Необходимостта от стратегия на ЕС за Южен Кавказ (разискване)
Председател
. - Следващата точка от дневния ред е докладът на г-н Кирилов от името на комисията по външни работи относно необходимостта от стратегия на ЕС относно Южен Кавказ (2009/2216 (INI)).
Евгени Кирилов
Г-н председател, преди всичко, бих искал да благодаря на докладчиците в сянка и на всички колеги, които помогнаха за изработването на този важен доклад, който очертава необходимостта от стратегия на ЕС за региона на Южен Кавказ. Южен Кавказ е не само регион, непосредствено граничещ със Съюза (Румъния и България имат морска граница с него), а също и регион от изключителна стратегическа важност за Европейския съюз в политическо и икономическо отношение, както и във връзка със сигурността.
Eто защо главната цел на Европейския съюз в региона следва да бъде активно да участва в стабилизирането му, да насърчава превръщането на Армения, Грузия и Азербайджан в стабилни и демократични държави; да установи добри съседски отношения и включване на тези държави в европейските политики. Европейският парламент активно поддържа всички инициативи, които засилват присъствието на ЕС в региона и, в частност, най-новата от тях, Източното партньорство. То предлага ценна рамка за засилено регионално сътрудничество, въвеждане на безвизови пътувания до ЕС, сключване на всеобхватни споразумения за свободна търговия. Това е двустранен процес, който изисква усилия и посвещение и от двете страни; от жизненоважно значение и за трите държави е да продължат усилията си по пътя на демократизацията.
Доброто управление, политическият плурализъм, принципите на правовата държава и зачитането на правата на човека са от първостепенна важност за определянето на бъдещите им отношения със Съюза. Затова Европейският съюз следва да продължи да им оказва финансова и техническа помощ с цел да насърчи тези принципи в рамките на политическите условия. Стратегическото геополитическо разположение на Южен Кавказ и неговото нарастващо значение като енергиен, транспортен и комуникационен коридор, свързващ Каспийския регион и Централна Азия с Европа, и нарастващата загриженост на ЕС за енергийната сигурност предполагат по-активно участие в енергийните проекти в региона, включително и завършването на проекта за тръбопровода "Набуко".
Въпреки това амбициозните политики на ЕС едва ли могат да се осъществят, когато над региона е надвиснала голяма сянка: нерешените конфликти в Грузия и Нагорни Карабах. Те също така сериозно възпрепятстват демократизацията, политическата стабилност и социално-икономическото развитие. За съжаление, едва след войната в Грузия през 2008 г. Съюзът осъзна, че следва да играе по-активна роля в региона по отношение на управлението и предотвратяването на конфликти. Положението на застой, което се дължи на тези конфликти, и влизането в сила на Договора от Лисабон са основание за все по-активната политика на ЕС. Това важи особено за конфликта в Нагорни Карабах, където Съюзът на практика отсъства. Само да се заяви подкрепа за работата на групата "Минск" на този етап не е достатъчно, ако ЕС приема сериозно новата си, по-активна роля във външната политика.
Съюзът е международен посредник, който се приема и от двете страни и чието присъствие не предизвиква възражения. Съюзът трябва да застане начело на международните усилия за възстановяването и реконструкцията в този конфликтен район, като инициира проекти за помирение, програми от типа "от хората за хората" (people-to-people) и контакти и като изпрати мисия в региона, когато бъде намерено политическо решение.
Конфликтите в региона също така изискват специални усилия с оглед на стотиците хиляди разселени лица, което има сериозни хуманитарни последици. Европейският съюз притежава средствата и опита да допринесе за създаването на атмосфера на повече толерантност в Южен Кавказ. Той също така следва да почерпи от собствения си исторически опит и да покаже на хората в региона, че могат да живеят заедно в мир и благоденствие и могат да възстановят добрите отношения и доверието, които са съществували в миналото. Главна задача на Съюза е да се опита да убеди лидерите и хората (сърцата и умовете на хората) в региона да подкрепят мирните инициативи, а не заплахите и напрежението. Така че има добро бъдеще, ако се опитаме да го изградим всички заедно.
Щефан Фюле
Г-н председател, радвам се, че участвам в този обмен на мнения с Европейския парламент относно отношенията на Европейския съюз с Армения, Азербайджан и Грузия, трите държави от Южен Кавказ. Вече имах много добър разговор по отношение на Южен Кавказ с членовете на комисията по външни работи на 28 април, скоро след посещението ми в региона.
Приветствам доклада като ценен принос към разсъжденията за това, как Европейският съюз може да изгради още по-силни и по-всеобхватни отношения с Армения, Азербайджан и Грузия. Нека да припомня, че имаме сериозна рамка на ангажираност, а именно добре установена Европейска политика за съседство и Източното партньорство, представено миналата година. Европейската политика за съседство продължава да бъде един от най-важните приоритети на външните отношения на Европейския съюз. Успешното реализиране на Източното партньорство, с активното участие на държавите партньори, още повече ще укрепи нашите отношения на основата на общи ценности.
Позволете ми да изтъкна два много важни момента по този път.
Миналата седмица, Комисията публикува третия си годишен доклад относно напредъка за държавите от Южен Кавказ. Плановете за действие в рамките на европейската политика за съседство (ЕПС) и периодичната оценка на тяхното прилагане остават важен инструмент за ускоряването на политическите и икономическите реформи в тези държави, както и на сътрудничеството им с Европейския съюз.
Този път сме избрали петгодишен период на оценка на пакета на европейската политика за съседство. Главната цел е, че ние искаме да използваме резултатите като основа за широки консултации с държавите-членки, с вас тук, в Европейския парламент, и с нашите партньори от съседните на ЕС територии, за да получите, а и те да получат обратна информация за това, дали сме приложили точните инструменти, дали размерът и разпределението на ресурсите са били подходящи и дали темпът и обхватът на нашите усилия са добре премерени и дали са в правилната посока.
Резултатите ще бъдат представени в рамката на пакета за следващата година, което ще направи нашата политика последователна и което, без съмнение, ще доведе до по-висока степен на отговорност от страна на нашите съседи. Това също ще бъде идеална възможност да обосновем по-добре нашето искане за осигуряването на достатъчно ресурси за следващия финансов период.
Вторият важен момент е одобрението от страна на Съвета отново миналата седмица на започването на преговори по споразуменията за асоцииране с Армения, Азербайджан и Грузия. Приемането на насоките за преговорите е ясен сигнал за нашата сериозна ангажираност с по-нататъшното задълбочаване на отношенията между Европейския съюз и държавите от Южен Кавказ на основата на общи ценности и принципи, в това число, демокрацията, принципите на правовата държава и зачитането на правата на човека.
Комисията вече се подготвя за тези преговори, които се очаква да започнат в рамките на следващите няколко месеца. Тези две области недвусмислено показват, че ЕС вече има добре установена цялостна стратегия за Южен Кавказ, чийто потенциал искаме да използваме максимално, стратегия за приближаване на този регион към Европейския съюз.
В контекста на доклада на г-н Кирилов, който е значим и високо оценен принос, аз стигам до заключението, че становището на Европейския парламент се доближава много до становището на Комисията по редица въпроси. Стабилността и сигурността в Южен Кавказ имат пряко въздействие върху Европа. Ето защо Европейският съюз споделя отговорността за подкрепата на мирното решаване на конфликта и за изграждане на доверие. Южен Кавказ е важен за Европейския съюз не на последно място поради енергийните и транспортните връзки. По-доброто управление и по-силната система на принципите на правовата държава ще улеснят търговията и инвестициите, както и мобилността на хората. Новите споразумения за асоцииране ще разширят разпоредбите за търговия, предвидени от споразуменията за партньорство и сътрудничество.
Смятам, че Европейският съюз върви в правилната посока при укрепването на отношенията си с Армения, Азербайджан и Грузия. Все пак искам да подчертая, че отговорността за установяването на конструктивна рамка за ангажираност е съвместно усилие. Ангажиментът на нашите партньори от Южен Кавказ за сближаване с Европа трябва да се превърне в развитие в посока на демократизиране, пазарна икономика и политическа стабилност на място. Така че призовавам Армения, Азербайджан и Грузия да продължат усилията си за изграждане на модерно, включващо, плуралистично, демократично и благоденстващо общество в мир със съседите си.
Метин Казак
докладчик по становището на комисията по международна търговия. - Г-н Председател, уважаеми колеги, като координатор на ALDE имах възможност да представя становище на Комисията по международна търговия относно нуждата от стратегия на Европейския съюз за Южен Кавказ и знам, че този доклад е комплексен и чувствителен в много области.
Стратегията е от жизненоважно значение за последователната политика на добросъседство. Тя затвърждава ролята на Европейския съюз като глобален актьор в региона в областта на общата външна политика и политика за сигурност. Сътрудничеството с Южен Кавказ в сферата на енергетиката, за насърчаване на демокрацията и доброто управление, трябва да се включи сред основните приоритети на Съюза.
Това е важно и за регионалното сътрудничество, а и заради геополитическото положение на Армения, Грузия и Азърбайджан от една страна, на Русия, Иран и Турция като кандидат за членство в Европейския съюз, от друга. Необходимо е да се премахнат търговските бариери и да се засилят търговско-икономическите отношения между ЕС и Южен Кавказ. Това ще стимулира политическата стабилност и зачитането на човешките права, и ще доведе до устойчив растеж и просперитет в региона.
Затова и сключването на споразумения за асоцииране, и на всеобхватни споразумения за свободна търговия, трябва да се превърне в ключова цел във външната ни политика за Южен Кавказ. Това ще допринесе за разрешаването на замразените конфликти, ще позволи на Азърбайджан в кратки срокове да се присъедини към Световната търговска организация, ще подобри административния и институционален капацитет на тези страни. В този смисъл призовавам Комисията за по-голяма ангажираност за постигането на тези цели.
Anna Ibrisagic
Г-н председател, днес ще гласуваме доклад относно необходимостта от стратегия на ЕС относно Южен Кавказ. Това е много важен въпрос. Като имаме предвид преобладаващата политическа ситуация в региона, от решаващо значение е ЕС да играе по-активна политическа роля.
Като докладчик в сянка за групата на Европейската народна партия (Християндемократи), работих усилено най-вече за открояването на ролята на ЕС в Южен Кавказ и за идентифицирането на конкретни мерки, които ние, в Европейския съюз, можем да предприемем, за да помогнем на засегнатите държави и да ги доближим до ЕС с техен собствен, индивидуален темп на основата на техните собствени, специфични условия. Докладът предлага две важни стъпки, които ЕС следва да предприеме бързо, за да бъде възможно да реализира стратегията: ускоряване на темпа на преговорите за либерализиране на визовия режим и сключване на споразумения за свободна търговия между ЕС и Южен Кавказ.
Всички държави в региона - Грузия, Армения и Азербайджан - са бивши съветски републики и Русия продължава да оказва влияние в региона, и то по-голямо, отколкото някои хора си представят. За да може да се поддържа сигурност, стабилност и мир в бъдеще, ЕС трябва да има по-чувствително присъствие в региона, отколкото имаме в момента. Много е важно гражданите от тези държави да имат по-добри перспективи за присъединяване към ЕС и е от решаващо значение за ЕС да осъзнае важността на стабилността на Кавказ.
Също така положих усилия, за да получа конкретни сведения за дългосрочните противоречия в региона и непрекъснато съществуващата опасност те да се превърнат във въоръжени конфликти. Затова съм много доволна да видя, че докладът ясно потвърждава нашата безусловна подкрепа за териториалната цялост на Грузия и неприкосновените й, международно признати граници и решително осъжда признаването от страна на Руската федерация на независимостта на отцепническите грузински райони Южна Осетия и Абхазия като противоречащо на международното право.
Докладът, който ще гласуваме днес, получи широка политическа подкрепа в комисията, което се радваме да видим. Бих искала да призова всички да подкрепят измененията, внесени от групата на Европейската народна партия, заедно с групата на Прогресивния алианс на социалистите и демократите в Европейския парламент и групата на Зелените/Европейски свободен алианс.
Hannes Swoboda
Г-н председател, искам особено да благодаря на г-н Кирилов за обстойната му работа, която, както вече беше казано, е ценен принос към нашата стратегия в региона.
Когато наскоро посетих региона, в Тбилиси, някой от друга държава в района каза, че регионалното сътрудничество е концепция, наложена на региона от Европа. Това показва отношението на много политици и хора на отговорни позиции в региона. Всъщност ние не искаме да си сътрудничим, но след като Европа го иска, тогава вероятно нямаме избор.
Трябва ясно да посочим, че в Европа регионалното сътрудничество формира основата на нашето сближаване и на мирното развитие и трябва да бъде същото и за този регион. Много от негативните външни влияния, на които е изложен регионът, включително и влиянието от бившия "по-голям брат", Русия, биха имали по-малко въздействие, ако държавите в региона биха могли да работят заедно.
Регионът е важен не само за Европа, но също, разбира се, и за нейните съседи. Говоря по-конкретно за Турция, която е съсед, с който можем да работим в тясно сътрудничество в региона. Искам в близко бъдеще да бъде намерено съвместно решение за двата проблема, за които Турция е или може би отчасти отговорна, с други думи, проблемите, свързани със съседката й Армения, от една страна, и с Нагорни Карабах, от друга.
Няма пречки за оттеглянето на частите на арменската армия поне от онези провинции на Азербайджан, които не са част от Нагорни Карабах. Това би могло да бъде добра основа за подобряването на отношенията между Армения и Турция.
Членовете на групата, особено г-н Severin и аз, нееднократно сме говорили за идеята за съюз между ЕС и държавите от черноморския регион, защото смятаме, че сътрудничеството между този регион и ЕС, разбира се, и с неговите съседи Турция и Русия, е много важно. Мисля, че съдържанието на доклада може да положи началото на подобен съюз. В момента това е просто една идея, но аз се надявам, че тя скоро ще стане реалност.
Norica Nicolai
Като докладчик в сянка за групата на Алианса на либералите и демократите за Европа, аз мисля, че докладът представлява важна отправна точка за последователен подход към кавказкия регион и представлява критерий за качество на докладите, които ще изработваме в бъдеще. Затова искам да поздравя г-н Кирилов и считам, че усилията, положени от всички политически групи са допринесли за изготвянето на напълно последователен подход към региона.
Според мен 2010 г. може да предложи както на Европейския съюз, така и на държавите от региона, добра възможност, защото по-активното участие на европейската дипломация в трите най-важни и актуални досиета, отнасящи се за конфликта, като имам предвид Абхазия и Осетия, Нагорни Карабах и спора между Турция и Армения, може да помогне да се постигне значителен напредък.
Заключението на доклада, което подчертава един ключов фактор за нашата енергийна сигурност, е, че ние, Европейският съюз, имаме нужда от по-голямо участие, за да нормализираме ситуацията със сигурността в региона. Мисля, че подходът, който трябва да приемем, е да разширяваме партньорството в областта на търговията. В същото време това следва да бъде придружено от значителни усилия от страна на Европейския съюз за осигуряване на демокрация и стабилност в региона, защото изкушението в посока на установяване на тоталитаризъм все още има силно влияние там и все още се наблюдава обща липса на демокрация.
Трябва да изработим основни, добре подкрепени политики и проекти, така че факторите, характерни за региона, по-конкретно, липсата на управление, разширяването на конфликта и, не на последно място, корупцията, да бъдат елиминирани. Все пак, за да се постигне това, е необходима демократична воля от наша страна и от страна на правителствата в региона.
Всички въпроси, по които говорих, са споменати в доклада, както и много други, които са важни за подхода на Европейския съюз. Имам предвид индивидуалните права и свободи. Също така смятам, че е от изключителна важност за Европейския съюз и неговите държави-членки да обмислят въпроса за стратегическото партньорство.
Ulrike Lunacek
Г-н председател, като ораторите, говорили преди мен, и аз искам да благодаря на докладчика, г-н Кирилов, за добрата му работа и качествения доклад, който е много изчерпателен.
Искам да засегна няколко въпроса, които досега не бяха откроени, но които са важни за мен. За съжаление, трите замразени конфликта в региона сериозно възпрепятстват пълното развитие на Европейската политика за съседство и не само това, но и развитието на самите държави. Ако имате реален или предполагаем външен враг, нещата са относително прости. В такъв случай правителствата и държавите не наблягат върху борбата с бедността, върху това да направят нещо за собственото си население, да поемат отговорност за народа си. Това означава, че необходимостта да се премине от високи нива на военни разходи, които се критикуват в доклада и които са нараснали през последните години, към повече разходи за социални услуги, култура и околната среда, което е в полза на населението, е главен компонент на доклада и аз се радвам, че той е включен.
Друг важен въпрос, който беше засегнат например в доклада Талявини относно конфликта между Грузия и Русия, е необходимостта от разоръжаване на интелектуално и лингвистично равнище, за да се противодейства на подстрекателските изявления и манипулирането на историята. Всичко това е необходимо, за да можем да отбележим истински напредък в омиротворяването на региона.
Други фактори включват необходимостта от повече демокрация, подкрепата за гражданското общество, защитата на етническите, сексуалните и религиозните малцинства и въпросите, свързани с правата на човека. Всички тези проблеми остават актуални. Един пример от Азербайджан е случаят с двама млади блогъри, които били достатъчно смели да критикуват правителството, са в затвора от шест месеца и още не са освободени. Свободата на медиите е проблем и в трите държави. Добре е, че всички тези въпроси се разглеждат в доклада и моето отношение тук е същото като на ораторите, говорили преди мен. Регионалното измерение и трансграничното сътрудничество са важни. Затова подкрепяме Комисията в съвместните дейности, провеждани понастоящем в тази област.
Charles Tannock
Г-н председател, както ясно се посочва в доклада на г-н Кирилов, държавите от Южен Кавказ са стратегически важни за нашия Съюз, не на последно място, по отношение на енергийната сигурност, например, каспийският нефт и добивът на газ, както и транзитът през държавите от региона. За съжаление обаче регионът остава парализиран от замразени конфликти, последният от които е, разбира се, фактическата окупация на Абхазия и Южна Осетия, които според нас са суверенна територия на Грузия. Ние не можем, в контекста на отношенията между ЕС и Русия, просто да се преструваме, че това не се е случило.
Посредством механизмите на Източното партньорство на Европейската политика за съседство (ЕПС), ние сега трябва, разбира се, да удвоим нашите усилия, за да възнаградим решителните усилия на Грузия да осъществи евро-атлантическите си стремежи, и аз и групата ми напълно подкрепяме споразумение за свободна търговия, либерализация на визовия режим и споразумения за асоцииране с всички държави от Южен Кавказ. Като добър приятел на Армения, аз се радвам, че окончателният вариант на доклада е по-балансиран от първоначалните. При все това, аз все още съм загрижен за компонентите на доклада, които изглежда противоречат на официалната позиция за резолюцията относно проблема в Нагорни Карабах и позицията на групата "Минск", в частност.
Армения положи решителни усилия за разрешаването на дългогодишното безизходно положение по отношение на Нагорни Карабах. Тя също се опитва да нормализира отношенията си с Турция, стъпка, която следва да стабилизира Южен Кавказ. Би било добре, ако самата Турция бе отговорила по подобен конструктивен начин без предварителни условия. Ако тази граница може да се отвори отново, това не само би облекчило ембаргото на многострадалната Армения, което продължава твърде дълго, но също така би дало възможност за икономическия просперитет на един беден и слабо развит регион на Източна Турция. Ето защо съществува ясен интерес и за самата Турция да постигне решение по този въпрос. Според мен не е приемливо Турция да оправдава постоянно закритата граница с Армения с така наречената солидарност с тюркския си брат, Азербайджан, по повод на нерешения спор заради Нагорни Карабах. Това е толкова логично, колкото ако Гърция затвори границата си с Турция в Тракия в знак на солидарност с гръцките кипърци по повод на турската окупация на Кипър. Ние в ЕС вярваме в откритите граници и свободната търговия като sine qua non за мир и стабилност на нашия континент, а също и в Южен Кавказ.
Fiorello Provera
Г-н председател, госпожи и господа, аз също искам да поздравя г-н Кирилов за отличната работа, която е извършил в една област с много трудности, но и с много възможности, а именно отношенията на държавите от ЕС и държавите в Южен Кавказ.
Европа е инициирала интересния проект Източно партньорство, който беше посрещнат с подкрепа и интерес от Армения, Грузия и Азербайджан. И все пак, съществуват много предизвикателства и те са свързани с енергетиката, икономически и социални въпроси и най-вече проблеми на сигурността, както е в случая с Грузия, въпросът с Нагорни Карабах и напрежението между Турция и Армения.
Развитието на отношенията между Европейския съюз и тези три държави ще бъдат много по-ефективни, ако може да бъде установена атмосфера на взаимно сътрудничество между Армения, Грузия и Азербайджан в съответствие с принципа на териториална цялост и с резолюциите на ООН, които формират основата на приключването на нерешените конфликти в тази област. Важно е да се подчертае политиката на неприкосновеност на държавните граници, която ЕС винаги е подкрепял: граници, които при никакви обстоятелства не могат да бъдат променяни с помощта на военна сила.
Димитър Стоянов
Г-н Председател, бих искал да започна с това да ви уведомя дами и господа, че докладчиците Кирилов и Казак принадлежат към партии, които в българското Народно събрание систематично гласуват против признаването на арменския геноцид. На този фон не е странно, че както каза и г-н Tannock преди мен, този доклад се отклонява от някои от досегазастъпваните позиции и доста сериозни арменски организации се свързаха с мен, особено по въпроса за Нагорни Карабах, и ме уведомиха, че докладът например не е бил комуникиран и не е бил консултиран с водещи личности от Минската група. И че въпреки, че той се позовава на Мадридските критерии, той всъщност се отклонява от тях.
И затова аз бих искал да отправя тази градивна критика към колегата Кирилов, защото смятам, че едностранното застъпване само на едната страна няма да подобри нещата, няма да доведе до разрешаване на конфликтите. Трябва да има гъвкав подход, който да види абсолютно всички гледни точки, иначе само ще задълбочаваме конфликтите, а няма да ги решаваме.
Iuliu Winkler
(EN) Г-н председател, смятам, че демократизацията, доброто управление, принципите на правовата държава и зачитането на правата на човека са основата, върху която могат да бъдат построени нашите бъдещи отношения с Армения, Азербайджан и Грузия. Трансграничното сътрудничество на регионално равнище в Южен Кавказ също ще увеличи потенциала на региона за сътрудничество с Европейския съюз.
Има няколко важни измерения на нашето икономическо сътрудничество, едно от които е енергийното сътрудничество и сигурността, особено по отношение на ценните проекти, подкрепени от Европейската комисия, като например проекта за тръбопровода Набуко. Регионите на Каспийско и Черно море са жизненоважни за енергийната сигурност на Европа и стратегията на ЕС за Южен Кавказ правилно признава тези моменти.
Искам накратко да подчертая три много важни специфични въпроса. Един от тях е участието на местните органи за самоуправление в трансграничното сътрудничество, защото се нуждаем от силно регионално сътрудничество в Южен Кавказ; след това въпросът с присъединяването на Азербайджан към Световната търговска организация (СТО). Смятам, че Комисията следва да окаже на Азербайджан техническа и всякаква помощ, необходима за осъществяването на това присъединяване.
Третият и последен въпрос е механизмът за техническа помощ, която вероятно можем да окажем за укрепването на банковата и финансовата система в държавите от Южен Кавказ. Това би създало добри перспективи за бизнес средата и инвеститорите.
Adrian Severin
(EN) Г-н председател, докладът на г-н Кирилов говори за необходимостта от стратегия относно Южен Кавказ. Всъщност, смятам, че стратегия е необходима, но една стратегия се нуждае от цели, а целите предполагат ясна геополитическа идентичност. Вероятно ние трябва да работим върху нашата геополитическа идентичност, за да я дефинираме по-добре. Какви са нашите цели в Южен Кавказ? Накратко, стабилност, откритост в региона и взаимодействие, законодателно, демократично, политическо и т.н.
Трябва да признаем спецификата на региона в рамките на Източното партньорство и да подходим съобразно тази специфика. Трябва да признаем спецификата на всяка държава в рамките на региона и да я вземем предвид. Трябва да признаем и оценим ролята на Турция в региона и да използваме нашите преговори с Турция като рамка за развитието на партньорството ЕС-Турция при посрещането на местните и регионалните предизвикателства.
Трябва също така да признаем, че регионът е част от нашите общи съседни територии с Русия и следва да се постараем да насърчим общи политики в тази обща съседна територия. Въпросите на сигурността и вероятно някои въпроси, свързани с енергетиката, могат да се решават в тристранен формат. Това би могло да ни помогне да насърчим решения относно местните, така наречени "замразени" конфликти. В това отношение ние трябва да приемем, че тези конфликти са само части от един по-общ, по-широк и по-сложен проблем с по-голямо, глобално измерение. Ето защо следва да се обмисли рамково споразумение. Също така, мисля, че трябва да преодолеем някои неясноти и да осъзнаем, че принципите на самоопределение и териториална цялост не винаги могат да се прилагат едновременно.
И накрая, мисля, че следва да помислим за провеждане на конференция за сигурността и сътрудничеството в Южен Кавказ с оглед изработването на пакт за стабилност в този регион.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) В качеството си на постоянен докладчик на Европейския парламент за Армения, бих искал да подчертая необходимостта да се дефинира ясна, ефективна стратегия на Европейския съюз относно Южен Кавказ. Имаме големи надежди за този регион, като изграждаме свободна, демократична Европа. За да постигнем това, ние трябва последователно да подкрепяме държавите от региона и да ги насърчаваме да извършват още реформи в посока на свободния пазар.
В това отношение от първостепенна важност е, колкото се може по-скоро, да бъде завършен процесът на преговори за нов вид споразумения за асоцииране между държавите от Южен Кавказ и Европейския съюз. Сигурен съм, че тези споразумения ще бъдат стимул за региона да продължи усилията си за въвеждане на демократични стандарти. Примерът на Грузия показва, че такива реформи вече имат резултат. В "Doing Business 2010", класация на Световната банка за благоприятни за бизнес държави, Грузия е на 11-то място, което означава, че в рамките на четири години тя се е придвижила напред със 101 места. "Транспърънси Интернешънъл" казва, че в резултат на намаляването на бюрокрацията, постигнато по време на мандата на президента Саакашвили, Индексът на възприемане на корупцията за Грузия е спаднал наполовина.
Европейският съюз следва да оценява факта, че президентът Саакашвили последователно прилага политика на свободния пазар и неговите реформи са добър пример за другите кавказки държави.
Bernd Posselt
(DE) Г-н председател, на 9 май, председателят Buzek и 20 000 души отбелязаха 60-та годишнина от декларацията на Роберт Шуман тук, в Страсбург. Във връзка с това бих искал да кажа, че Южен Кавказ е изправен пред две алтернативи. Едната е да стане нещо като Балканите преди Първата световна война, но в глобален мащаб, а другата е да стане нещо като Европейската общност за въглища и стомана след Втората световна война. С доклада на г-н Кирилов, ние избираме втората от тези възможности.
Съгласен съм с г-н Swoboda, че ако трите държави в Южен Кавказ работеха в по-тясно сътрудничество заедно, въздействието на външни влияния, като влиянието на Русия, би могло да се намали. Затова в интерес на трите държави е да се сближат. Аз подкрепям Армения в усилията й да получи признание на геноцида, извършен от Османската империя. И все пак, Армения ще заслужи по-голямо доверие, ако изтегли войските си от Азербайджан. Спешно се нуждаем от мирно решение в Нагорни Карабах и в окупираните области на Азербайджан. Също толкова важно е да постигнем повече стабилност в Грузия, защото, ако Грузия се разцепи, както желаят много хора в Москва, тогава целият регион ще бъде дестабилизиран.
Ето защо основните въпроси са мирните преговори, решение на националните конфликти и най-вече завръщането на разселените лица в домовете им. През ХХІ век разселването не бива да продължава да бъде използвано като политически инструмент. Хората не следва да се опитват да подкрепят процеса на разселване. Необходима ни е много по-голяма чувствителност и повече действия в това отношение.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Бих искал да благодаря на моя колега, г-н Евгени Кирилов, за подробния и много важен доклад. Европейският съюз призовава Армения, Азербайджан и Грузия да направят всичко възможно, за да гарантират, че ще станат стабилни, мирни и наистина демократични държави, където правата на човека и малцинствата са гарантирани и където има цивилизована конкуренция между правителство и опозиция.
Не е лесно да се говори за регионално сътрудничество, когато знаем много добре, че и трите държави са пострадали от замразени или съвсем неотдавнашни конфликти. Въпреки това европейският опит (по-конкретно, ако си спомним възникването на Европейския съюз след кръвопролитни войни) е живо доказателство, че единственото решение е да се говори, да се преговаря, да се лекуват раните и да се действа с оглед на бъдещето, а не на миналото. Държавите от Южен Кавказ ще имат по-ясна европейска перспектива, ако могат да си сътрудничат в по-широк регионален мащаб. Очевидно е, че това зависи от поведението и на съседните държави.
Европейският съюз има възможности да играе по-активна политическа роля в Южен Кавказ, за да гарантира, преди всичко, прилагането на програми за намаляване на бедността, облекчаване на социалната изолация, равенство между половете и зачитане на правата на жените, както и инвестиране в образование и здравеопазване.
Важно е да ускорим развитието на прекия контакт между гражданите от Южен Кавказ и държавите-членки на Европейския съюз. По-конкретно, следва да увеличим броя на студентите, учителите и изследователите, които участват в програмите за мобилност.
Това е в наш общ интерес.
Ryszard Czarnecki
(PL) Това е важна стъпка за Европейския парламент към отварянето на вратата за народи, които очевидно са европейски, като грузинците и арменците. Честно казано, това е стъпка, която дори е закъсняла. За съжаление, това не се случи преди две години, когато Грузия стана обект на военна интервенция от страна на Русия. Все пак, това е стъпка в правилната посока. Смятам, че тя ще получи конкретно политическо съдържание и че Парламентарната асамблея ЕС-Източно съседство (Евронест) ще играе роля като инструмент за подкрепа за стремежите на тези държави, които определено са европейски като перспектива.
Накрая, искам онези от нас, които говорят днес за дефицит на демокрация в този регион, да говорят също толкова открито за дефицита на демокрация в съседката на тези държави, имам предвид Русия, така че да нямаме двойни стандарти.
Krzysztof Lisek
(PL) Армения, Азербайджан и Грузия са несъмнено европейски държави, те несъмнено са европейски народи. Тези държави са членове на Съвета на Европа и вземат участие в много международни мисии в сътрудничество с държавите от Европейския съюз. Европейският съюз трябва да признае основното право на всички тези държави на самоопределение и правото на народите да решават собственото си бъдеще. Не можем да приемем архаичния принцип на региони и сфери на влияние.
Бих искал да посветя няколко секунди на въпроса за териториалната цялост на Грузия. Добре е, че Европейският съюз декларира подкрепата си в това отношение. Европейският съюз се разглежда, не само в света, но което е по-важно, и в тези държави като гарант на сигурността в региона. Трябва да помним това. За съжаление, някои части от споразуменията за прекратяване на огъня от 12 август и 8 септември 2008 г. не бяха приложени. Разбирам, че се водят преговори в Женева, но може би следва да обърнем внимание на това още веднъж по време на нашите двустранни преговори с Руската федерация.
Вторият въпрос се отнася за визите. Съгласен съм с г-жа Malmström, която каза, че това е начинът да се сближат хората и да се даде възможност на гражданите на Европа да пътуват. Това следва, без съмнение, да се приложи и към Грузия, Армения и Азербайджан.
George Sabin Cutaş
(RO) Като имаме предвид важността на геополитическото положение на Армения, Грузия и Азербайджан по отношение на Европейския съюз, Турция, като страна кандидатка за членство в Европейския съюз, Русия и Иран, необходимо е да изработим стратегия на Европейския съюз относно Южен Кавказ, целяща да насърчи икономическия растеж, политическата стабилност и зачитането на правата на човека.
Търговията е един от ключовите инструменти на разположение на ЕС за постигането на целите. Сключването на споразумения за свободна търговия с тези държави ще насърчи чуждите инвестиции, ще създаде нови работни места и ще поощри икономическия растеж в региона. Гарантирането на енергийната сигурност е обща грижа за Европейския съюз и региона на Южен Кавказ.
Енергийното сътрудничество трябва да се засили конкретно чрез завършването на проекта "Набуко" възможно най-скоро и чрез осигуряването на подкрепата на ЕС за енергийните проекти, които насърчават енергийната ефективност и развитието на алтернативни енергийни източници в Южен Кавказ.
Paweł Robert Kowal
(PL) Грузия и Армения, и това се подчертава от авторите на доклада, динамично и успешно прилагат една европейската стратегия, стратегия в областта на политиката за съседство. Ние следва да отговорим на това и при всички случаи, следва да вземем под внимание специфичния характер на конкретните държави в Южен Кавказ. Стратегията за всяка отделна страна следва да включва области като транспорт, околна следа, култура и общество.
Г-н председател, по отношение на Южен Кавказ често се споменават замразени конфликти и етнически проблеми. Добре е, че говорим за тях. При все това, правилният отговор на Европейския съюз следва да е свързан с акцента върху модернизирането и промяната на държавите, така че конфликтите да на играят толкова голяма роля.
В това разискване доста често забравяме, че Грузия току-що е водила война. Ние обмисляме какво да правим в тази връзка. Ако искаме в Южен Кавказ да няма войни, трябва да настояваме за модернизация, защото поне Грузия, а също и Армения и Азербайджан през последните години отбелязаха толкова висок икономически растеж, че заслужават нашата подкрепа. Благодаря ви.
Андрей Ковачев
Г-н Президент, приветствам доклада на г-н Кирилов, който подчертава необходимостта Европейският съюз да играе по-активна роля в Южен Кавказ -регион с важно геополитическо значение. Позитивното развитие в Южен Кавказ е в интерес както на съседния Черноморски регион, за който за съжаление Европейският съюз все още няма ясна стратегия, която очакваме да дискутираме тук в скоро време, така и за целия Европейски съюз.
Искам да изразя моята загриженост във връзка със забавянето на процеса на ратифициране на протоколите, подписани между Турция и Армения през октомври миналата година. Смятам, че нито една от страните не трябва да поставя условия за ратифицирането на тези протоколи, които са в интерес както на турския, така и на арменския народ. Както докладът правилно отбелязва, преговорите между Армения и Турция за отварянето на границата и за установяването на дипломатически отношения и тези в Минск групата на OSCE, занимаващи се с Нагорни Карабах, трябва да се третират като отделни въпроси.
Европейският съюз трябва несъмнено да се ангажира по-активно в бъдещото уреждане на нагорнокарабахския конфликт. С опита ни от Балканите, а в скоро време и от Грузия, Европейският съюз е в добра позиция да играе основна роля в този регион. Стабилен, сигурен и проспериращ Южен Кавказ е в наш интерес и е крайно време ние да поемем своята отговорност.
Договорът от Лисабон дава рамката Европейският съюз да стане наистина глобален актьор. Конкретен пример в тази насока би било участието на Европейския съюз като формален член в рамките на Минската група, а не само някои отделни страни-членки да бъдат такива членове.
Председател
Госпожи и господа, има още осем желаещи да говорят по процедурата "с вдигане на ръка". Няма време за всички, защото трябва да преминем към гласуване. Затова ще дам възможност само на шестима членове на ЕП да се изкажат.
Andrzej Grzyb
(PL) Докладът относно Южен Кавказ е добър. Бих искал да подчертая, че в доклада особено внимание е обърнато на ролята на Европейския съюз на посредник и носител на ценности, но преди всичко, на фактор, насърчаващ сътрудничеството между държавите в региона. Проблемите, които трябва да се решават са основно свързани с териториалната цялост на държавите, а също и с икономическото им укрепване. Като Европейски съюз ние можем да им помогнем в това.
Искам да изтъкна, че един от главните въпроси е нерешеният проблем с бежанците. Г-н Posselt говори за това. Мисля, че е истински позор днес, в този век, проблемът да не може да бъде решен. Смятам, че е недостатък, че в доклада не се споменава Рамковата конвенция за защита на националните малцинства, въпреки че всички държави в региона все пак са я подписали. Благодаря ви много.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Г-н председател, днес ние разискваме много важен и добре изработен доклад за един значим регион, разположен в близост до ЕС, а именно Южен Кавказ. Регионът много добре мотивира общите препоръки от стратегията за сигурност на ЕС. Той има стратегическо местоположение, позволява транспортирането на каспийския нефт и газ към ЕС и има свои собствени, значителни резерви. Това изисква нашето пълно внимание и решимост за действие. Въпреки това, именно защото регионът е важен в стратегическо и енергийно отношение, там жестоко се конкурират чужди сили, като използват вътрешните разделения и конфликти, независимо дали са "замразени" или "в процес на размразяване".
Ако ЕС е заинтересован да използва максимално потенциала на Южен Кавказ, той трябва да действа заедно, а не всяка държава-членка поотделно, и да бъде по-решителен в действията си, дори ако това означава да разочароваме някого. Ето затова се нуждаем от стратегия.
Graham Watson
(EN) Г-н председател, поздравявам г-н Кирилов и г-н Казак за тяхната работа.
Ако отношенията ни се разглеждат единствено през призмата на потребностите ни от нефт и газ, ние ще изострим противоречията и няма да успеем да постигнем сигурност в други отношения. Всъщност необходимостта от мир и икономически напредък следва да мотивира нашата политика; това означава ангажиране с НАТО, за да се гарантира, че тяхната нова стратегическа концепция е отражение на това, ангажиране с Русия и Турция като важни сили в региона за постигане на максимално съгласие и протягане на приятелска ръка към хората чрез споразумения за асоцииране и визови споразумения и т.н.
Следва да приветстваме изявлението на г-н Медведев и г-н Янукович относно Молдова, което показва колко много може да се постигне чрез дипломацията и също така поздравявам члена на Комисията Фюле за развитието на партньорството за Източно съседство досега. Очаквам, че когато Европейският съюз изработи обща външна политика и политика на сигурност, той ще се ангажира по-активно с всички аспекти на отношенията с региона на Черно море.
Cristian Dan Preda
(RO) Аз също искам да поздравя г-н Кирилов и да му благодаря за сътрудничеството при изготвянето на доклада. Искам да подчертая два момента. Първият се отнася до въпроса за демокрацията. По-рано Bernd Posselt каза, че държавите в региона трябва да си сътрудничат. Те могат да си сътрудничат, ако Азербайджан, Грузия и Армения се ръководят от принципите на правовата държава и ако са предсказуеми и плуралистични. Ако това се случи, Европейският съюз ще постигне нещо.
Вторият момент, естествено, засяга енергийния въпрос. Искам тук да подчертая ролята на Грузия и Азербайджан като транзитни държави за енергийни ресурси и за диверсифицирането на източниците на енергийни доставки. Бих искал обаче да кажа, че е добре, че Армения също ще участва в тези проекти, включително в проектите, свързани с транспорта. В това отношение ключовата дума е прозрачност.
Andreas Mölzer
(DE) Г-н председател, за да намалим зависимостта на Европа от Русия по отношение на енергийните доставки, ние трябва да получаваме природен газ от Каспийския басейн през Южен Кавказ до ЕС. Това означава, че Кавказ ще играе ключова роля. Този регион е не само най-голямата транзитна точка за търговия с нефт и газ. Това е също мястото, където интересите на Русия и Запада се сблъскват и където дори Турция иска да участва. В допълнение към договорите за доставки на нефт и газ Турция се опитва да сключи пакт за стабилност и сътрудничество.
Стабилността на Кавказ е несъмнено и в интерес на ЕС, но ние не трябва да оставяме отговорността за този план на Турция. В противен случай ще се появят нови зависимости и дори натиск в процеса на присъединяване. Както показва примерът с Кипър, Анкара не си мълчи. Продължаващите борби за европейските доставки за природен газ вече отложиха изграждането на мащабния проект за тръбопровода "Набуко", който е на етап планиране от доста време. Надявам се, че конкурентният проект "Южен поток" ще бъде по-успешен, така че ресурсите от Каспийския регион да не бъдат отклонени към Китай.
Jaroslav Paška
(SK) Представителите на правителството на Армения вчера ме предупредиха, че докладът относно необходимостта от стратегия на ЕС относно Южен Кавказ в раздела, който разглежда конфликта в Нагорни Карабах, включва формулировки, които не съответстват на официалната позиция на ЕС, както е залегнала в разпоредбите на декларацията, приета от министрите на външните работи от всички държави от Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ), както и на декларацията на министрите от ОССЕ, приета в Атина, на 2 декември 2009 г.
Точки 8 и 10, по-конкретно, съдържат формулировки, които не отговарят на принципите от Мадрид, съгласувани с участниците от групата "Минск" на ОССЕ. Ако тези точки бъдат приети в предложената формулировка, те биха могли да се превърнат в сериозна пречка за бъдещия напредък на процеса на мирното решаване на конфликта в Нагорни Карабах.
За да може гореспоменатите проблеми да бъдат преразгледани, искам да предложа да обмислим един от двата по-рано споменати варианта: или да заличим спорните разпоредби от доклада, или да отложим гласуването му за по-късна дата, за да можем да дадем на нашите приятели от Кавказ време да обяснят на Европейския парламент позицията си относно доклада.
Щефан Фюле
Г-н председател, последният оратор, г-н Paška, отбеляза нещо много важно. Имам три кратки бележки.
Първо, мисля, че посредством Източното партньорство имаме стратегия, която да доближи трите държави до Европейския съюз и всъщност те казват "колкото може по-близо".
Второ, смятам, че имаме инструменти за това: споразумения за асоцииране и за икономическа интеграция, мобилност (проблемът с визите), и не на последно място, различен Европейски съюз - Европейски съюз, който може да съчетае общностния подход и подхода на общата външна политика и политиката на сигурност.
Третата ми бележка е свързана с това, че очаквам с нетърпение обсъждането с уважаемите членове на ЕП, на пакета, свързан с Европейската политика за съседство, когато можем да обсъдим и въпроса дали концепцията "възможно най-близо до Европейския съюз" се нуждае от институционално дефиниране.
Евгени Кирилов
Г-н председател, още веднъж искам да ви благодаря за коментарите и за плодотворното сътрудничество в процеса на работата. Благодаря ви за всички коментари и за подкрепата, която получих от мнозинството от колегите, които се изказаха.
Бих искал да благодаря на докладчика по становището на комисията по международна търговия, г-н Казак, за конструктивните идеи, представени от неговата комисия, и за приноса на комисията по промишленост, изследвания и енергетика като голяма част от техните предложения намериха място в доклада. Изразявам благодарността си и към секретариата на комисията по външни работи и на многобройните експерти, неправителствени и други организации, които работят активно в региона и които дадоха своя ценен принос и подкрепа.
Искам да кажа само едно нещо. Ние следва да прилагаме едни и същи принципи. Чух критики от някои колеги. Следва да знаем, че Парламентът определено не би ни подкрепил, ако говорим за териториална цялост и самоопределение на Грузия. Следва да знаем, че универсалното прилагане на принципите е най-добрата основа за започване и изграждане на отношения. Надявам се, че Съветът и Комисията ще възприемат препоръките, направени от Парламента в този текст и ще изработят цялостна стратегия на ЕС относно Южен Кавказ. Искам да отбележа, че членът на Комисията Фюле направи много навременно посещение в региона.
Искам да призова баронеса Аштън да направи същото и да се опита да се ангажира с предотвратяването на конфликти в района. Позволете ми да кажа, че приветстваме и подкрепяме решението на Съвета от миналата седмица да приеме насоки за преговори за бъдещите споразумения за асоцииране с трите държави и ние смятаме, че актуализирането на договорните отношения с тях е важна стъпка. Сега е моментът да ускорим мерките за предотвратяване на негативното развитие и ескалацията на напрежението в региона. В противен случай рискуваме отново да се намесим, когато вече е твърде късно. Не трябва да чакаме това да се случи още веднъж.
Големият урок, който Европа е научила, е урокът на интеграцията. Това е единственият устойчив начин на помирение с миналото и инвестиция в по-добро бъдеще.
Председател
Разискването приключи.
Пристъпваме към гласуване.
Писмени изявления (член 149)
Elena Băsescu  
С приемането на доклада Европейският парламент потвърждава особената важност на Южен Кавказ за Европейския съюз, както и необходимостта да се изработи стратегия за този регион. Трите държави от Южен Кавказ, Грузия, Армения и Азербайджан, са част както от Черноморското взаимодействие, така и от Източното партньорство. Следователно имаме рамката и инструментите, които дават възможност на Европейския съюз по-активно да участва в региона.
Европейската комисия трябва да излезе с конкретни инициативи относно сътрудничеството в следните области: енергийна сигурност, транспорт, икономическо развитие и опазване на околната среда. Регионът на Южен Кавказ е особено важен за южния коридор и следователно за енергийната сигурност на Европа като цяло. Румъния участва в конкретни проекти, насочени към развитието на южния коридор.
Във връзка с това представители на моята държава, на Грузия и на Азербайджан подписаха споразумението AGRI. Това дава възможност за изграждането на два терминала за втечнен природен газ в две черноморски пристанища, едното в Грузия, а другото в Констанца, Румъния. Бих искала да подчертая, че не можем да пренебрегнем замразените конфликти в региона, тъй като положението там може да се влоши, което би дестабилизирало региона.
Tunne Kelam  
Положението в региона на Южен Кавказ изисква, особено сега, активен подход от страна на Европейския съюз, като Договорът от Лисабон дава на ЕС мандат да се ангажира и да присъства повече в региона. Пълномащабната военна инвазия на Русия в обширни части от грузинската територия през август 2007 г. ясно показа, че така наречените замразени конфликти могат лесно да се превърнат в източници на опустошителни регионални конфликти, ако основни сили като ЕС не са активно ангажирани в региона. През 2007 г. както ЕС, така и НАТО определено бяха неподготвени да се изправят пред новата ситуация. В рамките на политиката за Източно съседство ЕС има добра възможност да играе значителна роля за изграждането на доверие, реконструкцията и възстановяването. Преди всичко, това означава засилване на присъствието на ЕС в региона. Напълно подкрепяме конструктивната мисия на нашия специален представител Петер Семнеби. Все пак не можем да се ограничим с мисии за наблюдение. В допълнение и в нарушение на споразуменията от 2007 г. мисията за наблюдение на ЕС все още няма право да влезе в сепаратистките райони, намиращи се под контрола на Русия. Подобно положение е непоносимо и унизително. Можем да продължим сътрудничеството с руските органи само при условие, че те изцяло зачитат собствените си ангажименти.
Marek Siwiec  
Конфликтите в Южен Кавказ са достигнали много опасна точка, в която ние вече свикнахме с мисълта, че са непреодолими. Каквито и усилия да се полагат, независимо дали са истински или неискрени, те целят да създадат някаква мъгла по време на преговорите, което със сигурност няма да доведе до решаване на конфликтите. Това се отнася и за териториалните спорове между Грузия и Русия, а също и по особен начин за Нагорни Карабах.
По мое мнение развитието на ситуацията между двете държави - Армения и Азербайджан (които в рамките на Източното партньорство и Европейската политика за съседство са наши партньори) - е неприемлива политика на приемане на факта, че тези конфликти са непреодолими.
Европейският съюз, който действа в съгласие с Русия, която е много важен партньор по този въпрос, трябва да постигне ясно изразяване на позициите. Това следва да включва, преди всичко, изпращането на ясно послание до всички държави, които се стремят към членство в ЕС, че решаването на териториалните проблеми и поне частичното решаване на проблема с бежанците са основни условия за сериозно обмисляне на това членство в близкото или далечно бъдеще.
За мен бъдещето и начинът, по който се решава конфликтът в Нагорни Карабах са тест за това, какво страните искат да покажат по отношение на европейските проблеми и как демонстрират дали са достойни за доверие в тази област.
Indrek Tarand  
Крайно време беше да обсъдим стратегията за Кавказ и тази стратегия не следва да загърбва неприятните процеси, които протичат между Украйна и Русия. Това се отнася за продължаването на договора за наемане на морската база в Севастопол до 2050 г. Изявленията на руските лидери, че Черноморският флот никога няма да бъде използван срещу съседите на Русия, не звучат много искрено. Защо флотът е там тогава, да не би, за да развлича децата и старците в Крим? Ceterum censeo, Франция е решила да продаде на Русия военен кораб, клас "Мистрал"; смятаме, че тя ще съжалява за това свое действие.
