Ceļu infrastruktūras drošība (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir ziņojums, ko Transporta un tūrisma komitejas vārdā sagatavojis Helmuth Markov, par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību - C6-0331/2006 -.
Antonio Tajani
Komisijas loceklis. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Mēs apspriežam vēl vienu jautājumu, kas saistīts ar mūsu iedzīvotāju drošību uz Eiropas ceļiem.
Es uzskatu, ka mums ir jāuzsver šis jautājums. Šopēcpusdien es tikos ar mana ģenerāldirektorāta amatpersonām, lai uzlabotu un divkāršotu Komisijas centienus ceļu satiksmes drošība jomā.
Dažu iepriekšējo mēnešu skaitļi diemžēl nav iepriecinoši, un tie var apdraudēt mērķi, ko esam sev nosprauduši - uz pusi samazināt ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaitu. Tādēļ mums ir jāpastiprina darbs. Es priecājos, ka šodien mēs varam pabeigt vēl vienu ar ceļu un tādējādi ar visu Eiropas iedzīvotāju drošību saistītu direktīvu.
2001. gada Baltajā grāmatā par Eiropas transporta politiku, ko vadīja Loyola de Palacio kundze, Komisija izvirzīja vērienīgu mērķi līdz 2010. gadam uz pusi samazināt dzīvību skaitu uz ceļiem. Parlaments atzinīgi novērtēja šo ierosmi un ir vienmēr to atbalstījis.
Kā jau es teicu, pēc virknes ārkārtīgi iepriecinošu skaitļu iepriekšējos gados pagājušā gada rezultāti diemžēl nav bijuši tik pozitīvi, kā mums gribētos. Turklāt mēs visi, bez šaubām, saprotam, ka vislielāko daļu negadījumu galvenokārt izraisa cilvēku kļūdas vai neuzmanība.
Neraugoties uz to, nereti galvenais negadījumus izraisošais faktors ir ceļu tīkla stāvoklis, kam pievienojas pieaugošais satiksmes apjoms. Patiesībā ir pierādīts, ka ceļu infrastruktūras stāvoklim ir izšķiroša nozīme vienā no trim negadījumiem. Tādēļ vienlaikus ar ierosmēm, kas saistītas ar ceļu lietotāju uzvedības un transportlīdzekļu drošības līmeņa uzlabošanu, infrastruktūrai ir jākļūst par trešo pīlāru katrā ceļu drošības programmā saskaņā ar integrētas pieejas principu.
Priekšlikums direktīvai par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību ir labs preventīvo un korektīvo pasākumu apvienojums. Direktīvā noteiktās procedūras mērķis ir nodrošināt, lai ceļu drošības pamatā būtu ne tikai plānošanas, projektēšanas un būvniecības posmi, bet arī pārvaldība un ceļu infrastruktūras darbība. Bez šaubām, direktīva nav paredzēta būvinženieru pamācīšanai, kā būvēt ceļus, un, protams, tā nav ierosme būvēt jaunus ceļus. Tā drīzāk ir sistēma, kas attiecas uz visām jau piemērotajām procedūrām, kuras dalībvalstis reizēm lieto atšķirīgā veidā. Eiropas mēroga pasākuma virsvērtība ir labākās prakses izplatīšana dalībvalstīs, kuras to vēl nepiemēro.
Markov kungs un viņa kolēģi no Transporta komitejas ir rūpīgi strādājuši pie šī priekšlikuma, palīdzot uzlabot tā iznākumu. Pēc izskatīšanas institūcijās teksta projektā ir izdarīti daži grozījumi. Lai atvieglotu birokrātijas slogu, ir svītroti daudzi pienākumi un prasības attiecībā uz informācijas sniegšanu. Par nesaistošiem kļuvuši pielikumi, kuros norādīti kritēriji, kas jāņem vērā direktīvā noteiktajās procedūrās. Ir pārskatītas dažas definīcijas, lai pieskaņotu tās dažās dalībvalstīs jau pastāvošajai praksei. Taču sākotnējā priekšlikuma galvenie elementi nav mainīti, un tādējādi pašreizējais teksts ir pieņemams Komisijai.
Tiklīdz tas tiks pieņemts, šī direktīva kļūs par Eiropas Savienības pirmo tiesību aktu, kas saistīts ar ceļu infrastruktūru kā vienotu veselumu; tā būs īpaši nozīmīgs un spēcīgs instruments. Atļaujiet vēlreiz atgādināt, ka tad, ja šo direktīvu piemēros Eiropas transporta tīklam, tā ik gadus izglābs vairāk nekā 600 dzīvību un novērsīs aptuveni 7000 satiksmes negadījumu.
Acīmredzot direktīvai būs arī svarīga sociāla un ekonomiska ietekme. Tā uzsāks ilgtermiņa procesu. Mūsu mērķis ir mainīt kulturālo attieksmi pret drošību ceļu projektēšanas, būvniecības un uzturēšanas posmos. Tādējādi tā ir uz nākotni vērsta direktīva, kas varētu palikt spēkā turpmākos 50 gadus.
Paldies, Markov kungs, par paveikto darbu, un vēlreiz pateicos par uzmanību, dāmas un kungi!
Priekšsēdētājs
Paldies, komisāra kungs! Bez šaubām, Parlaments saprot, ka Komisija vēlas uz pusi samazināt nāves gadījumu nevis dzīvību skaitu.
Helmuth Markov
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Pēc pusotru gadu ilgām sarunām visas parlamentārās grupas, Padome un Komisija beidzot ir vienojušās par kompromisu direktīvai par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību ES.
Šīs vienošanās svarīgākais aspekts ir tas, ka visi dalībnieki apzinās, ka ceļu infrastruktūras drošība ir ārkārtīgi svarīga drošības uzlabošanai uz Eiropas ceļiem. Līdzās fundamentālajam mērķim novirzīt pārvadājumus no ceļiem uz dzelzceļu galvenie faktori, bez šaubām, ir braucēju uzvedība, transportlīdzekļu drošība, uzmanīga braukšana un ceļu satiksmes noteikumu ievēršana.
Šajās jomās, kaut gan juceklīgi, tomēr darbojas dažādi Eiropas tiesību akti. Pašlaik nav kopīgu noteikumu, piemēram, par infrastruktūras plānošanu un apkopi. Ir grūti saprast, kāpēc ceļi beidzas pie dalībvalsts robežām? Vai tiešām visiem braucējiem ir jābūt cieši pārliecinātiem, ka viņi lieto labu ceļu infrastruktūru?
Neraugoties uz šiem argumentiem, Transporta un tūrisma komiteja ar nelielu balsu vairākumu - tikai ar vienu balsi - pilnībā noraidīja Komisijas sākotnējo priekšlikumu, pievēršot uzmanību dalībvalstu subsidiaritātes tiesībām. Gan Padomē, gan Parlamentā ir dažādi viedokļi par to, cik detalizētai un saistošai ir jābūt direktīvai. Tādēļ bija svarīgi atrast kompromisus, kas nesniedzas tik tālu kā Komisijas sākotnējais priekšlikums un, jāatzīst, mans sākotnējais ziņojuma projekts.
Es personīgi būtu devis priekšroku vienotu, kaut gan, protams, saistošu, nenoslēgtu kritēriju pieņemšanai, nosakot, kā notiek ES ceļu - un ne tikai TEN - plānošana un būve, kā pārbauda to atbilstību satiksmes noteikumiem, kā tos regulāri novērtē saistībā ar ceļu drošību, un, ja vajadzīgs, uzlabo. Manuprāt, tas būtu derīgi arī riska novērtēšanā, galveno uzsvaru liekot uz datu vākšanu par satiksmes negadījumiem.
Diemžēl šis priekšlikums ir tikai pirmais solis pareizajā virzienā, bet vismaz tas jau ir kaut kas. Dalībvalstis, es ceru, iegūs labu pieredzi ar šiem ieteikumiem un varbūt vēlāk izvēlēsies saskaņotāku pieeju. Apsvērumos ir īpaši skaidri pateikts, ka šis būs tikai izmēģinājuma posms, kas nekādā gadījumā nekavē ciešākas sadarbības iespēju nākotnē.
Atriežoties pie ziņojuma galvenā satura, pirmkārt, drošībai tiek pievērsta uzmanība visos ceļu projektēšanas, būvniecības un apkopes posmos.
Otrkārt, ceļu posmi, kuros visbiežāk notiek negadījumi, tiks pakļauti īpaši pastiprinātai kontrolei un attiecīgi apzīmēti braucēju zināšanai. Nākamais mērķis ir ieviest līdzīgu apzīmējumu, piemēram, ceļu remontdarbiem, lai braucēji var pietiekami ātri pamanīt šīs briesmas dienas un nakts laikā.
Treškārt, plānošanā un pārbaudē galvenā nozīme ir neatkarīgam un atbilstīgi un regulāri apmācītam personālam. Kaut gan apmācību detalizēta saskaņošana dalībvalstīs nav obligāta, dalībvalstīm ir jāstrādā pie savstarpēji saderīgas ceļu drošības auditoru mācību programmas izveides.
Ceturtkārt, tām dalībvalstīm, kurās jau ir labi funkcionējošas ceļu infrastruktūras drošības pārvaldības sistēmas, ir atļauts joprojām lietot pašreizējās metodes, ja ir izpildīti direktīvas noteikumi.
Piektkārt, direktīva sniedz daudz derīgu piemēru attiecībā uz metodēm un kritērijiem, ko var piemērot drošības pārbaudēs un riska/negadījumu analīzēs. Tajā vēlreiz uzsvērta nepieciešamība pēc atbilstīgām, drošām stāvvietām.
Sestais un pēdējais, direktīvā ir norādīs, ka ir jāizstrādā un jāpiemēro jaunas tehnoloģijas, lai panāktu arvien lielākus uzlabojumus ceļu drošības jomā.
Komisija spēj veicināt labākās prakses apmaiņu attiecībā uz tādu ceļu drošības pārvaldību, kas nav iekļauti TEN, bet ir būvēti ar Eiropas finansējumu. Šis kompromiss nodrošina Parlamenta pietiekamu iesaisti direktīvas grozījumos un tās noteikumu turpmākajā attīstībā. Esmu pārliecināts, ka Parlaments atbalstīs panākto kompromisu, kar kuru notiks balsojums kā par 1. kopumu.
Es gribētu sirsnīgi pateikties ēnu referentiem un Komisijas un Padomes pārstāvjiem par aktīvo sadarbību, kaut arī tā ne vienmēr atviegloja manu dzīvi. Ceru, ka direktīva dos mums vajadzīgos uzlabojumus.
Renate Sommer
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Arī es beidzot gribētu jūs apsveikt jaunajā amatā. Apsveicu un vēlu jums visu labu, taču es gribētu izteikt arī cerību, ka turpmāk mēs vairs nesaņemsim no Komisijas muļķīgus projektus. Pirms gada Transporta komiteja noraidīja Komisijas priekšlikumu par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību, jo tas bija pārāk birokrātisks, un, mūsuprāt, tas neveidoja nekādu virsvērtību.
Es joprojām uzskatu, ka šī direktīva ir lieka un diez vai pievienos kādu vērtību. Dalībvalstu ceļu infrastruktūras ir ļoti atšķirīgas, un es domāju, ka mums ir tikai jāatbalsta tās dalībvalstis, kurām ir jāpanāk pārējās; bet, lai to paveiktu, mums nav vajadzīga direktīva, ka attiecas uz visiem. Direktīvas vietā labāk būtu pieņemt pamatnostādnes, pamatojoties uz dalībvalstīs pastāvošo labo praksi.
Tātad man labāk patiktu, ja mēs varētu pilnībā noraidīt šo direktīvu, taču šajā Parlamentā mēs nenodrošināsim politisko vairākumu par labu šai iespējai, un arī Padome uzstājīgi pieprasa noteikumus bez satura, un tāpēc mēs vienojāmies par kompromisu, pamatojoties uz Transporta komitejas ziņojumu. Lielu daļu šā kompromisa veido nenozīmīgi grozījumi, piemēram, valodas uzlabojumi vai grozījumi pielikumos, kuros doti sīkāki norādījumi par drošības pārvaldības procedūrām.
Bez šaubām, ceļu drošība mums ir ļoti svarīgs jautājums, taču ES mērogā jau ir daudz paveikts ceļu drošības uzlabošanai, piemēram, attiecībā uz braukšanas un atpūtas laikiem, papildu spoguļiem kravas automobiļiem utt. Tās ir jomas, kurās noder ES mēroga noteikumi. Šeit var paveikt vairāk, bet tas tikai pievieno vērtību ceļu drošībai. Taču saskaņā ar subsidiaritātes principu šis nav jautājums par ceļu infrastruktūras drošību, bet, tā kā Komisijas priekšlikums ir vājināts, es esmu gatava tam pievienoties, neraugoties uz saviem iebildumiem.
Direktīvā ir pieprasīts, lai dalībvalstis īsteno tikai četras procedūras attiecībā uz ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību, un tā attiecas tikai uz TEN iekļautajiem ceļiem. Tā kā pielikumi nav saistoši, dalībvalstis var pašas izveidot vajadzīgās procedūras. Tas nozīmē, ka dalībvalstīm ir pietiekama rīcības brīvība, lai saglabātu pašreizējās veiksmīgās sistēmas. Nav noteikti jauni pienākumi tām dalībvalstīm, kurās jau pastāv laba pārvaldības sistēma.
Mēs esam svītrojuši arī Komisijas izvirzītās pārmērīgās ziņošanas prasības, un mēs novērsām darbības jomas paplašināšanu attiecībā uz autostrādēm, kā to gribēja referents. Viss pārējais būtu subsidiaritātes principa pārkāpums.
Galu galā mums tagad ir aiz direktīvas maskētas pamatnostādnes. Tā ir pirmā reize, kad es kaut ko tādu piedzīvoju. Tas ir iznākums, ko mana grupa var apstiprināt, jo mēs jau no paša sākuma gribējām pamatnostādnes.
Vai drīkstu lūgt ņemt angļu valodas versiju par 70. grozījuma pamatu, jo vismaz vācu valodas versijā ir kļūdas, un es domāju, ka ir jāpārbauda arī versijas citās valodās.
Bogusław Liberadzki
PSE grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs! Sākumā es gribētu pateikt, cik ļoti mani iepriecina tas, ka komisāra kungs ir pārņēmis savas priekšgājējas nostāju. Markov kungs ziedoja daudz laika šim ziņojumam, tomēr viņš, tāpat kā mēs visi, zināja, ka šai direktīvai, kā teica Sommer kundze, draudēja nopietnas briesmas. Nebija skaidrs, vai tai būt vai nebūt. Mūsu politiskā grupa un es bijām starp tiem, kuri gribēja šo direktīvu, un mēs to gribam joprojām. Viens no iemesliem, kāpēc mēs pēc tās tiecamies, ir tāds, ka mēs vēlamies to izmantot kā efektīvu instrumentu rīcības ierosināšanai it īpaši tajās valstīs, kuras pievienojās Eiropas Savienībai divās pēdējās paplašināšanas kārtās. Mēs domājam par šo valstu infrastruktūras modernizācijas metodi, tehnoloģiju, ātrumu un laika grafiku, lai uzlabotu drošību. Tādai rīcībai ir ļoti svarīgi iemesli. Ja negadījumu skaits uz Polijas ceļiem ir līdzīgs negadījumu skaitam Vācijā, tas nozīmē, ka situācija Polijā ir slikta. Tas pats attiecas uz citām jaunajām dalībvalstīm. Tādēļ mēs atbalstīsim kompromisus un iesniegtos grozījumus. Es aicinu sniegt spēcīgu atbalstu. Tas nav vienkārši kompromiss goda glābšanai attiecībā pret iesniegto versiju. Tas, manuprāt, ir svarīgs kompromiss, kam ir jābūt pieņemamam visām iesaistītajām pusēm.
Es gribētu vēlreiz pateikties Markov kungam par sadarbību. Pretēji tam, ko jūs, godātais kungs, apgalvojāt, jūs nebijāt neērts kolēģis! Priecājos, ka mēs spējam ieviest svarīgu instrumentu, kas uzlabos ceļu satiksmes drošību.
Paweł Bartłomiej Piskorski
ALDE grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs! Arī es vēlētos sirsnīgi apsveikt komisāru un izteikt pārliecību, ka mēs sadarbosimies un labi sastrādāsimies.
Šodien mēs strādājam pie direktīvas par ceļu pārvadājumu drošību. Tas, bez šaubām, saskan ar tematu, ko piedēvē pašreizējai Parlamenta sēdei Strasbūrā. Vakar mēs nodarbojāmies ar gājēju un riteņbraucēju drošības jautājumu. Šodien mēs apspriedām bīstamu preču pārvadājumus, un tagad mēs runājam par ceļu drošību. Rīt mums ir jāapspriež priekšlikums par viedajiem automobiļiem.
Tās visas ir labas vēstis Eiropas Savienības iedzīvotājiem, jo tas liecina, ka Eiropas Parlaments nodarbojas ar konkrētiem jautājumiem, kas var uzlabot viņu drošību, braucot pa ceļiem. Šīs labās ziņas, protams, rosina virkni jautājumu. Pirmkārt, mums ir jāsaprot, ka problēmu atrisinās secīgi pasākumi nevis viena no šīm direktīvām vai citiem tiesību aktiem. Mums ir jāsaprot, ka mēs gribam uzlabot šo sistēmu tā, lai gadu no gada samazinātos negadījumu skaits un lai šo negadījumu sekas kļūtu arvien nenozīmīgākas. Tomēr šo pasākumu īstenošana ir ļoti svarīga. Tas īpaši attiecas uz jaunajām dalībvalstīm, kurās ceļu infrastruktūra ir pamesta novārtā. Šī direktīva būs ļoti atbilstīga šīm valstīm. Ir skaidri jānorāda, ka šis nav Eiropas pārmērīga regulējuma gadījums. Tā ir direktīva, kas var izrādīties noderīga, nosakot normas, kas jāīsteno valdībām.
Es gribētu papildināt mūsu referenta Markov kunga teikto. Šis ir pamatots un pozitīvs dokuments. Kā jau teicu iepriekš, tas veido daļu no Eiropas Parlamenta pašreizējā darba ceļu drošības uzlabošanai mūsu iedzīvotājiem. Esmu par to pateicīgs un ticu, ka Parlaments turpinās darbu pie šī jautājuma.
Eva Lichtenberger
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Komentējot direktīvu, jūs minējāt, ka statistika liecina par stāvokļa pasliktināšanos negadījumu upuru skaita ziņā it īpaši pagājušajā gadā, bet iepriekš bija vērojama nāves gadījumu skaita samazināšanās. Jādomā, ka tas ir maz saistīts tieši ar infrastruktūru, jo diez vai gada laikā Eiropas ceļu stāvoklis ir tik strauji pasliktinājies, ka pēkšņi satiksmes negadījumos dzīvību zaudē daudz vairāk cilvēku.
Šīs ievada piezīmes liks jums noprast, ka mana attieksme pret šo direktīvu ir nedaudz skeptiska. Arī es gribētu domāt, ka pamatnostādnes ir pilnīgi atbilstīgas. Es joprojām īsti nesaprotu, kādu virsvērtību rada šī direktīva, un es ļoti uzmanīgi vērošu īstenošanas procesu, lai redzētu, kā tas tiek panākts.
Man vienmēr rada grūtības tas, ka, manuprāt, tajā nav līdzsvara attiecībā pret ceļu drošību. No vienas puses, attiecībā uz tehniskajiem pasākumiem mēs ļoti strauji virzāmies uz noteiktajiem aizsardzības līdzekļiem, pat ja tas nozīmē vienkāršu sadārdzināšanos un ieguvumi drošībai nav gluži skaidri. Mēs esam arī ļoti dāsni, kad ir runa par infrastruktūru, un šajā jomā īstenojam ļoti preskriptīvus pasākumus. Taču tad, kad ir runa par cilvēkiem, kuri joprojām ir galvenais faktors saistībā ar negadījumiem, Parlamentam ārkārtīgi nepatīk pat runāt par šo jautājumu.
Es joprojām domāju, ka tad, ja braucējs nespēs pielāgoties laika apstākļiem, viņam klāsies ļoti grūti, jo laiku mēs vēl nevaram kontrolēt ES mērogā, un laiks vienmēr spēcīgi ietekmē negadījumus. Es gaidīšu, lai redzētu, kas notiks īstenošanas laikā, un ļoti uzmanīgi to vērošu.
Leopold Józef Rutowicz
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs! Negadījumi uz ceļiem ir galvenais nāves un invaliditātes cēlonis valstīs, kurās ir attīstīta transporta sistēma. Direktīva par ceļu infrastruktūras drošības uzlabošanu Eiropas transporta tīklā ir dokuments, kas samazināt negadījumu skaitu. Tas ir nepieciešams noteikums, un tas vispusīgi risina ceļu drošības problēmas no projekta līdz lietošanai. Iesniegtie grozījumi ir dziļi pamatoti. Es ierosināju svītrot 5. panta 1. punkta grozījumu, kurā ceļu tīkla bīstamo posmu pārbaudes laikposms bija pagarināts no viena līdz trim gadiem. Šāds pagarinājums kļūs nevajadzīgs, tiklīdz direktīva tiks īstenota. Šī ir visaptveroša direktīva, un tā atbilst noteikumiem par labāku pārraudzību - esošo, būvējamo, atjaunojamo un plānoto ceļu drošības uzdevums ir līdz 2010. gadam uz pusi samazināt tādu ceļu satiksmes negadījumu skaitu, kuros iet bojā cilvēki.
Dalībvalstis var izmantot direktīvas noteikumus par pamatu, organizējot valsts un reģionālo ceļu pārraudzību, lai samazinātu negadījumu skaitu uz Eiropas Savienības ceļiem. Katru gadu satiksmes negadījumos zaudē dzīvību aptuveni 40 000 cilvēku, un šādi negadījumi ir galvenais nāves cēlonis cilvēkiem, kuri nav sasnieguši 45 gadu vecumu. Ir svarīgi rīkoties, lai nodrošinātu arī transportlīdzekļu labāku stāvokli un kvalitāti. Ir jārīkojas, lai uzlabotu arī infrastruktūru un apmācību un izplatītu informāciju par drošu braukšanu.
Es vēlētos apsveikt referentu Markov kungu ar labo ziņojumu un ieguldījumu direktīvas veidošanā. Mēs atbalstām šo direktīvu.
Jaromír Kohlíček
GUE/NGL grupas vārdā. - (CS) Viens no svarīgākajiem Eiropas Savienības 2001. gada mērķiem ceļu satiksmes jomā bija līdz 2010. gadam samazināt ceļu satiksmes negadījumu upuru skaitu par 50 %, tas ir, no 50 000 līdz 25 000 gadā. Līdz šim rezultāti nav īpaši apmierinoši. 2005. gadā bojā gāja 41 500 cilvēku. Tātad mums ir vajadzīgi jauni pasākumi. Ceļu drošību nosaka ne tikai transportlīdzekļu drošība un braucēju apmācības kvalitāte, bet arī infrastruktūras stāvoklis - ceļu būves un satiksmes norāžu drošība. Lielākā daļa pašreizējo pasākumu ir vērsti uz transportlīdzekļu drošību, bet daži cenšas ietekmēt braucēju apmācību un izslēgt tos braucējus, kuri var būt bīstami citiem ceļa lietotājiem, izmantojot, piemēram, punktu sistēmu.
Līdz šim maz darīts attiecībā uz ceļu infrastruktūras uzlabošanas paņēmieniem Eiropas Savienības mērogā. Tādēļ pēc iespējas ātrāk ir jāizplata tā dēvētā labākā prakse. Tā kā TEN-T tīklā iekļautos ceļus uzskata par vissvarīgākajiem, ziņojumā ir iztirzāts arī šis jautājums. Manuprāt, mērķtiecīgi ieguldījumi infrastruktūras uzturēšanā, ceļu iezīmēšanā un arī informācijas tehnoloģiju piemērošanā ir vajadzīgi ilgtermiņā un ne tikai galvenajiem ceļiem un jaunajās dalībvalstīs. Šis ir aspekts, kas nākotnē varētu spēcīgi ietekmēt ceļu drošību tāpat kā pasīvie un aktīvie drošības elementi jaunajos automobiļos un eCall sistēma. GUE/NGL grupa noteikti iesaka balsot par šo ziņojumu.
Michael Henry Nattrass
IND/DEM grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Iepriekšējo reizi, kad Komisija mēģināja īstenot saskaņotus pasākumus, AK to sakāva - pieķēra kā grafiti vandāļus, kas maina AK ceļazīmes. Bet Komisija neklausās, un Markov kungs grasās nodot ceļu drošības normas neievēlēta komisāra kontrolē.
5. grozījums ir labs: ,,Vairākās dalībvalstīs jau ir sekmīgi strādājošas ceļu infrastruktūras drošības pārvaldības sistēmas. Šīm valstīm būtu jāatļauj turpināt izmantot šīs metodes.” Vai dažas valstis būs saskaņotākas par pārējām? Kuras valstis? Lūdzu, nosauciet tās!
Uz AK ceļiem ir augstas drošības normas - piemēram, pārāk daudz ātruma filmēšanas kameru. Kāpēc nesaskaņot tās? Lūdzu, noņemiet, cik vēlaties. 53. grozījumā ir pieprasīta zīmju redzamības un saprotamības saskaņošana, un 49. grozījums prasa saskaņot ceļazīmes un marķējumus. Vai šīs saprotamības mērķis ir mulsināt AK autobraucējus 35 ES valodās? Kas tas ir? Vai referents ierosina izlikt milzīgas ceļazīmes ar lieliem tekstiem, lai autobraucēji jau no attāluma var atrast tekstu savā valodā? Vai varbūt stāvvietas, lai autobraucēji var izkāpt un izlasīt visu? Kas būs tālāk? AK attālumu mēra jūdzēs un bremzēšanas attālumu - jardos. Saskaņo Eiropas Savienība, nevis cilvēki, un tā neievēlētais komisārs pa sētas durvīm, nejautājot cilvēkiem, likvidēs AK impēriskos attālumus un tradīcijas.
Šo ziņojumu vajadzētu nosaukt ,,ES neprot lasīt zīmes”. Labi, uzraksts ir uz sienas. Ievērojiet distance, uzklausiet cilvēkus nevis politiķus. Ja jūs gribat mērīt ar impērijas mēru, atļaujiet rīkot AK un Īrijā referendumu šajā jautājumā, vai arī jūs gribat tikai lielākas dusmas uz ceļiem. AK būtu labāk nepiedalīties.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Pirms pievienojos debatēm, es gribētu apsveikt komisāru ar iecelšanu amatā.
Ceļu drošības jomā ir panākts zināms progress, īstenojot atbilstīgus pasākumus attiecībā uz transportlīdzekļiem un braucējiem. Taču darāmā vēl ir daudz, jo statistika ir satraucoša. Uz Eiropas Savienības ceļiem ik gadu mirst aptuveni 43 000 cilvēku. Ceļa negadījumos bojā gājušo skaits pasaulē ir vēl briesmīgāks, jo tas ir 1.2 miljoni cilvēku. Gandrīz trešdaļa no jaunu cilvēku nāves cēloņiem ir ceļu satiksmes negadījumi.
Ierosme, kuras mērķis ir uzlabot ceļu infrastruktūras drošību, ir ļoti svarīga. Tas tādēļ, ka ceļu fiziskais stāvoklis ir galvenais veicinošais faktors daudzos satiksmes negadījumos, kuri katru dienu notiek uz šiem ceļiem. Daudzi no pašreizējiem ceļiem ir būvēti pirms vairākiem gadu desmitiem. Tie vairs neatbilst mūsdienu drošības normā ne fiziskā stāvokļa, ne remonta stāvokļa ziņā, kā arī mūsdienu satiksmes mēroga dēļ.
Es pievienojos referentam viedoklim, ka šī direktīva ir jāpiemēro ne tikai Eiropas ceļu tīklam - tās darbības jomai ir jābūt daudz plašākai. Statistika liecina, ka tikai 7 % negadījumu, kuros ir bojāgājušie, notiek uz automaģistrālēm. Divas trešdaļas ceļu negadījumu upuru iet bojā uz vienkāršām šosejām ārpus apbūvētām vietām un laukos. Drošības jautājumi ir jāievēro jau plānošanas un projektēšanas posmā, plānojot arī ceļa infrastruktūru un nododot ceļus ekspluatācijā.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Godātais priekšsēdētāj, komisāra kungs, dārgie kolēģi! Katru gadu Eiropas Savienībā aptuveni 43 000 cilvēku zaudē dzīvību un vēl 1.7 miljoni cilvēku gūst savainojumus ceļu satiksmes negadījumos. Dalībvalstīm ir jāiegulda līdzekļi ne tikai drošāku transportlīdzekļu konstruēšanā un būvē, bet arī ceļu infrastruktūras drošībā.
Ceļu drošības ietekmes novērtējumam ir stratēģiskā līmenī jāpierāda dažādu plānošanas un infrastruktūras projektu alternatīvu ietekme uz ceļu drošību, un tam ir jābūt izšķirošam, izvēloties maršrutu.
TRAN komiteja atbalstīja grozījumu, kurā noteikts, ka dalībvalstis var īstenot šīs direktīvas noteikumus kā labas prakses kopumu arī attiecībā uz to TEN-T tīklā neiekļauto valsts ceļu infrastruktūru, kuri pilnīgi vai daļēji būvēti par Kopienas līdzekļiem.
Lai veicinātu riteņbraukšanu tieši pilsētās, dalībvalstīm ir jāiekļauj īpaši riteņbraucēju celiņi visos ceļu transporta infrastruktūras būvniecības variantos tā, lai tie pēc iespējas mazāk krustotos ar galvenajiem autoceļiem.
Manuprāt, ir ārkārtīgi nepieciešams, lai dalībvalstis nodrošina atbilstīgu ceļazīmju novietošanu, kas brīdinātu satiksmes dalībniekus par remontējamiem ceļa posmiem, kur var būt apdraudēta satiksmes dalībnieku drošība.
Es uzskatu, ka tad, ja šīs direktīvas noteikumu īstenošanas rezultātā radīsies jauni pienākumi attiecībā uz ceļu infrastruktūras projektu izstrādi, Komisijai un dalībvalstīm ir jānodrošina piešķirto līdzekļu atbilstīgs palielinājums.
Nobeigumā es uzsvēršu vajadzību veidot drošākas stāvvietas, un es ceru, ka komisāra kungs atbalstīs manis iesniegto attiecīgo grozījumu 2009. gada budžetā. Apsveicu referentu!
Nathalie Griesbeck
- (FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es gribētu pateikt lielu paldies referentam par sarunām, kuras viņš divus gadus vadīja Transporta un tūrisma komitejā, gatavojot šo tekstu, kura mērķis ir Eiropas ceļu tīkla drošības uzlabošana.
Šis svarīgais temats, kas atkal un atkal atkārtojas, ļoti nodarbina šo Parlamentu, kuru bieži aicina sniegt atzinumu par veselu virkni tehnisku jautājumu attiecībā uz transportlīdzekļu drošības normām, un vēl šovakar mēs atkal varam norādīt, ka esam snieguši ļoti konkrētu atbildi par labu Eiropas iedzīvotājiem. Šādi drošības jautājumi skar iedzīvotājus un var ietekmēt viņu ikdienas dzīvi, un ja šī tiesību akta projekta mērķis ir pazemināt negadījumu risku un samazināt uz mūsu ceļiem bojā gājušo un ievainoto cilvēku skaitu, veicinot drošības iekļaušanu visos Eiropas transporta tīkla ceļu infrastruktūras plānošanas, projektēšanas un darbības posmos, tad šis priekšlikums ir pelnījis mūsu uzmanību.
Es no savas puses atbalstīšu šo ierosmi, jo šis direktīvas priekšlikums, nenosakot pārmērīgi stingras procedūras, kurās netiktu ņemta vērā katras dalībvalsts ekonomiskā un strukturālā situācija, rada skaidrību, nosakot, ka pirms katra jauna ceļu būves projekta ir jāveic ietekmes novērtējums, ievieš drošības auditu, kas dos iespēju attīstīt esošos objektus, un nosaka riska pārvaldības procedūru, kas būs īpaši vērsta uz konkrētiem apdraudējumiem. Kaut gan es neesmu tāda optimiste kā komisārs Tajani kungs, es ceru, ka Komisijas novērtējums attiecībā uz visu pasākumu ietekmi izrādīsies reālistisks.
Patiesi, es domāju, ka būtu ļoti labi, ja, īstenojot šos pasākumus, mēs katru gadu saskaņā ar aplēsēm varētu novērst gandrīz 7 000 ievainojumu un 600 nāves gadījumu uz Eiropas ceļiem.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Es priecājos, ka mēs strādājam pie direktīvas par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību. Pašreizējais stāvoklis ir tāds, ka dažās dalībvalstīs - Vācijā, Dānijā, Francijā, Zviedrijā, Nīderlandē, Austrijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē - ir drošs ceļu tīkls, kaut gan tas nenozīmē, ka to nevarētu vēl uzlabot. Citās valstīs, piemēram, Čehijas Republikā, Itālijā un Portugālē, šis tīkls ir viduvējs, un vēl citās, piemēram, Polijā, Rumānijā un Bulgārijā, tas ir vienkārši slikts.
Mērķis ir sniegt iespējami lielāko drošību Eiropas Savienības iedzīvotājiem visās dalībvalstīs. Tādēļ pārsteidz tas, ka, ievērojot subsidiaritātes principu un principā to nepārkāpjot, mēs cenšamies neīstenot obligātus noteikumus. Daudzi jautājumi ir atstāti dalībvalstu izvēles ziņā, piemēram, darbības jomas paplašināšana, iekļaujot tajā valsts ceļus, kas nav Eiropas ceļu tīkla daļa.
Ja tā, tad rodas jautājums, kā mēs domājam uzlabot citu ceļu stāvokli, piemēram, Polijā. Kā mēs varēsim prasīt, lai netiek rakti vairākus metrus dziļi grāvji un lai gan uz automaģistrālēm, gan uz valsts ceļiem tiktu izveidotas drošības joslas? Kā mēs varēsim pieprasīt, lai uz ceļu seguma tiktu lietots lietainā laikā saredzams krāsojums un lai tiktu novāktas nevajadzīgas zīmes un norādes? To nevarēs panākt, ja nevajadzēs obligāti īstenot noteikumus, kas izvirzīti mūsu pašlaik apspriestajā direktīvas priekšlikumā. Tādēļ es iesaku Transporta un tūrisma komitejas dalībniekiem apmeklēt Poliju. Tas dos viņiem iespēju pieņemt pareizo lēmumu un pierunāt visus deputātus to atbalstīt.
Es biju labāk noskaņots pret Markov kunga iepriekšējo ziņojumu, tomēr es ticu, ka viņš nepakļausies spiedienam un paliks pie sava viedokļa. Es esmu par to, lai I, II un III pielikums būtu saistošs. Nobeigumā es gribu apsveikt referentu.
Reinhard Rack
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Ceļu drošība Eiropā ir svarīgs jautājums. Joprojām ir daudz jādara, lai nodrošinātu augstu drošības līmeni ceļu lietotājiem un tādu vidi gar mūsu transporta maģistrālēm, kādu mēs visi vēlētos redzēt. Tādēļ mums ir vajadzīgi arī likumi un noteikumi. Taču papīrs, kā mēs zinām, pacieš visu, un pārmērīgs papīra daudzums var būt kaitīgs.
Pirmais projekts ne tikai ieviesa daudz jaunas birokrātijas, bet tam bija arī šādi trūkumi: tas bija smags izteikumu un viegls satura ziņā, un tādēļ mēs pirmajā lasījumā nosūtījām to atpakaļ komitejai. Otrajā kārtā tas izskatījās nedaudz savādāk, un - ievērojot piesardzīgu optimismu - tas izskatījās mazliet labāk. Sommer kundze jau runāja par pašreizējā teksta galveno saturu. Mēs gribētu kaut ko tādu, kas vairāk līdzinātos pamatnostādnēm un nebūtu saistošs. Mēs gribam labākās prakses apmaiņu, taču mēs nedrīkstam būt preskriptīvi.
Galvenais, mēs negribam, lai pielikumi būtu saistoši dalībvalstīm. Mēs ļoti piesardzīgi ierobežojām sevi līdz TEN. Daudzi kolēģi deputāti teica, ka daudz kas notiek un var notikt arī citos ceļu tīklos, un, atbildot uz to, es gribētu norādīt, ka nekas nekavē dalībvalstu rīcību šajā jomā. Tieši pretēji, mēs visi justos iepriecināti, ja dalībvalstis darītu savu darbu un nevis sēdētu un gaidītu, lai visos gadījumos rīkojas Eiropa.
Raugoties no šāda viedokļa, es domāju, ka tad, ja mēs esam samazinājuši birokrātiju, mēs esam devuši konstruktīvu ieguldījumu šajā jautājumā, un varam turpināt to darīt. Turklāt, tā kā neoficiālajās trīspusējās sarunās tika panākta vienprātība ar Padomi, mēs varam pabeigt šo lietu pirmajā lasījumā. Viss, kas atlicis, ir īstenošana, un tas ir dalībvalstu uzdevums.
Inés Ayala Sender
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos apsveikt Tajani kungu ar jauno transporta komisāra amatu. Ceru, ka mēs varēsim sekmīgi sadarboties un, galvenais, panākt uzlabojumus ceļu drošības jomā, kā viņš pats cer.
Otrkārt, es vēlētos sirsnīgi apsveikt Markov kungu un pateikties viņam par izturību un pacietību, meklējot un panākot šo vienošanos. Nav šaubu, ka tā joprojām ir nepietiekama, bet tā noteikti ir apmierinoša, ņemot vērā to, ka tai draudēja apturēšana uz visiem laikiem. Tātad šajā ziņā, Markov kungs, es uzskatu, ka mums ir jābūt mēreni apmierinātiem, taču vienalga - apmierinātiem.
Kā jūs pareizi teicāt, tas ir mazs solis, taču tas ir pirmais solis, un, kad ir runa par ceļu drošību, mēs esam pieraduši būt pacietīgi un pakāpeniski panākt mazas uzvaras visu ceļa negadījumu upuru un viņu ģimeņu vārdā.
Jau kopš paša sākuma mēs uzskatījām, ka ir vajadzīgs šis teksts, kas cenšas pielikt punktu apburtajam lokam cīņā pret satiksmes negadījumiem: pēc noteikumiem par ātruma ierobežojumiem un alkohola līmeni asinīs pienāca laiks runāt par braucēju attieksmes maiņu un aizsardzību transportlīdzekļos; tagad ir laiks norādīt uz melnajiem punktiem Eiropas ceļu tīklā.
Tādēļ es priecājos, ka mēs esam iekļāvuši šajā procedūrā pietiekami drošu stāvvietu aspektu, kuru izveidi mēs prasījām citos tekstos un kuras, manuprāt, ir ļoti ieņem ievērojamu vietu šajā tekstā.
Priecājos, ka mums izdevās nodrošināt, lai tekstā būtu īpaša norāde uz sadalošām joslām un aizsargbarjerām, kas novērš neaizsargātu lietotāju, piemēram, motociklistu, savainojumus un nāvi, jo viņu skaita palielināšanās tagad faktiski izraisa jaunus negadījumus.
Nobeigumā, es atzinīgi vērtēju arī to, ka īpaša uzmanība ir pievērsta visiem neaizsargātajiem lietotājiem, it īpaši uzsverot vienlīmeņa pārbrauktuves, jo tās tiks ņemtas vērā arī pārbaudēs.
Es gribu pateikt, ka pastāv uz nākotni vērsta dimensija attiecībā uz viedu un mijiedarbīgu ceļazīmju ieviešanu, kuras ir jāizstrādā un kuras nākotnē, bez šaubām, ievērojami ietekmēs ceļu drošību. Es atzinīgi vērtēju arī īpašās norādes uz auditoru apmācību. Manuprāt, šī ir svarīga profesionālā joma nākotnē.
Marios Matsakis
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos apsveikt Markov kungu ne tikai par šā ziņojuma kvalitāti, bet arī par neatlaidību, kas bija vajadzīga, lai to pabeigtu, neraugoties šķēršļiem, kurus viņa ceļā lika galvenokārt daži Transporta komitejas dalībnieki - iespējams, viņi to darīja netīši.
Tiešām nožēlojami, ka, runājot par ziņojumu, kura vienīgais mērķis ir glābt dzīvību tūkstošiem ES iedzīvotāju, daži kolēģi, izmantojot, iespējams, aizdomīgus un Britu impērijas nacionālistiski motivētus tiesiskus attaisnojumus, ir mēģinājuši apturēt šo Komisijas priekšlikumu, izvirzot šķietamus subsidiaritātes iemeslus. Varbūt dažiem no mums vajadzētu uzmanīgāk attiekties pret uzskatu, ka pašlaik Eiropai vairāk nekā subsidiaritāte ir vajadzīga vienotība un kohēzija. Taču izraisītā aizkavēšanās ir nesusi arī zināmu labumu, jo tā deva referentam iespēju uzlabot šo ziņojumu, iekļaujot tajā arī daudzus pirmajam ziņojuma projektam iesniegtos grozījumus.
Tas ir ļoti apsveicami. Attiecībā uz ziņojuma saturu es gribu uzsvērt, ka piekrītu referentam, ka I, II un III pielikumam ir jābūt saistošam. Ja tā nebūs, tad šī priekšlikuma vērtība, bez šaubām, mazināsies.
Nobeigumā es vēlētos izmantot iespēju atgādināt Parlamentam un komisāram divus svarīgus ceļu drošības jautājumus. Pirmkārt, efektīvs ceļa segums ar augstu berzes koeficientu var samazināt transportlīdzekļa bremzēšanas distanci gandrīz par 50 %. Tas var radīt ārkārtīgi lielas atšķirības, samazinot satiksmes negadījumu skaitu uz mūsu ceļiem
Otrais punkts tieši neattiecas uz šo ziņojumu, taču to ir vērts atgādināt atkal un atkal, izmantojot katru iespēju. Tas ir šāds: trešdaļa no satiksmes negadījumiem, kuros iet bojā cilvēki, ir saistīta ar alkoholu. Daudzi negadījumi ir saistīti ar tādu alkohola līmeni braucēja asinīs, kas nepārsniedz juridiski noteiktās robežas. Nevajag muļķot iedzīvotājus un pašiem sevi. Braucējiem nav droša alkohola līmeņa. Jebkura alkohola deva kaitē braukšanas spējas. Ja mēs gribam ievērojami samazināt uz mūsu ceļiem nogalināto cilvēku skaitu, tas mums vajadzēt apsvērt alkohola nulles līmeņa politikas īstenošanu attiecībā uz braucējiem.
Dieter-Lebrecht Koch
(DE) Komisār Tajani kungs! Es gribētu jūs apsveikt un novēlēt panākumus lēmumu pieņemšanā. Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Ar ko atšķiras sacīkšu braucējs no parasta automobiļa, kravas automobiļa vai autobusa vadītāja, vai pat riteņbraucēja? Pirms brauciena sacīkšu braucējs izstaigā trasi, lai gūtu iespaidu par tās kvalitāti. Acīmredzot mēs to nevaram izdarīt mūsu plašajā Eiropas transporta tīklā. Neatkarīgi no tā, kurā Eiropas Savienības vietā mēs atrodamies, mums ir jābūt drošiem par mūsu ceļu infrastruktūras obligāto kvalitātes līmeni.
Tādēļ ceļu infrastruktūras pārvaldība ir Eiropai svarīgs jautājums. Ceļu drošības uzlabošanai - kā bieži ir teicis Parlaments - ir horizontāla dimensija. Tās pamatā ir jābūt integrētai pieejai, saskaņojot esošo un jauno tiesību aktu īstenošanu un labas prakses izplatīšanu. Ceļu drošību ietekmē viss - braucēji, transportlīdzekļi un infrastruktūra. Mēs nesākam no nulles. Dažām valstīm jau ir ceļu infrastruktūras drošības pārvaldības metodoloģija un stratēģija, un šīm valstīm ir jādod iespēja to saglabāt. Saistībā ar to ceļu infrastruktūras uzturēšana un paplašināšana ir uz nākotni vērsti jautājumi tieši tāpat kā pētniecība, izglītība un nodarbinātība.
Taču es vēlētos pievērsties tikai vienam punktam. Manuprāt, ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot kravas automobiļu stāvvietas visā Eiropā; tas ir drošības pārvaldības galvenais elements. Ja daudziem citiem strādniekiem ir iespēja brokastot kopā ar ģimeni un beigt darbu piecos pēcpusdienā, tad kravas automobiļu vadītāji atrodas ceļā reizēm nedēļām ilgi, dienām un naktīm, saņemot sliktu medicīnisku aprūpi, pacietīgi pieņemot prombūtni no mājām, nemaz nerunājot par to, ka viņiem jāsamierinās ar dažādajām personīgās higiēnas ievērošanas iespējām uz Eiropas autoceļiem. Tiešām, atšķirībā no lielākās daļas cilvēku kravas automobiļu vadītājiem ir jāmaksā lielas nodevas par šīm iekārtām. Viņiem nākas arī pārmaksāt, ja viņi nespēj atrast piemērotas stāvvietas, kur var apstāties un pavadīt Eiropas tiesību aktos noteikto atpūtas laikus. Tas ir vēl viens iemesls, kāpēc mums ir vajadzīga šī direktīva.
Luís Queiró
(PT) Šīs ir debates par ceļu drošību. Taču šis direktīvas priekšlikums savā ceļā jau ir piedzīvojis nopietnus negadījumus. Sakās ar to, ka Transporta un tūrisma komiteja noraidīja Komisijas priekšlikumu, uzskatot, ka tas ir nevajadzīgs un ir pretrunā ar subsidiaritātes principu.
Pēc tam, kad Padome vienojās par vispārēju sekošanu Komisijas priekšlikumam, lai padarītu nesaistošus direktīvas pielikumus un ierobežotu tās piemērošanu tikai Eiropas ceļu tīklā, beidzot bija iespējams - pateicoties apņēmīgajam referentam, kuru es apsveicu - pieņemt šo ziņojumu Transporta komitejā.
Ziņojums ne tikai mazina teksta birokrātiskumu, bet tajā ir ņemti vērā ceļu drošības pārvaldības atšķirīgie līmeņi dažādās valstīs. Tādēļ ziņojumā ir atbalstīta ierosme par labas prakses apmaiņu, pastāvīgi cenšoties labāk saskaņot pasākumus gan ES līmenī, gan starp dalībvalstīm.
Tādēļ mēs esam apmierināti, ka atkal apspriežam šo jautājumu, tagad pamatojoties uz tekstu, kas sniedz atjaunotu virsvērtību, atspoguļo spēju saskaņot rīcību Eiropas Savienībā un dod mums atbilstīgākus risinājumus, ņemot vērā to, ka reālā dzīve, kā mēs labi zinām, ir ļoti daudzveidīga. Ziņojums skaidri pavēsta mūsu iedzīvotājiem, ka, neraugoties uz dažiem negadījumiem ceļā, mums nav iemesla apstāties.
Saistītā ar to ir ierosināta definīcija visiem virzieniem un labākajai praksei visos ceļu pārvaldības posmos no ceļu drošības ietekmes novērtējuma līdz auditiem, tīkla drošības pārvaldībai un pārbaudēm.
Jāuzsver, ka grozītajā direktīvā nav paredzēta jaunu tehnisku noteikumu vai procedūru pieņemšana. Tā vietā dalībvalstis ar pamatnostādņu palīdzību tiek mudinātas iespējami labāk izmantot norādītās metodoloģijas, un ir pat izteikts aicinājums piemērot tās Eiropas ceļu tīklā neiekļautajiem valsts ceļiem.
Es tūlīt beidzu, priekšsēdētāja kungs! 2001. gadā Eiropas Savienība izvirzīja vērienīgu mērķi - līdz 2010. gadam uz pusi samazināt bojāgājušo skaitu uz Eiropas ceļiem. Mēs sagaidām, ka šī direktīva kopā ar daudzām citām šajā Parlamentā apspriestajām un pieņemtajām ierosmēm arī var palīdzēt glābt daudzu Eiropas ceļu lietotāju dzīvības.
Antonio Tajani
Komisijas loceklis. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es gribētu atbildēt uz komentāriem, ko šajās debatēs izteica daudzi deputāti. Tik daudzu deputātu klātbūtne, neraugoties uz vēlo stundu, liecina par šā jautājuma ārkārtējo nozīmi un to, ka ikviens uzskata to paar prioritāti.
Vispirms es vēlos pateikties Markov kungam par darbu. Tas nevarēja būt viegls, bet labam politiķim ir jāprot lietot vidutāja prasmi. Man šķiet, ka Markov kungs to ir izmantojis, panākot rezultātu, ko noteikti apstiprinās Komisija.
Attiecībā uz Komisijas priekšlikumiem, par ko runāja Sommer kundze, es uzskatu, ka vakar mana politiskā paziņojuma uzklausīšanā es uzsvēru, cik svarīga ir ne tikai Komisijas, bet arī Parlamenta pievēršanās sarežģītajam ceļu drošības jautājumam. Es vēlos, lai tā kļūtu par prioritāti pat tad, ja tā nav gluži pilnīga Komisijas kompetence, jo es domāju, ka mūsu kā vecāku sirdsapziņa liek mums iesaistīties galvenajā iniciatīvā, lai krasi samazinātu upuru skaitu uz ceļiem.
Tādēļ es vēlos, lai pasākums, kuru Komisija iecerējusi rīkot 10. jūnijā Briselē kā tikšanos ar jauniešiem, kļūtu nevis par oficiālu sanāksmi, bet par īpašu notikumu, ja iespējams, ar plašu atspoguļojumu presē, uzaicinot publikas pārstāvjus pastāstīt par briesmām, ar kurām viņi ik dienas sastopas uz ceļiem, un it īpaši par briesmām, kam pakļauti jauni cilvēki.
Es gribētu atbildēt uz Matsakis kunga teikto - es pievienojos jūsu viedoklim par alkoholu. Alkohols un narkotikas ir divi elementi, kas apdraud pārāk daudzu jauniešu dzīvības uz ceļiem visā Eiropā. Tādēļ es aicinu jūs piedalīties jauniešu pasākumā 10. jūlijā. Mums viņi nepārprotamiem vārdiem jābrīdina par apdraudējumiem, kādiem viņi pakļauj sevi, it īpaši atgriežoties no diskotēkām vakaros un no naktsklubiem nedēļas nogalēs.
Pēc tam, 13. oktobrī, pilsētās tiks atzīmēta Eiropas Satiksmes drošības diena. Komisija veic sagatavošanas darbus ne tikai Parīzē, bet arī citās Eiropas pilsētās. Piedaloties šī Parlamenta deputātiem, parādīsim, ka tā ir nevis pārejoša parādība, bet gan dienas, kas raida pozitīvus vēstījumus mūsu jauniešiem. Ja mēs spēsim izglābt kaut vienu dzīvību, šis labais darbs mūs pavadīs visu atlikušo mūžu. Tādēļ mums ir jāparāda apņēmība, un tādēļ es tā iekarstu, runājot par šo jautājumu, kuru, es atkārtoju, es uzskatu par prioritāti transporta nozarē un par manu pienākumu vissvarīgāko aspektu.
Komisijas loceklis. - Iespējams, ka ir vieglāk tulkot, ja es runāju franču valodā. Es gribētu pateikties Griesbeck kundzei par vārdiem, ka viņu ļoti iepriecina tas, ka es runāju franču valodā, bet, tā kā es pirmo reizi ierados Parīzē, būdams sešus mēnešus vecs, es sāku runāt franču valodā agrāk nekā itāļu valodā. Tomēr tagad es turpināšu itāļu valodā.
Komisijas loceklis. - Lichtenberger kundze teica, ka, vainojamas, bez šaubām, ir cilvēku kļūdas. Es savā runā teicu, ka cilvēka kļūda, protams, ir galvenais faktors, bet padomājiet, cik daudz slikti būvētu ceļu izraisa negadījumus - pietiek atcerēties automašīnas slīdēšanu uz slapja ceļa. Slikti veidots ceļš tikai dažu strukturālo elementu defektu dēļ tik bieži ir vienīgais nāves cēlonis cilvēkam, kurš var būt braucis ar normālu ātrumu. Esmu vienisprātis ar Matsakis kungu un pateicos par viņa tehniskajiem padomiem attiecībā uz bremzēšanas attālumiem un īpašu ceļa seguma materiālu izmantošanu. Mums ir jādod zīmes, pozitīvi vēstījumi. Nedomāju, ka būtu jārunā par Eiropas Savienības iejaukšanos gadījumos, kad tiek raidīts pozitīvs vēstījums.
Man žēl, ka Nattrass kungs runāja un pēc tam izgāja no plenārsēžu zāles, jo tad, ja uzdod jautājumu, būtu labi uzklausīt arī atbildi pat no tāda komisāra, kurš balotējies daudzās vēlēšanās un vairākas reizes ir ievēlēts Eiropas Parlamentā; un es varu jums apliecināt, dāmas un kungi, ka tikt ievēlētam Eiropas Parlamentā saskaņā ar Itālijas sistēmu ir daudz grūtāk nekā saskaņā ar Apvienotās Karalistes sistēmu. Tomēr es negribu iesaistīties strīdos; tas bija tikai mazs joks, un cerēsim, ka Nattrass kungs klausās mūs savā birojā. Lai nu kā, iespējams, ka viņš nav pietiekami uzmanīgi lasījis normatīvo tekstu, kuru mēs šovakar apspriežam. Normatīvajā tekstā, kuru mēs apspriežam, nav izvirzītas nekādas prasības ne Apvienotajai Karalistei, ne Vācijai, jo direktīvā iekļauto procedūru paraugam īpaši izmantotas AK un Vācijas sistēmas. Tādēļ es domāju, ka Nattrass kungs spēs mainīt nostāju, ja uzmanīgi pārlasīs šo tekstu.
Esmu pilnīgi vienisprātis ar Ţicău kundzes, Kuc kunga un Ayala Sender kundzes prasību par drošiem automobiļu stāvlaukumiem - es liku to saprast runā, ko teicu, cenšoties iegūt Transporta komitejas uzticību; un Valensijas iniciatīva ir pirmais solis. Esmu iecerējis to turpināt arī tādēļ, ka rezultāti neapšaubāmi ir ļoti pozitīvi. Daudzi deputāti, tostarp daži deputāti no jaunajām dalībvalstīm, lūdza mani pirmkārt rīkoties pie robežas ar Krieviju, jo kravas automobiļi tur tiek demolēti. Es noteikti domāju, ka arī tur ir vajadzīga rīcība un ir jāturpina Komisijas uzsāktais izmēģinājuma projekts. Ciktāl tas skar mani, es esmu nolēmis turpināt darbību šajā virzienā.
Nobeigumā man jāsaka, ka reizēm labais ir vislabākā ienaidnieks, un mēs varam justies apmierināti, ja mums izdodas izveidot normatīvu tekstu, kas, iespējams, var radīt iebildumus, bet par kuru ir vienprātība. Atkārtoju, ka esmu pateicīgs Markov kungam. Šī direktīva neapšaubāmi ir godīgs kompromiss. Iespējams, daži būtu devuši priekšroku regulai, taču dalībvalstīm, kuras jau ir ieviesušas procedūras, par kurām mēs runājam, nevajadzēs tās mainīt - un es vēlreiz uzsveru šo punktu; bet dalībvalstis, kurām nav pieredzes šajā jomā, būs ieguvējas no šajā direktīvā atbalstītās labas prakses apmaiņas, kas līdz šim bijusi nepietiekama. Turklāt dalībvalstīm būs pieejami pētniecības projektu rezultāti, kas dos tām iespēju pilnībā īstenot šo direktīvu.
Markov kungs, nobeigumā es vēlreiz pateicos par jūsu pacietību un parādīto starpnieka prasmi! Jūs acīmredzot esat labs politiķis. Paldies jums, un paldies jums, priekšsēdētāja kungs!
Helmuth Markov
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu vēlreiz pateikties visiem kolēģiem deputātiem par šīm debatēm. Ir noskaidroti vismaz divi jautājumi. Pirmkārt, mēs visi esam norūpējušies par ceļu drošību, un, otrkārt, cik tālu mēs ejam, lai risinātu šo jautājumu Eiropas līmenī, un šeit viedokļi ļoti atšķiras.
Bez šaubām, mani ļoti iepriecināja tas, ka arī citi kolēģi pieprasīja saistošus pielikumus. Diemžēl Transporta un tūrisma komitejā es nespēju panākt šīs direktīvas darbības jomas paplašināšanu līdz ceļu infrastruktūrai, kas nav iekļauta Eiropas ceļu tīklā. Vienā no apsvērumiem tagad ir teikts, ka tas ir iespējams, un es, protams, ceru, ka Komisija vēlāk izvirzīs jaunu priekšlikumu, jo es uzskatu to par vajadzīgu.
Tātad šis ir pirmais mazais solis. Ja mēs salīdzinām to ar cilvēku, tad tas nav liels solis, tas ir solis, kuru vārētu spert jūs vai es. Iespējams, tik mazs solis, kādu varētu spert sešus vai septiņus mēnešus veca bērniņa mazās pēdiņas. Cerēsim, ka direktīva dos ļoti ātrus rezultātus un samazinās upuru skaitu uz ceļiem, jo tās ir mūsu galvenās rūpes un to mēs mēģinām panākt. Vēlreiz paldies visiem, un apsveicu ar iecelšanu amatā, komisāra kungs!
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien, 2008. gada 19. jūnijā.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Marian-Jean Marinescu  
rakstiski. - (RO) Šī direktīva ir neapšaubāmi vajadzīga īpaši galvenajiem ceļu infrastruktūras projektiem. Tomēr mēs nedrīkstam aizmirst, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu dalībvalstis ir atbildīgas par svarīgiem drošības aspektiem, uzņemoties kopīgu atbildību.
Projektētais un daļēji izveidotais Eiropas ceļu tīkls ir viens no drošākajiem pasaulē. Lielākie sarežģījumi, kas saistīti ar infrastruktūras vispārējo drošību, rodas nevis uz TEN-T vai uz automaģistrālēm, bet uz parastiem ceļiem īpaši ārpus pilsētām.
Tādēļ galvenokārt attiecībā uz reģionālo un vietējo ceļu tīklu ir vajadzīga rūpīga analīze, lietpratīgi projektēti un īstenoti ceļu būves projekti un efektīvas pārbaudes, un tāpēc es uzskatu, ka dalībvalstīm ir jāpārņem un atbildīgi jāīsteno visi šie saprātīgie principi ne tikai tur, kur tas tiek prasīts, bet galvenokārt tur, kur tas ir vajadzīgs.
Tā kā šīs direktīvas noteikumu izpilde nav obligāta īpaši no birokrātiskā un administratīvā viedokļa, tā ir jāīsteno kā labas prakses procedūru kopums, lai pārraudzītu visas Eiropas Savienības ceļu infrastruktūras.
