Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) a správa Rady pro mezinárodní účetní standardy (IASB) (rozprava) 
Místopředseda
. - Dalším bodem je zpráva pana Alexandera Radwana jménem Výboru pro hospodářské a měnové záležitosti o mezinárodních standardech účetního výkaznictví (IFRS) a správě Rady pro mezinárodní účetní standardy (IASB).
Alexander Radwan
zpravodaj. - (DE) Vážená paní předsedající, předmět zprávy, kterou máme před sebou, na první pohled vypadá velmi technicky. Týká se takzvaných účetních standardů zejména pro malé a střední podniky v Evropské unii a ve světě. S velkou pravděpodobností může představovat právě takovou problematiku, o které se v současnosti diskutuje v Evropském parlamentu, a která začne ovlivňovat hospodářství a běžný lidi až za několik let. V této fázi se začnou vynořovat pochybnosti týkající se toho, že se neví, odkud se tyto standardy vzaly a kdo je za ně zodpovědný. Lidé nebudou chápat ani to, proč je třeba, je dodržovat.
Cílem je dosáhnout jednoho souboru celosvětově platných účetních standardů, zejména pro akciové společnosti. Tento cíl má naši podporu. Argumentem ve prospěch tohoto kroku je, že potřebujeme "vysoce kvalitní standardy" a tento Parlament sám sebe považuje za jediné fórum, které má právo je stanovit. V tomto období, takovém neklidném pro finanční trhy, je však ohromující, poslouchat lidi, kteří se v minulosti bili za zásadu "reálné hodnoty", jako ji nyní zpochybňují a ptají se, zda má přístup "trh - trh" stále ještě význam, když už nemáme trh. Ti, kdo vypustili džina z láhve, jsou přesně ti samí, kdo se dnes ptají, či jdeme správnou cestou.
Jediní, kdo jsou za tyto standardy zodpovědní, jsou lidé, kteří sedí v kancelářích jisté soukromé organizace v Londýně, a kteří jsou při sestavování svých standardů nepochybně motivovaní touhou udržet si práci. Ve své zprávě, o které dnes máme hlasovat, se proto nezabývám pouze vlivem na malé a střední podniky, ale také zásadní otázkou, kdo pro koho připravuje pravidla a kdo dohlíží na jejich dodržování.
První otázkou je řízení: do jaké míry je tato organizace transparentní? Anebo jinak řečeno, nakolik transparentní je její financování? Určitě jde také o určité skryté zájmy. Členové tohoto výboru, kteří požadují transparentnost a kteří se vždy snaží vykreslit jako transparentní také trh, by měli projevit alespoň minimální úsilí v souvislosti s dodržováním požadavků transparentnosti, které pro trh stanovují. Doposud jsem nabyl dojmu, že tato organizace bojuje proti jakékoliv formě transparentnosti všemi dostupnými zbraněmi.
Kdo rozhoduje o financování a o výběru personálu na jednotlivá pracovní místa? Z jakého důvodu je dostali určití jednotlivci? Jde o regionální rovnováhu? Jde o rovnováhu mezi jednotlivými odvětvími? Současný projekt se zaměřuje na standardy IFRS pro malé a střední podniky, proto je přiměřené zajímat se, kdo tyto podniky zastupuje. Kdo má vědomosti o malých a středních podnicích? A další věc: z jakého důvodu jsou standardy IFRS pro malé a střední podniky na programu dne právě nyní? Kdo za tím stojí?
Pana komisaře McCreevyho a Sira Davida Tweedieho jsme se na důvod těchto našich aktivit ptali v období předešlých let již mnohokrát. Po několika letech dnes víme, proč diskutujeme o standardech IFRS pro malé a střední podniky v Evropě. Z důvodu požadavků jižní Afriky a Brazílie. Jaká úžasná odpověď! Velmi dobře víme, že nejde o Jižní Afriku a Brazílii, ale spíše o Evropský trh, který v případě, že se od malých a středních podniků bude vyžadovat používání těchto standardů, vydělá velké množství peněz. V otázce řízení tedy jde o uvedené problémy a několik úvodních pozitivních kroků se již vykonalo.
Jenže všechny orgány, které se mají v budoucnosti zřídit, budou hodnoceny podle toho, zda také lidé, kteří patří k této dozorčí organizaci a musí odpovídat na otázky, které se jí týkají na politické úrovni, a mohou to být také členové Komise, budou mít moc ovlivňovat vývoj. Pouhé informování o návrzích jim nestačí.
Jedním z našich cílů je sbližování. Musíme si však dát pozor, aby se výklad sbližování nevzdálil z dosahu Evropy, a aby se nenahradil výkladem americké Komise pro cenné papíry a burzu (SEC). V Evropě jsme dnes v dostatečné míře obeznámeni se způsobem, kterým je řízena burza USA. Neměli bychom být až natolik naivní, abychom řízení přenechali Američanům. Chceme to, o co jsme již žádali: takové standardy IFRS, jakým Evropa rozumí, a ne takové, jaké nám diktuje tato rada.
V našem případě jde o malé a střední podniky a já musím bez servítku poznamenat, že otázky, které dnes projednáváme, jsou příliš komplikované a příliš složité. Rád bych varoval i před dobrovolným přístupem. Dnes mám na sobě bavorský národní kroj a vytanul my na mysl výstižný starý bavorský výraz. Je to výraz "hinterfotzig"' a znamená něco jako "zadními vrátky, potajmu". Velmi dobře víme, že navzdory všem odmítáním a souhlasům se standardy IFRS pro malé a střední podniky zavedou na Evropský trh zadními vrátky, prostřednictvím několika členských států. A potom budeme poslouchat tytéž hlasy, jak žádají jeden soubor standardů a budou protlačovat na trh své standardy, standardy, které jsou příliš komplikované, nikdo jim nerozumí a nikdo je nechce, jen proto, že vznikne tržní příležitost. Máme před sebou případ, kdy se menšina snaží prosadit svou vůli na globální úrovni, a to je nepřípustné!
Charlie McCreevy
člen Komise. - Vážená paní předsedající, rád bych poděkoval Výboru pro hospodářské a měnové záležitosti, a zejména zpravodaji, panu Radwanovi, za jeho důležitou práci, výsledkem které je tato komplexní zpráva.
Vyplývají z ní důležité otázky, které se týkají rozvoje Evropských a vlastně také celosvětových kapitálových trhů. Ve svém krátkém vystoupení se nemohu zabývat všemi otázkami, které se řeší ve zprávě. Dovolte mi proto, zaměřit se na tři z nich. První je otázka řízení, druhou otázka toho, co může EU Radě pro mezinárodní účetní standardy, IASB, nabídnout a třetí projekt vypracování účetních standardů pro malé a střední podniky.
Pokud jde o správu rady IASB, ve vaší zprávě je zdůrazněná skutečnost, že naším společným cílem je vypracovat vysoce kvalitní celosvětové účetní standardy. Rozhodnutí EU požadovat od kótovaných společností používání mezinárodních účetních standardů bylo významným a prozíravým krokem směrem k dosažení tohoto cíle. Jeden soubor celosvětově platných účetních standardů by našim podnikům, kapitálovým trhům a našemu hospodářství přinesl značné výhody.
Musíme se neustále snažit o zabezpečení toho, aby mezinárodní účetní standardy odpovídaly měnící se hospodářské situaci, a aby vyváženým způsobem zohledňovaly zájmy všech zúčastněných stran. K zabezpečení plynulého splnění uvedených podmínek je v prvé řadě třeba, zabezpečit pokrok ve třech oblastech.
Za prvé je třeba, posílit zodpovědnost Nadace výboru pro mezinárodní účetní standardy (IASCF), především ve vztahu k veřejným orgánům. Veřejné orgány by měly hrát aktivní roli při výběru a jmenování správců. V této souvislosti je návrh, který jsem spolu se svými kolegy z amerického úřadu SEC, japonského FSA a Mezinárodní organizace pro bezpečný obchod podal v listopadu loňského roku, v souladu s přístupem, který obhajuje vaše zpráva.
Za druhé je třeba zabývat se tím, jak by se dal zlepšit proces sestavování programu rady IASB. Otevřenější a transparentnější musí být konkrétně proces stanovení priorit.
Za třetí, rada IASB by měla zlepšit své postupy, zejména formou zabezpečení úplného hodnocení vlivu standardů ještě předtím, než se přijmou.
Vaše zpráva obsahuje konstruktivní návrhy týkající se uvedených a dalších, s nimi souvisejících otázek. Nadcházející revize stanov nadace IASCF je příležitostí pro realizaci potřebných reforem. Výbor je uskuteční na základě konzultace s tímto Parlamentem, členskými státy a našimi mezinárodními partnery.
Dále se podívejme na to, co může EU nabídnout radě IASB. Ve své zprávě předkládáte argumenty k posílení schopnosti EU s cílem vyjadřovat své názory na problematiku účetnictví na mezinárodní úrovni. Souhlasím. Měli bychom hledat zejména způsoby, které by zaručily, aby mohly být názory zúčastněných evropských stran, týkající se zejména proaktivního přístupu k procesu sestavování programu rady IASB, předkládané radě IASB včas a uceleně.
Tento proces pokládám spíše za evoluční než za revoluční. Měli bychom vycházet z Evropské poradenské skupiny pro finanční výkaznictví a jsem ochoten prosadit tento krok jako naléhavý včetně možnosti použít na podporu uvedené struktury finanční prostředky z rozpočtu Společenství.
Musím však zřetelně a jednoznačně varovat. Zmíněná struktura se za žádných okolností nestane zárodkem evropského tvůrce standardů a nemůže být řeč ani o vytvoření Evropských výkladů mezinárodních účetních standardů. Evropa musí zůstat a zůstane součástí hnutí za vytvoření jednotného souboru celosvětově platných účetních standardů. Jakékoliv jiné rozhodnutí by mělo negativní dopad na mezinárodní konkurenceschopnost našich podniků a našeho kapitálového trhu.
Nyní se vyjádřím k projektu rady IASB, který se týká vypracování účetních standardů pro malé a střední podniky. Začnu tím, že Komise v současném období nedisponuje právním základem ke schválení těchto standardů. Kromě toho jsme se nikdy nezavázali převzít jakýkoli standard z dílny rady IASB. Tento krok bychom učinili jen v případě, že bychom si byli skutečně jistí, že rada IASB sestaví standardy zohledňující zájmy Evropských uživatelů.
Rada IASB svůj projekt ještě neukončila. Názory Komise jsou však v této fázi zřejmé. Předběžná zpráva, kterou vydala rada IASB, je stále příliš složitá na to, aby evropským malým a středním podnikům, a zejména menším z nich, poskytla vyhovující účetní rámec. Musíme se zaměřit na zjednodušení regulačního prostředí pro malé a střední podniky včetně oblasti účetnictví.
Klaus-Heiner Lehne
navrhovatel stanoviska Výboru pro právní záležitosti. - (DE) Vážená paní předsedající, dámy a pánové, systém mezinárodních standardů finančního výkaznictví (IAS) má smysl pro velké kótované společnosti, které fungují v celosvětovém měřítku. Z uvedeného důvodu jsme se po dobu minulého volebního období Parlamentu na návrh Výboru pro právní záležitosti rozhodli přijmout nařízení o mezinárodních standardech finančního výkaznictví.
Konečným cílem bylo, jak uvedl pan Alexander Radwan, skutečně dosáhnout sblížení alespoň s USA a v případě možnosti také se zbytkem světa. Tento systém nemá smysl v případě malých a středních podniků, protože tyto subjekty zpravidla nepotřebují vstupovat na mezinárodní finanční trhy, na Wall Street a další. Z tohoto důvodu je potřeba vypracovat IFRS pro malé a střední podniky velmi diskutabilní.
Navíc, a myslím si, že v tomto případě má pan komisař McCreevy úplnou pravdu, současný návrh není ničím jiným než zredukovanou verzí, v každém ohledu velmi složitých mezinárodních standardů, které naprosto nevyhovují struktuře malých a středních podniků v Evropě. Jsou nevhodné zejména pro rodinné podniky, které vedou již několik generací vlastníci; kteří již odepsali svůj majetek, a v jejichž případě by uplatňování pravidel reálné hodnoty jednoduše podporovalo chamtivost a v konečném důsledku by mohlo ohrozit šanci podniků přežít.
Na druhé straně však musíme být realističtí. Otázka standardů finančního výkaznictví pro malé a střední podniky v Evropě se v konečném důsledku nevyhne jistému tlaku na harmonizaci. Žádáme srovnatelnost, alespoň v případě jednotného trhu. Proto jsem přesvědčen o důležitosti vážné úvahy nad vytvořením Evropských alternativ k návrhům z Londýna s cílem dosáhnout vyšší míry standardizace také v této oblasti. Musí však jít o takovou standardizaci, která je rozumná a vhodná pro malé a střední podniky, a která vede spíše k dlouhodobému než ke krátkodobému ocenění.
K orgánům IAS mám ještě jednu poznámku. V této souvislosti máme skutečný problém, který načrtl Alexander Radwan. Možná existuje určitá geografická rovnováha, nelze však hovořit o rovnováze z hlediska hospodářského významu. Evropa představuje zdaleka nejrozsáhlejší seskupení, největší oblast, na kterou se pravidla IAS vztahují. Proto musí mít naše slovo přiměřenou váhu. Nemůžeme se jednoduše srovnávat například s takovou Austrálií. Slovo Austrálie má stejnou váhu jako slovo některé středně velké země EU, anebo, přesněji řečeno, velkého regionu, jako například Severní Porýní - Vestfálsko. Z tohoto hlediska je zlepšení rovnováhy třeba.
Cornelis Visser
jménem skupiny PPE-DE. - (NL) Vážená paní předsedající, v prvé řadě bych rád vyjádřil panu Radwanovi uznání za pečlivě připravenou zprávu. Diskutovalo se o ní do poslední chvíle. Její konečná verze je jasně formulovaná, občas však kritická. Pan zpravodaj je přesvědčen o tom, že je třeba zlepšit demokratickou zodpovědnost rady IASB a já jsem rád, že IASB se touto kritikou zabývá.
Předseda správní rady pan Gerrit Zalm nedávno v Evropském parlamentu naznačil, že je otevřen připomínkám a připraven předkládat návrhy na přizpůsobení struktury. Rada IASB připravuje standardy IFRS pro malé a střední podniky. Souhlasím s panem zpravodajem v tom, že standardy IFRS jsou pro malé a střední podniky příliš složité a příliš drahé. Jsem přesvědčen také o tom, že nabádání k dobrovolnému používání standardů IFRS malými a středními podniky by se sebou neslo riziko jejich zavedení potají. Podle mě je třeba rozlišovat dle velikosti podniků. Pro nadnárodní společnosti, banky a pojišťovny, které fungují celosvětově, je sestavování ročních účetních uzávěrek podle stejných standardů vhodné. Malé a střední podniky v Evropě by však měly mít vlastní standardy.
Rada IASB toho z hlediska mezinárodně kótovaných společností a účetních standardů pro ně dosáhla mnoho. Když nyní malé a střední podniky tvrdí, že náklady lze stejně dobře zvládnout i s použitím více standardů, nemůžeme jim shora vnucovat jedinou. Důležité by mělo být také zvážení zájmů investorů a transparentnosti. Cílem této politiky je ulevit, zaručit účinné, transparentní a úsporné informování o výkonnosti podniků. Myslím, že osvědčené výhody standardů IFRS mohou být prospěšné i pro evropské akciové trhy, ovšem, jestliže Američané vymění svůj systém zásad GAAP za standardy IFRS. V tomto případě by byla porovnatelnost velmi prospěšná pro mezinárodní investory i všechny zúčastněné strany. Proto myšlenka, která je podstatou standardů IFRS, vyžaduje podporu Evropského parlamentu.
Pervenche Berès
jménem skupiny PSE. - (FR) Děkuji vám, pane komisaři, že se vám podařilo přijet do Štrasburku. Děkuji také vám, pane zpravodaji v bavorském kroji. Myslím, že naše spolupráce byla velmi dobrá. Důkazem byla také možnost poskytnout více kolegům prostor k začlenění jejich pozměňovacích a doplňujících návrhů do vaší zprávy.
Především bych se v souvislosti s účetními standardy ráda vyjádřila ke třem bodům. Zdá se mi, že z hlediska řízení a fungování orgánu, který je zodpovědný za tvorbu těchto účetních standardů, se nacházíme v neobvyklé situaci. Existuje mnoho způsobů standardizace. Ne všechny z nich však mají tak velký vliv na finanční stabilitu anebo na otázky týkající se pravomocí a řízení, jako účetní standardy. To, co se dnes děje, je velmi významnou událostí, přechodem k vyspělosti.
Když tyto účetní standardy sestavovali, možná to byli auditoři, kteří vzájemně spolupracovali, v podstatě připravili dobrý základ. Dnes jsou tyto účetní standardy mezinárodní. Používá a řídí se jimi každý. Z uvedeného důvodu je otázka řízení klíčová.
Jak se orgán zodpovědný za tvoření těchto účetních standardů staví k mezinárodnímu řízení v souvislosti s demokratickými orgány, orgány které jsou legitimními představiteli státní moci a především Evropské unie?
Druhým bodem, u kterého je třeba se pozastavit z hlediska řízení, je samozřejmě rovnováha mezi těmito orgány. Jaká je geografická rovnováha, jaká je rovnováha v zastoupení nejen těch, kdo tvoří standardy, ale také těch, kdo se jimi budou muset řídit?
Třetím bodem je financování. Jakým způsobem mají být tyto orgány financovány? Stála by za zvážení myšlenka odvodů podniků, které by koordinovaly regulační orgány? Mohla by je financovat vláda, Evropské společenství? Doufáme, že pan komisař navrhne v souvislosti s touto otázkou něco důrazného.
Čtvrtým bodem, který se týká zmíněných orgánů, je program. Je správné, aby vytvořily koncepci reálné hodnoty, jak poznáme její následky pro finanční stabilitu? Je správné, aby tento orgán vytvořil program pro malé a střední podniky, který Evropa nepotřebuje? Je správné, že pan komisař v souvislosti s otázkou standardů pro malé a střední podniky, jen proto, jak poznamenal pan zpravodaj, že je možná potřebuje Jižní Afrika anebo Austrálie, nezabezpečil, aby měla Evropa v těchto orgánech možnost vyjádřit se? V prvé řadě je absolutně nevyhnutelné zabezpečit to, aby měla Evropa v radě IASB, nadaci IASCF a ve výboru IFRIC možnost zastupovat sílu všech členských států a hlas Evropanů. Pane komisaři, za to jste zodpovědný vy. V souvislosti s tímto bodem od vás očekáváme důrazné návrhy.
Sharon Bowles
jménem skupiny ALDE. - Vážená paní předsedající, standardy IFRS přijímá čím dál více zemí, proto jejich význam a důležitost roste. Uvedená skutečnost se sebou přináší také potřebu posílit zodpovědnost a transparentnost rady IASB, které možná při jejím vzniku nebyly natolik očividné. Vítám kroky v tomto směru, mrzí mě však, že určité části zprávy místo toho, aby ocenily probíhající změny a poukázaly na další kroky, obsahují negativní kritiku. Proto je záměrem několika z mých pozměňovacích a doplňujících návrhů dívat se dopředu, zdůraznit výhody a přínosy a zároveň potřebu dalšího přizpůsobení samotným standardům, ale také radě IASB, která dohlíží na jejich dodržování. Musíme však odstranit nepotřebnou politizaci technických otázek. Standardy IFRS představují důležitý nástroj pokroku srovnatelnosti mezi jednotlivými zeměmi a nástroj snížení nadměrné zátěže podniků, které připravují finanční výkazy podle rozdílných pravidel. Bylo by však užitečné, kdyby se předkládání účetních uzávěrek dalo využít také ke zjednodušení jiných druhů srovnávání. Tento účel však mohou dostatečně splnit takové nástroje, jako je používání elektronického formátu XBRL. Velmi ráda bych poděkovala paní van den Burgové za zajímavou prezentaci na toto téma, která se uskutečnila minulý týden.
Návrhy standardů pro malé a střední podniky jsou zdrojem určitých obav. Z mého pohledu představují spíše nástroj pro střední podniky při přechodu k úplnému zveřejňování účetních výkazů, takže mají možnost zvážit jejich používání z tohoto hlediska anebo na základě dobrovolnosti. Ale, jak jste poznamenal, pane komisaři, zatím jsou pro většinu běžných malých a středních podniků až příliš komplikované.
Gay Mitchell
Vážená paní předsedající, chválím svého kolegu, pana Radwana, za výborně vypracovanou zprávu. Doufám, že národní bavorský kroj, který má dnes na sobě, nepoukazuje na změnu jeho politické orientace.
Přijetí standardů IFRS v lednu 2005 přineslo Evropské unii velké výhody. Povinnosti týkající se účetnictví se zjednodušily z mezinárodního hlediska a usnadnilo se také porovnávání finančních výkazů mezi zeměmi, konkurenty a jednotlivými odvětvími průmyslu, čímž se zkvalitnila činnost regulačního dohledu, bankovnictví a kapitálových trhů. Mezinárodní účetní standardy jsou v současnosti přijaty a používány více než sto zeměmi včetně Austrálie, Jižní Afriky a dalších.
Podporuji výzvy ke zvýšení transparentnosti, efektivity a zodpovědnosti rady IASB. Ve zprávě se poukazuje na skutečnost, že trvalo 17 měsíců než rada IASB jmenovala nového předsedu. Taková situace je nepřijatelná. Rada IASB je soukromý, samoregulační orgán, kterému byla svěřena úloha legislativního orgánu a je jen dobře, že za uvedenou situaci požadujeme zvýšenou zodpovědnost a dohled. Měli bychom být obezřetní i v souvislosti s požadavkem na zřízení zvláštních struktur EU, které by se zabývaly výkladem a uplatňováním standardů IFRS. Proč je potřebujeme? Čeho jejich prostřednictvím dosáhneme?
Pokud jde o sbližování EU a USA, v uvedené oblasti a v plánu sbližování účetnictví EU a USA byl zaznamenán obrovský pokrok. Minulý rok podepsali prezident USA, úřadující předsedající Evropské rady a předseda Evropské komise společné prohlášení EU - USA, ve kterém se zavázali podporovat a snažit se zaručit uznání podmínek všeobecně uznávaných účetních zásad USA a mezinárodních účetních standardů v obou hospodářských prostorech. Tento krok je velmi vítaný.
Pokud jde o uplatňování standardů IFRS malými a středními podniky, tyto podniky se neustále zmenšují. Domnívám se, že by bylo lepší přistoupit k dobrovolnému používání standardů IFRS a zaručit tak určitou pružnost, než zabránit používání standardů v plné míře.
Ieke van den Burg
(NL) Vážená paní předsedající, chci znovu pochválit pana Radwana nejen z toho důvodu, že jeho zpráva nám umožnila rozvinout tuto velmi zajímavou rozpravu o konfliktech mezi legislativou a samoregulací především na celosvětové úrovni.
Oceňuji skutečnost, že naše úsilí nás staví před dilema. Na jedné straně chceme, aby se tyto mezinárodní standardy uplatňovaly na celém světě, na druhé však trváme na tom, aby náš orgán jako spoluzákonodarce posuzoval jejich podstatu a vykonával naši úlohu spoluzákonodarců zodpovědně. Myslím, že Evropský parlament v poslední době ukázal, že se tak děje.
Podle mého názoru spočívá podstata ve včasné konzultaci, vyváženém zohlednění zájmů všech zúčastněných stran včetně zájmů třetích stran, tedy zaměstnanců, místních orgánů, dodavatelů a podobně (protože z přiměřeného finančního výkaznictví nemají prospěch jen samotní poskytovatelé finančních prostředků) a v řádném hodnocení důsledků. Komise má v souvislosti s touto problematikou značnou zodpovědnost. V nejbližší budoucnosti se tyto kroky musí podniknout ve prospěch malých a středních podniků. Pro EU se může tato činnost stát skutečně hodnotným projektem.
Na závěr mám dvě poznámky, které se týkají i další zprávy, o které budeme hlasovat na naší další parlamentní schůzi, zprávy pana Lehne o zjednodušení podnikatelského prostředí pro společnosti. Také v tomto případě zastávám názor, že pravidla nejsou jen pro podniky, poskytovatele finančních prostředků a účetní, kteří si jimi vydělávají na živobytí, ale také pro zaměstnance a další skupiny. Takže do kvality pravidel nesmíme zasahovat. Prosazovala jsem, aby se pravidla za každých okolností týkala podniků, které byly odstraněny ze seznamu kótovaných společností a mimobilančních činností. Doufám, že souhlasíte, že v této oblasti má rada IASB také mnoho práce.
Skončím tím, že znovu vyjádřím svou upřímnou podporu formátu XBRL. Jak víte, americký úřad SEC je ve stádiu rozhodování o tom, zda bude povinný. Naléhavě vás žádám, abyste přemýšleli o tom, jak má Evropa na tento krok reagovat, a vyzývám vás, abyste pro ni načrtli plán postupu v tomto směru.
John Purvis
Vážená paní předsedající, otázky o transparentnosti a správě Rady pro mezinárodní účetní standardy (IASB) existují, Rada však kritiku přijala a uznala potřebu změny. Přijala se jistá opatření a další jsou naplánována: zveřejňování stanovisek s odpověďmi na připomínky, vysvětlení odůvodnění jejich rozhodnutí, prosazování analýzy nákladů a výnosů a rozšíření a aktivnější zapojení správní rady. Rada vynaložila všechno úsilí, aby mohla komunikovat s Parlamentem.
Zpráva pana Radwana se oproti svým předešlým verzím velmi zlepšila a věřím, že dnešní kladné pozměňovací a doplňující návrhy skupin PPE-DE a ALDE její znění ještě zlepší.
Rád bych poděkoval panu zpravodaji, protože se navzdory názorovým rozdílům snažil v jistých oblastech týkajících se otázky řízení dosáhnout kompromisu. Nemohu s ním bohužel souhlasit v otázce mezinárodních účetních standardů pro malé a střední podniky. Rada IASB byla požádána, aby vypracovala zjednodušenou verzi pro malé a střední podniky. Zpráva pana Radwana odmítá uznat, že by to bylo užitečné také pro Evropskou unii. I když jsou standardy vlastně ještě jen ve stádiu návrhu, ve zprávě se prohlašuje, že pro podniky EU nebudou v žádném případě prospěšné.
Přitom nám bylo opakovaně řečeno, že její používání bude dobrovolné, a že je určená pro rostoucí malé a střední podniky, jejichž cílem je stát s kótovanými společnostmi. Malé podniky, které nemají v úmyslu opouštět místní trhy, ji nemusí používat. Průzkum veřejného mínění ze září loňského roku ukázal, že výrazná většina Evropských malých a středních podniků včetně německých, je toho názoru, že výhody převáží všechny nedostatky a zlepší finanční výkaznictví.
Snahy rady IASB s cílem vypracovat vysoce kvalitní světové účetní standardy jsou výrazným a vítaným příspěvkem do evropského a světového hospodářství a, upřímně řečeno, myslím si, že bychom je měli ocenit.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Vážená paní předsedající, požadavek, který je aktuální od roku 2005, a na základě kterého mají veřejně obchodované podniky při svých konsolidovaných účetních uzávěrkách používat standardy IFRS (mezinárodní účetní standardy), představuje rozsáhlou a velmi vlivnou politickou iniciativu.
Standardy používá přibližně 100 zemí a výsledkem jejich globalizace je srovnatelnost a transparentnost, stejně jako následné zvýšení důvěry zainteresovaných subjektů, čímž se vytvářejí stejné podmínky pro všechny a zlepšuje se tržní disciplína.
Zpráva obsahuje v souvislosti s řízením dvě obrovské výzvy. Na jedné straně soukromý subjekt, který celosvětově určuje dobrovolné standardy od roku 1973 na firemní a profesionální úrovni, má najednou obrovskou zodpovědnost, která znamená změnu jeho podstaty, činností a složení s cílem přeměnit se na transparentní, kontrolovatelnou instituci s legitimností, která odráží její novou úlohu.
Je třeba rozeznat a koordinovat činnosti v zájmu všech zúčastněných stran, veřejných i soukromých, a zároveň zabezpečit financování organizace a nezávislost při určování standardů. Navíc je třeba, začlenit organizaci do systému mezinárodního řízení.
Přijetím proaktivnějšího a integrovanějšího přístupu v souvislosti s přípravou, schvalováním, uplatňováním a hodnocením standardů je třeba posílit také řízení evropského účetnictví. Je nevyhnutelné zlepšit rámec koncepce standardů a mít na zřeteli, že nemají být ani neutrální, ani akademické, a že díky nim budou někteří vítězi a jiní poraženými. Kromě toho je důležité zhodnotit jejich vliv a zaručit slučitelnost s evropskou strategií, učit se z finančních otřesů a vyváženě regulovat standardy koncesí.
Účetní opatření pro malé a střední podniky budou muset být jednoduchá a propojená na jejich využívání vnitřního a světového trhu. Zpráva pana Radwana, kterou se dosáhlo širokého konsensu, a která přišla z hlediska nadcházející revizi v roce 2009 v příhodné chvíli, se vztahuje na všechny zmíněné otázky a počítá s vytvořením dozorčího orgánu a se změnou složení Poradní rady pro standardy ještě do konce tohoto roku.
Othmar Karas
(DE) Vážená paní předsedající, pane komisaři, pane Radwane, dámy a pánové, srdečně vítám tuto zprávu a tuto rozpravu, protože si myslím, že se zabýváme velmi citlivými otázkami, a že do rozpravy se zapojují zástupcové skutečně různých stran.
Z toho, co se doposud uvedlo, vyplynulo několik bodů. Za prvé potřebujeme jeden soubor standardů pro kótované společnosti, nechceme však házet všechny podniky do jednoho pytle. Za druhé, ačkoli neodmítáme specifická pravidla šitá na míru malých a středních podniků, musíme to být my sami, Evropská unie, kdo určuje rámec těchto pravidel. Za třetí v současnosti navrhovaná opatření jsou příliš složitá a drahá, pro malé a střední podniky jsou nepoužitelná a z uvedených důvodů je musíme zamítnout. Za čtvrté stále očekáváme uspokojivé odpovědi na otázky, kdo vytváří jaká pravidla a pro koho, a kdo na tento proces dohlíží. Neexistuje žádná demokratická legitimnost, žádný rozdíl v přístupu, nikdo nehledí na oprávněné požadavky malých a středních podniků a systém demokratického dozoru je nedostatečný.
Za páté, když zaujímáme postoj k těmto problémům anebo se snažíme odpovídat na tyto otázky, často zapomínáme na skutečnost, že dvě třetiny pracovníků jsou zaměstnanci soukromých rodinných podniků, a většina těchto rodinných podniků patří k malým a středním podnikům, které se nepokoušejí získávat finanční prostředky na kapitálových trzích. A když máme rozhodovat o návrzích, na základě kterých by se mělo ke všem podnikům přistupovat stejným způsobem, měli bychom mít na paměti právě výše uvedenou skutečnost.
Děkuji vám za tuto hodnotnou rozpravu!
Richard Howitt
Vážená paní předsedající, odstavec 30 našeho návrhu usnesení zdůrazňuje, že uzávěrky se nesestavují pouze pro investory, ale také pro další zúčastněné strany.
Když v odstavci 41 zaměříme pozornost také na potřebu změny práva EU, rád bych připomněl panu komisaři, že Parlament odhlasoval, že jakékoli změny ve čtvrté a sedmé směrnici v oblasti práva obchodních společností by měly zahrnovat požadavek, aby podniky podávaly zprávy o své sociální situaci a stavu životního prostředí.
Chtěl bych ho upozornit na podobné požadavky v Jižní Africe, ve Francii v souvislosti s novými předpisy hospodářského práva, stejně jako na doporučení projektu Prince z Walesu Účetnictvím k trvalé udržitelnosti, který patří k projektům mé země, Spojeného království.
Prozatím a kromě jiného bych se v souvislosti s doporučením Komise z roku 2001 o otázkách životního prostředí v našich nových uzávěrkách rád zeptal pana komisaře, zda by Komise mohla vydat podobné doporučení o sociálních otázkách v účetních uzávěrkách. Rád bych požádal pana komisaře, aby vyvinul tlak na Radu pro mezinárodní účetní standardy s cílem zahrnout sociální aspekty a aspekty životního prostředí do plánovaného zveřejnění stanoviska managementu. Komise může, ale nemusí chtít nazvat uvedené aspekty sociální zodpovědností podniků, ale dnes se snad všichni shodneme na tom, že je nazveme účetnictvím pro zodpovědné společnosti.
José Manuel García-Margallo y Marfil
(ES) Vážená paní předsedající, nedávná finanční krize je důkazem toho, že pro řádné fungování trhů jsou vysoce kvalitní účetní standardy důležité.
V této souvislosti se mi zdá, že dalším ponaučením z připomenuté krize je to, že existuje jistá nesouměrnost mezi uváděnou důležitostí účetních standardů a povahou a fungováním soukromých subjektů, které jsou zodpovědné za jejich určování, vypracování a výklad.
Ve zprávě pana Radwana se proto správně poukazuje na skutečnost, že prvou otázkou, kterou je třeba řešit, je otázka řízení. Podle mého názoru předložil inteligentní a realistické návrhy vyjadřující potřebu aktivnějšího přístupu institucí zastupujících Unii v procesu tvoření standardů, které se mají stát součástí právního pořádku Společenství. Návrhy se týkají také vnitřních pravidel fungování těchto soukromých subjektů. K návrhům pana Radwana patří například potřeba vyšší míry transparentnosti, záruka předcházet střetům zájmů a rozsáhlejší zastoupení z geografického hlediska.
Dalším hlediskem, kterým se zpráva zabývá, je otázka malých a středních podniků. Zde, v Parlamentu, jsme zdůraznili potřebu sladění dvou cílů: zjednodušit a snížit náklady účetnictví malých a středních podniků a poskytovat tržním subjektům odpovídající informace.
Poslední otázka, kterou se pan Radwan zabýval, a se kterou souhlasím i já, se týká potřeby globálních standardů v celosvětovém prostředí. Z uvedeného důvodu je nesmírně důležité, uzavřít dohody s ostatními hlavními světovými finančními trhy, především se Spojenými státy.
Proto je zapotřebí větší dynamiky a významnější úlohy Evropských institucí včetně tohoto Parlamentu a všech, kdo jsou dnes přítomni.
Reinhard Rack
(DE) Vážená paní předsedající, mohu jen plně souhlasit s tím, co právě řekl náš kolega. Základní myšlenkou, a pan Radwan ji ve své zprávě vyzdvihuje, je, že nějaká instituce bez politického mandátu stanovuje poměrně velké množství standardů, které budou mít vliv na hospodářství, přičemž některé z nich jsou závazné. Požadavek na zlepšení řízení či rámcových podmínek nestačí, je třeba, aby do rozhodovacího procesu byly ve větší míře než v minulosti zapojeny také politické orgány. Naše práce zde v Parlamentu je krokem správným směrem, je však třeba, učinit také další kroky.
Musíme zvážit ještě jedno hledisko. To, co děláme na úrovni regionální organizace, v našem případě na úrovni Evropské unie, musíme přenést také do celosvětového kontextu. Jednoduše nejde jen o uplatňování těchto pravidel v naší oblasti.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Vážená paní předsedající, jak již poznamenal můj kolega, v této zprávě jde o to, kdo je v procesu přijímání a určování zodpovědnosti za co zodpovědný. Parlament plní velmi důležitou úlohu a věřím, že také my bychom měli mít tuto funkci. Ráda bych však vyjádřila jistou pochybnost, která se týká zohlednění každého technického detailu a stanovování standardů. Opis metody hodnocení a oceňování likvidních a nelikvidních aktiv nepovažuji za plně přijatelný. A právě z uvedeného důvodu pochybuji o tom, zda bychom měli zasahovat a rozhodovat, o tom, zda jde o dobrou anebo špatnou metodu. Měli bychom počkat, až situaci zhodnotí odborníci. Navíc již začala revize standardů o nelikvidních aktivech a konzultace k této otázce. Rozhodnout bychom se měli až potom. Z uvedeného důvodu navrhuji, abychom návrh v článku 30 písm. e) anebo v článku 42 nepodpořili.
Avril Doyle
Vážená paní předsedající, může mě pan komisař McCreevy ujistit, že jeden soubor globálních účetních standardů a následné úsilí o zvýšenou míru standardizace procesů v žádném případě neposílí důvody, či dokonce požadavky na jednotný konsolidovaný základ daně z příjmu právnických osob EU?
Charlie McCreevy
člen Komise. - Vážená paní předsedající, rád bych poděkoval pánům poslancům za jejich připomínky. Tato rozprava byla zajisté velmi rozsáhlá a zazněly v ní různé názory na mnohé otázky, které jsme vzali na vědomí.
Rád bych znovu zdůraznil, že vysoce kvalitní mezinárodní účetní standardy jsou pro účinné fungování Evropských a světových kapitálových trhů klíčové. Proto by měl tento normotvorný proces podléhat nekompromisnímu řízení. Měla by jej charakterizovat velká míra transparentnosti a mělo by se zaručit vyvážené zohlednění zájmů zúčastněných stran.
Nadace IASCF a rada IASB v průběhu posledních let zavedly významné reformy svých vnitřních postupů, nepopírám však, že jsou třeba další změny. Navíc připouštím, že my v Evropě bychom se měli více snažit ovlivňovat a vstupovat do procesu vytváření standardů radou IASB. Stručně řečeno, také kdyby správa rady IASB a proces vytváření standardů byly bezchybné, mezinárodní účetní standardy by potřebám evropských zainteresovaných stran vyhovovaly jen v tom případě, že by tyto strany vyjádřily své názory uceleně, přesvědčivě a včas.
Takřka všichni řečníci se dotkli otázky standardů IFRS pro malé a střední podniky a já znovu opakuji, že v současnosti v Evropě neexistuje žádný právní základ na jejich schválení. Pokud by měl existovat, byl by potřebný postup spolurozhodování s Parlamentem. Mnohokrát jsem se vyjádřil ke standardům IFRS pro malé a střední podniky a nyní mohu jen zopakovat, že v době, kdy se jimi rada IASB zabývala, jsem dal ve více ze svých projevů jasně najevo, že se nemají domnívat, že EU tento projekt automaticky schválí. Doporučil bych jej pouze v případě, kdyby byl jednoduchý a účinný a odpovídal by potřebám malých a středních podniků.
Dali jsme jim to najevo ještě během práce. Svou předběžnou zprávu předložili. Potom jsem využil příležitosti a oznámil jim, že projekt neodpovídá požadovaným kritériím, a že v této situaci jednoduše nemohu ani zvažovat to, že bych jej doporučil malým a středním podnikům, když není ani jednoduchý ani účinný. Mé stanovisko se nezměnilo, ale v souladu s tím, co řekli jiní, a zejména pan Purvis, by možná bylo dobré, kdybychom měli pro malé a střední podniky jednoduché účinné standardy IFRS - ale pouze za předpokladu, že by splňovaly tyto požadavky.
Myšlenka je to dobrá. Nechci ji úplně smést ze stolu, ale v současné situaci ani v budoucnosti nemíním pro malé a střední podniky schvalovat něco, co je komplikované a čemu nikdo nerozumí. Není to zapotřebí. Využívám příležitosti a znovu v Parlamentu opakuji to, co jsem o dané problematice řekl již mnohokrát.
Paní van den Burg se dotkla otázky formátu XBRL. Spolu s regulačním orgánem cenných papírů pracujeme na konsensu v oblasti technických standardů pro obchodní údaje a na základě výsledku tohoto dialogu může Komise přijmout další opatření s cílem dosáhnout interoperability regulačních informačních systémů. Formát XBRL by umožnil investorům plně využívat standardy IFRS. Jakékoli kroky k požadavku používání formátu XBRL v Evropské unii by měly podléhat podrobné analýze vlivu včetně ekonomického posouzení nákladů a výnosů.
Po dobu své nedávné návštěvy Spojených států jsem tuto otázku prodiskutoval také s předsedou komise SEC panem Chrisem Coxem a jsem za to, aby tento bod zůstal v budoucnosti na programu našeho dialogu o regulaci s orgány USA. Tyto standardy budou muset být mezinárodně přijaté, technologicky nezávislé a interoperabilní.
Jejich vytváření je velmi vzrušující a vím, že paní van den Burg měla nedávno k této problematice prezentaci. Jako jsem já před několika měsíci využil podobné příležitosti a požádal odborníky, aby mi ukázali, jak zmíněný formát funguje. Myslím, že jde o revoluční záležitost, kterou uvítáme, ale dokud neuděláme další věci v tomto směru, nebudeme dále pokračovat.
Pan Mitchel měl zajímavou poznámku. Myslím, že podstata jeho slov byla v tom, že nechceme, aby rada IASB rozhodla "tento orgán EU, či jiný orgán". Chceme, aby to byl mezinárodně uznávaný orgán, protože tento cíl stojí za uskutečnění, a potřebujeme, aby to byl nezávislý orgán. Myslím, že bychom to měli považovat za hotovou věc, ale měli bychom zohlednit názory jednotlivých zúčastněných stran.
Rád bych připomněl všem v Evropské unii, že takovou důležitost přisoudila radě IASB právě EU. Byli jsme největší jurisdikcí, která od roku 2005 požadovala, aby byly standardy IFRS pro kótované společnosti závazné. Rozhodlo se o tom před několika lety spolu s Evropským parlamentem a toto rozhodnutí přidalo na důležitosti radě IASB a samotnému procesu.
Chtěl bych poznamenat to, co jsem opakovaně dal najevo už i radě IASB, že "testování v praxi", můžeme jej nazvat také analýzou vlivu, je třeba vykonat dříve, než se standardy přijmou, zejména v případě IASB, a je třeba vykonat jej také s přičiněním EU a ostatních orgánů. Neměli bychom čekat, až rada IASB standardy schválí. Měli bychom je buď přijmout, anebo je odmítnout. Naší úlohou není je měnit. Myslím, že by se nejdříve měly dostatečně otestovat v praxi a zjistit, zda budou způsobovat problémy, ne určovat vážné problémy až po skončení celé práce rady IASB. Tuto skutečnost jsme radě opakovaně připomínali. Naštěstí doufám, že nové struktury řízení ocenila většina z nás.
Beru na vědomí, že v této oblasti je třeba vykonat více práce, výsledkem však bude méně problémů do budoucna. Doufejme, že jednoho dne se dopracujeme do situace, v níž budou zmíněné skutečnosti více méně automatické, a jestliže se všechna práce vykoná v předstihu, nezpůsobí nikomu těžkou hlavu. Potom už problémy mít nebudeme.
Alexander Radwan
zpravodaj. - (DE) Vážená paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, skutečně děkuji za tuto rozpravu, v níž bylo rozhodně podpořeno těžiště zprávy, a načrtly se alternativy ve více oblastí.
Rád bych se vyjádřil ke dvěma věcem. Jsem si jist, že všichni se shodneme na jedné skutečnosti, kterou dnes připomněli řečníci plně podporující tento všeobecný trend, konkrétně na tom, že organizace, která vytváří standardy IFRS, již v důsledku tlaku vyvíjeného tímto Parlamentem, Evropským parlamentem a Evropskou unií vykonala jisté kroky, například v souvislosti s otázkami řízení. Jsou situace, v nichž se musíme chovat dost nezdvořile, a jsem si vědom, že v tomto směru mě některé mé kolegyně kritizovaly, protože v posledních letech se před tímto Parlamentem objevili určití jednotlivci, kteří v některých případech vyvolávali neomylný dojem, že jim Evropský parlament může být ukradený. To, jak malého pokroku se v této otázce dosáhlo, je zřetelné z návrhu týkajícího se řízení, ve kterém se doporučuje, aby budoucí dozorčí orgány mohly přijímat rady jen od osob, které samy jmenovaly. Vše, co k tomu mohu dodat je, že kdokoli, koho v budoucnosti požádají, aby podal některému parlamentu zprávu o tom, jak hlasoval o některém z bodů programu, by si měl být jistý, že podíl na zodpovědnosti a vlastní názor jsou součástí práce politika. To je první věc.
To, jak malý zájem je o otázku hodnocení vlivu, je patrné ze současných diskusí, po dobu kterých organizace vytvářející standardy IFRS stále odmítá jejich vykonávání.
Pojďme k otázce standardů pro malé a střední podniky. Rád bych řekl něco všem, kdo jsou přesvědčeni, že bychom je mohli začít uplatňovat na základě dobrovolnosti. Inspiroval mě John Purvis, John, následující slova patří tobě. Budu citovat jednoho nezávislého komentátora. Peter Holgate, partner v PricewaterhouseCoopers, v německém vydání Financial Times napsal:
Neberu evropské stanovisko až tak vážně. I když je nakonec neschválí, různé země je do svých národních všeobecně uznávaných účetních zásad mohou přijmout. Když to učiní hlavní aktéři, budete je muset zavést jiným způsobem, i když ES nechce spolupracovat.
V konečném důsledku jde o to, že musíte předpokládat, že když tyto standardy přijme několik států, budete je muset povinně nařídit v celé Evropské unii. V tom spočívá strategie zmíněné organizace. Společnost PricewaterhouseCoopers již naznačila, že ve standardech spatřuje obchodní model. A právě z tohoto důvodu potřebujeme vlastní evropský soubor standardů pro malé a střední podniky. Jestliže jsou standardy IFRS vhodné, můžeme na nich stavět, za předpokladu, že nejsou, vytvoříme si vlastní standardy. Za záruku toho, že nám zadními vrátky nikdo nevpašuje standardy, které nechceme, ale které by se staly závaznými, je zodpovědná Komise.
Předsedkyně
Rozprava je ukončena.
Hlasování se uskuteční dnes v 12.00 hod.
Písemná prohlášení (článek 142)
(Zasedání bylo přerušeno v 11.55 hod. a pokračovalo v 12.00 hod.)
