Revīzijas palātas gada pārskata iesniegšana - 2007. gads
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Revīzijas palātas 2007. gada pārskata iesniegšana.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Eiropas Revīzijas palātas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, jūtos pagodināts piedalīties jūsu debatēs par Revīzijas palātas 2007. finanšu gada pārskatu, ar ko 10. novembrī jau iepazīstināju Budžeta kontroles komiteju.
Kopumā Revīzijas palātas atzinums par finanšu pārskatiem ir bez piezīmēm - pozitīvs, ja vēlaties, - taču atzinums par pakārtotajiem darījumiem ir ļoti līdzīgs pagājušā gada atzinumam.
Attiecībā uz pārskatiem Revīzijas palāta secinājusi, ka visos būtiskajos aspektos tie adekvāti atspoguļo Eiropas Kopienu finanšu stāvokli un naudas plūsmu gada beigās. Ņemot vērā panāktos uzlabojumus, pagājušajā gadā izteiktās piezīmes vairs nav nepieciešamas.
Saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību attiecībā uz ieņēmumiem, saistībām un maksājumiem Revīzijas palāta ir sniegusi atzinumu bez piezīmēm tādās sadaļās kā "Ekonomika un finanšu lietas” vai "Administratīvie un citi izdevumi”.
Kas attiecas uz "Administratīvajiem un citiem izdevumiem”, kuri 2007. gadā veido 8 miljardus eiro, Revīzijas palāta atzīst iestāžu, tostarp Eiropas Parlamenta, lēmumus un pasākumus, kas veikti, lai turpinātu uzlabot finanšu pārvaldību, pamatojoties uz Revīzijas palātas ieteikumiem. Turpmākajos gados Revīzijas palāta izvērtēs šo lēmumu un pasākumu ietekmi.
Tomēr attiecībā uz sadaļām "Lauksaimniecība un dabas resursi”, "Kohēzija”, "Pētniecība, enerģētika un transports”, "Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” un "Izglītība un pilsonība” Revīzijas palāta ir secinājusi, ka maksājumus joprojām būtiski ietekmē dažādu līmeņu kļūdas. Ir secināts, ka šo jomu uzraudzības un kontroles sistēmas ir labākajā gadījumā tikai daļēji efektīvas, lai gan pētniecības jomā un - Komisijas līmenī - arī ārējā atbalsta, attīstības un paplašināšanās jomā Revīzijas palāta norāda uz atsevišķiem uzraudzības un kontroles sistēmu uzlabojumiem.
Attiecībā uz kohēzijas jomu, kuras budžeta izdevumi bija 42 miljardi eiro, Revīzijas palāta, pamatojoties uz reprezentatīvu darījumu paraugu revīziju, lēš, ka vismaz 11 % izmaksu pieprasījumu nebija jāatlīdzina. Kļūdu iemesls visbiežāk bijušas neattiecināmas izmaksas, iztērētās naudas vairākkārtēja deklarēšana un nopietni iepirkuma procedūras pārkāpumi.
Lauksaimniecības un dabas resursu sadaļā, kurā 2007. gadā iztērēts 51 miljards eiro, pēc Revīzijas palātas datiem, joprojām neproporcionāli liela vispārējo kļūdu daļa attiecas uz lauku attīstības jomu, savukārt kļūdu intensitāte ELGF izdevumu jomā ir nedaudz zem būtiskuma robežas.
Kāpēc stāvoklis tomēr nemainās, un kāpēc attiecībā uz pakārtotajiem darījumiem situācija būtiski neatšķiras no pagājušā gada rādītājiem? Kļūdu būtiskuma līmenis saglabājas tāpēc, ka daudzas Eiropas Savienības izdevumu jomas ir saistītas ar augstu riska līmeni, turklāt vērojami trūkumi uzraudzības un kontroles jomā.
Liela budžeta daļa, arī dalītās pārvaldības sfērās, tiek izmaksāta miljoniem atbalsta saņēmēju visā Eiropas Savienībā, un šis process bieži ir saistīts ar sarežģītiem noteikumiem un normatīviem, un pamatojas uz līdzekļu saņēmēju pašdeklarēšanu. Šīs potenciāli riskantās situācijas dēļ kļūdas pieļauj gan līdzekļu saņēmēji, gan maksātāji.
Lai šo risku kontrolētu, ir izveidotas vairākas uzraudzības un kontroles pakāpes: pirmkārt, atbalsta saņēmēju līmenī, otrkārt, nodrošinot pieprasījumu pārbaudes pasākumu izstrādi un efektīvu darbību, un, visbeidzot, Komisijas uzraudzība, kuras uzdevums ir raudzīties, lai visas sistēmas darbotos saskaņoti.
Tā kā vairums kļūdu rodas atbalsta tiešo saņēmēju līmenī, tās droši atklāt iespējams tikai detalizētās pārbaudēs uz vietas. Šādas pārbaudes ir dārgas, tāpēc parasti tās aptver tikai nelielu pieprasījumu daļu.
Revīzijas palāta 2007. finanšu gada revīzijas pārbaudēs atklāja, ka dalībvalstis ne vienmēr spēj skaidri identificēt trūkumus pieprasījumu pārbaudes sistēmā. Revīzijas palāta ir atklājusi arī dažas nepilnības Komisijas veiktajās lauksaimniecības atbilstības pārbaudēs.
Daudzās budžeta jomās ir mehānismi, kas paredzēti kļūdaini veikto maksājumu atgūšanai no atbalsta saņēmējiem vai kas ļauj "neatļaut” atsevišķus izdevumus, t. i., atteikt to finansēšanu no budžeta tādos gadījumos, kad izdevumu shēmu pārvaldīšanā dalībvalstis ir pieļāvušas kļūdas.
Tomēr par koriģējošo pasākumu ietekmi vēl nav ticamu datu, un Revīzijas palāta ir secinājusi, ka koriģējošos pasākumus vēl nevar uzskatīt par tādiem, kas efektīvi mazinātu kļūdas.
Ņemot vērā visu iepriekš teikto, taisnības labad ir jāatzīst, ka uzraudzības un kontroles nepilnību novēršanā Komisija kopš 2000. gada ir ieguldījusi lielu darbu, galvenokārt izstrādājot un īstenojot iekšējo reformu programmu un 2006. gadā ieviešot rīcības plānu uzraudzības un kontroles sistēmas uzlabošanai visā Eiropas Savienībā.
Reformu programmas būtiskais elements - gada darbības pārskati un deklarācijas, arī attiecībā uz kohēziju un lauksaimniecību, - šobrīd atspoguļo ainu, kas ir tuvāka arī Revīzijas palātas secinājumiem, tomēr joprojām ir atsevišķas iebildes saistībā ar problēmu nepietiekamu novērtēšanu.
Par spīti Komisijas norādēm uz panākumiem saistībā ar tās 2006. gada rīcības plānu, Revīzijas palāta uzskata, ka vēl ir par agru vērtēt tā ietekmi uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Piemēram, 2007. gads bija pirmais, par kuru dalībvalstīm bija jāsagatavo ikgadēji kopsavilkumi par pieejamajām revīzijām un deklarācijām. Kā norādīts Revīzijas palātas atzinumā Nr. 6/2007, ar laiku tie var stimulēt Eiropas Savienības fondu pārvaldības un kontroles uzlabošanu. Tomēr pagaidām pēc tiem vēl nevar droši spriest par to, cik efektīvi darbojas sistēmas.
Tāda ir pašreizējā situācija. Tomēr, raugoties nākotnē, mums ir jādomā, ko vēl varētu darīt un kādus pasākumus turpmāk izstrādāt. Plānojot katru no šiem pasākumiem, Revīzijas palāta iesaka ņemt vērā šādus apsvērumus.
Pirmkārt, kļūdu mazināšanas pasākumu ieguvumi jāizvērtē attiecībā pret to izmaksām.
Otrkārt, visiem budžeta procesā iesaistītajiem ir jāapzinās, ka zināms kļūdu risks ir neizbēgams.
Treškārt, budžeta un tā izpildes iestādēm iedzīvotāju vārdā politiskā līmenī ir jāvienojas par pieņemamu riska pakāpi dažādās budžeta jomās.
Ceturtkārt, ir jāpārskata tās shēmas, kas nav pienācīgi īstenojamas ar pieņemamām izmaksām un pieļaujamu riska pakāpi.
Visbeidzot, nopietni jādomā par vienkāršošanu, arī tādās jomās kā lauku attīstība un pētniecība, jo precīzi izstrādāti, skaidri saprotami un vienkārši piemērojami noteikumi un normatīvi mazina kļūdu risku un ļauj izveidot racionālāku, rentablāku pārvaldības un kontroles sistēmu.
Tādēļ Revīzijas palāta aicina Komisiju pabeigt analīzi attiecībā uz kontroles pasākumu izmaksām un riska pakāpi, kas saistīta ar dažādām izdevumu jomām. Revīzijas palāta arī iesaka Komisijai turpināt censties uzlabot savu pārraudzības un ziņošanas sistēmu un sadarboties ar dalībvalstīm, lai gada darbības pārskatos varētu efektīvi izmantot ikgadējos kopsavilkumus, kā arī veikt turpmākus pasākumus piedziņas sistēmu uzlabošanai.
Papildus vienkāršošanai un pieļaujamā riska koncepcijas izmantošanai Revīzijas palāta savā atbildē uz Komisijas paziņojumu "Budžeta reforma - pārmaiņas Eiropā” ierosināja Eiropas Savienības izdevumu sistēmas izstrādē piemērot tādus principus kā mērķu skaidrība, reālisms, pārredzamība un pārskatatbildība. Revīzijas palāta arī aicina politiskās struktūras apsvērt, cik lielā mērā no rezultātu viedokļa būtu pārstrādājamas izdevumu programmas, kā arī attiecībā uz to pārvaldību kritiski izvērtēt piemērotāko atbildības līmeni - valsts, reģionālo vai vietējo līmeni.
Visbeidzot, atzīstot panākto progresu, Revīzijas palāta uzsver, ka turpmākie Eiropas Savienības finanšu pārvaldības uzlabojumi būs atkarīgi no pašreizējiem un nākamajiem pasākumiem, kuru nolūks ir samazināt risku līdz pieņemamam līmenim un izstrādāt rentablas riska pārvaldības sistēmas.
Finansiālu satricinājumu un ekonomikas nestabilitātes laikā Revīzijas palātas loma ir vēl svarīgāka un tās funkcijas - vēl būtiskākas. Mēs esam Eiropas Savienības ārējais revidents, tāpēc mūsu pienākums ir darboties kā neatkarīgam ES iedzīvotāju finansiālo interešu aizbildnim. Iepazīstinot ar šo pārskatu, mūsu mērķis ir dot ieguldījumu pārredzamības un pārskatatbildības veicināšanā, jo abiem šiem aspektiem ir svarīga nozīme, nodrošinot Eiropas Savienības iedzīvotāju uzticību ES iestādēm, kuras garantē Savienības darbību un sniedz tai nākotnes virzību.
Priekšsēdētājs
Priekšsēdētāj Vítor Manuel da Silva Caldeira, atļaujiet pateikties jums par pārskatu un par allaž tik konstruktīvo sadarbību starp Revīzijas palātu un Eiropas Parlamentu.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētāja kungs, Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas gada pārskatu. Gribu uzsvērt, ka mums ar Revīzijas palātu ir bijusi ļoti konstruktīva sadarbība. Pārskatā ir kāda patiešām laba ziņa - attiecībā uz pārskatiem Revīzijas palāta ir izsniegusi "veselības apliecību”, jeb, revidentu valodā runājot, atzinumu bez piezīmēm. Tas ir ievērojams sasniegums, jo kopš jaunās pārskatu sistēmas ieviešanas rit tikai trešais gads.
Ir arī otra ļoti laba ziņa - Revīzijas palāta atzīst, ka mēs stiprinām savas uzraudzības sistēmas. Par 2007. gadu pirmo reizi nevienā sadaļā ārējais revidents nav piešķīris "sarkano kartīti” attiecībā uz kontroles sistēmām. Šajā jomā tiek ieguldīts daudz pūļu. Gribu uzsvērt, ka pagājušā gada pavasarī dalībvalstis pirmo reizi ir iesniegušas struktūrfondu revīzijas ikgadējos kopsavilkumus.
Revīzijas palāta atzīst šos centienus, kaut arī realitātē šie rezultāti vēl nav devuši ievērojamu kļūdu intensitātes samazinājumu. Komisija ir gatava turpināt strādāt.
Jā, saistībā ar atsevišķiem darījumiem aina joprojām ir neviennozīmīga. Attiecībā uz lielākajiem lauksaimniecības izdevumiem - Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu - Revīzijas palāta atzīst, ka arī šogad kļūdu intensitāte ir zem būtiskuma līmeņa. To nevar teikt par pārējām dabas resursu sadaļas jomām, jo lauku attīstības sfērā ir vērojams augsts kļūdu līmenis. Arī kohēzijas fondos Revīzijas palāta atkal ir konstatējusi pārlieku daudz kļūdu.
Šo kļūdu intensitātes samazināšanai Komisija piešķir visaugstāko prioritāti un vajadzības gadījumā nevairīsies pieņemt stingru nostāju. Kohēzijas fondiem - ERAF un ESF - mēs 2008. gadā jau esam uzlikuši finanšu korekcijas 843 miljonu eiro apmērā, un drīz pienāks kārta vēl aptuveni 1,5 miljardiem eiro.
Ļaujiet man atgādināt, ka attiecībā uz kļūdām pakārtotajos maksājumos latiņa ir uzstādīta ļoti augstu. Vismaz 98 % jābūt bez kļūdām. Tomēr mēs šiem rādītājiem tuvojamies; revidenti atzīst, ka, izņemot vienu budžeta jomu, visās pārējās ne mazāk kā 95 % maksājumu ir bez nopietnām finanšu kļūdām.
Revīzijas palāta ir konstatējusi uzlabojumus tādās sadaļās kā ārējais atbalsts un iekšpolitika, proti, transports un enerģētika, kā arī izglītība un pilsonība. Administratīvās, ekonomikas un finanšu lietas ir pat labākā stāvoklī. Šīs jomas ir tiešā Komisijas pārvaldībā, ar ko daļēji var izskaidrot to, ka ieguldītajam darbam ir ātrāka atdeve. Rezumējot varu teikt, ka, pēc Komisijas domām, Revīzijas palātas 2007. gada pārskats liecina par stabilu un pakāpenisku progresu.
Pēdējos piecos gados mēs esam daudz paveikuši. Raugoties uz sasniegto progresu, varu apliecināt, ka Komisija nekādā ziņā nenožēlo savu izvirzīto mērķi - panākt pozitīvu ticamības deklarāciju attiecībā uz pakārtotajiem darījumiem. Mēs ceram, ka Eiropas Parlaments atzīs pozitīvo attīstības virzību un turpinās atbalstīt centienus pēc vienkāršošanas, labākas pārvaldības un lielākas dalībvalstu pārskatatbildības.
Jean-Pierre Audy
PPE-DE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieka kungs, Revīzijas palātas priekšsēdētāja kungs, godātie kolēģi! Vispirms gribu pateikties jums, Revīzijas palātas priekšsēdētāja kungs, par milzīgo darbu, ko jūs paveicāt kopā ar Revīzijas palātas revidentiem. Manuprāt, šis mums ir ļoti svarīgs un pamācošs dokuments.
Kā mums zināms, šī ir pirmā budžeta izpildes apstiprināšana 2007.-2013. gada finanšu plānā. Pirmā, kopš Komisija ir ieviesusi jaunu pārvaldības, sertificēšanas un revīzijas kontroles sistēmu. Visbeidzot, tā ir pēdējā šajā prezidentūras termiņa laikā, kas tuvojas beigām, jo tagad mēs sākam pusgadu ilgu darbu un balsosim aprīlī, pirms Eiropas vēlēšanām - laikā, kad Komisija mums ir apsolījusi pozitīvu ticamības deklarāciju. Jau 14 gadus neesam saņēmuši pozitīvu ticamības deklarāciju, un Eiropas Parlamentam ir pamats bažām.
Pirmkārt, dzirdēju, ka attiecībā uz pārskatiem atzinums ir bez piezīmēm. Kāpēc netika konsolidēts Galileo? Turklāt nevaru noslēpt faktu, ka es nekad nepieradīšu pie pārskatiem, kas uzrāda negatīvu bilanci 58 miljardu apmērā. Šī ir viena no lietām, kas mani dara bažīgu.
Tātad mums ir labas ziņas. Mums ir jāpriecājas, ka administratīvajiem izdevumiem ir pozitīvs atzinums, zema kļūdu intensitāte un, cik var spriest no teiktā, nav krāpšanas gadījumu. Tomēr lauksaimniecībā, kohēzijā un struktūrfondos dalībvalstīm ir vāja dalītā pārvaldība un ir pārāk daudz kļūdu - dažās dalībvalstīs dažkārt pat virs 60 %. Šeit nav Padomes pārstāvja, un būtu interesanti uzzināt, ko dalībvalstis un Padome domā par šo situāciju, kad tās neparaksta valstu deklarācijas un kad pilsoņi šajā valsts finansēm sarežģītajā laikā būs prasīgi.
Manuprāt, priekšsēdētājam ir taisnība un šī budžeta izpildes procedūra būtu jāaplūko komitejās, Komisijā, Padomē, Parlamentā, dalībvalstu parlamentos un dalībvalstu revīzijas palātās, kuru neiesaistīšana šajās debatēs ir pārāk uzkrītoša.
Priekšsēdētāja kungs, ar jūsu atļauju es gribētu trīsdesmit sekundes no savas runas laika veltīt tam, lai, līdzīgi citiem kolēģiem, kā referents paustu savu neizpratni par Padomes neierašanos. Tomēr, Eiropas Revīzijas palātas priekšsēdētāja kungs, es saprotu, ka Ekonomikas un finanšu padomi jūs ar savu pārskatu iepazīstināsiet pēc dažām dienām un ka tādējādi Padome nevar paust nostāju, pirms ir notikusi viedokļu apmaiņa starp dažādām dalībvalstīm.
Tā kā situācija ir šāda un tā kā aktuālākais ir jautājums par dalībvalstu dalīto pārvaldību, es ceru, ka mēs drīzumā saņemsim Padomes atzinumu, un es atļaušos, Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja kungs, jautājumu laikā ar rakstisku jautājumu aicināt Padomi pēc iespējas ātrāk sagatavot atzinumu, tiklīdz Padomē būs notikusi viedokļu apmaiņa par šo izcilo Eiropas Revīzijas palātas pārskatu.
Herbert Bösch
PSE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, es ļoti vēlētos apsveikt Revīzijas palātu ar paveikto darbu - 2007. gada pārskatu, ko tā iesniegusi Parlamentā. Revīzijas palātas gada pārskati kļūst arvien labāki, un, pēc manām domām, šis ir labākais, ko tā jebkad iesniegusi. Tas ir informatīvāks, daudzkrāsaināks, ja tā var teikt, un skaidrāks.
Ir patīkami redzēt, ka šā gada pārskatā Revīzijas palātas locekļi nav padevušies kārdinājumam iekļaut zināmu devu populisma.
Pamatojoties uz vairākiem īpašajiem ziņojumiem un it sevišķi uz šo pārskatu, mums tagad būs jāizvērtē, vai 2007. gadā Komisijas darbs ar nodokļu maksātāju naudu ir bijis apmierinošs vai nē. Līdz šim mēs esam dzirdējuši vairākus pozitīvus vērtējumus, tostarp no komisāres, kas atbild par Kohēzijas fondu. Arī pētniecības jomas komisārs ir norādījis, ka kritika, ko pagājušā gada pārskatā pauda Parlaments un Revīzijas palāta, ir kritusi auglīgā augsnē.
Viena no jomām, kurā vēl joprojām ir trūkumi, ir nepietiekamā dalībvalstu sadarbība Eiropas budžeta kontrolēšanā. Pozitīvu aktīvas sadarbības piemēru sniedz četras dalībvalstis - Dānija, Nīderlande, Apvienotā Karaliste un Zviedrija. Ir gandarījums redzēt, ka, piemēram, Vācijas valsts revīzijas iestāde sāk valsts līmenī domāt par Eiropas naudas izmantojumu Vācijā, un mēs ceram, ka par šo jautājumu būs arī politiskas diskusijas.
Ar šo prasību pēc dalībvalstu ticamības deklarācijām mēs kopš T. Wynn un J. Mulder ziņojumiem esam centušies mazināt plaisu starp līguma 274. un 5. pantu. Kamēr apspriežam šo jautājumu, gribu teikt komisāram S. Kallas, ka es priecātos, ja Komisija aktīvāk palīdzētu standartizēt šos ziņojumus. Tas ir viens no aspektiem, kur jūsu pozitīvā pieeja patlaban būtu ļoti noderīga.
Budžeta izpildes apstiprināšanas procesā pasludinot spriedumu par Komisijas darba kvalitāti, mēs informēsim nodokļu maksātājus par to, vai šis darbs kopumā ir apmierinošs. Ja mēs sagaidām, lai citas iestādes strādātu profesionāli, tad profesionālāka pieeja ir jāīsteno arī mums pašiem. Pēc manām domām, ir nepieņemami un absurdi debatēt Parlamentā par to, vai šai komitejai arī turpmāk ir jābūt tā sauktajai neitrālajai komitejai. Nav pieņemams, ka kontroles komiteju uzskata vienkārši par tādu kā papildu komiteju, jo šāda attieksme ir neprofesionāla. Sen pagājuši tie laiki, kad aptuveni pusgadu budžeta jautājumus risināja viena struktūra, bet pēc tam līdz gada beigām par budžeta kontroli atbildēja cita komiteja.
Mēs pat vēl neesam aplūkojuši visas aģentūras, taču mums ir jāapliecina saviem nodokļu maksātājiem, ka viss funkcionē pareizi. Mums vajag, lai pārējās iestādes strādātu profesionāli, taču arī mums kā Parlamentam ir jādod savs ieguldījums, citādi mēs nevarēsim droši skatīties acīs nodokļu maksātājiem.
Jan Mulder
ALDE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pateikties Revīzijas palātai par pārskatu. Arī es ik gadu esmu pamanījis uzlabojumus - pārskats ir labāk lasāms, un cita starpā tā izklāsts ir daudz saprotamāks. Patiešām, katru gadu ir vērojami uzlabojumi, kaut arī nelieli. Tagad mēs zināmā mērā varam eiroskeptiķiem izņemt ieročus no rokām, jo pirmo reizi pārskati ir apstiprināti. Tomēr, rūpīgāk pavērojot progresu attiecībā uz pārskatiem, ir redzams, ka tas ir ļoti neliels. Mums tik tikko ir izdevies izlīst caur adatas aci. Uzlabojumi ir, taču nav būtiskas atšķirības salīdzinājumā ar 2006. un 2007. gadā rakstīto.
Komisija uzsver, ka gadu gaitā budžeta izpilde ir ievērojami uzlabojusies. Tā norāda, ka 2002. un 2003. gadā tika apstiprināti tikai 4 % no izdevumiem, savukārt šobrīd - vairāk nekā 45 %. Tas tiešām ir ievērojams sasniegums, bet baidos, ka tā pamatā galvenokārt ir krasās izmaiņas lauksaimniecības politikā. Ja lauksaimniecības politika nebūtu tikusi mainīta, es ļoti šaubos, vai mums būtu izdevies panākt apstiprinājumu vairāk nekā par 40 %. Šis jautājums raisa lielas bažas, jo Komisijas pamata tehnika vēl neatbilst starptautiskajiem standartiem, un šajā ziņā ir vajadzīgi būtiski uzlabojumi. Manuprāt, pēdējos četros gados progress nav bijis pietiekami ātrs.
Žēl, ka mēs vēl nevaram izvērtēt rīcības plāna rezultātus. Sākumā Komisija šai ziņā ieguldīja krietnas pūles. Mēs visi atzinām, ka metode ir lieliska, tomēr, par nožēlu, vēl nevaram vērot pietiekamus rezultātus.
Tāpat kā Bösch kungs, esmu vīlies par Komisijas rīcību dalībvalstu deklarāciju jautājumā. Vēl pārsteidzošāk tas ir tāpēc, ka pagājušajā gadā Komisija skaidri pauda, ka negrasās īstenot šo vienošanos. Par laimi, Komisija ir nolēmusi atgriezties sākuma punktā. Nedrīkst aizmirst, ka šo vienošanos parakstīja Padome, Komisija un Parlaments. Galu galā, nav pieņemami, ka viena no pusēm pauž nevēlēšanos īstenot vienošanos. Ar nepacietību gaidu, kad varēšu iepazīties ar Komisijas sagatavotajām pamatnostādnēm saistībā ar šīs vienošanās īstenošanu. Kādi rezultāti patlaban ir panākti apspriedēs ar dalībvalstīm par 44. panta izpildi? Tuvākajos mēnešos mums šai jomā būs jāiegulda daudz laika un enerģijas. Tas pats attiecas arī uz nepieciešamību izlemt, vai mēs gribam sniegt Komisijai budžeta izpildes apstiprinājumu jau aprīlī, vai arī atliksim to uz sešiem mēnešiem.
Bart Staes
Verts/ALE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, arī es vēlētos pateikties Revīzijas palātai un tās personālam. Viņi kārtējo reizi ir paveikuši izcilu darbu. Es gribētu atgādināt komisāram: stājoties Krāpšanas apkarošanas komisāra amatā, jūs solījāt un apņēmāties savu pilnvaru termiņa beigās panākt tādu ziņojumu, kurā būs apstiprināta pārskatu ticamība, kā arī visu pārskatu pareizība un likumība.
Vai tas jau ir panākts? Skaidrs, ka nē. Jau 14. reizi pēc kārtas šāds ziņojums nav izstrādāts. Vai mēs dodamies pareizajā virzienā? Bez šaubām; vismaz tā saka Revīzijas palāta, un jūsu uzdevums ir ar zobiem un nagiem aizstāvēt šo nostāju. Vai mums ir pamats uztraukumam? Manuprāt, jā. Sava solījuma, savas apņemšanās izpildei jums ir atlicis tieši gads, un darāmā vēl ir krietni daudz; to ir teikuši arī citi deputāti.
Ko ir konstatējusi Revīzijas palāta? Ir trūkumi rēķinvedības sistēmā, un to galvenais iemesls ir sarežģītais tiesiskais un finanšu regulējums. Saskaņā ar Revīzijas palātas teikto ir vērojams risks saistībā ar kvalitāti un finanšu informāciju. Kāds ir Revīzijas palātas viedoklis par maksājumu pareizību un likumību? Vai administratīvie izdevumi ir sankcionēti? Ir nopietnas problēmas tādās lielās budžeta kategorijās kā lauksaimniecība, Kohēzijas fonds, struktūrfondi, Reģionālais fonds, sociālā politika, lauku attīstība, pētniecība un attīstība, enerģētika, transports, ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšana, izglītība un pilsonība. Attiecībā uz visu, kas saistīts ar kohēziju, tostarp pašu Kohēzijas fondu un struktūrfondiem, tika izraudzīts reprezentatīvs paraugs. Kā redzams, savā pārskatā Revīzijas palāta norāda, ka 11 % no visiem maksājumiem vispār nav bijuši jāveic. Tas ir ļoti nopietns fakts, un šajā budžeta izpildes apstiprināšanā mums noteikti būs jāpievērš tam uzmanība.
Vairāki kolēģi jau norādīja, ka 2007. gads bija pirmais gads, kad dalībvalstīm bija jāiesniedz gada kopsavilkumi par pieejamajām revīzijām un deklarācijām, taču, pēc Revīzijas palātas domām, šī sistēma nav sevi attaisnojusi. Kopsavilkumus nav iespējams salīdzināt, un tajos nav visas vajadzīgās informācijas. Taču, kā pilnīgi pamatoti norādīja Mulder kungs, bija apņemšanās, bija politiska vienošanās. Parlaments šajā ziņā ieguldīja ļoti lielu darbu. Ko mēs redzam tagad? Gandrīz neviena dalībvalsts nav gatava sadarboties. Tieši valstis, kas pret Eiropas Savienību noskaņotas visskeptiskāk, - Apvienotā Karaliste, Dānija un lielā mērā arī Nīderlande - ir tās, kas nopietni pilda savu pienākumu. Ir skaidrs, ka tā nedrīkst būt. Mums būtu jāatgādina Padomei par tās atbildību šajā jautājumā.
Visbeidzot, Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas vārdā es vēlētos uzsvērt dalībvalstu politiskās saistības, proti, ka tām beidzot jāuzņemas politiskā atbildība par izdevumiem, ko tās palīdz pārvaldīt. Tas galu galā ir to pienākums! Turklāt mēs vēlētos vairāk pārredzamības arī attiecībā uz tiešajiem līdzekļu saņēmējiem. Nepietiek tikai izveidot pievilcīgu tīmekļa vietni; esmu ievērojis, ka daudzas dalībvalstis, tostarp arī mana valsts, Beļģija, diemžēl ievieto tajā neprecīzu un absolūti nepārskatāmu informāciju. Tātad arī šajā jomā vēl ir daudz darāmā, un budžeta izpildes apstiprināšanas procesā mums par to būs jācīnās.
Esko Seppänen
GUE/NGL grupas vārdā. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, komisār, Eiropas Revīzijas palātas priekšsēdētāja kungs! Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Siim Kallas kopumā ir paveicis labu darbu budžeta kontroles uzlabošanā un it īpaši administratīvās pārredzamības palielināšanā. Labs piemērs ir sabiedrības informētība par lauksaimniecības subsīdijām.
Tam daļēji piekrīt Eiropas Revīzijas palāta. Protams, ir arī neviennozīmīgi vērtējamas jomas, sevišķi lauksaimniecības un reģionālās attīstības atbalsta izmantošana. Galvenā atbildība šajā ziņā ir dalībvalstīm. Revīzijas palātas ziņojumā iezīmējas zināms dalījums - ziemeļos faktiskie maksātāji ir nedaudz precīzāki, savukārt dienvidos saņēmējiem ir lielāka tendence pieļaut pārkāpumus. Šāds dalījums neapšaubāmi ir saistāms arī ar attiecīgās naudas apmēru. Salīdzinājumā ar ziemeļiem dienvidos ir daudz vairāk, ko dalīt un kontrolēt. Lai nepieļautu kļūdainus vispārinājumus, ir svarīgi, lai Revīzijas palāta savos pārskatos skaidri norādītu, kur noticis katrs pārkāpums, tādējādi izvairoties no neizpratnes un nepareizu secinājumu rašanās.
Gribu vērst uzmanību uz kādu jomu, kas neattiecas uz Eiropas Revīzijas palātas kompetenci un kas no valstu viedokļa ir vēl viena pelēkā zona. Tas ir 2004. gadā dibinātais Atēnu fonds, kas ir dalībvalstu, nevis ES kompetencē. Dalībvalstis veic iemaksas fondā no saviem pašu budžetiem, kas paredzēti kopīgajām militārajām operācijām, kuras nav EK kompetencē. No vienas puses, uz šīm operācijām attiecas NATO princips, kas nosaka, ka izmaksas par karaspēka un iekārtu izvietošanu sedz valsts, kas to īsteno ("costs lie where they fall” princips). No otras puses, šīs Atēnu shēmas finansēšana ir slepena. Uz šāda veida ES valstu militārajām operācijām būtu jāattiecina demokrātiskā kontrole.
Apsverot Eiropas Revīzijas palātas pārskatu, mūsu grupa īpašu uzmanību pievērsīs Padomes budžeta likumībai, kas Parlamentam līdz šim ir bijusi pelēkā zona.
Godfrey Bloom
IND/DEM grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, šķiet, ka komisārs S. Kallas ir lasījis pavisam citu dokumentu. Varu galvot, ka, piemēram, Apvienotās Karalistes valsts akciju sabiedrībā kaut kas tāds vienkārši nebūtu iespējams. Ja kāda AK VAS būtu 14 gadus iesniegusi šādus pilnīgi nepieņemamus pārskatus - turklāt es esmu lasījis šo dokumentu un absolūti neuzskatu, ka Revīzijas palāta būtu sniegusi pozitīvu atzinumu, - tātad, ja Komisija būtu AK VAS direktoru padome, man jāsaka, ka šobrīd viņi atrastos cietumā!
Šajā Parlamentā - ja tas vispār ir parlaments - gandrīz viss gads paiet diskusijās par līkiem banāniem, pumpainiem pastinakiem, pudeļu izmēru standartiem, un otrdien mēs pat balsojām par traktoru sēdekļu standartizēšanu, tātad šī absurdā organizācija gandrīz visu gadu pavada, nodarbojoties ar lietām, kam nav būtiskas vērtības. Mums ir tikai viens nopietns pienākums, proti, prasīt no Komisijas atskaiti par budžetu. Tas ir svarīgākais, kas ir mūsu spēkos, - un šķiet, ka atkal, 15. gadu pēc kārtas, tas izies cauri bez aizķeršanās.
Tas ir galēji apkaunojoši, un es brīdinu Lielbritānijas deputātus, ka rūpīgi vērošu viņu balsojumu. Es parūpēšos, lai Lielbritānijā būtu zināms, kā viņu darbi šeit nesaskan ar viņu vārdiem mājās.
Ashley Mote
Priekšsēdētāja kungs, mums visiem ir zināms, ka Eiropas Komisijas pārskatus nevar apstiprināt, kamēr beidzot nav atrisinātas divas svarīgas problēmas, kas ar tiem saistītas. Neviena no šīm problēmām nav jauna. Pirmkārt, nav skaidrības par 2005. gadā mainītās grāmatvedības sistēmas sākuma bilancēm, jo gadu vēlāk tika ieviesti apjomīgi pielāgojumi un kļuva skaidrs, ka saskaņošana nebija iespējama ne agrāk, ne tagad.
Otra problēma ir jau minētā dalītā pārvaldība jeb, citiem vārdiem sakot, sabiedrisko līdzekļu sadale saņēmējiem, kuri pēc tam ir atbildīgi gan par šo līdzekļu izmantošanu, gan par pārskatu sniegšanu. Pat dalībvalstu iekšējie revidenti atzīst, ka šī sistēma nav spējīga darboties.
Gadiem ilgi mēs dzirdam - un dzirdējām arī šodien no Revīzijas palātas un komisāra - tikai vienu - labi domātas runas par drīzu uzlabošanos, riska pārvaldību, kļūdu intensitāti, - bet tie ir nieki! Patiesībā nekas būtisks nemainās, un sabiedrība pilnīgi pamatoti zaudē pacietību. Guļamkrēslu pārbīdīšana uz šī "Titānika” klāja nepalīdzēs, ja bortā ir caurumi.
Ja ticam Grieķijas skaitļiem, tad Egejas jūrā joprojām ir olīvu birzis. Tiek ziņots, ka Bulgārijā līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu nav iespējams kontrolēt. Turcijas pārvaldītajā Ziemeļkiprā 259 miljoni eiro no sabiedriskā finansējuma ir piešķirti ekonomiskajai attīstībai, taču ES birojs Nikosijā atklāti atzīst, ka nespēj tos pārraudzīt vai kontrolēt - vienkārši tāpēc, ka mēs neatzīstam turku režīmu. Daļa no šīs naudas nupat iztērēta ielu seguma atjaunošanai plaukstošajā Kirēnas kūrortā, kur kazino rosība sit augstu vilni gan dienā, gan naktī. Vietējais režīms nav izšķīries par nodokļu paaugstināšanu pietiekamā apmērā un uzskata, ka viņiem nekas nav pretī, ja ES ir tik stulba, ka maksā viņu vietā. Taču šo naudu varēja izmantot lietderīgi.
Nepieņemami ir ne tikai pārskati, bet arī atsevišķi spriedumi par to, kā sabiedriskie līdzekļi būtu izmantojami.
Christofer Fjellner
(SV) Es gribētu sākumā pateikties Revīzijas palātai par konstruktīvo un neparasti viegli uztveramo pārskatu. Esmu pārliecināts, ka tas būs labs pamats Budžeta kontroles komitejas turpmākajam darbam.
Esmu izlēmis runāt galvenokārt par ES neatkarīgajām iestādēm, jo šajā jautājumā esmu arī referents. Neapšaubāmi, iestādes paplašinās gan skaita ziņā, gan attiecībā uz to atbildības apjomu un to, cik daudz naudas ir to rīcībā. Tāpēc es gribētu teikt, ka arvien nozīmīgāka kļūst arī šo iestāžu pārbaude.
Kopš esmu Eiropas Parlamentā, ik gadu mēs runājam par neatkarīgo iestāžu problēmām, kas saistītas ar plānošanu, budžeta izpildi, publisko iepirkumu, pārskatu sniegšanu un tā tālāk, un diemžēl izskatās, ka tas pats mums būs jādara arī šogad. Tas pats ir sakāms par vēl kādu problēmu - šīs iestādes pieprasa arvien vairāk naudas, lai gan iepriekšējos gados nav spējušas to īsti iztērēt. Pēc manām domām, šai ziņā rodas vairāki nopietni jautājumi, jo šķiet, ka šī problēma ir sistemātiska. Vismaz man rodas jautājumi par atbildību un kontroli. Tāpēc man ir ārkārtīgi žēl, ka Padome nepiedalās šajās debatēs, jo es uzskatu, ka mums ir kopīgs uzdevums nodrošināt šo decentralizēto iestāžu kontroli un pārraudzību.
Līdzās šiem vispārīgajiem komentāriem, kas lielākoties attiecas ja ne uz visām decentralizētajām iestādēm, tad uz lielāko daļu no tām, ir četras iestādes, kuras, pēc manām domām, mums šogad ir pamats aplūkot sīkāk. Pirmā no tām ir Eiropas Policijas akadēmija, CEPOL, kas šogad atkal ir saņēmusi piezīmes saistībā ar savu publisko iepirkumu, un šī regulārā problēma nav tikusi risināta. Turklāt vēl svarīgāk ir tas, ka Revīzijas palāta ir konstatējusi naudas izlietojumu privātu izdevumu apmaksai. Nākamais jautājums ir Galileo, par ko Revīzijas palāta vēl nav spējusi sniegt paziņojumu, vai tā vēlas sagatavot vienkāršu ticamības deklarāciju, jo ir pārāk lielas neskaidrības par attiecībām starp Galileo, Eiropas Kosmosa aģentūru un citiem iesaistītajiem dalībniekiem. Kur sākas un kur beidzas Galileo? Vēl viens jautājums ir Frontex un Eiropas Dzelzceļa aģentūra; ir skaidrs, ka abas šīs iestādes noteikušas sev pārāk augstas izmaksas un pieprasa pārāk daudz naudas, taču katru gadu naudu prasa arvien vairāk. Budžeta izpildes apstiprināšanas procesā esmu paredzējis šos jautājumus aplūkot sīkāk. Ceru, ka turpināsies konstruktīvā sadarbība gan ar Revīzijas palātu, gan ar Komisiju, un esmu vīlies, ka Padome nav ieradusies, lai dotu ieguldījumu šajās diskusijās.
Bogusław Liberadzki
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Caldeira kungs pieminēja risku kā svarīgu kļūdu faktoru šā pārskata sagatavošanā. Atļaujiet man brīdi pakavēties pie Eiropas Attīstības fonda jautājumiem. Fonds sniedz palīdzību Āfrikas, Karību un Klusā okeāna reģiona valstīm. Risks tajās atšķiras no ES dalībvalstīm un ir arī augstāks nekā ES dalībvalstīs. Svarīgi, ka Revīzijas palāta secinājusi, ka darījumi, kas pakārtoti budžeta gada ieņēmumiem un saistībām, ir likumīgi un pareizi. Šis galvenais secinājums ļauj mums pārskatu kopumā uzlūkot atzinīgi.
No otras puses, maksājumiem pakārtotajos darījumos kļūdu skaits ir liels. Revīzijas palāta apšauba Komisijas dinamisko interpretāciju attiecībā uz atbilstības kritērijiem, un ir jāpiekrīt Revīzijas palātas viedoklim, ka šī interpretācija ir kļūdaina. Galvenais ir tas, ka šādā veidā netiek veicināta dalībvalstu atbilstība drošas sabiedrisko līdzekļu pārvaldības standartiem. Komisijai pēc iespējas drīzāk būtu jāpārskata sava nostāja. Patiesībā Parlaments jau ir aicinājis to darīt.
Vēl viens jautājums, kas aktualizēts pārskatā, ir sadarbība ar ANO. Ir uzsvērta ANO neieinteresētība vai nevērība attiecībā uz maksājumu dokumentu nosūtīšanu. Revīzijas palāta ir norādījusi trīs galvenās jomas, kurās vērojamas nopietnas kļūdas. Šīs jomas ir izdevumu atbilstība, priekšfinansējuma sistēma un nepareizu summu izmaksāšana. Šādas kļūdas vajadzēja un varēja pamanīt un izlabot daudz agrāk, un tas būtu bijis jādara personālam, kas apstiprināja maksājumus. Šā iemesla dēļ nepārliecinošs ir Komisijas skaidrojums, ka revīzijas izmaksas ir ļoti augstas, kā to apliecina izmaksu attiecība pret revīziju efektivitātes rādītājiem. Šādai nostājai ir grūti piekrist. Drīzāk Komisijai būtu jācenšas panākt lielāku efektivitāti un jāpalielina savu darbinieku skaits. Kā jau teicu, pirms gada Parlaments jau vērsās pie Komisijas šajā jautājumā.
Rezumējot jāsaka, ka Revīzijas palātas sniegtajā informācijā šī daļa ir neviennozīmīgi vērtējama. Kopumā atzīstot dokumenta pareizību, es tomēr gribu norādīt uz jomām, kurās ir nopietnas kļūdas. Pārskatā ietverti arī Revīzijas palātas ieteikumi, kas lielākoties ir atbalstāmi.
Jean Marie Beaupuy
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār, arī man jāsaka paldies Revīzijas palātai par lielisko darbu. Tajā pašā laikā vairāki deputāti ir protestējuši pret vispārējām nostādnēm Eiropas līdzekļu izmantošanā.
Man gribētos cerēt, ka plašsaziņas līdzekļi, atspoguļojot mūsu debates un Revīzijas palātas darba rezultātus, nerīkosies kā parasti, proti, nerunās tikai par vilcieniem, kas kavējas, ignorējot vilcienus, kas pienākuši laikā, jo lielākā daļa Eiropas Savienības budžeta tomēr ir izmantota ar apdomu. Nevajadzētu aiz kokiem pazaudēt mežu.
Turklāt esam pamanījuši, ka šajā Revīzijas palātas pārskatā ir vērojama uzlabošanās tendence. Tas ir ļoti patīkami. Jūs arī teicāt, ka atbalsta saņēmēju ir miljoniem; šis fakts skaidri liecina, cik sarežģīts un apjomīgs ir uzdevums.
Es personiski gribētu uzsvērt divus atbildības aspektus. Nevēlos nosodoši rādīt ar pirkstu uz kādu konkrētu organizāciju. Gribu vienkārši teikt, ka turpmāk, ja mēs vēlamies uzlabot situāciju, ir jārīkojas tiem, kam šajā jomā ir galvenā atbildība.
Pēc manām domām, ir divu veidu atbildīgie. Atbildīga ir Komisija, - un Revīzijas palātas priekšsēdētājs nupat pieminēja gan šos vairākus miljonus atbalsta saņēmēju, gan uzsvēra, ka pirmais uzdevums ir vienkāršot noteikumus. Tādēļ mēs gaidām, ka pirms visām runām par kontroli un par deklarācijām atbildīgās struktūras patiešām vienkāršos sistēmu; tas nāktu par labu visiem - sevišķi apvienībām, privātpersonām un citiem atbalsta saņēmējiem.
Otra atbildīgā puse, protams, ir dalībvalstis. Es un mani kolēģi no Reģionālās attīstības komitejas arī turpmāk norādīsim uz dalībvalstu atbildību saistībā ar struktūrfondiem. Tieši dalībvalstis bieži palielina administratīvo sarežģītību un darbojas nevis kā padomdevēji, bet kā soģi, tādējādi sarežģījot situāciju.
Tāpēc, neatkarīgi no Revīzijas palātas pārskata, mēs ļoti ceram, ka turpmākajos gados ikviena dalībvalsts veicinās Eiropas līdzekļu pieejamību un, protams, ieviesīs pienācīgāku kontroli.
Ingeborg Gräßle
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Revīzijas palātas priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, godātie kolēģi! Pēc tam kad 14 gadus ir izsniegtas ticamības deklarācijas, nākamajā gadā mūs gaida jubileja. Vajadzētu padomāt, kā to atzīmēt.
Manuprāt, mēs jau sākam izskatīties smieklīgi. Pastāv nopietni draudi, ka šāds pagrimums kļūs par tradīciju un neviens mūs vairs neuztvers nopietni; arī mūsu parādītie rezultāti netiks uztverti nopietni. Revīzijas palātas pārskats savā ziņā ir interesants; atmaskošanas princips ir pierādījis savu lietderību, un es gribētu aicināt Revīzijas palātu arī turpmāk sniegt mums šādu skaidrību.
Tomēr tagad mums jārisina jautājums - ko darīt ar tām dalībvalstīm, kas ir Eiropas Savienībā kopš 1981. gada, tomēr ES tiesību aktus joprojām nepiemēro konsekventi. Tas man ļāva saprast kādu likumsakarību, un es gribētu aicināt arī Komisiju to atzīt: jo konsekventāka būs Komisijas rīcība, jo ātrāk mēs uzlabosim rezultātus. Šādu konsekventu pieeju man gribētos redzēt arī jomās, par kurām atbild pati Komisija. Esmu vīlusies, ka tiešajā pārvaldībā progress ir tik niecīgs. Manuprāt, Komisijai bija jārāda labs piemērs, ar darbiem apliecinot, ka tas ir sasniedzams, un parādot, kā tas darāms.
Viens no aspektiem, kas šajā pārskatā mani īpaši interesēja, ir jauno dalībvalstu nostāja, taču šajā jautājumā nav sniegts sevišķi daudz informācijas. Daži skaitļi man nav saprotami, piemēram, jūsu atzinumi par divām jaunajām dalībvalstīm - Rumāniju un Bulgāriju -, kā arī tas, ko 2007. gadā tajās konstatējis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). Aplūkojot izlases paraugus attiecībā uz visiem fondiem, OLAF ir konstatējis, ka krāpšanas gadījumu un pārkāpumu īpatsvars abās šajās valstīs ir 76 %. Tas ir liels skaitlis, un ir pienācis laiks mums rīkoties konsekventi un palīdzēt šīm valstīm sasniegt labākus rezultātus, citādi mēs nekad nepanāksim progresu.
Šis ir pēdējais gada pārskats J. M. Barroso vadītās Komisijas laikā un pirmais jaunajā finansēšanas periodā. Es vēlētos izteikt atzinību komisāram S. Kallas un J. M. Barroso vadītajai Komisijai par darbu finanšu kontroles jomā. Šī Komisija ir paveikusi daudz vairāk nekā jebkura no tās priekštecēm. Rodas jautājums, kāpēc, par spīti visiem šiem pasākumiem, mums nav izdevies gūt labākus un ātrākus rezultātus. Es lieku lielas cerības uz jauno pārskatu sniegšanas sistēmu saistībā ar maksājumu atgūšanu un ceru, ka pēc gada mēs vairs nebūsim šai pašā situācijā un neraustīsim plecus, sakot, ka nākamgad stāvoklis droši vien uzlabosies.
Priekšsēdētājs
Komisār Kallas, tik daudz uzslavu no Gräßle kundzes tiešām ir kas tāds, ar ko ir pamats lepoties!
Dan Jørgensen
(DA) Priekšsēdētāja kungs! Mūsu diskusijas reizēm mēdz būt nedaudz abstraktas, tāpēc sākumā, manuprāt, mums būtu pašiem sev jāatgādina, par ko mēs īsti runājam. Mēs runājam par nodokļu maksātāju naudu. Par Eiropas iedzīvotāju naudu. Par naudu, ko izmanto visnotaļ saprātīgiem - un dažkārt ne tik saprātīgiem - mērķiem. Uz visu naudu, ko tērē ES vārdā, attiecas vienota prasība - šī nauda jāizlieto pareizā un pienācīgā veidā. Uz visu šo izmantojamo naudu attiecas vēl kāds kopīgs aspekts - ir jāievēro noteikumi un, ja tos neievēro, ir jāmaksā soda nauda.
Diemžēl šogad mums atkal ir jāsecina, ka Revīzijas palāta nav varējusi apstiprināt ES budžeta izpildi, proti, apstiprināt pārskatus. Tas neapšaubāmi ir pilnīgi un galīgi nepieņemami. Jājautā, kurš ir pelnījis kritiku un kurš būtu vainojams. Nav šaubu, ka lielākā problēma ir dalībvalstīs. Diemžēl ir skaidrs, ka dalībvalstīm, kad tās dabūjušas maisu ar ES naudu, nav vēlmes šo naudu kontrolēt ar tikpat stingriem noteikumiem, kādus tās attiecina uz savas valsts naudu. Līgumā ir skaidri noteikts, ka atbildību uzņemas Eiropas Komisija, proti, tieši Eiropas Komisija ir atbildīga par to, ka dalībvalstis nejūtas spiestas ieviest vajadzīgās kontroles sistēmas. Šajā saistībā ir žēl, ka Komisija nav izpildījusi savu uzdevumu - apstiprināt pārskatus līdz šā perioda beigām. To mēs nepanāksim.
Tomēr es vēlētos arī norādīt, ka, piemēram, Eiropas Parlamenta spiediena rezultātā ir panākts lielisks progress. Pagājušajā gadā tika izstrādāts rīcības plāns ar ļoti daudzām konkrētām iniciatīvām, kuru ietekme, protams, neatspoguļojas šā gada pārskatā; to mēs redzēsim nākamajā gadā. Par to mēs varam būt apmierināti. Šā gada procedūrā mēs, protams, ļoti mērķtiecīgi aplūkosim tās jomas, kurās joprojām ir problēmas. Sevišķa uzmanība neapšaubāmi jāvelta lauksaimniecības nozarei, kurā, par spīti vispārējām pozitīvām tendencēm, vērtējums šogad diemžēl ir bijis sliktāks, jo mēs pienācīgi nekontrolējam situāciju attiecībā uz lauku attīstības fondiem.
Bill Newton Dunn
Priekšsēdētāja kungs, es gribētu pateikties gan Revīzijas palātai par šo pārskatu, gan komisāram un viņa komandai par ieguldīto darbu.
Šī ir ārkārtīgi svarīga joma, jo pasaulē ir tik daudz atpalikušu un atpaliekošu valstu - es tās neuzskaitīšu, jo tās visiem ir zināmas -, kurās plaukst noziedzība, kas izplatās arī pārējās valstīs. Tāpēc mums ir jārisina šīs problēmas, un esmu gandarīts, ka mēs pamazām dodamies pareizajā virzienā.
Man ir ļoti žēl, ka šeit nav neviena Padomes pārstāvja, jo tās ir tieši dalībvalstis, kas šajā jomā nav paveikušas savu darbu. Nav neviena paša pārstāvja, un nākamgad šo situāciju mums ir jācenšas labot.
Gribu teikt pāris vārdu savam klāt neesošajam tautietim Bloom kungam, kurš teica muļķīgu uzrunu par pumpainiem burkāniem vai ko tamlīdzīgu un pēc tam pameta zāli, nebūdams pat tik pieklājīgs, lai noklausītos debates līdz galam. Ja viņš būtu šeit, es viņam atgādinātu, ka viens no svarīgākajiem Lielbritānijas valdības departamentiem, kas nodarbojas ar pensijām, pēdējos 14 gadus nav varējis iegūt apstiprinājumu par saviem pārskatiem. Tātad arī mums Lielbritānijā nav ar ko lepoties. Viena no lietām, kas mani mulsina Apvienotajā Karalistē, ir Lielbritānijas valdības atteikšanās sadarboties ar OLAF; manā skatījumā tā ir pilnīga nejēdzība, un šī situācija ir jālabo. Ļoti priecāšos saņemt Lielbritānijas valdības atbildi šajā jautājumā.
Noslēgumā es vēršos tieši pie jums, priekšsēdētāja kungs. Nākamgad, izstrādājot ieteikumus jaunajam Parlamentam attiecībā uz komitejām, mums, manuprāt, nopietni jāapsver iespējas stiprināt Budžeta kontroles komiteju, piešķirot tai papildu pilnvaras un atbildību, lai varētu turpināt nopietnu darbu šīs problēmas risināšanā.
Priekšsēdētājs
Paldies, Newton Dunn kungs. Priekšsēdētājs, kā vienmēr, darīs visu, kas viņa spēkos.
Markus Ferber
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Revīzijas palātas priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka kungs, godātie kolēģi! Jau ir kļuvis par tradīciju, ka kārtējo reizi nav iespējams sniegt ticamības deklarāciju par attiecību starp Eiropas līmeņa izdevumiem un valsts līmeņa pārvaldību. Es atceros diskusijas ar iepriekšējo Revīzijas palātas priekšsēdētāju profesoru Friedmann, kurš reiz man teica, ka struktūru dēļ nav iespējams sagatavot ticamības deklarāciju. Šā iemesla dēļ mums būtu jāapsver, kā šo instrumentu padarīt dzīvotspējīgu, ar mērķi sagatavot ticamības deklarāciju, ja tāda ir pamatota.
Šajā ziņā ir svarīgi nošķirt vairākus atšķirīgus jautājumus. Pirmkārt, tādā budžetā, kurā aptuveni 95 % veido subsīdijas, ir daudz vairāk krāpšanas iespēju nekā valsts vai reģionālās un vietējās pašvaldības budžetā. Šo subsīdiju budžetu galvenokārt pārvalda dalībvalstis, kas jaunajā finansēšanas periodā ir pieprasījušas daudz lielāku neatkarību no mums, jo pagājušajā finansējuma periodā tās sūdzējās par pārmērīgu centralizēto kontroli. Protams, tas nozīmē arī, ka atbildībai par budžeta līdzekļiem ir jāpāriet uz reģionālo un valsts līmeni.
Trešā ir joma, ko gribu tikai īsi ieskicēt. Mums ir jāmācās atšķirt krāpšanu no izšķērdības. Šīs lietas bieži netiek šķirtas. Arī mani kaitina ES naudas izmantošana tādu projektu finansēšanai, kas nav pilnīgi nepieciešami. Tomēr tā nav krāpšana, bet gan izšķērdēšana. Tāpēc tiem, kas atbild par projektiem, it īpaši strukturālo darbību jomā, proti, dalībvalstīm, arī ir jāuzņemas atbildība par to, lai nauda netiktu izšķērdēta un lai subsīdijas novirzītu tikai tādiem projektiem, kas attiecīgajam reģionam patiešām dod pievienoto vērtību. Tādēļ mums būtu jāapsver arī iespējas pārcelt daļu no strukturālajām darbībām uz bezprocentu aizdevumiem. Ja dalībvalstīm nauda būs jāatmaksā, tās finansēs tikai tādus projektus, kas tām patiešām ir vajadzīgi.
Paulo Casaca
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Sākumā es gribu izteikt atzinību Revīzijas palātai par izcilo darbu un arī par to, ka šis darbs tagad ir daudz pieejamāks mums visiem, arī Eiropas iedzīvotājiem kopumā.
Tomēr man būtu gribējies Revīzijas palātas pārskatā redzēt konkrētāku informāciju par vārdiem un analizētajiem gadījumiem. Šeit nav runas par "atmaskošanu”, kā to nodēvēja daži deputāti, bet gan drīzāk varbūt par "apgaismošanu”. Tikai konkrētu gadījumu apraksts mums ļaus izprast problēmu. Kā noprotu, mums ir tāds normatīvais regulējums, kas bieži ietver absurdas prasības, sevišķi saistībā ar struktūrfondiem. Šeit vainīgas ir gan dalībvalstis, gan mēs paši, tāpēc mums līdz vissīkākajām niansēm jāaplūko šis normatīvais regulējums.
Mēs apspriedīsim arī Eiropas Parlamenta 2007. gada budžeta izpildi. Ēkas Strasbūrā mēs iegādājāmies 2007. gadā, un, kad tās pirkām, mūs pilnībā pārliecināja, ka tajās nav azbesta. Tikai pēc pirkuma noslēgšanas mēs konstatējām, ka aptuveni 50 šīs ēkas telpās ir azbests. Situācija ir nopietna, un mums tā ir ļoti rūpīgi jāapsver.
Cienītie kolēģi, tas nenozīmē kara pieteikumu tiem, kas grib vai negrib braukt šurp uz Strasbūru. Veselības jautājumu nedrīkst izmantot tādu mērķu sasniegšanai, kas būtībā neattiecas uz šo lietu. Tomēr veselības jautājums eksistē, un man būtu gribējies, lai ģenerālsekretārs dotu skaidras garantijas, ka ierosinātais azbesta likvidēšanas plāns ir savietojams ar šo ēku turpmāku izmantošanu.
Jau vairākus mēnešus es joprojām gaidu šīs garantijas. Esmu izlasījis simtiem lappušu ziņojumus un aplūkojis neskaitāmas fotogrāfijas, no kurām dažas bija ļoti interesantas, tomēr šo garantiju man nav; mums tās tiešām ir vajadzīgas, citādi mēs nevaram būt pārliecināti, ka droši varam šeit strādāt.
Tāpēc gribu norādīt, ka šis jautājums ir pilnībā jāatrisina pirms Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas, pretējā gadījumā mēs nevarēsim to balsojumā atbalstīt.
Marian Harkin
Priekšsēdētāja kungs, arī es gribētu pateikties Revīzijas palātai. Pēc tās pārskata izlasīšanas un šī rīta debašu noklausīšanās es domāju par to, vai glāze ir pustukša vai līdz pusei pilna.
Revīzijas palātas secinājumu pirmajā teikumā ir lasāms, ka Komisijas uzraudzības un kontroles sistēmās Revīzijas palāta 2007. gadā ir konstatējusi progresu, tātad mēs vismaz esam uz pareizā ceļa. Atsevišķās jomās ir uzlabojumi, tomēr dažos sektoros kļūdu intensitāte joprojām ir pārāk augsta; šie sektori šorīt jau tika minēti.
Ārkārtīgi svarīgs ir fakts, ka, saskaņā ar OLAF sniegto informāciju, iespējami krāpšanas gadījumi skar 0,16 % no struktūrfondu maksājumiem, ko Komisija veikusi no 2000. gada līdz 2007. gadam, un tas ir milzīgi liels skaitlis. Tomēr, darbodamās valsts politikā, es redzu arī problēmas otru pusi. Kopienu grupas, brīvprātīgo apvienības un NVO mani regulāri informē par to, cik ļoti grūti ir pieteikties finansējuma saņemšanai un ik uz soļa izpildīt stingros atbilstības kritērijus. Mani nepārtraukti apber ar pārmetumiem par Briseles birokrātiju, un šo pilsoņu diskusiju centrā ir gan dalībvalstis, no kurām daudzām nopietni jāuzlabo sava darbība, gan Komisija, kuru vēl gaida darbs, gan arī Parlaments un Revīzijas palāta.
Tomēr es ceru, ka Revīzijas palātas ieteikumi palīdzēs mainīt situāciju, it īpaši vienkāršojot attiecināmo izmaksu aprēķināšanas sistēmu un plašāk izmantojot vienreizējos maksājumus vai vienotās likmes maksājumus. Progress ir vērojams, taču tas ir pārāk lēns.
Un tomēr - vai glāze ir pustukša vai līdz pusei pilna? Ņemot vērā Eiropas finansējuma vispārējo ietekmi, panāktos uzlabojumus un, cerams, šo ieteikumu īstenošanu, man gribas teikt, ka glāze ir līdz pusei pilna.
José Javier Pomés Ruiz
(ES) Priekšsēdētāja kungs! EK līguma 274. pants paredz, ka attiecībā uz izdevumiem Padomei ir tāda pati atbildība kā Komisijai. Mēs esam budžeta lēmējinstitūcija.
Priekšsēdētāja kungs, vai mēs uzaicinājām Padomi uz šīm debatēm? Es neredzu neviena pārstāvja. Vai viņi ir atvainojušies par neierašanos? Vai ir norādījuši iemeslu, kāpēc nav šeit?
Es nesaprotu. Vai tas ir tāpēc, ka viņi nevēlas četrpadsmito reizi dzirdēt Revīzijas palātu sakām, ka stāvoklis ir jāuzlabo, ņemot vērā to, ka tieši viņi tērē vairāk nekā 80 % no eiropiešu naudas? Varbūt iemesls ir tāds, ka viņi, būdami dalībvalstu pārstāvji, ir apmierināti ar saviem tēriņiem, turpretim mums šeit, Parlamentā, pietiek nekaunības meklēt utis klāt neesošu viesu kažokos? Jādomā, ka viņi bija ielūgti.
(FR) Tagad teikšu franciski. Mēs atrodamies Francijā. Kur ir Francijas prezidentūra? Kur ir Sarkozy kungs? Kur ir jūsu pārstāvji šajās debatēs?
(ES) Moljēra vārdiem runājot, paskatīsimies, vai viņi beigās tomēr neatnāks.
Tas ir nepieņemami. Visi mani kolēģi Budžeta kontroles komitejā ir vienisprātis, ka tā vairs nedrīkst turpināties. Biju domājis, ka izcilā Francijas prezidentūra uzlabos arī šo aspektu - rēķināšanos ar sekām. Jo tieši ar sekām viņiem tagad ir jārēķinās. Nevar tikai tērēt un pēc tam neierasties šeit. Mūsu kontrolei ir pakļautas ne tikai dalībvalstis, bet arī Padome. Taču viņi nekad neierodas, jo nevēlas klausīties vienu un to pašu.
Risinājums būtu dalībvalstu deklarācijas.
Man ir sakāmas divas lietas.
Apsveicu, Silva Caldeira kungs! Pēdējās Parlamenta pilnvaru termiņa debatēs jūs esat iesniedzis ļoti labu pārskatu. Situācijas uzlabošanās ir daļējs jūsu vadītās Revīzijas palātas nopelns. Lūdzu, nododiet mūsu pateicību visiem saviem darbiniekiem, kā jau teica vairāki mani kolēģi.
Kallas kungs, šī Komisija ir panākusi nopietnus uzlabojumus. Diemžēl vēl nav sasniegts galvenais mērķis - pozitīva ticamības deklarācija -, tomēr lietas virzās uz labo pusi.
Man ir mazs ierosinājums - mums vajag vairāk vienkāršības. Mums ir jāvienkāršo sistēma un jāpiešķir atbildība dalībvalstīm, kurām pēc tam ir jārēķinās ar sekām. Vienkāršošana un birokrātijas likvidēšana ļaus uzlabot situāciju eiropiešu naudas tērēšanā.
Szabolcs Fazakas
(HU) Paldies par man doto vārdu, priekšsēdētāja kungs. Es pārstāvu vienu no jaunajām dalībvalstīm, par kuru prombūtni nožēlu izteica Gräßle kundze, un uzskatu, ka šī budžeta izpildes apstiprināšana ir svarīga divu iemeslu dēļ. No vienas puses, šis ir pirmais gads 2007.-2013. gada periodā, un visi mūsu šībrīža secinājumi ietekmēs izmantojumu nākotnē. Otrkārt, šis ir pēdējais gads, par kuru Eiropas Parlamentam un Komisijai būs jāapstiprina budžeta izpilde, tāpēc ir vērts sagatavot izvērtējumu.
Varbūt kolēģi man nepiekritīs, taču es tomēr uzskatu, ka, par spīti tam, ka mūsu galvenais mērķis - pozitīva ticamības deklarācija - nav sasniegts, mēs tomēr varam ar lepnumu atskatīties uz mūsu kopīgajiem panākumiem. Komisija tās priekšsēdētāja vietnieka Siim Kallas personā un Parlaments ar COCOBU priekšgalā ne tikai parūpējās, lai būtu kārtībā visi pašu rēķini un izdevumi, bet arī nopietnā un ilgstošā darbā spēja nodrošināt to, ka dalībvalstis, kas tērē 80 % no visiem izdevumiem, ir arvien vairāk gatavas sadarboties attiecībā uz pārbaudēm.
Es zinu, ka lauksaimniecības un kohēzijas fondu jomā mūs vēl gaida nopietns darbs, tomēr, to veicot, mēs nevaram neņemt vērā jaunos globālās ekonomikas apstākļus. Pašreizējā krīzes laikā ir sevišķi svarīgi, lai it īpaši jaunās dalībvalstis pēc iespējas ātrāk varētu izmantot ES resursus; jo mazāk demokrātijas, jo labāk. Šis mērķis ir jāsasniedz, vienlaikus nepalielinot risku attiecībā uz maksājumiem. Tāpēc es atzinīgi vērtēju faktu, ka arī Eiropas Revīzijas palāta iesaka vienkāršot šīs procedūras. Tagad Komisijas un dalībvalstu ziņā ir to īstenot. Liels paldies!
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Priekšsēdētāja kungs, es gribētu pateikties Eiropas Revīzijas palātai un komisāram Siim Kallas par svarīgo darbu, ko viņi ir paveikuši Eiropas nodokļu maksātāju labā.
ES finanšu pārskatos ir pieļaujama 2 % kļūdu robeža. Jāteic, ka attiecībā uz tām izmaksām, kas saistītas ar algām, īres maksu un citiem administratīviem izdevumiem, noteikti ir iespējams ievērot daudz lielāku precizitāti. Šeit nevajadzētu būt nekādām neskaidrībām. Tomēr ir citas izdevumu kategorijas, kur ievērot 2 % precizitātes kritēriju ir grūtāk. Piemēram, patlaban daudz tiek runāts par lielāku skaitli reģionālās politikas izmaksu jomā. Varbūt mums jāsaņem drosme un jāatzīst, ka šajās izmaksu kategorijās nav iespējams īstenot pilnīgas neiecietības principu.
Nākotnē mums jākļūst daudz rentablākiem, jāvienkāršo pieteikuma procedūra un jārod arī iespējas pārcelt pārskatatbildību un pilnvaras dalībvalstu līmenī. Tas būtu Eiropas nodokļu maksātāju interesēs, un es ceru, ka Revīzijas palāta aktīvi strādās šajā virzienā.
Véronique Mathieu
(FR) Priekšsēdētāja kungs, es nevēlos runāt prezidentūras vārdā, taču gribu atbildēt savam kolēģim Pomés Ruiz kungam. Acīmredzot viņš nebija šai zālē, kad uzstājās referents. Padome nevēlējās ierasties Parlamentā pirms Ekonomikas un finanšu padomes sanāksmes. Tas tika darīts pilnīgi apzināti. Nedomāju, ka būtu bijis jāapmainās ar viedokļiem pirms šīs sanāksmes.
Attiecībā uz pārskatu galvenais jēdziens, manuprāt, ir vienkāršošana. Tomēr es uzskatu, ka sarežģītība Eiropas fondu līmenī lielā mērā ir dalītās pārvaldības dēļ, un mūsu problēmās ne vienmēr vainojama krāpšana, it īpaši lauksaimniecības sektorā. Tas, ko esam secinājuši šodien, sevišķi lauku attīstības jomā, diemžēl ir radies pārāk sarežģītās Eiropas fondu pārvaldības dēļ.
Vakar mēs balsojām par KLP, un mums ir jāsaprot, cik ļoti sarežģīta ir, piemēram, savstarpējā atbilstība vides aizsardzības prasībām. Eiropas Parlamenta deputāti aicina vienkāršot sistēmu attiecībā uz savstarpējo atbilstību vides aizsardzības prasībām, jo lauksaimniekiem patiešām ir grūti to nodrošināt. Eiropas fondi - it sevišķi struktūrfondu pārvaldība - ir jāvienkāršo, un šī ir politiska nostādne, kas mums jādara zināma. Eiropas fondu vienkāršošana šodien ir galvenais vārds, un tam jātop sadzirdētam.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Apsveicu ar ziņojumu, kas var kalpot par rokasgrāmatu sarežģītajās procedūrās, kuras nosaka Eiropas Savienības līdzekļu izlietošanu. Saistībā ar šo ziņojumu man ir vairāki secinājumi: skaidrība un viegla uztveramība, kas atspoguļo Revīzijas palātas ieviestās jaunās darba metodes, analīze, kas dod pamatu svarīgiem ieteikumiem, kaut arī tie atkārtojas gadu no gada, un koncentrēšanās uz rezultātiem. Palūkosimies dziļāk par pārskata labajām īpašībām un izvērtēsim rezultātus attiecībā uz Eiropas Savienības izdevumu pareizību un efektivitāti. Tādā gadījumā rodas šādi secinājumi: dalībvalstīs vērojamas kontroles sistēmas nepilnības, un zināmi uzraudzības efektivitātes trūkumi ir arī Eiropas Komisijā, savukārt platībmaksājumos ir ļoti liela kļūdu izplatība, un lielas ir arī attiecīgās summas. Augstais kļūdu līmenis atsevišķās jomās nozīmē, ka mums ir jārīkojas. Ir panākts ievērojams progress, taču ar to nepietiek. Pārskata galvenie secinājumi ietverti ieteikumos, kuru nolūks ir uzlabot Eiropas līdzekļu izmantošanas pārvaldības struktūru: uzlabot kontroles sistēmu pirmajā, otrajā un trešajā līmenī, kā arī stiprināt saikni starp šiem līmeņiem, kas ir īpašs dalībvalstu pienākums, un vienkāršot procedūras tā, lai tās būtu vieglāk kontrolējamas un lai to īstenošana nebūtu saistīta ar risku. Tā kā bieži tiek pieminētas tieši jaunās dalībvalstis, uzskatu, ka šīm valstīm ir vajadzīga labāka sadarbība un stiprāks atbalsts, lai tās varētu izveidot skaidrus un precīzus valsts kontroles mehānismus.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, es gribētu pateikties Revīzijas palātai par šā rīta uzstāšanos, kas bija ārkārtīgi detalizēta un ļoti noderīga. Jā, kļūdu īpatsvars ir pārāk augsts, un mēs visi tiecamies pēc pilnības, taču uzlabojumi ir panākti, un ES kopumā ir progresējusi; tas ir apsveicami.
Galvenais, manuprāt, ir tas, ka dalībvalstis pret savu pašu naudu, šķiet, izturas rūpīgāk nekā pret Eiropas naudu, un šis domāšanas veids mums ir jāmaina. Tomēr, kā norādīja arī kolēģi, mums nevajag pārlieku sarežģīt atbilstības noteikumus un regulējumu, jo tas atstumj cilvēkus - sevišķi tos, kuriem piekļuve finansējumam varbūt ir patiesi vajadzīga.
Šobrīd man rokās ir pavisam "svaigs” dokuments par kopējās lauksaimniecības politikas "veselības pārbaudi”, par kuru vienošanās tika panākta šorīt agri no rīta. Viens no aspektiem, kas mani ļoti pārsteidza šā rīta uzstāšanās laikā, ir skaidri paustā doma, ka lauku attīstības jomā ir lielas problēmas saistībā ar atbilstību, bet, saskaņā ar "veselības pārbaudi”, mēs patlaban atņemam līdzekļus vienreizējiem saimniecības maksājumiem, lai tos novirzītu lauku attīstībai. Šajā ziņā ir kāds jautājums, kuram jārod risinājums. Naudas piešķiršana lauku attīstības programmām, lai risinātu klimata pārmaiņu, bioloģiskās daudzveidības un ūdens resursu apsaimniekošanas jautājumus, teorētiski varbūt ir ļoti laba doma, taču kā šīs lietas izmērīt un kā novērtēt izmaksu lietderīgumu? Tas mums ir ļoti rūpīgi jāapsver.
Man ir bažas, ka šis pārskats tāpat kā līdz šim tiks izmantots Eiropas Savienības noniecināšanai, nevis tam mērķim, kam tas domāts, proti, lai varētu teikt: lūk, mēs esam progresējuši un norādām uz jomām, kurās vēl vajadzīgi uzlabojumi, lai Eiropas naudu varētu tērēt tādā veidā, kas dod labumu Eiropas iedzīvotājiem, un izvairītos no pārliecīgas sarežģītības.
Visbiežāk piesauktais vārds Parlamentā šorīt ir "vienkāršošana”. Ja tas būtu tik vienkārši, tad tas jau būtu paveikts. Es neuzskatu, ka viss ir tik vienkārši, tomēr varbūt tie, kuri veic kontroles un pārbaudes, varētu vairāk iedziļināties reālajā situācijā uz vietas; tas varētu zināmā mērā palīdzēt visam procesam. Pārskats ir pelnījis atzinību, un cerēsim, ka mūsu tēriņi arī turpmāk būs sekmīgi.
Jan Olbrycht
(PL) Priekšsēdētāja kungs, sākumā es gribētu izteikt atzinību par Revīzijas palātas pārskatu, kas apliecina palātas darba saskaņotību.
Vēlos arī norādīt, ka šie pārskati vienmēr tiek analizēti konkrētā kontekstā. Konteksts šobrīd ir ļoti būtisks, jo, pirmkārt, mēs veidojam jauna veida politiku laikposmam pēc 2013. gada. Otrkārt, mēs apspriežam savu politikas virzienu efektivitātes izvērtēšanas un uzraudzības metodes. Treškārt, mēs visi cenšamies izstrādāt Eiropas Savienības atbildi uz finanšu krīzi un pielāgot savus līdzekļus, metodes un instrumentus jaunajiem pārbaudījumiem.
Ja šo pārskatu, kura centrā ir kohēzijas politika, aplūkojam šādā kontekstā, tad uzmanību piesaista fakts, ka tajās jomās, kurās par konkrētām darbībām atbildīga bijusi tieši Komisija, ir konstatēti acīmredzami uzlabojumi. No otras puses, jomās, kas saistītas ar vairāklīmeņu revīzijām un dalībvalstu atbildību, pārskatā norādītie rezultāti ir pieticīgi, jo pašreiz īstenojamo reformu tiešo ietekmi vēl nav iespējams novērtēt.
Es vēlētos arī piebilst, ka, izstrādājot jauno politiku, mums ir skaidri jānošķir aspekti, uz kuriem norādīja arī Ferber kungs, proti, kļūdas, ļaunprātīga izmantošana un slikta pārvaldība, un jāizprot to saistība ar politikas efektivitāti. Pēc manām domām, nav pareizi kļūdas vai to līmeni pamatot tikai ar attiecīgās politikas neefektivitāti. Vienkāršoti secinājumi var likt mums atteikties tieši no tām politikas jomām, kas jaunajā situācijā var izrādīties neaizstājamas.
Esther de Lange
(NL) Priekšsēdētāja kungs, arī es gribu izteikt pateicību Revīzijas palātai par iepazīstināšanu ar gada pārskatu un Komisijai par tās reakciju uz to. Par spīti pozitīvai rosībai rēķinvedības jomā, mēs patiesībā esam tādā pašā situācijā kā iepriekšējos gados. Jā, kohēzijas jomā ir paveikts zināms darbs, ir izstrādāts arī Eiropas Komisijas rīcības plāns, un kļūdu intensitāte ir nedaudz samazinājusies, no 12 % noslīdot līdz 11 %, taču ar to neapšaubāmi nepietiek. Divējāda aina veidojas, aplūkojot lauksaimniecību un citas galvenās budžeta izmaksu sadaļas. Lauksaimniecības politikā kļūdu intensitāte ir zem kritiskā 2 % sliekšņa, un par to varam pateikties arī integrētajai kontroles sistēmai. Es tomēr uzskatu, ka mums ir jānosaka stingrāki sodi tām valstīm, kas vairāk nekā desmit gadus nav spējušas efektīvi ieviest šādu integrētu kontroles sistēmu, un šie sodi jāīsteno ar progresīvu finanšu korekciju palīdzību.
Savukārt lauku attīstībā aina ir mazāk rožaina. Manuprāt, un to jau norādīja arī McGuinness kundze, tas ir nepārprotams aicinājums nesen sanākušajai Lauksaimniecības ministru padomei pārāk nesteigties ar līdzekļu novirzīšanu no lauksaimniecības politikas uz lauku politiku. Tagad es saprotu, ka par spīti tam, ka Padome nerīkojās tik raiti, kā Komisija būtu vēlējusies, ierosinātā modulācija tomēr ir ievērojama.
Tādas ir problēmas. Tagad - par risinājumiem. Mēs dzirdējām Revīzijas palātu runājam vispārīgās frāzēs par kontroles izmaksu izvērtēšanu, par vienkāršošanu un par mērķu skaidrību. Tas viss ir ļoti pareizi, taču gan Eiropas Komisija, gan Revīzijas palāta labi zina, ka problēmas cēlonis ir fakts, ka 80 % no visiem izdevumiem pārvalda dalībvalstis. Tāpēc ir pašsaprotami, ka risinājums daļēji ir meklējams šajās dalībvalstīs. Esmu ārkārtīgi pārsteigta, ka ne Revīzijas palāta, ne Eiropas Komisija nepieminēja valstu pārvaldības deklarācijas. Gribētu atgādināt komisāram, ka iepriekšējās budžeta izpildes apstiprināšanas kontekstā viņš solīja rūpīgi strādāt pie šīm deklarācijām; man gribētos zināt, vai viņš savu solījumu ir pildījis un kāds tam ir apliecinājums, jo es šo apliecinājumu neredzu. Šīs deklarācijas mums ir tāds kā mācību process, tāpēc, manuprāt, ir rūpīgi jāizskata iespējas kvalitatīvi apvienot pašreizējo ikgadējo kopsavilkumu un valstu deklarāciju datus un tādējādi izdarīt vajadzīgos secinājumus. Jebkurā gadījumā es rēķinos ar to, ka turpmākajos mēnešos Eiropas Komisija mums šajā ziņā palīdzēs.
Rumiana Jeleva
(BG) Eiropas Revīzijas palātas gada pārskata publicēšana ir laba izdevība analizēt, kam un kādā veidā izmanto Eiropas Savienības budžetu. Galvenais ES budžeta mērķis ir uzlabot dzīvi gandrīz piecsimt miljoniem ES iedzīvotāju. Šos līdzekļus izmanto tādu projektu finansēšanai, kuriem ir tieša ietekme uz mūsu iedzīvotāju ikdienas dzīvi, piemēram, ceļiem un automaģistrālēm. Kā jums zināms, tieši patlaban "eiroskeptiķiem” ir izdevies maldināt dažus iedzīvotājus ar tukšiem solījumiem un nepatiesiem apgalvojumiem. Viens no viņu paņēmieniem ir visās iespējamās problēmās vainot Eiropu. Mums ir jādara viss, ko spējam, lai Eiropas Savienības pilsoņi varētu pilnībā izmantot dalības sniegtās priekšrocības. Mums viņiem skaidri jāliek saprast, ka mēs, Eiropas likumdevēji, vēlamies, lai Eiropas Savienība darbotos efektīvāk un pilnvērtīgāk. Tikai tā mēs eiroskeptiķiem aizšķērsosim ceļu uz panākumiem.
Šajā saistībā vēlos runāt par savu valsti, Bulgāriju. Daudzus gadus tās iedzīvotāji nepacietīgi gaidīja brīdi, kad varēs sevi saukt par līdztiesīgiem ES pilsoņiem un baudīt labumus, ko sniedz dalība Eiropas Savienībā. Tagad pēc ES ziņojumiem par dažādām tēmām ir redzams, ka, neraugoties uz pievienošanos Eiropas Savienībai, valdības kļūdu un sliktas pārvaldības dēļ daudziem maniem tautiešiem ir liegts izmantot Kopienas sniegtās priekšrocības. Tas ir minēts arī jaunākajā ziņojumā, ko Eiropas Komisija publicēja 2008. gada jūlijā, un rezultātā Eiropas līdzekļu izmantošana Bulgārijai diemžēl ir daļēji iesaldēta. Šāda situācija mani ārkārtīgi sarūgtina, jo par visu vairāk es vēlos redzēt savus tautiešus dzīvojam pārtikušā Bulgārijā, kura ieņēmusi pienācīgu vietu vienotajā Eiropā un kuru neapsūdz augsta līmeņa korupcijā un organizētajā noziedzībā.
Noslēgumā es aicinu visas ES un dalībvalstu iestādes turpināt darbu, labojot trūkumus, kas uzsvērti Eiropas Revīzijas palātas gada pārskatā, un nepārtraukti cenšoties uzlabot Eiropas Savienības iedzīvotāju dzīves kvalitāti.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Priekšsēdētāja kungs, es runāju nepieteicies - pēc tā sauktā catch the eye principa. Manuprāt, šis temats tiešām ir piesaistījis daudzu skatienus. Protams, apstiprinājuma trūkumu zināmā mērā var skaidrot ar kļūdu līmeni. Pat pēc tik daudziem gadiem rodas jautājums: varbūt trūkumi ir pašā sistēmā, un tā ir jāmaina? Ferber kungs norādīja, ka valstīm, kas atkārtoti nespēj izpildīt saistības attiecībā uz skaidrību un savu atbildību, ir jāpiemēro citāda veida finansējums. Viņš uzskata, ka tas ir izdarāms, piešķirot līdzekļus ar nosacījumu, ka tos var izmantot tikai pēc noteikta laika. Šāda doma man šķiet pieņemama. Valstīm ir jāizvēlas, it īpaši attiecībā uz struktūrfondiem, lauksaimniecību un lauku attīstību.
Gerard Batten
Priekšsēdētāja kungs! Kā iepriekš pilnīgi pamatoti norādīja mans draugs Bloom kungs, apgalvojumi, ka revidenti ir pilnībā apstiprinājuši pārskatus, ir vienkārši nepatiesi. Izskatās, ka par aptuveni 6 miljardiem eiro nav iespējams pienācīgi atskaitīties. Pēc pašreizējā valūtas kursa tas ir apmēram 4,7 miljardi sterliņu mārciņu. Lielbritānijas iemaksas ES budžetā 2007. gadā bija 4,3 miljardi GBP. Neto summa atbilst AK atlaidei un mūsu pašu naudai, kas tiek tērēta mūsu pašu valstī. Protams, nav tāda jēdziena kā "ES nauda”. Pilnīgi iespējams, ka tā summas daļa, kas pārsniedz AK nodokļu maksātāju neto iemaksas ES budžetā, galu galā nonāk krāpnieku kabatās.
Tādējādi mēs skaidri redzam, ka Lielbritānijas dalība Eiropas Savienībā ir pilnīga un absolūta naudas izšķērdēšana. Arvien vairāk Lielbritānijas pilsoņu saprot, ka Eiropas Savienība...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju.)
Dushana Zdravkova
(BG) Arī es vēlētos teikt atzinīgus vārdus par šo pārskatu. Man šķiet ļoti svarīgi, ka tajā ir uzsvērta Eiropas līdzekļu uzraudzības un kontroles sistēmu uzlabošanas nozīme un sniegti ieteikumi šo procedūru vienkāršošanai. Es pilnībā piekrītu atzinumiem un ieteikumiem, kas domāti Eiropas Komisijai, jo tie neapšaubāmi ir vietā. Gribu norādīt uz šeit jau minēto nepatīkamo piemēru - neefektīvo kontroles sistēmu Bulgārijā. Vairākas izpildaģentūras joprojām kritizē mūsu valsti par pirmspievienošanās programmu finansējuma pārvaldības nepilnībām. Tas ir skaidrs apliecinājums tam, ka Bulgārijas valdības īstenotā sliktā pārvaldība ir novedusi pie ļaunprātīgas izmantošanas, un pirmspievienošanās mehānismu mērķi nav sasniegti. Tomēr, pēc manām domām, tas nebūtu noticis, ja Komisija būtu izstrādājusi un pieņēmusi vajadzīgos efektīvas kontroles mehānismus. Lai gan tas ir atzīts Komisijas atbildē šā pārskata 51. lappusē, man īsti nav skaidrs, kādi konkrēti pasākumi ir jāveic.
Christopher Heaton-Harris
Priekšsēdētāja kungs! Sava pilnvaru termiņa sākumā Kallas kungs norādīja, ka viņa mērķis ir panākt pozitīvu ticamības deklarāciju, taču dažādos Revīzijas palātas pārskatos redzams, ka kopš tā laika, godīgi sakot, nekas daudz nav mainījies. Es baidos, Kallas kungs, ka jūsu ziņojumā un attieksmē pret šo pārskatu ir jūtama tāda kā Peter Mandelson klātbūtne un ietekme. Jūsos tiešām jūtams Mandelsonu gars; apgalvot, ka viss ir brīnišķīgi, un mēģināt iestāstīt, ka pārskati ir kārtībā, ir liekulīgi un vienkārši nepatiesi.
Aizstāvēties, vainojot dalībvalstis, ir necienīgi, jo Līguma 274. pantā ir noteikts, ka šis akmens ir Komisijas dārziņā. Kurš tad galu galā piešķir dalībvalstīm naudu? Kurš ir tas, kuram jāpievelk groži vai jāapcērp kādas programmas finansējums? Jūs zināt, kur šīs problēmas rodas, jo blakus sēdošais kungs jums to saka gadu no gada. Kallas kungs, atbildības akmens ir jūsu dārziņā. Baidos, ka jūs neesat izpildījis savu uzdevumu.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Revīzijas palātas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, sākumā es gribu visiem pateikties par labajiem vārdiem, kas tika veltīti Revīzijas palātas darbiniekiem un ikvienam, kas palīdzēja sasniegt šo rezultātu, par kuru mēs šorīt diskutējām. Visu Eiropas Revīzijas palātas darbinieku vārdā es pateicos deputātiem par to, ka viņi novērtē mūsu darbu, kas saskaņā ar Līgumu paredzēts Eiropas Parlamenta atbalstam. Tas ir mūsu uzdevums. Tā ir mūsu funkcija.
Mēs ņemsim vērā jūsu komentārus un ieteikumus, kuri adresēti Revīzijas palātai un kuru nolūks ir turpināt uzlabot veidu, kādā palāta izklāsta savus rezultātus un atzinumus un informē par tiem gan jūs, gan Eiropas Savienības iedzīvotājus. Mēs centīsimies stingri ievērot starptautiskos revīzijas standartus visās jomās, arī sadarbojoties ar citiem revidentiem, proti, tiem, kas veic Eiropas Savienības līdzekļu revīziju dalībvalstīs.
Noslēgumā gribu īsi teikt, ka budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā mēs arī turpmāk palīdzēsim Eiropas Parlamentam un tā Budžeta kontroles komitejai un darīsim visu iespējamo, lai pilnvērtīgi sadarbotos ar visām iestādēm. Galu galā vissvarīgākais, kā iepriekš jau teicu savā runā, ir tas, ka mūsu darba rezultāts apliecina Eiropas iestāžu skaidrību un pārredzamību un ka uz Eiropas Savienību var paļauties.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētāja kungs, ir izskanējuši daudzi komentāri. Mūs gaida garš budžeta izpildes apstiprināšanas un diskusiju process, kura laikā uz visiem šiem jautājumiem būs jāatbild.
Gribu teikt dažus vārdus par vienkāršošanu, kas tika daudzkārt pieminēta. Ikviens apgalvo, ka atbalsta vienkāršošanu, taču patiesībā valda divas dažādas nostājas. No vienas puses, naudas saņēmēji vēlas vairāk brīvības, savukārt tie, kas naudu iegulda, grib pilnīgi skaidri saprast, kur tā nonāk. Tātad ir nepārtraukta pretruna. Otrkārt, līdz šim - lai gan pēdējos pāris gadus situācija ir citāda - mēs vienmēr esam uzskatījuši, ka uz ikvienu kļūdu ir attiecināms pilnīgas neiecietības princips. Tādēļ noteikumi ir izstrādāti tā, lai censtos novērst ikvienu kļūdu ikvienā darījumā, kuru skaits mērāms miljonos. Tādējādi saistībā ar slaveno ticamības deklarāciju ir izveidojies zināmā mērā mītisks priekšstats, ka visu veidu pārskatiem pakārtotajos darījumos ir kļūdas. Patiesībā, kā norādīts Revīzijas palātas ziņojumā, 95 % no visiem izdevumiem kļūdas nav konstatētas; atšķirīga situācija ir struktūrfondos, kur kļūdu līmenis ir augstāks. Tātad vairums maksājumu ir veikti atbilstīgi noteikumiem.
Tomēr pilnīgas neiecietības princips attiecībā uz kļūdām ir jautājums, ko mēs drīz risināsim. Vairāki runātāji pieminēja arī pieļaujamo risku, un drīz mēs iepazīstināsim Parlamentu arī ar paziņojumu saistībā ar intensīvām diskusijām, kas patlaban notiek Komisijā. Mūsu modeļi skaidri rāda: ja mēs, piemēram, vēlamies darboties pēc pilnīgas neiecietības principa jeb simtprocentīgi bez kļūdām, tad mums jārēķinās ar milzīgām kontroles izmaksām. Ir jāatrod punkts, kurā satiekas kļūdas, izmaksas un riski. Šajā ziņā mēs esam ļoti pateicīgi Revīzijas palātai par šo pieeju, kas galvenokārt ļauj labāk novērtēt situāciju, jo netraucē, ja tā var izteikties, liekā bagāža. Pēc tam mēs izvērtēsim, kā aizrādīja viens no godājamajiem deputātiem, vai dažās jomās būtiskuma robeža nav jāpazemina, savukārt citās - jāpaaugstina. Tad mums būs iespējams adekvātāk interpretēt darījumu likumības un pareizības prasības.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
