Ebaseaduslik sisseränne, Euroopa Liidu välistegevus ja Frontex (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt käsitleb nõukogu ja komisjoni avaldusi ebaseadusliku sisserände, Euroopa Liidu välistegevuse ja Frontexi kohta.
Janez Lenarčič
nõukogu eesistuja. - (SL) Alustuseks soovin rõhutada, et sisserändega seonduvad küsimused eeldavad kõikehõlmavat lähenemisviisi. Euroopa Liit peab töötama välja tõhusa rändepoliitika ja asjaomased õigusaktid ning samal ajal jätkama jõupingutusi ebaseadusliku sisserände vastu võitlemisel. Vajame meetmeid nii Euroopa Liidu kui ka liikmesriikide tasandil, aga ka koostööd kolmandate riikidega. Üks olulisemaid ebaseadusliku sisserände vastu võitlemise aspekte on tõhus kontroll Euroopa Liidu välispiiril.
Väga hea saavutus nimetatud valdkonnas on kahtlemata üheksa liikmesriigi ühinemine hiljuti Schengeni alaga. Pärast nende ühinemist hakkas eesistujariik tegema tööd teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi ehk SIS II kasutuselevõtmiseks võimalikult kiiresti. See on üks Euroopa Liidu esmatähtsaid projekte praegusel ajal. Kõik vajalikud tegevused tuleb läbi viia nii, et see aitaks lõpetada ülemineku esimese põlvkonna Schengeni infosüsteemilt teise põlvkonna infosüsteemile hiljemalt 2009. aasta septembris.
Sagedaste juhtumite tagajärjel Vahemerel ja Põhja-Aafrika rannikul tegid komisjon ja mõned liikmesriigid 2007. aastal mõningad algatused ebaseadusliku sisserändega parema toimetuleku eesmärgil. Nimetatud jõupingutuste raames korraldas eesistujariik Sloveenia käesoleva aasta märtsis ministrite tasandil konverentsi Euroopa Liidu välispiiri haldamise tulevaste väljakutsete kohta. Komisjoni veebruaris esitatud kolme aruannet arutatigi esimest korda nimetatud konverentsil. Konverentsil osalejad rääkisid hinnangust Frontexile ja selle tulevasest arengust, aga ka Euroopa Liidu välispiiri paremast haldamisest. Lepiti kokku, et tulevikus tuleb piirikontrolli tugevdada ning kehtestada tuleb usaldusväärne üksikisikute tuvastamise süsteem. Samal ajal tuleb püüda hoida Euroopa Liit avatud ja ligipääsetav.
Lisaks sellele arutasid ministrid ettepanekut luua Euroopa piiride valvamise süsteem ehk EUROSUR. Eesistujariik valmistab juba ette edasisi juhiseid kõnealusel teemal ning nõukogu arutab neid justiits- ja siseküsimuste raames juuni istungjärgul.
Võitlus ebaseadusliku sisserände vastu muutub tõhusamaks direktiiviga, mis sisaldab ühiseid standardeid ja menetlust Euroopa Liidu liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult viibivate inimeste tagasisaatmise kohta ehk niinimetatud tagasisaatmisdirektiiviga. Eesistujariik alustas Euroopa Parlamendiga juba teise ringi läbirääkimisi, mis on olnud väga konstruktiivsed. Arvame, et ühiste jõupingutuste abil saame direktiivi vastu võtta esimesel lugemisel.
Käsitledes direktiivi ettepanekut karistuste kohta ebaseaduslikult Euroopa Liidus viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele, siis nõukogu ootab Euroopa Parlamendilt muudatusettepanekuid.
Teine oluline osa kõikehõlmava rändepoliitika väljatöötamisel on viisapoliitika. Selles küsimuses on eesistujariik Sloveenia saavutanud edu kahe väga olulise toimiku arutamise näol, nimelt ühiste konsulaarjuhiste ja viisaeeskirja muudatuste küsimuses. Mõlema dokumendi tulevase arengu suhtes ootame huviga loovat koostööd Euroopa Parlamendiga.
Jaanuaris arutas nõukogu mitteametlikul istungjärgul varjupaiga küsimust ja praktilist koostööd liikmesriikide vahel. Käesoleval kuul võttis nõukogu vastu asjaomased otsused. Nagu ütlesin sissejuhatuses, kõikehõlmav lähenemisviis rändepoliitikale on vajalik ebaseadusliku sisserändega toimetulekuks ja selle vastu võitlemiseks. Ebaseadusliku sisserände vastu võitlemine eeldab ka koostööd päritolu- ja transiidiriigiga. See eeldab veel täiendavalt rände põhjuste kõrvaldamist ehk päritoluriikide arengu stimuleerimist.
Euroopa Ülemkogu 2005. aasta detsembris vastu võetud ülemaailmse lähenemisviisi eesmärk oli algatada rändepoliitika kõikehõlmav arutelu ning edendada ja tugevdada rahvusvahelist koostööd eelkõige päritolu- ja transiidiriikidega ning luua nimetatud riikidega partnerlussuhted. Paljud tegevused toimuvad praegu nimetatud ülemaailmse lähenemisviisi raames. Need keskenduvad peamiselt kõige teravama olukorraga piirkondadele, eelkõige Aafrikale ning Euroopa Liiduga piirnevate ida- ja kagupiirkondadele.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Härra juhataja, peamine tegur, mis ahvatleb tänapäeval ebaseaduslikke sisserändajaid, on ebaseaduslik töö.
Rändajad tulevad jätkuvalt Euroopasse seni, kuni nad arvavad, et ebaseaduslikust tööst saadav rahaline kasu kaalub üles riske, et Euroopa õiguskaitseorganid nad vahistavad.
Me vajame ühist tahet Euroopa tasandil, et rakendada tõhusat strateegiat ebaseadusliku rände suhtes. See on strateegia võti ning see sõltub meist, liikmesriikidest ja meie ühisest poliitilisest tahtest. See on kontekst, mis ümbritseb komisjoni ettepanekut karistuste kohta ebaseaduslikult Euroopa Liidus viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele, mida parlament ja nõukogu praegu käsitlevad.
Kõnealuse ettepaneku eesmärk on tagada, et kõik liikmesriigid võtaksid vastu ennetavad meetmed ja sarnased karistused ning kohaldaksid neid tõepoolest võitluses ebaseadusliku töö vastu.
Soovin julgustada parlamenti jätkama ettepaneku käsitlemist, et saaksime vastu võtta ühenduse õigusakti, mille alusel peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, tagamaks õigusriigi põhimõtete austamine kogu Euroopa Liidus.
Seda öeldes ei taha ma alahinnata probleeme, mida toob endaga kaasa ebaseaduslik sisseränne kogu Euroopa Liidu välispiiridel. On tõenäoline, et ka käesoleval aastal tunnevad paljud inimesed Aafrikast ahvatlust tulla Euroopa Liitu merd mööda, mõned tulevad üksi, mõned väikeste rühmadena, osasid inimesi kasutavad ära kuritegelikud organisatsioonid, mis nõuavad suuri summasid Euroopasse viimise eest.
Euroopa tasandil on tehtud märkimisväärseid jõupingutusi, tagamaks liikmesriikidele 2008. aastal vajalik rahaline toetus. Võrreldes 2007. aastaga on Frontexi eelarve 2008. aastal peaaegu kahekordne. Käesoleval aastal on selle kogusumma 70 miljonit eurot, sealhulgas rohkem kui 31 miljonit eurot Euroopa Liidu merepiiri operatsioonideks.
Seoses operatsioonidega nimetatud kõrge riskiga tsoonides on Frontex korraldanud neli ulatuslikku operatsiooni: Poseidon, Hermes, Nautilus ja Hera. Nende täpsed kuupäevad ja kestus ei ole veel avalikkusele teada, kuid tänu suurematele rahalistele vahenditele kestavad need kauem kui kestsid 2007. aastal.
Oluline on samuti esile tuua kokkulepet liikmesriikide ja Frontexi vahel kättesaadavate tehniliste seadmete keskregistri (CRATE) tehniliste vahendite kasutamise korra ja tingimuste kohta.
Praegu on liikmesriigid vabatahtlikult muutnud kättesaadavaks 18 lennukit, 20 helikopterit ning 105 laeva. Omalt poolt annab Frontex personali, aitamaks liikmesriikidel mereoperatsioone ette valmistada ja hinnata. Komisjon andis Frontexi hindamisaruandes soovituse, et merepiiri operatsioonideks vajalike seadmete kättesaadavuse tagamiseks tuleb CRATE potentsiaali ja liikmesriikide panust kasutada täies ulatuses.
Frontex peab esitama korrapäraselt aruanded Euroopa institutsioonidele seadmete tegeliku kasutamise ning kasutamise ulatuse kohta, mis määrani kasutamine on vastavuses vajadusega, ning samuti teavitama neid tulevastest mehhanismidest, et tagada liikmesriikide pakutud seadmete kättesaadavus. Agentuur võiks suurendada CRATE potentsiaali tehniliste seadmete omandamise või liisimise kaudu.
Nimetatud jõupingutuste abil aitavad liikmesriigid ja Frontex vähendada võimalikult palju merel nende inimeste kadumist, kes tulevad Euroopasse enda tehtud laevadega. Eespool esitatu tulemusena tervitab komisjon Hispaania ja Lääne-Aafrika riikide vahelist kahepoolset kokkulepet ning samuti suhteid Itaalia ning Malta ja Liibüa vahel. Seni ei ole suhted Liibüaga andnud veel soovitud tulemusi, kuid seda enam on põhjust nende poole püüelda.
Aruandes Frontexi tulevase arengu kohta rõhutab komisjon, et keskne tegur pikas perspektiivis agentuuri läbiviidavate ühisoperatsioonide edendamisel on koostöö kolmandate riikidega. Seega tuleb kaaluda, kas Frontexil peaks olema võimalus viia ellu katseprojekte abi saavate kolmandate riikidega. Mõistagi peab agentuur tagama sidususe oma tegevuse ja liidu välissuhete poliitika üldise raamistiku vahel.
Sellised projektid võiksid märkimisväärselt tugevdada kokkulepitud töökorra raames käivitatud koostöö mõju, kui töökorra raames suudetakse konkreetsetes kolmandates riikides määrata kindlaks konkreetsed vajadused suurendada piirihaldusega seotud suutlikkust.
Lõpetuseks, komisjon peab 2008. aastat katseaastaks. Frontexi kogueelarve on suurem, CRATE andmebaas töötab täies ulatuses ning kiirreageerimisrühmad on tööks valmis. Mõistagi hindame me nimetatud meetmete tulemusi ning vajaduse korral uurime teisi võimalusi, näiteks Euroopa piiride valvamise süsteemi loomine, nagu on esitatud komisjoni hindamisaruandes.
See on info, mis ma soovisin teieni täna tuua ning kuulan huviga teie tähelepanekuid kõnealuse keerulise probleemi kohta.
Simon Busuttil
Tavaliselt sellel ajal aastas hakkame kuulma tragöödiatest, milles sajad rändajad on uppunud, ning kuna me teame hästi, mis toimub, siis on õige aeg küsida, kas oleme käesoleval aastal ebaseadusliku rände probleemi käsitlemiseks paremini valmistunud. Frontex on üksnes osa lahendusest, nagu komisjon ütles, on see ennetav vahend võitluses ebaseadusliku rände vastu ning käesolev aasta on Frontexile katseaasta. Nagu volinik Barrot õigustatult ütles, kahekordistati Frontexi käesoleva aasta eelarvet, talle anti kiirreageerimisrühmad ning näib, et tema vahendid on missioonide läbiviimiseks piisavad. Seega jälgime Frontexi tööd hoolikalt ning loodame, et sellel aastal on see tõhusam kui seni. Kui Frontex soovib parlamendi toetust, peab ta tõestama, et väärib seda.
Härra juhataja, nagu ütlesin, on Frontex üksnes osa lahendusest, palju on arutatud ka seda, kuidas jagada kohustusi liikmesriikide vahel, ehkki nõukogu on nimetatud arutelust hoidunud. Peame jätma kõrvale silmakirjalikkuse, et ühest küljest oleme šokeeritud, kui väljarändajad upuvad, kuid teisest küljest jätame liikmesriigid lõunas üksi koormat kandma. Kohustuste jagamise vajadus Vahemerel on ilmselge. Eelmisel aastal oli juhtumeid, kui Liibüa päästetsoonist leitud väljarändajate paat oli kummuli läinud või nad rippusid üksnes tuuni võrkude küljes. Liibüa ei võtnud midagi ette ning Euroopa riigid vaatasid pealt ja näitasid üksteisele näpuga. Küsin komisjonilt ja nõukogult, mida nad käesoleval aastal ette võtavad, volinik ja eesistuja, sest ei ole kahtlust, et meil kõigil on kohustus päästa inimeste elu. Nüüd on aga kätte jõudnud aeg, et nii komisjonil kui ka nõukogul peaks olema julgust neile küsimustele vastata. Kas on mõni riik, kes on kohustatud võtma vastu väljarändajad või tuleks neid jagada kõigi vahel?
Claudio Fava
fraktsiooni PSE nimel. - (IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, tänan teid, proua juhataja, nõukogu eesistuja ja volinik. Tervitame nõukogu eesistuja ettepanekut sisserände integreeritud lähenemisviisi kohta. Püüe ühildada probleemi eri aspekte ning käsitleda neid koos peab algama meile kõigile teada asjaolu tunnistamisest, nimelt, et 60% rändajatest tuleb Euroopasse mööda merd ning Euroopa kui kindlus on toonud esile hinnangulise arvu, mille kohaselt on viimase kümne aasta jooksul uppunud või muul viisil kaduma läinud 12 000 inimest. Vahemeri on muutunud suurimaks vabaõhu ühishauaks mis tahes piirkonnas.
Arvan, et ehkki Frontex ei ole asutatud humanitaareesmärkidel, ei saa teda eraldada nimetatud kontekstist ega jätta sellega seoses tähelepanuta asjaolu, et me seisame vastamisi suure humanitaarprobleemiga. Milles seisneb selle projekti keerukus ja ebaselgus? Liikmesriigid on tõlgendanud Frontexit kui oma vastutuse vähendamise vahendit, kuid see on siiski koordineeriv asutus, mis tugineb solidaarsusele ja vastastikkusele, mis ei saa toimida liikmesriikide panuseta. Eelkõige vastutavad siiski liikmesriigid nii maa- kui ka merepiiri haldamise eest.
Teine märkimisväärne küsimus käsitleb asjaolu, et Frontexi ressursid ei ole seni olnud piisavad. Nüüd, kui me teame, et agentuuril on kasutada rahalised vahendid, struktuurid, inimesed ja praktilised vahendid, tuleb saada kinnitust nende töökindluse kohta. Laevade ja helikopterite loetlemisest üksi ei piisa, me soovime näha, kuidas agentuur nimetatud ressursse ja vahendeid tegelikkuses kasutab.
Kolmas punkt käsitleb asjaolu, et Frontex ei ole lahendanud veel probleemi, mille teie, volinik, tõstatasite, kui ütlesite, et peame aitama vähendada surnud ja kadunud üksikisikute arvu. Kuidas saab Frontex seda teha? Arvame, et selleks on vaid üks viis, nimelt tagades, et tema töövaldkonda kuuluvad ka merepäästeoperatsioonid. Teisisõnu, lisaks sisserännet Euroopa Liitu reguleerivatele õigusaktidele tuleb kaasata ka mere- ja humanitaarõigus, milles nähakse ette vajadus päästa iga inimelu, kui on reaalne oht, et inimesed hukkuvad.
See on meie sõnum teile, volinik, ning need on mõned punktid, mille kohta soovime selgitusi teilt ja nõukogult.
Jeanine Hennis-Plasschaert
fraktsiooni ALDE nimel. - Proua juhataja, olgem ausad ja otsekohesed: Frontex on koordineeriv asutus, me ei saa oodata, et ta peataks ebaseaduslike sisserändajate voo ja teeks lõpu inimkaubandusele. Frontex ei ole ega saa olema imerohi kõigi ebaseadusliku rände põhjustatud probleemide lahenduseks.
Kokkuvõtteks on lahendus väga lihtne: ELi piiride julgeolek on kõigi liikmesriikide vastutusel ning piirikontrolli tuleb teostada vastutuse ja solidaarsuse jagamise vaimus liikmesriikide vahel.
Viimastel aastatel oleme näinud tõelist paradoksi. Oleme kuulnud liikmesriiki palumas Frontexil peatada ebaseaduslike sisserändajate voog ning kasutada sellel eesmärgil nii palju seadmeid kui vaja. Nagu te aga teate, on kättesaadavate tehniliste seadmete keskregister üksnes virtuaalregister. Nimekirjas esitatud varad kuuluvad liikmesriikidele ning nende kasutamine sõltub liikmesriigi soovist. Ilmselgelt võiksime arutada mitme liikmesriigi soovi.
Käsitledes finantsperspektiivi, siis kui Frontex kasutaks kogu varustust korraga, kaoks ta eelarve kohe. Seega on peamine küsimus, millele nõukogult vastust soovime, kas nõukogu on valmis kohaldama kohustuslikku solidaarsuse põhimõtet, kohustades kõiki liikmesriike andma panus, st kohaldama kohustuslikku solidaarsusmehhanismi.
Viimaste aastate jooksul on liikmesriigid kinnitanud korduvalt rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustuste täieliku austamise olulisust rände juhtimisel. Liikmesriigid rõhutasid Euroopa solidaarsuse olulisust koormuse jagamisel, mis on üks aluspõhimõtteid. Liiga sageli halvab aga tõhusat otsustamist liikmesriikide võimetus teha koostööd vastastikuste huvide nimel.
Kas nõukogu eesistuja nõustub, et sõnade aeg on möödas ning kätte on jõudnud tegude aeg? Kas olete nõus, et maailmas, mida iseloomustavad järjest suuremad piirkondlikud konfliktid ja järjest suurenev lõhe rikaste ja vaeste vahel, liikuvus pigem kasvab kui kahaneb? Kas ei ole juba viimane aeg, et liikmesriigid hakkaksid käsitlema probleeme, vaadates üle radikaalselt, kuid siiski vastutustundlikult oma seisukoha millegi suhtes, mis peaks olema ühise, ma kordan, ühise rändepoliitika põhjalik pakett?
Kahjuks pean ma saalist lahkuma, sest võtan osa tagasisaatmisdirektiivi pooleliolevast kõrgetasemelisest kolmepoolsest arutelust. Siiski ootan teie üksikasjalikku vastust niipea, kui teil võimalik on.
Mario Borghezio
fraktsiooni UEN nimel. - (IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, Frontexi algatus väärib toetust. See näitab, et Euroopa tsivilisatsiooni piir on vastamisi ulatusliku ebaseadusliku sisserändega, mis on tahtlik, hõlmab sageli äärmiselt masendavaid inimtragöödiaid ning suurt äri maffia-tüüpi kuritegelikele organisatsioonidele. Seega tuleb seda käsitleda tõhusalt võimalikult kiiresti.
Arvame, et Hispaania on võtnud vastu mõned väga tõhusad meetmed, nagu SIVE süsteem, mille abil on püstitatud keeruline kõrgtehnoloogiline müür kaitseks ebaseaduslike sisserändajate eest. Pole mõtet nutta krokodillipisaraid hukkunute ja inimelusid puudutanud juhtumite pärast, kui me ei tee midagi rannajoone kaitseks. Meie riik ei võtnud pikka aega midagi ette, tuleb meenutada vaid Lampedusa olukorda, ehkki ainus, mida tegema peame, on takistama ebaseaduslikke sisserändajate laevu jõudmast liikmesriikide territoriaalvetesse.
Käsitledes olukorra õiguslikku külge, siis seni esitatud põhjus, miks ei saa ebaseaduslikku sisserännet kuriteoks muuta, on täiesti alusetu: ebaseaduslike sisserändajate vahistamist ja kinnipidamist reguleeritakse Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooni artikli 5 lõikega f, milles sätestatakse, et isikutelt on keelatud vabadus võtta, välja arvatud juhul, kui isik siseneb loata teise riigi territooriumile.
Lõpetuseks, Euroopa ei saa kõrvale hiilida kohustusest kontrollida meie ees oleva Schengeni lepingu täieliku rakendamise tulemusi. Schengen peaks edendama töötajate ja õpilaste liikumisvabadust, kuid on tegelikkuses saanud kurjategijate vaba liikumise nn roheliseks kaardiks. Kas me soovime seda oma riigis? Kindlasti mitte. Seega peame tegutsema viivitamata: 2004. aasta direktiiv tuleb neid tulemusi arvesse võttes läbi vaadata.
Liikmesriigid pidid kehtestama sissetulekupiiri ja kohustuse igale riiki sisenejale tõendada, et nende rahalised vahendid on seaduslikud. Nad ei ole seda aga teinud, vähemasti Itaalia mitte, ja seega on meil linnad, nagu kristlaste pealinn, kuhu on tulnud palju romisid ja rumeenlasi, kes sooritavad kuritegusid, vägistavad, kuid keda välja ei saadeta. Kaalugem põhjalikult nimetatud näitajaid.
Cem Özdemir
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Proua juhataja, alates Euroopa piirivalveameti Frontex loomisest on Euroopa tööprogrammide rakendamine edenenud tõhusalt ja kava järgi. Sellest hoolimata on meie fraktsioon olnud äärmiselt mures alates Frontexi määruse vastuvõtmisest Vahemerel toimunud raskete juhtumite pärast, milles inimesed parema elu otsinguil kaotavad sageli elu.
Seega on meil mõned küsimused, mida soovime nõukogule esitada. Esiteks, kas Frontex on kaasanud inimõiguste kohustuse kehtivate, tema tegevust reguleerivate õigusaktide ja tegevuse hulka? Olles veidi täpsem ja avameelsem, kas nõukogu ja komisjon võivad tagada, et Frontexilt abi saavad ELi liikmesriigid täidavad kõiki kohustusi rahvusvahelise õiguse raames, pidades silmas julgeolekut ja nende välispiiri kontrolli?
Frontexi avaldatud statistika näitab üksnes Euroopa Liitu sisenemisel takistatud rändajate arvu. Statistikat kinni peetud varjupaigataotlejate kohta ei ole ja samuti ei ole selge, kuidas neid koheldi. Soovime teada, kas on tehtud statistikat kinni peetud varjupaigataotlejate kohta? Kui jah, siis miks neid arve avaldatud ei ole?
Lõpetuseks, kui varjupaigataotleja kinni peetakse, missugust rolli mängib Frontex taotleja taotluse koordineerimisel? Kus neid avaldusi läbi vaadatakse? Missugused mehhanismid peavad tagama, et avaldus vaadatakse põhjalikult läbi, enne kui varjupaigataotleja tagasi saadetakse?
Tobias Pflüger
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Proua juhataja, Euroopa Liit ja selle institutsioonid väidavad alati, et inimõiguste eest võitlemine on äärmiselt oluline. Siiski ei näi see kehtivat ELi ametile Frontexile ja sellega seonduvale poliitikale. EL soovib Frontexit kasutada selleks, et tõrjuda eemale väljastpoolt tulevaid inimesi, eesmärk ei ole inimeste elude päästmine.
Abiorganisatsioonid arvavad, et alates Frontexi asutamisest hukkub järjest enam inimesi, sest nüüd peavad nad sõitma kaugemale. Frontex muudab ELi põgenike eemaletõrjumise süsteemi sõjaliseks. Küsimus on, miks põgenikud üleüldse siia tulla tahavad? Suur osa põhjusest seisneb heaolu taotluses ning midagi tuleb ette võtta. Kliimamuutused raskendavad olukorda veelgi ning veel rohkem põgenikke püüab tulla Euroopasse.
Frontex on vabastatud mis tahes parlamentaarsest kontrollist. Ma mäletan kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni korraldatud kuulamist, kui Frontexi tegevdirektor ei pidanud vajalikuks kohale tulla. Ilmselgelt on ELi strateegia noppida välja rändajate ja põgenike seast paremad ning ülejäänud jätta merele, kasutades muu hulgas Frontexit. Kokkuvõttes Frontex halvendab põgenike olukorda. Seega on meie fraktsiooni seisukoht selge: Frontex tuleb likvideerida ning selle asemel anda rohkem praktilist abi põgenikele. See oleks õige lähenemisviis, mitte isoleerimine või Euroopa kindluse pidev tugevdamine.
Georgios Georgiou
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (EL) Proua juhataja, piiriülesed lepingud ei ole nii keeruline teema nagu Lysiase või Cicero tekstide lugemine. Frontex ei tee aga midagi, et lahendada probleeme, mis meie arvates on Euroopa ja nende õnnetute vahel, kes siit varjupaika otsivad. Neid Aasiast pärit õnnetuid inimesi kasutavad ära naaberriigid, kes teevad koostööd Euroopaga, kuid ei näe tagajärgi kunagi Euroopa vaatenurgast.
Kui mõju oleks aga ebasoodne ja näiteks Frontex peaks täitma nii päästefunktsiooni kui ka teavitama meid sellest, kust nad pärit on ja missugune riik lubab teostada niisugust ebaseaduslikku kaubandust õnnetute inimestega, kes sageli lõpetavad mere põhjas, saaks EL võtta meetmeid nimetatud riikide vastu ning vähendada praegu neile antavat külluslikku toetust.
Koenraad Dillen
(NL) Härra juhataja, ühest küljest võime üksnes tervitada Frontexi kohustuste laiendamist, nagu kuulsime, kavasid luua üleeuroopaline piirivalve ning keskandmebaas. Samuti on hea märk, et Frontexile on antud luba avada koostöölepingu läbirääkimised mitme lähte- ja transiidiriigiga, et tagada ühistegevus ebaseadusliku rände vastu. Teisest küljest rajaneb nimetatud amet mõistagi liikmesriikide tehnilisel ja poliitilisel toel, mis on minevikus osutunud liiga sageli probleemseks. Näiteks Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad on olnud märkimisväärselt aktiivsemad kui Belgia, kes osales üksnes kolmes operatsioonis.
Samal ajal ei saa liialt loota välispiiri kindlustamise peale ning kindlasti ei tohiks meid pimestada Frontexi telegeenilised operatsioonid Vahemerel. Enamik ebaseaduslikke sisserändajaid tuleb Euroopasse seaduslikul teel, kuid nende staatus muutub lihtsal viisil ebaseaduslikuks, kui nende viisa kehtivusaeg lõpeb. Selliseid on sadu tuhandeid. Sellest seisukohast ei tee komisjoni mõne kuu eest esitatud 53 000 vahistamist muud, kui üksnes ravib seda sümptomit.
Keskne küsimus seisneb ikkagi selles, et nii liikmesriigid kui ka Euroopa Liit vastutavad kontrollimatu ebaseadusliku sisserände eest kogu selle katastroofilise mõjuga ühiskonnale. Ma ei räägi mitte üksnes paindlikust viisapoliitikast ja nõrgast jälitus- ja tagasisaatmispoliitikast, vaid ka mõnes liikmesriigis toimunud vastutustundetust reguleerimiste lainest, millel on olnud tohutu mõju. Schengeni ala laiendamine itta on praegu üks hilisematest kahjulikest otsustest. Seega võiksite küsida, kas Frontex ei toimi mitte piksevardana, mis üksnes rahustab Euroopa kodanikke.
Patrick Gaubert
(FR) Proua juhataja, volinik Jacques Barrot, daamid ja härrad, me uurime praegu märkimisväärseid tekste, mis peaksid kaasa tooma tegeliku muutuse ja, julgen öelda, tegeliku arengu rändevoogude juhtimises. Pean eelkõige silmas tagasisaatmisdirektiivi, sinise kaardi direktiivi, direktiivi tööandjate karistuse kohta ja direktiivi ühiste õiguste kohta.
Praegu kehtivaid õigusakte tuleb täiendada võimalikult kiiresti, kui soovime tõhusaid, meie kaaskodanikele ja kolmandate riikide kodanikele nähtavaid tulemusi. Peame saatma selge sõnumi. Parlamendiliikmetena pöörame me sisserände küsimusele suurt tähelepanu ja käsitleme küsimust pidevalt. Peame vaatama läbi välispiiri haldamise ja Frontexi rolli selles. Frontexit ei loodud uppunute leidmiseks Lõuna-Euroopas. Seda ei loodud nälginud laste kosutamiseks Ida-Euroopas, laste, kelle olukorra on põhjustanud vanemate lõppematu rändamine. Frontexi ülesanne on selge - kaitsta piiri, et kaitsta kaaskodanikke.
Liikmesriigid peavad seega tunnistama oma kohustusi ja neid täitma, tagades Frontexile kõik vajalikud vahendid, et missioon parimates võimalikes tingimustes ellu viia. Peame lõpetama Frontexi pidamise ajutiseks või isoleeritud meetmeks. Ta peab olema suuteline käsitlema ajakohaselt probleeme, mis kuuluvad tema töövaldkonda: ränne ja ebaseaduslik sisseränne, organiseeritud kuritegevus, salakaubavedu, ebaseadusliku kaubanduse mis tahes vormid. Frontex peab olema ulatusliku piirivalveprojekti keskmes ning seega peab olema koostöö tihe nimetatud valdkondade eest vastutavate kõrgemal seisvate ametitega.
Nagu tavaliselt ähvardavad esmatähtsad põhimõtted ja poliitiline tahe takistada ameti sujuvat tööd. Kõigile liikmesriikidele tuleb meelde tuletada vastutuse, solidaarsuse ja austamisega seonduvaid kohustusi. Loodan, et komisjon ja eelkõige nõukogu võtavad meie palved ja mure arutlusele ning et nad ei vähenda Euroopa tasandil hädavajaliku ameti edusamme.
Javier Moreno Sánchez
(ES) Proua juhataja, daamid ja härrad, nõukogu eesistuja, volinik, nagu ütlesite, Frontex toimib. Näiteks eelmisel aastal vähendas ühisoperatsioon Kanaari saartelt pärit ebaseaduslike sisserändajate arvu 61% võrra. Kuritegelikud organisatsioonid aga otsivad uusi võimalusi, et julgeolekuoperatsioone nurjata. Nende tegevus tähistab jänest ning meie reaktsioon kilpkonna. Me kõik teame La Fontaine'i juttu ja kuidas see lõppeb: me kindlasti võidame võistluse, kuid mitu inimelu see maksma läheb?
Daamid ja härrad, peame olema üksteise ja avalikkuse suhtes otsekohesed ja konkreetsed. Kas me soovime tõepoolest käsitleda ebaseadusliku sisserände probleemi ühiselt või soovime jätta üksnes mulje, et teeme seda ühiselt? Frontex pakub lisandväärtust ebaseaduslike sisserändajate arvu vähendamise, inimelude päästmise ja inimkaubanduse vastu võitlemise näol, toimides ennetava vahendina nimetatud valdkondades.
Daamid ja härrad, siiski on oluline astuda üks samm kaugemale ning tagada integreeritud Euroopa süsteem, mille abil käsitleda kõiki ELi välispiire. Frontex vajab asjaomaseid volitusi ja vahendeid. Komisjoni ettepanek läheb õiges suunas, kuid me soovime teada, kui ühel meelel ja pühendunud on liikmesriigid võitluses ebaseadusliku sisserände vastu. See on nähtus, mis mõjutab meid kõiki, mitte ainult lõuna piiri ääres asuvaid riike.
Missugune on liikmesriikide seisukoht Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR) kehtestamise kohta? Käsitledes Frontexi suutlikkuse küsimust, siis missugune on nõukogu seisukoht piirkondlike keskuste asutamise suhtes tundlikes piirkondades, eelkõige lõunas merepiiril?
Mis puutub piiride valvamise põhiaspekte, siis missugune on Frontexi roll võrgus Iconet ning missugune on nõukogu vastus ettepanekule asutada EUROSUR?
Lõpetuseks soovin öelda, et olen nõus teiega, volinik, et koostöö kolmandate riikidega on oluline tegur võitluses ebaseadusliku sisserände vastu. Mida võtab Frontex ette, et edendada liikmesriikide, näiteks Hispaania, sõlmitud lepingute arendamist? Arvan, et vastused eespool esitatud küsimustele näitavad kõigepealt, kuidas ja kuna me võistluse võidame.
Sarah Ludford
Proua juhataja, liikmesriikidel on nii õigus kui ka kohustus kontrollida oma piire nõuetekohaselt, juhtida sisserännet ning teha koostööd omavahel ja Euroopa Liidu kaudu, hoolimata sellest, kas nad kuuluvad Schengenisse või mitte, ja kuhu minu kodumaa kahjuks ei kuulu. See tähendab, et nad peavad tegema koostööd Frontexiga ja Frontexi kaudu nii palju, kui neil õiguslikult on võimalik, ning nad peavad toetama piirivalve kiirreageerimisrühmasid ning tagama Frontexile piisavad vahendid.
Hästi hallatud piirid ei peaks tähendama rändajate ebainimlikku kohtlemist ega pagulaste seaduse järgimise eiramist, võimaldamata neile juurdepääsu varjupaiga taotlemise menetlusele. Seega peavad meil olema paralleelselt kiirreageerimisrühmad ning nendega koos varjupaiga ekspertide rühmad, keda saab tööle rakendada lühikese etteteatamisega, et käsitleda ulatuslikku rändajate võimalikku sisenemist liitu ning tagada, et eksperdid hindaksid iga juhtumi puhul eraldi mis tahes võimalikke kaebusi.
Frontex ei saa asendada põhjalikku rännet käsitlevat süsteemi - mida meil seni ei ole -, mis hõlmab nii ebaseaduslikku sisserännet kui ka seaduslikku rännet ning millel on piisavad seaduslikud rändekanalid, kuid mis säilitavad samal ajal varjupaigakanalid.
Ja lõpetuseks, ma olen ettevaatlik suundumuse suhtes ühendada sisseränne ja kuritegevus. Sageli kasutatav termin "piiride julgeolek” näib osutavat automaatselt sellele, et sisserändajad kujutavad endast ohtu. Enamik neist siiski ei kujuta. Neil ei ole ehk seaduslikku õigust piiri ületada, kuid see ei tähenda ilmtingimata, et nad oleksid kurjategijad.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Proua juhataja, kui Atlandi ookeani ja Vahemere rannikule saabub ilus ilm, näeme me ebaseadusliku sisserände karmi ja väga dramaatilist nägu.
Kuritegelikud organisatsioonid tegutsevad nüüd märkimisväärselt sagedamini, kuna risk on ilmselgelt vähenenud. Seetõttu on kõnealune arutelu väga vajalik, et toetada, edendada ja julgustada mis tahes algatusi, ennetamaks ja neutraliseerimaks kuritegevust, mille raames seatakse ohtu väga palju inimelusid ning rikutakse karistamatult meie piirieeskirju.
Euroopa Liidu välispiir muutub kõnealusel taustal äärmiselt oluliseks teguriks. Seda näitasid Montavia ja Roheneemesaarte katseprojektid. Parlament võimaldas hiljuti kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil osaleda nimetatud ülesandes, andes loa külastada Senegali ja Mauritaaniat, mis on ebaseaduslike sisserändajate kaks peamist päritolu- ja transiidiriiki.
ELi sisserännet käsitlev välistegevus peab seega olema aktiivsem ja nähtavam ning keskenduma olulisematele riikidele, peamiselt Guinea Conakryle.
Frontex on saavutanud lühikese ajaga märkimisväärset edu. Tal on olemas rahalised vahendid, täpsemalt öeldes 70 miljonit eurot, ning head võimalused koordineerimiseks, kuid me vajame selget toetust nõukogult, et muuta näiteks CRATE andmebaas enamaks kui vahendite ja pakkumiste nimekiri. Probleem on püsiv ja dramaatiline, nõuab meilt jõupingutusi ja seda, et me säilitaksime ennetuse, toetuse ja juhendamise süsteemi, millel on alati ja õigel ajal olemas piisavad vahendid ja töötajad Kanaari saartel ja Vahemerel.
Aasta esimese kvartali jooksul jõudis Kanaari saartele 1 702 sisserändajat, võrreldes 1 425 sisserändajaga eelmise aasta sama aja jooksul. Praegu saabub rohkem sisserändajaid, kuid kasutatakse vähem paate. Kolme aasta jooksul jõudis Kanaari saartele 48 305 sisserändajat. Tõsi on, et nende arv vähenes 2006. ja 2007. aasta jooksul 31 000 sisserändajalt 11 000-le, kuid kibe tõde on, et järjest enam sisserändajaid tuleb Kanaari saarte sadamatesse ning iga päev leiame Vahemerest nii Orani kui ka Kanaari saarte rannikult surnukehasid.
Lisaks sellel, proua juhataja - ma lõpetan kohe - umbes 15-20% väljasaadetud sisserändajatest üritavad uuesti ELi siseneda. Probleem on seega püsiv. Seetõttu vajame rohkem ühist tahet ja vähem ühist retoorikat.
Genowefa Grabowska
(PL) Proua juhataja, volinik, nõukogu eesistuja, Malta, Hispaania, Itaalia ja Prantsusmaa on riigid, mida iseäranis mõjutavad rändevood, kuid need ei ole ainsad rändeteed.
Juhin parlamendi tähelepanu Euroopa Liidu idapiirile ja eelkõige minu kodumaa Poola piirile. Viimaste kuude sündmused näitavad, et rändevood läbivad ka nimetatud piiri ja ka siin leiavad aset traagilised sündmused. Tuletan parlamendile meelde, et kaks tšetšeenist last suri kurnatuse tõttu, kui nad püüdsid emaga ületada Poola piiri. Lisaks Ukrainast ja Valgevenest pärit ebaseaduslikele sisserändajatele on Poola põgenike keskustes kinnipeetud, kes on pärit Pakistanist, Koreast ja Vietnamist.
Ränne, eelkõige ebaseaduslik ränne, on üleliiduline probleem ning seega on kahetsusväärne, et Euroopa Liidul puudub ühine lähenemisviis ebaseaduslikule rändele. Liikmesriikide põhimõtted varjupaiga ja väljasaatmise kohta on väga erinevad. Seega kasutan võimalust, rõhutamaks, et vajame ühtset õiguslikku raamistikku. Siis on meil võimalik vähemasti kohelda ebaseaduslikke sisserändajaid sarnasel viisil kogu Euroopa Liidus. Ainus alternatiivne lahendus ebaseaduslikule rändele on mõistagi seaduslik ränne ning Euroopa Liidu kodanikud ei peaks viimast kartma. See annab võimaluse käsitleda Euroopa vananemise probleemi. Seetõttu tervitan eesistujariik Sloveenia lähenemisviisi, sest arvan samuti, et tihedam koostöö tolliameti ja piirivalveameti vahel on vajalik praeguste liidu piiride haldamise meetodite edendamise eesmärgil.
Lisaks sellele peavad liikmesriigid osalema rohkem Frontexiga ühistes meetmetes. Nad ei saa olla jätkuvalt nii isekad, nagu nad seni on olnud, vaid peaksid olema suuremeelsemad, kui käsitleda nimetatud olulise ameti varustamise küsimust. Ma ei pea silmas üksnes eksperte, vaid eelkõige laevu, õhusõidukeid ja teisi vahendeid, mis tagavad liidu piiride tõhusa kaitse. Kaalul on siiski paljude inimeste elu, mida varitseb oht merel ja mägedes, ning meie kõigi turvalisus.
Carlos Coelho
(PT) Proua juhataja, nõukogu eesistuja, komisjoni asepresident, daamid ja härrad, me seisame vastamisi massilise ebaseaduslike sisserändajate probleemiga, mis mõjutab kogu Euroopa Liidu julgeolekut ja ühtekuuluvust. Sisseränne on äärmiselt ulatuslik nähtus, mis, pidades silmas sisepiirideta ala, nõuab Euroopa lähenemisviisi.
Seega toetan ideed luua Euroopa piiride valvamise süsteem EUROSUR, mis täiustab liikmesriikide piirivalvesüsteeme ja ühendab need omavahel ELi sisejulgeoleku tõhustamise, ebaseadusliku sisserände vastu võitlemise, piiriülese kuritegevuse ja terrorismi ennetuse ning liikmesriikide päästeoperatsioonide elluviimise suutlikkuse edendamise eesmärgil.
Samuti toetan Frontexi keskset rolli välispiiride kontrollimises ja valvamises. Olen nõus, et Frontex peab aitama edendada ühenduse praeguste ja tulevaste eeskirjade kohaldamist ning muutma selle kohaldamise tõhusamaks, pidades silmas välispiiride haldamist ja liikmesriikide meetmete koostöö tagamist, kuid eelkõige liikmesriikide antavat vajalikku tehnilist ja operatiivabi. Siiski hoiataksin nõukogu ja liikmesriike, et nimetatud eesmärgid saavutatakse üksnes siis, kui anname ametile vajalikud töötajad ja rahalised vahendid, mida üsna hiljuti veel tehtud ei olnud.
Käsitledes sisenemise ja väljumise süsteemi, siis usun, et peame olema ettevaatlikumad. Mind teeb murelikuks üksikisikute järelevalvet käsitlevate ettepanekute tulv, asjaomaseid ettepanekuid tuleb murettekitavalt palju. Näib, et me ei ole suutelised täitma isegi praegusi kokkuleppeid, kuid juba üritame kaugemale minna, püüdmata vältida funktsioonide kattumist või dubleerimist, hinnata isikute põhiõiguste küsimuse mõju ja võtta vajaduse korral kaitsemeetmeid.
Arvan, et uute mehhanismide esitamise asemel peaks komisjon keskenduma juba tekkinud viivituste kõrvaldamise ja süsteemide SIS II (Schengeni infosüsteem) ja VIS (viisainfosüsteem) tööle rakendamisele võimalikult kiiresti.
Katrin Saks
(ET) Austatud volinik, head kolleegid. Euroopa Liidu sisepiirideta ruumis on väga oluline koostöö ja solidaarsus välispiiride kaitsel ja FRONTEXi tegevuse edasine tõhustamine.
Aga lisaks üle Vahemere paadiga tulijatele, millest siin on palju juttu, millest me kõik teame kindlasti ka tänu meediale, on suur probleem ka nendega, kes tulevad kolmandatest riikidest viisaga ja pärast selle viisa lõppemist ei kavatsegi lahkuda. Ja need on just eelkõige ida poolt tulijad.
Siin on väga oluline ühtne viisainfosüsteem ja ainult ühe rahvusriigi või liikmesriigi vastutuse suurendamisest siin ei piisa. Väga oluline on riikidevahelise koostöö tõhustamine.
Ja veel - ühtsest rändepoliitikast räägitakse palju. See on teatud aspektides kindlasti oluline. Aga teatud küsimused peavad jääma ka liikmesriikide pädevusse, näiteks kvootide küsimus, sest siin peab küll iga riik ise enda integratsioonivõimalusi arvestama. Seda kuskilt kõrgemalt poolt lahendada ei saa.
Panayiotis Demetriou
(EL) Proua juhataja, ma ei pea vajalikuks korrata eelkõnelejate öeldut. Nad on rääkinud juba keerulise, raske ja väga terava probleemi peaaegu kõigist aspektidest.
Lubage mul öelda nõukogu ja komisjoni avalduste kohta, et peame vältima tühje sõnu ja selle asemel tegutsema. ELi tegevus peab hõlmama kolme põhimõtet. Esiteks, sõnum peab olema selge ning sisserände probleemi tuleb tunnistada mitte kui riiklikku probleemi, vaid kui kogu Euroopa probleemi. Teiseks tuleb kõnealuse küsimuse praktilises käsitluses kohaldada solidaarsuse põhimõtet. Kolmandaks tuleb rakendada pigem terviklikku kui killustunud poliitikat.
Asutasime Frontexi ning see on suurepärane. Volinik ütles, et see on organiseeritud, personaliga varustatud ning tugevdatud kõigi vajalike vahenditega. Kas aga Frontex saab probleemi lahendada? Kahtlen selles. Kolleegid rääkisid mitmesugustest küsimustest nagu sisserände põhjused. Frontexit tuleb ilmtingimata tugevdada. Eelkõige tuleb aga tähelepanu pöörata Vahemere riikidele. Maa- ja mereameteid tuleb tugevdada, et saaksime massilisele sisserändele vähemasti vastu astuda. Küpros on asjakohane näide. See on saanud hiljuti Lähis-Idast pärit Türgi okupeeritud territooriumi kaudu sisenevate ebaseaduslike sisserändajate sihtkohaks. ELil on võimalused ja vahendid, et sekkuda küsimusse ja lahendada see probleem.
Lisaks seni arutatud teemadele on veel üks käsitlemist vajav küsimus, nimelt inimõiguste küsimus, mis on äärmiselt oluline teema. Ebaseadusliku sisserände ja sisserände lõpetamiseks üldiselt ei saa me lubada, et inimõigusi eiratakse. Sisserändajate kohtlemisel ja käsitlemisel tuleb kohaldada inimõigusi ja ELi väärtusi. Seda peavad komisjon ja nõukogu tagama.
Ioannis Varvitsiotis
(EL) Proua juhataja, nüüd, mil suvi on saabunud ja ilm ilus, eelkõige Kreekas ja Vahemerel, hakkab toimuma massiline ebaseaduslik sisseränne. Ebaseaduslikud sisserändajad tulevad nii üle Kreeka mere- kui ka maapiiri. Minu kodumaa teeb kõik, mis suudab. Ta võtab kõik võimalikud meetmed, kuid neist ei piisa sisserändajate voo peatamiseks.
Frontex asutati viis aastat tagasi. Kas me oleme tulemustega rahul? Julgen öelda, et oleme, pidades silmas ameti kasinaid tehnilisi vahendeid ja piiratud pädevust. Kui aga soovime teha tõelist poliitilist otsust, tuleb Frontexit tugevdada logistilise infrastruktuuri ja kohase pädevusega. See on ainus viis, kuidas täita oma kohustusi. Peame asutama ka Vahemere merepiiride tarbeks rannavalve.
Marios Matsakis
Proua juhataja, ebaseadusliku sisserände probleem on äärmiselt keeruline. See hõlmab üksnes osaliselt riigi ja kogu Euroopa Liidu piiri kaitset.
Peame uurima põhjusi ja eesmärke, miks inimesed tulevad Euroopasse. Nad riskivad enda ja oma lähedaste eluga. Nad sõidavad tuhandeid kilomeetreid. Nad peavad elama ebainimlikes oludes, kuid tulevad siiski. Seega olen kindel, et isegi kui ehitaksime kogu Euroopa ümber kuue meetri kõrguse müüri, tuleksid nad ikkagi.
Volinik ütles midagi väga õiget. Need inimesed tulevad, sest me vajame neid. Liikmesriikides on tööd nende jaoks. Miks ei leia me siis süsteemi, mille abil muuta ebaseaduslik sisseränne seaduslikuks? Miks ei leia me haldussüsteemi, mille kaudu neid inimesi tuua liitu seaduslikult ja turvaliselt?
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Volinik, minister, ma usun, et äärmiselt kummaline on öelda, et meie julgeolekut ohustavad nälgivad inimesed, kes tulevad siia tööd otsima, et nad saaksid mahajäänud peresid toetada. Lugupeetud kaasparlamendiliikmed, tuletan teile meelde Kofi Annani kõnet, mille ta pidas, kui me talle Sahharovi auhinna andsime. Ta palus meil tegutseda vastupidi meie praegusele tegevusele: ta palus meil avada piirid. Kui me vaatame tulevikku, näeme väga hästi, et vajame neid töötajaid, sest Euroopa Liidus tekib tööjõu puudus.
Mida me siis ette võtame? Me ehitame müüre ning valime, kellel lubame siseneda ja kellel mitte. Me valime inimesi, keda vajame. See on täiesti vastuvõetamatu. Vajame teistsugust poliitikat, poliitikat, mis oleks avatud kõigi nende inimeste suhtes.
Soovin siiski teada, mida loodab Frontex ette võtta näiteks transiidiriikides. Sellega seoses nimetan Mauritaaniat, mille olusid tunnen hästi, sest Euroopa Liit saatis mind sinna valimisvaatluslähetuse juhina. Võtsime kohustuse aidata seda vaest riiki minna üle demokraatiale. Ta peab hakkama saama suure hulga sisserändajatega, kes läbivad riiki, suundudes Kanaari saartele.
(Juhataja katkestas kõneleja)
Hubert Pirker
(DE) Proua juhataja, daamid ja härrad, oleme siin selleks, et arutada Frontexi küsimust ja sellele peaksime ka keskenduma. Frontexi küsimust käsitledes tuleb silmas pidada põhjalikku rände strateegiat, mis ühest küljest juhib seaduslikku rännet, kuid teisest küljest võitleb ebaseadusliku sisserände vastu.
Kõike seda arvesse võttes on Frontex julgeolekuvahend, millest sõltub ebaseadusliku sisserände ja inimkaubitsejate vastane kampaania ja mida kasutatakse valdkondades, milles liikmesriikidel on raske toime tulla. Seetõttu tuleb tagada, et Frontexil oleks tõepoolest võimalik areneda edukaks julgeolekuvahendiks.
Parlament saavutas eelarve kahekordistamise ning samal ajal pikendati ühisoperatsioonide elluviimise aega märkimisväärselt. Mul on hea meel, et operatsioonid Hera ja Nautilus juba algasid ning et Poseidon algab mõne päeva pärast. Siiski - ja see punkt on mõeldud nõukogule - mis tahes operatsioon on ainult siis edukas, kui liikmesriigid määravad kindlaks vajalikud vahendid ja need kättesaadavaks teevad.
Minu palve nõukogule on seega järgmine: palun tehke kõik teist olenev, tagamaks, et me ei satuks sarnasesse olukorda nagu eelmisel aastal, kui liikmesriigid sihilikult venitasid. Nad peaksid mõistma, ammu juba, et vajame nimetatud julgeolekuvahendit ning et piisavate vahendite abil võimaldame me sellel tõhusalt toimida ...
(Juhataja katkestas kõneleja)
Janez Lenarčič
nõukogu eesistuja. - (SL) Seda jõulist arutelu oli äärmiselt huvitav jälgida. Üks asi sai kõigile siinses arutelus selgeks, nimelt, et seaduslik sisseränne on sisseränne, mida Euroopa Liit vajab, kuid teist tüüpi sisserände, ebaseadusliku sisserände vastu tuleb võidelda. See oli tänase arutelu teema päevakorras.
Igal juhul on eesistuja nende seas, kes usuvad, et ebaseaduslik sisseränne on nähtus, mille vastu tuleb võidelda, sest tavaliselt on sellel kuritegelik taust. Selle taga on organiseeritud kurjategijad, keda ei huvita, mida peavad läbi tegema need inimesed, keda nad Euroopa Liitu, kõnealusel juhul, saata püüavad. Ma ei nõustu parlamendiliikmetega, kes on seisukohal, et nõukogu püüab vältida kõnealuseid arutelusid. Samuti ei saa nõustuda nendega, kes arvavad, et me ikka ainult räägime.
Nõukogu ei väldi seda arutelu. Just nimelt eesistujariik Sloveenia korraldas käesoleva aasta märtsis ministrite tasandil konverentsi Euroopa Liidu välispiiride kontrollimise tulevaste väljakutsete kohta ning kõik tänase arutelu küsimused või vähemasti enamik neist olid ka konverentsi teemade hulgas. Ma nõustun proua Hennis-Plasschaert'iga, et nüüd on aeg tegutseda. Tema puudumine on tõend meie tegevuse kohta. Ta osaleb väga tähtsal sündmusel, nimelt tagasisaatmisdirektiivi käsitleva kolmepoolse arutelu lõppetapis, mis, nagu ma kuulsin, edeneb jõudsalt ning võib jõuda eduka lõpuni täna.
Tagasisaatmisdirektiiv on oluline tegur võitluses ebaseadusliku sisserände vastu. Kui see esimesel lugemisel vastu võetakse, mida eesistujariik Sloveenia loodab ja mida Euroopa Parlament taotleb, saame me uue vahendi, millega astuda tõhusamalt vastu ebaseaduslikule sisserändele.
Solidaarsuse küsimus täidab olulist poliitilist funktsiooni ebaseadusliku sisserände probleemi käsitlemisel. Peame olema tänulikud, et solidaarsuse mõningad elemendid on juba olemas: meil olid uute liikmesriikide jaoks Schengeni vahendid ehk Schengeni toetus, meil on Frontex ning volinik nimetas olulisi panuseid, mis liikmesriigid on vabatahtlikult andnud agentuurile solidaarsuse nimel.
Seega ei saa ma nõustuda, et Euroopa Liidus puudub solidaarsus. See on olemas, kuid olukorra paranemiseks on arenguruumi. Peame võtma arvesse - ma usun, et härra Fava tõi selle esile -, et välispiiride kontroll on liikmesriikide pädevuses. Miks? Sest enamik neist soovib seda. Niisiis on solidaarsusel piirid. Enamik liikmesriike soovib, et välispiiride kontroll oleks nende pädevuses.
Katrin Saks mainis, et liikmesriigid ei taha, et sisserändajate kvoote neile väljastpoolt või ülalt ette kirjutatakse. Nad tahavad seda ise otsustada. See on raamistik, milles me töötame ja milles eesistujariik Sloveenia otsib võimalusi jätkamiseks. Arvan, et oleme suutnud saavutada juba mitmesuguseid meetmeid, kuid teiste nimel tuleb veel tööd teha.
Ütlen ka mõne sõna vastuvõtukeskuste teema kohta, mille tõi esile Moreno Sánchez. Väga keeruline arutelu kõnealusel teemal leiab aset tulevikus. See on poliitiliselt tundlik, kuid samal ajal keeruline teema. Nõukogu on ilmselt sellega hõivatud pikemat aega.
Härra Özdemir tõstatas varjupaiga küsimuse. Statistika varjupaiga kohta on olemas. Varjupaigasüsteem Euroopa Liidu tasandil on tõhus, kuid siiski soovime muuta seda paremaks. Esimene samm oli komisjoni esitletud varjupaiga tulevikku käsitleva rohelise raamatu avaldamine ning eelmisel justiits- ja siseasjade nõukogu istungjärgul vastu võetud nõukogu otsus praktilise koostöö edendamise kohta.
Siinkohal lõpetan, ehkki võiksin öelda veel paljut selle huvitava ja päevakajalise teema kohta. Daamid ja härrad, lubage mul kinnitada, et teie arvamus loeb ning me võtame seda arvesse, kui jätkame kõnealust arutelu. Eesistujariik Sloveenia loodab teie koostööle, et saavutada nimetatud valdkonnas edu.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Proua juhataja, daamid ja härrad, soovin kõigepealt pöörduda tagasi tänase arutelu põhiteema, Frontexi juurde ja selgitada mõnda punkti. Härra Fava soovis eelkõige teada saada, kas Frontexi kasutatud seadmed olid täiel määral kasutatavad.
Tõsi on, et Frontex sõltub liikmesriikidest tehniliste seadmete suhtes, mida on vaja tema koordineeritavate operatsioonide tarbeks, ning seni on agentuur olnud rahul sellega, kuidas liikmesriigid on taganud seadmeid, mis on kättesaadavad CRATE andmebaasis.
Mõistagi oleks täiendav samm liikmesriikidele kohustusliku süsteemi loomine, muutes agentuuri aluseks olevat määrust. Komisjon mainib seda hindamisaruandes ning arutelud Frontexiga ja liikmesriikidega nimetatud küsimuses jätkuvad. Frontex on sõlminud tehnilised lepingud enamiku liikmesriikidega seadmete kasutamise tingimuste kohta. Ilmselgelt ei saa ta ise neid kalleid seadmeid osta, kuid hindamisaruandes soovitab komisjon Frontexil osta või liisida seadmed, mida sageli vaja läheb: öönägemisprillid, väike radariseade, infravalguskuvaseadmed jne.
Samuti tahtsin öelda, et - kuna Moreno Sánchez tõi nimetatud punktid iseäranis esile - on piirkondi, mis on tõepoolest ohus ning võib-olla saame kaaluda võimalust, et sellistes piirkondades asutatakse alalised operatiivkeskused. Frontex käsitleb juba kõnealust teemat.
On ka mitmesuguseid teisi küsimusi ja vabandan, et ei nimeta kõigi liikmete nimesid, ehkki tegin üksikasjalikke märkmeid.
Paljud küsisid Frontexi praeguse võime kohta aidata inimesi, kelle laevad on sattunud õnnetusse. Oluline on meeles pidada, et liikmesriigid vastutavad õnnetusse sattunud inimeste eest hoolitsemise või nende päästmise eest, Frontexil puuduvad volitused nimetatud valdkonnas. Olles seda öelnud, pean siiski lisama, et Frontexi koordineeritud operatsioonide tulemusel on päästetud õnneks palju inimesi. Järjest enam inimesi tuleb päästa, sest oleme järeldanud nimetatud laevaõnnetustest, milles saavad kannatada õnnetud inimesed, keda sageli lisaks ka kuritarvitatakse, et nimetatud probleem moodustab Frontexi operatsioonidest märkimisväärse osa.
Kordan veel lühidalt juhataja ja ministri ning ka härra Gauberti öeldut: Euroopa peab hakkama juhtima rändevoogusid ja seda ei saa teha tõhusalt Frontexita ega liidu välispiiri valvamiseta. Kahtlemata vajame õiguslikku raamistiku, mis võimaldab Euroopal järk-järgult reageerida tõepoolest Euroopa vääriliselt kõigile rändega seonduvatele probleemidele. Tuleb veel lisada, et üks olulisemaid ülesandeid, millele soovin tähelepanu juhtida, on uus teatis üldise lähenemisviisi kohta rändele ja selles tuleb arvesse võtta kõiki teie tõstatatud küsimusi.
Lisan veel, et rändepoliitika ei saa õnnestuda päritolumaa tiheda koostööta ja - seda ka juba öeldi - kõik jõupingutused, mis tehakse nimetatud riikidega koostöö nimel, on teretulnud.
Minister, te mainisite hetk tagasi, et tagasisaatmisdirektiivi kolmepoolne arutelu näib olevat edukas. See on samuti üldise rändepoliitika nurgakivi. See peab olema mõistagi üldine poliitika, kuid samal ajal ka ühendatud poliitika, seega on solidaarsus hädavajalik. Täna on palju räägitud päästeoperatsioonidest merel, kuid ei tohi unustada ka Euroopa idapiiri.
Kahtlemata - nimetatud punktiga ma ka lõpetan - tuleb ebaseaduslike sisserändajate kohtlemisel austada inimõigusi, mis on Euroopa üks peamistest põhimõtetest. See kõik tähendab, et vajame tõelist üldist lähenemisviisi, lähenemisviisi, mis on humaanne, kuid samal ajal äärmiselt tõsine ja range. See on iseenesest mõistetav, kui soovime, et Euroopa oleks kindlus ja kui soovime, et ta oleks avatud, kuid avatud eeskirjade alusel, mis on meie arvates mõistlikud, austavad üksikisikuid ja aitavad tagada liikmesriikides eduka integreerumise, sest rändepoliitika ei õnnestu integratsioonita.
Seda kõike soovisin teile öelda ja vabandada liikmete ees, et ei vastanud kõigile küsimustele. Kindlasti soovin kuulata parlamendi arvamusi, et püüda luua alus nimetatud üldisele rändepoliitikale.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud selgitused (kodukorra artikkel 142)
Marian-Jean Marinescu  
kirjalikult. - (RO) Euroopa Liidu välispiir, nii maa- kui ka merepiir, kaitseb kõiki liikmesriike võimaliku ebaseadusliku sisserände, mis tahes keelatud kaubanduse ja organiseeritud kuritegevusega seotud ohtude eest.
Euroopa Komisjoni esitatud Frontexi arenguks vajalikud vahendid, nimelt moodsad piirivalvamise süsteemid, tehnilised seadmed ja kiirreageerimisrühmad, on kahtlemata sobivad.
Siiski peaks piiride tugevdamine olema Euroopa ühine taotlus, mitte üksnes piiriäärsete riikide jõupingutus. Lisaks sellele ei ole vaja võtta meetmeid mitte ainult Euroopa Liidu piiril, vaid ka Euroopa Liidu naaberriikide piiridel.
Tuletan meelde asjaolu, et poliitiline stabiilsus, demokraatia ja majanduse areng ning elatustaseme tõstmine Euroopa Liiduga piirnevates kolmandates riikides vähendab märkimisväärselt survet piiridele. Seega on äärmiselt oluline teha nimetatud riikide asjaomaste ametiasutustega koostööd.
Komisjoni esitatud projektid vajavad viivitamata piisavaid rahalisi vahendeid, et neid saaks võimalikult kiiresti rakendada.
