Udnyttelse af informations- og kommunikationsteknologien til at lette overgangen til en energieffektiv, kulstoffattig økonomi (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Toia, for Udvalget om Industri, Forskning og Energi, om udnyttelse af informations- og kommunikationsteknologien til at lette overgangen til en energieffektiv, kulstoffattig økonomi -.
Patrizia Toia
Hr. formand, mine damer og herrer! Den betænkning, vi forhandler om i aften, og som vi skal stemme om i morgen, indgår i en større indsats for at gennemføre 20-20-20-pakken, som jeg mener stadig er noget af det mest fremsynede og betydningsfulde, der er opnået i den foregående parlamentsperiode i Europa. Hvis jeg blev spurgt om, hvad jeg ville gemme fra de seneste fem år, ville jeg afgjort placere 20-20-20-pakken øverst på listen.
Jeg finder det vigtigt at tilføje, at der er arbejdet meget intenst med denne betænkning, både i Kommissionen - en meddelelse og en anbefaling er gået forud for betænkningen - og i Udvalget om Industri, Forskning og Energi samt fra andres side. De berigede den foreløbige betænkning og vores arbejde med mange forslag, tilføjelser og ændringsforslag.
Jeg mener, der stadig er en lille uenighed i Parlamentet om ét punkt, og jeg håber, den bliver klaret i morgen ved afstemningen. Den vedrører den mere eller mindre bindende beskaffenhed, vi ønsker at tillægge indholdet af denne betænkning, der, og det vil jeg gerne understrege, blev udarbejdet i en atmosfære af stor forståelse og stor enstemmighed.
Informations- og kommunikationsteknologien (ikt) er en vigtig sektor, faktisk ikke mindst fordi den udgør en vægtig del af den europæiske økonomi. Den beskæftiger 7 % af arbejdsstyrken - af arbejdsstyrken i Europa - og 6 % af BNP, dvs. en væsentlig del af den europæiske økonomi og også af den produktive arbejdsstyrke i Europa.
Ikt er også meget vigtig, ikke kun på grund af netop det, den er, men også på grund af det, den kan bidrage med, og på grund af den afgørende og betydningsfulde rolle, den kan spille med hensyn til at prøve at opnå denne overgang fra vores økonomi til en situation, hvor økonomien trods en stadig udvikling producerer færre emissioner og har et lavere kulstofindhold, så den forurener mindre i vores og kommende generationers fremtid. Kort sagt kan ikt, ikke i ord, men helt konkret, betyde ændringer, der kan føre til måder at producere, leve, rejse og forbruge på i vores samfund og til den industrielle revolution, som for manges vedkommende faktisk vil kendetegne fremtidens sociale og økonomiske liv, ikke blot på vores kontinent, men i hele verden.
Hvordan kan ikt yde dette væsentlige bidrag til at ændre vores økonomi? For det første ved at ændre selve sektoren. Hensigten med betænkningen er at vise, hvordan man i sektoren først og fremmest kan kigge indad for at finde ud af, hvordan man kan producere kommunikations-, mikroelektronik- og andre instrumenter, der forbruger mindre energi og dermed er mere effektive.
Dernæst kan ikt yde et kolossalt bidrag inden for de største sektorer, inden for bolig- og transportsektoren. De sidste - og her nævner jeg data fra Kommissionen - er sektorer, hvor der ifølge EU's regler og de målsætninger, som også er fastlagt i 20-20-20-pakken, med en større effektivitet kan ske en meget betydelig emissionsreduktion, eftersom transportsektoren i dag står for 26 % af energiforbruget i Europa, og 40 % forbruges i hjemmene til opvarmning og nedkøling, afhængig af årstid, og hvor der kan opnås et meget højt effektivitetsniveau.
Her er det ikke nævnt, at omfanget for de største sektorers vedkommende påvirker vores liv på meget betydningsfulde områder. Jeg tænker her på hele banksektoren, på forbindelserne i den offentlige forvaltning, på hele e-forvaltningssektoren og kort sagt alle tjenesterne, som ved at anvende disse teknologier vil blive i stand til ikke blot at reducere deres egne CO2-emissioner, men også at spare tid, hvilket vil medføre en forbedring af europæernes livskvalitet og af kvaliteten af det sociale liv.
Dette er derfor af allerstørste betydning. Jeg mener imidlertid, at denne betænkning vil få langt større betydning, hvis Parlamentet vedtager dens bindende karakter i morgen. Hvis jeg må komme med blot to eksempler, hr. formand, nemlig intelligente målere og det intelligente elnet samt intelligente byer. Så sent som i går indgik 700 europæiske borgmestre en ny aftale her i Parlamentet, foran vores formand og EU-kommissæren, med netop det formål at forbedre effektiviteten i byerne, der huser mere end 70 % af den europæiske befolkning, og som derfor kan bidrage kraftigt til at øge effektiviteten og den økonomiske og sociale udvikling.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand! Jeg bifalder konklusionerne fra Rådsmødet den 25. og 26. marts 2010, hvori der klart og for første gang fastlægges en EU-målsætning om en øgning af energieffektiviteten med 20 %. Energieffektiviteten kan forbedres i byggesektoren ved hjælp af informations- og kommunikationsteknologien og effektive målingssystemer og i transportsektoren ved at gennemføre intelligente transportsystemer på EU-niveau. Faktisk kan man med ikt-baserede systemer nedbringe energiforbruget i bygninger med op til 17 % og emissionerne fra transportsektoren med op til 27 %.
Jeg mener, at for at opnå en 20 % reduktion i energiforbruget inden 2020, skal elnettene være intelligente med fleksible elektricitetsstrømme og styres af og være baseret på brug af ikt. EU skal opprioritere en forstærkning af den europæiske økonomi via investeringer i udvikling af onlinetjenester og nye teknologier samt i særdeleshed via udvikling af bredbåndskommunikation i alle medlemsstater.
John Dalli
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Kommissionen bifalder meget stærkt Deres interesse, støtte og værdifulde anbefalinger om udnyttelse af ikt til at lette overgangen til en energieffektiv, kulstoffattig økonomi, og har læst Toia-betænkningen omhyggeligt.
Det er vigtigt at anerkende den betydelige rolle, ikt-sektoren kan spille som katalysator for at reducere drivhusgasemissionerne, og vi skal sikre os, at vi tager dette potentiale til os og gør det til en realitet.
Kommissionen har til hensigt at prioritere dette spørgsmål på den europæiske digitale dagsorden, som snart vil blive vedtaget af Kommissionen.
Som De nævner det i betænkningen, kan ikt bidrage til at forbedre energieffektiviteten betydeligt på andre områder, som f.eks. især bygninger og transport. Vi er også enige med Dem i, at intelligente elnet og udbredelse af intelligente målere i medlemsstaterne er særdeles vigtigt for at realisere dette potentiale. Udbredelsen skal fremmes aktivt i medlemsstaterne, så forbrugerne bliver mere aktive med hensyn til at udnytte vedvarende udviklingsteknologi og energieffektiv teknologi.
Det er også afgørende at indføre en fælles målingsramme for ikt-industriens egne emissioner. En stram målingsramme med bred tilslutning i og godkendt af industrien er et must for at sætte tal på informations- og kommunikationsteknologiens reelle fordele. Det skal tages med i overvejelserne om den gavnlige effekt af anvendt ikt.
Siden vedtagelsen af anbefalingen om dette emne i oktober 2009 har Kommissionen lavet en række tiltag sammen med interessenter for at fremme dagsordenen. Jeg vil nævne nogle få, hvor der tages fat på problemer, der er nævnt i Deres betænkning.
I februar 2010 blev forummet for ikt og energieffektivitet lanceret. I forummet samles førende højteknologiske industrisammenslutninger fra EU, Japan og USA. De vil fastlægge mål på grundlag af en fælles målingsramme for ikt-sektorens egne energi- og CO2-fodaftryk. Målingsrammen skal udvikles inden udgangen af 2010.
I forummet ser man også på, hvad ikt-sektoren kan bidrage med for at forbedre effektiviteten i andre sektorer som f.eks. byggeri og transport. Store byer i Europa har underskrevet det grønne digitale charter, Green Digital Charter. Disse byer forpligter sig til at reducere deres egne ikt-CO2-fodaftryk med 30 % inden 2020 og til at præstere fem storstilede ikt-pilotprojekter pr. by inden 2015. Det samlede antal byer, der har forpligtet sig til i forhold til Green Digital Charter, er steget fra 14 til 21.
Spørgsmål om detailenergimarkedet bliver, efterhånden som markederne bevæger sig tættere på forbrugerne, stadig vigtigere for indførelse af ny teknologi og nye systemer i form af intelligente målere og intelligente elnet. Arbejdet i Kommissionens taskforce for intelligente elnet skrider også frem. Formålet er at rådgive Kommissionen om politik, en lovgivningsmæssig ramme, såvel som at koordinere de første skridt hen imod en gennemførelse af intelligente elnet i henhold til bestemmelserne i den tredje energipakke. Der forventes en række anbefalinger inden udgangen af 2011.
Afslutningsvis vil jeg gerne understrege, at det ligger Kommissionen meget på sinde at bidrage til at nå 20-20-20-målsætningen inden 2020, som fastlagt af stats- og regeringscheferne, og her spiller ikt en vigtig rolle. Vi takker Dem for de værdifulde bidrag i Deres betænkning og ser frem til at samarbejde med Dem for at sikre, at vi vedtager en god politik til opnåelse af målene.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen.
