Vārda brīvības pārkāpumi un diskriminācija seksuālās orientācijas dēļ Lietuvā (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par:
jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru uzdeva Renate Weber, Sophia in 't Veld, Leonidas Donskis, Cecilia Wikström, Alexander Alvaro, Sonia Alfano, Gianni Vattimo, Sarah Ludford un Ramon Tremosa i Balcells ALDE grupas vārdā Komisijai, par vārda brīvības pārkāpumiem un diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ Lietuvā (B7-0669/2010),
jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru uzdeva Ulrike Lunacek Verts/ALE grupas vārdā Komisijai, par vārda brīvības pārkāpumiem un diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ Lietuvā (B7-0803/2010),
jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru uzdeva Cornelis deJong GUE/NGL grupas vārdā Komisijai, par vārda brīvības pārkāpumiem un diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ Lietuvā (B7-0804/2010), un
jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kuru uzdeva Michael Cashman, Monika Flašíková Beňová un Claude Moraes S&D grupas vārdā Komisijai, par vārda brīvības pārkāpumiem un diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ Lietuvā (B7-0005/2011).
Sophia in 't Veld
autore. - Priekšsēdētājas kundze! Šodien nav pirmā reize, kad mēs apspriežam tiesību aktu, kuru varētu pieņemt Lietuvas parlaments, tādējādi ļoti negatīvi ietekmējot lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu (LGBT) stāvokli Lietuvā. Manuprāt, tas ir nepieņemami, ka mēs atkal apspriežam šo jautājumu, par kuru Parlaments jau ir pieņēmis rezolūciju.
Manuprāt, rītdienas balsojumam izvirzītās rezolūcijas mērķis ir skaidrs. Mēs aicinām savus Lietuvas kolēģus nopietni izvērtēt šo jautājumu un pārliecināties par to, lai ar tiesību aktu, kuru tie pieņems, netiktu diskriminēti LGBT.
Man nav daudz ko teikt par šo rezolūciju, tomēr kļūst arvien vairāk skaidrs, ka Eiropas Savienībai ir vajadzīgi daudz spēcīgāki juridiskie instrumenti, lai nodrošinātu pamattiesību ievērošanu. Nesen mēs apspriedām strīdīgo plašsaziņas līdzekļu likumu Ungārijā, un tagad esam saskārušies ar līdzīga rakstura jautājumu.
ES līgumos ir noteikti vienoti principi visiem 500 miljoniem iedzīvotāju, bet, kad runa ir par to ievērošanu, sākas problēmas. Tādēļ, komisāres kundze, es gribētu dzirdēt jūsu viedokli par mūsu priekšlikumiem attiecībā uz Eiropas stratēģiju, lai nodrošinātu LGBT tiesību ievērošanu. Eiropas Savienība ir daudz paveikusi dzimumu līdztiesības jomā un, patiesi, mēs regulāri pieņemam stratēģijas dzimumu līdztiesības jomā. Mums ir dažādas stratēģijas, lai cīnītos pret rasismu, ksenofobiju un sociālo atstumtību, kā arī veicinātu pamattiesību ievērošanu, bet diemžēl tādas nav, lai aizsargātu LGBT tiesības. Manuprāt, mums ir steidzami vajadzīga šāda stratēģija, proti, lai cīnītos pret aizspriedumiem, nezināšanu, diskrimināciju un naidu, kā arī lai veicinātu LGBT tiesību ievērošanu.
Lai ilustrētu šo problēmu, var minēt daudzus piemērus. Šodien mēs apspriežam Lietuvas parlamentam iesniegtos grozījumus, bet mēs nedrīkstam aizmirst, ka ksenofobija pastāv visās dalībvalstīs.
Es gribētu pievērst jūsu uzmanību vēl kādam faktam, komisāres kundze, uz dzirdēt jūsu domas par to. Tas ir saistīts ar Eiropas patvēruma politiku, un šis fakts ir tāds, ka cilvēki pieprasa patvērumu, jo kādā no dalībvalstīm, kuru es nenosaukšu, tiem, kas tiek saukti pie kriminālatbildības seksuālās orientācijas dēļ, tiek veikts tā sauktais fallometriskais tests. Tas ir sevišķi pazemojoši. Šādai procedūrai nav vietas Eiropas Savienībā, tādēļ es gribētu dzirdēt, ko Komisija šajā ziņā ir paredzējusi darīt.
Ulrike Lunacek
autore. - Priekšsēdētājas kundze! Mana kolēģe in 't Veld kundze jau izskaidroja, par ko ir šī rezolūcija. Es pilnīgi pievienojos viņas uzdotajam jautājumam jums, komisāres kundze, proti, vai tiks izstrādāta stratēģija, lai nodrošinātu LGBT tiesību ievērošanu ES?
Tomēr es vēlētos aplūkot jautājumu no citas puses, lai pārliecinātu šajā Parlamentā tos, kuri vēl nav izlēmuši, vai balsot par šo rezolūciju. Pagājušajā vasarā četri Eiropas Parlamenta deputāti, proti, in 't Veld kundze, es pati, Cashman kungs un Fjellner kungs, kuri pārstāv četras lielākās politisko partiju grupas, apmeklējām Lietuvas galvaspilsētu Viļņu, kad tur norisinājās pirmais Baltijas praida gājiens, lai atbalstītu šīs pilsētas lesbietes, gejus, biseksuālus un transpersonas, kā arī nodrošinātu viņu tiesību ievērošanu. Mēs bijām tur un stāvējām pie ES karoga, lai paziņotu, ka šis karogs aizsargā mūs, lesbietes, gejus, biseksuālus un transpersonas arī Lietuvā.
Kas notiks ar mums un lietuviešiem, kuri nākamajā gadā vēlēsies piedalīties šajā gājienā un aizstāvēt LGBT tiesības Viļņā, ja Seimas pieņems minētos grozījumus? Katram no mums varēs piemērot naudu sodu līdz pat EUR 2900 par homoseksuālu attiecību veicināšanu, jo, manuprāt, uz heteroseksuālām attiecībām tas neattiecas. Vai tiešām Lietuvas parlaments to vēlas, jo Lietuva ir valsts, kura vēl tikai pirms 20 gadiem cīnījās par savu brīvību, un cīnītāju vidū bija arī lesbietes un geji?
Tādēļ es ļoti priecājos par to, ka Lietuvas prezidente un bijusī komisāre Grybauskaitė kundze, kā arī Lietuvas valdība jau ir paziņojusi, ka ierosinātie grozījumi ir pretrunā Lietuvas saistībām saskaņā ar tās konstitūciju. Manuprāt, ir skaidrs, ka dažādi seksualitātes un seksuālās orientācijas veidi, kā arī dzīvesveidi ir raksturīgi ikvienai sabiedrības daļai un kultūrai. Tā tas ir arī Lietuvā. Šādu faktu slēpšana no sabiedrības veicinās naida kurināšanu, naidīgas runas un noziegumus. Manuprāt, Lietuvas parlaments to nevēlas.
Tādēļ es ceru, ka šis Parlaments un Komisija atbalstīs šo rezolūciju. Mums nav vajadzīgs jūsu atbalsts, bet es ceru, ka mums tas ir.
Cornelis de Jong
Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos pievienoties iepriekšējo runātāju teiktajam, bet gribētu uzsvērt arī kādu citu šā jautājuma aspektu, proti, ka ierosināto grozījumu pieņemšana var radīt nopietnas sekas tiem LGBT, kuri nav Lietuvas iedzīvotāji, jo uz šo likumu varēs atsaukties, lai neatzītu arī citu dalībvalstu viendzimuma pāru partnerattiecības un laulības. Mēs šo jautājumu jau apspriedām šajā Parlamentā pagājušā gada septembrī un, tādēļ, ka daži jautājumi palika neatbildēti, mēs un arī citi EP deputāti nosūtījām vēstuli ar lūgumu tos precizēt. Jūsu komisārs mums atsūtījāt atbildi, kurā cita starpā viņš rakstīja, ka šādu pāru uzturēšanās tiesības ir atzītas ar Eiropas Kopienu tiesību aktiem. Es gribētu jums uzdot šādu jautājumu, proti, vai arī jūs grasāties apstrīdēt Lietuvu gadījumos, kad viens no partneriem nav kādas dalībvalsts pilsonis? Es būtu pateicīgs par ļoti skaidru atbildi uz šo jautājumu.
Esmu lasījis Komisijas darba programmā, ka 2013. gadā Komisija ir paredzējusi izstrādāt likumdošanas priekšlikumu par atsevišķu civilstāvokļa aktu savstarpēju atzīšanu. Man jautājums ir šāds, proti, vai šis likumdošanas priekšlikums ietver arī laulību un partnerattiecību savstarpēju atzīšanu? Ja tā, tad tās ir labas ziņas, bet kādēļ tas notiks tikai 2013. gadā?
Komisija ir paziņojusi, ka tā veiks vajadzīgos pasākumus pēc tam, kad Lietuvas ierēdņi būs beiguši analizēt Lietuvas tiesību aktus, tādēļ man ir šāds jautājums, proti, vai ir veikta analīze un vai jūsu ierēdņi, to veicot, ir izvērtējuši, kādas sekas varētu radīt citu dalībvalstu viendzimuma pāru atzīšana?
Kādus pasākumus Komisija plāno vērst pret Lietuvu un ko tā ir paredzējusi darīt Rumānijas gadījumā, kuras tiesību akti šādu atzīšanu izslēdz?
Visbeidzot, komisāres kundze, septembra debatēs jūs solījāt, ka ātri reaģēsiet uz Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras ziņojumu par homofobiju, tomēr savā vēstulē tikai atsaucāties uz Komisijas gada ziņojumu. Vai jums nešķiet, ka, ņemot vērā lietas virzību Lietuvā, šim jautājumam vajadzētu pievērst vairāk uzmanības? Vai jūs varētu apsolīt, ka iespējami drīz nāksiet klajā ar atsevišķu ziņojumu par homofobiju ES?
Monika Flašíková Beňová
Priekšsēdētājas kundze! Jāatzīstas, ka man nav saprotams tas, kas notiek Lietuvā, vai drīzāk jāsaka, ka mūsu ilūzijas ir zudušas un mēs esam sašutuši.
Brīdī, kad šķiet, ka esam sākuši gūt panākumus un zinām, kādas ir ES cilvēku pamattiesības, mēs uzzinām, ka kādā no dalībvalstīm tās netiek ievērotas.
Tas, ka ir radusies vajadzība ar likumu aizliegt tādas attiecības, kuras nav heteroseksuālas, mums šķiet neticami regresīvi un liecina par to, ka tiek grauts tas, ko mēs Eiropas Parlamentā sadarbībā ar Komisiju esam sasnieguši pēdējos gados cilvēktiesību jomā.
Bērnu garīgās veselības aizsardzība ir tikai apkaunojošs, par sevi nepārliecinātu politiķu aizbildinājums. Mums ir jāaizsargā bērni, un mēs to vēlamies. Mums viņi ir īpaši jāaizsargā pret vardarbību un nabadzību, un mēs vēlamies nodrošināt viņu izglītošanai, drošībai un personības attīstībai nepieciešamos apstākļus. Tomēr ikviens vai vismaz vairums no mums zina no personīgās pieredzes, ka bērniem nekaitē ne mīlestības un pieķeršanās apliecinājumi, ne arī tas, ka papildus heteroseksuālām attiecībām tiek popularizētas arī cita veida attiecības.
Tādēļ, komisāres kundze, manuprāt, šajā laikā un mūsu vecumā vairs nav lietderīgi iesaistīties diskusijās ar pretēju uzskatu piekritējiem vai censties viņiem izskaidrot, kādēļ viņu viedoklis ir tik nožēlojami aplams.
Manuprāt, ir pienācis laiks izlēmīgai rīcībai. Mums ir nepārprotami jānorāda, ka minētie homofobiskie Lietuvas tiesību akti ir pretrunā Eiropas Savienības pamatprincipiem, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai. Ar tiem nav ievērota vārda, informācijas un pulcēšanās brīvība, kā arī tādas diskriminācijas aizliegums, kuras pamatā ir seksuālā orientācija.
Es gribētu jautāt komisāres kundzei, vai gadījumā, ja minētie grozījumi tiks pieņemti, Komisija sāks tiesvedību pret Lietuvu par jau minētajiem pārkāpumiem?
Viviane Reding
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētājas kundze! Vispirms es gribētu uzsvērt, ka Komisija nešaubīgi vēršas pret homofobiju, jo tas ir rupjš cilvēktiesību pārkāpums.
Tas ir arī iemesls, kura dēļ es 2010. gada 22. novembrī ierados Lietuvā un ar tās prezidenti Dalia Grybauskaitė kundzi un Tieslietu ministru apspriedu grozījumu priekšlikumus Administratīvo pārkāpumu kodeksā, kur ir paredzēts jauns, ar naudas sodu sodāms pārkāpums par "homoseksuālu attiecību publisku veicināšanu vai tās finansēšanu”, kā arī ar tiem saistītos grozījumu priekšlikumus Kriminālkodeksā.
Saskaņā ar jaunāko manā rīcībā esošo informāciju grozījumu pieņemšana Administratīvo pārkāpumu kodeksā ir atlikta līdz šā gada pavasarim. Tas nozīmē, ka tie joprojām tiek apspriesti.
Komisija izskata grozījumu priekšlikumus Lietuvas Administratīvajā kodeksā, Kriminālkodeksā, kā arī citos šīs valsts tiesību aktos, lai noteiktu to atbilstību attiecīgajiem ES tiesību aktiem.
2009. gadā Komisija pauda nopietnas bažas Lietuvas varas iestādēm par tās Likuma par nepilngadīgo aizsardzību pret publiski pieejamās informācijas kaitīgo ietekmi atbilstību ES tiesību aktiem un pamattiesību principiem. Pēc Komisijas iejaukšanās 2009. gada decembrī šajā likumā tika izdarīti attiecīgi grozījumi.
Saskaņā ar minēto likumu, tāda informācija, kas "atspoguļo necieņu pret ģimenes vērtībām, mudina stāties laulībā un veidot ģimeni citādi, nekā noteikts Lietuvas Republikas Konstitūcijā un tās Civilkodeksā”, tiek uzskatīta par kaitīgu nepilngadīgajiem. Šā likuma praktiska piemērošana var radīt jautājumus par tā atbilstību Direktīvai par elektronisko tirdzniecību un Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvai, kā arī nediskriminācijas principam. Komisija turpinās vērot notikumu gaitu.
Saskaņā ar manā rīcībā esošo informāciju grozījumi Likumā par informācijas sniegšanu stājās spēkā 2008. gada 18. oktobrī. Tajos ir noteikts, ka "reklāmas un audiovizuāli komercpaziņojumi [...] nedrīkst ietvert ar seksuālo orientāciju saistītas izpausmes vai tās propagandu”. Ja šie noteikumi likumā tiks saglabāti, tad tie būs pretrunā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvai, kā arī iespējams, būs pārkāpti ES Pamattiesību hartas 21. panta noteikumi.
2010. gada maijā Komisija nosūtīja vēstuli Lietuvas valdībai, kurā pauda bažas par to, ka pēdējā brīdī tika aizliegts Baltijas praida gājiens. Jūs droši vien to atceraties. Mēs šajā vēstulē atgādinājām, ka miermīlīgas pulcēšanās brīvība, kā to paredz Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija un arī ES Pamattiesību hartas 12. pants, ir viens no principiem, uz kuriem ir dibināta Eiropas Savienība. Pamatojoties uz šo vēstuli, 2010. gada 8. maijā tika atļauts Baltijas praida gājiens. Tas bija notikums, uz kuru atsaucās iepriekšējā runātāja.
Kas attiecas uz jautājumu par iespējamo Eiropas stratēģiju cīņai pret homofobiju, tad Komisijas prioritāte ir nodrošināt ES tiesību aktu pilnīgu atbilstību ES Pamattiesību hartai, tostarp, tās 21. pantam, ar kuru ir aizliegta diskriminācija seksuālās orientācijas dēļ. Tas, kā to panākt, ir skaidri norādīts Komisijas paziņojumā par Pamattiesību hartas efektīvas ieviešanas stratēģiju, kas tika pieņemts 2010. gada 19. oktobrī. Mēs pie šā jautājuma atgriezīsimies gada ziņojumā par minētās hartas piemērošanu, kas ietvers informāciju arī par panākumiem attiecībā uz 21. panta piemērošanu. Tas notiks šā gada pavasarī.
Ņemot vērā iepriekš teikto, saskaņā ar patvēruma politiku uz tādu procedūru, kā fallometriskais tests, protams, attiecas ES tiesību akti, turklāt konkrēti Pamattiesību hartas 21. pants, ar kuru ir aizliegta diskriminācija seksuālās orientācijas dēļ. Tas nepārprotami nozīmē, ka, ja ES tiesību aktos vai to piemērošanas procesā dalībvalstīs tiek konstatēta diskriminācija, Eiropas Savienība ir tiesīga iejaukties. Ir skaidrs, ka ES var iesaistīties šīs problēmas risināšanā.
Nobeigumā es gribētu atkārtoti apliecināt Komisijas stingro apņemšanos cīnīties pret homofobiju un diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ, pilnīgi izmantojot visas tai ar Līgumiem piešķirtās pilnvaras.
Kas attiecas uz civilstāvokļa atzīšanu, mēs neesam paredzējuši izstrādāt tiesību aktus, ar kuriem varētu iejaukties dalībvalstu ģimenes tiesībās vai grozīt dalībvalstu pieņemtās laulību definīcijas. Tas ir subsidiaritātes princips. Mūsu Zaļā grāmata par civilstāvokļa dokumentu atzīšanu ir paredzēta pārrobežu situācijām, piemēram, lai atzītu dzimšanas apliecības, bet tā neattiecas uz tādiem jautājumiem kā viendzimuma laulību atzīšana. Mēs nedrīkstam jaukt dažādas lietas. Definēt to, kas ir laulība, ir dalībvalstu kompetencē, savukārt Eiropas Savienības kompetencē ir nodrošināt brīvu pārvietošanos un nepieļaut diskrimināciju. Šīs ir divas pilnīgi atšķirīgas lietas. Tāda ir situācija saistībā ar ES tiesību aktiem, kurus mēs varam piemērot praktiski.
Simon Busuttil
PPE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! EPP ir apņēmusies ievērot Eiropas Savienības pamatā esošās vērtības un principus, jo īpaši cilvēktiesību jomā. Eiropai ir jācīnās pret jebkādu diskrimināciju, tostarp seksuālās orientācijas dēļ. Vienlaikus mums ir arī jāievēro jebkuras demokrātiskas valsts tiesības atbilstoši cilvēktiesībām un nediskriminācijas principam, proti, apspriest, modificēt un pieņemts valstu likumus, neiejaucoties šo valstu parlamentu debatēs, nepārkāpjot subsidiaritātes principu, kā arī priekšlaicīgi tās nenosodot un nesākot pret tām vērstus pasākumus.
Mēs nevēlamies nosodīt minēto dalībvalsti, jo īpaši tādēļ, ka šajā gadījumā Lietuvas parlaments par ierosinātajiem grozījumiem vēl pat nav nobalsojis savā sesijā un šīs valsts varas iestādes tos joprojām pārskata. Minētās iestādes pašas ir atzinušas, ka ierosinātie grozījumi ir uzskatāmi par pretrunā esošiem Eiropas tiesībām, un tās ir paziņojušas, ka veiks nepieciešamos pasākumus, lai uzlabotu situāciju un nodrošinātu nediskriminēšanu seksuālās orientācijas dēļ. Tādējādi ierosinātais tiesību akts, iespējams, netiks ietverts Lietuvas likumu krājumā, un tādēļ nav vērts priekšlaicīgi nosodīt šo dalībvalsti.
Nobeigumā jānorāda, ka es tomēr ceru, ka rīt EPP atbalstīs kopīgo rezolūciju, ja vien tajā nebūs nosodīta neviena konkrētā dalībvalsts, un šī rezolūcija tiks modificēta, lai padarītu to līdzsvarotāku.
Sarah Ludford
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Es ļoti ceru, ka Lietuva gūs mācību no Apvienotās Karalistes pieredzes, kas pati atrisināja savas problēmas, kuras radīja likums, ar ko tika aizliegta homoseksualitātes veicināšana skolās. David Cameron, kurš tolaik bija Konservatīvo partijas līderis un pašlaik ir premjerministrs, pirms 18 mēnešiem atzina, ka viņa partija bija pieļāvusi kļūdu, atbalstot minēto 1988. gada likumu, kas vēlāk tika atcelts. Patiesi, David Cameron prognozēja, ka pirmais Apvienotās Karalistes premjers, kas publiski neslēpj, ka ir gejs, būs Tory. To mēs vēl redzēsim, bet tāda ir viņa prognoze.
Tādējādi jūs esat liecinieki tam, cik krasi divu desmitgažu laikā ir mainījusies cilvēku attieksme. Šāda attieksmes maiņa, par kuru mans kolēģis Charles Tannock zina daudz vairāk, un šāds centriski labējo viedoklis atspoguļojas samērā atturīgajā un ierobežotajā EPP rezolūcijā, kā arī Simon Busuttil atklātajos izteikumos. Es ceru, ka EPP spēs vienoties par kopīgo rezolūciju, ja vairums viņu grozījumu tiks pieņemti rītdienas balsojumā.
Situācija Apvienotajā Karalistē ir mainījusies tiktāl, ka nelielu viesu māju īpašnieki ir spiesti maksāt kompensācijas geju pāriem, kuriem viņi ir atteikuši uzturēšanos, tādējādi pārkāpjot likumu. Kā norādīja tiesnesis, minētie īpašnieki varēja brīvi paust savus uzskatus par homoseksualitāti, bet viņi nedrīkstēja, pamatojoties uz šiem uzskatiem, diskriminēt cilvēkus seksuālās orientācijas dēļ. Ar minēto Lietuvas likumu tiks pārkāptas vārda un pulcēšanās brīvība.
Kā norādīja Eiropas Pamattiesību aģentūra, aizliegt homoseksualitātes propagandēšanu un veicināšanu ir tas pats, kas atturoši ietekmēt vārda brīvību. Es pievienojos Sophie in 't Veld izteiktajam aicinājumam Eiropas Savienībai ierosināt stratēģiju cīņai pret homofobiju un diskrimināciju, kā arī aicinu visus šā Parlamenta politisko grupu pārstāvjus apvienoties, lai atbalstītu visa veida cilvēktiesības.
Marije Cornelissen
Priekšsēdētājas kundze! Šī nav pirmā reize, kad Lietuva neievēro ES pamatvērtības un Līguma par ES noteikumus. Šķiet, ka šīs valsts parlaments kļūst arvien nekaunīgāks veidā, kādā tas apspiež geju tiesības.
Mums ir jārīkojas, lai to apturētu. ES vērtības un tiesību aktus nevar uzskatīt par sava veida ēdienkarti, no kuras var izvēlēties tikai sev tīkamāko ēdienu. Ikvienai valstij, kura vēlas kļūt par ES dalībvalsti un palikt tās sastāvā, ir jāievēro mūsu tiesību akti. Iepriekš teiktais attiecas gan uz Lietuvu, gan Franciju, gan Nīderlandi. Pieņemsim, ka, piemēram, Nīderlande pēkšņi kādā brīdī sāktu manipulēt ar migrantu tiesībām. Mums ir jārīkojas, jo pretējā gadījumā neviens ES iedzīvotājs nejutīsies pietiekami aizsargāts.
Esmu gandarīta, ka komisāres kundze ir nekavējoties sākusi juridisko analīzi, un ceru, ka ļoti drīz būs konkrēta rīcība, jo nav šaubu, ka mēs nedrīkstam pieļaut tādu situāciju, kad cilvēki kļūst par šādu tiesību aktu upuriem un ir spiesti doties uz citām dalībvalstīm, lai kā ES iedzīvotāji cīnītos par savām tiesībām, izmantojot Eiropas Cilvēktiesību tiesu.
Charles Tannock
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! ES pamatā ir princips, ka visiem tās iedzīvotājiem ir vienādas tiesības un brīvības. Ikvienai valstij, kas vēlas kļūt par ES dalībvalsti, ir jāievēro šis princips un jāparaksta Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija, apņemoties nediskriminēt cilvēkus seksuālās orientācijas dēļ.
Kad Lietuva pirms septiņiem gadiem pievienojās ES, tā apņēmās ievērot mūsu kopējās, uz iecietību un vienlīdzību balstītās vērtības. No tā laika ir stājusies spēkā ES Pamattiesību harta, tostarp tās 12. un 21. pants, ar kuru ES iestāžu līmenī tiek garantētas pilsoņu tiesības un brīvības, kā arī nediskriminēšana seksuālās orientācijas dēļ.
Es kā savas partijas un Darba grupas cilvēktiesību jautājumos pārstāvis ārpus Eiropas Savienības varu kategoriski apgalvot, ka Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa aizstāv un atbalsta vienlīdzības, tolerances un daudzveidības principu.
Tomēr daudziem eiropiešiem ir tradicionāls uzskats par homoseksualitāti, kura pamatā ir reliģiskā pārliecība. Tieši tāpat kā mēs cenšamies atbalstīt likumu, ar kuru tiek aizsargātas LGBT tiesības, mums ir arī jācenšas nodrošināt, lai tiem, kuri nemusinošā veidā vēlas paust pretēju uzskatu, ievērojot vārda brīvības principu, būtu tiesības to darīt.
Nav šaubu, ka Lietuvas sabiedrība galvenokārt ir konservatīva, un mums to vajadzētu saprast. Cilvēkiem ir tiesības uz savu privāto viedokli, taču iestāžu līmenī un juridiskajā jomā mēs nevaram pieļaut kompromisus. Vienlīdzība ir mūsdienu sabiedrībai raksturīga iezīme, un, manuprāt, tieši ES garantētā tiesiskā aizsardzība un individuālās tiesības bija sava veida "magnēts” tādām valstīm kā Lietuva, kas tika izveidota pēc atbrīvošanās no komunistiskā totalitārisma diktatūras.
Tādēļ es aicinu Lietuvas iestādes atcerēties to, ka ES ir apņēmusies novērst 20. gadsimta pirmajā pusē Eiropā plaši izplatīto minoritāšu sociālo atstumtību, nomelnošanu un vajāšanu. Komisijai ir jāizvērtē Lietuvā ierosinātais minētais likumprojekts un jāpaziņo par tā atbilstību vai neatbilstību ES tiesību aktiem, kaut arī, kā jau norādīja Simon Busuttil, pastāv iespēja, ka šis likumprojekts netiks pieņemts, jo Lietuva ir demokrātiska valsts un ir ļoti labi informēta par visiem jautājumiem, kurus mēs šeit šovakar apspriežam.
Joe Higgins
GUE/NGL grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Lietuvā ierosinātais likumprojekts, kas paredz homoseksuālu attiecību publiskas veicināšanas aizliegumu ir vēl viens aizbildinājums tam, lai šajā valstī apspiestu geju, lesbiešu, transpersonu un biseksuāļu tiesības.
Tā ir nežēlīga ironija, ka valsts, kas tikai pirms 20 gadiem atbrīvojās no Staļina diktatūras važām, ir atkal atgriezusies pie viena no šīs sistēmas daudzajiem noziegumiem, proti, pie cilvēku tiesību dzīvot brīvi un mierīgi saskaņā ar savu seksuālo identitāti apspiešanas.
Es apsveicu simtiem geju un viņu atbalstītājus ar uzvaru pār naida kampaņu pret Baltijas praida gājienu Lietuvas galvaspilsētā Viļņā pagājušā gada maijā. Ir nepieņemami, ka Lietuvas labējo partiju politiķi apspiež gejus. Diemžēl šīs valsts politiskās struktūras ir pievīlušas cilvēkus, jo īpaši jauniešus, tāpat kā Īrija, kurā tirgus kapitālisms un finanšu spekulācijas ir izpostījušas Baltijas valstu, tostarp Lietuvas, ekonomiku, palielinot bezdarba līmeni līdz pat 18 %, bet jauniešu bezdarba līmeni līdz 35 %. Šajos apstākļos minoritāšu, tostarp, geju izmantošana par grēkāžiem, ir cinisks veids, lai novērstu uzmanību no neveiksmēm uzņēmējdarbības jomā.
Tāpat kā pret gejiem vērstās naida kampaņas Ugandā, arī Lietuvā rīkotās kampaņas mērķis ir netieši vērst uzmanību uz to, ka geji rada bērnu seksuālās izmantošanas draudus. Tā ir neslavas celšana, kuras mērķis ir radīt apjukumu un maldināt sabiedrību, lai vecāki, aizsargājot savus bērnus, lūkotos nepareizajā virzienā. Diemžēl man kā īram ir jāatzīst, ka bērni visbiežāk tiek apdraudēti tajās sabiedrības struktūrās, kurās tiem vajadzētu justies pasargātiem, proti, ģimenēs un katoļu baznīcās.
Tas ir bīstami, ka Lietuvas jauniešiem tagad nākas risināt ar seksualitāti saistītas problēmas neiecietības un baiļu atmosfērā. Tādēļ mums vajadzētu apliecināt solidaritāti ar visiem tiem cilvēkiem Lietuvā, Krievijā, Eiropas Savienībā un arī citās valstīs, kuri vēlas dzīvot mierā un saskaņā ar savu identitāti.
Dimitar Stoyanov
(BG) Priekšsēdētājas kundze! Manuprāt, iepriekšējo runātāju vēstījums ir tāds, ka, minētajā likumprojektā ierosinātie grozījumi, iespējams, veicinās homoseksuāļu diskrimināciju, bet tas ir tikai pieņēmums, par ko viņi paši nav pilnīgi pārliecināti. Tādēļ saistībā ar iepriekš teikto es atcerējos filmu Minority Report, kurā vietējā policija izmanto īpašu iekārtu, lai pārliecinātu cilvēkus par to, ka viņi nākotnē izdarīs noziegumu.
Tieši šādā situācijā pašreiz ir Lietuva, jo šī valsts tiek nosodīta par to, ko vēl nav izdarījusi. Vēl viena būtiska problēma, ar kuru mums nāksies saskarties tuvākajos gados, ir konflikti dažādu grupu starpā par dažādām tiesībām.
Vai jūs zināt, ka, piemēram, tiesības uz pulcēšanos, kuras mēs šeit apspriežam, nav neierobežotas un absolūtas. Tai ir jānotiek mierīgi un saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem, netraucējot sabiedrisko kārtību.
Es zinu, ka šis konkrētais gadījums uz to neattiecas, bet neaizmirsīsim, ka nākotnē šādi konflikti tiesību dēļ Eiropas Savienībā arvien biežāk radīs nopietnas problēmas, un, ja mēs turpināsim paplašināt tā sauktās pilsoņu tiesības un brīvības, tad sasniegsim tādu punktu, kad tomēr nāksies izlemt, kuru cilvēku tiesības un brīvības ir prioritāte.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Lietuvā šobrīd ir izveidojusies situācija, kad, no vienas puses, mēs runājam par ikvienas valsts demokrātiski ievēlētas valdības tiesībām pieņemt savus likumus, bet, no otras puses, par pienākumu ievērot cilvēktiesības, kuras tiek aizsargātas ar ES tiesību aktiem un starptautiskajām konvencijām. Nav šaubu, ka Eiropas Parlamenta pienākums cita starpā ir izvērtēt katru gadījumu, kad, iespējams, ir noticis cilvēktiesību pārkāpums, kas izriet no piederības konkrētai sociālajai grupai. Parlaments par šo jautājumu jau vairākkārt ir ierosinājis rezolūcijas, jo vienmēr ir iestājies pret šo tiesību pārkāpumiem.
Šīsdienas debates notiek arī, pamatojoties uz bažām par to, ka ierosinātie grozījumi Lietuvas likumprojektā var radīt, piemēram, vārda brīvības ierobežojumus seksuālās orientācijas dēļ. Šādām bažām ir pamats tādēļ, ka Eiropas Parlaments ir vairākkārt vērsis iestāžu uzmanību uz Lietuvas valdības selektīvo attieksmi pret cilvēktiesībām šajā valstī. Šajā konkrētajā gadījumā ar minēto Lietuvas likumprojektu nav ievērots vienlīdzīgas attieksmes princips pret konkrētu etnisko minoritāšu grupu. Tādēļ jāuzsver, ka dalībvalstu likumprojektiem ir jāatbilst noteiktiem standartiem un jābūt saskaņā ar ES tiesību aktiem, kas garantē vienlīdzīgu attieksmi pret konkrētām minoritāšu grupām, tostarp etniskajām minoritātēm.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Priekšsēdētājas kundze! Šodien, kad mēs apspriežam šo delikāto jautājumu attiecībā uz manu valsti Lietuvu, es, pirmkārt, vēlētos uzsvērt, ka Lietuva kā ES dalībvalsts ievēro cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā arī ciena ES pamatvērtības. Diemžēl ir bijuši gadījumi, kad atsevišķi Lietuvas parlamenta deputāti ir ierosinājuši likumus, ar kuriem tiek pārkāptas cilvēktiesības un tiek diskriminēti iedzīvotāji. Tomēr es vēlos paziņot, ka pagājušajā trešdienā Lietuvas valdība sniedza negatīvu vērtējumu par Lietuvas parlamentā apspriesto priekšlikumu noteikt naudas sodu par homoseksuālu attiecību publisku veicināšanu, jo tas ir pretrunā ES un starptautiskajiem tiesību aktiem, kā arī Lietuvas Republikas Konstitūcijas noteikumiem un tiek uzskatīts par diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ. Turklāt, ņemot vērā to, ka Lietuva ir ratificējusi Lisabonas līgumu, tai ir jāievēro ES Pamattiesību hartas noteikumi, ar kuru ir aizliegta jebkāda veida diskriminācija, tostarp diskriminācija seksuālās orientācijas dēļ. Šo likumprojektu nosodīja arī Lietuvas Republikas prezidente Dalia Grybauskaitė kundze. Es vēlos norādīt, ka likumprojektā ierosinātie grozījumi vēl nav pieņemti Lietuvas parlamentā un arī Lietuvas parlamenta Cilvēktiesību komiteja vēl nav iesniegusi savus secinājumus par ierosinātajiem grozījumiem. Es ceru, ka Lietuva ņems vērā ES un starptautiskās sabiedrības kritiku, Lietuvas Republikas valdības negatīvos secinājumus, kā arī Eiropas Parlamenta rezolūciju un Lietuvas parlaments noraidīs ierosināto likumprojektu, ar kuru tiktu pārkāptas cilvēktiesības un pamatbrīvības, lai novērstu jebkāda veida diskrimināciju, tostarp diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ.
Raül Romeva i Rueda
Priekšsēdētājas kundze! Manuprāt, ir skaidrs, ka Lietuvas parlamentam, kā arī visiem tiem, kuri vēlas apspriest šo faktu, mūsu paziņojums ir nepieciešams vairāk nekā jebkad agrāk. Ir divi fakti, kas būtu jāatgādina kolēģiem, kuri tos ir aizmirsuši. Pirmais ir tāds, ka homoseksualitāte tiek klasificēta kā garīga slimība, bet otrais, kam, manuprāt, ir būtiska nozīme, ir tāds, ka nav ticamu pētījumu par to, ka bērnu izglītošana par seksualitāti varētu ietekmēt viņu seksuālo orientāciju.
Tie ir reāli fakti, un nekādi juridiska satura teksti, vai likumprojekti tos nevar apstrīdēt. Tādēļ mēs vēlamies atgādināt saviem kolēģiem, ka šie jautājumi nav apspriežami un mums ir jāpieņem šī rezolūcija, kā arī jāatbalsta Lietuvas prezidentes centieni apturēt notiekošo. Turklāt es vēlos, lai šis paziņojums attiektos ne tikai uz lietuviešiem, bet arī uz visiem tiem, kuri vēlēsies izvirzīt šādus jautājumus apspriešanai turpmāk.
Konrad Szymański
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Šķiet, ka pasaulē nav otra tāda parlamenta kā Eiropas Parlaments, kas tik sāpīgi uztvertu jautājumu par seksuālo minoritāšu tiesību aizsardzību. Lietuvas likumprojekts, kas ir neveiksmīgi skaidrots balsošanai izvirzītajā rezolūcijā, vēl nav pieņemts, bet Eiropas Parlaments jau ir sācis kritizēt vienu no dalībvalstīm. Manuprāt, mums nevajadzētu iejaukties tādas suverēnas valsts kā Lietuva likumdošanas procesā.
Mums vajadzētu izrādīt lielāku uzticēšanos likumdošanas procesam Lietuvā, kā arī lielāku sapratni tiem Lietuvas Parlamenta deputātiem, kuri ir norādījuši, ka bērniem un jauniešiem ir jābūt labāk aizsargātiem pret seksuāla satura materiālu agresīvo ietekmi. Tas ir tikai dabiski, ka mēs apspriežam šo jautājumu. Šķiet, ka bērnu tiesības šajās debatēs vispār nav ņemtas vērā. Šī rezolūcija neatspoguļo uzticēšanos, cieņu pret suverenitāti, neiejaukšanos un apsvērumus par bērnu tiesību ievērošanu, tādēļ mēs to nevaram atbalstīt.
Joanna Senyszyn
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Vairums Eiropas iedzīvotāju uzskata, ka visi cilvēki ir vienlīdzīgi un visiem ir vienādas tiesības. Tomēr dažās ES valstīs iecietības līmenis pret seksuālajām minoritātēm joprojām ir pārāk zems. Tajās tiek kurināts naids pret homoseksuāļiem, aizliegti gājieni vienlīdzības apliecināšanai un pat pieņemti likumi, kuri ir pretrunā ES tiesību aktiem, kā, piemēram, Lietuvas diskriminējošais likumprojekts. Izveidojot vienotu minimālo ES aizsardzības līmeni cilvēkiem, kuri tiek diskriminēti vecuma, seksuālās orientācijas, invaliditātes, kā arī reliģiskās pārliecības vai pasaules uzskatu dēļ, tiktu pārtraukta šāda negatīva prakse. Kad tas notiks? Ir svarīgi, lai baznīca tiktu pilnīgi nošķirta no valsts, jo homofobija visvairāk izplatās tajos reģionos, kuros reliģijai ir pārāk liela nozīme. Pašlaik homoseksualitāte ir likumīgi atzīta tikai 76 pasaules valstīs, bet 8 islāma valstīs par to tiek piemērots nāves sods. Eiropā mums galvenokārt ir tikai tādi noteikumi vai likumprojekti, ar kuriem tiek diskreditēta brīvā pasaule. Tādēļ mūsu rezolūcija un ES direktīva diskriminācijas novēršanai ir ļoti nozīmīga.
Catherine Trautmann
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, dāmas un kungi! Grozījumi, kuri pašlaik tiek izskatīti Lietuvas Parlamentā un kuros ir paredzēts sods par publisku homoseksualitātes veicināšanu, tika sagatavoti saistībā ar Likumu par nepilngadīgo aizsardzību pret publiskas informācijas kaitīgo ietekmi.
Kā, pamatojoties tikai uz pieņēmumu par to, ka ar šo likumu tiks aizsargāti nepilngadīgie, mēs varam apdraudēt vārda un informācijas brīvību un, vēl jo vairāk, pieļaut diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ? Mēs ļoti labi zinām, ka šāds likums ir pamudinājums slēpt savu seksuālo orientāciju un ar to tiek pārkāptas lesbiešu, geju, biseksuāļu un transseksuāļu tiesības, kuras mēs šajā Parlamentā aizsargājam. Turklāt šajā laikā, kad mēs esam liecinieki pret homoseksuāļiem vērstai vardarbībai un agresijai, tā ir musināšana, lai homoseksualitāti padarītu par krimināli sodāmu nodarījumu, kā arī aicinājums uz vardarbību. Mēs nevaram veidot jauniešiem pareizu priekšstatu par Eiropu, ja tās sabiedrība ir noslēgta, neiecietīga un cilvēki cits citu neciena.
Tādēļ, mūsuprāt, ar Lietuvas likumprojektu tiek pilnīgi noniecinātas ES Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā minētās vērtības. Kā jau tika uzsvērts, ar šo likumprojektu ir pārkāpti visi pret diskrimināciju vērstie ES tiesību akti, kuri ir veicinājuši to, lai dalībvalstu tiesību akti paredzētu lielāku vienlīdzību attiecībā uz daudziem mūsu ikdienas dzīves aspektiem, sākot no nodarbinātības, līdz pat informācijai vai izglītībai.
Es jums pateicos, komisāres kundze, par ļoti skaidro paziņojumu un vēlos, lai visas politiskās grupas saprastu jūsu, kā arī manu kolēģu deputātu argumentus. Es gribētu aicināt visu politisko grupu deputātus pievienoties Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupai (S&D), Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupai (ALDE), Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupai (Verts/ALE) un Eiropas Apvienotās kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālajai grupai, kuras uzņēmās iniciatīvu izstrādāt šo rezolūciju.
Anna Záborská
(SK) Priekšsēdētājas kundze! Kādēļ šis Parlaments iesaistās tāda likumprojekta apspriešanā, kuru ir iesniedzis kādas dalībvalsts parlamenta viens deputāts? Es vēlos zināt, kopš kura laika mēs esam sākuši norādīt dalībvalstu likumdevējiem, ko viņiem apspriest vai neapspriest?
Ne šīs debates, ne arī šis rezolūcijas priekšlikums, par kuru mēs rīt balsosim, neattiecas uz spēkā esošiem tiesību aktiem, bet gan uz juridiski nesaistošu tekstu, kas ir jāapspriež ES dalībvalsts parlamentā. Minētais likums, ar kuru, iespējams, patiesi tiek apdraudēta plašsaziņas līdzekļu brīvība, ir pašreiz Ungārijā spēkā esošais likums.
Tomēr vairums uzskata, ka, pirms mēs iesaistāmies Ungārijas jautājuma risināšanā, mums ir jādod tās valdībai laiks attiecīgo grozījumu izdarīšanai, ja tādi būs vajadzīgi. Mums vismaz vajadzētu būt konsekventiem.
Dāmas un kungi! Atliksim balsojumu par šo rezolūciju līdz brīdim, kad Lietuvas parlamentā beigsies minētā likumprojekta apspriešana.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Priekšsēdētājas kundze! Es pārstāvu Lietuvu un varu teikt, ka šīs rezolūcijas, kas šodien tiek apspriesta, pamatā ir viens grozījums Administratīvo pārkāpumu kodeksā. Vēlos uzsvērt, ka Eiropas Parlaments mēģina iejaukties dalībvalsts parlamenta nepabeigtā likumdošanas procesā. Minētais dokuments ir tikai lasījuma posmā, nevis posmā, kad tiek pieņemts galīgais lēmums, turklāt tas vēl nav ticis apspriests komitejā. Lai nodrošinātu taisnīgumu, jāsaka, ka iestādes, kurām vajadzēja novērtēt mūsu parlamentārās grupas grozījumu, iesniedza secinājumus, kuri nav labvēlīgi ierosinātajam grozījuma projektam, bet tas nozīmē, ka šodien apspriestā grozījuma rezultāts, iespējams, nebūs tāds, par kuru mēs pašreiz runājam. Tādēļ es neatbalstu šo rezolūciju, jo tā ir pārmērīgas reakcijas atspoguļojums. Es vēlreiz gribētu vērsties pie sava drauga Higgins kunga. Lūdzu, nerunājiet par to, ko neesat pieredzējis. Nav saprotams, kādēļ ir jāsalīdzina mūsdienu Lietuva ar Lietuvu Padomju Savienības laikā.
Alexandra Thein
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze! Ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un ES Pamattiesību hartu ir aizliegta diskriminācija seksuālās orientācijas dēļ. Līguma par Eiropas Savienību 6. un 7. pantā, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pantā ir paredzēts, ka ES un visu dalībvalstu iestādēm ir jācīnās pret diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ.
Lietuva ir ES dalībvalsts un tādējādi ir apņēmusies cienīt vērtības, kuras tai ir kopīgas ar 500 miljoniem ES iedzīvotāju. Pirmkārt, es atzinīgi vērtēju to, ka pēc mūsu pirmās rezolūcijas 2009. gadā minētā tiesību akta noteikumi vairs nebija tik stingri kā sākotnēji, un mums vēl nav kļuvis zināms neviens tā piemērošanas gadījums, turklāt to neizdevās piemērot, lai aizliegtu Kristofera ielas dienas parādi. Tādēļ es esmu vairāk nekā pārsteigta par to, ka ir ierosināti jauni tiesību akti, kuru neievērošanas gadījumā par homoseksuālu attiecību publisku veicināšanu vai šāda satura informācijas sniegšanu var tikt piemērots naudas sods līdz pat EUR 2900, un līdz ar to homoseksuāliem cilvēkiem vairs netiks nodrošinātas vienādas iespējas, toties tādas saglabāsies vismaz sievietēm.
Tādēļ es atzinīgi vērtēju Komisijas stratēģiju cīņai pret homofobiju un īpaši vēlos pateikties komisārei Reding kundzei par to, ka viņa, ierodoties šovakar šeit tik vēlā stundā, kad ir jau gandrīz pusnakts, ir uzsvērusi to, cik liela nozīme ir šādu pamattiesību aizsardzībai.
Viviane Reding
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētājas kundze! Esmu pamanījusi, ka šajā Parlamentā ir panākta ļoti plaša vienošanās lielāko politisko partiju starpā par to, ka ir jāievēro nediskriminācijas princips. Manuprāt, būtu ļoti svarīgi, ja mums būtu rezolūcija, ar kuru patiesi tiktu uzsvērta šā principa nozīme, kā obligātu priekšnoteikumu izvirzot tā iekļaušanu dalībvalstu tiesību aktos, lai nodrošinātu minētā principa ievērošanu.
Daži parlamentārieši ir pareizi norādījuši, ka mēs šeit runājam nevis par likumu, bet par dažu Lietuvas parlamenta deputātu iesniegtu grozījumu priekšlikumu, tomēr es vēlos arī uzsvērt, ka gan Lietuvas prezidente, gan šīs valsts valdība ir pret tā pieņemšanu.
Es ceru, ka gandrīz vienprātīgs lēmums rītdienas balsojumā būs apliecinājums tam, cik svarīgi ir ievērot šos principus, par kuriem ir brīvi vienojušās visas 27 dalībvalstis un kuri ir atspoguļoti ES direktīvās, kā arī ES Pamattiesību hartā. Es atzinīgi vērtēju šā Parlamenta stingro nostāju.
Priekšsēdētāja
Es esmu saņēmusi divus rezolūciju priekšlikumus saskaņā ar Reglamenta 115. panta 5. punktu.
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks rīt, 2011. gada 19. janvārī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Kristiina Ojuland
rakstiski. - Ņemot vērā to, ka mēs kritiski izturamies pret pilsonisko brīvību pārkāpumiem trešās valstīs, mums ir jāraugās, lai tādi nenotiktu arī mūsu dalībvalstīs. Tas ir ļoti uztraucoši, ka Lietuvas parlaments ir gājis tik tālu, ka par krimināli sodāmu nodarījumu gatavojas atzīt informācijas par seksuālo orientāciju izplatīšanu, aizbildinoties ar nepilngadīgo aizsardzību, reliģiskajiem uzskatiem un politisko pārliecību. Tas ir klajš vārda brīvības pārkāpums, un to nedrīkst attaisnot, pat ja to vēlas vairākums iedzīvotāju. Minoritāšu tiesību aizsardzība ir demokrātijas pazīme, bet Lietuvas parlaments ir sajaucis populismu ar demokrātiju. Es vēlos, lai Lietuvas parlaments groza vai atceļ tiesību aktus, kuri pēc sava satura ir homofobiski un ar kuriem tiek pārkāptas Lietuvas konstitucionālās tiesības, kā arī Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas, ES Pamattiesību hartas un Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām prasības. Es priecājos par Lietuvas prezidentes Dalia Grybauskaitė izrādīto drosmi atklāti nostāties pret diskrimināciju un ceru, ka arī citi sekos viņas piemēram. Tomēr, ja Lietuvas parlaments nepildīs savas starptautiskās saistības, šā jautājuma risināšanā nāksies iejaukties Eiropas Savienībai.
