Infotund (küsimused nõukogule) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B6-0484/2008).
Nõukogule on esitatud järgmised küsimused.

Teema: Türgi kristlased - Mor Gabrieli klooster
Mida arvab nõukogu kristlastest vähemuste olukorra kohta Türgis ja eelkõige Ida-Türgis paikneva Mor Gabrieli kloostri osalist sundvõõrandamist käsitleva vaidluse praegusest seisust?
Jean-Pierre Jouyet
nõukogu eesistuja. - (FR) Proua juhataja, lubage mul vastata proua Harkinile, öeldes talle, et nõukogu peab väga oluliseks - nagu ta on seda mitu korda näidanud - küsimust, mis puudutab usuvabadust Türgis.
Konkreetset juhtumit, millele proua Harkin viitab, vaatavad Türgi kohtud ikka veel läbi ja minu ülesanne ei ole praeguses etapis märkusi teha, kuid me jälgime seda juhtumit väga tähelepanelikult.
Üldjoontes on teie küsimus seotud usuvabadusega Türgis. See on väga oluline teema ja Türgil on vaja kiirelt teha edusamme ja võtta vastu konkreetsed meetmed nõuetekohase õigusraamistiku kehtestamiseks. Euroopa Parlament tõstatab neid küsimusi pidevalt Türgiga peetava dialoogi kontekstis ja neid küsimusi käsitleti eriti ELi ja Türgi assotsiatsiooninõukogu kohtumisel 27. mail 2008. Sel puhul rõhutas Euroopa Liit, märkides Türgi valitsuse väljakuulutatud kavatsust ja uuendatud lubadust viia läbi reformiprotsess ja lahendada olemasolevad puudused, vajadust muuta sellised lubadused kiiresti tõhusateks konkreetseteks meetmeteks.
Mõned edusammud on märgatavad: Türgi on võtnud meetmed, näiteks võttes 2008. aasta veebruaris vastu sihtasutusi reguleeriva seaduse muudatusettepanekud. Tänu nendele muudatusettepanekutele kaotati Türgis välismaalastel sihtasutuse loomise keeld ja nüüd kohaldatakse vastastikkuse põhimõtet.
Nendest sihtasutusi reguleeriva seaduse kiiduväärt omadustest hoolimata on siiski ikka veel vaja saada jagu arvukatest raskustest, mida usukogukonnad ja -vähemused osaliselt seoses oma õigusliku seisundi ja - ma pean rõhutama - oma omandiõigustega, jätkuvalt läbi elavad.
Sellest tulenevalt tõstatati 15. septembril Brüsselis toimunud ministrite kohtumisel poliitilise dialoogi raames taas usuvabaduse küsimus ja nõukogu võib proua Harkinile kinnitada, et jälgib jätkuvalt väga tähelepanelikult usuvabaduse küsimust, sealhulgas sihtasutusi reguleeriva uue seaduse rakendamist, ja nõukogu tõstatab kõnealuse küsimuse Türgi ametiasutustega igal tasandil, mida sobilikuks peab.
Kahjuks sain ma just teada, et tegelikult küsis küsimuse härra Posselt. Mul ei olnud seda paberil kirjas ja ma vabandan, proua juhataja.
Bernd Posselt
(DE) Ma olen nõukogu eesistujale palju tänu võlgu. See oli minu küsimus. Tänan teid väga hea vastuse eest! Prantsusmaal on Lähis- ja Kesk-Idas olnud kristlastega traditsiooniliselt pikaaegne side. Tahaksin küsida ühe lisaküsimuse. Mor Gabriel on lisaks oma usulisele funktsioonile ka piirkonnas Assüüria kristlaste vähemuse kultuuri- ja majanduskeskus. Mida teeb nõukogu selleks, et kaitsta seda vähemust, mille olemasolu on ohus? Milline on nõukogu seisukoht kirikute ehitamises - mis on Türgis jätkuvalt väga raske - seoses kristlaste kogukondadega?
Jean-Pierre Jouyet
- (FR) Proua juhataja, lubage mul alustada siirate vabandussõnadega härra Posseltile mu tahtmatu vea pärast. Ma loodan, et ta ei võtnud seda isiklikult. Olime vastuses tema küsimusele äärmiselt valvsad, nagu ma oma algses märkuses ütlesin, seoses usuvabaduse teostamisega Türgis, nagu teistes riikides, ja seoses riigi ametiasutuste antavate tagatistega, eriti vähemustega seoses.
Türgis, nagu mõnes teises riigis, on kristlased vähemuses ja nagu härra Posselt osutas, oleme me selliste pretsedentide puhul väga valvsad. Mor Gabrieli juhtum on menetlemisel ja me kõik peame seda kloostrit puudutavat kohtuotsust ootama.
Mis puutub meie dialoogi Türgi ametiasutustega, siis osana läbirääkimistest selle üle, mida me nimetame läbivaadatud Türgi ühinemispartnerluseks, on väga selge, et tõstatatud on kõik küsimused, mis on seotud põhiõiguste, usuvabaduse ja vajadusega võtta meetmed, mida on vaja, et luua sallivuse kliima, milles on võimalik tagada usuvabaduse täielik austus, ja need on Türgi ametiasutustega peetava dialoogis kesksel kohal. Tahaksin seda kinnitada, härra Posselt.
Reinhard Rack
(DE) Lugupeetud nõukogu eesistuja, probleemid kristlike kirikutega ei piirdu Türgi endaga, vaid neid leidub ka jagunenud saare Küprose kirdeosas.
Kas sellel teemal on nõukogu tasandil käimas arutelud, ja eelkõige, kas on palju Türgit hõlmavaid meetmeid, et tagada, et nõukogu kasutab õigesti oma mõjuvõimu, mis tal kahtlemata selles piirkonnas on?
Jim Allister
Tahaksin juhtida ministri tähelepanu pidevale kampaaniale väga tillukese protestantide kogukonna vastu Türgis, mis on praegu kokku võetud mõne kuu kestnud jantliku kohtuprotsessiga kahe mehe - Turan Topal ja Hakan Taştan - vastu, kes on kohtu all süüdistatuna türkluse solvamises. Nende kuritegu seisneb ilmselt oma usundi praktiseerimises. Kas pole selge, et sellise suhtumisega usuvabadusse on Türgil tõepoolest käia pikk tee, enne kui saab vastata inimõiguste ja usuvabaduse põhinormidele?
Jean-Pierre Jouyet
- (FR) Proua juhataja, vastuseks härra Racki küsimusele: me oleme muidugi teadlikud tugevast Türgi mõjust Küprose põhjaosas ja tõstatame need probleemid. Nagu te teate, külastavad neljapäeval Euroopa Parlamenti valitud esindajad Põhja-Küproselt ja see on meie võimalus avaldada sügavat muret seoses kõnealuste küsimustega.
Lubage mul rahustada härra Allisteri, öeldes talle, et me jälgime loomulikult kõikide usundite saatust, ja ma tänan teda teatamast juhtumist seoses nende kahe protestantide kogukonnast pärit mehega, keda on tõepoolest usuliste tõekspidamiste tõttu ähvardatud ja rünnatud. Seepärast juhime me Türgi ametiasutuste tähelepanu sellele küsimusele, härra Allister.
Teema: Uus rändesurve Euroopale
Viimastel nädalatel on olnud tunda rändesurve suurenemist Euroopa Liidu Vahemere piirkonna riikidele.
Kas nõukogu kaalub uusi diplomaatilisi meetmeid või muud tüüpi meetmeid, et aidata kõnealustel riikidel hoida tagasi ebaseadusliku sisserände värsket lainet, mis praegu seda piirkonda mõjutab?
Jean-Pierre Jouyet
nõukogu eesistuja. - (FR) Proua juhataja, vastuseks härra Ortegale, kui ma ei eksi - kuid te olete mind juba selles aidanud, proua juhataja - ütlen, et rändepoliitika, mida Euroopa Liit rakendada kavatseb, põhineb solidaarsuse - liikmesriikide, eriti nende liikmesriikide, kes on allutatud tugevale rändesurvele, ja päritoluriikide vahelise solidaarsuse põhimõttel, et reageerida eelkõige vaesuse peamistele põhjustele.
See põhimõte on aluseks 2005. aasta detsembris Euroopa Parlamendi määratletud ülemaailmsele lähenemisviisile rändele. Kõnealuse ülemaailmse lähenemisviisi eesmärk on tugevdada dialoogi ja koostööd rändajate päritoluriikide ja transiidiriikidega. Selle eesmärk on, et dialoog nende riikidega hõlmaks kõiki rände mõõtmeid, eriti seaduslikku rännet, ebaseadusliku rände ennetamist ja sellevastast võitlust ning ka rände ja arengu vahelist seost.
Euroopa Nõukogu on hiljem pidevalt kinnitanud, et seda lähenemisviis on vaja järgida, intensiivistada ja muuta selle rakendamine üha tõhusamaks.
Just selles päritolu-, transiidi- ja sihtriikide vahelises koostöövaimus korraldati 2006. aasta juulis Rabatis esimene rände- ja arengualane ELi ja Aafrika ministrite konverents. Teine rände- ja arengualane ministrite konverents peetakse 25. novembril 2008 Pariisis. See kutsutakse kokku, et võtta vastu tegevuskava, mis kestab mitu aastat ja sisaldab tervet rida meetmeid, mida partneritel, kes on mures mööda Lääne-Aafrika teid kulgeva rändevooga pärast, rakendada palutakse, eriti seoses ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse ärahoidmise ja nende vastu võitlemisega.
Piirihaldus, sealhulgas füüsiliste ja inimressursside tugevdamine ning tegevuskoostöö Frontexiga, on dialoogis ja tegevuskoostöös kolmandate riikide, eriti Vahemere äärsete riikidega, esmatähtis valdkond. Nõnda on näiteks agentuuri Frontex egiidi all läbiviidava ühispoeratsiooniga Hera 2008 saavutatud Kanaari saarte rannikule saabuvate rändajate arvu märkimisväärse vähenemine.
Samas vaimus moodustavad rändeküsimused osa küsimustest, mis edastatakse läbirääkimistel, mille komisjon sel kuul Liibüas vastavalt talle nõukogu poolt septembris antud volitusele avab, eesmärgiga sõlmida Euroopa Liidu ja Liibüa vahel raamkokkulepe.
Lõpuks, nagu te teate, kinnitati möödunud aasta oktoobri Euroopa sisserände- ja varjupaigapaktis vastutuse põhimõte. Paktis rõhutatakse ka vajadust solidaarsuse järele liikmesriikidega, kes oma geograafilise olukorra tõttu puutuvad kokku sisserändajate sissevooluga või kelle ressursid on piiratud, ja kutsutakse komisjoni üles pakkuma lahendusi, mille puhul võetakse solidaarsuse vaimus arvesse raskusi, millega need riigid silmitsi seisavad.
Manuel Medina Ortega
(ES) Nõukogu eesistuja, ma olen nõukogu lähenemisviisiga nõus. Küsimus on, kas me saame võtta vastu konkreetseid meetmeid: aeg läheb ja probleemid muutuvad üha suuremaks. Eelkõige seisavad raskustega silmitsi Vahemere piirkonna riigid. Mõnel on nende lahendamiseks majanduslikke ressursse, samas kui teistel ei ole, näiteks Malta, kes oma väiksuse ja piiratud vahendite tõttu seisab silmitsi tohutute raskustega.
On ka probleeme, mis tulenevad rahvusvahelistest eeskirjadest, nagu Haagi lastekaitse konventsioon, mis kaitseb tõhusalt lapsi peredesse tagasisaatmise eest, kust nad pärit on. Ma ei tea, kas nõukogu on võtnud arvesse seda, et lastekaitset käsitlevad eeskirjad on kirjutaud nii, et me leiame end absurdsest olukorrast, kus lapsed tulevad Euroopasse ja neid ei ole võimalik peredesse, kust nad pärit on, tagasi saata, hoolimata sellest, et need pered on kindlaks tehtud.
Lõpetuseks pean mainima konkreetsemaid küsimusi. Ma tean, et praegu on Aafrika riikide, näiteks Maliga, mõningad rändekeskuste loomise konkreetsed algatused, et päritolu- või transiidiriigid saaksid ise kõnealuse probleemi lahendada, vältimaks dramaatilist olukorda, kus kümned inimesed hukkuvad meres, siis kui püüavad ebaõnnestunult meie rannikule jõuda.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Proua juhataja, ma tänan härra Ortegat selle konstruktiivse asjakohase küsimuse eest. Tal on üsnagi õigus. Me peame tagama väiksemate vahenditega riikide tugevdamise: Malta juhtum on täiesti selge, ma tean. Me peame kaaluma ümberpaigutamist, selleks et tugevdada Malta ümber olevaid ressursse, samuti peame me otsima viise, kuidas Frontexi mehhanismi seoses sellega tugevdada, eriti Malta puhul.
Teiseks, härra Ortega teab, et 25. novembril 2008 toimub Pariisis teine rände- ja arengualane ELi ja Aafrika ministrite konverents, et Rabati konverentsi edasi arendada, ja selles raamistikus peetakse kolm tehnilist kohtumist seadusliku rände, ebaseadusliku rände ning rände ja arengu küsimustes. Ma luban, et palun nõukogu peasekretariaadil esitada täpsem aruanne vähemuste kaitse standardi kohta, kuna praegu ma ei ole suuteline vastama.
Mis puudutab kolmandat elementi seoses Maliga, siis härra Ortegal on täiesti õigus, kui ta rõhutab kõnealuste kokkulepete tähtsust. See, mida me eesistujariigina teha soovime ja milleks me ühtlasi nõukogu üles kutsume, on sõlmida sellised kokkulepped rände päritoluriikidega. Sellega seoses on olulised kaasareng ja dialoog päritoluriikidega ja kokkulepe Maliga on minu jaoks võrdlusalus. Seda soovin ma öelda, härra Ortega.
Bernd Posselt
(DE) Minu küsimus on seotud president Sarkozy algatatud Vahemere Liiduga. Kas seda saab kasutada tõhusa vahendina seoses kõnealuse küsimusega? Tahaksin mainida kahte konkreetset küsimust. Esiteks, Põhja-Aafrikast pärit immigrandid: mida selleks ära tehakse, et seal töökohti luua? Teiseks, Lääne-Aafrikast pärit transiidirändajad: kas ei ole võimalik Põhja-Aafrikas vastuvõtukeskusi luua?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Proua juhataja, ma soovin öelda, et härra Ortega küsimus on asjakohane. Esiteks on Vahemere Liit praktiliste projektide jaoks. Sellel on ka kultuuridevaheline visioon. See on ilmselt seotud majandusliku arengu ja kõigega, mis on seotud kaasarengu, sealhulgas majandusliku arenguga. Seega võin ma härra Posseltile kinnitada, et nende aspektidega tegeletakse ühel või teisel moel, sobival ajal Vahemere kahe kalda vahelist majanduslikku arengut käsitlevate projektide ja arutelude raames.
Teema: Dialoogi alustamine Kuubas
Nõukogu 23. juuni 2008. aasta järeldused Kuuba kohta võeti Kuuba demokraatlikes ringkondades, kes hindavad asjaolu, et kõigi poliitiliste vangide tingimusteta vabastamine on ELi jaoks keskne prioriteet, ja et ta toetab inimõiguste austamist ja tõelisi edusamme pluralistliku demokraatia suunas.
Kas nõukogu võib kooskõlas kohustustega, mille ta oma järeldustes võttis, näidata, milliseid tõhusaid meetmeid ta võtab, et kodanikuühiskonna esindajate ja demokraatliku opositsiooniga dialoogi edasi arendada?
Jean-Pierre Jouyet
nõukogu eesistuja. - (FR) Proua juhataja, härra Masip, nagu te olete rõhutanud, otsustas nõukogu tõepoolest 23. juunil teatavate viimase aja positiivsete inimõiguste valdkonna arengute põhjal Kuubaga suhteid jätkata.
Esiteks otsustas nõukogu jätkata ilma eeltingimusteta dialoogi Euroopa Liidu ja Kuuba vahel, mis põhineb vastastikkuse põhimõttel ja milles käsitletakse kõiki vastastikku huvi pakkuvaid küsimusi. Selles dialoogis otsitakse konkreetseid lahendusi, eriti inimõiguste küsimustes. Selles raamistikus, härra Masip, peeti 16. oktoobril Pariisis Euroopa Liidu ja Kuuba vahelise poliitilise dialoogi esimene istungjärk ministrite tasandil.
Teiseks kinnitas nõukogu oma 23. juuni järeldustes, et jätkab kõrgetasemeliste visiitide ajal dialoogi kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni esindajatega, kus tõstatatakse alati inimõigusi käsitlevaid küsimusi. Vajaduse korral korraldatakse nende visiitide raames kohtumisi opositsiooniga.
Nõukogu rõhutas ka, et liit pakub jätkuvalt kõigile Kuuba ühiskonna osadele rahumeelsete muutuste saavutamiseks saarel praktilist abi. Et kõnealuseid järeldusi kohaldada, kutsutakse organisatsioone, kes seda opositsiooni esindavad, üles esitama korrapäraselt oma seisukohti parajasti toimuvate poliitiliste arengute kohta.
Lõpuks kinnitas nõukogu, et liit on valmis aitama konstruktiivselt kaasa kõigi Kuuba ühiskonna osade arengule, sealhulgas arengukoostöö, ja kõnealuse kohustuse raames, nagu te teate, oli volinik Louis Michel just ametlikul visiidil Kuubasse, et leppida kokku kõnealuse koostöö üldises raamistikus ja praktilistes projektides, mida võidakse algatada.
Lisaks härra Micheli visiidile näete te, et nõukogu on võtnud Juuni järelduste kohaldamisel kasutusele palju meetmeid ja järgmise aasta juunis, pärast Tšehhi eesistumisaja lõppu, hakkab nõukogu hindama poliitilist dialoogi Kuubaga ja selle tulemusi. Dialoog jätkub nendel alustel, kui ilmneb, et Kuuba vastab liidu väljendatud ootustele, eriti inimõiguste küsimustes.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Tänan teid väga, härra Jouyet, kolleeg Luis Yañez-Barnuevo García nimel, kes on inimene, kellele on olulised väärikus ja demokraatia ja kes toetab Kuuba opositsiooni ja inimesi.
Te peate jätkama jõupingutusi, et neid prioriteete säilitada ja keskenduda kõnealusele dialoogile Kuuba opositsiooniga. Me peame saavutama Kuubal demokraatia ja tagama Euroopa pühendumuse Kuubale.
Zita Pleštinská
- (SK) Hoolimata aruannetest n-ö muudatuste kohta Kuubal, näitavad tõsiasjad, et Kuuba ei ole ikka veel vaba ja demokraatlik riik. Põhjus Kuuba vastu poliitiliste ja diplomaatiliste sanktsioonide kehtestamiseks ei ole ikka veel kadunud, kuna 55 esialgsest 75 teisitimõtlejast on ikka veel vanglas.
Minu arvates oleks pidanud mis tahes Euroopa Liidu otsusele Kuuba vastaste sanktsioonide lõpetamise kohta eelnema olukorra arengu läbipaistev hindamine, eelkõige Kuuba kodanike inimõiguste ja kodanikuvabaduste valdkonnas.
Mida on nõukogu ära teinud ja mida ta teeb edaspidi, et tagada kõigi poliitvangide vabastamine Kuuba vanglatest?
Bogusław Sonik
(FR) Proua juhataja, minister, mind visati Kuubalt 2005. aasta mais välja. Lennujaama saabudes saadeti mind välja, kuna olin Euroopa Parlamendi liige. Ma taotlesin hiljuti viisat, et olla kindel, et ma saan piiri ületada, ja viisa andmisest keelduti. Kas ma tohin loota teile, eesistujariigile, et tagataks, et Euroopa Parlamendi liige saaks vabalt Kuubat külastada?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Proua juhataja, ma soovin vastata proua Pleštinskále ja seejärel härra Sonikile. Nõukogu 1996. aasta ühine seisukoht kehtib. Selles soovitatakse toetada üleminekuprotsessi demokraatliku pluralismi ja inimõiguste austamise suunas, ja selleks dialoogi intensiivistamist Kuuba ametiasutuste ja ühiskonna kõigi osade vahel. Euroopa Liit teatab, et on valmis toetama riigi avamise protsessi, kui Kuuba ametiasutused demokraatia teel edusamme teevad.
Mis puudutab teie olukorda, härra Sonik, siis ma olen märkinud, ja on ilmne, et me peame kõikide Euroopa Parlamendi liikmete nimel näitama üles suurimat valvsust ja toetama teid teie tegevuses. See on nõukogu seisukoht.
Teema: Finantskriisi õppetunnid
Mida on nõukogu õppinud käesolevast finantskriisist? Milliseid lühi- ja pikaajalisi meetmeid praegu arutatakse?
Kas nimetatud arutelud hõlmavad Islandit ja teisi EList välja jäävaid Euroopa riike, mille majandused on sellest hoolimata tihedalt seotud?
Teema: Liikmesriikide reageering rahvusvahelisele finantskriisile
Kas nõukogu peab üksikute liikmesriikide sekkumist oma pankade ja majanduste kaitsmiseks rahvusvahelise finantskriisi halvimate mõjude eest vastandsuunaliseks sammuks?
Teema: Euroopa Liidu reageering finantskriisile
Kas praeguse rahaturgude madalseisu ja pangandussektori korrastamatuse olukorras nõukogu töötab, et sidusa ja kombineeritud käsitluse rakendamisega leida lahendus kriisile ja taastada usaldus või on tunda, et liikmesriigid on ühepoolselt paremini valmis rahanduses valitseva segadusega toime tulema?
Teema: Finantskriis ja stabiilsuspakt
Globaalne finantskriis on näidanud Euroopa Liidu valitsuste ja Euroopa Keskpanga vastuolulist käitumist, mis leiab vahendeid pankade kokku varisemisest päästmiseks, rikkudes sellega stabiilsuse pakti sätteid, ja mis tähtsate sotsiaalsete vajaduste rahuldamise nimel ei lubanud aastate vältel vähimatki kõrvalekallet pakti eeskirjadest.
Milline on nõukogu arvamus? Kas nõukogu kaalub hiljutiste sündmuste valguses stabiilsuse pakti sätete ja ühemõõtmelise turumajanduse kontseptsiooni läbivaatamist, mis on olnud Euroopa arengus ainuvalitsev põhimõte?
Teema: Olukord ja väljavaated Ida-Euroopas seoses finantskriisiga
Ida-Euroopa nõrkus finantskriisis on ELi poliitika kujundajatele muret tekitav küsimus. Ida-Euroopa riikide juhid tunnevad, et võrreldes läänepoolsete partneritega on nende majandused kergemini haavatavad. Milliseid peamisi finantskriisiga kaasnevaid ohte, mis ähvardavad Ida-Euroopa ja eriti Balti riike, võiks nõukogu esile tuua? Millised on nõukogu arvates Ida-Euroopa riikide ja eriti Balti riikide väljavaated lähemas tulevikus (2009-2010) ja pikemas perspektiivis?
Jean-Pierre Jouyet
nõukogu eesistuja. - (FR) Proua juhataja, ma proovin vastata kõigile küsimustele, mis puudutavad maailma majandust viimase 15 või enama kuu jooksul mõjutanud finantskriisi, ja mis jätkuvalt mõjutab Euroopa majanduste rahandust.
Meenutan, et liitu puudutavates küsimustes tegi 15. ja 16. oktoobril kogunenud Euroopa Ülemkogu avalduse, milles väljendas pühendumust rakendada mis tahes olukorras kõiki vajalikke meetmeid, et säilitada finantssüsteemi stabiilsus, toetada tähtsamaid finantsinstitutsioone, vältida pankrotte ja tagada hoiustajate hoiuste kaitse.
Ka finantssüsteemi osas esitas Euroopa Ülemkogu süsteemis osalejatele jõulise üleskutse vastutustundlikuks tegutsemiseks, eriti pangandussektoris. Ülemkogul rõhutati, et ettevõtete juhtide töötasu, sealhulgas lahkumishüvitised ja kõik nn kuldse käepigistusega seotud maksed peavad olema vastavuses nende tegelike töötulemustega. Samuti lepiti kokku tagamises, et aktsiaoptsioonide korraldamine ei vii üleliigsete riskide võtmisele ega lühiajaliste eesmärkide liigsele tähtsustamisele.
Nimetatud kohtumisele järgnes 7. novembril riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametlik kohtumine, kus valmistati ette Euroopa ühtne käsitlus eelmisel nädalalõpul Washingtonis toimunud G20 kohtumiseks, mille eesmärk oli võtta vastu kiired otsused läbipaistvuse, ülemaailmsete määruste standardite, eriti raamatupidamisstandardite, finantsjärelevalve ja kriisijuhtimise, huvikonflikti vältimise ja varajase hoiatamise süsteemi loomise kohta, et tekitada nii usaldus hoiustajates ja investorites.
Et täpsemalt vastata austatud parlamendiliikme küsimusele, mis esitati Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni nimel ning kajastus härra Evansi küsimuses, milliseid praktilisi meetmeid kaalutakse kriisile vastamiseks, siis soovin viidata kapitalinõuete direktiivi reformile, mida nõukogu praegu arutab. Nõukogu töö nimetatud ettepanekuga on juba kaugele edenenud. Ka komisjon tegi ettepaneku võtta vastu määrus reitinguagentuuride heakskiitmise süsteemi kohta. See ettepanek liigub samas suunas, niivõrd kui kapitalinõuded olenevad saadud reitingutest.
Hoiustajate hoiuste kaitsmiseks on komisjon teinud ettepaneku muuta kehtivat direktiivi nii, et hoiuste tagamise piirmäär tõstetakse 50 000 euroni, mis tulevikus kavandatakse tõsta 100 000 euroni. Euroopa Parlament ja nõukogu tegelevad praegu nimetatud ettepaneku arutamisega.
Ma märgin ka finantskriisi meeskonna loomist pärast 15. ja 16. oktoobri Euroopa Ülemkogu. Kõnealune meeskond, nagu te teate, on mitteametlik mehhanism, mis tegeleb hoiatuste, teabe hindamise ja vahetamisega nõukogu esindajate, ülemkogu eesistuja, komisjoni, selle presidendi, Euroopa Keskpanga presidendi, eurorühma esimehe ja liikmesriikide valitsuste vahel, samuti loomulikult majandus- ja rahanduskomisjoni esimehega, kes on varajase hoiatamise meeskonna keskne tegelane.
Vastuseks proua McGuinnessi ja härra Mitchelli küsimustele soovin rõhutada, et Euroopa Ülemkogu kiitis heaks tegevuskava, millega pakutakse liikmesriikidele täielikku ühtset riiklikku pääste- ja abimeetmete raamistikku finantssektori jaoks. Euroopa Ülemkogu pöördus liikmesriikide poole palvega arvestada riiklike otsuste võimaliku mõjuga teistele liikmesriikidele. Samuti tunnistame, et Island on kogenud tõsiseid raskusi. Euroopa Ülemkogu saatis oktoobris Islandile solidaarsuse sõnumi. 4. novembril toimusid kohtumised ECOFINi kuluaarides ja, lõpuks, Euroopa Majanduspiirkonna nõukogu istungil kohtusin ma isiklikult Islandi esindajatega ja usun, et suutsime leida rahuldavad solidaarsusmehhanismid ja samuti kohaldada lepinguid, mis seovad meid selle riigiga Euroopa Majanduspiirkonna nõukogu raames.
Vastuseks härra Papadimoulise tõstatatud küsimusele stabiilsuse ja kasvu pakti kohta soovin teile meenutada 7. oktoobril vastu võetud nõukogu järeldusi, milles kinnitati soovi pakti jätkuvaks rakendamiseks, võttes samal ajal arvesse meile teadaolevaid erakorralisi asjaolusid. 7. oktoobri otsuse rakendamisel peab loomulikult arvestama G20 järeldusi, mis kutsuvad üles kasutama kõiki võimalikke vahendeid tegevuse jätkamiseks.
Vastuseks proua Andrikienküsimusele soovin teile meenutada, et komisjoni andmetel on finantskriisi mõju Ungaris, Leedus, Eestis, Bulgaarias ja Rumeenias rängem kui teistes liikmesriikides. Aastate jooksul on nimetatud riigid kasutanud soodsaid välisfinantseerimise tingimusi, tekitades loomulikult jooksevkonto maksebilansi defitsiidi ja välisvõlgade kuhjumise. Nüüd on ilmne, et rahastamise tingimused on oluliselt vähem soodsad ning välisvõlgade refinantseerimine on probleem, millega nimetatud riigid silmitsi seisavad.
Kui Ungarist rääkida, siis hiljuti andis nõukogu Ungarile keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi raames 6,5 miljardi euro suuruse laenu maksebilansi toetamiseks. Lisaks nõukogu laenule on saadud 12,5 miljardi euro ulatuses laene Rahvusvaheliselt Valuutafondilt ja Maailmapangalt 1 miljardi ulatuses. Ma ei tea, kas viimati nimetatud summa on dollarites või eurodes.
Nimetatud süsteemi raames toimuv 12 miljardi euro suurune rahastamine võib tuleviku nõudeid arvestades osutuda ebapiisavaks, seetõttu tegi komisjon ettepaneku tõsta kõnealusele riigile eraldatava abi summa 25 miljardi euroni. Nõukogu palus ettepaneku kohta parlamendi arvamust.
Peter Skinner
Ma tervitan nõukogu märkusi ja üldist lähenemisviisi finantsteenuste kriisile ning loodan tõesti, et saame tugineda viimastele G20 tulemustele. Nagu te mainisite, peame selle tegevusega jätkama, et saavutada ülemaailmseid tulemusi ülemaailmsete õigusaktide ja eriti finantsjärelevalve osas.
Pean ütlema, et finantsjärelevalve nõuab samuti rahalist toetust. Oleme sellega kokku puutunud. Loomulikult on see maksumaksjate raha. Rääkides konkreetselt, mitte ainult pankade, vaid ka kindlustusfirmade järelevalve vajab asjakohast maksevõimet. Seetõttu huvitab mind, kas te toetate ka rühmajärelevalvet ja -toetust nagu Solvency II väljendab - ma ei märganud seda teie finantseeskirjade nimekirjas -, kuid see töötati välja enne kriisi saabumist ning see võib abiks olla kriisi ajal. Kui see on nii, siis võib-olla eesistuja selgitab, miks kavatsetakse 2. detsembril rühmatoetused nimetatud ettepanekust välja jätta, ning saada aru kui vähe sellest võib abi olla.
Mairead McGuinness
Meie küsimused koostati mõned nädalad tagasi, kuid selle ajaga võrreldes on olukord muutunud halvemaks. Nii soovin sellest lähtudes teada, kui ühtne on nõukogu oma ühises tegevuses ja kui on olukord, kus liikmesriigid üksi tegutsema peavad, kas teie arvates töötab süsteem tõhusalt?
Gay Mitchell
Kas ei oleks aeg töötada välja midagi Marshalli plaani sarnast, võib-olla Sarkozy plaan Euroopale?
Mida arvate sellest? Eeldades, et Hiina laenab raha Euroopa Investeerimispangale või Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale ja teie annate laenu liikmesriikidele - see ei mõjuta nende välisvõla suhet sisemajanduse kogutoodangusse.
Kuidas seda tagasi maksta? Kaubandusest sissenõutavatest tollimaksudest ja aktsiisimaksudest ning võib-olla täiendavast 0,5% käibemaksu panusest liikmesriikidelt, kes kavatsevad selle rahastamisvahendi määra alandada.
Kas te võtate detsembris toimuval kohtumisel arutlusele Marshalli plaani tüüpi abiplaani ning lõpetate probleemiga vähehaaval nokitsemise? Praegu me alles siseneme majanduslangusesse ning kui me tegeleme sellega kaalutletud riskiga, siis suudame sellest välja tulla.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Härra nõukogu eesistuja, isegi härra Prodi, komisjoni endine president, pidas stabiliseerimispakti rumalaks, sest selle eesmärk on tegeleda ainult inflatsiooni, puudujäägi ja võlaga ja seda ajal, kui Euroopas süveneb majanduslangus ja vajatakse meetmeid arengu, tööhõive ja sotsiaalse sidususe soodustamiseks.
Minu küsimus on: kas te kavatsete pakti asendada või lihtsalt seda lõdvendada? Kui te ei saa või ei soovi seda teha, palun teavitage nõukogu presidenti, et kriisist mööda vaatamine tuleb lõpetada.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Härra Jouyet, te rääkisite Ungarist ja Ungari suhtes üles näidatud solidaarsusest, mis on julgustav, kuid ma olen väga huvitatud teistest riikidest, mida te mainisite: Bulgaaria, Rumeenia ja eriti Leedu. Kas Leedu võib loota Euroopa Liidu solidaarsusele praeguses finantskriisis?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Proua juhataja, vastuseks austatud parlamendiliikmele, kes kordas härra Evansi küsimust, ütlen, et teil on täiesti õigus. Maksevõime probleemid ei mõjuta ainult panku, vaid need puudutavad ka kindlustusfirmasid ja me peame oma järelevalvemehhanisme kohandama tegelemiseks selle sektori konsolideeritud või piiriüleste rühmadega.
Seetõttu oleme kindlalt otsustanud jõuda rahuldava tulemuseni töös Solvency II direktiiviga. Me toetame komisjoni selles töös ja loodame, et tööga jõutakse lõpule võimalikult kiiresti. Me loodame selles küsimuses jõuda kompromissile, kuid on selge, et vajame omadusi, mis tugevdavad maksevõime seiret kindlustusühingute tasandil.
Vastuseks proua McGuinnessile, ma arvan, et sellisel kujul tagasiside G20 tippkohtumiselt ja asjaolu, et G20 leppis kokku tegevuskava osas, näitavad nõukogu ühtset tegevust. Meenutan, et kõnealuse tegevuskava kontekstis leidub ka neid, kes ütlevad, et peame kasutusele võtma kõik võimalikud vahendid tegevuse jätkamiseks; tegevuskavas on toodud väga praktilised finantsregulatsiooni meetmed, ma just loetlesin neid ja ei kavatse end korrata, mille kiiret rakendamist me Euroopa tasemel ootame. Me oleme komisjonilt nõudnud vajalike õigusloomega seotud või praktiliste algatuste tegemist mitte ainult finantskriisile vastamiseks, vaid ka majanduskriisiga tegelemiseks, ning et täiskogu toetab neid algatusi vajalike tekstide võimalikult kiire vastu võtmisega.
Liikmesriikide tegevuse koordineerimise kohta vastan proua McGuinnessile, et minu arvates on oluline, et varajase hoiatamise meeskond, koordineeriv meeskond, töötab majandus- ja rahanduskomisjoni raames laitmatult, sellele lisaks liikmesriikide esindajad ja erinevad asjaomased institutsioonid, kas siis Euroopa Keskpank või eurorühm.
Eesistujariigi nimel kõneledes ütlen vastuseks härra Mitchelli kõnele, et Marshalli plaani mainimata ja G20 põhimõtteid ellu rakendades, soovime me näha kõigi tegutsemiseks vajalike vahendite kasutusele võtmist ühenduse tasandil, kombineerituna riikliku tasandi tegevusega: need võivad olla Euroopa Investeerimispanga olemasolevad laenuvahendid, ühenduse eelarvest võimaldatavad ressursid, mida peab samuti kasutama tegevuse alal hoidmiseks, loomulikult riiklike eelarvete vahendid, eriti tulevikus kasutamiseks mõeldud ja ettevõtluse toetamisega seotud projektide vahendid, või ühenduse tasandil isegi teatavate eeskirjade lõdvendamine või kohandamine, mis aitab neid sektoreid kõige raskemas olukorras. Sellest vaatepunktist suhtume olukorda äärmiselt pragmaatiliselt, kuid on selge, et peame selles valdkonnas tegutsema. Igal juhul on teil õigus ning eesistujariik jagab täielikult teie seisukohta.
Vastuseks proua Andrikienöeldule, mul on kahju, Ungari sai rahalist abi. Nagu ma ütlesin ja võin kinnitada, on fond eraldanud 12,5 miljardit eurot, millest 6,5 miljonit eurot liidu poolt ning on selge, et solidaarsus aitab tõsisest kriisist mõjutatud riikidel lahendada maksebilansi tasakaalustamise ja välisvõlgade refinantseerimisega seotud probleeme.
Teistele võin kinnitada, et rakendame liidu piires asjakohaseid solidaarsuse mehhanisme. Ungari puhul seisime silmitsi erakordselt tõsise olukorraga. Ma vihjasin ka Islandile. Oleme sattunud raskesse olukorda. Kui, ja ma soovin, et seda ei juhtuks, Balti riigid või teatud teile kõige paremini tuntud riigid satuvad samasugustesse raskustesse, siis tulevad mängu samasugused solidaarsuse mehhanismid. See on eesistujariigi seisukoht ja loomulikult ei ole ühtsus solidaarsuseta võimalik.
Ma soovin härra Papadimoulisele vastata, et esiteks ei ole ma president Prodiga alati nõus. Nii see mõnikord on. Teiseks, vajame teatavat eelarvedistsipliini. Kolmandaks, nagu ütlesin G20 järeldustele viidates, et ilmselt tuleb kõnealuseid põhimõtteid kohandada erakorraliste asjaoludega ja vaja on erakorralisi meetmeid. See on mõistlik ja ma olen nõus, et kunagi ei tohi olla dogmaatiline. Neljandaks ja lõpetuseks, turismi kohta, tunnen nõukogu presidenti piisavalt hästi, et teada tema eelistatud (turismi)sihtkohti ning ka seda, et ta annab kogu oma energia Euroopa Liidu heaks. Usutavasti olete märganud, et see on meie jaoks põhiline.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Härra Jouyet, väärtpaberitele ülemineku finantstehnika abil on Ameerika Ühendriikide rämpslaenud sattunud hüpoteegi tagatisel välja antud võlakirjadesse ja teistesse fondidesse, mida ostsid Euroopa pangad ja kodanikud.
Kas nõukogu teab, kui palju sellist rahalist rämpsu on meile müüdud teiselt poolt Atlandi ookeani?
Avril Doyle
Sooviksin teada, kas Prantsusmaa eesistujariigina tunneb end nõukogu laua taga teatavas isolatsioonis, seda oma ajaloolise kiindumuse tõttu tururegulatsiooni suhtes ja eriti praegusel juhul finantsteenuste regulatsiooni suhtes.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Proua juhataja, vastuseks austatud parlamendiliikmele, mul ei ole täpset numbrit meeles. Minule teada olevate korralduste suurusjärk on tõesti kõrge ja peamiselt Atlandi tagant Euroopasse levinud üleliigsete väärtpaberite maksumus on suurem paljude liikmesriikide või isegi ELi sisemajanduse kogutoodangust. See on tõesti märkimisväärne, seda võin teile öelda. Seetõttu on väärtpaberitele üleminek jätnud meid tegelema enneolematult ränga destabiliseeriva šokiga. Seda võin ma teile praegu öelda.
Vastuseks proua Doyle'ile, loodan, et siin, nagu ka teistes küsimustes, ei ole me täielikult isoleeritud, eesistujariik on endas kindel. Finantsmäärus ei ole kindlasti lihtne probleem, proua Doyle, kuid arvan, et teeme edusamme. Täna õhtupoolikul oli meil täiskogus arvamuste vahetus Euroopa Komisjoni presidendiga ning oleme suhteliselt kindlad tegevuskava osas, mille sõnastas Euroopa Ülemkogu ning kujundas kogu Euroopa riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametlikul kohtumisel ja millele andis suunised G20 töö sellel nädalavahetusel Washingtonis.
Ma ütleksin, et rohkem argumente ei leidu, vähemalt teooria kohta. Me peame selle puuduliku määrusega tegelema. Meil ei ole vajadust ega soovi kehtestada uusi eeskirju, kuid mõnda neist tuleb kohandada ning me peame hoiustajatele ja investoritele tagama turvalise ja läbipaistva süsteemi. Arvan, et kogu maailm on selles suhtes meiega ühel nõul. Alates sellest seisneb küsimus kohanemises.
Teema: Poliitiline vastutus ELi sõjaliste operatsioonide käigus toime pandud kuritarvituste korral
Rootsis on kerkinud esile tunnistus selle kohta, et ELi operatsioonis Artemis Kongos Bunias osalevad Prantsusmaa relvajõud osalesid ühe vangi piinamisel ja lavastatud hukkamisel. See vahejuhtum toimus väidetavalt 13. juulil 2003 ja seda on uurinud nii Rootsi kui ka Prantsusmaa relvajõud. See vahejuhtum tõstatab seoses tulevase koostööga palju küsimusi.
Kas on olemas mingeid tagatisi, et ELi liikmesriikide poolt ELi operatsioonidele saadetud relvajõud järgivad allkirjastatud konventsioone ja et neil on rahvusvahelise õiguse kohane pädevus? Millised järelmeetmed kavatseb nõukogu võtta seoses Bunia vahejuhtumi käimasoleva Prantsusmaa uurimistööde tulemustega?
Teema: Poliitiline vastutus ELi sõjaliste operatsioonide käigus toime pandud kuritarvituste korral
Rootsis on kerkinud esile tunnistus selle kohta, et ELi operatsioonis Artemis Kongos Bunias osalevad Prantsusmaa relvajõud osalesid ühe vangi piinamisel ja lavastatud hukkamisel. See vahejuhtum toimus väidetavalt 13. juulil 2003 ja seda on uurinud nii Rootsi kui ka Prantsusmaa relvajõud. Rootsi tõendites anti vasturääkivaid selgitusi ja Prantsusmaa uurimistöödega jõuti järeldusele, et mingit kuritarvitust ei toimunud, kuid see vahejuhtum tõstatab tuleviku jaoks palju küsimusi.
Kes peaks võtma poliitilise vastutuse liialemineku eest, mille on pannud toime ELi operatsioonis välismaal osalevad liikmesriigi relvajõud? Kui liikmesriigi relvajõud tunnistatakse süüdi sõjakuriteos ELi operatsiooni käigus, kas siis on võimalik see liikmesriik ELi operatsioonidest pikaks ajaks kõrvaldada, et kaitsta ELi liikmesriikidest pärit relvajõudude head nime ja mainet?
Jean-Pierre Jouyet
nõukogu eesistuja. - (FR) Proua juhataja, need on tõsised küsimused, mille on tõstatanud proua Goudin ja proua Dahl. Ma võin kinnitada nii nendele kui teie täiskogule, et Euroopa Liidu operatsioonid viiakse läbi kooskõlas konventsioonidega, mis kaitsevad inimõigusi ja rahvusvahelist õigust.
Seda põhimõtet on selgelt täpsustatud kõigis kavandamisdokumentides, mille nõukogu on heaks kiitnud ja mis on lisatud tegevvägedele antavate üksikute juhiste hulka. See on see, mida tuntakse kui sõdurite korpust.
Kui teatavad välis- ja kaitseoperatsioonidele lähetatud üksikisikud oma töökohustustest kaugemale lähevad, kuuluvad distsiplinaar- ja õiguslikud tagajärjed liikmesriikide pädevusse. Kõik liikmeriigid peavad kinni konventsioonidest, mis kaitsevad inimõigusi.
Lubage mul selles ühisküsimuses viidatud juhtumi puhul loobuda hetkeks nõukogu eesistuja rollist, et öelda seda: läbipaistvuse pärast viisid Prantsusmaa ametiasutused pärast Rootsi ametiasutustega ühenduse võtmist läbi põhjaliku uurimistöö. Selle viis Prantsusmaa ametiasutuste nimel läbi tegevvägede ja riigikaitse inspektsioon.
Uurimistöö näitas, et 13. juulil 2003 operatsiooni Artemis ajal Kongo Demokraatlikus Vabariigis Prantsuse relvajõudude poolt kinni võetud noor mees ei kannatanud piinamise ega julma kohtlemise all. Seega on Prantsuse ja Rootsi relvajõudude vastu esitatud tõsised süüdistused alusetud.
Hélène Goudin
(SV) Peaksin seepärast küsima järgmise küsimuse: nagu me teame, on see noor mees kadunud. Kuidas on võimalik tõestada, et temaga ei ole midagi juhtunud?
Hanne Dahl
(DA) Proua juhataja, ma tahaksin küsimust edasi arendada, paludes selgitust selle kohta, et kui on kahtlusi, kas liikmesriigid rahvusvahelistest konventsioonidest seoses ELi operatsiooniga kinni peavad, kas siis on võimalik, et liikmesriik jäetakse osalemisest välja? Ma arvan, et mõnel juhul oleks vajalik ja üsna oluline, et sellega seoses asi selge oleks.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Proua juhataja, tahan anda ilma äärmustesse laskumata proua Goudini ja proua Dahli küsimusele tõsiasjadel põhineva vastuse, seega annan teie täiskogule ja ka oma institutsioonile raportist teavet uurimistöö kohta, mille viis läbi Prantsuse tegevvägede ja riigikaitse inspektsioon.
Teadmiseks täiskogule - ma ei ole kohustatud oma ülesannete raames tegelema nende küsimustega, kuid ma teen seda - teen teie jaoks kokkuvõtte uurimistööst 13. juulil 2003. aastal Chem-Chemi laagris Bunias Kongo Demokraatlikus Vabariigis juhtunust. See uurimistöö, mis viidi läbi Rootsi relvajõudude toetuse ja koostööga, näitas, et 13. juulil 2003 operatsiooni Artemis ajal Kongo Demokraatlikus Vabariigis Prantsuse relvajõudude poolt kinni võetud noor mees ei kannatanud piinamise ega julma kohtlemise all. Teda peeti laagris mõni tund kinni ja seejärel vabastati. Uurimistöö tellis 31. mail 2008 armee ülemjuhataja, et täiendada esialgseid uurimisi, mille viisid vastavates riikides läbi Rootsi ja Prantsusmaa ametiasutused. Ametiasutuste vahel toimus väga hea koostöö ja uurimistööde tulemusel selgub, et Prantsuse ja Rootsi sõdurite ja kahe asjaomase koloneli vastu esitatud rasketel süüdistustel ei ole alust.
Kokkuvõtteks, on ilmselge, et välispoliitika julgeoleku- ja kaitseoperatsioonide igas etapis, alates kavandamis- kuni rakendusetapini, tuleb järgida inimõiguste kaitset ja rahvusvahelisi konventsioone, ja see tuleb saavutada eriti selle valdkonna meeskondade pideva väljaõppega.
Paul Rübig
. - (DE) Härra nõukogu eesistuja, mulle oleks huvitav kuulda, millisena näete teie ÜRO rolli seoses kõnealuste küsimustega. Kas te arvate, et ÜROl on nendes valdkondades töö, mida ära teha?
Mairead McGuinness
Mind veenavad teie märkused - nii teie, eesistujariik Prantsusmaa esindajalt kui ka nõukogu üldisest seisukohast.
Kuid kas te ei ole nõus, et see vahejuhtum ja selletaolised vahejuhtumid on ELi operatsioonide seisukohast väga halvad ja me peame olema väga selged ja hoolikad selles suhtes, kuidas me selliseid raporteid käsitleme, et me tegeleksime nendega õigeaegselt ja et see ei määriks - kui nii võib öelda - teie head tööd?
Jean-Pierre Jouyet
- (FR) Proua juhataja, seoses sellega, mida ütles proua McGuinness, jagan ma täielikult teie arvamust. On ilmne, et ükskõik, millise välisoperatsiooniga tegemist on, kas viiakse seda läbi Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames või ühisraamistikus, tuleks teha teatavaks välisoperatsioonid ja nendest aru anda. Läbipaistvus peab olema äärmiselt oluline.
Ma olen proua McGuinnessiga täiesti nõus ja seepärast peame me arendama kõike, mis on seotud militaarse Erasmuse programmiga. Ma loodan, et detsembris peetava Euroopa Ülemkogu töö saab laieneda aspektide osas, mis on seotud väljaõppe ja Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames parimate tavade ja kogemuste vahetusega liikmesriikide vahel.
Vastuseks proua McGuinnessile, arvan ma, et see on äärmiselt oluline element, kui me soovime arendada Euroopa julgeoleku ja kohaloleku jaoks välisriigi pinnal strateegiat. Teil on üsnagi õigus, proua McGuinness.
Mis puudutab härra Rübigi küsimust, siis seda käsitletakse homme hommikul meie arutelul Kongo Demokraatliku Vabariigi üle. Ma arvan, et ÜRO roll on tõepoolest oluline. Küsimus seisneb selles, kuidas tugevdada ja täiendada ÜRO vahendeid.
Juhataja
Ma näen, et proua Dahl palub jälle sõna. Kahjuks saan ma anda teile vaid ühe lisaküsimuse ja see on kõik. Mul on kahju, aga see on kõik.
(Vahelehüüe sõnavõtukohalt)
Minu positsioon ei luba mul ehk forsseerida seda, mida te kuulda tahaksite. Eesistuja on vastanud ja kahjuks peab see küsimus sellega lõppema, juhul kui te täiendavat kirjavahetust ei pea.

Teema: Riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimine
Kas nõukogu ütleb, milliseid edusamme on tehtud riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevate Euroopa õigusaktide ajakohastamis- ja lihtsustamisprotsessis, mille esimene etapp oli määruse (EÜ) nr 883/2004 vastuvõtmine, et võimaldada ELi kodanikel Euroopas vabalt liikuda, säilitades samal ajal oma õigused ja sotsiaalsed hüved (tervishoid, pensionid, töötu abiraha)?
Millisesse etappi määruse vastuvõtmisel ja rakendamisel on jõutud, mis asendab määrust (EMÜ) nr 574/722, mis sisaldab samuti sätteid, mis on töötatud välja, et tugevdada koostööd riikide ametiasutuste vahel ning parandada andmevahetuse meetodeid?
Jean-Pierre Jouyet
nõukogu eesistuja. - (FR) Proua juhataja, tahaksin vastuseks proua Panayotopoulosele öelda, et nõukogu jagab täielikult tema arvamust vajaduse kohta niipea kui võimalik jõuda kokkuleppele kavandatud määruse suhtes, milles sätestatakse meetodid sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimisega seotud määruse nr 883/2004 kohaldamiseks.
See tähendab tingimuste loomist kõnealuse määruse vastuvõtmiseks, et viia võimaluse korral lõpule maikuuks 2009 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise reform. Kõnealust kavandatud määrust, mida komisjon tutvustas 2006. aasta jaanuaris, on sellest ajast peale, arvestades selle sätete ulatust ja ülitehnilist iseloomu, peatükk peatüki haaval järjestikuste eesistumiste ajal läbi vaadatud.
Tänu eelmiste eesistujariikide järjekindlatele jõupingutustele on võetud vastu osalised üldised lähenemisviisid. See protsess viidi lõpule eelmisel aastal Prantsusmaa eesistumise ajal osaliste üldiste lähenemisviiside vastuvõtmisega kahe järelejäänud peatüki kohta seoses tööõnnetuste ja kutsehaiguste hüvitiste ning ka matusetoetustega.
Vahepeal avaldas parlament möödunud aasta juulis esimesel lugemisel oma arvamuse. Nõukogu tervitab laialdast ühtivust parlamendi vaadetega. Nõukogu näeb selles kõnealuse teksti läbivaatamise algusest peale kahe institutsiooni vahel algatatud väga konstruktiivse koostöö vilju.
Ühise seisukoha vastuvõtmine määruse eelnõu kohta on eesistujariik Prantsusmaa jaoks üks peamistest sammudest isikute liidusisese liikuvuse suurendamise suunas. Seepärast teeb eesistujariik kõik endast oleneva, et kõnealune ühine seisukoht nõukogu 15. detsembri kohtumisel vastu võetaks, et parlament saaks selle oma osaistungjärgul järgmise aasta jaanuaris vastu võtta.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Proua juhataja, tahaksin küsida nõukogu eesistujalt komisjoni uue ettepaneku 2008/414 kohta, milles käsitletakse piiriüleste teenuste patsientide õigusi.
Milline on eesistujariik Prantsusmaa seisukoht seoses selle uue ettepanekuga?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Proua juhataja, eesistujariik Prantsusmaale on selge, et me peame seda komisjoni ettepanekut toetama.
Praktilises mõttes hõlbustab see kindlustatud inimeste jaoks menetlusi, kiirendab erinevate sotsiaalkindlustusvaldkondade - nagu tööõnnetused, kutsehaigused ja invaliidsus - institutsioonide piiriülestele olukordadele reageerimist ja menetlusaega. Me peame selle küsimuse kohta eeskirjade kehtestamisel edusamme tegema. Nagu te teate, küsis eesistujariik Prantsusmaa Alain Lamasssoure'ilt, keda te tunnete, küsimuse piiriülese liikuvuse ees olevate takistuste ületamise viiside kohta. Ühtlustamine sotsiaalkindlustuse valdkonnas on üks vastustest.
Igas meie liikmesriigis oluliste riiklike sotsiaalkindlustustavade säilitamise ja piiriülest liikuvust hõlbustavate ülioluliste muudatuste tegemise vahel tuleb leida õige tasakaal.
Selles raamistikus toetame me ettepanekut, mida te mainisite, ja eesistujariik teeb Xavier Bertrandi egiidi all kõik võimalikud jõupingutused, et saavutada selle vastuvõtmine.
Paul Rübig
. - (DE) Ma usun, et üks meie suurimaid probleeme on Euroopa-sisene topeltmaksustamine, mis toob eelkõige sotsiaalkindlustuse valdkonnas ootamatult kaasa täiendava maksukoormuse. Ma tahaksin teada, kas nõukogu eesistujariik Prantsusmaalt eeldatakse algatust?
Avril Doyle
Kuna on võimalik teha elektroonilisi makseülekandeid ja elektrooniline tasumine on lihtne, ei kuulu loomulikult Euroopa institutsioonide kollektiivse pädevuse ja taibu hulka sellise tehnoloogia kasutuselevõtt, mis võimaldab hädavajalikule ühtsele turule õiguse kõigi meie kodanike, sealhulgas puuetega inimesed ja vanaduspensionärid jt, liikumisvabadusele või piiriülesele liikuvusele, või on see tõsiasi, et selleks puudub kollektiivne tahe? Kas on mõni riik, kes seisab kõnealuse probleemi kollektiivse lahendamise ees?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Proua juhataja, ma soovin vastata proua Rübigile ja proua Doyle'ile, kuna need on küsimused, mis on juba ka minu tähelepanu köitnud.
Esiteks, arvan, et proua Doyle'il on õigus. Kõik tehnoloogiad ja elektroonilised tehnoloogiad on siin eriti kasulikud ja neid tuleks kasutada, et hõlbustada patsientide haiguslugude töötlemist.
Teiseks, proua Doyle, me pooldame kollektiivset lahendust tingimusel, et me liikuvuse eesmärgil iga riigi sotsiaalkindlustustavasid ohtu ei sea.
Kolmandaks, olen härra Rübigiga nõus. On hoolitsetud selle eest, et on juriidilisi küsimusi, mis on seotud topeltmaksustamisega seonduvate osamaksetega seotud probleemidega. Härra Rübigil on õigus.
Et teile oma arvamust avaldada, olles neid probleeme alles eelmisel nädalal lähemalt kaalunud, kuna me oleme pärit piiririikidest, härra Rübig, arvan ma, et riiklikud haldusasutused ei ole sellist tüüpi probleemi lahendamiseks alati nõuetekohaselt koolitatud, endas kindlad või piisavalt motiveeritud. Vastuseks proua Doyle'ile, see on minu meelest tõeline raskus. Seetõttu on vaja kollektiivset ühenduse lähenemist. Komisjon peab tõesti tugevat survet avaldama. Ka eesistujariik edendab seda tööd, kuna igas meie liikmesriigis esineb administratiivset, bürokraatlikku ja kultuurilist vastuseisu.
Piiriülene liikuvus on tõeline probleem Euroopa integratsiooni, uue Euroopa põlvkonna ja lihtsalt selle jaoks, et võimaldada meie kodanikel näha Euroopa Liidu praktilisi eeliseid. Selliste piiriüleste liikumiste ees on kaugelt liiga palju takistusi, eriti sotsiaal- ja maksuvaldkonnas.
See on tõeline probleem. Ma usun, et see nõuab ka põhjalikke reforme ja ühenduse institutsioonide, eriti komisjoni ja riigisiseste haldusasutuste vahelist koordineerimist.
Juhataja
Sellega on infotund lõppenud.
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
(Istung katkestati kell 19.05 ja jätkus kell 21.00 )
