Komisjoni presidendi infotund
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni presidendi infotund.
Vabad küsimused
Joseph Daul
fraktsiooni PPE nimel. - (FR) Austatud president! Kas Euroopat ootab sellel talvel ees uus gaasikriis? Pidagem meeles konflikti Venemaa ja Ukraina vahel, milles kannatasid miljonid eurooplased. Kiidan heaks 19. novembril Jaltas saavutatud kokkuleppe. Ent teame, et Ukrainal oli eelmisel kuul suuri raskusi Venemaale oma gaasiarve tasumisega. Teame ka seda, et poliitiline kontekst on eriti keeruline Jaanuaris, kui korraldatakse presidendivalimisi.
Milliseid ennetavaid meetmeid saaks komisjon välja pakkuda ja Euroopa tasandil rakendada, et kaitsta meie kaaskodanikke võimaliku uue kriisi mõjude eest, ning milline õppetund on saadud 2009. aasta talvest?
Kas 16. novembril Euroopa Liidu ja Venemaa vahel saavutatud kokkulepe varajase hoiatussüsteemi kohta ning määruse eelnõu gaasi tarnekindluse kohta, mille ma heaks kiidan, on piisav?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) Lugupeetud president, Joseph Daul! Tänan teid teie küsimuse eest! Nagu teie, soovin ka mina vältida eelmise aasta kriisi kordumist.
Oleme teinud tihedat koostööd - olen ise väga palju tööd teinud - president Juštšenko, peaminister Tõmošenko ja Vene ametivõimudega ning ka rahvusvaheliste finantsasutustega, et Ukrainat toetada.
Mida veel teha saaks?
Lühiajalises plaanis peaks eelmisel nädalal Venemaaga kokkulepitud varajane hoiatussüsteem meil aitama õigeaegselt probleeme tuvastada. Tegelikult võin teile öelda, et selle Venemaaga peetud tippkohtumise ajal, kus ka president Medvedev kohal viibis, valitses suurepärane atmosfäär, hulga parem kui tavaliselt.
Teeme gaasi säilitamisel koostööd ka gaasi koordineerimisrühmaga - rühmaga, mis hõlmab liikmesriike ja tööstust. Jätkame tööd ka rahvusvaheliste finantsasutustega Ukraina gaasisektori reformimise ja uuendamise osas. Ent nagu te ütlesite, ei ole olukord Ukrainaga lihtne. Igal juhul olen järgmisel nädalal koos nõukogu eesistuja Fredrik Reinfeldtiga Kiievis, et näidata veel kord tähtsust, mida Ukrainas selle sektori reformimisele omistame.
Martin Schulz
fraktsiooni S&D nimel. - (DE) Tahaksin teilt küsida, kas teil oli minevikus mingeid raskusi Bulgaaria valitsusega, mille koosseisus oli Sergei Stanišev, või riigi välisministri Ivailo Kalfiniga? Kas teil oli põhjust kahelda Sergei Staniševi või Ivailo Kalfini demokraatlikus legitiimsuses või nende lojaalsuses Euroopa Liidu asutuste vastu?
Kui ei, siis mida arvate praeguse Bulgaaria peaministri Boiko Borisovi teadaannetest, kes on öelnud, et Bulgaaria sotsialistlik partei tuleb ära keelata? Boiko Borisov on öelnud, et nad - ehk siis Bulgaaria sotsialistliku partei kongressi delegaadid - on kamp häbituid bandiite.
Kolmandaks, sel nädalal tegi Boiko Borisov avalduse, öeldes, et kõik, kes Bulgaarias sotsialiste vihkavad, peavad nendega ühinema. Mida arvate sellisest Euroopa Nõukogu liikme seisukohast?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) Tänan teid teie küsimuse eest, Martin Schulz! Ent te mõistate, et pean end tagasi hoidma, kui kommenteeritakse eri riigipeade või valitsusjuhtide sõnavõtte nende riikliku poliitika kontekstis. Ei ole minu asi siin praegu sellesse riigisisesesse arutellu sekkuda.
Mida mul ongi öelda? Teie küsimusele konkreetselt vastates ütlen, et minu suhet Bulgaaria valitsusega, kui Sergei Stanišev oli peaminister, iseloomustas alati väga lojaalne koostöö. Võin siin ka öelda seda, mida talle isiklikult ütlesin, et Sergei Stanišev on alati olnud väga lojaalne partner komisjonile ja kõigile asutustele, mis on seotud Euroopa projekti edendamisega. Ma ei unusta tema ustavat koostööd ja pühendumust Euroopale, kuigi ta ei ole enam ametikohal.
Martin Schulz
(DE) Ma mõistan, et te ei taha Bulgaaria riigisisesesse poliitikasse sekkuda. Saan sellest seisukohast aru. Kas võin teie vastust tõlgendada nii, et usute, et ei ole vajadust ära keelata Sergei Staniševi parteid - Bulgaaria sotsialistliku partei esimehe parteid, keda tema tehtud töö eest väga kiitsite?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) Martin Schulz, loomulikult usun, et kõigil demokraatlikel parteidel on oma koht demokraatlikes riikides. Kuna Bulgaaria on, nagu me kõik teame, demokraatlik riik, on kõigil selle demokraatlikel parteidel demokraatlikus süsteemis oma koht.
See kehtib kõigile Bulgaaria parteidele, mis loomulikult meie ühenduse eeskirjadest kinni peavad.
Guy Verhofstadt
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Austatud president! Küsin küsimuse komisjoni struktuuri kohta, mis on normaalne, arvestades, et väga varsti on meil uus komisjon.
Esiteks on mul mõned kartused tõsiasja osas, et keskkonnaportfell jagatakse kolmeks osaks: kliimamuutus, energia ja keskkond. Mul on selles suhtes mõned kartused, ja seda tahangi öelda.
Ent kõige tähtsam küsimus, mille teile esitada tahan, puudutab põhiõigusi ja võitlust diskrimineerimise vastu. Minu meelest lepiti kokku, et selle teema eest hakkab vastutama volinik. Nüüd on vaja tagada, et meil ei oleks n-ö siseküsimuste portfelli, mis ühendab endas varjupaiga- ja sisserändeküsimused, kuna varjupaik ja sisseränne oleks siis julgeoleku, mitte siseasjade küsimused.
José Manuel Barrot tegi ettepaneku luua kolm volinikukohta: põhiõiguste, siseküsimuste ja julgeoleku jaoks, ning varjupaik ja sisseränne oleks eraldi. Minu küsimus on lihtne: mis te sellest teemast arvate?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) Esiteks, seoses kliimamuutuse küsimusega või pigem n-ö kliimamuutuse valdkonna tegevuse portfelliga näen seda vastutust väga tähtsana. See on horisontaalne vastutus, mõõde, mis tuleb ühendada kõigisse liidu poliitikatesse. Kliimamuutuste volinik vastutab Kopenhaagenis tehtud töö järeltegevuste eest koos kõigega, mida see sise- ja välitegevuse osas tähendab.
Seoses justiits- ja siseasjade portfelliga, jah, olen otsustanud ka selle poolitada. Üks portfell pühendatakse justiitsküsimustele ja põhiõigustele ning teine siseküsimustele. Lisaks sellele on see jaotus tavaline paljudes meie liikmesriikides, kus on olemas justiitsminister ja siseminister.
Loomulikult tahan täpset definitsiooni vastavate volinikega arutada, ent võin teile juba öelda, et tahan, et justiitsküsimuste ja põhiõiguste eest vastutav volinik pööraks erilist tähelepanu takistustele, millega Euroopa kodanikud oma õigusi rakendades silmitsi seisavad.
Daniel Cohn-Bendit
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FR) Austatud president! Tahaksin jätkata üsnagi samal teemal, millest Guy Verhofstadt rääkis, sest komisjon on praegu koostamisel.
Loeme ja kuuleme jutte, mis on üsnagi ohtlikud. Mis te arvate, kas see olete teie, komisjoni president - olete presidendiks valitud ja kinnitatud -, kes komisjoni korraldab ja määrab volinike pädevusalad, või teevad seda liidu riigid ja suured riigid, mis teile kindla seisukoha peale suruvad või muul moel kehtestavad?
Minu meelest on vastuvõetamatu - aga võib-olla ma eksin - lugeda ajalehtedest, et Prantsusmaa tahab seda, Ühendkuningriik teist ja Angela Merkel kolmandat. Nicolas Sarkozy ja Angela Merkel määrasid teid. Neil ei ole enam midagi öelda - peate ise oma komisjoni looma!
Kas niimoodi näetegi komisjoni presidendi rolli, või näete seda mingit muud moodi, pigem nii, nagu Angela Merkel ja Nicolas Sarkozy seda näevad?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) See, kuidas mina asju näen, on väga lihtne: näen Lissaboni lepingust ja ka praegusest lepingust kinnipidamist. Alates 1. detsembrist sätestab Lissaboni leping väga selgelt - mul on siin ingliskeelne versioon, konkreetsemalt artikkel 17 -, et komisjoni president on see, kes otsustab komisjoni sisemise korralduse eest, ning seda ma loomulikult teha kavatsengi, ka seoses portfellide jaotamisega.
Tehkem selgeks, et alati on mingi surve, nagu te teate! Meile kõigile esitatakse nõudmisi. Ent mina olen see, kes lõpuks komisjoni koostamise eest vastutuse võtab, ning usun, et komisjon saab kasu ka üsna tugevast toetusest Euroopa Parlamendis.
Olen suhteliselt tugeva üksmeele saavutamiseks palju vaeva näinud. Lisaks sellele on mul täna teile mõnede tänusõnade juurde ka mõned head uudised: järgmisesse komisjoni koosseisu hakkab kuuluma üheksa naist, nii et üks rohkem kui praegu. Nädal aega tagasi oli ainult kolm potentsiaalset naissoost kandidaati. Paljud teist on aidanud mul liikmesriikidele rõhutada seda, kui tähtis on rohkem naiskandidaate seada. See on praktiline näide, mis näitab minu pühendumust sellise kolleegiumi moodustamisele, mis teie parlamendi toest kasu võib saada.
Daniel Cohn-Bendit
(FR) José Manuel Barroso, kuna räägite komisjonist ja naistest, kas te ei arva, et komisjoni presidendil oleks pikas perspektiivis lihtsam, kui iga riik esitaks talle kaks volinikku, kaks kandidaati: mehe ja naise?
Niimoodi saaksite moodustada tasakaalus oleva komisjoni, mitte üheksa naisega, vaid nii, et pooled on naised ja pooled mehed.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) Teil on täiesti õigus! Tahaksin väga seda saavutada. Kahjuks ei ole seda lepingus sätestatud.
Nõustun teie kaasparlamendiliikme Guy Verhofstadtiga.
Tõsine küsimus on aga selles, et seda kohustust ei ole lepingus sätestatud. Nagu te teate, avaldasin ma isegi kirja, milles kutsusin liikmesriike üles mind selle soolise tasakaalu teema osas aitama. Ideaalis oleks meil komisjon, mis on veelgi paremas tasakaalus.
Igatahes olen rahul olukorraga, mille lõpuks saavutasime, ning tahan tänada kõiki parlamendis, kes mind selles ülesandes aidanud on.
Michał Tomasz Kamiński
fraktsiooni ECR nimel. - (PL) José Manuel Barroso! Tahaksin teid südamest tänada, et täna siin meiega olete, ning tahaksin alustada, öeldes, et tundub, et peaksime rohkem julgustama oma kaasparlamendiliikmeid koos teiega nendes aruteludes osalema, sest mõned parlamendiliikmed on rohkem huvitatud muudest Strasbourgi atraktsioonidest kui võimalusest teiega kohtuda.
Minu küsimus puudutab Lissaboni strateegia eesmärke ning see strateegia on Euroopa konservatiividele ja reformistidele alati väga tähtis olnud. See kehtib eriti selle puhul, mida te hiljuti ütlesite, kui esitlesite seda osana oma strateegiast: ühisturu uus algus. Me tõesti usume, et Euroopa vajab ühisturgu. Hiljuti vastuvõetud Lissaboni leping annab Euroopa asutustele poliitilises mõttes rohkem võimu ning mulle näib, et edeneva poliitilise integratsiooni ja majandusliku integratsiooni vahel on avanemas mingisugune lõhe. José Manuel Barroso! Tahaksin väga, et pööraksite oma uue ametiaja algusest peale tähelepanu uue turu loomise küsimusele.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Mul on Michał Tomasz Kamińskile häid uudiseid: täna võtsime siin Strasbourgis komisjoni kohtumisel vastu komisjoni töödokumendi, mis algatab konsultatsiooni selle üle, millele olen pannud nimetuse "Euroopa 2020”, Lissaboni strateegia järglane, mis on loomulikult parlamendi ja Euroopa valitsuste ja ühiskondadega vabalt konsulteerimiseks.
Töödokumendis pööratakse suurt rõhku vajadusele siseturgu süvendada, ja olen isegi palunud Mario Montil, tuntud eurooplasel, mulle saata raporti viiside kohta, kuidas saame tegeleda siseturul puuduvate lünkadega. Loodan, et enne märtsis toimuvat Euroopa Ülemkogu on valmis selle raporti esimene eelnõu, millesse muide ka nõukogu eesistujariik Hispaania väga oma panust tahab anda ja need arengud kiireloomulisemaks muuta.
Siseturu areng on üks viise, kuidas saame leida uusi kasvuvõimalusi vastamaks maailma teiste osade konkurentsi väljakutsetele.
Lothar Bisky
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Minu jaoks oli erikohtumise juures meeldiv see, et oli sooline tasakaal. Tahaksime selle saavutuse eest kiitust avaldada. Samuti tahaksin lisada, et jätkame teie toetamist, kui selle soolise tasakaalu säilitamist jätkate.
Nüüd on meil Euroopa Liidus kaks uut ilustuskuju, kellega tegeleda ning kelle kohta kõik pooled on öelnud, et nad peavad oma rollidesse sisse kasvama. See on loomulikult alati nii. Räägitakse ka kergkaallastest ja raskekaallastest. Mina näen seda niimoodi: tänased kergkaallased on homsed raskekaallased ja vastupidi. Paljud, kes on ühel päeval raskekaallased, on järgmisel kergkaallased.
Sellest hoolimata peame üle saama ka tõsisest majanduskriisist. Eriti annavad just sotsiaalsed tagajärjed meile palju, millega tegeleda. Euroopas kannatavad kümned miljonid inimesed töötust, vaesust ja sotsiaalset tõrjutust. Kriisiohvrite arv on lakke tõusnud. Arengumaades on tagajärjed veelgi hullemad.
José Manuel Barroso! Kas olete koos uue komisjoniga valmis õppima radikaalsete vabaturupoliitikate kaudu tehtud valedest käikudest? Kas olete valmis esile kutsuma väga vajaliku poliitika muutmise, et seada inimesed kasumist ettepoole ja sotsiaalsed huvid konkureerivatest ettepoole?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Uues strateegias "Euroopa Liit 2020”, mille just praegu välja kuulutasin, rõhutatakse tugevalt sotsiaalseid teemasid, mida just mainisite, Lothar Bisky. Usun, et nüüd on meil sotsiaalküsimustega seoses ees kiireloomuline olukord, eriti seoses kasvava töötusega. On oht terveks aastakümneks aeglaseks kasvuks ja kõrgeks töötusetasemeks ning see kurnaks tõsiselt meie sotsiaalmudeleid ja elustandardeid. Seetõttu ongi minu arust tähtis teha tööd sotsiaalse kaasatusega seotud teemadega.
Peame ka veenduma, et meie inimesed on varustatud õigete oskustega selles uues majandusmudelis hakkamasaamiseks. Seega on üks strateegia "Euroopa Liit 2020” prioriteetseid valdkondi inimestele rohkemate võimaluste andmine. Rõhku tuleb pöörata haridusele ja oskustele, elukestvale õppele, tööliste liikuvusele, ettevõtluse ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise toetamisele, ent ka tõrjutuse ja vaesusega võitlemisele. Arvan, et meil kui Euroopa Liidul on kohustus teha võitlus tõrjutuse ja vaesuse vastu üheks meie prioriteetidest.
Rolandas Paksas
fraktsiooni EFD nimel. - (LT) Lugupeetud president! Septembris pöördusin teie poole Ignalina tuumajaama tegevuse jätkamise teemaga. Teie vastusest jäi mul mulje, et komisjon kas ei ole tegelikust olukorrast teadlik, teda ei ole teavitatud või üritab ta Euroopa Parlamendi liikmeid eemale tõrjuda.
Seega, austatud president, arvan, et teate, et ei ole ehitatud mingeid tuumakütuse hoidlaid ning kasutatud kütusevardaid hoitakse reaktoris, mis vähendab piirkonna tuumaohutust. See on esimene asi. Teiseks arvan, et teate, et asendusgeneraatorid ehitatakse alles kolme aasta pärast ja Leedul tuleb elektrist puudus. See on teine asi. Kolmandaks usun, et olete teadlik, et minu mainitud tingimused lubavad tuumaelektrijaama tegevuse jätkumist ja et ei ole õige aeg seda sulgeda.
Austatud president! Tahan küsida, kes vastutab selles piirkonnas väiksema tuumaohutuse eest ja suurema ohu eest Euroopa Liidu kodanikele?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Mis puutub Ignalina küsimusse, siis nagu te teate, on see teema, mis puudutab Leedu ühinemislepingut. Peame kinni pidama sellest ühinemislepingust, mille allkirjastasid kõik liikmesriigid, kaasa arvatud Leedu.
See, mida praegu teeme, on mitte ainult majanduslike, vaid ka ohutusaspektide vaatamine. Usun, et kõike seda võetakse meie otsuses arvesse, ja et saame Leedu võimudega tööd teha tagamaks sealse tuumaolukorra ohutuse.
Muide, minu hiljutisel kohtumisel president Medvedeviga võtsin taas teemaks energiatarne Venemaalt Leetu. Küsisin talt, miks nad ei saa Družba torujuhtme teemal rohkem koostööaltid olla. Nii et teeme oma Leedu sõprade ja ka teiste Leedu energia tarnekindluse jaoks tähtsate partneritega aktiivselt koostööd.
Hans-Peter Martin
(DE) Komisjoni president! Opeli tehaste töö jätkamise teema paneb Euroopa avalikkuse tegutsema ning see oli põhiteema ka Saksamaa föderaalvalimiste kampaanias. Juba ammu enne valimisi oli selge, et oli kavandatud müük Magna juhitavale konsortsiumile, ent alles 16. oktoobril vihjas komisjon, et tal on mõned halvad eelaimdused.
Miks te ootasite, kuni Saksamaa valimised on läbi? See otsus mõjutas oluliselt Saksamaa valimistulemusi. Kuidas saate ümber lükata kahtluse, et see sõltus poliitilistest kaalutlustest, eriti arvestades, et teie lähedane suhe kantsler Merkeliga on hästi teada? Kas olete valmis avaldama oma kirjaliku ja suulise dialoogi Opeli teema osas, mis toimus enne Saksamaa 27. septembri föderaalvalimisi, avalikkuse silmadele?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Võttes teie viimase küsimuse esimesena, loomulikult annan teile heameelega kogu oma kirjavahetuse kantsler Merkeliga. Pole mingit probleemi!
Sellele vaatamata korraldasime enne Saksamaa valimisi kõigi General Motorsi / Opeliga seotud riikidega kaks kohtumist ning eile korraldasime kolmanda. See oli kolmas komisjoni korraldatud ministrite kohtumine Opeli teemal ning esimene pärast seda, kui General Motors otsustas Opelit mitte ära müüa.
Lisaks vahendajaks olemisele, tagades peamiselt, et kõigil huvigruppidel on sama teave, jätkab komisjon tagamist, et peetakse kinni siseturu ja riigiabi eeskirjadest. See on väga tähtis vältimaks laastavat liikmesriikide vahelist võidujooksu toetustele, mis kokkuvõttes kellelegi kasu ei too.
Ent pall on nüüd selgelt GMi väljakupoolel. Tõepoolest, alles pärast seda, kui GMi äriplaan on teada ja meie liikmesriigid võivad olla valmis riigiabi pakkuma, saab komisjon hinnata seda, kas konkurentsieeskirjadest kinni peetakse. Me ei saa oletuste põhjal tegutseda. Saame ainult äriplaanide põhjal öelda, kas need vastavad meie ühenduse eeskirjadele või mitte.
Hans-Peter Martin
(DE) Olen teie ettepaneku eest väga tänulik, José Manuel Barroso, ja kasutan seda heameelega ära. Teie suuline dialoog ei ole loomulikult probleem. Olen kindel, et saame selles suhtes kokkuleppele. Oma vastuse teises osas mainisite väga tähtsat teemat, nimelt seda, et ei toimu võidujooks mitte ainult palgadumpingu teostamise nimel, vaid ka toetuste nimel. Eilse kohtumise kokkukutsumine oli väga tark käik. Millised järeldused sellest tegite? Kuidas saame tulevikus võidelda tekkiva toetuste nimel toimuva võidujooksu ohuga, mida oleme ikka ja jälle kogenud eri Euroopa Liidu liikmesriikide vahel Euroopa maksumaksjate kulul, sekkudes samal ajal loomulikult ka nende dünaamika majanduslikku protsessi?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Just riigiabieeskirjade karmi rakendamisega, ja see olukord on tõesti meile kõigile väga huvitav - välja arvatud nendele, kes on seotud parteidest - kuna, nagu teie küsimus soovitab, kui iga liikmesriik hakkaks teistega võitlema, et näha, kes mingile ettevõttele rohkem raha anda saab, oleks meil midagi, mis on halb liikmesriikidele, tarbijatele ja ka maksumaksjate rahale.
Garantii, mille teile anda võin, on see, et komisjon ei ole riigiabieeskirjade rakendamisel karm selle tõttu, et oleme turu või konkurentsieeskirjadega seoses fundamentalistid, vaid kuna usume, et on tähtis, et meil oleks karm ühenduse lähenemine ja ühtlane mängumaa kõigile ettevõtetele ja liikmesriikidele - nii suurtele kui ka väikestele, rikastele kui ka mitte nii rikastele. See on parim viis tagamaks, et jääme oma liidus ausaks.
Kinga Gál
José Manuel Barroso! Tervitan teie praegust avaldust, et plaanite komisjonis luua portfelli, mis tegeleb põhiõigustega.
Tahaksin selle juurde veel ühe küsimuse küsida. Nagu te hästi teate, elab Euroopa Liidus suur arv pärismaalastest vähemusrahvaid ja keelevähemusi - 15 miljonit inimest, 10% rahvastikust. Kas kavatsete nende kogukondade, nende rahvus- ja keelevähemuste teema ühendada uue põhiõigustega tegeleva voliniku portfelli?
Arvan, et eriti just pärast Lissaboni lepingu ja põhiõiguste harta jõustumist peaks Euroopa Liit nende kogukondade suhtes oma lähenemist edasi arendama.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Vastus on lihtne: jah. Kavatsengi soopõhise võrdse kohtlemise küsimused - kaasa arvatud loomulikult vähemuste küsimused - põhiõiguste voliniku vastutuse alla anda.
Glenis Willmott
Tahtsin küsida ka soolise tasakaalu kohta komisjonis, nii et tahaksin kasutada ära võimalust ja õnnitleda Cathy Ashtonit tema ametimääramise puhul. Olen kindel, et nõustute minuga, et ta on väga andekas. Mul on hea meel, et esimeseks kõrgeks esindajaks saab keegi Suurbritanniast, ning mul on eriti hea meel, et see on Briti naine. See on midagi, mida meie, sotsialistliku fraktsiooni naised, juba ammu soovinud oleme.
Cathy Ashton oli Ühendkuningriigi täiskogu juht, kui Lissaboni leping läbi veeti - see on suur saavutus. Tal on suurepärased poliitilised oskused ning ta on volinikuna palju saavutanud. Tema vaikne diplomaatia, mitte n-ö jalgadel ego, on kindlustanud kokkulepped seal, kus see teistel on ebaõnnestunud ja kus see minevikus raskeks on osutunud. Ütleksin Cathy Ashtonile, et ta ei ole seal liikluse peatamiseks, vaid liiklussüsteemi loomiseks. Ma tean, et ta hakkab tegema suurepärast tööd.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Olen väga uhke ja õnnelik, et Catherine Ashton määrati komisjoni esimeseks asepresidendiks ja kõrgeks esindajaks. Toetasin seda väga ja kiitsin selle Euroopa Ülemkogu ajal heaks. Loomulikult teame me kõik teda hästi kui kedagi, kellel on nii poliitilised oskused kui ka suunataju, et võtta ette komisjoni kõrge esindaja ja asepresidendi nõudlik töö.
Me kõik teame, et see on uuendus. Meil läheb aega, et õppida uute korralduste kasutamist, et saavutada parimad tulemused seoses Euroopa Liidu suurema rolliga maailmas. Selge on see, et saavutame selle ainult tõelise asutustevahelise partnerlusega. Seda peabki topeltjuht võimaldama ja olen kindel, et komisjon seda pakubki: parimat võimalikku rolli maailmas.
Loomulikult on mul väga hea meel, et ta on Suurbritanniast - minu arvates on väga tähtis, et Suurbritannia jääks Euroopa Liidu keskmesse - ja ka et ta on naine, sest nagu te teate, olen väga pühendunud soolise tasakaalu teemale. Nii et kõigil nendel põhjustel, ja ka sellepärast, et ta on komisjonis minu kolleeg, oli mul - nagu ette võite kujutada - selle otsuse üle väga hea meel.
Andrey Kovatchev
(BG) Eelkõige tahan Martin Schultzile ühte asja selgitada. Bulgaaria peaminister ei ole kunagi üles kutsunud Bulgaaria sotsialistliku partei ärakeelamisele. Nüüd minu küsimus José Manuel Barrosole. Kas pärast 19. novembrit on selge, millised välispoliitika valdkonnad jäävad osaks komisjoni pädevustest ja millised antakse üle välisteenistusele, näiteks laienemine, kaubandus või abi arengumaadele?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Jah, kõrge esindaja on samal ajal ka komisjoni asepresident, nii et see on suurepärane võimalus ühendada ÜVJP pädevused - mis on kõrge esindaja kätes - ja traditsioonilised ühenduse pädevused välissuhetes. Lihtsalt öeldes teeb nüüd üks inimene nii Javier Solana kui ka Benita Ferrero-Waldneri tööd. See inimene teeb seda komisjoni asepresidendina, ent ka välisasjade nõukogu juhatajana. Minu arvates on väga tähtis, et sellisel tasandil selline idee oleks.
Üldiselt peab riigi- või valitsusjuhtide tasandil, nagu Lissaboni leping väga selgelt sätestab, nõukogu eesistuja esindama Euroopa Liitu ÜVJP küsimustes sellel tasandil ja selles mahus, ning komisjon peab esindama Euroopa Liitu kõigis teistes välisasjades, nagu on sätestatud Lissaboni lepingu artiklis 17.
Derek Vaughan
José Manuel Barroso! Te võite, ent ei pruugi tahta kommenteerida hiljuti lekkinud eelarve läbivaatamisega seotud dokumenti, ent te kindlasti teate, et see on Euroopa paljudes piirkondades suurt muret tekitanud. Tõepoolest, eelmine Walesi minister Rhodri Morgan kirjutas teile hiljuti oma muredest.
Kas võin seda arvestades küsida, kas esitate uued ettepanekud, mis tagavad selle, et kogu Euroopa piirkondadel on pärast 2013. aastat juurdepääs struktuurifondidele? Ja kui kavatsete sellised ettepanekud esitada, siis kas praeguse komisjoni raames või uue komisjoni raames, kui see määratakse?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Võin teile öelda, et olen lugenud esimese Walesi ministri kirja, ent ma ei ole mainitud dokumenti lugenud.
Komisjonis on mõned töödokumendid, mille on koostanud kõik selle teenistused, ent need ei peegelda komisjoni vaateid. Ainult volinike kolleegium võtab seisukohti, mis komisjoni jaoks siduvad on. Oleme ettevalmistavas tööetapis. Võin teile öelda, et olen isiklikult väga pühendunud, nagu te teate, sotsiaalsele, majanduslikule ja territoriaalsele ühtekuuluvusele, ja et regionaalpoliitika jääb järgmise komisjoni esmaseks prioriteediks.
Seoses eelarve läbivaatamisega otsustasin koos parlamendiga - eelarvekomisjoni juhataja isikus - esitada eelarve läbivaatuse hilisemal kuupäeval. On mõttekas kõigepealt saavutada kokkulepe strateegia "Euroopa Liit 2020” üldiste piiride osas ning et eelarve läbivaatuse esitaks siis uus komisjon, nii et uuel kolleegiumil oleks täielik omandiõigus selle ettepaneku üle, et teha teiega tulevaste finantsperspektiivide osas väga tihedat koostööd.
Sarah Ludford
Chris Patten ütles, et Balkaniga on oht, et nad teesklevad reforme ja Euroopa Liit teeskleb nende uskumist.
See tundub toimuvat Bosnias, mis on häirivalt libisemas väärtalituse, kui mitte hävimise suunas. Bosnia ei näe rahvusvahelist kogukonda ja Euroopa Liitu reforme nõudmas ja Republika Srpska liidrile Milorad Dodikule vastu seismas. Kõrge esindaja ametikohta, kuni see veel olemas on, on õõnestatud ning rahvusvahelise kogukonna võimu nõrgestatud.
Ent kuidas vastaksite süüdistusele, et Euroopa Liit on Lääne-Balkanil korraldamas programmi, mis peab kasu tooma serbialastele Belgradis ja Bagna Lucas - ja bosnialased jäävad kaotajaks?
Kas julgustate uut kõrget esindajat, ja kui ta kinnitatakse, siis ka komisjoni asepresidenti Cathy Ashtonit Bosniat täielikuks põhiprioriteediks tegema? Kuidas tagate, et Euroopa Liidu eriesindajal on Euroopa Liidu võim, selge mandaat ja ühendatud toetus?
President
Tahaksin öelda midagi väga tõsist. Räägime viimase, 19. novembri 2009. aasta nõukogu kohtumise tulemusest. Ma tean, et nõukogu kohtumise ajal oleks võinud öelda või juhtuda ükskõik mida, ent viimasel nõukogu kohtumisel ei olnud see ilmselt probleemiks, nii et palun pidage teemast kinni, kuna see on vajalik.
Sarah Ludford
Küsisin kõrge esindaja Cathty Ashtoni kohta, kes eelmisel nädalal ametisse määrati. See on vägagi n-ö Euroopa Ülemkogu kohtumise järel.
President
Olgu, hästi, kui president Barroso tahaks sellele vastata, ent tahaksin teilt, kolleegid, paluda meie väga selgelt määratletud teemast kinnipidamist.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Eelkõige lubage mul teile öelda, et jagan täielikult teie Bosnia olukorra kohta avaldatud muret. Tegelikult on see muutumas väga keeruliseks teemaks. Arutame seda Bosnia ametivõimude ja kõigi vastavate tegijatega nii Euroopa Liidus kui ka sellest väljaspool.
Loomulikult on minu vastus teile jah! Loodan, et Cathy Ashton sellele koos laienemisvolinikuga suurt tähelepanu pöörab, sest Bosnia, nagu te teate, on Euroopa Liidu potentsiaalse laienemise piirkond. Loomulikult peame tegema kõik tagamaks, et riik saab endale jalad alla ning suudab kindlustada oma olemasolu täieliku riigina, demokraatliku riigina, mis ühel päeval meie liiduga ühineda tahab.
Elisabeth Schroedter
(DE) Rääkisite just sellest, kuidas avasite nüüd konsultatsioonid Lissaboni-järgseks protsessiks. Lissaboni-järgse protsessiga tegeleb siis uus komisjon ühiselt.
Paljud on ärritunud, et konsultatsiooniprotsess on nii aeglaselt tulnud. On ka tõsine hirm, et see on ainult formaalsus ja et konsultatsioonide tulemused ei avalda Lissaboni-järgsele protsessile tõsist mõju.
Milline on teie ettepanek selle osas, kuidas kõik huvigrupid ja konsultatsiooniprotsessi põhjaliku analüüsi saaks sellesse protsessi ja komisjoni dokumentidesse ühendada? Millistele volinikele annate ülesandeks selle toimumise eest vastutamise ja milline on teie enda vastutus selle osas?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Minu vastutus on komisjoni ja strateegia üldine koordineerimine. Ent töötan koos mitme volinikuga, sest nagu te teate, on strateegia "Euroopa Liit 2020” loomu poolest põigitine, kattes väga tähtsad sektorid alates majanduslikust konkurentsivõimest kuni jätkusuutlikkuseni - st keskkonnani - ning ka sotsiaalse kaasatuse aspektid. Nii et see on väga lai pädevuste skaala.
Mis puutub viivitusse, siis teil on õigus: on olnud tõesti mõningane viivitus. Kahjuks seda seetõttu, et Euroopa Ülemkogu ei võtnud varem otsust vastu ning selle tulemuseks oli, et me ei saanud komisjoni kokku.
Nii et käivitame töödokumendi täna, et kõik oleks märtsis toimuvaks kevadiseks Euroopa Ülemkogu valmis, sest meil oleks pidanud praeguseks juba uus komisjon olema, aga ei ole. Loodan selle saada jaanuari lõpuks.
Igatahes sain alles täna - ja see on teine uudis, mida teile öelda tahan - 27 ametisse määratud voliniku lõpliku nimekirja. Alles täna. Seetõttu olemegi veidi hiljaks jäämas, ent sellegipoolest arvan, et peaksime konsultatsiooniperioodist viimast võtma, nii et meil oleks tulevase strateegia "Euroopa Liit 2020” osas tõsine konsultatsioon.
Isabelle Durant
(FR) José Manuel Barroso! Tahaksin pöörduda tagasi küsimuse juurde, mille minu kolleeg just esitas. Ajakava, mille meile annate, on väga piiratud. Kuidas saame kolme kuu jooksul koostada strateegia praegusest 2020. aastani? Peame kogu Euroopa Liidu jaoks koostama strateegia sotsiaal-, majanduslikes ja keskkonnaküsimustes ning meile antakse kolm kuud ja konsultatsiooniperiood, mis algab täna.
José Manuel Barroso! Tahaksin seetõttu juhtida teie tähelepanu faktile, et minu arvates peame ootama, kuni komisjon on koostatud, et saaksime sellele oma küsimused esitada, ent eelkõige peaksime võtma aega ehtsa projekti loomiseks. Me ei saa Euroopa Liidu jaoks kolme kuuga projekti koostada.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) Olen teiega selle osas nõus. Sellepärast otsustasimegi seda praegu teha ja mitte hiljemaks jätta. Nii et teil on rohkem aega. Kui ootame uue komisjoni ametisseasumist, peate tõenäoliselt ootama jaanuari lõpuni, nii et teeme seda juba praegu. Üksikasjad avaldatakse Internetis täna, kui nad seal juba ei ole. Ootan ka teilt selles osas pühendumist. Mina olen selleks kohustuseks valmis.
Igal juhul on kevadine Euroopa Ülemkogu protsessi algus, mitte lõpp. Ent vahelduv nõukogu eesistuja - mille Lissaboni leping säilitab, nagu te teate -, eesistujariik Hispaania, käis meile peale, et koostaksime algse dokumendi, mis on aluseks aruteludele. Sellepärast olengi praegu nii agar seda esitlema. Annan oma parima tagamaks, et kõik, keda see teema mõjutab, saavad osaleda ja anda oma panuse selle läbivaatamisse, mis, nagu te ise rõhutasite, on väga tähtis strateegia.
Ryszard Czarnecki
(PL) José Manuel Barroso! Kui vaatame Euroopa Liidu tipus olevaid peamisi täidesaatvaid ametikohti, siis on uue ja vana Euroopa Liidu vahel seis 3:0 vana Euroopa Liidu kasuks. Alates 1. jaanuarist 2010, kui Euroopa Parlamendil on uus president, ei ole Euroopa Liidu tipus kedagi, kes uut 12 liikmesriiki esindaks. Kuidas seda otsust kaitseksite?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Esiteks ei ole nõukogu eesistuja ja kõrge esindaja selleks, et esindada osa Euroopast: nad esindavad kogu Euroopat.
Tahan öelda, et olin väga rahul ka Herman Van Rompuy ametissemääramisega. Kui peaminister Reinfeldt tema nime esitas, oli selge, et see nimi võib tagada üksmeele. Ja see, et ta tuleb Belgiast, tuues instinktiivselt toetust ühenduse meetodile ja olles instinktiivselt Euroopat pooldav, on väga hea austusavaldus ka Euroopale.
Lisaks sellele, seoses uute liikmesriikide tähtsusega, arvan, et olete nende tähtsuse juba selgeks teinud, valides Jerzy Buzeki Euroopa Parlamendi presidendiks: kellegi, kes tuleb uuest liikmesriigist ja on Euroopa taasühendamisele nii palju kaasa aidanud.
Nii et kui nendel ametikohtadel oleme, ei esinda mina siin ühte riiki või piirkonda: me esindame kogu Euroopat.
Miguel Portas
(PT) Austatud president! Eelmisel nädalal tunnustas nõukogu asutustevahelist kokkulepet 2010. aasta eelarve kohta. Kopenhaagenis tehtud otsuste tagajärjed ei tohiks saada osaks sellest kokkuleppest või kohustusest. Pigem peaksid need olema muutva eelarve teemaks.
Tahaksin teile esitada ühe väga lihtsa küsimuse: kui arvestada raskusi, millega majanduse elavdamise kava teise osa rahastamises kokku oleme puutunud, siis kust arvab komisjon saavat finantsid kliimamuutusega võitlemise esimese aasta rahastamiseks, mis nõuab vähemalt 2 miljardit eurot? See kogusumma hakkab iga aastaga ka järjest suurenema, nii et kust presidendi arvates see raha tulema peaks?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (PT) Miguel Portas, tänan teid küsimuse eest! On tõsi, et parlamendi nõusoleku saamine konkreetse eelarve kinnitamiseks mõnede tegevuste osas, mis on seotud energiatõhususe, energiajulgeoleku ja kliimamuutusega võitlemisega, osutus väga keeruliseks, ning mul on väga hea meel, et see saavutati. Tahaksin tänada kõiki, kes selle eelarve kinnitamise võimalikuks tegid!
Kui, nagu ma loodan, Kopenhaagenis kokkuleppele jõuame, peame tööd tegema, et leida finantsid, mis on vajalikud eelarve raames selle kokkuleppe rahastamiseks.
Me ei ole seda veel saavutanud, ent olen täiesti kindel, et kui liikmesriigid jõuavad kokkuleppele arengumaadele vajalike leevendusmeetmete tulevase rahastamise osas, peavad nad jõudma kokkuleppele ka finantside osas, mis selle eesmärgi saavutamiseks kättesaadavaks tuleb teha.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) President Barroso, Cathy Ashtoni ja Herman Van Rompuy ametissemääramine ning ka Lissaboni leping ise muudavad seda, kuidas komisjon töötab. Mõned muudatused on sätestatud Lissaboni lepingus, ent teised on ebatäpsed ja ebaselged ning neid kujundavad teatud tavad ja otsused. Tahaksin küsida, milliseid muudatusi näete Euroopa Komisjoni töös ja toimimises lähitulevikus ja paari tulevase aasta jooksul tulemas. Praegu on õige aeg selliste muudatuste sissetoomiseks ning, nagu ma ütlesin, on praegu võimalusi, mida ei ole Lissaboni lepingus täpselt sätestatud. Rääkisite teatud volinike ametissemääramisest. Ma räägin poliitikatest ja tegevustest, mis ei piirdu vaid uute volinike ametissemääramise ja nende funktsioonide jagamisega.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Olen nõus teie üldise arvamusega, et asutused on samuti sellised nagu me nad praktiliselt välja kujundame. Seetõttu oligi mul nii hea meel Catherine Ashtoni ja Herman Von Rompuy ametissemääramise üle, sest tean, et nad mõlemad on pühendunud tõelisele Euroopa vaimule ja ühenduse teemadele.
Mis puutub tegelikesse asjaoludesse, siis Catherine Ashton saab kõrgeks esindajaks ja komisjoni asepresidendiks Euroopa Ülemkogu otsusega 1. detsembril. Ta saab samal päeval komisjoni asepresidendina vastutavaks ka välissuhete portfelli eest. Komisjoni asepresidendina on tal parlamendi ees aruandekohustus ning parlament teab, kui pühendunud on Cathy Ashton parlamentaarsele demokraatiale. Ma tean, et ta tahab võimalikult ruttu kohtuda välisasjade komisjoniga, et tema uus roll algaks õigelt aluselt.
Seoses järgmise kolleegiumiga korraldatakse Catherine Ashtonile ja teistele ametissemääratud volinikele istung ning järgmisel kolleegiumil toimub selle üle teie ühishääletus.
Mitro Repo
(FI) Austatud president, volinik! Seoses eelmise nädala kohtumisega tahaksin küsida, kas olete rahul valimisprotsessiga, millega täideti kaks tähtsat tippametikohta, või kas nõustute, et mõned liidu otsustustoimingud vajaksid ikka veel suurt täiendava läbipaistvuse ja demokraatia doosi?
Tahaksin teilt küsida, kas rakendatud valimismeetod, millega kandidaadid ilmusid nagu tühjast õhust, oli viis, kuidas kinnitada Euroopa Liidu võimu, ning kas see tõstis usaldust Euroopa Liidu otsuste tegemise vastu? Kas suured poliitilised fraktsioonid peaksid tõsiselt mõtlema selle üle, milliseid kandidaate tulevikus tippametikohtadele esitada, kas valiku tegemise protsessi saaks üle vaadata ja seda kuidagi muuta, ning kes peaks seda tegema? Eeldatavalt on see Euroopa Parlamendi ja selle liikmete ülesanne. Seekord olid Soomel väga kõrgelt kvalifitseeritud kandidaadid ja meil peaks selle üle hea meel olema.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Esiteks, nagu te teate, peeti Lissaboni lepingu sätetest täielikult kinni, ning mina toetan loomulikult lepingute rakendamist. Peame Euroopa Liidu õigusnormist kinni pidama.
Mis puutub valitud inimestesse, siis arvan tõesti, et peame neid austama, sest minister Van Rompuy on Belgia peaminister ja leedi Ashton on komisjoni liige. Nii et ma usun, et nad on oma ülesannete täitmiseks kvalifitseeritud.
Mis puutub asutustesse, siis on tähtis ära märkida, et nõukogu eesistuja valivad riigi- või valitsusjuhid. See ei ole samasugune valimine nagu Prantsusmaa või Portugali presidendi valimine. See on Euroopa Ülemkogu president ja selle presidendi valivad välja riigi- ja valitsusjuhid. See erineb komisjoni presidendist, kelle valisid välja riigi- või valitsusjuhid ja kelle valib parlament. Nii et peame eri asutuste erinevast loogikast kinni pidama.
Jens Rohde
(DA) Lugupeetud president, José Manuel Barroso! Selle punkti osas on olnud palju arutelusid komisjoni koosseisu ja portfellide üle, mis volinikele antakse. Üks asi, mille üle meie Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioonis suurt muret tunneme, on see, milline portfell antakse uuele kliimavolinikule, sest see on väga tähtis otsustamaks, kas see kõik on lihtsalt tühi jutt või kas meil on volinik, kes tõesti kliimamuutuse osas midagi ära saab teha, kaitses samal ajal Euroopa konkurentsivõimet.
Seega tahaksin küsida, mida komisjoni president teeb ja kavatseb teha tagamaks, et kliimavoliniku ametikohal on mõjuvõim, mis sellel komisjoni presidendi arvates olema peaks. Selles suhtes on mul kaks konkreetset küsimust: kas kliimavolinik vastutab energia valdkonna eest ning kas kliimavolinikul saab olema oma direktoraat?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Kõigepealt arvan, et on õiglane tervitada tõsiasja, et meil saab olema kliimategevuse volinik. Siiamaani ei ole seda ametikohta olnud. Just sellepärast, et on nii palju teha, ja tahan teie sõnu kasutades anda kaalu sellele funktsioonile, mille üle otsustasin, ja teatasin parlamendile kliimategevuse voliniku ametikoha loomisest. Sellel volinikul saab olema palju vastutusalasid. Ta peab kliimategevust ühtlustama, sest see on seotud energiaga, aga ka keskkonna, teadustegevuse, põllumajanduse ja tööstusega. Nii et see on väga tähtis nii sisemise kui ka välise kliimategevuse koordineerimise roll.
On üsnagi selge, et Kopenhaagen ei ole selle protsessi lõpp. Loodan, et saavutame Kopenhaagenis tööalase kokkuleppe, aga ka pärast Kopenhaagenit on palju asju teha, kaasa arvatud töö meie peamiste partneritega.
Kliimategevuse volinikul on seega nii siseselt kui ka väliselt väga tähtis roll täita kõik meie ootused Euroopa Liidu tugeva kliimapoliitika suhtes.
John Bufton
José Manuel Barroso! Pärast uue presidendi Herman Van Rompuy määramist on palju spekuleeritud selle üle, kas võetakse kasutusele otsesed Euroopa Liidu maksud. Kas võite mulle palun ausalt öelda, kas ongi nii, ja kuidas kavatsete selliseid makse korjata?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Esiteks ei näe ma seost maksude ja Herman Van Rompuy vahel, sest maksude üle ei otsusta nõukogu. See on komisjoni pädevusala.
Minu vastus on järgmine. Esiteks, ma annan alati ausad vastused. Te ei pea minult paluma ausat vastust. Teiseks, kavatsen uurida kõiki Euroopa Liidu maksuteemasid. Peame seda uurima. Peame Euroopa Liidu enda ressursse vaatama. Oleme seda parlamendile lubanud. Programm, millega mind valiti, pidi uurima võimalikke oma ressursse, ning see on Euroopa Parlamendi vastu võetud programmis.
Franz Obermayr
(DE) Komisjon rühib Türgi ühinemisläbirääkimistega edasi väga ebakriitilisel moel. Niimoodi pöörab see vähe tähelepanu liikmesriikide ja nende elanike tujule. Herman Van Rompuy määramine Euroopa Ülemkogu presidendiks on Türgi ühinemisele selge vastase määramine, ning tsiteeringi teda nüüd: "Türgi ei ole Euroopa ega saa kunagi Euroopaks! Euroopas valitsevad universaalsed väärtused, mis on ka kristluse põhialused, kaotaksid sellise suure islamiriigi nagu Türgi ühinemisega oma jõu.”
Seega küsin, mis on komisjoni seisukoht selle ühemõttelise avalduse osas? Lisaks sellele, kui avalikkuse vastavaid muresid ei võeta tõsiselt, siis kuidas on Euroopa Ülemkogu presidendi muredega?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Komisjon austab liikmesriikide seisukohta ning liikmesriigid on ühehäälselt otsustanud Türgiga läbirääkimisi pidada. Täidame mandaati, mille saime liikmesriikide nimel läbirääkimisteks Türgi ja teiste kandidaatriikidega.
On tähtis teada, et see oli liikmesriikide ühehäälne otsus. See ei olnud komisjoni leiutis. Liikmesriigid otsustasid ühiselt Türgi ja teistega nende ühinemise võimalikkuse üle läbi rääkida.
On üsnagi selge, et Türgi ei ole ühinemiseks valmis - ega ka meie ei ole valmis sellele liikmesust andma - ent peaksime kõigi kandidaatriikidega ikkagi heas usus läbirääkimisi jätkama.
Mis puutub Herman Van Rompuy kommentaaridesse, siis ma tavaliselt ei kommenteeri kommentaare. Ülemkogu presidendina oli ta väga selgesõnaline selle osas, et peab samuti liikmesriikidelt saadud mandaadist kinni.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Lugupeetud president! Tahan rääkida kahest ideest, nimelt koordineerimisest ja paindlikkusest.
Kõigi nõukogus arutatud teemade osas tekkis probleem. Viimastel aastatel on komisjoni eri peadirektoraatides olnud erakordne koordineerituse puudus. Kliimamuutuse poliitikat on sageli kaalutud eraldi teadusuuringute peadirektoraadi teaduslikest teadmistest. Seda on korraldatud ka eraldi näiteks maakasutusest, mis on kliimamuutusega seotud.
Minu esimene küsimus on järgmine. Kas olete valmis sisemist koostööd korraldama ja tugevdama nii, et kui oma volinikud määrame, võime olla kindlad, et sisemine koordineeritus on tagatud?
Minu teine küsimus on seotud tõsiasjaga, et räägime konkurentsivõimest, majanduskriisist. Kas komisjon on samuti valmis mõnede teemade osas, nagu REACH ja selle rakendamine, mis meie enda konkurentsivõimet väga palju kahjustab, olema paindlikum? Kas see on valmis olema paindlikum?
Minu viimane mõte selle ühtsuspoliitika osas on, et me ei saa rääkida majandusest ja selle elavdamisest ilma energiaturgude avamisest rääkimata. On riike, millel ei olegi energiaturgu, näiteks Hispaania gaasi osas. See tähendab, et hinnad tõusevad ja areng muutub võimatuks.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (PT) Teen kõik, mis on minu võimuses, et parandada komisjoni sisemist koordineeritust, ent pean ütlema, et minu arvates on koordineeritus olnud hea. Selle tõendiks on tõsiasi, et komisjoni otsused on alati üksmeeles vastu võetud.
On täiesti loomulik, et kui vaatame eri volinikke, näeme, et igaüks üritab prioriteetseks teha teema, mis on tema jaoks kõige kiireloomulisem. Ei ole üllatav, et keskkonnavolinik näitab keskkonnateemade vastu üles suuremat huvi kui tööstusvolinik, kes omakorda näitab suuremat huvi üles tööstusliku arengu teemade vastu. Aga see, mis loeb, on kolleegiumi otsus, ning selles on olnud tõhus koordineeritus.
Lisaks sellele tahame arendada progressiivse keskkonnapoliitika, tagades samal ajal oma ettevõtete konkurentsivõime. Usun, et komisjoni esitatud ettepanekud tagavad, et meil on sobivad lahendused, kui teised riigid ei liitu meie kõrgete ambitsioonidega keskkonnakaitse teemades. Me ei taha Euroopa töid tellida riikidest, millel ei ole sama keskkonnanõuete tase nagu siin.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Austatud president, José Manuel Barroso! Tahaksin, et väljendaksite selgelt oma arvamust järgmise komisjoni koosseisuga seotud kahe teemaga.
Esiteks kuulsin teid siin parlamendis ütlemas, et kavatsete justiits- ja siseasjade portfelli jagada kaheks eri portfelliks: üks põhiõiguste ja justiitsküsimuste ning teine julgeoleku ja sisserände jaoks. Ent sel pärastlõunal kuulsin teid rääkimas põhiõiguste ja justiitsküsimuste portfellist ja siseasjade portfellist, mis on minu arvates hulga parem kombinatsioon, kuna see tähendab, et sisserännet ei peeta enam julgeolekuohuks või teemaks, mis sõltub julgeolekust. Minu arvates on selline sisserändele keskendumine mitte ainult vale, vaid ka ohtlik.
Tahaksin teada, kas selline lähenemine võetakse vastu ja kas see hakkab mõjutama peadirektoraatide struktuure - praegust justiits- ja siseasjade peadirektoraati. Samuti tahaksin teilt kuulda kohustust seoses õigusloome programmiga, mida Stockholmi programm rakendab õigluse, turvalisuse ja vabaduse valdkonnas. Lissaboni lepingu jõustumisega on parlament algusest peale otsusekindel ning ma tahan teilt selgelt kuulda seda, et kaasate parlamendi Stockholmi programmist tuleneva õigusloome programmi arendamisse.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (PT) Juan Fernando López Aguilar! Vastuseks teie teisele küsimusele: jah, tahame parlamendi tihedalt kaasata, mistõttu see saabki olema üks järgmise komisjoni prioriteetidest ja midagi, mida on väljendatud juba ka põhiseaduses, muuhulgas ka seetõttu, et parlament saab selle teema osas suurema otsustusõiguse.
Mis puutub portfelli küsimusse, siis tahaksin öelda järgmist: saavad olema nii justiitsküsimuste ja põhiõiguste volinik kui ka siseasjade volinik.
Sisserändega seotud teemadel on julgeolekuaspekt. Näiteks agentuur Frontex jääb siseasjade voliniku pädevusse. Ei ole mõtet seda ühegi teise voliniku vastutusalaks teha. Mis puutub aga kaasamis- ja integratsiooniküsimustesse, siis minu mõte on teha need sotsiaalasjade voliniku vastutusalaks.
Sest täpselt nagu Juan Fernando López Aguilar, usun minagi, et me ei tohiks sisserännet vaadelda ainult julgeolekuprisma kaudu. Teine aspekt on ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse võrgustikega võitlemine. Sellega tegeleb Frontex. See peab olema nende küsimustega tegeleva voliniku pädevusalas. Ent annan kõik integratsiooni ja kaasamisega seotud sisserändeteemad sotsiaalasjade voliniku kätesse, sest need on sotsiaalse kaasamise teemad.
Reimer Böge
(DE) Euroopa Ülemkogu on väljendanud lootust, et võimalusel saavutatakse aprilli lõpuks kokkulepe Euroopa välisteenistuse struktuuri osas. Komisjon peab nendele ettepanekutele oma toetuse andma ning tahaksin teilt küsida, José Manuel Barroso, kas komisjon esitab enne selliste ettepanekute heakskiitmist sobivad ettepanekud ja võtab need läbirääkimistesse, eriti seoses mitmeaastase finantsplaneerimise kohandamise, institutsioonidevahelise eelarvekokkuleppe kohandamise ja - kui vastutust välispoliitika programmide eest nihutatakse - nende programmide kohandamise ja uuesti läbirääkimisega, mille üle loomulikult kaasotsustamismenetlusega otsustatakse. See on vajalik, sest kui mainitud probleeme ei lahendata, on välisteenistus lihtsalt midagi poolikut ilma vajalike eelarvesäteteta ja vajalike võimeteta sisu määramiseks. Kuidas komisjon tulevaste kuude jooksul parlamendiga need eesmärgid saavutab?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Tänan teid, Reimer Böge, küsimuse eest! Ma tean, kui pühendunud olete parlamendi eelarvele ja pädevusele.
Minu vastus teile on: jah! Loomulikult esitame parlamendile õigeaegselt ettepanekud võtta vastu vajalikud muudatused, et see uus üksus, Euroopa välisteenistus, saab oma tegevusteks vajalikud vahendid, eelarvevahendid.
Nagu ka juba varem ütlesin, tahame, et see oleks üks Lissaboni lepingu suurtest edusammudest. Minu arvates on see väga tähtis uuendus ja loomulikult teeme vastavalt asepresident Ashtoni kui kõrge esindaja ettepanekule selle teema osas parlamendiga koostööd.
Malika Benarab-Attou
(FR) José Manuel Barroso! Tahaksin teid teavitada, et mõne päeva pärast tähistame koos Palestiina inimestega rahvusvahelist solidaarsuspäeva.
Purustatud, koloniseeritud, haavatud ja tapetud Palestiina rahva olukord ei tohi jätkuda.
Meil, eurooplastel, on oma solidaarsuse ja vendluse väärtuste kaudu kohustus leida sellele olukorrale kiirelt lahendus, enne kui see veresaunaks muutub.
Iisraeli valitsus jätkab oma koloniseerimist sunnitud marsiga ning seda pärast aasta alguses toime pandud sõjakuritegusid. Sümbolitest ja pisaratest enam ei piisa. Praegu on ainuke lahendus selle Iisraeli valitsuse surmava poliitika peatamiseks Palestiina riigi tunnustamine ja eelkõige olemasolu.
Palestiina inimestel on nagu ka teistel õigus väärikale elule, mis nende ootused täidab.
Kas hakkate komisjoni presidendina ja koos Catherine Ashtoniga selles suunas tegutsema, ja kui jah, siis kuidas?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) Kõigepealt tahaksin korrata teie kommentaare Palestiina rahva vastu solidaarsuse üles näitamise kohta, kes tegelikult kannatavad selle tõttu, et nende enesemääramise õigust ei austata.
Seoses konkreetse küsimusega, mille mulle esitasite - liikmesriigid peavad ise otsustama, kas tunnustavad teist riiki või mitte.
Meie seisukoht - seisukoht, mida komisjon on alati toetanud - on kahe riigi kooseksisteerimise toetamine: Iisraeli riigi õigus vabalt eksisteerida nii, et selle julgeolekut ei ohustataks, ja paralleelselt sellega Palestiina inimeste õigus rajada oma riik.
Tahame, et nende kahe riigi kaaseksisteerimine suudaks luua uue olukorra mitte ainult Iisraeli ja Palestiina inimestele, vaid ka kogu piirkonnale, kuna selle olukord on tõesti väga tõsine. See ohustab mitte ainult Palestiina inimeste lootust, vaid ka piirkonna ja kogu maailma rahu.
President
Tänan teid, austatud komisjoni president! Saavutasime hulga rohkem kui eelmine kord, kuu aega tagasi. Tänan teid väga ka selle eest, et oma ajast täpselt kinni pidasite! Me mõistame, et ei ole alati lihtne vastata mõnikord üsnagi keerukatele küsimustele ühe minuti jooksul.
Minu arust on väga kasulik meil kõigil siin kahes institutsioonis üksteist mõista. See on väga vastutustundlik ning ka väga tähtis signaal meie kodanikele, et kaks institutsiooni saavad üksteisega eri teemasid arutada ja suhelda.
Näeme teid taas järgmise kuu infotunnis!
(Aplaus)
