Belgia eesistumise ülevaade (arutelu) 
President
Head kolleegid, lubage mul tervitada peaminister Yves Leterme'i! Pool aastat tagasi tegi meile ettekande eesistujariik Belgia. Nüüd on meil ettekanne eesistujariik Belgia saavutuste kohta: õigusaktide, Euroopa välisteenistus, finantsjärelevalve, kodanikualgatus, eelarve - me arutame kõiki neid punkte.
Tere tulemast ka president Barrosole, kes viibib koos meiega, ja teile kõigile!
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused: Belgia eesistumise ülevaade.
Yves Leterme
Austatud president, José Manuel Barroso, ekstsellentsid! Head kolleegid! Kuigi see võib siin Euroopa Parlamendi istungisaalis tunduda mõnevõrra sobimatu, soovin sellegipoolest alustada oma sõnavõttu Põhja-Ameerika suure mõtleja Ralph Waldo Emersoni tsitaadiga, kes on öelnud - ja ma tsiteerin:
.- "Do not go where the path may lead. Go instead where there is no path and leave a trail”.
(FR) Teiste sõnadega: ära mine sinna, kuhu tee võib viia. Mine parem sinna, kus teed ei ole, ja jäta oma jälg.
Head kolleegid! Just seda tegime koos teie kõigiga viimasel kuuel kuul. Belgial, minu kodumaal, paluti võtta üle Euroopa Liidu roteeruv eesistumine pärast Lissaboni lepingu jõustumist.
On tõsi, et me ei sukeldunud täiesti tundmatusse vette, kuid sellegipoolest oli vaja kehtestada Euroopa Liidu toimimise uued kriteeriumid kooskõlas uue lepinguga, arvestades uusi institutsioone, mida Euroopa Liit on endale loonud. Seega jäädes truuks Belgia traditsioonile, minu kodumaa traditsioonile, tegime kõik, et institutsioonid saaksid toimida optimaalselt, et luua õiged pretsedendid.
Head kolleegid! Ma tunnen, et võin teile öelda, et Euroopa Liit toimib praegu sellisena, nagu see Lissaboni lepinguga on üles ehitatud, ja toimib hästi. Liit on endale loonud uued vahendid finantssektori üle järelevalve teostamiseks, millega loodetavasti hoitakse ära selliste kriiside nagu see, millest me ikka veel üritame vabaks saada, taastekke. Edasi on mindud majandusjuhtimises. Saavutatud on kokkulepe 2011. aasta eelarve kohta ja - mis kõige tähtsam - nende kuue kuu jooksul sõlmisid parlament ja nõukogu kokku pea 40 seadusandlikku kokkulepet.
Head kolleegid! Meie otsusekindlus austada Lissaboni lepingu teksti ja mõtet oli valik liidu tuleviku heaks, investeering veelgi tihedamasse koostöösse Euroopas. Lähtusime eesistumise ajal selle saavutamiseks kahest põhisuunisest.
Esiteks ei tahtnud me ennast esiplaanile suruda. Selle asemel lisasime oma programmi (Belgia programm koos selle viie prioriteediga) Euroopa tegevuskavasse, komisjoni programmi, Euroopa Ülemkogu tasandil riigipeade ja valitsusjuhtide tekitatud stiimulitesse ja koos meie Hispaania ja Ungari kolleegidega troika programmi.
(NL) Head kolleegid! Teiseks - lisaks sellele, et me ei tahtnud peale suruda Belgia tegevuskava, eelistasime midagi, mida kutsuksin kaasavaks eesistumiseks. Üritasime tõhusalt teha kõigi Euroopa institutsioonidega nii tihedat koostööd kui võimalik, austades Lissaboni lepingu teksti ja vaimu ning mängides rolli, mis tegelikult oli lihtsalt abistaja roll.
Tegime koostööd kõigi parteidega, endastmõistetavalt parlamendi ja komisjoniga, kuid ka uue alalise nõukogu presidendi, kõrge esindaja ja loomulikult liikmesriikidega, aga ma usun, et ma võin öelda, et kogu meie ametiaja jooksul pöörasime erilist tähelepanu tõhusale ja avatud koostööle parlamendiga, mille volitusi on uute eeskirjade kohaselt märkimisväärselt tugevdatud.
Täna oleks loomulikult paslik olla veidi tagasihoidlikum, kuid ma pean ütlema, et koos teiega tagasime, et see meetod oli edukas. Pealekauba, head kolleegid, praegu kujutab liit endast rohkem kui kunagi varem tervikut institutsioonide ja liikmesriikide vahel. Ma arvan, et see meetod toimis ja see võib jätkuvalt toimida, sest selles keskenduti ja keskendutakse tulemustele, mitte kuvandi loomisele. See kehtib meie eesistumise suhtes, kuid tegelikult kehtib see ka Euroopa Parlamendi suhtes, ehkki selle üle peate otsustama teie.
Austatud president! Head kolleegid! Sooviksin siinkohal sellegipoolest väljendada Belgia valitsuse ja minu kolleegide nimel roteeruvast eesistumisest heakskiitu ja tänulikkust teie koostöö eest. Ma usun, et võin öelda, et enamik meie saavutatud kokkulepetest võeti lõppkokkuvõttes väga suure häälteenamusega vastu. See annab tunnistust teie arutelude kvaliteedi ja - ning see peaks andma uut kindlustunnet Euroopa kodanikele - selle kohta, et asetasite esikohale selle, mis on hea Euroopa jaoks, seades selle palju kõrgemale rahvuslikest huvidest.
Head kolleegid! Kuid need kuus kuud on läbi saanud. Me ei saa loomulikult elada minevikus. Meil on tegelikult saabuvatel kuudel ja aastatel teha rohkem kui kunagi varem, sest meie liidu, meie ühiskonna ees seisavad väga rasked ülesanded. Ma mainiksin neid nüüd lühidalt.
Esimene on endastmõistetavalt meie möödunud kuue kuu jooksul alustatud majandusjuhtimise järjepidevus. Alates sellest ajast, kui need kuus kuud alguse said, oleme teinud koostööd, et võtta meetmeid euroalas kriisi kõrvalejuhtimiseks. Ei piisa siiski sellest, et võidelda sümptomite vastu, mis silma torkavad. Ohud, millega mitu euroala riiki on silmitsi seisnud, näitavad, et rahaliit ei saa toimida üksi, ilma majandusliiduta, ilma suurema majandusjuhtimiseta. Peame seega otsustavalt minema suurema majandusliku ühtekuuluvuse teed, liikmesriikide fiskaal-, majandus- ja sotsiaalpoliitika suurema ühtekuuluvuse teed.
Majandusjuhtimine nõuab ka liidu liikmesriikide eelarve- ja struktuuripoliitika ranget jälgimist. Peame täielikult kasutama ära Euroopa semestri mehhanismi, mis loodi just selleks eesmärgiks. Eelarvedistsipliini juurde naasmine ei peaks olema ainult mittesiduv eesmärk; see peaks olema Euroopa tasandil kontrollitav ja vajaduse korral jõustatav. Endastmõistetavalt ei ole jutt distsipliinist distsipliini pärast; kui me tahame taas asuda jätkusuutliku kasvu teele, usaldusväärse kasvu teele, millega luuakse meie kodanikele töökohti, siis on avaliku sektori rahanduse usaldusväärsus absoluutselt vajalik. Need töökohad on loomulikult hädavajalikud, et säilitada meie spetsiifiliselt euroopalik sotsiaalne mudel, mis käib käsikäes poliitilise ja majandusliku vabaduse, sotsiaalse solidaarsuse ja ökoloogilise vastutusega.
(DE) Liit peab kasutama uusi juurutatavaid vahendeid, et teostada tõhusat järelevalvet finantsturgude üle. Need vahendid peaksid olema kasutusvalmid selle aasta lõpuks. See on absoluutselt hädavajalik, et ennetada uusi turgude kokkukukkumisi.
Majandusjuhtimine, liikmesriikide eelarve- ja struktuuripoliitiliste valikute seire, finantsturu järelevalve uued vahendid - kõigest sellest võib jääda mulje, et liidu aparaat on muutumas raskepäraseks ja keeruliseks. On täiesti ootuspärane, et liikmesriikide riigisiseste poliitiliste otsuste hoolikam jälgimine ei saa toimuda ilma aruteludeta ja hõõrumisteta. Kuid see ei tohiks meid ära ehmatada, sest see on osa Euroopa lõimumise olemusest.
Teine valdkond, kus me seda tegema peame - kus me hoogu üleval peame hoidma -, on liidu roll maailmas. Me oleme teinud selles vallas edusamme. Me oleme tänu koordineeritud ettevalmistusele ja ühtsele esindusele tõepoolest suutnud suurendada oma kaalu G20s. Viimastel kuudel on liit hakanud looma omaenda diplomaatilist esindatust kogu maailmas. Need on head sammud, kuid peame need ka koondama.
On tõsi, et Euroopa Liit räägib maailmas enamiku probleemide puhul ühel häälel, kuid üksnes sõnadest ei piisa. Liit peab tõepoolest suurendama oma mõju, suutma tegutseda otsustavalt ja omama reaalselt mõju ja võimu selles multipolaarses maailmas.
Kolmandaks peame tegelema liidu finantsperspektiiviga. On tõsi, et praegu ei ole aeg, kus valitsused saaksid kaaluda liidu eelarvesse tehtavate sissemaksete olulist suurendamist, kuid me ei saa ka vältida arutelu pikaajalise finantsperspektiivi üle.
Parlamendile on lubatud, et liidu tulevase rahastamise filosoofia, viiside ja vahendite kohta korraldatakse konsultatsioon. Liit ei saa elada peost suhu: sellel peab olema pikaajaline perspektiiv.
Viimasena, kuid mitte vähem tähtsana tahan öelda, et saame neist katsumustest jagu üksnes juhul, kui usume endasse rohkem kui kunagi varem. Tahaksin saabuvate aastate katsumuste puhul tsiteerida Prantsuse mõtlejat ja kirjanikku André Frossard'i. Tsiteerin kõigepealt prantsuse keeles ja seejärel tõlgin:
(FR) "L'Europe cherche, avec raison, à se donner une politique et une monnaie communes mais elle a surtout besoin d'une âme”.
ee Euroopa soovib täiesti õigustatult oma välispoliitikat ja raha, kuid üle kõige vajab ta hinge).
Me tõepoolest vajame hinge, kolleegid. Meil on vaja usku endasse ja sellesse, mida oleme saavutanud, mitte otsida vabandusi selle eest, kes ja mis me oleme. Peame meeles pidama, et enne kui oli turg, enne kui oli raha, enne kui olid institutsioonid, oli liit - meie liit - nägemus, usk, unistus. See oli unistus rahust siin mandril, mida on räsinud nii paljud sõjad.
Ma olen kuulnud, et rääkida rahust eurooplaste põlvkondadele, kes ei ole sõda kunagi tunda saanud, on veidi passé. Ma saan ainult öelda: "Vaadake enda ümber”. Vaadake näiteks kõiki neid pagulasi, kes saabuvad meile sõja, relvakonfliktide, türannia eest põgenedes. Need pagulased ei suhtu kindlasti halvakspanuga saavutusse, milleks on rahu ja julgeoleku tagamine peaaegu kogu kontinendil. Ja need pagulased - need inimesed - püüdlevad sarnaselt nii paljude inimestega mujal maailmas õiguste ja vabaduste poole, mida liiga palju meie kodanikke peab endastmõistetavaks.
Sama palju, kui liit on rahust, on see ka vabadusest, demokraatiast, kodanikuõigustest ja õigusriigist nii meie kodanike kui ka meie sisserändajate jaoks. Usume, et igal inimesel on õigus inimväärikusele, mis tähendab, et inimesel on õigus elada püsti seistes, mitte põlvedel olles, ning õigus vabalt mõelda, rääkida ja teenida jumalat.
Jean Monnet' on sageli tsiteeritud avalduses öelnud, et ilma inimesteta ei saa midagi tehtud, kuid ilma institutsioonideta ei jää midagi püsima. Praegu on see täpselt sama tõsi kui siis, kui ta seda ütles, kuid teisest küljest on tõsi ka see, et institutsioonid närbuvad, kui neid ei toeta tugevate veendumustega inimesed. Peame meeles pidama, et meie kodanikud jäävad meiega üksnes siis, kui anname neile nägemuse: kui anname neile unistuse.
Ma soovin lõpetuseks Ungarile palju edu nüüd, mil see on eesistujariigi teatepulga üle võtnud. Ma olen kindel, et ta kannab kõrgel euroopaliku rahu unistuse, euroopaliku vabaduse unistuse tõrvikut ning püüdleb veelgi tugevama liidu poole.
(Aplaus)
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) Austatud juhataja! Yves Leterme! Head kolleegid! Belgia eesistumise ajal tegi liit tõhusalt ja keskendunult, pragmaatiliselt ja ühenduse vaimus olulisi edusamme, mis väärivad meie imetlust ja tunnustust.
Sooviksin Euroopa Komisjoni nimel südamest tänada peaminister Leterme'i, kogu tema meeskonda valitsuses, haldusorganeid ja kõiki belglasi, kes andsid endast parima eesistumise õnnestumiseks!
See oli tubli ja suurepärane eesistumine Euroopa Liidu tuleviku jaoks delikaatsel ja probleemsel ajal. Harva on katsumusi, mis on nii tähtsad, ja probleemid, mida on nii oluline lahendada. Nende pikkade kära ja raevu - kui selle väljendi andestate - kuude jooksul hoidis eesistujariik Belgia Euroopa poliitikat kindlal kursil. Selle tegevus lähtus alati Euroopa Liidu eksistentsi mõttest, igaühe solidaarsusest üldistes Euroopa huvides. Selle tegevus võimaldas meil kaardistada parima tee edasi meie põhieesmärkide saavutamiseks: stabiilsus ja töökohti loova kasvu taaskäivitamine.
Tegemist oli kuudega, mil Euroopa elas ikka veel finantskriisi pöörases rütmis ja riigivõlakriisis. Kõikide silmad olid euroala tulevikul ja meie otsusekindlusel seda kaitsta. Kui ütleme, et teeme kõikvõimaliku, et kaitsta euroala kui terviku stabiilsust, siis ei tohi need jääda sõnakõlksuks. Tegu ei ole ei rohkem ega vähem kui meie kindla poliitilise tahte väljendusega kaitsta meie ühist tulevikku. Euroala tulevik ja Euroopa Liidu tulevik on ühe mündi kaks külge. Tahame, et see tulevik oleks stabiilne ja edukas nii meie kui ka tulevaste põlvede jaoks. See on alati olnud ja saab olema Euroopa lõimumise ja ühenduse vaimu tähendus.
Põhjapanevad reformid, mida endale kohustuseks oleme võtnud, näitavad, et oleme täielikult teadlikud Euroopa Liidu ees seisvast proovikivist. Peame kohanduma kiiresti muutuva globaliseerunud maailma uute poliitiliste, majanduslike ja strateegiliste reaalsustega. Peame kohanduma, samal ajal taaskinnitades meie väärtusi, kaitstes meie huvisid ja suurendades meie usaldusväärsust ja mõju rahvusvahelisel areenil.
Nende edusammude keskmes on põhiotsused, mida oleme võtnud Euroopa majandusjuhtimise tõhustamiseks ning meie makromajanduslikule tasakaalustamatusele lahenduse leidmiseks. Valikut ei ole, on vaid tungiv vajadus. Loodan, et selle kuuekuulise perioodi jooksul võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu ettepanekud majandusjuhtimise kohta.
Küsimus ei ole põhimõtteliselt selles, kes Euroopa eri poliitilistest sidusrühmadest väljub võitja või kaotajana, vaid selles, kas igaüks meist on valmis tegema koostööd meie vastastikusi õigusi täielikult austades. Olemuslikult on küsimus selles, kas Euroopa Liit tervikuna väljub võitja või kaotajana. Vastus on selge: kui me ei tõhusta oma majandusjuhtimist, oleme kõik kaotajad - nii euroalal kui ka kogu Euroopa Liidus.
Kui me ei tõhusta meie majandusjuhtimist, kaotame lahingu Euroopa stabiilsuse, majanduse ja tööhõive eest. Kui me ei tõhusta majandusjuhtimist, võivad tänastest tugevatest lülidest homme saada nõrgad lülid. Ja kui me ei tõhusta majandusjuhtimist, kaotame oma usaldusväärsuse rahvusvahelisel areenil.
Ehkki juhtimise ja makromajandusliku tasakaalustamatuse küsimused on ühtlasi globaalsed küsimused, mis on arutluse all, eriti G20 kohtumistel, siis kuidas saaksime jääda oma rahvusvaheliste partnerite silmis usaldusväärseks ja mõjuvõimsaks, kui me ei suuda neid küsimusi isegi ELi tasandil lahendada? Ma ütlen oma sõnu hoolikalt kaaludes: olemuslikult on tegu Euroopa Liidu jaoks eksistentsiaalse küsimusega. Tegutseme ja paneme ennast liiduna maksma või me ei tegutse ja lubame endal tähtsusetuks muutuda. Küsimus on tegelikult meie kollektiivses saatuses.
Õnneks liigume enese maksmapaneku suunas. Tahaksin seetõttu eesistujariik Belgiat siiralt tänada. 17. septembril ECOFINi nõukogus saavutatud kokkuleppe tulemusel kehtestati majandusjuhtimise uued tsüklid, mida teatakse kui Euroopa semestrit. Esimene samm astuti eelmisel nädalal, kui esitati Euroopa Komisjoni koostatud iga-aastane majanduskasvu analüüs, milles teeme väga selgeks, et kolm prioriteeti, millele peame oma pingutused suunama, on makromajandusliku stabiilsuse tugevdamine - eriti eelarvete range konsolideerimise kaudu -, struktuurireform ja töökohti loov kasv.
Saavutasime ka märkimisväärset edu finantsjärelevalve puhul, eriti Euroopa finantsjärelevalve uue arhitektuuri vastuvõtmisega, mis kehtib alates 1. jaanuarist 2011, kui loodi Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja kolm uut finantsjärelevalveasutust, mis hõlmavad vastavalt turgusid, pankasid ja kindlustust.
Nende kuue kuu jooksul suutsime saavutada kokkulepped spekulatiivsete fondide ja muude alternatiivsete investeerimisfondide juhtimise kohta ja ka reitinguagentuuride kohta. Meie kodanike jaoks ei ole kokkuhoiumeetmed ebamäärane kontseptsioon, vaid igapäevaelu karm reaalsus. Kogu Euroopas on palju probleeme ja muresid, kuid kogu Euroopas on ka suured lootused, et liiga kaua edasilükatud reformid saavad lõpuks tehtud, et Euroopa mõõde on lahenduse lahutamatu osa ja et Euroopa kaitseb maailmas oma projekte, väärtusi ja huvisid.
Seepärast on tähtis levitada võimalikult laialdaselt teavet selle kohta, mida liit teeb jätkusuutliku ja töökohti loova kasvu taastamiseks ning õiglasema ja keskkonnasõbralikuma Euroopa ühiskonna ülesehitamiseks.
Tahaksin ühtlasi juhtida tähelepanu muudele saavutustele, eriti mis puudutab välispoliitikat ja -suhteid. Üks sellistest saavutustest on 6. oktoobril Lõuna-Koreaga allakirjutatud vabakaubandusleping, mis on kõige kaugeleulatuvam kaubandusleping, mille Euroopa Liit on kunagi sõlminud, ja millest peab saama meie tulevaste kahepoolsete kaubanduslepingute mõõdupuu.
Vastupidi mõnede pessimistide ootustele suudeti Cancúnis teha ka mõned edusammud kliimamuutuse vastase võitluse mitmepoolsuses. Cancún näitas ka eesistujariigi ja komisjoni koostöö tähtsust, et Euroopal oleks võimalik rahvusvahelisel areenil rääkida järjekindlal ja kuuldaval häälel.
Praktiliste tulemuste puhul tahaksin samuti kiita Belgia eesistumise ajal lõpuks saavutatud eurovignette'i kokkulepet transpordi vallas. See on meie kodanike jaoks väga tähtis.
Tahaksin Belgia eesistumist tunnustada ka selle eest, et Lissaboni lepingu olulisi uuendusi võimaldati nii eeskujulikult austada ja rakendada. Eesistujariik kasutas kõiki oma läbirääkimisoskusi, mis päädis suurepärase tulemusega Euroopa Liidu keerulistel aruteludel 2011. aasta eelarve üle kooskõlas lepinguga kehtestatud uute eelarveeskirjadega. See oli näide Euroopa vaimust ja kompromisside kultuurist selle parimal kujul. Komisjon on uhke oma osa eest tulemuse saavutamisel.
Kooskõlas minu kohustustega parlamendi ees on mul homme esimene kohtumine Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzekiga ja peaminister Orbániga, kes on nõukogu roteeruv eesistuja, et arutada eelarve küsimuses võetavaid järgmisi meetmeid.
2010 oli sageli raske ja mõnikord äärmiselt nõudlik aasta. Lõppkokkuvõttes oli see siiski väga produktiivne. Kahe riigi, Belgia ja ka Hispaania eesistumise ajal liiguti otsustavalt edasi Euroopa lõimumisega. Näen selles meie liidu tugevust ja meie institutsioonide nõuetekohast toimimist. Nüüd peab troika kolmas riik Ungari seda hoogu hoidma.
Eelmisel aastal vastu võetud tähtsad otsused tõendavad, et kõik meist - parlament, nõukogu, komisjon ja liikmesriigid - teavad, mida peame tegema, et tagada Euroopale stabiilne ja edukas tulevik. Kui me teame, mida me peame tegema, siis peame seda tegema kohe. Oleme öelnud, et meil on olemas tahe tegutseda. Nüüd peame näitama, et me tõepoolest suudame täita oma poliitilised kohustused neid nõrgendamata ja laskmata end eksitada esimestest taastumise märkidest.
Peame oma meetmeid tõhustama, näitama, et need ei ole vaid reaktsioon turul valitsevale kriisi survele, vaid pigem otsustav taaskinnitus meie soovist elada siin liidus üheskoos rahus, solidaarsuses ja vabaduses.
Jean-Luc Dehaene
Austatud juhataja! Eesistujariik Belgia on õigusega kõikjalt kiitusi saanud. Austatud peaminister! Võite oma kolleegidega enda arvele imetlusväärsed saavutused kirjutada. Selle asemel et kommenteerida konkreetseid saavutusi, tahaksin pigem eelkõige rõhutada kuldset eeskuju, mille eesistumisele seadsite. Lõppude lõpuks oli nõukogu eesistujariik Belgia esimene, mille ametiaeg langes täielikult ühte Lissaboni lepingu uude institutsioonilisse raamistikku. Juba see iseenesest oli proovikivi.
Leping muutis institutsioonilist raamistikku radikaalselt, nagu mainisin juba oma raportis eelmise ametiaja kohta. Seega on Euroopa Ülemkogust ja nõukogust selgelt saanud kaks eraldi institutsiooni, millel kummalgi on oma presidentuur. Veel üks uuendus on see, et leping kirjeldab nõukogu volitusi täpselt samas sõnastuses nagu parlamendi volitusi. Paratamatult jääb mulje, et nõukogu mõnedel liikmetel on olnud raskusi parlamendi ja nõukogu uue suhtega kohanemisel. See oli ilmne arutelus eelarve üle.
Seda ei saa siiski öelda eesistujariik Belgia kohta. Konsultatsioonis komisjoni ja parlamendiga suunas see oma pingutused peamiselt Euroopa seadusandliku tegevuskava realiseerimisse. Euroopa prioriteedid on selles alati olnud ülimalt tähtsad. Belgia eesistumise edu on sellega osaliselt seletatav. Minevikus on eesistujariigid liigagi sageli üritanud seada oma riigisisesed prioriteedid Euroopa tegevuskavast kõrgemale. Seekord nii ei olnud ja seepärast tegi Euroopa selle eesistumise ajal tõelisi edusamme. Keeruline eelarvearutelu, mille käigus seadis eesistujariik Belgia ühtlasi kursi liidu ees lähiaastatel seisvale ühele kõige keerulisemale katsumusele, nimelt uue finantsraamistiku kehtestamine. Belgia võttis varasematelt eesistujariikidelt üle lubaduse, et parlament kaasatakse mitmeaastase finantsraamistiku arutelusse. Komisjon omalt poolt kohustus oma mitmeaastast kava käsitleva ettepaneku raames koostama ettepanekud liidu omavahendite kohta - ja see oli hädavajalik. Parlament tagab seega, et nii komisjon kui ka tulevased eesistujariigid järgivad neid kohustusi.
Hannes Swoboda
Austatud juhataja! Peaminister Leterme! Nõukogu liikmed! José Manuel Barroso! Meil on sellel nädalal võimalik võrrelda kahte eesistumist: äsja lõppenut ja seda, mis just algas. Eesistujariik Belgia puhul pean ütlema, et see tegi suurepärast tööd - seega suur tänu selle eest! Eesistujariik tegi seda keerulistest tingimustest hoolimata - kodune poliitiline olukord ei ole loomulikult lihtsate killast, Lissaboni leping on uus ja isegi suhted Euroopa Ülemkoguga ei ole eriti lihtsad. Eesistujariik Belgia keskendus siiski selgelt Euroopale. Ta tahtis Euroopat edasi viia.
Eesistujariik Ungari puhul oleme - vähemalt siiani - näinud vastandina eesistujariiki, mis pühendab rohkem tähelepanu oma riigisisestele asjadele, teiste sõnadega kodus võimul püsimisele, eriti mis puudutab väga vastuolulist meediaseadust, mida me samuti hiljem arutame. Loodan, et Viktor Orbán uurib hoolikalt, kuidas eesistujariik Belgia tegutses ja võib-olla järgib mõnevõrra selle eeskuju.
Yves Leterme, rääkisite majandusjuhtimisest. Selles suhtes saan vaid täielikult toetada José Manuel Barroso öeldut. See on n-ö kas/või olukord. Kas Euroopas toimuvad uued kriisitekitavad sündmused - ja seda mitte ainult euroalal - või proovitakse luua tõhus majandusjuhtimine, mille aluseks on kõigi liikmesriikide koostöö ning ka komisjoni võetavad tõhusad meetmed. Te teate, José Manuel Barroso, et me toetame teid selles täielikult. Yves Leterme, saavutasite selles vallas palju, kuid peame nüüd edasi minema, peame astuma järgmised sammud.
Ütlesite, et asi on peamiselt maksu-, eelarve- ja sotsiaalses koostöös. See viib mind teise teema juurde: nimelt sotsiaalne mõõde, milles eesistujariik Belgia oli suurepärane. Ma usun, et me kõik oleme huvitatud - ehkki rõhuasetus võib erineda -, et seda sotsiaalset mõõdet vastavalt arendatakse. Sotsiaalne Euroopa ei tähenda, et Euroopa sotsiaalpoliitilises sfääris tehakse kõik viimseni ära; pigem tähendab see näiteks seda, millest rääkisite ja mida saavutasite vaesusevastases võitluses. On skandaalne, et vaesus on Euroopas mõnel määral tegelikult suurenemas. Sama kehtib selle suhtes, mida rääkisite aina suurenevast tulude jaotumise ebavõrdsusest. Oma eesistumise ajal tegite selgeks, et tegemist ei ole pelgalt sotsiaalse küsimusega; see on ka majanduslik küsimus. Suurem vaesus ja suurem sotsiaalne ebavõrdsus tähendab ühtlasi konkurentsivõime kaotamist. Seda on tõestatud nii majanduslikult, rahanduslikult kui ka empiiriliselt. Teie öeldu on väga tähtis.
Samuti on tähtis see, mida rääkisite kodanike Euroopast. Koos Maroš Ševčoviči ja täiskogu liikmetega aitasite konkreetselt kaasa Euroopa kodanikualgatuse käivitamisele. See on oluline samm edasi, kui Euroopa-meelsed jõud kasutavad seda asjakohaselt selleks, et tuua Euroopa kodanikele lähemale.
Soovime loomulikult Belgiale kõike paremat tulevikus. Tähtsusetu ei ole see, kuidas poliitilisel areenil osalejad käituvad. Ma loodan, et Belgia kõik poliitilised jõud proovivad leida tõelist konsensust. Kriisist tabatud piirkonna inimestele on raske öelda, et nad peaksid lihtsalt saavutama konsensuse, lihtsalt tegema olulistes küsimustes koostööd, kui see ei ole Belgia - Euroopa Liidu keskse piirkonna - puhul võimalik.
Soovin teile sel teemal parimat! Esindasite paljuski eeskujuväärivat eesistumist. Loodan, et teised, järgnevad eesistujariigid järgivad teie eeskuju.
(Aplaus)
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel)
Krisztina Morvai
Austatud juhataja! Soovin Hannes Swobodalt küsida, kuidas julgeb ta kritiseerida eesistujariik Ungarit, kui see on alles alustamas. Ta isegi ei tea sellest midagi. Miks ei kritiseeri ta selle asemel oma seltsimehi sotsialistide fraktsioonist, kes 1956. aasta revolutsiooni 50. aastapäeval tulistasid omaenda rahva pihta ja kes vangistasid meelevaldselt sadu inimesi? Ta võiks neilt küsida ja neid kritiseerida.
Hannes Swoboda
Austatud juhataja! Olen tuttav sedalaadi argumendiga, mille kohaselt valitsust kritiseerides kritiseerid sa rahvast. Ka minu kodumaal oli see varem nii.
Teeme selle selgeks! Meie ei alustanud seda arutelu. Selle alustas Ungari valitsus selle - nagu ma ütlesin - vaidlustatud seadusega. Selle seaduse vastu on paljud Ungari kodanikud, kes kannatasid kommunistliku ja natsistliku režiimi all. Nad kardavad, et nende sõnavabadus on ohus. See on küsimus, mis tuleb lahendada.
Guy Verhofstadt
Austatud juhataja! Teen ettepaneku arutleda eesistujariigi Ungari üle homme. Peaksime need küsimused lahus hoidma, sest vastasel juhul peab peaminister Leterme kommenteerima Ungari uut meediaseadust ja usutavasti ei ole see tema kohustus.
Parlamendi roll, head kolleegid, on võtta vastu õigusakte ja teostada nende üle järelevalvet, mis seega tähendab kriitikat, kui asjad lähevad halvasti, kuid ka kiidusõnu, kui asjad lähevad tegelikult hästi. Me võime öelda, et Belgia eesistumine oli hea, väga hea ja et see oli edukas tänu paljude inimeste jõupingutustele: Belgia valitsus, kuid ka paljud diplomaadid, alaline esindaja, alalise esindaja asetäitja ja kõik need, kes tegid iga päev selle edu nimel tööd.
See oli edu, mida keegi ei näinud ette, sest, peaminister, kõigi meie valijad pommitasid meid järgmise küsimusega: kuidas saab hooldusvalitsus olla edukas eesistujariik? Minu arvates oli see esimene kord, kui meil oli tõeliselt euroopalik valitsus, sest see valitsus tegeles üksnes Euroopa asjade ja Euroopa küsimustega ja selle tähelepanu ei juhtinud kõrvale selle liikmete enda riikide asjad.
See on peaaegu nagu kutse teistele valitsustele, et nad võiksid Euroopa Liidu eesistumist üle võttes olla hooldusvalitsused, nii et nad saaksid kuue kuu jooksul keskenduda Euroopale, selle asemel et sellega aeg-ajalt muude küsimuste kõrval tegeleda.
Ma arvan, et Belgia eesistumine oli edukas peamiselt ühel põhjusel (vaadakem finantsjärelevalvet, riskifonde, reitinguagentuure): kuna see eesistujariik sai aru, et uue lepingu kohaselt peame töötama selle nimel, et oleks rohkem Euroopat, ja kuna see surus nõukogus peale rohkem Euroopat. Sama ei saa öelda kõigi eesistujariikide kohta. Jean-Luc Dehaene'il on õigus, kui ta väidab, et mitu liikmesriiki ei ole tõepoolest ikka veel mõistnud, et alusnõuded on muutunud.
Alusnõuded on muutunud ja eesistujariik Belgia oli esimene, kes sellest aru sai. Kui meil on lõpuks olemas Euroopa järelevalve kokkulepe, millega on viimaks saavutatud Euroopa Parlamendi eesmärgid, siis seda seetõttu, et eesistujariik Belgia ütles meie kolleegidele nõukogus: et see ei toimi ja lahendus peab olema euroopalik, erinevalt rahandusministrite 2009. aasta detsembris väljatöötatud lahendusest.
Ma ütleksin sama Euroopa patendi kohta. See oli nüüd küll oluline läbimurre, austatud president! Pöördun teie ja kõigi teiste liikmete poole, et annaksite Euroopa Parlamendile selle patendi puhul rohelise tule võimalikult ruttu, nii et lõpuks ometi pärast rohkem kui 20 aastat saaks Euroopa patendist reaalsus.
Isabelle Durant
Austatud juhataja! Nagu teised enne mind ütlesid, on enesestmõistetavalt tõsi, et siiani on Belgia poliitilised juhid olnud mujal paremad kui oma kodus. Igal juhul toetan seda ja kiidan teid! Belgia meeskond tegi head tööd ja see on väga hea.
Pealekauba usun, et vastuseis, mida te eri nõukogudes kohtasite, meenutab tegelikult vastuseisu, mida kohtame aruteludes Belgias: solidaarsus, siirded, kõik need küsimused panustamise või mittepanustamise kohta on midagi, mis on meile Belgias väga tuttav ja millega te nõukogus silmitsi seisite.
Lisaks, José Manuel Barroso, kuna väljendasite oma imetlust ja tunnustust, võiks võib-olla kunagi tulevikus Euroopa Liit suunata Belgiat õiges suunas või ulatada talle oma abikäe. Kuna Belgia aitas Euroopa Liitu, siis võib-olla saab Euroopa Liit aidata Belgial jagu saada föderaalsest ummikseisust.
Mis puudutab ülejäänut, peaminister - kui tulla tagasi konkreetsete küsimuste juurde -, eriti eelarve teemat, siis lahkuval eesistujariigil on suurem vastutus kui ametisse asuval eesistujariigil. Seega arvan eelarve puhul, et kahtlemata jäi meil puudu julgusest, kui jätsime vastu võtmata ettepaneku kokkuleppe kohta, mille oleksime võinud finantsressursside puhul sõlmida, kuid saabuvatel kuudel on keskmes omavahendite küsimus ja ma loodan väga Belgia - mis saab, kui nii tohib öelda, tagasi oma sõnavabaduse, kuna ei esinda enam liikmesriike, vaid räägib enda nimel - peale, et ta seda asja edasi viiks.
Euroopa valimisringkond on teine tähtis küsimus. Mingil ajal tulevikus kerkib see teema nõukogus üles. Ma tean, et Belgias on neid, kes ei taha föderaalset valimisringkonda, kuid minu arvates on see vajalik, ja võib-olla just selle pärast, et seda Belgias ei taheta, tahab Belgia seda Euroopa tasandil. Euroopa valimisringkond oleks ääretult kasulik selleks, et tagada see, mida teie nimetasite Euroopa Liidu hingeks, st asjaolu, et Euroopa kodanikud võivad end lihtsalt pidada kodanikeks, kes saavad hääletada ka teiste kui oma riigisiseste esindajate poolt. Ma arvan, et see küsimus on väga tähtis.
Ja kolmas küsimus, mida on juba mainitud, on kodanikualgatus. Ka siinkohal loodan väga Belgia peale, et see kiirendaks rakendamisprotsessi. See on lisaks majandusjuhtimise reformidele oluline vahend ja ma loodan, et Belgia saab aidata kaasa, et protsessi kiiremini ja tõhusamalt edasi viia.
Derk Jan Eppink
Austatud juhataja! Möödunud kuue kuu jooksul tõestas Belgia, et on väärt olema eesistujariik. Ei oleks osanud arvatagi, et ametisolev Belgia valitsus oli tagasi astumas. Kui vaatan teemavaldkondi, mida olen pädev hindama, siis bilanss on positiivne. Kokkulepe riskikapitali määruse kohta, finantsturgude järelevalve määrus ja 2011. aasta eelarve. Tean nii Belgiat kui ka Euroopat hästi. Euroopa poliitika on nii-öelda Belgia poliitika laiendus, kuid suurema eesmärgiga. See hõlmab kompromissidele jõudmist vestluste ja pikkade lõunasöökide ajal ja tulemuse saavutamiseks vajaduse korral ka veidike veenmist.
On neid, kes väidavad seetõttu, et Belgia on Euroopa miniatuuris. Just siin on oht Euroopale, sest Belgia enda süsteem ei suuda enam kompromisside najal toimida. Isegi Yves Leterme'ile ei ole veel järeltulijat. Kui Belgia on Euroopa tulevik, siis peame endalt küsima: miks Belgia süsteem on lõppu leidmas? Miks on see lagunemise äärel?
Minu arvates selgitab seda see, et Belgia on ehitanud üles siirdemajanduse, mis ei ole enam taskukohane. Tekitasime solidaarsuse nimel rahavood Flandriast Vallooniasse ja Brüsselisse, kuid, José Manuel Barroso, kui solidaarsus on ühesuunaline, siis inimesed võõrduvad üksteisest ja just selle tunnistajaks me praegu Belgias oleme.
Euroopas tegeleme praegu usinalt siirdemajanduse loomisega. Te olete seda teinud ja selle tulemusel on eurot juba väärkasutatud. Nüüd on meie ees eurovõlakirjade üleskutse. Guy Verhofstadt kutsub selleks üles iga päev. Vaadakem ka euro hädaolukordade fondi, mis on hakanud meenutama Ponzi skeemi! Esialgu oli see ajutine, siis alaline ja nüüd peame sellesse aina rohkem raha sisse pumpama. Üks kaasnev kadu on konkurentsivõime, sest välisinvesteeringud Euroopasse vähenevad. Kes tahab näha tuleviku Euroopat, vaadaku praegust Belgiat! Siis suudaksime ette kujutada Saksamaad Flandria rollis, mis ütleb, et nad ei taha enam kõigi teiste eest maksta. Mõned teist naeravad selle peale, kuid oht on lähemal, kui te arvate. Olgu see meile kõigile äratushüüuks.
Yves Leterme, ma olen teid alati väga austanud. Soovin teile edu selles, mida edaspidi teete, kuid kardan, et Belgia ei lase teid teie praeguselt ametikohalt veel tükk aega minema.
Patrick Le Hyaric
Austatud juhataja! Yves Leterme, tunnistan täielikult, et võtsite Euroopa Liidu eesistumise üle väga raskes kriisiolukorras, kuid andsite siiski mõista, et sotsiaalküsimused saavad olema üks teie prioriteetidest ning tegite teatavaks statuudi, milles kaitstakse avalikke teenuseid.
Te ei võtnud mitte midagi ette. Peale selle, et ei olnud algatust, et kaitsta üldist huvi pakkuvaid teenuseid, oleme praegu tugevdatud stabiilsuspakti tõttu sattunud murettekitavasse keerdu, kus liikmesriikide võla vähendamiseks sunnivad finantsturgude ja reitinguagentuuride raisakotkad liikmesriike müüma oma avalikke hüvesid, mis on siiski õiglust ja võrdsust tagavad varad.
Mis puutub sotsiaalküsimustesse, siis oli vaja parlamendi valvsust, et tõrjuda tagasi veoautojuhtide tööaja suurendamine ja niinimetatud ühtse loa projekt, mis on Bolkensteini direktiivi laiendatud versioon.
Meil oli vaesuse vastu võitlemise Euroopa aasta. Euroopa Liidus ei ole isegi mitte üht vaest vähem; vaeseid on aina rohkem ja rohkem! Ja tuleb tunnistada, et kriisivastased meetmed on ebatõhusad, sest nendega hajutatakse sotsiaalseid õigusi.
Vastu võetud strateegias nõutakse pidevalt kapitalimaksude alandamise ning ostujõu vähenemise ja kokkuhoiu - sõna, mida ma kuulsin esimest korda mainivat José Manual Barrosot - pärast kasvu vähenemise tõttu suurtesse võlgadesse sattunud liikmesriikide võlausaldajate rahustamist. Ja nüüd tahate selleks kontrollida liikmesriikide parlamentide asemel ise liikmesriikide eelarveid a priori.
Algatasite salaja Euroopa aluslepingute läbivaatamise, kuigi eile ütlesite meile, et need on pühad. Siiski keeldusite järjekindlalt algatamast arutelu kapitali liikumise maksudest ja kapitali maksustamise ülespoole ühtlustamisest rahastatava sotsiaal- ja keskkonnafondi loomise, Euroopa Keskpanga poolt liikmesriikide võlgade tagasiostmiseks raha leidmise ning õigluseks ja sotsiaalseks arenguks ülioluliste avalike teenuste arendamise üle.
Austatud peaminister, ütlesite eesistumise alguses, et soovite kaine mõistusega eesistujariiki ja see rääkis vägagi teie kasuks. Teie eesistumise ajal, tuleb tunnistada, kaeti aga finantsturgude ja suuraktsionäride vajadusi. Inimesed elavad aina suuremas vaesuses.
Niki Tzavela
Austatud juhataja! Tahaksin alustuseks soovida kõigile, eelkõige komisjonile, büroole ja kõigile parlamendiliikmetele head uut aastat aastal, mis tõotab tulla väga raske. Tahaksin möödaminnes kommenteerida kinnast, mille meile heitis komisjoni president José Manuel Barroso, kes ütles, et peame globaalse majandusjuhtimise kaudu aitama tal näidata, mis on Euroopa. Euroopa on ühtne majanduslik, kultuurne ja võib-olla ka poliitiline jõud. Selleks et Euroopa oleks jätkuvalt arvestatav jõud, peame kõik komisjoni toetama.
Mis puutub Belgia eesistumisse, siis üldine seisukoht on, et see oli väga edukas. Tahaksin juba öeldule lisada kaks punkti, mida ei ole mainitud ja mis toovad esile Belgia eesistumise edukuse. Esiteks toimis Belgia täiesti euroopalikult; teiste sõnadega - see järgis komisjoni ja Euroopa Parlamendi tegevuskava. Tavapäraselt lisavad eesistujariigid oma rahvuslikud küsimused. Belgia seadis hea eeskuju, näidates, et oleme Euroopa ja järgime komisjoni kehtestatud tegevuskava. Belgial ei olnud eesmärki lisada omaenda tegevuskava. Teine kiiduväärt punkt Belgia eesistumises oli mudel, mida nad rakendasid; nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni kolmepoolsete kõneluste ja kolmepoolse koostöö mudel. Tänan kaasparlamendiliikmeid!
Philip Claeys
(NL) Austatud juhataja! Yves Leterme, teile on tehtud märkimisväärsel hulgal komplimente selle kohta, kuidas eesistujariik Belgia toimis, ja see on mõistetav. Euroopa Komisjon ja parlament hingavad kergendatult, et Belgia eesistumine on lõppenud ilma suuremate õnnetusteta. Tõepoolest - ilma valitsuseta kunstlik riik; riik, mis ei suuda iseennastki juhtida, on vaevalt ilmne kandidaat, kes võiks ELi eesistumise üle võtta.
Loomulikult võiks öelda, et teil ja teie ministritel oli rohkelt aega eesistumisega tegeleda, arvestades seda, et olite vaid hooldusvalitsus. Võiks öelda, et lõikasite kasu diplomaatidest, kes tegid oma tööd hästi, ja et roteeruva eesistumise tähtsus on alates Lissaboni lepingust vähenenud.
Kõik see võib olla tõsi, kuid arvan, et teie parim otsus oli võtta kuulda Vlaams Belangi nõuannet hoida madalat profiili. Oleksite võinud korrata eelmise, 2001. aasta Belgia eesistumise tehtud vigu. Mõelge vaid läbikukkunud nn pralineekohtumisele Brüsselis, diplomaatiliste eksimuste kuhjumisele ja sellele, mida me nüüd teame Laekeni deklaratsioonina, mis lõppkokkuvõttes viis Euroopa põhiseaduse kokkuvarisemiseni!
Loomulikult ei ole asjalood nii, nagu oleks Belgia eesistumine puhta võidu saanud: esiteks vahejuhtum, kus sotsialistlik pensionide minister Daerden juhtis ministrite nõukogu joobeseisundis - volinik Andori nägu räägib iseenda eest; Flaami maksumaksjad ja netomaksjad ei suuda enam selle üle naerda, teades, et see tüüp vastutab nüüd nende pensionide eest.
Lisaks pingutas välisminister Vanackere meeleheitlikult, et avada mis tahes hinnaga ja rahva tahte vastaselt Türgi ühinemisläbirääkimiste uus peatükk, ehkki läbirääkimisi Türgiga ei tohiks isegi kaaluda.
José Manuel García-Margallo y Marfil
(ES) Austatud juhataja! Ma ei hakka rõhutama juba öeldut. Belgia eesistumine on olnud suurepärane. Tahaksin mainida kahte kõrgpunkti: finantsjärelevalve ja Euroopa semester. Tahaksin nende kõrgpunktide puhul rääkida sellest, mis on tehtud ja - mis olulisem - sellest, mida on vaja teha.
Finantsjärelevalvest rääkides suutis minister Reynders 48 tunni jooksul panna kokku paketi, mis oli ummikseisus, ja me saime anda nõukogule ja komisjonile selle, mida komisjon oli meilt palunud: Euroopa ametiasutused, mis said alates 1. jaanuarist 2011 tööle hakata - tugevad, mõjuvõimsad algupärasel euroopalikud ametiasutused.
Järgnevalt toimunu ei tekita eriti kindlustunnet. Meil ei ole ikka veel nende asutuste juhte; meil on erakordselt väike eelarve ja mulle on öeldud, et neis asutustes ametisse asujate tasud ei ole just suurepärased. Kindlasti on need märksa vähem suurepärased kui boonused, mida saavad Londoni pankurid.
Ikka on veel vaja lahendada kaks küsimust: süsteemsete asutuste määrus ning sissemaksed ja pangandusmaksud.
Süsteemsete asutuste määruses tahame, et Euroopa ametiasutus vastutaks järelevalve eest, tehes seda liikmesriikide ametiasutuste kaudu, mis antud juhul tegutsevad vahendajatena, järgides Euroopa asutuse juhiseid. Alternatiiv ei oleks midagi mõistlikku.
Maksustamise puhul kehtestatakse pankadele volinik Šemeta ettepaneku kohaselt kõikvõimalikud maksud. Parlament on juba vastu võtnud kaks sissemakset: sissemakse koordineeritud tagatisfondidesse ja sissemakse panganduse stabiilsuse fondidesse. See on fakt ja järgmiseks saame arutada pangandusmaksu või pangatehingute makse, sest - ma rõhutan - kõik muu on fakt.
Euroopa semestri puhul on ainus, mida me kõigega koordineerida tahame: eurovõlakirjade, projektivõlakirjade, mehhanismi jne...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Kathleen Van Brempt
(NL) Austatud juhataja! Ma riskin enda kordamisega. Ausalt öeldes on see arutelu olnud mõnevõrra sündmustevaene, kuid samas võime selle üle uhkust tunda, mistõttu liitun rõõmsalt kaasparlamendi kiidukooriga eesistujariik Belgiale. Yves, sinu meeskond, ministrid ning ka poliitiline ja diplomaatiline korpus on teinud fantastilist tööd. Mul oli võimalus seda oma silmaga tunnistada: mul oli rõõm ja heameel osaleda kahel korral keskkonda käsitlevates kolmepoolsetes kõnelustes ja - ei, te ei tohiks nüüd liiga uhkeks minna, kuigi nüüd saate veidi kiita - soovin siinkohal teha teile komplimendi arukuse eest eesistumise ajal.
Pean kiidusõnadele siiski lisama ühe suure ja ühe väikse aga. Minu esimene aga puudutab sotsiaalpoliitikat; minu arvates oleme mitmes sotsiaalküsimuses edusamme teinud. Peame siiski olema ausad ja ütlema - ja ma ei süüdista selles Belgia eesistumist, vaid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastat -, et Euroopa Liidu huvi nende küsimuste vastu ei ole just suur. Me ei ole õiguslikes küsimustes erilisi edusamme teinud, näiteks Euroopa miinimumsissetulekuga, ja seega on ikka veel palju teha.
Minu teine aga on seotud rolliga, mida eesistujariik Belgia mängis Lissaboni-järgsel perioodil. Mind on kiitnud Guy Verhofstadt ja Jean-Luc Dehaene, kaks endist peaministrit, kellel on väga põhjalikud teadmised institutsioonidega seotud asjadest. Sellel rollil on aga oma varjukülg, eelkõige eesistujariik Belgia poliitilise juhtrolli puudumine mitme tõepoolest kriitiliselt tähtsa teema puhul. Vahepeal lihtsalt istuti ega tehtud midagi, kuid Herman Van Rompuy oleks pidanud selles küsimuses ohjad enda kätte haarama.
Räägin majandusjuhtimise arutelust ja Euroopa Liidu võlakriisi arutelust. Teised valitsusjuhid - rääkimata minister Merkelist ja president Sarkozyst - tegid midagi ära. Minu arvates tõi see viimases nõukogus kaasa piiratud tulemused, muu hulgas võlakriisi tõttu. Eesistujariik Belgia on minevikus haaranud poliitilise juhtrolli ja ma loodan, et järgmine valitsus tõepoolest haarab Euroopa Liidus selle juhtrolli.
Chris Davies
Austatud juhataja! Teeme koos seadusi, kuid liigagi sageli ei tea me, kuidas liikmesriigid neid kohaldavad. Olete olnud eestvedajaks, et teha selgeks, et parlament toetab komisjoni nõudmises lisada kõigisse tulevastesse õigusaktidesse võrdlustabelid.
Eesistujariik Belgia on olnud suureks abiks nõukogule võrdlustabeleid edendava dokumendi esitamisel, rõhutades et need aitavad kaasa selgusele ja läbipaistvusele ja tänu nendele on ELi õiguse kohaldamine kiirem ja tõhusam. Ma arvan, et selles küsimuses on alanud järelemõtlemise periood.
Peaminister, kas võiksite oma lõpumärkustes öelda, missugune on olnud reaktsioon sellele dokumendile ja kas Belgia valitsus kavatseb troikas ja nõukoguks jätkuvalt võidelda võrdlustabelite lisamise eest?
Bart Staes
(NL) Austatud juhataja! Head kolleegid! Mul on üks minut, et eesistujariik Belgiale aplodeerida. Bilanss võib üldjuhul olla positiivne, kuid patsutaksin kõigile võrdselt tunnustavalt seljale. Sisu puhul esinesid minu arvates volinikud Potočnik ja Hedegaard tänuväärselt mõjusalt olulisel bioloogilise mitmekesisuse Nagoya konverentsil ja kliimamuutuse Cancúni konverentsil.
On öeldud - ja mõnikord naljatamisi -, et eesistujariik Belgia sai hästi hakkama, sest neil oli väga palju aega ja nad said suunata kogu oma energia eesistumisele. Näiteks ütles Guy Verhofstadt, et esimest korda oli Euroopal täiskohaga valitsus. Ma nõustun. Me ei saa siiski eirata asjaolu, et nende meeskondade taga oli palju inimesi, et neid toetas hea ettevalmistusega, informeeritud diplomaatiline teenistus, mis kasutas oma suurepäraseid läbirääkimisoskusi, et tagada eesistumise edu.
Yves Leterme, homme antakse Belgias Kuldse Saapa auhind. Kui peaksin andma Kuldse Saapa eesistujariik Belgiale, parimale tegijale Belgia eesistumises, siis saaks auhinna kahtlemata Belgia diplomaatiline teenistus; inimesed, kes istuvad teie selja taga ja kes tagasid, et teie, teie meeskond ja piirkondlik valitsus tegite tõesti ära muljetavaldava töö.
Paweł Robert Kowal
(PL) Austatud juhataja! Ütlematagi on selge, et tahaksin lisada oma kiidusõnad ja komplimendid sellele, mis toimus Belgia eesistumise ajal. Kuid seda arutelu kuulates on mul tekkinud kaks üsna olulist küsimust. Kas tõesti on nii, et Belgia eesistumise ajal unustasid kõik Euroopas oma rahvuslikud huvid ja keskendusid üksnes Brüsselis asuvate institutsioonide dikteeritud ja Belgia valitsuse toetatud huvidele? Nii see kindlasti ei olnud. Me oleme jälginud sündmusi Euroopas viimase kuue kuu jooksul ja oli selgelt näha, et kui eesistujariik ei viita rahvuslikele huvidele ei tähenda, nagu neid olemas ei oleks.
Ja teine asjaolu, mis on selles arutelus võib-olla kõige olulisem ja tekitab kõige suuremaid kahtlusi: ei ole hea, kui vastandame eesmärke, mida nimetame Euroopa eesmärkideks, nendega, mida nimetame rahvuslikeks eesmärkideks. Lõppude lõpuks on rahvuslikud huvid, millest me siin räägime, ideed, mis on pärit konkreetsetest riikidest. Tegemist on konkreetse panusega, ilma milleta oleks Euroopas asjad märksa halvemad. Me ei saa kehtestada normi, mille kohaselt konkreetsetes liikmesriikides Euroopa jaoks sõnastatud eesmärke ei peeta väärtuseks, vaid probleemiks.
Rui Tavares
Austatud juhataja! Kas tohin paluda peaministri tähelepanu? Ma olen teist vasakul, peaminister. Ma pean teiega avameelselt rääkima. Mul on olemas portugalikeelne tekst, kuid ma improviseerin inglise keeles, sest seda keelt kasutasite oma sõnavõtu selles osas, mis minu jaoks oli kõige olulisem, kui te ütlesite: "...vaadake pagulasi. Vaadake pagulasi, kui arvate, et sõda ja rahu ei ole Euroopale olulised”. Te pöördusite uute põlvkondade poole.
Ma pean tunnistama, et mu süda jõnksatas, kui te seda ütlesite, sest ma olen Euroopa Parlamendi pagulaste raportöör. Te oleksite oma eesistumise ajal saanud teha rohkem, kui pagulastele vaadata. Te oleksite saanud teha midagi, et aidata; see ei olnud raske. Nõukogu oleks võinud lõpetada parlamendi algatatud kaasotsustamismenetluse pagulaste ümberasustamise küsimuses. Menetluse meiepoolses osas suurendasime liikmesriikidele pagulaste ümberasustamiseks eraldatavaid rahalisi vahendeid; kehtestasime prioriteetide kategooriad inimestele, keda on vägistatud, keda on piinatud ja kes on haiged ja kes ootavad laagrites ümberasustamist. Nõukogu ei ole kaasotsustamismenetlust lõpetanud. Tundub, et selle põhjuseks oli artikkel 290 ja delegeeritud aktid - midagi, mis sisaldub Lissaboni lepingus.
Te ütlete: "vaadake pagulasi”. Esitan teile väljakutse: tehke seda, mida meie tegime, külastage al-Holi laagrit Süürias. Öelge seal pagulastele, et vaadaku artiklit 290, vaadaku delegeeritud akte. Nad vastavad: "Millest te räägite? Mu lapsed ei käi koolis; mul ei ole passi; oleme pagulaslaagris kinni; miks räägite tühisest institutsioonilisest probleemist, kui teil oleks võimalik meid aidata?” See heidab varju Belgia eesistumisele. Mul on kahju seda öelda; ütlen seda kurvastusega.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Austatud juhataja! Sooviksin ühineda austusavaldustega, millega kaasparlamendiliikmed on esinenud Belgia eesistumise ja, peaminister, teie suunas, sest ajal mil teie riigi ministrite kabineti moodustamise viis jahmatas sügavalt paljusid äriühinguid, suutsite teie tõepoolest toetuda euroopalikule vaimule, et teie eesistumine oleks täielikult toimiv.
Minu arvates olete ennast abistajaks kutsudes liiga tagasihoidlikud, sest olete olnud taganttõukav jõud ja suutnud ületada erimeelsused, sealhulgas parlamendiga, ning teinud seda loominguliselt ja pühendumusega. Tänu teile on meil nüüd toekas Euroopa järelevalve, alternatiivseid investeerimisfonde reguleeriv direktiiv ja ka eurovignette - järjekordne keeruline vahetuskaup läbirääkimistel, mis päädis nõukogus otsusega.
Näen aga Euroopa vaimust, millest oli kantud teie sõnavõtt siin parlamendis, et vaatate ühtlasi ettepoole. Tahaksin eriti rõhutada ühte punkti teie sõnavõtus. Ütlesite õigesti, et majandusjuhtimine ei tohi viia olukorrani, kus me pelgalt ravime sümptomeid, ilma et teeksime midagi ohuga, mis meid ikka varitseb, sest kuigi jõulisest stabiilsus- ja kasvupaktist võib saada reaalsus, on tegemist siiski vaid majandusjuhtimise ühe tugisambaga.
Tahame oma kodanike huvides seda, et tuleksime sellest majanduskriisist täielikult välja ja oleksime taas kord olukorras, kus saaksime luua meie kodanikele ja noortele töökohti. Selleks et seda teha, on meil vaja jõulist euroopalikku makromajanduslikku järelevalvet ja väga tugevat Euroopa 2020. aasta strateegiat. Kas Euroopa semester teeb selle tõesti teoks? Kas liikmesriigid võtavad endale kohustuse detailiseerida majandusjuhtimine ka selles valdkonnas? Parlamendina peaksime täiel määral ära kasutama oma kaasseadusandja rolli juhtimispaketis, seadusandlikus paketis, et sellest saaks reaalsus.
Marc Tarabella
(FR) Austatud juhataja! Yves Leterme, kui te eelmise aasta juulis esitlesite Belgia eesistumise programmi, ütlesin teile tervituseks ja naljaga pooleks, et tõenäoliselt olete samas positsioonis ka jaanuaris, et meile tulemusi tutvustada. Pean ütlema, et lootsin, et ma eksin, ja - soovimata teid solvata, peaminister - oleksin nagu kõik belglasedki lootnud täna enda ees näha 13. juuni valimistel nõuetekohaselt valitud valitsusjuhti. Teie olite see, kes pidi eesistumise vastu võtma, ja tänan teid ja praeguse valitsuse kõiki ministreid.
Jätkem nüüd sisepoliitiline olukord kõrvale, et keskenduda Belgia eesistumise tulemustele!
Ka mina tahaksin tsiteerida kuulsat ameeriklast, kes ei olnud küll filosoof, vaid tennismängija. Arthur Ashe on öelnud, et enesekindlus on oluline edu võti. Ettevalmistus on oluline enesekindluse võti. Ja kahtlemata tuleb tunnistada, et eesistujariik ammutas sellest inspiratsiooni.
Ma näen suuri edusamme küsimustes, millega siin mina üksi tegelen: tihedam koostöö lahutusega seotud asjades; Euroopa kaitsekord vägivalla ohvritele; tõhusam koostöö tulevikus patentide vallas ja kokkulepe viiviste direktiivi ja toiduainete märgistamise kohta on edulood, mille üle eesistujariik Belgia võib uhke olla.
Sama kehtib ka ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kohta pärast 2013. aastat. Kuigi kokkulepet veel ei ole, on juba kokku lepitud tugeva kahesambalise ÜPP põhimõttes ja lihtsustamise põhimõttes. See, mida põllumajandus tulevikus kõige enam vajab, on siiski määrus, mis suudaks turgude volatiilsust teatud piirides hoida. Selle kohta kokkulepet veel ei ole ja ma olen tulevaste eesistujariikide, eriti Ungari ja Poola puhul väga skeptiline, sest selline määrus ei paista olevat üks nende prioriteetidest.
Lisaks heale ettevalmistusele, ministrite täielikule kaasatusele, diplomaatide ja Belgia ametnike tõhususele oli eesistujariigi saladus, mida olete rõhutanud, selles, et nad ei surunud peale oma tegevuskava, vaid pühendusid jooksvatele prioriteetsetele küsimustele Euroopa tasandil ja andsid endast kõik, et nendega edasi liikuda ja seda tänu meid iseloomustavale pragmatismile ja kompromisside kultuurile.
Ma loodan, et tulevased eesistujariigid õpivad sellest eeskujust.
Anne E. Jensen
(DA) Austatud juhataja! Sooviksin samuti tänada eesistujariik Belgiat osaluse eest, eelkõige kahes mulle kõige enam tuttavas valdkonnas: eelarve ja transport. Eesistujariik ei olnud süüdi, et eelarveläbirääkimised esimeses voorus katkesid, ja loomulikult leidsime 2011. aasta eelarvele lahenduse. Loodame seega, et paindlikkuse küsimus ja ITERi tuumasünteesienergeetika projekti rahastamine loksuvad peagi paika.
Transpordi valdkonnas leidis eesistujariik Belgia lahenduse keerulisele eurovignette'i küsimusele. Tahaksin eesistujariik Belgiat eriti tänada selle eest, et see toetas midagi, mille nimel ma aastaid tööd olen teinud, nimelt turvaliste puhkealade võrgu loomine Euroopas, nii et veokijuhtide, kes sõna otseses mõttes hoiavad Euroopat koos ja kujundavad siseturgu, oleksid head ja turvalised töötingimused. Soovin, et Belgia valitsuse positiivne seisukoht selles küsimuses inspireeriks kõigi teiste riikide valitsusi, et viimaks ometi hakkaks midagi reaalselt toimuma.
Mirosław Piotrowski
(PL) Austatud juhataja! Belgia, mis on üks Euroopa Liidu kuuest asutajariigist, lõpetas hiljuti oma kuuekuulise eesistumise. Vaatamata riigisisestele poliitilistele raskustele, mis tulenesid suutmatusest valitsust moodustada, kiidetakse belglasi ametlikult nende tõhususe ja edukuse eest peaaegu kõigi endale varem seatud prioriteetide saavutamisel. Soovin seetõttu ühineda nende kiitjatega, sest niivõrd lühikese aja jooksul ja arvestades seatud prioriteete seisid nad silmitsi Euroopa majanduskriisiga, kaitsesid Euroopa keskkonda, ehitasid avatud ja turvalist Euroopa Liitu, kujundasid sidusat sotsiaalmudelit Euroopa Liidus ja kehtestasid ühise ELi välispoliitika alused. Ajaloos juhtub harva, et nii väike riik suudab Euroopa hüvanguks nii lühikese ajaga nii palju teha.
Mathieu Grosch
(DE) Austatud juhataja! Peaminister Leterme! Kui kuus kuud tagasi oli täiskogu liikmetel nii palju küsimusi Belgia eesistumise kohta ja me olime tutvunud programmiga, siis paljud parlamendiliikmed ikka veel kahtlesid.
Seda suurem on meie rõõm täna, kui me teid ja ka alalist esindust teie väljapaistva töö eest täname! Teie edu ei tulnud loomulikult lihtsalt. Belgia koduseid poliitilisi probleeme on juba mainitud ja Guy Verhofstadt pidi täheldama, et ei riigisisesel tasandil Belgias ega Euroopa tasandil ei tarvitse olla tõhusust. Võib-olla on see ka edu võti homme - teiste sõnadega see, et siin pädevaks osutunud poliitikud peavad saavutama vajalikku tunnustust ka Belgias.
Teie edu ei olnud lihtsate killast, sest ka riigivälised tingimused ei olnud parimad. Muu hulgas seetõttu - ja ma saan seda öelda, olles sõna võtnud Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni nimel transpordi küsimuses -, et te ei valinud käsitlemiseks mitte kõige lihtsamaid teemasid. Siin mainiti - ja meie jaoks oli see rohkem kui rahuldustpakkuv -, et muude teemade seas leidis lahenduse eurovignette'i küsimus. Küsimus ei ole vaid põhimõttes. Minu arvates on see uute rahastamisallikate leidmisest ja turvalisest mittesaastavast ja ka tõhusast liikuvusest Euroopa tasandil. Küsimus ei ole selles, kas suudame homme seda valdkonda - liikuvus - Euroopa tasandil veel jõulisemalt ümber kohandada.
Piiri ääres elava inimesena teeb mulle selgelt heameelt teede ohutuse sätete rakendamine. Meie ja kõigi piirialade jaoks on vastuvõetamatu, et numbrimärk määrab ära selle, kas raskeid rikkumisi karistatakse või mitte. Te haarasite sellel ebamugaval teemal sarvist ja astusite esimese sammu.
Reisija õigused bussiliikluses on tähtis samm, mille tulemusel on Euroopa nüüd andnud oma kodanikele õigused kõigi eri transpordiliikide puhul. Täheldasime vulkaanikriisi ajal, kui tähtis on sellise Euroopa raamistiku olemasolu nii ettevõtjatele kui ka reisijatele. Loodan, et saame samaviisi jätkata.
Lõpetuseks soovin teile ja Belgiale vaid üht: et näeksime lõpuks Belgias föderaaltasandil asjatundlikkust, mida te demonstreerisite Euroopa tasandil, järgides mõistlikku mõtteviisi, et see, kes peab esitama nõudmisi - nagu te tegite -, peab näitama ka lahendusi.
Alejandro Cercas
(ES) Austatud juhataja! Yves Leterme, tööhõive ja sotsiaalasjade eest vastutavate Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni Euroopa Parlamendis liikmete nimel tahaksin ühineda kaasparlamendiliikmetega, et kiita möödunud kuue kuu Belgia eesistumist.
Kuidas on võimalik kiidusõnadega ühineda, ehkki mainisite vaevu sotsiaalmõõdet ega hinnanud eriti eesistujariik Belgia sotsiaalset olukorda?
Väga lihtsalt, Yves Leterme, sest mul oli au töötada koos teie ministrite Onkelixi ja Milquet'ga ja ma olen teadlik nende ning nende meeskondade pingutustest sotsiaalse tegevuskavaga edasiminemisel nii raskes olukorras ja nõukogus, mis oli sama ükskõikne sotsiaalse Euroopa suhtes, nagu on ka kahjuks meie praegu nõukogu. Sellele vaatamata on nad töötanud vapralt, vastutustundlikult ja väga Euroopa-meelses vaimus, et tagada, et praegusel väga raskel ajal, kui kaalul on Euroopa tulevik, võetaks kuulda parlamenti ja eurooplasi.
Seetõttu ühinen kiidusõnadega teile, Yves Leterme, ja loodan, et tulevikus, kui saabuvad katsumused, siis saavad tõeks teie sõnad, et Euroopa leiab oma hinge. See hing peab olema poliitiline ja sotsiaalne, mitte pelgalt majanduslik.
Tahaksin mainida mõnda asja, mida teie eesistumise ajal ei lahendatud ja mille puhul ma loodan, et annate oma Euroopa-meelse humanistliku meelsuse üle eesistujariik Ungarile, sest Euroopa tuleviku puhul on palju kaalul. Ma viitan Euroopa sisserändepoliitikale, ühtsele loale, ajutisi töötajaid ja ettevõttesiseseid üleviimisi käsitleva kahe direktiiviga seotud küsimustele.
Nõukogu eesistuja, palun öelge oma kolleegidele, et nad vaataksid asjadele pikas perspektiivis. Euroopasse saabunud töötajaid ei tohi kohelda ebavõrdselt. Kohtlemine peab olema võrdne, sest vastasel juhul avame lõhe, millele on liidu tuleviku jaoks ettearvamatud tulemused. Ei saa olla, et need töötajad saabuvad Euroopasse siin töötamiseks ebavõrdsetel tingimustel, sest sellega hävitame Euroopa.
Ma loodan, et järgneval kuuel kuul võtab eesistujariik Ungari teid kuulda ja suudate nõukogus sõnavabaduse taastada ning nõukogu keskendub Euroopa hingele, mis saab olla ainult humanistlik ja eesrindlik hing.
Raffaele Baldassarre
(IT) Austatud juhataja! Yves Leterme! Head kolleegid! Ma pean ütlema, et mul on hea meel, et meil oli eesistujariik, mis näitas, et suudab rasketest aegadest hoolimata juhtida Euroopa tegevuskava pragmaatiliselt ja tõhusalt.
Eesistujariik Belgia näitas oma praktilisust ja dünaamilisust alates ümbersõnastatud avalikus halduses hilinenud maksete vastu võitlemist käsitleva direktiivi - mis on ettevõtluse tuleviku jaoks põhjapaneva tähtsusega - esimesel lugemisel vastuvõtmisest kuni finantsjärelevalve paketi vastuvõtmiseni.
Võiksin tuua muid näiteid, kuid eelistan esitada oma järeldused selle kohta, mida saab õppida eesistujariigilt, mis lõpetas oma ametiaja positiivselt. Esiteks peab olema realistlik tööprogramm; teiseks peab pidama dünaamilisi läbirääkimisi ja saavutama kompromisse ning viimaseks tuleb täielikult kaasata Euroopa institutsioonid, alates parlamendist, ning käsitleda lahendamist vajavaid probleeme ilma piirangute ja rahvuslike huvideta.
Loodan, et see eesistumine on selle järeltulijatele eeskujuks. Hetkel piirdun siiski oma siiraimate kiidusõnadega.
Pervenche Berès
(FR) Austatud juhataja! Peaminister, tegime teie ministrite Joëlle Milquet' ja Laurette Onkelinxiga väga head koostööd, et Euroopa Parlamendi hääl oleks kuulda tööhõivesuuniste vastuvõtmisel nõukogus, milles meie seisukohti võeti arvesse, kuid samuti avalike teenuste küsimuses, kusjuures nende teenuste rolli Euroopa sotsiaalse mudeli keskmes kinnitati teie eesistumise ajal uuesti. Loodan, et institutsioonidevahelisele dialoogile antud hoog jätkub nii komisjoni kui ka uue eesistujariigi töös.
Töötasime ulatuslikult veel ühe tahuga, milleks oli see, kuidas tagada teie viidatud majandusjuhtimise toimimine, sest kui selles suhtuda tööhõiveküsimusse kui bilanssi, viib see meid hukatusse. Mulle teeb muret, kuidas komisjon seda teemat Euroopa semestri paketis on käsitlenud, tehes liikmesriikidele ettepaneku kärpida siin ja seal palku või vaat et pimesi tõsta pensioniiga ja alandada pensionide taset. See ei ole see vaim, milles majandusjuhtimine saaks tagada Euroopa küsimuse edu, mida meie töötajad ja kodanikud ootavad.
Morten Messerschmidt
(DA) Austatud juhataja! Tahaksin öelda, et Belgia eesistumine on olnud imeline ja enneolematu näide sellest, kuidas EL toimib. Hoolimata asjaolust, et riigil endal ei olnud valitsust, saab eesistujariik kiitust istungisaali igast küljest. Võib-olla näitab see seda, kuidas EL tegelikult kõige paremini toimib - ilma valitud esindajateta ja tegelikult üldse ilma esindajateta. Igal juhul sai Belgia eesistumise ajal reaalsuseks siiani kõige suurem pettus, kõige suurem Euroopa kodanike reetmine alates Lissaboni lepingu jõustumisest, nimelt nüüdseks alaliseks saanud kriisimehhanismi kasutuselevõtt.
Kui pidime eurooplasi veenma Lissaboni lepingu kehtestamises, mis tõi kaasa enneolematu võimu üleandmise välismaalastele Brüsselis, siis lubati meile, et vähemalt ühte ei juhtu: me ei hakka kunagi üksteise võlgade eest vastutama. Belgia eesistumise ajal see ainus lubadus murti. Nüüd on meil 2013. aastast kehtima hakkav akt, mille tulemusel vastutame üksteise võlgade eest veel suuremal määral. See on Belgia eesistumise pärand ja see on kahetsusväärne.
Ivo Belet
(NL) Austatud juhataja! Yves Leterme! Enikő Győri! Nii teie kui ka teie diplomaatiline talitus on tõestanud, et saame isegi väga rasketes tingimustes olla edukad ja et saame neile tingimustele leida lahenduse viisil, mis muudab Euroopa tugevamaks. See on väga tähtis! Enesestmõistetavalt on selleks vajalik teha kompromisse, raskeid kompromissi. See jätab meid alati kriitikute meelevalda, kuid arvan, et sellises olukorras kehtib kuldreegel "täiuslik on hea vaenlane” rohkem kui kunagi varem. Sedalaadi kompromiss on alati õigustatud, kui see võimaldab edasi minna ning kui toob kaasa meie kodanike hüvangu ja hea käekäigu.
Yves Leterme, kuna mul on ainult üks minut, siis kommenteerin vaid lühidalt järgmist Belgia eesistumist, mis asub tõenäoliselt ametisse 2025. aasta paiku. Teie olete siis arvatavasti 65 ja mina teist aasta vanem. Ma oletan, et Euroopa on sel ajal endiselt maailmaareenil tugev osaleja, kuid et see juhtuks, peame tõepoolest viimase kuue kuu hoogu üleval hoidma. Ma soovin teile igal juhul kõike edu nii siin kui ka Brüsselis!
Csaba Sándor Tabajdi
(FR) Austatud juhataja! Head kolleegid! Belgia kolleegid! Tänan teid! Kergitan teie ees mütsi! Ungarlasena oleksin väga õnnelik, kui Ungari eesistumine on sama edukas.
(HU) Jätkan nüüd ungari keeles. Belgia eesistumise ajal ennetati edukalt euroala kriisi süvenemist. Iirimaa päästepakett pandi kokku rekordilise kiirusega. Valmistati ette majanduspoliitilise koordineerimise uus süsteem ja eesistujariik Ungarit ootab nüüd kuus majandusjuhtimist käsitlevat õigusakti. Kehtestati finantsjärelevalve ning käivitati Euroopa välisteenistus ja ka kodanikualgatus. Saan üksnes väljendada oma täielikku imetlust Lissaboni lepingu praktilisel ülevõtmisel tehtud edusammude üle, kuigi meie ees on ikka veel loendamatul hulgal lahendamata küsimusi.
(FR)Veel kord - õnnitlused Belgia kolleegidele! Loodan, et Ungari eesistumise ajal saadab meid sama suur edu.
Petru Constantin Luhan
(RO) Austatud juhataja! Mul on hea meel, et kuigi kardeti, et Belgia sisepoliitikas toimuv areng võib mõjutada roteeruva eesistujariigi tulemuslikkust, kummutas Belgia Euroopa küsimusi pragmaatiliselt ja tõhusalt käsitledes ennustused. Tõepoolest, par excellence lahendati paljud Belgia eesistumise juhtivad teemad: Euroopa välisteenistuse käivitamine, majanduskasv ja eelarve konsolideerimine, Euroopa kodanikualgatuse määruse vastuvõtmine ja Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamise alustamine.
Rumeenia huvisid arvestades oli eesistujariigi Belgia käsitusviis õiglane ja tasakaalustatud. Rumeenia jaoks kahe tundliku teema puhul eelistas eesistujariik Belgia valikuid, mis kõige paremini peegeldasid Rumeenia kaitstud seisukohta: romade küsimuse arutelu sotsiaalse kaasatuse vaatenurgast ning Rumeenia ja Bulgaaria Schengeni alaga liitumist käsitleva otsuse eelnõu Euroopa Parlamendile esitamise menetluse juhtimine.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Austatud juhataja! Tahaksin alustuseks rõhutada, et Belgia võttis roteeruva eesistumise vastu olukorras, mis ei olnud keeruline mitte ainult sisepoliitiliselt, vaid loomulikult ka globaalselt.
Ma ei saa seega panna liidu kõiki ebaõnnestumisi Belgia süüks. Vastupidi - tahaksin öelda, et Belgia tegi komisjoni, nõukogu ja parlamendi vaheliste kolmepoolsete kõneluste käsitlemisel suurepärast tööd.
Belgia juhtimisel tehti edusamme pangandussektori järelevalve ja reguleerimise olulises valdkonnas - vähemalt osaliselt. Oktoobris lõppesid läbirääkimised riskifondide, äriühingute ja reitinguagentuuride määruse üle.
Võiksin selles vallas ette kujutada isegi kaugeleulatuvamaid meetmeid, kuid arvan, et Belgial õnnestus koordineerida vähemalt seda, mis oli võimalik, ja saavutada vähemalt mõningane edasiminek.
Erakordselt tähtis oli ka rahvusvaheliste suhete valdkond. Liit sõnastas täpselt oma diplomaatilise teenistuse ja ka siin näitas Belgia ennast osava vahendajana.
Tahaksin lõpetuseks Belgiat kiita ja tänada selle eesistumise eest ning väljendan ka lootust, et Ungari võtab teie eesistumisest eeskuju!
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Kas võiksin tõstatada laiema küsimuse? Jõulude aegu ütles endine Iirimaa liider ja kunagine nõukogu eesistuja John Burton, et Euroopa Ülemkogu tegelikult ei täida oma eesmärki, arvestades Euroopa silmitsi seistava kriisi ulatust. Ta väitis, et olulistele küsimustele pühendatav aeg on ehk natuke rohkem kui see, mida juhtfiguurid kulutavad lennuks Brüsselisse.
Ta väidab, et seisame silmitsi finantskriisiga - heaoluriigi kriisiga vananevas ühiskonnas, rahvusriikide globaliseerumise kriisiga ja võimalik isegi, et Euroopa demokraatia tõhususe kriisiga. Tema arvates peavad liidrid koos maha istuma, kuni nad jõuavad täielikule vastastikusele arusaamisele kõigest, mida on vaja teha: kogu töö ja mitte ainult osa sellest. Ainult midagi selles mastaabis annab turgudele püsiva eneseusu. Palun seda arutada, sest tal võib õigus olla.
Oreste Rossi
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Teie sõnavõtt, Yves Leterme, sisaldas mitmeid olulisi tsitaate; häbiasi, et reaalsuses mäletatakse teid peamiselt kui selle riigi peaministrit, mis 219 päeva pärast valimisi ei suutnud valitsust moodustada.
Vaadake, ma arvasin teist halvasti - kuigi aja jooksul mu arvamus kahtlemata muutus -, sest ametisse vannutamise päeval küsisin ma teilt teie konkreetses eesistuja rollis, mis meetmeid võetakse vastuseks teie riigis katoliku kiriku vastu toime pandud aktide vastu, et vastata läbiotsimistele, mis kuulutati tühiseks, mida ma pidasin väga keeruliseks küsimuseks ja mille hiljem kohtuvõim hukka mõistis.
Te ei vastanud mulle. See ei meeldinud mulle, sest arvan, et eesistuja peaks esindama kõiki. Kui eesistujale esitatakse küsimus, siis peaks ta mingi vastuse andma ja otsustama julgelt, kas öelda: "Jah, ma olen poolt” või "Ei, ma olen vastu” ning selgitada, miks. Teie seda ei teinud.
Täna saan ma öelda, et olete koos eesistumisega teinud head tööd. Võib-olla kui oleksite kohe alguses olnud meiega veidike rohkem n-ö ühel lainel, oleks meie suhted olnud paremad.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Belgia võttis nõukogu eesistumise üle kindlasti väga keerulises üleminekufaasis, kuna esiteks oli majanduskriis veel ületamata, samal ajal kui ei olnud loomulikult veel rakendatud Lissaboni lepingut, kusjuures ühtlasi ilmnes selle piiratud vastavus eesmärgile.
Kogu euro päästmise paketi üle toimunud arutelus on siiski üks oluline tahk, mida ei tohi unustada, nimelt see, et nii euroala riikide päästepakett kui ka Kreekale antud laenud on vastuolus Lissaboni lepinguga. Mõlemal meetmel puudub seega vajalik õiguslik alus. See tähendab, et ilmselgelt on EL ületanud oma pädevust, mistõttu on lõppkokkuvõttes hädavajalik kehtestada nõuetekohane lepingu muutmise menetlus.
Järgnevate päästepaketi kandidaatide - näiteks Iirimaa ja Portugal - järel on euroala murelapseks ka Hispaania. Mündi teisel poolel on see, et netomaksjad, nagu Saksamaa ja Austria. on üha enam muutumas Euroopa Liidu lüpsilehmadeks. Muidugi ei saa asjad samamoodi jätkuda. Belgia ei suutnud jagu saada kummastki - mööndavasti keerulisest - katsumusest, nimelt majanduskriisi ületamine ja Lissaboni lepingu rakendamine.
Andrzej Grzyb
(PL) Austatud juhataja! Belgia eesistumise kohta on avaldatud palju häid arvamusi, eelkõige selle tõhususe kohta läbirääkimistes ja selle külma närvi eest keerulisel kriisiperioodil, G20 tippkohtumisel, Cancúni konverentsil ja eelarve arutelus. Domineerivad teemad oli finantsturgude naasmine stabiilsuse juurde ja ka majanduse stabiilsus, kuid peab ütlema, et rahvuslik egoism pääses eriti valla eelarve puhul. Belglaste tõhusust läbirääkimistel tuleks kiita, kuid lõppude lõpuks oli see Belgia 12. eesistumine. Peaminister Leterme ütles, et eesistujariigi programm oli nõukogu ja komisjoni programm ilma igasuguse eesmärgita lisada sinna rahvuslikke prioriteete. Peame siiski laskma tulevastel eesistujariikidel otsustada ise oma prioriteetide üle. Mulle tundub, et see on lõimumise olemus ja vaim, millest rääkis peaminister Leterme. Mulle teeb muret kriis 2011. aasta eelarve vastuvõtmisel ja eeskätt selle taust ning ennustused, et tulevased läbirääkimised uue finantsperspektiivi üle ei saa lihtsad olema.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Austatud juhataja! On vähemalt üks valdkond, mis on tähtis Euroopale ja piirkonnale, kuhu ma kuulun - Euskadi Baskimaal -, mille puhul ei ole te mitte midagi teinud.
Lissaboni lepingus antakse parlamendile kalandusvaldkonnas volitused. Nõukogu blokeeris mitu anšoovisekasvanduse kava. Teie eesistumise alguses väljendasin isiklikult arvamust, et olen valmis läbirääkimistega jätkama, et olulised kavad jälle liikuma saada, kuid teie ei ole selleks midagi teinud. Ma ei saa seega teid kiita, sest põhimõtteliselt ei tunnista nõukogu Lissaboni lepingule sellele täiskogule antud volitusi.
Ma usun, et jätsite kasutamata võimaluse lahendada probleem, mille lahendamine on alates Hispaania eesistumisest veninud. Te ei ole teinud mitte ühtegi käiku. Loodan seetõttu, et järgmine eesistumine suudab seda teha.
Ühtlasi tänan teid, et pöörasite minu sõnavõtule pisut tähelepanu.
Edite Estrela
(PT) Austatud juhataja! Ka mina sooviksin Belgia valitsust kiita selle eesistumise edu eest vaatamata rasketele tingimustele, milles see toimus, mida on siin ka mainitud! Lisaks tahaksin selle valdkonna puhul, mida ma kõige hoolikamalt jälgisin, kiita Joėlle Milquet'd ja tänada teda pühendumuse ning meelekindluse eest rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi käsitleva raporti ettevalmistamisel hoolimata sellest, et nõukogus temaga ühel meelel ei olnud. Loodame, et eesistujariik Ungari omistab sellele küsimusele vajalikku tähtsust. Yves Leterme meenutas meile unistust, millest lisaks ühtsele turule juhindusid Euroopa projekti rajajad, ning José Manuel Barroso tõstis esile euroopaliku vaimu tähtsust. Arvan, et need on olulised praeguses olukorras, kus vajame meie ees seisvatele katsumustele vastuseismiseks suuremat ühtsust ja solidaarsust.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Austatud juhataja! Belgia eesistumine, täpsemalt kaks viimast eesistumist, olid ajal, mil hakati rakendama Lissaboni lepingut ja kujundati ELis uut korda. Mõlemad eesistujariigid piirasid rahvuslikku lähenemisviisi, et süvendada koostööd ja koordineerimist ELis. Erinevalt valitsuse lähenemisviisist aitab valitud hea tee ühendust tugevdada. Teisest küljest peame olema ettevaatlikud rahvuslike eesistumiste prioriteetide valiku kitsendamisel. Siin on vaja erilist tasakaalu. Kahtlemata on Belgia eesistumise saavutuseks majandusjuhtimise tõhustamine. Tööle on asunud asutused, mis teostavad järelevalvet finantsasutuste üle. Palju on tehtud eelarvedistsipliini jõulisemaks kontrollimiseks. Arengu põhivahendiks on saanud struktuurireformile suunatud tegevus. Lisaks on lõpuks üle saadud ummikseisust ELi 2011. aasta eelarve heakskiitmisel. Tahaksime teile lihtsalt aitäh öelda!
Seán Kelly
Austatud juhataja! Pean ütlema, et on väga julgustav kuulda parlamendiliikmeid täiskogu igast nurgast Belgia eesistumist kiitmas - ja seda õigusega! Ma kartsin vastupidist. Ma arvan, et üks põhjustest, miks Belgia eesistumine oli edukas, oli see, et arvestati Lissaboni lepingu reaalsustega. Tänapäeval peab üleminek ühelt eesistumiselt teisele olema sujuv. Nagu teatejooksus: mida tõhusam - ja vähem kärarikas - üleminek on, seda parem arvatavasti on. Belglased said sellega erakordselt hästi hakkama ja on seadnud eeskuju teistele riikidele, kuidas edaspidi hakkama saada.
Tahaksin neid eriti tänada töö eest eelarve ja pangandusasutustega ja teiste loodud asutustega. Kui nad on nii edukad, nagu ma neist loodan, siis saabuvatel aastatel neile väga tähtsatele otsustele tagasi vaadates on Belgia eesistumise mõju tegelikult suuremgi.
Frédéric Daerden
(FR) Austatud juhataja! Nõustun täna hommikul peaaegu ühel häälel väljendatud sõnumiga. Peaminister, Belgia eesistumine oli hea eesistumine, sest viis Euroopa projekti edasi raskes koduses olukorras, mis ei takistanud seda siiski otsima lahendust Euroopa ees seisvatele katsumustele. Pean silmas 2011. aasta eelarve vastuvõtmist, mille puhul jäi meile mõnest teemast mõru maitse suhu. Hoidsite siiski ära kahjutoova institutsioonidevahelise vastasseisu.
Mis puudutab sotsiaalset mõõdet, siis seisis eesistujariik Belgia kohe algusest peale vastamisi mõnede nõukogu liikmete üleliigse ettevaatlikkusega. Pean silmas eeskätt miinimumsissetuleku raamdirektiivi. Sellele vaatamata võib Belgiale tänu teie ja meie ministrite võitlusvaimule omistada reaalsed edusammud: EPSCO nõukogu aruanne enne igat Euroopa Ülemkogu vajaliku vastukaaluna ECOFIni nõukogule; järeldused üldist huvi pakkuvate sotsiaalsete teenuste kohta; pensionid, eelkõige pensionide konverents Liège'is, kus tõsteti esile vajadus ühiselt kaaluda pensionide piisavust ja jätkusuutlikkust, mida ma tunnen, et pean rõhutama, ning EPSCO deklaratsioon vaesuse vastu võitlemise aasta kohta.
Suur tänu veel kord! Loodetavasti jätkub edasiminek uute eesistujariikidega.
Gay Mitchell
Austatud juhataja! Palun teilt kodukorra puhul teha ülevaate sellest, kellel lubatakse eelneva registreerimiseta sõna võtta ja kellel mitte. Mulle tundub, et võimalused ei jagune eri osaistungjärkutel õiglaselt. Ma palun teil seda teha, sest mõned meist, kellel on muid kohustusi, ei saa terve päev täiskogul istuda, samal ajal kui mõned saavad seda teha.
Arvan, et parlamendiliikmetel peab olema võrdne võimalus arutellu sekkuda. Palun tõesti vabandust, et täiskogu aega viidan, kuid palun teil see ülevaade koostada!
Juhataja
Gay Mitchell, ma ei taha öelda muud, kui seda, et mul on nimekiri, mida te võite kontrollida. Peaaegu 20 inimesel nimekirjast on võimalus sõna võtta. Kui soovite, võite minu kabinetti tulla, kus ma saan seda teile näidata ja selgitada.
Maroš Šefčovič
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Täna hommikul on täiskogul antud palju positiivseid hinnanguid ja öeldud kiidusõnu. Tahaksin komisjoni nimel öelda, et vägagi teenitult. Eesistujariik Belgia näitas oma euroopaliku vaimuga selgelt üles muljetavaldavat tõhusust ja väga koostööaldist lähenemisviisi. Kui eesistujariik Belgia võttis teema käsile, siis teadsime kõik, et ta püüdleb Euroopa eesmärgi - ja ainult Euroopa - poole ja teeb seda institutsioonidevahelise lojaalse koostöö vaimus. Eesistujariik Belgia väga hea koostöö Euroopa Parlamendiga ja väga tihe kontakt komisjoniga päädis ilmselgelt väga muljetavaldava saavutuste nimekirjaga.
Saame nüüd öelda, et Lissaboni leping on täielikult toimiv. Suutsime Euroopa kodanikualgatuse kaudu anda oma kodanikele uue hääle ning jõuda kokkuleppele läbipaistvamate ja tõhusamate komiteemenetluse eeskirjade üle. Töötasin mõlema küsimuse lahendamisel koos riigisekretär Olivier Chasteliga ja pean ütlema, et mulle avaldas tema koostöövaim ja kõrge professionaalsuse tase alati muljet.
2011. aasta eelarve arutelu lõpetamiseks ja Euroopas uue majandusjuhtimise algamiseks oli vaja kainet ja tõhusat lähenemisviisi. Eesistujariik Belgia suutis selgelt edusamme saavutada isegi sellistes keerulistes pikaleveninud aruteludes nagu lahutused, finantsjärelevalve ja isegi patendid.
Praegu on väga selge, et peame Belgia eesistumise positiivset vaimu ja tõhusust edasi kandma. Meie kõigi jaoks jääb esikohale ilmselgelt kriisist toibuv majandus ja eelarve konsolideerimine. Saime eelmisel nädalal häid uudised Portugali, Hispaania ja Itaalia võlakirjade eduka müügi kohta ning nägime Belgia ja teiste riikide kursivahede vähenemist. On aga ka väga selge, et peame struktuurireformidega edasi rügama ja et peame veelgi rohkem tööd tegema. Kui me ei taha kasvava tööpuudusega majanduse taastumist, siis peame mõtlema, kuidas reformida tööturu eeskirju ja kuidas kõrvaldada Euroopas takistused kõrgema tööhõive teelt. Samal ajal peame kaitsma meie ühiskonnas haavatavaid ja vähendama vaesust. See on ainus viis, kuidas saame Euroopas arendada sotsiaalturumajandust.
Palju sõltub sellest, kuidas käivitame Euroopa semestri ja kui kaugele oma konsolideerimispüüdlustes ning ELi 2020. aasta strateegia rakendamisel kollektiivselt oma riigisiseste reformikavadega läheme. Eesistujariik Belgia aitas oluliselt kaasa uue majandusjuhtimise protsessi käivitamisele ning peame alustatud suurepärast tööd jätkama.
Lugupeetud peaminister, riigisekretär! Tänan teid väga suurepärase töö eest! Soovin ka tänada kõiki teie diplomaate positiivse atmosfääri loomise eest, milles järgmine eesistujariik saab jätkata teie poolt kuus kuud tagasi nii edukalt alustatud tööd.
Yves Leterme
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Need on minu viimased sõnad eesistujariik Belgia nimel, nii et ma teen lühidalt. Mul on suur rõõm siin nii palju inimesi näha, kuid tean, et see on seotud päevakorra muude punktidega.
(NL) Head kolleegid! Tahan loomulikult tänada kõiki neid teist, kes andsid väga asjalikku tagasisidet, mis on hindamatu teie ja meie edaspidises töös. Lubage mul kõigepealt öelda Euroopa Parlamendi väga positiivse hinnangu kohta meie eesistumisele, et proovin kindlaks jääda põhimõttele säilitada rahu negatiivse tagasiside puhul ja olla tagasihoidlik positiivse tagasiside korral, isegi kui sellega liialdatakse!
Kokkuvõtteks tahaksin esile tõsta kolme punkti. Kõigepealt - ja see on ilmselgelt väljaspool meie Belgia eesistumise volitusi -, arvan, et on tõesti tähtis, et seaksime Lissaboni lepingu rakendamisel sisse parimad tavad. Euroopa Liidu kuuekuulise roteeruva eesistumise ülevõttev rahvusriik peaks Euroopa oma tegevuskavas eriti kõrgele kohale seadma.
Teiseks ei ole roteeruva eesistumise juhtimise eesmärk arvatavasti mitte vaid abistajana tegutsemine, vaid ka olla taganttõukav jõud, nagu keegi teie seast ütles, et meie institutsioonid saaksid oma tööd teha. Me kõik võitlesime otsustavalt Lissaboni lepingu ratifitseerimise eest. Loomulikult oleks absurdne, kui juhiksime roteeruvat eesistumist viisil, mis ei vasta Lissaboni lepingu vaimule ja tekstile. Pealegi usun, et see on ainus viis, mis tagab roteeruva eesistumise mõttekuse tulevikus ning lepingu tulevaste muudatuste ja uute kokkulepete püsimajäämise. Kolmandaks - mitte kõik ei ole täiuslik ning paljud liikmed osutasid õigustatult mõnele puudusele. Tahaksin eriti korrata, et Euroopa sotsiaalpoliitika peaks olema kaugeleulatuvam.
(FR) Siin räägitu vastab tõepoolest tõele. Liit peab tulevikus sotsiaalpoliitilisel tasandil sihikindlam olema, kuid usun sellegipoolest, et Belgia täitis oma rolli. Eesistujariik Belgia tugevdas tööhõivepoliitika rolli Euroopa 2020. aasta strateegias, tagades, et sellel poliitikal on oma koht Euroopa majandusjuhtimises, ning ma usun, et ta lõi ka Euroopa 2020. aasta strateegia sotsiaalmõõtme alused, mitte ainult vaesuse vastu võitlemise, vaid ka sotsiaalse ühtekuuluvuse puhul. Vastuseks mõnedele sõnavõttudele tundub mulle, et oleme üldhuvi pakkuvad teenused sellegipoolest Euroopa tegevuskavasse lisanud. Tõsi on siiski see, et peame tegema enam ja liikuma edasi, eriti õigusloome tasandil.
Nagu ma varem ütlesin, ei olnud meie eesistumine täiuslik ning nagu Rui Tavares õigusega osutas, saame pagulaspoliitikas praegusega võrreldes rohkem ära teha.
(NL) Esitan lõpetuseks kaks lõpumärkust, kuna päevakorras on veel muid teemasid. Tahaksin toonitatult pöörduda Euroopa Parlamendi belglastest liikmete poole üldiselt, kuid ka mõnede poole konkreetselt, eelkõige oma kahe eelkäija poole.
Tahaksin Belgia valitsuse nimel öelda, et peame Belgia eesistumise ajal tehtud pingutusi tunnustuseks teie tööle siin. Tegime kõik, mis suutsime, head kolleegid, et kohaldada nõuetekohaselt Lissaboni lepingut, mis on omamoodi tunnustusavaldus algatustele, mida on arendatud alates 11. eesistujariigist, mis juhtis Laekeni lepingu sündi, ning hiljem oluliste raportite valmimise ajal, kui eesmärk oli kanda üle Laekeni vaim Lissaboni lepingusse.
Õigusega on osutatud sellele, et roteeruva eesistumise puhul toetutakse poliitikuid ümbritsevatele inimestele, kes peavad endale võtma vastutuse ja kes seisavad tulejoonel. Räägin nõunikest, diplomaatidest, paljudest inimestest, kes on need, kes teevad ära kõige olulisema töö.
Tahaksin Bart Staesile teada anda, et kui homme Belgias antav Kuldse Saapa auhind on alati läinud sellistele inimestele nagu Lukaku ja Boussoufa, siis kui seda au osutataks Belgia eesistumisele, siis läheks Kuldne Saabas arvatavasti selle diplomaatilisele teenistusele, mille mõned liikmed istuvad siin minu selja taga.
Lubage mul lõpetuseks öelda paar sõna, Csaba Tabajdi, ning räägin oma parimas ungari keeles!
Juhataja
Peaminister, tänan teid! Viimase poole aasta jooksul oleme arendanud uusi koostööviise Euroopa Liidu kahe seadusandliku koja vahel: nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel. Teie eesistumine oli väga edukas. Kõike paremat teie riigile ja teile isiklikult!
(Aplaus)
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Mara Bizzotto
31. detsembril 2010. aastal olime tunnistajaks üsna igava eesistumise lõppemisele, mida mõned on kirjeldanud kui säratut ja nõrka. See oli kõik, mida võisime oodata Belgia valitsuselt, mida tegelikult ei ole kaheksa kuud eksisteerinud. Belgia poliitika ei suutnud kehtestada oma riigis, mis on enneolematu institutsioonilise kriisi ohver, poliitilist kava. Ma ei näe, kuidas oleksid nad suutnud juhtida nii keerulist üksust nagu Euroopa Liit - mis on täna ise habras ja nõrgalt jalul seisev - ning teha seda ettenägelikult ja tulevikku vaatavalt. Eesistujariik Belgia pidi viima Euroopa majandus- ja finantskriisist taastumise teele. Siiski otsime taas kord lahendust spekulatsioonile, mis veel praegugi ohustab ühisraha olemasolu. Belgia eesistumine seisis ELi piiride tulevikus laiendamise olulise kiirendamise taga. Nagu oleme viimastel aastatel näinud, teeb majanduslikult nõrkade riikide ühinemine Euroopa institutsioonide töö keerulisemaks ja nõrgestab kogu Euroopat, mis ei suuda enam nii edukalt enda kanda võtta uute liikmesriikide siseprobleeme.
Andreas Mölzer
Belgia oli möödunud kuuel kuul Euroopa Liidu eesistujariik ja sellele ei pööranud peaaegu keegi tähelepanu. Riik tegeles peamiselt - ja mis olulisemgi, edutult - uue valitsuse moodustamisega, samal ajal kui tülitsevad flaamlased ja valloonlased muutsid selle poliitiliselt otsustusvõimetuks. Seetõttu ei olnud eriti üllatav, et ELi poliitilisel ladvikul õnnestus lihtsalt ellu viia oma soov suunata Euroopa Liit tsentraliseerimise teele. Eurokriisi kasutati ettekäändena, et koostada Euroopa majandusjuhtimise kava. Vahepeal sai nn alalisest euro päästepaketist vaid rünnak netomaksjate vastu, kes peavad tulevikus veelgi sügavamale rahakotti käed sirutama. Belgiat tuleks tegelikult pidada hoiatavaks näiteks sellest, mis võib juhtuda, kui erinevate majandustulemustega rahvad liidetakse. Belgia, kus flaamlaste ja valloonlaste erimeelsused on ilmselt lepitamatud ja kus föderaalne valitsusaparaat kujutab endast flaamlastelt valloonlastele ümberjagamismehhanismi, näitab, mis võib Euroopa Liidule ja euroalale osaks saada, kui nad jätkavad vale sissetallatud rada mööda.
Sławomir Witold Nitras
Belgia eesistumise kohta kokkuvõtteid tehes peaksime kõigepealt kiitma heaks selle väga aktiivse rolli Euroopa finantsstabiilsuse süsteemi kujundamisel. Kõik, kes seda protsessi jälgisid, teavad, et tegemist on keerulise ettevõtmisega, mis toimus aja survel. Tahaksin seega kiita siiralt kõiki, kes aitasid projekti ellu viia! Sel puhul pärandab eesistujariik Belgia eesistujariik Ungarile hästi tehtud töö. Samuti tuleks rõhutada, et belglased on märkinud tulevastele eesistujatele maha raja jõustunud Lissaboni lepingu kontekstis. Tahaksin väljendada lootust, et tulevased eesistujariigid, sealhulgas Poola, üritavad suuremas ulatuses seada omaenda selged prioriteedid, lähtudes samal ajal siiski meie ühistest Euroopa eesmärkidest. Selline tööviis võimaldab paremini kavandada ja ellu viia Euroopa institutsioonide poliitikat.
Wojciech Michał Olejniczak
Tahaksin alustuseks kiita eesistujariik Belgiat, mis näitas üles väljapaistvat suutlikkust Euroopa Ülemkogu juhtimisel möödunud kuue kuu jooksul! Belgia meeskonda võib pidada seda edukamaks, kui arvestada olukorda, milles riik eesistumise üle võttis. Esiteks oli tegemist esimese eesistujariigiga, mis tegutses Lissaboni lepingu reeglite kohaselt, ning teiseks olid EL ja selle üksikud liikmesriigid üliraskes rahalises seisus. Lisaks pidi Belgia eesistumise ajal tegelema oma siseprobleemidega. Eesistujariik näitas hoolimata keerulisest ja nõudlikust ajast seda, kui tõhus see võib olla, demonstreerides kõigi meetmete rakendamisel tõeliselt euroopalikku stiili. Riik jättis siseprobleemid ja -küsimused kõrvale ning keskendus järgmisele tegevuskavale, mis oli kooskõlas Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Ülemkogu ettepanekutega, ja nende institutsioonide toetamisele. Eesistujariik võttis endale vahendaja rolli. Eesistujariigi saavutatud prioriteetide puhul väärivad tunnustust majanduskriisist väljatulemisele keskenduvad meetmed. Pean siinkohal eelkõige silmas tööd järgneva mitmeaastase finantsraamistikuga. Eurovignette on veel üks eesistujariik Belgia olulistest saavutustest. Tahaksin lõpetuseks öelda, et eesistujariik andis hea õppetunni Euroopa Ülemkogu eesistumist järgmisena üle võtvatele riikidele. Soovin nii eesistujariik Ungarile kui ka 2011. aasta teises pooles algavale eesistujariik Poolale samasugust edu!
Jarosław Leszek Wałęsa
Tahaksin avaldada eesistujariik Belgiale tänu. Selle äsja lõpule jõudnud töö on eeskujuks riikidele, mis hakkavad Euroopa Ülemkogu tulevikus juhtima. See teema on mulle eriti südamelähedane, arvestades saabuvat Poola eesistumist, mis loodetavasti astub nii eduka Belgia eesistumise jälgedes. Seda ei juhtu sageli, et eesistujariik seab ühenduse meetmed kodustest huvidest kõrgemale. Minu arvates seisnes arutluse all oleva eesistumise põhiedu Lissaboni lepingu sätete järjepidevas rakendamises, eelkõige Euroopa Ülemkogu tasandil, millest sai alalise presidendiga täielik institutsioon, ning välisasjade nõukogu tasandil, mida praegu juhib kõrge esindaja. Ka võitlus majanduskriisi vastu ei olnud tähtsuseta ning finantssektori süstemaatiline järelevalve ja muutmine võimaldab sellel aja jooksul oma määrdunud maine taastada. See on eriti oluline ajal, kui on nii suur surve euroala laiendada. Kokkuvõttes - ma loodan siiralt, et tulevased eesistujariigid suhtuvad Belgia eesistumisse kui kvaliteedistandardisse. Seadkem alati esikohale ühenduse huvid! Tänan teid!
