Závery Rady pre zahraničné veci týkajúce sa mierového procesu na Blízkom východe, najmä situácie vo východnom Jeruzaleme (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu sú vyhlásenia Rady a Komisie o záveroch Rady pre zahraničné veci týkajúce sa mierového procesu na Blízkom východe, najmä situácie vo východnom Jeruzaleme.
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - (SV) Vážený pán predsedajúci, konflikt na Blízkom východe bol jednou z vecí, o ktorých sme tu v Parlamente diskutovali hneď na začiatku švédskeho predsedníctva. Je to dobrý pocit, že na konci nášho funkčného obdobia mám možnosť sa k tomu takto vrátiť a informovať vás.
Minulý týždeň bol minister zahraničných vecí Švédska Carl Bild vo Výbore pre zahraničné veci, kde predložil svoju správu a viedol dlhú diskusiu, ktorá sa týkala aj Blízkeho východu. Rada pre zahraničné veci minulý týždeň rokovala o situácii na Blízkom východe a prijala závery. Teší nás, že všetkých 27 členských štátov podporuje tieto závery, čo je jasným vyjadrením stanoviska Európskej únie k mierovému procesu na Blízkom východe.
Rada a predsedníctvo chcú prostredníctvom týchto záverov vyslať z Európy veľmi jasné a silné posolstvo, ktoré by mohlo viesť ku skorému obnoveniu rokovaní medzi stranami. Znepokojuje nás nedostatočný pokrok v mierovom procese na Blízkom východe. Z tohto dôvodu sme vyjadrili jasnú podporu úsiliu Spojených štátov zameranému na dosiahnutie mieru. EÚ vyzýva zainteresované strany, aby prijali zodpovednosť a začali rokovať o všetkých otázkach týkajúcich sa konečného stavu, a to pokiaľ ide o Jeruzalem, hranice, utečencov a bezpečnosť. Naše závery zároveň odrážajú stanovisko Európskej únie k Blízkemu východu vychádzajúce z medzinárodného práva, ktoré už dlhšiu dobu zastávame a ktoré sme pri mnohých príležitostiach vyjadrili.
EÚ okrem iného zastáva aj názor, že dohodnuté riešenie v podobe vytvorenia dvoch štátov musí vychádzať z hraníc z roku 1967 a že osady sú nezákonné. Jeruzalem predstavuje záležitosť týkajúcu sa konečného štatútu. Jasne sme sa vyjadrili, že ak sa má dosiahnuť trvalý mier, postavenie Jeruzalema ako budúceho hlavného mesta oboch štátov sa musí riešiť prostredníctvom rokovaní. Veľkú časť tohto roka sa obnovenie izraelsko-palestínskych rokovaní spájalo s otázkou osád. Izraelská vláda nedávno oznámila čiastočné a dočasné zastavenie osídľovania. Rada pre zahraničné veci víta toto rozhodnutie. Dúfame, že prispeje k obnoveniu zmysluplných rokovaní.
So znepokojením však vnímame nečakané rozhodnutie izraelskej vlády z 13. decembra, na základe ktorého sa otázka osád má prvýkrát stať súčasťou národného programu prioritných oblastí. Je to v rozpore s myšlienkou zastavenia osídľovania a poškodzuje to úsilie zamerané na vytváranie atmosféry, ktorá môže pomôcť priniesť dlhodobé riešenie konfliktu. Začiatkom septembra navštívila moja kolegyňa Gunilla Carlssonová, švédska ministerka medzinárodnej rozvojovej spolupráce, Výbor pre rozvoj v Európskom parlamente. Prisľúbila, že budeme sledovať miestny vývoj, poskytovať pomoc a zasahovať v oblastiach, ktoré všetci dobre poznáme - situácia vo východnom Jeruzaleme a jeho okolí, osady a také otázky, ako sú prístup a voľný pohyb najmä v súvislosti s pásmom Gazy. Splnili sme tento sľub.
V ostatných mesiacoch zaujala EÚ pod vedením tohto predsedníctva jasný postoj k otázke osád a pretrvávajúcemu uzavretiu Gazy. Táto politika uzatvorenia Gazy je neprijateľná a kontraproduktívna. EÚ aj naďalej požaduje, aby boli hraničné priechody okamžite a bezpodmienečne otvorené pre dodávky humanitárnej pomoci, tovary a osoby. Rada tiež žiadala plné uplatnenie rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1860, ako aj dodržiavanie medzinárodného humanitárneho práva. Tí, ktorí zadržiavajú uneseného izraelského vojaka Gilada Šalita, ho musia okamžite prepustiť.
Chcela by som povedať ešte zopár slov o Gaze. Prirodzene, dúfame, že sprostredkovateľské úsilie Egypta a Ligy arabských štátov bude pokračovať. Je dôležité zabrániť trvalému rozdeleniu Západného brehu Jordánu a východného Jeruzalema na jednej strane a Gazy na strane druhej. Očakávame slobodné a spravodlivé voľby, keď to podmienky dovolia. Jedna vec je istá: mier medzi Izraelom a Palestínčanmi sa dá dosiahnuť iba vtedy, ak budú Palestínčania jednotní.
Naši diplomati, ktorí sú v tomto regióne, pozorne sledujú situáciu vo východnom Jeruzaleme. Podľa nich Izrael narúša palestínsku komunitu v meste. Znepokojuje nás to. EÚ zintenzívni svoju pomoc východnému Jeruzalemu s cieľom uľahčiť životné podmienky Palestínčanov. Silné posolstvo týkajúce sa východného Jeruzalema v záveroch Rady je jasným dôkazom nášho znepokojenia nad touto situáciou. Je dôležité mať na pamäti, že dohody medzi Izraelom a Sýriou a medzi Izraelom a Libanonom sú nevyhnutným predpokladom mieru na Blízkom východe. EÚ víta nedávne vyhlásenia Izraela a Sýrie, v ktorých potvrdzujú svoju vôľu podporovať mierový proces. Je úplne samozrejmé, že by to malo mimoriadne pozitívny vplyv na celý región.
Catherine Ashton
dezignovaná podpredsedníčka Komisie. - Vážený pán predsedajúci, minulý týždeň prijala Rada veľmi dôležité závery týkajúce sa mierového procesu na Blízkom východe. Tie jasne a rozhodne stanovujú zásadový postoj k mnohým dôležitým otázkam. Nebudem sa zaoberať týmito závermi, a ani opakovať to, čo už povedalo predsedníctvo. Stačí, keď poviem, že dúfam, že sme opätovným potvrdením našich zásad pomohli sčasti obnoviť dôveru a vôľu Palestínčanov začať mierový proces. Samozrejme, závery pomôžu aj mne, pretože mi v najbližších mesiacoch poskytnú jasné smerovanie.
Dnes ste ma sem pozvali, aby som hovorila o našej politickej práci, ale tiež o situácii vo východnom Jeruzaleme. Je to oblasť, ktorá vyvoláva hlboké znepokojenie. Východný Jeruzalem predstavuje okupované územie rovnako ako zvyšok Západného brehu Jordánu. EÚ je proti ničeniu palestínskych domov, vysídľovaniu palestínskych rodín, budovaniu izraelských osád, ako aj proti budovaniu oddeľujúcej bariéry. EÚ sa týmito problémami zaoberá na politickej úrovni, za pomoci diplomatických kanálov a aj v našich verejných vyhláseniach. Zároveň sa snažíme situáciu riešiť prostredníctvom praktickej pomoci, ktorej cieľom je podporovať palestínske obyvateľstvo vo východnom Jeruzaleme. V meste napríklad chýba 1 200 tried pre palestínske deti. Pomáhame teda posilniť vzdelávacie zariadenia. Okrem toho umožňujeme palestínskym nemocniciam vo východnom Jeruzaleme ďalej fungovať a robíme veľa pre mladých Palestínčanov v tomto meste, ktorých trápi vysoká nezamestnanosť a trpia psychologickými problémami. Doposiaľ EÚ realizovala vo východnom Jeruzaleme aktivity v hodnote 4,6 milióna EUR.
Ďalším predmetom obáv je, prirodzene, situácia v Gaze. Neustále sa dožadujeme voľného toku pomoci, tovarov a osôb. Hlboko nás znepokojujú každodenné životné podmienky obyvateľov Gazy. Od januárového konfliktu sa darcom nepodarilo začať rekonštrukčné práce. Stále pretrvávajú vážne problémy, ako je nedostatok čistej pitnej vody. Izrael by mal bezodkladne opätovne otvoriť hraničné priechody, čo by umožnilo oživiť súkromný sektor a znížiť závislosť Gazy od vonkajšej pomoci.
Nastal čas, aby sme prešli k činom a uviedli závery Rady do praxe. Teraz musíme rozmýšľať nad tým, ako môžeme opätovne oživiť politický proces. Zdá sa, že tieto dve strany sa od seba ešte viacej vzdialili. V krátkom čase budem do tohto regiónu cestovať a mojím hlavným cieľom bude stretnúť sa s hlavnými aktérmi a priamo na mieste zistiť, ako môže byť EÚ hnacou silou zmeny. Som presvedčená, že všetci súhlasíme s celkovou a hlavnou prioritou obnoviť izraelsko-palestínske rokovania - nie však rokovania pre rokovania, ale rokovania, ktorých cieľom je dosiahnuť mierovú dohodu a obrátiť list. Nemôžeme - a pochybujem, že by tento región mohol - tolerovať ďalšie kolo neúspešných rokovaní. Rokovania s prestávkami prebiehajú už niekoľko rokov, a to od podpísania deklarácie princípov z Osla v septembri 1993. To bolo pred 16 rokmi. Rokovania by mali vychádzať z medzinárodného práva a dodržiavať predchádzajúce dohody. Mali by sa zaoberať všetkými otázkami vrátane postavenia Jeruzalema ako budúceho spoločného hlavného mesta.
Zároveň by mali prebiehať v dohodnutom časovom rámci a s účinným sprostredkovaním. Potrebujeme vidieť ozajstné odhodlanie a politickú vôľu tak zo strany Izraela, ako aj zo strany Palestíny angažovať sa v skutočných rokovaniach. Európska únia je tu, aby pomohla obidvom stranám prevziať tento záväzok a ponúkla im podporu na zložitej ceste rokovaní. Mojou úlohou je postarať sa, aby Európa pracovala efektívne a harmonicky.
EÚ vždy podporovala Izrael, ako aj Palestínčanov, pričom im vždy poskytovala dostatok času a priestoru na dvojstranné rokovania. Naša pomoc umožnila Palestínskej samospráve vybudovať inštitúcie budúceho palestínskeho štátu, aby mohol poskytovať služby svojim obyvateľom a byť spoľahlivým susedom v tomto regióne. V súčasnosti sú však Palestínčania rozdelení tak politicky, ako aj fyzicky. Presvedčivé rokovania si vyžadujú silného a zjednoteného palestínskeho partnera. Izrael nestratí, iba získa, ak bude mať silného palestínskeho partnera.
Izrael urobil prvý krok tým, že dočasne a čiastočne zastavil budovanie osád. Veríme, že to prispeje k obnoveniu zmysluplných rokovaní.
USA zostávajú nenahraditeľným a kľúčovým aktérom na Blízkom východe. Podmienky pre efektívne partnerstvo medzi EÚ a USA, pokiaľ ide o Blízky východ, neboli často takéto priaznivé. Nastal čas zmeniť to na skutočnosť prostredníctvom úzkej koordinácie našich stanovísk a stratégie. EÚ bude aj naďalej podporovať USA a úzko s nimi spolupracovať v rámci Kvarteta. Kvarteto potrebuje opätovné posilnenie. Vyžaduje si to totiž súčasná patová situácia v mierovom procese. Kvarteto dokáže zaistiť opatrné, ale zároveň dynamické sprostredkovanie, ktoré je potrebné.
Mier na Blízkom východe si vyžaduje komplexné riešenie. Dôležitú úlohu tu zohrávajú Sýria a Libanon. Tešíme sa na realizáciu arabskej mierovej iniciatívy. Tieto krajiny by mali byť súčasťou riešenia. Náš prístup by mal byť regionálny a mal by zahŕňať všetkých. Multilaterálny rámec by mal dopĺňať izraelsko-palestínsky bilaterálny rámec.
Čo sa týka všetkých týchto otázok, v nasledujúcich mesiacoch chcem zostať v úzkom kontakte s Parlamentom. Som si vedomá aktívnej úlohy, ktorú Parlament zohráva, a to hlavne ako rozpočtový orgán. Na politickej úrovni delegácie Európskeho parlamentu priamo spolupracujú s izraelským parlamentom (Knessetom) a Palestínskou legislatívnou radou. Minulý týždeň navštívila Delegácia pre vzťahy s Palestínskou legislatívnou radou okupované palestínske územia a s veľkým znepokojením informovala o situácii v tejto oblasti.
A na záver, vítam pokračovanie aktivít parlamentnej pracovnej skupiny pre mierový proces, ktorá sa opäť stretne tento týždeň.
Ioannis Kasoulides
v mene skupiny PPE. - Vážený pán predsedajúci, počas návštevy mladých izraelských a palestínskych vedúcich predstaviteľov v Európskom parlamente sa rozvinula podrobná diskusia, v ktorej sa načrtlo mierové usporiadanie pre ich budúcnosť. To spočíva v bezpečnom a uznávanom riešení v podobe dvoch štátov na základe hraníc z roku 1967 s Jeruzalemom ako hlavným mestom, demilitarizácii palestínskeho štátu, obnovení arabskej mierovej iniciatívy z roku 2007, poskytnutí záruk NATO a riešení utečeneckej otázky takým spôsobom, aby sa nezmenil demografický charakter židovského štátu.
Zatiaľ čo mladí ľudia majú predstavu o spoločnej budúcnosti, staršia generácia stále polemizuje o tom, či by mala začať rokovania. Stále sa zvažuje egyptská iniciatíva zameraná na vnútropalestínske zmierenie s cieľom získať jedného partnera a čaká sa na bezpečnostné opatrenia v Gaze a prepustenie väzňov, ako je Gilad Šalit. Podľa správy vedúceho predstaviteľa misie EÚ vo východnom Jeruzaleme daná situácia v oblasti medzitým čoraz viac marí možnosť vytvorenia palestínskeho štátu.
Je mi ľúto, že Izrael ako demokratický štát venuje málo pozornosti škodám, ktoré sú podľa medzinárodnej verejnej mienky dôsledkom niektorých jeho krokov, a iba následne sa obmedzuje na ich zníženie.
Hannes Swoboda
Vážený pán predsedajúci, pani Malmströmová, pani podpredsedníčka Komisie a vysoká predstaviteľka pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Únie, v prvom rade by som chcel vyjadriť úprimné poďakovanie švédskemu predsedníctvu za túto iniciatívu. Bola to prospešná iniciatíva a chcel by som vám k nej zablahoželať. Tiež by som sa chcel poďakovať barónke Ashtonovej za to, že pri svojom prvom vystúpení sedela na mieste určenom pre Komisiu, hoci hovorila hlavne zo svojej pozície vysokej predstaviteľky pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Únie. Ide hlavne o spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku. V istom zmysle možno nie je dôležité, kde sedíte. Dôležité je, že ste tu a že zastupujete túto spoločnú zahraničnú politiku.
Moja druhá poznámka je, že vyhlásenie prijaté Radou je dobré a v žiadnom prípade nie je protiizraelské. Práve naopak, prospeje Izraelu a jeho bezpečnosti i stabilite. Je veľmi potrebné to zdôrazniť. Ak máme v tomto ohľade my ako Európania zohrávať aktívnu úlohu, je nevyhnutné, aby sme tak naďalej robili. Chcel by som požiadať barónku Ashtonovú, aby si to zobrala k srdcu.
Pred niekoľkými dňami sme boli v USA a diskutovali sme s našimi kolegami z Kongresu. Tvárou v tvár jednostrannému postoju Kongresu a jeho chýbajúcemu pochopeniu pre situáciu Palestínčanov má prezident Obama na výber málo možností. Máme veľké porozumenie pre situáciu v Izraeli. Aj my sme proti každej forme terorizmu a chceme, aby sa zadržaný vojak konečne vrátil k svojej rodine. Rovnako však cítime znepokojenie a súcit v súvislosti s nešťastnou pozíciou Palestínčanov, ktorá sa týka všetkého, čo sa uvádza vo vyhlásení, a to hlavne hraníc z roku 1967, zložitej situácie v Jeruzaleme a osídľovania. Aj napriek tomu, že ide o pokračovanie politiky z posledných pár rokov, je úplne nepochopiteľné, že sa k nárastu osídľovania zaujíma veľmi protichodný prístup. Najprv bolo zastavené a potom sa stalo súčasťou národného programu priorít. Potom nasledoval iba prirodzený vývoj a následne sa budovali cesty prechádzajúce palestínskymi osadami. Spôsob, akým sa dennodenne berie Palestínčanom pôda, je neprijateľný.
Aj to, čo sa stalo delegácii Parlamentu, je absolútne neprijateľné. Pán de Rossa sa k tomu tiež vyjadrí. Poslanci tohto Parlamentu sa musia spojiť s Radou a Komisiou a jasne vyhlásiť, že majú právo cestovať do Gazy a sami sa tam presvedčiť o situácii. Čo Izrael skrýva? Prečo bráni poslancom Parlamentu navštíviť Gazu? Nesmieme to akceptovať a dúfam, že sa proti tomu spoločne postavíme. Okrem iného sú transparentnosť a otvorenosť predpokladmi rozumnej politiky v oblasti Blízkeho východu. Musíme to jednoznačne podporiť.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
v mene skupiny ALDE. - (NL) Vážený pán predsedajúci, pani Ashtonová, pán podpredseda Komisie, pani úradujúca predsedníčka Rady, v prvom rade, pani Malmströmová, by som chcela zablahoželať švédskemu predsedníctvu k záverom Rady, ktoré sa vo všeobecnosti dotýkajú konfliktu na Blízkom východe a najmä situácie vo východnom Jeruzaleme.
Som presvedčená, že každý bude ako dôležité znamenie vnímať skutočnosť, že spoločná správa vedúcich predstaviteľov delegácií EÚ o východnom Jeruzaleme bola prvýkrát schválená a jednomyseľne prijatá, a to hlavne teraz po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy. Ďalším znamením je skutočnosť, že závery navrhnuté švédskym predsedníctvom vrátane tých, ktoré sa týkajú východného Jeruzalema, boli tiež jednomyseľne prijaté. Dúfam, že izraelské orgány si uvedomia význam tohto vývoja.
Dámy a páni, o Blízkom východe diskutujeme každých pár mesiacov a niekedy to pripomína tanečný sprievod v Echternachu: jeden malý krok vpred, potom náznaky pohybu späť, potom väčší dôvod na nádej. Žiaľ, je tu aj dôvod na skleslosť. My však, samozrejme, naďalej veríme. Je nesmierne dôležité, prirodzene, aj pre našu skupinu, aby Izraelčania a Palestínčania mohli žiť vedľa seba v mieri v dvoch samostatných štátoch a mať úžitok zo všetkých dostupných príležitostí rozvoja, ako aj zaručiť jeden druhému bezpečnosť. Som presvedčená, že všetci sa na tom zhodneme. Zhodneme sa aj na krokoch, ktoré by v ideálnom prípade k tomu viedli. Samozrejme, sme pripravení k tomu prispieť.
Jeruzalem je jedným z najkrajších miest na svete - je to skutočne neobyčajné miesto. Je preto nesmierne smutné, že národy, ktoré tam bok po boku žijú, nedokážu žiť v mieri. V záujme prosperity a zachovania Jeruzalema verím, že pár dní pred Vianocami to ešte možno dosiahnuť.
Caroline Lucas
v mene skupiny Verts/ALE. - Vážený pán predsedajúci, chcela by som uvítať vyhlásenia Rady a Komisie, chcem sa ich však opýtať, kedy prejdeme od týchto krásnych slov, s ktorými do veľkej miery súhlasím, ku skutočným činom? Stále počúvame, že musíme zaistiť, aby Izrael urobil to či ono, ale na to potrebujeme skutočný vplyv. Inak nás bude Izrael jednoducho ignorovať, tak ako to neustále robí.
Moja otázka teda znie: čo v skutočnosti môžete urobiť s cieľom zaistiť, aby došlo k reálnemu pohybu a pokroku v tejto veci? Podľa mňa sa to musí týkať takých záležitosti, ako je pozastavenie dohody o pridružení medzi EÚ a Izraelom.
Pokiaľ ide o situáciu vo východnom Jeruzaleme, veľmi vítam iniciatívu švédskeho predsedníctva, ako aj jeho zrozumiteľný postoj k úlohe Jeruzalema ako hlavného mesta dvoch štátov a tiež jeho neústupnosť v súvislosti s významom zastavenia osídľovania východného Jeruzalema zo strany Izraela.
Takisto vzdávam hold autorom správy vedúcich predstaviteľov misie EÚ o samotnom východnom Jeruzaleme. Táto správa sa vyznačuje zrozumiteľnosťou a má víziu, čo príliš často v týchto diskusiách chýba. Vysvetľuje sa v nej, ako je izraelská politika nezákonného pripojenia východného Jeruzalema cielene navrhnutá tak, aby oslabovala palestínsku komunitu v meste a bránila palestínskemu rozvoju. Vedúci predstavitelia misie však vyzvali Radu, aby na základe tejto správy prijala celý rad odporúčaní. Som presvedčená, že tu potrebujeme vidieť, ako Rada v tomto ohľade bezodkladne koná.
Ak to EÚ so svojím záväzkom voči riešeniu v podobe dvoch štátov myslí vážne, musí urobiť všetko pre zachovanie a posilnenie palestínskeho charakteru a identity východného Jeruzalema. Vyhlásenie a správa vedúcich predstaviteľov misie ponúkajú praktické spôsoby, ako to dosiahnuť.
Peter van Dalen
Vážený pán predsedajúci, najmä teraz v adventnom období sa mnohí modlia za mier na Blízkom východe. Niekedy však človek klesne na mysli a neverí, že tam nastane mier. Napriek tomu je dôležité, aby sa všetky strany aj naďalej usilovali o mier, i keď práve v tom môže spočívať hlavný problém. Sú všetky strany schopné a ochotné pracovať na dosiahnutí mieru? Izrael už v minulosti podnikol kroky a vymenil pôdu za mier - mám na mysli jeho ústup z niektorých oblastí v pásme Gazy. Žiaľ, neprinieslo to mier. V skutočnosti sa zintenzívnili útoky a v roku 2009 Izrael vtrhol do pásma Gazy. Teraz Izrael oznámil dočasné zastavenie výstavby na Západnom brehu Jordánu. Odstránil tiež rad cestných zátarás. Bolo to gesto, ktoré malo pomôcť začať mierové rokovania.
Tento krok vlády Benjamina Netanjahua je na izraelské pomery už dosť význačný. Na palestínskej strane však vidím iba veľmi slabý pohyb. Ľudia neustále hovoria, že to, čo robí Izrael, nemá žiadny veľký význam, ale nevidím žiadne palestínske gesto, ktoré by umožnilo začať rokovania. Je palestínska strana ochotná a schopná iniciovať ďalšie rokovania? Zdá sa, že Hamas sa zaoberá svojím zápasom s hnutím Fatah a že ho Irán drží nakrátko. Zdá sa, že Mahmúd Abbás je len psom, ktorý šteká, ale nehryzie, a má sotva nejaký vplyv, o ktorom by sa dalo hovoriť. Myslím si, že nastal čas, aby aj palestínska strana jasne ukázala, že chce mier.
Kyriacos Triantaphyllides
Vážený pán predsedajúci, lady Ashtonová, vítame rozhodnutie, ktoré 8. decembra prijala Rada Európskej únie. Potvrdzuje, že Európska únia podporuje vytvorenie dvoch štátov na základe hraníc platných v roku 1967.
Ak však vychádzame z našich skúseností z nedávnej návštevy tejto oblasti, situácia, ktorá na týchto územiach prevláda, takmer úplne znemožňuje vytvorenie palestínskeho štátu. Narážam konkrétne na výstavbu múru, demoláciu palestínskych obydlí a, čo je najdôležitejšie, na vytváranie osád v oblasti Západného brehu Jordánu ako celku a najmä v okolí východného Jeruzalema.
V súčasnosti žije v týchto osadách okolo 500 000 ľudí. Čo je vážnejšie, vo východnom Jeruzaleme sa vynakladá úsilie na vytvorenie ohrady budovaním sídiel v okolí mesta s cieľom donútiť Palestínčanov, aby opustili svoje domovy. Je zrejmé, že izraelská vláda využíva rokovania na to, aby získala čas. Pomaly, ale isto sa snaží ovládnuť všetky palestínske územia.
Okrem podporovania riešenia v podobe dvoch štátov by mala Európska únia prijať osobitné opatrenia proti Izraelu. Trvalé porušovanie ľudských práv je dostatočným dôvodom na to, aby mu Európska únia v súlade s článkom 2 zmluvy uložila sankcie. Ak sa totiž na jednej strane rozhodne podporovať mierový proces, ale na druhej strane bude neobmedzene rozvíjať hospodárske vzťahy s Izraelom, jediné, čo dosiahne, bude to, že bude slúžiť politike Izraela. Tá spočíva v nútení Palestínčanov, aby opustili svoju pôdu, a v rozširovaní moci Izraela na celom území Palestíny.
Bastiaan Belder
Vážený pán predsedajúci, prišla Európa o rozum? Túto rečnícku otázku si začiatkom decembra položili Spojené štáty. Predmetom tvrdej kritiky Kongresu bolo jednostranné určenie východného Jeruzalema za hlavné mesto plánovaného palestínskeho štátu v návrhu uznesenia Rady, ktoré je v obehu. Ako predseda Delegácie Európskeho parlamentu pre vzťahy s Izraelom som si predstavoval a očakával som konštruktívnejší začiatok nášho transatlantického dialógu. Zároveň chcem tiež dodať, že podobne ako naši partneri v Kongrese som po dôkladnom preštudovaní návrhu uznesenia Rady, ako aj jeho konečnej verzie zostal nesmierne ohromený. Dôrazne sa dištancujem najmä od návrhu rozdeliť Jeruzalem. Vyhlásenie Rady o Blízkom východe považujem za vážnu diplomatickú a politickú prekážku v mierovom procese. Z tohto dôvodu ma veľmi sklamali ministri zahraničných vecí, pretože so všetkých predsedníctiev sa nechali viesť práve švédskym predsedníctvom, ktoré má napäté vzťahy so židovským štátom.
K spomínanému vyhláseniu Rady mám niekoľko zásadných námietok. Len ťažko predstavuje spôsob, ako presvedčiť Palestínsku samosprávu, aby obnovila rokovania s Izraelom. Navyše je toto vyhlásenie v rozpore so zásadou Kvarteta z 9. novembra 2008, a to, že "tretie strany by nemali zasahovať do dvojstranných rokovaní". V oficiálnej reakcii Spojených štátov na vyhlásenie Rady z 8. decembra sa táto zásada opäť vyzdvihuje. Je teda jedinou možnosťou to, že sa zmierime s touto slepou uličkou v mierovom procese? V žiadnom prípade! Na základe nedávnych návštev delegácie v Izraeli som pevne presvedčený, že postupný a dôveryhodný proces zbližovania izraelského štátu a Palestínskej samosprávy je nevyhnutný a zároveň dosiahnuteľný. Postupný prechod správy na Západnom brehu, napríklad v oblasti C, posilnenie hospodárskej spolupráce s paralelným posilnením a vytváraním spoľahlivých palestínskych inštitúcií skutočne posunie mierový proces vpred. Vyzývam preto Radu a Komisiu, aby prestali vydávať kontraproduktívne vyhlásenia o mierovom procese a namiesto toho investovali do konkrétnych projektov týkajúcich sa spolupráce medzi Izraelčanmi a Palestínčanmi. Toto je predsa uznávané európske pravidlo, je tak?
Diane Dodds
Vážený pán predsedajúci, ako členka parlamentnej delegácie v Izraeli som si so záujmom vypočula komentár Rady pre zahraničné veci k mierovému procesu na Blízkom východe, ako aj vyhlásenie Komisie. Podobne ako môj predchádzajúci kolega, aj ja v tejto súvislosti pociťujem najmä obavy. Izrael je jedinou fungujúcou demokraciou v tomto regióne. Obľúbenou taktikou jeho odporcov je terorizmus namierený proti tomuto štátu. Som presvedčená, že vyhlásenia Rady a Komisie nezohľadnili dostatočne obavy Izraela o jeho bezpečnosť. Popravde som nepočula, že by sa pani vysoká predstaviteľka o týchto obavách zmienila vo svojom vyhlásení.
Okrem toho si myslím, že vyhlásenie uvaľuje na Izrael príliš ťažké bremeno, pokiaľ ide o nedostatočný pokrok v tomto procese a tiež riešenie nevyjasnených otázok, a to najmä v súvislosti s Jeruzalemom.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Vážený pán predsedajúci, je pravda, že toto je veľmi nezvyčajná rozprava, pretože teraz máme pani Malmströmovú v laviciach Rady. Dúfame, že ju čoskoro uvidíme sedieť na mieste určenom pre Komisiu. Uvidíme, kde si zasadne.
V každom prípade, pán predsedajúci, závery Rady nie sú práve dôvodom na optimizmus. Rada vyjadrila svoje hlboké znepokojenie nad nedostatočným pokrokom v mierovom procese na Blízkom východe. Žiada jeho obnovenie na základe rezolúcií Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov, záverov konferencie v Madride a strategického plánu. Nič nové pod slnkom.
Zároveň tvrdí, že Európska únia je pripravená výrazne prispieť k riešeniu problémov, ktoré tu už dvaja rečníci opísali. Ide o problémy týkajúce sa východného Jeruzalema, vody, bezpečnosti a hraníc.
Je tu však celý rad nových prvkov a chcel by som, aby na ne naši hostia vyjadrili svoj názor. V prvom rade by som chcel vedieť, či podľa ich názoru rozhodnutia izraelskej vlády, pokiaľ ide o osemmesačné moratórium a otázku osídľovania, súvisia s novou vládou Spojených štátov.
Zároveň by som chcel vedieť, čo si myslia o včerajšom vyhlásení predstaviteľa Hamasu v Gaze, ktorý pri príležitosti dvadsiateho druhého výročia povedal, že nemajú v úmysle robiť Izraelu žiadne ústupky a ani ho uznať. Čo si myslia o zákone kontinuity, ktorý dá obyvateľom Izraela možnosť vyjadriť sa k okupovaniu okupovaných území prostredníctvom referenda?
A nakoniec, čo si myslia o správe Richarda Goldstona a jej prijatí Radou Organizácie Spojených národov pre ľudské práva? Domnievajú sa, že pomôže mierovému procesu alebo, naopak, ako tvrdí Izrael, mu bude stáť v ceste a brzdiť ho?
Proinsias De Rossa
Vážený pán predsedajúci, vo vyhlásení Rady sú dva prísľuby, ktoré chcem osobitne privítať a ktoré majú potenciál na vytvorenie novej dynamiky. Ide o podporu dvojročného programu Palestínskej samosprávy na ukončenie izraelskej okupácie a vytvorenie palestínskeho štátu a zároveň pripravenosť Únie v prípade potreby uznať palestínsky štát.
Minulý týždeň som viedol oficiálnu delegáciu Európskeho parlamentu v okupovaných palestínskych územiach. Opäť som na vlastné oči videl, ako Izrael uplatňuje systém apartheidu voči Palestínčanom spolu s vyvlastňovaním a ničením ich domov, pôdy, vody i miest konania bohoslužieb.
V priebehu niekoľkých hodín od uverejnenia vyhlásenia Rady bolo povolenie našej delegácie na návštevu Gazy zrušené. To nie je čin spriateleného štátu. To je jednoznačne zasahovanie do demokratického práva tohto Parlamentu udržiavať dobré a demokratické vzťahy s našimi partnermi, ktorých si zvolil palestínsky ľud.
Boli sme svedkami skľúčenosti a beznádeje vládnucej medzi ľuďmi, ktorých sme stretávali, ako aj v oblastiach, ktoré sme v Hebrone, východnom Jeruzaleme a Ramalláhu navštívili. Tam, kde panuje beznádej, sa objaví aj násilie. Môžeme dosiahnuť pokrok teraz alebo môžeme situáciu nechať skĺznuť do ostrejšieho násilia, ktoré vytlačí umiernených palestínskych politikov z vedenia. Toto je rozhodnutie, ktoré musíme urobiť.
Chcel by som požiadať tak Radu, ako aj barónku Ashtonovú, ktorej želám veľa úspechov, aby oživili angažovanosť Únie v tomto procese a nečakali len, že Kvarteto tu oživí svoju angažovanosť, a aby prijali program, ktorý sa bude zhodovať s dvojročným programom Palestínskej samosprávy, a uplatnili zásady, ktoré sme podľa môjho názoru minulý týždeň tak výborne načrtli.
Musíme rázne hájiť ľudské práva. Musíme konať. Musíme využívať prístup na naše trhy, aby sme vytvárali podnety pre Izrael. Nehovorím o sankciách. Hovorím o tom, že sa musíme postarať, aby bol prístup na naše trhy využitý ako podnet s cieľom zabezpečiť, aby Izrael postupoval v súlade so svojimi medzinárodnými povinnosťami. Musíme tiež presvedčiť Spojené štáty, aby sa urýchlene opätovne angažovali, a to na rovnakom základe, ako sme navrhli minulý týždeň.
Chris Davies
Vážený pán predsedajúci, správa vedúcich predstaviteľov misie EÚ o východnom Jeruzaleme je dosť šokujúcim čítaním. Nechoďme okolo horúcej kaše. Táto správa jasne hovorí, že to, čo sa deje vo východnom Jeruzaleme, zodpovedá druhu etnickej čistky. Kradnú sa palestínske domovy, vyháňajú ľudia a marí nádej na mier. Otázka teda znie: čo s tým budeme robiť?
Závery Rady sú veľmi vítané. Vieme, že sú rázne, pretože ich izraelská vláda okamžite zavrhla. Nič nové, povedali si. Sú zvyknutí nebrať naše slová do úvahy, pretože ich nikdy nepodporujeme činmi. Správajú sa k nám pohŕdavo. A prečo by sa nemali: sme takí naivní, že v skutočnosti platíme účty okupačnej sily! Vydržiavame Palestínčanov, zatiaľ čo účty by mal platiť Izrael, a nie naši daňoví poplatníci.
Ak majú mať naše slová zmysel, mali by sme pozastaviť dohodu o pridružení alebo pohroziť, že ju pozastavíme. Tvrdia nám však, že žiadny z našich ministrov zahraničných vecí túto možnosť ani len nenavrhol. Zostáva teda otázka: kde je politika? Nuž, politiku máme. Je v záveroch. A čo činy? Izrael sa nepohne, kým nebude donútený.
Franziska Katharina Brantner
(DE) Vážený pán predsedajúci, chcela by som uvítať barónku Ashtonovú v jej novej funkcii. Zároveň by som chcela poďakovať švédskemu predsedníctvu za toto uznesenie, ako aj za priznanie skutočnosti, že z dlhodobého hľadiska nebude možné realizovať riešenie v podobe dvoch štátov, ak nevyriešime problém osídľovania. Niekoľkokrát sa tu spomínala správa vedúcich predstaviteľov misie. Aj my sme presvedčení, že je veľmi kvalitná. V súvislosti s ňou mám dve otázky. Aký je súčasný stav tejto správy a kde bude uverejnená? Po druhé, čo urobíte vy, teda Rada a Komisia, pre realizáciu odporúčaní z tejto správy? Teraz by som chcela z tejto správy citovať tri odporúčania. Prvé je:
"prijatím náležitých právnych predpisov EÚ predchádzať a zabraňovať finančným transakciám aktérov z členských štátov zameraným na podporu osídľovania vo východnom Jeruzaleme"; druhé je: "zaistiť, aby sa výrobky pochádzajúce z osád vo východnom Jeruzaleme nevyvážali do EÚ na základe dohody o pridružení medzi EÚ a Izraelom"; a tretie: "poskytnúť hlavným maloobchodným predajcom v EÚ usmernenia týkajúce sa označovania pôvodu výrobkov z osád".
(DE) Návrhy predložené v tejto správe sú veľmi špecifické a presné. Aké kroky plánujete podniknúť na ich realizáciu?
Patrick Le Hyaric
(FR) Vážený pán predsedajúci, pani komisárka, pani ministerka, ďakujem vám a vítam vaše komentáre.
Teraz má Európa dva kľúčové dokumenty, prostredníctvom ktorých môže presadzovať nové mierové iniciatívy. Po prvé, má odvážnu správu švédskeho predsedníctva, ktorú ste práve spomenuli, pani Malmströmová. Táto správa žiada pokrok smerom k vytvoreniu dvoch štátov, jedným z ktorých bude Palestína, a to v súlade s hranicami z roku 1967 a s východným Jeruzalemom ako hlavným mestom.
Po druhé, má text veľvyslancov, vedúcich predstaviteľov misie, ktorý ukazuje, že izraelské orgány pokračujú v stratégii ničenia domov a osídľovania pôdy v rozpore s ľudskými právami. Cieľom tejto stratégie je odrezať Jeruzalem od Západného brehu Jordánu, a tým pochovať samotnú myšlienku palestínskeho štátu.
Naše slová v tomto Parlamente však evidentne nebudú mať žiadny vplyv, ak za nimi nebudú nasledovať konkrétne činy. Musíme konať, a to napríklad tak, že pozastavíme dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a Izraelom dovtedy, pokiaľ sa izraelská vláda nebude riadiť medzinárodným právom. Musíme preto konať, aby sme zaistili ukončenie osídľovania, zrušenie blokády Gazy, zničenie múru hanby a prepustenie politických väzňov.
Dovoľte mi povedať ešte jednu vec. V tomto Parlamente sa diskutovalo o prepustení vojaka Gilada Šalita. Súhlasím s tým, čo sa povedalo. Zároveň však musí náš Parlament podporiť aj prepustenie ďalšieho európskeho občana, ktorým je mladý Francúz palestínskeho pôvodu Salah Hamouri. Áno, slobodu pre Gilada Šalita, ale aj pre Salaha Hamouriho!
Simon Busuttil
(MT) Dovoľte mi, prosím, najprv zablahoželať Rade k odvážnym záverom, ku ktorým minulý týždeň dospela. Podľa môjho názoru sme ešte nemali také jasné a odvážne závery Rady týkajúce sa takého citlivého problému, akým sú tie z minulého týždňa. Z tohto dôvodu Rade blahoželám.
Chcel by som však dodať, že teraz musíme pristúpiť k činom, pretože situácia v Jeruzaleme sa každý deň zhoršuje a už ju nemožno ďalej tolerovať. Vyskytujú sa tam problémy zjavného porušovania medzinárodného práva, ťažkosti spôsobujúce utrpenie mnohým ľuďom, a to v súvislosti s vysťahovaním z ich domovov, ničením ich obydlí a výstavbou nelegálnych osád. Pri pohľade na takéto bezprávie nemôžeme mlčať. Ak by sme to urobili, vyslali by sme správu o tom, že právo, diplomacia a veľmi významná zásada mierového riešenia konfliktov sú zbytočné. Nemyslím si, že by sme dovolili, aby sa to stalo v našej krajine. Musíme preto konať a vytvoriť vhodné prostredie potrebné pre budovanie dôvery medzi oboma stranami a vytvorenie dvoch odlišných a životaschopných štátov, ktoré môžu žiť spoločne v mieri. Dovoľte mi oceniť podpornú úlohu, ktorú v tomto ohľade zohráva Jordánsko. Záverečné slová sú určené pani barónke Ashtonovej: v súlade s Lisabonskou zmluvou vám bola pridelená nová úloha, dôležitá úloha, ktorá nám poskytuje príležitosť. Nepremárnime túto príležitosť, prosím.
Rosario Crocetta
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, boli sme v Ramalláhu, keď sme sa dozvedeli, že Európa prijala nové rozhodnutie týkajúce sa mierového procesu na Blízkom východe. Na tvárach palestínskych predstaviteľov sme videli úsmevy plné nádeje.
Boli to dni plné emócií a utrpenia vrytého do tvárí detí zvierajúcich okenné mreže svojich domovov pri ceste v Hebrone - opustenej ceste, ktorú žiadny Palestínčan nesmie prekročiť. Videli sme utrpenie 85-ročnej ženy vyhnanej zo svojho okupovaného domu, ktorá bola nútená spať v studenom stane v záhrade svojho už bývalého domu, ako aj utrpenie v tvárach Palestínčanov, ktorí si z európskych fondov vybudovali farmu, ktorú im následne zničili izraelskí vojaci.
Izrael má právo byť nezávislým štátom, ale aj Palestínčania majú právo na svoju vlasť, štát a pas. Rozhodnutie Rady Európy predstavuje významný krok vpred, musíme však okamžite konať. Izraelsko-palestínsky konflikt je len špičkou ľadovca predstavujúceho závažnejší konflikt. Posledný deň návštevy nám, delegácii Európskeho parlamentu, izraelské orgány znemožnili návštevu pásma Gazy. Som presvedčený, že v tejto súvislosti by barónka Ashtonová mala v mene demokratickej Európy na znak protestu zasiahnuť.
Chcel by som sa poďakovať pánovi De Rossovi, ktorý viedol túto delegáciu, ako aj ostatným členom delegácie, pretože počas našej návštevy v Palestíne mohli bezbranní ľudia vidieť tvár a počuť slová Európy, ktorá obhajuje práva a zároveň chce i musí urobiť viac.
Hannu Takkula
(FI) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, pani Ashtonová, som presvedčený, že nová vysoká predstaviteľka musí žasnúť nad tým, ako si Európsky parlament urobil svoju domácu úlohu. Aké učebnice dejepisu čítal, keď nevedel, ako sa v roku 1947 zrodil štát Izrael? Interpretácia, ktorú prijala Rada pod vedením švédskeho predsedníctva, sa preto zdá byť trochu zvláštna.
Musíme pamätať na to, že Európska únia by mala stáť za svojimi hodnotami. Máme demokraciu, ľudské práva i slobodu názoru, čo je dôležité. Navyše Izrael je jedinou demokratickou krajinou na Blízkom východe. Nemali by sme tam vytvárať antidemokracie alebo nedemokracie, pretože nerešpektujú naše hodnoty.
Tiež treba mať na pamäti, že myšlienka rozdelenia Jeruzalema, z ktorého sa stane mesto v dvoch štátoch, je dosť nepochopiteľná. Európska únia by také niečo nenavrhla žiadnej inej demokratickej krajine. Prirodzene, musíme zabezpečiť, aby si Izrael zachoval svoj demokratický systém a svoje práva vo svojom hlavnom meste. Európska únia sa do mierového procesu môže zapojiť, ale v úlohe diplomata, nie lekára alebo sudcu.
Je poľutovaniahodné, že Gilad Šalit, francúzsky štátny príslušník - občan Európskej únie - a izraelský vojak, nebol stále prepustený. Je to dôkaz toho, čo si Palestínska samospráva a Hamas myslia o Európskej únii. Nemajú vôbec žiadnu úctu voči našim zásadám alebo našim hodnotám. Musíme sa pohnúť ďalej a vzdať sa tohto druhu ilúzií, z ktorých do veľkej miery uznesenie Rady pozostáva.
Izrael je demokraciou. Jeho hodnoty sú rovnaké ako naše. Musíme hájiť demokraciu a práva ľudí na plnohodnotný a bezpečný život, ako aj na mier. Tento mier sa dá dosiahnuť vtedy, keď teroristické organizácie Hamasu a ich skupiny zastavia útoky namierené proti Izraelu a izraelským občanom. Tu máme príležitosť bojovať proti terorizmu a zároveň umožniť Izraelu, aby existoval ako štát.
Frieda Brepoels
(NL) Vážený pán predsedajúci, v správe z 23. novembra vedúci predstavitelia delegácie v Jeruzaleme a Ramalláhu jasne uviedli, že Izrael sa aktívne podieľa na nezákonnom zabratí východného Jeruzalema a na jeho úplnej izolácii od ostatných častí Západného brehu Jordánu. Sama seba sa preto pýtam, prečo z toho Rada pre zahraničné veci nevyvodzuje žiadne závery. Prečo jednoducho prehliada konkrétne odporúčania takej dôležitej a vecnej správy - k tomu svojej vlastnej správy - s vedomím, že súčasný vývoj je nezvratný, a tým dokonca vážne spochybňuje šance na vytvorenie nezávislého a životaschopného palestínskeho štátu bok po boku izraelského štátu? Mierový proces na Blízkom východe nepotrebuje žiadne nejasné vyhlásenia. Je najvyšší čas a správna chvíľa, aby Európska únia prevzala aktívnu a viditeľnú úlohu v tomto regióne. Prirodzene, to sa dá, len ak preukážeme odvahu prijať jasné a jednoznačné stanovisko, a to najmä pokiaľ ide o východný Jeruzalem.
Charalampos Angourakis
(EL) Vážený pán predsedajúci, stratégiou EÚ je spoločne so Spojenými štátmi a NATO podporovať izraelskú vládu v jej zločineckej politike genocídy páchanej na palestínskom ľude. Toto je záver, ku ktorému dospeli členovia delegácie Európskeho parlamentu, ktorej izraelské orgány nedovolili vstúpiť do okupovaného pásma Gazy.
Politika EÚ a nedávne rozhodnutie v podstate dávajú izraelským vládam zaťaženým vojnovými zločinmi, ako ich poznáme zo správy OSN o vojne v Gaze, čas navyše, aby mohli pokračovať vo svojich okupačných plánoch.
Vyhýbavá reč Európskej únie nie je v súlade s oprávnenou globálnou požiadavkou na vytvorenie životaschopného a nezávislého palestínskeho štátu s hranicami z roku 1967 a s hlavným mestom vo východnom Jeruzaleme. Európska únia nepodniká týmto smerom žiadne praktické kroky. Naopak, zlepšuje svoje vzťahy s Izraelom, ktorý naďalej pokračuje v osídľovaní, a to najmä východného Jeruzalema, budovaní deliaceho múru i v hanebnom a zločinnom izolovaní pásma Gazy.
Odmietame imperialistické plány týkajúce sa Blízkeho východu a stojíme po boku palestínskeho ľudu a všetkých národov v ich zápase.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Závery z minulotýždňového stretnutia Rady ministrov musím hodnotiť ako nie celkom vyvážené, navyše mám taký pocit, keďže sa touto problematikou dlhodobo zaoberám, že nás nikam výrazne neposunuli v našom úsilí o mierové spolužitie týchto dvoch národov.
Takisto by som chcela povedať, že viem, že máme na viac. Máme na to byť nielen sprostredkovateľom, ale aktívnym sprostredkovateľom tohto mierového procesu, a že musíme nástojiť na tom, aby sa riešenie tejto katastrofálnej situácie javilo rovnaké a bolo rovnaké a prijateľné pre oba štáty, aby sa na ňom oba štáty, alebo aby sa na ňom Palestína aj štát Izrael aj rovnako podieľali.
Rada sa snažila vyzvať Palestínčanov, aby sa vrátili za rokovacie stoly, aj napriek ich nesúhlasu s niektorými izraelskými opatreniami, a aj my trváme na tom, aby sa zbytočné prekážky, ktoré sú kladené mierovému procesu, čo najskôr odstránili. Búranie domov Palestínčanov vo východnom Jeruzaleme, budovanie usadlostí a separačných múrov na okupovanom území je neprípustné. Rovnako však je neprípustné, aby sme vystavili štát Izrael a nedokázali ho obrániť aktívne proti všetkým útokom a teroristickým aktivitám, ktoré smerujú na občanov štátu Izrael.
Chcem, samozrejme, zdôrazniť, že treba rešpektovať aj medzinárodný právny rámec, bez ktorého nemožno dúfať v stabilný vývoj tohto regiónu. Myslím si, že my Európania, Európska únia a občania našich štátov sú pripravení podať pomocnú ruku, a ja budem želať pani barónke Ashtonovej, aby sa jej jej misia v tomto regióne podarila a aby prišla z regiónu s dobrými správami.
Alexandra Thein
(DE) Vážený pán predsedajúci, pani Malmströmová, barónka Ashtonová, dámy a páni, som členkou delegácie pre vzťahy s Palestínskou legislatívnou radou, inými slovami s palestínskym parlamentom. Minulý týždeň Izrael zamietol našej delegácii vstup do Gazy. Situácia v Gaze je znepokojivá, a to najmä teraz, keď nastala zima. Iba 10 % obyvateľstva si dokáže zaobstarať zásoby, ktoré potrebuje, vďaka pašovaniu tovaru cez tunely. Z tohto dôvodu tieto tunely všetci tolerujú.
Pred operáciou Liate olovo bola situácia presne opačná a 90 % obyvateľov sa dokázalo o seba postarať. Ako okupačná sila by mal Izrael niesť zodpovednosť za zaistenie potrieb obyvateľstva vo všetkých okupovaných oblastiach. Izrael sa vyhýba zodpovednosti vyplývajúcej z medzinárodného práva. Znamená to teda, že medzinárodné spoločenstvo a predovšetkým EÚ musia zasiahnuť.
Ak zásobujeme 90 % obyvateľov Gazy potravinami, máme právo vedieť, na čo sa míňajú peniaze európskych daňových poplatníkov, či sú náležite použité a či sa dostávajú k ľuďom, ktorí ich potrebujú.
Hélène Flautre
(FR) Vážený pán predsedajúci, aj ja by som chcela zablahoželať pani Malmströmovej a švédskemu predsedníctvu k ich vynikajúcim záverom. Oživili naše očakávanie, a to, že sa potvrdí, že EÚ je na základe medzinárodného práva naozaj zodpovedná za mier v tomto regióne. Myslím si, že to je podstatné.
Prekvapuje ma však, že rok po vojenskej invázii do Gazy sa v týchto záveroch neobjavila žiadna zmienka o monitorovaní záverov správy Richarda Goldstona, ktoré Rada požadovala. V akom štádiu je naše monitorovanie záverov tejto správy, ku ktorému sa Rada zaviazala, a to najmä pokiaľ ide o vnútorné vyšetrovanie týkajúce sa rôznych zainteresovaných strán?
Ďalej ma teší, že o východnom Jeruzaleme sa uvažuje ako o hlavnom meste budúceho palestínskeho štátu, respektíve že sa uvažuje o Jeruzaleme v dvoch štátoch. Týmto záverom však chýbajú konkrétne operačné možnosti. Na druhej strane sa veľa takýchto možností nachádza v správe z misie vedúcich predstaviteľov štátov alebo vlád, ktorí navštívili východný Jeruzalem.
Preto žiadam Komisiu a Radu, aby nám konečne objasnili spôsoby, akými Európska únia v skutočnosti neuzná a ani nebude legitimizovať zabratie východného Jeruzalema, o ktoré sa v súčasnosti Izrael usiluje okrem iného aj prostredníctvom zavádzania hospodárskych opatrení, ako aj organizovaním masového presídľovania palestínskych komunít.
Richard Howitt
Vážený pán predsedajúci, dovoľte mi uvítať prítomnosť novej vysokej predstaviteľky v tomto Parlamente, ako aj významné závery Rady vedenej švédskym predsedníctvom týkajúce sa Blízkeho východu.
Pokiaľ ide o správu Richarda Goldstona, chcel by som v mene predsedníctva zablahoželať pánovi Bildtovi k tomu, že ocenil - citujem - "vierohodnosť a vysokú celistvosť” Goldstonovej správy. Naozaj si myslím, že by bolo užitočné, keby pani Malmströmová zopakovala, čo povedal ich veľvyslanec na pôde OSN, a to, že EÚ vyzýva Izrael a Palestínčanov, aby začali náležité, dôveryhodné a nezávislé domáce vyšetrovanie porušovania ľudských práv v súvislosti s konfliktom v Gaze.
Na záver by som sa chcel spýtať predsedníctva a pani vysokej predstaviteľky, či vedia o usmernení, ktoré britská vláda prijala minulý týždeň v súvislosti s označovaním potravín s cieľom rozoznať výrobky pochádzajúce z palestínskych území od výrobkov z nezákonných izraelských osád a či by nás mohli informovať o plánoch, ktoré majú v súvislosti s rozšírením tohto odporúčania na európskej úrovni. Ako voliči sa môžeme rozhodnúť platiť výdavky spojené s dosiahnutím mieru. Ako spotrebitelia nechceme dotovať cenu tohto konfliktu.
Ramon Tremosa i Balcells
Vážený pán predsedajúci, myslím si, že nedávne stanovisko Európskej únie vedenej švédskym predsedníctvom k Blízkemu východu, na základe ktorého by bol východný Jeruzalem uznaný za hlavné mesto nezávislého palestínskeho štátu, môže uškodiť európskym snahám hrať významnú úlohu prostredníka medzi Izraelom a Palestínčanmi. Môže to byť kontraproduktívne vo vzťahu k nášmu spoločnému cieľu nastoliť mier v tomto už aj tak búrlivom regióne.
Osobne som presvedčený, že namiesto jednostranného a nečakaného avizovania nezávislého hlavného mesta palestínskych území by bolo lepšie a užitočnejšie, keby Európska únia sústredila všetky svoje snahy na povzbudenie a presadzovanie vytvorenia skutočnej demokracie na palestínskych územiach, napríklad podporovaním nenásilnej opozície. Izraelskému štátu i demokracii, ako aj medzinárodnému spoločenstvu by to pomohlo nájsť dôveryhodného a legitímneho partnera.
Ako dnes uviedla Cecilia Malmströmová, o postavení Jeruzalema by sa malo rokovať dvojstranne medzi Izraelčanmi a Palestínčanmi. Som preto presvedčený, že namiesto riešenia dvoch štátov pre dva národy by bola vízia dvoch demokracií pre dva národy vhodnejšia.
Demokracia, vážení kolegovia, je predpokladom mieru.
Michael Gahler
(DE) Vážený pán predsedajúci, chcel by som povedať, že ma veľmi teší skutočnosť, že pani barónka Ashtonová zaujala miesto na strane Komisie. Dúfam, že tak bude robiť aj v budúcnosti.
Mám dve otázky pre predsedníctvo. V záveroch Rady ministrov zahraničných vecí nie je žiadna zmienka o blízkovýchodnom Kvartete. Nesúhlasí Rada s úlohou blízkovýchodného Kvarteta v mierovom procese alebo čo je tým dôvodom?
Po druhé, to isté platí aj o hnutí Hamas. V záveroch nie je žiadna zmienka o tejto skupine, ktorá je, žiaľ, politicky dôležitá. Čo sa za tým skrýva?
Frédérique Ries
(FR) Vážený pán predsedajúci, vzhľadom na to, že si pán Le Hyaric takmer zdvojnásobil svoj čas na vystúpenie, mám nárok sa neponáhľať. Prejdem však rovno k veci.
Počas švédskeho predsedníctva sme si zvykli na niečo lepšie, oveľa lepšie. Pani Malmströmová, odpusťte mi moju úprimnosť. Označenie a vyhlásenie východného Jeruzalema za hlavné mesto budúceho palestínskeho štátu tak, ako to urobila - chápem, že iba ako prvý krok -, je podľa môjho názoru neobvyklou diplomatickou chybou, a to tu hovorím mierne. Táto chyba sa netýka obsahu, aby neboli pochybnosti o tom, čo tu hovorím, ale spôsobu, akým toto vyhlásenie, ktoré predbieha výsledok rokovaní, zaznáva, vlastne pohŕda zainteresovanými stranami. Navyše je tu veľa členských štátov, ktoré zaujali stanovisko a dištancovali sa od prvého návrhu textu.
Takže áno, tisíckrát áno otvorenému hlavnému mestu, spoločnému hlavnému mestu, tejto forme delenia sa, ktorá je od začiatku tohto desaťročia súčasťou Clintonových parametrov pre trvalý mier, princípu, ktorý v Tabe prijal Ehud Barak a aj ostatní. Okrem toho si aj my v tomto Parlamente pamätáme pôsobivý spôsob, akým ho Avraham Burg a Ahmed Qurei obhajovali. Jeruzalem: posvätné mesto pre tri náboženstvá, hlavné mesto kníh, otvorené mesto. Ide len o to, že našou úlohou nie je nariaďovať toto delenie, harmonogram či metódy, ale, ako sme už povedali, povzbudiť dialóg, aby zúčastnené strany, teda Palestínčania a Izraelčania, dokázali dospieť k záveru.
Sarah Ludford
Vážený pán predsedajúci, záver Rady je rozhodne vítaným a ráznym vyhlásením stanoviska EÚ a jej zámeru zohrávať oveľa významnejšiu úlohu v rámci oživenej angažovanosti Kvarteta. Súhlasia teda Rada a Komisia s tým, že postoj, ktorý od vás niektorí žiadajú, a to bojkotovať Izrael, je úplne nesprávnou cestou k tejto angažovanosti? Nemôžete bojkotovať a zároveň sa angažovať.
Správnym spôsobom je v skutočnosti ten, ktorý sa v záveroch vyzdvihuje, a to znovu potvrdiť ďalší rozvoj dvojstranných vzťahov s Izraelom. Nech je to akokoľvek lákavé, Rada môže byť vplyvným aktérom politicky a v rámci hospodárskej podpory, iba ak odolá pokušeniam - podnecovaným frustráciou jednej alebo druhej strany - uložiť nejaký druh sankcií alebo potrestať jednu či druhú stranu. Je to príliš zložitá situácia a iba to podkopáva intenzívny a nepretržitý tlak EÚ na obidve strany, aby sa vrátili k rokovaciemu stolu a uzavreli mierovú dohodu.
Ivo Vajgl
(SL) Aj ja som proti jazyku sankcií a vyhrážok a som aj za konštruktívnu politiku a dialóg. Mrzí ma však, že dnes sme až príliš často počuli, že Izrael je demokratický štát. Izrael je štát, ktorý sa nespráva demokraticky, keď ide o Palestínčanov a keď ide o náš spoločný cieľ, a to vytvorenie dvoch nezávislých, sebavedomých a bezpečných štátov, ktoré budú žiť vedľa seba. Preto, pani barónka Ashtonová, si myslím, že sme vám dnes poskytli veľa podnetov na vytvorenie konštruktívnejšej a efektívnejšej politiky Európskej únie. Musím, žiaľ, povedať, že Izrael nás stále považuje za neškodného strašiaka, a nie za ozajstný subjekt, s ktorým by mal nadviazať dialóg a ktorý by mohol byť užitočný pri riešení tohto problému.
Robert Atkins
Vážený pán predsedajúci, ako člen delegácie, ktorá bola minulý týždeň v Palestíne, som pochopil, že existuje niekoľko rozumných ľudí, ktorí sú presvedčení, že možnosť vytvorenia dvoch štátov je v nenávratne. Dôvodom je hlavne konanie Izraela, a to najmä jeho návrhy rozšíriť múr ešte viac smerom do východného Jeruzalema a až zaň, a tým rozdeliť Západný breh na severnú a južnú časť.
Aké budú naše záujmy a aké kroky podnikneme, ak sa táto možnosť vytvorenia jediného štátu stane skutočnosťou?
Po druhé, uvedomuje si predsedníctvo a lady Ashtonová, ako veľmi sú názory, opäť, rozumných ľudí na frašku, ktorá sa vydáva za Kvarteto, rozšírené medzi množstvom ľudí? Aké kroky podnikneme s cieľom zaistiť, aby náklady na túto operáciu zodpovedali jej efektívnosti, ktorá je v súčasnosti nulová?
Charles Tannock
Vážený pán predsedajúci, súhlasím s izraelským ministrom zahraničných vecí pánom Liebermanom v tom, že záverečné vyhlásenie Rady je možno oveľa lepšie ako predchádzajúci švédsky návrh, ktorý som videl pred niekoľkými týždňami, nezmieňuje sa však o prijatých zásadách Kvarteta, ktoré Hamas odmieta, keďže aj naďalej terorizuje vedúcich predstaviteľov Palestínskej samosprávy a rovnako aj civilných obyvateľov v Gaze.
Prečo aj minister zahraničných vecí pán Bildt nenavštívil tento región, aby prejavil solidaritu demokratickému Izraelu a umierneným Palestínčanom?
Prečo sa v tomto kritickom období osobitne zdôrazňuje zabratie východného Jeruzalema?
EÚ musí byť viac vyvážená a formálne uznať naše spoločné demokratické hodnoty so štátom Izrael a skutočne zlepšiť účasť Izraela v programoch EÚ - tu výnimočne súhlasím s barónkou Ludfordovou - na základe dohody o pridružení s cieľom zvýšiť dôveru Izraela v kladný postoj EÚ k židovskému štátu.
Cecilia Malmström
Vážený pán predsedajúci, ďakujem vám za veľmi konštruktívnu rozpravu. Najprv by som chcela odpovedať na niektoré konkrétne otázky a potom poviem pár slov na záver.
Správa Richarda Goldstona je veľmi dôležitá. Ide o vážnu správu. Jej závery treba dôkladne preštudovať. EÚ požiadala obidve strany, teda Izrael i Palestínčanov, aby začali náležité vyšetrovanie v súlade s tým, čo odporúča správa.
Pokiaľ ide o Kvarteto, v záveroch prijatých Radou sa tiež nachádza zmienka o Kvartete i o potrebe zvýšiť jeho úsilie. Čo sa týka rokovaní s Hamasom, Rada udržiava kontakt s palestínskym vedením na čele s prezidentom Abbásom a premiérom Fajjádom. Podmienky rokovaní s Hamasom sú dobre známe a ešte neboli splnené.
Na záver by som chcela povedať, že je nesmierne potešiteľné vidieť vysokú mieru podpory, ktorú majú tieto závery v Parlamente. S jemnými rozdielmi názorov, prirodzene, si každý uvedomuje, aké dôležité je všetkými možnými spôsobmi sa snažiť podporovať mierový proces na Blízkom východe a všetci sme nesmierne sklamaní skutočnosťou, že napreduje tak zúfalo pomaly. Pokoj Vianoc, ktorý čoskoro zavládne v tomto Parlamente a na mnohých miestach vo svete, tento rok opäť nezavládne v tomto regióne, ako by sme si želali.
Na začiatku švédskeho predsedníctva sme verili, že snahy prezidenta USA Obamu prinesú výsledky v izraelsko-palestínskych rokovaniach. Je dôležité, aby EÚ a USA úzko spolupracovali. Zatiaľ to tak nie je, ale - ako vždy v súvislosti s touto otázkou - musíme byť trpezliví a vytrvalí. EÚ musí byť neoblomná a stáť si za svojím posolstvom týkajúcim sa východného Jeruzalema, hraníc a bezpečnosti. Veľmi ma teší vysoká úroveň zhody tu v Parlamente, a to aj pokiaľ ide o naše závery, ktoré sú jasné a pevné. Stanú sa základom práce EÚ na dlhú dobu. V tomto ohľade bude dôležité, aby všetky inštitúcie navzájom úzko spolupracovali.
Európska únia pokračuje vo svojej misii Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky v tomto regióne. V minulom roku prispel najmä Koordinačný úrad Európskej únie na podporu palestínskej polície (Eupol Copps) k zlepšeniu sociálnych a hospodárskych podmienok Palestínčanov na Západnom brehu Jordánu. EÚ zároveň podporuje prípravy na vytvorenie nezávislého palestínskeho štátu. V tejto oblasti treba vykonať veľa práce a my, samozrejme, podporujeme program vypracovaný Palestínskou samosprávou s názvom Palestína: Ukončenie okupácie, vytvorenie štátu.
Aby bolo možné skoncovať s týmto konfliktom, je potrebné dosiahnuť jeho urovnanie prostredníctvom rokovaní medzi stranami. To sa musí týkať všetkých otázok. Nemôžeme prijať riešenie, ktoré budú určovať jednostranné opatrenia a ktoré sa stane hotovou vecou. Riešenie musí byť komplexné. Musí zahŕňať Libanon a Sýriu a musí byť súčasťou regionálnej stratégie na urovnanie arabsko-izraelského konfliktu. Ešte tam nie sme, ale EÚ už urobila obrovský krok vpred. Všetky inštitúcie do veľkej miery súhlasia, že je to potrebné. Teším sa na pokračovanie spolupráce v tejto otázke.
Catherine Ashton
dezignovaná podpredsedníčka Komisie. - Vážený pán predsedajúci, dovoľte mi povedať len toľko, že otázka týkajúca sa miesta, kde budem sedieť, sa, ako predpokladám, bude opakovať. Sedím na tomto mieste, pretože na druhej strane sedí Rada. Možno si budem musieť sadnúť tam alebo mi v rovnakej vzdialenosti budete musieť postaviť novú stoličku, pretože vás môžem uistiť, že kdekoľvek si sadnem, vždy budem mať problém. Som však veľmi rada, že som tu s Ceciliou a veľmi sa teším na spoluprácu s ňou.
Čo ma udivuje na rozprave, ktorá práve prebehla, je skutočnosť, že - a myslím, pán Atkins, v tom, čo ste povedali, ste asi výnimka, hoci som pozorne počúvala - tu prevláda všeobecné presvedčenie, že o čo sa snažíme, je riešenie v podobe vytvorenia dvoch štátov. Prevláda tu obrovské množstvo silných emócií všetkých poslancov, predovšetkým však, ak to smiem takto povedať, pána De Rossu a tých, ktorí sa nedávno vrátili a ktorí jasne sami videli hroznú situáciu v tejto oblasti.
Som presvedčená, že na záveroch je podstatné to, že sú veľmi jasné. Sú pre mňa skutočným ukazovateľom smeru, ktorým musíme ísť. Čo je tiež veľmi zrejmé - a tu chcem oceniť prácu predsedníctva -, je pocit frustrácie v tomto Parlamente v súvislosti s tým, že veci nenapredujú. Je to pocit frustrácie, ktorý vyplýva zo skutočnosti, že stanoviská sa niekedy značne líšia. Spája ich však túžba vidieť nejaké riešenie. Nuansy sú dôležité. Vaše názory na tieto rozdiely, ako aj na podobnosti sú pre mňa dôležité, keďže v týchto diskusiách a rokovaniach usmerňujem našu budúcnosť.
Niet pochýb o tom, že musíme urobiť dve veci. Jedna sa týka skôr politických otázok, ktoré ste celkom oprávnene predložili. Aký bude náš vzťah? Som na začiatku tejto cesty a táto rozprava je pre mňa nesmierne dôležitá, pretože som si vypočula stanoviská, ktoré ste prezentovali. V prvom rade si z toho beriem to, že Kvarteto musí preukázať, že si zaslúži peniaze a že dokáže oživiť svoje aktivity. Prostredníctvom videospojenia som už hovorila so štábom v Jeruzaleme, hovorila som s pánom Blairom o jeho práci a o týchto veciach som tiež hovorila s ministerkou zahraničných vecí USA pani Clintonovou. Je to veľmi dôležité. Ak to bude fungovať, potom je slovo "oživiť" úplne správne.
Po druhé, v rámci tohto regiónu sú tu záležitosti, ktoré otvorilo predsedníctvo v súvislosti so širšími otázkami týkajúcimi sa krajín, s ktorými musíme spolupracovať. Myslím si, že to najpodstatnejšie z dnešného dňa je: čo dokáže urobiť samotná EÚ?
V určitom zmysle ma to privádza k tomu, čo nazývam praktické otázky. Mnohí kolegovia nastolili konkrétne otázky: či ide o otázku toho, čo robí Spojené kráľovstvo v súvislosti s označovaním výrobkov, či ide o otázku týkajúcu sa dohody o pristúpení či o správu vedúcich predstaviteľov misie a jej odporúčania, ktoré som si zatiaľ nepreštudovala. Musíme dôkladne zvážiť všetky tieto otázky. Čo však musíme urobiť, je preukázať praktickú podporu priamo v teréne.
Spomínala som 1 200 tried, ktoré potrebujeme, a spomínala som našu prácu v oblasti zdravotníctva. Sme pevne odhodlaní presadzovať plán budovania štátu, ktorý zostavil premiér Fajjád, ako aj skvalitňovať inštitúcie, a to najmä z hľadiska zásad právneho štátu. Musí byť viditeľné, že sa skutočne angažujeme v tejto oblasti a skutočne hľadáme spôsoby, akými zlepšiť situáciu ľudí, ktorí tam každý deň musia žiť a ktorí od nás očakávajú potrebnú pomoc.
To je najdôležitejšia a najpraktickejšia vec, ktorú musím v prvom rade urobiť. Prácu, ktorú chcem robiť, by som opísala nasledovne: máme potenciál ponúkať politické a hospodárske riešenia. Chcela by som tieto dve veci spojiť, aby sme našli spôsob, akým môžeme skvalitniť našu prácu, podporovať prebiehajúce aktivity, zefektívniť úlohu Kvarteta, v istom zmysle dať dokopy vedľa seba fungujúcu Radu a Komisiu a spojiť to v jedno, aby sa naše aktivity v teréne zlepšili.
Napokon, sú to dve strany, ktoré sa musia spojiť, aby prijali rozhodnutie a nastolili mier. Na ceste k tomuto záveru však zohrávame významnú úlohu a ja som vo vašom mene, ako aj mene Komisie a Rady rozhodnutá, že sa na tom budeme plne podieľať.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Dominique Baudis  
písomne. - (FR) Počas posledného zasadnutia Rady pre zahraničné veci Rada Európskej únie informovala, že chce, aby bol v blízkej budúcnosti vytvorený palestínsky štát s hranicami z roku 1967 a s východným Jeruzalemom ako hlavným mestom. Európa týmto načrtáva podmienky realizovateľného riešenia konfliktu na Blízkom východe, ktoré by bolo prijateľné pre obidve strany. Riešenie, ktoré navrhla Rada, je spravodlivé. Izrael a Palestína si na jeho základe môžu vymeniť pôdu za mier. Európska únia zohráva významnú úlohu. Môže podporiť vnútropalestínske zmierenie, bez ktorého v rokovaniach s Izraelom nebude žiadny palestínsky partner. Môže tiež podporiť obnovenie izraelsko-palestínskeho dialógu v rámci kontextu Únie pre Stredozemie.
Daciana Octavia Sârbu  
písomne. - Vítam nedávne závery Rady týkajúce sa tejto záležitosti, a to najmä pokiaľ ide o východný Jeruzalem. Rada zaujala jasné stanovisko k viacerým kľúčovým otázkam vrátane hraníc z roku 1967, izraelských osád, prístupu do Gazy, ako aj podpory riešenia v podobe dvoch štátov, v ktorých by bol Jeruzalem spoločným hlavným mestom. Tie predstavovali niekoľko kritických a sporných bodov a Rade sa ich podarilo riešiť vo svojich záveroch. Rada poskytla vysokej predstaviteľke EÚ zoznam konkrétnych cieľov a tiež jasný smer, ktorým sa podľa EÚ majú rokovania uberať. Dúfam, že táto zrozumiteľnosť a zhoda členských štátov povedie k efektívnejšiemu zapojeniu EÚ do rokovaní, ako aj k lepšej schopnosti sa spolu s ostatnými kľúčovými aktérmi angažovať v mierovom procese.
