Situationen i Ukraine (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er udtalelsen fra EU's højtstående repræsentant for udenrigs- og sikkerhedspolitikken og næstformand i Kommissionen om situationen i Ukraine.
Štefan Füle
Hr. formand! Den højtstående repræsentant og næstformand i Kommissionen, Cathy Ashton, bad mig fremsætte følgende bemærkninger.
Lad mig takke for denne meget rettidige invitation til at tale om Ukraine, som er en nøglepartner for EU.
Som bekendt blev anden runde af præsidentvalget i Ukraine gennemført i søndags. Dette var en vigtig begivenhed, ikke blot for landet selv, men også for regionen generelt. Den var vigtig, fordi et demokratisk Ukraine vil tjene som et vigtigt eksempel for dets naboer.
Vi glæder os over den positive vurdering fra den OSCE/ODIHR-ledede internationale valgobservationsmission om, at valgene blev gennemført i henhold til internationale standarder, og at der har været yderligere fremskridt i Ukraines allerede gode valghistorik siden 2004.
I udtalelsen fra den højtstående repræsentant i mandags blev der givet udtryk herfor. Den indeholdt ligeledes en lykønskning til det ukrainske folk med dets fortsatte engagement i den demokratiske proces. Den store valgdeltagelse på begge valgdage var særlig opmuntrende.
Det er indlysende, at Ukraines demokrati fortsætter sin konsolideringsproces. Landets befolkning går til stemmeboksene, foretager frit deres valg og forventer at blive hørt. Dette er et betydningsfuldt resultat. Vigtigst af alt, så viser det, at Ukraine er knyttet til europæiske værdier.
Valgene har vindere og tabere. Det er vælgerne, der bestemmer. De officielle valgresultater er endnu ikke blevet godkendt af den centrale valgkommission, som vi mødes her i Strasbourg i dag.
De foreløbige valgresultater viser en meget lille afstand mellem de to kandidater. Vi har allerede hørt om mulige indbringelser af resultaterne for domstolene. Nogle lokale retssager er allerede blevet indledt.
Det logisk og legitimt, at eventuelle problemer undersøges. Samtidig er det af største betydning, at valgprocessen som helhed fortsætter på en gnidningsfri måde, hvilket viser det ukrainske demokratis fleksibilitet og modenhed og kandidaternes eget fælles engagement i landets udvikling.
Alle valg er et udtryk for folkets vilje. Det er også en mulighed for en ny start. Det er nu afgørende, at Ukraine bevæger sig fremad. Valgprocessens succes i Ukraine har - på grund af Ukraines geografiske placering og strategiske betydning - betydning for EU og Europa som helhed.
I de senere år har vi set politisk ustabilitet, kendetegnet ved konkurrence mellem præsidenten og premierministeren, som blevet skærpet af den manglende klarhed i forfatningen. Ukraine har konsekvent gennemført gode valg og har et levende civilt samfund og frie medier. Beklageligvis er den generelle reformproces - som har stor betydning for Ukraine - blevet væsentlig langsommere. Der burde have været gjort meget mere i de seneste år.
Politikkerne forud for valget stod også i vejen for gennemførelsen af IMF's standbyordning, idet Ukraine ikke opfyldte kravene. De svage forfatningsmæssige rammer i Ukraine har også bidraget hertil.
Jeg er overbevist om, at jeg taler for os alle, når jeg siger, at vi forventer, at den nye ledelse i Ukraine vil sætte nyt skub i reformindsatsen. Som en første prioritet skal Ukraine for at håndtere virkningerne af den globale finanskrise og for at sikre fremtidig økonomisk stabilitet straks komme tilbage på sporet med IMF-programmet. Dette er også en forudsætning for udbetaling af eventuel makrofinansiel EU-bistand.
I de kommende uger og måneder vil vi se en ny administration blive indført i Kiev. EU's budskab til Ukraines ledere er konsekvent og klart. Tiden er nu inde til at handle. Vi forventer at se konkrete skridt fremad. Reform er vigtig for Ukraines egen langsigtede velstand og sikkerhed. Det er i Ukraines egen interesse - og ikke blot til glæde for det internationale samfund. Dette budskab blev også allerede sendt på topmødet mellem EU og Ukraine den 4. december 2009.
Der er behov for handling på mange niveauer. På den økonomiske front skal Ukraine hurtigt gennemføre foranstaltninger for at tackle korruption og forbedre erhvervs- og investeringsklimaet. Dette indebærer bestræbelser på at styrke den dømmende magts uafhængighed, på at åbne økonomien op og på at sikre en retfærdig og gennemsigtig konkurrence - f.eks. gennem vedtagelse af en lov om offentlige indkøb i overensstemmelse med internationale standarder og EU's acquis.
Samtidig skal der iværksættes og gennemføres vigtige sektorielle reformer på områder såsom energi - navnlig gassektoren - transport og miljø. Vi har også konsekvent tilskyndet Ukraine til at gennemføre en forfatningsreform for at bringe stabilitet til landet og indføre grundregler for det politiske liv, der fungerer. En forfatning skal stå tidens prøve, og en reform af den bør ikke knyttes sammen med kortsigtede politiske betragtninger. Det er op til Ukraine at vælge den model, landet ønsker at vedtage. Det bør dog sikre, at der findes et effektivt system, hvor de politiske institutioner kontrollerer hinanden, hvorved man undgår den politiske lammelse, som Ukraine tidligere har oplevet. Hjælp og rådgivning fra Venedigkommissionen vil være vigtig for at sikre, at dette sker på en måde, der svarer til europæiske standarder, idet de bedste tilgængelige erfaringer udnyttes.
Ud over de første reformprioriteter skal Ukraine fortsætte den enorme opgave med at sikre en tilnærmelse af lovgivningen til EU's standarder. Dette er en forudsætning for at sikre, at Ukraine kan drage fuld fordel af den nye, ambitiøse associeringsaftale mellem EU og Ukraine, som vi i øjeblikket forhandler med Ukraine - herunder et dybt og omfattende frihandelsområde.
Det er vores opgave at opmuntre Ukraine på vejen fremad og at støtte ledelsen i Kiev i en proces med vidtrækkende reformer og modernisering. Vi har mange redskaber til at gøre dette. Via den europæiske naboskabspolitik har vi midlerne til at støtte Ukraines egne reformbestræbelser. Allerede i dag ligger det aktuelle og planlagte tekniske og finansielle samarbejde med Ukraine i omegnen af 435 mio. EUR uden at medregne den eventuelle makrofinansielle bistand. Det Østlige Partnerskab har medført ekstra værktøjer. Det omfattende institutionsopbygningsprogram, som indgår Det Østlige Partnerskab, er et godt eksempel, da det specifikt er rettet mod institutioner i den ukrainske regering, som skal styrkes for at kunne gennemføre reformer.
Mere generelt har vi klart fastsat vores mål i forhandlingerne med Ukraine om en ny ambitiøs associeringsaftale mellem EU og Ukraine: politisk associering og økonomisk integration mellem EU og Ukraine. Dette er et meget betydeligt projekt, der indebærer oprettelse af et dybt og omfattende frihandelsområde med omfattende tilnærmelse af lovgivningen til EU's acquis.
Men vores tilbud til Ukraine er ikke envejs. Hvor hurtigt Ukraine og EU nærmer sig hinanden i fremtiden afhænger af kvaliteten og dybden af Ukraines egen reformindsats. Vi ser frem til at samarbejde med Ukraines nye ledere om at nå vores fælles mål.
Vi har i dag via vores kabinetter været i kontakt den højtstående repræsentant og min kollega i Kommissionen og lad mig sammenfatte følgende budskaber: For det første er vi begge enige om, at disse valg var vidnesbyrd om et levende demokrati i Ukraine. For det andet er vi engageret i at uddybe forholdet til Ukraine og støtte det i gennemførelsen af dets reformdagsorden. Og for det tredje ser vi frem til at indlede et konstruktivt samarbejde med den nyvalgte præsident, så snart det officielle valgresultat foreligger.
Elmar Brok
Fru formand, hr. kommissær! Vi er ret skuffede. Jeg er en af dem, der lå i teltbyen i Kiev under den orange revolution, og når jeg ser på, hvad der er sket i de seneste fem år, vil jeg gerne sige til præsident Jusjtjenko, at han ikke har bragt stabilitet til sit land, han har ikke skabt parlamentariske muligheder, og han har sat lovgivningsprocessen i stå. Han har helt sikkert ansvaret for, at den orange revolution slog fejl. Jeg håber, at disse valg vil bringe ny stabilitet til Ukraine. Selv om valgene tilsyneladende er blevet gennemført i henhold til internationale standarder, er jeg dog bange for, at det ikke er et stabilt demokrati fyldt med selvtillid. Når lovgivningen ændres tre dage før den anden valgrunde, lige midt under valget, er dette ikke uanset formålet et udtryk for, at der er forståelse for processen. I stedet foranlediger det os til at se på Ukraine med stor bekymring. Jeg mener, at vi må involvere os indgående i spørgsmålet om udvikling af demokrati og retsstatsforhold i Ukraine og i det tilknyttede spørgsmål stabilitet, som ikke står i modsætning hertil, men er en konsekvens heraf.
Hr. Füle har et specifikt ansvar i tilknytning til naboskabspolitikken. Naboskabspolitikken betyder dog ikke, at vi blot skal fortsætte som før. Den betyder derimod, at vi skal anvende de redskaber, der står til rådighed, ikke blot til et bilateralt forhold med et land som Ukraine eller med andre lande i regionen, men tværtimod i en multilateral strategi over for disse lande, så de kan bringes tættere på EU og blive mere stabile. Vi må give dem perspektiver. Dette indebærer ikke, at der hver dag henvises til udvidelsen af EU, men i stedet, at der stilles visumfaciliteter til rådighed for dem nu, at muligheden for et frihandelsområde overvejes, og at de måske endog tilbydes muligheden for at opnå samme status som Norge i et europæisk økonomisk samarbejdsområde. Dette vil ikke skade nogen, det er ikke en aggressiv adfærd over for nogen, og samtidig vil det føre til indførelse af det europæiske perspektiv og stabilitet i lande af denne art. Jeg håber, at den nye regering vil vise sig værdig til at tage del i et sådant projekt.
Kristian Vigenin
Fru formand, hr. kommissær! En af ulemperne ved, at kommissæren har ansvaret for både udvidelse og naboskabspolitikken, er, at han skal tilbringe mere tid her i Parlamentet. Nu til det foreliggende spørgsmål.
Vi må sige, at de internationale observatører gav en meget positiv vurdering af valgene i Ukraine til trods for den omstændighed, at lovgivningen vedrørende selve valgene var baseret på et usikkert grundlag. Den omstændighed, at der blev foretaget ændringer i sidste øjeblik, påvirkede måske ikke direkte resultatet af disse valg. Vi kan sige, at demokratiet i Ukraine var den største vinder, for når den aktuelle præsident igen opstiller som kandidat og kun får 5 % af stemmerne, er det for mig et klart tegn på, at demokratiet fungerer.
En af demokratiets regler er, at man accepterer valgresultaterne, som de er. Man anerkender også modkandidatens sejr, når vurderingen af selve valgene er positiv. Det er grunden til, at vores budskab til den tabende kandidat må være meget klart: Ukraine har brug for politisk stabilitet og skal have mulighed for endelig at indlede længe ventede reformer. Ud over fra disse budskaber må vi klart fastslå her i Parlamentet, at vi vil hjælpe Ukraine til at begynde at bevæge sig fremad igen via vores politik, naboskabspolitikken, og Det Østlige Partnerskab.
Siiri Oviir
for ALDE-Gruppen. - (ET) Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Det seneste præsidentvalg i Ukraine markerede afslutningen på en periode i de senere år, hvor farven orange bar et politisk budskab. Det seneste præsidentvalg kan ses som et nyt skridt i retning af konsolidering af demokratiet.
Der findes en sentens om, at en revolution æder sine egne børn. Dette er rigtigt, men Ukraine er fortsat et land, selv efter disse valg. Det har stadig et flerpartisystem, og dette skyldes hovedsageligt den orange revolution. På samme måde kan eksistensen af ytringsfrihed og en fri presse tilskrives begivenhederne for fem år siden, da landet slog ind på vejen mod frihed og respekt for menneskerettighederne. Og alt dette er meget vigtigt.
Vi må således anerkende Ukraines udvikling i retning af demokrati og retsstatsforhold, i retning af forbedring af økonomisk integration og fremme af forbindelserne med EU. Jeg tror, at Ukraine til trods for de officielle resultater af valgene vil fortsætte den samme kurs - det vil fortsat støtte integration med EU, gøre regeringen mere effektiv, gøre det politiske system mere afbalanceret - og det vil fortsætte med forfatningsreformer.
Ukraines interne politiske stabilitet og koncentration om intern reform er en forudsætning for en videreførelse af forbindelserne mellem EU og Ukraine. Det er en afgørende forudsætning for bilateralt og multilateralt samarbejde, at Ukraines regering fortsætter gennemførelsen af sine mål. Vi må fortsætte forhandlingerne om associeringsaftalen mellem EU og Ukraine. På det seneste er tempoet blevet langsommere, og vi må sætte farten op igen.
Vi må give energi- og miljøsamarbejdet et mere konkret indhold. Indtrædelsen i Verdenshandelsorganisationen (WTO) er et væsentligt resultat, som også er en vigtig forudsætning for oprettelsen af et egentligt frihandelsområde for os og Ukraine. Vi må dog også nævne manglerne. Korruption er allerede blevet nævnt, og der er fastgroede grupper med særinteresser og nepotistisk praksis. Vi håber, at Ukraine vil få vendt disse mangler...
(Formanden afbrød taleren)
Rebecca Harms
Fru formand! Jeg vil først og fremmest gerne tage det op, som hr. Brok sagde. Det er korrekt, at det var et meget sørgeligt resultat for helten fra 2004, Victor Jusjtjenko, at blive slået i første runde. Efter min mening er hr. Jusjtjenko den eneste person, der kan betale regningen for de fejl, som alle lederne af de ukrainske partier og blokke har begået.
Et vigtigt spørgsmål, som vi må løse, er, at Ukraines befolkning ikke rigtig har tillid til nogen af lederne af de ukrainske partier, der skal lede deres land på vegne af og til gavn for alle borgerne. Hvis valgobservatørernes tilstedeværelse har medført et resultat, naturligvis ud over den omstændighed, at valgene blev gennemført korrekt, er det opdagelsen i løbet af de mange drøftelser af, at de fleste stemte for det mindste onde. Ingen af de borgere, jeg mødte, havde store forventninger til dette valg. Det er alarmerende i et så ungt demokrati, som har bevæget sig længere væk fra det tidligere sovjetsystem end noget andet land i Østeuropa.
Jeg håber, at hr. Füles tilstedeværelse her i dag og baronesse Ashtons fravær ikke er et udtryk for, at Ukraine endnu en gang kommer i anden række og vil forsvinde blandt alle de andre udenrigs- og sikkerhedspolitiske prioriteter. Det må være en af de største prioriteter, for dette har ikke været tilfældet i de seneste fem år.
Ukraines interne fejl afspejles i den europæiske strategis fejl. Vi må ikke længere tage let på dette. Vi må give vores uforbeholdne støtte til Ukraines fokus på Vesten, for vi har meget at tabe. Gas er et emne, der altid giver anledning til megen opstandelse. Jeg behøver blot at nævne Sevastopol, hvor vi står over for en stor konflikt. Vi kan ikke blot lade tingene fortsætte som før. Kommissæren har påtaget sig et betydeligt ansvar på dette område.
Andreas Mölzer
(DE) Fru formand, hr. kommissær! Naturligvis har Julia Timosjenko ret til at appellere resultatet af præsidentvalget. I lyset af de intriger og rænker, der stod på dagsordenen i 2004, kan vi ikke bebrejde hende, blot har de internationale valgobservatører denne gang bekræftet resultaterne. Hun kan stå fast på sine påståede rettigheder. Dette er dog ikke et klogt træk i politisk henseende, for en tvist af denne art vil resultere i, at den politiske og økonomiske usikkerhed i landet vil fortsætte.
Det tætte valgresultat afspejler den omstændighed, at landet er delt i to lejre. Realistisk set vil det dog ikke være muligt for hr. Janukovitj at genindføre det autoritære regime, der blev omstyrtet for nogle år siden, selv om han måtte ønske det, til trods for den omstændighed, at det politiske og økonomiske systems oligarkiske struktur uden tvivl er blevet styrket med præsidentvalget.
På grund af det tætte resultat må begge lejre indgå kompromiser. Det er vigtigt, at den kulturelle og sociale øst-vest-kløft i landet overvindes af hensyn til befolkningen. Meget vil afhænge af, om hr. Janukovitj udpeger en premierminister, som både østlige og vestlige ukrainere kan leve med, og om fru Timosjenko har den demokratiske modenhed til at erkende sit nederlag og tilslutte sig oppositionen.
Paweł Robert Kowal
Fru formand, hr. kommissær! For fem år siden gennemgik Parlamentet på en måde også den orange revolution. For nogle uger siden blev der dog, herunder i fru Ashtons tale, sat spørgsmålstegn ved, om ukrainerne var parate til den orange revolution, og om de havde omsat det hele til praksis? Jeg beklager ligesom fru Harms, at fru Ashton ikke er her i dag. Der er et svar på dette spørgsmål: En valgdeltagelse på 70 % er virkelig en sjældenhed i Europa, og det er også en sjældenhed i vores lande. I den henseende har hr. Brok ikke ret, når han siger, at den orange revolution tabte. Den vandt, fordi den handlede om at få regler, som ville gavne alle. I Polen har vi også haft situationer, hvor de parter, der fik gavn af demokratiske regler, tidligere havde været imod demokrati. Men dette er godt - det er sådan, det bør være.
Nu er tiden inde til vores svar: Har vi gjort alt, hvad vi burde, efter den orange revolution? Har vi besvaret dette spørgsmål? Bortset fra alle de instrumenter, kommissæren har talt om - og det er godt, at vi har udformet disse instrumenter - har vi så svaret, at døren står åben for Ukraine? Kan vidtrækkende reformer gennemføres i et postkommunistisk land uden dette løfte? Kan vi opmuntre folk til at yde ofre, hvis vi fortæller dem, at de altid vil blive holdt udenfor? Burde vi ikke i stedet fortælle dem, at der er plads til dem i Europa, ikke i dag, ikke i morgen, men der er plads.
At sige dette ville være en stor chance for den nye kommissær, hr. Füle. Fru Ashton er her ikke i dag. Kommissæren bør være direkte og være den første, der begynder at sige, at der er plads. Ikke i dag, ikke i morgen, men der er plads. Det vil være til stor hjælp for ukrainerne. Dette kan endelig være den sidste lejlighed til at sige dette, og derfor skal alle ukrainere kunne stole på, at integration, samarbejde med Europa og lovændringer er deres egen personlige chance.
Dette skal ikke kun siges til eliten, til erhvervslivet eller til de studerende. Det skal siges på en sådan måde, at alle kan forstå, at det stadig kan betale sig at yde ofre efter årene med kommunisme, og at det stadig kan betale sig at gøre noget. Dette er en chance også for Dem, hr. Füle! Sig det tydeligt, så vil De gå over i historien. De vil ikke blot hjælpe Ukraine, men hele Centraleuropa, fordi velstand og sikkerhed for Ukraine er en chance for hele Centraleuropa. Alle skal føle, at de har en chance. Derfor skal vi i tillæg til associeringsaftalen, som er vigtig, slække på visumkravet over for ukrainerne og i fremtiden ophæve det. Vi skal sige det meget klart: Døren til Europa står åben for Ukraine. Nogen skal endelig efter disse fem år sige det.
Lena Kolarska-Bobińska
- (EN) Fru formand! Det nylige valg i Ukraine viste, at landet er et fungerende demokrati.
Den nye præsident kommer til at regere i et miljø med en robust opposition og frie medier. Man må håbe, at oppositionen vil være konstruktiv, og at standarderne for regeringsførelse i landet vil blive forbedret.
Valgkampagnen bekræftede, at den ukrainske politiske elite ønsker at fortsætte integrationsprocessen med EU og opretholde et godt naboforhold til Rusland. EU skal svare med klare signaler og byde begge tendenser velkommen. Samtidig skal Ukraine sætter skub i landets reformer.
Hvis et sådant fremskridt opnås, skal EU overveje at give et løfte om medlemskab til Ukraine. I mellemtiden skal vi fremme og yde en meget større indsats for integration på græsrodsniveau.
Mellemfolkelige udvekslinger, ungdoms- og skolebesøg, stipendier, ordninger for venskabsbyer og -regioner samt virksomhedskontrakter er de bedste metoder til at sprede budskabet om, at reformer er den eneste vej til en bedre fremtid.
Det vigtigste i øjeblikket er, at EU finder en løsning, så indrejsevisumordningen liberaliseres. Vi skal sikre den størst mulige strøm af mennesker over vores grænser til Ukraine.
En af mine vælgere skrev til mig for nylig, at hvis vi hjælper 1 000 mennesker med at rejse til EU fra det østlige Ukraine, så vil 100 000 mennesker høre om deres positive indtryk, når de kommer tilbage.
Det er den måde, vi kan støtte de reformer, som vi ønsker hos vores værdifulde nabo.
Marek Siwiec
- (PL) Fru formand! Der er mindst ét land i den tidligere Sovjetunion, hvor resultaterne af valg ikke kendes på forhånd. Dette land er Ukraine, og vi bør glæde os over dette, fordi vi har også spillet en rolle her. Efter valget i Ukraine vil der ske ændringer. Der vil komme en ny præsident, og denne nye præsident bør få en venlig modtagelse i EU og Parlamentet. Det skyldes, at Ukraines europæiske tilbøjeligheder ikke er en forbigående interesse, men en alvorlig udfordring og ambition for millioner af ukrainere. Der er brug for en ny åbenhed over for Ukraine fra EU's side. Vi må ikke lade os lede af personlige ambitioner. Jeg kan forstå, at der i Det Europæiske Folkeparti er en let beklagelse over, at valget ikke blev vundet af den kvinde, der efter deres mening burde have vundet. Lad os dog ikke skubbe Ukraines nye præsident over i Moskvas arme. Ukraine vil blive en partner, som vi kan forvente os meget af. Ukraine vil blive en partner, som vil få meget at gøre. Ukraine vil blive en partner, der skal behandles med velvilje. Derfor er der endnu en gang brug for ny europæisk impuls, fordi Ukraine er en del af Europa, og vi skal gennemføre denne politik af hensyn til vores egne interesser.
Traian Ungureanu
- (RO) Fru formand! Jeg håber, at de ukrainske myndigheder vil intensivere indsatsen for at samarbejde eksternt med EU og skabe overensstemmelse med de europæiske standarder internt. Det østlige partnerskab og Euronest-initiativet udgør en passende ramme til dette.
Uanset den nye regerings politiske nuance er spørgsmålet ikke, om Ukraine skal forblive et østligt land eller blive vestligt. Spørgsmålet er, om Ukraine kan konsolidere demokratiet internt. Det betyder fastlæggelse af demokratiske normer og beskyttelse af menneskerettigheder. Et følsomt område er f.eks. situationen for det rumænsktalende mindretal i Ukraine og deres ret til uddannelse på deres modersmål.
På den udenrigspolitiske front skal Ukraine opmuntres til samarbejde med EU gennem udvikling af gode naboforhold med EU's medlemsstater. Det er dog lige så vigtigt at inddrage Ukraine i de europæiske processer for samarbejde i Sortehavsregionen. Endelig kan en konsolidering af forholdet til den proeuropæiske regering i Moldova være et omgående og gavnligt skridt hen imod en god naboskabspolitik.
Mário David
- (PT) Fru formand! Fem år efter den orange revolution ser ukrainerne tilsyneladende tilbage på perioden som en mistet chance. Det skyldes ikke kun deres politiske elite. Det er sandt, at de har haft for travlt med konflikter om magt og indflydelse. Mange reformer er aldrig blevet gennemført, og mange er aldrig kommet ud over tegnebrættet.
I et demokrati er det utænkeligt, at valgloven ændres mellem de to runder i et valg. Dette bringer ingen ære til dem, der foreslog ændringerne, dem, der stemte for ændringerne, eller dem, der udformede ændringerne. Det viser, at der lå uværdige og uønskelige intentioner bag. Meget skal ændres, hvad angår de retslige myndigheders mangel på uafhængighed, fordi de også i for vid udstrækning er underlagt indflydelse - ikke kun fra politiske kræfter, men også fra økonomiske aktører. Uden et frit og uafhængigt retligt system er der ingen lov og ingen garantier for menneskerettighederne, og der er hverken udenlandske investeringer eller fremskridt.
Parlamentet og navnlig mange medlemsstater kan dog også bebrejdes denne desillusionering. Jeg ville ønske, at vi i et par sekunder kunne se os selv som en borger i et europæisk land, der som følge af historiens omskiftelser stadig ikke er medlem af EU. Hvad ville vi forvente os af EU? Solidaritet. Alligevel har mange udenrigsministre, som ene og alene bekymrer sig om ikke at genere eller forstyrre Moskva, brugt og misbrugt den permanente interne magtkamp i Kiev til at undgå at sige utvetydigt, at Ukraine er et uafhængigt og suverænt land.
Hvis flertallet af Ukraines befolkning frit viser, at de er tilhængere heraf, og landet opfylder de fastlagte kriterier, kan Ukraine som et sådant land gøre sig forhåbninger om at blive medlem af EU i fremtiden.
Laima Liucija Andrikien
- (LT) Fru formand! Selv om det er skuffende, må vi anerkende, at den seks år lange romantiske periode i Ukraines politiske liv er ovre. Resultatet af Ukraines præsidentvalg er hverken et tilfælde eller et "forkert" valg fra de ukrainske vælgeres side. Det afspejler i stedet dybere politiske problemer og den kendsgerning, at forhåbningerne fra den orange revolution ikke blev opfyldt.
Kommissæren sagde, at vi forventer energisk og målrettet handling fra Ukraines nye præsident og den nye regering. Landet har brug for grundlæggende strukturreformer.
Vi skal dog sige noget i EU. Hvis vi i denne situation ønsker indflydelse i det postsovjetiske område og konsolidere positionerne for demokrati og menneskerettigheder i denne region, så skal vi samarbejde med Ukraine og handle mere aktivt end nogensinde før. EU skal give Ukraine en alternativ europæisk vision. For at gøre det skal vi først og fremmest gå efter såkaldte "bløde" foranstaltninger, der har langsigtet indvirkning, f.eks. fremme af økonomisk integration, mere aktiv etablering af mellemfolkelige kontakter og politisk dialog med Ukraines regeringsinstitutioner.
Kinga Gál
- (HU) Fru formand! I forhandlingen om den aktuelle situation i Ukraine vil jeg gerne anmode Kommissionen om at udnytte dens forbindelser eller netværk af forbindelser med Ukraine til at forlange og udvise en vedvarende og klar forpligtelse, hvad angår rettighederne for nationale mindretal og andre områder, da det, vi i dag har hørt om de seneste tilbageskridt i Ukraine, som berører så mange områder, gælder eksponentielt for medlemmer af mindretal, undervisning på mindretallenes sprog og brugen af deres modersmål. Klarhed og konsekvens kræves fra vores side, fordi EU har mulighed for at påvirke Ukraine, der har status som deltager i naboskabsaftalen, over hele linjen, herunder reglerne og bestemmelserne vedrørende nationale mindretal. Vi har set, at konsekvens i vores holdning og budskaber virker, og vi håber, at dette kan hjælpe med at finde de nødvendige løsninger på sådanne problemer. Jeg foreslår, at en fremtidig aftale med Ukraine specifikt omhandler disse spørgsmål, herunder retten til modersmålsundervisning, som er en grundlæggende forudsætning for de nationale mindretals overlevelse.
Vilija Blinkevičiūt
- (LT) Fru formand! I dag oplever Ukraine både en økonomisk krise og i en vis forstand også en politisk krise. Måske dette præsidentvalg vil hjælpe med at få landet ud af det politiske dødvande og skabe mere stabilitet. Ukraine er stadig i færd med at beslutte, hvilken civilisationsmodel landet skal tilslutte sig. Skal landet samarbejde med øst eller vælge integration i Europa? Det er ikke et nemt valg at træffe, navnlig ikke fordi den ideologiske splittelse, der findes i det politiske liv, også har spredt sig til samfundet. Døren til Europa skal stå åben for Ukraine, og gennemsigtige valg er et vigtigt skridt i indsatsen for at styrke principperne for en demokratisk stat. Ukraines indbyggere har givet udtryk for deres vilje til at vælge landets leder. Ukraine er et europæisk land, der skal have ret til at træffe beslutninger om Europa. EU skal derfor samarbejde intensivt med Ukraine med henblik på at styrke demokratiet i dette land og sætte skub i dets integration i EU.
Ivo Vajgl
- (SL) Fru formand, hr. kommissær! Deres erklæring om Ukraine i dag var meget klar. Ukraine har udsigt til tiltrædelse til EU, og vi har instrumenterne til at gøre denne udsigt til en troværdig mulighed.
Dette valg var en tæt kamp, men det var demokratisk, og for os var det en af dagens nyheder. Den tætte kamp har grundlæggende vist, hvor kompliceret dette land er. Ukraine er et multietnisk land med mange forskellige religioner og med en særdeles broget historie, hvilket vi skal tage i betragtning. Jeg tror, at vi, både Parlamentet og Europa som helhed, på enhver måde skal opfordre til en form for konstruktiv dialog med Ukraine, en dialog, der vil styrke den ukrainske stat og det ukrainske samfund indefra.
Det ville være negativt, hvis vi satte mærkater på dette land eller spredte fordomme om det. Det har vi efter min mening ikke gjort tidligere, og jeg håber ikke, vi vil gøre det i fremtiden.
Charles Tannock
- (EN) Fru formand! Søndag havde jeg det privilegium at være til stede i Kiev som observatør for ECR-Gruppen. Det eneste, jeg så, var fredelige, gennemsigtige og - på mange måder mærkeligt nok - mere robuste valghandlinger end i mit eget land, Det Forenede Kongerige, med gennemsigtige stemmeurner og krav om foto-id, inden vælgerne fik lov stemme.
Jeg blev naturligvis dog skuffet over resultatet, fordi præsident Yanukovich på ingen måde er en demokrat efter vestlige standarder. Han vil nu formelt opgive alle NATO-planer og kun hyklerisk tale om EU-medlemskab for sit land, der naturligvis også nu formelt er imod Rusland, hans tætte ven og nabo. Han vil i stedet stille sig tilfreds med en frihandelsaftale og liberalisering af visumordningen. Fru Tymoshenko hænger efter min mening fast med neglene ved at bringe resultatet af sit knappe nederlag for domstolen, og jeg tror næppe, det lykkes for hende.
Min eneste virkelige betænkelighed er nu, hvad jeg hørte blive drøftet om aftenen, nemlig fornyede tendenser til et brud med det vestlige Ukraine - Yanukovichs modstandere og Tymoshenkos tilhængere - som vil tilslutte sig Polen eller danne en ny vestlig stat. Det vil sandsynligvis ikke ske, men hvis det sker, skal det ske fredeligt og med konsensus. Vores opgave her i EU er at støtte arven fra den orange revolution og de fælles demokratiske værdier, vi deler med Ukraine.
Franz Obermayr
- (DE) Fru formand! Kampen er forbi, og i det mindste i den næste valgperiode er hr. Yanukovich Ukraines præsident. Det er opmuntrende, at dette var resultatet af et retfærdigt valg. Det viser også, at vælgerne ikke ønskede de forskellige holdninger mejslet i granit, f.eks. optagelse i NATO på den ene side eller orientering mod Moskva på den anden. Det vil være klogt af hr. Yanukovich, hvis han fortsætter den demokratiske proces, ikke alene ser mod øst og sikrer markante forbedringer i den ukrainske befolknings levestandarder. Ellers vil resultatet af det næste valg være givet på forhånd.
EU skal yde omhyggelig støtte og bistand til denne stabiliseringsproces. Det vil være tydeligt senest ved de europæiske fodboldmesterskaber i 2012, om Ukraine har udviklet en fælles ukrainsk bevidsthed, eller om landet fortsæt lider under sin sproglige og geografiske opdeling.
Formanden
Jeg undskylder igen alle, der ikke har haft mulighed for at tale. Jeg er sikker på, at dette er et emne, vi vil vende tilbage til.
Štefan Füle
Fru formand! Jeg vil igen takke Dem for muligheden for at tale her i dag. Dette har efter min mening været en nyttig udveksling af synspunkter med konkrete forslag og bemærkninger, der skal overvejes.
Som jeg sagde i begyndelsen, betyder Ukraine noget. Det er en partner af strategisk betydning for EU og en leder i regionen. Forbindelserne mellem EU og Ukraine har udviklet sig betydeligt i de senere år. Jeg er overbevist om, at denne dynamik skal fortsættes i fremtiden.
Hastigheden og dybden af Ukraines tilnærmelser til EU vil afhænge af gennemførelsen af reformer. Dette opmuntrer mig til at være endnu mere tapper. EU er parat til at støtte Ukraine i denne indsats og har en række redskaber til rådighed. Vi sætter dog vores lid til den nye regerings politiske vilje til reformer af hensyn til Ukraines fremtidige stabilitet og velstand.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted på det andet møde i februar.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Elena Băsescu  
Ukraine er særlig vigtig for EU, hvad angår deltagelsen i det østlige partnerskab og Sortehavssynergien, og hvad angår EU's energisikkerhed.
Mit indlæg i dag vil omhandle et aspekt, der ikke nævnes særlig ofte, men som er særlig vigtigt for mig, når vi taler om Ukraine. Mere end en halv million etniske rumænere lever i dette land. Myndighederne i Kiev har hidtil udvist ringe interesse for dem med hensyn til at garantere dem grundlæggende rettigheder. Vi oplevede dog for første gang under valgkampagnen i dette naboland til Rumænien en indsats for at fremme en ny form for regeringsførelse. En af kandidaterne garanterede rumænerne i landet, at han ville støtte indførelsen af rumænsk som et regionalt sprog i de områder, hvor rumænerne er i flertal.
Ukraine står i dag over for to værdisystemer. Nogle borgere ønsker at bevæge sig tættere mod EU og ønsker, at vores værdier, som f.eks. frihed og fred, garanteres. En anden gruppe af borgere ser på europæisk integration med mistillid. Ukraine har brug for støtte og solidaritet fra EU for at kunne fortsætte de reformer, der er undervejs, så denne opdeling mellem øst og vest kan elimineres.
András Gyürk  
Efter præsidentvalget indledtes et nyt kapitel i forbindelserne mellem EU og Ukraine. Et af de vigtigste samarbejdsområder er spørgsmålet om energiforsyning. Det er intet tilfælde, at EU med sin stigende afhængighed henter en betydelig del af sin energiimport via sin nabo mod øst. Af hensyn til sikkerheden for energiimporten er det efter min mening berettiget, at EU på enhver mulig måde hjælper Ukraine med at vedligeholde og modernisere landets energinet, navnlig det vigtige gasrørledningsnet. Samtidig er der en grundlæggende forudsætning for finansiel støtte i overensstemmelse med konklusionerne fra EU-topmødet i juni: Ukraine skal indlede sin reform af industrien og gøre sin gasindustri mere gennemsigtig. Manglen på gennemsigtighed i systemet af mellemled har resulteret i ulemper for de ukrainske borgere og har forringet forsyningssikkerheden for EU's medlemsstater. Indsatsen for at udvide lagerkapaciteten er endvidere også værd at støtte. Etablering af reserver er faktisk en af de vigtigste metoder til at garantere problemfri gastransmission i Europa i den kolde vinterperiode.
Parlamentet forventes at vedtage den nye forordning om gasforsyning for EU i foråret. I henhold til denne forordning skal medlemsstaterne godkende koordinerede handlingsplaner i tilfælde af afbrydelser af gasforsyningen. Medlemsstaterne skal efter min mening koordinere sådanne handlingsplaner - ikke kun blandt dem selv, men også ved at inddrage Ukraine i høringsprocessen. Selv i fremtiden kan problemet med afbrydelser af importen ikke løses uden intensive forhandlinger med lederne i Kiev.
Cătălin Sorin Ivan  
Valget af Viktor Yanukovich til præsident betyder, at Ukraine går ind i en ny fase, som vil bringe landet tættere på EU. Som medlem af Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Ukraine og europæisk borger mener jeg, at EU kan og bør få vægtskålen til at synke til fordel for en europæisk og demokratisk vej for sin nabo mod øst. Parlamentets valgobservationsmission glædede sig over, at afstemningen blev gennemført på lovlig vis uden hændelser, hvilket garanterer den nye præsidents legitimitet og markerer en betydelig kontrast i forhold til valgene i 2004-2005. Ændringen i den politiske nuance må ikke påvirke vores tilgang over for Ukraine, som skal forblive lige så konsekvent og endnu mere effektiv. Selv om det er velkendt, at præsident Yanukovich ikke vil slække båndene til Rusland, betyder det ikke, at han vil bevæge sig væk fra EU. For netop at undgå risikoen for at det sker, uanset hvor lille den er, skal vi være proaktive i vores håndtering af forbindelserne med Ukraine, som er det eneste land, der kan garantere stabilitet i området. Vi skal udvise åbenhed gennem dialog og faste forpligtelser med henblik på i tilstrækkelig grad at opmuntre Ukraine hen imod proeuropæisk udvikling. Jeg har tillid til Ukraines evne til at genoptage reformerne og vise, at det er en troværdig partner for EU.
Tunne Kelam  
Ukraine er forsat afgørende for Europas stabilitet og demokratiske udvikling. Selv om den orange revolution, som Parlamentet bidrog så effektivt til, har skuffet de fleste forventninger, vil arven fra hr. Yushchenkos præsidentskab - frie og retfærdige valg, en befolkning, der har overvundet frygten, og som giver udtryk for sine holdninger, og grundlæggende uafhængige medier - blive stående. Det er sandt, at et stort land som Ukraine, der har været berøvet for sin uafhængighed så længe, og som har været udsat for et sandt folkedrab - Holodomor - skal have tid til bedre at kunne definere sin europæiske identitet og sine fremtidige strategiske mål. Men vi kan ikke ignorere EU's politiske ansvar over for Ukraine siden 2004. EU har ikke været ivrigt for at tilbyde Ukraine udsigt til medlemskab af EU. EU's støtte til Ukraine har hovedsagelig været tvetydig og ikke overbevisende for ukrainerne, da den ofte har været domineret af en frygt for at irritere Rusland. Vi skal indse, at den rigtige nøgle til et ægte demokratisk Rusland med gode naboforhold er et uafhængigt Ukraine, der er integreret i EU. Det vil fortsat være EU's ansvar. Nu skal vi udnytte det østlige partnerskab optimalt.
Krzysztof Lisek  
Jeg har bemærket de fremførte oplysninger om valget af Viktor Yanukovich som Ukraines præsident. Selv om Ukraine befinder sig i en meget alvorlig situation, er der sket ændringer til det bedre, hvad angår respekten for loven, i perioden siden det sidste valg. Jeg håber, at den retlige tvist over valgresultatet hurtigt løses, og at begge sider vil koncentrere sig om at hjælpe Ukraine med at komme ud af den økonomiske krise og styrke landets position i verden og navnlig hjælpe Ukraine med at udvikle et tæt forhold til EU. På baggrund af den nyvalgte præsidents løfter om at øge demokratiseringen og sikre international stabilitet og den kendsgerning, at han lægger stor vægt på Ukraines tiltrædelse til EU, er jeg overbevist om, at det nuværende gode samarbejde mellem Ukraine og EU ikke kun bør fortsættes, men udvides. Repræsentanter for alle EU-lande håber, at Ukraine endelig vil indlede en periode med politisk stabilitet og konsensus om den økonomiske politik.
Efter min mening vil Ukraines nye leder også se mod EU for at få hjælp til hurtigere at få Ukraine ud af den dybe krise, som har medført frygtelig økonomisk nedgang og et budgetunderskud på 12 %. Europa skal overveje at fremsætte et konkret forslag om at inkludere Ukraine i de europæiske strukturer.
Marian-Jean Marinescu  
Jeg håber, at den nye præsident vil tage hensyn til den proeuropæiske holdning, som flertallet af ukrainere giver udtryk for.
Associeringsaftalen forhandles, og det vil efter min mening være en fordel for begge parter, hvis den indgås så hurtigt som muligt. Valgløfter skal opfyldes. Et af disse er respekt for mindretallenes rettigheder og afskaffelse af politikker om denationalisering og assimilering af etniske mindretal.
Rumænien kan tjene som en model for Ukraine, hvad angår anvendelse af europæiske standarder for mindretallenes situation. I den henseende kan det parlamentsmedlem, som repræsenterer det ukrainske samfund i Rumænien i det rumænske parlament, fungere som en god rådgiver, og jeg anbefaler ham som kommende præsident for Ukraine.
Iosif Matula  
Ukraine er en europæisk stat og deler alle Europas kulturelle værdier. Ukraine skal ærligt og effektivt gennemføre et politisk program, som garanterer rettigheder til nationale mindretal, som f.eks. russere, tatarer, rumænere, polakker, ungarer, grækere osv. Det skal gennemføre det europæiske charter om regionale sprog og mindretalssprog, som garanterer disse sprog status som regionale sprog. EU skal efter min mening støtte gennemførelsen af sådanne foranstaltninger og understrege, at intet mindretal må blive overset.
Der er f.eks. et rumænsktalende mindretal i Ukraine på mere end 410 000 borgere. Det udgør et traditionelt nationalt samfund med dybe historiske rødder, der lever i harmoni med både flertallet og andre mindretal, især i regionen Chernivtsi (det nordlige Bukovina, det nordlige Bessarabien og Hertaområdet), regionen Odessa (det sydlige Bessarabien) og regionen Transkarpaterne (det historiske Maramures). EU bør opmuntre de ukrainske myndigheder til at udvikle områder, der tilbyder undervisning på rumænsk som modersmål på tekniske skoler og gymnasier i byerne i ovennævnte regioner. EU skal endvidere samarbejde med Kiev, så statsuniversitetet i Chernivtsi indfører undervisning i alle eksisterende fag og specialer på rumænsk som modersmål.
Cristian Dan Preda  
Det glæder mig, at de ukrainske valg sidste søndag forløb godt. Valgresultatet skal anerkendes af alle de deltagende partier, da et demokrati ikke kan baseres på permanent mistillid og strid. Jeg beklager, at Yulia Tymoshenko tabte valget. Jeg beklager dog endnu mere hendes utallige erklæringer i den sidste del af kampagnen, hvori hun udtrykte mistillid til Den Internationale Domstols afgørelse om kontinentalsoklen i Sortehavet. Jeg håber, at den ukrainske regering, uanset om den ledes af fru Tymoshenko eller nogen anden, vil acceptere, at en sådan afgørelse er endelig.
Csaba Sógor  
Viktor Yanukovich lovede følgende foranstaltninger til det ungarske mindretal i Ukraine, hvis han vandt valget: omgående ophævelse af restriktioner for det ungarske uddannelsessystem, ungarske elever i grundskolen og gymnasierne, ubegrænset brug af deres modersmål i undervisning, retlige anliggender, den offentlige forvaltning, medierne og andre områder, ubegrænset brug af nationale symboler, uhindret kontakt med deres hjemland og inddragelse af ungarske repræsentanter i den lokale, regionale og nationale offentlige forvaltning. Resultatet af præsidentvalget i regioner med en højere andel af ungarske indbyggere og den smalle margen for det endelige resultat tyder på, at stemmerne fra det ungarske samfund i vid udstrækning bidrog til hr. Yanukovichs sejr. I kampagnens hede lovede Yulia Tymoshenko også, at hun ville afskaffe de diskriminerende foranstaltninger vedrørende undervisning på modersmål. Dette lød dog ikke troværdigt fra en politiker, der havde været premierminister i fem år og i den periode ikke havde vist nogen interesse for mindretallenes problemer. Det ungarske og ruthenske mindretal sætter derfor deres lid til hr. Yanukovich og forventer, at han anerkender mindretallenes regionale status og skaber et nyt grundlag for forbindelserne mellem flertallet og mindretallene. Hvis den nye ukrainske præsident ikke opfylder sine løfter f.eks. til gengæld for støtten fra de ukrainske nationalister, vil han dog ikke kun miste støtten fra mindretalssamfundene - etableringen af det meget omtalte europæiske Ukraine vil også blive forsinket i årevis.
Csaba Sándor Tabajdi  
EU skal spille en mere aktiv rolle i Ukraine. Vi skal stoppe den handlemåde, der har præget de sidste par år, hvor EU har behandlet en af de største stater i Europa på en usikker og halvhjertet måde. Ukraine er en vigtig partner i EU's østlige naboskabspolitik og er det vigtigste transitland for forbindelserne med Rusland. Med valget af Viktor Yanukovich som præsident har Ukraine fået en stærk, rolig leder, der er åben over for både Europa og Rusland. Den vigtigste opgave for den nye præsident bliver at overvinde den dybe politiske splittelse, så der kan etableres en stabil regering, og så omfattende sociale og økonomiske reformer, der burde have været indført for længst, kan indføres. Det vigtigste for EU er nu at lade sin tilstedeværelse i Ukraine mærke tydeligere end før og at etablere et nyt grundlag for samarbejde. Det østlige partnerskab er en fremragende ramme for dette, og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, som er oprettet i henhold til Lissabontraktaten, vil sikre de nødvendige midler. Jeg vil understrege, at Ungarn, som har Ukraine som sin største nabo, er særlig interesseret i etableringen af politisk og økonomisk stabilitet i Ukraine. Det er også i vores interesse, at forholdet mellem Ukraine og Rusland konsolideres. Vi håber inderligt, at Ukraine vil opgive sine diskriminerende politikker mod mindretal, som har påvirker rettighederne for mindretal i den nedre del af Karpaterne, herunder for ungarer.
