Producția și ocuparea forței de muncă din sectorul produselor textile și al confecțiilor din diverse state membre ale UE
Preşedintele
Următorul punct este întrebarea orală urmată de dezbatere adresată Comisiei privind producţia şi ocuparea forţei de muncă din sectorul produselor textile şi al confecţiilor din diverse state membre ale UE.
Corien Wortmann-Kool
membru supleant. - Doamnă preşedintă, în numele Comisiei pentru comerţ internaţional, aş dori să precizez despre ce este vorba aici.
Este vorba despre producţia şi ocuparea forţei de muncă în sectorul produselor textile şi al confecţiilor din diverse state membre ale UE. Uniunea Europeană şi China au ajuns la un acord privind crearea unui sistem comun de supraveghere referitor la exporturile anumitor categorii de produse textile şi de confecţii din China către Uniunea Europeană, sistem care însă a expirat la 31 decembrie 2008.
În ultimii doi ani, au dispărut 350 000 de locuri de muncă, iar numărul întreprinderilor s-a redus cu 5% în aceeaşi perioadă. Având în vedere numărul în creştere al întreprinderilor care îşi încetează activitatea, ceea ce are drept rezultat o creştere a ratei şomajului în anumite regiuni, aş dori să adresez următoarele întrebări în numele Comisiei pentru comerţ internaţional.
Vreau să știu dacă Comisia sau un stat membru a propus sau a solicitat extinderea mecanismului de supraveghere cu dublu control dincolo de data de 31 decembrie 2008, precum şi luarea altor măsuri în cadrul respectiv?
Care sunt măsurile pe care Comisia intenţionează să le adopte în vederea protejării producţiei şi a locurilor de muncă din sectorul produselor textile şi al confecţiilor?
Va monitoriza Comisia în continuare, în timp real, evoluţiile pieţei, statisticile privind importul şi controlul graniţelor şi va furniza în continuare sectorului informaţii cu privire la cele mai recente evoluţii?
Care este situaţia actuală referitoare la propunerea de regulament privind etichetele "fabricat în”?
Care sunt măsurile luate de către Comisie pentru a examina propunerile adoptate de Parlament în rezoluţia sa din 13 decembrie 2007?
Catherine Ashton
membră a Comisiei. - Doamnă preşedintă, în acest climat, este de înţeles că există preocupări cu privire la succesul producţiei în faţa concurenţei, produsele textile fiind, desigur, foarte importante. Locurile de muncă au continuat să scadă, iar producţia s-a redus, acest lucru având loc după mai mulţi ani de stabilitate relativă. Sectorul este, bineînţeles, foarte avansat în ceea ce priveşte globalizarea. Întreprinderile mici şi mijlocii joacă un rol imens în acest sens.
În urma încetării Memorandumului de înţelegere din 2005, s-a ajuns la acordul privind sistemul comun de supraveghere, în privinţa căruia dna Wortmann Kool ne-a atras atenţia, acesta oferindu-ne o informare din timp cu privire la fluxurile comerciale. În consecinţă, suntem mai capabili să reacţionăm în cazul în care ne-am confrunta cu o creştere bruscă a industriei noastre. Un pas înainte în procesul de tranziţie îl reprezintă, de asemenea, deschiderea pieţelor concepute şi dezvoltate - lucru de care sunt convinsă că membrii au cunoştinţă - împreună cu actorii economici vizaţi, în colaborare cu statele membre şi cu Parlamentul. Prin promovarea unei schimbări treptate, am contribuit la adaptarea sectorului. Acest lucru a fost sprijinit de către partenerii sociali. Aceştia nu au solicitat o extindere a nivelurilor de creştere voluntară în temeiul Memorandumului de înţelegere (MOU) în momentul încetării acestuia în 2008 şi nici continuarea funcţionării sistemului de supraveghere în anul 2009,deşi cred că unele state membre ar fi preferat să facem acest lucru. Importurile provenite din China au crescut pretutindeni, în limite însă rezonabile. Creşteri semnificative în ceea ce priveşte anumite categorii cum ar fi rochiile, pantalonii şi puloverele au fost echilibrate prin scăderea importurilor de produse textile provenite de la furnizori din alte ţări. În consecinţă, pe ansamblu, în 2008 s-a înregistrat doar o uşoară creştere totală, pieţele amortizând acest lucru într-un mod destul de acceptabil.
Răspunsurile politice corecte nu sunt de a închide pieţele noastre sau de a monitoriza importurile. Trebuie să ne asigurăm că toate întreprinderile sunt deschise schimbării, se pot adapta, pot face comerţ şi pot fi inovatoare în condiţiile actuale. Tocmai prin acordarea de sprijin întreprinderilor în acest mod a fost susţinut planul de redresare economică. Acest lucru reprezintă, desigur, o creştere considerabilă de 1,5% a PIB-ului UE, ceea ce ar trebui să stimuleze sectorul produselor textile şi al confecţiilor. Provocările pentru acest sector datează dinaintea actualei încetiniri. Opt dintre cele cincisprezece cereri formulate în temeiul Fondului de ajustare la globalizare au avut drept obiect acordarea de sprijin lucrătorilor din sectorul produselor textile.
Comisia este pregătită să sprijine iniţiative în vederea creării de parteneriate în sectorul produselor textile şi al confecţiilor destinate să anticipeze restructurarea, în scopul protejării locurilor de muncă, precum şi, în general, avantajele sectorului faţă de existenţa unui cadru de lungă durată pentru dialog social. Salutăm rezoluţia Parlamentului privind viitorul sectorului produselor textile. Vom urmări accesul la piaţă, fondurile provenite din Iniţiativa privind pieţele-pilot, precum şi orice acord de comerţ liber, în calitatea lor de cauze dedicate unor standarde sociale şi de mediu. Devalorizarea monedei de schimb rămâne, desigur, pe ordinea noastră de zi.
Georgios Papastamkos
în numele Grupului PPE-DE. - (EL) Doamnă preşedintă, sectorul produselor textile şi al confecţiilor reprezintă un sector globalizat al economiei par excellence, caracterizat printr-o schimbare continuă în ceea ce priveşte locul producţiei, restructurările constante şi adaptările la noile situaţii precum liberalizarea comerţului internaţional. Pentru multe state membre ale Uniunii Europene, inclusiv Grecia, acest sector reprezintă o sursă importantă de exporturi şi de locuri de muncă. Cu toate acestea, numărul considerabil al unităţilor de producţie care îşi schimbă locaţia şi reducerea constantă a locurilor de muncă au dobândit proporţii îngrijorătoare. Alături de problemele structurale, discrepanţa acută dintre tarifele la import ale Uniunii Europene, pe de o parte, şi ale celor mai importanţi concurenţi, pe de altă parte, joacă un rol negativ. Doamnă comisar, discutăm despre un sector care reprezintă un procent extrem de ridicat al confiscărilor globale de produse contrafăcute efectuate la graniţele Uniunii Europene, acesta fiind în continuă creştere. În această situaţie, consider că propunerea de instituire a unui observator european privind produsele contrafăcute ar fi o idee bună, în vederea realizării unei mai bune cooperări între autorităţile competente, statele membre şi serviciile Comisiei, precum şi a unor condiţii care să asigure o cooperare eficientă cu sectorul privat. Consider că este necesară adoptarea de regulamente privind eticheta "fabricat în”, care să asigure o protecţie a condiţiilor privind concurenţa loială şi protecţia consumatorului. Stabilirea unor norme mai eficiente privind originea este importantă pentru aplicarea contingentelor tarifare în cadrul sistemului de preferinţe tarifare generalizate şi al acordurilor regionale. Ni se solicită să elaborăm un nou cadru al relaţiilor de cooperare dintre agenţiile care pun în aplicare politica şi angajamentele regionale şi industriale şi să sprijinim în mod efectiv întreprinderile europene, în special întreprinderile mici şi mijlocii, pentru ca acestea să îşi poată păstra şi îmbunătăţi în continuare specializarea care le asigură competitivitatea. Mă refer produsele cu o valoare adăugată ridicată din punctul de vedere al calităţii şi al modului de prezentare, precum şi al caracterului inovativ şi al modului de utilizare a noilor tehnologii.
Rovana Plumb
în numele grupului PSE. - Mulţumim pentru răspunsurile la întrebările orale. Aş vrea să subliniez faptul că sectorul textil, după cum ştim, are o contribuţie deosebit de importantă la GDP-ul tuturor statelor membre şi, dacă vreţi, inclusiv al României. Ştim bine că acest sector creează noi locuri de muncă, în special pentru forţa de muncă feminină. Sunt de acord şi susţin măsurile pe care dumneavoastră le propuneţi pentru că, ştiind cât de important este comerţul în actuala situaţie de criză, trebuie să ştim cât de importante sunt măsurile pe care trebuie să le luăm pentru protejarea locurilor de muncă.
Având în vedere că la sfârşitul anului trecut s-a eliminat sistemul dublei supravegheri a importurilor de textile din China, care înţeleg că a fost un instrument important în monitorizarea pieţei, aş dori să sugerez Comisiei să acorde o importanţă mai mare acestui sector al textilelor dar şi altor sectoare din industrie care sunt senzitive, precum: oţelul, chimicalele şi maşinile şi, aş dori să sugerez Comisiei Europene să prezinte în mod regulat studii de impact, date statistice sau alte elemente, instrumente relevante privind aceste sectoare. Doresc încă o dată să salut măsurile pe care dumneavoastră le-aţi propus privind accesul, liberul schimb, fondurile, mediul
Gianluca Susta
Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, ne confruntăm fără îndoială cu o criză industrială extrem de gravă, iar industria textilă europeană nu poate fi ocolită de această criză, care este, de asemenea, o consecinţă a crizei financiare.
În mod clar, întârzierea cheltuielilor de consum afectează produsele europene de vârf, inclusiv pe cele din ţara mea, Italia, într-un sector care, aşa cum a subliniat preşedintele Comisiei pentru comerţ internaţional, a înregistrat pierderea a 350 000 de locuri de muncă şi falimentul a 5% din firme.
În acest moment, însă, cred că, mai mult decât sprijin financiar, acest sector, la fel ca alte sectoare industriale, are nevoie de reglementări şi necesită, după cum s-a subliniat deja, o reciprocitate autentică. Putem înţelege că, în ceea ce priveşte ţările în curs de dezvoltare, există tendinţe pentru o deschidere reală a pieţei pentru a promova dezvoltarea ţărilor respective şi, astfel, a unor pieţe noi, însă este mult mai greu de înţeles lipsa de reciprocitate în privinţa barierelor legislative şi a barierelor tarifare impuse ţărilor celor mai dezvoltate: Statele Unite, Canada, Australia şi Japonia.
Din acest motiv, anumite chestiuni fundamentale - pentru care eu cred că angajamentul a existat mai mult pe hârtie decât în practică - precum chestiunea marcării originii, trebuie să revină în centrul atenţiei Comisiei şi Consiliului. Europa are nevoie de noi reglementări, dar are nevoie şi de reciprocitate şi de eforturi sporite pentru combaterea contrafacerii şi a pirateriei, pentru efectuarea unor intervenţii reale în ceea ce priveşte măsurile antidumping şi, în special, pentru aprobarea regulamentului privind marcarea originii.
Vedeţi dumneavoastră, doamnă comisar, dacă luăm parte la un meci de box cu o mână legată la spate, nu putem câştiga. De asemenea, aş dori să reiterez faptul că aceasta este o problemă care priveşte Statele Unite împreună cu noi, şi nu doar China sau India. Acestea au reglementări privind trasabilitatea, pe care le impun şi asupra produselor noastre, dar pe care noi nu le avem. Aşadar, aceasta este o chestiune fundamentală în privinţa căreia cred că iniţiativele Comisiei trebuie să fie intensificate mult mai mult decât în trecut, întrucât am observat că, atunci când doreşte, Comisia reuşeşte să îi convingă până şi pe contestatari, cum a fost cazul chestiunii privind mediul.
În concluzie, consider că există unele măsuri costisitoare şi altele mai puţin costisitoare, dar cele costisitoare fac parte dintr-un pachet pentru combaterea crizei, care urmează să fie lansat în curând. Acestea includ Fondul de ajustare la globalizare, punerea la dispoziţie a unui buget mai mare de creditare pentru promovarea investiţiilor şi întărirea capitalizării întreprinderilor mici şi mijlocii, majorarea fondurilor de cercetare pentru platforma tehnologică pentru textile şi creşterea sprijinului pentru exporturile întreprinderilor mici şi mijlocii. Măsurile mai puţin costisitoare sunt regulamentul privind marcarea originii, protejarea proprietăţii intelectuale, măsurile antidumping şi lupta împotriva contrafacerii. Dacă putem înainta toate aceste măsuri costisitoare şi necostisitoare, cred că vom ajuta economia Europei fără a modica normele privind concurenţa şi fără a cădea în neoprotecţionism.
Pedro Guerreiro
Ca urmare a altor iniţiative, am propus Comisiei pentru comerţ internaţional a Parlamentului European să se adreseze o întrebare orală urmată de o dezbatere privind producţia şi ocuparea forţei de muncă în sectorul textilelor şi confecţiilor în diverse state membre ale Uniunii Europene, deoarece considerăm această chestiune ca fiind urgentă şi indispensabilă.
De asemenea, am propus ca această dezbatere să includă participarea Consiliului şi să se încheie cu o rezoluţie a Parlamentului; însă aceste propuneri nu au beneficiat de sprijinul altor grupuri parlamentare.
A trecut mai bine de un an de la dezbaterea ţinută în acest Parlament la 12 decembrie 2007. La momentul respectiv, am tras un semnal de alarmă referitor la faptul că, dacă nu se iau măsuri de protejare a producţiei şi a forţei de muncă în sectorul textilelor şi confecţiilor, ne vom confrunta în continuare cu agonia lentă şi distrugerea unei părţi importante a acestui sector strategic. De atunci, aşa cum se mai întâmplase şi înainte, s-au pierdut mii de slujbe şi nenumărate companii au fost închise, numai în ultimii doi ani înregistrându-se dispariţia a 350 000 de locuri de muncă şi a 5% din companii.
Ne întrebăm dacă asta pretinde Comisia Europeană a fi concurenţă prin restructurare. De atunci, la fel cum se întâmpla şi înainte, lucrătorii au continuat să se confrunte cu şomajul, de multe ori fără a primi plăţile compensatorii sau salariile restante care li se cuveneau, cu o exploatare intensificată, cu un nivel sporit al nesiguranţei, cu plata întârziată a salariilor şi cu ore de lucru nereglementate.
Există mai multe cauze şi persoane responsabile de această situaţie, precum cele care promovează liberalizarea comerţului cu textile şi confecţii şi relocalizarea producţiei în vederea obţinerii unor profituri maxime, care au făcut ca o marte parte a acestui sector să se confrunte cu o concurenţă bazată pe standarde duble definite de la început.
Confruntată cu această situaţie, Uniunea Europeană fie a ignorat-o, fie a luat măsuri moderate care nu oferă nici pe departe un răspuns la problemele şi necesităţile acestui sector. Comisia Europeană nu consideră industria textilă şi de confecţii ca fiind una specială, aşa cum pretind membrii acesteia, spre deosebire de alte sectoare. Alături de măsurile urgente care trebuie implementate de fiecare stat membru, Uniunea Europeană are şi datoria de a oferi un răspuns la problemele grave cu care se confruntă acest sector.
Doamnă comisar, când vor fi aplicate norme obligatorii referitoare la etichetarea de origine, prin adoptarea, de exemplu, a regulamentului privind etichetele "fabricat în”? Când vor fi aplicate aceleaşi cerinţe privind siguranţa şi protecţia consumatorului atât produselor de import, cât şi produselor fabricate în Uniunea Europeană? Cum va continua Uniunea Europeană să monitorizeze în timp real tendinţele privind importurile şi inspecţia şi controlul vămilor, asigurând informarea deplină a sectorului şi invocând clauze de salvgardare acolo unde este necesar? Cum va utiliza ea cadrul financiar 2007-2013, inclusiv aşa-numitul Fond de ajustare la globalizare, pentru a sprijini producţia şi forţa de lucru în sectorul textilelor şi confecţiilor, în special în cadrul întreprinderilor mici şi mijlocii afectate de liberalizare? Când va exista o politică monetară şi valutară care să nu penalizeze exporturile anumitor state membre? Când va fi creat programul comunitar, propus de acest Parlament, şi când vor fi deblocate resursele financiare pentru modernizarea şi promovarea sectorului şi diversificarea activităţii industriale, în special acele resurse destinate regiunilor celor mai defavorizate, care depind de ele?
Tokia Saïfi
- (FR) Doamnă preşedintă, sectorul european al textilelor şi confecţiilor a fost grav afectat în ultimii ani de efectele dăunătoare ale globalizării.
În prezent, în ciuda unor răni încă dureroase resimţite în anumite regiuni ale Europei, acest sector a putut face o schimbare de direcţie, un rol important în acest sens avându-l conceperea unor textile tehnice şi inovatoare.
Însă nu trebuie să subminăm capacitatea de recuperare a acestei industrii adoptând o atitudine prea laxă şi neglijentă. Mai mult, Uniunea Europeană trebuie să păstreze voinţa politică de a crea un cadru competitiv solid pentru întreprinderile sale, rămânând vigilentă şi luând măsuri practice şi eficiente atunci când acest lucru se dovedeşte necesar.
Doamnă comisar, pentru ca Uniunea să realizeze aceste obiective, trebuie să monitorizaţi în continuare statisticile vamale privind importurile provenite din China şi trebuie să asiguraţi informarea acestui sector de activitate în privinţa ultimelor evoluţii. Trebuie să supraveghem lucrurile îndeaproape şi să fim receptivi. Uniunea Europeană dispune de mijloacele necesare în acest scop: instrumentele de protecţie a comerţului constituie exemplul perfect al unor astfel de mijloace. Prin urmare, voi continua să susţin cu tărie că o Europă care protejează nu este o Europă protecţionistă.
Cu toate acestea, doamnă comisar, îngrijorarea mea din prezent se bazează pe creşterea fără precedent a numărului confiscărilor de articole textile şi din piele contrafăcute, articole care sunt impregnate cu coloranţi azoici sau nichel, care periclitează din ce în ce mai mult siguranţa şi sănătatea consumatorilor europeni. Acesta este un fenomen care, după cum vă puteţi imagina, nu va dispărea odată cu criza economică pe care o traversăm.
De aceea vă solicit să colaboraţi cu statele membre pentru a implementa cât mai repede posibil planul de acţiune pe patru ani privind combaterea contrafacerii şi pirateriei, prin crearea observatorului european al contrafacerii şi consolidarea sistemului european al vămilor.
Crearea obligaţiei de a indica originea bunurilor provenite din ţările terţe, armonizarea procedurilor de control al vămilor şi pedepsirea încălcărilor drepturilor de proprietate intelectuală prin urmărire penală - iată care sunt luptele pe care trebuie să le ducem pentru întreprinderile noastre, locurile noastre de muncă şi cetăţenii europeni.
Francisco Assis
(PT) Doamnă preşedintă, doamnă comisar, acesta este un caz cât se poate de concret în care se aplică foarte bine distincţia dintre protecţie şi protecţionism pe care am făcut-o în urmă cu puţin timp, în dezbaterea anterioară.
Trebuie să spunem "Nu” protecţionismului, care duce la sărăcire, însă protecţia exercitată în scopul apărării drepturilor fundamentale ale europenilor este absolut necesară. Acesta este un sector foarte important în diverse regiuni şi ţări europene, cum este şi cazul regiunii din care provin, Portugalia de Nord. Are o importanţă capitală pentru economia din regiune. Este un sector care a fost deosebit de expus la procesul de globalizare. Pe fondul unei crize financiare grave precum cea pe care o traversăm, acest sector se confruntă cu vremuri extrem de grele.
Uniunea Europeană şi statele membre trebuie să acorde mai multă atenţie industriei textile, optând atât pentru măsuri defensive, cât şi pentru măsuri ofensive. Măsurile defensive impun utilizarea tuturor mecanismelor şi instrumentelor de apărare comercială pe care le avem la dispoziţie. Acest lucru presupune, de asemenea, menţinerea unui dialog politic cu principalii noştri parteneri pentru a lupta împotriva situaţiilor de protecţionism monetar real şi a situaţiilor care reprezintă o ameninţare la adresa intereselor legitime ale producătorilor europeni. Apărarea producătorilor, angajatorilor şi lucrătorilor europeni înseamnă apărarea cetăţenilor europeni, dar şi a consumatorilor europeni. Acesta este lucrul de care trebuie să ne dăm seama, o dată pentru totdeauna.
În acelaşi timp, trebuie să utilizăm aceste măsuri defensive respectând principii simple precum cele care au fost expuse deja aici: principiul reciprocităţii şi principiul luptei permanente împotriva concurenţei neloiale. Nu solicităm un tratament special pentru Uniunea Europeană sau pentru regiunile cele mai afectate ale acesteia. Cerem doar să existe norme, iar acele norme să fie bazate pe principii fundamentale de reciprocitate. Cu toate acestea, Uniunea Europeană şi statele sale membre nu trebuie să ezite să lupte pentru aplicarea instrumentelor de apărare comercială care se dovedesc cele mai potrivite la un moment dat şi trebuie adoptate în acelaşi timp şi politici şi măsuri ofensive. De fapt, acest lucru s-a şi întâmplat, în ceea ce priveşte modernizarea sectorului şi dezvoltarea resurselor umane, investiţiile în formarea vocaţională, modernizarea tehnologică şi dezvoltarea regională.
Există regiuni, iar eu cunosc bine una dintre acestea, care, după cum am spus, este regiunea Portugaliei de Nord, care se confruntă cu vremuri cu adevărat tragice şi este necesar să ne ocupăm de ele în mod direct.
DanutBudreikait
(LT) În acest an, există posibilitatea pierderii a până la 50% dintre locurile de muncă din sectorul textilelor şi confecţiilor din Lituania. Aproape 20 000 de lucrători ar putea deveni şomeri, iar aceasta nu ar fi pur şi simplu o consecinţă a crizei economice şi financiare. Industria textilă trebuie să facă faţă unor condiţii concurenţiale inegale şi să aplice standarde superioare de fabricaţie, lucru, igienă şi ecologice. Este foarte dificil să concurezi cu producţia subvenţionată a Chinei din cauza cursului valutar instabil, a politicilor bancare de creditare, a absenţei deducerii deprecierii şi a politicii fiscale. Mai mult, China şi alte ţări măresc permanent obstacolele pentru accesul pe piaţă care afectează produsele din UE. Ce părere are Comisia despre faptul că preţul unui produs chinezesc este mai mic decât cel al materiilor prime utilizate la fabricarea lui? Ce măsuri are Comisia de gând să adopte pentru restabilirea unor condiţii concurenţiale egale, a aşa-numitelor condiţii de concurenţă echitabile? Mai mult, aş dori să solicit prezentarea unor fapte concrete care să arate maniera în care departamentul Biroului de asistenţă, înfiinţat de Comisie pentru a sprijini întreprinderile mici şi mijlocii, ajută industria textilă la iniţierea de investigaţii privind aplicarea măsurilor de protecţie a pieţei în cazurile evidente de competiţie neloială. Ţin să vă informez în privinţa faptului că producătorii de textile din in încearcă de doi ani să iniţieze în instanţă un proces de antidumping împotriva ţesăturilor din in de origine chineză, însă până acum nu au reuşit deoarece Comisia nu oferă niciun fel de asistenţă. Ce sugestii are Comisia pentru producătorii de textile?
Ivo Belet
(NL) Doamnă comisar, în urmă cu câteva clipe aţi afirmat, în termeni generali, că situaţia privind importurile din China în 2008 a fost mai bună decât se aştepta. Datoria mă îndeamnă să contrazic în mod categoric afirmaţia dumneavoastră, întrucât cifrele prezintă o imagine cu totul diferită.
De fapt, anul trecut importurile de produse textile din China au crescut dramatic. Nu există nicio îndoială că, dacă luăm în considerare tricourile, pantalonii, rochiile şi puloverele, cu alte cuvinte, categoriile de produse vulnerabile, s-a înregistrat aproape o dublare a importurilor în decursul unui singur an, iar aceasta reprezintă în mod clar un motiv de îngrijorare. Aceasta înseamnă că sistemul de supraveghere care a fost în vigoare în tot acest timp nu funcţionează. După cum ştim cu toţii, sistemul dublei verificări nu mai este utilizat. Această situaţie, Lady Ashton, este de neacceptat, întrucât nu există sancţiuni reale pe care să le putem aplica; nu avem nicio influenţă.
Cum spunea şi antevorbitorul meu, cifrele indică, de asemenea, că preţurile acestor importuri masive de produse textile chinezeşti sunt în mod fundamental în neregulă. Preţurile au scăzut cu aproape o treime, iar această scădere nu poate fi atribuită exclusiv diferenţelor de curs valutar. Mai mult, doamnă comisar, costurile de fabricaţie au crescut din nou în mod substanţial în ultimul an în China, ceea ce sugerează că aceste preţuri sunt practic nişte preţuri de dumping. Contăm pe dumneavoastră să luaţi atitudine faţă de această situaţie. Aşa cum afirma şi dna Wortmann-Kool mai devreme, în ultimii doi ani s-au pierdut 350 000 de locuri de muncă. În mare măsură, acesta este rezultatul concurenţei neloiale şi trebuie să formulăm un răspuns referitor la această situaţie.
Acesta nu este singurul lucru îngrijorător, doamnă comisar. După cum ştiţi, asigurarea creditului este mult mai greu de obţinut în actualul climat, iar acest lucru are un efect direct, dăunător asupra exporturilor. Guvernul francez a conceput deja un sistem de asigurare suplimentară a creditului pentru sectorul textilelor şi confecţiilor. Ar merita să reflectăm dacă putem recomanda acest sistem şi dacă îl putem eficientiza la nivel european. Nu sugerez o armonizare, ci să încercăm să adoptăm iniţiative la nivel european pentru a promova sistemul francez într-o anumită măsură. Vă puteţi lua angajamentul că, utilizând puterile de care dispuneţi, veţi implementa iniţiative în acest sens? Aceste iniţiative nu trebuie să coste nimic. Este pur şi simplu vorba de voinţă politică şi coordonare.
Martí Grau i Segú
(ES) Doamnă preşedintă, doamnă comisar, după cum am observat în ultima vreme, sectorul textilelor trece printr-o criză majoră, care a dus la numeroase închideri, relocalizări şi disponibilizări, îndeosebi în regiunile specializate în această industrie.
Având în vedere criza economică actuală, Comisia Europeană ar trebui să reacţioneze cât mai rapid împreună cu statele membre, pentru a atenua efectele socio-economice ale acestei restructurări. Aceste schimbări au fost dramatice în special pentru regiunile şi familiile afectate.
Consider că lucrătorii din sectorul textilelor şi confecţiilor trebuie ajutaţi şi că trebuie stabilite măsuri sociale sub forma unor planuri de sprijinire a firmelor în curs de restructurare şi care se află în prezent într-o situaţie foarte dificilă. Ar fi de dorit ca o parte substanţială a Fondului european de ajustare la globalizare să fie direcţionată către activităţile de restructurare şi reinstruire în sectorul textilelor, în special pentru întreprinderile mici şi mijlocii, care formează majoritatea în cadrul acestui sector în Uniunea Europeană. Întreprinderile mici şi mijlocii au suferit considerabil de pe urma efectelor liberalizării pieţei.
În plus, sistemul de control al importurilor trebuie regândit, în special în ceea ce priveşte importurile din China, datorită volumului acestora. Aici nu este deloc vorba de promovarea unor bariere comerciale. Este vorba mai degrabă de compensarea efectelor negative ale acestei schimbări semnificative. Nu trebuie să uităm faptul că Uniunea Europeană este al doilea exportator mondial de produse textile şi confecţii, ceea ce impune garantarea unui acces optim pe pieţele ţărilor terţe. Acest lucru este esenţial pentru viitorul industriei textile şi de confecţii din Uniunea Europeană şi, în special, pentru întreprinderile mici şi mijlocii.
Desigur, toate aceste acţiuni trebuie să includă garantarea concurenţei loiale pe baza promovării unor standarde sociale şi de mediu în aceste ţări. În această privinţă, ar fi extrem de utilă asigurarea unei informări exacte a consumatorilor, de exemplu prin intermediul regulamentului care impune aplicarea etichetei "fabricat în”, care ştim că nu a fost implementat, având în vedere că aceasta ar însemna ca produsele importate să fie supuse aceloraşi condiţii privind siguranţa şi protecţia consumatorului ca şi cele fabricate în Uniunea Europeană.
Elisa Ferreira
(PT) Doamnă preşedintă, doamnă comisar, voi încerca să pun întrebările într-o manieră foarte succintă. Prima mea temă de discuţie se referă la chestiunea mecanismului special de monitorizare pentru textile al Uniunii Europene care, după cum s-a menţionat, a încetat să funcţioneze la 31 decembrie 2008. Ceea ce ne lipseşte, doamnă comisar, este publicarea punctuală şi recurentă a datelor statistice privind importurile, exporturile şi preţurile, aşa cum se întâmplă în Statele Unite. Fără aceste date, Uniunea Europeană nu poate lua măsuri privind practicile neloiale, iar Comisia însăşi este incapabilă de a-şi defini strategia. Vă solicit, la fel cum au făcut-o deja şi alţi membri, să vă ocupaţi de această problemă.
În al doilea rând, procesul de producţie din Uniunea Europeană implică într-o măsură din ce în ce mai mare respectarea unor reglementări privind siguranţa, a unor reglementări sociale şi a unor standarde de mediu. REACH, de exemplu, este o iniţiativă recentă prin care ni se impun şi mai multe condiţii.
Este importantă adoptarea de către Comisie a unei strategii clare, care să poată fi observată şi monitorizată, astfel încât produsele importate să fie supuse aceloraşi condiţii. În ce mod sunt apărate aceste aspecte, în contextul actualelor acorduri privind comerţul liber? În ceea ce priveşte aplicarea etichetei "fabricat în”, poate această măsură ajuta la rezolvarea problemei?
În al treilea rând, Uniunea Europeană a lansat un plan de redresare economică pentru combaterea actualei crize. Ce rol va juca politica comercială în acest context? Care sunt planurile Comisiei în acest moment, când o serie de alte ţări, precum China, încep să impună din ce în ce mai multe bariere netarifare, astfel încât importurile din Europa să nu poată ajunge pe pieţele chineze? Care este propunerea Comisiei cu privire la actualizarea sau adaptarea Fondului de ajustare la globalizare, precum şi a ajutorului disponibil din cadrul Fondurilor structurale în vederea îmbunătăţirii situaţiei imediate a industriei textile europene?
În ultimul rând, oare această criză prin care trecem va determina Comisia să conştientizeze impactul devastator pe care o monedă euro supraevaluată l-ar avea asupra economiei europene? Cum poate doamna comisar spori nivelul de conştientizare - sunt pe punctul de a încheia - în rândul celorlalţi comisari şi al entităţilor care se ocupă de politica monetară europeană în privinţa reechilibrării...
(Preşedinta a întrerupt vorbitorul)
Paul Rübig
(DE) Doamnă preşedintă, doamnă comisar, doamnelor şi domnilor, ce aţi face, doamnă comisar, pentru a grăbi deschiderea pieţelor chineză şi indiană? Desigur, cel mai important lucru este să ne putem exporta produsele în aceste ţări. Numeroase companii europene au investit în China, construind sau achiziţionând fabrici acolo. De aceea, prioritatea o reprezintă crearea unei pieţe mai deschise. Ce posibilitate există ca dumneavoastră, în cooperare cu comisarul Kovács, acolo unde va fi cazul, să oferiţi stimulente fiscale industriei textile, cum ar fi perioade de depreciere mai mici, în vederea sporirii solvabilităţii firmelor? În mod clar, acest lucru ar contribui şi la păstrarea locurilor de muncă. Când Acordul Basel II va fi implementat în viitor, va fi nevoie de structuri destinate sporirii solvabilităţii firmelor.
Zbigniew Zaleski
(PL) Doamnă comisar, ţin desigur să precizez faptul că susţin ferm opiniile colegilor noştri care afirmă că întreprinderile noastre mici trebuie să fie protejate de comercializarea unor produse de slabă calitate şi a unor produse contrafăcute. Îmi amintesc că reprezentanţii Asociaţiei producătorilor din Toscana ne-au solicitat în timpul vizitei lor să recunoaştem faptul că ei nu au nevoie de protecţie, ci de confirmarea clară că inscripţia "Fabricat în Italia” va fi vizibilă pe produsele lor italiene.
Acum aş dori să adaug ceva şi să o informez pe doamna comisar că, de fapt, îi revine sarcina destul de dificilă de a rezolva o anumită dilemă. Pe de o parte, consumatorii doresc desigur să cumpere produse mai ieftine, cu alte cuvinte, la un preţ redus, indiferent dacă produsele provin din China sau din altă ţară, iar pe de altă parte, ei trebuie să conştientizeze faptul că aceasta poate însemna pierderea locurilor de muncă ale concetăţenilor lor. Poate că o campanie prin care cetăţenii să fie informaţi de acest aspect vă va ajuta, ca persoană care susţine găsirea unei soluţii la această dilemă, prin adresarea de întrebări şi aducerea unor propuneri care se vor bucura de susţinerea societăţii. Căci aici este vorba de consumator, şi nu de Comisie.
Miloslav Ransdorf
(CS) Vă mulţumesc, doamnă preşedintă, doresc să fac doar o scurtă remarcă referitoare la subiectul complex al industriei textile şi al impactului pe care globalizarea îl are asupra ei. Cred că este probabil greşit să aplicăm doar măsuri de protecţie. Aspectul cel mai important constă în creşterea nivelului tehnologic şi a calităţii producţiei în Europa şi în determinarea progresului industriei textile prin reorientarea structurii sale către domeniul produselor de specialitate şi către un nivel de calitate care nu poate fi atins de concurenţa asiatică. Aceasta este o opţiune fezabilă, iar unele firme europene au ales deja să meargă pe acest drum, creând noi segmente de piaţă, în care, în ansamblu, se simt în largul lor. Consider că aceste eforturi trebuie depuse în toată Europa şi necesită un plan bine gândit.
Preşedintele
- Doamnă comisar, daţi-mi voie să vă spun, înainte de toate, că sunt încântată să vă revăd în această Cameră.
Catherine Ashton
membră a Comisiei. - Doamnă preşedintă, daţi-mi voie să răspund la câteva din chestiunile care au fost puse în discuţie. Mai mulţi membri onorabili - dl Papastamkos, dl Susta, dl Ferreira, dl Grau i Segú şi dl Zaleski - au vorbit despre propunerea referitoare la eticheta "fabricat în”. Consider că propunerea avansată de Comisie este una rezonabilă şi trebuie adoptată, fiind în interesul activităţii comerciale. Însă, după cum onorabilii membri bine ştiu, eu nu deţin încă o majoritate în Consiliu şi orice ajutor oferit de onorabilii membri în obţinerea majorităţii ar fi bine-venit.
Mai mulţi membri - dl Susta, dra Saïfi, dl Assis în special - şi dra Budreikaitau vorbit despre Instrumentele de apărare comercială şi despre importanţa utilizării eficiente a mecanismelor de care dispunem. În cadrul şedinţei mele, mi-am luat angajamentul că voi face acest lucru şi fac acest lucru în continuare.
În ceea ce priveşte proprietatea intelectuală, este important să avem un plan de acţiune, iar eu am de gând să mă ocup de acest lucru. Vreau să abordez şi tema punctuală privind biroul de asistenţă şi întreprinderile mici. Acesta este creat special pentru a ajuta firmele mici să abordeze aspectele legate de protecţie. Sunt foarte recunoscătoare. Dacă onorabilii membri doresc mai multe informaţii sau sunt interesaţi de acest subiect, sunt invitaţi să mă contacteze.
"Protecţie, nu protecţionism” este o temă aprinsă a discuţiilor. Aş dori să precizez - poate în special drei Plumb şi dlui Ransdorf - că există diferenţe importante între aceste noţiuni. Lupta împotriva protecţionismului este foarte importantă; este important să ne sprijinim industriile pentru a fi competitive şi pentru a desfăşura activităţi comerciale în viitor.
Au fost propuse mai multe idei interesante, precum evaluările impactului pentru industrie, şi îi voi comunica aceste idei colegului meu, Günter Verheugen. El înţelege importanţa colectării de date şi a statisticilor, dar voi avea grijă că va lua la cunoştinţă de îngrijorările pe care le-aţi exprimat. Trebuie să luăm în considerare toate iniţiativele propuse şi să stabilim modul în care vom trata accesul pe pieţe, aşa cum s-a spus. Ţin să îi transmit dlui Guerreiro că accept fără ezitare importanţa strategică a textilelor şi confecţiilor şi ponderea acestui sector în discuţia pe care am avut-o despre pieţele cu un ritm accelerat de dezvoltare.
Ultimul comentariu îl adresez dlui Rübig: nu vă pot vorbi într-o secundă despre necesitatea accelerării deschiderii pieţelor din India şi China, dar sunt mai mult decât dispusă să discutăm acest aspect când doriţi.
Preşedintele
- Dezbaterea s-a încheiat.
Declaraţii scrise (articolul 142 din Regulamentul de procedură)
Czesław Adam Siekierski  
Importul produselor textile ieftine din China în Europa este o problemă care a căpătat amploare în ultimul timp ca rezultat al liberalizării treptate a comerţului mondial. Industria textilă chineză, care are la dispoziţie o mână de lucru ieftină, alcătuită din milioane de oameni, are un avantaj evident asupra producătorilor europeni, care sunt specializaţi în principal pe produsele de marcă. În ceea ce priveşte înlocuirea treptată a producţiei locale cu produse de import vândute la preţuri mai competitive, se pot observa efecte sociale negative, care afectează în special acele regiuni care sunt specializate de secole în fabricarea îmbrăcămintei. Întrucât ne confruntăm în prezent cu una dintre cele mai grave crize economice din istorie, pericolul sărăcirii care ameninţă zone extinse ale Comunităţii este şi mai mare.
Afluxul necontrolat de îmbrăcăminte ieftină din Asia implică şi problema produselor contrafăcute, ceea ce slăbeşte şi mai mult poziţia producătorilor europeni şi expune consumatorii unor riscuri grave asociate cu calitatea slabă a produselor importate.
Nu există nicio îndoială că, în urma expirării acordului privind monitorizarea bilaterală la sfârşitul lui 2008, este necesară luarea unor măsuri imediate pentru prelungirea perioadei de aplicare a acestui sistem. De asemenea, este de dorit înfiinţarea unui grup la nivel înalt în cadrul UE, al cărui rol să fie de a monitoriza afluxul de produse textile chinezeşti şi de a inspecta calitatea acestora. Ţinând seama de faptul că, în faţa recesiunii economice, protejarea locurilor de muncă trebuie să se bucure de o atenţie specială din partea guvernelor statelor membre şi a Comisiei, solicit acordarea unui statut prioritar chestiunii protecţiei pieţei textile europene.
