Iepazīšanās ar Revīzijas palātas 2009. gada pārskatu (debates)
Priekšsēdētājs
Pirmais darba kārtības punkts ir iepazīstināšana ar Revīzijas palātas 2009. gada pārskatu.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Revīzijas palātas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs! Es jūtos pagodināts, ka varu šodien piedalīties debatēs par Eiropas Revīzijas palātas 2009. gada budžeta izpildes pārskatu, kuru es jau esmu iesniedzis jums un Budžeta kontroles komitejai.
Es gribētu iepazīstināt Parlamentu ar četriem galvenajiem vēstījumiem, kas ir ietverti šā gada pārskatā. Pirmām kārtām Revīzijas palāta secina, ka Eiropas Savienības pārskati sniedz patiesu informāciju, kā arī skaidri un patiesi atspoguļo finansiālo stāvokli, darbības rezultātus un naudas līdzekļu plūsmu. Šis ir trešais gads pēc kārtas, kad Revīzijas palāta ir konstatējusi, ka pārskatos nav būtisku neatbilstību un ka tie ir ticami.
Attiecībā uz likumību un pareizību Revīzijas palāta, tāpat kā iepriekšējos gados, sniedz atzinumu bez piezīmēm par ieņēmumiem un saistībām. Tomēr, un šis ir otrais galvenais vēstījums šā gada pārskatā, budžeta maksājumos, izņemot maksājumus divās jomās, joprojām ir būtisks kļūdu skaits. Šie izņēmumi ir izdevumi administratīvajā jomā, kā arī ekonomikā un finansēs.
Visās pārejās izdevumu jomās Revīzijas palāta ir konstatējusi būtisku kļūdu skaitu. Es pievērsīšos divām galvenajām izdevumu jomām - lauksaimniecībai un kohēzijai.
Revīzijas palāta vērtē, ka lauksaimniecības un dabas resursu jomā kļūdu skaits ir nedaudz lielāks nekā 2008. gadā. Tomēr abos gados rezultāti atbilst Revīzijas palātas vērtējumam, ka sistēmas ir tikai daļēji efektīvas. Revīzijas palāta iesaka samazināt kļūdu risku, uzlabojot datubāzēs esošās informācijas kvalitāti, ko izmanto, lai noteiktu tiesības saņemt pabalstus un aprēķinātu maksājumus, kā arī precizējot un ieviešot noteikumus par zemes izmantošanu un apsaimniekošanu.
Kohēzijas jomā, kas veido gandrīz vienu trešdaļu budžeta, situācija ir tāda, ka šī ir vienīgā budžeta joma, kurā aplēstā kļūda ir lielāka par 5 %. Vairums konstatēto kļūdu ir saistītas ar smagiem valsts iestāžu pārkāpumiem, nepareizi piemērojot publiskā iepirkuma noteikumus un neattiecināmu izmaksu atlīdzināšanu. Dalībvalstis varēja un tām vajadzēja atklāt daudzas kļūdas un veikt korekcijas pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai, jo revīzija parāda, ka tās bija saņēmušas informāciju to izdarīt.
Ja mēs analizējam šā gada rezultātus un salīdzinām tos ar iepriekšējo gadu, mēs redzam, ka vislielākās izmaiņas ir notikušas kohēzijas projektos. Tā mēs nonākam pie Revīzijas palātas trešā galvenā vēstījuma. Revīzijas palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars kohēzijas izdevumos bija ievērojami zemāks nekā iepriekšējos gados, un Revīzijas palātas aplēstais kļūdu īpatsvars budžetā kopumā pēdējos gados ir samazinājies.
Tomēr, pirms mēs izdarām kādus secinājumus par tendencēm šajā jomā, ir vajadzīga piesardzība; saistībā ar variācijām izdevumu modeļos maksājumu kopskaits var ievērojami mainīties, ja salīdzinām katru nākamo gadu ar iepriekšējo gadu - 2009. gads bija ļoti atšķirīgs no 2008. gada. Turklāt nav nekādas garantijas, ka pēdējo gadu vispārējā aplēsto kļūdu īpatsvara samazināšanās turpināsies, jo kontroles sistēmas, kas aptver lielāko daļu izmaksu, ir tikai daļēji efektīvas.
Tagad mēs nonākam pie pēdējā galvenā vēstījuma. Komisijas sniegtā informācija par atgūšanu un citām korekcijām vēl nav pilnībā ticama, un to nevar tieši salīdzināt ar Revīzijas palātas aplēsto kļūdu īpatsvaru.
Mums ir virkne ierosinājumu, kas nodrošina būtisku iespēju uzlabot Eiropas Savienības finanšu pārvaldību. Šā gada pārskats apstiprina secinājumus un ieteikumus, kas ir izklāstīti Revīzijas palātas atzinumā par riskiem un uzdevumiem, lai uzlabotu Eiropas Savienības finanšu pārvaldību. Svarīgs prioritārs uzdevums ir izdevumu kvalitātes uzlabošana. Tiesiskā regulējuma vienkāršošana un rentablākas kontroles sistēmas ieviešana, lai samazinātu kļūdu risku, būtu labs ieguldījums mērķa sasniegšanā.
Pirms kāda laika šogad Komisija iepazīstināja ar pārstrādātās Finanšu regulas projektu. Revīzijas palāta savā nesenajā atzinumā par šo projektu secina, ka tajā ir virkne priekšlikumu, kas nodrošina Komisijai iespējas uzlabot pārredzamību un finanšu pārvaldību. Tomēr nozaru tiesību aktu vienkāršošana joprojām paliek svarīgs nosacījums nozīmīgai izdevumu kvalitātes uzlabošanai.
Nākamajā gadā Komisija iepazīstinās ar tiesību aktu priekšlikumiem politikai un programmām, kas aptvers galvenās izdevumu jomas nākamajam plānošanas periodam. Pārskatot izdevumu programmas, Revīzijas palāta ierosina piemērot principu kopumu, kas nodrošinātu Eiropai iegūt papildvērtību, skaidrus mērķus, pēc iespējas reālākas un vienkāršākas shēmas un kas arī skaidri noteiktu atbildību.
Eiropas finanšu līdzekļu optimāla izlietojuma nodrošināšana uzliek mums visiem lielas saistības: Komisijai - attiecībā uz tiesību aktu ierosināšanu un budžeta izpildi; dalībvalstīm - attiecībā uz apmēram 80 % Eiropas budžeta pārvaldību ikdienā; Parlamentam un Padomei - kā likumdevējām iestādēm un kā budžeta izpildes apstiprinātājām iestādēm; Revīzijas palātai - kā Eiropas Savienības ārējam revidentam.
Revīzijas palāta cer pilnībā izpildīt savu pienākumu un nodrošināt, ka līdzekļi tiek pareizi un labi izlietoti.
Algirdas Šemeta
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Pirms divām dienām man jau bija iespēja apmainīties viedokļiem ar Revīzijas palātas priekšsēdētāju Caldeira, kā arī apspriest Revīzijas palātas gada pārskatu ar Budžeta kontroles komitejas locekļiem. Es gribētu jums īsi izklāstīt mūsu diskusijas svarīgākos punktus un pašus pirmos secinājumus.
Pirms es ķeros pie lietas būtības, es gribētu atsaukt atmiņā auglīgo dialogu, kas izvērtās starp revidentu, Revīzjas palātu un revīzijas komandu Komisijā, kā arī pateikties priekšsēdētājam Caldeira par lielisko sadarbību; es patiešām redzu daudzus pozitīvus vēstījumus; es arī redzu nedaudz kritikas, un Komisijas pienākums ir stingri ievērot Revīzjas palātas ieteikumus.
Revīzjas palātas pārskata svarīgākie vēstījumi ir arī galvenie punkti Komisijas veiktajā novērtējumā par atbildības uzņemšanos attiecībā uz ES budžeta pārvaldību.
Pirmām kārtām - jau trešo gadu pēc kārtas par gada pārskatiem ir izteikts pozitīvs revīzijas atzinums bez piezīmēm. Revīzjas palāta, novērtējot ES pārskatus, ir bez jebkādiem iebildumiem atzinusi, ka tie sniedz skaidru un patiesu priekšstatu. Komisija, protams, ir ļoti apmierināta ar šo rezultātu, jo tas apstiprina mūsu grāmatvedības reformas noturīgo ietekmi. Tomēr Revīzjas palāta pamatoti atzīmē dažas nepilnības. Tā kā neviena no tām neiespaido Revīzjas palātas atzinumu bez piezīmēm, Komisija ir apņēmusies novērst šīs nepilnības un tādēļ turpina uzlabot savas ikdienas grāmatvedības metodes. Attiecībā uz darījumu likumību un pareizību es esmu gandarīts, ka pozitīvā kopējo kļūdu īpatsvara samazināšanās tendence turpinājās 2009. gadā.
Ieņēmumi un saistības visā budžetā ir likumīgi un pareizi visos būtiskajos aspektos. Vairāk nekā 95 % maksājumu, kas ir veikti no ES budžeta, nav kļūdu. Tā ir pozitīva zīme, ka mūsu centieni turpmākā kontroles uzlabošanā ir nepārprotami iedarbīgi. Tas ir panākts, galvenokārt pateicoties būtiskai kļūdu īpatsvara samazināšanai kohēzijas jomā; panākumi ir saistīti arī ar Komisijas īstenoto dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu pastiprināto pārraudzību, izmantojot ex ante novērtējumu. Turklāt šeit var arī redzēt, cik vērtīga ir stingra pieeja, kad problemātiski maksājumi tiek vai nu pārtraukti, vai atlikti.
Visbeidzot, Revīzjas palāta savā pārskatā atzīst, ka Komisijas pārskatos sniegtajai informācijai par atgūtajiem līdzekļiem ir augstāka kvalitāte. Aizvien vairāk atgūto līdzekļu no projektiem, kas bija zaudēti kļūdu dēļ, vai no atbildīgajām valsts iestādēm patiešām apliecina Komisijas apņēmību. Tomēr es pievienojos Revīzjas palātas viedoklim, ka dalībvalstu ziņošana vēl nav apmierinoša, tādēļ Komisija turpinās strādāt, lai labotu šo situāciju attiecībā uz pašreizējām programmām, kā arī uz turpmākajām programmām un uz dalīto pārvaldību.
Es pilnībā pievienojos priekšsēdētāja Caldeira piesardzībai, kad viņš brīdina par iespējamām kļūdu īpatsvara svārstībām nākotnē, jo īpaši kohēzijas jomā. Es arī piekrītu Revīzjas palātas norādēm par dalībvalstu kontroles sistēmu nepilnībām un dažiem citiem dalītās pārvaldības jautājumiem. Manuprāt, turpmākā virzība būs saistīta ar rentablu kontroles mehānismu izveidi, attiecināmības noteikumu vienkāršošanu, ja to sarežģītība ir acīmredzams kļūdu avots, un ar dalībvalstu sniegtās informācijas par finanšu korekcijām un piedziņu kvalitātes uzlabošanu.
Tomēr šis saraksts nav pilnīgs. Mūsu otrdienas diskusija parādīja, ka mums ir gaidāmi citi uzdevumi, piemēram, lielākas atbildības uzņemšanās par galvenajiem finanšu tirgus dalībniekiem, jo īpaši dalībvalstīm, un rentabla kontroles politika, kas ir pamatota uz riska novērtējumu un uz darbību. Turklāt, gatavojot budžeta pārskatu, es rosināju drīzāk pievērst uzmanību ietekmei, nevis ieguldījumam, definējot skaidrus un izmērāmus mērķus, kā arī galvenos darbības rādītājus. Pagājušā gada maijā es iesniedzu Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejai savu plānu par budžeta izpildes apstiprinājumu, revīziju un krāpšanas apkarošanu laikā no 2010. līdz 2014. gadam. Šajā programmā ir izklāstīti galvenie stratēģiskie mērķi un konkrētie pasākumi, ko veiks Komisija, lai turpmāk varētu saņemt no Revīzjas palātas pozitīvas ticamības deklarācijas. Ņemot vērā Revīzjas palātas 2009. gada pārskatu, šis plāns ir pilnībā noderīgs mūsu darbībām nākotnē.
Nobeigumā es gribu paust gandarījumu par to, ka 2009. gada pārskats ir pierādījums tam, ka mūsu pūlēm ir rezultāti. Tā ir svarīga - un īstajā laikā - viela pārdomām, kā sasniegt efektīvāku un lietderīgāku ES budžeta finanšu pārvaldību un kā gatavot turpmākās programmas.
Ingeborg Gräßle
Priekšsēdētāja kungs, Caldeira kungs, Šemeta kungs, dāmas un kungi! Šodien būs laba diena, jo cerams, ka Barroso kunga II Komisija pirmo reizi pārkāps 2 % barjeru. Mums patiesi nav vajadzīgs pieļaujamais kļūdas risks. Tādēļ jau mums iesniegtais Revīzijas palātas pārskats noteikti nes labas ziņas, jo īpaši visiem tiem, kas strādā šajā jomā. Ir skaidrs, ka Komisija, ja vien patiesi un apņēmīgi papūlas, var sasniegt rezultātus.
Ja mēs aplūkojam šos rezultātus pamatīgāk, ir redzams, ka tie ir radušies, daļēji pateicoties izmaiņām noteikumos. Šis ir tieši tas gadījums, un šis ir tas ceļš, pa kuru mums turpmāk ir jāiet. Ja Komisija varētu saņemties, lai pārskatītu direktīvu par publisko iepirkumu un patiesi vienkāršot to dalībvalstu valsts struktūru interesēs, tas noteikti būtu vislielākais pakāpiens mūsu ceļā uz pozitīvu ticamības deklarāciju.
Ikvienam, kurš aizvien apgalvo, ka Eiropas budžets ir pakļauts lielam riskam, es gribētu teikt, ka Eiropas izdevumi patiešām būtu jākontrolē biežāk nekā valstu izdevumi. Eiropas budžeta izdevumi tiek uzraudzīti konsekventāk, un par tiem ir arī jāatskaitās konsekventāk nekā par izdevumiem daudzās jomās valstu budžetos. Tas top skaidrs ikreiz, kad mēs apmeklējam dalībvalstis, jo tās ievieš savus noteikumus tikai Eiropas noteikumu ietekmē. Tādēļ mums ir vienkārši jāiedrošina dalībvalstis piemērot savas valsts izdevumiem tādu pašu kontroli, kādu Eiropa piemēro saviem izdevumiem, un otrādi.
Es gribētu pateikties gan Revīzijas palātai, gan arī pateikt, ka mani šis gada pārskats ir sarūgtinājis. Es jau minēju, ka tajā ir daudz mazāk informācijas nekā iepriekšējos pārskatos. Mums ir vajadzīga izvērsta kļūdu īpatsvara analīze. Mums vienmēr ir sniegta informācija par struktūrfondiem, bet šogad mēs pirmo reizi to nesaņēmām. Mēs šeit neesam bērnudārzā. Parlaments paļaujas uz to, ka saņems šādu informāciju. Es atceros uzklausīšanas, kurās piedalījās Revīzijas palātas locekļi, kas solīja strādāt ciešā sadarbībā ar Parlamentu. Es domāju, ka šis solījums nav turēts.
Georgios Stavrakakis
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Es atzinīgi vērtēju gada pārskatu un apsveicu priekšsēdētāju Caldeira, kā arī visus Revīzijas palātas locekļus par lieliski paveikto darbu. Es vēlos īpaši pateikties O'Shea kungam par lielisko sadarbību ar aģentūrām.
Parlaments ir atbildīgs savu pilsoņu priekšā, tātad mums ir jābūt pārliecinātiem, ka nodokļu maksātāju nauda tiek tērēta atbilstīgi, pārredzami un efektīvi. Es ceru, ka gada pārskata datiem par aģentūrām, ko publicēs vēlāk, būs tāda pati tendence kā iepriekšējos gados. Situācija kļūst labāka, tomēr kontroles sistēmas ir jāpilnveido, problēmas ir jārisina un risinājumi ir jāatrod.
Pašreizējās lielās ekonomikas un sociālās krīzes laikā uzraudzības nozīme ir kļuvusi daudz svarīgāka nekā iepriekš, un Parlamentam un Revīzijas palātai ir kopā jāuzņemas saistības strādāt pie problēmu risināšanas, lai sasniegtu vēl labākus rezultātus.
Jorgo Chatzimarkakis
Priekšsēdētāja kungs, Šemeta kungs, Caldeira kungs! Es gribētu pateikties Revīzijas palātai par šo pārskatu. Jūsu vadītā organizācija, Caldeira kungs, nodrošina svarīgu pakalpojumu Eiropas nodokļu maksātājiem. Ir ļoti labi, ka kļūdu īpatsvara samazināšanās šajā gadā turpinājās. Tas ir noticis, pateicoties Komisijas veiktajai reformai, ko virzīja liberālais komisārs Kallas kungs. Kohēzijas jomā iepriekšējā gadā ir notikusi nozīmīga uzlabošanās, bet neliela pasliktināšanās ir vērojama tikai lauksaimniecības jomā. Tomēr Komisijai tagad nevajadzētu nodoties bezdarbībai. Mums ir skaidri jāpasaka, ka neparasti lielā uzlabošanās ir izskaidrojama ar ļoti veiksmīgi izvēlētajiem piemēriem. Tāpēc man ir bažas, ka pozitīvā tendence nākamajā gadā neturpināsies. Mums būtu jāizmanto stimuls, kādu saņemsim, apstiprinot izpildi pirmajam budžetam pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, lai ieviestu atskaites modeļa maiņu.
Es vēlreiz gribētu skaidri norādīt, ka šā gada Revīzijas palātas pārskats ir sešpadsmitais pārskats pēc kārtas, kura kopējais novērtējums nav pozitīvs. Kā lai mēs beidzot pārtraucam neefektīvo un izšķērdīgo finanšu līdzekļu piešķiršanu un politisko iecietību šajā jomā?
Man kā referentam ir vairāki priekšlikumi. Pirmkārt, Komisijai ir stingrāk jāiejaucas, ja kļūdas ir acīmredzamas, bet ja kļūdas atkārtojas, ir jāpārtrauc piešķirt finansējums. Kā tas var būt, ka Grieķijai, kas tik ilgi ir dalībvalsts, netiek piemērotas sankcijas jau 10 gadus, neskatoties uz to, ka tā acīmredzami pārkāpj integrētās administrācijas un kontroles sistēmas noteikumus (IAKS)?
Otrkārt, mēs vairs nedrīkstam piemērot dubultu sodu nodokļu maksātājiem. ES līdzekļu saņēmējiem, kam tie ir bijuši piešķirti nelikumīgi, pieprasa atmaksāt tikai 10 % no piešķirtās summas. Atbilstīgi neatgūstamās summas kompensācijai (tā sauktais "pusi uz pusi” noteikums) pusi no summas sedz dalībvalstis no savas valsts budžetiem. Tā ir nodokļu maksātāju aizvainošana. Es minēšu dažus skaitļus. Laikā no 1994. līdz 2006. gadam dalībvalstīm kļūdaini piešķīra milzīgu summu, proti, EUR 7,7 miljardus, kohēzijas politikas jomai. Komisija pati šo faktu tikko ir publiskojusi. No šīs summas tika atmaksāti tikai EUR 709 miljoni, kas ļoti skaidri šajos apstākļos parāda starpību. Var jau būt, ka tas ir pareizi, jo dalībvalstis nespēj uzrādīt precīzus aprēķinus. Revīzijas palāta to ir apstiprinājusi.
Treškārt, visām dalībvalstīm beidzot ir jāparaksta un jāiesniedz dalībvalsts pārvaldības deklarācijas. Ceturtkārt, Komisijai ir jābūt politiski atbildīgai. Tādēļ mums ir vajadzīgs parakstīts, vismaz ar Barroso kunga parakstu, kopsavilkuma ziņojums par finanšu gada darbībām. Mums ir vajadzīgs arī novērtēšanas ziņojums, kas ir noteikts Lisabonas līgumā.
Ir vēl dažas lietas, kas ir jāpilnveido. Kopumā ņemot, es ļoti gribētu pateikties Revīzijas palātai par šo pārskatu.
Bart Staes
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Kad es lasīju šo gada pārskatu, mani pārņēma kaut kad jau pieredzēta sajūta. Sajūta, ka es atkal lasu kaut ko tādu, ko esmu lasījis jau daudz reižu. Vispirms jau jo īpaši pārāk daudz būtisku kļūdu ir radušās attiecībā uz lauksaimniecības jomu, Kohēzijas fondu, pētniecību un attīstību, ārējo atbalstu, sadarbību attīstības jomā un izglītību. Otrkārt, pārraudzības un kontroles sistēmas, novēršot un izlabojot kļūdas, kas ir saistītas ar nepamatoti lielu vai neattiecināmu izmaksu atlīdzināšanu, ir darbojušās tikai daļēji efektīvi.
Dāmas un kungi! Mēs joprojām saskaramies ar būtisku problēmu, ka dalībvalstis nedara to, ko tām vajadzētu darīt, proti, pareizi uzraudzīt naudas līdzekļus, ko tās izmaksā saņēmējiem. Tie ir 80 % līdzekļu no Eiropas budžeta. Vēl viena būtiska problēma ir tā, ka Komisija nepieliek pietiekamas pūles, lai šajā ziņā uzraudzītu dalībvalstu darbības.
Tāpēc es atbalstu referenta stratēģiju, kas, no vienas puses, nodrošinās to, ko mēs prasām - galvenokārt finanšu ministru parakstītas dalībvalstu pārvaldības deklarācijas -, un, no otras puses, to, ka Komisija beidzot veiks pasākumus pret dalībvalstīm, kas pārkāpj noteikumus, un vajadzības gadījumā piemēros stingras finansiālas sankcijas, piemēram, subsīdiju aizturēšanu. Manuprāt, mums ir jārīkojas tieši tādā veidā.
Ryszard Czarnecki
Priekšsēdētāja kungs! Revīzijas palāta ir sava veida liels pārvaldnieks, varētu teikt policists, draudzīgs policists, lai gan dažreiz man ir tāda sajūta, ka tā izliekas neredzam, ir pārāk laba un pārāk labvēlīga attiecībā uz iestādēm, kuras tā pārrauga. Šā pārskata secinājumi un secinājums par Revīzijas palātas darbu ir labi, bet ne teicami.
Man ir tāda sajūta, ka daudz cilvēku Eiropā attiecībā uz budžeta stāvokli ir pesimistiskāki nekā Revīzijas palāta. Revīzijas palātai ir jābūt lielākai autoritātei, tai ir jābūt uzticības cienīgai. Tad arī nodokļu maksātāji un balsotāji uzskatīs Eiropas iestādes par uzticamām. Tomēr, lai Revīzijas palāta būtu uzticības cienīga, tai tiešām ir jābūt ļoti pedantiskai. Revīzijas palāta šodien saka, ka tā ir apmierināta ar 95 % cilvēku parādīto uzticību, bet man šķiet, ka daudzi nodokļu maksātāji varētu vaicāt, kāpēc 5 % cilvēku netic? Vēl jo vairāk tāpēc, ka ir plaši izplatīts viedoklis par vairāk nekā 5 % neticīgo. Es noteikti piekrītu vienam secinājumam, proti, ka pārraudzība Eiropas līmenī dažreiz varbūt ir pamatīgāka nekā dalībvalstīs, tādēļ es aicinu Revīzijas palātu vairāk uzraudzīt dalībvalstis, jo tajās nauda bieži vien vienkārši pazūd kā caurā maisā.
Søren Bo Søndergaard
Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu pateikties Revīzijas palātai par lielisko pārskatu. Kā jau mēs esam dzirdējuši, virkne pieļauto kļūdu kopumā ir samazinājušās. Ko mēs no tā varam secināt? Manuprāt, tas ir atkarīgs no divām lietām - no sākuma punkta un no mūsu cerībām. Sākums bija biedējoši slikts. Pārkāpjot likumus, 2008. gadā tika izmaksāti miljardiem eiro. Tāpēc mēs cerējām ne tikai uz uzlabojumiem, bet uz būtiskiem uzlabojumiem visās jomās.
Vai tādi bija? Jā, kohēzijas jomā noteikti samazinājās kļūdaino maksājumu skaits, kas ir ļoti labi, kaut arī to līmenis vēl arvien ir nepieņemami augsts. Tomēr citās jomās kļūdaino maksājumu skaits ir pieaudzis, kas nav labi.
Komisārs Šemeta Budžeta kontroles komitejā nesen un šodien atkal apgalvoja, ka kopējā kļūdu skaita samazināšanās ir notikusi Komisijas pūļu rezultātā. Es tam piekrītu. Man ir prieks atzinīgi novērtēt Komisijas darbu, tomēr ir arī skaidrs, kas būs atbildīgs, ja kļūdu īpatsvars nākamajā gadā pieaugs. Lūdzu, pieņemiet to kā aicinājumu šo darbu turpināt.
Marta Andreasen
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Pēdējos 16 gadus revidenti katru gadu atsakās noskaidrot 90 % vai pat vairāk budžeta pārkāpumu, un šis gads nav izņēmums. Viņi runā par kļūdām, bet viņu atklātie pārkāpumi ir daudz smagāki par kļūdām. Pietiek jau ar to vien, ka pārkāpumu dēļ privātajā sektorā tiek slēgti uzņēmumi, bet to direktori tiek nodoti tiesai.
Šādos gadījumos nodokļu maksātāju nauda tiek izlietota nelikumīgi. Revidenti apgalvo, ka šogad ir nepareizi izmaksāti vismaz GBP 6 miljardi. Kas ir problēmas pamatā? Atbildības trūkums.
Komisija un revidenti kā vienmēr vainos dalībvalstis, bet faktiski īstā vaininiece ir Komisija, kas pienācīgi nekontrolē dalībvalstis. Komisija ir tā, kas nosaka likumus un soda tos, kuri likumus pārkāpj, bet Komisijai šis darbs nekad nav veicies. Arī Parlaments ir atbildīgā iestāde, jo tas katru gadu šo stāvokli apstiprina un turpina pieprasīt budžeta palielināšanu.
Vairs nav nekādu cerību, ka revidenti ES budžeta pārkāpumus jelkad noskaidros. Šādā situācijā vienīgais veids, kā aizsargāt nodokļu maksātāju naudu, ir krasi samazināt ES budžetu.
Tagad es uzrunāšu Apvienotās Karalistes premjerministru. Cameron kungs, kad jūs piekritāt palielināt Eiropas Savienības 2011. gada budžetu par 2,9 %, jūs sevi ļoti smagi apkaunojāt. Ar šo es Apvienotās Karalistes nodokļu maksātāju vārdā pieprasu, lai jūs prasāt 2011. gada budžeta ievērojamu samazināšanu.
Martin Ehrenhauser
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Tā ir taisnība, ka kļūdu īpatsvars kohēzijas jomā ir būtiski samazinājies no 54 % 2007. gadā līdz 36 % 2009. gadā. Tā tas ir. Tas ir fakts, un tas ir jāatzīst pat man. Tomēr, kā jau referents teica, ja uzmanīgāk palūkojas uz to, kā šie skaitļi ir radušies, tad ir redzams, ka tie ir jāaplūko relatīvi. Fakts ir arī tas, ka saskaņā ar šo Revīzijas palātas pārskatu kontroles sistēmas kohēzijas jomā nav efektīvas. Turklāt vismaz 3 % naudas vispār nebija jāmaksā. Tas nozīmē, ka Hahn kungam vēl ir ļoti daudz darba, lai, starp citu, sakārtotu šo portfeli.
Pēc manām domām, kļūdu īpatsvara pieaugums lauksaimniecības jomā ir acīmredzams regress. Turklāt izšķērdība, kad, piemēram, kalnračiem paredzētās subsīdijas tiek izmaksātas miljardieriem, netiek uzskatīta par kļūdu.
Es jau komitejā minēju, ka ne no Revīzijas palātas, ne Komisijas neesmu saņēmis atbildi uz jautājumu par sociālā nodrošinājuma pabalstiem, kas ir izmaksāti dubultā. Es vēlreiz vaicāju, kas šajā gadījumā pieļāva kļūdu? Vai naudu atmaksās un cik liela ir attiecīgā summa? Visbeidzot, es gribētu pateikt, ka Revīzijas palātai nākotnē noteikti ir jāpārbauda ne tikai maksājumu likumība, bet arī jānodrošina to rentabilitāte un efektivitāte.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Vispirms es gribu pateikties Victor Caldeira par šo skaidro pārskatu, kas ir saistīts ar Komisijas darbībām un 2009. gada budžeta izpildi. Vēl es gribu jau no sākuma precizēt mums ļoti svarīgu lietu, proti, Eiropas pilsoņi, kas maksā nodokļus un nodevas, no kā šis budžets galu galā ir veidots, mūs ievēl ik pēc pieciem gadiem un nosūta uz Eiropas Parlamentu. Tā kā mēs regulāri dodamies uz savām mājām un satiekamies ar saviem vēlētājiem, tad zinām, ka viņi 2009. gada budžeta izpildi neuzskata par veiksmīgu. Es jums to izskaidrošu, minot tikai divus iemeslus.
Pirmkārt, valsts pārvaldības deklarācijām nav politiska seguma. Citiem vārdiem sakot, uz tām nav ne finanšu ministra, ne premjerministra paraksta. Tādēļ mēs nezinām, kas ir atbildīgs par šīm valsts pārvaldības deklarācijām un cik tās ir aptverošas un precīzas. Tādējādi tiek pavērts ceļš nepatiesai vai nepilnīgai ziņošanai.
Otrkārt, ja Eiropas fondu pārvaldībā ir bijušas kļūdas, katrai valstij ir jāatlīdzina Komisijai nepareizi saņemtie līdzekļi. Citiem vārdiem sakot, vispirms Eiropas iedzīvotāji ar savām iemaksām veido Eiropas budžetu, bet tad kā zaudētāji viņi atkal sedz zaudējumus savas valsts budžetā. Tātad Eiropas Savienības iedzīvotāji maksā dubultā par pārpratumiem, kļūdām vai pat par krāpnieciskām darbībām, kas veiktas Eiropas fondu apsaimniekošanā.
Treškārt, es atbalstu Komisiju un Eiropas Revīzijas palātu. Es arī atbalstu ciešākas saiknes starp Revīzijas palātu un katras dalībvalsts revīzijas struktūrām. Ja mēs gribam, lai mūsu budžetā būtu vairāk naudas, mums pirmām kārtām tā ir labāk jāizdod. Lai labāk izdotu mūsu rīcībā esošo naudu, mums vispirms ir jāzina visas ar to saistītās problēmas un tas, kā šīs problēmas atrisināt.
Luigi de Magistris
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Ja mēs tagad varam runāt par kļūdu samazināšanu, tad es uzskatu, ka mums par to ir jāpateicas Revīzijas palātas prasmei, neatkarībai un profesionālismam, un es gribētu, lai priekšsēdētājs Caldeira to zina.
Es uzskatu, ka, tāpat kā Komisijai, arī Parlamentam ir bijusi liela nozīme šo uzlabojumu radīšanā, jo īpaši Budžeta kontroles komitejai, kura par īpašu prioritāti uzskata pārredzamību, kā arī publisko līdzekļu efektīvu un lietderīgu izlietošanu.
Mums tomēr ir jāpadomā, ko varam darīt, lai uzlabotu budžeta izpildi, jo vēl joprojām notiek pārāk daudz kļūmju, īpaši tik jutīgajā lauksaimniecības nozarē un kohēzijas jomā, bet nozarēs, kurās ir izplatīta krāpšana, piemēram, līgumu slēgšanas jomā un rēķinu izrakstīšana par paaugstinātu summu, bieži vien ir satraucošs kļūdu īpatsvars. Es uzskatu, ka ir jāsamazina ierēdņu īpatsvars un bezjēdzīgā birokrātija un jāievieš daži nepārprotami noteikumi, kas pateiks ļoti skaidru un noteiktu "nē” ikvienam krāpšanas veidam tajās nozarēs, kur ir sastopama korupcija.
Vēl viens svarīgs faktors visa veida krāpšanas un korupcijas novēršanai ir Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) nozīmes palielināšana. Cits aspekts, kas noteikti ir jāuzsver - to mēs arī uzzinājām, kad Budžeta kontroles komiteja nesen apmeklēja Itāliju -, ir tas, ka pastāv arī spēcīgas ietekmes uz publiskiem līdzekļiem risks no organizētās noziedzības un dažādu korupcijas veidu puses. No šī aspekta raugoties, ļoti svarīga varētu būt OLAF nozīme kopā ar dalībvalstu, Komisijas un Parlamenta lielāku sadarbību.
Vēl es uzskatu, ka Komisijai noteikti ir jānostiprina sava neatkarība no dalībvalstīm. Mums ir jābloķē publiskie līdzekļi, lai tos pasargātu no noziedzības un korupcijas atkārtotas ietekmes, īpaši tajās valstīs, kur jau gadiem ilgi tiek pieļautas nopietnas kļūdas - es nerunāju par mazām kļūdām - un ļoti būtiski krāpšanas gadījumi.
Uzticēšanos Eiropas Parlamentam un Eiropas iestādēm lielā mērā nosaka pārredzamības līmenis un pareizs publisko līdzekļu izlietojums. Tādēļ es uzskatu, ka šajā ziņā mums ir iespējams veikt vēl daudzus uzlabojumus.
Peter van Dalen
(NL) Priekšsēdētājas kundze! Lai gan Revīzijas palāta apgalvo, ka atbildība par Eiropas līdzekļu tēriņiem ir uzlabojusies, tā tomēr nav iesniegusi pilnu ticamības deklarāciju par līdzekļu izlietojumu. Daļēji tas ir izskaidrojams ar to, ka, kaut arī otrajā jutīgākajā jomā - kohēzijas jomā - ir neliela uzlabošanās, tomēr kļūdas joprojām ir vērojamas vismaz 40 % projektu. Tādējādi EUR 35 miljardus lielajā kopējā budžetā par EUR 2 miljardiem Revīzijas palāta nevarēja iesniegt ticamības deklarāciju. Tas nav pieņemami; tādēļ jo īpaši Komisijai būtu pamatīgi jāizmeklē, kā šīs kļūdas varēja rasties un kā tās varētu samazināt. Tas būs īpaši svarīgi, apsverot 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanu.
Revīzijas palātas loceklis Engwirda kungs vakar apgalvoja, ka kļūdas galvenokārt rodas procedūru sarežģītības dēļ. Tas atkal parāda, ka Eiropai noteikti jākļūst vienkāršākai un pārredzamākai. Ja tas nenotiks, mūsu iedzīvotāji turpinās uzskatīt Eiropu par sarežģītu un pārāk attālinātu valstu savienību.
(Runātājs piekrita atbildēt uz jautājumu, kas uzdots, paceļot zilo kartīti, saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu)
Jens Geier
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu pavaicāt van Dalen kungam, vai viņš saprot, ka augstie procenti attiecas tikai uz procentiem, kas ir aprēķināti, izmantojot pārbaudītos maksājumus. Citiem vārdiem sakot, tie nav 36 % no kļūdas dēļ veiktajiem maksājumiem, bet gan 36 % no pārbaudītajiem maksājumiem. Ja mēs šo procentuālo attiecību piemērojam Kohēzijas fondam, tad tie būs tikai 5 %. Tātad jūsu pieminētie miljardi nav precīza summa. Vai jūs to sapratāt?
Peter van Dalen
(NL) Priekšsēdētājas kundze! Es to pilnībā saprotu. Jautājums ir par to, ka par miljardiem eiro nav iespējams sagatavot ticamības deklarāciju, un tādēļ es prasīju Komisijai pamatīgi izmeklēt šo lietu un izpētīt, kā šo situāciju varētu uzlabot. Laimīgā kārtā komisārs savā runā pirms pāris minūtēm norādīja, ka viņš ierosinās šo izmeklēšanu un nopietni nodarbosies ar šo jautājumu.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Eiropas Revīzijas palātas sniegtais novērtējums parāda, ka 2009. gadā paviršības, krāpšanas, nezināšanas un kontroles trūkuma dēļ no Eiropas budžeta ir pazuduši EUR 6 miljoni. Revīzijas palāta ir atklājusi skandalozu faktu, ka apmēram 40 % ES ierēdņu ģimenes pabalstos saņem dubultu samaksu. Problēmas atkal ir radījusi Grieķija. Tā ir "slavena” ne tikai ar to, ka dalībvalstis ir galvojušas par šo valsti ar miljardos eiro vērtiem glābšanas pasākumiem, bet arī kā līdere attiecībā uz krāpšanos ar subsīdijām. Paskatieties tikai uz mežainajiem apvidiem, par kuriem Grieķija ir pieprasījusi subsīdijas zaļajām zonām, lai saprastu tās bezkaunību.
Situācija, protams, ir īpaši slikta attiecībā uz reģionālajām subsīdijām. Kā jau iepriekšējais runātājs teica, ja 36 % pārbaudīto maksājumu bija veikti kļūdaini, tad situācija ir pietiekami slikta. Tāpēc mēs aicinām Hahn kungu veikt radikālus pasākumus attiecībā uz šo ļoti svarīgo subsīdiju portfeli. Mums nav naudas, lai to izdāļātu šādā veidā.
Visbeidzot, es gribētu izteikt atzinību Revīzijas palātas augsti motivētajiem, uzticīgajiem darbiniekiem. Mums, politiķiem, būtu viņi jāiedrošina veikt vēl rūpīgākas pārbaudes. Mums ir arī jāizstrādā un jāīsteno pamatnostādnes.
Jan Olbrycht
(PL) Dāmas un kungi! Es uzskatu, ka, diskutējot par šo pārskatu, mūsu paziņojumiem ir jābūt rūpīgi apdomātiem, jo mēs šeit ļoti bieži runājam arī par kļūdām, pārkāpumiem vai izšķērdēšanu. Pārskats ļoti skaidri parāda, ka kohēzijas politikas īstenošanā kļūdu īpatsvars ir noteikti samazinājies. Tas ir apmēram 5 % līmenī, un tas neļauj vienlaicīgi apspriest kļūdas, kas ir 20 %, 30 % vai 40 % līmenī, jo tad vienkārši tiks sajaukta visa kopējā aina. Mēs redzam nepārprotamu uzlabošanos kohēzijas jomā, kas ir ļoti sarežģīta joma, jo tā tiek vadīta kopā ar dalībvalstīm. Mūsu kopējais uzdevums ir noskaidrot, kā uzlabot šo jomu, kuras struktūra vienkārši ir ļoti prasīga un ļoti sarežģīta, bet kura dod ļoti lielu papildvērtību. Situācija mainās, tādēļ par to ir gandarījums un pozitīvi secinājumi.
Es tomēr gribētu vērst uzmanību uz vienu satraucošu daļu pārskatā. Es citēju: "Ņemot to vērā, Revīzijas palāta secina, ka nav iespējams pilnvērtīgi salīdzināt tās kļūdu līmeņa aplēsi ar Komisijas iesniegtajiem datiem par finanšu korekcijām un atgūtajiem līdzekļiem.” Es uzskatu, ka šis paziņojums ir ļoti svarīgs un nozīmīgs nākotnei, jo mēs negribam pieredzēt situāciju, kurā Revīzijas palāta secina, ka tā nevar vienoties ar Komisiju par rezultātiem. Pie šī jautājuma ir jāstrādā vairāk, un tas ir jāizskaidro.
Christel Schaldemose
(DA) Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu pateikties Revīzijas palātai par to, ka tā atkal ir sagādājusi mums lielisku instrumentu mūsu naudas izlietojuma novērtēšanai Eiropas Savienībā. Laimīgā kārtā mēs varam apgalvot, ka ejam pareizajā virzienā, kaut arī problēmu joprojām ir daudz. Tomēr, tā kā viss tiek darīts pareizi, es uzskatu, ka mums vajadzētu atlicināt laiku, lai padomātu par nākamo posmu. Ja mēs paskatāmies uz šo situāciju no, piemēram, administratīvo izdevumu puses, mēs redzam efektīvu kontroles sistēmu un maz kļūdu. Pēc manām domām, ar to tomēr nepietiek. Mums ir arī jāatlicina laiks, lai pārbaudītu, vai mēs būtībā izlietojam līdzekļus pareizi.
Administratīvie izdevumi ir mūsu izdevumi saistībā ar algām, ēkām un tamlīdzīgi. Šajā saistībā mums vajadzētu sev pavaicāt, vai mēs tiešām saņemam pietiekami daudz par to naudu, ko izdodam darbiniekiem algās. Vai mūsu ēku apsaimniekošanai un citām vajadzībām paredzēto naudu mēs izlietojam pareizi? Es uzskatu, ka turpmāk mums ir jādebatē par līdzekļu izlietošanu, lai varētu apspriest naudas izlietošanas lietderību un lielāku pārredzamību. Tādēļ es aicinu ne tikai Eiropas Parlamentu, bet arī Komisiju uzskatāmi parādīt labprātību nodrošināt lielāku pārredzamību un iesaistīties šajās debatēs.
Andrea Češková
(CS) Šī ir otrā reize pašreizējās sesijas laikā, kad notiek debates par Eiropas Savienības gada pārskatiem. Pirmām kārtām es gribētu sirsnīgi pateikties da Silva Caldeira kungam un viņa komandai par paveikto darbu. Taču es esmu pārsteigta par kļūdu līmeni, kas ir vērojams gandrīz 92 % budžeta izdevumu visās nodaļās, izņemot administratīvās jomas un ekonomikas izdevumus. Es gribētu vaicāt, cik lielā mērā dalībvalstis ir atbildīgas par šīm kļūdām un cik lielā mērā Komisija ir atbildīga par kontroles trūkumu.
Pārskatā norādītajā atbildē ir teikts, ka faktiskajās kontroles sistēmās, kas ir izveidotas dalībvalstu kontrolei, ir daudz nepilnību. Tā kā mums ir jānovērš tik daudz un tik lielas kļūdas, mēs visvairāk gribētu sagaidīt ciešāku sadarbību un atvērtību no dalībvalstu puses.
Tamás Deutsch
(HU) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, kolēģi! Revīzijas palāta ir paveikusi lielisku darbu, sagatavojot pārskatu par ES 2009. gada budžeta revīziju, un Caldeira kungs un Revīzijas palātas locekļi ir pelnījuši uzslavu par savu darbu. Es pievienojos tiem runātājiem, kas uzskata, ka pārskatā ir skaidri un nepārprotami norādīta pozitīva tendence ES finanšu līdzekļu izlietojumā, kā arī vispārēja kļūdu īpatsvara samazināšanās. Tomēr mums, pamatojoties uz pārskatu, ir jāizdara skaidri un nepārprotami secinājumi par to, kas ir jādara Parlamentam, Komisijai un citām ES iestādēm.
Kaut arī Revīzijas palāta apstiprina kļūdu īpatsvara samazināšanos, nav izslēgts, ka vairāki miljardi eiro no ES budžeta ir izlietoti nepareizi vai kļūdaini, tā radot pat aizdomas par noziedzīgu rīcību. Tas nozīmē, ka ir jārīkojas. Ir kāds pasākums, kuru es īpaši vēlētos pieminēt, proti, būtu ļoti svarīgi, ja Revīzijas palāta nākamajam gadam sagatavotu sadalījumu pa dalībvalstīm, kurā varētu redzēt kļūdu īpatsvaru ES līdzekļu izlietojumā un kontroles mehānismu darbības līmeni katrā dalībvalstī. Arī šāds pasākums var veicināt turpmāku kļūdu īpatsvara samazināšanos.
Inés Ayala Sender
(ES) Priekšsēdētājas kundze! Mēs atzinīgi vērtējam uzlabojumus, kas ir ieviesti pēc intensīvām Revīzijas palātas, Komisijas un, protams, Parlamenta diskusijām. Tomēr šā gada pārskats arī parāda, ka mēs nevaram dusēt uz lauriem un ka mums joprojām ir jābūt modriem.
Es arī uzskatu, ka da Silva Caldeira kunga priekšlikums par turpmāko sadarbību, lai uzlabotu un vienkāršotu svarīgus Finanšu regulas aspektus, vērtējams ļoti pozitīvi, tāpat kā jaunie likumdošanas priekšlikumi, pie kuriem mēs varbūt varētu strādāt kopā, lai panāktu labus rezultātus.
Attiecībā uz pārējām iestādēm es ļoti uzmanīgi vērošu visu, kas attiecas uz Padomes darbības izdevumiem, jo īpaši attiecībā uz Secure European System for Applications in a Multi-vendor Environment system, kurā ir konkrēta atsauce uz nepieciešamību uzlabot Padomes budžeta prognozēšanu, kā arī uz atsevišķiem aspektiem, kas attiecas uz Eiropas Ombudu un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kuru budžeti, izrādās, ir stingri samazināti. Tomēr es interesējos arī par lietu saistībā ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, par kuru mums ir informācija, ka tā ir nodota Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF). Turklāt es gribētu uzzināt viedokli par darbinieku skaita lielo pieaugumu Reģionu komitejā laikā no 2009. līdz 2010. gadam.
Iliana Ivanova
(BG) Dāmas un kungi! Ir ļoti svarīgi uzsvērt faktu, ka Revīzijas palātas secinājumos ir izteikta atzinība Komisijai par sasniegumiem Eiropas līdzekļu apguves kontrolē. Tomēr tajā pašā laikā es arī ceru, ka Eiropas Parlamenta ieteikumi un priekšlikumi budžeta izpildes apstiprināšanas ziņojumos, kas nebeidzami atkārtojas jau gadiem, faktiski tiks ņemti vērā, jo īpaši tajās jomās, kur vēl joprojām ir vērojami lieli pārkāpumi. Revīzijas palātas sniegtās informācijas kvalitātei arī vajadzētu būt daudz labākai. Es uzskatu, ka mums vajadzētu saņemt precīzus skaitļus un zināt pārkāpumu līmeni.
Labā ziņa par 2009. gadu ir tā, ka pārkāpumu līmenis kohēzijas politikas jomā ir būtiski samazinājies salīdzinājumā ar pagājušo gadu. Tomēr saglabājas lielais jautājums - vai šī pārkāpumu līmeņa samazināšanās, laikam ritot, būs pastāvīga vai arī tā bija vienkārši laimīga sagadīšanās, ka Revīzijas palāta savām revīzijām bija izvēlējusies pareizās valstis.
Tomēr, lai kā arī nebūtu, mūsu darba kārtībā ir neatrisināti jautājumi par pārkāpumiem ārējā atbalsta, attīstības un paplašināšanās, lauksaimniecības, pētniecības, enerģētikas un transporta, kā arī izglītības un pilsonības jomās.
Es gribu apliecināt Revīzijas palātai, Komisijai un Padomei, ka Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komiteja turpmākajos mēnešos ļoti vispusīgi un pamatīgi pievērsīsies tam, lai Eiropas līdzekļu pārvaldību padarītu efektīvāku.
Mēs turpināsim uzsvērti runāt par atbildību, kas šajā saistībā ir jāuzņemas un stingri jāievēro Eiropas Komisijai un dalībvalstīm, kā arī par pasākumiem, kas ir jāveic pret likumpārkāpējiem, lai sasniegtu reālu rezultātu Eiropas nodokļu maksātāju interešu aizsardzībā.
Jens Geier
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Caldeira kungs, Šemeta kungs! Kohēzijas politika ir kā slimnieks ES budžetā. Pagājušo gadu slimnieks pavadīja intensīvajā aprūpē, bet šogad viņš atveseļojas. Tomēr viņš vēl nebūt nav pilnīgi vesels un var jebkurā brīdī atkal saslimt. Vairāk nekā 5 % no visiem kohēzijas politikas maksājumiem bija kļūdaini, bet 3 % maksājumu vispār nebija jāveic. Šie maksājumi veido apmēram EUR 700 miljonus. Lielu daļu no šiem kļūdaini veiktajiem maksājumiem dalībvalstis būtu varējušas novērst. Kļūdas ir vērojamas publiskajos iepirkumos un kohēzijas finansēšanas maksājumos, neskatoties uz pastāvošajām kontroles sistēmām, kuras ir apstiprinājusi Komisija. Mums vēlreiz ir rūpīgi jāpārbauda šīs kontroles sistēmas. Manā mītnes zemē Vācijā izrādījās, ka visas pārbaudītās kontroles sistēmas bija tikai daļēji efektīvas.
Komisija ir atbildīga par budžeta pārvaldību. Mēs varam diskutēt par šo pretrunu - Komisijas atbildību par kļūdām dalībvalstīs - savās mītnes zemēs, mēs to varam skaidrot plašsaziņas līdzekļiem un stāstīt par to savas valsts iedzīvotājiem. Tomēr politiskā ziņā šī problēma dalībvalstīs ir jāatrisina Komisijai. Šemeta kungs, jums ir jākontrolē šī joma, un mēs jūs šajā ziņā atbalstīsim.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Priekšsēdētājas kundze, Komisijas un Revīzijas palātas locekļi! Es runāšu kā Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgo demokrātu) reģionālās politikas koordinators.
Spriežot pēc kļūdu īpatsvara, kohēzijas jomā ir notikusi nepārprotama uzlabošanās. Tagad mēs varam redzēt, kāda ir bijusi jauno noteikumu ietekme, kurus mēs pieņēmām 2007.-2013. gada periodam, un rīcības plānu ietekme, kurus dedzīgi aizstāvēja ne tikai Parlaments, bet arī pašreizējā un iepriekšējā Komisija. Lielākā daļa problēmu, proti, kļūdu, ir publiskā iepirkuma dokumentos. Eiropas tiesību aktu transponēšana daudzu dalībvalstu likumos un to īstenošana ir paaugstinājusi kļūdu īpatsvaru līdz tā pašreizējam ļoti augstajam līmenim.
Tāpēc es prasu, lai komisāri nāk klajā rīcības plānu, kas citu starpā izdarīs spiedienu uz dalībvalstīm vai atbalstīs tās publiskā iepirkuma jomā. Pagājušajā nedēļā man bija iespēja vadīt Eiropas Parlamenta delegāciju Rumānijā, un mēs varējām redzēt, kā viņi ar to cīnās un ar kādām grūtībām viņi sastopas. Šajā jomā mēs varētu panākt progresu.
Visbeidzot, arī es ļoti atbalstu valsts pārvaldības deklarācijas, tas ir, finanšu deklarācijas, ko mēs prasīsim dalībvalstīm iesniegt, jo visvairāk kļūdu ir saistītas ar kontroles sistēmu neefektivitāti dalībvalstīs.
Derek Vaughan
Priekšsēdētājas kundze! Es gribu izteikties pēc iespējas pozitīvāk par šo pārskatu, jo es vienmēr esmu uzskatījis, ka mums vajadzētu izmantot revīzijas, lai veiktu uzlabojumus un mācītos no savām kļūdām. Ir daudz piemēru tam, ka tas būtu jādara gan Komisijai, gan dalībvalstīm, gan saņēmējiem, lai veiktu uzlabojumus, piemēram, lauksaimniecībā. Nemitīgas izmaiņas Komisijas prasībās rada grūtības dalībvalstīm un saņēmējiem; velsieši to man saka visu laiku. Lai samazinātu lauksaimnieku pieprasījumus attiecībā uz neattiecināmu zemi, Komisija varētu arī izstrādāt tiesību aktu, kurā būtu skaidri nosaukti aktīvie lauksaimnieki visā ES un kuru pēc tam varētu lietot visas dalībvalstis, kamēr pašlaik tām ir kaut kāda rīcības brīvība. Visbeidzot, saistībā ar tuvojošos KLP reformu mums ir lieliska iespēja vienkāršot procesus, nodrošinot to, ka Eiropa naudu izdod ekonomiski izdevīgi, vienlaikus turpinot nodrošināt pabalstus privātpersonām un kopienām.
Andrzej Grzyb
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Iepazīstināšanā ar Eiropas Revīzijas palātas darba rezultātiem vienmēr tiek sniegta lieliska informācija, kas ļauj salīdzināt pagātnē paveikto un pateikt, kas būtu darāms nākotnē. Kādi varētu būt vispārīgie secinājumi? Šķiet, ka tad, kad tiek piemērotas mazāk sarežģītas procedūras un ir vieglāk izlietot naudu, būtisku kļūdu skaits ir mazāks. Jo sarežģītāka ir politika, jo nopietnākas kļūdas un dažkārt arī smagāki pārkāpumi. Viens no šādiem piemēriem ir kohēzijas politika, kas ir ļoti svarīga arī Eiropas Savienībai. Tāpēc pārskatā ir secināts, ka Eiropas Savienības lauksaimniecības politikā ir augsts kļūdu īpatsvars, bet tur, kur procedūras līdzekļu izlietošanai ir vienkāršotas, ir mazāk kļūdu nekā tur, kur procedūras ir sarežģītākas.
Es gribētu vērst uzmanību uz to, kāda nozīme ir sadarbībai ar valsts pārraudzības struktūrām un arī - par to mēs neesam runājuši - ar valstu parlamentiem, un jo īpaši ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Budžeta komiteju un Budžeta kontroles komiteju. Es pats biju Polijas parlamenta deputāts laikā, kad mēs sākām strādāt ar Eiropas Revīzijas palātas sniegto informāciju, ko deputāti ļoti atzinīgi novērtēja.
Karin Kadenbach
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu izteikt sirsnīgu pateicību Revīzijas palātai. Šis pārskats iespaidīgi parāda, ka kontroles nemitīgi uzlabojas. Mani noteikti neuztrauc atrasto kļūdu īpatsvars, jo es uzskatu, ka revīzijas process ir mācību sistēma. Tas liek aizvien uzmanīgāk pievērsties problēmām un, paldies Dievam, atklāt pieaugošo kļūdu skaitu. Mūsu uzdevums ir kopā strādāt, lai izvairītos no šo kļūdu atkārtošanās nākotnē. Tādēļ es gribētu, lai visi vēlreiz pievēršas vakar iesniegtajam Piektajam kohēzijas ziņojumam. Komisija aicina visas iesaistītās personas izteikt savus viedokļus par šajā dokumentā izvirzītajām problēmām. Tā ir svarīga iespēja veidot pamatu turpmākai subsīdiju piešķiršanas kārtībai, kas nodrošinās, no vienas puses, to, ka kohēzijas jomā subsīdijas būs vieglāk iegūt, ka piekļuve tām būs vienkāršota un ka birokrātija būs samazināta, un, no otras puses, to, ka būs ieviestas nepieciešamās stingrās kontroles, lai aizsargātu izlietoto nodokļu maksātāju naudu.
Tādēļ es aicinu ikvienu iesaistīto personu piekrist Komisijas aicinājumam. Mēs Parlamentā, protams, to darīsim.
Algirdas Šemeta
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Šodienas debates parāda to, ka Eiropas budžeta pārvaldībā bija vērojams progress jau 2009. gadā. Revīzijas palātas nepārprotamais atzinums par pārskatiem un visu laiku zemāko kļūdu īpatsvaru attiecībā uz visu budžetu, kā to atklāja mūsu ārējais revidents, apstiprina to, ka Komisija ir pieņēmusi pareizos lēmumus un ierosinājusi piemērotus pasākumus, lai uzlabotu programmu īstenošanu pašreizējā finanšu periodā.
Tomēr Revīzijas palāta arī norāda tās jomas, kurās visiem finanšu tirgus dalībniekiem ir jāpanāk turpmāks progress. Es vēršos, protams, pie Komisijas un arī pie finanšu tirgus dalībniekiem dalībvalstīs, kuru saistības un pienākumi saskaņā ar dalīto pārvaldību jaunajā Līgumā par Eiropas Savienības darbību ir nepārprotami paplašināti.
Daudzi no jums šeit runāja par sankciju piemērošanu dalībvalstīm, un man ir jāsaka, ka Komisija ļoti stingri piemēro sankcijas. Tieši pašlaik mēs gatavojamies atcelt vai pārtraukt 40 kohēzijas programmas EUR 1,75 miljardu vērtībā. Tas ir ļoti liels skaitlis, bet vēl svarīgāk ir tas, ka 2010. gadā šādu darbību skaits gandrīz ir dubultojies salīdzinājumā ar 2009. gadu. Pagājušo piektdien mēs arī nolēmām atsaukt vairāk nekā EUR 578 miljonu apmērā nepamatoti izlietoto naudu lauksaimniecībā; mēs tiešām piemērojam bargas sankcijas un darīsim to arī turpmāk. Arī Revīzijas palātas pārskatā jūs varat redzēt, ka līdzekļu atgūšanas un finanšu korekciju līmenis ir ievērojami pieaudzis pēdējos gados, 2009. gadā sasniedzot EUR 3,3 miljardus. Tā ir arī ļoti būtiska summa, un mūsu nodoms ir turpināt šo politiku un piemērot sankcijas ļoti stingri, ja tas būs vajadzīgs.
Revīzijas palātas pārskats un pašreiz sāktās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras palīdzēs ne tikai risināt pašreizējo programmu nepilnības, bet arī izdarīt secinājumus turpmākajām programmām. Revīzijas palāta ir pareizi norādījusi turpmāko ceļu, proti, vienkāršošana un publisko iepirkumu noteikumu uzlabošana, jo vairums kļūdu patiesi ir radušās attiecināmo kritēriju vai iepirkumu likumu pārkāpumu dēļ. Mums ir jāmācās no savām kļūdām, un Komisija ir gatava to darīt. Tā veiks pēcpasākumus atbilstoši Revīzijas palātas ieteikumiem un gaidīs rezultatīvo budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Revīzijas palātas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētājas kundze, godātie deputāti! Pateicos par visiem laipnajiem komentāriem, ko jūs šeit veltījāt Revīzijas palātai un kā cieņas apliecinājumu arī tiem cilvēkiem, kas strādā mūsu iestādē un katru dienu, ievērojot visaugstākos profesionālos standartus un saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem, risina šai iestādei uzticētās problēmas. Mēs veltām pienācīgu uzmanību Parlamenta ieteikumiem, un šajā saistībā es gribu pieminēt tikai divus piemērus, kas paskaidros, ko mēs esam izdarījuši šajā 2009. gada pārskatā, lai izpildītu Parlamenta lūgumu sniegt vairāk informācijas.
Mēs sniedzam jums vispārēju situācijas novērtējumu; mēs pirmo reizi pasakām, kāda ir vispārējā situācija. Mēs secinām, ka pēdējos gados tā ir uzlabojusies; iespējamākais kļūdu skaits visā budžetā samazinās. Mēs jums arī esam snieguši, jo īpaši kohēzijas jomā, vairāk informācijas nekā iepriekšējā gadā, jo pagājušā gadā mēs teicām, ka vismaz 11 % līdzekļu nebija jāmaksā; šogad mēs varam pateikt, ka iespējamākais aplēsto kļūdu skaits patiešām pārsniedz 5 %, ko mēs nevarējām apgalvot pagājušajā gadā, un ka vismaz 3 % no līdzekļiem nevajadzēja atlīdzināt. Šāds ir mūsu konstatētā progresa vērtējums. Tie ir fakti. Kādēļ tādi rodas? Kas ir to cēlonis? Kāds ir mūsu panāktais progress? Mēs neizdomājam faktus; mēs neesam labvēlīgi pret Komisiju vai labvēlīgi pret dalībvalstīm. Revīzijas palāta ir neatkarīga revīzijas iestāde, kuras darbību reglamentē līgums. Mēs savus slēdzienus pamatojam ar pierādījumiem un to paziņojam šai iestādei, kurai mums ir pienākums palīdzēt šajā budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā.
Mēs esam gatavi palīdzēt jums šajā darbā, un galvenais iemesls, kā jau mēs rakstījām savā pārskatā, ir tas, ka ieviestās sistēmas līdzekļu pārvaldībai 2007.-2013. gada plānošanas periodā darbojas labāk. Otrs iemels ir tas, ka šim plānošanas periodam ir piešķirti līdzekļi tikai 25 % apmērā, tāpēc šī perioda finanšu izpilde, pēc mūsu domām, būs zemāka nekā cerēts. Tātad šo divu faktoru apvienojums - sistēmu labāka darbība, no vienas puses, un zemāka finanšu izpilde mazākā apmērā veiktu maksājumu dēļ, no otras puses, - ir novedis mūs pie pašreizējās situācijas. Tāpēc mēs esam piesardzīgi. Mums ir jāredz, kā tagad viss attīstīsies, ja sistēmas darbosies labi visās 27 dalībvalstīs un ja turpmāk būs jāizmaksā visi līdzekļi. Tātad mēs esam piesardzīgi.
Bet es jau teicu, ka esam gatavi atbalstīt Parlamentu un jo īpaši Budžeta kontroles komiteju budžeta izpildes apstiprināšanā. Mūsu darbinieki jums palīdzēs un sniegs visu jums vajadzīgo informāciju. Mēs palīdzam jums arī ar saviem īpašajiem ziņojumiem. Jūs varat izmantot mūsu revīziju materiālus un citus dokumentus, kuros ir aplūkota finansējuma ietekme reālajā dzīvē un tā izlietošanas efektivitāte, un es uzskatu, ka šī ir ļoti vērtīga informācija arī šai iestādei.
Protams, par budžeta īstenošanu galvenokārt atbildīga ir Eiropas Komisija, bet Lisabonas līgumā ir teikts arī, ka budžeta īstenošana notiek sadarbībā ar dalībvalstīm. Ja domājam par nākotni, tad jāsaka, ka tagad mums ir vienreizēja iespēja radīt jaunu stimulu Eiropas Savienības budžeta labākai pārvaldībai. Pašlaik notiek diskusijas par jauno Finanšu regulu, kas drīz tiks pieņemta un būs atbalsts, lemjot par budžeta pārvaldību un virzību uz turpmākiem sasniegumiem. Pašlaik ir arī īstais brīdis, lai lemtu par vienkāršākiem noteikumiem, par efektīvākām un rentablākām sistēmām dalībvalstīs un Komisijā. Nākamajā gadā tiks apspriesta arī budžeta pārskatīšana.
Tādēļ Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam tagad ir jāpieņem nopietni lēmumi, lai uzlabotu situāciju nākotnē. Eiropas Revīzijas palāta var šīm iestādēm palīdzēt, un es iesaku izmantot mūsu ieteikumus par galvenajiem riskiem un uzdevumiem, lai uzlabotu finanšu pārvaldību Eiropas Savienībā.
Domājot par turpmākajām programmām pēc 2013. gada, es vēlreiz atkārtoju, mums sev ir jāpavaicā, vai finansēšanas shēmu programmas ļaus Eiropas Savienībai iegūt papildvērtību? Vai mūsu ierosinātās shēmas ir vienkāršas, ar skaidriem mērķiem un izpildāmas un vai tajās noteiktā pārskatatbildība ir skaidra? Mums nepatīk nenoteiktība, kad dažkārt jāpaziņo, ka atbildīga nav ne Komisija, ne dalībvalstis. Pašlaik mums ir iespēja, un Revīzijas palāta ir gatava palīdzēt jums šajā darbā.
Priekšsēdētāja
Šis punkts tiek slēgts.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Jean-Pierre Audy
Eiropas Revīzijas palāta pirmo reizi 16 gados ir izdevusi pozitīvu ticamības deklarāciju gan attiecībā uz gada pārskatu ticamību, gan darījumu likumību un pareizību. Ir beidzies cikls, kas sākās ar J. Santer vadīto Komisiju, kas demisionēja 1999. gadā. Tas ir noticis, pateicoties Eiropas Parlamenta un Budžeta kontroles komitejas apņēmībai piespiest Komisiju un arī dalībvalstis dalītās pārvaldības lietās pareizi pārvaldīt Eiropas publiskos līdzekļus. Es atzinīgi vērtēju Revīzijas palātas darbu. Es nesaprotu, kāpēc Eiropas Savienība savos aktīvos nenorāda no dalībvalstīm piesaistāmos EUR 37,2 miljardus attiecībā uz darbinieku pensijām, jo tā rezultātā Eiropas Savienībai ir aptuveni EUR 44 miljardu liels negatīvs pašu kapitāls. Padomājiet, kādu tēlu mēs radām par sevi! Interesanti, kā mēs varēsim tirgos aizņemties un dabūt EUR 60 miljardus, kas ir nepieciešami stabilitātes plānam? Visbeidzot, es uzskatu, ka šis pārskats ir sagatavots novēloti. Jebkurā nopietnā organizācijā revīzijas ziņojums ir jāiesūta pirms 30. jūnija gadā, kas seko pēc revīzijas gada. Atrunas par sarežģītiem jautājumiem un daudzvalodību nav pieņemamas.
Zuzana Brzobohatá
Eiropas Revīzijas palāta ir tikko iesniegusi savu sešpadsmito pārskatu, kurā ir iekļauta ticamības deklarācija par darījumu likumību un pareizību, uz kuriem ir pamatots ES budžeta gada pārskats. Es gribētu uzsvērt, ka kļūdu līmenis dažos darījumos vēl joprojām ir augsts. Revīzijas palāta, piemēram, konstatē, ka, neskatoties uz uzlabošanos pēdējos gados, projektos kohēzijas jomā kļūdu līmenis ir augstāks par 5 %, kas, manuprāt, ir pārāk augsts. Es uzskatu, ka Eiropas Komisijai vajadzētu pelikt visas pūles, lai samazinātu kļūdu līmeni līdz maksimāli pieļaujamajam 2 % līmenim. Protams, ka kļūdu līmenis ne vienmēr norāda uz nepareizu rīcību ar piešķirtajiem līdzekļiem, bet bieži vien izskaidro grāmatvedības kļūdas atsevišķu projektu administrēšanā.
Véronique Mathieu
Revīzijas palāta savā 2009. gada budžeta īstenošanas pārskatā attiecībā uz pārskatu ticamību piebilst, ka dažas konsolidētās iestādes saviem konsolidētajiem pārskatiem nav pievienojušas ne konsolidētos ziņojumus, ne arī iesniegušas koriģētos pārskatus. Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL) ir viena no tām iestādēm, par kuru nav pienācīgas informācijas jau gadiem ilgi. Šādai rīcībai ir nopietnas sekas, jo, pēc padziļinātas CEPOL pārskatu revīzijas 2010. gada jūlijā pārskatos, tika ieviestas korekcijas. Patiesi, 2009. gada finanšu pārskatā par aģentūru Revīzijas palāta veica revīziju arī par grāmatvedības vadību 2008. finanšu gadā un iepriekšējos un novērtēja, ka korekciju ietekme uz aģentūras pašreizējo budžetu ir aptuveni 13 %. Tā kā 2006. gada 1. janvārī akadēmija kļuva par Kopienas aģentūru, Revīzijas palāta formulēja tikai atrunas par 2007. gada pārskatu ticamību. Bet ar to nepietiek, lai sakārtotu pārskatus par laiku pirms 2010. gada.
