Získávání víz pro běloruské a ukrajinské občany (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je prohlášení Komise k získání víz občany Běloruska a Ukrajiny.
Jacques Barrot
místopředseda Komise. - (FR) Vážený pane předsedající, dámy a pánové, děkuji vám za otázky, které jste mi položili v souvislosti s evropskými vízovými pravidly platnými pro Ukrajinu a Bělorusko.
Za prvé, v případě Ukrajiny představují dohoda o readmisi a dohoda o zjednodušení vydávání víz, které vstoupily v platnost začátkem roku 2008, důležitý milník ve vztazích mezi Evropskou unií a Ukrajinou. Na jedné straně podpoří kontakty mezi lidmi, což zase pomůže zlepšit vzájemné porozumění a posílí vztahy ve všech oblastech, a na druhé straně, zapojí obě strany, Evropskou unii i Ukrajinu, do užší spolupráce v boji proti ilegálnímu přistěhovalectví.
První prioritou je zajistit rychlou, operativní a harmonizované provádění dohody o zjednodušení vydávání víz ukrajinským občanům. Aby se zajistilo řádné a jednotné uplatňování této dohody, byl vypracován návrh usměrnění, který schválily členské státy a ukrajinské odpovědné orgány. Tyto usměrnění by se měly dokončit a přijmout v blízké budoucnosti společným výborem ustanoveným dohodou.
Jak se uvádí v úvodních ustanoveních dohody mezi Evropským společenstvím a Ukrajiny o zjednodušení vydávání víz, zavedení bezvízového cestovního režimu pro občany Ukrajiny se uznává jen jako dlouhodobá perspektiva. Proces, který povede k zavedení takového režimu, závisí především na uspokojivé realizaci dohody o zpětném přebírání osob a dohody o zjednodušení vydávání víz.
Rád bych zdůraznil, že rozšíření Schengenského prostoru v žádném případě neovlivňuje opatření pro vykonávání kontrol na hranicích mezi Ukrajinou a těmi členskými státy, které se staly součástí Schengenského prostoru 21. prosince 2007. Tyto členské státy uplatňují schengenská pravidla o vnějších hraničních kontrolách od jejich vstupu a od září 2007 vykonávají i kontroly osob v Schengenském informačním systému - SIS.
Aby se však zjednodušilo cestování pro ukrajinské občanů žijící v pohraniční oblasti, mezi Maďarskem a Ukrajinou a mezi Ukrajinou a Polskem byly podepsané dohody o malém pohraničním styku. Komise kromě toho vyzývá na změny a doplnění dohody mezi Ukrajinou a Maďarskem se zřetelem k vymezení hraničního prostoru s cílem uvést tuto dohodu do souladu s pravidly Společenství; je to také případ dohody mezi Ukrajinou a Polskem. To je všechno, co jsem chtěl říci o cestování pro ukrajinské občany žijící v pohraniční oblasti.
Situace v oblasti víz je na druhé straně odlišná. Před 21. prosincem 2007 ty členské státy, ve kterých se ještě úplně neuplatňovalo schengenské acquis, nebyly vázané schengenskými ustanoveními o poplatcích za víza. Tyto členské státy se proto mohly zříct tohoto poplatku pro všechny ukrajinské občany. To však už není možné. Navzdory tomu se v případě ukrajinských žadatelů o víza standardní vízový poplatek ve výši 60 EUR neuplatňuje. Jak se potvrdilo dohodou mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou, která vstoupila v platnost 1. ledna 2008, poplatek za zpracování žádostí ukrajinských občanů o víza zůstane ve výši 35 EUR. Kromě toho se dohodou osvobozují široké kategorie ukrajinských žadatelů od vízového poplatku, což znamená více než 50 %, opakuji, více než 50 % ukrajinských občanů, kteří si nyní přejí cestovat do zemí Schengenu, může využívat úplné upuštění od vízového poplatku.
Nyní bych rád hovořil o Bělorusku. Komise ve svém oznámení o posílení evropské sousedské politiky ze dne 4. prosince 2006 zdůraznila význam zjednodušení vydávání víz pro vztah y se zeměmi, na které se vztahuje politika sousedství. Komise znovu potvrdila ochotu Evropské unie vyvinout akční plány se sousedními zeměmi a vstoupit s nimi do jednání s cílem zjednodušit vydávání víz a udělování povolení ke zpětnému přebírání osob.
Bělorusko je jednou ze zemí, na které se vztahuje politika sousedství, ale je třeba říci, že se s touto zemí nevyvíjí žádný akční plán kvůli celkové politické situaci. Proto nejsou v této etapě žádné plány na otevření diskuse o možném zjednodušení vydávání víz a o zpětném přebírání osob s Běloruskem.
Navzdory tomu bych rád zdůraznil, že existující acquis o vydávání krátkodobých víz umožňuje výjimku z vízových poplatků pro některé kategorie osob, jako jsou děti ve věku méně než šest let, studenti a výzkumní pracovníci. Kromě toho mohou členské státy podle současných pravidel kdykoli zrušit nebo snížit vízový poplatek v odůvodnitelných individuálních případech, například z humanitárních důvodů, na ochranu kulturních zájmů nebo z důvodů zahraniční politiky.
Sousední členské státy, konkrétně Polsko, Lotyšsko a Litva, mají navíc stále možnost jednat s Běloruskem o dohodách o malém pohraničním styku. To by byl prostředek zjednodušení přecházení hranic a pohybu pohraničních obyvatelů mezi Běloruskem a jeho sousedními zeměmi při současný podpoře kontaktů mezi místními komunitami. Obyvatelé žijící v pohraničních oblastech se speciálním povolením o malém pohraničním styku by měli výjimku z vízového požadavku. Polsko a Bělorusko už v tomto směru začaly jednat.
Tímto uzavírám, co jsem chtěl říci, se zdůrazněním věcnosti otázek, které jste kladli a s poskytnutím aktuálních informací o nejnovějším vývoji v této věci.
Urszula Gacek
jménem skupiny PPE-DE. - Vážený pane předsedající, děkuji panu komisařovi za to, že přišel a předložil nejnovější prohlášení Komise k vydávání víz pro Ukrajinu a Bělorusko. Před měsícem delegace, která sestávala z členů většiny hlavního proudu opozice v Bělorusku, navštívila Štrasburk na pozvání skupiny PPE-DE s cílem diskutovat o vývoji politické situace v jejich zemi, a během této návštěvy mohli kolegové vidět jejich výzvy tomuto Parlamentu, aby podpořil jejich snahy na omezení vízových poplatků, které v současnosti platí, a které jsou dokonce prohibitivní pro většinu běloruských občanů.
Pokud skutečně chceme podpořit Bělorusko, aby nastoupilo v budoucnosti na proevropskou cestu, v což také upřímně doufáme, nejsilnějšími argumenty, které máme, jsou ty, jež běloruští občané mohou vidět na vlastní oči. V režimu, v němž žijí, je pro ně velmi těžké, aby měli skutečný přehled o tom, co skutečně znamená svoboda a demokracie, lidské práva a zásady právního státu. Je těžké podporovat občanskou společnost. Je těžké ukazovat jim, že Evropa je otevřená a přátelská a podporuje je na cestě k úplné demokracii. Nejlepší způsob, jímž to můžeme udělat, je umožnit jim přístup do Evropy bez poplatků, které vystraší nebo zabrání vstupu většině občanů.
Pane komisaři, velmi správně jste řekl, že specifické skupiny jsou vyřazeny, jde o děti a lidi s rodinnými kontakty. Jsou to lidé, kteří navštěvují Evropskou unii z kulturních, vědeckých nebo vzdělávacích důvodů a já bych povzbudila jednotlivé členské státy, aby využily toto právní ustanovení a dovolily jim skutečně využít tyto možnosti. Je velmi smutné, že se Srbskem a Ruskem se zachází lépe než s občany Běloruska.
Hannes Swoboda
jménem skupiny PSE. - (DE) Vážený pane předsedající, nejprve chci poděkovat panu komisaři za velmi přesné informace, které, jako vždy, poskytl k této záležitosti.
Sám jsem zažil problémy s vízy a vízovými omezeními na Balkáně a stále je dnes zdolávám, i když se věci trochu zjednodušily. Vezměme si například Srbsko, neboť už bylo zmíněno. Navzdory současným zjednodušením, v kontextu Jugoslávie, tj. komunistického režimu, mělo mnohem víc kontaktů se Západem, s evropskými zeměmi, v minulosti, než má nyní, což znamená, že něco není v pořádku s celým systémem. Skutečně potřebujeme zásadní změny.
Pan komisař správně poznamenal, že na Ukrajině má více než polovina všech uchazečů výjimky nějakého druhu. Zajímalo by mě, jaký druh systému osvobozuje 50 % nebo víc. Přiznávám však, že to není jeho chyba.
Přejděme nyní k Bělorusku. Rád jsem podpořil návrh paní Grabowské a pana Paleckise, poněvadž si myslím, že je velmi těžké souhlasit s tím, aby občané této země trpěli dvojnásobně kvůli špatnému režimu: nejen kvůli režimu, ale také proto, že nevytváříme žádný akční plán, který by tomu špatnému režimu čelil.
Někdy se musíme rozhodnout jednat víc jednostranně a na základě vlastní iniciativy udělat něco výlučně s cílem pomoci těm, kteří nedostávají žádnou pomoc od vlastního režimu nebo vlády. Pan komisař naznačil, že do jistého rozsahu je to už tak. Je třeba však udělat víc a je třeba, abychom vykonávali směrem k Bělorusku agresivnější politiku. Například by mě zajímalo, a možná mi pan komisař na to později dokáže odpovědět, které země udělují jaké výjimky. Které země Evropské unie nejsou zvláště ochotné a které možná ještě méně? Určitě je důležité přijmout stanovisko Evropské unie, a pokud některé země přijmou liberální přístup, bylo by pro jiné pohromou, kdyby byly velmi restriktivní.
Rád bych požádal Komisi a Radu, s vědomím, že víme o břemenu hlavní odpovědnosti, které nesou, aby pracovaly společně s námi, abychom mohli zabezpečit, že občanům a všem zúčastněným stranám v Bělorusku poskytneme více výhod, než jsme pracně nabízeli v minulosti.
István Szent-Iványi
jménem skupiny ALDE. - (HU) Vážený pane předsedající, Ukrajina a Bělorusko sehrávají klíčovou úlohu ve východním rozměru naší politiky sousedství.
Cílem Ukrajiny je demokracie, tržní hospodářství, konsolidace orientace směrem k Evropě, zatím co cílem Běloruska je demokratizace země. Uvolnění cestovních požadavků je pro to flexibilním a cenným nástrojem. Od 1. ledna mají občané Ukrajiny výhodu zjednodušeného vízového režimu, i když většina z nich cítí, že pozice v současnosti je těžší než předtím, neboť dostat se do většiny cílových zemí, Polska, Maďarska a Litvy, je nyní těžší než předtím. To se vnímá jako krok zpět, neboť vízový poplatek ve výši 35 EUR je pro ně velká suma peněz a administrativní zátěž a postupy jsou mimořádně komplikované. Proto musíme ukázat, že okamžitý cíl pro Ukrajinu, udělení bezvízového cestování, nastane velmi brzy, a dokud to neuděláme, udělování víz bez poplatku bude mít vliv ještě na větší počet lidí, stejně tak zmírnění administrativní zátěže.
Pokud jde o Bělorusko, musíme vysvětlit, že Evropa nemá problém s běloruským národem, ale s jeho utlačovatelským režimem. Přejeme jeho obyvatelům, aby mohli cestovat jednodušeji, a proto musíme uvolnit vízový poplatek ve výši 60 EUR, což je velká suma peněz, neboť se to v Bělorusku rovná polovině průměrné měsíční mzdy, a musíme snížit i administrativní zátěž, poněvadž je velmi těžké splňovat komplikované předpisy. Tímto způsobem chceme dosáhnout takovou pozici, díky níž občané Ukrajiny a Běloruska pocítí, že jsou blízko k Evropě. Děkuji.
Adam Bielan
jménem skupiny UEN. - (PL) Vážený pane předsedající, Evropská unie nezajistí bezpečnost východní hranice ignorováním zájmů Bělorusů a Ukrajinců. Měli bychom podporovat návštěvy do Unie z nejširších možných skupin obyvatelů zvláště z Ukrajiny a Běloruska a zároveň izolovat Lukašenkův režim. Demokratické postupy a změny v mentalitě našich východních sousedů, například pokud jde o jejich vnímání NATO na Ukrajině, proběhne rychleji díky osobním zkušenostem z návštěv v zemích Evropské unie.
V současnosti musí Bělorusové platit za víza 60 EUR. To se rovná jedné třetině průměrného platu a zabraňuje většině společnosti v návštěvě. Tato situace vyhovuje Lukašenkovu režimu, poněvadž čím víc se omezí kontakty se západní Evropou, tím jednodušeji bude kontrolovat běloruskou společnost. Vízový požadavek izoluje běloruskou mládež a těch lidí, kteří sympatizují s opozicí. Západ by se měl snažit udržovat kontakty s těmito sociálními skupinami. Vysoké poplatky za víza vedou jen k nárůstu činnosti vízové mafie a k jiným patologickým jevem na hranicích. Takovéto překážky způsobují i materiální ztráty pro turismus v Polsku. Lyžaři z Ukrajiny a Běloruska navštěvovali polské hory v posledních letech ve vysokých počtech. Zvykli si přicházet začátkem ledna, když začínají ortodoxní Vánoce. Nyní jsou polská lyžařská střediska prázdná.
Dámy a pánové, především nyní, když na summitu NATO v Bukurešti Vladimir Putin zastrašoval, že způsobí rozvrat Ukrajiny, a uvedl, že, cituji: "Ukrajina není ani stát, jedna část jejího území je východní Evropa a druhá - velká část - jí byla darována Ruskem," je zapotřebí jasného signálu toho, že Evropská unie nebude tolerovat podobné hrozby vůči svému nejbližšímu sousedovi v mezinárodní politice.
Vyzývám k co nejrychlejšímu zahájení dialogu o konkrétních opatřeních tak, aby se od Ukrajinců nevyžadovala víza do EU. Chci jasně uvést, že reálná vize současné a bezpečné Evropy není bez Ukrajiny možná.
Elisabeth Schroedter
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Vážený pane předsedající, pane komisaři, oficiální politika EU vůči Bělorusku je známá jako politika rozlišování: na jedné straně je kritická, pokud jde o diktátora Lukašenka, na druhé straně se snaží podporovat a zjednodušovat dialog s lidmi. Ale účtovat poplatek 60 EUR - třetinu měsíčného platu v Bělorusku - za víza, je políčkem do tváře této politice. Výsledkem je, že obyčejní lidé v Bělorusku považují politiku EU vůči nim za politiku prázdných slov!
Tato otázka zcela zastřela naši schengenskou politiku a podrývá důvěryhodnost zahraniční politiky EU. Nemůžeme dovolit, aby takováto situace pokračovala. Demokracie, jejíž rozvoj chceme vidět v Bělorusku, se může dostat k životu, jen pokud lidem z Běloruska umožníme, aby se sami podívat, jak demokracie funguje v našich zemích. Jakýkoli jiný přístup by jednoduše nahrával Lukašenkovi. Je tedy potřebné, abychom udělali změnu a aby nám Rada ve své odpovědi řekla, že důvod, proč se ještě neuskutečnila změna, je, že Komise předložila potřebný návrh.
Tak se, prosím, dejte do práce! Předložte Radě návrh, který ulehčí, v zájmu podpory demokracie v Bělorusku, získávání víz pro tamější lidi.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Vážená paní předsedající, cokoli bylo řečeno o poplatcích za víza pro Bělorusy a Ukrajince, bezpochyby by se měla přijmout naléhavá rozhodnutí o této věci a měla by je přijmout Evropská unie.
Pokud jde o předmět víz, Evropská unie podepsala dohodu o zjednodušení víz s Ukrajinou, stejně tak s Ruskem, Moldavskem a státy západního Balkánu. Jednání o dohodě s Běloruskem však ještě ani nezačala, poněvadž Alexandra Lukašenka nezajímá to, aby běloruským občanům nabídl možnost vidět životní úroveň v svobodném světě, především pokud zjistí, že je mnohem vyšší než v Bělorusku.
Otázka poplatků za víza je nadále důležitá nejen pro Bělorusko, ale také pro Ukrajinu. Skutečnost, že ukrajinští občané musí platit 35 EUR za schengenská víza, neřeší problém, poněvadž jen malé skupiny ukrajinských občanů mají nárok na režim zjednodušení víz. Případ Běloruska je ještě zjevnější, Bělorusové musí platit za schengenská víza víc, to znamená, že musí platit cenu za Lukašenkovu diktaturu.
Je vízový režim přiměřený s ohledem na situaci na východní hranici EU? Já si to nemyslím. Podle statistik jen samotné Polsko vydá přibližně 600 000 víz ukrajinským občanům ročně. Na porovnání, počet víz vydaných všemi schengenskými zeměmi v jednom období je jen 300 000. Před připojením se k schengenskému prostoru udržovaly Litva, Lotyšsko a Polsko velmi nízké ceny víz pro běloruské občany: Litva a Polsko účtovaly jen 5 EUR a Lotyšsko vydávalo víza bezplatně. Polsko, Litva a Lotyšsko zvyklo vydat 400 000 víz Bělorusům, tj. třikrát více než celkový počet vydaných víz starými schengenskými zeměmi.
Řekli byste, že je dobré, že jen 26 % běloruských občanů už někdy navštívilo jednu ze zemí EU a že 60 % Bělorusů za poslední tři roky nevidělo žádného cizince? Samozřejmě, že ne. My, Evropská unie, musíme najít účinný způsob řešení této otázky, neboť z vlastní zkušenosti víme, že je lépe jednou EU vidět, než o ní stokrát slyšet.
Genowefa Grabowska
(PL) Vážený pane předsedající, pane komisaři, jako spoluautorka otázky o ceně víz pro Bělorusko bych ráda poděkovala za dnešní vysvětlení a obrátila vaši pozornost na několik dalších záležitostí. Pointou je, že Bělorusko není jen blízkým sousedem EU. Je i nejbližší zemí mé země, Polska, proto ta pečlivost a intervence jménem zájmů těch, kteří v Bělorusku žijí.
Řekl jste, že po rozšíření Schengenu šly náklady na víza pro Bělorusy nahoru. V skutečnosti jejich cena stoupla dvanáctinásobně, z 5 EUR na 60 EUR. V Bělorusku je 60 EUR měsíčním platem lékaře během odborné přípravy. 60 EUR je pro mnohé Bělorusy skutečnou překážkou, která jim brání v získání víz a v návštěvě sousedů v EU. Už můžeme pozorovat, že po zvýšení ceny víz nastal viditelný a dramatický pokles v počtech běloruských občanů cestujících do EU. Stalo se to v době, když chce EU vytvořit přímý kontakt s občany Běloruska a kdy je politika dobrého sousedství uchovaná v Lisabonské smlouvě. Pro tuto zemi je to proto bolestivý paradox, i když je řízená nedemokraticky.
Věřte mi, prosím, že rozhodnutí zvýšit poplatky za víza je výborným dárečkem pro Lukašenkův režim, který toto politicky využívá. Režim říká Bělorusům: Vidíte? Zavedli vysoké, prohibiční poplatky. Nikdo na vás v Evropě nečeká, nikdo vás tam nechce.
To je třeba změnit. Oceňuji, že pan komisař uvedl Polsko jako zemi, jejímž záměrem je tlačit na nižší vízové poplatky pro Bělorusy. Není to však úkol pro Polsko, Litvu a jednotlivé země. Je to úkol pro celou EU. Pokud bychom neměli být schopni vyřešit toto, jak chceme vytvářet společnou zahraniční politiku v rámci EU? Proto vyzývám Komisi, aby podnikla všechny potřebné kroky ke snížení vízových poplatků pro Bělorusy.
Grażyna Staniszewska
(PL) Už v květnu 2005 Ukrajina upustila od požadavku vízové povinnosti pro občany Evropské unie. EU však potřebovala tři roky, aby k tomuto zaujala stanovisko. Chci říci, že konečná reakce EU nebyla zdaleka jasná.
Na jedné straně se začátkem tohoto roku zjednodušilo získávání víz, některé postupy se zjednodušily a zrušily se poplatky za víza, ale jen pro vybrané skupiny občanů. Pro většinu Ukrajinců se Evropská unie zdá být neproniknutelnou pevností, která otvírá brány jen těm, kteří dokáží trpělivě bojovat s dlouhým a drahým strastiplným úsilím na konzulátech zemí Schengenu.
Pro mnohé Ukrajince jsou víza příliš drahá. Instituce zapojené do procesu vydávání víz si všeobecně účtují dvakrát, nebo dokonce až třikrát víc, než je stanovený maximální poplatek. Za druhé, čas požadovaný na vydání víz je na mnohých konzulátech nepředvídatelný a velmi dlouhý. Za třetí, mnoho konzulátů vyžaduje dodatečné doklady, které se v dohodě neuvádějí. Dokonce i držitelé diplomatických pasů mohou mít při přechodu hranic problémy.
Potřebným konečným cílem pro Ukrajinu je jasný podrobný plán, jehož snahou je zavést bilaterální bezvízový styk, i když se složitými předpoklady, jako je to v případě Srbska.
Józef Pinior
(PL) Vážený pane předsedající, pane komisaři, Evropa bez hranic, Evropská unie v rámci Schengenu nemůže znamenat vytvoření nové zdi mezi EU a východní Evropou.
Evropské sny o jednotné Evropě bez hranic se uskutečnily v rámci EU. Ale to, co se nyní děje na hranici mezi EU a Ukrajinou a Běloruskem, je pro mou generaci - generaci Solidarity v Polsku, která bojovala za jednotu Evropy, tak trochu politický skandál.
Dnes musí být problémy dosažení Evropské unie pro Ukrajince a Bělorusy vyřešené co nejdříve. Pane komisaři, obracím se na vás! My Evropané v bohatých, demokratických zemích musíme udělat všechno, co se jen dá, aby byla EU otevřená pro občanské společnosti Běloruska a Ukrajiny.
Zita Pleštinská
Vážený pane předsedající, je víc než symbolické, že dnešní debatu vedete právě vy. Děkuji vám za to.
Ve svých vystoupeních při každé příležitosti upozorňuji na výzvu lídrů občanských sdružení Ukrajiny a EU adresované členským zemím a institucím v Evropské unii, vládě a Nejvyšší radě Ukrajiny s cílem obrátit pozornost evropské veřejnosti k problémům ve vízové oblasti mezi Ukrajinou a Evropskou unií.
Ukrajina je jedním ze strategických partnerů Evropské unie, proto vítám dnešní debatu a informace, které nám poskytl pan komisař. Uznávám, že je to velmi náročný proces, navzdory tomu je důležité hledat řešení.
Také problematika víz pro občany Běloruska byla jedním z témat během běloruského týdne v Evropském parlamentu při setkání s laureátem Sacharovovy ceny Alexandrem Milinkievičem. Naší povinností je pomoci lidem, kteří za to nemohou, že jsou oběťmi Lukašenkova režimu.
Vážení kolegové, musíme rychle přijmout řešení k zjednodušení vízového režimu, které bude pozitivním a konstruktivním signálem směrem k proevropským a prodemokratickým silám Ukrajiny a Běloruska.
Ewa Tomaszewska
(PL) Vážený pane předsedající, mládež v Bělorusku je často trestaná odebráním práva na vzdělání za své názory, když se neztotožňují s názory státních orgánů. Polsko poskytuje mnohým z těchto mladých lidí možnost vyššího vzdělání. Nesmíme to promrhat uvalením hospodářské blokády na mladé lidi, kteří chtějí vstoupit do naší země, aby mohli studovat. Tato hospodářská blokáda by se měla odstranit a poplatky za víza by se měly snížit.
Předsedající
Předtím než předám slovo panu komisaři, máme ještě trochu času, rád bych něco dodal. Jako častý cestovatel na Ukrajinu bych rád řekl, že rozhodující otázkou ve vízovém problému, v celém vízovém režimu, je vysvětlit společnostem Ukrajiny a Běloruska, že to, čím dnes musí procházet, je jen přechodné období. To platí pro ceny i pro postupy. Ceny jsou prohibiční a postupy ponižující. Tito lidé stojí v řadách dlouhé hodiny, desítky hodin. Je to přechodné, nebo stálé? Ukrajinci často říkají, že byla vytvořen schengenská zeď, že to, co bylo zavedené a z čeho se každý těšil, my Poláci, Francouzi, už tak dlouho Němci, je v skutečnosti jen proces přirozené izolace, že řada před konzulátem, odmítnutí, cena - všechno to je jen signálem pro jejich společnost, signál přijímaný velmi negativně v kontextu všech aspirací, o kterých tolik hovoříme zde v Parlamentu a na jiných místech.
Rozprava je ukončena. Promiňte mi, prosím, že jsem porušil zlaté pravidlo, že předsedající nezasahuje do takových záležitostí, ale prostě jsem nemohl zůstat v tomto případě tiše.
Jacques Barrot
místopředseda Komise. - (FR) Vážený pane předsedající, pozorně jsem poslouchal, co jste právě řekl a co podporuje velmi mnoho řečníků, kteří zdůraznili potřebu zjednodušit přístup do Evropské unie pro občany našich sousedních zemí.
Věřím, že mnozí hovořili s velkou dávkou střízlivého úsudku. Čím více příležitostí je pro výměny lidí, tím pravděpodobnější je, že občané ovlivní pohyb vlastní země směrem k demokracii a závazku vůči evropským hodnotám.
Musím však nejprve odpovědět na záležitost Běloruska. Už jsem vysvětlil, proč dosud neexistovaly plány na zahájení jednání o dohodě o zjednodušení vízového režimu. Politická situace se může změnit a rád bych dodal, že Evropská unie vyvíjí maximální úsilí, aby bylo v zemi cítit její přítomnost, neboť se před několika dny v Bělorusku vytvořila kancelář Evropské komise.
Jako jsem už řekl, Bělorusové mají při všech příležitostech možnost cestovat v rámci Evropské unie podle existujících právních předpisů EU. I když jsem pozorně poslouchal všechny strany rozpravy, a pokud jde o Bělorusko, nemohu říci víc, než jsem už řekl.
Pokud jde o Ukrajinu, rád bych poznamenal, že situace je mnohem příznivější. V dohodě o vízových poplatcích pro ukrajinské občany se ustanovuje, že státy Schengenu budou zpoplatňovat zpracování žádostí o víza pro ukrajinské občany poplatkem 35 EUR, a ne 60 EUR, což se považuje za průměrnou cenu víz. Snahy se tedy už podnikly. Rovněž jsem uvedl, že existuje několik kategorií ukrajinských občanů, kteří mohou využívat úplné osvobození od poplatku za víza.
A přece jen, pane předsedající, jsem si výrazně vědom toho, co jste právě řekl. Cena je otázkou, ale příležitostně, je to i způsob, kterým se tyto formality musí vykonávat: velmi zdlouhavé postupy, které poskytují občanům pocit, že Evropská unie je velmi vzdálená. Musím vám říci, že v současnosti se má pozornost věnuje problémům, jimž čelí především občané států západního Balkánu. Snažím se určit způsoby, kterými by se i tyto postupy zjednodušily. Věřím, že pokud uspějeme, pravděpodobně tak uděláme i v případě zemí, jako je Ukrajina.
Pane předsedající, tímto uzavírám, co jsem chtěl říci Parlamentu, přičemž jsem si zcela vědom toho, že všechny poznámky poslanců jsou do určité míry odůvodněné, ale že situace, jaká je v současnosti, vykazuje už určitý pokrok. Pravda je, že ještě třeba hodně udělat, ale rovněž cítím, že každý členský stát by se měl snažit získat výhodu příležitostí, které jsou už dostupné. Já, za jeden stát, vyvinu pro to maximální úsilí.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
