Přírodní katastrofy v Evropské unii
Předseda
Začnu několika velmi smutnými informacemi o povodních v Evropě. Evropa byla znovu v tomto roce zasažena povodňovou katastrofou. V nedávné době postihla Belgii, Francii, Nizozemsko a severní Itálii - nyní jsou povodně ve střední Itálii - i jihozápad Anglie a několik dalších zemí. Možná, až se ujmete slova, protože brzy zahájím rozpravu, uvedete i další příklady závažných povodní, které Evropu postihly.
Došlo ke ztrátám na životech i hmotným škodám v hodnotě mnoha milionů. Před osmi lety byl zřízen Fond solidarity Evropské unie na pomoc zemím zasaženým přírodními katastrofami. Peníze vyhrazené ve prospěch tohoto fondu byly dosud vyžity při 33 závažných přírodních katastrofách. Dnes sdílíme bolest rodin obětí a těch, kterým voda vzala veškerý jejich majetek. Víme, že jsou to strašné a mimořádné události v životě každého takto postiženého člověka.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
Pane předsedo, dámy a pánové, v posledních týdnech zasáhly prudké povodně několik evropských zemí a srazily obyvatelstvo postižených oblastí na kolena.
Minulý týden ztratili život čtyři belgičtí občané v provinciích Waals-Brabant, Oost-Vlanderen a Henegouwen na hranici mezi hlavním městem a severní částí země. Z hlediska úřadů šlo o nejhorší povodeň za posledních 50 let. Za dva dny napršelo tolik vody, jako jindy za měsíc. Bylo to tak vážné, že při evakuaci nejhůře zasažených oblastí musela zasáhnout armáda.
Podobné situace nastaly v západní části Francie, kde bylo mnoho silnic neprůjezdných, což způsobilo problémy v dopravě. V důsledku vytrvalého deště, který bránil vstupu na pole, nebylo možné na podzim zasít.
Před dvaceti dny byla má vlastní země, Itálie, též velmi vážně zasažena v oblasti Veneto, kde došlo ke dvěma úmrtím, v oblastech Friuli-Venezia Giulia, Liguria a Calabria, kde došlo k jednomu úmrtí v každém regionu, a v provincii Salerno v Kampánii a Toskánsku, kde zemřeli tři lidé a desítky zraněných musely být vyproštěny z bahna a sutin a jedna osoba v Rovigu je stále pohřešována.
Škody dosahují více než 1 miliardy EUR, a to jen za bezprostřední práce, k tomu je nutné přičíst prostředky nutné na stavební práce. Více než 4 500 lidí bez domova, 280 obcí a více než 500 000 zasažených lidí, zničené zemědělské oblasti a 150 000 mrtvých kusů dobytka.
Chtěl bych upozornit na dva aspekty. Prvním je mimořádná mobilizace mechanismu pomoci a solidárního světa, který vyslal tisíce dobrovolníků na pomoc lidem zasaženým prvním stupněm tohoto mimořádného stavu. Zasluhují si od našeho orgánu poděkování a ocenění.
Druhý aspekt je spojen s dlouhodobými účinky, které tato katastrofa vyvolá. Struktura evropského zpracovatelského průmyslu se skládá z malých a středních podniků, které přišly o všechno: o stroje, vozidla i materiály. Totéž platí pro tisíce zemědělských podniků, jejichž plodiny byly zničeny, stejně tak však bahno vyřadilo z provozu traktory a stroje a poškodilo osivo, stáje a dobytkářské farmy byly zaplaveny a tisíce kusů dobytka a drůbeže se utopily.
Tyto zemědělské podniky, které již bojovaly s hospodářskou krizí, jsou nyní odsouzeny ke krachu. Povodně časem povedou ke zničení výrobní soustavy, k nezaměstnanosti a k vyčerpání takto zasažených pozemků. Evropa proto musí naléhavě plnit svou úlohu tak, že ujistí vlády těchto postižených zemí o své ochotě uvolnit prostředky z Fondu solidarity.
I pokud to bude znamenat porušení přísných kritérií pro aktivaci fondu a i bez schválení rozpočtu na rok 2011, musíme poskytnout našim spoluobčanům okamžitou odpověď, kteří i nyní stále pociťují účinky této velké krize a kteří mají právo pocítit, že Parlament stojí za nimi a Evropská unie poskytuje zásadní podporu.
Edite Estrela
Pane předsedo, jménem skupiny Pokrokové aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu bych chtěla ukázat naši solidaritu se všemi regiony zasaženými přírodními katastrofami a vyjádřit naši upřímnou soustrast rodinám obětí bouří. Rok 2010 začal tím, že byl svět šokován rozsahem tragédie způsobené katastrofou, jež zasáhla autonomní oblast Madeiru v Portugalsku. Krátce nato zbičovala bouře Xynthia Francii. Extrémní meteorologické jevy zasáhly i Španělsko, Belgii, Německo a Nizozemsko a způsobily značné škody.
Ve střední Evropě se letní povodně stávají stále častějším a ničivějším jevem. Tisíce lidí muselo utéci ze svých domovů v České republice, na Slovensku, v Maďarsku, Rakousku, Polsku, Itálii a Spojeném království a mnoho podniků muselo ukončit provoz. Každoročně jsou stovky tisíc hektarů lesa v jižní Evropě pohlceny požáry. Má se za to, že situaci zhoršuje změna klimatu a že přírodní katastrofy, které působí hrozné škody, pokud jde o ztráty na životech, škody na životním prostředí a omezenou hospodářskou činnost, jsou na vzestupu. Je nezbytné předcházet rizikům, zkoumat je a řádně řídit.
Podle mezinárodní strategie OSN pro omezování katastrof může v pobřežních zónách dopad přírodních katastrof snížit lepší územní plánování a ochrana ekosystémů. Na druhé straně je třeba posílit mechanismy civilní ochrany, zjednodušit nástroje reakce EU na katastrofy a zvýšit pružnost pravidel pro prováděcí předpisy. Pane předsedo, hovořil jste o Fondu solidarity. Je nepochopitelné, že Rada trvá na zablokování nového nařízení o Fondu solidarity, které Parlament schválil. Chtěla bych také poukázat na to, že Parlament nedávno schválil návrh na zřízení Evropské observatoře pro sledování sucha jako střediska znalostí, zmírňování a sledování účinků sucha. Větší investice do prevence a větší péče při přípravě a školení personálu mohou také přinést významnou změnu.
Dirk Sterckx
Pane předsedo, naše účast samozřejmě především patří obětem. V mé zemi utonuli čtyři lidé a podle mých informací i v jiných zemích stovky a tisíce lidí utrpěly obrovskou finanční a citovou újmu a škody na svých podnicích a domovech. Naše první myšlenky samozřejmě patří jim. V posledních týdnech, měsících a dokonce i letech se velký počet členských států potýkal s problémy s vodou, tedy s povodněmi. Mám na Komisi dotaz. Myslíte si, že by při hodnocení těchto událostí bylo užitečné pozvat odborníky z různých členských států, z různých regionů a nabídnout jim příležitost přednést nám své názory na to, co se stalo, abychom mohli lépe porozumět příčinám? Je to velmi složitá věc, ale myslím si, že pokud se budeme schopni dostat k jádru příčin, budeme také schopni diskutovat s těmito odborníky o nápravných opatřeních. Podle mého názoru by byla vhodná analýza rizik každého povodí, podobná těm, které jsme prováděli v oblasti životního prostředí v rámci směrnice o vodě. Musíme se jich také zeptat na preventivní opatření. Jak můžeme opakování takové katastrofy zabránit? Protože neustále očekáváme silné dešťové srážky, které se budou soustřeďovat do určitých oblastí; to byla přece příčina povodní. A konečně, jestliže se opět setkáme s novou mimořádnou situací, budeme muset zajistit, abychom byli schopni přijmout lépe koordinovaná opatření pro lepší odstranění následků záplav. Chtěl bych Komisi požádat, aby sdružila odborníky a umožnila nám nedávné katastrofy lépe posoudit.
Isabelle Durant
Pane předsedo, i já bych jménem skupiny Zelených/Evropské svobodné aliance chtěla vyjádřit svou soustrast všem rodinám a všem lidem, kteří byli zasaženi těmito tragickými povodněmi, všem, kdo ztratili své milované a všem, kdo utrpěli hmotné škody. Chtěla bych však také zmínit všechny hasiče, záchranáře a dobrovolníky, kteří v posledních několika týdnech v postižených oblastech velmi aktivně pracovali, a vyjádřit jim poděkování.
Oběti budou potřebovat pomoc a odškodnění nejen ve velmi krátkodobém výhledu, ale i v následujících měsících. Budeme také muset vypracovat důslednou a inovační politiku, která se bude zabývat jádrem problému, a já Komisi navrhuji tři druhy opatření.
Zaprvé, musíme uskutečnit renovační a stavební projekty, aby byla půda méně propustná, neboť při každé výstavbě průmyslového areálu, nákupního centra nebo bytových domů je třeba projekt vypracovat tak, aby se zabránilo zvyšování nepropustnosti půdy. To neplatí jen pro záplavová území.
Zadruhé, musíme přezkoumat postupy uplatňované v zemědělství. Intenzivní zemědělské politiky učinily půdu zranitelnější vůči náhlým změnám počasí. Proto bychom měli v souladu s tím posílit veškerá agroenvironmentální opatření.
A konečně jde o varování a koordinaci měst, aby se mohla na takové události připravit a čelit jim. Myslíme si, že komunikace a mobilizace nebyly někdy dostatečně rychlé a bude nepochybně třeba přemýšlet o aktivnějších postupech pro koordinaci a šíření meteorologických varování.
Proto navrhuji, aby Evropská unie přezkoumala všechny své politiky - preventivní politiky a aktivní politiky ve všech ostatních oblastech - a vypracovala politiky, které by v této věci mohly pomoci. Jinak zde budeme, až za několik měsíců dojde k dalším extrémnějším meteorologickým jevům, zase vyjadřovat soustrast obětem - lidem, rodinám i podnikům. Jsem přesvědčena, že bychom tomu měli předejít a že to můžeme učinit ve všech svých politikách.
Julie Girling
jménem skupiny ECR. - Pane předsedo, moje skupina rovněž vyjadřuje svou upřímnou soustrast lidem zasaženým těmito katastrofami. Mám s tím velmi osobní zkušenost, právě povodně v mém vlastním regionu mě poprvé dostaly do kontaktu s Evropským parlamentem a nakonec mě skutečně inspirovaly k tomu, abych se stala poslankyní, a uvolnění prostředků z Fondu solidarity při této příležitosti pro mě tedy rozhodně znamenalo velkou událost. Jen v tomto týdnu jsme měli v Cornwallu, který leží v mém regionu, další povodně.
To, co mám na mysli, již vyjádřil pan Sterckx, ale podle mého názoru je třeba to zopakovat. Myslím, že včasná varování jsou důležitá, ale všichni víme, jak rychle se počasí pohybuje a jak rychle se mění. Nevím, zda je užitečné investovat mnoho do včasných meteorologických varování, která již existují. Jde o to, co uděláte, když jste varováni. Jak řekl pan Sterckx, Evropa by jistě mohla velmi těžit ze situace, ze které bychom se mohli od sebe navzájem učit.
Vím, že v Gloucestershiru, odkud pocházím, nám po povodních velice pomohlo spojení zvláště s rakouskými regiony, kde měli velké zkušenosti s povodněmi v oblastech s vyšší nadmořskou výškou. My jsme je neměli.
Myslím, že by bylo velmi dobré, kdyby se Komise zaměřila na budování určitých regionálních propojení, abychom se regiony mohly navzájem učit, jak se s takovými situacemi vyrovnat, protože zcela jasně neustanou.
Lothar Bisky
Pane předsedo, jménem skupiny konfederace Evropské sjednocené levice a Severské zelené levice, bych chtěl vyjádřit svou soustrast obětem a zasaženým lidem touto katastrofou. Na tom se shodují všechny skupiny v Parlamentu. Rovněž se shodujeme na tom, že je třeba rychle zajistit pomoc. Již bylo řečeno mnoho rozumných věcí. Není třeba, abych je opakoval, ale plně je podporuji. Existuje i další aspekt, na který bych chtěl upozornit, a tím jsou dlouhodobé škody. Nesmíme zapomínat, že mnohé důsledky budou mít trvalejší dopady na přírodní prostředí, než nyní můžeme očekávat. Proto se mi zdá důležité, aby se Fond solidarity a námi přijímaná opatření zaměřily na tyto dlouhodobé důsledky ničení přírody.
Na konec bych chtěl zmínit ještě jednu věc. Můžeme zde sedět a o tomto problému jednat, ale nejdůležitější je, abychom poskytli podporu, aby lidé mohli začít pro sebe organizovat pomoc, protože lidé místním podmínkám rozumí lépe než my zde v Parlamentu.
Mara Bizzotto
Pane předsedo, dámy a pánové, jménem své skupiny bych chtěla vyjádřit svou solidaritu se všemi občany zasaženými povodní. Přesto bych chtěla hovořit o svém vlastním regionu, regionu s 5 miliony obyvatel, kde 500 000 lidí zasáhla povodeň, která postihla 131 obcí, vystěhovala 7 000 obyvatel, zaplavila 140 km2, způsobila evakuaci tří nemocnic a ztrátu dvou životů. Těžce bylo zasaženo zemědělství a plný dopad události pocítilo i 23 % podniků v oblasti Veneto. To jen pro vaši představu o rozsahu této katastrofy.
Evropa musí učinit víc. Evropa musí uvolnit prostředky z Fondu solidarity a my víme, že nebude-li schválen rozpočet, nelze fond využívat. Je krásné zde sedět a jednat o velkých strategiích, rozvojových plánech a mytických programech. Evropa by měla také více investovat do výzkumu a prevence hydrogeologických rizik, prosazovat odpovědné územní plánování a zajišťovat pobídky pro používání a rozvoj systémů včasného varování.
Měla by více investovat do hydraulických ochranných zařízení, protože naše řeky jsou ohroženy a budou nadále i zdraví našich občanů. Proto upřímně doufám, že Evropa pro jednou přijde s reakcí a nechá zaznít svůj hlas, protože je často obviňována z toho, že je příliš vzdálena svým občanům.
Předseda
Rozprava je ukončena.
Písemná prohlášení (článek 149)
Olga Sehnalová
Přírodní, ale jak ukázala nedávná tragédie úniku toxického kalu v Maďarsku, i průmyslové katastrofy v Evropě jsou jevem, který se bohužel objevuje poměrně často. Věrohodnost Evropské unie jako společenství solidarity v nouzi závisí právě na schopnosti účinně a hlavně rychle pomoci postiženým oblastem a jejich občanům. Hlavní roli zde hraje čas. Proto by pravidla, kterými se řídí případná pomoc, měla být co nejpružnější, zejména pokud jde o přeshraniční rozsah katastrof. Podmínka dosažení definované očekávané výše škod bez ohledu na velikost zasažených území a intenzitu škod se ukazuje jako nevyhovující. Vše skutečně nelze předvídat. Proto plně podporuji změny směrem k účinné a rychlé mobilizaci zdrojů. Možnost pomoci vlastním občanům je podle mého názoru i významným pozitivním prvkem ve vnímání EU. Jak lépe dokázat, že Evropa je zde pro občany?
