Pilsoniskās sabiedrības un mazākumtautību stāvoklis Baltkrievijā (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Padomes un Komisijas paziņojums par pilsoniskās sabiedrības un mazākumtautību stāvokli Baltkrievijā.
Diego López Garrido
Pateicos, priekšsēdētāja kungs, par man doto iespēju runāt par pilsoniskās sabiedrības un mazākumtautību stāvokļa jautājumu Baltkrievijā.
Eiropas Savienība, protams, ir ļoti norūpējusies par stāvokļa pasliktināšanos Baltkrievijā, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām.
Vārda un biedrošanās brīvības trūkums, pastāvīgi pieaugošais spiediens uz plašsaziņas līdzekļiem, likumi, kas ierobežo interneta lietošanu, un opozīcijas aktīvistu vajāšana pasliktina cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā.
Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos Ashton kundze savā paziņojumā 16. februārī, pagājušajā mēnesī, arī izteica bažas par poļu mazākumtautības stāvokli Baltkrievijā un par to, ka policija aizturējusi dažus no šīs mazākumtautības pārstāvjiem. Šo paziņojumu, šo oficiālo nostāju pa diplomātiskajiem kanāliem nosūtīja arī Baltkrievijas iestādēm.
Pirmdien mēs varējām pārrunāt šo jautājumu Ārlietu padomē, un mums bija izsmeļošas debates, un es esmu pārliecināts, ka turpmāk tās tiks atkārtotas. Runāja arī Polijas ministrs, kas izteica bažas un pārliecību, ka ir jāreaģē un jāizsaka sava nostāja attiecībā uz sistemātisko Polijas mazākumtautības locekļu vajāšanu. Ir jāsaka arī, ka dažādas Eiropas Savienības aprindas, bez šaubām, ir ļoti norūpējušās un cieši uzrauga šo situāciju.
Es uzskatu, ka ir ļoti svarīgi paziņot Baltkrievijas iestādēm, ka tām jāievēro saistības, ko tās uzņēmušās Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā (EDSO) - ievērot cilvēktiesības un aizsargāt mazākumtautības, kas ir būtisks cilvēktiesību aspekts. Ārlietu padomē, kuru es minēju, Eiropas ministriem tika izteikta prasība caur attiecīgiem kanāliem un attiecīgos forumos vērst Baltkrievijas iestāžu uzmanību uz šo situāciju.
Manuprāt, Baltkrievijas, Eiropas Savienības un visu Eiropiešu kopējās interesēs ir spēt pārtraukt šādu rīcību, kas ir pretrunā ar cilvēktiesībām un mazākumtautību tiesībām, kuru kopienu skaits ir ievērojams un kurām ir liela nozīme Baltkrievijā. Arī Baltkrievijai ir svarīgi rīkoties pareizi, un Austrumu partnerattiecības, tostarp to daudzpusējais aspekts, dod iespēju ietekmēt Baltkrieviju, lai tā rīkojas pareizi.
Kristalina Georgieva
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! ES prezidentūras paziņojumam, kas ļoti skaidri un spēcīgi norādīja uz Augstās pārstāves baroneses Ashton izteikto nostāju, ļaujiet man pievienot savas bažas par cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanos Baltkrievijā, jo īpaši attiecībā uz poļu mazākumtautību.
Par nožēlu Baltkrievijas demokrātijas attīstības apturēšana pēdējos gados ir ļoti nopietna lieta, bet, to konstatējot, mēs nedrīkstam saraut sakarus ar Baltkrieviju, un, lai cik tas būtu grūti, mums jāturpina saziņa ar Baltkrieviju, lai gan ne obligāti pa valdības kanāliem - mēs, protams, varam izmantot Austrumu partnerattiecības -, bet ar cilvēku savstarpējo kontaktu palīdzību. Turpināt uzturēt šos kontaktus ir, iespējams, mūsu vissvarīgākais uzdevums Baltkrievijā - izmantojot studentu apmaiņu, uzņēmējdarbības iespējas un kultūras sakarus kā platformu kontaktiem ar Baltkrievijas iedzīvotājiem un kā iespēju attīstīt demokrātiju Baltkrievijā.
Nobeigumā ļaujiet man teikt, ka par spīti stāvokļa pasliktinājumam pēdējos divos gados Komisija vēlas turpināt sadarbību ar Baltkrieviju un panākt pozitīvu attīstību, atjaunojot tādas attiecības, kādas tās bija pirms diviem gadiem.
Gunnar Hökmark
Priekšsēdētāja kungs! Es ļoti pateicos Spānijas prezidentūrai un Komisijai par izteikto viedokli attiecībā uz šo situāciju.
Manuprāt, vienai lietai ir jābūt skaidrai - mēs nerunājam par atsevišķu gadījumu, bet par diktatūru un brutālu režīmu, kas liedz mazākumtautībām un atsevišķiem cilvēkiem viņu tiesības. Tāds ir stāvoklis Baltkrievijā, un tam ir jābūt izejas punktam mūsu diskusijā par dialogu ar valdošo režīmu.
Dialogam jābūt savstarpējam. Ja mēs izrādām atvērtību, mums jāpieprasa Baltkrievijas režīmam ieviest pārmaiņas un reformas, bet viņi tās nav ieviesuši. Es vēlos teikt un stipri uzsvērt, ka tas nav Polijas jautājums. Baltkrievija ir Eiropas Savienības kaimiņvalsts. Tā ir iekļauta Austrumu partnerattiecībās. Tas ir Eiropas jautājums, un ar savu rīcību Baltkrievijas režīms attālinās no atklāta dialoga un sadarbības ar Eiropas Savienību.
Vispirms mēs pieprasīsim nopietni ievērot mazākumtautību tiesības, ievērot cilvēktiesības, pārtraukt policijas brutalitāti un izrādīt gatavību konstruktīvam dialogam ar Eiropas Savienību. Manuprāt, tas ir skaidri jāpaziņo režīmam. Mūsu dialogam jābūt dialogam par demokrātiju un cilvēktiesībām, un, protams, mums ir jāvēršas pie pilsoniskās sabiedrības, jo Baltkrievija neaprobežojas ar režīmu. Baltkrievija ir cilvēki, kas tajā dzīvo - studenti, vīrieši un sievietes, sabiedrība. Es uzskatu, ka tas, ko esam redzējuši pēdējā laikā, ir pierādījis, ka mums jāturpina dialogs ar pilsonisko sabiedrību, lai stiprinātu brīvību un demokrātiju, un cilvēktiesību ievērošanu.
Kristian Vigenin
Priekšsēdētāja kungs! Ļaujiet man Sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas vārdā izteikt mūsu bažas par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā un jo īpaši par nesenajiem notikumiem Baltkrievijas Poļu savienībā. Mēs vēlamies arī apliecināt solidaritāti ar visiem Baltkrievijas pilsoņiem, kam tiek liegtas galvenās pilsoņtiesības un cilvēktiesības. Un tas notiek Eiropas valstī 21. gadsimtā. Tāds stāvoklis nav pieņemams, mēs visi par to esam vienisprātis.
Tas ir izejas punkts. Galvenie jautājumi, kas mums sev jājautā, ir - pirmkārt, uz kurieni mēs gribam vest Baltkrieviju, un, otrkārt, kā mēs to varam izdarīt. Attiecībā uz pirmo jautājumu mēs visi varam piekrist, ka mēs vēlamies redzēt Baltkrieviju kā demokrātisku valsti, mēs vēlamies, lai Baltkrievijas amatpersonas tiek demokrātiski ievēlētas - parlaments, prezidents, valdības un vietējo pašvaldību pārstāvji, mēs vēlamies redzēt šīs amatpersonas veidojam brīvu un radošu gaisotni Baltkrievijā, un, protams, mēs vēlamies, lai šī valsts tuvinās Eiropas Savienībai.
Otrs jautājums ir, kā mēs to varam sasniegt. Eiropas Savienība ir mainījusi savu politiku attiecībā uz Baltkrieviju no izolēšanas uz iesaistīšanu, un šķiet, ka šī politika dod rezultātus. Protams, ar to vien nepietiek, tas netiek darīts pietiekami ātri, un, kā rāda notikumi pēdējās divās nedēļās, mums ir jābūt daudz aktīvākiem.
Es esmu atklājis kā Euronest delegācijas priekšsēdētājs, kas rīt dosies uz Baltkrieviju, lai novērtētu situāciju uz vietas, ka mūsu trim iestādēm - Padomei, Komisijai un Parlamentam - trūkst kopējas stratēģijas. Mums ir vajadzīga šāda stratēģija, lai atbalstītu citam cita centienus, un mums patiešām ir vajadzīgs politisks dialogs, mums Baltkrievijai ir vajadzīgs ceļvedis, kam jābūt ļoti konkrētam, tam jāietver nevis vispārēji ieteikumi, bet rīcības plāns - ceļvedis -, kuram Baltkrievijai būtu jāseko. Tas ir veids, kā turpmāk rīkoties, nepietiek ar ekonomisku sadarbību un Austrumu partnerattiecībām.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Es arī uzskatu šīvakara debates vairāk par reģionālu lietu. Mēs redzējām, ka Yanukovich kungu ievēlē Ukrainā. Ir skaidrs, ka viņš ir prezidents, kas vairāk lūkojas uz Maskavu nekā uz Briseli. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka viņš nākamās nedēļas vizītē pūš mums miglu acīs.
Es uzskatu, ka tas, kas pašlaik notiek Baltkrievijā, un rīcība, kādu Lukashenko kungs ir uzdrošinājies atļauties attiecībā uz poļu mazākumtautību viņa valstī, arī nozīmē, ka viņš vairāk lūkojas uz Maskavu nekā uz Rietumiem. To darot, viņš ir laupījis ES dalībvalsts mazākumtautībai tās galvenās cilvēktiesības. Kā tas ir iespējams? Tas, protams, ir sekas tam, ka Eiropa ir pagriezusi muguru Austrumiem. Mēs neesam bijuši pietiekami atvērti idejai par patiesu pieeju šīm valstīm. Protams, mums ir jānosoda Baltkrievijas rīcība pret savu poļu mazākumtautību, bet mūsu politikai ir jābūt mazliet pieļāvīgākai, un vīzu režīmam nevajadzētu būt tik stingram. Pārskatīsim savu enerģētikas politiku un pielāgosim to vairāk tādām valstīm kā Baltkrievija un Ukraina.
Šis ir mans lūgums - Eiropai atkal ir jāpievērš vairāk uzmanības šīm valstīm. Tam būs daudz lielāka ietekme uz šo valstu iekšpolitikas attīstību nekā asam nosodījumam un rīcības brīvības atvēlēšanai Maskavai.
Heidi Hautala
Priekšsēdētāja kungs! Izšķirošais iemesls, kāpēc šis temats ir iekļauts darba kārtībā, ir, protams, miermīlīgā demonstrācija, kuras laikā 40 Poļu savienības biedri tika apcietināti, un tas mums neapšaubāmi ir jānosoda.
Vēl viens svarīgs iemesls ir tas, ko mans kolēģis Vigenin kungs jau minēja - pēc ilga pārtraukuma Parlaments rīt sūtīs izmeklēšanas delegāciju uz Minsku, un es pārstāvēšu Cilvēktiesību apakškomiteju kā viena no četriem pārstāvjiem šajā delegācijā.
Mums ir jābažījas par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā. Tur ir problēmas ar vārda brīvību, plašsaziņas līdzekļu brīvību un pulcēšanās un biedrošanās brīvību.
Mums ir jāpastāv uz to, ka Baltkrievijai jāatceļ nāvessods, un, ja tā vēlas, lai attiecības starp Baltkrieviju un Eiropas Savienību attīstās, šai valstij būs jāuzlabo cilvēktiesību stāvoklis visos aspektos. Tāpat kā mani kolēģi es piekrītu, ka pilsoniskajai sabiedrībai šajā ziņā ir svarīga loma.
Ryszard Czarnecki
Priekšsēdētāja kungs! Lēmuma nepieņemšana arī ir sava veida lēmums. Eiropas Parlamenta rezolūcija par Baltkrieviju, ko pieņems martā, būs vajadzīga, bet tā ir vēl vairāk vajadzīga pašlaik. Poļu vajāšana Baltkrievijā nav tikai poļu problēma, kā tie, kas runāja pirms manis, ir uzsvēruši, bet tā ir simptoms attieksmei pret Eiropas standartiem, tostarp standartiem attiecībā pret mazākumtautībām.
Eiropai ir jāatbrīvo Baltkrievija no Krievijas ietekmes zonas, bet tai būs jāievēro arī būtiskas Eiropas Savienības vērtības, kā pilsoņu brīvības, preses brīvība, mazākumtautību un reliģisko minoritāšu tiesības un biedrošanās brīvība. Ja Lukashenko nesaprot Eiropas vērtību valodu, viņš, protams, sapratīs sankciju valodu. Tomēr ne tādu sankciju, kas kaitē Baltkrievijas sabiedrībai - mēs nevēlamies tādas sankcijas -, bet sankcijas, kas padara dzīvi grūtāku politiķiem un amatpersonām, kuras ir atbildīgas par diskrimināciju pret poļiem un demokrātisko opozīciju.
Attiecības starp ES un Baltkrieviju nav līdzsvarotas - Eiropas Savienība atver durvis Minskai, bet nesaņem pretī patiesībā neko. Šī vienvirziena iela ved uz nekurieni. Ir pienācis laiks politiskajām sankcijām, lai gan pagaidu sankcijām, pat tādām kā Baltkrievijas parlamenta pārstāvju neiekļaušana Euronest parlamentārajā asamblejā un Minskas režīma amatpersonu iekļaušana "melnajā sarakstā”, kas liedz ieceļošanas tiesības Eiropas Savienības teritorijā.
Kinga Gál
Priekšsēdētāja kungs! Kā Tradicionālo mazākumtautību, valstu kopienu un valodu grupas līdzpriekšsēdētāja es stingri nosodu Baltkrievijas iestāžu rīcību pret lielāko poļu mazākumtautību organizāciju un mazākumtautību kopienas locekļiem. Kā mēs šodien dzirdējām, tie bija galvenokārt vecāka gadu gājuma cilvēki.
Fakti liecina, ka ir notikuši ne tikai mazākumtautību, bet arī galveno cilvēktiesību pārkāpumi. Tāda rīcība atklāj šīs politiskās sistēmas antidemokrātisko raksturu, un mēs, tie deputāti, kas ir piedzīvojuši komunistiskos režīmus, skaidri atpazīstam šīs metodes.
Kopš savas dibināšanas grupa ir konsekventi aizstāvējusi mazākumtautību tiesības un uzskata, ka jebkurš mazākumtautību tiesību pārkāpums ir nepieņemams.
Mēs aicinām Komisiju, Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos spert konkrētus soļus, lai skaidri liktu Baltkrievijas valdībai saprast, ka bez cilvēktiesību ievērošanas, tostarp mazākumtautību tiesību ievērošanas, attiecības starp ES un Baltkrieviju netiks atbalstītas.
Mazākumtautību tiesības kā daļa no cilvēktiesībām nedrīkst uzskatīt par valsts iekšēju lietu. Šo jautājumu nedrīkst uzskatīt par Polijas un Baltkrievijas iekšēju lietu. Tā ir ES lieta, jo, kā jau iepriekš teikts, tā ir saistīta ar kaimiņattiecību politiku, ar mūsu Austrumu partnerattiecībām. Tāpēc mēs lūdzam Komisiju sūtīt Baltkrievijai skaidru vēsti un spert skaidrus soļus.
Bogusław Liberadzki
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Pateicos Padomei, kā arī Komisijai par tik ātru reakciju. Tas patiešām ir labs mūsu Eiropas standartu piemērs.
Pirmkārt, ļaujiet man teikt, ka šajā gadījumā nav nekāda etniska konflikta. Tas nav poļu un baltkrievu vai baltkrievu un poļu konflikts. Tā ir vienkārši cilvēktiesību un vārda brīvības principu neievērošana un mazākumtautību tiesību pārkāpums. Tas būtu varējis notikt ar jebkuru citu mazākumtautību. Kāpēc tas notika ar poļu mazākumtautību? Tas notika, tāpēc ka tā ir liela, labi organizēta un demokrātiska un tāpēc ka pie tās pieder Milinkevich kungs, Eiropas Parlamenta prēmijas laureāts, Tāpēc tas sākās ar mums.
Es vēlos jautāt, ko mums darīt. Man divas reizes ir bijusi iespēja runāt ar Milinkevich kungu un Borys kundzi. Viņi paziņoja: "Mēs esam uzticīgi Baltkrievijas pilsoņi un nevēlamies ekonomiskas sankcijas. Mēs nevēlamies politiskas sankcijas, mēs vēlamies Baltkrievijas un Eiropas Savienības attiecību atjaunošanu. Mēs vēlamies līdzsvaru un lai sadarbību noteiktu progress valsts demokratizācijas procesā.” Mums tā arī jārīkojas. Tāpēc mums ir jābūt atvērtiem pret Baltkrievijas pilsoņiem, kā arī jāatvieglo tiem vīzu iegūšana. Vai maksa par vīzām vispār ir vajadzīga, un vai ir vajadzīga vīzu politika? Ir labi, ka rīt mūsu izmeklēšanas misija dodas uz Baltkrieviju. Gaidīsim tās ziņojumu un tikai tad nolemsim, kā turpmāk rīkoties.
Konrad Szymański
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Līdz ar Lisabonas līguma pieņemšanu mums visiem solīja efektīvāku Eiropas Savienības ārpolitiku. Tomēr drīz vien izrādījās, ka mūsu rīcība Haiti ir novēlota un nepamanāma, Eiropas Savienības un ASV augstākā līmeņa sanāksme bija neveiksmīga, un diplomātiskā korpusa izveide notika ķildu gaisotnē starp ES iestādēm, kas kaitēja korpusa kvalitātei. Šodien mums bija vēl viena iespēja parādīt, ka Eiropas Savienība spēj rīkoties. Diemžēl Padome ir atlikusi lēmuma pieņemšanu, un Parlaments nespēj reaģēt uz nepārprotamiem cilvēktiesību pārkāpumiem valstī, kuras nozīmei ES politikā bija jāpalielinās.
Georgieva kundze! Atvērto durvju politika un studentu apmaiņa ar Baltkrieviju ir cietušas neveiksmi, tās ir cietušas neveiksmi šodien, tāpēc, lūdzu, neatkārtojiet vienu un to pašu par studentu apmaiņu, ko mēs dzirdam jau piecus gadus. Tā ir sakāve, kas ir iedragājusi Eiropas Savienības ticamību. Eiropas Savienība šodien ir vāja un neizlēmīga dalībniece. Vašingtona to zina, Maskava to zina, un mūsu nenoteiktās reakcijas dēļ uz krīzi Baltkrievijā Minska arī to zina.
Jacek Protasiewicz
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Tā kā es esmu Eiropas Parlamenta delegācijas attiecībām ar Baltkrieviju priekšsēdētājs, man bieži ir kontakti ne tikai ar opozīcijas pārstāvjiem, pilsonisko sabiedrību un nevalstiskām organizācijām, bet arī ar oficiālu iestāžu pārstāvjiem. Es dzirdu viņu argumentus par to, ka Baltkrievijai ir tiesības pieņemt konkrētus starptautiskus standartus pašiem savā tempā.
Teorētiski Eiropas Savienība nedrīkst izdarīt spiedienu uz šo atbildīgo, suvereno valsti, jo atbildība par iekšējo stāvokli valstī ir šīs valsts iestādēm. Teorētiski ir iespējams piekrist šādai nostājai, ja starptautiskie standarti, kurus Baltkrievija, iestājoties Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā, pati pieņēma, nenoteiktu, ka cilvēktiesības nav valsts iekšēja lieta.
Tas nesen notika Ivjaņecā, mazā pilsētiņā Baltkrievijas vidienē, kur amatpersonas lietoja, un es teiktu, ka ļaunprātīgi lietoja, policijas spēkus pret padzīvojušu cilvēku grupu, pensionāriem, kurus vadīja Teresa Sobol, kas pēc savas iniciatīvas bija savākusi ievērojamu naudas summu, galvenokārt no ārvalstīm. Viņa izmantoja šo naudu, lai rekonstruētu pussabrukušu ēku pilsētas centrā. Viņa pārvērta šo ēku labi apmeklētā poļu mazākumtautības kultūras un sabiedriskā centrā. Policiju nosūtīja pie šiem ļaudīm pirms tiesas lēmuma par šīs ēkas juridisko statusu. Nākamais solis bija tas, ka cilvēkiem, kurus aktīvisti uzaicināja par lieciniekiem, neļāva tiesā liecināt un panākt, lai tiesas process būtu godīgs.
Te nevar runāt par starptautisko standartu pieņemšanas tempu. Šī ir novirzīšanās no starptautiskajiem standartiem, par kuriem Baltkrievija ir uzņēmusies saistības un kurus tā sola ievērot, iesaistoties dialogā ar Eiropas Savienību. Tāpēc es vēlos teikt vēl kaut ko. Mēs varam runāt par sankcijām, un tām pienāks laiks. Tomēr ir ļoti svarīgi, lai ekonomiskā palīdzība, kas tiek apsvērta, būtu atkarīga no šādas prakses izbeigšanas, kuras vietā jāstājas īstai, patiesai Baltkrievijas liberalizācijai un demokratizācijai.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Valdības iestādēm ir nekavējoties jāatrisina konflikti un pārpratumi attiecībā uz poļu mazākumtautību organizācijām Baltkrievijā un jādara tas demokrātiski, bez spēka lietošanas un vardarbības. Es arī vēlos atbalstīt komisāres viedokli, ka mums jāturpina sadarbība un jāuztur savstarpējie cilvēku kontakti. Rīt pēc daudzu gadu pārtraukuma pirmā oficiālā Eiropas Parlamenta delegācija dosies uz Baltkrieviju. Cerēsim uz atklātām pārrunām gan ar opozīciju, gan ar valdību. Iespaidi, kurus tā atvedīs no Minskas par minēto konfliktu, kā arī par Baltkrievijas piedalīšanos Euronest parlamentārajā asamblejā, varētu uzlabot ES attiecības ar Baltkrieviju. Vietējās vēlēšanas, kas notiks pēc diviem mēnešiem, būs vēl svarīgāks lakmusa papīrs, kas pavērs attiecību iespējas. Šoreiz tās nedrīkst būt vēlēšanas bez izvēles, kurās plašsaziņas līdzekļi dzied vienā balsī un kurās opozīcijai nav savas balss un tā tiek ignorēta, kurās pēc neuzraudzītas balsu skaitīšanas izrādās, ka gandrīz 100 % vēlētāju ir atbalstījuši vienu politisko partiju un ka beigās deputāti tiek jebkurā gadījumā iecelti, nevis ievēlēti.
Marek Henryk Migalski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Liberadzki kungs no Sociālistu un demokrātu progresīvas alianses grupas sāka savu runu, slavējot Eiropas Savienības iestādes par ātru reakciju. Jūsu grupas dēļ, Liberadzki kungs, mēs šodien nepieņemam rezolūciju, un var būt, ka jūs patiešām esat apmierināti. Tomēr, ja Georgieva kundze, kas faktiski katru dienu nodarbojas ar attīstību, stāsta mums šodien par to, kas ir ierosināts, tad es nezinu, ko tas varētu apmierināt. Tas varētu apmierināt jūs, Liberadzki kungs, un tas varētu apmierināt jūsu grupu, bet tas, protams, neapmierinās baltkrievus, un tas neapmierinās tos, kas vēl viņiem labu. Ja komisāre Georgieva kundze, kuras runai ir atvēlētas piecas minūtes, izmanto tikai divas minūtes no šī vērtīgā laika, tas nozīmē, ka tas, ko jūs teicāt, Georgieva kundze, ir ne tikai neapmierinošs, bet ka jūs neizmantojāt izdevību izteikties skaidri par šo tematu., Tāpēc es aicinu jūs, Georgieva kundze, kā arī Eiropas Savienības iestādes izmantot instrumentus, kas ir to rīcībā, lai pretotos cilvēktiesību pārkāpumiem. Mēs nerunājam par poļu izcelsmes pilsoņu tiesību pārkāpumiem, mēs runājam par cilvēktiesību pārkāpumiem.
Edit Bauer
(HU) Notikumi, kam esam bijuši par lieciniekiem dažās pēdējās dienās Baltkrievijā, ir demokrātiskās opozīcijas un poļu mazākumtautības drausmīgas politiskas apspiešanas piemērs. Politisko oponentu apcietināšana un mazākumtautību pārstāvju iebaidīšana ir labi zināmas autoritāru režīmu metodes. Kā Slovākijas pilsone un mazākumtautības pārstāve es saprotu poļu mazākumtautības stāvokli, kā arī Borys kundzes bēdīgo likteni Baltkrievijā. Izturēšanās pret mazākumtautībām kā pret ienaidniekiem un kaimiņvalsts ķīlniekiem ir regresīvs politisks manevrs, pie kā politiskā vadība ķeras, kad tai rodas grūtības. Mazākumtautību vajāšana pieder pie politiskās prakses antidemokrātiskos režīmos. Mazākumtautību tiesības ir neatņemama vispārējo cilvēktiesību sastāvdaļa, kā teikts Eiropas Padomes Vispārējā konvencijā. Mazākumtautību tiesību pārkāpumus, vajāšanu, iebaidīšanu un diskrimināciju pret personām, kas pieder pie mazākumtautībām, tāpēc nevar uzskatīt par valsts iekšēju lietu. Šā iemesla dēļ Baltkrievijas valdības draudošā, šantažējošā ziņa, ko EP deputātiem nodeva Baltkrievijas vēstnieks, ir pilnīgi nepieņemama. Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Parlaments var sūtīt tikai vienu ziņu Baltkrievijas valdībai, proti, ka represijas, kas vērstas pret demokrātisko opozīciju, un draudu politika pret mazākumtautību vienkārši nav pieņemamas.
Sławomir Witold Nitras
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Es ar lielu uzmanību klausījos komisāres Georgieva kundzes vārdos, un es vēlos teikt, ka gaidu mazliet enerģiskāku rīcību. Man šķiet, ka Georgieva kundzes paziņojums būtu bijis tāds pats pirms divām nedēļām, kad vēl nebija šo notikumu. Tas, protams, nav pieņemams.
Tomēr ir viens jautājums, kam es piekrītu, lai gan es gaidu skaidrākus rezultātus un nedaudz citādu uzsvaru. Jāsaka, ka tie, kas šodien pieprasa sankcijas, dažkārt aizmirst, ka sankcijas jau ir izmēģinātas un ka par spīti sankcijām Baltkrievijas politika bija tieši tāda pati kā pirms tām.
Mēs nedrīkstam šodien teikt, ka mēs atbalstīsim pilsonisko sabiedrību Baltkrievijā, jo tie, kas tur ir bijuši, zina, ka faktiski pilsoniskā sabiedrība tur tikai sāk veidoties. Šodien es gaidu no Eiropas iestādēm, ka pienākumus, kurus valstij jāpilda pret saviem pilsoņiem un kurus Baltkrievija nepilda, tās vietā pildīs Eiropas Savienība. Es gaidu, ka mēs tur palīdzēsim nodibināt neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus, ka mēs atbalstīsim pirmo brīvo televīzijas staciju, kura tur darbojas un kuru līdz šim, manuprāt, finansēja divu Eiropas valstu valdības. Es gaidu, ka mēs spēsim sniegt lielam skaitam Baltkrievijas pilsoņu iespēju studēt Eiropā, jo viņi veido pilsonisko sabiedrību.
Mirosław Piotrowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Iepriekšējā pilnvaru periodā Eiropas Parlaments pieņēma vairākas rezolūcijas par Baltkrieviju, kurās, precīzi novērtējot situāciju, tas aicināja Lukashenko režīmu pārtraukt cilvēktiesību pārkāpumus.
Eiropas Savienība ir parādījusi labu gribi, daļēji atceļot vīzu ierobežojumus Baltkrievijas amatpersonām. Ar pārsteigumu un bažām mēs esam vērojuši neseno Baltkrievijas iestāžu agresīvo politiku pret mazākumtautībām, jo īpaši pret poļu kopienu. Šī politika ir jāskata kopainā ar gatavošanos vēlēšanām, kas nākamgad notiks Baltkrievijā.
Nelikumīgā poļu mazākumtautības īpašuma sagrābšana un dižmanīgās represijas pret opozīcijas vadītājiem, kam turklāt Eiropas Parlaments bija piešķīris Saharova balvu, ir nepārprotama provokācija pret mūsu iestādi, Parlamentam ir ne tikai jāreaģē tradicionālā veidā ar pienācīgu rezolūciju, bet tam ir jāveic īpaši pasākumi, lai sauktu pie kārtības Baltkrievijas iestādes, kā arī jāaicina Ashton kundze, pamatojoties uz Lisabonas līguma 33. pantu, iecelt īpašu pārstāvi cilvēktiesību pārkāpumu uzraudzībai Baltkrievijā.
Krzysztof Lisek
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Georgieva kundze! Ir ļoti labi, ka mēs Eiropas Parlamentā runājam par Baltkrieviju, bet ar runāšanu vien nepietiek. Šodien Eiropas Savienībai - un to es gaidu no Eiropas Komisijas - ir jāsagatavo stratēģisks plāns demokrātiskās opozīcijas atbalstam, pilsoniskās sabiedrības un nevalstisko organizāciju atbalstam, kā arī brīvo plašsaziņas līdzekļu atbalstam. Šodien mēs runājam par tādiem jautājumiem kā demokrātija un cilvēktiesības, kas mums šķiet pašas par sevi saprotamas, jo uz tām balstās Eiropa. Baltkrievijas sabiedrību veido cilvēki, kas var tikai sapņot par tādām vērtībām. Tāpēc mēs gaidām, ka Eiropas Komisija izstrādās stratēģisku plānu, lai palīdzētu pilsoniskajai sabiedrībai.
Diego López Garrido
Priekšsēdētāja kungs! Sekojot šīm runām, es varu tikai piekrist nosodījumam, ko izteikuši deputāti par cilvēktiesību pārkāpumiem Baltkrievijā, kas šajā īpašajā gadījumā attiecas uz poļu mazākumtautību. Šie pārkāpumi ietekmē Eiropas Savienību ne tikai tāpēc, ka tie attiecas uz mazākumtautību, kuras pamatiedzīvotāji pieder pie Eiropas Savienības dalībvalsts, bet arī tāpēc, ka runa ir par ļoti nopietniem mazākumtautības cilvēktiesību pārkāpumiem, un tāpēc mūsu nostāja būtu vienāda neatkarīgi no tā, vai tā ir poļu mazākumtautība, vai kāda cita mazākumtautība.
Mēs runājam par pārkāptām cilvēktiesībām, kas, kā jau teikts, pieder pie vispārējām tiesībām, un tādējādi tas nav jautājums, uz kuru noteikti jāreaģē Eiropas Savienībai tikai tāpēc, ka tas attiecas uz poļu mazākumtautību. Mēs teiktu tieši to pašu, ja lietā būtu iesaistīta cita mazākumtautība, jo visas cilvēktiesības ir nedalāmas un vispārējas.
Es vēlos teikt, ka gadījumā, ja kāds režīms kļūdās un pārkāpj cilvēktiesības, tas nenozīmē, ka tā pilsoņi katrā ziņā tiek sodīti.
Mēs tāpēc uzskatām, ka Baltkrievijai ir svarīgi piedalīties Austrumu partnerattiecībās. Tas, ko komisāre Georgieva mums teica par cilvēku savstarpējiem kontaktiem, ir svarīgs. Tas viss ir svarīgs, un, protams, kā daudzi no jums teica, tikpat svarīgi ir pastāvīgi skaidri un tieši paziņot Baltkrievijas iestādēm mūsu kritisko un nosodošo nostāju pret cilvēktiesību pārkāpumiem.
Tas, starp citu, ir tieši tas, ko Augstā pārstāve Ashton kundze ir apņēmusies darīt, tā kā viņa uzrauga šo lietu ciešā kontaktā ar priekšsēdētāju Buzek, kas pašlaik vada šīs debates. Viņa arī izmantos izdevību apmeklēt gaidāmo Yanukovich kunga oficiālo ievadīšanu amatā Kijevā, kuru, domājams, apmeklēs arī Lukashenko kungs, un centīsies risināt šo jautājumu, ko vēlāk turpinās apspriest Eiropas Savienības Ārlietu padome, jo tas ir ļoti svarīgs jautājums. Tāpēc es ļoti priecājos, ka šodien mums bija iespēja bez kavēšanās par to debatēt Parlamentā.
Kristalina Georgieva
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Ļaujiet man vispirms pateikties deputātiem par šo diskusiju Parlamentā, kā arī runāt par četriem punktiem.
Pirmkārt, gribu teikt to, ka cilvēktiesību ievērošana ir katrā ziņā Eiropas Savienības ārējo attiecību stūrakmens un pamats, uz kā veidojas attiecības ar jebkuru valsti, tostarp ar Baltkrieviju.
Otrkārt, demokrātijas vājināšanās Baltkrievijā kļūmīgā kārtā nesen sasniedza ļoti zemu punktu, bet tā nesākās pagājušajā nedēļā. Tā sākās 2009. gada vidū, un tāpēc ES Ministru Padomei 2009. gada novembrī pieprasīja, lai Komisija formulē priekšlikumu tā sauktajam kopējam pagaidu plānam reformu īstenošanas atbalstam Baltkrievijā. Komisijas dienesti ir izstrādājuši šī kopējā reformu pagaidu plāna projektu. Tas pašlaik ir pie Augstās pārstāves, un Augstā pārstāve, protams, labprāt ņems vērā ieteikumus, ko sniegs izmeklēšanas misija, kuru Parlaments sāk rīt.
Mans trešais punkts ir par to, ka tikai tad, kad Augstā pārstāve, domājot par šo pēdējo notikumu, atgriezīsies pie dienestiem ar atsauksmēm par kopējo pagaidu plānu, tiks izstrādāta tā galīgā versija.
Ļaujiet man runāt par ceturto un pēdējo punktu. Divdesmitā gadsimta astoņdesmito gadu otrajā pusē sākās pārkārtošanās bijušajā Padomju Savienībā, un tā pirmo reizi daudzu cilvēku dzīvē - arī manējā - noveda pie iespējas konkurēt uz studentu un profesionālo apmaiņu. Manā gadījumā tā aizveda mani uz Londonas Ekonomikas skolu. Tas krasi mainīja manu profesionālo dzīvi. Tas, protams, deva man iespēju palīdzēt un būt noderīgai savai valstij.
Un ar šo spēcīgo pārliecību, ka, atverot demokrātijas kanālus valstīm, kurās ir despotisks režīms, mēs, eiropieši varam palīdzēt šīm valstīm, es runāju par cilvēku savstarpējo kontaktu lielo nozīmi un lietderību - atbalsta uzņēmumiem lietderību, attiecību lietderību - par spīti lielajām grūtībām, nožēlojamajai necieņai pret mazākumtautībām, ko mēs nosodām -, kas palielinās Baltkrievijas iedzīvotāju iespēju izvēlēties ceļu uz brīvo pasauli un būt saistītiem ar Eiropas Savienību, un es vēlos vēlreiz atkārtot savu aicinājumu uzturēt šos sakarus.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks nākamajā ikmēneša sesijā.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Sebastian Valentin Bodu  
Baltkrievijas Republika ir viena no Eiropas valstīm, kurai iesaistīšanās Eiropas Savienības Austrumu partnerattiecībās nozīmē svarīgu soli divpusējo attiecību attīstībā, kā arī attiecībās starp Baltkrieviju un ikvienu ES dalībvalsti. Uzskatot šīs partnerattiecības par pozitīvu līdzekli pārmaiņu izraisīšanai Baltkrievijas Republikā, ir jāapsver pilsoniskās sabiedrības nostāja šajā valstī svarīgās nozīmes dēļ, kāda tai ir tiesiskuma nodrošināšanā. Jo īpaši pilsoniskā sabiedrība uztur partnerattiecību mehānisma pārredzamību, palīdzot stiprināt sadarbību starp Baltkrieviju un ES. Turklāt pilsoniskajai sabiedrībai ir jāgarantē piedalīšanās visos galvenajos procesos kā partnerattiecību sastāvdaļai (platformas, komitejas utt.), kā arī sabiedrības kontrole pār šiem procesiem. Baltkrievijas pilsoniskajai sabiedrībai jābūt spējīgai piedalīties valsts programmas izstrādē, kas novedīs pie sociāla, ekonomiska un demokrātijas progresa Baltkrievijā. Tāpēc ir jāveicina biežas sanāksmes ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvju un valdības piedalīšanos.
Filip Kaczmarek  
Represijas, kas nesen vērstas pret poļu mazākumtautības aktīvistiem Baltkrievijā, ir daļa no daudz plašākas problēmas. Baltkrievijas iestādes necieš nekādas neatkarības izpausmes. Tās nevēlas un nepieņem pilsoniskās sabiedrības ideju. Tās pret katru neatkarības izpausmi izturas kā pret politisku opozīciju. Tāpēc tas nav nevalstiskas organizācijas iekšējs konflikts, nedz arī poļu un baltkrievu konflikts. Tā ir drīzāk Baltkrievijas iestāžu konsekventas nostājas izpausme, cenšoties novērst liberalizāciju un demokratizāciju. Žēl, ka Polijā ir politiski spēki, kas cenšas izmantot šo situāciju, lai sasniegtu savus īpašus mērķus, un kas liek lietā notikumus Baltkrievijā, lai diskreditētu Polijas valdības politiku. Politiķi, kas šādi izturas, nesaprot, ka viņi dara tieši to, ko Lukashenko gaida. Viņa interesēs ir šķelt un pretnostatīt sabiedrisko domu Polijā un Eiropā. Noliedzot Polijas un Eiropas politiku attiecībā uz Baltkrieviju, tiek ļaunprātīgi izmantota brīvība un mazināta kopējo brīvības un demokrātijas veicināšanas pasākumu efektivitāte Baltkrievijā. Pateicos par uzmanību.
