3. Somalija (razprava)
Predsednica
Naslednja točka je razprava o šestih predlogih resolucij o Somaliji.
John Bowis  
avtor. - Gospa predsednica, ljudje iz Somalilanda in Somalije že leta obiskujejo moje volilno okrožje v Londonu. Že od nekdaj namreč delajo v britanski trgovski mornarici in pošiljajo domov finančna sredstva. Ko sem bil še v britanskem parlamentu, sem sopredsedoval medstrankarski skupini Britancev in Somalijcev. Včasih smo obravnavali težave, včasih pa osebna vprašanja itn. Teh vprašanj je bilo veliko. Somalijci so čudovit narod, vendar njihovi voditelji niso bili čudoviti.
Zdaj so se zadeve še poslabšale. Država je propadla. Imamo državo z enimi od najslabših statističnih podatkov na področju zdravstva. Njeni prebivalci se vsak dan soočajo z nasiljem in vedno večjo stopnjo smrtnosti otrok in mater. Znašli so se v navzkrižnem ognju med etiopsko in vladno vojsko ter milicami islamskih sodišč. Zato je to vprašanje danes na dnevnem redu. Vidimo lahko, kako grozno je danes živeti v Somaliji. Vidimo lahko, da je Somaliji nujno potrebna humanitarna pomoč, vendar naša pomoč tja nikoli ne prispe. Vidimo lahko potrebo po mirovnih silah in pozdravljamo to, kar je obljubila Afriška unija, vendar ne pozdravljamo tega, kar dejansko počne. Afriška unija se ne drži svoje obljube.
Trenutno imamo v Somaliji le ugandsko vojsko. Dokler se ne doseže obljubljeno število vojakov, tj. 8 000, se Etiopijci ne bodo umaknili. Moramo si prizadevati za dialog med ljudmi, ki ne upošteva meja in nekaterih naših tradicionalnih predsodkov, kajti brez dialoga ne bo stabilnosti in brez stabilnosti ni prihodnosti za to državo. Če ne bo prihodnosti, bo umrlo še več ljudi. Sicer za to ne bomo odgovorni, vendar tega ne bomo niti poskušali preprečiti.
Raül Romeva i Rueda  
avtor. - (ES) Jasno je, da tudi jaz želim poudariti pomembnost te resolucije, zlasti v zvezi z današnjo razpravo. Dejansko govorimo o tem, kako obravnavati položaj ranljivih držav. Somalija ni le ranljiva, ampak dejansko propadla država.
Vendar, kot je dejal gospod Bowis, na tej točki ne smemo pozabiti, da zdaj visoko raven nasilja v državi spodbuja nenehen vstop orožja, zlasti lahkega orožja in streliva, iz drugih držav v regiji in v veliko primerih neposredno iz zahodnih držav, kar vključuje Evropsko unijo.
Zato ne smemo pozabiti, da smo odgovorni, da se odzovemo na sedanje neposredne posledice tega, kar se dogaja v Somaliji, in za to situacijo, pri čemer moramo, ko govorimo o dolžnosti in odgovornosti za zašito, kar ponavadi počnemo v takšnih razpravah, tudi prevzeti odgovornost za preprečevanje, na primer z nadzorom izvažanja orožja.
Ana Maria Gomes  
avtorica. - (PT) Včeraj so v Mogadišu spodbujali napad na sile Afriške unije - takšen je obseg tragedije in pomanjkanja nadzora, ki uničujeta Somalijo in celoten Afriški rog. EU mora nujno izvajati pritisk na vse vpletene strani, da se zavežejo k vključujočem procesu nacionalne sprave, ki obravnava politična vprašanja v izhodišču krize. Prehodna vlada bo ostala neresnična, če še vedno ne bo sprejela ukrepov za zaščito civilnega prebivalstva in pospešila humanitarno pomoč.
Glede na nedavno poročilo ZN je Somalija bolj kot kdajkoli prej preplavljena z orožjem. Bistveno je, da države in trgovce, ki kršijo embargo na orožje iz leta 1992, ustavimo in jim pripišemo odgovornost. Nazadnje je treba mirovno silo Afriške unije nujno okrepiti, pri čemer morajo etiopske okupacijske sile oditi. Priznati je treba, da posredovanje Etiopije, ki ga je s pasivno sokrivdo Evropske unije sprožila Busheva administracija, ni prinesla miru ali vlade in prav tako ni pripomogla pri boju proti terorizmu v Somaliji. Pripomogla je le k večjem trpljenju, revščini in smrti ljudi celotne regije.
Marcin Libicki  
avtor. - (PL) Gospa predsednica, danes govorimo o tragediji, ki se je zgodila v Somaliji. Na splošno je rečeno, da se v takem primeru lahko uporabi tri intervencijske ukrepe, in sicer diplomatski pritisk, gospodarski embargo in, če je potrebno, oboroženo posredovanje. Vendar obstaja še četrta možnost, ki je ne omenjamo in sicer, da morajo države EU preprečiti možnost za lastno psevdogospodarstvo, ki podkupuje birokrate v različnih postkolonialnih državah, da bi začeli civilne vojne, ki so pogosto v temeljnih interesih psevdogospodarstva.
Naj povem še nekaj o temi, o kateri sta govorila gospod Romeva i Ruedo in gospod Gomesa. Zagotovo so orožja, ki jih uporabljajo v teh državah, vključno v Somaliji, izdelana in izvožena iz tako imenovanih demokratičnih držav, držav, ki so gospodarsko razvite. Države v tem delu sveta bi morale pritisk izvajati zlasti nad lastnimi izdelovalci orožja, in psevdoposlovneži, s čimer bi zagotovile, da ne povzročijo ali igrajo vlogo v najhujših nesrečah, s katerimi se na našem planetu spopadamo danes.
Marios Matsakis  
avtor. - Gospa predsednica, Somalija je bila že v preteklosti tema razprav Evropskega parlamenta in resolucij ZN. Žal se tamkajšnje razmere niso izboljšale in uničujoča državljanska vojna traja še naprej. Zato se tragično trpljenje ljudi nadaljuje, pri čemer na sto tisoče ljudi živi v revščini, na tisoče otrok je podhranjenih in umira, pojavljajo pa se tudi nalezljive bolezni, kot sta kolera in hepatitis. Ta država je v brezupnem položaju, v katerem prevladujeta anarhija in zakon divjine.
V tem skupnem predlogu resolucije, tako kot v prejšnjih, navajamo številne predloge, kot sta prenehanje vsakršnega tujega vojaškega posredovanja v Somaliji (predvsem Etiopije in Eritreje) in celovito izvajanje trgovinske zapore za Somalijo, ki je bila uvedena pred 15 leti, vendar žal še ni zares učinkovita.
Poleg tega pozivamo k zaščiti svobode tiska in strogo obsojamo to, da somalijska vlada sistematično nadleguje medije in da ni preiskala umorov novinarjev, ki so jo kritizirali.
Ob tem se zavedamo, da so možnosti, da bodo ti pozivi upoštevani, zelo majhne. Kljub temu moramo vztrajati in upati, da bosta končno prevladala razum in humanistični odnos ter da bodo Somalijci sčasoma doživeli mirnejše in uspešnejše čase.
Erik Meijer
avtor. - (NL) Gospa predsednica, od leta 1991 Somalija v praksi ne obstaja kot država, vsaj ne v okviru ozemlja nekdanje italijanske kolonije. Samo na severu, v nekdanji britanski koloniji Somalilandiji, obstaja nekakšna država, ki pa ni mednarodno priznana.
Ozemlje te države je zasedlo veliko vojaških poveljnikov, ki se izmenično bojujejo in sodelujejo drug z drugim. Vojska sosednje Etiopije se je imenovala za njihovo skupno zaščitnico. Zveza islamskih sodišč pa je njihov skupni nasprotnik, ki hoče brez vojaških poveljnikov na podlagi tradicionalnih islamskih pravilih združiti Somalijo.
Vsi poskusi, da bi ustanovili splošno sprejeto enotno vlado in pomagali Somaliji, da znova deluje kot država, so spodleteli. Finančna podpora Komisije prehodnim zveznim ustanovam, ki so bile ustanovljene leta 2004 se je takrat izkazala za upravičeno, vendar je vodila do obtožb, da se je Evropska unija opredelila v zvezi z oboroženimi spopadi in sodelovala z Etiopijo proti silam, ki si na oblasti želijo strog islamski režim.
Takšna evropska politika ne glede na dobre namene ne more uspeti brez podpore prebivalcev Somalije. Zato je dobro, da predlog resolucije, o katerem bomo pravkar glasovali, poziva k ustavitvi tujega vojaškega posredovanja ter k dialogu in spravi na nacionalni ravni.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
v imenu skupine PSE. - (PL) Gospa predsednica, vse od padca režima Siada Barreja leta 1991 nobena vlada v Somaliji ni pravilno delovala. Notranje razmere so kaos in anarhija. Zaradi sporov med uporniki zveze islamskih sodišč in začasno vladno vojsko je 850 000 ljudi ostalo brez domov, veliko pa jih je umrlo.
Razmere v Somaliji so zelo dramatične. Po regiji se razširja kolera, več kot 1,5 milijona ljudi potrebuje nujno medicinsko pomoč in več deset tisoč otrok trpi zaradi podhranjenosti. Obstaja veliko tveganje, da ta spor povzroči destabilizacijo v regiji. Še bolj zaskrbljujoče je dejstvo, da je bilo od obljubljenih 8000 vojakov Afriške unije v mirovno operacijo odposlanih le 1 600 vojakov.
Zato morajo Afriška unija, Združene države, Evropska unija in Združeni narodi povečati humanitarno in logistično pomoč za prebivalce Somalije ter okrepiti diplomatska prizadevanja, katerih cilj je pospešiti mirovne procese in s svobodnimi volitvami leta 2009 vzpostaviti stabilno vlado.
Leopold Józef Rutowicz
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospa predsednica, Somalija leži na Somalijskem polotoku, ki je znan kot Afriški rog, in je etnično in versko homogena država. Somalijci predstavljajo 97 % prebivalstva, pri čemer skoraj 100 % prebivalstva priznava Islam.
S svojimi naravnimi viri je imela potrebne pogoje za doseganje gospodarskega razvoja in spodobnega življenja prebivalcev republike Somalije, ki je nastala leta 1960. Na žalost so državni udari, civilna vojna, spremembe v politični usmeritvi, plemenska divizija in vključitev zveze islamskih sodišč, ki se je v boju za oblast povezala s talibani, prispevali k ustvarjanju pekla na zemlji za Somalijce.
Kako lahko pomagamo tem ljudem? Rešitev somalijskih vprašanj je v pristojnosti ZN in Afriške unije. V interesu Afrike in Afriške unije je, da se pospeši politično in vojaško dejavnost za zaščito ljudi in ustvari potrebne pogoje za popolnoma bistveno humanitarno pomoč, ki jo zagotovita ZN in Evropska unija, V zvezi s položajem v Somaliji razprava o kršitvah človekovih pravic, ki se množično dogajajo v tej državi, ne bo nič spremenila. Potrebni so ukrepi, ki bi jih podprla Evropska unija.
Danuta Hübner
komisarka. - Gospa predsednica, v celoti se strinjam z gospodom Bowisom, da, dokler je dialog, vedno ostaja upanje. Menimo, da je skrajni čas, da ukrepamo v zvezi s Somalijo, ker trenutne razmere znatno ogrožajo mir in varnost v Somaliji in izven nje. Poleg tega zaradi razmer neznosno trpijo prebivalci Somalije.
Kot veste, je Unija prevzela vodilni položaj pri mirovnem procesu v Somaliji in ustanavljanju prehodnih zveznih ustanov. Vedno smo si prizadevali za politično rešitev, ki bi vključevala vse somalijske skupine, pri čemer je komisar Louis Michel na primer pred posredovanjem Etiopije decembra 2006 opravil mirovno misijo za rešitev mirovnega procesa, ki je bila pomembna za povezavo med pomočjo EU in mirovno misijo Afriške unije v zvezi s Somalijo ter za začetek pravega kongresa za nacionalno spravo.
V Somaliji smo priča humanitarni katastrofi, pomanjkanju humanitarnega prostora ter zatiranju neodvisnih medijev in novinarjev, ki so tarče pobojev. Trenutne stopnje humanitarne stiske v južni in srednji Somaliji so razlog za veliko zaskrbljenost. Po ocenah 1,5 milijona ljudi potrebuje humanitarno pomoč, vključno z več kot 730 000 razseljenimi ljudmi, od katerih je tretjina izpostavljena izrednemu tveganju. Po ocenah je samo v zadnjih dveh tednih zaradi nasilja pobegnilo 173 000 prebivalcev Mogadiša.
Poleg tega vas obveščam, da se urad Evropske komisije za humanitarno pomoč odziva na obstoječo humanitarno krizo in sodeluje s partnerji pri izvajanju ukrepov za podporo 1,5 milijona ljudi, pri čemer lokalnemu prebivalstvu, razseljenim ljudem in gostiteljskim skupnostim zagotavlja dostop do vode, sanitarijev, prehrane in zdravil ter podporo za živinorejo in preživljanje. To leto je urad namenil doslej največji proračun za pomoč Somaliji, tj. 20 milijonov EUR.
Poleg tega smo zelo zaskrbljeni glede varnostnih razmer v Mogadišu ter drugih regijah v južni in srednji Somaliji. Zdi se, da se upor širi, zato so v zadnjih tednih vse skupine znatno povečale svojo vojaško zmogljivost. EU je zavezana k izvajanju večdelnega pristopa, ki zajema podporo celostne varnostne strategije, vključno s postopkom premirja in celostno izvedbo misije Afriške unije v Somaliji za pospešitev umika Etiopije, ter spodbujanju, da se imenuje reprezentativen in učinkovit predsednik vlade ter reprezentativna in učinkovita vlada, pri čemer sodeluje z opozicijo in ji daje zagotovila, da bi pospešila njeno vključevanje do konca prehodnega obdobja, ki bo trajalo do volitev leta 2009. Poleg tega bo EU pozvala vse skupine k spoštovanju temeljnih človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava.
Nazadnje moramo upoštevati regionalne razsežnosti krize ter sodelovati z Etiopijo in Eritrejo, ki sta v posredni vojni s Somalijo, kar bi lahko sprožilo spore na njunih lastnih mejah. Evropska komisija je imenovala posebnega odposlanca za Somalijo in spodbuja predloge za ukrepe EU na zasedanju sveta za splošne zadeve in zunanje odnose. Komisija je še vedno zavezana k tesnemu sodelovanju z Evropskim parlamentom, da se ustavi nasilje in najde politična rešitev te krize.
Predsednica
Gospod Matsakis bo spregovoril o postopkovnem vprašanju.
Marios Matsakis
Gospa predsednica, preden nadaljujemo z glasovanjem v zvezi z vprašanjem pravilnosti postopka še enkrat poudarjam, da v tem parlamentu ni predstavništva Sveta. To je zdaj postal skoraj stalni položaj in morda moramo v zvezi s tem ukrepati.
Predsednica
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo na koncu razprave.
Pisne izjave (člen 142)
Glyn Ford
Razmere v Somaliji izražajo razpadlo državo in neuspešno gospodarstvo. Odkar je bil leta 1991 odstavljen diktator Said Barre, kar je povzročilo anarhijo, spopade znotraj klanov in razbojništvo, ni bilo delujoče vlade.
Zaradi nedavnih spopadov med zvezo islamskih sodišč ter zavezniško vojsko Etiopije in prehodne zvezne vlade je bilo razseljenih 100 000 ljudi, pri čemer grozi lakota. Vendar vedno slabše varnostne razmere v Mogadišu preprečujejo mednarodnim nevladnim organizacijam, da se spopadejo s to humanitarno katastrofo.
Pozdravljam prizadevanja Afriške unije, da oblikuje mirovno silo, ki bi pomagala pri nacionalni spravi, vendar je bilo dejansko odposlanih le 20 % od obljubljenih 8 000 vojakov. Afriška unija mora spoštovati svoje obveznosti. Vendar mora tudi Evropska unija povečati svoja prizadevanja za zagotavljanje politične, finančne in logistične podpore.
Mednarodna skupnost, vključno z EU, mora povečati humanitarno pomoč za razseljene ljudi. Vendar je za najučinkovitejšo rešitev za ponovno vzpostavitev Somalije kot funkcionalne države potrebno sodelovanje mednarodne kontaktne skupine za Somalijo, vključno z Afriško unijo, ZN, EU in ZDA, z akterji znotraj Somalije, da se podpre izvajanje prehodne zvezne listine in ustanov.
