Uvádění země původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí (rozprava) 
Předsedající
Následujícím bodem rozpravy je zpráva paní Cristiany Muscardiniové jménem Výboru pro mezinárodní obchod o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uvádění země původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí - C7-0048/2010 -.
Cristiana Muscardini
Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, řada hlavních hospodářských a obchodních partnerů Evropské unie již značnou dobu uplatňuje vnitrostátní pravidla požadující uvádění původu dováženého zboží.
V roce 2005 Evropská komise navrhla nařízení s cílem zajistit v Evropské unii stejné podmínky jako v těchto zemích a vyžadovat, aby byl určitý počet výrobků dovážených do Evropské unie označen místem původu. Toto nařízení napomůže vykompenzovat nerovnováhu, která až doposud dopadala na evropské spotřebitele, již v porovnání s občany třetích zemí nemají právo být při výběru nakupovaného zboží plně informováni o jeho původu. Tím je ohroženo demokratické právo, které předpokládá svobodu výběru, a tudíž i právo na svobodný přístup k informacím.
Nařízení napravuje situaci, kdy se občané Evropské unie ocitají ve znevýhodněném postavení, a také znovu navrhuje legitimní právo na reciprocitu. Toto nařízení vyžaduje řada sdružení spotřebitelů a podporuje jej mnoho obchodních sdružení. Výroba v Evropě nebude nikdy schopna obnovy, pokud naši výrobci nedostanou stejné záruky jako v jiných zemích, ve kterých je již nařízení o označování místa původu výrobků v platnosti.
Evropští výrobci, kteří musí oprávněně splňovat mnoho povinností stanovených Evropskou unií, aby tak zaručili kvalitu výrobků a chránili spotřebitele, a kteří, aby mohli vyvážet, musí na svých výrobcích uvádět označení původu, čelí nekalé soutěži ze strany výrobců ze třetích zemí, již mohou vyvážet své zboží do Evropy a zastírat přitom původ zboží.
Evropské malé a střední podniky, v jejichž prospěch bylo v předchozím volebním období dne 5. února 2009 schváleno usnesení zabývající se problémy, se kterými se tyto podniky setkávají, když chtějí vstoupit na mezinárodní trhy, dnes stále čelí obtížím, protože se potýkají s nekalou soutěží ze strany neevropských výrobců, již mohou vyvážet do Evropy bez označení původu zboží, a evropským spotřebitelům je tak ubíráno právo na informovaný výběr.
Aby byl volný trh skutečně volný, musí se opírat o spravedlivou soutěž a musí být postaven na jasných, společných a uplatňovaných pravidlech. Proto schválení tohoto nařízení konečně odstraní tento demokratický deficit a v Evropě stále přítomnou nekalou soutěž, která poškozuje především spotřebitele.
Výbor Evropského parlamentu pro mezinárodní obchod nařízení schválil velkou většinou 19 hlasů pro a 3 hlasů proti. Evropský parlament mu již ve svém předchozím složení vyjádřil podporu písemným prohlášením odhlasovaným plnou většinou a vyjádřil ji také v současném složení, kdy usnesení získalo 529 hlasů pro z 593 odevzdaných hlasů. Je skutečně překvapivé, že dnes některé poslankyně a poslanci, kteří podepsali písemné prohlášení a hlasovali ve prospěch usnesení v listopadu 2009, předložili pozměňovací návrh, jehož cílem je zamítnout toto nařízení.
S klidem mohu říct, že ti, kdo jsou proti návrhu, si nepřejí dát evropským občanům stejná práva jako čínským občanům.
Karel De Gucht
člen Komise. - Paní předsedající, vážené poslankyně, vážení poslanci, dnes večer projednáváme legislativní návrh předložený Komisí v roce 2005, jež se týká uvádění země původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí - tzv. nařízení "made in".
Chtěl bych poděkovat zpravodajce paní Muscardiniové za její obětavou podporu našeho návrhu a za tvrdou práci. Přeji jí mnoho úspěchu v dalším průběhu legislativního procesu.
V roce 2005 ještě Lisabonská smlouva zdaleka nebyla v platnosti, a proto tato sněmovna ještě zdaleka nepožívala rovných zákonodárných pravomocí týkajících se obchodní politiky, nedostatečné zákonodárné pravomoci však nezabránily Evropskému parlamentu, aby tomuto návrhu dvakrát vyjádřil svou podporu. Navzdory našim vytrvalým snahám nedošlo k žádnému pokroku směrem k jeho přijetí v Radě.
Nyní, když platí Lisabonská smlouva, jsem rád, že Evropský parlament může ve věci tohoto návrhu sehrát svou plnou úlohu. Říkám to proto, že Evropská unie musí přijmout právní předpis upravující označování původu u některých výrobků ze třetích zemí. Evropská unie v současné době nevyžaduje označování místa původu: označení původu může být na výrobcích uvedeno za předpokladu, že v souladu se směrnicí ES o nekalých obchodních praktikách z roku 2005 neuvede spotřebitele v omyl.
Účelem našeho návrhu je zavést povinné označování původu některých dovážených výrobků a stanovit jasná pravidla týkající se způsobu určování původu. Cíle našeho návrhu jsou jasné - umožnit spotřebitelům, aby znali původ zboží, a zajistit jeho zprůhlednění na základě jednotné normy, která by definovala stanovení původu. Informace o původu samozřejmě neprozrazují vše, co by spotřebitel mohl chtít vědět o konkrétním výrobku, ale jejich přínos spočívá v tom, že jsou užitečné a jasné.
Zadruhé, budou-li spotřebitelé lépe informováni, nebude jim nic bránit, aby o zboží, které koupí, rozhodovali na základě svých priorit. Náš návrh může mimochodem také přispět k omezení výskytu falešných nebo klamavých označení původu. Rozsah návrhu je omezený, vztahuje se na zboží, jako je kůže, textil, obuv a výrobky ze skla, a nebude se vztahovat na odvětví elektroniky, informačních a komunikačních technologií, chemie, strojírenství, odvětví automobilů atd.
Mezi kategorie výrobků, na které se návrh vztahuje, patří výrobky, u kterých jsou informace o jejich původu obzvlášť důležité: jsou to výrobky určené pro konečného spotřebitele. Jeden z pozměňovacích návrhů přijatých Výborem pro mezinárodní obchod jasně odkazuje na tuto podmínku, což je dle mého názoru pozitivní. Musíme samozřejmě zajistit, aby skutečné výrobky, na které se pak bude vztahovat nařízení, jak popisuje jeho příloha, této zásadě - tedy "zboží pro konečné spotřebitele" - a důsledně odpovídaly.
Nebudu popírat, že uvádění původu přináší obchodníkům a vývozcům do Evropské unie náklady. Tyto náklady budou výraznou měrou záviset na výrobních procesech a technických předpisech pro označování. Je proto důležité držet tyto náklady na minimální úrovni. Přípravou pravidel týkajících se způsobů označování by byla pověřena Komise, přičemž bude věnovat mimořádnou pozornost minimalizování nákladů tím, že se bude opírat o mezinárodní postupy, bude konzultovat členské státy a dotčené průmyslové a obchodní partnery.
Když zasadíme tento návrh do širšího kontextu, další velcí obchodní partneři, jako jsou Spojené státy americké, Kanada, Japonsko a Čína, již dlouho uplatňují podobné modely. Můžeme se tudíž přiučit ze zkušeností druhých.
Závěrem chci zdůraznit, že Komise je odhodlána úzce spolupracovat s Parlamentem na schválení tohoto návrhu a vyhotovení účinného, přesného a hospodárného modelu označování místa původu.
Christofer Fjellner
Povinné uvádění původu čili používání spojení "made in" znamená, že zboží dovážené do Evropy ze zemí mimo Evropskou unii musí být označeno zemí původu. Dle mého názoru tento návrh patří do minulého století, kdy zboží vyrobené například ve Švédsku se také skládalo ze součástí pocházejících pouze ze Švédska. Tento návrh však jako by nebral v potaz, že existuje světový obchod, globalizace a celosvětový dodavatelský řetězec.
Jedním z mých oblíbených příkladů je tato košile, kterou mám na sobě. Je vyrobená z egyptské bavlny utkané v Itálii. Navržena byla v Hongkongu a ušita v Číně. Domnívám se, že lepším popisem než "made in China" ("vyrobeno v Číně"), který by pravděpodobně dostalo na základě tohoto nařízení, by bylo "made in the world" ("vyrobeno ve světě"), budu-li citovat Pascala Lamyho, bývalého komisaře a současného generálního ředitele WTO. Tak vypadá dnešní svět.
Nejedná se o návrh, který by poskytoval lepší informace. Domnívám se, že naopak vytváří nové obchodní bariéry a ztěžuje obchodování, a je možná dokonce protekcionistický. Přesně z tohoto důvodu je tento druh nařízení v rámci Evropské unie zakázán. Na vnitřním trhu není například ve Švédsku povoleno požadovat, aby zboží dovezené z Německa bylo označeno místem původu. Je pravda, že řada našich obchodních partnerů, například Spojené státy americké, tento typ nařízení mají. Spojené státy americké zavedly podobné ustanovení v roce 1930, ale nejedná se samozřejmě o něco, co bychom měli napodobovat. Všichni víme, že třicátá léta minulého století byla jedním z nejtemnějších období v dějinách světového obchodu. Domnívám se, že namísto zavádění obchodních nařízení poplatných minulému století, vytváření nových obchodních bariér a brzděním světového obchodu, bychom měli učinit opak. Abychom se dostali z recese, měli bychom obchodování usnadňovat. Můj vzkaz Komisi proto zní: přepracujte tento návrh a udělejte to správně! Zítra budu hlasovat proti tomuto návrhu a jsem si jist, že někteří mí kolegové budou můj příklad následovat.
Kader Arif
Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, vždy velmi rád hovořím po panu Fjellnerovi, protože jsem si pokaždé jist, že s ním nebudu souhlasit.
Nejprve bych chtěl poděkovat naší zpravodajce stejně jako všem stínovým zpravodajům a zejména svému příteli panu Sustovi za jejich vynikající práci a dobrou spolupráci na tomto textu, který konečně umožní, aby byl zaveden systém povinného uvádění původu na některých výrobcích dovážených do Evropy. Chtěl bych poděkovat také vám, pane komisaři, za vaše odhodlání.
Naše zítřejší hlasování bude ve skutečnosti prvním stupněm v zavádění tohoto nařízení, které vzniklo roku 2005 a které Evropský parlament vždy podporoval a volal po něm. Uvádění původu výrobků je důležitým krokem ke zprůhlednění a poskytování informací, které musíme neustále zlepšovat ve prospěch evropských občanů.
Evropští spotřebitelé chtějí oprávněně vědět, co nakupují, odkud výrobek pochází a za jakých podmínek byl vyroben. Proto požadují při spotřebě zboží více informací, a tudíž i zodpovědnosti.
Tímto novým nařízením reagujeme na tento požadavek, protože naši občané budou lépe informováni zejména o sociálních a ekologických podmínkách, v nichž bylo zboží, které si kupují, vyrobeno. Narozdíl od toho, čemu někteří lidé chtějí věřit, je spotřebitel také občan, který si rád připlatí za kvalitní evropské výrobky, protože tento právní předpis je také důležitý pro evropské společnosti, jejichž produkce je známa svou dobrou kvalitou a vysokými výrobními standardy.
Pro společnosti, které se rozhodly udržet výrobu, a zachovat tak evropské know-how a pracovní místa, toto nařízení znovu stanoví rovné podmínky s obchodními partnery ze třetích zemí. Znění, které odhlasoval Výbor pro mezinárodní obchod, je vyvážené, a proto se obracím na poslankyně a poslance této sněmovny, aby při zítřejším hlasování na plenárním zasedání nezpochybňovali tuto rovnováhu a podpořili tento text drtivou většinou hlasů.
Niccolò Rinaldi
Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové. Paní předsedající, kdybyste navštívila Ponte Rialto v Benátkách, možná spolu s panem komisařem De Guchtem, a chtěla si koupit boty vydávané za italské, kravatu, tradiční masku nebo sklo z ostrova Murano, je pravděpodobné, že byste byla oklamána, uvědomíme-li si, že tyto výrobky nebyly vůbec vyrobeny v Itálii, ale v některé asijské zemi.
Domnívám se, že navrhované nařízení, které projednáváme, začíná vnášet určitý řád na stále chaotičtější celosvětový trh. Jeho cílem je ochránit spotřebitele, včetně vás, paní předsedající, a pana komisaře De Guchta, pokud půjdete nakupovat na benátský Ponte Rialto či kamkoli jinam, stejně jako evropské průmyslové podniky, které nepřemístily výrobu (zatímco ty, které tak učinily, budou tímto nařízením penalizovány). Především však napraví asymetrii na obchodních trzích, které vnímají Evropu jako jedinou velkou oblast postrádající nařízení o povinném uvádění původu výrobků.
Nejedná se o protekcionistický návrh, dokonce si myslím, že je velmi vyvážený. Týká se pouze omezeného počtu výrobků, konečných výrobků určených pro spotřebitele, a co se týká mé skupiny, je to pětiletý pilotní projekt, protože budeme podporovat pozměňovací návrh s ustanovením o skončení platnosti. Prostřednictvím mnou připraveného pozměňovacího návrhu jsme navíc ve výboru také předložili ustanovení, jehož cílem je zabránit nadměrné byrokratické zátěži, která by poškozovala podniky.
Pokud bude zítřejší hlasování uspokojivé, bude to znamenat, že jsme vyhráli jednu etapu, ale nepůjde o konečné vítězství. Budeme pak potřebovat plnou podporu Evropské komise při našich jednáních s Evropskou radou. Komise již přinesla spoustu podnětů a byla velmi nápomocná, za což jsme vděčni. A to je důvod, proč musíme pokračovat ve společné práci. Jsem si jist, že za pět let budeme s výsledkem, kterého jsme dosáhli, spokojeni.
Malika Benarab-Attou
Paní předsedající, dámy a pánové, chtěla bych poděkovat zpravodajce za dobrou práci, kterou odvedla. Musíme být lépe informováni o uvádění původu výrobků, které kupujeme. Právní předpisy Evropské unie také stanovují sankce v případě porušení...
Omlouvám se, mám problém, budu hovořit později.
(Řečnice přerušila svou řeč a pokračovala v ní na vyzvání předsedající)
Musíme být lépe informováni o uvádění původu výrobků, které kupujeme. Právní předpisy Společenství také stanovují sankce v případě jejich porušení a uvedení spotřebitele v omyl ohledně původu zboží. Evropský soudní dvůr...
Ne, to nejde, omlouvám se.
(Řečnice znovu ukončila svou řeč)
Jan Zahradil
jménem skupiny ECR. - (CS) Já rozumím tomu, proč je návrh předložen, ale důvody jeho předložení nesdílím. Myslím, že dnešní globalizovaný svět těžko umožňuje určit jednu zemi původu, koneckonců garantem kvality toho nebo onoho výrobku je daleko spíše jeho obchodní značka než země původu. Také je nutno zdůraznit, že tento návrh se netýká ochrany obchodní nebo ochranné známky, takže nemůže v oblasti ochrany obchodní nebo ochranné známky nijak pomoci. O tom, že povede ke zvýšení nákladů na určitý výrobek, a tudíž zřejmě také ke zvýšení ceny tohoto výrobku, už tady hovořil pan komisař. Koneckonců to, co tady bylo několikrát zmíněno, tedy že se návrh týká jenom některých výrobků, to by se dokonce dalo označit za cosi jako výrobková nebo geografická diskriminace.
Já bych se tedy přimlouval za to, abychom zůstali u toho dobrovolného značení, protože koneckonců tam, kde takovému značení spotřebitelé přikládají dostatečnou přidanou hodnotu, tak už většina unijních výrobců toto označení používá na dobrovolné bázi. Evropská unie je velice často kritizována za to, že nadměrně reguluje, že přijímá příliš mnoho právních předpisů, které zatěžují ekonomické prostředí. Proto prosím, alespoň v tomto případě, nepřispívejme k další zátěži právního a ekonomického prostředí v Evropské unii.
Helmut Scholz
Paní předsedající, pane komisaři, také bych chtěl poděkovat paní Muscardiniové za práci, kterou odvedla při přípravě této zprávy, a stínovým zpravodajům za jejich konstruktivní spolupráci.
Má skupina vítá přístup, který spotřebitelům zaručuje větší míru transparentnosti, co se týká původu výrobků, a podporuje plán na dosažení dílčího vítězství, jak jej popsal pan Rinaldi. Ve skutečnosti bychom uvítali, kdyby byly uváděny další informace, jako jsou informace o ekologické "stopě" výrobků, o dodržování práv pracujících ve výrobním procesu nebo o spravedlivém rozdělení zisků mezi výrobci a zaměstnanci. Zároveň se nedomníváme, že tento rozšířený seznam požadavků patří do nařízení o uvádění země původu, jelikož samotný název země neposkytuje v tomto směru spolehlivé informace. Vezměme si například Indii, kde je zakázána dětská práce. Přestože mezi tamními společnostmi existují černé ovce, široká většina z nich dodržuje zákon. V evropském nařízení proto musíme zohlednit skutečnost, že konkurence ani nacionalisté nesmí očerňovat název celé země a její výrobky.
Jsme pro vytvoření certifikačních systémů. V této oblasti představuje příklad, který bychom měli následovat a který by měl být nyní dále rozvíjen za podpory Evropské unie, označení spravedlivého obchodu . Dodatečné zohlednění nízkouhlíkových výrobních metod a humánních pracovních podmínek by nám umožnilo přijmout také moderní výzvy. Vyzývám Komisi, aby učinila kroky k zahájení přípravy dodatečného nařízení v tomto směru.
Dovolte mi, abych nadnesl ještě jednu myšlenku. Důsledné zavedení ustanovení "made in" také může hrát svou roli při řešení komplikovaných politických konfliktů; například bezproblémový přístup výrobků "made in Palestine" ("vyrobeno v Palestině") na trh Evropské unie by poskytl příležitost k tomu, aby se Palestina nezávisle hospodářsky rozvíjela.
Claudio Morganti
jménem skupiny EFD. - (IT) Paní předsedající, dámy a pánové, Evropský parlament bude zítra hlasovat o uvádění původu výrobků, na jehož základě, jak uvádějí předložené pozměňovací návrhy, by známka původu měla být uplatňována u zboží pro konečnou spotřebu a zboží pro konečného spotřebitele.
Tato poslední definice by mohla způsobit vážnou řetězovou reakci, protože nezahrnuje polotovary a meziprodukty, které byly vyrobeny ve třetích zemích a v Evropě byly pouze zpracovány v konečném stadiu, které bylo možná zcela bezvýznamné, čímž by mohly být vydávány za zboží vyrobené ve členském státě EU. Spotřebitelé by tak nebyli plně informováni o skutečném původu takového zboží, zatímco velké průmyslové podniky by to motivovalo přemístit svou výrobu do třetích zemí, čímž by mnohonásobně zvýšily své zisky a naše průmyslové oblasti by zchudly.
Z těchto důvodů jsme předložili pozměňovací návrhy zaměřené na rozšíření této definice také o polotovary a meziprodukty, abychom tak zaručili transparentnost a vysledovatelnost výrobků dovážených ze třetích zemí, podle příkladu italského Reguzzoniho zákona, který plně respektuje práva spotřebitelů. Vážené kolegyně a kolegové, tohle je skutečně poslední příležitost, kterou máme, abychom ochránili výrobní sektor v Itálii a v celé Evropě, tedy sektor, který je jedním z hlavních hnacích motorů hospodářství, narozdíl od několika průmyslových obrů, kteří sledují své vlastní zájmy, a ne dobro celé společnosti.
Zákaz zběsilého přemisťování výroby, padělání a zneužívání pracovní síly být musí nadále jedním z cílů Evropského parlamentu. Pokud zítra odhlasujeme nařízení v jeho současné podobě, zahodíme velkou příležitost a spolu s tím zmaříme naše snahy a především snahy milionů zaměstnanců v malých a středních podnicích, kteří se budou cítit zrazeni, a rovněž zklameme všechny spotřebitele, kteří do nás vkládali víru, že učiníme zodpovědnou volbu. Bitva, kterou vedeme, není směřována do prázdna, je vedena za práci, obchod, za naše zaměstnance a všechny evropské obyvatele.
Diane Dodds
Paní předsedající, žijeme v hospodářsky složité době a řada malých podniků se cítí omezena byrokratickými postupy Evropské unie a s nimi spojenými náklady. Domnívám se, že tato sněmovna a Komise by především měly hledat způsoby, jak zmírnit finanční zatížení plynoucí z byrokratických postupů, na kterých si zde trváme.
Co se týká tohoto návrhu, musíme najít rovnováhu mezi otevřením trhů pro evropské výrobky a zajištěním kvality a bezpečnosti dovážených výrobků. Musím nicméně říct, že skutečný přínos vidím v označování výrobků ze třetích zemí v případě potravinářských produktů. Vím, že se na ně tento návrh nevztahuje, ale řada farmářů ze Severního Irska se cítí podvedena, když tvrdě pracují, aby dostáli požadavkům daným Evropou, a pak musí konkurovat farmářům, kteří stejné normy plnit nemusí.
Doufám, že si pan komisař uvědomí, že ti z nás, kdo zastupují venkov a zemědělce, nezapomněli na pokračování hovorů se zeměmi Mercosuru, a doufáme, že se nechystá obětovat náš zemědělský sektor jiným trhům. V této sněmovně je zvykem to s právními předpisy přehánět a já se obávám, že k tomu dochází právě v tomto konkrétním případě.
Elisabeth Köstinger
(DE) Paní předsedající, nejprve bych chtěla poděkovat paní Muscardiniové za její tvrdou práci, zejména co se týká kontroverzních otázek, z nichž některé již byly projednány. Jsem přesvědčena, že je zapotřebí vysvětlit tuto záležitost evropským spotřebitelům. Jsem rovněž toho názoru, že našim cílem musí být ochrana evropských občanů před nebezpečnými a zdravotně škodlivými výrobky. Koncoví uživatelé by měli vědět, které suroviny se používají, jak jsou získávány, kde a jak jsou zpracovávány a jaké sociální a výrobní normy jsou v příslušných zemích uplatňovány. Cíl je jasný, musíme však mít jasno i v tom, jak se k němu chceme dopracovat. Současné znění navrhovaného nařízení "made in" nám bohužel neříká nic o skutečném původu konkrétní komodity.
Chtěla bych to ilustrovat na jednom příkladu: Uzbekistán je třetím největším vývozcem bavlny na světe. Devadesát procent sklizně je prováděno ručně, a to většinou dětskou pracovní silou. Sklizená bavlna je dále přepravována do Vietnamu, kde se zpracuje. Podle současných návrhů Komise by textilní výrobky dovážené nyní do Evropské unie měly mít označení "made in Vietnam" ("vyrobeno ve Vietnamu"). Ale k jakému zprůhlednění došlo pro evropského spotřebitele? Nikdo neví, odkud pocházejí suroviny a jakým způsobem byly získány. Úroveň informovanosti je značně nedostatečná.
Evropské spotřebitelské centrum v Rakousku vydalo aktualizovanou analýzu, která uvádí, že největší a nejznámější textilní podniky na světě nejsou schopné zaručit, aby při jejich výrobních činnostech nebyly používány suroviny pocházející ze státem dotovaných společností využívajících dětskou pracovní sílu. Takové ustanovení "made in", které vylučuje suroviny z výrobního procesu, nepochybně nesprávně posuzuje požadavky evropských koncových uživatelů. Jsem pro větší míru pravdivosti při označování výrobků, a proto se stavím proti tomuto návrhu Komise.
Gianluca Susta
(IT) Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, chtěl bych poděkovat zpravodajce paní Muscardiniové a všem stínovým zpravodajům, se kterými jsem pracoval na této pro nás velmi důležité problematice. Doufám, že Evropský parlament vyjádří zítra legislativnímu usnesení stejně silnou podporu, jakou mu dal v červenci 2006, písemným prohlášením z roku 2008 a kladným hlasováním o usnesení v roce 2009.
Chystáme se přijmout opatření, které by mělo ochránit spotřebitele poskytováním informací o původu výrobků za obecnějším účelem, čímž bude znovu obnovena rovnost příležitostí v mezinárodním obchodě a reciprocita mezi Evropskou unií a jejími hlavními konkurenty. Nepřináší žádné další náklady podnikům ve třetích zemích, které již tak mají povinnost označovat své výrobky ve všech nám konkurujících zemích na světě a v řadě dalších. Nevytváří ani žádné překážky evropskému distribučnímu systému a nepřímo podporuje návrat důležité výroby do Evropy, zpomaluje přemisťování podniků do zahraničí a přispívá také k boji proti padělkům, aniž by něco stál veřejné finance.
Jedná se o kombinaci velmi zřejmých výhod, které nemůže zastavit požadování dalších opatření, protože zde se skutečně jedná o případ, kdy se nic nemá přehánět. Musíme dojít na konec procesu, který byl zahájen před sedmi lety, a prokázat tak náš zájem o naše podniky - především v době krize a vysoké nezaměstnanosti - ale také o možnosti regulace obchodního systému tak, aby poskytoval reciprocitu, ochranu spotřebitele a správnou informovanost, kterou by bylo možné dále rozvíjet, co se týká sledovatelnosti.
Pokud Parlament toto opatření nechválí, dostaneme se do problémů. Chtěl bych ještě jednou poděkovat Evropské komisi a všem, kdo chtějí podpořit toto opatření, protože je prospěšné pro evropské občany a světový obchod.
Malika Benarab-Attou
(FR) Paní předsedající, velice se omlouvám, dámy a pánové, chtěla jsem poděkovat paní zpravodajce za dobrou práci, kterou odvedla. Musíme být lépe informováni o označování původu výrobků, které kupujeme. Právní předpisy Evropské unie rovněž ukládají sankční opatření v případě jejich porušení a uvedení spotřebitele v omyl ohledně původu zboží.
Evropský soudní dvůr nařídil, aby Komise ...
Ne, omlouvám se, mám problém, udělám záznam do zápisu.
(Řečnice ukončila svůj projev)
Jacky Hénin
(FR) Paní předsedající, zázrak volného obchodu a svobodné a nenarušené hospodářské soutěže znamená, že spotřebitel, který kupuje nůž s označením Laguiole v Aveyronu, jeho místa původu, má 90% pravděpodobnost, že dostane nůž chabé kvality vyrobený v Číně nebo Pakistánu, což je jen jeden z mnoha příkladů. To je skutečný podvod v označování.
Pokud skutečně chceme chránit a podporovat průmyslovou zaměstnanost v Evropské unii, pokud chceme zabránit klamání evropských spotřebitelů a chránit jejich zdraví, pokud chceme zachovat znalosti našich společností v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí, pak nutně musíme zavést povinné uvádění původu výrobků, přestože to znamená zasáhnout do zakládajících ultraliberálních dogmat Evropy. Označování původu musí uvádět pravdivé informace a nesmí být klamavé, jako když výrobek je představován jako "made in Europe" ("vyrobený v Evropě"), ale ve skutečnosti je v Evropě pouze složen z dílů pocházejících z celého světa a pouze označení bylo skutečně "made in Europe".
Bude pak zapotřebí poskytnout celním službám a ministerstvům spravedlnosti členských států veškeré prostředky pro kontrolu a vymáhání práva, aby přísné právní předpisy týkající se označování původu a země původu mohly uplatňovat.
Jaroslav Paška   -
(SK) Díky otevřené obchodní politice si naši občané mohou koupit zboží vyrobené kdekoli na světě. Častokrát se však nemají jak dozvědět, kde bylo zboží vyrobeno, odkud pochází materiály, ze kterých je vyrobeno, nebo jaké technologické postupy použil výrobce při jeho zpracovávání.
Co nejlepší znalost spotřebitele o kupovaném výrobku je přitom základním předpokladem pro správné rozhodování při výběru zboží. Na základní informace o zboží, kterými od roku 1930běžně disponují občané Spojených států amerických, ale dnes i obyvatelé Číny, Japonska, Kanady, Indie, Mexika či jiných zemí, naši evropští občané stále nemají právo.
Proto se domnívám, že je nejvyšší čas, aby i Evropská unie přijala normu, která bude chránit evropské spotřebitele bez ohledu na konkrétní zájmy velkých distribučních řetězců či určitých zájmových skupin, a uloží dodavatelům povinnost vyznačovat na zboží dovezeném ze třetích zemí potřebné informace o jeho původu. Naši spotřebitelé tak získají důležitý zdroj informací pro rozhodování o výběru zboží a výrobce ze třetích zemí, kteří své zboží vyvážejí do jiných států, to nijak zásadně nezatíží, protože původ svých výrobků pro jiné země již dávno označují.
Bude však důležité domyslet i mechanismus jednotného uplatňování sankcí a penalizací za porušení tohoto nařízení u všech členských států, aby výrobci nehledali místo přístupu na společný evropský trh, které není z hlediska sankcí náležitě zabezpečeno, a aby tak neobcházeli plnění povinností vyplývajících z nařízení. Jsem přesvědčen, že správně zavedené označovaní země původu výrobků ze třetích zemí může být velkým přínosem pro naše evropské spotřebitele stejně jako pro korektní výrobce.
Zuzana Roithová
Čeští skláři, výrobci textilu či obuvníci se na mne obracejí již dlouho a volají po zprůhlednění původu výrobku. Musí totiž konkurovat napodobeninám nejasného původu, které parazitují na trhu Evropské unie. Většinou jde o nekvalitní, často i zdraví škodlivé zboží. Navíc informace, kde byl textil, obuv, sklo, šperky či farmaceutické produkty vyrobeny, nejsou přeci utajovanou skutečností a ani žádným protekcionismem či překážkou pro volný obchod, jak to nálepkují liberálové. Naopak, volný trh a férová soutěž funguje dobře jenom tam, kde se spotřebitelé dokáží dobře a svobodně rozhodovat na základě informací a zkušeností.
Plně podporuji zpravodajku Muscardiniovou a oceňuji její přínos pro dosažení kompromisu, který, doufám, umožní zítra přijetí návrhu. Chápu, že zejména v severních zemích, kde již tradiční výrobce nahradil dovoz ze třetích zemí, mohou takové nařízení považovat za zbytečnou byrokracii. Přijetím regulace však srovnáváme krok s našimi konkurenty z USA, Kanady, Japonska i Číny, kde je "made in" povinné. Stejně jako můj předřečník chci říct, že je potřeba, aby Komise navrhla alespoň minimální standardy pro sankce, a zajistila, že se pravidla budou dodržovat jednotně v celé Unii a vývozci ze třetích zemí nebudou preferovat některé vstupní země kvůli nižším či nulovým sankcím. Tohle dlužíme našim občanům.
Jörg Leichtfried
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, v průběhu nedávné cesty delegace jménem Výboru pro mezinárodní obchod jsem měl to potěšení navštívit řadu výrobních závodů v Evropě, malých podniků, které jsou nuceny pracovat ve velmi obtížných podmínkách: byl jsem svědkem velmi vysoké kvality, spravedlivých mezd, dobrých pracovních podmínek a racionálního pracovního ovzduší. Je to přímý důsledek našich tradic a evropského právního řádu. Je však mnoho zemí, kde takové zásady neexistují, kde jsou pracovní podmínky špatné a kde zaměstnanci nemají žádné záruky. Myslím si, že evropští spotřebitelé musí být v budoucnosti přinejmenším schopni rozpoznat, zda výrobek, který kupují, pochází z takové země, kde se tyto zásady neuplatňují. Díky směrnici, kterou paní Muscardiniová tak skvěle připravila, je to něco, co se bude v budoucnu vyžadovat. Proto bychom měli s návrhem souhlasit.
Těm podnikům, které přenesly svou výrobu do zahraničí pro své vlastní pohodlí a proto, aby se vyhnuly byrokracii, a které si nyní stěžují, bych chtěl říci: můžete dávat vinu jen sami sobě!
Antonio Cancian
(IT) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, Evropa se nemohla vyhnout této povinnosti. Je to způsob, jakým můžeme a jakým jsme museli jednat. Chtěl bych poděkovat paní Muscardiniové za její vytrvalost při práci a všem ostatním kolegům poslancům, kteří na této problematice pracovali.
Co se týče možnosti zjistit původ u zboží ze zemí mimo Evropskou unii, myslím si, že je správné, aby spotřebitelé znali místo vzniku a původ produktů, a to i u polotovarů, kde je vyznačen dodavatelský řetězec, aby mohli ochránit své zdraví a zachovat si svobodu volby. Pokud jde o konkurenceschopnost, nedostatečná příslušná regulace porušuje právo evropských občanů a spotřebitelů a zabraňuje řádnému fungování trhu, který musí mít společná a vzájemně sdílená pravidla bez nesrovnalostí nebo nekalé soutěže, aby mohl být trhem svobodným.
Hovoříme-li o ochraně malých a středních podniků a jejich tradičních národních produktů, velké společnosti takovou ochranu nepotřebují. Když vidím, jak svými značkami zaplavují svět, tak si skutečně myslím, že ji v žádném případě nepotřebují. Ve svých zemích musíme naopak podporovat speciality a tradiční vysokou kvalitu, musíme znovu nastartovat evropské hospodářství a respektování práv zaměstnanců v sociální, ekologické a výrobní oblasti.
Pane předsedající, pane komisaři, ptám se, čeho se máme obávat, řekneme-li pravdu a bude-li naším cílem zavedení stejných pravidel pro všechny. Musíme se snažit nenechat se vyděsit, musíme využít řádného evropského legislativního postupu a zabránit Radě, aby vždy prosazovala svou vůli. Zkusme tedy realizovat tento krok tím, že podpoříme projednávané nařízení. Zbytek se uvidí.
Sergio Gutiérrez Prieto
(ES) Pane předsedající, nařízení, které dnes projednáváme, je mimořádně důležité pro budoucnost nožířství a podobných oborů, které v mém regionu - konkrétně v Albacete, kraji Dona Quijota - znamenají nejen zachování více než 8 000 pracovních míst, ale jsou i součástí jeho identity a závazku pro budoucnost, že řemeslné mistrovství je zdrojem zaměstnanosti.
O známku "made in" na nožích již nějakou dobu žádají sociální skupiny, jako např. Aprecu, a vláda regionu Kastilie-La Mancha za ni bojuje s jednomyslnou podporou svého regionálního parlamentu.
Označování původu není zásahem. Je to odhodlání používat v obchodních vztazích a v boji proti nekalé soutěži transparentnost. Znamená zvýšení schopnosti spotřebitelů činit rozhodnutí tím, že si vybírají produkty a berou v úvahu nejen konečnou cenu, ale i značku kvality místa původu nebo společenské podmínky, za nichž byl produkt vyroben. Bude to především představovat novou možnost k optimismu pro mnoho lidí, kteří nyní zažívají těžkosti, ale kteří dnes cítí, že pokud jde o podporu spravedlivějšího obchodu, nejsme lhostejní, a že zároveň přiznáváme přidanou hodnotu těm, kdo vyrábějí a přitom respektují sociální práva a lepší podmínky evropských zaměstnanců.
Proto bych chtěl poděkovat zpravodajce a panu Menéndezovi del Valle za jejich sociální cítění v této věci, která je tak důležitá pro můj region.
Peter Šťastný
(SK) Nejdříve bych chtěl složit poklonu paní Muscardiniové za její přístup ke zprávě a za usilovnou práci, kterou zprávě věnovala. Evropská unie není ani první, ani druhá nebo třetí, kdo požaduje, aby její občané byli informováni o původu produktů, které kupují pro své potřeby nebo spotřebu.
USA, Kanada, Japonsko, Indie a mnoho dalších zemí již dlouho toto právo svým občanům zajišťují. Je to v souladu s předpisy Světové obchodní organizace. Otázkou tedy je, proč jsme dosud nenalezli kompromis? Všichni se shodneme na tom, že občana - spotřebitele je třeba informovat. Je však také pravda, že označení země původu, tedy uvedení "made in", může být potenciálně zavádějící, neboť globalizace v průmyslu znamená, že konečný produkt se skládá z částí vyrobených v různých zemích. Kdybychom tedy snad k "made in" přidali další štítek, něco jako "processed in" ("zpracováno v") nebo "assembled in" ("zkompletováno v"), mohli bychom snadněji dojít k široké shodě. Byla by odstraněna největší překážka, jíž je obava z poskytnutí nesprávných, neúplných nebo zavádějících informací.
Závěrem bych chtěl vyjádřit naději, že zde, v Evropském parlamentu, jemuž Lisabonská smlouva udělila v této oblasti skutečně větší pravomoci, a pod vedením zpravodajky, paní Muscardiniové, nalezneme společná řešení, která pomohou našim občanům lépe, a hlavně svobodněji si vybírat.
Předsedající
Omlouvám se, pane, že vás ruším. Dalším bodem jsou bezprostřední komentáře. Je jich šest, takže můžeme dát prostor každému z nich.
Giovanni Collino
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, všichni občané si uvědomují celosvětový rozměr probíhající hospodářské krize a domníváme se, že jsou si vědomi významu přijetí společných pravidel, aby nedocházelo k narušení trhu a k nebezpečnému omezování obchodu.
Evropská unie uznává potřebu jasně informovat své občany o produktech, které se na jejím území pohybují, a v tomto smyslu jsou vedeny snahy, přičemž se zohledňují zájmy členských států i občanů. Zatímco mezi zájmy první skupiny patří podpora zdrojů bez protekcionismu, občané by vždy rádi znali původ každého produktu, a to i za cenu čekání, než by byl tento režim uplatňován na všechny kategorie zboží.
Chceme, aby Evropská unie promlouvala jedním hlasem, na stejné úrovni jako všechny ostatní hlasy, které je silně slyšet na mezinárodních trzích. Zítra tedy podpoříme zprávu o uvádění země původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí, a budeme naléhat na Evropskou radu, aby se i ona co nejlépe přičinila o zakončení této legislativní cesty, která trvá již dlouhých šest let.
Mario Pirillo
(IT) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, zítra, pět let po návrhu nařízení, budeme konečně hlasovat o povinném uvádění země původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí. V průběhu let Evropský parlament při mnoha příležitostech potvrdil potřebu mít předpis, který by spotřebitelům dal právo na přesné informace o původu produktů a usnadnil by tak informovanější výběr.
Naše výrobky jsou často obětí padělání a zavádějícího označování. Toto nařízení by mohlo přispět k tomu, že by evropský obchod dostal větší záruky a obnovila by se konkurenceschopnost na mezinárodní úrovni. Doufám, že Parlament vyšle přesvědčivý signál a velkou většinou schválí zprávu paní Muscardiniové, které děkuji, stejně jako stínovému zpravodaji, panu Sustovi.
Peter Jahr
(DE) Pane předsedající, i v zemědělství mají spotřebitelé nárok na podrobné a jednoznačné informace o původu produktů prodávaných v Evropské unii. Tím jim můžeme umožnit, aby činili dobře informovaná a uvážená rozhodnutí o nákupech.
Dlouhodobým cílem však musí být, aby se naše přísné normy pro výrobky a bezpečnost vztahovaly i na dovážené produkty určené k prodeji v Evropské unii. To není otázka obchodních omezení, ale spíše naopak, cílem je nastolit stejné konkurenční podmínky jako rozhodující předpoklad spravedlivého celosvětového obchodu. Návrh usnesení předložený Komisí však bohužel tohoto cíle nedosáhne.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, s nadšením podporujeme toto nařízení a chtěl bych poděkovat zpravodajce, paní Muscardiniové, i pánům Sustovi a Rinaldimu. I já jsem přesvědčen, že toto opatření představuje přechodný krok. Musíme rozhodnout, zda je správné, aby se zákazník při koupi produktu dozvěděl, kde byl produkt vyroben. Cítíme, že je to správné. Je to nařízení, jehož cílem je transparentnost a ochrana práv spotřebitele. Momentálně nám téměř nezáleží na tom, zda je v zájmu ochrany práv transparentnosti a přehlednosti pro spotřebitele nějaký podnik, který přemístil výrobu, nějakým způsobem penalizován.
Pozorně jsem poslouchal slova švédského kolegy, pana Fjellnera, který pochází ze Stockholmu, a cítím potřebu mu odpovědět, že bych chtěl mít takovou jistotu jet do jeho země a koupit si oblek ze švédské produkce, u něhož bych si byl jist, že byl skutečně vyroben ve Švédsku. To proto, že ten oblek by mohl nést značku švédské firmy, i kdyby byl vyroben v malém výrobním závodě ležícím deset kilometrů od mého domova. Cítil bych se jako úplný blázen, kdybych cestoval až do Švédska koupit si něco, co bylo v oblasti, kde bydlím.
Proto vítám označení původu, pokud pro spotřebitele bude znamenat transparentnost a možnost mít jasno a vědět, a konečně alespoň minimální odpověď těm mnoha podnikům, které mají odvahu nepřenést výrobu jinam a jsou likvidovány nekalou soutěží.
João Ferreira
(PT) Pane předsedající, obhajujeme a oceňujeme možnost, aby byl uváděn původ, protože v tom ve všech ohledech spatřujeme nástroj na ochranu pracovních míst v evropském průmyslu, v neposlední řadě v malých a středních podnicích, jako nástroje proti sociálnímu a ekologickému dumpingu. Důležitý nástroj, ale nic víc. Jen nástroj. Není to všelék, to si nenamlouvejme. Není to kouzelné univerzální řešení tragických důsledků liberalizace a deregulace světového obchodu, řešení obrovských škod, které z této deregulace plynou.
Někteří z těch, kdo mají z této liberalizace užitek, jsou právě ti, kdo se vždycky stavěli proti označování původu. Jsou to velcí evropští dovozci a distributoři. Pokud jde o nás, budeme nadále bojovat proti protekcionismu, který přináší těmto zájmovým skupinám užitek na úkor obecného blaha a ke škodě tisíců malých a středních podniků po celé Evropě a ke škodě zaměstnanců, jejich práv a jejich platů.
Záležitostem spojeným s výrobou a zpracováním, které se týkají různých zeměpisných oblastí, se musíme věnovat se vší vážností, ale tyto problémy lze překonat a musí být vyřešeny co nejprůhledněji a informativním způsobem.
Seán Kelly
Pane předsedající, chtěl bych své kolegyni, paní Muscardiniové, slovy Shakespeara říci: udělala jste státu dobrou službu, protože příliš dlouho jsme byli světu dobrou vílou, daleko široko jsme šířili šlechetnost a svět se nám odvděčil tím, že s námi jedná jako s čarodějnicí. Viděli jsme to v Kodani a vidíme to v OSN, ale díkybohu, dnes večer začneme bojovat a nastolíme pro své spotřebitele a pro své výrobce stejné podmínky.
Je skutečně naprosto nesmyslné, že do Evropské unie může přicházet zboží ze třetích zemí bez jakéhokoli označení původu. Chtěl bych, abychom v tomto bodě zašli ještě dále. Moje kolegyně, paní Doddsová, uvedla, že by byla ráda, kdyby se označování rozšířilo i na zemědělství, a to je teprve první krok. Musíme našim spotřebitelům pomoci s výběrem, aby věděli, že volba, kterou činí, je správná, že nejde o žádné padělky a že je to pro každého poctivá hra.
Takže gratuluji své kolegyni, paní Muscardiniové. Konečně jsme se pohnuli vpřed.
Karel De Gucht
člen Komise. - Pane předsedající, vidím, že návrh je silně podporován v celém Parlamentu, takže mnoho poznámek, které zazněly, nebudu komentovat, protože většina z nich vyjadřuje podporu návrhu Komise a zprávě paní Muscardiniové k tomuto návrhu.
Pokud jde o předpisy o původu, chtěl bych jen říci, že je to velmi ustálený režim. Tyto předpisy jsou skutečně velmi stabilní a jsou dobře známé, neboť na základě těchto pravidel původu se platí clo, když produkt přichází na evropský trh. V podstatě jsou základem našeho návrhu. V tom nemůže nastat žádné nedorozumění.
Moje druhá poznámka se týká pozměňovacího návrhu uvedeného paní Muscardiniovou, v němž se vlastně navrhuje, aby toto nařízení "made in" bylo pilotním projektem, který bude po čtyřech letech vyhodnocen a možná změněn. Tento pozměňovací návrh si podle mne zaslouží podporu, neboť podle mého názoru posílí šance, jež má tento návrh v Radě.
Důvodem, proč se tento návrh z roku 2005 nestal součástí právních předpisů EU, je prostě to, že Rada ho nechce. Doposud ho odmítala, ale návrh paní Muscardiniové, aby se stal pilotním projektem na čtyři roky s tím, že po čtyřech letech bude vyhodnocen, je velmi dobrým krokem správným směrem. Proto Komise může přijmout navrhovaný pozměňovací návrh.
Cristiana Muscardini
zpravodajka. - (IT) Pane předsedající, dámy a pánové, chtěla bych poděkovat panu komisaři za uznání, které projevil návrhům, jež jsme vypracovali ve výboru. Byla to dlouhá práce s obtížným zprostředkováváním, ale pokusili jsme se vzít v úvahu zájmy všech. Chtěla bych poděkovat především stínovým zpravodajům, pánům Sustovi a Rinaldimu. Mohli jsme předložit text, který ve své úplnosti zahrnuje většinu problémů, jež nám byly předloženy.
Chtěla bych také poděkovat kolegům poslancům, kteří dnes večer z velké většiny vyjádřili podporu tomuto nařízení, ale především podporu demokracii a respektování spotřebitelů a evropských občanů. Doufám, že zítřejší hlasování může konečně odstartovat novou fázi Evropské unie, fázi, v níž se na jedné straně znovu potvrdí politická vůle Unie a na druhé straně se znovu potvrdí právo občanů EU na informace a na účasti při možnostech volby, které Unie učiní.
Byla to dlouhá práce plná kompromisů a jsem skutečně překvapena, že jsou zde stále někteří kolegové poslanci z několika zemí, kteří raději uvažují o zamítnutí nařízení, než aby zaručili svým spoluobčanům stejná práva, jaká mají občané Číny, Indie, Spojených států atd.
Doufám, že ráno budeme moudřejší a že každý z nás si uvědomí, že jednoho dne budeme požádáni, abychom vysvětlili, co jsme udělali dobře, co jsme udělali špatně a co jsme neudělali vůbec. Dnes musíme konečně jednat s pochopením toho, co pro nás svět představuje. Svoboda a demokracie se obhajují znalostmi.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat ve čtvrtek 21. října 2010.
Písemná prohlášení (článek 149)
Jiří Havel
písemně. - (CS) Vyjadřuji svou plnou podporu zprávě o uvádění země původu u různých výrobků dovážených ze třetích zemí. Návrh paní Cristiany Muscardiniové řeší doposud neexistující evropskou legislativní normu v této oblasti. Požadavek na označení původu u výrobků může přispět k zrovnoprávnění podmínek na světovém obchodním trhu, protože podobnou ochranu domácích výrobků již vyžadují různé světové ekonomiky, např. Spojené státy, Kanada nebo Japonsko. Ochrana tohoto typu tedy pomůže právě zboží vyrobenému v Evropské unii k větší konkurenceschopnosti vůči zboží z třetích zemí. Označování země původu rovněž přispěje k zachování tradičních výrobních metod, typických vlastností výrobků a kvality. Tento typ ochrany evropských produktů bude mít pozitivní vliv také na zachování pracovních míst ve všech členských státech. Dále bych chtěl uvést, že označení země původu zvyšuje informovanost spotřebitelů a transparentnost při rozhodování o koupi konkrétního výrobku a zamezuje případným podvodným tvrzením o původu výrobku nebo padělání.
Jarosław Kalinowski
písemně. - (PL) Dostupnost informací o původu produktů na trhu EU je velmi důležitá pro všechny spotřebitele. Uvádění země původu umožňuje občanům činit uvědomělé volby při nákupu konkrétního produktu a dává jim možnost vyhnout se zdravotním a bezpečnostním rizikům spojeným s produkty ze třetích zemí, které nesplňují jakostní normy. Nařízení o označování původu je také účinnou ochranou před paděláním a nekalou soutěží. Je důležité podrobně definovat formy a postupy při označování původu a stanovit pokuty za porušení ustanovení nařízení.
