2012. finanšu gada budžeta sagatavošana (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir ziņojums, ko Budžeta komitejas vārdā sagatavojusi Balzani kundze, par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2012. finanšu gada budžeta izstrādi [2011/2042 BUD].
Francesca Balzani
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Dokuments, ko mēs šodien apspriežam, ir ne tikai ziņojums par nākamā Eiropas budžeta prioritātēm, bet arī un galvenokārt stratēģisks dokuments, kurā tiek apskatīta jaunā nozīme, kādai Eiropas budžetam jābūt uzlabotas ekonomikas pārvaldības kontekstā.
Šis ir pirmais gads, kad ieviests Eiropas pusgads, kas tika īpaši izstrādāts ar mērķi nodrošināt iespējami lielāku Eiropas Savienības un dalībvalstu budžetu savstarpējo koordināciju, sinerģiju un maksimālu savstarpējo papildināmību. Tas viss būtībā nozīmē vienu: konverģenci un dalībvalstu budžetu atbilstības Eiropas budžeta galvenajiem mērķiem nodrošināšanu. Pašlaik šie mērķi - šie Eiropas mērķi - var būt tikai tie mērķi, kas noteikti stratēģijā Eiropa 2020: ļoti plašā, vērienīgā stratēģijā ar pieciem ļoti svarīgiem mērķiem un septiņām lielām pamatiniciatīvām. Šie ir lieli, svarīgi mērķi, bet tie ir arī ļoti specifiski mērķi.
Pirmais mērķis ir ārkārtīgi svarīgs, un tas ietver pilnīgākas un augstākas kvalitātes nodarbinātības radīšanu Eiropā, veicot pareizos ieguldījumus. Tāpēc mums ir milzīga prioritāte attiecībā uz 2012. gada budžetu: mēs nedrīkstam tērēt laiku stratēģijas Eiropa 2020 īstenošanā, sākot ar tās pirmo mērķi, kas ir augstāks nodarbinātības līmenis Eiropā. Tādējādi ir svarīgi nekavējoties iekļaut stratēģijas Eiropa 2020 dimensiju mūsu budžetā.
Lai to panāktu, ir būtiskas divas lietas: mums ir jāplāno un jāraugās nākotnē. Plānot nozīmē izslēgt matemātisku pieeju budžetam, kura ir absolūti bezjēdzīga. Matemātiski, vispārēji un nepamatoti pieaugumi vispār neder. Tā vietā mums ir jāizvērtē, konkrēti kuras ir tās programmas un tās darbības, kas var dot ieguldījumu stratēģijas Eiropa 2020 mērķu īstenošanā. Raudzīties nākotnē ir absolūti izšķiroši svarīgi: uzņemties vislielāko atbildību par mūsu saistībām un ne tikai par mūsu maksājumiem, jo saistības ir instruments, lai izveidotu ilgtspējīgu Eiropas Savienības finanšu nākotni.
Vēl viens svarīgs temats ir elastība. Plānošanas periods tuvojas noslēgumam, un tāpēc budžets ir īpaši stingrs. Tāpēc, manuprāt, ir ļoti svarīgi jau no paša sākuma ņemt vērā visus pieejamos elastības instrumentus kā būtiskus un neaizvietojamus budžetam, kuru mēs gatavojamies izstrādāt, ja gribam, lai būtu ne tikai iespējams spert pirmo soli ceļā uz stratēģiju Eiropa 2020 - kas pilnīgi noteikti nedrīkst būt neveiksme, kā esam to pieredzējuši pagātnē - bet arī, ja mēs gribam, lai tas ir lietderīgs un efektīvs budžets.
Esmu pārliecināta, ka īstenot visus šos galvenos mērķus būs iespējams tikai tad, ja mēs pacietīgi strādāsim kopīgi jau no paša sākuma, lai izveidotu jaunu iestāžu sadarbības gaisotni. Iestāžu sadarbība ir viens no lielākajiem Lisabonas līgumā izvirzītajiem uzdevumiem, par ko parasti tiek runāts diezgan bezrūpīgi. Iestāžu sadarbība reāli nozīmē rast jaunu vienlīdzības izjūtu, lai strādātu kopīgi pie šā jutīgā jautājuma, budžeta, kas ir ne tikai viens no stratēģiski svarīgākajiem instrumentiem mūsu nākotnes nodrošināšanai, bet arī viens no taustāmākajiem un praktiskākajiem instrumentiem.
Janusz Lewandowski
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Es atzinīgi vērtēju Parlamenta nostāju attiecībā uz 2012. gada budžeta prioritātēm, kas atspoguļota ierosinātajās pamatnostādnēs. Protams, atbilstīgi savām iniciatīvas tiesībām Komisija ņems vērā Parlamenta pamatnostādnes, kā arī izvērtēs Padomes pamatnostādnes. No otras puses, mums ir jāņem vērā visjaunākie dati, ko sniedz 27 dalībvalstis, un mums būs rūpīgi jāpārbauda mūsu pakalpojumi un jāizvērtē šie elementi, lai 20. aprīlī izstrādātu budžeta projektu.
Šī ir jau otrā ikgadējās procedūras pārbaude saskaņā ar Lisabonas līgumu. Finanšu konsolidācijas konteksts ir acīmredzams ikvienam. Manuprāt, šādā kontekstā būtu atbildīgi ņemt vērā visas Eiropas Savienības budžeta finanšu saistības un reaģēt uz tām, vienlaikus paturot prātā stingras taupības plānus, kas ir dalībvalstu realitāte. Pašlaik vairāk nekā jebkad neviens nevarētu iebilst pret vajadzību pamatot budžetu ar stingriem un pareiziem budžeta veidošanas principiem. Nekad vēl nav bijis tik svarīgi meklēt iespējas ietaupīt, taču mums vajadzētu arī izmantot Eiropas budžeta instrumentu, lai palīdzētu Eiropai šajā pēckrīzes situācijā.
Ņemot vērā iepriekš minēto, es vēlos uzsvērt divas atšķirības starp valsts budžeta veidošanu un Eiropas budžeta veidošanu. Izstrādājot valsts budžetu, galvenokārt tiek ņemti vērā sociālie pabalsti un patēriņš. Eiropas budžets attiecas uz ieguldījumus ar daudzējādu ietekmi. Tāpēc tas var veicināt izaugsmi un nodarbinātību. Budžeta veidošana nav laba vai saprātīga, ja šis budžets nespēj samaksāt nenokārtotās saistības, kas noteiktas iepriekšējos gados, tāpēc, izstrādājot galīgo priekšlikuma projektu 2012. gadam, būtu jāņem vērā abi šie faktori.
Kā minēts Komisijas priekšsēdētāja vēstulē un kā skaidri norādījusi referente Balzani kundze, mums ir jānodrošina pietiekams finansējums izdevumiem saskaņā ar stratēģiju Eiropa 2020. Jā, mums ir jākoordinē valstu un Eiropas budžeta veidošanas centieni, taču, no otras puses, mums ir īpaši stingri jāuzrauga administratīvie izdevumi - ņemot vērā Komisijas saistības panākt mazāk nekā 1 % no budžeta administratīvajiem izdevumiem. Tas nozīmē ietaupījumus attiecībā uz līgumsaistībām un ietaupījumus tādās jomās kā konferences, komandējumi, sanāksmes un informācijas tehnoloģijas.
Ņemot vērā pagājušajā gadā notikušo, mēs ceram, ka šoreiz tā būs vienmērīgāka procedūra, kas tiks pamatota ar 2011. gada pieredzi. Tāpēc es ceru uz mūsu pirmo trialoga sanāksmi 30. martā. Tad mēs būsim gatavi iesniegt 2012. gada budžeta projektu.
Giovanni La Via
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Pamatnostādnes, par kurām mēs tūlīt balsosim, ir pirmais solis ceļā uz Eiropas Savienības 2012. gada budžetu. Jau no paša sākumā Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) ir apliecinājusi savu atbalstu provizoriskajam ziņojumam, kurā ietverta norāde par Parlamenta prioritātēm attiecībā uz nākamo budžetu, kas pēc tam jāiesniedz Komisijai, kā Padome jau to ir izdarījusi.
Mūsu ieguldījums ir palīdzējis paplašināt prioritāro politiku jomu un atbalstījis referentes Balzani kundzes līdzsvarotās pamatnostādnes, papildinot tās ar vairākām spēcīgām un atšķirīgām prioritātēm, kas uzskatāmi pauž ETP grupas tradīcijas, proti, Eiropas attīstību un izaugsmi līdztekus pētniecībai un jauninājumiem.
Patiešām, manuprāt, šīs ir politikas jomas, kuras mums vajadzētu atbalstīt Eiropas Savienības nākotnes labad un kuras Parlamentam vajadzētu reāli uzsvērt, pirms Komisija ir iesniegusi provizorisko budžeta projektu. Kā pirms brīža pareizi norādīja Lewandowski kungs, arī mēs uzstājam, ka 2012. gada budžeta pamatā jābūt atbildības jēdzienam. Tas nenozīmē, ka līdz šim nav bijusi atbildība par budžetu, taču tagad saistībā ar krīzi mums vairāk nekā jebkad ir jārīkojas atbildīgi.
Visbeidzot es domāju, ka ir kaut kas jāpasaka par to, kas ir noticis un kas joprojām notiek daudzās Ziemeļāfrikas valstīs - vienkārši tāpēc, lai parādītu, ka mēs noraidām vidēja termiņa pieejas, kas nespēj pareizi reaģēt uz neparedzētiem notikumiem vai jaunu politiku. Attiecībā uz balsojuma tehnisko aspektu, manuprāt, būtu vērts saglabāt Budžeta komitejas sagatavoto ziņojumu būtiski nemainītu. Mani tiešām pārsteidz Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālās grupas uzstājība attiecībā uz finanšu darījumu nodokļa iekļaušanu. Neatkarīgi no jautājuma būtības man tas šķiet nenozīmīgi saistībā ar 2012. gada budžeta procedūru.
Göran Färm
S&D grupas vārdā. - (SV) Priekšsēdētājas kundze! Vispirms es vēlos izteikt siltu pateicību Balzani kundzei. Viņa ir izvēlējusies ļoti gudru izejas pozīciju attiecībā uz savu ziņojumu. Tas ir īss, konkrēts un konstruktīvs, un tajā ir skaidri norādīti svarīgākie jautājumi. Kuri tad ir svarīgākie jautājumi? Tie uzskatāmi parāda, ka stratēģija Eiropa 2020 nav tikai tukši vārdi, bet nopietns mēģinājums nodrošināt, lai ES būtu reāla nozīme izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā.
ES budžets ir pretrunīgs, lai gan tas tiešām ir ļoti mazs - aptuveni 1% no IKP jeb nedaudz vairāk nekā 2% no valstu kopējiem izdevumiem. Taču tam var būt stratēģiska nozīme attiecībā uz ieguldījumiem projektos, kurus dalībvalstis nespēj īstenot pašas vai kuriem nepieciešama solidaritāte Eiropas mērogā. Tas attiecas uz pētniecību un attīstību, transporta un enerģētikas infrastruktūru un spēju realizēt iekšējā tirgus patieso potenciālu - labi funkcionējošu darba tirgu ES un reālu pamatu izaugsmei un konkurētspējai.
Taču šie kopīgie projekti maksā naudu. Tādēļ ir vajadzīgi pierādījumi, jo īpaši no dalībvalstu un Padomes puses. Vai stratēģija Eiropa 2020 tiks īstenota, vai arī ar to notiks tas pats, kas notika ar Lisabonas stratēģiju - labas idejas, kas slīgst biroja atvilktnēs? Es uzskatu, ka, atbildot uz šo jautājumu, izšķirošā nozīme būs 2012. gada budžetam.
Carl Haglund
ALDE grupas vārdā. - (SV) Priekšsēdētājas kundze! Vispirms es gribētu pateikties referentei par lielisko darbu. Šādos laikos budžeta prioritāšu noteikšana nav viegls uzdevums. Esmu arī gandarīts, ka esam izvēlējušies veidot nākamā gada budžetu saskaņā ar stratēģiju Eiropa 2020. Kā jau iepriekš tika norādīts, mēs nevaram atļauties gaidīt līdz 2014. gadam, kad spēkā būs stājusies nākamā budžeta shēma, lai īstenotu stratēģiju Eiropa 2020.
Komisijai ir svarīgs uzdevums šovasar izvirzīt priekšlikumus savā budžeta projektā. Līdz šim mums nav izdevies novirzīt resursus stratēģijai Eiropa 2020 tādā apmērā, kāds būtu vajadzīgs. Pastāv risks, ka varētu notikt tieši tas, par ko brīdināja Färm kungs: ka stratēģija netiks īstenota, bet ieguls biroju atvilktnēs, ko mēs, protams, negribam piedzīvot.
Mana grupa iesniedza vairākus grozījumus ziņojumam, un mēs esam ļoti gandarīti par veidu, kādā tie ir iekļauti priekšlikumos. Es vēlos pateikties referentei par to. Man jāsaka Padomei, ka mums Eiropas Parlamentā pavisam noteikti ir iemesls pārbaudīt sevi un to, kā mēs attiecamies pret 2011. gada budžetu. Mums ir izdevies izraisīt konfliktu, kas noteikti ir devis iemeslu pārdomām gan mums pašiem, gan politiķiem Padomē.
Ir jāapsver, kā mēs varētu iespējami labāk izmantot mūsu rīcībā esošos resursus. Iespējams, jāapsver arī iespēja samazināt ES budžetu. Vienlaikus nedrīkst aizmirst, ka Eiropas Savienībai ir izvirzīti daudzi uzdevumi, kas tai ir jāizpilda. Šie uzdevumi kādam ir jāveic - tas nenotiks pats no sevis. Dažkārt man šķiet, ka Padome uzskata, ka lietas var notikt pašas par sevi, bez mūsu līdzdalības, nosakot prioritātes vai rezervējot resursus, taču diemžēl tas tā nav. Es ceru uz konstruktīvu Komisijas priekšlikumu, kas varētu palīdzēt atrast konstruktīvāku toni sarunās par 2012. gada budžetu.
James Elles
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Es vēlētos apsveikt referenti par viņas ziņojumu. Es domāju, ka atšķirībā no pārējām pamatnostādnēm, ko mēs Parlamentā esam daudzus citus gadus apsprieduši, šīs ir koncentrētas un tajās nav pārāk daudz sīku norāžu, kas acīmredzot tiks izklāstītas vēlāk budžeta procedūrā.
Vispirms es gribētu pateikt, ka mūsu grupa ļoti vēlas ņemt vērā to, kas notiek citviet Eiropas Savienībā, nevis tikai Briseles tuvākajā apkārtnē. Tādēļ teikums, ko jūs esat iekļāvuši 21. punktā - kurā teikts, ka mums būtu jāidentificē negatīvās prioritātes un iestāžu ietaupījumi, mudinot specializētās komitejas noteikt prioritātes - ir ļoti svarīgs, taču līdz šim šajā jomā ir darīts ļoti maz.
Lai gan mēs esam pārņemti ar vēlmi iegūt iespējami vairāk naudas stratēģijai Eiropa 2020 un pamatiniciatīvām, ko es pilnīgi varu saprast, tomēr līdzekļi būtu jāmeklē ne tikai darbībās, kas saistītas ar naudu, bet arī vienotā tirgus stiprināšanā. Tas attiecas ne tikai uz līdzekļiem. Meklējot līdzekļus, vajadzētu domāt par to, kā varētu ietaupīt citās budžeta sadaļās, tāpat kā mēs to darām Parlamentā un pārējās iestādēs. Mūsu nostāja ir tāda, ka, ja jūs gribat vairāk naudas, tad jūs to varat iegūt, ietaupot citviet. Tādai arī pārsvarā jābūt mūsu pieejai 2012. gada budžetam.
Tādējādi visbeidzot, domājot par to atbildību, kāda mums būtu jāuzņemas šajā taupības laikmetā, ja vēlamies ietaupīt finansējumu pozīcijās, kur rodas jauni izdevumi, mana grupa uzskata, ka būtu jācenšas panākt iesaldēšana attiecībā uz 2012. gada izdevumiem.
Helga Trüpel
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, Lewandowski kungs, dāmas un kungi! Arī mēs, Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa, uzskatām - ja budžets ir ierobežots un ir jāīsteno stingra taupības politika, tad mums ir jāreaģē, jo ir jāmazina parādu līmenis dalībvalstīs. Tas neattiecas uz ES budžetu, jo tajā, par laimi, nav pieļaujams deficīts. Taču politiski gudrs risinājums ir ne tikai samazināt parādus, bet arī panākt līdzsvaru, lai būtu iespējams ieguldīt uz nākotni orientētos projektos, tādējādi nepakļaujot turpmākam riskam valstu ekonomiku. Šā līdzsvara panākšanai ir jābūt vienai no ES 2012. gada budžeta pamatnostādnēm. Turklāt pēdējos gados mēs ES budžetā esam uzņēmušies saistības, kas pārsniedz struktūrfondus un kas būs jāfinansē nākamajā gadā un turpmākajos gados.
Es domāju, ka mums Balzani kundzes pieeju vajadzētu uztvert ļoti nopietni. Tajā ā atbilstīga uzmanība pievērsta svarīgākajām jomām stratēģijā Eiropa 2020, kas nosaka turpmāko Eiropas virzību. Mēs aicinām palielināt finansējumu ES līmenī, kas ļautu mums apkarot klimata pārmaiņas, ātrāk pāriet uz atjaunojamu energoresursu avotiem un atbalstīt izglītību un pētniecību. Mums arī turpmāk jāpievērš liela uzmanība šiem jautājumiem, un mēs nedrīkstam apdraudēt centienus šajās jomās.
Es arī uzskatu, ka Eiropas pusgada mehānisms tiek pareizi izmantots, lai nodrošinātu dalībvalstu budžetu un ES budžeta - citiem vārdiem sakot, kopumā 28 budžetu - atbilstību stratēģijas Eiropa 2020 mērķiem. Kuras ir tās jomas, kur jāiegulda lielāki līdzekļi? Pamatojoties uz to, kas, cerams, būs demokrātiskas pārmaiņas arābu valstīs, mēs, eiropieši, esam ieinteresēti atbalstīt pilsonisku sabiedrību, demokrātiskās struktūras un pāreju uz parlamentāro demokrātiju šajās valstīs, tāpēc mums vajadzīgs elastīgs finansējums, lai veicinātu demokrātiju visā pasaulē mūsu pašu interesēs, kas ir labi saprotamas.
Būdama Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas locekle, es gribētu pajautāt, kur tieši mēs varam ietaupīt, jo īpaši ņemot vērā pēdējos notikumus Japānā. Mūsu grupa uzskata, ka ir iespējams ietaupīt naudu, kas paredzēta ITER kodolsintēzes reaktoram. Mēs nezinām, ko darīt ar kodolatkritumiem, kurus rada šis projekts. Kāpēc mēs tērējam tik daudz naudas šā projekta sākšanai tā vietā, lai novirzītu Euratom finansējumu pārejai no kodolenerģijas uz atjaunojamiem energoresursu avotiem un ieviestu tos daudz ātrāk? Raugoties uz Apvienoto Nāciju Organizāciju un uz klimata politiku, mēs visi zinām, ka jāmaina veids, kādā tiek ražota enerģija. Arī ES 2012. gada budžetam ir jādod savs ieguldījums šajā jomā. Es ceru, ka mēs būsim tiesīgi veikt šādus kvalitatīvus grozījumus nākamajā daudzgadu finanšu shēmā.
Miguel Portas
Priekšsēdētājas kundze! Kamēr mēs šeit apspriežam nākamā budžeta pamatnostādnes, desmitiem tūkstoši darba ņēmēju mums raida ļoti skaidru signālu. Viņi mums vēsta, ka ES taupības politika nogalina ekonomiku un sagrauj Eiropas sabiedrības ieguvumus un dzīves apstākļus. Viņi mums vēsta, ka pašreizējais ekonomikas koordinēšanas modelis ir pamatots uz sodiem un sankcijām, kas nesniedz nekādas garantijas attiecībā uz ilgtspējīgu izaugsmi un darbavietu radīšanu - patiesībā gluži pretēji.
Viņi mums vēsta, ka Eiro pakts, ko valdības pašlaik pieņem, ir pakts, kas ir vērsts pret algām un pensijām. Tas ir pakts, kas liek darba ņēmējiem segt krīzes izdevumus, lai gan viņi nav to izraisījuši.
Es uzskatu, ka mums vajadzētu ieklausīties šajā protestā, jo tajā ir uzdots galvenais jautājums no Eiropas budžeta viedokļa par to, kāda nozīme valsts ieguldījumiem ir diskusijās par ekonomikas politiku. Mēs esam dzirdējuši, ka konservatīvie saka: mums vajadzīgs "nulles budžets” ar "nulles pieaugumu”. Mēs esam dzirdējuši dažādu valdību teikto, ka saistībā ar taupības politiku ir vajadzīgs ES budžets ar "nulles pieaugumu”.
Mūsu šodienas diskusija ir izšķiroši svarīga, taču tā ir nepareizā atbilde. Atbilde ir nepareiza viena vienkārša iemesla dēļ: nav iespējams īstenot aizvien stingrāku taupības politiku valstu līmenī, vienlaikus apgalvojot, ka šīs taupības politikas dēļ mums vajadzīgs aizvien vājāks Eiropas budžets.
Šis pamatojums neizbēgami panāktu tikai vienu iznākumu: mazākus valsts ieguldījumus gan valstu, gan Eiropas līmenī. Tas nozīmē arī lielāku bezdarbu un lielāku sociālo regresu. Šī ir izšķiroša diskusija, kas nepieciešama, apspriežot 2012. gada budžetu. Tā iebilst tiem, kas domā, ka krīzi var atrisināt, palielinot nevienlīdzību un pārvēršot pašu lejupslīdi par politikas nostādni. Tieši pret to iebilst mana grupa. Mēs plānojam atturēties balsojumā par šo ziņojumu, jo tajā ir daudz labu nodomu, taču nav sniegta skaidra atbilde attiecībā uz šo problēmu, un darba ņēmēji pieprasa mums atbildes uz šo jautājumu.
Marta Andreasen
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Šā ziņojuma galvenais trūkums ir tas, ka tajā ir pilnīgi ignorēti tie novērojumi, ko savos ikgadējos ziņojumos izklāstījusi Revīzijas palāta. Mums būtu jāatceras, ka vienīgā pieejamā informācija attiecas uz to, cik godprātīgi un efektīvi ir tērēti Eiropas Savienības līdzekļi. Atskatoties uz Lisabonas stratēģijas pilnīgo neveiksmi, mēģinājumam attaisnot budžeta pieaugumu ar to, ka stratēģija Eiropa 2020 izvedīs mūs no krīzes, trūkst jebkādas ticamības.
Draudi - un tie ir draudi -, ka Eiropas Savienības budžeta līmeņa ierobežojumam būs negatīva ietekme uz Eiropas solidaritāti un dalībvalstu ekonomikas attīstības tempu, ir gan pārsteidzīgi, gan arī demonstrē lielu nezināšanu par krīzes ietekmi uz Eiropas iedzīvotājiem. Apvienotās Karalistes nodokļu maksātāju vārdā es aicinu David Cameron pieprasīt nevis iesaldēt, bet gan ievērojami samazināt 2012. gada budžetu. Ņemot vērā viņa šodienas sniegumu, es pārsteigumā nepalikšu bez elpas.
Angelika Werthmann
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Es vēlos izteikt savu viedokli par trim Balzani kundzes ziņojumā ietvertajām jomām. Pirmkārt, ziņojums par 2012. gada budžetu ir pamatots uz pieņēmumu par uzlabotu ES ekonomikas pārvaldību, kas ietver ES, Eiropas semestra mehānismu un stratēģijas Eiropa 2020 mērķus izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai. Nākamā gada budžetā īpaši ir paredzēts atbalsts diviem šīs stratēģijas pamatmērķiem: izglītības uzlabošanai un sociālās integrācijas veicināšanai, kas, manuprāt, ir divi galvenie aspekti attiecībā uz Eiropas turpmāko dzīvotspēju.
Otrkārt, ziņojumā ir uzsvērta vajadzība palielināt sinerģiju starp Eiropas un valstu publiskajiem ieguldījumiem, lai efektīvāk īstenotu ES politiskos mērķus. Mums ir jāuzlabo koordinācija, jāpanāk lielāka konsekvence un jākoncentrējas uz saprātīgiem, kopīgiem mērķiem, lai nodrošinātu lielākas iespējas sekmīgai pamatmērķu īstenošanai.
Trešā joma, ko gribu minēt, attiecas uz klimata pārmaiņām un enerģētikas mērķiem. Ņemot vērā katastrofu Japānā, mums ir jādara viss iespējamais, lai paātrinātu atjaunojamu energoresursu avotu ieviešanu. Aktīva klimata politika un zaļo darbavietu radīšana ne tikai palīdzēs mums sasniegt mērķus klimata jomā, bet arī dos pozitīvu ieguldījumu sociālajā politikā.
Visbeidzot, taču ne mazāk svarīgi - es gribētu atgādināt Parlamentam, ka ES budžetā nav pieļaujams deficīts, tāpēc ir būtiski, lai tas tiktu pienācīgi īstenots un lai tas nepārsniegtu 2 % no kopējiem valstu izdevumiem.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi! Vispirms es gribētu izteikt pateicību referentei Balzani kundzei par izrādīto elastīgumu.
Es to saku tādēļ, ka sākotnēji nebija plānots rīkot debates par budžeta pamatnostādnēm. Taču es uzskatu, ka tā ir laba doma, jo tas palīdzēs noteikt prioritātes, kas būs pamats sarunās par budžetu turpmākajos mēnešos.
Es gribētu pievērsties diviem svarīgākajiem jautājumiem. Pats galvenais, taupībai. Taupība nav princips, tā ir instruments. Tā ir instruments, lai sasniegtu patiesi uzticamu budžetu, kas neizraisīs tādas sekas, ar kādām šobrīd saskaras daudzas valstis: proti, izdevumus, kas pārsniedz līdzekļus un kas vēlāk, kad būs jāsedz budžeta iztrūkums, radīs nopietnas politiskas grūtības.
Es arī uzskatu, ka mums nevajadzētu ikgadējās budžeta procedūras ietvaros risināt jautājumus, kas faktiski attiecas uz daudzgadu finanšu shēmas darbības jomu. Es runāju, piemēram, par nodokļa vai nodevas piemērošanu finanšu darījumiem. Tas ietilpst daudz plašākā finanšu shēmā, tāpēc jebkurš mēģinājums mākslīgi iekļaut šīs debates gada budžeta apspriešanā var novest tikai pie nepareizas stratēģijas sarunās ar Padomi jau pašā sākumā.
Vēl tikko pagājušajā gadā mēs redzējām, kas notiek, ja viena lasījuma gada budžeta procedūrā iekļauj politiku vai idejas, kam faktiski ir plašāka darbības joma: neveiksme, strupceļš un visbeidzot situācija -kādu mēs pašlaik piedzīvojam 2011. gadā -, kad kredītu apropriāciju apjoms, kā komisāram ir ļoti labi zināms, ir nepietiekams, lai tuvākajos mēnešos segtu tūlītējās Eiropas Savienības īstermiņa vajadzības.
Jens Geier
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār Lewandowski, dāmas un kungi! Šorīt mēs apspriežam vajadzību pēc ietaupījumiem, ņemot vērā parādu krīzi dalībvalstīs. Trüpel kundze un citi jau pamatoti norādīja, ka šī parādu krīze mūs ietekmē tikai netieši, jo nav pieļaujamas parādsaistības ES līmenī.
Taču, kā mēs varam īstenot taupības politiku Eiropas Savienībā, ja ES izdevumu apjoms ir tikai 2 % no kopējiem valsts izdevumiem visās 27 dalībvalstīs? Es uzskatu, ka tā nav nekāda taupības politika. Drīzāk tas ir jautājums par simboliem - simboliem, ko mums savā veidā mums norāda dalībvalstis - it kā tā nauda, kas tiek pārskaitīta uz Briseli Eiropas budžetam, faktiski pazustu kā akā iekritusi. Tādējādi pilnīgi tiek ignorēts fakts, ka līdzekļi, kas nonāk Eiropas Savienības budžetā, patiesībā atkal atgriežas dalībvalstīs. Protams, tie nenonāk atpakaļ attiecībā 1:1, jo Eiropa nav krājbanka, un mēs, protams, īstenojam solidaritātes politiku, atbalstot tās valstis Eiropas Savienībā, kuras ir mazāk attīstītas. Piemēram, manā reģionā - Vācijas Ziemeļreinas-Vestfālenes federālajā valstī - visus pašlaik īstenotos darba tirgus instrumentus ir līdzfinansējis Eiropas Sociālais fonds. Ja mēs likvidēsim šo fondu, tad attiecīgi būs mazāk politikas virzienu darba tirgus jomā. Tas nevar būt sociāldemokrātu mērķis.
Apskatīsim, kā dalībvalstis izlieto Eiropas līdzekļus. Revīzijas palātas gada pārskatā ir norādīts, ka pastāv trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmu darbībā saistībā ar Eiropas līdzekļu apgūšanu. Ziņojumā norādīts, ka atgūstamie līdzekļi par nepareizi izlietotiem struktūrfondu līdzekļiem dalībvalstīs ir miljardiem eiro. Tajā arī norādīts, ka pašlaik Komisija, par laimi, plāno apturēt maksājumus, ja Eiropas programmas tiek nepareizi pārvaldītas. Tas notiek arī, piemēram, Vācijā un Apvienotajā Karalistē.
Padome, kuras locekļu šeit nav, pārstāv dalībvalstis, ko es aicinu steidzami uzlabot ES budžeta līdzekļu pārvaldību. Tas paaugstinās efektivitāti, kas ļaus mums ievērojami uzlabot ES līdzekļu apgūšanu - nevis tērējot vairāk naudas, bet gan uzlabojot veidu, kā mēs šo naudu izlietojam. Dalībvalstis var iesaistīties šajā procesā, lai uzsvērtu savu gatavību ietaupīt.
Anne E. Jensen
(DA) Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu pateikties Balzani kundzei. Manuprāt, viņai ir ļoti aizraujošs, taču arī ļoti sarežģīts uzdevums šā budžeta apspriešanā, jo finanšu shēma ir stingra. Septiņu gadu finanšu shēma ES budžetam ir izstrādāta tā, lai septiņu gadu periodā šī shēma kļūtu arvien stingrāka, jo īpaši lauksaimniecības jomā. Mums faktiski ir izdevies izmantot neizlietotos lauksaimniecības līdzekļus gandrīz kā finansēšanas līdzekli jaunām iniciatīvām, piemēram, enerģētikas ieguldījumiem ekonomikas atveseļošanas atbalstam un satelītnavigācijas sistēmai Galileo. Tāpēc kļūst arvien grūtāk nodrošināt konsekvenci. Es nepiekrītu Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupai jautājumā par to, ka mums nevajadzētu finansēt ITER kodoltermiskās enerģijas sistēmu. Šī ir svarīga pētniecības joma, jo īpaši ņemot vērā Japānas notikumus un vajadzību panākt, lai mēs nebūtu atkarīgi no fosilā kurināmā. Tādējādi, šis ir arī sarežģīts uzdevums. Mums 2012. gada budžetā ir jāatrod finansējums kodolsintēzes enerģijas projektam.
Esmu gandarīta, ka komisārs uzsvēra atšķirību starp ES budžetu un valstu budžetiem. Eiropas Savienības budžets ir projektu budžets, un ES ir jāspēj samaksāt savus rēķinus. Mums ir jāizmaksā nauda, ko mēs esam apsolījuši. Šajā ziņā es ceru, ka komisāram ir taisnība, sakot, ka šoreiz sarunas par budžeta būs vieglākas. Lai tas tā būtu, Padomei vajadzēs rīkoties gudrāk, nevis nesaprātīgi - tai būs jāsniedz mums ļoti konkrēts rādītājs attiecībā uz maksājumiem, taču vienlaikus tai būs jāsniedz arī sīkāka informācija un jāņem vērā reālās vajadzības.
Visbeidzot, taču ne mazāk svarīgi - es vēlos pateikties komisāram par norādi, ka mums ir jāsamazina administratīvie izdevumi, jo tā ir viena no nedaudzajām jomām, kur mēs reāli varam ietaupīt īstermiņā. Manuprāt, ir labi, ka komisārs savas runas sākumā pateica, ka Komisija maksimāli samazina savus administratīvos izdevumus. Tas būtu jādara arī citās iestādēs, un es uzskatu, ka pret to ir jāizturas patiešām nopietni - arī Parlamentā.
Hynek Fajmon
- (CS) Priekšsēdētājas kundze! Izstrādājot Eiropas Savienības 2012. gada budžetu, būtu jāturpina līdzsvarotu budžetu tradīcija. No otras puses, mēs nedrīkstam turpināt strīdus, kā tas notika, apstiprinot 2011. gada budžetu. Mēs nedrīkstam pieļaut pagaidu budžeta izveidi. Tam būtu ļoti negatīva ietekme uz ES darbību. Lai izvairītos no strīdiem un ātri apstiprinātu ES budžetu, mums jāierosina saprātīgs budžets, kas pašreizējā ilgstošās ekonomikas krīzes periodā nozīmē stingru budžetu. Dalībvalstu iedzīvotāji gaida, ka šajā izdevumu samazinājumu laikā arī ES rīkosies efektīvi un taupīgi. Ja mēs par to aizmirsīsim, tad zaudēsim uzticamību.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētājas kundze! Mums ir jāsaka savs vārds šajās debatēs, lai parādītu, ka konsensam starp tiesību aktiem un demokrātisku sociālismu, kas ir izraisījis šo krīzi, ir alternatīva. Šis konsenss pats par sevi nesniedz nekādu iespēju izkļūt no krīzes. Arī šī alternatīva, kas ir gan iespējama, gan nepieciešama, piedzīvo nopietnas pārmaiņas saistībā ar ES budžeta politiku, pārskatot tos līdzekļus un mērķus, kam to izmanto.
Laikā, kad palielinās atšķirības starp dažādām dalībvalstīm, ES budžets ir jāizmanto patiesas konverģences veicināšanai, pilnīgi izmantojot reālo katras valsts potenciālu, darba tiesību radīšanai, nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai un vides saglabāšanai. Tam vajadzētu būt patiesas ekonomikas un sociālās kohēzijas veicināšanas instrumentam.
Mēs noraidām budžetu, ko aizvien vairāk un vairāk izmanto sociālās dzīves jomu komercializācijai, daudzu saimnieciskās darbības jomu liberalizācijai un darbavietu stabilitātes trūkumam, kas atbalstīts stratēģijā Eiropa 2020. Šis ceļš pastiprinās pašreizējo ekonomikas, sociālo, reģionālo un valstu šķelšanos un palielinās pastāvošās atšķirības, kā arī veicinās strukturālo bezdarbu.
Tāpēc, kā mēs paskaidrojām savos ierosinātajos grozījumos šim ziņojumam, mēs ierosinām jaunu Eiropas stratēģiju solidaritātei un ilgtspējīgai attīstībai, kuras pamatā ir jaunas ekonomikas, sociālās un vides politikas nostādnes, ko atbalsta ES budžets. Eiropas Savienības budžets būtu jāizmanto arī patiesas attīstības palīdzības politikas īstenošanai, sadarbībai un mieram, nevis ārējas intervences, iejaukšanās, militārisma un kara nolūkiem - jomām, kas rada aizvien lielākus zaudējumus Kopienas budžetam.
Tāpēc mēs gribētu norādīt, ka Eiropai ir steidzami jāieņem cits virziens, un tam būtu jāatspoguļojas arī budžeta lēmumos.
Claudio Morganti
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Šim ziņojumam - kurā vajadzētu būt izklāstītām Parlamenta pamatnostādnēm attiecībā uz 2012. gada budžetu - manuprāt, diezgan lielā mērā trūkst jēgas. Tajā ietverta tikai virkne neskaidru paziņojumu, un tādējādi man nav skaidrs, kādas tad ir Parlamenta patiesās prioritātes attiecībā uz jaunā budžeta izstrādi.
Piemēram, vairākas reizes ir minēta stratēģija Eiropa 2020. Tā ir vērienīga, izšķērdīga un, iespējams, pārāk plaša stratēģija. Jebkurā gadījumā, kas tad tajā tiek uzskatīts par prioritātēm? Dalībvalstīm pašām ir jārisina savas problēmas saistībā ar ierobežoto budžetu un krīzes sekām; mēs nevaram būt tik naivi, lai iedomātos, ka spējam daudz palīdzēt Eiropas līmenī. Tāpēc dotu priekšroku tam, lai ziņojumā būtu mazāk paziņojumu par nodomiem un mazāk vārdu, bet tā vietā būtu norāde uz dažām šaurām un konkrētām jomām, kurās jārīkojas. Es apzinos, ka šis ziņojums attiecas uz vispārējām pamatnostādnēm, bet savā pašreizējā formā, manuprāt, tas ir nelietderīgs un pilnīgi veltīgs.
Lucas Hartong
(NL) Priekšsēdētājas kundze! Balzani kundze no Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas ar savu ziņojumu ir pierādījusi šādu faktu: ES atbilstīgi nerūpējas par saviem iedzīvotājiem, toties tā rūpējas pati par sevi. Sociāldemokrātu un Kristīgo demokrātu partiju valdošā kliķe ir pārliecināta, ka Parlamentā joprojām ir vairākums, kas atbalsta arvien lielāku naudas izšķērdēšanu.
Pieklājīga summa - EUR 3000 - katra deputāta personāla izmaksām, labs darbs Eiropas vēstures mājā (tiem, kuri ir pietiekami veiksmīgi, lai iegūtu pareizos sakarus), pilnīgi nevajadzīgs un ārkārtīgi dārgs Eiropas televīzijas kanāls, prestižs satelītu projekts Galileo; tas viss arvien vairāk ved pretī finanšu katastrofai. Jā, tas ir skaidrs ... un turklāt vēl pietiek drosmes runāt par ilgtspēju un atbildību. Nav atbildības, par kuru runāt, un ilgtspēja ir iespējama tikai tad, ja viss ir dārgs.
Priekšsēdētājas kundze! Es izteikšos īsi un skaidri: izsviediet laukā šo bezjēdzīgo ziņojumu! Tas nekādā ziņā nav tas, ko gaida Eiropas iedzīvotāji. ES neizrāda ne mazāko vēlmi taupīt, turklāt šis ziņojums tikai veicinās naudas izšķērdēšanu. Es biju pārliecināts, ka gudrība nāk ar gadiem, taču tas, šķiet, diemžēl neattiecas uz šo Parlamentu.
László Surján
(HU) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Pēc dažām pēdējām runām es iesaku atgriezties pie veselā saprāta. Referentes situācija, sagatavojot šo ziņojumu, nebija vienkārša. Mēs tik un tā nevaram vēl runāt par skaitļiem konkrēti, kamēr Komisija nav iesniegusi mums apjomu, kādā tā prognozē nākamā gada budžetu. Taču mēs varam runāt par principiem. Un šajā ziņā referente daļēji ir risinājusi šo jautājumu ļoti atbilstīgi, cenšoties budžetā integrēt politiku laikposmam līdz 2020. gadam. No otras puses, viņas lēmums šajā posmā vēl sīkāk nepievērsties politikas nostādnēm un nerunāt par to pamatprincipiem un mērķiem patiešām attaisno dažas kritiskās piezīmes par to, ka šis teksts zināmā mērā šķiet tukšs.
Manuprāt, mēs visi joprojām varam būt vienisprātis jautājumā par to, ka, tāpat kā iepriekšējos gados, mēs vēl aizvien uzskatām, ka kohēzijas politika ir ārkārtīgi svarīga. Šī politika patiesībā tikai tagad, cikla beigās, sāk darboties, un tieši šajā jomā rodas lielākie maksājumu pieprasījumi. Es pretstatā citiem ļoti gribētu uzsvērt, ka šie maksājumi nav bezjēdzīgi un ka tā nav naudas tērēšana, bet gan tās lietderīga izmantošana veidos, kas faktiski veicina Eiropas izaugsmi un ļauj mums palīdzēt mazāk attīstītiem reģioniem panākt pārējos. Ja reģioni to nedara, tad tie rīkojas nepareizi. Tad Parlamentam patiesi ir jāiebilst pret jebkāda veida neatbilstīgiem izdevumiem un izdevumiem prestižu ieguldījumu veidā. Es uzskatu, ka Budžeta komitejai, sadarbojoties ar citām komitejām, šajā divkāršajā cīņā veicas gluži labi. Paldies par uzmanību!
Estelle Grelier
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi! Es vēlos pateikties mūsu referentei Balzani kundzei par viņas rezolūcijas projekta par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2012. gada budžetu konsekvenci. Šī rezolūcija raida skaidru politisku signālu. Tāpēc Parlaments, pilnīgi izprotot budžeta ierobežojumus, kas ietekmē Eiropas Savienību, šodien aicina pieņemt tādu 2012. gada budžetu, kas spēj reaģēt uz politiskajām, ekonomikas un sociālajām problēmām, ar kurām mēs šobrīd saskaramies.
Laikā, kad vienīgā diskusiju tēma starp dalībvalstīm ir papildu taupības pasākumu īstenošana, Parlaments, vismaz šī sēžu zāles puse, plāno demonstrēt savu apņemšanos tiem darba ņēmēju tūkstošiem, kuri šodien ir izgājuši Briseles ielās, lai paustu noraidījumu šiem ekonomiski apšaubāmajiem un sociāli netaisnīgajiem pasākumiem, kuru rezultātā Eiropā palielināsies strukturālā bezdarba līmenis.
Fakts, ka Eiropas Savienības 2012. gada budžets pirmo reizi nepārprotami tiek saskaņots ar stratēģijas Eiropa 2020 mērķiem, nozīmē to, ka Eiropas politikas centrā atkal ir izvirzītas nodarbinātības un izaugsmes politikas, kuras, es vēlos norādīt, ir mūsu prioritātes, kopš stratēģijā Eiropa 2020 tika izvirzīts mērķis panākt, ka ir nodarbināti 75% darbspējīgo iedzīvotāju.
Taču - nemaldināsim paši sevi. Šī būs gara un sarežģīta budžeta procedūra, pretēji tam, ko Lewandowski kungs norādīja Francijas preses pārstāvjiem, prognozējot EP deputātu nostāju. Dalībvalstis jau ir izteikušas savu īstermiņa viedokli par budžetu, atbalstot disciplīnu un pieprasot ierobežot dalībvalstu finanšu ieguldījumus Kopienas darbību finansējumā. Tās uztver Eiropas Savienību un tās darbību nevis kā iespēju vairot pievienoto vērtību vai palīdzēt īstenot vērienīgu politiku, bet drīzāk kā papildu izmaksas. Nemānīsim paši sevi. 2012. gada budžeta procedūra sniegs vēl vienu ieskatu turpmākās daudzgadu finanšu shēmas noteikšanas taktikā.
Patiesība ir tāda, ka ar budžetu, kas veido tikai 2 % no ES valstu izdevumiem, būs grūti īstenot vērienīgu politiku visās nozarēs. Mēs jau redzam vētrainas debates par to, kura politika tiks aplaupīta: KLP vai kohēzijas politika. Tas nostāda iedzīvotājus citu pret citu, lai gan mūsu pienākums būtu palīdzēt viņiem darboties sinerģijā. Tāpēc, komisār, es vēlos vēlreiz uzsvērt, cik svarīgs ir jūsu paziņojums par pašu resursu īstenošanu.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Priekšsēdētājas kundze! Ceļot māju, lielākie rēķini rodas būvniecības beigu posmā. Tas ir zināms jau iepriekš, un ar to ir jārēķinās no paša sākuma. Tieši tas pats notiek Eiropā. Lielākie rēķini tiek saņemti daudzgadu budžetu beigās, un arī tas ir zināms iepriekš.
Tāpēc vairāku dalībvalstu, piemēram, manas valsts, Nīderlandes, atteikšanās maksāt šos rēķinus nav nekas vairāk kā neuzticamu valdību reakcija. Tas ir tāpat kā, ja kāds, kam ir uzbūvēta māja, ir pieņēmis šo piedāvājumu, un pēc tam atteicies maksāt galīgo rēķinu. Acīmredzami pēdējā posmā ir jāapsver, kur iespējams ietaupīt, un arī mums Eiropas Savienībā ir jārīkojas tāpat. Balzani kundze pareizi ir norādījusi uz šo faktu jo īpaši 21. apsvērumā. Tomēr šis galīgais rēķins tāpat būs jāmaksā. Atteikšanās to maksāt ne tikai padara jūs neuzticamus, bet tā arī veicina antieiropeisku noskaņojumu Eiropā.
Edit Herczog
(HU) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! 2012. gada budžets ir sestais no septiņiem pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas budžetiem. Abas budžeta lēmējiestādes ir ieguvušas skaidru priekšstatu par trūkumiem un pozitīvo attīstību attiecībā uz pašreizējām daudzgadu programmām. 2012. gada budžeta apropriācijām ir jānodrošina ES mērķu un prioritāšu īstenošana saistībā ar stratēģiju Eiropa 2020. Jo tieši tas veicinās spēcīgākas Eiropas iziešanu no krīzes. Nodarbinātības, jauninājumu, pētniecības un attīstības veicināšana; ar enerģētikas stratēģiju un sociālo integrāciju, jo īpaši ar nabadzības samazināšanu saistīto, mērķu sekmēšana.
Stratēģija Eiropa 2020, protams, var būt uzticama tikai tad, ja tā saņems atbilstīgu finansējumu. Mēs gribētu atgādināt ikvienam, ka Parlamentā šīs nopietnās politiskās bažas ir izvirzītas vairākkārt. Tagad mēs aicinām dalībvalstis un Padomi uzņemties atbildību un veikt izšķirošus pasākumus. Mēs nedrīkstam samierināties ar mazāku Eiropu pasaulē, kurā dabas katastrofas un ekonomikas krīze var bez brīdinājuma pazudināt miljoniem cilvēku dzīvi, un šādas traģēdijas ietekmē ne tikai vienu valsti, tautu vai reliģisku kopienu, bet tās ietekmē reģionus, valstis un kontinentus. Mums ir vajadzīga lielāka Eiropa un efektīvāka Kopienas līdzekļu apgūšana. Paldies par uzmanību!
Monika Hohlmeier
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! 2012. gada budžets ir izstrādāts, ņemot vērā sarežģīto ekonomikas un finanšu situāciju 27 dalībvalstīs. Tāpēc mēs noteikti nevarēsim atļauties īstenot visu, ko gribētu. Es uzskatu, ka Balzani kundzes iesniegtais ziņojums ir praktiski realizējams kompromiss. Taču man ir arī dažas kritiskas piezīmes.
Manuprāt, vairāk naudas nenozīmē lielāku solidaritāti un vairāk Eiropas. Ir svarīgi uzlabot kvalitāti tam, ko mēs par izlietoto naudu saņemam pretī un, galvenais, nodrošināt to, lai mūsu izvirzītie mērķi tiktu tiešām sasniegti, nevis tikai izmaksāt naudu neatkarīgi no rezultāta. Mums vienmēr kritiski jāizskata arī jautājums par mūsu potenciālajiem jaunajiem pašu resursiem. Šie pašu resursi nedrīkst radīt papildu slogu iedzīvotājiem vai uzņēmumiem, kuriem vajag un vajadzētu būt konkurētspējīgiem pārējā pasaulē.
Es arī domāju, ka mums nevajadzētu vienmēr uzsvērt faktu, ka ES budžets ir tikai 2 % no kopējā dalībvalstu budžeta, jo galu galā daudzas dalībvalstis līdzfinansē attiecīgos Eiropas fondus, tādējādi, protams, ievērojami palielinot tos līdzekļus, kas pieejami, pamatojoties uz ES programmām. Es uzskatu, ka ir īpaši svarīgi panākt progresu pētniecības, izglītības, ilgtspējas un ekonomiskās izaugsmes jomā. Ņemot to vērā, es domāju, ka ir svarīgi pilnīgi un skaidri finansēt un skaidri pārvaldīt liela mēroga projektus, piemēram, ITER, un šajā saistībā es vēlos pateikties Jensen kundzei par viņas komentāru - jo citādi Amerikas Savienotās Valstis, kas pašlaik īsteno tādu pašu projektu, ievērojami aizsteigsies mums priekšā, un mums, Eiropai, nevajadzētu vienmēr būt otrajā vietā.
José Manuel Fernandes
(PT) Priekšsēdētājas kundze! Vispirms es gribētu pateikt, ka es atzinīgi vērtēju Balzani kundzes darbu, taču es vēlētos izteikt arī dažus novērojumus šajā saistībā. Es uzskatu, ka vispārējā pieeja, kas tiek pieņemta, faktiski ir pārāk vispārīga. Es domāju, ka tā ir vairāk rezolūcija stratēģijai ES 2020, nevis pienācīgas pamatnostādnes 2012. gadam.
2011. gadā prioritāte bija jaunieši, un 2012. gadā ar šīm pamatnostādnēm tas tā vairs nebūs. Tomēr joprojām palicis ir laiks. Vārds "jaunieši” šajās vispārīgajās pamatnostādnēs nav minēts nevienu reizi. Turklāt lielā uzmanība, kas pievērsta stratēģijai Eiropa 2020, kuru es atbalstu, noved, piemēram, pie tā, ka tiek aizmirsta kohēzijas politika. Arī kohēzijas politika ne reizi nav pieminēta. Kohēzijas politika ir ļoti svarīga, un tā nevar būt pasākums pielāgošanai vai pasākumam, vai politikai, kas cieš, piemēram, ja no tās tiek ņemta nauda, lai to piešķirtu stratēģijai Eiropa 2020.
Kohēzijas politika, kas, mūsuprāt, ir ārkārtīgi svarīga, nav pieminēta nevienu reizi. Es uzskatu, ka ir laiks labot šo kļūdu, kā es to redzu. Es uzskatu, ka vēl ir laiks atrisināt šīs divas problēmas.
Barbara Matera
(IT) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi! Vispirms es gribētu pateikties referentei Balzani kundzei par paveikto darbu. 2012. un 2013. gada budžeti būs konsolidācijas budžeti ar mērķi atspoguļot dalībvalstu izdevumu samazināšanu un noteikt robežvērtību līdzekļiem, kas tiks nodrošināti nākamajā finanšu shēmā.
Eiropas Tautas Partijas (Kristīgo demokrātu) grupas ieguldījums 2012. gada budžeta pamatnostādņu sagatavošanā bija pamatots uz atbildības koncepciju, kas nozīmē ekonomikas, lietderības un efektivitātes mērķu īstenošanu, izmantojot iespējami mazāk pieejamo līdzekļu.
Stratēģijas ES 2020 pamatā ir svarīgas prioritātes - proti, pētniecība, jauninājumi, attīstība un izaugsme -, kuras sākotnēji nebija ietvertas Balzani kundzes ziņojumā, bet kuras stingri uzsvēra PPE grupa. Eiropas Savienības prioritātēm ir vajadzīgs atbilstīgs finansējuma līmenis. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt elastību starp izdevumu pozīcijām, lai efektīvāk risinātu problēmas, kas saistītas ar ekonomikas krīzi, kā arī ierosināt tādu budžeta sistēmu, kas ietver pašu resursus.
Taču es neatbalstu to, ka šie resursi tiek iegūti, piemērojot nodokli finanšu darījumiem, kā to ierosināja Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa. Es drīzāk atbalstu to, lai Komisija veic izmeklēšanu attiecībā uz to, kā tehniski risināt šo ļoti svarīgo jautājumu, lai apstiprinātu un radītu Eiropas pievienoto vērtību.
Vladimír Maňka
. - (SK) Priekšsēdētājas kundze! Eiropas Savienība ir izvirzījusi piecus izmērāmus mērķus laikposmam līdz 2020. gadam. Arī pašas dalībvalstis ir piekritušas šiem mērķiem. Mērķi mums parāda virzienu, kas mums būtu jāizvēlas. Eiropas panākumi ir atkarīgi no tā, kā mēs tos īstenosim.
No atsevišķu valstu atbildīgas rīcības ir atkarīgs tas, vai mums būs augstāks nodarbinātības līmenis, vai mums izdosies samazināt to cilvēku skaitu, kuri priekšlaikus pamet skolu, vai mēs sasniegsim plānotos rādītājus attiecībā uz to jauniešu skaitu, kuri iegūst universitātes izglītību, vai mēs samazinās to cilvēku skaitu, kuri ir pakļauti nabadzības riskam, un vai mēs spēsim aizsargāt klimatu.
Par spīti Eiropas Savienībā valdošajai vienprātībai attiecībā uz kopīgām procedūrām manas valsts valdība ir nolēmusi ierobežot prioritārās darbības programmas. Tā grib izmantot šīs programmas ātrgaitas sakaru finansēšanai, un tā apspriež šos jautājumus ar Komisiju. Es gribētu pajautāt jums, komisār: vai jūs personīgi un Komisija kopumā atbalsta valstis, kas šajā pirmajā stratēģijas Eiropa 2020 īstenošanas sākumposmā rīkojas pretēji kopīgiem mērķiem?
Monika Flašíková Beňová
- (SK) Priekšsēdētājas kundze! Budžets ir galvenais Eiropas integrācijas instruments, un tāpēc ir svarīgi, kā tas ir izveidots.
Tieši krīzes laikā ES budžets var mīkstināt valstu valdību ierobežojošo budžeta politiku un tieši finansēt vēlamos ilgtermiņa ieguldījumu projektus. Šajā saistībā es atzinīgi vērtēju to, ka ziņojumā ir atbalstīts plāns ieviest projektu obligācijas, piemēram, infrastruktūras jomā. Es gribētu norādīt, ka tās tomēr nebūtu jāuzskata par alternatīvu eiroobligācijām. Manuprāt, eiroobligācijas ir īpašs temats, un es atbalstu to ieviešanu, jo to ieviešana ir loģisks integrācijas procesa turpinājums un tās iezīmē šā procesa padziļināšanos.
Pretēju tendenci - pakāpenisku sairšanu - radītu, piemēram, mēģinājumi samazināt ES budžeta līmeņus. Papildus nelabvēlīgai ekonomiskai ietekmei šie mēģinājumi arī apdraudētu solidaritāti starp dalībvalstīm. Egoistiskais un tuvredzīgais sadalījums starp neto maksātājiem un neto saņēmējiem ignorē dziļāko un svarīgāko Eiropas integrācijas kontekstu. Visas dalībvalstis var vienlīdzīgi gūt labumu no integrācijas. Manuprāt, šis ir leņķis, no kura jāraugās diskusijās par ES budžetu.
Jaroslav Paška
- (SK) Priekšsēdētājas kundze! Mēs aplūkojam 2012. gada budžeta prioritātes, raugoties arī uz nākotni, un, manuprāt, mums būtu arī jāizskata iespējas veikt ietaupījumus nākotnē.
Manuprāt, ir ļoti svarīgi domāt par deputātu un visa Eiropas Parlamenta regulārajiem braucieniem uz Strasbūru, kuri atkārtojas 12 reizes gadā. Es uzskatu, ka ar šīm darbībām mēs aizkaitinām savus iedzīvotājus, jo nodokļu maksātājiem ir jāsedz mūsu braucieni, un šie braucieni viņiem izmaksā lielu naudu. Tāpēc mums, ja ne 2012. gadā, tad vismaz ilgtermiņa perspektīvā, vajadzētu izskatīt iespēju nākotnē samazināt vai grozīt šo mehānismu.
Es domāju, ka vēl viens potenciāls ietaupījums, kas būtu jāapspriež, ir Eiropas Savienības vai Eiropas muzeja izveides izmaksas, kuras laika ziņā, manuprāt, varētu atlikt, kamēr ES klāsies labāk. Šobrīd mēs varētu šo finansējumu piešķirt citām aktivitātēm, jo īpaši 2012. gadā, lai izpildītu 2012. gada programmu un tādējādi, protams, palielinātu arī mūsu darbību efektivitāti.
Monika Smolková
- (SK) Priekšsēdētājas kundze! Vispirms es vēlos uzslavēt par darbu referenti, kura savā ziņojumā ir pareizi noteikusi daudzas problēmas.
ES budžetam gan 2012. gadam, gan arī turpmākajiem gadiem vajadzētu būt vērienīgam, ja mēs gribam izpildīt stratēģijas laikposmam līdz 2020. gadam uzdevumus un mērķus, izkļūt kā uzvarētāji no krīzes un konkurēt pasaules mērogā. Es atbalstu budžeta komitejas priekšlikumu par sanāksmēm, kas jāorganizē ar valstu parlamentiem, lai apspriestu ES un dalībvalstu 2012. gada budžetu pamatprincipus. Šajās sanāksmēs ir jāuzsver, ka ES budžets nedrīkst būt ar deficītu, ka tas veido tikai 2 % no kopējiem valsts sektora izdevumiem Eiropas Savienībā un ka pastāv būtiskas atšķirības starp dalībvalstu budžetiem un ES budžetu. ES budžets lielā mērā ietver ieguldījumus Eiropas nākotnē.
Galvenokārt tas būtu jāapzinās Padomei, jo mēs jau dzirdējām, ka Vācijas, Francijas un Lielbritānijas pārstāvji runā par mēģinājumiem iesaldēt ES budžetu, kas, protams, palēninātu Eiropas izaugsmes tempu.
Janusz Lewandowski
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Es aplūkošu tikai trīs jautājumus. Attiecībā uz stratēģijas laikposmam līdz 2020. gadam pielāgošanu Balzani kundzes pamatnostādnēs ir skaidra norāde: pašreizējā 2011. gada budžetā 41 % no izdevumiem var attiecināt uz stratēģijas laikposmam līdz 2020. gadam mērķiem.
Tādas pašas pūles tiek veltītas attiecībā uz 2012. gada stratēģiju, taču mums ir jāveic pielāgojumi shēmā, kas tika pieņemta pirms vairākiem gadiem, 2007.-2013. gada shēmā. Protams, mūsu manevrēšanas iespējas ierobežo tas, ka pielāgojumi jāveic atbilstīgi daudzgadu nolīgumam, kas pieņemts 2006. gadā.
Otrkārt, mana atbilde Elles kungam - taču ne tikai viņam: tādu pašu piezīmi par negatīvajām prioritātēm izteica arī Geier kungs un Hohlmeier kundze. Baidos, ka tā ir patiesība attiecībā uz 2012. gada budžetu. Tam tā vajadzētu būt. Pašlaik vairāk nekā jebkad papildus pozitīvajām prioritātēm mums ir jāizpēta, kas nedarbojas. Mēs meklējam to, kas nedarbojas, kas nav pareizi pārvaldīts, lai panāktu ietaupījumus. Šoreiz mēs vienlīdz daudz domājam gan par pozitīvajām prioritātēm, gan arī par negatīvajām prioritātēm. Attiecībā uz administrāciju stingra taupība ir obligāta prasība.
Mana atbilde Herczog kungam par naudas izšķiešanu: administrācija veido tikai 5,7 % no Eiropas Savienības kopējā budžeta. Šī attiecība ir mazāka nekā attiecība Roterdamas pašvaldībās un daudzās citās Holandes pilsētās, kuras ir slavenas ar savu taupīgo pieeju budžeta plānošanai.
Atbildot Andreasen kundzei: viņa runāja ne tikai par budžeta iesaldēšanu. Viņa runāja par tā samazināšanu. Mūsu budžetu, Eiropas budžetu, kas ir bez deficīta, nevar vainot par valsts līdzekļu nepareizu pārvaldību daudzās dalībvalstīs. Tam ir sava loģika, kā to nepārprotami izskaidroja Gerbrandy kungs. Šī loģika ir tāda, ka programmu briedums nāk ar laiku. Tas nav pārsteidzoši. Tā ir mūsu uzticamība. Eiropas budžetam ir sava uzticamība, kas ir saistības un projektu īstenošana, veicot maksājumus. Pat stingras taupības laikā jums ir jāmaksā rēķini par patērēto elektroenerģiju.
Runa patiešām ir par mūsu uzticamību. Runa ir par kohēziju. Šis patiešām ir ieguldījums, un tāpēc tā raksturs, iespējams, ir arī atbilde uz kādu no to cilvēku aicinājumiem, kas tagad izgājuši demonstrācijās pie Parlamenta un Berlaymont ēkas.
Francesca Balzani
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Runu laikā vairākas reizes izskanēja vārds "atbildība”. Taču ir viena atbildības joma, kura, manuprāt, patiešām ir prioritāra iestādēm: galvenokārt mēs esam atbildīgi par to, lai īstenotu savas programmas un lai nodrošinātu, ka ES iedzīvotājiem nav jāklausās tikai mūsu vārdos. Mūsu atbildība ir būt konsekventiem visā, ko sakām un apsolām.
Šodienas galvenie projekti ir tie, kas izklāstīti stratēģijā laikposmam līdz 2020. gadam. Pirmais mērķis "vairāk darbavietu” ir ne tikai ļoti vērienīgs, bet arī ļoti precīzs, jo to pat var izmērīt, izmantojot bezdarba samazināšanas parametrus. Man šķiet, ka tas ir ļoti konkrēts un ļoti vērienīgs mērķis, un es domāju, ka ir svarīgi sākt rīkoties, lai to sasniegtu.
Kamēr mēs turpināsim uzskatīt stratēģiju laikposmam līdz 2020. gadam par pārāk lielu un pārāk ambiciozu, lai to iekļautu tik praktiskā dokumentā kā budžets, manuprāt, mēs nepanāksim neko vairāk kā tikai palielināsim vēl vienas neveiksmes risku, kas ir tieši tas, ko neviens, sākot ar Komisiju, nevēlas, ja es pareizi atceros pirmo paziņojumu par stratēģiju laikposmam līdz 2020. gadam.
Taču ir vēl kāds svarīgs jautājums: stingra taupība nav politika, tas nav instruments, tas ir stāvoklis, pret kuru mums ir jārīkojas, un nevis tikai konsolidējot mūsu izdevumus, bet arī izmantojot ES budžetu, ārkārtas instrumentu, kas radikāli atšķiras no valstu budžetiem un dod mums iespēju šogad darīt kaut ko atšķirīgu.
Tieši tam ir paredzēts Eiropas pusgads. Izdevumu aizkavēšana pirmajos sešos gada mēnešos nav vienīgais veids, kā to izmantot. Tas ļauj mums nākt klajā ar globālu stratēģiju un radīt sinerģijas; un sinerģijas radīšana starp dalībvalstu budžetiem un mūsu budžetu ir specifiska Eiropas sistēma, lai piešķirtu lielāku vērtību valsts līdzekļiem un lai izveidotu reālu metodi, kas stratēģiju laikposmam līdz 2020. gadam - ilgu un vērienīgu, kāda tā ir - padarītu par Eiropas realitāti.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks plkst. 11.30.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Ilda Figueiredo
Diemžēl šajā ziņojumā ir atbalstīts "2012. gada budžets atbilstoši uzlabotas Eiropas ekonomikas pārvaldības nostādnēm, Eiropas semestra mehānismam un Eiropa 2020 mērķiem”. Citiem vārdiem sakot, šis ir budžets, kas atbalsta neoliberālisma, militārisma un federālisma padziļināšanos Eiropas Savienībā, pieņemot dziļi antisociālus un antidemokrātiskus pasākumus, stingri izveidojot Stabilitātes paktu, piemērojot brutālus naudas sodus dalībvalstīm un pastāvīgi uzraugot visu valstu makroekonomisko darbību. Šis arī ir priekšlikums, kura mērķis ir panākt budžetu, kas sekmē liberalizāciju, darbavietu stabilitātes trūkumu, kā arī apdraud tiesības un sabiedriskos pakalpojumus.
Tāpēc mēs ierosinām svarīgu grozījumu kopumu, kuru mērķis ir ne tikai atmaskot šo pieeju, bet arī iesniegt pamatnostādnes alternatīvai, kas ir gan iespējama, gan nepieciešama. Šie priekšlikumi ir būtiski, lai uzlabotu situāciju attiecībā uz bezdarbu, nabadzību un nevienlīdzību, kas pastāv un līdz ar kapitālismu, kuram ES ir līdzeklis, nemitīgi palielinās. Lai risinātu ekonomikas un sociālās krīzes, noraidot neoliberālo ceļu, tā saukto ekonomikas pārvaldību un militārisma stiprināšanu, ES budžeta pamatā jābūt citam redzējumam.
Jiří Havel
rakstiski. - (CS) Savā ziņojumā par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2012. gada budžeta izstrādi Balzani kundze ir izklāstījusi piecas galvenās ES budžeta prioritātes. Es pilnīgi atbalstu viņas viedokli, ka stratēģija Eiropa 2020 ir tas, kas Eiropai palīdzēs pārvarēt globālo ekonomikas krīzi un izkļūt stiprākai no šīs krīzes, pateicoties jaunu darbavietu radīšanai, kā pamatā ir piecas prioritātes, proti, atbalsts nodarbinātībai, uzlaboti nosacījumi jauninājumiem, pētniecībai un attīstībai, kā arī to finansēšana no valsts budžeta, mērķu īstenošana klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā, augstāks izglītības līmenis un atbalsts sociālajai integrācijai, un - pats galvenais - nabadzības samazināšana Eiropā. Taču, ja mēs gribam gūt panākumus un nopietni īstenot šo stratēģiju, tad mums tai ir jāpiešķir pietiekams finansējums bez būtiskiem kompromisiem vai samazinājumiem. Pašreizējā daudzgadu finanšu shēma šobrīd sniedz ļoti maz manevrēšanas iespēju, tāpēc es piekrītu referentei, ka šobrīd papildu mēģinājumi ierobežot vai samazināt budžeta resursus saistībā ar galveno prioritāšu izpildi ir vienkārši nevietā. Es atbalstu referentes viedokli, ka galveno prioritāšu izpilde var darboties kā katalizators, lai veicinātu ieguldījumus, izaugsmi un radītu darbavietas visā Savienībā. Kopumā es piekrītu ierosinātajām vadlīnijām un iesaku apstiprināt šo ziņojumu.
Ian Hudghton
rakstiski. - Visā Eiropā valdībām un valsts iestādēm ir jāatrod veidi naudas taupīšanai un izdevumu ierobežošanai. Mana valsts, Skotija, piedzīvoja divkāršu nelaimi - globālo lejupslīdi, ko saasināja Londonas valdības slikti īstenotā vadība - tā vienmēr ir gatava izlaupīt Skotijas līdzekļus, taču grib liegt Skotijas iedzīvotājiem kontroli pār viņu iekšējām lietām. Skotijas valdībai tāpēc bija jāstrādā daudz smagāk, lai tai izdotos saglabāt Skotijai svarīgos sabiedriskos pakalpojumus. Šajos ekonomiskajos apstākļos Parlamentam ir pilnīgi nereāli aicināt palielināt budžetu - Eiropas sabiedriskajiem pakalpojumiem ir jābūt lielākai prioritātei nekā ES iestāžu darbība.
(Sēdi pārtrauca plkst. 10.55 un atsāka plkst. 11.35)
