Infotund (küsimused nõukogule)
Juhataja
Daamid ja härrad, järgmine päevakorrapunkt on küsimused nõukogule. Nagu eile komisjoni esitatud küsimuste ajal, katsetame ka täna teatud uusi eeskirju, mida parlamendi reformimise raames on välja pakutud. Nende uurimiseks on spetsiaalne rühm ja need puudutavad põhimõtteliselt kaht aspekti. Esiteks, paluksin parlamendiliikmetel istuda esimestesse ridadesse, et me üksteisele lähemal oleksime. Teiseks, lisaküsimustele vastab nõukogu eesistuja pärast küsimuste esitamist. Sellest tulenevalt, kuna meil on tavaliselt kaks lisaküsimust, siis küsimusele ei vastata mitte kohe, vaid nõukogu vastab mõlemale küsimusele korraga lõpus.
Järgmine päevakorrapunkt on küsimused nõukogule (B6-0318/2007).
Nõukogule on esitatud järgmised küsimused.
Teema: Solidaarsusfond katastroofide puhuks
Võttes arvesse selle suve tõsiseid metsatulekahjusid mõnes liidu liikmesriigis, nagu Kreekas ja Hispaanias, ning liidu suutmatust kiiresti ja tõhusalt reageerida, kas nõukogu kavatseb vaadata läbi solidaarsusfondi eeskirjad, et meil oleksid tulevikus asjakohased mehhanismid selliste õnnetuste puhuks ja tekitatud kahjude leevendamiseks?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Hr juhataja, daamid ja härrad, vastuseks sellele küsimusele ütlen, et, nagu te teate, loodi praegune Euroopa Liidu Solidaarsusfond pärast 2002. aasta suvel Kesk-Euroopat räsinud üleujutusi, et reageerida katastroofidele ja suurõnnetustele.
2002. aastal võttis nõukogu Euroopa Komisjoni ettepanekul vastu määruse Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta. Solidaarsusfondi loomise määruse artiklis 14 on sätestatud, et komisjoni ettepanekul vaatab nõukogu määruse uuesti läbi hiljemalt 31. detsembril 2006.
2005. aastal tegi komisjon ettepaneku asendada määrus (EÜ) nr 2012/2002 uue määrusega solidaarsusfondi kohta. Selle ettepaneku sisu oli eelkõige laiendada õigusakti reguleerimisala, et hõlmata ka tööstuslikud ja tehnoloogilised õnnetused, rahvatervisega seotud hädaolukorrad ja terroriaktid ning vähendada katastroofina klassifitseerimise künniseid.
Ettepanek oli, et kehtivast määrusest tuleks välja jätta piirkondlike erandlike asjaolude kriteerium ning et erandjuhtudel võiks komisjon tunnistada katastroofi toimumist.
Euroopa Parlament avaldas selle kohta arvamuse 2006. aasta mais ja nõukogu arutas asjakohastel tasanditel komisjoni ettepanekut ja parlamendi arvamust veel 2006. aasta jooksul, kuigi kokkulepet ei saavutatud.
Selle tulemusel on määrus (EÜ) nr 2012/2002 jätkuvalt jõus ning komisjon kavandab selle mobiliseerimist 2007. aasta jooksul. Nagu mul oli võimalus teile öelda eelmisel kuul sarnasele küsimusele vastates, niipalju kui nõukogu teab, on määruse reguleerimisalasse jäävate õnnetuste puhul olnud määruse kohaldamine tõhus. Euroopa Komisjon koostab regulaarselt aruandeid, milles kirjeldatakse üksikasjalikult solidaarsusfondi kasutamist.
Manuel Medina Ortega
(ES) Nõukogu ettepanek oli täiesti selge. See uus määrus on täiesti hiljaks jäänud. Minu täiendav ja konkreetne küsimus nõukogule on järgmine: sel suvel põles peaaegu maha Lääne tsivilisatsiooni häll, Vana-Kreeka, koos Olümpia staadionidega. Kas nõukogu ootab niikaua, kuni Vatikan on maha põlenud, kuni Prado on maha põlenud, kuni Belémi palee on maha põlenud või võib loota, et enne järgmist suve saame me määruse, mis seda tüüpi õnnetustega toime tuleb?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Hr juhataja, hr Medina Ortega, loomulikult ei oota me, et Rooma, Lissabon, London või Pariis loodusõnnetusse satuksid, et seda küsimust üksikasjalikumalt vaadata. Me loodame siiralt, et Belémi palee ja Belémi torn on püsti veel palju sajandeid, nagu nad on siiani olnud.
Mis puutub konkreetsetesse tähtaegadesse kehtivate eeskirjade parandamiseks, siis ei saa ma loomulikult nõukogu nimel mingit konkreetset kuupäeva lubada.
Elizabeth Lynne
Aitäh vastuse eest, kuid ma arvan sama, mis lisaküsimuse küsija. Meil on tõepoolest vaja teada, millal see ära muudetakse.
Ma räägin eelkõige üleujutustest Ühendkuningriigis. Ilmselgelt viitab see tulekahjudele, kuid solidaarsusfond hõlmab ka üleujutusi. Minu piirkond West Midlands sai väga tõsiselt kannatada. Minu küla Worcestershire'is sai kannatada, nagu ülejäänud Worcestershire'gi ja ümberkaudsed piirkonnad Herefordis ja Shropshire'is.
Loomulikult on Ühendkuningriigi valitsus teinud taotluse solidaarsusfondi rahale. Ma loodan, et komisjon vaatab seda soodsas valguses ja nõukogu tõepoolest püüab muuta solidaarsusfondi toimimist, et tulevikus oleks seda rahastamist võimalik kiiremini saada.
Samuti, kas nõukogu esindaja saab meile öelda, mida ta arvab kiirreageerimisjõudude kohta ja kas seda tuuakse ettepoole, et üleujutuse piirkondadesse saaks tuua tagavara üleujutustõkkeid.
Jörg Leichtfried
(DE) Hr juhataja, kõigepealt lubage öelda, et minu arvates on väga hea, et me nüüd siin all koos istume. Minu arvates on see väga hea idee.
Mis puutub küsimusse, minister, tahaksin öelda paar sõna tulekahjude kohta, mis osadel juhtudel on süttinud looduslikel põhjustel, osadel juhtudel aga on tegemist süütamistega. Süütamist julgustab osades riikides õiguslik alus, mis annab teatud inimestele teatud eeliseid.
Kas on mõeldud võimaluse üle, et survet nendele riikidele tuleks vähendada ja muuta õiguslikku seisukohta, et see stiimul tulevikus enam ei eksisteeriks?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Hea küll. Ma arvan, et olen vähemalt mõnele praegu küsitud küsimusele juba vastanud. Samuti ma juba ütlesin, et meie hinnangul on solidaarsusfond varem toiminud korralikult.
Praegu kaalutakse kiirreageerimisrühma küsimust. Mingit otsust ei ole veel tehtud, sest nõukogu ikka veel alles hindab ja arutab seda. Samuti ei ole otsust tehtud veel tulekahjude ennetamise kohta, kuigi päris palju on ära tehtud. Palju on veel teha ja arvatavasti on see valdkond, kus kogemuste vahetamine, mida tuntakse "parimate tavade” nime all ja liikmesriikide koostöö ELi tasandil võib osutuda kasulikuks.
Selles valdkonnas on veel vaja pingutada. Mul tuleb öelda, et minu enda riiki mõjutavad süstemaatiliselt aasta-aasta järel tõsised tulekahjud, süütamised ja kõik tulekahjudega seonduv, eriti metsatulehakahjudega. Siseriiklikult oleme me võtnud vastu rea meetmeid ja algatusi, mis on osutunud väga edukateks tulekahjude ja süütamiste ennetamise mõttes ja loomulikult on meil väga hea meel jagada oma kogemusi kõigi liikmesriikidega.
Juhataja

Teema: Euroopa ühtne erivajadustega inimeste poliitika
Kas nõukogu kavandab ühisotsuse vastuvõtmist, pidades silmas ühtse Euroopa poliitika loomist, et toetada kutsehariduse andmist erivajadusega kodanikele ning tagada nende ühiskonda integreerumine?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Tänan küsimuse eest pr Panayotopoulos-Cassiotou. Nagu te teate, saab nõukogu toimida vaid seaduse piires mingil hetkel komisjoni tehtud ettepaneku alusel.
Praeguse seisuga ei ole nõukogu saanud ühtki õigusloomega seotud ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, pidades silmas ühtse Euroopa poliitika loomist, et toetada kutsehariduse andmist erivajadusega kodanikele ning tagada nende ühiskonda integreerumine.
Nagu te teate, on nõukogu võtnud vastu direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestati töö saamise ja kutsealale pääsemise võrdse kohtlemise üldine raamistik. Sellega on keelatud diskrimineerimine mitmetel põhjustel, kaasa arvatud puude puhul. Peale selle kannab käesolev (2007.) aasta Euroopa võrdsete võimaluste aasta nimetust, mida otsustasid kaasotsustusmenetlusega koos nõukogu ja parlament.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Hr juhataja, tahaksin tänada nõukogu eesistujat. Diskrimineerimise kaotamisega tööhõives ei ole võimalik tõhusalt puude probleemi vastu võidelda. Alles eile teatati uusi tehnoloogiaid sisaldava tervishoiuprogrammi käivitamisest. Kas seda ettepanekut ei saaks kasutada, et suur osa Euroopa kodanikest saaks kasutada oma potentsiaali ja elada sotsiaalses ühtekuuluvuses, et olla demograafilise allakäigu ajal aktiivsed ja kasulikud ühiskonnale tervikuna?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Hr juhataja, pr Panayotopoulos-Cassiotou, mulle tundub, et see kõne oli rohkem üldise remargi korras kui otsene küsimus. Samas usun ma siiski, et vaatamata kõigele on tõusnud liikmesriikides ja ka ELi tasandil teadlikkus, et piisavaks reageerimiseks selle valdkonna probleemidele tuleb teha koostööd.
Samuti tahan öelda, et Portugali eesistumise ajal korraldab eesistuja Euroopa võrdsete võimaluste aasta raames 19.-20. novembril Lissabonis suure selleteemalise konverentsi, mille käigus me püüame muidugi olukorda asjakohaste küsimuste valguses vaadata. Loomulikult püüame me jõuda selles küsimuses ka tulevikuks poliitilise kohustuse võtmiseni.
Paul Rübig
(DE) Milliseid meetmeid nõukogu kavandab, et muuta ühistransport puudega inimestega kättesaadavamaks? Kas te näete mingit võimalust parimate tavade ja võrdlusuuringu kasutamiseks, et lihtsalt seda olukorda parandada?
Reinhard Rack
(DE) Lugupeetud nõukogu eesistuja, me pöörasime põhiõiguste hartas spetsiaalselt tähelepanu puudega inimeste õigustele, sest sellest saab osa Lissaboni lepingust ning see saab olema täielikult õiguslikult siduv. Kas te näete võimalust, et nõukogu eesistuja kutsuks liikmesriike üles reageerima uutele loodud võimalustele väga praktiliselt ja võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada puudega inimestele rohkem ja paremaid väljavaateid?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Lubage mul teha kaks märkust. Põhiõiguste harta ei ole veel täielikult jõustunud ega avaldatud. Nagu ka Lissaboni leping ja seepärast peame praegu ootama. Ma ei saa oktoobris ennustada, milliseid algatusi või otsuseid nõukogu võib selles valdkonnas vastu võtta. Peale selle, nagu te teate, ei ole põhiõiguste harta iseenesest õigusloomega seotud algatuste jaoks õiguslik alus.
Mis puutub transpordi küsimusse, siis arvestades, et komisjon ei esita selles valdkonnas nõukogule vastuvõtmiseks algatusi, on see küsimus jätkuvalt liikmesriikide pädevuses. On selgelt liikmesriikide tasandil nende pädevuses esitada oma äranägemisel ja vastavalt konkreetsetele asjaoludele vajalikke meetmeid.
Juhataja
Daamid ja härrad, järgmised kolm küsimust esitasid eilsel arutelul Marian Harkin, Avril Doyle ja Esko Seppänen. Vastavalt kodukorra II lisa punkti A lõikele 2 ei ole need küsimused vastuvõetavad ja me liigume edasi järgmise küsimuse juurde.
Küsimused nr 3, 4 ja 5 ei ole vastuvõetavad, sest kõnealune teema on juba käesoleva osaistungjärgu päevakorras.
Teema: Seksuaalkurjategijad
Kas eesistujariik Portugal on rahul, et EL ja liikmesriigid võtavad kõik võimalikud meetmed pedofiilide tuvastamiseks, kohtusse andmiseks ja jälgimiseks pärast süüdimõistmist, vahetavad teavet lastevastaste kuritegude kohta ning kaitsevad ja päästavad lapsi, kes võivad olla kadunud, röövitud või ohus?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Hr juhataja, pr Ludford, laste kaitsmine seksuaalse ärakasutamise eest ja võitlus inimkaubandusega on ELi jaoks äärmiselt olulised küsimused.
Selles suhtes viitaksin ma nõukogu 27. septembri 2001. aasta resolutsioonile kodanikuühiskonna osalemise kohta kadunud ja seksuaalselt ärakasutatud laste leidmisel, milles nõukogu märkis, et võitlus laste kadumise ja seksuaalse ärakasutamise on Euroopa Liidu prioriteet.
Selleks on nõukogu võtnud vastu rea õigusakte, mis käsitlevad selle küsimuse erinevaid tahke, sealhulgas 24. veebruari 1997. aasta ühismeede inimkaubanduse ja laste seksuaalse ekspluateerimise vastu võitlemise kohta, nimetatud nõukogu 27. septembri 2001. aasta resolutsioon kodanikuühiskonna panuse kohta kadunud ja seksuaalselt ärakasutatud laste leidmisel ja nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsus laste seksuaalse ärakasutamise ja lasteporno vastu võitlemise kohta.
Nõukogu on andnud hinnangu hiljutisele Belgia Kuningriigi algatusele selle kohta, et nõukogu võtaks vastu raamotsuse laste vastu toime pandud seksuaalkuritegudes süüdimõistmistest tulenevate keeldude tunnustamise ja täitmise kohta Euroopa Liidus, ning teistele ettepanekutele, näiteks nõukogu raamotsusele, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikides tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste arvessevõtmist uutes kriminaalmenetlustes, ja nõukogu raamotsuse ettepanekule liikmesriikide vahelise karistusregistri andmete vahetuse korralduse ja sisu kohta.
Pärast läbirääkimisprotsessi otsustas nõukogu ühendada Belgia Kuningriigi esitatud algatuse sätted karistusregistri andmete vahetuse õigusaktiga. Selle tulemusel peaksid liikmesriikide pädevatele asutustele muutuma kättesaadavaks laste seksuaalse ärakasutamise eest süüdimõistetud isiku andmed.
Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsus laste seksuaalse ärakasutamise ja lasteporno vastu võitlemise kohta sisaldab laste seksuaalse ärakasutamise ja lastepornograafia mõisteid ja kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid tagamaks, et need kuriteod oleksid karistatavad vangistusega üks kuni kolm aastat ja mõnel juhul viis kuni kümme aastat. Nimetatud raamotsuses on kehtestatud rakendamise tähtajaks liikmesriikides 20. jaanuar 2006. Nõukogusse ja komisjoni rakendusmeetmete kohta laekunud teatiste ja komisjoni koostatud aruande alusel tuleb nõukogul anda 20. jaanuariks 2008 hinnang, mil määral on liikmesriigid sellest raamotsusest tulenevad kohustused täitnud.
Sarah Ludford
Suur tänu eesistujale selle vastuse eest.
Madeleine McCanni juhtum on äratanud palju huvi ja ka vastuolusid. Ma ei lasku selle juhtumi üksikasjadesse, kuid siin on oluline see, et mida me võime üldiselt õppida Euroopa võimekuse kohta kadunud laste juhtumite korral. Ma tahan küsida kolme asja kohta.
Esiteks, kadunud laste kuum liin. Eile ütles volinik Frattini meile, et ta ei ole üldse rahul liikmesriikide tegevusega nõukogu veebruari otsuse rakendamisel, mille kohaselt pidi ühtne kadunud laste telefoninumber 116 toimima juba augustist. Vaid neli liikmesriiki on valinud välja teenusepakkuja, kolm liikmesriiki ei ole teabepäringule üldse vastanud. See ei ole just muljetavaldav! Kas te kavatsete ülejäänud 23 liikmesriiki tagant kiirustada?
Teiseks, paar nädalat tagasi nõudsid justiits- ja siseasjade ministrid ELi kadunud laste andmebaasi. Minu teada on tehtud eraalgatuslikke katseid koostöös YouTube'i ja Madeleine McCanni vanematega. Kas EL kavatseb toetada korraliku andmebaasi loomist?
Kolmandaks, te rääkisite teabevahetusest seksuaalkurjategijate kohta, kuid millal me saame elektroonilise andmebaasi?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Hr juhataja, pr Ludford, vastusena erinevatele esitatud küsimustele tahaksin öelda üht.
Esiteks, paljud nendest meetmetest on küllaltki hiljutised või väga hiljutised ja seepärast tuleb nende mõjusid hinnata. Seda tehaksegi ja loomulikult me hindame, mis on toiminud ja mis mitte ning kas me teeme selles valdkonnas edusamme. See on see, mida meil tuleb teha, mitte kummitada liikmesriike ja püüda neid süüdistada või neile vastutust jagada.
See on koostöö, mis vajab liikmesriikide vahelist dialoogi kogemuste kohta, mida tuleb vahetada. Vaatamata kõigele, olen seisukohal, et meie edusammud selles valdkonnas on olnud head, kui me reageerime olukordadele, mis on inimlikus mõistes tõeliselt kohutavad.
Viimaks, minu arvates on selles suhtes väga hea uudis ka reformileping, mis julgustab ja võimaldab liikmesriikidel ulatuslikuma ja parema koostöö tegemist võitluses selle kuritegevuse liigiga.
Mairead McGuinness
Nõukogu eesistuja, te mainisite - mul oli rõõm kuulda, et te just seda sõna kasutasite - "kaubanduse” küsimust, sest mina arvan, et samal ajal, kui meil räägitakse lastest, sealhulgas McCanni juhtumist, on palju lapsi ja noori, kes saavad Euroopasse suunduva inimkaubanduse ohvriks. Tahaksin teilt küsida, kas te arvate, et selles valdkonnas tehakse piisavalt? Ja ma tahaksin ka, et neid aidatakse, kui nad liikmesriikides üles leitakse, et neid rehabiliteeritakse ja kas saadetakse tagasi oma riiki või hoolitsetakse selle eest, et nendest ei saa kurjategijad seal liikmesriigis, kuhu nad on inimkaubandusega sattunud. Minu arvates on see ELis väga tõsine probleem.
Jörg Leichtfried
(DE) Minister, ma püüdsin väga tähelepanelikult kuulata teie vastust pr Ludfordile. Ta küsis teilt väga konkreetse küsimuse, millele te ei vastanudki, nimelt, kuidas te kavatsete tagant tõugata neid liikmesriike, kes veel ei ole kuuma liini käivitanud. Kas te võiksite, palun, täpsustada.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Ma ei ole kriminaalpoliitika ekspert ega justiitsminister. Ma esindan siin nõukogu ja ma saan teile öelda ainult seda, milline tundub olevat nõukogu üldine meeleolu. Alati on võimalik teha rohkem ja paremini, kuid tõsi on ka see, nagu ma juba ütlesin, et on juba olemas rida õigusakte, mis vastavad kõigiti sellele soovile võidelda seda tüüpi õigusrikkumiste vastu. Nagu ma olen öelnud, paljud nendest meetmetest on uued ja kõiki neid tuleb korralikult hinnata.
Oli ka üks uus küsimus: liikmesriikide ja nende kodanike teadlikkuse tõstmine nähtuse kohta, mis selle ulatuse ja tõsiduse kohta teadlikkuse tõstmise koha pealt on tõepoolest uus. Nagu alati juhtub uute nähtustega, mida on vaja kaaluda ja hinnata, tuleb järgida teatud korda. Me jätkame vajadusel üleskutset nendele liikmesriikidele, kes ehk veel ei ole täitnud oma kohustusi algatuste või õigusaktide rakendamise suhtes, teha seda nii ruttu kui võimalik. Kui kohustus on võetud, siis tuleb seda täita selles ja igas teises valdkonnas.
Juhataja

Teema: Äriühingute Suez ja Gaz de France ühinemine
3. septembril teatati, et Prantsuse energiaettevõte Suez ja riigiettevõte Gaz de France on otsustanud kavandatud ühinemine läbi viia. Selle tulemusel tekiks suuruselt neljas energiaettevõte Gazpromi, Electricité de France'i ja EONi järel. Komisjon on juba teinud ühinenud ettevõttele kohustuseks koondada teatud tegevused Belgias ja Prantsusmaal.
Kas nõukogu on ikka seisukohal, et ühinemiskavad on kooskõlas Euroopa Liidu energiaturu liberaliseerimise kehtivate põhimõtetega, mida ta toetab?
Mil määral on uus ühinenud ettevõte ja Prantsuse riik lubanud jagada põhivõrkude osaluse, mida komisjon on nõudnud?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Hr juhataja, daamid ja härrad, esiteks pean ma ütlema, nagu te teate, hõlmasid 2007. aasta Euroopa kevadise ülemkogu lõppjäreldused ülevaatlikult ELi energiapoliitika, kaasa arvatud gaasi ja elektri siseturu küsimuse.
Nõukogu ei saa avaldada arvamust, mil määral on praeguse seisuga ühinemiskavad kooskõlas lõppjärelduste selle osaga. Nõukogu juhib tähelepanu, et nendest Euroopa Ülemkogu lõppjäreldustest sai sisend 2007. aasta septembris esitletud Euroopa Komisjoni kolmandasse energiapaketti, mille kaugem eesmärk on avada gaasi ja elektri siseturg. Alles pärast nõusoleku saamist kavandatud määrustele ja direktiividele ja pärast nende jõustumist saab olema võimalik hinnata kas ühinenud ettevõte GDF Suez vastab asjakohastele seadusesätetele. Teiseks, nõukogu tuletab meelde, et asutamislepingu konkurentsivaldkonna sätete kohaselt tuleb Euroopa Komisjonil veenduda, et kõik ettevõtetevahelised lepingud vastaksid ühenduse eeskirjadele.
Lambert van Nistelrooij
(NL). Minu arvates on täiesti õige, et poliitikat ja konkreetseid samme hindab komisjon. Mul on siiski lisaküsimus Euroopa turu kohta, siseturu toimimise kohta.
Konkreetne eesmärk ettevõtete eraldamise taga on tuua võrkudesse tegelikke investeeringuid ning on näha, et selles valdkonnas, ka riikide vahel, ei ole me oma kokkulepetest kinni pidanud. Riigid peaksid olema võimelised vahetama 10 %, seda nimetati koostalitusvõimeks ja me ei ole suutnud seda täita.
Minu küsimus on: milliseid tegevusi on nõukogu võtnud, et tõepoolest investeeringuid stimuleerida, et näiteks parandada Prantsusmaa ja Hispaania vahelist ühendust? Naabrite juurest on odavam osta, aga kui põhimagistraalid puuduvad, siis ei ole see võimalik. Mida te selles osas ette kavatsete võtta?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Hr juhataja, hr van Nistelrooij, nõukogu võttis viimasel Euroopa Ülemkogul märtsis vastu rea energiavaldkonna meetmeid. Need tuleb nüüd komisjoni ettepanekute alusel muidugi ellu viia. Iga asutus ja iga institutsioon peab võtma oma vastutuse - komisjon oma ettepanekute esitamisega, nõukogu nende vastuvõtmise, tagasilükkamise või muutmisega, ning siis kohus, kes teeb kindlaks, kas liikmesriikide õigusaktid ja karistused on vastavuses kehtivate õigusaktidega. See on kõik, mida ma saan praegu öelda.
Juhataja
Küsimus nr 8 on tagasi võetud. Autori puudumisel jääb küsimus nr 9 vahele.
Teema: Viisakorra lihtsustamine Moldova ja Georgia kodanikele
Moldova ja Georgia kodanike jaoks on ELi liikmesriikide viisade saamine märkimisväärselt keeruline. Peale selle on ELi ja Vene Föderatsiooni viisarežiimi lihtsustamise lepingu jõustumine toonud kaasa paradoksaalse olukorra, kus Abhaasia, Lõuna-Osseetia ja Transnistria separatistlike piirkondade elanikud, kellel on enamasti Vene passid, saavad nüüd sellest väiksemate piirangutega viisa- ja reisirežiimist kasu. Mida nõukogu kavatseb teha, et aidata kaasa viisarežiimi lihtsustamisele Moldiva ja Georgia kodanike jaoks ning sellekohaste lepingute rakendamiseks? Samuti on vajalik, et ühine viisakeskus Chişinăus võiks kiiremas korras loota rohkemate ELi liikmesriikide toetusele, pidades silmas viisalihtsustusprotsessi praktilise poole ülevõtmist. Kuidas nõukogu selgitab asjaolu, et siiani on seda teinud vaid vähesed liikmesriigid ja kuidas tagada, et edaspidi ka ülejäänud koostööd teeksid?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Pr Anastase, 19. detsembri otsusega andis nõukogu komisjonile mandaadi pidada läbirääkimisi viisarežiimi lihtsustamise lepingu sõlmimiseks Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahel. See leping algatati Chişinăus 25. aprillil 2007 ja allkirjastati Brüsselis 10. oktoobril 2007, tegelikult minu poolt.
Arvestades selle lepingu kiiret sõlmimist, konsulteeritakse Euroopa Parlamendiga lepingu sõlmimise otsuse eelnõu suhtes. Moldova valitsus võttis 17. oktoobril vastu kaks seadust, millega ratifitseeriti Euroopa Liiduga sõlmitud viisalihtsustamise ja tagasivõtmislepingud.
Nõukogu nimel võin teile öelda, et komisjonil ei ole praegu mandaati sarnase lepingu läbirääkimiste alustamiseks Georgiaga. Mis puutub ühisesse viisakeskusesse Chişinăus, siis liikmesriikide vahelise koostöö küsimusi otsustavad liikmesriigid ise.
Roberta Alma Anastase
(RO) Õnnitlused lepingute sõlmimise puhul Moldova Vabariigiga. Selles küsimuses tahaksin juhtida tähelepanu kahele asjale: kõigepealt pean vajalikuks, et nõukogu ja Moldova Vabariigi vaheliste suhete arutelus käsitletaks olukorda, mis tekkis vahetult pärast nende lepingute allkirjastamist: 12. oktoobril keelduti Moldova Vabariigi piiril osadel Rumeenia ametlikel delegatsioonidel Moldova Vabariigi territooriumile siseneda. Kuna ma usun, et kolmandale riigile antud viisalihtsustamisele peab lõpuks järgnema vastastikkus, oleksin huvitaud, kas nõukogu kavatseb seda teemat käsitleda. Teiseks, teie allkirjastatud lepingus on viide moldova keelele, mis ei ole tunnustaud keel. Tahaksin sellele tähelepanu juhtida eelkõige seepärast, et Euroopa Liit tunnustab ainult üht keelt, rumeenia keelt. Mis puutub Georgiasse, siis usun, et asjad peaksid edasi liikuma selles suunas, et lõpetada Georgia kodanike ebavõrdne olukord võrreldes Lõuna-Osseetia kodanikega.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Hr juhataja, nagu ma ütlesin, mina allkirjastasin selle viisalihtsustusleppe Moldovaga ja ma võin öelda, et Moldova valitsus hindas ja tunnustas seda tegevust, seda algatust, seda lepingut kõrgelt.
See on ülimalt vajalik vahend nii meie suhetes Moldovaga kui meie suhete jaoks kõigi naaberriikidega. Ma loodan siiralt, et see leping aitab tugevdada ELi ja Moldova vahelisi suhteid, mis lepingu eesmärk oligi, ning eelkõige tugevdada Euroopa naabruspoliitika "inimlikku mõõdet”, ehk teisisõnu, lähendada inimesi, et me kõik õpiksime üksteist rohkem ja paremini tundma, sest just see on kahtlemata see, mis tugevdab Euroopa vaimu ja üksteisemõistmist.
Kõiki selle lepingu kohaldamisega tekkinud raskusi tuleb muidugi hinnata. Sellised raskused on väga hiljutised, kuid ma võin öelda, et kui Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingutega tekib probleeme või raskusi, kui nende tulemused ei ole ootuspärased või kui tulemused on valed, tuleb komisjonil, võimalik et koostöös nõukoguga, vaadata, mis toimub ja viia vajadusel sisse muutused.
Mis puutub Georgiasse, panin teie märkuse kirja, pr Anastase.
DanutBudreikait
(LT) Kas on kavas võtta vastu viisalihtsustamise leping Valgevenega? Pärast Schengeni piirkonna laienemist saab Leedul, kus on pikk piir Valgevenega, olema raskusi selle riigi inimeste küllakutsumisega ja samuti ei saa valgevenelased külastada üle piiri elavaid sugulasi. Kas selle kohta on mingeid kavasid?
Manuel Lobo Antunes
Hr juhataja, pr Budreikaitė, nagu te teate, võetakse viisalihtsustuslepingute sõlmimise otsused vastu iga juhtumi kohta eraldi. Loomulikult arvestatakse nendes kõnealuse riigiga, mis tüüpi suhe meil on selle riigiga, tehnilise turvalisuse nõudeid jne. Seega, kui see on asjakohane, Valgevene või mõne muu riigi puhul, peaks komisjon tegema nõuetekohase otsuse vastuvõtmise ettepaneku nõukogule ja siis nõukogu peaks selle kohta otsustama. Nagu ma ütlesin, ei saa siiski lihtsalt teha otsust sellise lepingu sõlmimiseks või läbirääkimiste alustamiseks, ilma et oleksid täidetud teatud tehnilised ja poliitilised tingimused.
Kui nende sõlmimine on siiski tehniliselt ja poliitiliselt teostatav, aitavad viisalihtsustuslepingud tõepoolest kaasa naabruspoliitika inimlikule mõõtmele või humanitaarmõõtmele. Me ei saa olla üksteisele võõrad, vastupidi, me peame üksteist rohkem ja paremini tundma õppima ning oleme selleks kindlasti võimelised.
Juhataja

Teema: Euroopa kodanikukaitse jõudude loomine
Euroopa Parlament võttis 4. septembril 2007 vastu resolutsiooni loodusõnnetuste kohta (P6_TA(2007)0362), milles viidatakse eriti sel suvel Kreekat tabanud suure hukkunute arvuga tulekahjudele. Nagu muudeski dokumentides, nii ka resolutsioonis ja raportis ühenduse kodanikukaitse mehhanismi kohta, 18. september 2006) tunnustatakse ühenduse kodanikukaitse mehhanismi olulisust ja nõutakse Euroopa kodanikukaitse jõudude loomist, mis oleks hädaolukordades võimeline koheselt reageerima, millise ettepaneku tegi ka endile volinik Barnier.
Arvestades, et kodanikukaitse jõudude loomine oleks abiks eelkõige liikmesriikide kodanikukaitse eest vastutavate ametiasutuste toetamisel, millised on nõukogu vaated kodanikukaitse jõudude loomise osas?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Hr Papadimoulis, nõukogu juhib tähelepanu, et 15. ja 16. juunil 2006 ning ka 14. ja 15. detsembril 2006, Euroopa Ülemkogu kinnitas või võttis teadmiseks eesistuja raportid liidu hädaolukordadeks ja kriisideks valmisoleku suurendamise kohta, et parandada olemasolevate vahendite koordineerimist ja kohaletoimetamist.
2006. aasta juuni Euroopa Ülemkogu andis täiendavaid juhiseid liidu hädaolukordadeks, kriisideks ja katastroofideks valmisoleku parandamiseks nii Euroopa liidu sees kui väljas. Selles nõuti erilist tähelepanu Euroopa Liidu kiirreageerimisvõimekuse edasisele arendamisele liikmesriikidele kättesaadavate vahendite, kaasa arvatud kodanikukaitse moodulite, alusel ja tööd komisjoni ettepanekutega ühenduse kodanikukaitse võimekuse suurendamiseks.
Mis puutub Michel Barnier' 2006. aasta mais esitatud raportisse, siis juhib nõukogu tähelepanu ka sellele, et 15.-16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogu tervitas seda dokumenti kui olulist panust arutelusse. Kuigi teatud ideed Barnier' raportist on lülitatud ühenduse eeskirjadesse või kordadesse, ei ole nõukogule esitatud siiani ühtki ettepanekut, mille eesmärk on Euroopa kodanikukaitse jõudude loomine.
Võttes arvesse hiljutist laastamist mõnedes liikmesriikides ja tunnustades vajadust Euroopa Liidus olla võimeline reageerima loodusõnnetustele järgnevates kriisi- ja hädaolukordades tõhusalt ja õigeaegselt, kutsus nõukogu 15. ja 16. oktoobri 2007. aasta lõppjäreldustes komisjoni üles jätkama küsimuse uurimist ja esitama asjakohased ettepanekud enne üldasjade ja välissuhete nõukogu kohtumist 10. detsembril 2007.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Tahaksin tänada eesistujat nõukogu slängis, et ta on valanud kroonikasse 18 kuud inertsi ja viivitusi. Tekst, mille te meile ette lugesite, õõnestab kogu Barnier' ettepanekut. Ma küsin teilt: kui paljusid tulekahju ja üleujutuse ohvreid me veel peame leinama? Kui palju kinnisvara peab hävima? Kui kaua peavad liikmesriigid oma vahendeid raiskama, enne kui te viimaks esitate nõukogus uurimise, mida Euroopa Parlament on ammu nõudnud? Ma küsin teilt: kas teie, nõukogu eesistuja, teete 10. detsembril ettepaneku, et nõukogu uuriks seda, mida Euroopa Parlament soovitab, nimelt et need täiendavad kodanikukaitse jõud tuleb moodustada, või räägib teie järglane meile 18 kuu pärast järjekordse loo järjekordsetest viivitustest?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Hr Papadimoulis, nõukogu loomulikult ootab suure huviga komisjoni ettepanekut selles küsimuses, st kodanikukaitse jõudude võimaliku loomise kohta. Loodetavasti esitab komisjon need soovitused või ettepanekud enne 10. detsembri üldasjade nõukogu, tegelikult vähem kui kahe kuu pärast. Me loodame näha ja hinnata komisjoni ettepanekuid ja toimime siis vastavalt.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Ka mina tahaksin juhtida tähelepanu selle küsimuse olulisusele, nii et mina olen rahul, et nõukogu on pöördunud komisjoni poole ja ootab vastust. Sellele vaatamata tahaksin ma küsida: millised on komisjoni vaated kodanikukaitse jõudude kohta erakorralistes olukordades ja, pidades silmas kõiki neid üleujutusi ja tulekahjusid, kliimamuutust ja meist kaugel, Ameerikas, toimuvaid sündmusi, milline on komisjoni nägemuses selliste kodanikukaitse jõudude roll erakorralistes olukordades?
Reinhard Rack
(DE) Lugupeetud nõukogu eesistuja, mainisite mitmel korral Barnier' raportit. See raport on tekitanud kartusi abiorganisatsioonide hulgas, sest tundub, et sellega kehtestatakse poolsõjaväelised juhtimisstruktuurid või eelotsused sõjaväelisel tasandil. Kas nõukogu on teadlik nendest kartustest kodanikukaitse jõudude "militariseerimise” üle ning kuidas nõukogu saab ja kavatseb nendele muredele reageerida?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Hr juhataja, nagu ma juba mainisin, nõukogu ettepanek ja järeldused Barner' raporti kohta olid, et see võiks olla tulevaste otsuste tööversiooniks. See ei olnud täielik ega isegi osaline toetus, et see peaks olema aluseks. See oli lihtsalt nõukogu kokkulepe sel ajahetkel. Nagu ma just ütlesin, ei saa ma ennetada nõukogu reaktsiooni ettepanekutele, mudelitele ja meetoditele, mida veel olemas ei ole, sest see tähendaks ajaloo ennetamist.
Me peame ootama ära komisjoni ettepanekud ja hinnangu. Siis me arutame neid nõukogus ja jõuame järeldusele. Samuti otsustame me millises suunas sellega edasi minna, mis toob mu olulise punkti juurde. Paludes komisjonil esitada selle kohta ettepanekuid, on nõukogu üheselt mõistetavalt andnud märku oma huvist teema vastu ja soovist selles suhtes edasi liikuda. Minu arvates on see ümberlükkamatu ja positiivne märk.
Juhataja

Teema: Professor Ukshin Hoti saatus
Rahvusvaheliselt tunnustatud teadlane ja rahuaktivist professor Ukshin Hoti, põrandaaluse demokraatliku Kosovo Vabariigi välisminister, mida üheksakümnendatel juhtis president Rugova, vahistati Milosevici režiimi poolt ja kadus aastaid tagasi jäljetult.
Kas nõukogu saaks selgitada välja tänaseks demokraatliku Serbia valitsuse käest, mis juhtus professor Hotiga ja uurida, kas Belgradi võimud on valmis selle küsimuse kohta uurimise läbi viima?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Hr Posselt, professor Ukshin Hoti on üks enam kui 2 000 inimesest Rahvusvahelise Punase Risti Komitee (ICRC) nimekirjas, kelle perekonnad on andnud teada nende kadumisest Kosovo konflikti ajal.
ICRC on alates 1998. aasta jaanuarist kogunud teavet Kosovos kadunuks jäänud inimeste kohta. See teave on saadetud Belgradi ja Pristina ametiasutustele koos palvega, et nad teeksid kõik endast oleneva nende inimeste asukoha teadasaamiseks.
Samuti töötab ICRC Kosovos selle küsimusega tihedas koostöös ÜRO missioonidega Kosovos. Osana dialoogist Prištinale ja Belgradile kahepoolset huvi pakkuvates küsimustes, on kadunud isikute töörühm, milles on esindajad mõlemast valitsusest, kohtunud Punase Risti egiidi all korrapäraselt alates 2004. aasta märtsist.
Töö käib mõlemal poolele, et tuvastada kadunud isikute asukohad, kuid edasiminek on olnud aeglane. Õigus teada, kus viibivad kadunud kallid inimesed on humanitaarõiguse ja inimõiguste alusküsimus.
Sellest tulenevalt Euroopa Liidu nõukogu toetab rahvusvaheliste ja Serbia ja Kosovo kohalike asutuste tehtud tööd selles suunas ja julgustab neid oma jõupingutusi suurendama.
Bernd Posselt
(DE) Hr juhataja, iga ohver on loomulikult võrdselt oluline ja ma tervitan seda päringut. Professor Hoti oli aga tõepoolest hästi tuntud. Ma olen tema perekonnaga tihedas kontaktis. Ta oli Ibrahim Rugova lähim abi, meie Sahharovi auhinna laureaat ja ametlikult on ta serblaste poolt kinni peetud. Sel juhul peavad nad teadma midagigi tema asukoha kohta! Seda küsimust tuleb selgitada valitsusega Belgradiga ametlikult, nõukogu kaudu. Mida on Serbia valitsusel öelda oma vangi asukoha kohta, kelle eest on võetud vastutus, kui ta ikka on nende valduses?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Hr juhataja, nagu ma juba ütlesin, nõukogu muidugi toetab kõiki selle valdkonna eest otseselt vastutavate ametiasutuste tehtavaid jõupingutusi, et püüda määrata professor Ukshin Hoti asukoht. Samuti mõistame me, nagu ma ütlesin, et tegemist on inimõiguste ja inimõiguste kaitse küsimusega. See peab olema osa meie poliitilisest dialoogist selle eest vastutavate valitsustega.
Juhataja

Teema: Kliimamuutus
Kas nõukogu usub ikka veel, et Euroopa Liidu eesmärk hoida globaalne temperatuuri tõus 2°C piires on reaalne?
Kas nõukogu on arutanud, milliseid lisameetmeid tuleks ELi tasandil kaaluda, et käsitleda valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma (IPCC) 2007. aasta aruandes väljendatud muresid?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Hr juhataja, nagu te teate, otsustasid Euroopa liidrid saata rahvusvahelisele kogukonnale selge signaali oma otsustavuse kohta võituses kliimamuutuse vastu ja võtsid järgmised kohustused, pidades silmas 2012. aasta järgseks ajaks globaalse kokkuleppe läbirääkimiste julgustamist.
Kuni kõnealusele kokkuleppeni jõudmiseni on Euroopa Liit võtnud endale kindla ja sõltumatu kohustuse vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 1999. aasta tasemega võrreldes vähemalt 20 % võrra. Teiseks, Euroopa Liit on valmis vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid 30 %, eeldusel, et teised arenenud riigid kohustuvad heitkoguseid samaväärselt vähendama ning majanduslikult arenenumad arengumaad aitavad asjakohaselt kaasa.
Euroopa Liitu usub, et peab võtma juhtrolli ja seadma ambitsioonikad heidete vähendamise eesmärgid, et arenenud riigid saaksid veenda arenguriike globaalsele mõjule kaasa aitama.
Ambitsioonikas eesmärk tugevdab selgelt ka globaalset süsinikuturgu, mis peab püsima jääma, et piirata heidete vähendamisest tulenevaid kulusid. Euroopa kliimamuutuste programmi alusel on juba mitmeid meetmeid võetud ja teisi kavandatakse Euroopa Liidu energiapoliitika strateegilise analüüsi raames, et saavutada suur osa kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärgist.
Saastekvootidega kauplemise süsteemil on keskne roll ELi kasvuhoonegaaside heidete vähendamise pikaajaliste eesmärkide saavutamises ja selle analüüs on ülitähtis Euroopa Liidu üldiste eesmärkide saavutamisel.
Robert Evans
Tänan nõukogu eesistujat selle küllaltki julgustava vastuse eest. Ütlesite, et tahate saata tugeva signaali ja et meil on vaja globaalset kokkulepet. Mind huvitas 30 % eesmärk. Olen teiega nõus, et me peamegi olema ambitsioonikad. Loomulikult, see on valdkond, mis mitte ainult ei mõjuta enamikku Euroopa kodanikke, vaid mille üle nad ka väga mures on.
Huvitav, kas saaksite natuke rohkem täpsustada, milliseid tegelikke samme me teie arvates võiksime võtta, et julgustada neid riike, kes peaksid olema võimelised rohkemaks - nagu Ameerika Ühendriigid - ja aidata neid riike - olgu see siis Hiina, India või Venemaa -, kes ehk hetkel rabelevad. Mida me veel saaksime teha selle protsessi edendamiseks peale rääkimise? Ma ei väida, et see oligi kõik, mida te tegite, vaid pigem, et teemast rääkimise asemel, mida me tegelikult teeme, et see teoks saaks?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Euroopa Liidu käsutuses on diplomaatilised vahendid ja ka meie veendumus ja, ütleme nii, et poliitiline kindlameelus. Minu arvates on parim võimalus veenda teisi meid järgima see, et me anname tooni ja näitame eeskuju, mida me just teemegi.
Ambitsioonikate eesmärkide seadmisega, mis vastavad sellele, mida meie kodanikud meilt ootavad, näitame me eeskuju, mitte ainult ELis, vaid ka globaalselt. See inspireerib avalikku arvamust teistes riikides, mis omakorda sunnib ajakohaseid valitsusi võtma meie ambitsioonikatele eesmärkidele vastavaid meetmeid.
Mis puutub Ameerika Ühendriikidesse, siis on nende liidripositsioon olnud minu arvates väga ilmne. Euroopa Liidu poolt selles suhtes maailma tasandil avaldatud surve on viinud selleni, et ka USA ühiskonnas avaldatakse survet vastavatele asutustele, et nad oleksid ambitsioonikamad. Minu isiklik arvamus on, et selle taga on suuresti kliimamuutuse küsimuste eest Nobeli Rahupreemia saanud Al Gore, meie ambitsioonikas poliitika, meie soov muutusteks, meie soov panna teised järgima meie eesmärke, seda kõike muidugi mitmepoolse diplomaatia kaudu Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis.
Mairead McGuinness
Kas ma võiksin paluda parlamendil näidata eeskuju ja lülitada õhukonditsioneer välja, sest mul on külm ja see annab panuse meie kliimamuutuse vastasesse võitlusse.
Nõukogu eesistuja, te juba vastasite ühele küsimusele, mida ma tahtsin küsida, kuid avalikkuse kaasamiseks sellesse teemasse läheb ilmselt vaja rohkem kui Al Gore'i. Seepärast paluksin ma nõukogul täpsustada, kuidas kavatsetakse muuta avalik mure avalikuks tegutsemiseks Euroopa Liidus ja võtta arvesse ka seda, et me ei taha peatada arenguriikide progressi, sest me ju tegelikult saame kasu sellest, et nad arenevad.
Juhataja
Püüame lahendada ka temperatuuriprobleemi siin saalis.
Manuel Lobo Antunes
Tänan küsimuse eest, proua McGuinness. Mida meil tuleb teha, on pidevalt teavitada. Samuti peame näitama eeskuju. Seda on tehtud.
Selgelt on veel palju teha, kuid mul on tunne, et teadlikkuse tõstmine kliimamuutuse küsimuste kohta noorte hulgas saab järjest rohkem kõlapinda, sest mõjusid on iga päev näha, need on tegelikud ja inimesed näevad neid. Võiksin tuua näite oma elust, kui see huvi pakub. Kliima Portugalis, kui ma olin kuue-seitsme aastane ei ole sama nagu praegu, kui ma olen 50. Nagu teisedki, olen ka mina märganud, et asjad on muutunud. Selle tulemusel inimesed küsivad, et miks on asjad muutunud ja millised on nende muutuste tagajärjed.
Teisest küljest, tuleb liikmesriikidel võtta vastu vajalikud õigusaktid, kliimamuutuse põhjuste käsitlemiseks, peatamiseks või minimeerimiseks. Liikmesriigid on võtnud ELi tasandil poliitilised kohustused ja peavad nüüd võtma vastu vajalikud õigusaktid ja tagama nende õigusaktide tõhus järgimine. Taaskord - meie peame maailma tasandil eeskujuks olema.
Ma ei taha alahinnata endise asepresidendi Al Gore'i kampaaniat, sest usun, et sellel on olnud märkimisväärne mõju avalikule arvamusele kogu maailmas.
Juhataja

Teema: Globaalne finantskeeris turgudel
Viimasel ELi rahandusministrite mitteametlikul kohtumisel (Portos 14.-15. septembril) arutati USA finantsturgude ebastabiilsuse tõttu Euroopas tekkinud kriisi. Kas nõukogu võiks anda ülevaate nendest aruteludest? Kas nõukogu käsitles Northern Rock panga juhtumit, kes on praegu finantsraskustes otseselt USA ebastabiilsuse tõttu?
Kas nõukogu arvates on sellel asjal laiemaid tagajärgi Euroopa finantsturgudele?
Viimaks, kas nõukogu on rahul olemasolevate kaitsemeetmetega finantsteenuste areenil ja kas need pakuvad piisavat kaitset tarbijatele, eriti nendele, kes on ostnud finantsteenuseid väljaspool oma liikmesriik?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Hr juhataja, mul on selle küsimuse kohta öelda järgmist. ELi rahandusministrite ja keskpanga juhtide mitteametlikult kohtumisel Portugali linnas Portos 14.-15. septembril arutati erinevaid küsimusi, sealhulgas arenguid majanduslikus ja finantsolukorras.
Nagu märgitud eesistujariigi Portugali veebilehel, on meie hinnang kahes osas. Ühest küljest usume, et globaalsetel finantsturgudel valitseb kõikumise ja riskide ümberhindamise periood, mille käivitasid Ameerika Ühendriikide hüpoteeklaenude turult alguse saanud raskused, mis on keeruliste finantsinstrumentide kaudu kandunud edasi globaalsesse finantssüsteemi.
See on mõjutanud ka rahaturgude toimimist ja nõudnud kiiret ja kindlat tegutsemist peamistelt keskpankadelt, sealhulgas Euroopa Keskpangalt. Teisest küljest, kuigi finantskeeris on vaieldamatult suurendanud ebakindlust majanduslike väljavaadete suhtes, on Euroopa Liidu makromajanduslik vundament tugev ja kasv maailmas tugev, vaatamata aeglustumisest USAs.
Euroopa finantsinstitutsioonid tunduvad olevat kindlad ja nende viimaste aastate kasumlikkus tagab selle, et nad on võimelised välja kannatama praeguse suuremate kõikumiste perioodi finantsturgudel.
Juhin tähelepanu, et konkreetseid juhtumeid liikmesriikides siiski ei arutatud. Selle hindamise käigus arutasime ka, mida me hiljutisest finantsturgude kõikumisest õppida saame. Rõhutati, et kuigi meil on finantssektoris kindel regulatiivne ja järelevalveraamistik, mida on veelgi tugevdatud hiljutiste õigusaktide, nagu kapitalinõuete direktiivi ja kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise direktiivi (Solvency II), rakendamisega, peame olema tähelepanelikud, eriti finantstoodete valdkonna kiirete ja innovatiivsete arengute valguses.
Seetõttu on hiljutine finantskeeris suurendanud nõukogu päevakorras olevate teatud teemade pakilisust ja on suurendanud vajadust, et Euroopa Liit leiaks koos rahvusvaheliste partneritega mooduseid, kuidas tõsta läbipaistvust, parandada hindamisprotsessi, jätkata riskihalduse tugevdamist ja parandada turu toimimist, eriti keeruliste finantstoodete puhul.
Majandus- ja rahandusministrite nõukogu leppis 9. oktoobril kokku üksikasjaliku tööprogrammi, mis tuleb ellu viia 2008. aasta lõpuks ELi asjakohaste asutuste ja peamiste rahvusvaheliste partnerite tihedas koostöös.
Samal majandus- ja rahandusministrite nõukogul võeti samuti vastu lõppjäreldused finantsstabiilsuse mehhanismide tugevdamise kohta Euroopa Liidus. Need lõppjäreldused on kättesaadavad nõukogu veebilehel ja on enam kui aastase ettevalmistuse käegakatsutav tulemus. Täpsemalt võttis nõukogu vastu ühised põhimõtted, millest juhinduda riiklike asutuste vahelises koostöös finantsstabiilsuse valdkonnas.
Peale selle lepiti 2005. aastal ELi pangandusjärelevalvega tegelevate asutuste, keskpankade ja rahandusministeeriumide vahel kokku teabevahetuse vastastikkuse mõistmise memorandumi laiendamises kolmele uuele elemendile: esiteks, kohtumisel ametlikult vastu võetud ühised põhimõtted; teiseks, potentsiaalse kriisi süsteemsete mõjude hindamise ühine analüütiline raamistik ja kolmandaks, ühised praktilised juhised potentsiaalsetes piiriülestes kriisiolukordades tegutsemiseks.
Seetõttu määratleti töökava ja selle täitmise ajakava ja muud tegevused, mille abil tõsta finantsstabiilsuse mehhanismide tõhusust Euroopa Liidus. Kogu see töö on selgelt mõeldud tarbijate ja investorite kaitsmiseks, kes loodavad finantsturgude nõuetekohasele toimimisele.
Lubage mul lõpetada rõhutades, et nõukogu, koos Euroopa Parlamendi ja komisjoniga, toetab usaldusnormatiivide täitmise järelevalve ja reguleerimise tõhusa taseme saavutamise eesmärki, et tagada finantsstabiilsus, globaalne konkurents ja tarbijakaitse.
Mairead McGuinness
Tänan nõukogu eesistujat. Ma pean uurima teie väga üksikasjalikku vastust, mille üle ma olen väga tänulik, sest tegemist on väga tõsise küsimusega.
Tuleb nõustuda, et Northern Rocki hoiustajate usaldus on kadunud ja sellel on võimendav mõju. Panganduses on tõepoolest stabiilsuse võti usaldus, seda ka piiriülestes teenustes ja finantsteenuste sektoris.
Kas te arvate, et teie poolt nimetatud tegevustest piisab usalduse taastamiseks?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Nõukogu suudab alati parlamendiliikmeid üllatada. Nagu ma ütlesin, palus majandus- ja rahandusministrite nõukogu töörühmal väga põhjalikult ja üksikasjalikult analüüsida olukorda ning uusi vahendeid või meetmeid, mis võiksid tulevikus aidata sarnaseid Euroopa finantsturge mõjutavaid olukordi vältida. Komisjon on seega probleemidest teadlik ja on palunud pädevatelt asutustelt põhjalikku analüüsi. Nõukogu on palunud töörühmalt ettepanekuid, milliseid meetmeid võib olla vajalik vastu võtta, et vältida selliseid olukordi, nagu me hiljuti oleme näinud. Meil tuleb oodata ja vaadata, kas need meetmed osutuvad tegelikkuses tõhusaks või mitte. Igal juhul antakse nõukogule nõu, milliseid meetmeid oleks vaja võtta, et vältida tulevaste finantskeeriste mõju meie majandusele.
Ma pean mainima, et see küsimus oli päevakorras ka eelmise nädala riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametlikul kohtumisel Lissabonis. Sellel kohtumisel rõhutasid meie riigipead ja valitsusjuhid tugevalt järgmist sõnumit: esiteks, et Euroopa majanduses valitseb see, mida majandusteadlased nimetavad "good fundamentals”, teisisõnu on meie majandused jätkuvalt tugevad, ja teiseks, et nad toetavad majandus- ja rahandusministrite nõukogu võetud ja selles valdkonnas välja pakutud meetmeid.
Juhataja

Teema: Euroopa ametite kasvav hulk
Praegu on 23 Euroopa ametit laiali mitmetes ELi riikides ja linnades. Täpset ülevaadet nende tegevuse kohta praktiliselt ei ole. Viimane loodud amet on põhiõiguste amet, asukohaga Viinis, kus praegu töötab 100 inimest. Ameti eesmärk on jälgida inimõiguste kaitsmist Euroopa Liidus, kuigi selle ülesande eest hoolitseb juba suurepäraselt Euroopa Inimõiguste Kohus ja tegelikult ka Euroopa Nõukogu, mõlemad asukohaga Strasbourgis. Kõik need ametit kulutavad aastas ligikaudu 1 miljard eurot maksumaksja raha. Mõned vaatlejad on seisukohal, et ei möödu ühtki Euroopa Ülemkogu ilma uue ameti loomiseta.
Kas nõukogu kavatseb veel ameteid juurde luua? Kas ameti loomise vajadust kaalutakse iga kord põhjalikult? Kas nõukogu on teadlik selle mõjust Euroopa eelarvele? Kas nõukogu on valmis mõned ametid laiali saatma, kui need oma olemasolu ei õigusta?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Hr juhataja, hr Van Hecke, juhin tähelepanu, et ühenduse ametite avamise ja sulgemise küsimused tuleks esitada komisjonile, kellel on selles suhtes ainupädevus. Seadusandlikud organid, parlament ja nõukogu, toimivad üksnes komisjoni ettepanekute alusel. Mis puutub nõukogusse, siis võib austatud parlamendiliige olla kindel, et uue ameti loomise vajadust kaalutakse igal juhul põhjalikult.
Mis puutub ametite eelarve küsimusse, siis juhiksin austatud parlamendiliikme tähelepanu 18. aprilli 2007. aasta ühisavaldusele, milles kolm institutsiooni leppisid kokku olemasolevate või tulevaste ühenduse ametite eelarve haldamise ühistes põhimõtetes.
Johan Van Hecke
(NL) Hr juhataja, tahaksin tänada ministrit selle vastuse eest. Minu mure selle küsimuse esitamisel oli kahetine: esiteks, ametite arvu tõus pärast iga nõukogu istungit; 12 uut ametit viie aasta jooksul, töötajate arvu tõusuga 166-lt 3700-le. Teine osa sellest küsimusest on: kas nõukogu vaatab korrapäraselt läbi nende ametite vajaduse, kui põhjusi nende eksisteerimiseks ei pruugi enam suurt olla. Mu teine mure on see, et kuidas nõukogu ise organiseerib oma sisekontrolli kõigi nende ametite kulutuste üle ja millist rolli nähakse parlamendil?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Hr Van Hecke, nagu ma juba mainisin, ametite asutamise ideed esitab Euroopa Komisjon ja seejärel hindab nõukogu dialoogis komisjoniga, kas komisjoni ettepanek on õigustatud. Seejärel võetakse otsused vastu asutamislepingu eeskirjades sätestatud korras. Ma pean ütlema, et Portugalis on üks asutus, Euroopa Meresõiduohutuse Amet, asukohaga Lissabonis, mis meie hinnangul on kahtlemata väga kasulik Euroopa amet.
Mis puutub ametite juhtimisse, siis nagu te teate, on neil oma järelevalvemehhanismid, mis on minu arvates päris karmid. Peale selle on institutsioonid, nagu ma ütlesin, leppinud kokku ühistes põhimõtetes, mida kohaldatakse väga otseselt nende ühenduse ametite eelarve haldamise suhtes.
Isiklik kogemus ütleb mulle, et ametitele eraldatud vahendite haldamist kontrollitakse karmilt See on mu isiklik kogemus, niipalju kui see väärt on.
Juhataja

Teema: Küberkuritegevuse ööpäevaringne hädaabiliin
Mulle on teada antud - USAst -, et 10 ELi liikmesriiki ei osale küberkuritegevuse ööpäevaringses hädaabiliinis. Need on Belgia, Küpros, Eesti, Kreeka, Iirimaa, Läti, Poola, Slovakkia ja Sloveenia ja ka Portugal, praegune nõukogu eesistuja.
Kui oluliseks nõukogu peab rahvusvahelise küberkuritegevuse vastu võitlemist?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Hr juhataja, hr Newton Dunn, nõukogu ei ole teavitatud liikmesriikide osalemisest selles hädaabiliinis, mis on peamiselt G8 ja Euroopa Nõukogu liikmesriikide algatus. Seetõttu ei saa nõukogu seda kinnitada ega ümber lükata. Nõukogu peab küberkuritegevuse vastast võitlust äärmiselt oluliseks, mida näitab 24. veebruari 2005. aasta raamotsuse 2005/222/JSK vastuvõtmine rünnakute kohta teabesüsteemide vastu, et nõukogu toetas Euroopa Nõukogu 23. novembri 2001. aasta küberkuritegevuse vastase seaduse kiiret ratifitseerimist.
Peale selle tulevad nõukogu lõppjäreldused küberkuritegevuse vastase võitluse üldise poliitika kohta arutusele järgmisel justiits- ja siseasjade nõukogus, mis on kavandatud novembrisse.
Lisaks on Portugalil riiklik keskne kontaktpunkt, mis on ööpäevaringselt kättesaadav ja vastutab seda tüüpi kuritegevuse vastase võitluse eest Interpoli ja globaalse tegevusvõrgustiku kaudu.
Bill Newton Dunn
Tänan, nõukogu eesistuja, selle suhteliselt avatud, ausa ja faktilise vastuse eest. Kas te tõstataksite järgmisel justiits- ja siseasjade nõukogul, millele te viitasite, huvitava punkti, et nõukogul ei tundu selle kohta teavet olema ja et 10 liikmesriiki ei ole kaasatud, mis näib mulle täiesti erakordsena? Kas te palun tõstataksite selle küsimuse nõukogus?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Võtan teie küsimuse ja mure arvesse. Kas see küsimuse päevakorras ja arutusel on, seda otsustatakse loomulikult hiljem, aga ma annan teie mure selles küsimuses edasi.
Juhataja

Teema: Ameerika Ühendriikides vangistatud Kuuba kodanike külastamise keeld
Selle aasta alguses palusin USA valitsuselt luba külastada Kuuba kodanikke René González't, Gerardo Hernández't, Antonio Guerrero't, Ramón Labañino't ja Fernando González't, keda peetakse ebaseaduslikult kinni USA vanglates. Mulle keelduti luba andmast põhjusel, et ma ei tundnud neid enne vangistamist.
Nagu ilmneb keelduti kahe vangi naisele taaskord loa andmisest külastada oma abikaasasid, keda nad ei ole saanud külastada üheksa aastat, sest neile on järjest ära öeldud.
Mida nõukogu arvab sellest olukorrast, mis ei näita austust nende kodanike inimõiguste vastu. Kas nõukogu oleks nõus väljendama muret USA võimudele?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - Hr juhataja, pr Figueiredo, nagu austatud parlamendiliige kindlasti teab, on riigi otsus kas lubada kedagi oma territooriumile või mitte selle riigi pädevuses. Konkreetne Kuuba vangidele ja nende perekonnaliikmetele osaks saanud kohtlemise küsimus on Ameerika Ühendriikide ja Kuuba vaheline kahepoolne küsimus, sest konsulaarsuhete Viini konventsiooni kohaselt on riigi kodanike õiguste ja huvide kaitse välismaal selle riigi kohus.
Seepärast ei ole nõukogu pädev selles küsimuses arvamust avaldama.
Ilda Figueiredo
(PT) See on tõsi, kuid eesistujal tuleb võtta arvesse ka seda, et viit Kuuba kodanikku on hoitud USA vanglates üheksa aastat, nende perekondadel ei ole olnud lubatud külastada ja kahe puhul isegi mitte naistel. Need naised on varemgi olnud siin parlamendis ja on tegelikult siin ka täna. Tõsi on ka see, et mina olen selle parlamendi liiga ja ma küsisin luba nende kodanike külastamiseks, kuid mulle öeldi ära. Nüüd ma olen selle parlamendi liige; ma ei esitanud seda palvet mitte ainult kodanikuna, vaid ka parlamendi esindajana. Mina usun, et Euroopa Parlament ja parlamendi president ja muidugi Portugal kui eesistujariik peaksid võtma selle kohta seisukoha, pidades silmas, et külaskäigu keelamine ühele parlamendi liikmele, antud juhul minule, on inimõiguste rikkumine ja näitab austuse puudumist selle maja vastu. Sellesse juhtumisse on aga kaasatud teisigi parlamendiliikmeid ja seepärast palun teil, härra juhataja, anda edasi meie mure.
(Juhataja katkestas kõneleja).
Manuel Lobo Antunes
(PT) Hr juhataja, ma panin muidugi Ilda Figueiredo tähelepanekud ja märkused kirja, kuid mul ei ole eelnevale vastusele midagi lisada. Te peate aru saama ka sellest, et ma ei saa anda selles küsimuses oma isiklikku arvamust.
Juhataja
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Sellega on infotund lõppenud.
(Istung katkestati kell 19.30 ja jätkus kell 21.00)
