Iepazīstināšana ar Komisijas 2011. gada darba programmu (debates) 
Priekšsēdētājs
Es vēlos jums atgādināt, ka pirms 30 gadiem dažos Itālijas reģionos - Irpīnijā un Bazilikatā - notika šausmīga zemestrīce, kurā bojā gāja tūkstošiem cilvēku. Es uzskatu, ka mums jāizsaka līdzjūtība un solidaritāte cietušajām ģimenēm un teritorijām, kuras skar zemestrīces.
Nākamais darba kārtības punkts ir Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Manuel Barroso paziņojums par Komisijas 2011. gada darba programmu.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs! Šodien man ir gods iepazīstināt jūs ar Komisijas 2011. gada darba programmu. Šī iepazīstināšana nozīmē gan sākumu, gan beigas. No vienas puses, darba programma ievada jaunu svarīga politiska darba posmu. No otras puses, programmas pieņemšana noslēdz uzlabotu strukturētu dialogu, kas sākās septembrī Parlamentā ar debatēm par stāvokli Eiropas Savienībā.
Sagatavošanas darbi, kas noslēdzās ar šā gada Komisijas darba programmu, ir patiešām uzskatāmi par pirmizrādi un, manuprāt, ļoti veiksmīgu pirmizrādi. Veicinot mūsu pārskatītā Pamatnolīguma īstenošanu, mums ir izdevies iesaistīties padziļinātās debatēs par turpmāko gadu politiskajām prioritātēm.
Visā šajā auglīgajā procesā mani lielā mērā uzmundrināja vienprātība par vispārējo virzību un konkrētām ierosmēm. Tas ir process, kas palīdzējis nostiprināt to, ko es saucu par "īpašām partnerattiecībām”.
Eiropai uzmanība jāpievērš tiem pasākumiem, kas var dot tai taustāmu pievienoto vērtību. Tās 40 stratēģiskās iniciatīvas, kuras Komisija ir apņēmusies iesniegt 2011. gadā, atspoguļo galvenās politiskās prioritātes, kuras mēs kopīgi esam noteikuši. Turklāt pārredzamības dēļ programma ietver vēl 150 citus priekšlikumus, pie kuriem Komisija strādā.
Ekonomikas atveseļošanās veicināšana un sabiedrības nākotnes nodrošināšana ir mūsu galvenā prioritāte 2011. gadā. Mūsu centieni būs veltīti trim galvenajiem virzieniem - pārvaldības uzlabošanai, finanšu nozares reformas pabeigšanai un stratēģijas "Eiropa 2020” paātrinātai īstenošanai, lai nodrošinātu gudru, ilgtspējīgu un integrētu izaugsmi.
Ilgtermiņa izaugsmei jāpamatojas uz stabilu makroekonomikas pamatu. Ieviešot tā saukto Eiropas pusgadu un papildpasākumus 29. septembra priekšlikumiem, mēs stiprināsim Eiropas fiskālo struktūru un paplašināsim makroekonomisko uzraudzību, lai novērstu nelīdzsvarotību.
Ir jau uzsākta vērienīga finanšu nozares reforma un pieņemti svarīgi tiesību akti. 2011. gadā Komisija iesniegs atlikušos tiesību aktus. Tiks īstenotas galvenās prioritātes, piemēram, pārredzamība un patērētāju aizsardzība, bet banku krīzes uzraudzības mērķis būs risināt un novērst turpmākās krīzes. Komisija centīsies atbalstīt Parlamentu un Padomi, lai panāktu vienošanos par visaptverošu reformu pirms 2011. gada beigām.
Eiropai ir jāiet kopsolī, izmantojot savas salīdzinoši lielās priekšrocības 21. globalizācijas gadsimtā. Ja konkurenti ir vājāki, mums jābūt gudrākiem. Kā Eiropas līmeņa pasākuma piemēru var minēt Eiropas standartizācijas sistēmu, kas būs svarīga platforma mūsu uzņēmumu konkurētspējas palielināšanai, jo īpaši MVU konkurētspējas palielināšanai.
Lai Eiropa saglabātu konkurētspēju un nodrošinātu jaunas un labākas darbavietas, ir rūpīgi jāplāno pāreja uz tādu sabiedrību, kuras ražošana balstās uz zemām oglekļa dioksīda emisijām un kura efektīvi izmanto resursus. Tāpēc tādu jomu politikas apvienošana kā klimata pārmaiņas, enerģētika, transports un vide būs mūsu prioritāte. 2011. gadā mēs jo īpaši pievērsīsimies energoefektivitātei.
Dinamiskas tautsaimniecības noregulēšana nozīmē arī nodrošināt darba ņēmēju augsta līmeņa aizsardzību un ciešu sadarbību ar sociālajiem partneriem. Galvenie priekšlikumi par darbinieku norīkošanu un darba laika organizēšanu tiks izstrādāti un iesniegti 2011. gadā. Turklāt to valsts atbalsta noteikumu pārskatīšana, kas piemērojami vispārējas nozīmes pakalpojumiem, būs jūtams solis pretī kvalitātes nodrošināšanas standartiem, kuros būs ņemtas vērā šo pakalpojumu konkrētās īpašības.
Pieņemot Vienotā tirgus aktu, Komisija ir aizsākusi vērienīgu procesu, lai maksimāli attīstītu vienotā tirgus potenciālu. Mūsu uzņēmumiem galvenā uzmanība ir jāveltī uzņēmējdarbībai, nevis birokrātiskām procedūrām. Ne mazāk svarīgs apstāklis ir tas, ka MVU tiek noslogoti ar birokrātiju vai atbaidīti no daudzsološu pārrobežu projektu īstenošanas. Kā konkrētu piemēru varu minēt to, ka, sakārtojot kolektīvā pārvaldījumā esošu autortiesību noteikumus, mēs varam vienkāršot pašreizējos pamatnosacījumus, veicināt pārrobežu pasākumus un attīstīt vērienīgu darbavietu radīšanas potenciālu - no kurām digitālo tehnoloģiju nozare nav liekama pēdējā vietā.
Attiecībā uz pieprasījumu prioritāte tiks piešķirta patērētāju uzticības stiprināšanai, īstenojot mūsu priekšlikumu par alternatīvu strīdu izšķiršanas veidu kā svarīgu instrumentu gausā patērētāju problēmu risināšanas procesa paātrināšanai.
Kad mēs esam patērētāji, darba ņēmēji, studenti, ceļotāji vai darbojamies kādā citā no mūsu modernās ikdienas dzīves daudzajām jomām, tieši tad, kad mums paveras jaunas iespējas, kad samazinās risks vai uzlabojas mūsu dzīves kvalitāte, jūtam, ka Eiropas Savienībai ir kāda jēga. Tad saprotam, ka Eiropas Savienība kalpo saviem pilsoņiem.
Mūsu vēlmei padarīt ES par pilsoņiem taustāmu realitāti nedrīkst aprobežoties ar vienoto tirgu. Drošības nostiprināšanai ir jābūt līdzeklim, kas ļauj pilsoņiem gūt labumu no iespējām, kuras piedāvā Eiropas Savienība, tā nedrīkst būt pašmērķis. Mūsu priekšlikumi par "gudrām robežām” atvieglos ieceļošanu ES un izceļošanu no tās, vienlaikus ierobežojot nelegālo imigrāciju. Lai saglabātu Eiropas atvērtību, mēs vērsīsimies pret tiem, kas mēģina izmantot mūsu ekonomikas sistēmu nelegāliem mērķiem, bet tiesību akti par datu aizsardzību kliedēs interneta laikmeta iedzīvotāju pamatotās bažas. Eiropas Savienībai ir jāieņem tāda vieta pasaulē, kas atbilst tās ekonomikas ietekmei, lai mēs varētu nodrošināt konsekvenci ārējās darbībās.
Darba programma paredz konkrētus pasākumus, lai stratēģijas "Eiropa 2020” mērķiem attiecībā uz darbavietām un izaugsmi piešķirtu starptautisku atpazīstamību. Mēs arī atjaunināsim savu attīstības un humānās palīdzības politiku. Pasaules trūkumcietējiem ir vajadzīga spēcīgāka Eiropa.
Pirms savas runas beigām es vēlos īsi paskaidrot, ko jūs neatradīsit Komisijas darba programmā un kāpēc to neatradīsit.
Kā jau paziņots, mēs iesniegsim priekšlikumus nākamajai daudzgadu finanšu shēmai līdz 2011. gada vidum. Konkrētie finanšu instrumenti un programmas tiks iesniegtas 2011. gada otrajā pusē kopā ar vispārējo shēmu. Lai uzsvērtu darba programmas politisko raksturu, īstenošanas pasākumi, kā parasti, nav shēmā iekļauti. Tas pats attiecas uz starptautiskajām sarunām, jo to organizēšana ir atkarīga no trešām pusēm. Taču šie pasākumi ir saglabāti kā svarīgs mūsu pamatdarbības aspekts. Mēs turpināsim ar šiem jautājumiem nodarboties un iesaistīsimies ar jums dialogā par tiem.
Savas runas ievaddaļā es norādīju, ka darba programma ir ne tikai mūsu auglīgā dialoga noslēguma daļa, bet arī nākamais solis mūsu konkrētajos centienos izvest Eiropas Savienību no krīzes un panākt progresu. Tagad ir īstais laiks rīkoties. Mums ir jāatrod veidi, kā visiem kopā palielināt darba tempu.
Tādēļ es izmantoju šo izdevību, lai pamudinātu Parlamentu un Padomi iesaistīties trīspusējās sarunās par to, kā īstenot Līguma noteikumus par plānošanas darbiem Eiropas Savienībā. Komisija uzskata, ka šīs sarunas varētu beigties ar līgumiem, kas savukārt paātrinātu sarunas par īpaši svarīgām konkrētām iniciatīvām mūsu politisko mērķu sasniegšanai. Šādas saskaņotas pūles parādītu mūsu apņēmību, īstenojot konkrētus pasākumus, savlaicīgi reaģēt uz krīzi, kas satricinājusi mūs visus. Eiropas iedzīvotāji gaida to no mums. Es uzskatu, ka Eiropas Savienības iestādēm ir jāreaģē uz iedzīvotāju vajadzībām.
Pateicos par uzmanību.
József Szájer
Priekšsēdētāja kungs, priekšsēdētāj Barroso, dāmas un kungi! Eiropai ir jāpārvar krīze. Eiropas ekonomikai ir jābalstās uz darbu. Mums ir jāizved Eiropas Savienības valstis no pašreizējās nopietnās krīzes, izvēloties par savu galveno prioritāti darba iespēju nodrošināšanu iespējami lielākam skaitam Eiropas iedzīvotāju. Šā mērķa dēļ Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) grupa pilnā mērā atbalsta darbavietu radīšanu kā vissvarīgāko Eiropas Komisijas darba programmas mērķi nākamajam gadam.
Eiropa ir daudz ko mācījusies no krīzes. Šogad mēs paātrinātā procedūrā esam uzsākuši jaunas ekonomikas pārvaldības sistēmas attīstību un ceram, ka Parlaments nākamgad spēs debatēt par jaunajiem priekšlikumiem, kas saistīti ar finanšu regulējumu un ekonomikas pārvaldību, lai nodrošinātu to ātrāku pieņemšanu.
Mani PPE grupas kolēģi ierosinās svarīgus jautājumus visās jomās, bet es minēšu tikai dažas - konkurētspējai jāpamatojas uz inovācijām un pētniecību. Mēs uzskatām, ka Komisijas darba programmā nav pietiekami daudz iniciatīvu attiecībā uz šo jomu. Mums ir jāpalielina intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība, kā arī dzīvotspējīgas un konkurētspējīgas Eiropas patentu sistēmas aizsardzība. Mēs uzskatām, ka svarīga ir pārtikas importa padziļināta kontrole un ka imports ir jāpakļauj vismaz tādām pašām Eiropas Savienības kvalitātes prasībām, kādām ir pakļauti Eiropas ražotāji. Mēs būtu vēlējušies redzēt arī vairāk priekšlikumu par ūdens jautājumu, ko par vienu no galvenajiem mērķiem izvirzīja Ungārijas prezidentūra.
Dāmas un kungi! Pamatojoties uz Lisabonas līgumu, šā gada septembrī līdz ar Barroso kunga runu par stāvokli Eiropas Savienībā tika ieviesta jauna tiesību aktu un darba programmas īstenošanas kārtība. Tā kā jaunais Līgums garantē Parlamentam lielākas tiesības līdzdarboties Eiropas Savienības programmas izstrādē, mēs uzskatām, ka turpmākie pasākumi ir svarīgi. Diemžēl iepriekšējā pieredze nesola neko labu. Komisijas iepriekšējās darba programmas tikai daļēji tika īstenotas saskaņā ar plānu. Kā jau vairākkārt minēju, es kopā ar vairākiem kolēģiem neredzu nekādu jēgu katru gadu izšķiest milzīgu enerģiju un laiku, lai analizētu un pieņemtu dokumentu, kas, kā zināms, tikai daļēji atbilst īstenībai. Šā iemesla dēļ es vēlos ierosināt, lai gada laikā Parlamenta kompetentā komiteja regulāri pārbauda Komisijas darba programmas īstenošanas gaitu, kas ļaus labāk iemiesot iedzīvotāju intereses, iedzīvotāju, kurus mēs pārstāvam ES kopīgajos pasākumos.
Hannes Swoboda
Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs, Šefčovič kungs! Es uzskatu, ka varam atbalstīt lielu šīs programmas satura daļu, Barroso kungs. Taču esmu pārliecināts, ka jūs mūs sapratīsit, ja mēs šodien pievērsīsimies tikai svarīgākajiem jautājumiem, attiecībā uz kuriem mēs vēlamies, lai darīts tiktu vairāk. Mēs dzīvojam tādā Eiropā, kurai arvien biežāk jāsastopas ar spēkiem, kas vērsti pret Eiropu, spēkiem, kas cīnās pret Eiropas Savienības iestādēm. Mums ir rūpīgi jāapsver, kādus materiālus un metodes vērst pret tiem. Es pie šā jautājuma atgriezīšos vēlāk.
Pirmais jautājums ir izaugsmes politika. Barroso kungs! Mums patiešām ir jāregulē finanšu tirgi un jāievieš drošības pasākumi. Taču mums jācenšas atgriezties pie situācijas, ko jūs esat bieži minējis, citiem vārdiem sakot, pie tā, ko mēs saprotam ar videi nekaitīgu izaugsmi un vidi saudzējošām darbavietām, kā arī ar tautsaimniecības pārstrukturēšanu. Oettinger kungs nesen publiskoja vairākus dokumentus par enerģētikas politiku, kas prasa lielus ieguldījumus. Diemžēl dokumentos nav paskaidrots, kā mēs iegūsim finansējumu šiem ieguldījumiem. Mums ir jāpārvar krīze, īstenojot aktīvu izaugsmes politiku. Es gribētu zināt, kur, piemēram, enerģētikas vai transporta nozarē ir jāiegulda nauda, lai nodrošinātu videi nekaitīgu izaugsmi vai radītu vidi saudzējošas darbavietas. Mums diemžēl nepietiek līdzekļu.
Mans otrais jautājums attiecas uz iekšējo tirgu. Jums ir taisnība, Barroso kungs. Iekšējā tirgus jēdziens ir jādara pieejams atklātībai. Jūs piedāvājāt vairākus ziņojumus, kas pamatojas uz profesora Monti darbiem. Viņam bija ļoti kritiska attieksme pret iekšējā tirgus sociālo dimensiju. Šajā jomā ir jābūt aktīvākiem. Mēs gaidām no jums konkrētus priekšlikumus attiecībā uz Darbinieku norīkošanas direktīvu. Darba ņēmēju interesēs mums jāpaskaidro, ka šo direktīvu nedrīkst izmantot, lai iegūtu lētu darbaspēku. Tās mērķis ir uzlabot sociālo labklājību.
Mans trešais jautājums attiecas uz nodokļu politiku. Mēs uzskatām, ka priekšlikumi šajā jomā ir pārāk vāji. Kā mēs tikko debatēs par Īriju redzējām, nedrīkst ļaut dažām valstīm noteikt zemākas nodokļu likmes nolūkā piesaistīt uzņēmējus, un tad, kad tās nokļūst grūtībās, lūgt citas valstis finansēt to budžeta deficītu - ja drīkstu to izskaidrot tādā vienkāršotā veidā. Līdz zināmai robežai ir nepieciešama nodokļu saskaņošana, piemēram, uzņēmumu nodokļa obligātās likmes saskaņošana. Es uzskatu, ka mums jāpanāk progress šajā jomā. Es zinu, ka jums ir grūtības ar daudzām dalībvalstīm, bet es uzskatu, ka jo īpaši sociālo problēmu dēļ šis jautājums ir ļoti svarīgs. Plaisa starp bagātajiem un nabagajiem nav pieņemama, un mums ir jāiesniedz jauni priekšlikumi, jo īpaši sieviešu interesēs, jo tās nabadzība skar ļoti smagi.
Visbeidzot, jūs esat pieskāries jautājumam par iedzīvotāju interesēm, Barroso kungs. Tas ir ļoti svarīgs jautājums. Taču veids, kādā mēs iepazīstinām sabiedrību ar savu darbu - un tas attiecas gan uz jums, gan uz Parlamentu - arī ir svarīgs. Daudzi cilvēki brīnās, kāpēc tad, kad mums ir ļoti daudz jautājumu, mēs publicējam nesaprotamas preses relīzes par savu darbu. Mums ir jāsadarbojas, lai efektīvāk izskaidrotu, ko mēs darām. Drīz sāksies pilsoņu iniciatīvas īstenošana. To izmantos tās pretinieki un vērsīs to pret Eiropu. Mums ir jāgādā, lai pilsoņu iniciatīva palīdz atbalstīt un attīstīt Eiropu.
Adina-Ioana Vălean
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Eiropas ekonomika, kā arī pats Eiropas projekts piedzīvo grūtus laikus. Mēs esam izstrādājuši vērienīgas stratēģijas, piemēram, klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu un stratēģiju "Eiropa 2020” - projektu pēc projekta. Šķiet, ka mēs vēl arvien nezinām, kurp virzīties un par ko kļūt.
Kāpēc es to saku? Tāpēc, ka ar vēlēšanos vien būt labākiem nepietiek, lai mēs patiešām kļūtu labākie. Faktiski mēs pieņemam stratēģijas, kurām paši neticam. Neviens - vai gandrīz neviens - tās neīsteno, un neviens nav gatavs tās finansēt.
Šķiet, ka mums ir pārāk daudz stratēģiju un trūkst ieinteresētības, lai tās īstenotu. Un tāpēc es uzskatu, ka jāatgriežas pie pirmsākumiem, pie tā, kas padarīja Eiropas projektu iespējamu un mūs apvienoja, pie vienkāršām, dabīgām lietām. Vienotajam tirgum ir jābūt mūsu lielajam plānam, un mums jāpieliek visi spēki, lai to realizētu, jo mums ir vajadzīga lielāka tautsaimniecības integrācija, ja vēlamies būt konkurētspējīgi pasaules arēnā. Vienīgais saprātīgais veids, kā to sasniegt, ir attīstīt vienoto tirgu.
Es atzinīgi vērtēju Komisijas darba programmu un jo īpaši jūsu priekšlikumu par Vienotā tirgus aktu. Taču ar to nepietiek. Jums ir ziņojums par monetāro situāciju. Jūs zināt, kas ir vajadzīgs - veicināt ieguldījumus, piesaistīt kapitālu un drosmīgi samazināt birokrātiskos izdevumus. Mums galvenā uzmanība jāpievērš vienkāršām lietām, kurām ir taustāma ietekme uz Eiropas konkurētspēju, piemēram, efektīvai resursu izmantošanai, enerģijas izmaksu samazināšanai, lauksaimniecības politikas reformēšanai un transporta sistēmas uzlabošanai.
Komisijai ir jāstrādā plecu pie pleca un jānodrošina, ka līdzekļi atbilst mūsu gribai. Tāpēc mēs 2011. gadā gaidām vērienīgu daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumu.
Vai mums ir vajadzīgs regulējums, lai risinātu krīzes problēmas? Jā, ir gan, bet tikai, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju. Mēs nedrīkstam nereaģēt uz krīzi un dzīvot bezdarbībā, cerot, ka pārējā pasaule darīs to pašu.
Ja signāls, ko dodam saviem pilsoņiem un pasaulei, neliecinās par to, ka ES ir pragmatiska ideju, kapitāla un vērtību savienība, mūs neuztvers par nopietniem dalībniekiem globālajā arēnā, par kādiem mēs vēlamies būt. Tad mēs nespēsim ietekmēt pasaules politiku, bet tā ietekmēs mūs.
Tagad teikšu pāris vārdus par Eiropas pusgadu. Plānojot darbu, Komisija spēj vislabāk novērtēt mūsu stiprās un vājās puses. Taču jums jābūt piesardzīgiem, jo jūs ES iedzīvotājiem un dalībvalstīm prasāt, lai viņi tic, ka Brisele visu zina labāk un ka Briseles politiķiem ir tuvākas viņu intereses nekā viņu pašu parlamentu deputātiem. Tas ir grūts uzdevums, un jums būs jāapņemas to veikt ar politikas koordinācijas palīdzību 2011. gadā.
Es ceru, ka jūs spēsit to veikt - veicināt izaugsmi un darbavietas - nevis tikai dažu, bet visu cilvēku labā. Pretējā gadījumā mēs piedzīvosim pret Eiropas integrāciju vērsta noskaņojuma uzplūdus.
Es vēlu jums sekmes.
Rebecca Harms
Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs! Ir svarīgi, lai mums būtu skaidrs, ka mēs nevaram apspriest šo darba programmu, neņemot vērā pašreizējās debates par budžetu un nedomājot par Grieķiju, Īriju un citām valstīm, kas arī var nokļūt grūtībās.
Pirmkārt, es vēlos teikt, ka, noslēdzoties debatēm par budžetu, es dzirdēju, ka jūs izrādījāt ļoti pretimnākošu nostāju pret Parlamenta viedokli. Es uzskatu, ka ir patiešām svarīgi, lai mēs būtu godīgi, pieņemot šādu darba programmu, un neizliktos ticam, ka spējam sasniegt un īstenot visus šos brīnišķīgos mērķus bez paļāvības uz drošu budžetu, kas nav pastāvīgi jāapspriež no jauna.
Otrkārt, debates par Īriju ir parādījušas, cik tālu mēs esam no reāla atrisinājuma un izejas no krīzes, kurā mēs iekļuvām tāpēc, ka bijām pārāk liberāli pret finanšu tirgiem. Savas grupas vārdā es vēlos teikt, ka jūsu priekšlikumi par to, kā pārvarēt finanšu krīzi un kā atrast glābšanas ceļu, satur dažas vērtīgas idejas, bet mēs uzskatām, ka jūsu izvēlētie mērķi nav pietiekami vērienīgi.
Ja mēs atskatāmies uz laiku, ko veltījām veiksmīgi funkcionējošas Eiropas monetārās savienības apspriešanai, un ja mēs vēlamies garantēt, ka spersim soli pretī ekonomikas pārvaldībai Eiropā, tad kļūst skaidrs, ka mēs no tā tagad nedrīkstam atteikties.
Mēs uzskatām, ka jūsu priekšlikumam trūkst pozitīvas gribas, krīzei beidzoties, ne tikai cīnīties pret simptomiem, bet ieviest kopēju ekonomikas politiku, un mēs strādāsim pie šiem jautājumiem.
Swoboda kungs jau minēja videi nekaitīgas saimniekošanas jautājumus. Mani neapmierina tas, kā šajā programmā interpretēts stratēģijā "Eiropa 2020” ietvertais ilgtspējīgas, godīgas un videi nekaitīgas izaugsmes jautājums. Tas neatspoguļo mūsu apspriestos jautājumus attiecībā uz stratēģiju "Eiropa 2020” , un šajā sakarībā ir jāpiebilst, ka Oettinger kungs ir viens no tiem komisāriem, kas arvien vairāk attālinās no Eiropas ilgtspējīgas attīstības idejas.
Oldřich Vlasák
Priekšsēdētāja kungs! Nākamais gads būs Eiropas iestāžu pārbaudījuma gads, un tas parādīs, vai to īstenotā politika spēj atbalstīt pašreizējo ekonomikas atveseļošanos un nodrošināt ilgtermiņa izaugsmi. Eiropas Komisijas darba programma šajā ziņā ir būtiski svarīgs dokuments.
Taču pašreiz es vēlos teikt, ka reizēm mazāks regulējums nodrošina lielākus panākumus. Esmu tāpēc nobažījies, piemēram, par Komisijas plānotajiem regulēšanas pasākumiem pakalpojumu koncesiju jomā. Šajā konkrētajā gadījumā ir jāsaka, ka koncesijas pašlaik ir pilnīgi izslēgtas no publiskā iepirkuma, ko apstiprina arī daudzi Eiropas Kopienu Tiesas lēmumi. Radikālas pārmaiņas noteikti nedotu nekādu labumu šai jomai. Personas, kas iesaistītas tautsaimniecībā, tostarp tās, kas strādā valsts pārvaldē, negatīvi ietekmē pēkšņa to nosacījumu maiņa, pēc kuriem tās radušas strādāt, jo tās šādā gadījumā nevar būt pārliecinātas par savu lēmumu pareizību. Politika ir jāpieņem krietnu laiku iepriekš, lai dotu visiem pietiekami daudz laika sagatavoties lēmumu īstenošanas posmam.
Patrick Le Hyaric
Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs! Šķiet, ka Komisija ir pilnīgi aizmirsusi, ka Eiropā ir nopietna krīze. Jūs pat rakstāt savā dokumentā - es citēju: "Ir skaidri redzamas atveseļošanās pazīmes.” Kur tad redz šīs atveseļošanās pazīmes tie, kas ir pašlaik bez darba, dzīvo nabadzībā vai ir bez pajumtes?
Vai jūs apzināties, ka mēs aizdevām bankām vairāk nekā EUR 400 miljardu publiskas naudas, lai tās glābtu, un to, ka šis skaitlis ir tieši tas daudzums, kas būs jāmaksā cilvēkiem tajās astoņās valstīs, kurās ieviesti taupības pasākumi? Jūsu izvēle tāpēc nav efektīva.
Tāpēc es ierosinu, ka, ieviešot Komisijas programmu, ir jāveic Māstrihtas un Lisabonas līgumu īstenošanas novērtējums, lai uzzinātu, kā tie ietekmējuši Eiropas darba ņēmēju un iedzīvotāju dzīvi. Manuprāt, īstais risinājums nav rodams algu un budžeta taupības pasākumos. Gluži otrādi, tas rodams darba atalgojuma palielināšanā, sociālās aizsardzības uzlabojumos un pensiju shēmās, kas pamatojas uz regulārām paaudžu solidaritātes iemaksām, kā arī kapitāla ieņēmumu iemaksām valsts budžetā, tādējādi ieviešot jaunu fiskālo taisnīgumu. Faktiski, kāpēc gan nekavējoties neveikt pētījumus par kapitāla aprites nodokļa ieviešanu, izveidojot Eiropas Centrālajā bankā jaunus kredītus ar jauniem uzdevumiem, kas, radot naudu un jaunas kredītu iespējas, palīdzēs dalībvalstīm refinansēt bankas, lai aizsargātu darbavietas, atbalstītu izglītību, apmācību un kopējo sabiedrisko īpašumu ar jauniem sabiedriskajiem pakalpojumiem pētniecībai un inovācijām.
Šodien uzticēšanos Eiropai var iegūt, citādi sadalot bagātības, nevis iesprostojot to taupības pasākumos un bezdarbā.
Niki Tzavela
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Tā kā darbavietu radīšana ir viena no programmas prioritātēm, es vēlos vērst Komisijas uzmanību uz jauno emigrācijas vilni no Eiropas dienvidiem. Taču baidos, ka neviens no Komisijas locekļiem neklausās manos vārdos.. Jau tagad mēs redzam lielu skaitu jaunu kvalificētu un augsti kvalificētu darba ņēmēju emigrējam no Grieķijas uz Austrāliju, Kanādu un Arābu Emirātiem. Tas pats notiek Īrijā.
No vienas puses, Vācija ir paziņojusi, ka tai trūkst kvalificēta darbaspēka. Es gribu teikt, ka Vācijai nav jāieved kvalificēts darbaspēks no trešām valstīm - dalībvalstis, kurām ir ekonomiskas problēmas, varētu piegādāt Vācijai kvalificētu darbaspēku. Es vēlos ierosināt, lai Komisija izstrādā pievienotās vērtības jēdzienu. Kāpēc gan nenodrošināt darba tirgu ar Eiropas pievienoto vērtību? Mums dalībvalstīs ir jāapmierina piedāvājums un pieprasījums. Mums ir jāstiprina Eiropa ar Eiropas kvalificētā darbaspēka palīdzību. Šā aspekta programmā trūkst, un es ļoti iesaku to iekļaut tajā.
Richard Seeber
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos apsveikt Komisiju par vērienīgo darba programmu, bet mums ir jāmēģina to ciešāk saistīt ar Eiropas stratēģiskajiem mērķiem un ilgtermiņa stratēģiju. Es gribu lūgt Komisiju raudzīties daudz drošāk un bez bažām nākotnē. Jums ir vajadzīgais atbalsts no Parlamenta puses, bet Padomei ir īpašas ierobežojošas funkcijas. Progresīvajiem spēkiem šajā gadījumā ir jāturas kopā. Konkurētspēja ir viens no galvenajiem jautājumiem, kas mums jārisina, lai nodrošinātu Eiropas konkurētspēju un mūsu mērķu sasniegšanu - ilgtspējīgas attīstības un sociālās izaugsmes mērķu sasniegšanu. Ir svarīgi arī spēt pareizi izskaidrot šos mērķus. Diemžēl spēki, kas noskaņoti pret Eiropas integrāciju, ir daudz vairāk pamanāmi, īpaši plašsaziņas līdzekļos, nekā spēki, kas aizstāv Eiropas integrāciju. Taču visi apzinās, ka Eiropa var panākt progresu tikai kopējiem spēkiem.
Mums ir jāaicina Komisija dažos turpmākajos gados savā vispārējā programmā pievērst galveno uzmanību efektivitātei enerģētikas nozarē, resursu un izejvielu izmantošanā un izglītībā. Universitātēm un skolām ir jāsniedz ieguldījums spēcīgas un progresīvas Eiropas izaugsmē. Īpaši lieli uzdevumi šajā ziņā ir pētniecībai un izstrādei. Mums jāapzinās, ka pārējā pasaule arī neguļ uz lauriem. Mēs nedrīkstam raudzīties nākotnē ar bažām un turpināt visu uztvert no šauru interešu viedokļa, kā tas dažkārt notiek Padomē. Parlamentam un Komisijai ir kopīgi jāraugās nākotnē.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Priekšsēdētāja kungs! Es uzskatu, ka šajā vētrainajā laikā, kuru piedzīvojam, Komisijai droši vien nebija viegli izstrādāt tik vērienīgu plānu, un tāpēc es vēlos sākt savu runu ar apsveikumu Komisijai. Taču man ir arī daži komentāri.
Svarīgākā doma programmā ir ekonomikas atveseļošana pēc krīzes, saprātīga, ilgtspējīga un integrējoša atveseļošana. Es vēlos teikt, priekšsēdētāja vietnieka kungs, ka man ir diezgan skeptiska attieksme pret to. Pirmkārt, es uzskatu, ka ir pārāk agri runāt par atveseļošanos, jo, lai gan ir dažas pazīmes, kas uz to norāda, mēs tomēr vēl nevaram būt droši, ka patiešām notiks atveseļošanās, un, manuprāt, mēs nevaram atļauties vēl turpmāk šaubīties.
Turklāt es uzskatu, ka daudzās valstīs Komisija atbalsta politiku, kas padara atveseļošanos diezgan apšaubāmu. Kā piemēru var minēt Latviju, Grieķiju un nesen arī Īriju. Lai gan ir taisnība, ka parādu nasta ir bieži pārāk smaga, taču, veicinot ierobežojošu ekonomikas politiku, mēs drīzāk atklāsim, ka nav iespējams atgriezties pie izaugsmes un ka parādu nasta ir kļuvusi vēl smagāka.
Es redzu centienus līdzīgā garā veicināt budžeta disciplīnu, ieviešot stingrāku Eiropas līmeņa regulējumu. Šādi pasākumi krīzes laikā nav produktīvi. Turklāt budžeta disciplīna neatrisinās ES ekonomikas strukturālās nelīdzsvarotības problēmu, kā, piemēram, tirdzniecības pārpalikumu un deficītu. Taču šim jautājumam ir vajadzīgas ilgākas debates.
Taču es atbalstu Eiropas Komisijas centienus jautājumā par finanšu nozares regulējumu. Es neesmu gluži pārliecināta, vai ierosinātie un pieņemtie pasākumi ir pietiekami, bet principā tie ir solis pareizajā virzienā. Slavējami ir centieni panākt gudru un ilgtspējīgu izaugsmi, un es atzīstu, ka programmā nav iespējams visu sīki izklāstīt, bet mums ir vajadzīgi vērienīgāki formulējumi un pasākumi, lai izskaustu nabadzību un cīnītos par sociālo integrāciju.
Ian Hudghton
Priekšsēdētāja kungs! Komisijas programmā ir iekļautas dažas vērtīgas prioritātes - ilgtspējīga ekonomikas izaugsme, darbavietu saglabāšana un jaunu darbavietu radīšana, energoefektivitātes uzlabošana un atjaunojamu enerģijas avotu attīstīšana.
Skotijas valdība, ko veido Skotijas Nacionālā partija - mūsu nacionālistu partija -, kas ir par Eiropas integrāciju, atbalsta šos mērķus un maksimāli izmanto savu lielā mērā zaudēto un ierobežoto varu, gūstot panākumus arī citu problēmu risināšanā.
Eiropas Brīvās apvienības grupa Parlamentā, kas ietver arī Skotijas Nacionālās partijas biedrus, kā arī citus nacionālistus no Velsas, Katalonijas un Flandrijas, kuri atbalsta Eiropas integrāciju, arī sniedz ieguldījumu labu valdību veidošanā savās valstīs, bet mēs plānojam iegūt lielāku ietekmi arī ES lēmumu pieņemšanā, ieņemot savu likumīgo vietu kā normālas, neatkarīgas dalībvalstis, lai mēs varētu izmantot visas valdības pilnvaras savās valstīs un kopā ar saviem kolēģiem konstruktīvi strādāt Parlamentā, nodrošinot Eiropai labāku nākotni.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Šajā krīzes laikā, kurā atrodamies, ir divu veidu politika un pasākumi - preventīva politika un pasākumi un stimulējoša politika un pasākumi.
Preventīva politika pašlaik ir vērsta uz finanšu pakalpojumu uzraudzību, pārvaldību un pārvaldības uzlabošanu, citiem vārdiem sakot, visu to, kas mūs brīdinās par iespējamām problēmām, pirms šīs problēmas ietekmēs Eiropas ekonomiku.
Taču otrais politikas veids - stimulējoša politika - ir būtiski svarīga. Šai politikai ir trīs galvenie aspekti, Barroso kungs, Wathelet kungs. Protams, šai politikai ir vēl vairāk aspektu, bet es runāšu par trim aspektiem: pētniecību un inovācijām, digitālas sabiedrības attīstību - citiem vārdiem sakot, par digitalizācijas programmu - un par iekšējo tirgu.
Attiecībā uz pirmo aspektu - pētniecību un inovācijām - es uzskatu, ka Komisijas iesniegtā programma nav apmierinoša.
Priekšsēdētājs Barroso iepriekš teica, ka konkrētas programmas tiks iesniegtas 2011. gada vidū, taču es uzskatu, ka ar to nepietiek. Es varu jums apliecināt, ka es un mana grupa būtu vēlējušies redzēt atsauci uz Astoto pamatprogrammu pētniecības un tehnoloģiju izstrādes jomā, kas jūsu priekšlikumos nav iekļauta.
Kristian Vigenin
(BG) Priekšsēdētāja kungs, Šefčovič kungs, dāmas un kungi! Eiropas Komisijas darba programmas apspriešana nav tikai formalitāte. Tas ir veids, kā piesaistīt Eiropas iedzīvotāju uzmanību, veids, kas kalpo Eiropas Komisijai par ceļa rādītāju jomās, kurās to var atbalstīt Parlamenta deputāti.
Es pieskaršos dažiem konkrētiem tematiem. Nākamais gads ES statusam globālajā arēnā būs jo īpaši svarīgs. Ārpasaulē mēs vēlamies redzēt arvien efektīvāku Eiropas Ārējās darbības dienestu, kas nevar nostiprināties bez Eiropas Komisijas atbalsta.
Attiecībā uz paplašināšanās politiku mēs vēlamies, lai Komisija vairāk izmanto jauniegūto enerģiju, kas uzkrāta 2010. gadā. Mēs aicinām Komisiju palīdzēt Horvātijai izpildīt atlikušās prasības, lai tā sekmīgi noslēgtu pievienošanās sarunas pēc iespējas ātrāk 2011. gadā. Tā kā mums ir īpaši svarīgs progress attiecībā uz 23. nodaļu, mēs gaidām, ka Komisija ziņos Parlamentam, kāds progress panākts sarunās 2011. gada pirmajā ceturksnī.
Otrā kandidātvalsts, kas Komisijai ir jāuzrauga ar īpašu uzmanību, ir Turcija. Mēs gaidām, lai Turcija tiktu mudināta paātrināt sarunu procesā pieņemto saistību izpildi pēc 2011. gada vēlēšanām un sāktu strādāt pie jaunas konstitūcijas, īpašu vērību pievēršot pilsoņu pamattiesībām un brīvībām.
Mēs mudinām Komisiju arī regulāri informēt Eiropas Parlamentu par nostājas izstrādes procesu Serbijas pieteikumam dalībai Eiropas Savienībā.
Mēs ceram, ka Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskats tiks noslēgts ar priekšlikumu par pienācīgiem labojumiem, kas nodrošinās saskaņotību starp politikas mērķiem un finanšu instrumentiem, kuri garantē šo mērķu izpildi. Šajā jautājumā Komisija var paļauties uz Eiropas Parlamenta atbalstu. Stratēģijas "Eiropa 2020” mērķiem ir jāatspoguļo mūsu politika attiecībā uz kaimiņvalstīm Vidusjūras reģionā, kā arī Austrumos. Pateicos un vēlu jums nākamajā gadā sekmes darbā.
Andreas Schwab
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs, dāmas un kungi! Mēs vēlamies, lai Eiropas Komisijas likumdošanas programma atbilst Eiropas ilgtermiņa mērķiem, un mēs uzskatām, ka daudzās jomās pastāv uzlabošanas iespējas, lai gan mēs atzinīgi vērtējam vispārējo pieeju šai likumdošanas programmai.
Attiecībā uz iekšējo tirgu - jomu, par kuru es esmu atbildīgs, - es vēlos uzsvērt, ka, pamatojoties uz profesora Monti pētījumu, mēs vēlamies nodrošināt, lai visi Eiropas iedzīvotāji gūtu lielāku labumu no iekšējā tirgus. Ja mēs par pamatu izvēlamies Komisijas darba programmu un profesora Monti ziņojumu, tas, protams, nozīmē vispirms to, ka Komisijai ir jāņem vērā šā pētījuma prasības, citiem vārdiem sakot, tai jānodrošina, ka stingrākas kļūst pienākumu neizpildes procedūras, kuras Komisija ierosina pret dalībvalstīm, lai samazinātu netransponētu tiesību aktu īpatsvaru no 1 % līdz 0,5 %. Diemžēl darba programmā šis jautājums nav iekļauts. Bez individuāliem pasākumiem, kas minēti šajā ziņojumā, piemēram, digitalizācijas programmas, hipotekārās kreditēšanas, koncesijām un daudziem citiem, kurus es atsevišķi neuzskaitīšu, mēs uzskatām, ka ir svarīgi, lai pasākumi, kas paredzēti 2011. gadam, arī tiktu īstenoti 2011. gadā. Papildu informācija par to, ka Komisija pašlaik vērtē konkrētus tiesību aktu plānus, šajā ziņā neko nedod.
Visbeidzot, es uzskatu, ka mums jāaicina Eiropas Komisija veikt visu tiesību aktu priekšlikumu ietekmes novērtējumu, lai mēs varētu saprast, kādēļ tie ir vajadzīgi.
Evelyne Gebhardt
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs, dāmas un kungi! Es uzskatu, ka mēs, pieņemot Lisabonas līgumu, esam panākuši lielu progresu Eiropas iedzīvotāju labā, tāpēc ka esam izvēlējušies sociālo tirgus ekonomiku par vienu no Eiropas politikas principiem. Ir skaidrs, ka mēs kā eiropieši un parlamentārieši gaidām, lai sociālā tirgus ekonomika kļūst par realitāti. Tagad, aplūkojot gan pašu tirgus ekonomiku, gan jautājumus, kas saistīti ar tirgus ekonomiku kopumā, mēs redzam, ka daži no jautājumiem, kurus vajadzēja iekļaut programmā, tajā nav iekļauti.
Nepietiek ar Eiropas tiesību aktu sociālās ietekmes novērtējumiem. Mums ir praksē jāīsteno sociālā klauzula, lai solījumi iedzīvotājiem, ka tiem patiešām būs labums no Eiropas integrācijas, tiktu izpildīti un nepaliktu tikai uz papīra. Runa nav tikai par sociālo klauzulu, bet arī par tādiem svarīgiem jautājumiem kā pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kas prasa īpašu aizsardzību. Man ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Komisija beidzot risina šo jautājumu un sīkāk aplūko jautājumus, kas saistīti ar darba ņēmējiem, nekā tas bija nepieciešams, piemēram, Darbinieku norīkošanas direktīvā, par kuru runājot, mēs vēl arvien gaidām, kas notiks turpmāk.
Visbeidzot - un šis jautājums sāk mani patiešām kaitināt - , mēs jau ilgu laiku esam aicinājuši Eiropas Komisiju ieviest kolektīvu pasākumu sistēmu Eiropas līmenī. Komisija jau ir veikusi sešus vai septiņus dažādus pētījumus. Un ko mēs redzam šajā darba programmā? Ir pasūtīts vēl viens pētījums. Mēs tā nedrīkstam turpināt. Mēs vēlamies, lai Komisija beidzot ierosina dažus priekšlikumus un lēmumus šajā jomā.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Kā Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) grupas koordinators Ekonomikas un monetārajā komitejā es vēlos uzsvērt divus punktus jūsu programmā.
Pirmkārt, ekonomikas pārvaldības uzlabošanu un Eiropas pusgada ieviešanu. Mēs esam apmierināti un atzinīgi vērtējam ekonomikas pārvaldības tiesību aktu kopumu. Šā mērķa sasniegšana ir būtiski svarīga. Attiecībā uz to mūsu grupa vēlas redzēt efektīvus un saistošus pasākumus, vērienīgākus par tiem, kas tika ierosināti. Tas ir vajadzīgs arī Parlamentam, lai patiešām iesaistītos galīgo lēmumu pieņemšanā par paredzētajiem procesiem, kā arī to īstenošanā. Ir jāatrod tiesiskais pamats, lai novērstu būtiskus grozījumus līgumos, jo tas varētu palēnināt vajadzīgo pasākumu īstenošanu.
Otrais punkts attiecas uz darba turpināšanu pie finanšu regulas. Projekti ir iesniegti vai arī drīz tiks iesniegti. 2011. gads būs izšķirošais gads. Mēs augstu vērtējam komisāra Barnier aktīvo darbību. 2010. gadā Parlaments izrādīja savu apņēmību, pieņemot dokumentu kopumu par finanšu uzraudzību, Direktīvu par alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldniekiem, un, ļoti iespējams, gada beigās tas pieņems Regulu par kredītreitinga aģentūru uzraudzību. Mēs vēlamies turpināt pragmatisku, saprātīgu un efektīvu regulēšanu. Tieši to mēs gaidām šodien no Komisijas.
Proinsias De Rossa
Priekšsēdētāja kungs! Vispirms gribu minēt to, ka priekšsēdētājs Barroso savā ievadrunā minēja dažu pasākumu ieviešanu attiecībā uz darbinieku norīkošanu. Viņš par to nepateica neko konkrētu, bet es vēlos atgādināt viņam, ka uzklausīšanā pirms savas otrreizējās iecelšanas par priekšsēdētāju viņš minēja ļoti konkrētas saistības attiecībā uz Direktīvas par darbinieku norīkošanu pārskatīšanu, lai novērstu sociālo dempingu, ko izraisītu šīs direktīvas īstenošana un ar to saistītie tiesas procesi. Es vēlos to viņam atgādināt.
Vai es drīkstu arī norādīt, ka ir ārkārtīgi būtiski ieviest tiesību aktus, kas nodrošinātu tiesisku noteiktību tiem, kuri dalībvalstīs sniedz sociālos pakalpojumus sabiedrības labā? Šķiet, ka Komisija ir pilnīgi akla un neredz pašreizējās problēmas šajā jomā. Es pašlaik gatavoju ziņojumu par šo jautājumu, un es pie tā atgriezīšos nākamā gada sākumā. Es atzinīgi vērtēju arī nabadzības platformu, bet nekas neliecina par to, ka Komisija izmanto stratēģiju "Eiropa 2020”, kas ir šīs platformas pamatā, piemēram, pašreizējās sarunās ar Īrijas valdību, lai atrisinātu Īrijas problēmas.
Ja stratēģija "Eiropa 2020” netiek izmantota kā šo sarunu pamats, tad kāds ir to pamats? Kāds bez banku problēmu risināšanas ir Eiropas ieguldījums Īrijas grūtību atrisināšanā?
Vai es drīkstu izteikt savu viedokli par vēl vienu pēdējo jautājumu? Es uzskatu, ka ir pilnīgi ačgārni Parlamenta deputātiem šeit runāt par obligātā uzņēmumu peļņas nodokļa ieviešanu visā Eiropas Savienībā, neapspriežot vienlaikus kopējo fiskālo politiku, bez pietiekama budžeta, lai varētu nodrošināt kohēziju arī vājām un perifērijas valstīm, kā arī bez veselas virknes citu Eiropas politikas jomu, kas jāievieš, pirms mēs varam nopietni runāt par vienveidīgu uzņēmumu nodokli visā Eiropas Savienībā.
Csaba Őry
(HU) Priekšsēdētāja kungs! Kā Eiropas tautas partijas (Kristīgo demokrātu) grupas koordinators Nodarbinātības un sociālo lietu komitejā es uzskatu, ka mums iesniegtā darba programma ir daudzsološa, un es jo īpaši atzinīgi vērtēju to, ka drīz mums būs iespēja sākt debates par pamatiniciatīvu ar segvārdu "jaunas prasmes, jaunas darbavietas”.
Es vēlos izteikt dažus politiskus un dažus profesionālus komentārus. Es uzskatu, ka ir svarīgi savlaicīgi sākt apspriesties, kā arī svarīgs ir tas apstāklis, ka Komisija ņem vērā ne tikai darba kārtību, ko ieteikusi Padome, bet arī darba kārtību, kas pielāgota Parlamenta vajadzībām. Es uzskatu, ka ir svarīgi - kā jau citi teikuši - , lai pašreizējie finanšu resursi atbalstītu projektus un prioritātes, un es uzskatu, ka ir svarīgi arī, lai pieņemtajām programmām sekotu finansējuma izsekošana un uzraudzība.
Attiecībā uz izglītību mēs piekrītam izglītības un apmācības standartu paaugstināšanai, bet nožēlojam to, ka arodslimību jomā trūkst tiesību aktu. Es vēlos uzsvērt un atgādināt Komisijai, ka mēs atbalstām efektīvāku Direktīvas par darbinieku norīkošanu īstenošanu un esam pret visādu jaunu direktīvu ieviešanu.
Mēs uzskatām, ka Sociālo fondu, Globalizācijas pielāgošanas fondu un Eiropas Reģionālo fondu ir jāizmanto sinerģiskā veidā, liekot īpašu uzsvaru uz galveno prioritāti, kas apvieno šīs programmas, proti, uz darbavietu radīšanu un nodarbinātības paplašināšanu. Vēl viena pēdējā piebilde - administratīvais slogs, kas smagi gulstas uz tautsaimniecības dalībniekiem, un jo īpaši uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, ir jāatceļ, un tam jāattiecas arī uz Eiropas programmām un Eiropas finansēšanas iniciatīvām.
Edit Herczog
(HU) Priekšsēdētāja kungs! Es centīšos runāt īsi. Es vēlos pateikties Komisijai par šo darba programmu, kuru droši vien bija ļoti grūti sagatavot, jo budžets mums vēl nav pieejams. Arī es vēlos minēt tos punktus, kuri, mūsuprāt, bija jāiekļauj, bet kuri programmā netika iekļauti. Mēs būtu vēlējušies, lai programmā tiek iekļauts tiesību akta priekšlikums par ilgi gaidīto rūpniecības politiku un sperts solis uz priekšu izejvielu politikā.
Mēs būtu apmierināti, ja Komisijas darba programmā redzētu konkrētākus priekšlikumus par energoefektivitāti un enerģētikas projektiem. Mēs ļoti nožēlojam, ka netiks veikts pētniecības un izstrādes pusgada novērtējums, un es vēlos uzsvērt, ka mēs varēsim atgriezties pie šā jautājuma, ja tiks panākta vienošanās par budžetu Galileo un ITER programmām.
Mēs būtu vēlējušies efektīvāku politikas īstenošanu attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem, jo šī politika drīz varēs svinēt savu otro gadadienu. Tāpat mēs arī priecātos, ja šogad, divu secīgu prezidentūru - Ungārijas un Polijas - gadā, turpinātos ES kohēzija un integrācija.
Plaisa starp austrumu un rietumu Eiropas Savienības daļām, kas pastāv attiecībā uz algām un citiem aspektiem, nav pieņemama. Būtu, protams, vērts panākt progresu šajā jomā. Visbeidzot, mēs priecātos, ja mēs panāktu virzību Austrumu partnerattiecību jautājumā, kas ir ļoti svarīga no energoapgādes drošības viedokļa. Tas ir būtiski, lai gan ir cilvēki pat Parlamentā, kas cenšas to kavēt, piemēram, saistībā ar Euronest.
Catherine Trautmann
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Šī darba programma piedāvā atveseļošanos izaugsmes un darbavietu jomās, un ekonomikas regulējumu, lai atjaunotu uzticību. Tas ir pareizi. Mūsu ekonomikas attīstības modelim nepietiek tikai ar Stabilitātes pakta pastiprinātu īstenošanu, jo tas nepārtraukti atklāj savas ierobežotās iespējas. Izaugsmes atveseļošanās ir jābalsta uz darbavietu radīšanu visā Eiropas Savienībā. Mums jāuzskata nodarbinātība un sociālie standarti par ekonomikas spēka rādītājiem un no šā viedokļa jāuzsver vajadzība lielāku vērību pievērst finanšu darījumu Eiropas mēroga nodoklim un labākai koordinācijai starp Eiropas Savienību un Eiropas nodarbinātības ministriem, kā arī priekšlikumiem attiecībā uz Eiropas Savienības ekonomiku. Es atbalstu tos deputātus, kas lūdza vārdu, lai uzsvērtu Darbinieku norīkošanas direktīvas un pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi svarīgumu.
Es uzskatu, ka Eiropas Savienības digitalizācijas stratēģija ir būtisks jaunās ekonomikas faktors. Mums ir atzinīgāk jāizturas pret Komisijas centieniem šajā jautājumā.
Es uzskatu, ka attiecībā uz pilsonību Eiropas Savienībai ir atkal jāierāda pilsoņiem galvenā vieta Eiropas projektā, un palielinātu finansējumu nedrīkst piešķirt vienīgi drošības aspektiem, jo īpaši migrācijas plūsmu regulēšanai.
Visbeidzot, es vēlos noslēgt savu runu, priekšsēdētāja kungs, ar to, ka būtībā šai darba programmai 2011. gadam ir jābūt tādas politikas piemēram, kas mazina nāciju kārdinājumu attālināties no ES, ko izjūt visas mūsu dalībvalstis. Es uzskatu, ka Eiropas Komisijas spēkos ir mainīt šo stāvokli. Tā var paļauties uz Parlamentu, kas to aktīvi atbalstīs, ja tā izvirzīs vērienīgākus mērķus.
Elmar Brok
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs! Es vēlos īsi pieskarties trim jautājumiem. Pirmkārt, es uzskatu, ka ārējās attiecībās Komisijai, kas ir īpaši atbildīga par šo jomu, ir jāpievērš lielāka uzmanība nekā līdz šim konceptuālai pieejai Austrumu partnerattiecībās un jāaicina partnerattiecību dalībvalstis nodibināt daudzpusējas attiecības. Mums savās interesēs ir jo īpaši jāveic efektīgāks Austrumu partnerattiecību novērtējums ne tikai no enerģētikas viedokļa, un šim jautājumam jāpiešķir prioritāte.
Otrkārt, es nezinu, kāds ir struktūrfondu izlietojums citās jomās, bet ārējo attiecību programmu finanšu pārvaldība ir neciešami lēna. Līdz laikam, kad attiecīgajam politiskajam mērķim tiek piešķirta nauda, paiet vesels gads. Mēs to redzējām Tuvo Austrumu programmās, Austrumu partnerattiecībās un daudzās citās jomās. Es zinu, ka pie tā, ka ir radies tik daudz problēmu to procedūru dēļ, kas bija spēkā pirms 10 gadiem J. Santer komisijas laikā, vainīgs ir arī Parlaments, kā arī Eiropas Savienības Finanšu regula,. Taču, ja mēs patiešām vēlamies racionāli izmantot šo naudu un novērst to, ka tā tiek veltīgi izšķiesta un vienmēr piešķirta par vēlu,, jo vilciens jau aizgājis citā virzienā, un veicināt paši savas politikas intereses, mums ir jāprasa no Komisijas dažas labas idejas, kā ātrāk pieņemt lēmumus par programmu izstrādi un naudas maksājumu veikšanu šajās jomās.
Mans trešais punkts, Barroso kungs, attiecas uz jautājumu par Transatlantisko ekonomikas padomi un ekonomiskajām attiecībām ar ASV - ne tikai to nozīme ekonomikā, bet arī to stratēģiskā nozīme, šķiet, nav pietiekami sīki izklāstīta Komisijas dokumentā.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Eiropas iedzīvotāji gaida, lai 2011. gadā Eiropas iestādes veltītu vislielāko uzmanību jaunu darbavietu radīšanai un sociālajiem jautājumiem.
Kā Transporta un tūrisma komitejas priekšsēdētāja vietniece es vēlos izteikt nožēlu par to, ka jūs esat atlikuši Balto grāmatu par Eiropas transporta nākotni uz 2011. gadu. Šis dokuments ir ļoti svarīgs gan turpmākajai finanšu perspektīvai, gan turpmākajai kohēzijas politikai, kuru mēs jau esam sākuši apspriest.
Darba programmā 2011. gadam es vēlos uzsvērt tiesību aktu iniciatīvas šādās jomās - personas datu aizsardzība, informācijas un informācijas tīklu drošība, pamatojoties uz publisko iepirkumu un ieteikumiem, elektroniskais paraksts, elektroniskās identifikācijas un autentifikācijas mehānismu savstarpējā atzīšana. Digitalizācijas programmas īstenošanai un iekšējam tirgum, ieskaitot pakalpojumu nozari, šīs ierosmes ir pilnīgi obligātas.
Mēs ar interesi gaidām arī tiesību akta ierosināšanu par viediem energotīkliem. Šie tīkli ir vajadzīgi, gan lai nodrošinātu iespēju iegūt elektrību no atjaunojamiem enerģijas avotiem, kuros dalībvalstis pēdējos gados ir ieguldījušas milzīgus resursus, gan lai sagatavotu vajadzīgo infrastruktūru elektriskajiem transportlīdzekļiem.
Savas runas noslēgumā es vēlos teikt, ka digitalizācijas programmai un energoefektivitātei, kas palīdz radīt darbavietas un nodrošina Eiropas Savienības konkurētspēju, un sociālajiem mērķiem Eiropā ir jābūt galvenajām prioritātēm 2011. gadā.
Daniel Caspary
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs! Komisija ir ierosinājusi neticami plašu programmu 2011. gadam, un es vēlos skaidri norādīt, ka, manuprāt, ir veiksmīgāk jānosaka prioritātes.
Mums pašlaik ir aptuveni 30 ģenerāldirektorātu un 26 komisāri. Es neuzskatu, ka ikvienam ģenerāldirektorātam un ikvienam komisāram ir jācenšas attaisnot savu eksistenci, iesniedzot ārkārtīgi daudz tiesību aktu priekšlikumu. Esmu pārliecināts, ka Eiropa tikai iegūtu, ja mēs izvēlētos noteicošās prioritātes un aprobežotos ar būtiskiem jautājumiem. Eiropas spēks slēpjas nevis pēc iespējas lielāka skaita, bet gan svarīgāko problēmu risināšanā.
Es vēlos īpaši pievērsties dažiem ārējās tirdzniecības jautājumiem, jo esmu savas grupas koordinators šajā jomā. Es priecātos, ja mēs panāktu progresu transatlantiskajās attiecībās, kā jau teica Elmar Brok. Transatlantiskā ekonomikas padome ir jau gadiem bijusi darba kārtībā, bet tai nav bijis īstu panākumu. Ja mēs paraugāmies, kā šajā laikā mainījusies pasaule un kā mainījies spēku samērs dažādu reģionu ekonomikā, tad redzam, ka mums nekavējoties labāk jāsadarbojas ar amerikāņiem.
Būtu labi, ja Komisija savā darbībā atcerētos, ka kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā Eiropas Parlamentam arī ir likumdošanas tiesības ārējā tirdzniecībā. Abām pusēm, Parlamentam un Komisijai, būs jāiemācās sadarboties un kopīgi izstrādāt tiesību aktus jo īpaši ārējā tirdzniecībā. Es priecātos, ja Komisija veltītu īpašu uzmanību šai jomai un atvēlētu pietiekami daudz laika dialogam un pārredzamiem kopējiem pasākumiem.
Gay Mitchell
(GA) Priekšsēdētāja kungs! Es atzinīgi vērtēju Komisijas veikto darbu šīs programmas izstrādē. Eiropas Savienība pieliek visas pūles, lai pārvarētu ekonomikas krīzi. Taču, lai gan ir paveikts liels darbs un vēl lielāks ir jāpaveic, mēs nedrīkstam aizmirst jaunattīstības pasaules iedzīvotājus.
Priekšsēdētāja kungs! Kā PPE grupas kopīgais koordinators Attīstības komitejā es vēlos teikt, ka absolūti šokējoši ir tas, ka pēc tam, kad mēs vienojāmies uzņemties saistības 0,7 % apmērā no NKP, lai palīdzētu jaunattīstības pasaulei, šis budžets ir pirmais - vai katrā ziņā viens no pirmajiem -, kuru samazina katru reizi, kad dalībvalstis aizstāv savas pozīcijas. Es saprotu - mēs visi saprotam - , ka tad, kad NKI samazinās, iemaksas samazinās, bet tās nedrīkst samazināties vispirms kā procenti no NKI un pēc tam vēlreiz samazināties.
Es lūdzu, lai Komisija dara visu, kas ir tās spēkos, tik drīz pēc tūkstošgades attīstības mērķu pārskata Ņujorkā, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pilda savas saistības. Mēs neprasām, lai tās nesamazina savas iemaksas. Mēs prasām, lai tās nesamazina savas iemaksas kā procentus no sava samazinātā NKI.
Simon Busuttil
(MT) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos nedaudzos vārdos teikt, ka, ņemot vērā ekonomikas grūtības, kuras pašlaik visi piedzīvojam, ir vienkārši un dabīgi visu uzmanību veltīt ekonomiskajam aspektam. Taču Eiropu veido ne tikai Eiropas tirgus, bet arī Eiropas iedzīvotāji. Tāpēc mums jāķeras pie Stokholmas programmas īstenošanas, jo tieši par šo programmu mēs tikko esam panākuši vienošanos, un tā mums palīdzēs veidot tādu Eiropu, kādu vēlas redzēt mūsu iedzīvotāji.
Konkrētāk runājot, nākamajā gadā mums jāpastiprina cīņa pret terorismu un jāgarantē mūsu iedzīvotājiem vispārēja drošība, jo tie pieprasa no Eiropas Savienības lielāku drošību. Mums jāpastiprina cīņa arī pret organizēto noziedzību, jo īpaši saistībā ar korupciju. Turklāt mums jānostiprina mūsu pilsoņu tiesības, piemēram, noziegumu upuru aizsardzība. Visbeidzot, mums jāizstrādā kopīga patvēruma un imigrācijas politika, kas pamatojas uz solidaritātes principu. Pateicos par uzmanību.
Zigmantas Balčytis
(LT) Priekšsēdētāja kungs! Darba programma 2011. gadam, ko iesniedza Eiropas Komisija, patiešām šķiet diezgan vērienīga. Es ceru, ka šis dokuments kļūs par pamatdokumentu nākotnes veidošanai - konkurētspējīgākas, ciešāk vienotas un vairāk pārtikušas Eiropas nākotnes veidošanai.
Taču arī agrāk mums ir bijuši vērienīgi dokumenti un plāni, kas tika īstenoti. Es labi atceros, ka pirms pāris gadiem valstis, kas tagad piedzīvo dziļu finanšu krīzi, tika uzskatītas par piemēru finanšu un ekonomikas politikas īstenošanā. Šodien tomēr dzīve ir nesusi lielas pārmaiņas.
Es tāpēc pilnīgi atbalstu finanšu tirgus ciešāku uzraudzību, kopējā enerģētikas tirgus izveidi un principu izstrādi lielākai dalībvalstu integrācijai mūsu ekonomikā. Tikai tad mēs spēsim turpmāk nodrošināt konkurētspējīgāku Eiropas Savienību un vairāk darbavietu un ienākumu mūsu iedzīvotājiem.
Andrew Henry William Brons
Priekšsēdētāja kungs! Lasot Komisijas darba programmu 2011. gadam, skaidri redzams ir viens principiāls jautājums - tas, ka Komisija izmanto krīzi, lai piesavinātos varu. Ekonomikas un fiskālās politikas koordinācija, fiskālās politikas plašāka un stingrāka uzraudzība, makroekonomiskās politikas labāka koordinācija un biedējošāki jauni izpildes mehānismi. Mēs esam dzirdējuši, ka tas došot gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, bet, ja mēs ieskatāmies Komisijas stratēģijas "Eiropa 2020” dokumentā, tad redzam, ka tas ir ārkārtīgi vaļsirdīgs - 23 miljoni bezdarbnieku, IKP samazinājums par 4 % 2009. gadā. Ja neatteiksimies no globālisma, mēs neizkļūsim no krīzes.
"Eiropa 2020” dokumentā dalībvalstis tiek minētas kā visinovatīvākās pasaulē, bet, ja jaunietekmes valstīm, kurās ir zemas algas, ir ļauts nesodītām zagt izgudrojumus, inovācijas mums nepalīdzēs. Mums jāaizsargā sava ekonomika no valstīm, kurās valda pirātisms un vergu darbs. "Eiropa 2020” dokumentā Eiropas iedzīvotāji tiek minēti ka talantīgi un radoši. Varbūt mums jāīsteno demogrāfijas politika, kas veicina šos talantus un aizsargā un saglabā šo radošo garu.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Komisijas darba programma ir vērienīga, bet, manuprāt, tajā trūkst vienas lietas - es vēlos, lai Komisija vairāk uzsver pašlaik spēkā esošo noteikumu, tiesību aktu, stratēģiju un dažādu politikas jomu īstenošanu. Mēs radām vairāk stratēģiju un izstrādājam jaunus dokumentus, bet daudzas no šīm stratēģijām vienkārši netiek izpildītas, jo īpaši enerģētikas jomā. Tāpēc es uzskatu, ka šim jautājumam jākļūst par atsevišķu punktu Komisijas darbā. Ja Komisija negādās, ka jau pieņemtie tiesību akti tiek īstenoti, tā nešķitīs uzticības cienīga un zaudēs savu leģitimitāti. Tas ir veids, kādā mēs pieļāvām, ka Eiropai rodas lielas finanšu problēmas - kad mēs neievērojām Māstrihtas kritērijus. Daudzas valstis pamazām sāka tos ignorēt vai pārkāpt, un tagad mums ir lielas problēmas. Jā, tas ir diezgan iespaidīgi, tas neizskatās pārāk labi uz papīra, bet, manuprāt, veiksmīgam Komisijas darbam tas ir būtisks jautājums.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Priekšsēdētāja kungs! Lai gan Komisija plānoja atjaunot darbavietu radīšanu, cik ātri vien iespējams, nodarbinātības un sociālo lietu jomā Komisijas darba programmā 2011. gadam par nožēlu neredzam konkrētus priekšlikumus jaunu un labas kvalitātes darbavietu radīšanai. Komisija atkal liek priekšā tās pašas tiesību aktu ierosmes par darbinieku norīkošanu un darba laika organizēšanu, kuras tā ierosināja pagājuša gada darba programmā, un sola uzlabot migrējošu darba ņēmēju tiesības visā Eiropas Savienībā.
Taču ar to faktiski nepietiek. Notiek nopietnas debates par turpmāko gadu pensijām Eiropas Savienībā, un viens no priekšlikumiem ir palielināt pensionēšanās vecumu, bet Komisija nav iesniegusi konkrētus priekšlikumus par vecāka gadagājuma cilvēku nodarbinātību. Otrkārt, ekonomikas un finanšu krīzes apstākļos ir ievērojami pieauguši nelegālas nodarbinātības un ēnu ekonomikas apmēri. Mums patiešām trūkst konkrētu priekšlikumu par to, kā mēs visi kopā varētu apkarot šo ļaunumu.
Treškārt, es patiešām ceru, ka nabadzības izskaušanai un to cilvēku skaita samazināšanai, kas dzīvo nabadzībā Eiropas Savienībā, Komisija, cik ātri vien iespējams, ieviesīs direktīvu par garantēto ienākumu minimumu.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Izstrādājot darba programmu, tiek apsvērts, no vienas puses, turpinājums, un no otras - pārmaiņas. Kādās proporcijās un attiecībās tie plānoti 2011. gadam? Bez šaubām, darbs krīzes pārvarēšanai, ekonomikas izaugsmes sekmēšanai un darbavietu radīšanai ir jāturpina. Šajā nolūkā esam noteikuši 2011. gada mērķus. Stratēģiju skaits, kuras esam pieņēmuši, ir pietiekams.
Taču mums ir jāpadziļina reformas, kas saistītas ar ekonomikas pārvaldību. To var redzēt profesora Monti ziņojumā par būtiskiem pasākumiem vienotā tirgus jomā. Mums ir līdzīgi jārīkojas attiecībā uz finanšu iestāžu reformu un uzraudzību. 2011. gadam ir jābūt gadam, kurā tiks īstenotas pieņemtās reformas, un gadam, kurā darbu sāks jaunās aģentūras.
Konkurētspējas uzlabošanu var panākt galvenokārt ar efektivitātes palielināšanu un ar novatoriskām un modernām metodēm. Visbeidzot, nākamais svarīgais uzdevums ir noteikt mērķus un izstrādāt daudzgadu finanšu shēmas 2014.-2020. gadam. Galvenā vērība ir jāvelta turpmākai ekonomikas integrācijas uzlabošanai.
Monika Smolková
(SK) Priekšsēdētāja kungs! Iesniegtā darba programma ir vērienīga. Tā ietver jomas, kas palīdzēs sasniegt stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus. Daudz kas ir pateikts šajā programmā, bet es vēlos pakavēties pie tā, kas nav pateikts vai kas nav līdz galam pateikts. Kā Komisija konkrēti noteiks prioritātes paātrinātai steidzamu priekšlikumu pieņemšanai? Es uzsveru - paātrinātai pieņemšanai. Mēs visi zinām, cik ilgstošs ir Eiropas likumdošanas process.
Man ir vēl viens jautājums - programmas beigās ir uzsvērta sadarbība starp Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi. Mans jautājums ir - vai jūs esat pārliecināti, ka konstruktīva sadarbība ar Padomi ir iespējama, jo šķiet, ka Merkel kundze un Sarkozy kungs nav noskaņoti uz sadarbību?
Maroš Šefčovič
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties visiem godājamajiem deputātiem par pozitīvajiem un laipnajiem vārdiem attiecībā uz Komisijas darba programmu.
Ja jūs atskatīsities uz savām runām, tad redzēsit, ka pastāv ievērojama vienprātība par mērķiem, kurus vēlamies kopīgi sasniegt. Manuprāt, tas ir tāpēc, ka Komisijas darba programma ir lielā mērā kopīga darba rezultāts. Strukturētais dialogs, ko ieviesām šogad, intensīvā sazināšanās starp komitejām un komisāriem ir atmaksājusies. Beigās mēs izstrādājām Komisijas darba programmu, kas atspoguļo Parlamenta un Komisijas kopīgos mērķus.
Vairāki no jums uzsvēra lielo nozīmi, kāda ir konkrētu mērķu īstenošanai, lai mūsu programmas un priekšlikumi nepaliktu tikai uz papīra. Es pilnīgi saprotu šo prasību, un tāpēc mēs iekļāvām Komisijas darba programmā veicamo uzdevumu uzraudzību. Es labprāt regulāri ieradīšos Parlamentā, lai ziņotu jums, kā veicas darbs un kā mēs īstenojam Komisijas darba programmu, tā, lai mums notiktu debates par progresu Komisijas darba programmas izpildē nevis vienreiz gadā, bet regulāri.
No 34 iniciatīvām, kuras mēs apsolījām šim gadam, mēs noteikti izpildīsim 30 iniciatīvas. Tas ir samērā labs rādītājs, bet mēs, protams, esam gatavi arī turpmāk apspriest šo jautājumu ar jums un regulāri par to jūs informēt.
Es priecājos arī par to, ka jūs ar dažiem izņēmumiem mudināt mūs darīt vairāk, nevis mazāk. Tā, protams, ir vēlama tendence Parlamenta attieksmē pret Komisiju. Es piekrītu visiem tiem no jums, kas saka, ka mums jāstrādā labāk. Mums ir ne tikai labi jāstrādā, lai sasniegtu savus mērķus, bet mēs varam izmantot augstas kvalitātes darba rezultātus kā vislabāko argumentu un instrumentu, lai atspēkotu eiroskepticismu Eiropā un pagātnes rēgus, kas vienmēr parādās, kad sastopamies ar grūtiem laikiem - protekcionismu, rasismu, ksenofobiju un daudzām citām parādībām, kuras jūs tikko šeit aprakstījāt. Ar labu darbu un ciešu sadarbību mēs spēsim uzvarēt šos pagātnes rēgus.
Mums patiešām ir vajadzīgi lieli ieguldījumi infrastruktūrā, bet mēs esam pilnīgi droši arī par to, ka mums ir vajadzīga moderna infrastruktūra. Ja mēs vēlamies konkurēt globālā mērogā un saglabāt konkurētspēju, ir skaidrs, ka mums jāmodernizē mūsu infrastruktūra. Tas ir svarīgi ne tikai mūsu ekonomikas mērķiem, bet tas ir svarīgi arī, lai padarītu mūsu tautsaimniecību videi nekaitīgu un attīstītu tādu ekonomiku, kas efektīvi izmanto resursus. Šajā nolūkā mums vairāk nekā jebkad jāizmanto uz projektiem orientētas ES obligācijas, mums ir vairāk jāiesaista Eiropas Investīciju banka, un mums jāatrod veids, kā turpmāk gūt lielāku labumu no publiskā un privātā sektora partnerības. To jūs arī atradīsit mūsu programmā.
Es atzinīgi vērtēju visus komentārus un koncentrēšanos uz vienoto tirgu, jo tas patiešām ir ES lielākā vērtība. Izmantojot kopējo tirgu, mēs esam sasnieguši ļoti daudz, un mēs zinām, ka varam sasniegt vēl vairāk, ja liksim lietā visu tā potenciālu. Mums jānovērš joprojām pastāvošie šķēršļi vienotajā tirgū, jāatbrīvojas no vājajām vietām, un jāizmanto jaunās jomas ekonomikā. Daži no jums pieminēja digitālo ekonomiku un apgalvoja, ka mēs varētu ievērojami uzlabot dzīvi Eiropā, ja biežāk izvēlētos e-pakalpojumus vai e-tirdzniecību, un tās ir jaunas jomas, kuras mums jāizmanto lielākā mērā.
Mario Monti sniedza lielisku ziņojumu, un Michel Barnier pamatojās uz šo ziņojumu, izstrādājot mūsu priekšlikumus. Mēs sākām debates par to, kā uzlabot Eiropas vienoto tirgu, kā padarīt to atvērtāku un konkurēt spējīgāku, lai tas sasniegtu vēl labākus rezultātus nekā šodien. Tāpēc piedalīsimies un izlemsim, kuri no Michel Barnier iesniegtajiem priekšlikumiem varētu būt vissvarīgākie un kuriem būtu dodama lielāka priekšroka. Es uzskatu, ka kopīgi mēs izveidosim labāku un spēcīgāku vienoto tirgu.
Pievēršoties administratīvajam slogam, jāsaka, ka Günter Verheugen programmā bija paredzēts administratīvā sloga samazinājums par 25 % līdz 2012. gadam. Es ar prieku varu jums teikt, ka Komisija ļoti cenšas, lai šī robeža tiktu pārsniegta. Mūsu mērķis ir sasniegt 30 % līmeni, bet ir jāsaprot, ka Komisija nav vienīgā, kas var nodrošināt labus rezultātus. Ļoti bieži administratīvais slogs palielinās dalībvalstīs, kad tās ievieš Eiropas tiesību aktus, papildus tiem nosakot dažādus nosacījumus. Mums ir jārisina šis jautājums divos līmeņos - Eiropas līmenī un dalībvalstu līmenī.
Attiecībā uz Eiropas vienotā tirgus sociālās dimensijas nozīmi esmu ar jums pilnīgi vienisprātis. Mēs iepriekš dabūjām labu mācību, un mēs iesniegsim priekšlikumus par norīkotajiem darbiniekiem, par Darba laika direktīvu un par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kas atspoguļos mūsu attieksmi pret šo svarīgo sociālo dimensiju, jo mēs zinām, ka vienotais tirgus var sekmīgi darboties tikai tad, ja to pieņem iedzīvotāji. Tāpēc mums savos priekšlikumos ir jāiekļauj rūpīgs sociālās ietekmes novērtējums, lai mēs būtu pārliecināti, ka iedzīvotāji pieņem un atbalsta priekšlikumus, kurus viņiem piedāvājam.
Tzavela kundze teica ļoti dedzīgu runu par iespējamo intelektuālā darbaspēka emigrāciju, par to, ka mēs zaudējam jaunus, labi izglītotus eiropiešus, kas darba meklējumos pamet Eiropas Savienību. Dažkārt tas notiek tāpēc, ka vēl pastāv šķēršļi Eiropas darba tirgū, dažkārt tas notiek informācijas trūkuma dēļ, bet bieži tas notiek tāpēc, ka mūsu izglītība neatbilst Eiropas uzņēmumu vajadzībām. Tāpēc es priecājos, ka pēc dažām minūtēm jūs sāksit debates par jauno pamatiniciatīvu.
Es redzu, ka mani kolēģi komisārs Vassiliou un komisārs Andor arī ir šeit. Viņi jums pastāstīs, ko mēs vēlamies uzlabot, lai pielāgotu prasmes vajadzībām, lai jaunieši nepaliktu bez darba un izmantotu savu potenciālu Eiropas ekonomikā, kas dos labumu mums visiem.
Vairāki no jums uzsvēra, ka svarīgi ir regulēt finanšu tirgus un ātri pieņemt lēmumus, un norādīja, kā mēs to varētu panākt. Mēs jau esam akcentējuši, ka mums turpmāk jāpanāk labāka koordinācija starp Parlamentu, Komisiju un Padomi. Mēs vēlamies to darīt jaunā veidā - ar Eiropas Savienības mēroga plānošanas palīdzību, kas ļaus mums pieņemt koordinētus lēmumus par prioritātēm, īstenošanas laiku un termiņiem, lai mēs varētu ātrāk sasniegt vēlamos rezultātus un likumdošanas procesi noritētu vēl raitāk nekā šodien.
Es varu jums apliecināt, ka attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu mēs darīsim visu, lai iesniegtu jums vērienīgu projektu. Mums ir vajadzīga jūsu palīdzība, lai visiem līmeņiem - plašsaziņas līdzekļiem, dalībvalstu sabiedrībai - izskaidrotu proporcijas, kas tika minētas šajās debatēs, to, cik daudz mēs Eiropā varam sasniegt ar tikai 1 % no IKP, kā arī Eiropas budžeta struktūru, budžeta, no kā gandrīz 95 % tiek atdoti atpakaļ dalībvalstu budžetiem, turklāt ar augstu Eiropas Savienības pievienoto vērtību. Šīm debatēm ir jānotiek arī dalībvalstu galvaspilsētās, un mums ir jārunā ar iedzīvotājiem, jāinformē viņi par šā budžeta struktūru, lai mēs saviem vērienīgajiem priekšlikumiem iegūtu spēcīgu atbalstu.
Elmar Brok pieminēja ļoti svarīgas ārējo attiecību jomas - Austrumu partnerattiecības un paplašināšanās procesu - , kurās abām pusēm ir jāiegūst uzticība. Mums ir jābūt uzticības cienīgiem gan sarunās, gan uzraugot, kā kandidātvalstis pilda tām izvirzītos kritērijus, bet mums ir jābūt uzticības cienīgiem arī attiecībā uz nosacījumiem, kurus piedāvājam kandidātvalstīm, lai iedibinātu abpusēju uzticēšanos.
Amerikas Savienotās Valstis ir ļoti svarīga partnere, un, ja mums izdosies atbrīvoties no dažiem savstarpējās tirdzniecības šķēršļiem, tad tas dos milzīgu labumu, un es piekrītu, ka mums jāpieliek lielākas pūles šajā jomā.
Jūs zināt, ka tirdzniecības jautājumā Eiropa ir gatava sarunām un rīcībai, bet mums ir vajadzīgi partneri. Mēs nevaram piedāvāt nolīgumus, ja neesam pārliecināti, ka otra puse tos vienādā mērā atbalstīs. Taču es piekrītu, ka mums šis jautājums neatlaidīgi jārisina, piedāvājot priekšlikumus un meklējot jaunas iespējas, jo globāla tirdzniecība noteikti dos labumu globālajai ekonomikai, un vairākumam pasaules valstu tas ir šobrīd vajadzīgs.
Visbeidzot, mēs pilnā mērā apzināmies, ka brīvība, drošība un tiesiskums ir viena no jomām, kas visvairāk interesē mūsu pilsoņus un rada viņiem bažas, un tāpēc mēs esam atvēlējuši lielu daļu savas programmas šim jautājumam. Esmu pārliecināts, ka manas kolēģes Malmström kundze un Reding kundze pievērsīs uzmanību tam, kā mazināt šīs bažas, kas ir izteiktas gan šajās debatēs, gan strukturētajā dialogā attiecīgajās komitejās, kurās viņas darbojās.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks papildu sesijā decembrī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
João Ferreira
Komisijas darba programma 2011. gadam ir acīmredzami vērsta uz nepārtrauktību. Starp paziņojumiem par "gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi” atrodamas arī pašreizējās galvenās pamatnostādnes, kas ir izraisījušas nopietnu nelīdzsvarotību ES, lielas novirzes ES ekonomikā, smagu krīzi un lejupslīdi dažās dalībvalstīs, ko pavada bezdarbs un dziļa sociāla netaisnība. Tā ietver arī tādas pamatnostādnes kā neracionālā Stabilitātes un izaugsmes pakta kritēriju saglabāšana, liberalizācija, darbaspēka devalvācija, un es vēlos uzsvērt neatlaidīgo priekšlikumu grozīt Darba laika direktīvu. Ir vērts arī pieminēt programmā atrodamo apgalvojumu attiecībā uz finanšu regulēšanu, ka vairākums pasākumu nepilnību novēršanai, kuras atklāja krīze, jau ir ierosināti. Tas parāda, ka solījumi par nodokļu oāžu un atvasināto finanšu instrumentu likvidēšanu ir palikuši pusceļā. Tas nozīmē, ka finanšu spekulācijas nekavēti turpināsies. Jauni uzbrukumi pilsoņtiesībām, brīvībām un garantijām, kas ietver arī ceļotāju reģistrēšanas programmu, jau redzami pie apvāršņa, un tas ir jautājums, kas pelna lielu vērību un aktīvu attieksmi.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Komisijas paziņojumā, kurā tā piedāvā savu darba programmu 2011. gadam, ir uzsvērta krīzes pārvarēšana un ekonomikas izaugsmes stimulēšana. Viens no svarīgākajiem aspektiem ir virtuālais tirgus, kam ir milzīgas attīstības iespējas - taču ar nosacījumu, ka tiks izveidots reāls vienotais tirgus internetā. Šajā sakarībā es mudinu Komisiju pabeigt īstenot digitalizācijas programmu, kas minēta paziņojumā. Manuprāt, potenciāls, ko dod informācijas tehnoloģijas, ir arī jāuzskata par veidu, kā pārvarēt ekonomikas krīzi. Tirdzniecības attīstība internetā, pasākumi intelektuālā īpašuma tiesību jomā un piekļuve Eiropas kultūras mantojumam tiešsaistē ir jāuztver kā Eiropas Savienības efektivitātes pārbaudījums.
Kā Juridiskās komitejas referente par tiesību aktu labāku izstrādi (2008. gada ziņojums) es priecājos par to, ka Komisija ir nolēmusi iekļaut darba plānā nākamajam gadam priekšlikumus, kas izteikti manā ziņojumā, proti, lielāku uzsvaru uz Eiropas tiesību aktu ex-post novērtējumu un jaunu priekšlikumu sabiedriskās apspriešanas laika paildzināšanu no 8 līdz 12 nedēļām.
Kinga Göncz
Es atzinīgi vērtēju to, ka Eiropas Komisija sāk nākamo gadu ar vērienīgu darba programmu. Šodien mēs piedzīvojam, ka strauji mainīgie ekonomikas, finanšu un starptautiskie politiskie apstākļi gandrīz katru nedēļu sagrauj mūsu plānus. Es uzskatu, ka tāpēc ir svarīgi Komisijas darba programmu nākamā gada laikā vairākkārt pārskatīt.
Es priecājos, ka šajā dokumentā darbavietu radīšana ir minēta kā viena no galvenajām prioritātēm 2011. gadā, taču es nožēloju, ka tajā trūkst likumdošanas iniciatīvu attiecībā uz nodarbinātību un sociālajiem mērķiem. Komisija ir beidzot nolēmusi izstrādāt pamatstratēģiju attiecībā uz Eiropas romu tautības iedzīvotājiem, bet es uzskatu, ka ir svarīgi, lai to pavada tiesību aktu projekti par integrāciju un diskriminācijas aizliegumu. Kad tika izveidota priekšsēdētāja Barroso Komisija, tā solīja, ka pirms ikviena priekšlikuma iesniegšanas tā piedāvās attiecīgā priekšlikuma sociālās ietekmes novērtējumu, taču pašreizējā darba programmā no tā nav ne miņas. Es ceru, ka Komisija būs gatava no 2011. gada sākuma pieņemt un risināt pilsoņu iniciatīvas jautājumus, iniciatīvas, kuru parakstījuši viens miljons ES pilsoņu. Es uzskatu, ka laikā, kad dažās dalībvalstīs mēs redzam atklātus un slēptus uzbrukumus plašsaziņas līdzekļu brīvībai un demokrātisko pamattiesību pārkāpumus, ir īpaši svarīgi, lai Eiropas Komisija kā līgumu īstenošanas uzraudzītāja velta lielāku uzmanību nekā jebkad valdību lēmumiem, kas apdraud ziņu aģentūru neatkarību, demokrātiskas pārbaudes un līdzsvara sistēmu, un tiesiskumu, un, ja nepieciešams, veic pasākumus, lai aizstāvētu demokrātiskās pamatvērtības.
Zita Gurmai
rakstiski. - Kā sieviete un politiķe, kas nodarbojas ar dzimumu līdztiesības jautājumiem, esmu vīlusies Komisijas darba programmā 2011. gadam. Sievietes šajā programmā ir pilnīgi aizmirstas un nemaz nav pieminētas. Man bija ļoti jāpiepūlas, lai pielikumā vismaz vienu reizi atrastu vārdu "sievietes”. Un pat tajā, es citēju: "Atkarībā no apspriešanas iznākuma Komisija 2012. gadā var pieņemt tiesību akta priekšlikumu par darba un ģimenes dzīves saskaņošanu, ieskaitot tiesību aktus par bērna kopšanas atvaļinājumu tēvam un atvaļinājumu personām, kas gādā par atkarīgajiem ģimenes locekļiem”. "Atkarībā”, "var pieņemt”, "2012. gadā” - un šos teikumus ir rakstījusi Komisija, kas martā steidzās izstrādāt tukšo tā saukto Sieviešu hartu un kas neņēma vērā Parlamentu, kad notika sarunas par jauno dzimumu līdztiesības stratēģiju, un es varu piebilst, ka tajā nav lielākas konkrētības kā pašreizējā Komisijas darba programmā. Mums bija skaidrs jau martā, ka V. Reding harta ir tikai fasāde bez dziļāka satura. Mēs esam vairākkārt pieprasījuši iedarbīgu likumdošanas tekstu, bet V. Reding nevēlējās par to ne dzirdēt. Kāpēc mēs pieņemam Eiropu, kas nosaka sankcijas dalībvalstīm, kad tās finansiāli nepilda ES noteikumus un nolīgumus, bet nevaram pieņemt Eiropu, kas nosaka sankcijas dalībvalstīm, kuras neņem vērā dzimumu līdztiesību un izveido valdības, kurās ministra amatā ir maz sieviešu, vai to tajās nav nemaz?
Jiří Havel
Nav nekāds brīnums, ka tās trīs valstis, kas izjauca sarunas par budžetu, ir neto maksātājvalstis un turklāt vēl ir atlaižu saņēmējas. Nav nekādu šaubu, ka AK ir uzsākusi savu kārtējo cīņu par atlaidēm. Budžeta grāvēju taisnošanās ir diezgan nevarīga. Ierobežot budžeta elastību krīzes laikā ir bezatbildīgi. Krīzes laikā mums, gluži otrādi, ir jāpalielina budžeta elastība. Atteikšanās saskaņā ar Lisabonas līgumu apspriest ar Parlamentu jaunus finanšu resursus ES budžetam, kā arī atteikšanās uzsākt dialogu par daudzgadu finanšu shēmu ir kādreiz izslavētās britu humora izjūtas bēdīga parodija..
Joanna Senyszyn
Komisijas darba programmā 2011. gadam ir jāiekļauj direktīvas priekšlikums par vardarbības pret sievietēm apkarošanu un ES sporta finansēšanas programma. Komisija ir uzņēmusies saistības attiecībā uz šiem jautājumiem. Ir pienācis laiks tās izpildīt. Vardarbība pret sievietēm ir pašlaik visnopietnākā sieviešu diskriminācijas un cilvēktiesību pārkāpumu izpausme. Eiropā 45 % sieviešu - tas ir 100 miljonu - ir kritušas par upuri vardarbībai. Katru dienu no vardarbības cieš no 1 līdz 2 miljoniem Eiropas sieviešu. Nav attaisnojuma mūsu gausumam direktīvas izstrādē par šo jautājumu.
Es vēlos vērst jūsu uzmanību arī uz sporta jautājumu, kas pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir nodots Eiropas Savienības kompetencē. Un atkal Komisija, aizbildinoties ar ierobežotu budžetu gan dalībvalstu, gan Eiropas līmenī, ir atlikusi ES programmas iesniegšanu šajā jautājumā. Baidos, ka, pieņemot šādu nostāju, mums nekad nebūs šādas programmas, jo vienmēr atradīsies lietas, kas ir svarīgākas par sportu. Taču fiziska aktivitāte dod nenoliedzamu labumu - tā uzlabo eiropiešu veselību un labklājību, kā arī palielina viņu efektivitāti un lietderību darbā. Tā palīdz novērst slimības un samazina veselības aprūpes izmaksas, kā arī mazina sociālo atstumtību. Svarīgi ir arī izmantot vecāka gadagājuma cilvēku potenciālu darba tirgū. Es ceru, ka savos turpmākajos priekšlikumos par nodarbinātību un jaunu darbavietu radīšanu Komisija ņems vērā šo aspektu, kas ir jau daudzkārtīgi apspriests.
