Euroopa Ülemkogu ettevalmistamine (11.-12. detsember 2008) (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. detsembri 2008. aasta kohtumise ettevalmistamise kohta.
Jean-Pierre Jouyet
Lugupeetud juhataja, komisjoni president, austatud parlamendiliikmed! Kõigepealt tahaksin minagi omalt poolt väljendada solidaarsust ja avaldada kaastunnet Mumbais toime pandud barbaarsete rünnakute ohvritele ja India rahvale, kes on samuti selle tragöödia ohver.
Olles Euroopa nimel Roissy lennujaamas tervitanud härra Guardansi, tahaksin ma ka öelda, et me kõik peame õppima koostööst eri konsulaatide vahel, ja ma kordaksin teie sõnu, juhataja: meil tuleb kindlasti parandada kooskõlastamist selles valdkonnas Euroopa tasandil juba enne ühtse diplomaatilise teenistuse loomist.
Lõpuks tahaksin ma veel ühineda kaastundeavaldusega Hispaanias juhtunu pärast ning kinnitada nõukogu nimel solidaarsust meie Hispaania sõprade ja Hispaania valitsusega.
Lugupeetud juhataja, komisjoni president, austatud parlamendiliikmed! Euroopa Ülemkogu eelseisev kohtumine 11. ja 12. detsembril - vabandust, ma jätsin mainimata komisjoni asepresidendi Margot Wallströmi - on erakordselt tähtis. Päevakord on väga tihe: arutusele tulevad Lissaboni lepingu tulevik, Euroopa meetmed vastuseks majanduslikule ja rahalisele olukorrale maailmas, võitlus kliimamuutuse vastu ja energiapakett.
Lissaboni lepingu küsimuses suhtleme komisjoni ja Iiri sõpradega. Iirimaal on viimastel päevadel tegeldud eri poolte seisukohtade ärakuulamise ja analüüsimisega; selles töös osalesite Euroopa Parlamendi esindajana ka teie, juhataja. Teile esitas sel teemal küsimusi ka Iiri Parlament. Minu arvates on sellel tööl kolm tulemust.
Esiteks leiavad Iiri Parlamendi liikmed, et Iirimaal on oht jääda Euroopa Liidus teatud määral kõrvale ning see on Iirimaale lühiajalises ja keskpikas plaanis kahjulik.
Teine tulemus on see, et Iirimaa osalemine Euroopa Liidus täieõigusliku liikmena on nende silmis endiselt igati soovitav.
Viimane ja kolmas tulemus on see, et Iirimaa peab välja pakkuma lahenduse, kuidas jääda Euroopa projekti liikmeks, leides samas vastuse neile muredele, mida väljendati 12. juunil toimunud referendumil.
Nagu te teate, ei ole Iiri valitsus veel vastu võtnud ametlikku seisukohta selles, kas ta pooldab neid soovitusi või mitte, kas ta soovib neid rakendada või millisel viisil ta seda tahab teha. Me oleme Iiri valitsusega suhelnud ning enne nädala lõppu leiab aset veel üks kontakt peaminister Coheni ja president Sarkozy vahel.
Te mõistate, et ma ei saa rääkida Iiri valitsuse nimel. Mis aga puudutab eesistujariiki, siis meie oleme igati valmis Iiri sõpru aitama, me tahame mõista nende võimalikke soove eri valdkondades ja saada teada, milliseid õiguslikke tagatisi nad vajavad, arvestades samas asjaolu, et 25 parlamenti on selle lepingu juba ratifitseerinud, me ootame 26. ratifitseerimist 2009. aasta algul ning me tahame edastada selge ja positiivse sõnumi Lissaboni lepingu tegeliku jõustumise kohta. Selline on lühidalt see tegevuskava, mille me välja pakume ja mida me hakkame arutama Euroopa Ülemkogu eelseisval kohtumisel.
Majandus- ja finantsolukorra teemal oleme Euroopa Parlamendis pidanud juba mitmeid arutelusid. Ma kordaksin üle põhiküsimused, sest majanduslangus mõjub Euroopale rängalt. Olles silmitsi erakorralise olukorraga, peame näitama, et suudame sellele reageerida. Me peame olema ühtsed ja näitama üles sedasama otsustamissuutlikkust, mida me ilmutasime oktoobris, kui tuli leida kooskõlastatud tegutsemisviis vastuseks kogu finantssektori kokkuvarisemise ohule. Just selles vaimus kavatseb eesistujariik juhtida Euroopa Ülemkogu tööd 11. ja 12. detsembril.
Komisjoni president Barroso räägib sellest minust paremini, kuid ma mainin ära, et komisjon võttis 26. novembril vastu ettepanekud Euroopa majanduse taastamise kava kohta; need ettepanekud vaadati läbi konkurentsivõime nõukogu esmaspäevasel kohtumisel ning majandus- ja rahandusministrite kohtumisel. Selle kava näol on tegemist Euroopa kooskõlastatud reageerimisega majanduskriisile. Kava raames kasutatakse ära olemasolevad ühenduse vahendid ning võimaldatakse liikmesriikidel rakendada nende olukorras kõige sobivamaid abinõusid, tehes üksteisega tihedat koostööd ja järgides teatavaid põhimõtteid.
Ma tahaksin öelda, et eesistujariigi arvates liigutakse komisjoni ettepanekutega õiges suunas. Me peame püüdma vabastada ühenduse eelarvest vabu vahendeid, kus iganes neid ka ei leiduks; ma pean silmas Euroopa Sotsiaalfondi, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ja struktuurifonde. Samuti peame komisjoni ettepaneku kohaselt rohkem kasutama Euroopa Investeerimispanga raha ning me loodame, et Euroopa Parlament osaleb täiel määral ühenduse institutsioonide rakendamises kriisi lahendamisse.
Liikmesriikide ülesanne on kasutada kõikvõimalikke vahendeid majandustegevuse toetamiseks eelseisval aastal, arvestades nii komisjoni kui ka teiste institutsioonide koostatud prognoose. Komisjon teeb ettepaneku võtta nii ühenduse kui ka liikmesriikide ühiste jõupingutuste tulemusena kasutusele kuni 200 miljardit eurot ehk 1,5% ühenduse SKTst. Ma tean, et need arvud tunduvad veidi hirmutavad. Eesistujariik leiab, et komisjoni poolt välja pakutud meede aitab lahendada meie ees seisvad probleemid ja selle näol on tegemist vajaliku stiimuliga.
Me teame hästi, et ühenduse ametivõimud ei saa kõike garanteerida, sest nende võimalused on piiratud, eriti eelarve ja pädevusvaldkondade osas, ning et kõike ei saa teha ühenduse tasandil. Ametivõimud peavad siiski tagama, et liikmesriikide poolt majanduse taastamiseks võetavad meetmed on sidusad ja kooskõlastatud, nii et nende kogumõju Euroopa Liidu majanduse taastamise seisukohalt oleks võimalikult suur.
Nagu komisjon, usume meiegi, et me vajame suunatud valdkondlikke ja ajutisi toetusmeetmeid. Need meetmed peavad olema kooskõlas Euroopa Liidu pikaajaliste prioriteetide ja Lissaboni strateegiaga ning neid tuleb kiiresti võtta. Meie arvates tuleks muude esmatähtsate meetmete seas keskenduda Euroopa tööstuslikule baasile, iseäranis olulistele sektoritele, näiteks autotööstusele, mida, nagu te teate, majanduslangus väga tõsiselt mõjutab. Liikmesriikidel tuleks lubada koostöös Euroopa Investeerimispangaga toetada oma tootjaid, et edendada jõupingutusi uute tehnoloogiate, eelkõige keskkonnahoidlike autode väljatöötamiseks.
Nagu rõhutati ka konkurentsivõime nõukogus, peame saama rohkem manööverdamisruumi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamiseks, sest neile mõjub praegune kriis eriti rängalt ja Euroopa finantssektori olukorra tõttu ohustavad neid laenupiirangud. Me oleme seadnud sihiks jõuda Euroopa Ülemkogu eelseisval kohtumisel 11. ja 12. detsembril võimalikult ambitsioonika üldise tegevuskavani.
Austatud juhataja! Homme toimub Euroopa Parlamendis arutelu kliima- ja energiapaketi teemal. Ma tahaksin nõukogu nimel taas kord tänada Euroopa Parlamenti tema väga konstruktiivse suhtumise eest selles dialoogis, mida me energia- ja kliimapaketi teemal pidanud oleme. Meie eesmärk oli ja on saavutada kokkulepe esimesel lugemisel juba enne selle kuu lõppu. See ei ole mingi projekt, millega eesistujariik Prantsusmaa tahaks oma edevust rahuldada; küsimus ei ole eesistujariigi veel ühes n-ö võidus. Asi on hoopis muus. Asi on selles, et Euroopa peab olema valmis järgima rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud tähtaegu, pidades silmas 2009. aasta ajakava, ning võtma soovitud initsiatiivi Poznańis äsja alanud konverentsil ja järgmise aasta novembris Kopenhaagenis toimuval konverentsil.
Teie raportöörid teavad seda väga hästi. Läbirääkimiste edukaks lõpuleviimiseks on Euroopa Parlamendi ja Jean-Louis Borloo vahel toimunud mitu sisukat mõttevahetust. Eesistujariigi soov ja eesmärk on selge. Me oleme seadnud teatud eesmärgid ja komisjoni poolt välja pakutud pakett on sidus. Neid eesmärke ja seda sidusust tuleb kaitsta. Me ei tohi kõrvale kalduda komisjoni poolt algul välja pakutud loogikast.
Me peame käsitlema kaht küsimust. Esimene küsimus hõlmab piisavat paindlikkust nende riikide suhtes, kes oma geograafilise olukorra ja majandusliku arengu tõttu peavad tegema jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vallas - ma pean eelkõige silmas meie Kesk- ja Ida-Euroopa sõpru. Teine küsimus puudutab majanduskriisiga seoses vajalikku paindlikkust tööstussektorite puhul, mida need energiatarbimise probleemid kõige enam mõjutavad. Need on tegevussuunad, mille raames me teeme väga tihedat koostööd komisjoni ja teiste liikmesriikidega; me kõik peame olema ühtsed, et oleks võimalik saavutada konkreetseid tulemusi ja et see pakett võetaks vastu veel enne aasta lõppu.
Niisiis, lugupeetud juhataja, president Barroso, austatud parlamendiliikmed - see Euroopa Ülemkogu kohtumine on otsustava tähtsusega. Euroopa on praegu teelahkmel nii mitmeski valdkonnas, nimelt institutsioonide, majanduse ja energeetikaga seotud valdkondades. See Euroopa Ülemkogu kohtumine tuleb kindlasti keeruline. Ülemkogu peab suutma leida lahenduse Euroopa Liidus valitsevale olukorrale. Seetõttu peame nõukogus, komisjonis ja Euroopa Parlamendis tegema absoluutselt kõik, mis meie võimuses, et saavutada edukalt need mitmesugused eesmärgid. Muidugi oleme ka teadlikud sellest, kui raske on meie ees seisev ülesanne.
José Manuel Barroso
Lugupeetud juhataja, härra Jouyet, austatud parlamendiliikmed! Lubage mul kõigepealt ühineda sellega, mida teie, härra Pöttering, ütlesite Mumbais toimunud tragöödia kohta, ning öelda lisaks, et ka minu arvates on vaja Euroopa solidaarsust ja et see solidaarsus peab praktikas väljenduma tõelises Euroopa kodakondsuses.
Ma arvan, et me kõik oskame teha neist sündmustest järeldusi ning rakendada praktikas Euroopa kodakondsuse ja solidaarsuse üllaid ideid.
Lugupeetud juhataja, austatud parlamendiliikmed! Viimastel kuudel on Euroopa Liit tõepoolest olnud silmitsi mitmete suurte probleemidega: Gruusia konflikti, enneolematu finantskriisi ja ootamatu majanduslangusega.
Euroopa Liit on neid erakorralisi sündmusi seni õigesti hinnanud ning minu absoluutset veendumust mööda austust väärivalt tegutsenud. Tänu meie kolme institutsiooni ühisele tegutsemisele ja tihedale koostööle ning - ma pean lisama - eesistujariigi Prantsusmaa aktiivsusele ja pädevusele on Euroopa mõõtme kasulikkus ja asjakohasus selgelt ilmsiks tulnud. Me oleme näidanud eurooplastele ja kogu maailmale, et Euroopa Liit on olukorra kõrgusel: suuteline leidma kiireid ja kooskõlastatud lahendusi ning valmis töötama käsikäes koos oma partneritega maailmaareenil.
Kuid olgem üksteisega siiski täiesti ausad: kõige tähtsam töö seisab meil lähinädalatel veel ees. Meie ees on palju väljakutseid, eelkõige kolm põhiülesannet, mille me suudame täita üksnes siis, kui Euroopa Liidu kolm peamist institutsiooni - Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon - jätkavad koostööd, milles igaüks täidab oma rolli meie ühiste eesmärkide poole püüdlemisel. Need ülesanded on järgmised: esiteks, võtta otsustavaid ja viivitamatult rakendatavaid meetmeid selleks, et viia Euroopa majanduskasvu teele ja leida lahendus reaalmajanduse kriisi ületamiseks; teiseks, näidata, et Euroopa varustab end vahenditega, mis on vajalikud selleks, et saada maailma juhtivaks vähem süsinikdioksiidi heitkoguseid tekitava majandusega piirkonnaks, ja et me suudame hoida oma positsiooni üleilmse kliimamuutuse vastase võitluse eestvedajana; ning kolmandaks, koostada Lissaboni lepingu rakendamiseks tegevuskava.
Kindlasti võiksin mainida mitmeid teisigi teemasid, eriti välissuhete valdkonnas, mille kohta ma tahaksin öelda, et me oleme komisjonis uhked selle üle, et heakskiidu on saanud teatis, milles on esitatud tõelise idapartnerluse poliitika vägagi ambitsioonikad eesmärgid, kuid kuna aega on vähe, siis ma keskendun nüüd neile kolmele suurimale ülesandele, mis Euroopa Ülemkogu ees detsembris seisavad.
Vaadakem kõigepealt Euroopa majanduse taastamise kava. Arutelude käigus, mis toimusid enne Euroopa Ülemkogu oktoobrikuist kohtumist, räägiti sellest, et probleemid kanduvad edasi ja finantskriis on levimas juba reaalmajandusse.
Nädal aega hiljem tegi komisjon oma teatises ettepaneku Euroopa Liidu tasandil võetavate meetmete raamistiku kohta. Me ütlesime, et me vajame vastuseks finantskriisile majanduslikke meetmeid ja neid meetmeid tuleb võtta kooskõlastatult. Selle tegevusraamistiku suhtes saavutati laialdane üksmeel: see kiideti heaks Euroopa Ülemkogu eelmisel mitteametlikul kohtumisel ja Euroopa Parlamendi osaistungjärgul eelmisel kuul. Lisaks kajastus see tegevusraamistik ka G20 tippkohtumisel määratletud üleilmses strateegias, kuna oli tippkohtumisel toimunud arutelu aluseks. Oma tegevussuundade kindlaksmääramisel võtsid selles tegevusraamistikus soovitatud lähenemisviisi omaks ka liikmesriigid.
Euroopa majanduse taastamise kava, mida ma tutvustasin eelmisel nädalal, sisaldab üksikasjalikke rakendusmeetodeid ja sellega on kooskõlastamine viidud uuele tasandile.
Ma olen Euroopa Parlamendile tänulik, et ta on andnud majanduse taastamise kavale omapoolse tõuke parlamendikomisjonides ja täiskogu osaistungjärgul peetud aruteludes ning eriti arutelus, mis mul oli esimeeste konverentsiga, ning ma tahan tänada Euroopa Parlamendi presidenti ja eri fraktsioonide esimehi nende panuse eest, mis need arutelud võimalikuks tegi. Selle kava elluviimisega peab kaasnema sama pidev dialoog, mis toimus kava ettevalmistamise ajal.
Euroopa majanduse taastamise kava, milles tehakse ettepanek suunata meie majanduse hoogustamisse 200 miljardit eurot, hõlmab kümmet üksikasjalikult välja toodud prioriteeti ja selles kajastub Euroopa tasandil seni enneolematu ühistegevuse tase. Ülesanne oli äärmiselt keeruline, suur oli ka ebaõnnestumise oht, sest meil tuli välja töötada vajadusele vastavas suurusjärgus ambitsioonikas kava. Kava ei põhine vähimal ühisnimetajal, kuid samas võetakse selles arvesse, et liikmesriikide eelarve- ja majandusolukord on väga erinev, ehkki kõik liikmesriigid on osalised ühisturul ja enamikus neist on käibel ühisraha. Seega peame tunnistama, et tegemist ei ole kerge ülesandega ning et nii intellektuaalselt kui ka muidugi poliitiliselt oli tõepoolest üsna keeruline leida majanduslik lahendus 27 riigile, mille lähtekohad on niivõrd erinevad.
Seetõttu ei koostanudki me kõigile ühesugust kava, vaid panime paika kooskõlastatud kava, tuginedes neile vahenditele, mis Euroopas juba meie käsutuses on, stabiilsuse ja kasvu paktile ning majanduskasvu ja tööhõive Lissaboni strateegiale ning määratledes ühised eesmärgid, mida me kooskõlastatult tegutsedes majanduse taastamisega seoses saavutada tahame.
See kava tuleb nüüd ellu viia. Peale kokkuleppimise staadiumi peab kooskõlastamisega arvestama ka rakendamise ajal, sest tegevusetuse hind on lubamatult kõrge. Me oleme ise selle tunnistajaks: töökohad kaovad iga päev. Me ei saa oodata, kuni majanduslangus süveneb ja muutub tõsiseks kriisiks.
Ma arvan, et me kõik näeme suhtumise muutumist, isegi kui see ei ole veel täielikult ilmnenud konkreetsetes otsustes. Kõik teavad väga hästi, et meil ei ole tegemist tavapärase konjunktuurimuutusega. Me oleme täiesti teistsuguses olukorras ja tegemist ei ole majandustegevuse tavapärase vähenemisega. Ma kordan: asjaolud on erakorralised ja nüüd on tulnud aeg tegutseda.
Kõik institutsioonid peavad täitma oma kohustusi. Komisjon on kava esitamisega täitnud oma osa ja jätkab tegutsemist kava rakendamise tagamise nimel. Ma loodan, et Euroopa Parlament on valvas ja tuletab kõikidele institutsioonidele nende kohustusi meelde. Majanduse taastamise kavas pakutakse välja otsustavate ja ambitsioonikate meetmete võtmiseks vajalik tegevusraamistik. Minu arvates on see kava ühtaegu nii ambitsioonikas kui ka realistlik; pole ju mõtet esitada ettepanekuid suurte eesmärkide kohta, kui neid ettepanekuid mingil juhul heaks ei kiideta. Kuid siiski peame jääma kõrgete sihtide juurde.
See kava näitab, et stabiilsuse ja kasvu paktis ning Lissaboni strateegias sätestatud põhimõtted on võimaldanud meil leida tõelise Euroopa lahenduse.
See on suurepärane võimalus, mille Euroopa peab ära kasutama. Ma leian, et see on Euroopa jaoks tõsine proovikivi. Peale selle, et proovile pannakse meie majanduslik lahendus - ja see on juba isegi suur katsumus -, pannakse proovile kogu meie arusaam Euroopast. Milline on meie arusaam Euroopast? Kas me tahame rakendada Euroopa lahendusi Euroopa ja üleilmsetele majandusprobleemidele või ei taha?
Ühiselt tegutsedes saab Euroopa tõestada, et ta on suuteline tagama vajaliku kooskõlastamise, nii et igaüks saaks kõik oma jõud võitlusesse rakendada; tagama vajadustele vastava eelarvelise stimuleerimise, et saavutada reaalne mõju, hoides samas riiklikud kulutused keskpikas ja pikas plaanis kontrolli all; tagama lühiajaliste vahendite aruka kasutamise pikaajalise konkurentsivõime suurendamiseks, tabades kaks kärbest ühe hoobiga: stimuleerimine peab lühiajalises plaanis piirama kriisi mõju kodumajapidamistele, töötajatele ja ettevõtetele ning samal ajal lihtsustama üleminekut vähem energiamahukale majandusele ja toetama Euroopa konkurentsivõime suurendamise nimel keskpikas ja pikas plaanis tehtavaid reforme; ning tagama, et kogu meie tegevuse aluseks on solidaarsuse ja sotsiaalse õigluse esmatähtsad põhimõtted, mis tähendab, et tähelepanu pööratakse eelkõige neile, kes on selles kriisis kõige kaitsetumas olukorras.
Niisiis oleme seadnud kolm selget prioriteeti, kolm nurgakivi, millel rajaneb strateegia, mille keskmes on kõige kaitsetumas olukorras olevate ühiskonnakihtide vajadused.
Praegu ei ole õige aeg piirduda ainult liikmesriikide tasandil võetavate meetmetega. See peab olema täiesti selge. See on sõnum, mille ma tahaksin edastada Euroopa Ülemkogule, ja ma tean, et võin selles arvestada Euroopa Parlamendi toetusega. Ainult Euroopa tasandi lahendusel on vajalik ulatus, et kutsuda esile muudatusi, mis on kasulikud kõigile.
Euroopa Parlamendi toetus on hädavajalik. Seetõttu tahaksin paluda teil tutvuda uute ettepanekutega, kiirendada menetlusi ja muuta Euroopa eelarveraamistikku. Ka see asi peab selge olema. Minu arvates oleks täiesti vale, kui me nüüd paluksime liikmesriikidel teha täiendavaid jõupingutusi seoses oma eelarvete ja nende stimuleerimisega, kui me Euroopa tasandil ei suuda kasutada ära kõiki vahendeid, mis ühenduse eelarve kaudu meie käsutuses on.
Komisjon on seega minu arvates esitanud hea ettepaneku, öeldes, et kõik kasutamata vahendid tuleks ära kasutada teatud programmide toetamiseks ja teatud Euroopa meetmete käivitamiseks, mis on seotud näiteks omavaheliste ühenduste, uuenduste ja kliimasäästlike energialiikidega või sellise majanduse taastamise poliitikaga, millel on potentsiaali ka keskpikas perspektiivis. Ma leian, et see on vähim, mida tuleks teha.
Kuid ennekõike kutsun ma teid üles selgitama meie kaaskodanikele, kuidas Euroopa Liit kaitset pakub: mitte liikmesriikide asemel tegutsedes, vaid - vastupidi - liikmesriikide meetmete tulemuslikkust suurendades, et ühendada meie jõupingutused nõudluse stimuleerimiseks ja usalduse taastamiseks, mis on kõigi kodanike huvides.
Teine teema Euroopa Ülemkogu päevakorras on kliimamuutus. Ma tean, kui palju aega ja tähelepanu Euroopa Parlament on pühendanud kliimamuutuse- ja energiapaketile. Te olete näidanud, et see on tõepoolest üks meie aja peamisi poliitilisi, majanduslikke ja n-ö tsivilisatsioonilisi projekte. Kui me tulevikus vaatame tagasi sellele ajaloolisele otsusele, mille me teeme, siis näeme, et teie toetus sellele eesmärgile ja teie panus selle eesmärgi saavutamise viisi leidmisse olid hindamatu väärtusega.
Peaaegu aasta on möödunud sellest, kui komisjon oma ettepanekud esitas. Selle aja jooksul oleme olnud tunnistajaks suurele majanduslangusele. Me oleme kuulnud, et tööstussektor on sel pingelisel ajal arusaadavalt mures.
Ent pühendumine peamiste sihtide saavutamisele ei ole kõikuma löönud: me tahame aastaks 2020 saavutada 20/20/20 eesmärgid, olla Kopenhaagenis järgmisel aastal toimuval konverentsil üleilmse kokkuleppe sõlmimise eestvedaja ning tõestada, et meil on neist küsimustest rääkides tõsi taga.
Loomulikult on veel palju teha, enne kui nõukogu ja Euroopa Parlament jõuavad lõplikule kokkuleppele. Nii see peakski olema. Tegemist on ülioluliste otsustega, mis mõjutavad iga eurooplase elu. Neid tulebki tõsiselt võtta. Me peame kõik õigesti tegema.
Järgmisel nädalal toimuv Euroopa Ülemkogu kohtumine on otsustava tähtsusega 27 liikmesriigi riigipeade ja valitsusjuhtide vahelise kokkuleppe sõlmimise seisukohalt. Kuid ehkki 27 liikmesriigi kokkulepe on edasiliikumise vajalik tingimus, ei piisa üksnes sellest. Uskuge mind, keegi ei tea komisjonist paremini, kui tähtsat rolli etendab Euroopa Parlament kaas-seadusandjana. Te olete ikka ja jälle tõestanud, et teie panus on hädavajalik mitte ainult Euroopa õigusaktide demokraatliku legitiimsuse, vaid ka nende tulemuslikkuse mõttes.
Teie töö on otsustava tähtsusega õigusaktide suhtes erakonna- ja riigiülese konsensuse loomisel. On vaja, et te etendaksite seda rolli ka kliima- ja energiapaketi puhul. Hiljutise kolmepoolse töö tulemusena on juba palju saavutatud. Ma olen kindel, et läbime ka ülejäänud tee koos. Ma tõesti usun, et me suudame jõuda ja peaksimegi jõudma Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokkuleppele, ning mul on väga hea meel nõukogu äärmiselt tegusa eesistujariigi Prantsusmaa jõupingutuste üle; komisjon teeb nõukoguga aktiivselt koostööd. Seetõttu teen ma ettepaneku hakata kohe pärast Euroopa Ülemkogu kohtumist kolmepoolselt - koos Euroopa Parlamendiga - käsitlema kohtumise tulemusi, et siluda võimalikke järelejäänud erinevusi ja teisendada poliitiline kokkulepe õigusaktideks.
Olen kindel, et me suudame lõpetada töö õigel ajal ning näidata, et kliimamuutuse, energiavarustuskindluse ja majanduskasvuga seotud küsimustega saab tegelda ja peabki tegelema nii, et need valdkonnad üksteist vastastikku toetavad. See on parim sõnum, mille me saame edastada enne Euroopa Parlamendi valimisi, enne Ameerika Ühendriikide järgmise presidendi ametisseastumist ja enne Kopenhaageni konverentsi. Luban, et komisjon teeb selleks teiega väsimatult koostööd.
Lõpuks tahan märkida, et kahtlemata on neid, kelle arvates tähendab Lissaboni lepingu arutamine praeguses olukorras tähelepanu kõrvalejuhtimist. See on vale. Rohkem kui kunagi varem tõestab Euroopa Liit nüüd oma olulisust kodanike majandusliku ja sotsiaalse heaolu edendajana. See, kui talle antakse selle ülesande tulemuslikumaks ja demokraatlikumaks täitmiseks vahendid, ei ole tähelepanu kõrvalejuhtimine. See on hädavajalik. Kriisid, mis mõjutavad meid kõiki, on seda vajadust rõhutanud.
Minu arvates on Euroopa Liit suhtunud sellesse, et Iirimaa ütles referendumil "ei”, väga küpselt, austades referendumi tulemust ning andes Iiri valitsusele aega selle üle järele mõtlemiseks ja selle analüüsimiseks ning aega olukorra lahenduse väljatöötamiseks.
Ennekõike on Euroopa näidanud oma otsusekindlust uue lepingu sõlmimise suunas liikumisel. Üks liikmesriik teise järel on selle lepingu ratifitseerinud. Komisjon, nagu ka Euroopa Parlament, on jätkuvalt seda lepingut põhjendanud. Ja me oleme selleks, et leida edasiliikumiseks õige tee, töötanud koos Iirimaaga - mitte Iirimaa vastu.
Lepingu kiire jõustumine on endiselt hädavajalik. Tuleb austada nende 25 riigi parlamendi otsust, kes on selle lepingu ratifitseerinud. Ja Euroopa Ülemkogu põhieesmärk peab olema leida edasiliikumiseks usaldusväärne tee, mis võimaldab ka Iirimaal see leping ratifitseerida. Järgmise nädala lõpuks peab meil olema tegevuskava, mis meid sellest ummikust välja viib.
2008. aasta läheb ajalukku aastana, mil Euroopa Liit pidi ületama väga keerulised katsumused. Kuid ma usun, et see läheb ajalukku ka aastana, mil Euroopa Liit näitas end piisavalt sihikindla, otsustava ja vaprana, et selle ülesande kõrgusel olla. Kasutagem eelseisvaid nädalaid selleks, et jätta tulevastele põlvkondadele tugevam ja ambitsioonikam Euroopa Liit.
(Aplaus)
Joseph Daul
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (FR) Austatud juhataja, härra Jouyet, komisjoni president, daamid ja härrad! Järgmisel nädalal kogunev Euroopa Ülemkogu käsitleb eelkõige praeguse majanduskriisiga seoses võetavaid meetmeid ja ma tahaksin kõigepealt tänada komisjoni tema töö eest. Alates finantskriisi algusest on komisjon esitanud suurel hulgal dokumente, mille eesmärk on reformida maailma finantsarhitektuuri. Eelmisel nädalal esitatud majanduse taastamise kava, mille üle meil on hea meel, lisandub kõigile neile meetmetele ja selle näol on tegemist sobiva vahendiga meie praegustele raskustele vastamiseks.
Me jagame komisjoni arvamust, et taastamiskavad tuleb võimalikult kiiresti ellu viia ja et edu võtmeks on majanduse taastamise meetmete kooskõlastamine. Meie riikide majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus on äärmiselt tähtis. Et lahendada meie probleemid pikemat perspektiivi silmas pidades, peame ilmutama nii otsusekindlust kui ka vastutustundlikkust. Komisjoni ettepanekud, mille eesmärk on rakendada võitluses selle kriisi vastu kõik Euroopa ja riiklikul tasandil kasutatavad poliitilised hoovad, on suurepärane lähenemine.
Me peame esmatähtsaks seadma selle, et me teeme kõik, mis meie võimuses, et vältida majanduslanguse allakäiguspiraali. Me peame taastama tarbijate usalduse, sest ainult see võib olukorda kiiresti muuta. Ma olen väga kurb, et mõned fraktsioonid ei jaga seda arusaama ja kavatsevad kasutada kriisi poliitilise profiidi lõikamiseks. Meie, paremtsentristide eesmärk ei ole loosungitega lehvitamine; me tahame taastada stabiilsuse, majanduskasvu ja töökohad. Punkt.
Meie eesmärk on ka näidata eurooplastele, mida tuleb kaitsta iga hinna eest: meie sotsiaalse turumajanduse mudelit, mida kogu maailm kadestab ja mille eest me peame võitlema, sest ainult see saab tagada ja kindlustada meie sotsiaalse ühtekuuluvuse. Kui ma oleksin kapitalist, siis teaksid seda kõik!
Seistes silmitsi kriisiga, mis nõuab kiireid, realistlikke ja pragmaatilisi meetmeid, eelistavad mõned inimesed süüdistada vastasleeri, et varjata omaenda patte. Me oleme väga hästi teadlikud selle kriisi tõsidusest, kuid me oleme teadlikud ka oma kohustusest võtta meetmeid, tuginedes oma väärtustele ja pragmaatilisele lähenemisviisile, ning leida õige tasakaal lühi- ja pikaajalise perspektiivi vahel.
Meetmed, mis on muutunud vajalikuks meie praeguste probleemide tõttu, ei tohi ohustada meie tulevikku. Seetõttu toetame komisjoni lähenemisviisi, mis lähtub majanduskasvule ja tööhõivele keskenduvast Lissaboni strateegiast. Tõepoolest, see strateegia on meie sotsiaalse mudeli säilimise parim garantii; igasugune muu strateegia oleks vastutustundetu. Kuid majanduse taastamise meetmete võtmine ei tähenda seda, et liikmesriigid võivad taganeda oma majanduse kohandamiseks hädavajalikest struktuurireformidest.
Daamid ja härrad, Euroopa Ülemkogu kohtumine on suures osas pühendatud ka kliima- ja energiapaketile, millest eesistujariik Prantsusmaa on täiesti õigesti teinud ühe oma peamistest prioriteetidest. Praegu käivad veel läbirääkimised enamiku sellesse paketti kuuluvate dokumentide üle ja ma kutsun kõiki läbirääkimistel osalejaid üles tegema kõik endast oleneva, et saavutada rahuldav kokkulepe.
Globaalne soojenemine on reaalsus, mida ei ole muutnud ei finantskriis ega praegune majanduskriis. Euroopa Liit peab olema oma partneritele maailmaareenil eeskujuks, võttes omaks vastutustundliku poliitilise suhtumise, mis vastab praegusele olukorrale. Meie võitlus kliimamuutuse vastu peab aga jätkuma.
Asjaolu, et edusamme on tehtud ühe kliima- ja energiapaketti kuuluva dokumendi osas, on väga hea märk ja annab tunnistust tõelisest soovist liikuda nende tekstidega edasi. Mul on selle üle hea meel. Ma tunnustan eesistujariigi Prantsusmaa otsusekindlust; eesistujariik on andnud endast kõik, et jõuda kokkuleppele. Ma tahaksin väljendada ka soovi, et meie Iiri sõbrad esitaksid Euroopa Ülemkogule ettepaneku tegevuskava kohta, mis oleks ühtaegu realistlik ja ambitsioonikas ning sisaldaks ajakava sellest institutsionaalsest ummikseisust väljumiseks.
See kriis näitab meile veel kord, et Euroopa peab suutma teha otsuseid tõhusamalt ja demokraatlikumalt. Lõpetuseks tahaksin tänada komisjoni idapartnerluse projekti eest, mille kohta ta kavatseb nõukogule ettepaneku teha.
Juhataja
Kui ma nüüd ütleksin, et te peate alati eeskujulikult kõneajast kinni, siis võidaks seda tõlgendada erapoolikusena.
Poul Nyrup Rasmussen
fraktsiooni PSE nimel. - Austatud juhataja! Meil on praegu Euroopas 17 miljonit töötut. Kui me midagi ette ei võta, kasvab töötute arv Euroopas aasta jooksul 21 miljonini ja 2010. aasta alguseks 25 miljonini.
14. novembril ütles meie fraktsioon, et meil peab olema selge eesmärk, ning sotsiaaldemokraatide fraktsioon ütles sedasama nädalavahetusel. Meie eesmärk peab olema mitte lasta tööhõivemääral langeda. See selge eesmärk - hoida inimesed tööturul - on meie rahalise stimuleerimise aluseks. Töökohti küll kaob, kuid me loome uued, et inimestel oleks tööd. Komisjoni plaanidest ei puudu minu arvates mitte suund, vaid ambitsioonikus ja tõeline kooskõlastamine.
Ma tean, et see on keeruline. Palun ärge öelge, et lihtne jõupingutuste ühendamine - mida valitsused on alati teinud - on kooskõlastamine, sest see ei ole nii. Ma nõustun teie kooskõlastamiseesmärgiga, kuid ühendagem jõud - Euroopa Parlamendi, teie ja nõukogu eesistuja jõud -, et paluda valitsustel lõpuks mõista, kui suurt lisaväärtust annab kooskõlastatud tegutsemine. Teie teate ja mina tean, et teie liikmesriikides on tulevane mõju kahekordne.
Nüüd räägin ma teisest küsimusest. Kui te seda teete, siis kas ma võiksin paluda, et teie ja nõukogu eesistuja esitaksite oma kolleegidele, riigipeadele ja valitsusjuhtidele, kes nõukogus kokku tulevad, järgmise küsimuse: kui me tahame tagada seda tööhõivemäära, siis kui palju raha me vajame? Ma olen teinud makromajanduslikud arvutused, mis näitavad, et me peame investeerima - nagu tegi Hispaania valitsus - ühe protsendi SKTst mitte ainult järgmisel aastal, vaid ka 2010. ja 2011. aastal. Muidu ei suuda me hoida tööhõivemäära sellel tasemel.
Kuidas me seda siis teeme? Ma teeksin sellise ettepaneku, et teie, komisjoni president, koostate loetelu prioriteetidest, mille aluseks on meie nutika ja keskkonnahoidliku majanduskasvu strateegia ja Lissaboni eesmärgid, ning 27 liikmesriiki saavad öelda, et nad on teie ja nõukoguga selle nimekirja osas nõus. Siis näitate Saksamaale, Prantsusmaale, Itaaliale - meile kõigile -, kui palju lisaväärtust me ühiselt tegutsedes saame. Seejärel koostate ajakava, mis näeb näiteks niisugune välja: kui te teete oma otsused enne jõule, siis me kohtume uuesti veebruaris, enne kevadet, et mõju hinnata. Siis oleme kevadel valmis koostama teise paketi ja sügisel kolmanda paketi, mis moodustavad osa meie pikaajalisest eesmärkide saavutamise strateegiast.
Ma ei ütle, et see on lihtne. Ma ütlen, et ma jagan teie ambitsioone, kuid ma ei näe eesmärkide rakendamist praktikas. Ühendagem jõud ja tehkem see ära.
Graham Watson
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Kui me viimati kohtusime, siis kiitsime nõukogu kiiret reageerimist finantskriisile. Kuid eelseisva Euroopa Ülemkogu puhul ei tundu kiirus enam olevat oluline. Aga peaks olema. Euroopa Liidu ees on reaalsed probleemid. Majanduslangus lämmatab ettevõtteid ja kliimamuutus muutub üha ilmsemaks.
Nõukogu ja komisjon peavad tunnistama hädavajadust tegutseda nüüd ja kohe, nagu kunagi ütles Martin Luther King. Eile ei mõistnud meie rahandusministrid majanduse taastamise kava kiireloomulisust. Stimuleerimise hoog on hakanud raugema. Eesistujariik peaks meile ütlema, kes liikmesriikidest olid vastu. Me peame jääma stabiilsuse ja kasvu pakti juurde, pidama kinni konkurentsi- ja riigiabieeskirjadest ning püüdlema Lissaboni strateegia eesmärkide suunas, kuid me peame tegutsema kiiresti.
Muidugi otsib nõukogu õiguslikult siduvat raamistikku süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamiseks. Edusamme on tehtud: teatava ülempiiri raames kauplemine, reguleerimise ja halduskoormuse vähendamine, erandid väikestele heitkoguste tekitajatele, konkreetsete riikide olude arvessevõtmine ja heitkoguste enampakkumise libisev skaala - need kõik on mõistlikud vahendid. Kuid poleks mõistlik, kui keegi liikmesriikidest loobuks pikaajalistest plaanidest lühiajalise isikliku kasu nimel. Kui me kliimamuutusega praegu ei tegele, siis peame tulevikus maksma väga kõrget hinda. Eelmisel nädalal sõlmitud kokkulepe sõidukitest pärineva süsinikdioksiidi kohta näitab, kui lihtne on minna väiksema vastupanu teed ja tõsta erahuvid üleilmsetest huvidest kõrgemale. Kliimamuutust käsitleva kokkuleppega kaasnevad teatavad kulud, ent see toob enesega kaasa ka võimalusi. Euroopa võib keskkonnahoidlike uuenduste vallas olla teerajaja. Võidu võtavad julged, ja Euroopal peab olema julgust käituda oma veendumuste järgi.
Eelmisel nädalal avaldasid iirlased põhjaliku aruande Lissaboni lepinguga seotud võimaluste kohta. Nüüd peab Iiri peaminister esitama edasiliikumiseks konkreetse plaani ja selge ajakava, sest Euroopa kodanikud soovivad tõhusat Euroopa Liitu. Teil ei õnnestu kunagi panna inimesi meie liitu usaldama, kui see ei toimi. Ja eelmisel nädalal me nägime näidet selle kohta, kuidas Euroopa Liit ei toimi. Euroopa Parlamendi liikmetele, kes põgenesid Mumbais eelmisel nädalal toimunud pommirünnakute eest, ütles Euroopa Liidu ühe liikmesriigi konsul, et ta aitab ainult oma riigi kodanikke. Miski ei tõesta paremini tungivat vajadust Euroopa Liidu kooskõlastatud konsulaarkaitse järele.
Euroopa Liit peab kaitsma kõiki oma kodanikke, kui need on sattunud hätta. Komisjoni president on öelnud, et "me kas upume või ujume koos”. Mõned võivad eelistada vett niisama sõtkuda, kuid Euroopa on seda juba teinud ja see ei toimi. Nüüd vajame Euroopa Ülemkogult tegutsemist.
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja, daamid ja härrad! Nädal enne seda, kui Euroopa Parlamendi delegatsioon sõidab Poznańisse, tuleb hinnata, kas see, mida komisjon nüüd aina kordab, on tõesti nii - nimelt kas reageerimine reaalmajanduse kriisile ja finantsturgudel valitsevale kriisile on seotud ambitsioonika kliimakaitsestrateegiaga. Ma kordan siinkohal veel kord, et praegused kolmepoolsed läbirääkimised kliimapaketi üle räägivad sellele vastu, mida komisjon selle teemaga seoses seni on öelnud. Nädala algul sõidukite kohta sõlmitud kokkulepe edastab sellise sõnumi: Euroopa on tõepoolest ambitsioonikalt lubanud kaitsta kliimat ja päästa maailma. Euroopa tahab muuta kõike, kuid mitte oma autosid. Ma leian, et me oleme edastanud erakordselt halva sõnumi.
Vaatame nüüd heitkogustega kauplemist. Me teame, et heitkogustega kauplemine on Euroopa kliimakaitsepoliitikas kõige tähtsam vahend ja et enampakkumised on meie tegevuse A ja O. Nüüd tahetakse läbi rääkida koguni energiatööstuse erandi üle ning energiamahukale tööstusele tehakse erand peaaegu kogu järgmiseks kümnendiks. Ma arvan, et nüüd, mil Poznańini on jäänud vaid üks nädal, on see väga kahetsusväärne sõnum. Vähemalt pool suurtest jõupingutustest süsinikdioksiidi vähendamise nimel tuleks teha arengumaades, mitte Euroopas endas. Kuid me ei taha rahastada ka neid arengumaades võetavaid meetmeid.
Härra Barroso, ma paluksin südamest, et te lõpuks sõnastaksite selle uue rohelise kokkuleppe, millest härra Dimas alati nii palju räägib. Ma tahaksin teile öelda ka seda, et minu arvates oleks Euroopa Liidu kodanike usaldus palju suurem ja kasvaks veelgi, kui analüüsitaks komisjoni varasemates majandusstrateegiates tehtud vigu, sealhulgas finantsturgudega seotud vigu, ning kui te tunnistaksite, et aasta tagasi hinnati olukorda valesti.
Siis ehk inimesed usuksid uut algust ja me võiksime arvestada ka sellega, et Lissaboni leping leiab parema vastuvõtu. Nagu kaks nädalat tagasi Strasbourgis, palun ma tänagi, et te oleksite selles küsimuses aus. Kas uus roheline kokkulepe on olemas või soovite tõesti lähtuda eelmise kümnendi strateegiatest?
Brian Crowley
fraktsiooni UEN nimel. - Austatud juhataja! Ma tahaksin tänada nõukogu eesistuja esindajat härra Jouyet'd ja komisjoni presidenti nende tänaste sõnavõttude eest.
Tahaksin väga lühidalt peatuda majanduse taastamise kaval, sest see puudutab inimesi nii mitmeski mõttes kõige enam - nende jaoks on tähtis, kuidas me reageerime neile enneolematutele üleilmsetele probleemidele, mis meid viimastel kuudel on tabanud. Mul on hea meel komisjoni esitatud taastamiskava ja ettepaneku üle. See sobib kenasti kokku sellega, mida liikmesriigid juba teevad, ja tegelikult ka sellega, mida liikmesriigid on eesistujariigi Prantsusmaa juhtimisel lubanud kooskõlastatud kava kohaselt teha.
On üsna ainulaadne ja mõnes mõttes ka üpris irooniline, et seda kriisi oli vaja selleks, et Briti valitsus ühineks teistega ning uuriks, kuidas me saame teha koostööd ja tegevust kooskõlastada, ehkki paljude aastate vältel püüdis ta end distantseerida ja omaenda teed käia.
Rohkem kui miski muu viib see äratundmiseni, et meil on tõepoolest iseseisvus, me saame tõepoolest teha asju omamoodi, kuid kui me tegutseme koos, kui me koondume ning toome kokku 27 liikmesriigi ajud, uuenduslikkuse, anded ja energia, siis suudame selle kollektiivse jõupingutuse abil maailma tõeliselt muuta. Ma tunnustan komisjoni presidenti Barrosot ja nõukogu eesistujat, et nad võimaldavad Euroopa Liidul 2008. aastal küpseks saada ning reageerida täiskasvanulikult tõsistele kriisidele ja kriitikale Euroopa reageerimissuutlikkuse suhtes.
See toob mind teise punkti juurde, mida me Euroopa Ülemkogul käsitleme, nimelt Lissaboni lepingu küsimuse juurde. Muidugi tunnevad paljud suurt muret selle üle, kuidas me kavatseme lahendada probleemid, mis on tingitud asjaolust, et kõik liikmesriigid ei ole Lissaboni lepingut ratifitseerinud. Ma olen üsna kindel, et Iiri valitsus esitab edasise tegevuse kohta mingi plaani. Selle plaani kohaselt kutsutakse ka teisi liikmesriike tegutsema. Iirlased ei peaks üksinda selle probleemiga tegelema. Selle probleemiga peavad tegelema kõik liikmesriigid - ja nad peavad tegutsema ühtselt.
Ma paluksin kõikidel parlamendiliikmetel lugeda aruannet, mille esitas Iiri parlamendi erikomitee. On tähelepanuväärne, et ainsad inimesed, kes olid selle aruande vastu, olid needsamad, kes avaldasid vastuseisu Lissaboni lepingule ja kõikidele sellele eelnenud lepingutele. Need on needsamad varjukujud, kes eelistavad peituda pimedusse ja kes väidavad, et on olemas mingi parem tee, ütlemata kunagi, milline see tee on; needsamad inimesed, kes kunagi ei tee ettepanekut selle kohta, mis oleks Iirimaa ja Euroopa huvide seisukohalt parim lahendus, vaid peavad silmas üksnes väikest isiklikku poliitilist kasu. Tegelikkus on selline, et üheskoos suudame saavutada rohkem ja paremini, kuid see eeldab kompromissivalmidust, mõistmist ja sallivust erinevate vaatenurkade suhtes, mida võidakse esitada.
Mary Lou McDonald
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - Austatud juhataja! Järgmisel nädalal kohtuvad Brüsselis Euroopa Liidu juhid ja kui Iiri peaminister Brian Cowan ütleb, et iirlaste toetust Lissaboni lepingule on võimalik tagada poliitilistes avaldustes kokkuleppimise teel või teatud küsimustes rahustamise teel, siis see on äärmiselt eksitav. Iiri peaminister on püüdnud juhtida tähelepanu kõrvale sügavalt rahulolematuselt, mida inimesed - mitte ainult Iirimaal, vaid palju laiemalt - tunnevad Euroopa Liidu valitud suuna suhtes. Iirimaal korraldatud arvamusküsitlused ja isegi valitsuse enda uuringud vastuhääletamise kohta tõid välja inimeste mure töötajate õiguste, avalike teenuste, militariseerimise ja demokraatia pärast ning seda muret jagavad miljonid töötajad ja pered üle kogu Euroopa Liidu.
Praegune majanduskriis näitab, et rohkem kui kunagi varem vajavad avalikud teenused ja töötajate õigused kaitset vabalt toimivate, reguleerimata turujõudude eest. Nüüd, mil valitsused maadlevad kriisiga, muutub järjest selgemaks, et Lissaboni leping on iganenud. Valitsused on taas mõistnud, et riik peab sekkuma, kui see on avalikes huvides, ning et inimeste vajadustele tuleb reageerida paindlikult ja taktitundeliselt. See on olnud kulukas õppetund. Valitsused on teada saanud, et turg ei ole kuningas. Turg ei saa lahendada kõiki probleeme, ent ometi tahetakse Lissaboni lepinguga tõsta troonile see vabaturul põhinev läbikukkunud lähenemisviis, mis tingiski praeguse kaose.
Me vajame uut suunda ja on selge, et Lissaboni leping seda ei paku. Iiri valitsus ei ole suutnud algatada arutelu teiste valitsustega; ta ei ole suutnud leida paremat lahendust - mitte ainult Iirimaa, vaid kogu Euroopa Liidu jaoks. Iiri valitsus peaks õppima oma rahvalt; ta peaks õppima juhtima. Ja ta peab olema teenäitaja. Kuid kõikidel Euroopa Liidu juhtidel lasub kohustus tegelda reaalselt inimeste muredega.
Küünilised poliitilised manöövrid ja sisutühi retoorika ei pane iirlasi Lissaboni lepingut toetama, ei kõrvalda Lissaboni lepingu tõsiseid puudusi ega - mis kõige tähtsam - näita uusi teid, mida Euroopa Liit vajab. Juhid seisavad valiku ees. Nad võivad juhtimisel lähtuda oma rahva arvamusest ja meelsusest või teha otsuseid, mis on lobistide ja bürokraatide huvides. Ma ütlen Euroopa Liidu juhtidele: tehke õige valik; kuulake Iirimaad ning kuulge iirlaste vastuses prantslaste ja hollandlaste vastuse kaja, reformi, uuenemise ja muutuse nõudmist.
Hanne Dahl
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (DA) Austatud juhataja! Nüüd hakkab selgeks saama, et Iirimaaga kavatsetakse jõuda mingile vastikule kompromissile, et sundida teda Lissaboni lepinguga nõustuma. Ma olen siin, Euroopa Parlamendis, kuulnud kõike alates manipuleerimisest kuni halvasti varjatud ähvardusteni, näiteks: "Mida te arvate, mis riik kaotab oma voliniku, kui meil on Nice'i lepingu järgi edaspidi vähem volinikke kui liikmesriike?” Ma olen kuulnud, kuidas tuntud avaliku arvamuse kujundajad, sealhulgas isegi üks ajalehetoimetaja minu kodumaal, räägivad sellest, et Iirimaa tuleks Euroopa Liidust välja heita. Esimeeste konverentsil otsustati, et põhiseaduskomisjonis tehtud otsust Iirimaa ja Lissaboni lepingu kohta ei panda täiskogu istungil hääletusele. Sellele vaatamata otsustas põhiseaduskomisjon oma esmaspäevasel kohtumisel, et just see otsus on presidendi ja seega ka Euroopa Parlamendi ametliku seisukoha aluseks. Kuid Euroopa Parlamendil ei saa olla ühist seisukohta selles küsimuses.
Selle otsuse hääletamisel anti 16 häält poolt ja 6 vastu. Lähtudes eelkõige sellest, et täiskogul ei ole arutelu korraldatud, on see ühise seisukoha esitamiseks väga napp alus. On häbiväärne, et demokraatiat tõrjutakse siin, Euroopa Parlamendis, kus meile nii väga meeldib vibutada näppu ja lennutada kriitikanooli riikide suunas, kus demokraatia puudub ja kus me autasustame demokraatia eest võitlejaid niinimetatud Sahharovi auhinnaga. Demokraatlik Euroopa ei saa edasi liikuda näruste kompromisside, armetute lubaduste ja ebamoraalsete ähvarduste abil. Meid peab edasi viima aus ja avatud arutelu.
Neis vähestes liikmesriikides, kus riigijuhid on julgenud küsida oma rahva arvamust, oli tulemuseks nii põhiseaduse kui ka Lissaboni lepingu selge tagasilükkamine. Prantsusmaal, Hollandis ja Iirimaal ütles rahvas "ei”. Mida on veel vaja selleks, et Euroopa Parlament ärkaks üles ja näeks, et me ei kuula üldse, mida meie valijad tahavad? Kus on kõik need, kes ajavad end puhevile ning ähvardavad iirlasi ja tšehhe? Kas nad julgevad valijatega kohtuda ja lasta neil otsustada selle üle, milline peaks Euroopa olema?
Jim Allister
Austatud juhataja! Ehkki eelseisval tippkohtumisel peaks tähelepanu olema suunatud eelkõige majanduskriisile, mis meile kõigile rängalt mõjub, kulutatakse paraku palju aega sellele, et mõelda, kuidas allutada Iiri valijate demokraatlikult väljendatud tahet.
On ilmselge, et väikese riigi õiguspäraselt väljendatud arvamusse Lissaboni lepingu kohta suhtutakse lugupidamatult. Mõne suurema riigi puhul ei julgeks keegi proovidagi sellist mugabelikku, ohvreid nõudvat käitumist. Samas peetakse normaalseks seda, kui Iiri Vabariigi valijaid kamandab Euroopa eliit, kelle jaoks on nende armas Lissaboni projekt tähtsam kui ühe rahvusriigi demokraatia. Just selline ülbus ja selle projekti elluviimise takistajate teadlik terroriseerimine on põhjustanud Euroopa Liidu võõrandumise inimestest. Kogu see näotu saaga räägib rohkem türanniseerimispoliitikast kui demokraatiast.
Jean-Pierre Jouyet
nõukogu eesistuja. - (FR) Austatud juhataja, komisjoni president, fraktsioonide esimehed, lugupeetud parlamendiliikmed! Kõigepealt viitan ma sellele, mida ütles härra Daul, ja ühinen tema kiidusõnadega komisjoni töö kohta, eriti mis puudutab finantsarhitektuuri tugevdamist. Tegelikult on komisjon nüüdseks esitanud neli olulist direktiivi, mis kiideti heaks majandus- ja rahandusministrite nõukogus, ning see kõik on toimunud alates septembrist ehk väga lühikese aja jooksul.
Joseph Daul rõhutas täiesti õigustatult seda tööd, aga ka vajadust taastada usaldus ja väljendada oma suhtumise kaudu enesekindlust. See usaldus tekib ühtsuse ja kooskõlastamise kaudu, nagu märkisid mitmed parlamendiliikmed.
Ma tahaksin öelda härra Daulile, keda ma väga hästi tunnen, et ta on palju lähemal sotsiaalse turumajanduse väärtustele ja ta ei ole kindlasti mingi metsik kapitalist. Ma kinnitan kõigile, et kui te temaga veidikenegi suhtlete, siis mõistate seda isegi. Seetõttu tahaksin ma teda tänada ning öelda, et me oleme tõepoolest algatanud institutsionaalse kava koostamise ja et ma olen teadlik neist muredest, mida tema ja tema fraktsioon selle valdkonna puhul on väljendanud.
Härra Rasmussenile ütleksin, et tööhõivemääraga seotud eesmärk, millest ta rääkis ja millele viitasid ka teised parlamendiliikmed, on kahtlemata eesistujariigi Prantsusmaa tähelepanu keskmes. Teisisõnu, me oleme teadlikud, et suurema kooskõlastamisega suurendame lisaväärtust kaks korda või isegi rohkem. Tegutsemisviisi ehk konkreetsete projektide, praktiliste eesmärkide ja ajakava kindlaksmääramise osas oleme härra Rasmusseni märkustega nõus.
Samuti tahaksin ma kinnitada härra Graham Watsonile, kes on väga pragmaatiline ja punktuaalne, et ta on täiesti õigesti rõhutanud asjaolu, et meil on endiselt veel vaja kiiresti tegutseda. Ma ei usu, et ma peaksin seda nõukogu eesistujale meelde tuletama, kuid ma siiski palun tal tegutseda veelgi kiiremini. Ma tõesti ei usu, et ta on kiiresti tegutsemise vajaduse unustanud. Ma tahaksin härra Watsonile veel öelda, et pakilisus ei ole kuhugi kadunud, me oleme sellest täiesti teadlikud. Ka oleme teiega ühel meelel - ma ütlen seda ka teile, proua Doyle - selles, et me ei tohi kliimamuutuse vastu võideldes tuua pikaajalisi vajadusi ohvriks lühiajalistele huvidele. Seda rõhutas ka proua Harms. Samuti ei või me lasta võidutseda enesekesksusel, mida mõned ilmutavad, vaid peame olema solidaarsed oma Kesk- ja Ida-Euroopa sõpradega, eriti Poola, Balti riikide ja teiste liikmesriikidega. Ka seda arutatakse 11. ja 12. detsembril Euroopa Ülemkogu kohtumisel.
Ma olen proua Harmsile öelnud, et me ei tohi neist eesmärkidest taganeda. Eesistujariigil ei ole mingit kavatsust neist eesmärkidest taganeda. Ma ütlesin, et komisjoni pakett on sidus ja see sisaldab mitmeid eesmärke, mis otsustati õigel ajal - mitte eesistujariigi Prantsusmaa poolt. Need eesmärgid tuleb saavutada. See on praeguses kriisis meie moraalne kohustus; me ei saa minna rahvusvahelistele läbirääkimistele eeldusega, et pingutama peavad eelkõige arengumaad. Selles valdkonnas peame olema arengumaadega solidaarsed.
Mis puudutab kolmepoolsete läbirääkimiste käigus saavutatud kokkulepet, mille eest ma tänan Euroopa Parlamenti, siis ma leian, et tegemist on tasakaalustatud kokkuleppega. See sisaldab autotööstust hõlmavat väga täpset pikaajalist eesmärki ning järkjärgulist ja väga motiveerivat sanktsioonide süsteemi, mis puudutab ka tootjaid, ning keskkonnahoidlike uuenduste edendamist.
Proua Harms, seoses finantsturgudega viitan ma ka sellele, mida ütlesin härra Dauli sõnade toetuseks. Mul on hea meel, et härra Crowley osutas kooskõlastamise vajadusele. Ma saan aru, mida ta Iiri valitsuse algatustest rääkides silmas pidas. Meil on tihe koostöö ja me jälgime olukorda väga hoolikalt ning te võite olla kindlad, et eesistujariik ilmutab seda mõistmist ja sallivust, millele te viitasite.
Proua McDonaldile tahan ma öelda, et me teame, milline on valimistega seotud ja sotsiaalne olukord Iirimaal, me saame Iirimaast aru ning kogu selles protsessis ja ka dialoogis Iiri valitsusega ei tehta mingeid küünilisi manöövreid. Kumbki pool üritab olla konstruktiivne, nii et - nagu rõhutas president Barroso - me saaksime püsida seatud kursil, mis - nagu praegune kriis selgelt näitab - on institutsioonilise raamistiku ja Lissaboni lepingu puhul endiselt hädavajalik.
Proua Dahlile ütleksin, et me tegutseme Iirimaaga koos ja et muidugi peame olema Iirimaaga solidaarsed, kuid kumbki pool peab ilmutama ka vastutustundlikkust. Härra Allisterile kinnitan, et me võime eri valdkondades tõhusalt tegutseda.
Lõpetuseks ütleksin, et eri kõnelejate ja president Barroso tänastest sõnavõttudest jääb mulle meelde eelkõige vajadus jääda ühtseks ja ilmutada oma solidaarsust: solidaarsust ja kooskõlastamist majandus- ja finantsküsimustes; solidaarsust kliimaga seotud ohte silmas pidades; solidaarsust riikidega, millel on kõige suuremad raskused energiavarustuskindluse vallas; solidaarsust ka kõikides kaitsepoliitika küsimustes; solidaarsust arengumaadega ning lõunapoolsete riikidega - Vahemere Liidu kontekstis; solidaarsust Iirimaaga, millega kaasneb ka kohustus leida lahendus ja tegutseda nii, et Lissaboni leping rakenduks võimalikult kiiresti; solidaarsust ka idapoolsete riikidega, sealhulgas idapoolsete naaberriikidega, järgides komisjoni idapartnerluse algatust, mis Euroopa Ülemkogu järgmisel kohtumisel tõenäoliselt heaks kiidetakse. Ma leian, et need on meie praeguste raskuste ületamiseks võetavate meetmete olulisemad aspektid.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud juhataja! Ma tahaksin keskenduda oma avalduse kõige tähtsamale punktile, Euroopa majanduse taastamise kavale, ning tänada Euroopa Parlamenti selle väga suure toetuse eest, mida komisjoni esitatud kavale avaldati. Ma pean silmas härra Dauli, härra Rasmusseni, härra Watsoni ja härra Crowley sõnavõtte - tänan teid väga toetuse eest. Olen kindel, et tänu eesistujariigi Prantsusmaa väga aktiivsele tegutsemisele - ja ma tahaksin siinkohal rõhutada Jean-Pierre Jouyet' pühendunud tegutsemist - on meil minu arvates võimalik saavutada reaalseid edusamme.
Härra Rasmussen rääkis ambitsioonidest ja ütles lõpetuseks, et ta jagab meie ambitsioone. Ma tänan teda tema märkuste eest. Esiteks, ma olen nõus, et tööhõive peaks olema üks olulisi teemasid. See on täielikult kooskõlas Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegiaga. Olen nõus, et tööhõivemäära mõõtmise teel saame mõne aja pärast hinnata, kui tulemuslikud meie meetmed on olnud. See on kriitiline ja raske aeg ning meie ülesanne on väga keeruline. Mis puudutab kooskõlastamist, siis te võite komisjonile loota: me tahame võimalikult ulatuslikku kooskõlastamist ja meil on selleks ka mõned vahendid. Nagu me ütlesime oma teatises, tahame liikmesriikidele stabiilsuse ja kasvu pakti raames uut lähenemisprogrammi ning me saame kasutada ka Euroopa strateegiat, s.t Lissaboni strateegiat, mis on pühendatud majanduskasvule ja tööhõivele. Nii et Lissaboni strateegiast tulenevad konkreetsetele riikidele suunatud soovitused - ja me tuleme selle teema juurde pärast Euroopa Ülemkogu kohtumist 18. detsembril tagasi - ning uued stabiilsus- ja lähenemisprogrammid võimaldavad meil olla kindlad, et liikmesriigid kooskõlastavad ka rakendamise viisi.
Aga nüüd ma olen teiega - nagu alati - väga aus ja otsekohene. Te ütlete, et te toetate seda. Palun toetage ka meid, toetage eri poliitilisi erakondi, nagu ka omaenda poliitilist erakonda, kui te räägite oma valitsuste rahandusministritega. See on väga tähtis. Kui me tahame edu saavutada, siis on oluline saavutada riikide- ja erakondadeülene kokkulepe meie valitsustega.
See on meie proovikivi, sest tavaliselt, nagu te teate, osutavad liikmesriigid kooskõlastamise mõttele väga suurt vastupanu. Kui me tegelesime pärast Koki raportit Lissaboni strateegia läbivaatamisega, siis lükkasid mõned liikmesriigid kooskõlastamise idee ühemõtteliselt tagasi. Mõni aeg tagasi, kui praegune kriis oli puhkemas, olid mõned väga tähtsad poliitikud Euroopa kava koostamise vastu, rääkimata kooskõlastamisest.
Nüüd võib öelda, et taastamiskava raames teatava kooskõlastamise suhtes on üksmeel olemas. Kuid ausalt öeldes pole meil veel täielikku üksmeelt näiteks vajaduse suhtes võtta kasutusele Euroopa Ühenduse eelarve kasutamata vahendid. Seda arutati eile majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus, ilma et kokkuleppele oleks jõutud. Saavutati üks väga tähtis kokkulepe, mis puudutas meie ettepanekut suurendada Euroopa Investeerimispanga kapitali. Sõlmiti ka teisi väga olulisi kokkuleppeid.
Lõpetuseks tahaksin ma öelda, et me toetame tugevdatud koostööd, kuid te teate, et traditsiooniliselt on sellele mõningat vastupanu osutatud. Poliitilisest seisukohast tahaksin ma küsida järgmist: kui me nüüd, kriisiolukorras, ei suuda leppida kokku ulatuslikumas kooskõlastamises, siis millal me seda suudame? Sellepärast ütlesingi oma avasõnavõtus, et see on Euroopa proovikivi. Peale selle, et meie meetmete konkreetsed majanduslikud aspektid on olulised, tuleb tähtsustada ka seda, kas kõik see, mille pärast me muret tunneme, sunnib Euroopat oma tegevust tõeliselt kooskõlastama, pidades silmas tulevikku. See on komisjoni seisukoht, mille ma Euroopa Ülemkogu kohtumisel esitan.
Kõige lõpuks veel nutikast keskkonnahoidlikust majanduskasvust. Jah, see on osa meie ettepanekust. Tänan teid teie märkuste eest sel teemal. Me oleme teinud väga konkreetseid ettepanekuid energiatõhususe, keskkonnahoidlike toodete kiire kasutuselevõtu ning autotööstuses ja ehitussektoris puhaste tehnoloogiate arendamise kohta, sest me tahame rõhutada seda, et me ei tee liikmesriikidele ettepanekut kulutada lihtsalt kulutamise pärast.
Kulutamine kulutamise pärast ei ole mingi lahendus. Tähtis on see, et kulutusi tehtaks arukalt. Kulutused peavad vastama vahetutele, lühiajalistele vajadustele, et stimuleerida nõudlust - põhjustel, mida minu arvates ei ole vaja selgitada. Samas peab nende kulutuste näol olema tegemist tõelise investeeringuga tulevikku, meie keskkonnaeesmärkide saavutamisse, meie võitlusesse kliimamuutusega, energiatõhususse, vastastikustesse ühendustesse ja uuendustesse. See ongi meie ettepanek: kulutused, mis lühiajalises plaanis ei ole vastuolus keskpika ja pikaajalise plaani eesmärkidega. See on ettepanek, mille heakskiitmise me püüame Euroopa Ülemkogu kohtumisel saavutada. Ma tõesti arvan, et me oleme nüüd sellele palju lähemal, ja loodan, et eelseisval Euroopa Ülemkogu kohtumisel tehakse ajaloolisi otsuseid.
Timothy Kirkhope
Austatud juhataja! Mul on hea meel pöörduda taas kord Euroopa Parlamendi poole Briti konservatiivide delegatsiooni vastvalitud juhina. Ma kinnitan teile, et Euroopa Parlamendi valimiste eel seisan mina kindlalt sellise Euroopa eest, mida minu erakond soovib näha, olles samas tõepoolest väga kriitiline sotsialistliku Euroopa suhtes, mida härra Rasmussen, kes äsja lahkus, ja tema kolleegid kirjeldavad oma sellenädalases valimismanifestis. See on kindlasti väga masendav lugemine.
Kaks minu kolleegi viibisid eelmisel nädalal kaubandusdelegatsiooni koosseisus Mumbais ja nad olid suures ohus. Ma mõistan hukka need koletud rünnakud ja tahan tänada eriti eesistujariiki Prantsusmaad kiire tegutsemise eest ja kaitse eest, mida pakuti delegatsiooni koosseisus olnud Euroopa Parlamendi liikmetele, sealhulgas minu Briti kolleegidele.
Euroopa Ülemkogu päevakord on väga tihe: majandus- ja finantskriis, Lissaboni leping, kliimamuutus ja ühise põllumajanduspoliitika tulevik. Mina keskenduksin praegu üksnes majandusküsimustele. Ühendkuningriigi valitsus on teatanud meie ajaloo suurimast riigivõlast. Rahandusminister suurendab meie riigivõlga järgmise viie aasta jooksul kaks korda, s.t ühe triljoni naelani. Ta teatas ka, et väljamakseid tehakse 20 miljardi naela ulatuses, samas kui kõrgemate maksude näol võetakse tagasi 40 miljardit naela. Tema niinimetatud eelarvestiimulitega tagatakse, et meie majanduslangus - nagu komisjon õigesti ütles - on teiste Euroopa Liidu liikmesriikidega võrreldes kõige pikaajalisem ja sügavam. Ainult nendes riikides, kus riigi rahandus on heal järjel, võivad sellised stiimulid, millest meile on teatatud, abiks olla. Ühendkuningriik on aga lähitulevikus koormatud suure laenuga.
Eelmisel nädalal saime teada komisjoni koostatud majanduse taastamise kava üksikasjadest. See kava sisaldab minu arvates mõningaid väga häid mõtteid, kuid ma kardan, et see algatus üksi ei saa lahendada meie praeguseid probleeme. Tuleks keskenduda sellele, et panna pangad üksteisele, ettevõtetele ja tavainimestele laenu andma. Ajal, mil töötuse määr kasvab hoogsalt, peame looma usaldust ning mitte pärandama oma lastele ja lastelastele võlgu ja kõrgemaid makse.
Jo Leinen
(DE) Austatud juhataja! Erinevalt härra Kirkhope'ist leian mina, et Madridis vastu võetud valimismanifest on dokument, mis annab lootust ja edastab sõnumi, et kriisist väljumiseks on võimalusi, mida me peaksime kogu oma jõuga toetama.
Euroopa Parlament toetab järgmisel nädalal toimuval tippkohtumisel eesistujariiki Prantsusmaad, et lõpuks saada selgust Lissaboni lepingu ratifitseerimises. Me ei saa minna vastu Euroopa Parlamendi valimistele, teadmata, kas see leping tuleb või mitte. See annaks kõikidele Euroopa vastastele ilmaaegu võimaluse kasutada neid valimisi näidismatšiks, poolt- ja vastuargumentide esitamiseks lepingu kohta, mille on juba ratifitseerinud 25 liikmesriiki. Seetõttu on põhiseaduskomisjon koostanud resolutsiooni, milles kutsutakse üles tegema kõik selleks, et tagada ratifitseerimine - ehk isegi enne valimisi. Me peame tippkohtumisel lõpuks selguse saama. Seda ei tohi edasi lükata järgmisesse aastasse.
Lugupeetud asepresident, Iirimaal korraldatakse teine rahvahääletus. Meie avaldus, mis käsitleb ühist teavitamist, paneb proovile selle, kas me suudame inimesi teavitada. Me ei tohi teavitamist jätta Euroopa vastaste hooleks.
Andrew Duff
Austatud juhataja! Minu arvates oleme Lissaboni lepingu puhul lõpuks ometi saavutanud teatavat edu. Tšehhi kohus ja Iiri parlament on täielikult ja otsustavalt nurjanud natsionalistlike ja tagurlike jõudude rünnakud selle lepingu vastu. Sinn Féini nimekas esindaja on muidugi lahkunud, kuid mina räägin selle küsimusega seoses kui demokraat, mitte kui lobist või bürokraat.
Nüüd peavad Tšehhi parlament ja Iiri valitsus astuma järgmised otsustavad sammud. Me vajame Iiri peaministrilt selget lubadust, et ta korraldab mingil konkreetsel ajahetkel teise rahvahääletuse, ja me vajame ka professionaalsemat kampaaniakava. Euroopa Parlament apelleerib Iiri rahva ülimale suuremeelsusele ja tarkusele ning loodab, et iirlased mõistavad, kui tõsised on nende järjekordse vastuhääletamise tagajärjed.
Konrad Szymański
(PL) Austatud juhataja! Poola on teinud palju selleks, et jõuda kliimamuutusepaketi osas kompromissile. Me tegime ettepaneku muuta algaastat ja võtta arvesse ka seda süsinikdioksiidikogust, mille neelavad endasse metsad. Täna soovime teha ettepaneku süsteemi kohta, mis põhineb parimate tehnoloogiate kriteeriumidel ja mõningate tundlike tööstusharude väljaarvamisel enampakkumiste süsteemist.
Järgmise käigu peab nüüd tegema eesistujariik. Kui me suutsime leida lahenduse Saksa autotööstuse jaoks, siis miks ei võiks me leida lahendust ka Kesk-Euroopa riikide jaoks? Meie riik ei saa nõustuda ilmse kompromissiga, mis lihtsalt aeglustab Poola liikumist enampakkumiste süsteemi poole.
Me ei saa nõustuda sellega, et hüpoteetilise kliimamuutusega seotud eesmärkide saavutamise hinnaks on kasvavad energiahinnad, elektri-, tsemendi-, metalli- ja klaasitootmise viimine väljapoole Euroopa Liitu, aeglasem majanduslik areng ja massilised koondamised. Poolas ei nõustuks sellega ükski inimene. Sellega ei nõustuks ei valitsus ega ka opositsioon.
Bernard Wojciechowski
Austatud juhataja! Tänapäeval on maailmamajanduse aluseks hiiglaslik võlgade püramiid - see kehtib nii riikide, pankade kui ka ettevõtete kohta. Need võlad on omavahel seotud. Majandussüsteemi praegused struktuurilised puudused ja moonutatud turumajandussüsteem on põhimõtteliselt seotud laenusüsteemiga.
Majanduse puudulik toimimine on tingitud sellest, et raha tekitamise süsteem on seotud laenamisega. Maurice Allais võrdles seda vähkkasvajaga, mis visalt hävitab kapitalistlikku majandust seestpoolt. Selle süsteemi alusel tekitatakse ostujõud, millel puudub tegelik ekvivalent. Seetõttu tuleb ellu viia pangandus- ja finantssüsteemide põhjalikud reformid. Tuleb muuta maksusüsteemi ja börside toimimist.
Mis puudutab kavatsust ületada rahaline madalseis rahasüstide abil - ja seda tehakse ilmselt ka minu kodumaal -, siis minu arvates võiks selle kava saata sinna, kus päike ei paista.
Jana Bobošíková
- (CS) Daamid ja härrad! Ma loodan, et Euroopa Liidu liikmesriikide valitsusjuhid lükkavad järgmisel nädalal tagasi komisjoni ettepaneku võtta vastuseks majanduskriisile ühtseid meetmeid. 200 miljardi euro ulatuses maksumaksja raha tsentraliseeritud kulutamine keskkonnahoidlikele investeeringutele ja uuendustele ei ole 27 majanduse jaoks mingi lahendus. Samuti ei ole lahenduseks maksude tsentraliseeritud tõstmine või langetamine ega eelarvepuudujääkide ja valitsuste garantiide summade tsentraalne reguleerimine. Ma olen veendunud, et liikmesriigid peavad tegema koostööd, kuid nad peaksid ise määrama kindlaks oma konkreetsed meetmed, mis vastavad nende olukorrale; neid meetmeid ei peaks liikmesriikidele dikteerima Brüssel.
Daamid ja härrad! Nõukogu peaks samuti keelduma avaldamast liikmesriikidele survet Lissaboni lepingu ratifitseerimise lõpuleviimiseks. Tuleb mõista, et Lissaboni leping ei ole iirlaste tõttu läbi kukkunud. Ma kardan, et Lissaboni leping võib muuta tänase Euroopa konflikti, reetmise ja lõhestumise paigaks. Seda seetõttu, et see leping annab suurriikidele seadusliku malaka, millega nüpeldada väiksemaid riike, ning see võib sünnitada üksnes vägivalda, sõdu ja vaesust. Seega ohustab Lissaboni leping Euroopa Liidu kui vabaduse, jõukuse ja rahu kantsi olemasolu.
Karl von Wogau
(DE) Austatud juhataja, daamid ja härrad! Mumbaist Euroopa kodanike evakueerimisel kogetud raskustest ilmnes vajadus tihedama kooskõlastamise järele julgeoleku- ja kaitseküsimustes Euroopa Liidus. Koostöö nõukoguga on viimastel kuudel toiminud väga hästi. Koostöö eesistujariigi Prantsusmaa ja nõukoguga oli vägagi tulemuslik.
Keskne sündmus oli kahtlemata kriis Gruusias. Siin tegutses eesistujariik kiiresti. Ta leppis kokku relvarahus ja tagas vaatlejate jõudmise Gruusiasse õigel ajal, ning Euroopa Liit oli sündmuste keskmes. Samas ilmnesid siiski ka puudused. Me nägime tollal, et Brüsseli kriisiohjamisvahendid on tõepoolest ammendunud. On täiesti selge, et me peame veelgi parandama Euroopa Liidu suutlikkust ennetava analüüsi vallas ning kriisiohjamisvahendeid.
Nagu me teame, kavatsetakse Euroopa Liidus selle aasta lõpuks vaadata üle meie julgeolekustrateegia. See julgeolekustrateegia on oma kasulikkust tõestanud. Põhimõtted peavad jääma samaks. Mõningaid punkte tuleb siiski muuta ja kohandada uuemale olukorrale. Kuid julgeolekustrateegia kohandamisest veelgi olulisem on selle strateegia rakendamine. Seetõttu on meie soov, et Euroopa Parlamendis koostataks julgeoleku- ja kaitsepoliitika valge raamat. Eeskujuks võiks ehk olla Prantsusmaa samateemaline valge raamat ning me vajame väga laialdast arutelu selle valge raamatu koostamise üle - avalikku arutelu Euroopa julgeolekuküsimuste üle. Euroopa julgeolek ei ole teema, mille kohta tuleks otsuseid teha vaid suletud uste taga. See on teema, mis puudutab kõiki kodanikke.
Proinsias De Rossa
Austatud juhataja! Iirimaa soovib väga jääda Euroopa asjadega seotuks ning tagada, et Euroopa võiks liikmesriikide huvides tõhusalt ja läbipaistvalt tegutseda. Seda eelkõige - ja rohkem kui kunagi varem - praeguse finants- ja majanduskriisi tõttu.
Iiri kodanikud vajavad aga kinnitusi, et Lissaboni lepingu vastaste leeri eksitavatel väidetel Lissaboni lepingu, komisjoni, abordi, väeteenistuse, sõjalise neutraalsuse, töötajate õiguste ja avalike teenuste kohta puudub faktiline alus.
Et märkimisväärselt suurendada Lissaboni lepingu ratifitseerimise võimalusi, peavad riigijuhid otsustama, et kui Lissaboni leping on jõustunud, siis kasutatakse selle mehhanisme selleks, et anda kõikidele liikmesriikidele tagasi õigus määrata omapoolne komisjoni liige ilma igasuguste piiranguteta. Minu arvates ei piisa selle õiguse pelgast pikendamisest 2014. aastast 2019. aastani, et tagada lepingu ratifitseerimine Iirimaal.
Lisaks aitaks otsus lisada töötajate lähetamise direktiivi töötajate õigusi käsitlev sotsiaalne klausel, mis on sarnane teenuste direktiivi lisatud klausliga, suuresti kaasa Lavali, Vikingi ja Rüfferti kohtuotsustest tõusetuvate ohtude kõrvaldamisele, mis iirlastele samuti muret valmistavad. Ma kutsuksin nõukogu ja komisjoni üles nende küsimustega eelseisval tippkohtumisel viivitamata tegelema.
Janusz Onyszkiewicz
(PL) Austatud juhataja! Komisjoni ja mitmete liikmesriikide poolt võetud kriisivastaste meetmete pakett hävitab stabiilsuspakti. Mul oli hea meel pakti kavandatava läbivaatamise üle, kuid oluline on tagada, et uuest paktist ei saaks kiiresti järjekordne väljamõeldis ja veel üks põhjus ilmse piinlikkuse tundmiseks.
Kui me tegeleme stabiilsuspakti muutmisega, siis kas me ei peaks samal ajal üle vaatama ka eurotsooniga liitumise kriteeriume? Mõned riigid rajavad sellele meetmele valuuta stabiliseerimise lootused, kartes rahvusvaluutade suhtes hiljuti toime pandud spekulatiivsete rünnakute kordumist. Veel üks küsimus: arvestades, et pakti kohaselt lubatakse anda erinevatele tööstusharudele abi, siis mida peaksime arvama Euroopa Liidu jäikusest Poola laevatehaste probleemi suhtes?
Lõpetuseks: kas süsinikdioksiidi heitmetest rääkides on tõepoolest võimatu leida lahendust, mis tagaks, et Poola ei pea enam importima odavat elektrit Ukrainast ja Venemaalt?
Inese Vaidere
(LV) Daamid ja härrad! Kõigepealt tahaksin tänada komisjoni majanduse taastamise kava eest ja väljendada lootust, et seda ei kasutata läbikukkunud pankurite toetamiseks ja neile töötasu maksmiseks, vaid et selle kaudu toetatakse reaalselt ettevõtlussektorit. Meie ettevõtjad töötavad ehk kõige raskemates tingimustes, kuna neid koormab tohutu bürokraatia. Samal moel, nagu me korraldame ühise põllumajanduspoliitika tervisekontrolli, peaksime kontrollima ka direktiive ja määrusi, et näha, kas meie ettevõtjaid ei koorma liigsed bürokraatlikud takistused ning kas nende määruste ja direktiivide rakendamine ei ole liikmesriikides muutunud liiga bürokraatlikuks. Ainult ettevõtjad saavad meid kriisist välja tuua. Niisiis, tervisekontroll peaks toimuma "rida-realt”.
Seoses kliimamuutustega tahan ma öelda, et ma tõesti toetan heitmepoliitika paindlikkust, sest näiteks minu kodumaa saavutas ja ületas taastuvate energiaallikate kasutamise kohta seatud 20% eesmärgi juba mõnda aega tagasi. Ma ei tahaks näha, et minu kodumaale, mis väga vajab majanduslikku arengut, seataks lisatakistusi.
Irena Belohorská
(SK) Vaatamata sellele, et teine poolaasta ei ole eesistumiseks kõige ideaalsem aeg, on Euroopa Liidu eesistujariik Prantsusmaa tõestanud, et teda peetakse õigustatult Euroopa Liidu liidriks ja edasiviivaks jõuks. Ma olen olnud Euroopa Parlamendi liige neli ja pool aastat. Võin kindlalt väita, et Prantsusmaa on olnud kõige aktiivsem liidu kõigi 27 liikmesriigi probleemide lahendamisel.
Ajalooline muutus, mis järgnes karismaatilise ja väga energilise president Sarkozy valimisele, on vaieldamatult positiivne. President Sarkozy võimekus ilmnes ka tema kiires reageerimises Venemaa ja Gruusia probleemile. Sel ajal puhkes ka finantskriis, millele Prantsusmaa operatiivselt reageeris, kinnitades vajadust süsteemse lahenduse ning liidu kontrolli- ja finantsmehhanismide läbivaatamise järele, sealhulgas üleilmsest vaatevinklist. Just Prantsusmaa eesistumise ajal pälvis Euroopa Liit maailma poliitikas aktiivse osaleja maine, kui Prantsusmaa presidendi ja president Barroso algatusel kutsuti kokku G8 ja G20 tippkohtumine.
Usun, et Euroopa Ülemkogu eelseisval kohtumisel saavutatakse edu ja kõik Euroopa institutsioonid tegutsevad ühtselt.
Jacek Saryusz-Wolski
Austatud juhataja! Komisjon on nõukogu taotlusel ja Euroopa Parlamendi ootustele vastates koostanud ja täna avalikustanud idapartnerlust käsitleva dokumendi, mida tutvustatakse tippkohtumisel, nagu ütles nõukogu eesistuja minister Jouyet.
Ma tahan komisjoni selle dokumendi puhul õnnitleda ja tunnustada. Euroopa Parlament on idanaabritega suhete süvendamise vajadusest rääkinud juba väga kaua. Me vajame Euroopa Liidu tugevat kohalolekut idapoolsetes naaberriikides, nagu ka Vahemere piirkonna naaberriikides. Vahetu naabruse stabiilsuse huvides peaksime oma lähimatele naabritele pakkuma käegakatsutavaid väljavaateid. Seetõttu tuleks toetada ideed luua tugevdatud partnerlus, mis hõlmab ennekõike järgmist viit valdkonda: assotsiatsioonilepingud, mitmepoolne koostööraamistik, ulatuslik vabakaubanduspiirkond, viisarežiimi lõdvendamine, mille lõpptulemuseks on viisavabadus, ning lõpuks - ent mitte tähtsuse järjekorras - energiavarustuskindlus.
Eriti tervitatav on ettepanek suurendada Euroopa Liidu finantsabi, mis nähakse ette Euroopa naabruspoliitikale idanaabrite suhtes. Kaks aastat tagasi tuli Euroopa Parlament välja mõttega tugevdada ida poole suunatud naabruspoliitika parlamentaarset mõõdet. Meie ettepaneku kohaselt tuleb luua ühine parlamentaarne assamblee, mis koosneks Euroopa Parlamendi liikmetest ja kuue riigi parlamentide liikmetest. Selline foorum annaks väga hea võimaluse meie partneritega suhtlemiseks, aga ka partneritevaheliseks suhtlemiseks.
Euroopa Liit vajab enda ümber sõpru, kuid vaja on ka seda, et meie sõbrad oleksid omavahel sõbrad. Seetõttu on mul eriti hea meel mõtte üle kutsuda kokku assamblee nimega Euronest. Kui komisjon seda mõtet toetab, siis saaks sellest assambleest kasulik vahend idapartnerlusega seotud projektide demokraatlikuks ja parlamentaarseks kontrollimiseks.
Ma leian, et idapartnerlus ei ole üksnes uus, tõhusam formaat, vaid see tugevdab Euroopa Liitu nii seest kui ka väljast. Idanaabritega poliitiliste ja majanduslike suhete laiendamine ja kõrgemale tasandile viimine aitab kaasa meie majanduse arengule ning suurendab meie poliitilist ja rahvusvahelist mõjujõudu.
Jan Andersson
(SV) Austatud juhataja! Lähiaastatel on Euroopa poliitikute kõige tähtsam ülesanne kaitsta tööhõivet ja heaolu. Seljataha on jäänud mõned head aastad, kuid nüüd kasvab töötus kiiresti. Ma jagan komisjoni arvamust, et vaja on teha kooskõlastatud jõupingutusi ning seostada lühiajalised kohustused ja jõupingutused pikaajaliste kohustustega. Ma toetan ka härra Rasmusseni ettepanekut seada töökohtade säilitamiseks selged eesmärgid.
Mis puudutab lühiajalisi jõupingutusi, siis tähtis on tagada tarbijate usaldus majanduse vastu. Ennekõike peame kaitsma neid, kes on kõige halvemas olukorras, ja toetama nendepoolset tarbimist.
Kui rääkida pikemaajalistest lahendustest, siis vajalikud pole mitte üksnes need investeeringud, mida keskkonnasäästlikumasse infrastruktuuri ja keskkonnasäästlikumatesse ehitistesse oleks niikuinii tehtud, vaid investeerida tuleb ka töötajate oskustesse, et meil oleks tulevikus tugev positsioon. Me peame ühendama Euroopa tasandil oma käsutuses olevad vahendid liikmesriikides tehtavate kooskõlastatud jõupingutustega. Me ei tohi teha liiga vähe, nagu mõned soovitavad, sest siis tekib peale suurema eelarvepuudujäägi ohu ka suurema tööpuuduse ja väiksema heaolu oht. Me peame tegutsema kiiresti ja piisavalt jõuliselt.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Austatud juhataja! Teemad, mida Euroopa Ülemkogu eelseisval kohtumisel arutama hakatakse, hõlmavad kliimamuutusepaketti.
Süsinikdioksiidi heitmed ja kõik muud küsimused, mis on seotud niinimetatud üleilmse soojenemisega, muutuvad aina enam ideoloogiliseks. Puhas õhk ja looduslik keskkond on olulised meie kõigi jaoks. Kuid uuringud on näidanud, et inimeste mõju kliimamuutusele on äärmiselt väike.
Kui on tõsi, et inimtegevuse tulemusena tekib ainult 4% kogu maailma süsinikdioksiidi heitmetest ja et Euroopa Liidu osa sellest on 15%, tähendaks see, et me tahame kulutada sadu miljardeid eurosid, vähendamaks üleilmseid süsinikdioksiidi heitmeid vähem kui 0,5% võrra, samas kui sellistes riikides nagu India ja Hiina nende heitmete hulk kasvab.
On raske uskuda, et Euroopa Liidu otsustajad ei oska neid aspekte hinnata. Ei ole ilmselt juhus, et mõned riigid, nagu näiteks Prantsusmaa, kavatsevad müüa oma süsinikdioksiidi saastekvoote teistele riikidele. Selle tegevuse tulemus on prognoositav: peagi võtavad müüjad tegelikkuses üle muu hulgas Poola elektrijaamad.
Seda arvestades tuleb Euroopa solidaarsuse tähendus uuesti sõnastada.
Avril Doyle
Austatud juhataja! Eelseisval tippkohtumisel on kavas käsitleda palju tõsiseid küsimusi, sealhulgas Euroopa Liidu kooskõlastatud meetmeid vastuseks rängale majanduslangusele, mis on probleem kogu maailmas. See kõik on tingitud usalduse puudumisest meie pangandussüsteemide vastu, mis ei ole suutnud tagada meie kõikides liikmesriikides igapäevase kaubanduse ja tööstuse toimimiseks vajalikku likviidsust. Praegugi on seetõttu ohus miljonid toimivad töökohad ja tuhanded tugevad ettevõtted. Jah, me peame mobiliseerima kõik Euroopa institutsioonid, et vastata kriisile, mis - nagu öeldakse komisjoni taastamiskavas - tekkis enne suurt strukturaalset üleminekut vähem süsinikdioksiidi heitmeid tekitavale majandusele. Sellega kaasnevad uued majanduslikud võimalused ja eelised neile, kes kiiresti tegutsevad.
See toob mind tippkohtumisel arutatava kliima- ja energiapaketi juurde, mille kohta meil on homme kavas pikk arutelu, nii et ma piirdun vaid ühe punktiga. Ma tahan rõhutada, et on vaja täielikult kinni pidada nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahelisest kaasotsustamismenetlusest ning et väga töökas eesistujariik Prantsusmaa peab esitama kõik poliitilised kokkulepped lahendamata küsimustes, mida riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisel arutatakse ja mille kohta seal otsused tehakse, kompromissettepanekutena kolmepoolsetel kõnelustel, kusjuures Euroopa Parlament võib nende ettepanekutega nõustuda, ent ei pruugi. Me teeme teatavaks oma seisukoha ja ehkki ma toetan täielikult esimesel lugemisel kokkuleppele jõudmise eesmärki, hoiatan ma teid, et me ei lepi kokku iga hinna eest.
Nüüd Lissaboni lepingu küsimus. Jah, meil on olnud aega seedida ja analüüsida 12. juuni rahvahääletuse tulemust, kuid härra Jouyet, me ei ratifitseeri ega peaks isegi mitte üritama seda lepingut järgmise aasta alguses uuesti ratifitseerida, sest see katse võib meie valitsuse äärmist ebapopulaarsust arvestades läbi kukkuda. Ärge lootke liialt, et meie peaministri tegevuskava - kui see üldse esitatakse - sisaldab rahvahääletuse kuupäeva. Ma istusin ja kuulasin siin täna Sinn Féini küünilisi heietusi selle kohta, kuidas Lissaboni lepingu väikeses trükis sätetes varitseb meid militariseerimise oht, ja härra Allisteri ebasiirast muretsemist Iiri valijate pärast. Need on järjekordsed näited intellektuaalsest pettusest, millega Iiri valijaid kostitatakse. Kuid see valimispiirkond tekitab tõepoolest muret. Ma tänan eesistujariiki Prantsusmaad lubaduse eest pakkuda abi õiguslike tagatiste ja kinnituste näol, mida võidakse soovida. Ma tänan kõiki kolleege ja tänan ka teid, proua juhataja, teie mõistvuse eest, sest me ületame pidevalt teie kannatlikkuse piire.
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Ma tunnustan eesistujariiki Prantsusmaad tema edusammude eest ja soovin talle edu ka tippkohtumiseks. Oma eesistumisperioodi algul ei teadnud Prantsusmaa, et maailmas puhkeb finantskriis ja et sellest kriisist saab tema suurim väljakutse. Ma hindan kõrgelt Prantsusmaa ja Euroopa Liidu tegutsemist vastuseks sellele kriisile.
Mis puudutab teist tippkohtumisel arutatavat teemat, kliimamuutust, siis mul on hea meel, et eesistujariik Prantsusmaa mõistab - ja loodetavasti võtab ka arvesse - neid raskusi, mis mõnedel riikidel tekivad elektri tootmiseks kivisöe kasutamise kiirel lõpetamisel. Asjaolu, et maailma kliimakonverents toimub Poznańis, näitab Poola valmisolekut osaleda süsinikdioksiidi heitmete vähendamise protsessis. Kuid me vajame siiski aega, et muuta oma energiasüsteeme, ja loodame kogu Euroopa Liidu solidaarsusele selles küsimuses.
Othmar Karas
(DE) Austatud juhataja, daamid ja härrad! Ma tahaksin väljendada teistsugust vaatenurka. Tippkohtumine toimub ajal, mil kodanike usk Euroopa Liitu kasvab. Üle kahe kolmandiku Austria elanikkonnast - ja mitte ainult nemad - on arvamusel, et me suudame sellest kriisist välja tulla üksnes Euroopa Liidu abiga, s.t ühiselt.
Teadlikkus ühisraha euro olulisusest kasvab ka väljaspool euroala. Inimesed leiavad, et ainult ühtse Euroopa maailmajaona on meil võimalus maailmaareenil mingit rolli etendada ja midagi saavutada. Energiasõltuvuse vähendamine, pühendumine võitlusele kliimamuutusega, finantskriisi ohjamine ning usaldusväärse kaitse-, julgeoleku- ja välispoliitika väljatöötamine eeldavad Euroopa ühtsuse, kindlameelsuse ja teovõime suurendamist.
Kui me kasutame selle võimaluse ära, vastame vastutustundlikult kodanike ootustele. Meil tuleb reformilepingu ratifitseerimiseks leida ühine tegevuskava. Meil tuleb vastuseks finantskriisile töötada välja sidusad, tõhusad ja professionaalsed õigusaktid. Tuleb luua Euroopa reguleerivad asutused, võttes aluseks Euroopa Keskpanga mudeli. Näidakem, et sotsiaalne turumajandus toimib vastutustundlikult Euroopa reguleeriva raamistikuna kliimakaitse valdkonnas.
Meil ei ole üksnes kriis või palju ülesandeid - meil on ka võimalus. Kasutagem see võimalus ära ja õppigem minevikus tehtud vigadest. Me teadsime palju, kuid tegime liiga vähe ja liiga hilja. Nüüd on aeg koos Euroopa kodanikega panna alus uuele algusele.
Umberto Pirilli
(IT) Austatud juhataja, daamid ja härrad! See kriis, millest me räägime, on nagu tsunami: ränk ja laastav. Seni on see enesega kaasa toonud finantsturgude kokkuvarisemise ning raputanud reaalmajanduse alustalasid. Ettepanek kasutada kokku 200 miljardit eurot, milles lepitakse lõplikult kokku Euroopa Liidu tippkohtumistel, näib minu hinnangul olevat täiesti ebapiisav. See summa on väiksem kui kahjud, mida iga päev kanti Euroopa börsidel, kui need suure puudujäägiga sulgusid. Me peame olema vapramad, julgemad, euroopalikumad.
Ma toetan oma fraktsiooni nimel ideed, et liikmesriigid võiksid tugineda oma reservidele, saades vastu turgudel kaubeldavad Euroopa võlakirjad. President Barrosot on selle teemaga juba tegelema volitatud. Siis on liikmesriigid ka kohustatud samas mahus investeerima infrastruktuuridesse, raskes olukorras olevate inimeste toetamisse ja tootmissüsteemidesse. Need võlakirjad, mis on seotud riikide reservide väärtusega, peaksid tekitama usaldust ja aitama kaasa vajaliku likviidsuse saavutamisele (2-5 protsendipunkti SKTst), et meil oleks võimalik jätkata poliitikat, mille vajalikkuses me ühel meelel oleme. Kõik see toimub väljaspool Maastrichti lepingut ja sellele lisandub asjakohane taastamiskava.
Vito Bonsignore
(IT) Austatud juhataja, daamid ja härrad! See finantskriis on kindlasti enneolematu, kuid minu arvates oleks seda saanud ja tulnud ette näha ja vältida. President Barroso sõnutsi oli see majanduskriis äkiline ja ootamatu. President Barroso, lubage mul teile vastu vaielda. Majanduskriis oli äkiline, kuid kõik kriisi märgid olid olemas, alustades Rahvusvahelisest Valuutafondist 2007. aasta kevadel. Nüüd aga on nõukogu eesistuja ja president Barroso väljaütlemised muutunud asjakohasemaks ning väljendavad minu arvates täielikku arusaamist olukorra tõsidusest.
Ma nõustun härra Karasiga. Euroopa kodanikud vaatavad meie poole ja me peame tegutsema. Härra volinik, teie Euroopa kava, mis näeb ette 200 miljardit eurot, on minu arvates ebapiisav. See tuleb selgelt välja öelda. Võib-olla see oligi kõik, mida te saite teha, kuid sellest ei piisa. Minu arvates peaksite tegelema sellega, et leida muid lisavahendeid, laenates sel erakorralisel ajal otse turult.
Peatugem korraks ka Euroopa Keskpangal. Sellest institutsioonist rääkides jäetakse paljugi ütlemata, kuid ma ei hakka selle põhjuseid käsitlema. Minu arvates peaks Euroopa Keskpank homme vähendama intressimäära ühe protsendipunkti võrra. Kui ta vähendab intressimäära ainult poole protsendipunkti võrra, siis valmistab see turgudele taas pettumuse. Euroopa Keskpanga ülesanne - nagu olete öelnud teie komisjonis ja kõik teisedki - on hoida hinnad stabiilsed. Kuid minu arvates võiks selle tulemuse saavutada ka ilma, et intressimäärade puhul järgitaks inflatsiooniindeksit; mõnikord on vaja rohkem paindlikkust ning ettenägelikkust.
Ma olen president Barrosoga nõus selles, et kulutused tuleb hoida kontrolli all. Me peame liikuma selles suunas Euroopa Liidu institutsioonides ja liikmesriikides, sealhulgas ka Euroopa Parlamendis. Võib-olla peaksime rohkem toetama seda tegutsemisjulgust, mida komisjon praegu ilmutab.
Elmar Brok
(DE) Austatud juhataja, proua volinik, daamid ja härrad! Ma tahaksin tänada eesistujariiki Prantsusmaad selle eest, et ta on viimastel rasketel kuudel toonud välja ja lahendanud mitmed probleemid. Samas me teame, et tegutsemisvõimalused sõltuvad suurel määral ka Lissaboni lepingust. Me teame, et Iiri parlament on esitanud aruande. Teie, austatud eesistuja, olete öelnud, et see on väga vastutustundlik, kaugelenägelik ja arukas aruanne, milles on välja toodud probleemid, ent milles osutatakse ka sellele, kuidas meie, eurooplased, saaksime selle probleemi ühiselt lahendada.
Ma tahaksin kutsuda eesistujariiki Prantsusmaad üles algatama tegevuskava koostamise, et tõepoolest oleks võimalik võtta arvesse iirlaste neid seisukohti ja muresid, mis ei ole kuidagi seotud Lissaboni lepinguga, näiteks volinike küsimust, ning et esitataks võimalused demokraatia puudujääkide kõrvaldamiseks - iirlased ise soovivad selleks parandada parlamendi ja valitsuse vahelisi suhteid. See annaks meile Lissaboni lepingu ratifitseerimiseks võimaluse, kui me läheme seda teed, millele Iiri parlament on üsna selgelt osutanud. Ma arvan, et meil tuleb seda teha, et julgustada Iiri sõpru, ja seda tehes peaksime silmas pidama ajakava, et vältida hiljaksjäämise võimalust, arvestades, et Ühendkuningriigis on valimised ettepoole toodud. Finantskriis näitab selgelt, et üha enam kodanikke tunnistab Euroopa hädavajalikkust; seda on kinnitanud ka nõukogu eesistujariigi Prantsusmaa tegutsemine Gruusias ja finantskriisi ajal.
Neena Gill
Austatud juhataja! Minister Jouyet viitas äsja Mumbais toime pandud terrorirünnakule ja väljendas solidaarsust Indiaga. Mul on selle üle siiralt hea meel. Kuid soojade sõnadega peavad kaasnema ka teod. Arvestades seda, kui palju elusid kaotatakse terrorirünnakute tõttu kogu maailmas ning et idas, läänes, põhjas ja lõunas on nende rünnakute sihtmärgiks süütud inimesed, näitab asjaolu, et seda teemat ei ole arvatud Euroopa Ülemkogu järgmise nädala kohtumise päevakorda, nõukogu hoolimatust. See teema on sama tähtis kui kõik muud küsimused, mida me arutame. Ameerika Ühendriigid tegutsevad, kuid Euroopa mitte.
Condoleezza Rice on praegu seal, aga kus on Javier Solana? Pinged kahe tuumariigi vahel on kasvamas. Euroopal tuleks ja oleks võimalik teha rohkem, eelkõige oma lepingute kaudu, näiteks Indiaga sõlmitud strateegilise partnerluse kaudu, ning toetades neis lepingutes seatud eesmärke piisavate vahenditega, et neid eesmärke oleks võimalik saavutada.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Austatud juhataja! Tippkohtumisel on kavas arutada seda, kuidas Lissaboni leping ellu viia. Üks lahendus oleks see, kui igal liikmesriigil oleks oma volinik. Ma loodan, et seda võimalust kaalutakse tõsiselt ja rakendatakse ka praktikas. Oma eesistumise ajal saaks Prantsusmaa vaevalt vaidlustada seda ideed põhjusel, et niimoodi paisuks komisjon liiga suureks: me ju teame, et Prantsuse valitsuses on praegu 37 ministrit. Väide, et komisjon oleks sel juhul liiga suur, kui igal liikmesriigil oleks oma volinik, ei ole kunagi olnud jätkusuutlik. Minu arvates lähendaks see liikmesriike omavahel ja suurendaks legitiimsust ning ma loodan, et selles küsimuses jääb peale mõistuse hääl ja varasemad otsused muudetakse ära, eriti seepärast, et need ei olnud täiesti mõistlikud.
Ewa Tomaszewska
(PL) Austatud juhataja! Poola on pärast Kyoto protokolli allkirjastamist vähendanud süsinikdioksiidi heitkoguseid 33% võrra. Samal ajavahemikul on Euroopa Liidu teised liikmesriigid oma heitkoguseid suurendanud, ehkki nende elektritootmine ei põhine eelkõige kivisöe kasutamisel. Ettepanek, mille kohaselt heitkoguseid hakataks mõõtma Kyoto protokolli allakirjutamise kuupäevaga võrreldes hilisemal kuupäeval, näitab, kui ebaõiglaselt selle probleemiga tegeldakse.
Samal ajal on finantskriisi leevendamine Poola laevatehaste 80 000 töötaja tööst ilmajätmise teel tõeliselt erakordne mõte. Ma loodan endiselt, et komisjon muudab selle otsuse ära, sest see on praegustes oludes äärmiselt ebamõistlik.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Ma palun kõigepealt vabandust, et mul on hääl ära, ehkki see on võib-olla isegi hea. Ma oleksin võinud pahandada mõnede märkuste peale, mille kolleeg Sinn Féinist tegi Lissaboni lepingu kohta.
Lubage mul lihtsalt öelda, et Iirimaal on meil vanker rakendatud hobuse ette. Nüüd, mil rahvahääletus on toimunud, on meil tegelikult käimas väga hea arutelu Lissaboni lepingu üle. Aga oleks pidanud olema vastupidi! Nüüd räägitakse Iirimaal asjadest loogiliselt ja mõistlikult.
Ja ma võin öelda bürokraatidele ja lobistidele, keda on palju kritiseeritud, et minu arvates te olete parim, mis meil on. Tõepoolest, te peaksite vastulöögi andma, sest irooniline on see, et Sinn Féin räägib avalikest teenustest, mida korraldavad bürokraadid, ja seejuures mõistab needsamad institutsioonide bürokraadid hukka.
Ootame ära, mida Iiri valitsus järgmisel nädalal ütleb. Praegu ei ole rahva usaldus valitsuse vastu eriti suur, nii et praegu ei pruugi olla parim aeg rääkida uuest rahvahääletusest, kui seda on soov korraldada. Kuid ma usun, et mõistuse hääl jääb Iirimaal peale, inimesed mõtisklevad tekkinud olukorra üle ning mõistavad nüüd, et me peame olema Euroopaga seotud, arvestades ka praegust kriisi.
Richard Corbett
Austatud juhataja! Olukorras, kus 25 või 26 riiki on öelnud Lissaboni lepingule "jah” ning ainult üks on öelnud "ei”, ei ole ebamõistlik ega ka mitte ebademokraatlik küsida sellelt ühelt riigilt, kas ta oleks valmis ümber mõtlema, tingimusel et meie, ülejäänud, oleme valmis võtma arvesse neid muresid, mida "ei” ütlemisega väljendati. See ei tähenda Iirimaa rahvahääletuse tulemuse eiramist; see tähendab seda, et me reageerime Iirimaa rahvahääletuse tulemusele, uurime, mille suhtes muret väljendati, ja proovime seda muret hajutada.
Aga see muidugi eeldab seda, et Iirimaa ütleb meile, teistele riikidele, mille pärast iirlased täpselt muret tunnevad; koostab loetelu nõudmistega, millele me saaksime vastata või mille üle saaks vähemalt läbirääkimisi pidada. Lahendus peab muidugi olema vastuvõetav kõigi 27 riigi jaoks. Eelistatavalt tähendab see seda, et kogu Lissaboni lepingu üle ei hakata uuesti läbi rääkima, vaid lepingut tõlgendatakse ja selgitatakse ning kohandatakse selle rakendamise viisi, et oleks võimalik arvesse võtta lepingu suhtes väljendatud muret. Mina isiklikult olen kindel, et seda on võimalik teha, kuid selle eelduseks on, et Iirimaa teeb esimese sammu. Mul on hea meel, et Iiri parlament on võtnud initsiatiivi enda kätte ega ole jätnud seda valitsusele.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Austatud juhataja! Rumeenias toimusid äsja parlamendivalimised ja ma võin teile kinnitada, et moodustatav valitsus kavatseb ellu viia mõistlikku majanduspoliitikat.
Ma tahaksin tänada eesistujariiki Prantsusmaad ja Euroopa Komisjoni nende kiire ja oskusliku tegutsemise eest üleilmsest majandus- ja finantskriisist tingitud probleemide lahendamisel.
Mulle oleks meeldinud, kui meetmepaketis oleks rohkem räägitud liikmesriikidest, kes ei kuulu eurotsooni, ja sellest, kuidas hädaolukorras likviidsust tagada.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Töötajate vaba liikumise takistuste kõrvaldamine tagab korralikud ja inimväärsed töötingimused kõikidele Euroopa töötajatele ning aitab tõhusalt kaasa sotsiaalse dumpingu ja maksupettuste vastu võitlemisele.
Ma teeksin ettepaneku, et Euroopa Ülemkogu päevakorda lisataks eriküsimusena Bulgaaria ja Rumeenia töötajate vaba liikumise takistuste kõrvaldamine. Nüüd, mil nende kahe riigi ühinemisest Euroopa Liiduga on möödunud kaks aastat, on see samm minu arvates muutunud vajalikuks, arvestades eriti majandus- ja finantskriisi.
Ka energiavarustuskindlus ning energia- ja kliimamuutusepakett tuleb lisada Euroopa Ülemkogu päevakorda. Euroopa ei pea tootma vähem, vaid lihtsalt keskkonnasäästlikumalt ja tõhusamalt. Seetõttu tuleb liikmesriike toetada märkimisväärsete investeeringute tegemisel, mille eesmärk on ajakohastada rajatisi energiamahukates tööstussektorites, suurendada tootlikkust ja arendada transpordi infrastruktuuri.
Jean-Pierre Jouyet
Austatud juhataja, proua asepresident, härra volinik, lugupeetud parlamendiliikmed! Tänases arutelus puudutati kolme olulist punkti, mille juurde ma tagasi tulen, kuid kõigepealt tahaksin tänada härra von Wogaud ja härra Kirkhope'i nende tänusõnade eest eesistujariigi Prantsusmaa aadressil seoses Mumbai tragöödiasse sattunud Euroopa kodanike abistamisega.
Me tegime koos Euroopa Parlamendi peasekretariaadiga aktiivselt tööd seoses teie esindajate ja valitsusametnikega, kes Mumbais viibisid, kuid ma pean ütlema - nagu mitmel korral on rõhutatud -, et meil tuleb jätkata tööd selle nimel, et konsulaatide ja kohalike diplomaatiliste teenistuste tegevus oleks sellistes kriisiolukordades paremini kooskõlastatud, arvestades näiteks seda, mis toimub praegu Tais. Meil on õnnestunud seda teha ja me peame seda tööd jätkama. Ma olin Roissy lennujaamas, kui Mumbaist tulnud lennuk maandus, ja nägin, et sel tšarterlennukil olid Euroopa üheteistkümne rahvuse esindajad.
Samuti tahaksin korrata seda, mida ütlesid proua Gill ja härra von Wogau - Euroopa peab tõepoolest olema kohal ja tegema rohkem seoses terroriohuga nii selles piirkonnas kui ka mujal maailmas. Ja see tõstatab ühe küsimuse, millele arutelu käigus ei viidatud, kuid mida arutatakse Euroopa Ülemkogu kohtumisel, nimelt Euroopa julgeolekustrateegia küsimuse. Meil tuleb kohandada ja ajakohastada seda strateegiat, et vastata terrorismiohule, küberkuritegevusele ja muudele uutele ohtudele. Me peame Euroopa tasandil parandama ka oma süsteeme seoses tsiviil- ja sõjaliste operatsioonide planeerimise ja läbiviimisega - ja mul on hea meel, et proua Gill sellele osutas. Need Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika aspektid on tähtsad, nagu te teate, ning eesistujariik Prantsusmaa soovib tagada, et me teeksime selles valdkonnas edusamme ja võtaksime selles selge suuna juba enne aasta lõppu.
Nüüd tulen ma tagasi selle juurde, mida öeldi institutsionaalsete probleemide ja Lissaboni lepingu kohta. Ma kuulsin proua Doyle'i ja proua McGuinnessi sõnavõtte, mis olid väga selged ja vastutustundlikud, ning ma tänan neid nende eest. Ma kuulsin ka härra Broki, härra Corbetti, härra von Wogau, härra Duffi ja härra Leineni sõnavõtte selles küsimuses.
Esiteks, ma arvan, et me teeme edusamme. Me teeme edusamme selles mõttes, et võtame Iirimaa soove tõsiselt, ning selle märkuse adresseerin ma proua Doyle'ile ja proua McGuinessile. Me mõistame iirlasi ja me mõistame ka poliitilist olukorda, mis Iiri parlamendis on tekkinud. Ka teame, milliseid jõupingutusi selles keerulises olukorras tehakse. Me näeme seda kõike selgesti. Kuid siiski peavad kõik osalised ilmutama vastutustundlikkust. Meie teeme seda; me pakume välja tasakaalustatud lahenduse, mis võimaldab meil teha edusamme ja liikuda koos - ma rõhutan sõna "koos” - Lissaboni lepingu rakendamise suunas, kui aeg selleks on küps, kuid ma mõistan täielikult meie Iiri sõprade ajalisi piiranguid. Neid piiranguid tuleb järgida - on olemas ka poliitilised tähtajad - ja arvesse võtta.
Jo Leinen rõhutas järgmist asjaolu. On vaja paremat teavitamist ja me peame olema inimestele lähemal. Me teeme seda koos proua Wallströmiga, kes on selles valdkonnas minust pädevam ja kes on teinud suuri jõupingutusi. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on jõudnud kokkuleppele teavitamispoliitika strateegias ning ka volinik Wallström on välja töötanud strateegia, mille - nagu ma Dublinis nägin - kõik soojalt vastu võtsid. On tõsi, et selles valdkonnas on vaja rohkem tõestada, et me teeme jõupingutusi, muu hulgas teavitamisega seoses.
Mis puudutab kõike seda, mida räägiti kliima- ja energiapaketi kohta, eriti meie Poola sõprade poolt, siis - nagu ma ka ütlesin - kahtlemata peame arvesse võtma problemaatilisemate energiastruktuuridega riikide konkreetset olukorda, et saavutada eesmärgid. Me peame need eesmärgid säilitama. Ma arvan, et meil on olemas vahendid, mis võimaldavad vajalikku paindlikkust, et võtta arvesse konkreetseid olusid ja meie Poola sõprade soove. Eesistujariik Prantsusmaa teeb kõik endast oleneva, et saavutada vajalikud kompromissid, säilitades samas need eesmärgid. Kuid te võite olla kindlad, et me võtame arvesse Poola, teiste Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ning Balti riikide eripära ja nende soove energiavarustuskindluse valdkonnas.
Proua Doyle'ile, kes rõhutas ka seda asjaolu oma sõnavõtus, tahaksin ma öelda, et temalegi teadaolevalt on kaasotsustamismenetlus Prantsusmaa kui eesistujariigi jaoks üks tähtsamaid küsimusi. Nõukogu ja Euroopa Parlament on algatanud kolmepoolsete läbirääkimiste menetluse, mida on viimase kuu jooksul aktiivselt arendatud ja mille tulemusena on vastu võetud peaaegu 90% paketist. Proua Doyle teab seda. Nüüd on meie ees vaid lõpusirge - 10% probleemidest, millele mitmed austatud parlamendiliikmed neis aruteludes viitasid.
Majandus- ja finantskriisiga seoses tahaksin ma öelda, et siin räägitu on oluline ning - nagu juba öeldud - nõukogu ja komisjon mõistavad seda, et meil on kiire. Ma tahaksin tänada härra Pirillit tema originaalsete mõtete eest reservide kasutamise kohta ja öelda härra Bonsignorele, et see kava sõltub ka ühenduse vahendite kättesaadavusest. Ei saa ju kava koostamisel eirata pädevust ühenduse tasandil, olemasolevaid vahendeid ja olemasolevat eelarvet. Rohkem me teha ei saanud.
Teisalt arvan, et Euroopa Keskpank on kiiresti reageerinud ja hästi toiminud. Tegelikult oodataksegi praegu teadet intressimäärade kohta. Vaatame, millise otsuse Euroopa Keskpank teeb. See kõik on tervitatav ja seda teemat ma rohkem ei kommenteeri.
Härra Karas rõhutas täiesti õigesti - ja Austria on selle kohta suurepärane näide -, et me peame suutma kasutada kriisiga seotud võimalusi, et euro - ning see on kinnitust leidnud ja volinik Almunia teab sellest rohkem -, et Euroopa Liitu kuulumise tunne - eriti sellises riigis nagu teie oma - on majandus- ja finantskriisi tulemusena teisenenud ja muutunud ning et eurost on nii euroala riikide kui ka väljaspool euroala olevate riikide jaoks saanud orientiir ja sümbol. See on väga julgustav.
Proua Belohorskále tahaksin öelda, et kõik see, mida te rääkisite, edastatakse sõna-sõnalt president Sarkozyle, ning ma tänan teid selle eest, mida te eesistujariigi Prantsusmaa ja selle tegevuse kohta ütlesite. Lõpetuseks ütleksin ma härra Wolskile, et kõik, mis on seotud meie naabritega, on tähtis, ja me arutame komisjoni suurepärast idapartnerluse ettepanekut esmaspäeval välisministrite nõukogus, välissuhete nõukogus ja loomulikult ka Euroopa Ülemkogu kohtumisel.
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Kõigepealt tahaksin tänada kõiki kõnelejaid väga konstruktiivsete, asjakohaste ja huvitavate sõnavõttude eest. On kaks konkreetset küsimust, millele ma tahaksin kohe vastata, ja seejärel keskenduksin Lissaboni lepingule.
Härra Jouyet juba mainis - ja see on vastuseks härra von Wogaule -, et nõukogu võtab vastu aruande, milles käsitletakse Euroopa julgeolekustrateegia rakendamist viie aasta jooksul. Lubage mul härra Jouyet' sõnadele lisada, et kahtlemata oleks ka Lissaboni lepingust kasu, kuna see tugevdaks ja lihtsustaks märgatavalt institutsionaalset struktuuri selles valdkonnas. See annab nõukogule võimaluse uurida, kuidas aidata tagada kõigi meie vahendite sidusust ning tasakaalu nn raske ja pehme julgeoleku vahel. See oli vastuseks härra von Wogaule.
Bernard Wojciechowski küsis idapartnerluse kohta. Komisjoni tänase kohtumise põhjal võime öelda, et me võtsime vastu ettepaneku idapartnerluse kohta, mis hõlmab tegevuse suuremat rahastamist, majanduslikku integratsiooni, liikuvuse küsimusi, sotsiaalse ja majandusliku arengu poliitikat, koostööplatvorme, vabakaubandust ja üliõpilaste liikuvust. Kõik need elemendid sisalduvad selles idapartnerluses. Mul on hea meel, et me oleme seda plaani arutanud ja selle nüüd vastu võtnud.
Tänane arutelu näitas, et praegu on Euroopa Liidu jaoks oluline aeg, ja illustreeris arusaama jätkusuutlikkusest. Jätkusuutlik areng tähendab seda, et me ei saa mässida end võlgadesse ega paluda siis tulevastel põlvkondadel leida lahendusi. Me ei saa jätta reostuse, jäätmete ja keskkonna- või kliimamuutusega seotud probleeme tulevaste põlvede kanda. Me ei saa tekitada sotsiaalseid probleeme, mida peab järgmine põlvkond lahendama. Jätkusuutliku arengu kogu mõte seisneb selles, et me peame otsima võimalusi, kuidas rahuldada oma vajadusi nii, et see ei mõjutaks tulevasi põlvkondi ega nende soovi rahuldada oma vajadusi.
Järgmisel kuul tuleb meil lahendada kolm keskset ja omavahel seotud küsimust, mis on tõusnud selgelt esiplaanile: majanduse taastamise kava, mille järgimisel Euroopa Liidu otsustav tegevus võiks järgneva aasta jooksul avaldada reaalset mõju Euroopa sotsiaalsele ja majanduslikule heaolule; kliima- ja energiapakett, mis aitab Euroopal näidata usaldusväärset, saavutatavat teed vähem süsinikdioksiidi heitmeid tekitava tulevikumajanduse poole liikumisel; ning Lissaboni leping, mille puhul meil on vaja määrata kindlaks edasised sammud, et saavutada selline leping, mis võimaldab eurooplastel nautida demokraatlikuma ja tõhusama Euroopa Liidu hüvesid.
Ma olen täiesti kindel, et minu kolleegid volinik Almunia ja volinik Dimas käsitlevad majanduse taastamise kava - sest nii paljud teist kommenteerisid seda - ning kliima- ja energiapaketti üksikasjalikumalt. Ma saan aru, et see toimub täna õhtul ja homme hommikul; seega teen ma lihtsalt veel mõned märkused Lissaboni lepingu kohta.
Ma arvan, et need kaks teemat on parim näide sellest, miks meil on vaja Lissaboni lepingut. Kliimamuutus ja majanduskriis eeldavad sellist Euroopa Liitu, mis suudab teha õigeid otsuseid kiiresti, tõhusalt ja demokraatlikult. Kui Euroopal on vaja teha rasket tööd, et selline põhimõtteline muudatus ellu viia, siis vajab ta selleks tööks õigeid vahendeid.
Euroopa Parlamendi ja komisjoni pühendumine Lissaboni lepingule on alati olnud ilmselge. Me tahtsime, et Euroopa astuks suure sammu edasi ja et otse valitud Euroopa Parlamendil oleks rohkem volitusi. Liikmesriikide parlamentide jaoks tahtsime kodanike nimel rääkimiseks rohkem sõnaõigust, ajakohastatud institutsioone ja selgust selles, kes mida Euroopas teeb. Kõige selle edasilükkumine valmistab muidugi pettumust, kuid see ei tohiks juhtida meie tähelepanu kõrvale keskselt eesmärgilt - Lissaboni lepingu jõustumiselt. See tähendab, et loodetavasti me suudame jätkata liikumist täieliku ratifitseerimise poole. See omakorda eeldab, et me peame võitma Iirimaa toetuse.
Ma ise olin eelmisel kuul Iirimaal, kus püüdsin selgitada, miks me minu arvates Lissaboni lepingut vajame. Ma tahtsin ka mõista, miks Iiri valijatel on kahtlusi. See, mida ma kuulsin, oli vastavuses küsitluste tulemustega, mida me oleme näinud. Mõnedes küsimustes - näiteks maksu- ja kaitsepoliitika küsimustes - oli valijatel muresid, millel puudus seoses Lissaboni lepinguga alus. Teistes küsimustes, näiteks Iiri voliniku küsimuses, lähtusid nad kõige mustemast stsenaariumist, mis võiks lepingu rakendamisel tekkida. Paljude arvates oli teave ebapiisav või ebaselge ning vastuhääletamine tundus olevat ohutuim valik.
See suurepärane aruanne, mille me Iiri parlamendi erikomisjonilt saime, aitab märkimisväärselt kaasa iirlaste murede täpsustamisele ja ka nende murede võimalike lahenduste leidmisele. Kui minult seda küsiti, siis ütlesin ma neile, et minu mulje kohaselt on kõikjal Euroopas palju head tahet iirlaste probleemide lahendamiseks. Komisjon kavatseb anda oma parima, et teha parlamendi ja Iiri valitsusega koostööd, tõhustamaks Euroopa kohta teabe andmist Iirimaal. Me tegeleme vastastikuse mõistmise memorandumi koostamisega, et seda tööd oleks võimalik kohe koos Iiri valitsuse ja rahvaga alustada.
Kuid ma ütlesin ka selgelt välja, et minu mulje pärast eri liikmesriikidega suhtlemist on selline, et keegi ei tahaks uuesti alustada läbirääkimisi selle institutsioonilise lahenduse üle, milles kompromissile jõudmine nõudis seitse aastat pikki ja raskeid läbirääkimisi, ning et 25 liikmesriiki, kes on Lissaboni lepingu nüüdseks ratifitseerinud ja kellest paljud olid varem ratifitseerinud põhiseaduse - kahe rahvahääletuse tulemusena, pange tähele -, ei taha seda protsessi uuesti alustada. Nüüd, mil tulemas on Euroopa Parlamendi valimised, on aeg lõpetada jutud institutsioonidest ja hakata rääkima Euroopa Liidu poliitikavaldkondadest, mis on kodanike jaoks olulised, ning sellest, kuidas neid suuri väljakutseid ja probleeme lahendada.
Järgmisel nädalal toimuv Euroopa Ülemkogu kohtumine peaks andma meile selge tegevuskava, et selle protsessiga kiiresti edasi liikuda. Olen kindel, et Euroopa Ülemkogu annab selle kollektiivse tõuke, mis on vajalik Lissaboni lepingu täielikuks ratifitseerimiseks. Komisjon püüab sellele võimalikult palju kaasa aidata.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Ilda Figueiredo  
Euroopa Liidu juhid eiravad rahva arvamust Lissaboni lepingu eelnõu kohta, mida väljendati ainsal rahvahääletusel, mida oli võimalik korraldada - sest seda nõudis riigi põhiseadus. Sel rahvahääletusel kordasid inimesed otsust öelda "ei”, mille prantslased ja hollandlased olid teinud juba seoses Euroopa põhiseadusega. Suhtumise tõttu, mis on ebademokraatlik ja näitab täielikku lugupidamatust kodanike arvamuse vastu, tehakse taas katseid avaldada survet ja tegelda väljapressimisega, et sundida Iirimaad korraldama uut rahvahääletust või - mis veelgi hullem - muutma oma põhiseadust nii, et oleks võimalik vältida rahvahääletust ja rahva arvamuse ärakuulamist. Me protestime taas valjuhäälselt sellise seisukoha vastu.
Sellisest poliitikast tuleb kohe loobuda. Meie soovime Portugali ja Euroopa jaoks uut suunda, millega seatakse esikohale inimesed, kollektiivse heaolu parandamine ja austus nende inimeste väärikuse vastu, kes loovad rikkust. See uus suund peab tagasi lükkama selle, mida president Sarkozy nimetab kapitalismi ümberkujundamiseks, ning ütlema "ei” majandus- ja rahaliidu poliitikale, sellega seotud stabiilsuspaktile ja Euroopa Keskpanga väärale iseseisvusele. Nn Euroopa majanduse taastamise kava seda kõike ei võimalda.
Pedro Guerreiro  
kirjalikult. - (PT) Euroopa Ülemkogu eelseisev kohtumine on järjekordne etapp vastuvõetamatus protsessis, mille eesmärk on suruda peale Euroopa rahvaste poolt kolm korda juba tagasi lükatud lepingu eelnõu.
Selle asemel, et austada prantslaste, hollandlaste ja iirlaste tahet, on Euroopa Liidu institutsioonid (Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon) näidanud, et nende tõeline olemus on ebademokraatlik, nõudes lepingu eelnõu (parlamentaarse) ratifitseerimise (mida seni on tehtud ainult Saksamaal, Poolas ja Tšehhi Vabariigis) protsessi jätkamist, samas vältides rahvahääletuste korraldamist (näiteks sellise rahvahääletuse, mis korraldati hiljuti Rootsis) nagu katku.
Euroopa suurettevõtete ringkonnad ja Euroopa poliitika elluviijad - parempoolsed ja sotsiaaldemokraadid - eiravad Iiri rahva iseseisvalt ja demokraatlikult väljendatud tahet ning püüavad iirlasi isoleerida, et oleks võimalik neile paremini survet avaldada, neid šantažeerida ning sundida neid korraldama uut rahvahääletust. Täpselt sama tehti Nice'i lepingu puhul.
Vaadake või Euroopa Parlamendi (nn) põhiseaduskomisjoni vastuvõetamatut resolutsiooni ettepanekut 17. novembrist 2008, milles põhiseaduskomisjon "kordab ja kinnitab oma heakskiitu Lissaboni lepingule” (nagu oleks tema pädevuses seda teha ...) ning "vajadust viia selle ratifitseerimine liidu liikmesriikides lõpule ... niipea kui võimalik”.
Euroopa Liit näitab oma tõelist olemust!
Tunne Kelam  
kirjalikult. - Ma tahaksin nõukogule ja ka komisjonile meelde tuletada, et Euroopa Liit rajaneb teatud põhiväärtustel, milleks on demokraatia, õigusriik ja inimõiguste järgimine.
Seetõttu mõistan ma resoluutselt hukka selle, millises vaimus toimus hiljuti Nice'is korraldatud Euroopa Liidu ja Venemaa tippkohtumine. Ei ole vastuvõetav, et kõik läheb jälle tavapärastesse rööbastesse põhjendusega, et puudub alternatiiv.
Inimõiguste süvalaiendamine välispoliitikasse ja austus õigusriigi põhimõtete vastu on need alused, millel rajanevad igasugused suhted kolmandate riikidega.
Venemaa ei saa olla erand, arvestades eriti asjaolu, et ta ei ole täitnud kõiki tingimusi, mis sätestati Gruusias toime pandud agressiooni järel sõlmitud kokkuleppes.
Ma kardan, et Euroopa Liit kaotab rahvusvahelisel areenil tõsiseltvõetava ja sõltumatu osaleja maine. Lisaks on tõenäoline, et Euroopa Liidu kõhklemine rahvusvaheliste käitumisnormide sellise ettekavatsetud rikkumise suhtes selgete piirangute kehtestamisel julgustab sarnaseid rünnakuid Venemaa poolt ka tulevikus.
Seetõttu kutsun tungivalt komisjoni ja nõukogu üles tõsiselt kaaluma oma otsust jätkata nii, nagu poleks midagi juhtunud.
Rareş-Lucian Niculescu  
Ma tahaksin viidata komisjoni hiljutisele teatisele, mis käsitleb Euroopa Liidu majanduse taastamise kava.
Tahaksin rõhutada selle kava teatavate sätete tähtsust, täpsemalt neid sätteid, mis puudutavad olemasolevate elumajade ja ühiskondlike hoonete energiatõhususe suurendamiseks meetmete võtmist.
Komisjon teatas, et ta kavatseb teha ettepaneku muuta struktuurifondide määruseid, et neid meetmeid toetada ja laiendada võimalusi selles valdkonnas.
Minu arvates on eluliselt tähtis, et selle muudatusega seataks eesmärgiks kasutada Euroopa Regionaalarengu Fondist eraldatavaid vahendeid elamistingimuste parandamiseks ja suurendada praegust 2% määra.
