Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)
Priekšsēdētāja
Nākamais ir jautājumu laiks (B6-0138/2007).
Komisijai tiek uzdoti šādi jautājumi
Pirmā daļa
Temats: Piespiedu darbs Eiropā
Cilvēku tirdzniecība, lai tos ekspluatētu piespiedu darbā, pēdējos gados ES ir palielinājusies. Upuri, kas ir vai nu Eiropas Savienības pilsoņi, vai arī imigranti, cieš no jaunām verdzības formām. Kādus pasākumus Komisija ir ieplānojusi veikt, lai šai parādībai pieliktu punktu? Tā kā šādu tirdzniecību veicina dalībvalstu nespēja nodrošināt to, ka darba devēji ievēro darba likumdošanu un tiesību aktus par strādnieku tiesībām, kādus pasākumus Komisija ir paredzējusi veikt, lai šo problēmu risinātu?
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētājas kundze, piespiedu darbs un cilvēku tirdzniecība darbaspēka izmantošanas nolūkos ir milzīgi pamattiesību pārkāpumi, un mēs esam pilnībā apņēmušies šādus noziegumus novērst un apkarot.
Saskaņā ar starptautisko darba organizāciju aprēķiniem, 2005. gadā pasaulē piespiedu darbā bija iesaistīti vismaz 12,3 miljoni cilvēku. Apmēram piektā daļa no tiem ir cilvēku tirdzniecības upuri.
Cilvēku tirdzniecība darbaspēka izmantošanas nolūkos galvenokārt ir organizētās noziedzības biznesa veids, kas gadā nes 12 miljardus dolāru lielu peļņu. Mums ir zināms arī tas, ka cilvēku tirdzniecība vēl arvien ir zema riska noziegums.
Eiropas stratēģijas mērķis ir panākt, ka no zema riska un augstas atdeves nodarbes tā kļūst par augsta riska un zemas atdeves nodarbi. Ir nepieciešama integrēta stratēģija cīņai pret cilvēku tirdzniecību darbaspēka izmantošanas nolūkos, kas ietvertu profilaksi, apsūdzības un upuru aizsardzību un palīdzību tiem.
Komisija koordinēs visu ieinteresēto pušu un profilakses stratēģijas īstenošanā iesaistīto iestāžu tīkla izveidi. Pirmkārt, tie ir darba inspekcijas dienesti, darba devēju organizācijas un arodbiedrības.
Kas attiecas uz profilaksi, galvenais mērķis ir nodrošināt darba likumdošanas ievērošanu visās darba vietās un tādējādi cīnīties pret nelegālo nodarbinātību, īpaši tajos sektoros, kuros riska faktors ir augstāks, starp tiem arī lauksaimniecībā, celtniecībā, pārtikas pārstrādē un mājsaimniecības darbos.
Esmu apņēmies arī izstrādāt jaunus tiesību aktus par cilvēku tirdzniecības un imigrantu darbaspēka izmantošanas apkarošanu. Šādu tiesību aktu piemērs ir pašreizējais direktīvas priekšlikums, kurš nosaka sankcijas pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu piederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli. Šī priekšlikuma mērķis ir efektīvāk cīnīties pret imigrantu ekspluatāciju, izmantojot preventīvas administratīvās sankcijas un nopietnākajos gadījumos, piemēram, cilvēku tirdzniecības un īpaši ekspluatējošu darba apstākļu gadījumos, arī soda sankcijas.
Izmeklēšanai un apsūdzību izvirzīšanai ir jākļūst efektīvākai. Tiesībaizsardzības amatpersonām būtu pilnībā jāizmanto tiesību akti pret cilvēku tirdzniecību darbaspēka izmantošanas nolūkos, arī tie tiesību akti, kas pakļauti pamatlēmumam par cilvēku tirdzniecību un direktīvai par uzturēšanās atļauju piešķiršanu cilvēku tirdzniecības upuriem.
Kā rāda dalībvalstu labā prakse, pasākumi palīdzības sniegšanai cilvēku tirdzniecības upuriem ir būtiski, lai aizsargātu pamattiesības un tajā pašā laikā veicinātu veiksmīgu apsūdzību izvirzīšanu. Palīdzības, uzturēšanās statusa un atbalsta sniegšana, lai atrastu labākas darba un dzīvošanas alternatīvas, nodrošinās cilvēku tirdzniecības upuru sadarbību kriminālprocesu laikā un atvieglos vainīgo personu sodīšanu.
Nobeigumā, saistībā ar pirmo atzīmējamo Dienu pret cilvēku tirdzniecību nākamā gada 18. oktobrī Komisija kopā ar dalībvalstīm izstrādās ieteikumus upuru (pirmkārt, visu tādu sociāli mazaizsargāto kategoriju kā bērni) identifikācijai un atbalstīšanai, pamatojoties uz ciešu sadarbību starp tiesībaizsardzības iestādēm, prokuratūrām, NVO un citiem pakalpojumu sniedzējiem.
Silvia Ciornei
(RO) Priekšsēdētājas kundze, ļaujiet man pateikties komisāram Franco Frattini par viņa atbildi. Pēc tam, kad iesniedzu savu jautājumu, es tikos ar komisāru, un mēs pārrunājām cilvēku tirdzniecības apkarošanas aspektus. Es ļoti novērtēju Eiropas Komisijas un komisāra personīgo iesaistīšanos šī fenomena apkarošanā, un esmu priecīga, ka 18. oktobrī Eiropas Komisija aizsāks reālus pasākumus, lai apturētu šo fenomenu, ieskaitot tos, ko minēja komisārs, piemēram, kriminālsankciju ieviešana nopietniem nelegālās nodarbinātības gadījumiem.
Es vēlos jautāt, vai komisārs Eiropas Komisijas vārdā plāno no Padomes lūgt mandātu, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Konvenciju par rīcību pret cilvēku tirdzniecību, kas ir ļoti efektīvs juridisks instruments cilvēku tirdzniecības apkarošanā.
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, atbilde pavisam noteikti ir jā. Mēs un es personīgi esam apņēmušies nodrošināt, lai Eiropa būtu ne tikai dalībniece, bet arī galvenā dalībniece saistībā ar visiem starptautiskajiem instrumentiem.
Attiecībā uz instrumentu, ko jūs norādījāt, kā arī citām konkrētajām iniciatīvām, dāmas un kungi, ir jānorāda, ka Komisija, protams, nevar visu paveikt viena. Es vēlētos ierosināt pieņemt direktīvu par kriminālsankcijām, kas piemērojamas izmantotājiem vai precīzāk būtu teikt vergu tirgotājiem, kuri ekspluatē un ļaunprātīgi izmanto savas tirdzniecības upurus, tomēr, ja dalībvalstis nesniegs savu piekrišanu, ja mazu, lielu un vidēju uzņēmumu tīkls Eiropā neatbalstīs mūs, šie instrumenti būs daudz mazāk efektīvi. Tādēļ mans lūgums ir sadarboties.
Reinhard Rack
(DE) EURO 2008 nākamgad noritēs Austrijā un Šveicē. Cilvēku tirgotāji un sieviešu tirgotāji jau ir tam sagatavojušies. Vai Komisija arī ir sagatavojusies?
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Šīs ir ļoti svarīgs jautājums. Mums bija samērā laba pieredze 2006. gadā, kad Vācijā notika pasaules kausa izcīņa futbolā. Mēs strādājām ciešā sadarbībā ar visām dalībvalstīm, policijas dienestiem un Vācijas iestādēm. Mēs šajā periodā spējām novērst vismaz 3000 vai 4000 jaunu upuru tirdzniecību Vācijā. Mēs esam gatavi to atkārtot.
Mēs pašlaik gatavojam ziņojumu, kas drīzumā tiks publicēts, par ļoti svarīgajiem Eiropas sadarbības rezultātiem. Jums varbūt ir zināms, ka vismaz 12 dalībvalstis sadarbojās tādu pasākumu ieviešanā, kas uz robežām ļauj aizturēt un kontrolēt aizdomīgus cilvēkus, kuri cenšas nelegāli ievest jaunus šīs cilvēku tirdzniecības upurus. Mēs to pašu esam gatavi darīt nākamgad sadarbībā ar Vāciju, Austriju un Šveici, kurās arī notiks čempionāti. Vācija šajā jomā ir paveikusi ļoti labu darbu.
DanutBudreikait
(LT) Fenomens, ka tiek ņemti cilvēki un nodarbināti piespiedu kārtā, un tādējādi tiek atņemtas tiesības brīvi pārvietoties un brīvi rīkoties, situācija, kad nav iespējams aiziet no konkrētā darba, atrodoties gluži kā cietumā, nav nekas jauns. Mēs uzzinām to plašsaziņas līdzekļiem un dažādām izmeklēšanām. Vai Komisijai ir pieejama jebkāda vispārēja, statistiska informācija par valstīm, kur ir bijuši šādi gadījumi, un vai jums nešķiet, ka tas ir krimināltiesību jautājums? Dalībvalstij nav tiesību atturēties no noziedznieku sodīšanas, kuri atņēmuši citiem brīvību.
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, mēs pavisam noteikti apzināmies satraucošos notikumus. Mēs arī apzināmies, ka dažas dalībvalstis pastiprina savu sadarbību apkarošanas un represiju pasākumos. Tomēr uzskatu, ka aprakstītie kriminālnoziegumi ir Eiropas mēroga problēma.
Kad, kā jūs norādījāt, cilvēki tiek piespiesti strādāt nežēlīgos apstākļos, turēti kā ķīlnieki, mēs nevaram atbildīgos sodīt, piemērojot tikai tiesību normas, kas ir spēkā nelegālās nodarbinātības jomā, jo šādi kriminālnoziegumi ir uzskatāmi arī par citu cilvēku paverdzināšanu. Tikai tad mēs varēsim uzlabot situāciju. Lūk, piemērs: tikai tad, kad mēs nopietni nodefinēsim šos noziegumus, ko tie, kā uzskatu, ir pelnījuši, mēs varēsim piemērot Eiropas apcietināšanas orderi.
Tas ir tikai piemērs, bet, kā jūs zināt, Eiropas apcietināšanas orderis tiek piemērots vienai noziegumu kategorijai - nopietniem noziegumiem -, un tas nozīmē, ka dalībvalstis, pie kurām es vēršos, ir izteikušas vēlmi padarīt stingrākus valsts krimināllikumus, lai galu galā varētu definēt šādus noziegumus kā patiesi nopietnus, kas jau ir noticis dažās dalībvalstīs, tādējādi paverot iespēju funkcionēt Eiropas sadarbības instrumentiem, kas tikušu izveidoti šim nolūkam. Tas ir būtisks priekšnosacījums.
Temats: Cīņa pret starptautisko noziedzību un Eiropas Kopienu Tiesa
Eiropas Savienības attīstība ir notikusi, pamatojoties uz tiesību aktu piemērošanu, taču nesenā kavēšanās cīnīties pret starptautisko noziedzību ir novedusi pie lēmumu pieņemšanas trešajā pīlārā, t.i., pamatojoties uz valdību sadarbību un šos lēmumus neiesniedzot pārbaudīšanai Eiropas Kopienu Tiesā. Vai Komisija uzskata, ka lielākas tiesiskās skaidrības interesēs Eiropas Savienībā ir iespējams stiprināt trešā pīlāra pasākumu tiesisko pārbaudi?
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Kopienu Tiesai ir liela nozīme trešā pīlāra instrumentu likumības, ieviešanas un piemērošanas nodrošināšanā.
Saskaņā ar Līguma 35. pantu, Tiesas kompetencē pēc dalībvalsts tiesas vai tribunāla pieprasījuma ir sniegt prejudiciālus nolēmumus par pamatlēmumu un lēmumu spēkā esību un interpretāciju, par to konvenciju interpretāciju, kas pieņemtas saskaņā ar Līguma VI sadaļu, un šo konvenciju īstenošanas pasākumu spēkā esību un interpretāciju.
Tomēr šāda Eiropas Kopienu Tiesas kompetence attiecas tikai uz tām dalībvalstīm, kas ir paziņojušas, ka atzīst šīs tiesas jurisdikciju. Turklāt dalībvalstis, kuras ir akceptējušas jurisdikciju, to var ierobežoti attiecināt tikai uz valsts augstākajām tiesām vai tribunāliem. Diemžēl šobrīd Eiropas Kopienu Tiesas kompetenci sniegt prejudiciālus nolēmumus par trešā pīlāra instrumentiem ir atzinušas tikai 16 dalībvalstis, un divas no tām ir paziņojušas par ierobežojumiem. Manuprāt, tas ir nepietiekami un nepieļauj atbilstošu dialogu starp Eiropas Kopienu Tiesu un valstu tiesām, kas Eiropas Savienības tiesību aktus piemēro ik dienu.
Turklāt Eiropas Kopienu Tiesas kompetencē ir pārskatīt pamatlēmumu un lēmumu spēkā esību. Gan dalībvalstis, gan Komisija var iesniegt prasību Eiropas Kopienu Tiesā, lai apstrīdētu šo pasākumu spēkā esību. Praksē Komisija šo iespēju ir izmantojusi divas reizes. Tās ir lietas, kurās tika prasīts anulēt pamatnolēmumu par krimināllikumu piemērošanu vides aizsardzības un kuģu radītā piesārņojuma jautājumiem. Bet, pēc manām domām, šie noteikumi arī jāpilnveido. Īpaši pašreizējais Līgums nenosaka mehānismu, kas līdzinātos Kopienas tiesību aktu pārkāpumu procedūrai un kas dotu iespēju uzraudzīt instrumentu ieviešanu dalībvalstu tiesību sistēmās.
Savu viedokli par trūkumiem attiecībā uz Eiropas Kopienu Tiesas kompetenci brīvības, drošības un tiesiskuma jomās esmu izteicis divos paziņojumos par Hāgas Programmas ieviešanu, ko Komisijai iesniedzu 2006. gadā un 2007. gada jūlijā. Tādēļ Komisija atzinīgi vērtē uzdevumu, par ko vienojušās dalībvalstis un kas jāveic starpvaldību konferencei - pabeigt reformētā līguma izstrādi. Es ceru, ka saskaņā ar reformēto līgumu Eiropas Kopienu Tiesa būs pilnībā atbildīga par jautājumiem visās tiesiskuma, brīvības un drošības jomās. Tas ir svarīgi, lai risinātu iepriekš saskaņotā darba vājo ieviešanu dalībvalstīs.
Manuel Medina Ortega
(ES) Priekšsēdētājas kundze, komisārs sniedza atbildi, kādu jau biju gaidījis, jo apzinos, cik lielu nozīmi viņš piešķir tiesības reglamentējošām iestādēm.
Tomēr problēma ir faktā, ka Konstitucionālais līgums ir joprojām nenoteiktā pozīcijā: mēs nezinām, vai mums izdosies to noslēgt, bet pa to laiku mums ir jādarbojas šajā Kopienā, no vienas puses, ķerot teroristus un, no otras puses, nodrošinot juridisko noteiktību.
Jautājums, ko vēlos uzdot komisāram, ir, vai, ņemot vērā faktu, ka daļai dalībvalstu nav vēlēšanās uzņemties saistības attiecībā uz Eiropas Kopienu Tiesu, viņš uzskata, ka ir pareizi, ja mēs turpinām pieņemt pretterorisma pasākumus, ja tie netiek saistīti ar tiesu stiprināšanu. Citiem vārdiem sakot, ikreiz, kad tiek pieņemti šāda rakstura pasākumi, dalībvalstīm būtu jāatzīst Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcija. Pretējā gadījumā mēs saskarsimies ar iespēju, ka tiek pieņemtas autoritāras vai piespiedu metodes bez iespējas vērsties Tiesā.
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, šis ir ļoti delikāts jautājums. No vienas puses, es uzskatu, ka dalībvalstīm ir jāuzņemas saistības, un, manuprāt, to pirmais pienākums ir oktobrī, Portugāles prezidentūras laikā, piekrist priekšlikumam, kas starpvaldību konferencē tika saņemts no Eiropadomes, par ļoti skaidru mandātu, kas ietver jaunas Eiropas Kopienu Tiesas pilnvaras.
Nav šaubu par to, ka mums ir jābūt spējīgiem spert lielu soli uz priekšu, īpaši saistībā ar pašiem delikātākajiem jautājumiem, jutīgākajos sektoros, piemēram, attiecībā uz trešo pīlāru, kur visbeidzot Tiesai būs jurisdikcija. Mums beidzot būs iespēja saņemt pilnīgu Eiropas Kopienu Tiesas atskaiti.
Es vēlos norādīt, ka dažos gadījumos dalībvalstis pat negribīgi ievēro Tiesas norādes; Eiropas Kopienu Tiesa informēja mūs, ka dažās jomās krimināltiesības var būt arī Eiropas instruments; Tiesa sacīja to saistībā ar piesārņošanu, kas, piemēram, ir jutīgs jautājums. Dažas dalībvalstis joprojām iebilst šādiem nolīgumiem, kuriem diemžēl ir jātiek pieņemtiem vienprātīgi un kas izriet no Tiesas lēmuma; tomēr tās joprojām turpina iebilst.
Ir skaidrs, ka šo problēmu iespējams atrisināt tikai tad, ja Portugāles prezidentvalstij izdosies panākt vienošanos oktobrī. Tas būtu ievērojams sasniegums un tas lēciens uz priekšu, ko minējāt un ko pilnībā atbalstu.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, tas ir atklāts noslēpums, ka dažās jaunajās ES dalībvalstīs organizētās noziedzības aprindas ir labās attiecībās ar augstākajām politikas aprindām. Cik lielā mērā un kādā veidā Eiropas Savienība palīdzēs šīm Austrum- un Dienvidaustrumeiropas valstīm, kurām ir ievērojamas monetāras un finansiālas problēmas, apkarot sadarbību starp politiku un organizēto noziedzību?
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, manuprāt, šis galvenais mērķis neattiecas tikai uz Austrumu valstīm, jo galvenais mērķis ir panākt spēcīgu, bezkompromisa un pastāvīgu korupcijas apkarošanu.
Korupcijas apkarošana nevar beigties, piemēram, gadījumos, ja kāda valsts kļūst par Eiropas Savienības dalībvalsti. Mēs esam strādājuši ar daudzām kandidātvalstīm, kas vēlāk kļuvušas par Eiropas Savienības dalībvalstīm. Šīs valstis sasniedza ļoti labus rezultātus, un tagad mēs esam ieinteresēti sadarboties ar, piemēram, valstīm, kas nav kandidātvalstis, bet ir tikai mūsu kaimiņi: Rietumbalkānu valstīm, svarīgiem partneriem kā Ukraina, valstīm, ar kurām mums ir svarīga partnerība. Uzskatu, ka mūsu interesēs vienmēr ir palīdzēt šīm valstīm pilnībā iznīdēt korupciju; bizness un politika vienmēr ir saistīti ar korupciju.
Mana atbilde uz jautājumu pavisam noteikti ir apstiprinoša. Eiropas Savienība ir ieinteresēta, un domāju tas ir arī mūsu interesēs, un es teiktu, ka tas ir arī šo valstu iedzīvotāju interesēs, jo cilvēkiem, kas cieš no korupcijas, kas saistīta ar politiku, ik dienu tiek liegtas viņu tiesības. Tas ir tas, ko esam parādā Eiropai un šo valstu iedzīvotājiem.
Hubert Pirker
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, nelegālu imigrāciju organizēšana un cilvēku tirdzniecība ir būtiskas organizētas noziedzības nozares. Mēs kā Eiropas Savienība izveidojām Frontex ar jūsu palīdzību - laba ideja, kas apgrūtināta ar ievērojamām ieviešanas problēmām: dalībvalstis nesniedz atskaites, pasākumi tika pārtraukti jūlijā un tika pabeigti tikai septembrī. Ko jūs darīsiet, lai panāktu, ka Frontex instruments funkcionē efektīvi un nodrošina dalībvalstīm nepieciešamo palīdzību visu gadu, lai mūsu rokās būtu efektīvs instruments, ar ko apkarot organizētu nelegālo imigrāciju - jūs taču arī to vēlētos sagaidīt ?
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, manuprāt, mēs jau tagad esam sasnieguši ļoti būtiskus rezultātus. Ja kāds no jums salīdzinātu 2006. gada pirmo astoņu mēnešu statistiku ar 2007. gada laikposmu no janvāra līdz augusta beigām, jūs no oficiālajiem statistikas datiem secinātu, ka nelegālo imigrantu skaits no Vidusjūras centrālās daļas, salīdzinot 2006. gadu ar 2007., ir samazinājies par 40 % un Kanāriju salu gadījumā - par vairāk nekā 60 %. Tas pierāda, ka Frontex sāk gūt labus rezultātus.
Šonedēļ Frontex otra misija, ar nosaukumu Nautilus II, dosies uz Vidusjūras centrālo daļu; Esmu arī ierosinājis trešo Frontex misiju Vidusjūras Rietumu daļā starp Baleāru salām, Spāniju, Maroku un Sardīniju. Tie ir pasākumi, kuriem ir nepieciešama lielāk sadarbība saistībā ar komandu, kuģiem, helikopteriem un lidmašīnām.
Sadarbība starp dalībvalstīm kļūst ar katru dienu labāka, jo tās redz rezultātus. Tomēr ir jāpalielina Frontex darbinieku skaits, jo, kā jau jūs, iespējams, zināt, Frontex šobrīd strādā mazāk par 90 cilvēkiem, kas koordinē pasākumus visā ārējo robežu teritorijā. Atceroties sākotnējos rezultātus, nav šaubu par to, ka tas liecina par rekorda efektivitāti.
Šajā sakarā mēs paļaujamies uz šī Parlamenta atbalstu, lai Frontex varētu palīdzēt ne tikai finansiāli, bet arī profesionālo spēju jomā, kuras jau piemīt, tomēr ir acīmredzami, ka tās vēl netiek izpaustas pietiekamā apmērā.
Temats: ES pētniecības nozīme saistībā ar ES pārtikas politiku
Ņemot vērā ES pastāvošos pretrunīgos viedokļus par ģenētiski modificēto (ĢM) pārtiku, vai Komisija varētu izklāstīt savu viedokli attiecībā uz pētniecības nozīmi šajā jomā.
Vai Komisija varētu norādīt, vai no zinātniskā viedokļa ir iespējams, ka kāda no ES dalībvalstīm sevi varētu pasludināt par zonu, kas ir brīva no ĢM pārtikas? Ja tā, vai šāds apzīmējums atbilst attiecīgajiem ES tiesību aktiem šajā jomā un kā būtu iespējams noteikt šāda apzīmējuma autentiskumu attiecībā uz lopkopības produkciju?
Vai Komisijas veiktie pētījumi norāda, ka ES būtu izdevīgi pieņemt no ĢM pārtikas brīvas zonas statusu, un ja tā, tad kādas varētu būt iespējamās sekas?
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Es vēlētos pateikties cienījamai deputātei Mairead McGuinness par šo jautājumu. Vispirms es vēlētos uz jūsu jautājumu atbildēt vispārīgi par ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO). Agrāk Komisija ģenētiski modificētas pārtikas pētniecības projektus finansēja Piektajā pamatprogrammā un arī Sestajā pamatprogrammā, arī vairākus projektus, kas palīdz atspoguļot ģenētiski modificētas pārtikas nekaitīguma izvērtēšanu.
Tika finansēti arī projekti, kas pētīja ĢMO un tradicionālo kultūru līdzāspastāvēšanu un pievērsās arī izsekojamības jautājumiem. Šie projekti galu galā palīdzēs samazināt izmaksas un nodrošināt informētu patērētāju izvēli atbilstoši Kopienas tiesību aktiem. Šogad pirmajā Septītās pamatprogrammas projektu pieteikumu konkursā Komisija aicināja iesniegt projektu pieteikumus par pētījumiem par ĢMO īstermiņa un ilgtermiņa ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību, un tās mērķis bija atbalstīt uzlabotu metožu izveidi uzraudzībai pēc pārdošanas un šo metožu iespējamo ierobežojumu analizēšanu . Lai gan izvērtēšana jau ir pabeigta, projektu pieteikumu atlases process finansēšanai vēl arvien notiek.
Turklāt Komisija Vides ģenerāldirektorātā ir uzsākusi papildu pētījumu par ģenētiski modificētu kultūru ilgtermiņa ietekmi uz veselību, bioloģisko daudzveidību un vidi. Šī pētījuma galvenais mērķis būs noteikt potenciālo risku prioritātes visā pasaulē audzētu galveno kultūru tirdzniecības kombinācijām, apkopojot un analizējot informāciju no profesionālās literatūras un attiecīgajām organizācijām gan ES, gan ārpus tās. Ņemot vērā nepieciešamo pētniecības un ĢM kultūru audzēšanas kompetenci, pētījuma rezultāti tiek gaidīti nākamajā pavasarī.
Nākotnē Komisijas finansētie pētījumi varētu ietvert nekaitīguma izvērtēšanas instrumentus, riska un ieguvumu izvērtēšanu, arī informāciju par risku un tā izpratni, riska konstatēšanas metodes, veidus, kā nodrošināt izsekojamību un ģenētiski modificēto un tradicionālo organismu līdzāspastāvēšanu.
Par jūsu jautājuma otro daļu par līdzāspastāvēšanu es vēlētos izteikt dažas piebildes. Ir jāatzīmē, ka atļautos ĢMO ES var brīvi tirgot un izmantot saskaņā ar sniegto atļauju. Tiesību akti, kas ES atļauj ĢMO nonākšanu tirgū un to apzinātu izplatīšanu vidē neparedz iespēju izveidot zonas, kurās ĢMO audzēšana un laišana tirgū būtu pilnībā aizliegta. Vispārējs aizliegums būtu pretrunā Kopienas tiesību aktiem, it īpaši Direktīvai 2001/18/EK par ĢMO apzinātu izplatīšanu vidē.
Patiesi, tikai tos ĢMO, kas zinātniski ir novērtēti kā nekaitīgi videi un dzīvnieku un cilvēku veselībai, ir atļauts laist tirgū. Īpašs produkta aizliegums ir zinātniski jāpamato saskaņā ar šīs direktīvas 23. pantu, tā saucamo drošības klauzulas pantu.
Kopienas pētījumi par līdzāspastāvēšanu pētī piemērotus pasākumus, ar kuru palīdzību praktiskā un viegli īstenojamā veidā atdalīt atļautās ĢM kultūras no tradicionālajām un bioloģiski audzētajām kultūrām. Pētījuma rezultāti rāda, ka pietiekama atdalīšana ir iespējama galvenajām līdz šim pētītajām kultūrām -kukurūzai un cukurbietēm. Tomēr palielinoties komercaudzēšanai, ģenētiski modificēto kultūru apjomam ES un ģenētiski modificētas pārtikas un barības importam, ģenētiski modificētu gēnu gadījuma rakstura klātbūtne un sajaukšanās kļūst nenovēršama.
Par jūsu jautājumu par iespējām pārbaudīt no ĢMO brīvas zonas apzīmējumu attiecībā uz lopkopības produktiem, es vēlētos jūsu uzmanību vērst uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes paziņojumu dokumentā, kas publicēts pavisam nesen, 2007. gada 20. jūlijā, un kurā EPNI norādīja, ka pašlaik nav pieejams neviens paņēmiens, kas par tādiem dzīvnieku izcelsmes produktiem kā gaļa, piens vai olas ļautu ticami noskaidrot, vai dzīvnieku barībā ir ietilpuši ĢM augi; vai citiem vārdiem sakot, izmantojot pašreiz pieejamos paņēmienus, ēdamos dzīvnieku izcelsmes produktos nav konstatēti ĢM augu DNS fragmenti vai proteīni.
Lai piebilstu kaut ko par manu kolēģu jomu, teikšu, ka Komisija turpina izvērtēt līdztekus pastāvošos pasākumus, par kuriem dalībvalstis ziņojušas saistībā ar atbilstību Kopienas tiesību aktiem. Padome lūdza Komisijai kopā ar dalībvalstīm tehniskā līmenī izstrādāt pamatnostādnes par katras kultūras gadījumā līdztekus pastāvošajiem pasākumiem.
Komisija pašlaik veido Eiropas līdzāspastāvēšanas biroju, kas kopā ar valstu ekspertiem un ieinteresētajām pusēm veiks šo tehnisko darbu. Darbu ir paredzēts sākt līdz 2007. gada beigām. Pirmā kultūra, kas tiks apskatīta, ir kukurūza.
Kas attiecas uz turpmākiem soļiem saskaņošanas virzienā, Komisija plāno dalībvalstu sasniegumus attiecībā uz likumdošanas režīmiem un praktisko pieredzi ar ĢM kultūru kultivēšanu apkopot ziņojumā, ko paredzēts izstrādāt 2008. gadā. Tas būs pamats lēmumu pieņemšanai par nākotnes pasākumiem, kas veicami šajā jomā.
Visbeidzot, kas attiecas uz jautājuma pēdējo daļu par potenciālajām sekām saistībā ar no ĢMO brīvas zonas statusu, es vēlētos izteikt dažas piebildes. Zemniekiem ir tiesības pašiem izlemt neaudzēt ĢMO vai brīvprātīgi izveidot zonas, kurās ĢM kultūras netiek audzētas. Šīs zonas var izveidot, tikai visiem attiecīgā apvidus zemniekiem brīvprātīgi un vienprātīgi vienojoties, tajā pašā laikā jebkuram no zemniekiem ļaujot izstāties no šīs vienošanās un audzēt atļautos ĢMO, ja viņš vai viņa tā vēlētos.
Reģioni vai zemnieki, kas nevēlas audzēt ĢMO vai vēlas pieņemt no ĢMO brīvas zonas statusu, noteikti var izmantot pētniecības pamatprogrammās veikto pētījumu atklājumus. Līdz šim mūsu pētniecības projektu rezultāti nenorāda ne uz kādiem iemesliem, kādēļ no ĢMO brīvas zonas statuss būtu īpaši labvēlīgs sabiedrības veselībai vai videi.
Kas attiecas uz citiem ar jūsu jautājumiem saistītiem aspektiem, arī ekonomiskajām sekām, ko radīs brīvprātīga atturēšanās no ĢM kultūru audzēšanas, tie ir atkarīgi no daudziem faktoriem, arī no ĢM un tradicionālo kultūru cenām, no ĢM un tradicionālo kultūru agronomijas atšķirībām, ražas, sēklu izmaksu atšķirībām utt. No vietējiem faktoriem, kaitēkļu ietekmes, klimatiskajiem apstākļiem, lauksaimniecības ražošanas struktūras utt. un no likumdošanas nosacījumiem, lai nodrošinātu ĢM kultūru un tradicionālās un bioloģiski audzētās produkcijas līdzāspastāvēšanu.
Ietekme uz ekonomiku dažādos reģionos un dalībvalstīs droši vien atšķirsies. Šādas atšķirības ir redzamas arī ĢM kultūru audzēšanas uzsākšanas rādītājos dažādos Eiropas reģionos.
ES lopkopības produkcija lielā mērā ir atkarīga no tādas dzīvnieku barības importa, kas iegūta no sojas pupām, kukurūzas un citām kultūrām. Lielākā daļa importēto barību, kas iegūtas no kukurūzas un sojas pupām, ir apzīmētas kā ģenētiski modificētas. Oficiāli pārbaudīta barība no ģenētiski nemodificētām sojas pupām pašlaik ir pieejama tikai nelielā tirgus segmentā. Ņemot vērā ĢM sojas pupu ražošanas daļas palielināšanos visā pasaulē, šo segmentu varētu paplašināt, taču, protams, ar augstākām izmaksām.
Priekšsēdētāja
Paldies, komisāra kungs. Esmu pateicīga par jūsu atbildi, taču tā bija samērā gara, man šķiet, ka man jāpiebilst - gandrīz deviņas minūtes.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētājas kundze, es runāšu īsi. Kamēr jūs komisāram izsakāt rājienu, es vēlētos pateikties, jo ļoti bieži mēs nesaņemam informāciju, un esmu ļoti pateicīga par skaidrības ieviešanu. Man būs jāizpēta detalizētā informācija. Man ir divi komentāri un viens jautājums, un es skatīšos pulkstenī.
Vai valstij būtu brīvprātīgi jāizvēlas būt brīvai no ĢMO? Tas tiek ierosināts Īrijā; tā ir valdības programmas daļa, kas tiek risināta. Vai mēs kā valsts varētu nolemt, ka mēs nevēlamies ievest pārtiku, kas ražota, piemēram, no tādu dzīvnieku gaļas, kas ēduši ĢM produktus, vai arī, ka nevēlamies ievest mūsu valstī kādu noteiktu pārtikas veidu tādēļ, ka mēs vēlamies būt brīvi no ĢMO? Vai jūs uztrauc šādas politikas ietekme uz labības cenām?
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Es teikšu atklāti, ka man ir nedaudz grūti jums atbildēt. Protams, būs jāseko spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem. Tāda būtu tieša atbilde. Ja jautājums būtu saistīts ar pētniecību un attīstību, man būtu vieglāk atbildēt, taču es domāju, ka atbilde ir samērā vienkārša: tam ir jāatbilst spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem.
Jim Allister
Vai šis nav gadījums, kad Komisijas nogaidošā pieeja ĢMO apstiprināšanā palīdz palielināt ES lopbarības cenas? Piemēram, pārmērīgi ilgā vilcināšanās apstiprināt kukurūzas blakusprodukta Hercules izmantošanu smagi skāra mūsu labības tirdzniecības konkurētspēju, taču ĢM produkts no Argentīnas GA 21 ES ir apstiprināts cilvēku patēriņam, nevis dzīvnieku barībai. Vai nebūtu laiks šo situāciju racionalizēt un padarīt jēdzīgāku un pārtraukt politisko korektumu, kas to visu vada?
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Es tikai vēlētos uzsvērt, ka, manuprāt, mēs tiešām ļoti cenšamies veikt visus iespējamos pasākumus, lai pēc iespējas labāk izprastu situāciju ar ĢMO vai tradicionālajiem organismiem.
Komisijas pieņemtie lēmumi vienmēr pamatoti uz esošajām zināšanām. Mēs to nekad neignorējam un cenšamies pieturēties pie šīs pieejas. Jūsu minētās politikas iespējamās sekas nekad nav bijušas mūsu uzmanības centrā.
John Purvis
Es arī gribētu pievienoties Mairead McGuinness un pateikties komisāram par lielisko un interesanto atbildi. Es domāju, ka šis būs ļoti noderīgs precedenta dokuments, ko mums izpētīt, jo man šķiet, ka viņš stingri atbalsta nepieciešamību pēc zinātniska pamatojuma ĢM kultūru izmantošanai Eiropā, kur tās ir zinātniski apstiprinātas un atļautas.
Viņš minēja drošības klauzulu. Kad Komisija domā visus savus lēmumus pamatot uz zinātniskajiem pētījumiem, ko veic viņa departaments, un nostāties pretī sabiedrības viedoklim, kas kavē ĢMO izmantošanu, kura ir neizdevīga mūsu zemniekiem un arī pārtikas cenām un atstāj negatīvu ietekmi uz Eiropas ekonomiku?
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Kā jums zināms, šis ir sarežģīts jautājums, un ir svarīgi saprast, ka daži cilvēki ir piesardzīgi un baidās. Tādēļ mums ir svarīgi cik vien iespējams palielināt informētību un zināšanu līmeni, jo ir ļoti svarīgi, lai lēmumi tiktu pamatoti uz zināšanām. Es darīšu visu, kas manos spēkos, lai nākotnē pēc iespējas augstāk attīstītu šo zināšanu līmeni.
Priekšsēdētāja
Paldies, komisār. Mans nodoms nebija būt pārāk skarbai, taču mums ir jāatrod līdzsvars starp detalizētu informāciju un laiku, kas ir grūti izdarāms.
Otrā daļa
Temats: ES budžeta pārvaldība
Vai Eiropas Komisija varētu paziņot, kā, pēc tās uzskatiem, varētu vienkāršot un racionalizēt procedūras, kas saistītas ar vienošanos par to, kā katru gadu tiek izmantots ES budžets?
Dalia Grybauskaitė
Komisijas locekle. - Es vēlētos atbildēt un atkārtot savu atbildi, ko adresēju Brian Crowley par ikgadējām procedūrām un budžeta procedūrām kopumā un to, kā tās varētu uzlabot. Savu atbildi es vēlētos sniegt divās daļās. Pirmais, ko vēl ir iespējams apspriest pašreizējā lasījumā ir tas, kā mēs varam līdzekļus izmantot efektīvāk, un, protams, priekšlikumi nākotnei, kas iekļauti mūsu pārstrādātajā Līgumā, kuri radās pēc šī gada jūnija Eiropadomes sanāksmes.
Saskaņā ar pašreizējā Līguma procedūrām, mēs varam teikt, ka kopumā esam apmierināti ar rezultātiem, jo saskaņā ar pašreizējo Līgumu steidzamas situācijas gadījumā mums ir iespējas uzlabot un atrast ātrus risinājumus. Nesens piemērs ir pagājušā gada cunami, un šogad tāda bija Palestīna un daļēji arī Kosova. Mēs spējām atrast ātru risinājumu jau vienā lasījumā - taču tas prasa laiku, un ļoti daudz kas ir atkarīgs no konsolidētām, trīspusējām sarunām starp divām budžeta iestādēm un Komisiju.
Taču, protams, godājamajam deputātam ir taisnība, kad viņš saka, ka šajā Līgumā pašā jau var veikt daudzus uzlabojumus, un viens no piemēriem attiecas uz ikgadējās budžeta procedūras pragmatisko grafiku, ko ievēro kopš 1975. gada. Toreiz mēs visi - šeit es domāju visas budžeta iestādes un Komisiju - vienojāmies procedūru pagarināt par diviem ar pusi mēnešiem, galvenokārt tādēļ, ka tajā laikā vēl nebija elektroniskā pasta. Tagad mums šis laika grafiks vairs nav nepieciešams, taču tas joprojām pastāv, un neviens šo jautājumu nerisina. Protams, produktivitāti varētu palielināt, jau pamatojoties uz šo piemēru.
Taču vēl viens ļoti interesants faktors, ko mēs kopā esam pieņēmuši sarunās ar Parlamentu un Padomi un ko Padome visbeidzot ir apstiprinājusi, ir jaunā Finanšu regula un tās ieviešanas noteikumi, kas ir spēkā kopš šī, 2007. gada maija. Šeit mums jau ir neliela Eiropas budžeta ikgadējās īstenošanas vienkāršošana un racionalizēšana.
Taču, protams, labākā ziņa, ko es jums šodien varētu pateikt, ir par pārstrādātā Līguma priekšlikumiem. Un šeit es gribētu izdalīt četrus faktorus, kas var uzlabot budžeta procedūras demokrātiskās pārbaudes, atbildību un atklātību.
Pirmais inovatīvais priekšlikums pārstrādātajā Līgumā ir samazināt atšķirību starp obligātajiem un neobligātajiem izdevumiem, budžeta iestādēm gada budžeta pieņemšanai nosakot vienu procedūru.
Otrkārt, EK līguma 27. pantā minētā tā saucamā "maksimālā palielināšanas likme”, kas parasti ikgadējā sarunu procesā ir iemesls konfliktiem, turpmāk vairs netiks izmantota un nebūs nepieciešama, jo maksimālās palielināšanas likmes praktiskā aizstājēja daudzgadu finanšu sistēma tiks ierakstīta līgumos, jo šobrīd tā vēl nav.
Visbeidzot, nākotnes finanšu regulās būs atšķirīgs pieņemšanas process. Tas tiks pieņemts ar koplēmumu kopā ar Parlamentu. Līdz 2007. gadam to vienprātīgi pieņēma tikai Padome - dalībvalstis. Mēs esam ieplānojuši milzīgas pārmaiņas.
Tādēļ visi šie priekšlikumi kopā ar iespējām tos ik gadu un ikdienā uzlabot demokrātiski ievēlētajam Eiropas Parlamentam dos lielākas pilnvaras un turpinās demokratizēt lēmumu pieņemšanas procesu.
Brian Crowley
Es pateicos komisārei par atbildi un nākamā jautājuma pieminēšanu.
Tas attiecas uz jautājumu par to, ko jaunais Reformu līgums mums sniedz attiecībā uz daudzgadu finansējuma aspektu un budžeta funkcionēšanu. Kā jums ir zināms, katru gadu mums ir parastie strīdi par noteiktiem pašu resursiem, kas tiek padarīti pieejami, kā arī par to, kurus citus līdzekļus mēs esam padarījuši pieejamus un kā šīs naudas summas ir sadalītas pa dažādajiem posteņiem, vai tā būtu lauksaimniecība, vai sociālās struktūras, struktūrfondu finansējums, reģionālais finansējums utt.
Viena no nopietnākajām sūdzībām, ko mēs šeit Parlamentā saņemam, ir, ka cilvēki nezina, kur tiek tērēta Eiropas Savienības nauda. Viņi nezina, kā tieši viņuprāt viņu sniegtais finansējums tiek sadalīts starp dažādām dalībvalstīm. Es zinu, ka dalībvalstīm pašām tas ir jāpasaka, taču vai pastāv kāds mehānisms, ar kura palīdzību Komisija varētu būt pretimnākošāka attiecībā uz izdevumu jomu atklāšanu?
Dalia Grybauskaitė
Komisijas locekle. - Es vēlētos paziņot, ka saskaņā ar mūsu atklātības iniciatīvu mēs ar Padomi esam panākuši precīzu vienošanos par jauno Finanšu regulu, ar ko dalībvalstis ir piekritušas paziņot un padarīt pieejamu visu informāciju par līdzekļu saņēmējiem ne tikai lauksaimniecības jomā, bet par visiem līdzekļiem. Nolīgums par lauksaimniecības jomu stāsies spēkā no 2009. gada, un citi nolīgumi - no 2008., 2009. un 2010. gada.
Šis ir milzīgs solis ceļā uz atklātību, atbildību, atvērtību un komunikāciju ar pilsoņiem. Pilsoņi varēs uzzināt, kas un kāpēc saņems katru pensu, tādējādi dalībvalstīm arī būs daudz vieglāk atbildēt uz šiem jautājumiem.
Paul Rübig
(DE) Komisār, mans jautājums attiecas uz direktīvu par kavētiem maksājumiem. Mums ir daudz mazu un vidēju uzņēmumu, kā arī pētnieku, kas sūdzas par to, ka paiet pārāk ilgs laiks no projekta apstiprināšanas līdz faktiskajam maksājumam. Daudziem maziem un vidējiem uzņēmumiem priekšfinansējums ir pārāk liels apgrūtinājums. Vai uzskatāt, ka Eiropas Komisija savus maksājumu noteikumus pielāgos direktīvai par maksājumu kavējumiem, kas piemērojama visā Eiropā un ko mēs vienoti pieņēmām?
Dalia Grybauskaitė
Komisijas locekle. - Šī problēma mums ir zināma, un mēs šiem jautājumiem esam piemērojuši jaunas regulas un ieviešanas noteikumus. Mēs ceram, ka jaunās regulas un ieviešanas noteikumi, kas ir spēkā kopš šī gada maija, vienkāršos procedūru un, protams, arī Komisijai ļaus sniegt atbildīgāku atbildi. Mēs saprotam, ka šiem noteikumiem ir jābūt vienādiem visiem, ne tikai dalībvalstīm un saņēmējiem, bet arī pašai Komisijai.
Reinhard Rack
(DE) Komisār, jūs atsaucāties uz politisko krīzi. Šogad mēs pieredzējām neskaitāmas dabas katastrofas Grieķijā, Apvienotajā Karalistē un citviet. Ir ļoti būtiski, lai budžeta fondi būtu ātri pieejami. Vai instrumenti, kas mums ir šobrīd, ir adekvāti, vai arī varbūt ir nepieciešami uzlabojumi? Vai ir veids, kā varētu palielināt vispārējo finansiālo apmēru, ņemot vērā, ka šīs vasaras rādītāji liecina par to, ka pašreizējie fondi nav pietiekami?
Dalia Grybauskaitė
Komisijas locekle. - Kas attiecas īpaši uz Grieķiju, mēs meklējam vismaz trīs iespējamos līdzekļu uzkrāšanas avotus. No reģionālās politikas līdzekļiem mums ir īpašs fonds vairāk nekā 1 miljarda eiro apmērā, ko mēs varam izmantot. Mēs apsveram arī programmu pārveidošanas iespēju - iepriekš ieplānoto programmu virziena maiņu, un nākamnedēļ Grieķijas valdība apspriedīsies ar mūsu tehniskajiem darbiniekiem par to, kuras programmas viņi vēlētos mainīt vai aizstāt ar citām un kā noteikt prioritātes.
Arī lauksaimniecības līdzekļus var izmantot zemes atjaunošanai, īpaši tās zemes, kas šajā pussalā tikusi izmantota kā lauksaimniecības zeme. Tādējādi mēs varam izmantot trīs vai četrus iespējamos līdzekļu avotus un tos uzkrāt.
Atsaucoties uz galvenā jautātāja jautājumu, kas attiecas uz procesuālo pusi, ja esam atklāti pret sevi un nebaidāmies to teikt, tad jāsaka, ka dažreiz procedūras prasa daudz laika. Protams, apmēram 10 dienas pēc visu aprēķinu izdarīšanas mēs no Grieķijas valdības saņemsim galīgo konkrēto pieprasījumu, taču atbildes sniegšana un procedūras prasīs daudz laika. Parasti tas mums prasa vidēji sešus līdz astoņus mēnešus pēc notikuma, kas, protams, nav labākais variants dalībvalstīm un situācijas atrisināšanai. Lai gan procedūras, kas šobrīd ir Līgumā, dod mums iespēju strādāt ātrāk, budžeta iestāžu politiskajai gribai arī ir jābūt atbilstošai. Papildus tam, protams, arī ierosinātais jaunais līgums šo procesu var paātrināt. Bet vispārīgi runājot par summām - tas ir absolūti atšķirīgs jautājums. Mums visu laiku prasa budžetu izmantot elastīgāk. Piemēram, mums ir dažas jaunu izdevumu pozīcijas un dažas rezerves, kuras līdz gada beigām būs jāatdod. Padome vai Parlaments šādu elastīgumu vēl nav atļāvis. Es būtu laimīga, ja mums būtu iespējas būt elastīgiem, un esmu pārliecināta, ka tādi būtu arī citi mani kolēģi komisāri, jo, jā, dažreiz šī budžeta nelokāmība saista mūsu rokas.
Tātad ir dažas jomas: elastīgums, vispārējas summas un visu budžeta procedūru ātrums un ātra atbilde. Šīs ir tās trīs jomas, kur, manuprāt, mēs varam panākt lielāku rezultāta efektivitāti.
Temats: Mācību priekšmetu un jomu plānošana saskaņā ar programmu "Izglītība un apmācība 2010”
Ņemot vērā mērķi izveidot stabilu pamatu sadarbībai un atbalstam izglītības sektorā, īpaši ar programmas "Izglītība un apmācība 2010” palīdzību, lai veicinātu mūžizglītības stratēģiju, vai Komisija varētu pateikt, kādu pozīciju vispārējā shēmā ieņem tādi atsevišķi mācību priekšmeti un jomas, kas nav tieši saistīti ar darba tirgu, kā, piemēram, sengrieķu valoda, latīņu valoda, vēsture, arheoloģija un valodniecība? Kādā veidā Eiropas pilsoņi tiks pārliecināti par to, cik vērtīgi ir turpināt mācīt un mācīties priekšmetus, kuriem nav skaidra praktiska pielietojuma, īpaši klasiskās valodas un literatūru un vēsturi?
Ján Figeľ
Komisijas loceklis. - Kā mums visiem ir zināms, saskaņā ar EK līguma 149. pantu izglītības programmas saturs ir dalībvalstu atbildība, kas nozīmē, ka lēmumus par mācību plānu, ko pilda izglītības iestādes, kā arī par mācāmajiem priekšmetiem pieņem tikai un vienīgi pašas dalībvalstis.
Komisijas uzdevums ir dalībvalstis atbalstīt kvalitatīvas izglītības sistēmas izveidē. Saskaņā ar mūsu darba programmu "Izglītība un apmācība 2010”, Komisijai ir vadošā loma, lai veicinātu paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm, lai palīdzētu nodrošināt to, ka viņu izglītības un apmācību sistēmas var apmierināt 21. gadsimta vajadzības.
Tā kā darba tirgus jautājumi ir būtiska Lisabonas stratēģijas daļa, ir skaidrs, ka izglītības sistēmas aspektiem, kas saistīti ar darba tirgu un vispārīgākā veidā ar konkurētspēju, šajā sakarībā ir liela nozīme.
Kad tas ir pateikts, tas nebūt nenozīmē, ka tādi mācību priekšmeti kā sengrieķu valoda, latīņu valoda, vēsture, arheoloģija un valodniecība nav saistīti ar darba tirgu. Nerunājot par tiešas nodarbinātības iespējām daudzās no šīm jomām, šādu priekšmetu mācīšanās nozīmē daudzu tādu vispārēju prasmju kā analizēšanas un spriešanas spēju attīstīšanu un tālāknodošanu.
Vienā no tekstiem par darba programmu Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikumā par pamatprasmēm mūžizglītībā šīs prasmes ietver "saziņu svešvalodās un kultūras izpratni un izpausmi”. Pēdējā ietver zināšanas par vietējo, nacionālo un Eiropas kultūras mantojumu un tā vietu pasaulē. Pilsoniskās prasmes pēc rezolūcijā dotās definīcijas ietver zināšanas par pašreizējiem notikumiem, kā arī par galvenajiem notikumiem starptautiskajā, Eiropas un pasaules vēsturē. Tādēļ es domāju, ka šis ir ļoti tiešs un skaidrs ieguldījums ceļā uz Marie Panayotopoulos-Cassiotou un, manuprāt, arī daudzu citu šī Parlamenta deputātu prasīto un atbalstīto darbības virzienu.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Komisār, paldies par jūsu atbildi. Jūs pārliecinājāt mani par savu nepārtraukto interesi. Tomēr, cik liels finansējums tika piešķirts programmas "Izglītība un apmācība 2010” veicināšanai?
Jūs esat par kultūru atbildīgais komisārs. Kura daļa no 7. programmas tiek izmantota jomā, ko jūs minējāt, proti, tālākizglītība valodu, kultūras, vēstures un lingvistikas jomā?
Ján Figeľ
Komisijas loceklis. - Pašlaik nav īpaša sadalījuma, taču, kā jums ir zināms no tiesiskā pamata, šī programma ir sadalīta četros galvenajos pīlāros, kas attiecas uz mūžizglītību: Erasmus, Comenius, Leonardo da Vinci un Grundtvig, turklāt ir arī horizontālie pasākumi jeb zināšanu nodošanas iespējas. Par pētniecību un attīstību un sadarbību varētu teikt vairāk vai mazāk vienu un to pašu, taču ir ļoti svarīgi, ka partneri, t.i., iestādes, iesaistās tādās jomās, kas ir cieši saistītas ar humanitārajām zinātnēm, kultūras izpratni un vērtību uzturēšanu. Tādēļ konkrēti runājot, mēs mūžizglītības programmā atbalstām, piemēram, Eiropas Vēstures skolotāju asociācijas pastāvīgo konferenci, un ir svarīgi, ka šāda asociācija pastāv, ka tā atbilst visiem noteikumiem, ka tai ir tiesības saņemt atbalstu, kuru mēs tad varam arī sniegt.
Es nemudināšu pārāk nošķirt humanitārās zinātnes un eksaktās zinātnes. Pilsoniskā izglītība ietver pamatprasmes un ļoti horizontālās prasmju, zināšanu un attieksmju īpašības, kas ir nepieciešamas ne tikai darba tirgum, bet arī kopīgai dzīvošanai aizvien daudzveidīgākā Kopienā vietējā, reģionālā vai Eiropas līmenī.
Temats: Mācību pamešana
Saskaņā ar oficiālajiem Statistikas biroja publicētajiem datiem par 2006. gadu, atskaitīto skolēnu un studentu skaita rādītājs starp jaunajiem eiropiešiem vecumā no 18 līdz 24 gadiem ir 15,3 %.
Tomēr 14 dalībvalstīs šis rādītājs pārsniedz vidējo Eiropas līmeni. Visaugstākie atskaitīto skolēnu un studentu skaita rādītāji ir Maltā (41 %), Portugālē (39,2 %), Spānijā (29,9 %), Īslandē (26,3 %), Itālijā (20,8 %), Latvijā (19 %) un Rumānijā (19 %).
Eiropas Savienība ar Lisabonas stratēģijas palīdzību ir ierosinājusi līdz 2020. gadam nodarbinātības rādītājus paaugstināt līdz 70 %. Tomēr apstākļos, kad darba produktivitāte samazinās, darbaspēks ir jāapmāca vēl vairāk.
Kādus pasākumus Eiropas Komisija ir ieplānojusi veikt, lai samazinātu atskaitīto skolēnu un studentu skaita rādītājus?
Ján Figeľ
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, tūkstošgades 2000. gadā 17,6 % no iedzīvotājiem vecumā no 18 līdz 24 gadiem nebija ieguvuši pat vidējo izglītību. Līdz 2006. gadam šis līmenis bija samazinājies līdz 15,3 %. Sešas jaunās dalībvalstis jau ir pārspējušas mūsu 2010. gada mērķi, kas ir 10 %. Kā es jau minēju iepriekš, saskaņā ar 149. pantu šī ir pilnīga dalībvalstu atbildības joma. Izglītības saturs un organizācija ir dalībvalstu kompetencē. Mūsu uzdevums ir atbalstīt un papildināt dalībvalstu darbības. To mēs esam darījuši vairākos veidos. Es minēšu tikai dažus. Komisija īpaši ir atbalstījusi pierādījumu pamata izveidi, uz kā pamatot politikas pasākumus, finansējot vairākus šīs problēmas pētījumus.
Turklāt pagājušajā gadā mūsu 2006. gada paziņojumā par Eiropas izglītības un apmācību sistēmu efektivitāti un atbilstību standartiem Komisija uzsvēra, cik nozīmīga ir pirmsskolas izglītība kā efektīvs veids, lai samazinātu atskaitīto skolēnu un studentu skaita rādītājus, un norādīja uz briesmām, ko rada pārāk agra skolēnu sadalīšana.
Samērā nesen Komisija ir uzsākusi arī publiskas apspriešanās par skolu izglītības modernizāciju. Tas ietver ieinteresēto pušu viedokļu izzināšanu par to, kā vislabāk risināt pāragras skolas pamešanas problēmu. Analizējot Lisabonas nacionālās reformu programmas, Komisija dalībvalstīm nepieciešamības gadījumā sniedza īpašus ieteikumus attiecībā uz pāragru skolas pamešanu.
Ar darba programmas "Izglītība un apmācība 2010” palīdzību tā izmantoja atvērto koordinācijas metodi, lai attīstītu paraugpraksi un pieredzes apmaiņu attiecībā uz pāragru skolas pamešanu.
Dalībvalstis tika arī mudinātas izmantot struktūrfondus mērķtiecīgiem iejaukšanās pasākumiem, lai risinātu tieši ar pāragras skolas pamešanas augstajiem rādītājiem saistītus jautājumus un lai piedalītos projektos, kas finansēti no mūžizglītības programmas, kas arī risina šos jautājumus.
Nobeigumā jāsaka, ka progress ir bijis redzams un izmērāms, taču ar to vēl nepietiek, un mums tiešām ir jāturpina darbs un jāuzlabo dinamika.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētājas kundze, komisār, paldies par atbildi. Pat ja izglītība ir dalībvalstu kompetence, Komisijai nākotnē būtu jāiesaistās, lai nodrošinātu Eiropas Savienības nākotni. Ieteikumi ir daļa no nesaistošajām tiesību normām. Eiropas Komisijai ir skaidri jāpieprasa dalībvalstīm sastādīt rīcību plānu mācību pamešanas apkarošanai.
Eiropas Savienībai ir nepieciešami izglītoti cilvēkresursi. Tas nav pieņemami, ka jauni cilvēki no nabadzīgām ģimenēm vai lauku reģioniem finansiālā stāvokļa dēļ ir spiesti pamest mācības. ES iedzīvotāji noveco, un, lai nodrošinātu sociālās labklājības sistēmas ilgtspēju, ir nepieciešams darba produktivitātes pieaugums.
Lūk, mans jautājums: Komisār, kādus pasākumus jūs veiksiet, lai atbalstītu dalībvalstis finansiāla atbalsta sniegšanā bērniem, kuri ir pelnījuši turpināt savas mācības, īpaši tiem, kas nāk no nabadzīgām ģimenēm vai lauku reģiona? Tā patiešām ir problēma, un mēs runājam par Eiropas nākotni.
Ján Figeľ
Komisijas loceklis. - Šī varētu būt gara atbilde, taču īsumā jāsaka, ka mēs cenšamies sadarboties, apvienot resursus un politikas nostādnes, lai veicinātu labāku apstākļu izveidi jaunajiem cilvēkiem.
Piemēram, rītdien Komisija pieņems rakstisku procedūru - politikas dokumentu par jauniešu nodarbinātību. Mēs uzskatām, ka jaunieši ir mūsu nākotne, un nākotne sākas jau tagad. Mēs mudinām īpaši jaunās dalībvalstis vairāk izmantot struktūrfondus, lai saņemtu atbalstu izglītības mobilitātes politikai. Protams, sakot, ka dalībvalstu galvenā atbildība ir sistēma un saturs, mēs uzskatām, ka dalībvalstu nodrošinātā kvalitāte vai efektivitāte un atbilstība standartiem mūsu pilsoņiem, arī jauniešiem, varētu sniegt konkrētākas un labākas atbildes.
Es esmu pārliecināts, ka investīcijas cilvēkresursos, īpaši caur izglītību un apmācībām, ir visvērtīgākās un efektīvākās investīcijas sabiedrības kohēzijā un nākotnes konkurētspējā. Es to saku ne tikai kā par šīm jomām atbildīgais komisārs, bet arī kā politiķis un tēvs. Tādēļ mēs nešaubāmies, ka mums kopā ir jādara vēl vairāk.
Kathy Sinnott
Jūs vairākkārt pieminējāt struktūrfondus. Ko jūs kā komisārs varētu darīt, lai mudinātu valstis šos fondus izmantot savu cilvēku labā, sociālajām programmām utt.? Es zinu, ka Īrijā lielākā daļa šo līdzekļu tika izmantoti ceļiem un lieliem infrastruktūras projektiem. Patiesībā pilnīgi nekas netika tērēts cilvēkiem.
Ján Figeľ
Komisijas loceklis. - Mēs esam brīvi cilvēki, brīvas sabiedrības, un šis ir aicinājums šajā brīvībā būt saprātīgiem. Es teicu, ka investīcijas cilvēku potenciālā ir vislabākās.
Es neesmu pret investēšanu modernā infrastruktūrā, transportā un vidē, kas arī ir svarīgi. Taču pat paziņojumā, kuru pieminēju savā pirmajā atbildē, mēs sakām, - un mūsu teiktais ir pamatots ar zinātniskiem pierādījumiem - ka investīcijas to bērnu sākumskolas izglītībā, kas nāk no nabadzīgas sociālās un ekonomiskās vides, ir visefektīvākais veids, kā novērst šos kohēzijai nelabvēlīgos apstākļus, kuros viņi atrodas. Atdeve no pirmsskolas vecumā iegūtās izglītības, piemēram, ir lielāka nekā atdeve no tādu pašu summu ilgtermiņa investēšanas finanšu iestādēs.
Tādēļ tagad, kad tas ir pateikts, es vēlos aicināt ministrus un deputātus rīkoties kā saprātīgiem tēviem un mātēm un domāt par nākotnes paaudzēm, ne tikai par rītdienu, tuvāko nākotni vai balsu skaitu nākamajās vēlēšanās. Es domāju, ka šāda racionāla ilgtermiņa pieeja nākotnes paaudžu jautājumiem ir ļoti nepieciešama un ļoti efektīva arī finansiālā ziņā, taču dažreiz mēs rīkojamies tikai saskaņā ar īstermiņa un pat aprobežotām pieejām.
Eiropā ir daudz piemēru; tā ir mozaīka, un dažas dalībvalstis ir radījušas piemērus, kam tagad seko visa pasaule. Ielūkojieties PISA pētījumā, es aicinu jūs paskatīties arī uz nākamo pētījumu, ko ESAO publicēs septembrī. Mēs redzēsim, cik tālu trīs gadu laikā esam tikuši, un dažas Eiropas valstis ir starp labākajām pasaulē. Mums tādas ir nepieciešamas un pēc iespējas vairāk.
Temats: Eiropas Tehnoloģiju institūts (ETI)
Tā kā Kopienas iestādes grasās izveidot Eiropas Tehnoloģiju institūtu, tās apspriedās par šī projekta finansējumu. Ir nodoms naudu iegūt arī no privātā sektora. Kā Komisija var nodrošināt, ka ETI nepiemeklēs tāds pats liktenis kā Galileo programmu, kurā privātais sektors nav devis nekādu finansiālu ieguldījumu?
Ján Figeľ
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, šis ir jautājums par ETI finansējumu no privātā sektora. Mēs uzskatām, ka valsts un privātās partnerības ir svarīgas informācijas nodošanā uz zinātnes atziņām pamatotai ekonomikai. Ja tas nenotiks, tad mums neveiksies.
Privātais sektors sniedz ne tikai papildu finanšu resursus, bet, kas ir vēl svarīgāk, var veikt izmaiņas inovāciju stratēģiskajā virzībā. Tādēļ es teiktu, ka šeit runa nav tik daudz par pašu naudu, bet gan par mūsu sadarbības veidu, kā mēs apvienojam partnerus un intereses.
Daudzas ES valstis veic darbības, lai veicinātu strukturālas attiecības starp valsts un privāto sektoru ar mērķi veicināt zināšanu nodošanu starp universitātēm un rūpniecības nozari. Šajā saistībā ETI un īpaši zināšanu un inovāciju sabiedrību aktivitātes tiks īstenotas, izmantojot inovatīvas valsts un privātās partnerības, un tiks finansētas no dažādiem valsts un privātajiem avotiem. Noteiktas finansēšanas shēmas iepriekš nav iespējams noteikt, un ar laiku tās noteikti attīstīsies, taču galvenais mērķis ir palielināt privātā sektora ieguldījuma daļu.
Ir paredzēts, ka Kopienas ieguldījums, kas nākamajam finanšu plānam tika apstiprināts 308 miljonu eiro apmērā, būs kā katalizators, lai piesaistītu resursus no privātā sektora. Komisija ir bijusi īpaši uzmanīga, mēģinot veicināt un piesaistīt privāto sektoru ETI un zināšanu un inovāciju sabiedrību (ZIS) finansēšanai.
Piemēram, galvenais kritērijs ZIS atlasei būs to spēja nodrošināt ilgtermiņa un ilgtspējīgu finansējumu, kā arī būtisku ieguldījumu no privātā sektora. Vadības padomei būs svarīgi noteikt potenciālo ZIS jomas, kas piesaistītu interesi no dažādiem dalībniekiem, arī no privātā sektora.
Turklāt ETI būs pilnvarots izveidot ETI fondu, kura īpašais mērķis būs piesaistīt un sabalansēt līdzekļus, kas saņemti no atsevišķiem indivīdiem un no korporatīvajiem sponsoriem.
Esko Seppänen
(FI) Priekšsēdētājas kundze, komisār, runā, ka arī Amerikas Savienotās Valstis sniegs privātu finansējumu, un Microsoft ir minēts kā EIT sponsors. Vai tas nav satraucošs fakts, ka tik lieli uzņēmumi no Amerikas Savienotajām Valstīm centīsies gūt labumu no pētījumu rezultātiem, ko veicis Eiropas Tehnoloģiju institūts? Tajā pat laikā vēlos uzdot šādu jautājumu: vai šie privātie sponsori noteiks savus noteikumus finansējumam, ko tie nodrošina?
Ján Figeľ
Komisijas loceklis. - Es teiktu, ka būtu skumīgi, ja tikai Amerikas Savienoto Valstu kompānijas būtu ieinteresētas dialogā, sadarbībā un iespējamās investīcijās. Ir vēl daudz kompāniju, un daudzas ir arī no Eiropas. Daudzas no šīm kompānijām jau daudz investē Eiropā, neskatoties uz to, vai tās ir Eiropas, ASV vai starptautiskas kompānijas.
ETI Eiropā būtu jārada vēl vairāk stimulu un inovācijām labvēlīgi apstākļi. Es neizslēdzu interesi no ārpuses, taču es aicinātu Parlamentu, Padomi un Komisiju meklēt noteiktu atbildi un vienoties par pilnīgu priekšlikumu, lai mobilizētu Eiropas ieguldījumu starptautiskajā sadarbībā. Taču atzinīgi tiks vērtēti visi pozitīvie konstruktīvie signāli gan no valsts iekšpuses, gan ārpuses.
John Purvis
Komisāra kungs, vai es no jūsu Esko Seppanen kungam tikko sniegtās atbildes pareizi saprotu, ka jums faktiski ir zināmas norādes uz to, ka pastāv būtiska interese no kompānijām, kas vēlas investēt ETI? Jo, ja tā nav, vai situācijā, ja jūs nesaņemsiet būtisku un pietiekamu finansējumu no privātā sektora, jūs atturēsieties no uzbrukuma ES budžetam un vai jūs to uztversiet kā mācību, ka, iespējams, nemaz nav tik lielas intereses par ETI finansēšanu?
Taču es gribētu no jums dzirdēt apliecinājumu, ka varbūt jums tomēr ir izteikta šī patiesā interese.
Ján Figeľ
Komisijas loceklis. - Mums tika un tiek izrādīta aizvien pieaugoša interese, it īpaši tagad, kad mēs esam sasnieguši pašreizējo līmeni priekšlikuma izstrādē, jo sākumā tā bija vairāk kā ideja vai koncepts, taču tagad tas ir konkrēts teksts.
Formāli tas vēl nav pabeigts, mēs to ceram izdarīt līdz šī gada beigām, taču ziņas no atsevišķiem uzņēmumiem vai biznesa organizācijām kļūst arvien konkrētākas un pozitīvākas, norādot, ka nākotnē, iespējams, varētu būt arī dziļāka iesaistīšanās.
Mums bija pārrunas ar Eiropas Uzņēmēju "apaļo galdu”, Business Europe, Eiropas Komercijas un industrijas kameru un daudzām citām asociācijām, arī ar Eiropas Pētniecības un tehnoloģiju organizāciju asociāciju (EARTO). Es tiešām varu teikt, ka ziņas ir aizvien konkrētākas. Protams, neviens neizraksta neaizpildītu čeku un neko neuzņemas par ātru, un mūsu darbiem nevajadzētu kavēt to, kas pozitīvā nozīmē notiek dažos centros vai partnerībās, taču ETI vēl vajadzētu dot kādu pamudinājumu, stimulu un iespējas inovācijām labvēlīgas Eiropas Savienības izveidei. Tāds ir nodoms, un šī ir kopīga atbildība.
DanutBudreikait
(LT) Eiropas Tehnoloģiju institūta mērķis ir radīt inovācijas, kas varētu piedalīties Eiropas Savienības konkurētspējas veicināšanā. Ja institūta darbībā piedalīsies lieli, privāti uzņēmumi, vai šīs inovācijas kļūs pieejamas citiem tirgus dalībniekiem? Kā ar dalībvalstīm? Vai dalībvalstīm un Eiropas Kopienai nav jābūt galvenajiem Eiropas iestāžu finansētājiem?
Ján Figeľ
Komisijas loceklis. - Mums ir jānodefinē, kāda loma ir ETI, iestādei, kas atbildīga par konkurences atlasi, izvērtēšanas uzraudzību un sistēmas izveidi plašam zināšanu un inovāciju sabiedrību lokam. Tomēr attiecībā uz inovācijām, galvenā partnerība ir ZIS līmenī. Šajā situācijā varam iedomāties būtisku sadarbību ar MVU, un iekšējā sistēma ir ne tikai to atbildība, bet arī ir tiem labvēlīga, jo tiem ir jāpanāk uzticība, lai palielinātu vai uzsāktu sadarbību ETI pakļautībā, un attiecībā uz intelektuālo īpašumu priekšlikums atsaucas uz Septītās pamatprogrammas principiem.
Es esmu pārliecināts, ka intelektuālo īpašumtiesību sakārtošanā starp partneriem ir jābūt pietiekamai brīvībai un elastībai, kas dos labumu to sadarbībai un attiecībām starp ZIS saistībā vai kopā ar ETI un, protams, arī tālākai inovāciju izmantošanai.
Eiropā pastāv daudzi modeļi. Es domāju, ka mēs varētu izmantot iedvesmu šī procesa veicināšanai, un faktiski ETI varētu būt kā ledlauzis, kas radītu labākus apstākļus zināšanām labvēlīgai Eiropai, arī intelektuālajam īpašumam vai Kopienas patentiem, vai politikas nostādnēm, kas patiesai zināšanu apmaiņai starp partneriem ir ļoti nepieciešami un svarīgi.
Priekšsēdētāja
Uz 38. un 39. jautājumu tiks sniegtas rakstiskas atbildes.
Temats: Kategorisks aizliegums uz noteiktu laiku noslēgtos Grieķijas valsts dienesta darba līgumus pārveidot beztermiņa līgumos
Ir pagājuši seši gadi, kopš 2001. gadā spēkā stājās Direktīva 1999/70/EK , taču Grieķija to vēl arvien neievēro. Neskatoties uz darbiniekiem labvēlīgajiem galīgajiem spriedumiem par līgumiem, kas noslēgti uz noteiktu laiku, Grieķijas Augstākā tiesa, atsaucoties uz Grieķijas konstitūciju un neievērojot iepriekšējās precedentu tiesības, nolēma, ka Grieķijas valsts dienestā ir pilnībā aizliegts uz noteiktu laiku noslēgtos darba līgumus pārveidot par beztermiņa līgumiem. Šis spriedums ir pilnīgā pretrunā Direktīvas 1999/70/EK garam un burtam un Kopienu Tiesas spriedumam (lieta C-212/04), kas uzsver, ka Direktīva 1999/70/EK "neļauj piemērot valsts tiesisko regulējumu, ar ko vienīgi attiecībā uz publisko sektoru absolūti aizliedz pārveidot par nenoteikta laika darba līgumiem secīgus noteikta laika darba līgumus, kas faktiski ir paredzēti, lai apmierinātu darba devēja "ilgstošas un pastāvīgas vajadzības", un kas ir jāuzskata par ļaunprātīgi izmantotiem”.'
Kāds ir Komisijas viedoklis par Grieķijas acīmredzamo atteikšanos ieviest Direktīvu 1999/70/EK? Vai tā pret Grieķiju uzsāks tiesvedību Eiropas Kopienu Tiesā?
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, Padomes Direktīva 1999/70/EK par noslēgto pamatnolīgumu par darbu uz noteiktu laiku paredz, ka dalībvalstīm ir jāpieņem tādi pasākumi, kas pasargātu no ļaunprātīgas izmantošanas, kas izriet no secīgiem uz noteiktu laiku noslēgtiem darba līgumiem. Tomēr dalībvalstīm nav noteikts pienākums nomainīt darba līgumus uz noteiktu laiku pret līgumiem, kas noslēgti uz nenoteiktu laiku, pieņemot, ka pastāv citi efektīvi pasākumi, kas varētu pasargāt no šādas izmantošanas vai piemērotu atbilstošas sankcijas.
Eiropas Kopienu Tiesa apstiprināja šo interpretāciju savā 2006. gada 4. jūlija spriedumā lietā C-212/04 (Adeneler) saistībā ar Grieķijas likumdošanu.
Eiropas Kopienu Tiesa arī paziņoja, ka attiecīgās valsts tiesību aktu interpretācija neietilpst tās kompetencē. Nodrošināt interpretāciju ir tikai Grieķijas tiesu uzdevums, kurām konkrētajā lietā ir jānoskaidro, vai attiecīgā valsts tiesiskā regulējuma noteikumi atbilst direktīvas prasībām saistībā ar efektīviem pasākumiem, lai novērstu un nepieciešamības gadījumos sodītu ļaunprātīgu izmantošanu, kas izriet no secīgiem uz noteiktu laiku noslēgtiem darba līgumiem.
Grieķija īstenoja iepriekš minēto direktīvu ar prezidenta Dekrētu Nr. 164/2004, kas attiecās uz darba līgumiem publiskajā sektorā. Komisija veica rūpīgu šī dekrēta analīzi un konstatēja, ka tas nav saderīgs ar direktīvas prasībām.
Ņemot vērā, ka direktīva tika pieņemta vēlu, 2004. gada 19. jūlijā, prezidenta dekrētā bija izņēmuma pagaidu noteikums, kas paredzēja, ka pie noteiktiem apstākļiem iespējams veikt grozījumus, mainot secīgu uz noteiktu laiku noslēgtu darba līgumu, kas noslēgts pirms dekrēta stāšanās spēkā, par darba līgumu, kas noslēgts uz nenoteiktu laiku.
Es apzinos, ka juridiskā situācija saistībā ar ļaunprātīgu izmantošanu Grieķijas publiskajā sektorā, kas izriet no darba līgumiem, kas noslēgti uz noteiktu laiku, pēdējo gadu laikā ir bijis strīdu priekšmets. To apliecina arī Grieķijas Augstākās tiesas nesen pasludinātais 2007. gada 11. jūnija spriedums, ar ko tiesa anulēja savu iepriekšējo judikatūru.
Kā jau es iepriekš norādīju, saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru valsts tiesas ir atbildīgas par attiecīgo Grieķijas tiesību aktu, arī konstitūcijas, interpretāciju un piemērošanu saistībā ar faktiskajiem apstākļiem lietās, kas tām iesniegtas. Tomēr, īstenojot savu kompetenci, tiesām ir pilnībā jāņem vērā piemērojamie ES tiesību akti, īpaši Direktīva 1999/70/EK.
Komisija rūpīgi pārrauga situācijas attīstību Grieķijā. Tā rūpīgi pārbaudīs Augstākās tiesas pēdējo spriedumu un pārraudzīs turpmākos pasākumus, ko pieņems Grieķijas iestādes.
Nobeigumā es vēlētos norādīt, ka saskaņā ar Komisijas iesniegto informāciju, dažas Grieķijas tiesas ir jau iesniegušas Eiropas Kopienu Tiesā prejudiciālus jautājumus saistībā ar šo lietu. Tādējādi Eiropas Kopienu Tiesai būs iespēja sniegt viedokli par attiecīgo Kopienas tiesību aktu interpretāciju.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Komisār, Jūs labi apzināties, ka Grieķija ir vienīgā valsts, kura joprojām nav īstenojusi direktīvu, kas ir spēkā jau sešus gadus. Desmitiem tūkstošu līgumslēdzēju ir pakļauti valdība, kurai, kā jūs sakāt, ir jāievēro tiesu lēmumi, tomēr, neskatoties uz to, tā neievēro likumus, tādējādi atsakoties ievērot tiesu pēdējos lēmumus un Eiropas Kopienas Tiesas judikatūru.
Daudzi no tiem, kuri nomira šī gada ugunsgrēkos Grieķijā, bija mežu ugunsdzēsēji, kuri nostrādājuši vairāk nekā 10 gadus, nodarbināti uz noteiktu laiku un ar nepilnīgu apmācību. Jau vairākus mēnešus jūs apgalvojat, ka izskatāt šo jautājumu. Vai jūs kā Eiropas likumdošanas sargātāji plānojat rīkoties?
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Protams, ka Eiropas Komisija ir Eiropas nolīgumu un Eiropas tiesību aktu sargātāja un, protams, ka mēs esam gatavi veikt visus nepieciešamos pasākumus.
Komisija konstatēja daudzas problēmas saistībā ar prezidenta dekrētu, ieskaitot tās, kas tika izskatītas lietā Adeneler. Šo problēmu dēļ Komisija 2004. gadā sazinājās ar Grieķijas iestādēm. Tādēļ varu apliecināt, ka mēs pievēršam uzmanību šim jautājumam. Mēs ļoti rūpīgi pārbaudām spriedumus, ko pēdējā laikā pieņēmusi Grieķijas Augstākā tiesa, un, ja mēs konstatēsim, ka Komisijai ir jāiejaucas, tad mēs nevilcināsimies to darīt.
Protams, rodas daudz jautājumu par ļaunprātīgu izmantošanu saistībā ar darba līgumiem, kas noslēgti uz noteiktu laiku pirms direktīvas pieņemšanas, ieskaitot tos, kas 2002. gada 10. jūlijā jau bija spēkā, t.i., dienā, kad direktīvai jau bija jābūt īstenotai, ja vien šiem līgumiem bija piemērots pagaidu noteikums.
Būtībā es vēlos teikt, ka mēs pievēršam pietiekami daudz uzmanības šim jautājumam un ka mēs veiksim visus nepieciešamos pasākumus, lai pasargātu nolīgumus.
Temats: Vienlīdzīgas iespējas
Vai Eiropas vienlīdzīgu iespēju gadā Komisija ir apmierināta ar to, ka gan "jaunajās”, gan "vecajās” dalībvalstīs tiek panākts reāls progress attiecībā uz dažādas etniskās izcelsmes un seksuālās orientācijas cilvēku vienlīdzību?
Kādas īpašas iniciatīvas Komisija ir ierosinājusi, ņemot vērā tādas nepārtrauktas homofobiskas darbības, kas notiek atsevišķās ES dalībvalstīs un citās Eiropas valstīs, kā homoseksuāļu gājiena aizliegums Viļņā un mēģinājums pārtraukt demonstrāciju vienlīdzīgu iespēju atbalstam Rumānijā?
Ko Komisija dara, lai nodrošinātu, ka ES iestādes un valstis dzīvotu saskaņā ar savu apņemšanos novērst rasu diskrimināciju un aizsargāt minoritātes, īpaši romu tautības cilvēkus, ņemot vērā to, ka dažām ekstrēmistu un neiecietības partijām ir veicies vēlēšanās?
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, 10 gadus pēc 13. panta iekļaušanas mēs esam panākuši ievērojamu progresu, nodrošinot, lai visi Eiropas Savienības pilsoņi ir pasargāti no diskriminācijas, rasu vai etniskās piederības vai seksuālās orientācijas dēļ. Tomēr šī aizsardzība vēl nav pilnīga, un mēs vēl neesam sasnieguši "vienlīdzību”, ko minēja godātais loceklis.
Visām dalībvalstīm ir jāievēro tā dēvētā Rasu vienlīdzības direktīva un Direktīva par vienlīdzīgu attieksmi pret nodarbinātību, un Eiropas Savienības uzdevums ir pārraudzīt, lai abas šīs direktīvas tiktu atbilstoši transponētas valsts tiesību normās un efektīvi piemērotas. Atbilstoši tam 2007. gada 27. jūnijā Komisija izdeva argumentētu atzinumu par 14 dalībvalstīm, kas nav pareizi transponējušas Direktīvu 2000/43/EK.
Es vēlos norādīt, ka iemesli, kādēļ tika izdoti argumentētie atzinumi, ir katrai valstij atšķirīgi, tāpat kā to nopietnība. Jebkurā gadījumā 14 valstis ir saņēmušas argumentētu atzinumu.
2007. gads ir Eiropas gads par iespēju vienlīdzību visiem, un tas pamudināja valsts iestādes un pilsonisko sabiedrību organizēt pasākumus un kampaņas, kas vērstas uz priekšrocībām, ko sniedz daudzveidība un nediskriminācija.
Diskriminācijas apkarošana ir vienmēr jāpatur prātā. 2008. gadā Komisija iesniegs priekšlikumus Eiropas vienlīdzīgu iespēju gada visām turpmākajām programmām: tajās varētu būt pasākumi, lai pabeigtu nediskriminācijas tiesību aktu struktūru. Apspriešanās tiešsaistē, kas tika aizsāktas jūlijā un kas turpināsies līdz oktobra vidum, ir daļa no sagatavošanas pasākumiem, lai novērtētu attiecīgo ietekmi.
Vēl es vēlētos apliecināt, ka Komisija noraida visa veida homofobiju un veicina tādas sabiedrības attīstību, kas pamatota uz toleranci un cieņu. Tā atzinīgi novērtēja Eiropas Parlamenta 2007. gada 26. aprīļa rezolūciju par homofobiju Eiropā. Šajā sakarā Komisija pauž nožēlu par to, ka valsts iestādes nesniedza atbilstošās atļaujas vienlīdzības gājienam Viļņā 25. maijā, kā tas tika plānots, un aizliedza geju parādi, kas būtu notikusi līdz ar to. Vēl Komisija pauž nožēlu par to, ka ekstrēmistu grupas centās iebiedēt daudzveidības gājiena dalībniekus GayFest festivāla laikā Rumānijā, kas notika 2007. gada 11. jūnijā (tas saņēma morālu atbalstu un izmantoja Eiropas gada logo), un viņiem bija nepieciešama policijas aizsardzība.
Rasu vienlīdzības direktīva, ko minēju iepriekš, ir paredzēta diskriminācijas novēršanai rasu vai etniskās piederības dēļ. Es vēlos uzsvērt, ka tā piemērojama arī romu tautības iedzīvotājiem.
Vēl Komisija uzskata, ka, lai ES tiesību akti tiktu atbilstoši piemēroti, tie ir jāpapildina ar informatīvām kampaņām, kurās romu tautības iedzīvotāji tiktu informēti par viņu tiesībām, un pasākumiem, kuros sabiedrība tiktu informēta par tiesībām un pienākumiem, kas izriet no nediskriminācijas tiesību aktiem. 2007. gadā - Eiropas gadā par iespēju vienlīdzību visiem - pasākumi romu tautības iedzīvotājiem norit Bulgārijā, Čehijā, Grieķijā, Spānijā, Francijā, Īrijā, Itālijā, Lietuvā, Polijā, Rumānijā, Somijā un Slovākijā.
Pasākumi, kuru mērķis ir apkarot romu tautības iedzīvotāju diskrimināciju, tiek arī finansēti Eiropas Sociālā fonda un "PROGRESS 2007-2013” (nodarbinātības un sociālās solidaritātes programma, kas atbalsta resursu palielināšanu romu tautības iedzīvotājiem) pārraudzībā.
Sarah Ludford
Lai gan ir nožēlojami, ka 14 dalībvalstis bija spiestas saņemt vēstules ar argumentētu atzinumu, es jūtos atvieglota vismaz tādēļ, ka Komisija ir uzsākusi stingras pārkāpumu procedūras, jo pašlaik pastāv galējas pretrunas starp to, kas ir rakstīts tiesību aktos, un to, kas notiek faktiski. Komisārs Vladimir Špidla minēja dažas problēmas, kas attiecas uz vienlīdzības gājiena nepieļaušanu Viļņā. Acīmredzot puse no Lietuvas parlamenta deputātiem uzskata, ka homoseksuālisms ir perversitāte. Jums valsts sektorā un valdībā patiesi ir problēmas.
Pagājušajā nedēļā Pamattiesību aģentūra teica, ka daudzas dalībvalstis nav atbilstoši ieviesušas tiesību aktus par rasu diskrimināciju, tādēļ es ceru, ka stingrība turpināsies, jo mums tā ir patiesi nepieciešama. Vai jūs pārkāpumu procedūrās ņemsiet vērā ministru un valsts amatpersonu dažādos paziņojumus un iecietību pret ekstrēmismu?
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Es neuzskatu, ka cienītās locekles runā bija jelkādi jautājumi, tomēr jebkurā gadījumā vēlos atbalstīt viņas pausto viedokli.
Abas nediskriminācijas direktīvas ir Eiropas pamatatiesību akti. Mums ir jānodrošina, lai tās tiktu pilnībā transponētas un jānodrošina, lai nediskriminācija, vienlīdzīgas iespējas un tolerance turpina pastāvēt kā pamatvērtības, kas tiek aktīvi īstenotas. Tādēļ Eiropas Komisija uzsāka pienākumu neizpildes procedūras pret 14 dalībvalstīm.
Tomēr es vēlos teikt, ka kopumā atsevišķās dalībvalstis akceptē šīs augstās vērtības un ka vairums no problēmām, ko pārrunājam, problēmas, pret kurām jāuzsāk pienākumu neizpildes procedūras, ir juridiska rakstura un tādējādi tehniska/administratīva rakstura. Tās neatspoguļo dalībvalstu tendenci noraidīt nolīgumus.
Priekšsēdētāja
Tagad mums ir piecu jautājumu virkne, kas attiecas uz cilvēkiem ar invaliditāti. Es saprotu, ka jautātāji, iespējams, gaidīja kopīgu atbildi. Es negribētu liegt sniegt atsevišķas atbildes, taču es priecātos, ja jūs, komisāra kungs, varētu atbildēt uz tiem visiem kopā. Tomēr pirms mēs turpinām, es vēlētos saņemt norādījumus no kāda no jautātājiem.
Proinsias De Rossa
Arī es priecātos, ka komisārs atbildētu uz visiem jautājumiem kopā, ja tas ir iespējams. Taču, ja nē, tad varbūt jūs varētu viņam ļaut nolasīt atbildes uz visiem pieciem jautājumiem, ja viņam ir atsevišķas atbildes, un visus papildinājumus izteiksim pēc šo piecu atbilžu sniegšanas.
Priekšsēdētāja
Priecājos to darīt. Es priecāšos darīt visu, ko komisārs uzskata par vajadzīgu, lai pārliecinātos, ka visi deputāti saņem atbildes uz saviem jautājumiem, taču es arī saprotu, ka jautājumi ir savā starpā saistīti un ka mēs riskējam atkārtoties. Taču es priecāšos par jebkuru labu komisāra atbildi uz jautājumiem.
Temats: rīcība, lai veicinātu iespējas visiem dzīvot neatkarīgi
Vai Eiropas Komisija kopā ar mani Strasbūrā šonedēļ uzņems cilvēkus ar smagu invaliditāti, kuri ir Eiropas Neatkarīgas dzīves tīkla biedri (ENIL)?
Atbildot uz Parlamenta rezolūciju (P6_TA(2006)0527) par Komisijas divgadu ziņojumu par invaliditāti, ko Komisija ir darījusi, lai veicinātu "neatkarīgas dzīves” nodrošināšanu invalīdiem, kā arī tiesības paturēt līdzekļus "personīgas palīdzības” saņemšanai, pārvietojoties starp ES dalībvalstīm darba, izglītības vai dzīves vietas maiņas dēļ? Vai Komisija ierosinās visu Eiropu aptverošu politiku par personīgo palīdzību?
Temats: invalīdu neatkarības veicināšana
Eiropas Savienības Stratēģijas invaliditātes jomā prioritātes ietver invalīdu iekļaušanu sabiedrībā un lielāku neatkarību. Ko Komisija līdz šim ir darījusi attiecībā uz ieteikumiem, kas minēti pētījumā par invalīdu iekļaušanu sabiedrībā? Vai tā piekrīt tam, ka arvien lielāks skaits invalīdu tiek ievietoti aprūpes iestādēs? Kādus vēl pasākumus tā ir iecerējusi veikt, lai šo jautājumu risinātu?
Temats: invalīdu tiesības
Atzinīgi vērtējot Komisijas apņemšanos kopš 1996. gada paziņojuma attiecībā uz invaliditāti ievērot "cilvēktiesību pieeju” un atzīstot Eiropas Neatkarīgas dzīves tīkla klātbūtni Strasbūrā, vai Komisija pieņem to, ka invalīdu cilvēktiesības Eiropas Savienībā, kā arī visā pārējā pasaulē tiek pārkāptas? Kādas darbības Komisija plāno veikt, lai risinātu šādus pārkāpumus ES?
Temats: invalīdu integrācija
Atzinīgi vērtējot Komisijas atbalstu invalīdu integrācijas principam, cik reizes 2007. gadā ir tikusies Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta izveidotā starpdienestu grupa, un kuri Komisijas ģenerāldirektorāti šajās sēdēs ir tikuši pārstāvēti? Saistībā ar šīs nedēļas Eiropas Neatkarīgas dzīves tīkla vizīti Strasbūrā, un atzinīgi vērtējot Komisijas apņemšanos piešķirt noteiktu daudzumu no tās pārrobežu attīstības palīdzības līdzekļiem veselībai, izglītībai un sociālajiem pakalpojumiem, ko Komisija dara, lai pārliecinātos, ka invalīdiem paredzētie sabiedrības attīstības projekti tiešām gūst kādu labumu no šiem līdzekļiem?
Temats: invalīdu pārstāvība
Vai Eiropas Komisija varētu izskaidrot, kādi pasākumi tiek veikti, lai garantētu invalīdu un invalīdu organizāciju pārstāvību ES sociālās iekļaušanas stratēģiju izstrādē? Saskaņā ar Komisijas ieviesto principu, ka "nekas ap mums nenotiek bez mums", kādus vēl pasākumus Komisija šajā sakarībā ir ieplānojusi?
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Ņemot vērā, ka centīšos sniegt īsu atbildi uz visiem jautājumiem kopumā, tad koncentrēšos uz būtiskākajiem aspektiem.
Uz aktīvu invalīdu integrēšanu koncentrēta programma tika izveidota 2006. gadā kā daļa Eiropas Rīcības plāna invalīdiem. Šīs programmas pamatā ir invalīdu tiesības dzīvot neatkarīgi.
Ņemot vērā, ka Komisija atbalsta invalīdu iekļaušanu sabiedrībā un to, ka vispārējais viedoklis šajā jomā ir līdzīgs, Komisija izpēta alternatīvas iespējas aprūpei, ko nodrošina iestādes. Komisija atbalsta pētījumus par atbilstošām metodēm tā dēvētajai iekļaušanai sabiedrībā. Invalīdu patstāvība ir jāatbalsta ar kvalitatīviem vietējiem pakalpojumiem, kas tiek sniegti šie cilvēkiem; ne tikai fiziska rakstura, bet arī respektējot cilvēka cieņu.
Pamatojoties uz manu personīgo pieredzi, varu teikt, ka kvalitatīvu sociālo pakalpojumu nodrošināšanai ir ļoti būtiska cilvēku izglītošana, kas sniedz šos pakalpojumus cilvēkiem, kuri ir atkarīgi no viņiem. Veids, kā tiek ievērotas invalīdu pamattiesības, un viņu dzīves kvalitāte ir lielā mērā atkarīga no izglītības.
Kā jau es minēju, Komisija izmantot savas tiesības aktīvi atbalstīt vietējo pakalpojumu attīstību, un vēlos piebilst, ka šajā procesā Komisija vienmēr koncentrējas uz cilvēku dzīves kvalitāti. Patiesi, iekļaušana sabiedrībā pati par sevi automātiski negarantē dzīves kvalitātes uzlabošanos un autonomiju: to iespējams garantēt tikai, ja iekļaušana sabiedrībā tiek aizvietota ar atbilstošas kvalitātes un standarta vietējiem pakalpojumiem. Šādā kontekstā Komisija ir pieprasījusi veikt pētījumu par sociālo integrāciju, kura mērķis ir novērtēt invalīdu situāciju lielās aprūpes iestādēs, kurās, kā jūs zināt, daudzos gadījumos standarti un dzīves veids neatbilst tiem standartiem un kvalitātei, ko šie cilvēki neapšaubāmi ir pelnījuši. Tādēļ mums ir jāpārrauga šī situācija, lai nodrošinātu, ka tā uzlabojas.
Tomēr Komisija nevar piekrist viedoklim, ka pieaug to cilvēku skaits, kas uzturas aprūpes iestādēs. Mums nav rādītāju šajā jautājumā, bet, kā jau norādīju, iekļaušana sabiedrībā ir princips, ko mēs ievērojam un ko turpināsim ievērot.
Vēl es vēlos uzsvērt, ka mēs atzinīgi vērtējam iniciatīvas, kas vērstas uz pamatprincipu par sociālās aprūpes nodrošināšanas kvalitāti Eiropas līmenī. Vēl es vēlos uzsvērt, ka, manuprāt, tas, ka, pateicoties Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijai par invalīdu tiesībām, jautājums par invalīdu tiesībām ir izvirzīts starptautiskā līmenī, ir milzīgs solis uz priekšu. Komisija mudina dalībvalstis ratificēt šo konvenciju un pēc iespējas drīzāk sniegt konkrētu atbildi saistībā ar to.
Komisija solīja ņemt vērā invalīdu vajadzības un tiesības un iekļaut tās visās atbilstošajās ES stratēģijās. ES līmenī jautājums par invalīdu vajadzībām tiek izskatīts Komisijas starpdienestu grupā invaliditātes jautājumos, kā arī sadarbībā ar dalībvalstīm un iesaistītajām pusēm (arī invalīdiem) ES Invaliditātes jautājumu augsta līmeņa grupā.
Kopš 2000. gada Eiropas Kopiena ir līdzfinansējusi aptuveni 160 projektus invalīdiem jaunattīstības valstīs kopsummā par EUR 100 miljoniem. Šie projekti nodrošina atbalstu Austrumeiropas, Tuvo Austrumu un ĀKK valstīm, un tie ir paredzēti invalīdiem, cilvēkiem ar garīgiem un fiziskiem traucējumiem, invalīdu spēju paplašināšanai, viņu rehabilitēšanai sabiedrībā, invalīdu tiesībām, invalīdu sociālai iekļaušanai, nabadzības samazināšanai un viņu iekļaušanai sabiedrībā utt.
Dāmas un kungi, nav šaubas par to, ka Komisija īsteno aktīvu politiku attiecībā uz invalīdiem un ka mēs sasniedzam ievērojamu progresu Eiropas Savienībā. Tomēr, kā jau minēju, atbildot uz iepriekšējo jautājumu, mums joprojām ir vēl garš ceļš ejams. Mēs strādājam pie pamatprocesa attiecībā uz iespējamiem grozījumiem pastāvošajā Eiropas likumdošanā. Tas ir tas, par ko runāju, kad atbildēju uz jautājumu par nediskriminācijas direktīvām.
Dāmas un kungi, es centos īsi skart būtiskākos jautājumus, un, ņemot vērā šo debašu improvizēto raksturu, es, iespējams, atsevišķus jautājumus atstāju novārtā, bet citus varbūt nepietiekami izskaidroju. Tādēļ es piedāvāju - ja tas ir pieņemami - ka tagad uzklausīšu jūsu papildu jautājumus un atbildēšu uz tiem. Tomēr es sniegšu rakstiskas atbildes uz tiem jautājumiem, uz kuriem neatbildēju mutiski, un tādējādi tiem tiks pievērsta atbilstošā uzmanība.
Richard Howitt
Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos pateikties komisāram par viņa elastīgumu. Vairāki no mums, kas esam aktīvi iesaistīti Parlamenta Invaliditātes starpdienestu grupas darbā, esam izvēlējušies iesniegt šos jautājumus apspriešanai, lai atzīmētu to, ka pašlaik Strasbūrā ir apmēram 200 cilvēku ar smagu invaliditāti, kuri dzīvo aprūpes iestādēs visā Eiropā un ir tā saucamā Eiropas Neatkarīgas dzīves tīkla biedri. Es zinu, ka viņi būs ļoti lepni, ka šis Parlaments šajā jautājumu laikā pievēršas viņu problēmām un vajadzībām.
Es vēlos uzzināt, vai komisārs un jūs, priekšsēdētājas kundze, man varētu pievienoties, lai viņu pārstāvjus uzņemtu plenārsēžu zālē. Es vēlos uzzināt, vai jūs, komisāra kungs, varētu apstiprināt, ka Eiropas Neatkarīgas dzīves tīkls kā organizācija, ko savām vajadzībām vada paši invalīdi, ir Eiropā ļoti nozīmīga invalīdu interešu grupa un ka jūs pievienojaties manām cerībām, ka viņi nākotnē varētu saņemt atbalstu invalīdu organizāciju koordinēšanai visā Eiropā no tādām pašlaik šādu atbalstu saņemošajām organizācijām kā Eiropas Neredzīgo savienība un Eiropas Nedzirdīgo savienība.
Otrkārt un visbeidzot, komisāra kungs, jūs teicāt dažus ļoti labus vārdus par neatkarīgu dzīvi un invalīdu sabiedrisko aprūpi, par kuriem es jums pateicos. Mana jautājuma aspekts par Eiropas personiskās palīdzības stratēģiju, kas ļautu invalīdu nodarbinātiem un vadītiem profesionāliem darbiniekiem apmierināt invalīdu nepieciešamību pēc aprūpes, ir ļoti svarīgs mērķis Eiropas Neatkarīgas dzīves tīkla ceļā uz brīvību, un es ceru, ka jūs šo jautājumu virzīsiet uz priekšu.
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, invalīdu grupu pārstāvji: dialoga risināšana ar tiem, kuriem būtu jāsēž pie galda, ar tiem, kuriem ir tiešas personīgās intereses, ir gandrīz visu Eiropas stratēģiju pamataspekts. Nevaru iedomāties mūs veidojam jelkādu stratēģiju, kurā nebūtu ieplānots šāds dialogs. Šis dialogs ir visaptverošs un vērtīgs, tomēr es uzskatu, ka tagad mums ir jāmeklē efektīvākas metodes un risinājumi.
Komisija plāno veicināt progresu šajā jomā, koordinējot savstarpēju viedokļu apmaiņu un citus pasākumus informācijas apmaiņas atbalstīšanai. Tā nodrošinās arī uzsvērtu atgādinājumu par nepieciešamību izstrādāt būtiskas pamatnostādnes jaunu stratēģiju sagatavošanai, kas apstiprinātas kopā ar dalībvalstīm, kuras iesniedzamas 2008. gada rudenī. Citiem vārdiem sakot, mums kopā ir jāpaveic daudz darba.
Evangelia Tzampazi
(EL) Komisār, pretēji Eiropas pilsoņu tiesībām ievērojams skaits invalīdu ir spiesti dzīvot iestādēs neatkarīgi no pašu izvēles. Ņemot vērā, ka aktīva invalīdu integrēšana ekonomikas un sociālajā dzīvē ir atkarīga no viņu spējas dzīvot patstāvīgi, es vēlos jautāt, vai Eiropas Komisija plāno pieņemt likumdošanas pasākumus, kas garantētu šīs tiesības.
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es uzskatu, ka Eiropas pašreizējā likumdošana ir augstas kvalitātes, salīdzinot ar pārējās pasaules likumdošanu. Arī Apvienoto Nāciju Organizācijas pieņemtā Konvencija par invalīdu tiesībām ir ļoti būtiska.
Ir arī skaidrs, ka invalīdu iekļaušana sabiedrība veido daļu no visām Eiropas stratēģijām šajā jomā, ieskaitot tās, ko finansē mūsu finanšu instrumenti.
Šī pāreja ir iespējama. Ir valstis, kurās par labu invalīdiem pilnībā ir atcelta iestāžu aprūpe - tās ir tikai dažas, tomēr tādas ir, un tas pierāda, ka šis mērķis ir sasniedzams. No otras puses, šis mērķis ir sasniedzams pakāpeniski un ļoti organiski, jo, kā jau minēju, iekļaušana sabiedrībā bez atbilstošiem drošības noteikumiem var pasliktināt invalīdu situāciju, kā jau tas ir pierādījies daudzās pasaules valstīs. Es īpaši domāju iekļaušanu sabiedrībā Amerikas Savienotajās Valstīs, kur šī procesa īstenošana izrādījās ļoti pretrunīga, jo iztrūka atbilstošu drošības noteikumu.
Proinsias De Rossa
Priekšsēdētājas kundze, ir taisnība, ka ir panākts progress, taču jāsaka, ka tas ir mokoši lēns. Patiesi, daudz kas nebūtu panākts, ja paši invalīdi nebūtu rīkojuši kampaņas.
Es jums, komisāra kungs, saistībā ar jūsu pieminēto pētījumu par integrāciju sabiedrībā īpaši vēlētos pajautāt: vai šis pētījums ietver arī neatkarīgas dzīves jautājumu? Protams, ir ļoti svarīgi, ka tiek sniegti kvalitatīvi sabiedriskie pakalpojumi, lai nodrošinātu, ka cilvēkus no aprūpes iestādēm var izņemt. Tomēr šiem sabiedriskās aprūpes pakalpojumiem ir jābūt vērstiem uz to, lai invalīdiem dotu iespējas dzīvot neatkarīgu dzīvi, kas viņiem ir ļoti nepieciešama.
Šādā sakarībā mums kā Eiropas Savienībai ir jāmeklē veidi, kā cilvēkiem nodrošināt, piemēram, tiesības uz personīgo palīdzību jebkurā vietā, uz kuru viņi Eiropas Savienībā dotos. Vai es varētu jautāt, vai šis pētījums risina neatkarīgas dzīvošanas aspektu, un ja nē, vai jūs uzņemtos panākt pētījuma veikšanu par personīgās palīdzības pieejamību un šādas sistēmas ieviešanu visā Eiropas Savienībā, kā arī par tās pārvietojamību?
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Dāmas un kungi, man šķiet jūs aizskārāt ļoti nopietnu jautājumu, kas ir vispārēji saistīts ar invaliditātes jautājumu.
Pirmkārt, es vēlos teikt, ka šobrīd mūsu rīcībā diemžēl nav datu salīdzināšanai, kas nodrošinātu labu pamatu uzticamai Eiropas stratēģijai. Datu iegūšana, kas varētu kalpot šim nolūkam ir viens no Komisijas mērķiem. Vēl mums ir jāapzinās, ka debates, ko esat uzsākuši, un jautājumi, ko minējāt, ir ļoti cieši saistīti ar debatēm par pakalpojumiem, lietderīgiem sociāliem pakalpojumiem. Atkal - šīs ir saistītas tēmas. Vēlos arī uzsvērt, ka direktīva par gaisa satiksmi un darbinieku mobilitāti vai cilvēku mobilitāti Eiropas Savienībā, tika īstenota un ka, protams, ir plāns paplašināt šo regulējumu saistībā ar citiem transporta veidiem, kas ir loģisks solis.
Vēl ir jautājums par sociālo pakalpojumu vai sociālo pasākumu invalīdiem izmantošanu un pieejamību. Šis jautājums ir ticis izskatīts Regulā (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma shēmu piemērošanu un direktīvā par papildu pensijas tiesību pārnesamību īstenošanu.
Visu šo instrumentu mērķis ir stiprināt patstāvīgas dzīves vērtības un iespējas patstāvīgai dzīvei ar atbilstoša līmeņa aizsardzību jebkurā vietā Eiropas Savienībā.
Kathy Sinnott
Es varu runāt īsi, jo daudzi no maniem jautājumiem jau tika uzdoti.
Dažas ES dalībvalstis būs ļoti aktīvas savu pilsoņu ar invaliditāti tiesību atzīšanā. Dažas citas diemžēl pretojas standartu uzlabošanai un pat rada vai arī pieļauj šķēršļu pastāvēšanu. Mums ir labas un lieliskas stratēģijas un rīcības plāni, taču tikai vēl ieviešamā invaliditātes direktīva varētu tādas no ceļa noklīdušās valstis kā valsts, kurā es dzīvoju, atkal vest uz pareizā ceļa. Kad mēs šo direktīvu varētu sagaidīt, komisāra kungs?
Vai jūs varētu apstiprināt, ka uz šiem pieciem jautājumiem sniegsiet arī rakstiskas atbildes?
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Dāmas un kungi, savā pirmajā atbildē saistībā ar jautājumiem par nediskriminācijas direktīvām es minēju pētījumu par īstenošanas un efektivitātes procesu, kas pēta, vai un cik lielā mērā būtu nepieciešams grozīt atbilstošos Eiropas tiesību aktus. Viens no jautājumiem, kas pētījumā noteikti tiks izskatīts, ir iespēja izstrādāt atsevišķu direktīvu invalīdu jomā.
Par šo jautājumu tiek diskutēts, un mēs izmantojam atbilstošos Eiropas instrumentus, lai noteiktu, kura metode ir efektīvākā konkrētā mērķa sasniegšanai.
Kā jau minēju savās iepriekšējās piezīmēs, protams, ka atbildēšu uz visiem jautājumiem, uz kuriem nesniedzu pietiekamas atbildes, ņemot vērā, ka šīs ir diezgan improvizētas debates. Tas ir skaidrs. Es sniegšu papildu rakstiskas atbildes uz visiem jautājumiem, kas tika uzdoti šajās debatēs.
Priekšsēdētāja
Paldies, komisāra kungs, un paldies par veidu, kā mēs varējām izskatīt šos pēdējos jautājumus. Domāju, ka tas bija ļoti noderīgi, un ceru, ka arī apmierinoši.
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes, izņemot 58. jautājumu, kas tika atcelts, un 73. jautājumu, kas ir nepieņemams (sk. sēdes stenogrammas pielikumu).
Komisijai atvēlētais jautājumu laiks ir beidzies.
