potraviny.
George Lyon
autor. - Pane předsedající, opravdu se pokusím být stručný. Opětovné zahájení jednání s unií Mercosur vyvolává reálné obavy.
Zastupuji zde Skotsko, které má rozsáhlou produkci hovězího masa. Je to vysoce nákladný systém a je důležité, aby tento systém i nadále fungoval, nemá-li se Skotsko dočkat toho, že kvůli zaplavení trhu levným zbožím z dovozu budou jeho venkovské oblasti z větší části opuštěny. Máme vážnou obavu, že bychom se mohli dočkat toho, že skotská produkce hovězího masa padne za oběť potřebě vyjednat a uzavřít dohodu se zeměmi unie Mercosur.
Rád bych proto v této souvislosti vznesl několik otázek, které nejsou jen záležitostí Skotska, ale právě tak i záležitostí Irska či Francie a vůbec celé Evropy. Především bych se rád zeptal, proč před tímto oznámením neproběhla, jak se zdá, žádná konzultace s Parlamentem ani s parlamentním Výborem pro zemědělství. Už jen z ohledu na etiketu bychom o tomto oznámení měli být informováni předem a napomohlo by to i tomu, aby se v této věci mezi vámi a Parlamentem vytvářely přijatelné vztahy.
Zadruhé, na jaké zemědělské produkty se bude vztahovat mandát vyjednavačů? Může mi, prosím vás, někdo sdělit, v jakých mezích mohou vést jednání? Kolik tun hovězího masa? Jak velký budou mít přístup na trh? Je stanovena nějaká sazba nebo jsou stanoveny nějaké minimální sazby? Může mi, prosím vás, někdo říci, jaký je jejich mandát?
Další dva body. Kdy bude provedena studie s hodnocením dopadu, aby se zjistilo, jaký dopad mohou takového dohody mít, bez ohledu na jejich rozsah? Předtím, než něco podepíšeme, bychom měli přinejmenším vědět, jaký to bude mít dopad, a to především v době, kdy vedeme jednání o nové podobě SZP a rozhodujeme se o tom, jak se bude rozhodovat o budoucí podpoře zemědělských podniků. Tyto dvě věci spolu velmi těsně souvisejí, a musíme proto vědět, jaký bude dopad.
A konečně se chci zeptat, jak se na této věci podílí komisař pro zemědělství? Až doposud jsme se toho dozvěděli jen velmi málo o tom, jakou bude mít při jednáních roli a zda je to on, kdo odpovídá za mandát vyjednavačů. Bude Parlament před uzavřením jakékoliv konečné dohody předem konzultován? Chtěl bych znát odpovědi na tyto otázky.
Předsedající
Chtěl bych všechny upozornit na to, že dosavadní řečníci, kteří zde přednesli své příspěvky, včetně pana Capoulase Santose, jsou autory první otázky, která je předmětem této rozpravy, a že řečník, který vystoupí po něm, pan Yáñez-Barnuevo García, je autorem otázky druhé.
CSLuis Manuel Capoulas Santos
autor. - (PT) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, Latinská Amerika jako celek a zejména pak země Mercosuru jsou strategickými partnery Evropské unie. Máme společnou historii a společné společenské hodnoty. Jde navíc o geopolitickou oblast, v níž svoboda, demokracie a dodržování lidských práv činí pozoruhodné pokroky. Prohlubování politických a kulturních vazeb a maximalizace oboustranného prospěchu v oblasti hospodářství dává proto velmi dobrý smysl.
Vítám proto evropské rozhodnutí opětovně zahájit jednání o dohodě o přidružení s unií Mercosur, i když přitom zároveň lituji a odsuzuji nedávná ochranářská opatření ze strany Argentiny, která jsou v naprostém rozporu s duchem otevřenosti, kterou projevuje evropská strana.
Musím nicméně Komisi varovat před možnými negativními důsledky pro evropské zemědělské odvětví, pakliže by tato jednání nebyla vedena s náležitou péčí. Všichni jsme si dobře vědomi, jak velmi nerovný je náš obchod uskutečňovaný se zeměmi Mercosuru a s ním spojené výrobní podmínky a požadavky na zemědělce na obou stranách Atlantiku.
Vedle otázek, které byly předloženy písemně, zejména otázka, která se týká toho, jak chce Komise řešit problém citlivých produktů, bych chtěl z tohoto důvodu vědět, jak hodlá Komise reagovat na pochopitelné opatření ze strany Argentiny.
Luis Yáñez-Barnuevo García
autor. - (ES) Pane předsedající, dnes si můžeme blahopřát: první blahopřání patří španělskému ministrovi zahraničních věcí, panu Moratinosovi, jemuž se podařilo zajistit určitému počtu kubánských politických vězňů návrat do Španělska, jinými slovy se mu to v tuto chvíli právě daří; a dále také panu Guillermu Fariñasovi, politickému vězni, který těmto vězňům držením hladovky a díky své vytrvalosti a obětavosti tuto svobodu vydobyl.
Abych se však obrátil k otázce, kvůli níž jsme se zde dnes sešli, především bych rád poblahopřál Radě za to, že zahájila jednání o významné obchodní dohodě, která má zároveň svůj politický rozměr a která se týká spolupráce mezi Evropskou unií a unií Mercosur, jak se o tom rozhodlo na madridském summitu, který se konal dne 18. května tohoto roku. Není pravda, co zde bylo řečeno, protože Parlament těmto jednáním opakovaně vyjádřil svou podporu, a to jednak v rámci delegace pro vztahy se zeměmi unie Mercosur, v rámci delegace pro evropsko-latinskoamerické parlamentní shromáždění (EuroLat) a jednak i na samotných plenárních schůzích při několika parlamentních zasedáních. Hovoříme zde o tom, co by se mohlo a mělo stát největší obchodní dohodou, která kdy byla na světě uzavřena, která přinese rozvoj, blahobyt, pokrok a zaměstnanost 800 milionům lidí a která nevídanou měrou přispěje ke zvýšení výměny komodit, zboží a služeb mezi těmito dvěma regiony.
Zemědělství je pouze jednou částí této makrodohody. Během jednání bude třeba usilovat o dosažení vyvážených dohod, nikoli ovšem na pozadí mentality protekcionismu, který je nepřítelem rozvoje a blahobytu; protekcionismu evropského a rovněž i protekcionismu některých zemí Mercosuru. Průmysl a služby každopádně představují 97 % hrubého domácího produktu Evropy, zemědělství pouze 2,1 %. K obavám je proto třeba zaujmout přístup odpovídající jejich rozměrům a jejich oprávněnosti.
Pane komisaři, nadcházející summit Evropské unie - Brazílie, který se má konat dne 14. července, by měl napomoci k prosazení a urychlení těchto jednání, jejich dokončení je nyní, v době hospodářské krize, kterou nyní procházíme, ještě důležitější; tato dohoda bude příspěvkem k řešení této krize.
Karel De Gucht
člen Komise. - Pane předsedající, vzhledem k tomu, že se jedná o společnou rozpravu, a se svolením pana předsedy, bych se chtěl hned na začátku tohoto zasedání vyjádřit jak k zemědělským důsledkům dohody o přidružení s unií Mercosur, tak k nadcházejícímu summitu. Milerád tak budu odpovídat v jakékoli formě, pro jakou se pan předseda rozhodne.
Začnu otázkou unie Mercosur. Znovuotevření jednání o dohodě o přidružení s unií Mercosur má pro EU nesmírný význam, a to jak politický, tak hospodářský. Z politického hlediska je Mercosur největším integračním projektem v Latinské Americe, a není proto třeba zvlášť zdůrazňovat geopolitický význam posilování našich vazeb s tímto kontinentem. Máme již uzavřené dohody s Chile a s Mexikem, nedávno jsme dokončili jednání s Kolumbií, Peru a Střední Amerikou, je proto zcela logické, že se budeme angažovat i v jednání s unií Mercosur.
Z hospodářského hlediska by dobře vyjednaná dohoda mohla přinést významný prospěch jak EU, tak unii Mercosur. Nemůžeme si v této nelehké době dovolit přehlížet možnosti nových pracovních míst a růstu, které tato dohoda oběma regionům nabízí.
Mercosur je velká a hospodářsky dynamická jednotka, která jako celek vytváří HDP ve výši 1 300 miliard EUR s tím, že podle odhadů by její HDP mělo dosahovat v roce 2010 růstu 5 % a v roce 2011 4 %. Pro EU je to důležitý partner, jehož význam stále roste. Z hlediska evropského vývozu se řadí na úroveň Indie a před země, jako je Kanada či Korea. Během čtyř let, které předcházely nástupu krize, se vývoz z EU do zemí Mercosuru každoročně zvýšil o více než 15 %.
Mercosur je klíčovým partnerem také z hlediska přímých zahraničních investic. Investice EU v zemích Mercosuru činí více než 165 miliard EUR - více než investice EU v Číně, Indii a Rusku dohromady. Vzhledem k velikosti Mercosuru a jeho potenciálu a vzhledem ke skutečnosti, že Mercosur je dosud poměrně chráněným trhem, mohly by v rámci dohod s významnými obchodními partnery EU, jako je Korea nebo Indie, které byly v poslední době ze strany EU uzavřeny nebo na kterých se nyní pracuje, hospodářské zisky pro evropský obchod patřit k těm nejvýznamnějším.
Znovuotevření těchto jednání je také projevem snahy obou regionů o další podporování volného obchodu a odmítání protekcionismu. Komise toto rozhodnutí přijala po důkladném prozkoumání celé věci a po detailní interní debatě. Při přijímání tohoto rozhodnutí Komise pozitivně ocenila postoje, které Mercosur zaujal během neformálního dialogu na technické úrovni k otázkám, jako je obchodování se zbožím, přidělování veřejných zakázek či odvětví některých služeb.
Rád bych k tomu dále řekl, že hned poté, co kolegium toto rozhodnutí přijalo, jsem šel do Výboru INTA, kde jsme znovuotevření těchto jednání podrobně projednávali. Mohl bych také ještě dodat, že Rada je toho názoru, že s Evropským parlamentem jsem jednal mnohem lépe nežli s nimi, takže nebyli vůbec potěšeni. Učinili jsme tak na základě mandátu, který máme, tudíž jsme žádný nový mandát nepotřebovali. Bylo to řádné rozhodnutí kolegia a Parlament byl o věci hned vzápětí důkladně informován.
Je ovšem třeba jasně říci, že výhledově je postoj našich partnerů z Mercosuru takový, že umožňuje znovuotevření jednání, ale to samozřejmě ještě není zárukou jejich úspěšného výsledku. To je něco docela jiného. Stručně řečeno budeme muset dojednat dohodu, která bude ambiciózní, a to především v odvětvích, jako je obchod se zbožím a službami či duševní vlastnictví včetně zeměpisných označení.
První setkání s unií Mercosur se konalo minulý týden v Buenos Aires. Toto kolo jednání bylo spíše technického rázu, abychom si po více než pětileté přestávce uvědomili svou výchozí pozici a zjistili, kde jednání v roce 2004 skončila, jednání, která se týkala procesních záležitostí a možností dalšího postupu vyjednávání. O vývoji těchto jednání budeme samozřejmě Evropský parlament a Radu v plné míře informovat.
Co se týče vašich konkrétních otázek, Komise pracuje na základě pokynů pro vyjednávání přijatých Radou v roce 1999. Z těchto pokynů Komisi plyne úkol vyjednat s unií Mercosur vyváženou a všestrannou dohodu s cílem podstatným způsobem liberalizovat všechny oblasti obchodu v souladu se závazky EU v rámci WTO. To platí pro všechny oblasti, na které se tato dohoda bude vztahovat, včetně zemědělství.
Komise si je velmi dobře vědoma toho, že otázka zemědělství v těchto jednáních je velmi citlivá, a bude brát při vyjednávání s Mercosurem tento aspekt v úvahu. Nezapomínejme také, že i my máme zemědělské zájmy, které chceme v Mercosuru prosazovat, jako je víno, sýry, ovoce a zelenina a zeměpisná označení. Jsme si v této souvislosti vědomi toho, že ve většině citlivých odvětví bude možná nutno učinit doprovodná opatření. Je ovšem ještě příliš brzy na to, abychom zde vedli diskusi o tom, nač by se tato opatření mohla vztahovat. Vyjednávání bylo teprve zahájeno a k diskusím o podstatných věcech jsme se zatím ještě nedostali.
Své nabídky týkající se zemědělství jsme v tuto chvíli ještě nepředložili a byla tu vznesena otázka - nevím kým - ohledně toho, jaké je v tomto ohledu postavení komisaře pro zemědělství. Tím, kdo rozhoduje o tom, co v rámci zemědělství budeme nabízet, není komisař pro obchod. Na tom se musím s komisařem pro zemědělství shodnout já, a pokud se na tom neshodneme, pak o tom bude jednat kolegium komisařů a to pak také učiní rozhodnutí. Takový je tedy postup, takže pan Dacian Cioloş je do těchto diskusí plně zapojen.
Uvědomujeme si také, že budeme muset vzít v úvahu dřívější nabídky, které EU v oblasti zemědělství předložila při jednání v Dohá s tím, že Mercosur by měl patřit mezi hlavní příjemce. Dovolte mi, abych v této souvislosti vysvětlil, že opětovné zahájení jednání s unií Mercosur nijak nepodrývá naši snahu o úspěšné dokončení DDA. V zásadě pouze vyjednáváme dohody o volném obchodu, které jsou v souladu s pravidly WTO a které na základě, z něhož vycházejí, jímž je acquis WTO, mají mnohem větší rozsah než jednání v Dohá. Domnívám se, že pokud správně zvolíme, bude možné úspěšně dokončit obě jednání.
Co se týče bezpečnosti potravin, není třeba zvlášť zdůrazňovat, že dovážené výrobky musí plně odpovídat požadavkům EU na bezpečnost potravin. Budiž jasně řečeno, že se nikdo nesnaží o to, abychom vyjednali podmínky, které budou na úkor našich zdravotních a bezpečnostních požadavků, a to ani v případě Mercosuru ani v žádném jiném případě! EU rozhodně nepřistupuje k žádnému obchodnímu jednání s tím, že bude v EU snižovat úroveň ochrany. Pravidla WTO nám dávají právo stanovit si vlastní úroveň ochrany za předpokladu, že se bude zakládat na uznávaných vědeckých důkazech - to je nezcizitelné právo.
A konečně co se týče dopadů možné dohody, posouzení udržitelných dopadů obchodní dohody mezi EU a Mercosurem bylo již provedeno a je veřejně dostupné od března 2009. Komise navíc toto posouzení dopadů v nadcházejících měsících doplní o tématicky více zaměřenou ekonomickou studii.
Nyní mi dovolte, abych promluvil o summitu EU-Brazílie; nejprve shrnu naše vztahy. Brazílie má nezpochybnitelné mezinárodní postavení, které vyplývá z její rozlohy, počtu obyvatel a hospodářského výkonu. Podporuje mnohostrannost, je členem G20 a je klíčovým aktérem v celosvětových diskusích o změně klimatu, hospodářské správě, reformě OSN, obchodních záležitostech a vymýcení chudoby. Brazílie mimoto často funguje jako neformální spojení mezi západními a rozvíjejícími se a rozvojovými zeměmi. Brazílie je jednou z devíti zemí, s nimiž EU uzavřela strategické partnerství. Toto partnerství bylo uzavřeno v roce 2007 a společný akční plán, který tomuto partnerství dává podobu konkrétních opatření, v roce 2008.
Množství společných iniciativ, úroveň vzájemného porozumění a prohlubování vztahů, které zahrnuje 18 probíhajících dialogů, svědčí o naší spokojenosti s prováděním společného akčního plánu. Toto bude již čtvrtým summitem EU-Brazílie, na němž nám půjde o to, abychom provedli inventuru dosaženého pokroku v našich vztazích a jednali o nejdůležitějších celosvětových výzvách. Nyní pro takové hodnocení nastala nejvhodnější chvíle, neboť funkční období prezidenta Luly se blíží ke konci.
Co se týče otázek životního prostředí, naplánovali jsme spolupráci s ohledem na kodaňský summit, který se konal loni v prosinci, a bioenergetickou iniciativu, na níž se podílí Brazílie, EU a Africká unie. Nadcházející konference o změně klimatu a biologické rozmanitosti v Cancúnu a v Nagoji jsou na předních místech pořadu jednání summitu, protože koordinace s Brazílií má zásadní význam pro úspěšný výsledek.
Dále také na návrh prezidenta Luly, který zazněl v létě na madridském summitu EU-Mercosur, se s Brazílií pokoušíme najít možnost společného stanoviska, které bychom zastávali na konferenci v Cancúnu. Komise Africké unie přijala náš společný návrh na trojstrannou spolupráci v oblasti bioenergetiky a věřím, že brzy budeme znát jejich odpověď.
Z hlediska spolupráce na mnohostranných fórech se snažíme docílit před summitem G20 v Soulu koordinace s Brazílií s cílem získat její podporu pro dosažení odpovídajícího zastoupení EU v systému OSN a cílevědomě se zasadit o dokončení kola jednání v Dohá. Brazílie usiluje o posílení svého vlivu v rámci celosvětového systému řízení a potřebuje naši podporu, aby mohla získat stálé křeslo v Radě bezpečnosti OSN. Jakožto rychle se rozvíjející ekonomika zaujímá Brazílie k EU velmi odlišný postoj ve vztahu k reformě Světové banky a MMF.
Celkem vzato je tedy zcela zřejmé, že jakožto celosvětově významní partneři máme společné úkoly a musíme hledat způsoby, jak překonat rozdílná stanoviska a hledat vzájemnou shodu. Na summitu potvrdíme svou snahu usilovněji bránit šíření jaderných zbraní a podporovat užší spolupráci. Brazílie se postavila proti sankcím namířeným proti Íránu, které loni v červnu přijala Rada bezpečnosti OSN. EU nicméně uvítala snahy Brazílie a Turecka, které vedly k teheránskému prohlášení, s tím, že sice poukázala na jeho nedostatky, ale současně zdůraznila i jeho hodnotu jako potenciálního nástroje k budování důvěry, který Íránu nabízí, aby se chopil příležitosti a přistoupil opět k vážným jednáním. Z taktického hlediska se sice rozcházíme, ale nacházíme společné východisko spočívající v zásadách obsažených ve Smlouvě o nešíření jaderných zbraní a v tom, že je v zájmu Íránu, aby dokázal mírové účely svého jaderného programu.
V první části svého projevu jsem se ve větším rozsahu věnoval otázce jednání s Mercosurem, ale tato jednání budou samozřejmě předmětem diskuse na summitu. Já v Brasilii bohužel nebudu, ale vzhledem k tomu, že jsme se setkali teprve nedávno, abychom po dlouhé přestávce zahájili první rozhovory technického rázu, není pravděpodobné, že na summitu dojde k přijetí definitivních rozhodnutí o tomto jednání. Summit bude věnován rovněž regionálním otázkám: otázce Kuby, Hondurasu, Paraguaje a Venezuely. Na pořadu jednání je úloha a pomoc Brazílie při stabilizaci situace v Paraguaji, její odmítavý postoj k uznání nové honduraské vlády, její politika vůči Kubě a Venezuele.
A konečně také dokončujeme nesnadnou práci, která se týká některých otázek, jejichž řešení by měl přinést summit.. Jedná se zaprvé o podpis horizontální dohody o civilním letectví a dohody o letecké bezpečnosti. Za druhé o vyhlášení společného pracovního programu o trojstranné spolupráci s rozvíjejícími se zeměmi. Za třetí bude 14. července v Bruselu podepsáno prohlášení o záměru mezi Komisí a brazilskou Národní justiční radou posílit trojstrannou spolupráci v oblasti volební podpory a reformy soudnictví.
Naše vztahy s Brazílií ovšem nekončí u summitu; máme současně i další iniciativy, které dávají našim dvojstranným, regionálním a celosvětovým snahám plnější rozměr, ale už dávno jsem vyčerpal vyměřený čas. Další příklad se budu snažit uvést v odpovědi na vaše otázky.
Georgios Kumutsakos
Pane předsedající, co se týče zemí Mercosuru, chtěl bych zdůraznit, že v odvětví zemědělské výroby má Evropská unie značný schodek v obchodní bilanci. Argentina přesto brání dovozu potravin ze třetích zemí, čímž vážně poškozuje vývoz evropských zemědělských potravinových produktů, mj. řeckého broskvového džemu. Rád bych se pana komisaře zeptal, jestli minulý týden během prvního kola jednání v Buenos Aires tento problém nadnesl. A dále, nevyvolává postoj Argentiny otázky týkající se neslučitelnosti jejích opatření s pravidly a závazky Světové obchodní organizace?
Krátká odbočka: pane komisaři, byla dokončena jednání s andskými a středoamerickými zeměmi. Abych byl upřímný, Evropa učinila v oblasti zemědělství ústupky, které vyvolávají vážné obavy a konkrétní otázky. Jak je zdůvodněna skutečnost, že Evropa v odvětví produkce rýže a cukru přidělila těmto zemím kvóty, které přesahují jejich výrobní kapacity? Je součástí těchto dohod také doložka čistého vývozce, aby se zabránilo vytváření obchodních trojúhelníků? Může nám Komise zaručit, že ceny dováženého ovoce a zeleniny zůstanou na stejné výši?
Rád bych se svým hlasem, pane komisaři, také připojil k hlasům ostatních kolegů poslanců, kteří zde hovořili o potřebě užší meziinstitucionální spolupráce mezi Komisí a Evropským parlamentem. Komise si musí uvědomit, že s Lisabonskou smlouvou se podmínky meziinstitucionální spolupráce změnily a změnila se také meziinstitucionální kultura. Čím dříve se tímto směrem vydáte, tím produktivnější a korektnější bude spolupráce mezi těmito dvěma institucemi.
Edite Estrela
jménem skupiny S&D. - (PT) Pane předsedající, první summit EU-Brazílie, o jehož uspořádání se zasadilo portugalské předsednictví v roce 2007, vyplnil nevysvětlitelnou mezeru. Brazílie byla jedinou zemí BRIC, s níž Evropa neměla strategické partnerství.
Posilování dialogu mezi EU a Brazílií dává velmi dobrý smysl, protože nám umožňuje prohlubovat spolupráci v klíčových oblastech, jako je energetická bezpečnost, udržitelný rozvoj, biologická rozmanitost, změna klimatu ad.
Počet obyvatelstva Brazílie a její hospodářský rozvoj a politická stabilita z této země činí klíčového aktéra na mezinárodní scéně.
S ohledem na nadcházející 4. summit EU-Brazílie je třeba zdůraznit rovnováhu mezi oslavami dosaženého pokroku a hledáním dalších možnosti rozvoje tohoto partnerství, tak abychom byli schopni čelit společným výzvám a uvádět v soulad svá stanoviska, například v souvislosti s konferencí OSN o změně klimatu, která se bude konat koncem letošního roku v Mexiku. Tento summit je rovněž příležitostí k tomu, abychom pokročili v jednání s Mercosurem a mohli uzavřít dohodu o přidružení a překonat současné rozdíly.
Marielle De Sarnez
Pane předsedající, ve sněmovně právě proběhla rozprava o společné zemědělské politice, při níž jsme opakovaně zdůrazňovali význam podpory evropského modelu, který je ve světovém měřítku zcela jedinečný.
Komise však ve stejné době rozhodla, a to bez jakékoliv předchozí veřejné debaty, o opětovném zahájení jednání s unií Mercosur, s čímž jsou spojena zničující rizika pro naše zemědělství a především pro chov zvířat, který se již nyní potýká s velkými obtížemi. Objem dovozu hovězího masa se zvýší o 70 %, dovoz drůbežího masa o 25 %. Toto zboží bude proudit do Evropy ve velkých objemech a za nižší ceny, protože jeho produkce nesplňuje stejné zdravotní, environmentální a sociální požadavky.
Pane komisaři, chtěla bych vám proto sdělit, čeho se obávám. Naše zemědělství se nachází ve velkých obtížích. Jeho další destabilizace bude mít vážné důsledky. Nemůžeme rozvíjet evropskou obchodní politiku bez toho, abychom zohledňovali a chránili jeden z našich nejdůležitějších statků. Komise musí toto sdělení a tento požadavek vyslechnout.
Elie Hoarau
Pane předsedající, mnoho kolegů poslanců je znepokojeno následky, které může mít na evropské zemědělství znovuotevření jednání o dohodě o přidružení s unií Mercosur.
Moje skupina i já tyto obavy sdílíme. Panují skutečně obavy - a jako poslanec EP zastupující vzdálený region mám zkušenost s dohodami o dovozu banánů - že dohoda s Mercosurem může řadě odvětví evropského zemědělství zasadit drtivý úder. Proto je zcela zásadní, aby bylo provedeno posouzení dopadů. Panují rovněž obavy, že vlivem této dohody se zemědělství v zemích Mercosuru začne více orientovat na produkci - že se na ni začne orientovat poněkud příliš - a to na úkor malých zemědělských podniků v těchto zemích. Je tedy třeba najít rovnováhu, aby tato dohoda neproměnila Latinskou Ameriku a Evropu ve velmoci, které bude charakterizovat dogmaticky obchodní přístup.
Andreas Mölzer
(DE) Pane předsedající, čínské intervence ve Střední a Jižní Americe se staly novým podnětem pro jednání EU. Země Mercosuru, kde žije více než 200 000 milionů spotřebitelů, kteří, jak víme, sdílejí naše hodnoty a zájmy, představují nejvýznamnější trh pro naše domácí produkty v Latinské Americe. Cílem je zóna volného obchodu, která je s celkovým počtem 700 milionů obyvatel a objemem obchodu 100 miliard EUR vůbec největší na světě.
To je přirozeně důležitý argument ve prospěch dohody o volném obchodu, což je něco, co bychom měli ze zásady podporovat. Je nicméně otázkou, proč máme dohody zvlášť s Mexikem, s Čile, Mercosurem, Peru a Kolumbií, proč nemáme místo toho jednu společnou dohodu. A zároveň pokud se budou uzavírat jednotlivé dohody, tak bychom je měli uzavřít i s menšími státy a nezůstávat pouze u obchodních sdružení. To zcela zjevně postrádá konzistenci.
Nesmíme také ztrácet ze zřetele obavy zemědělského odvětví z dovozu levného masa. Musíme si uvědomit, že své vlastní zemědělce zatěžujeme byrokratickými pravidly a předpisy, aby dodržovali normy týkající se kvality, ochrany životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat, pro maso produkované v zemích Mercosuru to však neplatí. Nesmíme už žádným dalším způsobem podlamovat soběstačnost EU, která již tak není samozřejmá, a musíme předejít tomu, abychom přiměli evropské zemědělce k tomu, aby opouštěli svá hospodářství.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Pane předsedající, všechny nás těší, že došlo k osvobození politických vězňů na Kubě. Pokud jde ovšem o blahopřání, neslyšel jsem, že by někdo blahopřál katolické církvi a především Parlamentu k tomu, jakou v této věci sehrál úlohu, která měla klíčový význam pro rozhodnou obranu všech těch, kdo na Kubě bojují o svou svobodu a důstojnost.
Co se týče otázky Mercosuru, je k tomu třeba říci na vysvětlenou několik věcí. Jak to zde již vysvětlil pan komisař De Gucht, Komise předložila některé pokyny pro vyjednávání vztahující se na uzavírání dohod o přidružení mezi Evropskou unií a Mercosurem a Rada a Parlament tyto pokyny přijaly. Jednání šest let vázla na mrtvém bodě a je známo, že k jejich znovuotevření došlo v rámci vrcholného summitu hlav států a předsedů vlád Evropské unie, Latinské Ameriky a Karibiku, rovněž s podporu Parlamentu.
Cílem je v tuto chvíli dosáhnout vyvážené dohody, která bude zohledňovat zájmy všech odvětví Evropské unie. Nechápu, proč by některá odvětví či zájmové skupiny měly z těchto jednání vyjít v nevýhodném postavení. Nebylo tomu tak za posledních 10 let a není žádný důvod, aby tomu tak bylo v budoucnu. Bude to záležet na pevném postoji našich vyjednávačů. Je každopádně jasné, že kdyby taková situace měla nastat, musela by Komise postiženým odvětvím poskytnout kompenzační opatření.
Tak tomu bylo v případě třetích zemí, v případě afrických, karibských a tichomořských zemí a rovněž v případě nedávných dohod s Andským společenstvím. Hlavním důvodem, proč tomu tak v případě těchto zemí bylo, je potřeba chránit producenty v Evropské unii, v tomto případě producenty banánů.
Marc Tarabella
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, kolegium komisařů během svého zasedání dne 4. května 2010 rozhodlo o opětovném zahájení jednání o dohodě o přidružení mezi Evropskou unií a zeměmi Mercosuru. Vše nasvědčuje tomu, abychom se domnívali, že bude-li výsledkem těchto jednání dohoda, ocitnou se evropští zemědělští producenti před vážnými problémy, a to zejména v odvětví produkce hovězího a drůbežího masa a produkce obilovin, ovoce a zeleniny. Následné katastrofální dopady by mohla být i v dalších odvětvích, jako je například produkce vepřového masa. Na tomto místě vás musím varovat před nerovnou hospodářskou soutěží, která může na integrovaném trhu třetího světa probíhat.
Evropa se chce prezentovat jako průkopník v nárocích na zdraví, hygienu, sledovatelnost, na zohledňování životního prostředí a zejména pak také na sociální normy, které prosazuje tím, že od výrobců požaduje, aby splňovali požadavky velmi přísného systému vzájemné podmíněnosti, avšak produkce hovězího masa - přesněji řečeno produkce brazilského hovězího masa - dosud zcela nesplňuje veterinární a zdravotní normy.
Přistoupíme-li na to, že budeme ze zemí Mercosuru dovážet výrobky, které neodpovídají evropským normám, riskujeme, že na sebe budeme muset vzít s ohledem na zájmy spotřebitelů těžké břemeno, a riskujeme, že uplatňováním dvojího metru budeme trestat evropské výrobce.
Pane komisaře, chtěl bych vás požádat, abyste byl v této věci velmi opatrný.
Liam Aylward
Pane předsedající, bude-li mít Mercosur větší přístup na trh EU, zničí to odvětví naše národního průmyslu, obzvláště - v mém případě, v případě, který je mou hlavní starostí: produkci hovězího masa v Irsku a jinde. Nejde o žádný planý poplach. Irsko vyváží 90 % své produkce hovězího masa a hovězí kvóta, o kterou usiluje Mercosur, bude pro irskou hovězí produkci znamenat přímou konkurenci.
Evropští zemědělci se musí řídit přísnými zdravotními a bezpečnostními kritérii. Všechny tyto normy, které jsou jim uloženy, dodržují a zaručují spotřebitelům vysokou kvalitu a bezpečnost svých výrobků.
Komise v minulosti soustavně ujišťovala evropské spotřebitele a poslance této sněmovny o kvalitě produktů dovážených do Evropské unie. Zemědělské organizace a poslanci EP však dokázali, že postoj Komise, pokud jde o rovnocennost kvality a úrovně produktů dovážených a produktů vyráběných v EU, je mylný, a v důsledku toho se pak množství vývozních jednotek v Brazílii snížilo z 3000 na méně než 1000.
Má otázka je tedy, pane komisaři, následující: jak může Komise vzhledem k předchozí zkušenosti a vzhledem k tomu, že mise Potravinového a veterinárního úřadu (FVO) se v současnosti provádějí jen sporadicky, spotřebitelům zaručit, že všechny výrobky dovážené do Evropské unie budou stejně kvalitní a budou splňovat normy Evropské unie? Dovolím si, pane komisaři, pouze poznamenat, že dosavadní výsledky ve mně žádnou velkou naději či důvěru do budoucna nevzbuzují.
Daniel Caspary
(DE) Pane předsedající, dámy a pánové, byla znovuotevřena jednání se zeměmi Mercosuru a pokud budu interpretovat kritiky, které tu dnes zazněly, správně, spočívá hlavní problém v tom, že Výbor pro zemědělství a rozvoj venkova o tom nebyl informován. Souhlasím s tím, že musíme v Evropském parlamentu zlepšit koordinaci ve všech těchto záležitostech.
Zahájení jednání s Mercosurem je pro naše kolegy poslance ve Výboru pro zemědělství pochopitelně velmi důležitou záležitostí. Leč právě tak jako vznikl informační deficit v souvislosti s touto záležitostí ve Výboru pro zemědělství, tak rovněž ani moji kolegové z Výboru pro mezinárodní obchod nebyli informováni o předložení dnešní otázky k ústnímu zodpovězení. Domnívám se, že každý z nás, předsednictvo i parlamentní skupiny, my všichni se musíme ve větší míře zasadit o to, abychom zajistili, že budeme prosazovat skutečně konzistentní politiky a že všechny příslušné výbory nás budou pravidelně informovat.
Chtěl bych zdůraznit především jednu věc. Jsem skutečně velmi rád, že Komise znovu zahájila jednání. Tato sněmovna podpořila znovuotevření těchto jednání v Salafrancově zprávě ze dne 5. května tohoto roku. To jinak řečeno znamená, že Komise dělá přesně to, k čemu se Parlament převážnou většinou rozhodl. Chtěl bych nicméně zdůraznit, že nechceme dohodu za každou cenu. V úvahu musí být přirozeně vzaty zájmy zemědělství, průmyslu a odvětví služeb jako celku. Dokladem toho, že jsme schopni zohlednit zájmy zemědělského odvětví v dohodách o volném obchodu, je například dohoda o volném obchodu s Jižní Koreou, která se v zemědělském odvětví setkala s velmi příznivým ohlasem a která přinesla nové obchodní příležitosti.
Příznivý ohlas jsme dostali také v souvislosti s dohodou o volném obchodu se Střední Amerikou, kde se také otevírají nové trhy, například v odvětví mléčné výroby. Byl bych velmi rád, kdyby Komise v nadcházejících týdnech zvýšila své úsilí a dokázala zohlednit všechny zájmy, to znamená jak zájmy průmyslu a odvětví služeb, tak i zájmy zemědělství.
Iratxe García Pérez
(ES) Pane předsedající, k opětovnému zahájení jednání mezi Evropskou unií a unií Mercosur dochází za příznivých okolností, které umožní obnovení dialogu v oblasti obchodních vztahů.
Znovuzahájeny byly zatím pouze rozhovory a je dobře, že Komise si díky dnešní rozpravě dostatečně uvědomí, co si myslíme.
Evropská unie vstupuje do jednání s tím, že se jí podaří dosáhnout výhodných podmínek v odvětví, jako je produkce vína, olivového oleje, speciálních druhů masa a konzervovaného ovoce a zeleniny, lze ovšem logicky předpokládat, že tyto výhody nemohou v žádném případě vynahradit dopady, které lze předvídat v oblasti evropské živočišné a rostlinné výroby, jako je produkce cukru či obilovin.
Chtěl bych Komisi požádat, aby se snažila dosáhnout dohody, která bude celkově vyvážená a která bude brát v úvahu citlivost některých produktů. Měla by zahrnovat nezbytné mechanismy pro předcházení jakýmkoliv nedostatkům, mj. přísné kontroly zdravotní a fytosanitární kvality dovážených produktů.
Další důležitou věcí bude zabránit tomu, aby se výsledky překrývaly s tím, co bylo dojednáno v Dohá, a tomu, aby Evropská unie poskytovala dvakrát tytéž úlevy v oblasti zemědělství. K tomu chci dodat, že připojuji svůj hlas ke kritikám restriktivních opatření přijatých Argentinou proti některých evropským produktům, a věřím, že Komise provádí rozhodné kroky, aby tuto situaci v brzké dobře vyřešila.
Albert Deß
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, země Mercosuru jsou pro nás zcela jednoznačně významnými obchodními partnery. Neměli bychom však, pane komisaři, dopustit, aby tento obchod se zeměmi Mercosuru probíhal pouze jedním směrem. Zcela nesprávně se také na veřejnosti velmi často tvrdí, že Evropa své zemědělské trhy uzavírá. Kupujeme přitom více než 90 % afrického zemědělského vývozu a 45 % zemědělského vývozu ze Střední a Jižní Ameriky. Evropa se zahraničnímu obchodu rozhodně neuzavírá.
Co by si podle mě, pane komisaři, zasloužilo kritiku, je informační politika. Ta nebyla a není dobrá. Jako tvůrce zemědělských politik jsem se o zahájení těchto jednání dočetl poprvé až ve chvíli, kdy jsem otevřel noviny. Do budoucna bychom se neměli spoléhat na tisk, pokud jde o předávání našich informací. Naléhavě vás žádám, abyste zemědělské odvětví reprezentované zde v Parlamentu informoval o postupu jednání.
Další bodem, k němuž chci kriticky vyjádřit, je skutečnost, že cílem je v tomto případě volný obchod, který se nezakládá na platných normách. Jak je možné, že v Evropě požadujeme dodržování přísných standardů na ochranu spotřebitele, zvířat a životního prostředí, ale v případě dovážených výrobků tyto standardy nevyžadujeme? V této souvislosti mi dovolte uvést jeden příklad. V loňském roce schválil Parlament právní předpisy týkající se přípravků na ochranu rostlin, která je ve světovém měřítku vůbec nejpřísnější. V Evropě je zakázáno množství aktivních složek. Nemůžeme mít, pane komisaři, do budoucna situaci, kdy se do Evropy dovážejí potraviny ze zemí, ve kterých se používají aktivní složky, jež jsou v Evropě z důvodu ochrany spotřebitele zakázány. Ochrana spotřebitele je nedotknutelná a při jednáních bychom na to měli pamatovat. Pokud tomu tak bude, pak se našich konkurentů nemusíme obávat a své postavení si my, evropští zemědělci, budeme proti konkurenci schopni uhájit.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Pane komisaři, existuje jedno maďarské rčení, že čím delší je vysvětlení, tím spíš vám dotyčný lže. Neříkáte pravdu! Evropská komise má jen jednoho jediného komisaře, která si zaslouží uznání, a to pana Daciana Cioloşe, který řekl, že si musíme vybrat mezi WTO a Mercosurem, jinak že evropské zemědělství zničíme. A to je, pane De Guchte, pravda. Co se vás týče, španělské předsednictví a Komise porušily Lisabonskou smlouvu, protože z toho vyřadily Evropský parlament. Pan Gaspari sice může říkat, že Výbor pro zahraniční věci vám k tomu poskytl oprávnění, ale Parlament mu k tomu nedal mandát. To je ten druhý důvod, proč jsem se ptal. Chtěl bych také mimochodem dodat, že nové členské státy na tom mohou jedině tratit. Jsme zastánci liberalizace, ale pokud v této věci Španělsko a Portugalsko mají své zvláštní zájmy, měly by z toho vynechat Evropskou unii. Měly by si to vyřídit samy. Není vůbec třeba, aby se pro to vytvářel nějaký celoevropský rámec.
Béla Glattfelder
(HU) Evropská komise vymezila vyjednávací pravomoci zhruba před 11 lety. Svět se však za posledních 11 let změnil. Do popředí se dostaly otázky ochrany životního prostředí a klimatu a změnila se i sama Evropská unie, protože počet jejích členských států se zvýšil z 15 na 27. Evropská komise nevzala tyto změny v úvahu. Nepožadovala vymezení nových pravomocí. To je vážná chyba. Jednání založená na 11 let starých pravomocích nemohou pokračovat; musí být ukončena. Je třeba vymezit nové pravomoci s tím, že budou zohledněny zájmy 12 členských států, které vstoupily do EU v průběhu posledních let, a současně i globální otázky týkající se ochrany klimatu, ochrany životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat. Bez náležitě definovaných pravomocí lze dojít leda k nepřijatelným dohodám.
Mairead McGuinness
autorka. - Pane předsedající, udělala jsem dobře, když se jsem rozhodla počkat se svým příspěvkem, dokud nebudu znát to, co bych mohla, jak jsem doufala, považovat za odpovědi. Vyjádření Komise bylo sice dlouhé - delší než projev kohokoliv z nás tady ve sněmovně - ale na svých pět velmi přímých otázek jsem se bohužel nedočkala žádných konkrétních odpovědí.
Co se týče pravomocí, dovolím si říci, že pravomoci z roku 1999 jsou již poněkud zastaralé, a většina poslanců stávajícího Parlamentu tu kolem roku 1999 ani nebyla. Běžte se postavit zpátky k rýsovacímu prknu. Některé z věcí, o kterých jsem chtěla mluvit, tu již zmínil můj předřečník.
Protože jste se nezabýval otázkou posouzení dopadů, tedy kromě toho, že jste nám sdělil, že nějaké posouzení dopadů jste již provedli, dovolte mi, abych vám některé z těchto dopadů na naše zemědělské výrobce uvedla. Na Fóru masných výrobců Mercosuru, kde je zastoupena Brazílie, Argentina, Uruguay a Paraguay, bylo vyjednávačům důrazně řečeno, aby nepromarnili příležitost, která se jim nyní nabízí. Postavte si to do protikladu k radosti či spíše k obavám, nervozitě a vzteku mezi výrobci v EU.
Dojde k tomu, že na venkově v celé Evropě budou lidé přicházet o práci a že se sníží kapacita naší potravinářské výroby. Podívejte se, jaké dopady to bude mít na životní prostředí, což je oblast, zejména změna klimatu, ve které se Evropa považuje za vůdčí sílu, na problémy vlastnictví půdy v těchto zemích, kácení pralesů, dopady na původní obyvatelstvo a nucenou práci a konkrétně pak na hovězí maso.
Protože pro ty z vás, kdo si to neuvědomují, je to útok na vysokou kvalitu našeho trhu s hovězím masem. Pokud tuto část našeho trhu oslabíme, zničíme produkci hovězího masa a trh s hovězím masem v Evropské unii. USA a Japonsko na dohodu nepřistoupí, protože chrání své výrobce a chrání i vysokou úroveň jejich výrobků, které si cení.
Tento Parlament ukládá našim výrobcům přísné normy vztahující se na produkci potravin. V minulosti se nám naše výrobce nedařilo chránit. Ukázalo se, že Komise na svůj úkol nestačí, a my nemůžeme připustit, aby vznikla takováto dohoda na úkor výroby v EU, a to ještě v době, kdy provádíme reformu naší zemědělské politiky. Zemědělská a obchodní politika se spolu nijak neshodují. Tento Parlament musí trvat na tom, aby byly ve shodě.
Christophe Béchu
(FR) Pane předsedající, chtěl bych pouze říci, že jsme si možná pořad svého dnešního jednání nezorganizovali úplně nejlépe.
Pokud by dohody o volném obchodu měly znamenat to, že dovolíme, aby do Evropy přicházely výrobky, které nerespektují naše sociální ani naše environmentální normy, pak nebude mít reforma společné zemědělské politiky žádný smysl.
Je evidentní, že nemůžeme nadále zastávat tento pokrytecký přístup, kdy na jedné straně našim zemědělcům ukládáme environmentální omezení týkající se zdraví, bezpečnosti a sledovatelnosti s tím, že musíme chránit spotřebitele, a na druhé straně dopouštíme, aby se na náš kontinent volně dovážely výrobky, které tyto normy nesplňují.
Přesně o tom se vedou diskuse v zákulisí jednání s Mercosurem. Přestože nám bylo řečeno, že Parlament byl velmi dobře informován a že tyto záležitosti byly v maximální možné míře jasné a transparentní, způsob, jakým byly tyto věci zahájeny, v nás nevyvolává dobrý dojem, že by šlo o jednání, které se koná zároveň s jinými jednáními probíhajícími na půdě WTO. S ohledem na konzistentnost a s ohledem na ochranu spotřebitelů a našich zemědělců se domnívám, že po této cestě už dál pokračovat nemůžeme.
Spyros Danellis
(EL) Pane předsedající, uzavření obchodní dohody s Mercosurem bude sice přínosné pro obě strany, ale bude mít ohromné dopady na odvětví zemědělství. Tohoto rozměru si je vědom i předseda Komise, pan Barroso, který prohlásil, že Komise má v úmyslu přijmout zvláštní opatření proti nepříznivým dopadům, které se projeví především v odvětví zemědělství.
Upřímně řečeno, některá odvětví zemědělství jsou již nyní poškozována dvojstrannými dohodami a zemědělská výroba Evropské unie, na kterou se vztahují přísnější požadavky, navíc není chráněna s ohledem na svou vyšší kvalitu proti levnější produkci třetích zemí.
Jak chcete, pane komisaři, tento problém řešit a jaký druh objektivních kritérií chce Komise uplatnit, aby zajistila, že nebude docházet ke stupňování této diskriminace různých zemědělských odvětví?
Marian Harkin
Pane předsedající, dnes dopoledne, jak víte, diskutujeme o SZP po roce 2013, tuto naši diskusi však z větší části narušuje otázka znovuotevření jednání s Mercosurem. Ptám se, jak to spolu souvisí?
Před několika týdny, poté, co bylo oznámeno, že opětovně zahajujete jednání s Mercosurem, jsem se s vámi krátce sešel. Během tohoto setkání jste řekl, že pokud má být uzavřena nějaká ambiciózní dohoda, pak bude pravděpodobně nezbytné udělat ústupky v zemědělství. Proto jsem krajně znepokojen. Mluvíme zde již o možných ústupcích v zemědělství a já bych byl rád, kdybyste to objasnil.
Ve své odpovědi jste mluvil o nadcházejících summitech o změně klimatu. Provádíte v souvislosti se zvyšováním dovozu zemědělských produktů ze zemí Mercosuru nějaká hodnocení, která by se týkala otázek, jako je unikání uhlíku, odlesňování, ztráta biologické rozmanitosti? Pocházím z Irska, kde 90 % našeho hovězího masa vyvážíme. Nedávné šetření ukázalo, že brazilské emise se pohybují mezi troj- až osminásobkem jejich irského ekvivalentu. Budete v posouzení dopadů brát něco z toho v úvahu?
Giancarlo Scottà
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, španělské předsednictví se rozhodlo tuto dohodu podepsat. Toto rozhodnutí vyvolalo značné obavy, jak jsme zde již slyšeli, a moji kolegové poslanci, kteří tuto otázku vznesli, žádají vysvětlení, jaké budou mít tato jednání dopady na evropské výrobce a výrobky.
Rád bych poukázal na to, že bude-li mezi těmito dvěma stranami navázán vztah na bázi volného obchodu, bude tím umožněno dovážet do Evropy výrobky obsahující antibiotická růstová činidla, která nebyla v dostatečné míře testována, a geneticky modifikované zemědělské výrobky, které by mohly ohrozit bezpečnost potravin produkovaných zemědělci. Vyzývám proto Komisi, aby přijala autoritativní postoj a ochránila kvalitní evropskou produkci. Komise se také musí snažit zajistit, aby přísné evropské výrobní normy byly uznány i na mezinárodní úrovni a aby tyto normy byly uplatňovány na veškeré dovážené produkty.
A konečně se také domnívám, že Komise by měla zohlednit obavy, které vyjadřují různá sdružení v tomto odvětví, a zajistit transparentní a férové jednání, které nepoškodí evropské hospodářství.
Diane Dodds
Pane předsedající, velice mne znepokojuje, že Komise tvrdošíjně pokračuje v obchodních jednáních na základě pravomocí z roku 1999, které budou mít nepochybně nepříznivý dopad na zemědělství v celé EU.
Obětovat zemědělství v zájmu zisků v jiných oblastech je jednoduše nepřijatelné. Produkce hovězího masa ve Spojeném království v současnosti zažívá propad výrobních cen. Dojde-li následkem těchto rozhovorů k nárůstu objemu dovozu, jsem přesvědčena, že budeme svědky exodu zemědělců z tohoto průmyslového odvětví. Jak se Evropa o tyto lidi postará? Je snad spravedlivé, že naši zemědělci musí konkurovat zemím, jejichž výrobci nemusejí splňovat stejné nároky na kvalitu, bezpečnost a sledovatelnost jako zemědělci v Evropské unii? Komise, která o sobě tvrdí, že jedná v nejlepším zájmu svých občanů, tak musí také jednat. Musíme tyto rozhovory ukončit a postarat se o naše zemědělce.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Jednání se zeměmi Mercosuru byla přerušena v roce 2004. V letošním roce byla opětovně zahájena a jsou vedena na základě pravomocí z roku 1999. Takto významnému rozhodnutí by měla předcházet politická diskuse v Evropském parlamentu a v Radě. Chápu, že v těchto rozhovorech jde o mnoho, protože země Mercosuru představují velmi rozsáhlý trh, trh pro evropské průmyslové výrobky a služby. Měli bychom však přitom chránit i zájmy našich zemědělců a zemědělského a potravinářského odvětví.
Bude-li se zeměmi Mercosuru uzavřena dohoda o preferenčním obchodu, mohlo by to mít škodlivé důsledky, mj. v odvětví produkce drůbežího masa, hovězího a vepřového masa, v odvětví produkce cukru a mléčných výrobků a rovněž v lihovarnictví. Kdyby k tomu došlo, bylo by nezbytné navrhnout ve prospěch zemědělců určité způsoby odškodnění. Odborníci odhadují, že uzavření takovéto dohody by mohlo pro zemědělce znamenat velmi značné ztráty na zisku. Tyto ztráty budou ještě vyšší, bude-li tato dohoda uzavřena jako dvoustranná a zároveň i na úrovni WTO.
Karin Kadenbach
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, jako jedna ze signatářek této otázky bych se chtěla vrátit k jednomu specifickému problému, a sice k problému bezpečnosti potravin.
Ve svých dnešních úvodních poznámkách jste nám sdělil, že produkty dovážené do EU musejí splňovat naše požadavky a že WTO nám dává právo uplatňovat své právní předpisy, pakliže se zakládají na vědeckých důkazech. Pokud ovšem vezmu v úvahu naši zemědělskou produkci a produkty samotné, tak všechno nelze vědecky dokázat. Důležité jsou například i celkové podmínky chovu zvířat a rovněž i celkové podmínky fungování zemědělství.
V Evropě máme řadu vynikajících právních předpisů, které se týkají budoucnosti biologické rozmanitosti. Chtěli bychom znát vaše odpovědi na to, jakým způsobem chcete v této obchodní dohodě těmto zásadám bezpečnosti potravin, ochrany spotřebitele, ochrany zvířat a životního prostředí dostát. Politici se musí být schopni rozhodovat i v případě, že vědecké důkazy neexistují. Nechceme klonované maso ze zemí Mercosuru.
Jean-Pierre Audy
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, jeden francouzský socialistický politik kdysi řekl: "Když jste v menšině, jste právně vzato na omylu." Pochopil jste, že podle našeho mínění tyto pravomoci už nemají platnost. Musíme tyto pravomoci, pane komisaři, obnovit, a je politováníhodné, že Rada, která by k tomu měla vydat nezbytné pokyny, tu není přítomna.
Chtěl bych vás také upozornit na politické aspekty Mercosuru. V obchodu je klíčová důvěra. Na základě čeho může Mercosur, politicky vzato, jednat s Evropskou unií? Na světě jsou tři takové oblasti: Evropská unie, která chce integrovaný obchod, Severoamerická dohoda o volném obchodu a Mercosur. Mercosur byl na summitu v roce 2007 téměř rozpuštěn. Země nesouhlasí s členstvím. Venezuela do Mercosuru málem nevstoupila.
Jak můžeme vyjednávat v takto politicky nestabilní oblasti? Nejprve si ověřme politickou stabilitu Mercosuru a pak teprve pak můžeme začít uzavírat obchodní dohody.
Franz Obermayr
(DE) Pane předsedající, domnívám se, že o udržitelnosti toho zde již bylo řečeno opravdu hodně. Diskutujeme o ní už dvě hodiny, ale jedna věc je opravdu neudržitelná a je to problém, který se opakuje s každým předsedajícím: to, že nevíme, kdy máme požádat o slovo tak, aby naší žádosti bylo vyhověno.
Už podruhé jsem byl přehlédnut, ačkoli jsem se o slovo hlásil dlouhou dobu. Myslím si, že to je urážlivé. Je zjevně nutné, abychom od každého předsedajícího, včetně toho předchozího, požadovali, aby stanovil jasná pravidla, a aby předsedající přihlédl k tomu, kdy máme v rámci postupu zvednuté ruky žádat o slovo.
Pro mě je to nepřijatelné, abych šel ihned po skončení rozpravy, poté, co je uzavřen předchozí bod pořadu jednání, se vší zdvořilostí žádat o to, abych mohl něco říci, ale byl přitom ignorován. Buďte tak laskavi a sdělte nám, kdy nás budete ignorovat. Buďte tak laskavi a sdělte nám, že v tuto chvíli není rozhodně žádoucí, aby se někdo vyjadřoval k tak důležitému tématu, jakým je udržitelnost. Zde je situace zjevně neudržitelná, když musíme žádat každého předsedajícího, aby nám udělil naše parlamentní právo a dovolil nám mluvit. Chtěl bych v tomto směru vznést rozhodnou žádost o vysvětlení, protože takové zacházení není spravedlivé.
Předsedající
Kolegové, na vysvětlenou, mám na seznamu přibližně 18 lidí. Chápu, že by si každý rád vzal slovo, ale na postup zvednuté ruky máme pět minut - jednu minutu na každého -, takže mohu vybrat pět řečníků. Dnes jsem vybral osm řečníků. Snažil jsem vybírat spravedlivě podle zastoupení politických skupin, takže, pokud jste si všimli, byli vybráni tři řečníci ze skupiny PPE, dva řečníci ze skupiny PSE, jeden řečník ze skupiny ALDE, jeden ze skupiny EFD a jeden z nezařazených poslanců. Takže si myslím, že jsem udělal maximum.
Karel De Gucht
člen Komise. - - Pane předsedající, pokusím se odpovědět na některé otázky, protože položeno bylo mnoho otázek, ale na řadu z nich jsem odpověděl už ve svém úvodním projevu.
Ze všeho nejdříve k otázce pravomocí. Několik poslanců kritizovalo skutečnost, že pracujeme na základě pravomocí z roku 1999. Pokyny z roku 1999 nám ukládají - cituji - "vyjednat s unií Mercosur vyváženou a všestrannou dohodu s cílem podstatným způsobem liberalizovat všechny oblasti obchodu v souladu se závazky EU v rámci WTO. To platí pro všechny oblasti, na které se tato dohoda bude vztahovat, včetně zemědělství." To platí stále. To je stále naším úkolem, takže k těmto pravomocem lze sotva co přidat.
Mezitím se objevil problém se změnou klimatu a svět se od té doby změnil. Ano, také jsme si toho všimli a budeme to brát během vyjednávání v úvahu. Není to důvodem ke změně pravomocí.
Jeden poslanec tu dále také řekl, že by tu měla být Rada a že by nám Rada měla dát pokyny. Rada nám nemusí dávat pokyny. Máme pravomoci k jednání a pokud jednání skončí a případně dosáhneme výsledku, tak my parafujeme, Rada podepisuje a Parlament ratifikuje. My od Rady žádné pokyny nedostáváme. A je to dobře, protože toto je záležitost Společenství a ve výlučné kompetenci Evropské unie, a Komise má tudíž velmi jasné kompetence. A toho se také budeme držet.
Jsem připraven vést dlouhé diskuse o kterémkoli z těchto bodů. Vedl jsem takovou diskusi ve výboru INTA a jsem připraven do výboru INTA opět zajít. O průběhu vyjednávání, o tom, co je jeho předmětem, a tak dále, budete průběžně informováni, ale každý má zastávat svou úlohu a my budeme zastávat úlohu, kterou v tomto směru jako Komise máme zastávat.
Pokud jde o problém ochranářských opatření přijatých Argentinou, EU má k těmto opatřením a postupům samozřejmě své výhrady a okamžitě jsme Argentinu požádali o vysvětlení. Generální ředitelství pro obchod zaslalo dne 12. května svému argentinskému protějšku dopis. Delegace EU v Buenos Aires podala formální demarši a proběhlo několik schůzek s velvyslanectvím Argentiny a jejím velvyslancem v Bruselu, kde jsme vyslovili své silné znepokojení. Trvali jsme také na tom, aby závazek odmítat protekcionismus ve všech jeho formách byl přímo začleněn do společného communiqué EU-Mercosuru.
Minulý týden v Buenos Aires jsme toto téma otevřeli při dvoustranném jednání s příslušnými argentinskými orgány, v tisku a v rámci prvního kola jednání EU-unie Mercosur. Naše poselství bylo velmi pádné a velmi jasné. Dali jsme najevo, že tato opatření bez ohledu na to, jestli se opírají o psaný právní základ či nikoliv, jsou proti duchu jednání o dohodě o volnému obchodu (FTA) s EU a že hrozí, že budou mít jednoznačně nepříznivý dopad na vyjednávací proces.
Měli jsme dále v úmyslu o této záležitosti s Argentinou jednat dne 6. července ve společném výboru, Argentina však minulý týden oznámila odložení termínu schůzky. Budeme trvat na tom, aby se tato schůzka konala co nejdříve.
Je na první pohled patrné, že tato opatření Argentiny navíc nejsou v souladu s jejími závazky v rámci G20 a případně i s jejími závazky vůči WTO. Budeme tuto věc i nadále pozorně sledovat a v případě, že by tato opatření a tyto kroky měly být trvalejšího rázu, provedeme jejich pečlivou analýzu, na jejímž základě se pak rozhodneme o nejlepším možném řešení tohoto problému.
Postoj Komise je i nadále takový, že ochranářská opatření jsou obzvláště v současném celosvětovém hospodářském rámci nežádoucí, přičemž velmi pozitivním prvkem, který zde byl zmíněn, je fakt, že máme vůči Argentině schodek.
A nyní cukr:
člen Komise. - (FR) Komise si je plně vědoma toho, že cukr je citlivá otázka, a to je také důvod toho, proč byly Kolumbii a Peru nabídnuty jen omezené tarifní kvóty při nulové povinnosti a skromném objemu a bez snížení sazby použitelné mimo celní kvótu. Podobné kvóty jsou stanoveny i v rámci jednání se Střední Amerikou. Množství cukru stanoveného pro dovoz z Kolumbie, Peru a Střední Ameriky představuje v úhrnu méně než 2 % evropské spotřeby.
Co se týče ochrany rostlin, environmentálních a dalších opatření...
člen Komise. - Ve svých prohlášeních jsem dal velmi zřetelně najevo, že se budeme dbát požadavků týkajících se bezpečnosti potravin, a jedná se přitom o požadavky, které lze vymáhat v rámci WTO. To také budeme dělat. Pokud se podíváte na dovoz hovězího masa - a to je částečně také odpověď na to, co zde říkal pan Tarabella, který z tohoto zasedání mezitím odešel - zjistí, že v návaznosti na problémy, k nimž v případě brazilského hovězího masa došlo v souvislosti se sanitárními a fytosanitáními opatřeními (SPS), se objem dovozu výrazně snížil. Čili tyto požadavky uplatňujeme: sledujeme jejich plnění, uplatňujeme je a budeme tak činit i nadále.
Měli bychom si ovšem uvědomit, a to i zde v Evropském parlamentu, že určité množství evropských požadavků vyplývá z rozhodnutí, která mají pouze interní platnost, a že jsou výsledkem politického procesu, na kterém se velkou měrou podílel Evropský parlament, a že tyto požadavky nemůžeme uplatňovat prostřednictvím WTO.
Musíme se držet těch požadavků, které můžeme uplatňovat v rámci WTO a požadovat od WTO jejich dodržování: v případě bezpečnosti potravin budeme takto rozhodně postupovat. Pokud jde o ostatní požadavky, zde si musí Evropská unie ozřejmit, co opravdu chce. Měla by si uvědomit, že bude-li takové požadavky uplatňovat na naše zemědělství, odrazí se to po hospodářské i finanční stránce. Nejsou to ovšem požadavky, které bychom mohli uplatňovat na jiné země.
Pokusil jsem se odpovědět na většinu otázek, které se mezi dotazy poslanců opakovaly, ale jsem samozřejmě připraven na další diskusi. Předpokládám, že o Mercosuru nevedeme v tomto shromáždění diskusi naposled.
Předsedající
Pane komisaři, jsem si jist, že to skutečně není naposledy.
Společná rozprava je ukončena.
Písemná prohlášení (Článek 149)
Luís Paulo Alves  
Opětovné zahájení jednání mezi Mercosurem a EU, k němuž došlo v září, je proces, který má pro EU veliký význam. Na jedné straně je důležité, že EU v době, kdy v multipolárním světě získávají stále větší vliv země BRIC, navazuje výsadní vztah se zeměmi Latinské Ameriky, v nichž investuje více než Rusko, Indie a Čína dohromady. Ve spojení se zvláštní obchodní dohodou by to mohlo zajistit konsolidaci ohromné hospodářské výhody celosvětového rozměru. Na druhé straně jsme do určité míry otevřeni obchodu zemědělskými produkty a určitým způsobem vymezeným pravidlům týkajícím se zdraví a ochrany rostlin, která jsou pro směnu mezi oběma uskupeními potřebná. Konkurenceschopnost Mercosuru na zemědělských trzích v posledních letech zesílila a vzrostla, a je tedy třeba provést studii o dopadech dohody na evropské zemědělství, které nyní nesmí utrpět v žádném případě už žádné další otřesy. To znamená, že se nesmíme pustit do procesu, který povede k příliš rychlým závěrům, aniž bychom vzali v úvahu potenciálně nepříznivé dopady na evropské zemědělství, a nesmíme připustit ani přílišný protekcionismus, který by oslabil významné postavení EU v této oblasti světa.
Jarosław Kalinowski  
Opětovné zahájení jednání se zeměmi Mercosuru bez toho, aby proběhla konzultace s členskými státy, byla velmi nečistá hra. Jednání byla přerušena v roce 2004, kdy začalo být zřejmé, že obchod mezi EU a členskými zeměmi Mercosuru by mohl mít nepříznivé důsledky pro naše zemědělství. Rizikem ztrát jsou nejvíce ohrožena odvětví produkce hovězího, vepřového a drůbežího masa a produkce mléka, ovoce, zeleniny, cukru a lihovin. Odhaduje se, že podepsání dohody by způsobilo ztráty pohybující se mezi několika miliardami eur a až několikanásobky této částky. Liberalizaci obchodu mezi Unií a Mercosurem musí předcházet přesná analýza dopadů takové dohody na trh Společenství a pečlivé uvážení celé věci se zástupci zúčastněných stran. Otevírání našeho trhu dovozu nemusí být celkem vzato špatnou iniciativou, ovšem jen tehdy, budou-li ve všech zemích platit stejné normy. V opačném případě zaplatí cenu ústupků učiněných v rámci WTO naši zemědělci.
Alan Kelly  
písemně. - Rozhovory s Mercosurem představují potenciální hrozbu pro budoucnost evropského zemědělství. Musím říci, že postoj Komise k této záležitosti byl a je i nadále děsivý. Vypadá to téměř, jako by plánovali dohodu s tím, že použijí zemědělské normy jako platidlo, za které si koupí dohodu se zeměmi Mercosuru. Tento přístup považuji za děsivý. Zemědělci budou, zdá se, prvními oběťmi obchodních dohod, ale budou také prvními, kdo bude obviňován v případě, když obchodní dohody nebudou fungovat. Rád bych se od Komise dočkal konzistentnějšího a ohleduplnějšího postoje k budoucnosti odvětví rodinných zemědělských podniků. Povzbudivé je zjištění, že velký počet poslanců EP zabývajících se zemědělstvím ze všech skupin podporují ochranu zemědělství. Výhrady Parlamentu nelze, pane komisaři De Guchte, nechat stranou a chtěl bych vás se vší naléhavostí vyzvat, abyste s námi veškeré případné dohody ve větší míře konzultovali, pakliže si přejete, aby je Parlament podepsal.
Elisabeth Köstinger  
Zdá se, že jednání s Mercosurem sledují jeden jediný cíl: nechat bezbranné evropské zemědělství napospas. Nezajímá mě, jak závratné zisky z toho bude mít průmysl a odvětví služeb - zajímá mě, jak vysoké ztráty to bude znamenat pro zemědělství. Nikdo v tuto chvíli nedokáže odhadnout, jaké škody může případná dohoda se zeměmi Mercosuru způsobit domácím zemědělským producentům. Zemědělství je citlivé odvětví a nelze je při jednáních ponechat bez ochrany. Totéž platí pro evropské spotřebitele, kteří se musejí potýkat s potravinami, jež nejsou vyráběny v souladu s přísnými výrobními standardy EU. Na jedné straně je to riskantní pro zdraví občanů EU, protože podmínky, za jakých se dovážené potraviny vyrábějí, jsou nejasné, a na druhé straně je to nerovné zacházení s evropským zemědělstvím, protože výroba v EU a její zpracovatelské standardy se na zemědělské produkty ze zemí Mercosuru nevztahují. Je-li někdo ochoten vydat cokoli, jen když z toho bude mít nějaký zisk či výhodu, pak na to máme jedno rčení: "Prodal by i vlastní babičku". Svou babičku, pane komisaři, klidně prodat můžete, ale neprodávejte naše evropské zemědělství.
Tokia Saïfi
písemně. - (FR) Znovuotevření jednání s Mercosurem, k němuž došlo na základě jednostranného rozhodnutí Evropské komise, nevěstí pro evropské zemědělství, které nyní prodělává bezprecedentní krizi, nic dobrého. Necháme-li stranou fakt, že před znovuotevřením těchto jednání neproběhla žádná politická debata, dává tato dohoda zcela zřejmě všanc zájmy našeho evropského zemědělství. Poté, co všechno jsme v červenci 2008 v rámci jednání v Dohá nabídli, nemůže být v zemědělství řeč už o žádných dalších ústupcích.
Už tam jsme se dotkli "stropu" a jít ještě dál by pro naše zemědělství znamenalo smrt. Komise snad nemá tak morbidní úmysly, nejsem si však zcela jistá tím, jestli Komise dokáže zajistit, aby EU neplatila za stejnou věc dvakrát. Narážíme-li na pokusy o zavedení protekcionismu, je zajisté tou nejlepší odpovědí na hospodářskou krizi otevřít se obchodu, ovšem nikoli za každou cenu a nikoli na úkor EU. Jako členka Výboru pro mezinárodní obchod, kterou její funkce opravňuje dohodu o volném obchodu mezi EU a unií Mercosur schválit nebo zamítnout, budu proti laciné dvoustranné dohodě, která by obětovala evropské zemědělství a zbytku evropského hospodářství přinesla jen málo uspokojivý pokrok.
