Deficit bílkovinných plodin v EU (krátké přednesení) 
Předsedající
Dalším bodem programu je zpráva, , kterou přednese pan Häusling jménem Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova na téma deficitu bílkovinných plodin: jak vyřešit dlouhodobý problém?.
Martin Häusling
Pane předsedající, dámy a pánové, rád bych především poděkoval stínovým zpravodajům za spolupráci při tvorbě této zprávy. Stala se z ní zpráva velmi ambiciózní. Rád bych se zmínil o několika významných bodech, ale nebudu se vyhýbat ani zmínkám o některých kontroverzních aspektech.
V Evropské unii existuje obrovský deficit bílkovinných plodin. Osmdesát procent potřebné produkce bílkovinných plodin je dováženo a s politováním musím říct, že tento trend se prohlubuje. Znamená to, že využíváme přibližně 20 miliónů hektarů orné půdy v dalších zemích, nebo, řečeno jinými slovy, přesouváme využívání 10 % naší orné půdy do zahraničí za účelem pěstování bílkovinných plodin. Jednou z příčin je tzv. dohoda Blair House Agreement (dohoda o omezení dotací potravinovému oleji) z počátku devadesátých let, která měla obrovský negativní dopad na konkurenceschopnost evropských bílkovinných plodin. Zde leží důvod, proč byl náš trh zaplaven levnou sójou. Došlo k 30% poklesu v pěstování bílkovinných plodin v Evropské unii co se týká luštěnin a v současné době jsou k pěstování bílkovinných plodin využívány pouze 3 % evropské orné půdy. V Německu toto číslo činí pouze 1 %.
Produkce v Evropě dosáhla kritického bodu, který ohrožuje výzkum a vývoj evropských bílkovinných plodin. Je zapotřebí politických kroků podporujících obnovení pěstování bílkovinných plodin v Evropě, v opačném případě překročíme hranici ohrožující samotné přežití pěstování těchto plodin v Evropě. Kdyby k tomu došlo, přišli bychom zároveň o pozitivní vlivy bílkovinných plodin, zejména co se týká rozumné organizace střídání pěstovaných plodin v zemědělství.
Pěstování bílkovinných plodin v Evropě má obrovský potenciál. V jednom bodě jsme uvedli, že je třeba obnovit spravedlivou soutěž; jinými slovy je třeba zpochybnit a v konečném důsledku zrušit Blair House Agreement.
Domníváme se však, že nejdůležitější je dát v budoucnu pěstování bílkovinných plodin významnou ústřední úlohu při reformě jednotné zemědělské politiky, protože pro změněnou zemědělskou politiku přináší řadu výhod. Je důležité z hlediska ochrany našich vod a klimatu a je rovněž důležité pro zachování biodiverzity. Zmíním jen jeden příklad. Pěstování luštěnin je velmi důležité pro vázání CO2. Jeho prostřednictvím lze minimalizovat dovoz či užívání minerálního dusíku. Proto bychom rádi viděli, aby se pěstování luštěnin stalo trvalou součástí budoucího střídání plodin v jednotné zemědělské politice a aby bylo zakotveno v prvním pilíři.
Rovněž se domníváme, že je třeba snížit naši závislost na dovozech, a tak v konečném důsledku zajistit, že Evropa bude schopna produkovat maso bez dovozů. Co se týká dovozů, zaujala Evropa druhé místo na světě. Na prvním místě je Čína, která v současnosti dováží více bílkovin než Evropská unie. V této oblasti tedy máme konkurenta.
Toto jsme stanovili jako hlavní cíl, musíme však mít na paměti, že některé otázky, které jsou součástí hlasování o zprávě, nejsou jednoznačné; jedná se konkrétně o vytvoření ústupků pro dovoz sóji zpochybněním politiky nulové tolerance. To do této zprávy nepatří a to, že se tento bod v ní objevuje, je dokonce kontraproduktivní. Snažíme se o podporu pěstování bílkovinných plodin v Evropě, nikoli o usnadnění dovozu. To je třeba prohlásit naprosto jasně.
Pokud tuto zprávu bereme vážně, pak se musíme shodnout a tyto body ze zprávy odstranit, jinak budu mít - a to otevřeně připouštím - problém s tím, že moje jméno bude s touto zprávou spojováno.
Mairead McGuinness
Pane předsedající, ráda bych jen řekla našemu zpravodaji, že odvedl vynikající práci a předložil zprávu, kterou je nutné číst, protože poukazuje na naši závislost na dovozu zboží pro pokrytí naší potřeby bílkovin. Domnívám se, že váš důraz na situaci, v níž se nacházíme ve vztahu k Číně, je velmi důležitý, protože se na tuto problematiku musíme dívat z hlediska potravinové bezpečnosti.
Ráda bych obrátila pozornost na dva konkrétní problémy. Chápu váš postoj ve věci geneticky modifikovaných plodin ve zprávě, ale z hlediska aktuální situace představuje nahodilý výskyt neschválených geneticky modifikovaných plodin zdroj obav pro zemědělskou živočišnou výrobu v Evropské unii. Musíme nalézt technické řešení a já díky nejnovějšímu vývoji věřím, že se posunujeme k jeho dosažení.
Domnívám se, že odstavec 12 o zpracovaných živočišných bílkovinách je také důležitý, pokud v souvislosti s ním budeme uplatňovat pravidla. To je však jeden z problémů Evropské unie, kde jsme na základě dobrých důvodů souvisejících se zdravím lidí a zvířat z řetězce odstranili určité živočišné bílkoviny, a proto nyní pociťujeme nedostatek.
Vítám tuto zprávu a jsem přesvědčená, že poukazuje na jeden z klíčových problémů Evropy ve věci zásobování živočišné výroby krmivy pro zvířata.
Marc Tarabella
(FR) Pane předsedající, především bych chtěl poděkovat Martinu Häuslingovi a ocenit ho za tuto důležitou zprávu, přestože mne zklamala její konečná podoba. To však nebyla jeho chyba. Právě z tohoto důvodu jsem se stejně jako on zdržel závěrečného hlasování ve výboru.
Především je mi líto, že byl obsah zprávy pokřiven začleněním otázky nulové tolerance. Výzva k uvolnění pravidel pro dovoz neschválených geneticky upravených plodin neřeší problém deficitu bílkovinných plodin v EU, a proto neměla zaznít v tomto okamžiku.
Dále je zcela nutné, abychom zastavili značný pokles ve výrobě bílkovinných plodin v Evropské unii a abychom snížili naši již znepokojující závislost na dovozech rostlinných bílkovin. Chtěl bych rovněž napadnout dohody Blair House Agreements, jejichž tržně orientované cíle přispěly k obrovské nestabilitě cen. Tyto smlouvy jsou rovněž v naprostém rozporu s Kjótským protokolem a jeho cíli v oblasti globálního oteplování.
A závěrem chci říci, že v budoucnu musíme zapracovat bílkovinné plodiny do cyklu střídání pěstovaných plodin jako součást uvážlivého, zodpovědného využívání půdy.
João Ferreira
(PT) Pane předsedající, deficit rostlinných bílkovin pocházejících z bílkovinných plodin v Evropě je dalším příkladem nerovností, jež vznikají následkem stávající zemědělské a obchodní politiky. Tato závislost má přímé následky co se týká zabezpečení a kvality dodávek potravin pro Evropany a působí znepokojivé zvýšení zranitelnosti živočišné výroby vůči nestabilitě cen krmiv. Musíme schválit sérii opatření, která budou podporovat pěstování bílkovinných plodin, zejména se zaměřením na místní produkci s krátkým dodavatelským řetězcem, abychom překonali současný deficit a postupně snížili objem dovozů.
Tato opatření by mohla zahrnovat konkrétní podporu, mimo jiné systémy střídání plodin, extenzivní zemědělské služby, výzkum a vývoj. Tento problém se však nesmí stát záminkou pro vytváření nových, ještě závažnějších. Nemůže proto ospravedlňovat jakékoli změkčování zásady prevence či zásady nulové tolerance vůči geneticky upraveným organismům či ...
(Předsedající řečníka přerušil)
Diane Dodds
Pane předsedající, ráda bych panu zpravodajovi poděkovala za jeho zprávu.
Rostoucí ceny krmiv a zákazy dovozu, které zavedly některé státy, odhalily, jak zranitelná je Evropská unie co se týká dodávek krmiv pro zvířata. Dodávky bílkovin mají obrovský význam pro odvětví živočišné výroby a jeho ziskovost. Zemědělci v tomto odvětví v mém volebním okrsku se v současnosti nacházejí ve velmi tíživé situaci, zejména co se týká odvětví chovu prasat.
Navzdory výhradám zpravodaje bych rovněž chtěla říct, že se domnívám, že Evropa musí přikročit k řešení, co se týká otázky nulové tolerance. Zrovna před týdnem jsem hovořila s lidmi v mém volebním okrsku, kteří dovážejí krmiva. Říkali, že nedávné kroky představují pouze politické úlitby, které neposkytují a neposkytnou dlouhodobé řešení problému, a my skutečně musíme v souvislosti s nulovou tolerancí pokročit směrem k řešení.
(Předsedající řečníka přerušil)
Michel Dantin
(FR) Pane předsedající, jako stínový zpravodaj za svou skupinu bych chtěl také poděkovat panu zpravodajovi za podmínky, za nichž jsme s ním v této záležitosti mohli spolupracovat.
Dámy a pánové, domnívám se, že v tuto chvíli se jedná skutečně o strategickou záležitost. Už jsme slyšeli o Číně. Rád bych uvedl několik čísel: v roce 2010 skoupila Čína 49 % sójové moučky na trhu. Předpověď pro rok 2011 uvádí, že tentýž zákazník skoupí 57 % celkového množství uvedeného na trh.
Proto se tedy ve střednědobém horizontu skutečně díváme na problém evropské nezávislosti. Zkuste si na chvíli představit, že by se některé regiony s intenzivní zemědělskou výrobou na týden ocitly bez dovážené sóji: co by se stalo? Nutně musíme znovu rozvíjet výrobu těchto plodin v našem regionu.
Moje vlast v kontextu článku 68 zavedla v roce 2010 novou politiku. Tato politika dokázala, že výrobu lze přizpůsobit politice.
(Předsedající řečníka přerušil)
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Pane předsedající, rád bych poblahopřál panu Häuslingovi, představiteli skupiny Pokrokové aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu a rovněž člověku, který zformuloval postoj Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, a poděkoval mu za vynikající spolupráci. Zpráva výstižně dokládá, že budoucnost evropského živočišného zemědělství je ohrožována současným nedostatkem bílkovinných plodin, přičemž neexistuje žádná reálná možnost změny; ani naše klimatické podmínky, ani systém dotací jednotné zemědělské politiky neposkytují stimul pro pěstování luštěninových plodin. Rád bych obrátil pozornost paní komisařky Damanakiové k jednomu velmi významnému aspektu: Evropská komise musí okamžitě zrušit zákaz krmení nepřežvýkavých zvířat, drůbeže a prasat, živočišnými bílkovinami. Neexistuje jediný náznak, který by ospravedlňoval pokračování tohoto zákazu pro nepřežvýkavce...
(Předsedající řečníka přerušil)
Czesław Adam Siekierski
(PL) Chybně pojatá zemědělská politika Evropské unie vedla k situaci, kdy pěstování plodin bohatých na bílkoviny už není pro evropské zemědělce ekonomicky schůdné. Nedostatek bílkovin ukázal, že by mělo dojít k přehodnocení politiky Evropské unie ohledně otevření našich trhů zemědělským dovozům. Dnes máme například na evropských trzích sóju, která je téměř výhradně dovážena z Argentiny, Brazílie, Spojených států nebo asijských trhů. Sója je geneticky upravená, takže její výroba je relativně levná. Samostatnou otázkou je problém povolování geneticky upravené zemědělské produkce na evropském trhu. V tomto směru rozhodně nepostupujeme soustavně. Na jedné straně diskutujeme o tom, zda v Evropské unii povolíme či nepovolíme výrobky z geneticky upravených organismů, ale zároveň přehlížíme skutečnost, že se z dalších států dováží geneticky upravená sója pro potřeby výroby krmiv a že ji v konečném důsledku nepřímo konzumujeme..
Åsa Westlund
(SV) Pane předsedající, ráda bych poděkovala panu zpravodaji za výborně napsanou zprávu - je mnohem lepší než spousta toho, o čem ve sněmovně hlasujeme. Rovněž souhlasím s tím, že zařazení textu o geneticky upravených organismech a nulové toleranci do této zprávy je nešťastné. Je v naprostém protikladu vůči zprávě jako celku, ale je samozřejmě velmi nešťastný sám o sobě.
Ráda bych rovněž zdůraznila pozitivní vliv na klima, který by s sebou přineslo rozsáhlejší pěstování bílkovinných plodin v EU. Existují pro to dobré důvody. Nikde ve zprávě se však neřeší velmi důležitá otázka, konkrétně skutečnost, že jíme stále více a více masa. Čím více máme peněz, tím více masa jíme, tím větší dopad na klima a tím větší je potřeba bílkovinných plodin. Co děláme ohledně tohoto důležitého problému, který představuje jádro celé této diskuze? To je otázka pro budoucnost, pro nás i pro Evropskou komisi.
Seán Kelly
(GA) Pane předsedající, především bych chtěl pogratulovat zpravodaji, panu Häuslingovi, že před nás položil tento důležitý problém. Jedná se v určitém smyslu o skandál, protože není správné, že objem bílkovinných plodin v Evropské unii klesá.
Pro mne osobně to byl obrovský šok, když jsem zjistil, že co se týká bílkovinných plodin, závisí 80 % naší spotřeby na dovozu. Jak k něčemu takovému může dojít v Evropské unii, která v takové míře napomáhá výrobě zemědělských produktů, ať už se jedná o plodiny, dobytek či jinou živočišnou výrobu? Zpravodaj hovoří o dvou významných záležitostech - první z nich je střídání plodin. To se snadněji řekne, než udělá, a rozhodně je zapotřebí trhu, který podpoří zemědělce ve změně způsobu hospodaření. Za druhé bych řekl, že tato otázka by měla být zařazena mezi cíle reformy jednotné zemědělské politiky, ke které v nejbližší dojde, abychom dosáhli soběstačnosti ve výrobě bílkovinných plodin.
Maria Damanaki
členka Komise. - Pane předsedající spolehlivé, udržitelné dodávky bílkovinných plodin mají skutečně zásadní význam pro evropskou živočišnou výrobu. Proto bych chtěla poděkovat zpravodaji panu Häuslingovi a členům Zemědělského výboru za to, že toto důležité téma vrátili znovu na pořad dne.
Vaše zpráva představuje vítaný příspěvek k diskuzi o reformě jednotné zemědělské politiky do roku 2020. Jak víte, Komise hodlá předložit právní návrhy na podzim.
Ráda bych zdůraznila, že domácí výroba bílkovin se zvýšila s nárůstem objemu vedlejších produktů při výrobě biopaliv. Došlo k prudkému nárůstu výroby řepkové moučky a vedlejších produktů výroby ethanolu. Nyní představují 22 % evropské spotřeby krmných složek bohatých na bílkoviny, přičemž před pěti lety byl tento podíl 12 %.
Jednou z hlavních myšlenek vaší zprávy je podpora zemědělců, které využívají systémů střídání plodin, v nichž jsou zahrnuty luštěniny. Jak víte, střídání plodin je jedním ze zvažovaných prvků, které mají vést k ekologizaci přímých podpor.
Vítám tedy vaši podporu zvýšení environmentální udržitelnosti zemědělského využívání orné půdy. Vidím další příležitosti například pro nové synergie například v oblasti integrované kontroly škůdců. Jakékoli zvýšení ekologizace přímých podpor však nesmí ohrozit oddělení přímé podpory od požadavku na pěstování konkrétní plodiny.
Tato myšlenka je ústředním bodem tržní orientace, jíž dosáhly předchozí reformy. Ráda bych zdůraznila, že některé členské státy v současnosti využívají možnosti spojit část přímé podpory s cíli ochrany životního prostředí k podpoře pěstování bílkovinných plodin.
Dále bych ráda upozornila na skutečnost, že významný nárůst v pěstování luštěnin a sójových bobů v EU by pravděpodobně znamenal pokles výroby obilovin, protože využitelná půda v Evropě není neomezená.
Nakonec bych chtěla zmínit další dvě oblasti, ve kterých může politika EU přispět: výzkum a rozvoj venkova. Obojí hraje svou úlohu v získávání maxima z různých zdrojů bílkovin, které máme k dispozici. Mohou například pomoci prostřednictvím užitečného výcviku v optimálním využívání bílkovinných plodin a v optimálních způsobech krmení. Dále mohou pomoci prostřednictvím vývoje nových odrůd rostlin.
Závěrem bych chtěla prohlásit, že Komise vítá vaše myšlenky s výhledem na přípravu upravených návrhů. Řekněme si to však jasně. Střídání plodin či pobídky prostřednictvím výzkumu či politiky rozvoje venkova mohou pomoci. Samozřejmě, že mohou pomoci. Evropská unie však zůstane závislá na dovozu bílkovinných plodin.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat v poledne v úterý 8. března.
Písemná prohlášení (článek 149)
Jarosław Kalinowski
Politika týkající se pěstování plodin bohatých na bílkoviny a výroba krmiv v EU musí být prověřena. Současná opatření upravující obchodní politiku týkající se dovozu krmiv ze Spojených států jsou rovněž neuspokojivá. Územní a klimatické podmínky umožňují, aby došlo ke změně struktury pěstování rostlin s vysokým obsahem bílkovin v Evropské unii, což by bylo vhodné i s ohledem na zachování biodiverzity a na vyrovnávání klimatických změn. Krmiva dovážená z jiných států nepodléhají tak přísným kontrolám, jako evropská krmiva, takže nemůžeme stoprocentně zaručit jejich kvalitu. Nemáme naprostou jistotu, odkud pocházejí suroviny, které jsou v nich obsažené. Proto bychom měli podniknout okamžitá opatření, která by situaci změnila, protože jinak naše ujištění o zdravotní nezávadnosti, bezpečnosti a vysoké kvalitě evropských potravin budou znít nepřesvědčivě.
Dalším řešením problému nedostatku bílkovin v EU by bylo uvolnění pravidel zakazujících krmení zvířat masokostní moučkou. V případě drůbeže a prasat neexistuje žádný důkaz o nebezpečí šíření jakékoli choroby následkem používání tohoto druhu krmiva. Možnost využívat tuto moučku v chovu zvířat sníží náklady, což má s přihlédnutím k poklesu ziskovosti výroby masa obrovský význam. Tak by bylo rovněž možné snížit dovoz krmiv bohatých na bílkoviny z Ameriky.
Elisabeth Köstinger
Evropská unie není v situaci, kdy by vyráběla krmiva, která potřebuje, a tak je závislá na třetích státech. V Evropské unii je produkováno pouze 30 % plodin bohatých na bílkoviny, jež jsou potřebné k výrobě krmiv. Zemědělci začínají poznávat dopady této závislosti, zaprvé v obrovské proměnlivosti cen, a zadruhé v chybějící dosledovatelnosti u dovážených výrobků. Vítám výzvu k návratu k vyšší podpoře pěstování bílkovinných plodin v evropském zemědělství. Evropa se ve věci dodávek zvířecích krmiv musí vydat po cestě nezávislosti a konzistentnosti. Ráda bych však pozorovala větší upřímnost a objektivitu v celé otázce krmiv; potřebujeme nová vědecká hodnocení u geneticky upravených organismů a zákazu používání živočišných bílkovin. Zemědělství se nesmí stát obětí populismu, protože plní obrovský úkol a nese na svých bedrech obrovskou odpovědnost za zásobování EU potravinami. Musíme zemědělcům vytvořit lepší rámcové podmínky. Zvýšení dosledovatelnosti vyžaduje zlepšení systému označování. Je mi jasné, že každý členský stát se musí sám za sebe rozhodnout, zda chce pěstovat geneticky upravené plodiny; rakouští zemědělci tyto plodiny na svých polích nechtějí. Z dlouhodobého hlediska můžeme svoji závislost snížit pouze tehdy, pokud se zemědělská politika zaměří na regionální obchodní cykly s udržitelnou výrobou, krátkými dopravními trasami a velkým podílem uplatnění na vlastním trhu.
Rareş-Lucian Niculescu
písemně. - (RO) Zpráva upozorňuje na silnou závislost EU na dovozech bílkovinných plodin z třetích zemí, jakož i na potřebu přijmout opatření, která zajistí větší soběstačnost Evropy v tomto směru. Usnadnění procesu pro povolování pěstování geneticky upravené sóji na území evropských států by bylo jedním řešením tohoto problému, a zároveň významným zdrojem příjmů pro evropské zemědělství, které bylo tvrdě zasaženo finanční krizí. V kontextu nového legislativního rámce, který navrhuje Evropská komise ohledně práva členských států zakázat pěstování geneticky upravených plodin na svém území uplatněním zásady subsidiarity, by jednotlivé evropské státy mohly učinit samostatná rozhodnutí, zda tyto plodiny na svém území chtějí pěstovat, či nikoli.
Pavel Poc
písemně. - Jakákoli potravinová závislost staví EU do velmi zranitelné pozice. V případě bílkovinných plodin přitom jejich pěstování přináší řadu ekonomických, ekologických a agronomických výhod. Omezení konzumace masa ve prospěch rostlinných bílkovin ve stravě má pozitivní vliv na životní prostředí i na lidské zdraví. Nadměrný dovoz bílkovinných plodin a jejich derivátů destabilizuje evropské zemědělství, zejména pak malé a střední zemědělské podniky, přispívá k nestabilitě cen. Nízký objem domácí produkce bílkovinných plodin pak omezuje výzkumnou činnost, semenářství a znalosti udržitelných technologií, zejména pokud jde o zařazování luskovin do osevních postupů a adekvátní využívání travnatých porostů. Je nutné přijmout několik klíčových opatření. Komise musí zpracovat zprávu o možnostech zvýšení produkce bílkovinných plodin v EU, podpořit výzkum, šlechtitelství a semenářství bílkovinných plodin a v kontextu programu rozvoje venkova by měly být bílkovinné plodiny propagovány jako kvalitní zdroj krmiva. Je třeba vytvořit monitorovací mechanismus pro původ dovážených proteinových plodin zaměřující se na udržitelnost používaných farmářských praktik zemí původu. Komise je též vyzvána k představení cílených opatření propagujících kultivaci půdy ležící ladem, která by mohla významně přispět ke snížení proteinového deficitu v EU. V kontextu změny klimatu, úrodnosti půdy, ochrany vod a biologické rozmanitosti by měla být v Evropské unii zvýšena produkce a cílená podpora bílkovinných plodin.
