Enominutni govori (člen 150 poslovnika EP) 
Predsednica
Naslednja točka so enominutni govori o zadevah političnega pomena.
Czesław Adam Siekierski
- (PL) Gospa predsednica, danes je 61. obletnica Schumanove deklaracije. Ob počastitvi obletnice potekajo številne uradne proslave, festivali in parade. Naj nas praznično vzdušje ne preslepi, da bi pozabili na težave, s katerimi se zdaj spopada EU. Prvič, odgovoriti moramo na vprašanje, ali je nacionalni samointeres, ki se je pojavil v pogajanjih o naslednjih finančni perspektivi, skladen s pozivi k solidarnosti naših ustanovitvenih očetov? Drugič, ali so pobude, ki zavirajo evropsko povezovanje, kot je zadnja pobuda o omejevanju schengenskega območja, skladna z evropskim duhom? In zadnje, ali sedanja kriza v območju evra in pomanjkanje solidarnosti držav članic za njeno reševanje ogrožata uspeh tega projekta z visokimi cilji?
Žal je še veliko več primerov, ki kažejo na krizo v evropskem povezovanju. Ob tej obletnici izkoristimo priložnost in resno razmislimo o tem, kaj storiti, da bomo zaustavili te škodljive težnje in se v prihodnje vrnili na ustrezno, dinamično povezovanje. Obnovimo evropski duh v skladu z idejami Roberta Schumana, da dosedanji uspehi pri našem skupnem projektu ne bodo zaman.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospa predsednica, ob dnevu Evrope želim spregovoriti o ideji Skupnosti. Zakonodajni sveženj o upravljanju gospodarstva je novo poglavje v življenju Unije. Če ga bomo spoštovali in izvajali, lahko novi sistem upravljanja gospodarstva končno spodbudi države članice Evropske unije, da uvedejo odgovorne gospodarske politike. To pa je le eden izmed pogojev za stabilnost Evrope.
Nazadovanje demokracije v nekaterih državah članicah je zaskrbljujoče. Vlade nekaterih držav članic so prekoračile meje pravne države, za katere smo menili, da jih ni mogoče prekoračiti; omejujejo svobodo tiska, ki je ključnega pomena za izvajanje prave demokracije.
Evropska komisija in Svet bi morala odkrito nasprotovati nazadovanju demokracije; če Komisija in Svet ne bosta ukrepala proti temu pomanjkanju demokracije v Uniji, bo to povzročilo resne težave. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, Evropska unija je za obdobje 2007-2013 namenila 976 milijard EUR. Velik del tega zneska je bil dodeljen programom, za katere je od Evropske komisije treba zaprositi za subvencije.
Bolgarska študija je pokazala, da je bilo financiranje večine odobrenih projektov namenjeno trem ali štirim evropskim državam, pri tem pa je sodelovalo le malo drugih. Žal Komisija nima povzetka teh ugotovitev in vzrokov ali pa dodane vrednosti teh programov in bojim se, da to ne bo upoštevano v naslednjem finančnem okviru.
Komisija se je zavezala, da bo v teh programih uporabljala načela preglednosti in enake obravnave. To prav tako pomeni, da bo morala več storiti za spodbujanje možnosti in zagotavljanje bolj poštenega dostopa do informacij.
Prepričana sem, da mora Komisija izvesti korake za spodbujanje programov med zainteresiranimi Evropejci, hkrati pa skrbeti za potrebe upravičencev iz novih držav članic.
Marina Yannakoudakis
Gospa predsednica, prejšnji teden sem v cerkvi srečala moškega, ki je urejal žalno slovesnost za svojega sina. Njegov 37-letni sin je lani umrl zaradi raka. Noben starš ne bi smel doživeti bolečine zaradi izgube otroka. Kot mati menim, da ni nič hujšega kot to. Na Cipru pa imamo več kot 2000 staršev, bratov, mater in sester, ki vsak dan trpijo in se sprašujejo o usodi svojih najdražjih.
V civilnih nemirih 1963-64, ki jim je sledila turška invazija in okupacija Cipra leta 1974, je izginilo približno 2000 turških in ciprskih Grkov. Njihova usoda je neznana in leta 1981 je bil ustanovljen Odbor za pogrešane osebe, ki ga je financirala predvsem EU. Delo, ki ga je opravil na tem področju, je mnogim družinam povrnilo mir. Še veliko dela je treba opraviti, saj je pogrešanih še več kot tisoč petsto ljudi.
Parlament pozivam, da podpre delo Odbora za pogrešane osebe, da podpre pisno izjavo 10, ki ima humanitaren cilj in poskuša tem družinam vrniti mir, spomin in spravo.
Michail Tremopoulos
(EL) Gospa predsednica, danes je dan Evrope, ki nas spominja na cilje, na katerih mora temeljiti Evropska unija: krepitev evropskih institucij in skupna gospodarska politika, katere prednostni nalogi bosta po našem mnenju socialno pravična blaginja in smiselnost. Vendar pa je sporazum o evru temeljna napaka, saj ni namenjen ničemur drugemu kot nalaganju tradicionalne gospodarske ortodoksije. Poskusi povezovanja evra z nenehnim krčenjem socialne države ter pritiskom na plače in pokojnine dolgoročno ogrožajo politično kohezijo in evropski ideal.
Kot odgovor na to Zeleni predlagamo sporazum o izvedljivi blaginji: povezana davčna konvergenca, resnično interventni evropski proračun z visokimi cilji in optimizacija socialnih in okoljskih vidikov. Zato želimo tlakovati pot, ki bo šla v drugo smer.
Vendar ni nihče upravičen do tega, da sprejme odločitve, ki posegajo v življenja, ne da bi se prej posvetoval z javnostjo. Edina rešitev sta neposredni pristop k javnosti in temeljni dialog z njo. V preteklosti nam je nepopustljivost tistih, ki so urejali evropsko ustavo, onemogočala institucionalizirati evropske referendume. Lahko pa poiščemo alternativne rešitve, če bo politična volja. To dolgujemo Evropi in njeni prihodnosti.
Georgios Toussas
(EL) Gospa predsednica, danes mineva 66. obletnica velike protifašistične zmage ljudstva 9. maja 1945, ko je bila poražena fašistično-imperialistična os med Nemčijo, Japonsko in Italijo ter njihovimi zaveznicami. Spoštujemo mrtve, mučene delavce, moške in ženske, ki so se borili proti fašizmu v vrstah komunističnih strank, nacionalne borce za pravico in protifašistična gibanja. Glavne sile, ki so organizirale veliko zmago ljudstva nad fašistično-imperialistično osjo, so bile komunistične stranke, s herojskim bojem ljudstva Sovjetske zveze, kar je spremenilo potek vojne za ceno več kot 20 milijonov mrtvih, ranjenih ter uničenih in z zemljo zravnanih vasi in mest ter uničenim gospodarstvom. To, da Evropska unija poskuša izbrisati in spremeniti zgodovino, je nesramna žalitev več milijonov mrtvih in ranjenih, žrtev zverinskosti fašizma in nacizma v Grčiji in celi Evropi: preoblikovanje 9. maja iz dneva protifašistične zmage ljudstva v vulgarno praznovanje dneva Evrope, dneva, ko praznujemo evropske monopole. Danes delavski razred in revno ljudstvo spet trpita zaradi ene izmed najhujših kapitalističnih kriz. Znašli so se sredi najhujšega napada po koncu druge svetovne vojne ...
(Predsednica je prekinila govornika)
Gerard Batten
Gospa predsednica, eden izmed mojih volivcev v Londonu me je obvestil o resnih obtožbah proti gospodu Vladimirju Perisicu, poznanim tudi pod imenom dr. Vladmir De Rothschild, ki trdi, da je zdravnik in kirurg specialist.
Domneva se, da gospod Perisic ni zdravniško usposobljen, ni registriran pri splošnem zdravstvenem svetu in da izrablja svoje lažne zdravniške reference, da bi ogoljufal ranljive ljudi. Domnevno trdi, da naj bi se sestal z Davidom Cameronom in prepričal ministrstvo za zdravstvo, da razmisli o njegovem predlogu o vavčerskem sistemu nacionalnega zdravstvenega sistema. Zaradi tega je bil v nacionalnem nedeljskem časopisu v dobri veri nedavno objavljen članek o njem. To mu je dalo še dodatno lažno legitimnost, da vara tiste, ki potrebujejo resno zdravstveno nego. Ogrozi lahko tudi javnost.
Gospoda Perisica bi morali preiskati ustrezni organi Združenega kraljestva in ustrezno ukrepati, če se obtožbe izkažejo za resnične. Tudi nacionalni tisk lahko ima koristno vlogo pri preiskavi te zadeve.
Corneliu Vadim Tudor
(RO) Gospa predsednica, vsi dobro vemo, da je prišlo do obsežnih ljudskih vstaj, kamor koli so prišli uradniki Mednarodnega denarnega sklada. Zdaj ti tiranski uradniki Romuniji vsiljujejo smešen sporazum, po katerem naj bi bilo v državi od 400 delujočih bolnic zaprtih od 150 do 200. Do zdaj je bilo zaprtih enainsedemdeset bolnic, zaradi česar je umrlo več nedolžnih ljudi. Domnevni razlogi za to so nezaslišani. Te bolnice naj bi bile nedonosne. Vendar pa bolnice nikjer v svetu ne ustvarjajo denarja, saj ponujajo drugačne vrste storitev.
Zato sem zaradi tega genocidnega dejanja vložil kazensko ovadbo proti predstavniku MDS v Romuniji Jeffreyu Franksu in proti lokalnim privržencem. Pozivam Evropski parlament in Svetovno zdravstveno organizacijo, da se opredelita glede tega in preprečita, da bi se država članica Evropske unije spremenila v koncentracijsko taborišče.
Zdaj "Velike finance", ki poskušajo uvesti novi svetovni red, iztrebljajo nas, mogoče pa se bodo jutri spravile na vas. Upam, da MDS ne želi nadomestiti Al Kajde.
Iuliu Winkler
(HU) Gospa predsednica, člani madžarske skupnosti v Romuniji si predstavljamo Evropo prihodnosti kot Evropo regij in skupnosti, v katerih bodo svoj dom lahko našle tudi romske skupnosti. Danes, ob dnevu Evrope, je predsednik parlamenta povedal: "Ne smemo se umakniti za meje naših notranjih krogov; skupaj se borimo z izzivi".
Z zaskrbljenostjo sem spremljal razmah napetosti v Transilvaniji, kjer se male skupnosti zaradi napetosti, nadlegovanja ali strahu zapirajo vase in izključujejo skupnosti, ki živijo ob njih. V evropski regiji je več kot očitno, da prihodnost romske skupnosti ni odvisna od kratkovidnih delnih ukrepov, ampak od ukrepov Evrope, ki temeljijo na solidarnosti in dialogu.
Strategija za integracijo Romov, ki jo pripravlja madžarsko predsedstvo, lahko ustvari Evropo prihodnosti tudi za romske skupnosti. Za uresničitev tega smo odgovorni Komisija, Parlament, države članice, pristojni organi, vse vpletene lokalne skupnosti ter vsi mi.
Ioan Enciu
(RO) Gospa predsednica, reforma zdravstvenega sistema, ki jo predlaga sedanja romunska vlada, nadaljuje s serijo protireform, ki državo počasi, a zanesljivo vodijo v resnično socialno katastrofo. Cilj tako imenovane zdravstvene reforme, ki jo predlaga vlada gospoda Boca v Bukarešti, je zaprtje bolnic, zmanjšanje naložb v zdravstveno opremo in brezposelnost več tisoč medicinskih sester in zdravnikov, vse to pa so drastični ukrepi, ki se izvajajo v zdravstveni oskrbi, ki jih že tako kronično primanjkuje sredstev.
Romunija je na zadnjem mestu evropske lestvice po kakovosti in obsegu zdravstvenih storitev. Še dodatna krčenja zdravstvenih storitev so resen napad na življenje in integriteto ljudi. Tako imenovana reforma, ki jo predlaga vlada gospoda Boca, je neposreden napad na pravice, določene v Listini o temeljnih pravicah EU. V imenu romunskih državljanov pozivam Evropsko komisijo, da se zavzame in prepreči te nečloveške ukrepe, ki ogrožajo življenja in temeljne pravice.
Ivo Vajgl
(SL) Sporazum, ki ga je prejšnji teden ob aktivnem sodelovanju nove začasne egiptovske vlade, ki so ga sklenili Palestinci, najvišji predstavniki Fataha in Hamasa, odpira nove možnosti za nadaljevanje, ali, bolje, začetek resničnega palestinsko-izraelskega dialoga o miru in skupnem življenju na načelih medsebojnega priznavanja
Izražam upanje, da bo tudi vlada Izraela pravilno ovrednotila možnosti, ki se z dogovorom Palestincev ponujajo.
Napačno je dvomiti v dodano vrednost poenotenja Palestincev in dogovora o demokratičnih volitvah, zato izjave premierja Netanjahuja o izbiri, ki da jo imajo oblasti v Ramali med Izraelom in Hamasom, ne koristijo ne miru, ne iskanju rešitve, ne uresničevanju projekta dveh držav, ki bosta živeli druga ob drugi v medsebojnem spoštovanju.
Prav je, da demokratične spremembe, ki se dogajajo v arabskem svetu, postanejo temelj novih paradigem, varnosti, sožitja in razvoja.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospa predsednica, ponovno bom spregovoril o zelo boleči temi za Poljake v Litvi. V tej državi je le 7 % Poljakov, na nekaterih območjih pa jih je seveda več. Zelo žalostno je, da je pred letom 2004, ko je Litva postala članica Evropske unije, poljska manjšina imela več pravic, kot jih ima zdaj. Osupljivo je, da je prišlo do nazadovanja, predvsem pri izobraževanju, zapisu imen v poljščini ter pri pravicah in privilegijih Poljakov, ki živijo v Litvi. Menim, da bi se moral Evropski parlament, ki upravičeno govori v imenu številnih narodnih manjšin v Evropi in mednarodno, prav tako zavzeti za poljsko manjšino v Litvi.
Tatjana Ždanoka
Gospa predsednica, moja zahteva za enominuten govor o odvzemu demokratičnih pravic za glasovanje na volitvah in kandidatu na volitvah v Španiji je bila sekretariatu poslana prejšnjo sredo, v času, ko je vrhovno sodišče na zahtevo španske vlade prepovedalo volilno koalicijo Bildu, ki sta jo oblikovali dve zakoniti stranki, Eusko Alkartasuna in Alternatiba, pa tudi neodvisni kandidati.
Kot članica baskovske skupine prijateljstva "Za mirovni proces v Baskiji" sem podpisala deklaracijo, namenjeno temu, da bi španska vlada ponovno razmislila o svojem stališču in izvedla vse potrebne ukrepe ter na volitvah 22. maja zagotovila spoštovanje osnovnih demokratičnih načel.
Prejšnji petek je bilo z odločitvijo španskega ustavnega sodišča koaliciji Bildu spet dovoljeno, da kandidira na volitvah. Močno pozdravljam to odločitev in izražam upanje, da bodo volitve, ki bodo 22. maja potekale v Baskiji, izvedene v skladu z vsemi mednarodnimi standardi, povezanimi z demokracijo in volilno zakonodajo.
Rui Tavares
(PT) Gospa predsednica, sem parlamentarni poročevalec za begunce in želim povedati, da je to poslanstvo v zadnjem času postalo zelo moreče, če že ne grozno. Prejšnji mesec sem Parlament obvestil o smrti več kot 100 beguncev pred obalo Lampeduse, zdaj pa smo izvedeli, čeprav si še nismo opomogli od šoka, ko smo slišali, da je izginilo 600 beguncev, ki so zapustili Libijo, da je več kot 60 beguncev umrlo pred očmi oseb na ladjah Organizacije Severnoatlantske pogodbe (NATO) in številnih evropskih mornaric.
Ne smemo misliti, da smo pri teh tragedijah nemočni. Veliko je dela, ki ga moramo opraviti in ki smo ga dolžni opraviti po mednarodnih konvencijah, ki smo jih podpisali.
V 20 sekundah, ki so mi še na voljo, bom navedel tri primere. Svet mora končati postopek soodločanja glede ponovne namestitve beguncev, za katerega je glasoval Parlament in ki vsebuje izredne ukrepe, ki jih je mogoče uporabiti v takšnih primerih. Predložiti moramo predlog za humanitarni koridor, da bomo lahko iz Libije odpeljali begunce, ki jim Urad visokega komisarja ZN za begunce ta status priznava, Nato pa mora izvajati svoj mandat o zaščiti civilistov iz Resolucije 1973, kar pomeni izvajanje reševalnih operacij na morju. Ne smemo pozabiti, da je nezagotavljanje pomoči zločin, ki se ne sme zgoditi v našem imenu.
Anna Záborská
(SK) Gospa predsednica, poročilo gospoda Duffa o evropskih volitvah na koncu le ni končalo na dnevnem redu tega delnega zasedanja.
Izkoristimo ta čas in ga preučimo, nato pa ga zavrnimo prihodnji mesec. Zamisel o nadnacionalni listi je absurdna. Imam nekaj vprašanj: Zakaj bi slovaški, nemški ali italijanski volivci volili za ljudi, ki jih brez tolmača ne razumejo? Kako jih bodo njihovi izvoljeni poslanci v EP zastopali, če ne razumejo pisem, jim jih pošiljajo volivci? Kolikokrat se bo grški poslanec v EP srečal s slovaškimi volivci? O čem bodo razpravljali? Poleg tega bodo od vseevropskih list imele koristi le velike države članice. Z odobritvijo tega poročila bi potrdili vse trditve evroskeptikov, da Evropska unija želi postati večnacionalna država. Ogrožena bo demokratična legitimnost Parlamenta in državljani bodo še bolj odtujeni od evropskega projekta.
Spyros Danellis
(EL) Gospa predsednica, omeniti želim potrebo po zaščiti preglednosti in učinkovitosti podnebnega sklada. Eden izmed najoprijemljivejših rezultatov pogajanj o podnebnih spremembah v Cancúnu je bil sporazum o zelenem podnebnem skladu s financiranjem brez primere v višini 100 milijard USD. Čeprav prehodni odbor, ustanovljen v okviru ZN, pripravlja končno obliko sklada, da ga bo mogoče konec leta dokončno odobriti v Durbanu, še vedno ni odgovorov na vprašanja o oblikovanju tega edinstvenega in zelo pomembnega instrumenta. Sklad mora biti skrbno načrtovan instrument, ki bo zagotavljal učinkovito financiranje prilagoditev na podnebne spremembe v nerazvitem svetu. Nedavni nezakoniti napadi na sistem za trgovanje z emisijami Skupnosti (EU ETS) in informacije v nedavnem poročilu Transparency International o korupciji pri financiranju boja proti podnebnim spremembam zbujajo zaskrbljenost, saj so ogroženi visoki zneski denarja, še pomembneje pa je, da je ogrožen svetovni boj, pri katerem si, v nasprotju z drugimi, ne moremo dovoliti napak.
Sergej Kozlík
(SK) Gospa predsednica, v devetdesetih letih prejšnjega stoletja se je József Antall razglasil za predsednika vlade vseh Madžarov, tudi Madžarov, ki ne živijo na Madžarskem.
Danes je Viktor Orbán šel še dlje. Sprejeta je bila nova ustava, ki zavezuje Madžarsko z idejo o enotnem madžarskem narodu, ki bo združeval vse Madžare, kar pomeni vse osebe, ki spadajo v madžarsko narodnostno skupino, ne glede na njihovo državljanstvo. Ta ustava, v nasprotju z mednarodnim pravom, v skladu s katerim je za spodbujanje in zaščito narodnostnih manjšin odgovorna država, v kateri manjšina živi, prav tako določa, da je Madžarska odgovorna za usodo Madžarov v tujini. Nova madžarska ustava tudi podpira prizadevanja o vzpostavitvi kolektivne samovlade madžarskih manjšin, ki živijo v tujini, na podlagi narodnosti. Določbe madžarske ustave bi lahko posegale v notranje zadeve tujih držav in podžigale napetosti med Madžarsko in sosednjimi državami. To je v nasprotju z duhom demokratične Evrope.
François Alfonsi
(FR) Gospa predsednica, izraziti želim naše olajšanje po odločitvi španskega ustavnega sodišča, da bo dovolilo kandidaturo koalicije Bildu na demokratičnih volitvah v Baskiji. Ta odločitev je bila sprejeta po pritožbi. S tem je zavrnilo odločitev vrhovnega sodišča, ki je spet prepovedalo udeležbo baskovske nacionalistične levice na volitvah.
Ali bi bilo sprejemljivo, da bi v samem središču Evropske unije bila državljanom spet odvzeta pravica, da volijo za kandidate, ki jih želijo podpreti? Na srečo se je Španija odločila, da ne bo več nadaljevala po tej za evropsko demokracijo nevarni poti. Tega smo lahko le veseli in moramo pozvati koalicijo Bildu, da uresniči cilje, ki si jih je zadala: zaustavitev političnega nasilja v Baskiji in razpustitev organizacije ETA.
Postopoma nastaja novo politično vzdušje. Spremenil se je dialog, zelo jasno pa je bila izražena želja po miru. Želim si, da bi Evropski parlament še naprej pozorno spremljal to pomembno dogajanje, saj je Baskija v samem srcu Evrope. Za Evropo je ključnega pomena, da podpremo ta mirovni proces, do katerega je prišlo deset let po mirovnem procesu na Severnem Irskem, in da lahko normalno poteka.
Catherine Stihler
Gospa predsednica, Komisiji in Svetu že 12 let zastavljam vprašanje, na katerega še nisem dobila odgovora, saj trdita, da gre za hipotetično vprašanje.
Škoti so v četrtek šli na volitve za škotski parlament, Škotska nacionalna stranka pa je osvojila veliko večino sedežev. Možnost referenduma o neodvisnosti Škotske zdaj ni več vprašanje "če", ampak "kdaj".
Glede na te nove okoliščine zato še enkrat pozivam Komisijo in Svet, če se del sedanje države članice EU odloči ločiti, ali bi nova država ostala članica EU ali pa bi morala še enkrat zaprositi za članstvo. Škoti si zaslužijo jasen odgovor na jasno vprašanje.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Gospa predsednica, spregovoriti želim o požarih, ki so prejšnji konec tedna divjali v mojem okraju - Donegalu - in drugje na Irskem, pri tem pa uničili gozdove, zemljo, ograje ter divje živali in rastline.
Posebej se želim zahvaliti gasilcem, ki so brez spanja delali tri dni, in članom civilne obrambe - ki so delali na tleh ali v helikopterjih. Naredili so vse, da bi obvladali požar.
Veseli me odziv lokalne skupnosti - mladih, kmetov, poslovnih ljudi -, ki so skupaj s policijo in civilno zaščito priskočili na pomoč. Iz tega se moramo nekaj naučiti. Pripraviti moramo načrt za izredne razmere, da ne bomo zgubili niti minute, če se kaj takšnega še kdaj ponovi.
To govorim zato, da bi se zahvalil vsem tem ljudem.
Monika Smolková
(SK) Gospa predsednica, pred stotimi leti so se naši predniki borili za osemurni delovnik, dostojno življenje in boljše pogoje dela.
Zakonik o delovnih razmerjih je del zakonodaje, s katero država delavcem zagotavlja sistem temeljnih socialnih pravic. Sedanja vlada na Slovaškem pripravlja spremembo zakonika o delovnih razmerjih, ki bo podaljšala delovnik na 56 ur tedensko in nadure s sedanjih 400 ur na 560 ur. Poleg tega slabša položaj delavcev, krepi negotovost zaposlenih in zmanjšuje finančno pomoč tistim, ki so izgubili delo.
Presenetljivo je, da nova pravila prinašajo negotovost tudi delodajalcem. Sindikati so odšli na ulice, da bi izrazili svoje nasprotovanje spremembi zakonika o delovnih razmerjih. Evropski parlament je leto 2010 razglasil za leto boja proti revščini. Cela Evropa se bori proti revščini. Slovaška vlada bo s tem zakonikom o delovnih razmerjih spodbudila brezposelnost in povečala revščino.
Ramon Tremosa i Balcells
(ES) Gospa predsednica, gospe in gospodje, spregovoriti želim o smrti kubanskega aktivista za človekove pravice Juana Wilfreda Sota Garcíe, prav tako pa iskreno sočustvujem z njegovo družino.
Uradna zgodba kubanske vlade se glasi, da je za njegovo smrt kriv pankreatitis, po navedbah oporočnikov na Kubi pa je za smrt Juana Sote krivo pretepanje policije Castrovega komunističnega režima.
Guillermo Fariñas, lanskoletni dobitnik nagrade Saharova za človekove pravice, je za smrt Juana Sote obtožil kubanski režim, predvsem prvega sekretarja komunistične partije Raúla Castra.
Verjetno je Raúl Castro spodbudil svoje pripadnike k uporabi nasilja nad opozicijo med nedavno končanim šestim kongresom kubanske komunistične partije, kubanski oporečniki pa ga obtožujejo tega zadnjega umora.
Obsojam smrt Juana Sote Garcíe ter pomanjkanje svobode in demokracije na Kubi.
Estelle Grelier
(FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, kot veste, je bil evropski program pomoči v hrani za najbolj ogrožene v EU nujno uveden v zelo mrzli zimi leta 1986, naslednje leto pa je bila zaradi tega pripravljena skupna kmetijska politika.
Ta program je ključnega pomena za 13 milijonov Evropejcev s slabo varnostjo zaposlitve. S paketi dobrodelnih organizacij in socialnih služb blaži pritisk na njihove izdatke za hrano in znaša komaj 1 EUR na Evropejca letno v pomoči. Tako kot združenje bank hrane, Secours populaire, Rdeči križ in Restos du Coeur v Franciji sem tudi jaz zaskrbljen zaradi prihodnosti tega programa po tem, ko je Sodišče Evropskih skupnosti podvomilo o njegovem financiranju v okviru SKP.
Parlament je večkrat poudaril temeljno naravo pravice do hrane. Naše institucije so leto 2010 poimenovale za Evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti.
Za prizadete ljudi in za verodostojnost in podobo Evrope bi bilo zelo slabo, če bi zaradi pravne nejasnosti opustili program pomoči v hrani, ki se je izkazal za zelo koristnega, kar poskušajo narediti nekatere države članice. Zato pozivam Komisijo, da izvede politične ukrepe za zaščito, ohranjanje in krepitev tega programa.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Gospa predsednica, romunske enote za nadzor meje že več kot 10 dni nezakonito zadržujejo bolgarsko ribiško plovilo in njenega kapitala Hrista Spasova, ki so ga aretirali 20 milj vzhodno od romunske obale Črnega morja, na območju, ki ni v teritorialnih vodah države.
Enak dostop do voda in virov Evropske unije je eno izmed temeljnih načel skupne ribiške politike. To načelo je potrjeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2371/2002. Po vstopu Bolgarije in Romunije v Evropsko unijo so morska območja obeh držav del vseevropskih voda, predpisi pa neposredno veljajo v njunih nacionalnih zakonodajah.
Bolgarske oblasti so svojim romunskim partnerjem predložile vse potrebne dokumente, potrdile, da je plovilo v registru Evropske unije in ima vsa dovoljenja za ribolov v vodah Črnega morja. Kljub temu na romunski strani ni bilo nobenega napredka. Edini odgovor se je glasil, da veljata le romunska zakonodaja in državna ustava.
Izražamo globoko zaskrbljenost, da je enak dostop do voda Evropske unije še vedno velika težava za poklicne ribiče. Romunske kolege poslance v EP in Komisijo kot varuhinjo Pogodb pozivamo, da posredujejo pri rešitvi zadeve.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Gospa predsednica, včeraj smo praznovali konec druge svetovne vojne, danes pa praznujemo dan Evrope. Povedati moramo, da je Evropska unija zelo prepoznaven in edinstven model, zgrajen predvsem na demokraciji in sobivanju narodov v Evropski uniji.
V času, ko se spominjamo tako pomembne obletnice, smo še toliko bolj potrti, da je le nekaj dni pred tem madžarski parlament, kasneje pa še madžarski predsednik, podpisal ustavo, ki je v nasprotju s temeljnimi načeli demokracije. To je še toliko bolj žalostno, ker madžarska vlada in Madžarska kot država zdaj predseduje Evropski uniji.
Viktor Orbán je kot predsednik madžarske vlade na silo povozil temeljna demokratična načela. Ne samo, da je zavrnil sodelovanje z opozicijo pri sprejemanju ustave, ampak je zaradi načina sestave ustave v temelju ogrozil pravice manjšin in destabiliziral dobre sosedske odnose med državami članicami EU. Zato upam, da bodo ugotovitve beneške komisije usmerjene k sprejetju resolucije Parlamenta, ki bo izpostavljala, da je vlada Fidesz za Madžarsko slaba.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospa predsednica, vsako leto 9. maja praznujemo dan Evrope in to priložnost želim izkoristiti ter evropskim državljanom zaželeti vse najboljše. Robert Schuman, francoski zunanji minister, je 9. maja 1950 v svoji deklaraciji navedel, da Evropa ne bo zgrajena kar naenkrat in da ne bo temeljila le na enem samem načrtu, ampak na posebnih dosežkih, ki bodo zagotovili pristno solidarnost. Schumanov načrt je bil namenjen združevanju trgov, posodabljanju in širitvi proizvodnje premoga in jekla ter izboljšanju in zagotavljanju enakega življenjskega standarda za delavce v teh industrijskih sektorjih.
Države članice se danes spopadajo s finančno in gospodarsko krizo, zaradi česar sta solidarnost in spoštovanje osnovnih načel Unije potrebni bolj kot kadar koli do zdaj. Pozivam, da odpravimo ovire, ki preprečujejo prost pretok delavcev iz Romunije in Bolgarije. Prav tako pozivam države članice, da podprejo novo industrijsko politiko in novo politiko inovativnosti, ki bosta omogočili ustvarjanje delovnih mest za zagotavljanje spodobnega življenja evropskih državljanov.
Kinga Göncz
(HU) Gospa predsednica, če želimo doseči rezultate pri strategiji za Rome, moramo hkrati izboljšati razmere pri izobraževanju, zaposlovanju, v zdravstvu in stanovanjske razmere ter se boriti proti sovraštvu do Romov, sovražnemu govoru in diskriminaciji Romov. Nič od tega ne bo učinkovito, če pri tem ne bomo upoštevali ostalega.
Strategija za Rome, ki jo je pripravila Komisija, je osredotočena le na eno stran, socialne naloge, pa tudi pri teh odgovornost prelaga predvsem na države članice. Žal je boj proti sovraštvu do Romov, vidik človekovih pravic tega vprašanja, le bežno omenjen. Komisija ni posredovala, ko so parlamentarne skupine več tednov grozile romskim državljanom v madžarskem mestu Gyöngyöspata in je madžarska vlada ukrepala šele, ko so se napetosti in provokacije spremenile v nasilje. Bojim se, da če Evropa ne bo pripravljena na vidnejšo vlogo pri izboljševanju razmer Romov, kot je bilo omenjeno v sporočilu Komisije, se bodo takšni dogodki vedno znova ponavljali. Ni še prepozno za spremembe. Želimo si, da bi o teh vprašanjih spregovorila komisarka Viviane Reding.
Teresa Riera Madurell
(ES) Gospa predsednica, gospe in gospodje, prosim vas za pozornost in vas spominjam, da je bilo to leto razglašeno za mednarodno leto kemije v počastitev spomina na Marie Curie, ki je natanko pred 100 leti prejela Nobelovo nagrado za kemijo.
S sloganom "Kemija - naše življenje, naša prihodnost" želi družbo bolje seznaniti z doprinosom kemije k naši blaginji.
Kemija je omogočila cepiva in antibiotike, ki so podvojili našo pričakovano življenjsko dobo, ter je ključnega pomena za razvoj novih virov energije in zagotavljanje hrane. Poleg tega je kemijska industrija v Evropi strateški sektor, v katerem deluje 25 tisoč podjetij, ki posredno ali neposredno zaposlujejo pet milijonov ljudi.
V Parlamentu moramo storiti vse, kar je v naši moči, da bi bilo mednarodno leto kemije uspešno, saj, kot je rekla Marie Curie: "je zdaj čas, da razumemo več in se bojimo manj". Praznovanje tega leta je dobra priložnost, da to upoštevamo.
Predsednica
S tem se ta točka zaključi.
