Druhý evropský summit o romské otázce (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem jsou otázky k ústnímu zodpovězení pro Radu a Komisi o druhém evropském summitu o romské otázce (B7-0013/2010; B7-0014/2010; B7-0202/2010; B7-0203/2010).
Monika Flašíková Beňová
Všechny parlamentní otázky položené Komisi a Radě při příležitosti nadcházejícího evropského summitu o romské otázce spojuje několik společných jmenovatelů.
Prvním je nespokojenost se současnou situací většiny Romů v Evropské unii. S tímto tématem úzce souvisí i nespokojenost s čerpáním nebo s úrovní čerpání prostředků z předvstupních a strukturálních fondů za účelem začlenění Romů do zbytku společnosti a na jejich resocializaci. Dalším důležitým bodem je i úloha organizací občanské společnosti včetně romských organizací a jejich zapojení do řešení problému.
Oba body jsou důležité, ale chtěla bych připomenout, že velmi důležitý je i způsob, jak se uvedené problémy budou řešit. Buďme k sobě upřímní - po dlouhých letech vágních politických prohlášení a nečinnosti mnozí z nás cítí naléhavou potřebu konečně přejít ke konkrétním opatřením. Jsem nekompromisní zastánkyní lidských práv a všechna moje vystoupení na půdě Evropského parlamentu za posledních šest let tyto souvislosti vždy zahrnovala. Během těchto šesti let jsem si také vyslechla několik diskusí o diskriminaci romského etnika a o potřebě řešení jeho problémů. I přes bohaté rozpravy jsme dodnes nebyli s to přijmout žádné zásadní nástroje na konkrétní vyřešení a jsem přesvědčena, že je to způsobené zejména tím, že se formálně zaměřujeme na odborný pojem diskriminace a neřešíme skutečné příčiny současné situace, v níž naši romští spoluobčané žijí.
Jestliže tedy chceme skutečně řešit problém Romů, musíme se v první řadě zaměřit na dodržování mezinárodních smluv vnitřního práva a rovněž na mezinárodní úmluvy. Mám na mysli zejména Úmluvu o právech dítěte, jejíž ustanovení jsou v mnoha romských rodinách porušována. Hovořím o Slovenské republice, kde mají zabezpečenou bezplatnou péči a bezplatné vzdělávání na základních a středních školách. Všechno to zabezpečuje a financuje stát. Přesto nejsou ani v těchto dvou politikách dodržována základní práva dítěte.
Jestliže chceme objektivně hovořit o řešení problémů Romů, potom se musíme zabývat příčinami diskriminace.
Hélène Flautre
autorka. - (FR) Pane předsedající, podle Agentury pro základní práva trpí Romové ve všech oblastech všemi druhy diskriminace, ať ve vztahu k přístupu k zaměstnanosti, zdravotní péči, vzdělávání nebo bydlení. Tvoří tudíž nejdiskriminovanější menšinu v Evropě.
Například v roce 2009 byl v průměru každý čtvrtý Rom obětí zločinného jednání - zejména útoků, výhrůžek a závažného pronásledování - nejméně jednou během uplynulých 12 měsíců, přičemž zároveň každý třetí Rom byl během uplynulých 12 měsíců v průměru třikrát vyslýchán policií. Jejich vyloučení ještě posiluje jejich nedostatečná informovanost o právech, která jim náleží.
Tato situace, která postihuje téměř 10 milionů lidí ve středu Evropské unie, jež se nyní řídí Listinou základních práv a brzy podepíše Evropskou úmluvu o lidských právech, vyvolává vážné pochyby ohledně politiky nediskriminace a účinnosti práv, a to jak na úrovni EU, tak na úrovni členských států. Muselo dojít k rasistickým násilnostem v Itálii v prosinci 2007, aby došlo k evropské mobilizaci ve velkém měřítku a na vysoké úrovni, která vyvrcholila uspořádáním prvního evropského summitu v září 2008.
Nicméně požadovaná rámcová strategie Evropské unie pro integraci Romů včetně směrnice o začlenění Romů stále nevznikla. Členské státy - jako je Francie a některé další -, které udržují dočasná opatření pro přístup Bulharů a Rumunů na své trhy, především trestají Romy a musí tato opatření co nejdříve odstranit jako gesto dobré politické vůle.
Členské státy musí konečně opustit vyjednávání o dvoustranných dohodách o zpětném přebírání osob s Kosovem, které vedou k tomu, že se Romové musí vracet do táborů v severní Mitrovici zamořených olovem, jak se podařilo prokázat panu Hammarbergovi, komisaři Rady Evropy pro lidská práva.
Pokud jde o Evropskou komisi, ráda bych jí připomněla usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o sociální situaci Romů. Jsem přesvědčena, že v tomto roce boje proti chudobě můžeme konečně rozhodnout o nejlepším využití našich nástrojů a strukturálních fondů, abychom tuto vážnou situaci vyřešili.
Diego López Garrido
Pane předsedající, odpovím na otázky, které vznesly paní Flašíková Beňová a paní Flautreová v záležitosti, jež se přímo týká lidských práv, jež se týká nás všech a také velké komunity, protože romská populace, jak víte, je největší etnickou menšinou, která žije v Evropské unii, a nelze říci, že má stejné životní podmínky jako průměrný evropský občan.
Pokud jde o otázky, které mi byly položeny, první se týká strukturálních fondů v této oblasti a já bych rád řekl, že závěry, které španělské předsednictví hodlá v Radě přijmout, obsahují deset základních zásad, mezi něž patří revize nebo změna současných operačních programů strukturálních fondů stejně jako budoucí nařízení pro období od roku 2014.
Zdůrazňujeme, že strukturální fondy by měly být plně využívány v zájmu podpory integrace romského obyvatelstva, a zejména navrhujeme, aby na základě nedávné úpravy článku 7 nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj byly prováděny jednotné kroky ve venkovských i městských oblastech. Cílem je celková podpora romských komunit, jež bude začínat zlepšováním jejich životní a sociální situace.
Druhá otázka se týká kroků, které mají podniknout místní orgány. Uvědomujeme si, že aby byl romskému obyvatelstvu umožněn přístup ke strukturálním fondům, je třeba, aby se místní orgány, romské organizace a samotní romští obyvatelé aktivně zapojili do všech fází procesu; jinými slovy do plánování, správy, sledování a hodnocení evropských fondů.
Rada také ve svých závěrech navrhne, aby Evropská komise poskytla členským státům a místním orgánům technickou podporu a asistenci a aby usnadnila horizontální koordinaci mezi členskými státy a vertikální koordinaci od evropské úrovně k vnitrostátní, regionální a místní úrovni.
Třetí otázka zní, zda v tomto problému má trio předsednických zemí strategický návrh nebo strategický plán. Mohu potvrdit, že v programu navrženém triem předsednických zemí je sociální a hospodářská integrace Romů řešena jednoznačně. Tento záměr je obsažen v programu, který jednomyslně přijala Rada pro obecné záležitosti, a tudíž je v souladu se strategií pro příštích 18 měsíců, což je období, které pokrývá program tria předsednických zemí.
Chápeme, že je třeba zavázat se jak ke krátkodobým, tak k dlouhodobým opatřením. Abychom napravili nerovnosti v krátkodobém horizontu, musíme upřednostnit nástroje, o nichž jsem se zmínil dříve, a přijmout akční plán, který se okamžitě vypořádá s problémy, jako jsou případy žáků navštěvujících školy, jež jsou v některých případech určeny hlavně nebo zcela pro romské děti - což je situace, která způsobuje zjevnou segregaci; problémy s bydlením, jak již bylo řečeno; a také se zdravotní péčí a přístupem k zaměstnání.
V dlouhodobém horizontu také chceme prosadit horizontální integrační přístup k romským otázkám ve všech oblastech politiky Evropské unie, což bude muset být provedeno v rámci otevřené metody koordinace a v oblastech, jako jsou základní práva, boj proti diskriminaci, regionální rozvoj, vzdělávání a přístup k veřejné zaměstnanosti veřejným službám.
Konečně, pokud jde o otázku nediskriminace, je známo, že během tohoto volebního období španělské předsednictví a samozřejmě trio předsednických zemí mají v úmyslu prosadit přijetí směrnice, která dosud nebyla v Evropské unii přijata nebo dovedena do konce: souhrnné směrnice o boji proti diskriminaci a prosazování rovných práv; toto je nezbytné právě pro ty skupiny, které nejvíce trpí diskriminací, a konkrétně pro romskou komunitu.
Viviane Reding
místopředsedkyně Komise. - Pane předsedající, ráda bych poděkovala panu Swobodovi a jeho kolegům za předložení ústní otázky o evropském summitu o romské problematice. Komise tak může vyjádřit své odhodlání zajistit ochranu základních práv na jedné straně a plnou sociální a hospodářskou integraci do našich společností na straně druhé. Právě jsme slyšeli, že podle Rady mají členské státy pokračovat tím, že z této problematiky udělají hlavní směr svých politik.
Jak víte, tato rozprava se odehrává jen několik týdnů před druhým summitem o romské problematice, který bude v Córdobě 8. a 9. dubna pořádat španělské předsednictví. Komise tuto iniciativu vítá a aktivně podporuje. Domnívám se, že tato událost bude tou pravou chvílí ke zhodnocení vývoje na vnitrostátní, evropské a mezinárodní úrovni od roku 2008. To nám pak pomůže přispět ke společnému stanovisku pro budoucnost.
Před dvěma lety se konal první summit. Jak daleko jsme došli? Můžete vidět sklenici napůl prázdnou, nebo napůl plnou. Samozřejmě došlo k výrazným zlepšením, ale také jsou zde výrazné nedostatky. Vaše otázka správně zdůrazňuje ústřední úlohu nástrojů a politik Evropské unie a význam posilování spolupráce mezi všemi klíčovými subjekty - členskými státy, institucemi na evropské úrovni, mezinárodními organizacemi a občanskou společností.
Komise je odhodlána prosazovat směrnici, která zakazuje diskriminaci na základě rasového a etnického původu, a diskriminace Romů je touto směrnicí plně pokryta. Nyní máme na evropské úrovni právní předpisy a rámcové rozhodnutí o rasismu a xenofobii, které bude klíčovým nástrojem pro vypořádání se s rasismem vůči Romům.
Do listopadu letošního roku by všechny členské státy měly zavést tresty za rasistické a xenofobní zločiny, jak stanoví rámcové rozhodnutí. Jak jsem již oznámila, jsem odhodlána sledovat provádění tohoto rámcového rozhodnutí co nejpozorněji.
Komise si je plně vědoma, že toto nestačí a že je třeba silné právní předpisy doplnit zvýšením informovanosti o právech a povinnostech. Z toho důvodu Komise řeší problémy romské komunity v rámci kampaně EU "Pro rozmanitost. Proti diskriminaci" a pomocí specifického školení právních zástupců.
Právem byly jako důležité nástroje pro změnu zdůrazněny strukturální fondy, fondy pro rozvoj venkova a nástroje předvstupní pomoci, protože umožňují členským státům provádět ambiciózní programy zaměřené na Romy. Je zjevné, že tyto programy musí být velmi realistické a pragmatické, založené na zkušenostech a musí k životním podmínkám Romů přistupovat komplexně.
Toto není problém, který je možné vyřešit jednoduchým heslem. Vyžaduje mnoho konkrétní práce. Proto Komise nabádá členské státy, aby plně využívaly potenciál těchto fondů k podpoře začleňování Romů. Za tímto účelem jsme zahájili řady dvoustranných návštěv na vysoké úrovni v členských státech, v nichž žije výrazný podíl romského obyvatelstva. Měly by vést ke konkrétním závazkům s dohodnutými cíli. První akce se uskutečnila v říjnu 2009 v Maďarsku za plné spolupráce vlády. Další proběhnou v budoucnu.
Dalším konkrétním příkladem odhodlání Komise využívat strukturální fondy na řešení vyloučení Romů je pozměňovací návrh k čl. 7 odst. 2 nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj. Na začátku tohoto měsíce velká většina zde ve sněmovně hlasovala pro zprávu vašeho kolegy pana van Nistelrooije: opatření, které otevírá novou politiku a příležitosti pro financování bydlení ve prospěch marginalizovaných společenství, kam můžeme zařadit zejména, přestože nikoli výlučně, Romy.
A konečně, díky Evropskému parlamentu existuje pilotní projekt pro začlenění Romů s rozpočtem 5 milionů EUR na dva roky. Zabývá se řadou oblastí, od vzdělávání v raném dětství a samostatně výdělečné činností až po mikroúvěry a veřejnou informovanost. Hodnocení tohoto pilotního projektu provedou společně Rozvojový program OSN a Světová banka. Velmi se na toto hodnocení těším, protože nám přinese informace o tom, co jsme udělali správně a kde jsou nedostatky, takže z něj budeme moci vycházet při další cílené činnosti.
Evropská platforma pro začleňování Romů byla založena jako společná iniciativa Komise a českého předsednictví v dubnu 2009. Jejím cílem je spojovat příslušné subjekty na evropské, vnitrostátní a mezinárodní úrovni stejně jako subjekty z občanské společnosti a mnohem více sladit existující politiky. Díky ní byly vypracovány společné základní zásady pro začlenění Romů, které jsou připojeny k závěrům ze zasedání Rady ohledně začlenění Romů, jež se konalo loni v červnu. Tyto závěry vyzývají Komisi, aby při navrhování a provádění politik přihlížela k 10 společným základním zásadám pro začlenění Romů. Očekává se, že k dalším setkáním platformy dojde během španělského a belgického předsednictví, takže se nejedná o jednorázovou akci. Velmi vítám silné odhodlání tria předsednických zemí v této záležitosti, protože abychom dosáhli pokroku, je třeba vzájemně spolupracovat. Komise bude nadále podporovat kroky tria prostřednictvím svých politik a nástrojů, samozřejmě v těsném partnerství s členskými státy a občanskou společností.
Před summitem o romské problematice bych tuto sněmovnu ráda informovala, že spolu se svým kolegou komisařem Andorem zveřejním sdělení o sociálním začleňování Romů, v němž se soustředíme na problémy, které nás čekají, a nastíníme, jak může EU přispět k jejich řešení. Toto sdělení pak bude základem pro diskusi v Córdobě.
Lívia Járóka
Kromě účinného provádění mezinárodních a vnitrostátních antidiskriminačních zákonů, jak jsme právě slyšeli od komisařky Redingové, musí být v Córdobě kladen zvláštní důraz na ekonomickou stránku začleňování Romů, protože jejich integrace do pracovního trhu a vzdělávání je klíčovým hospodářským zájmem členských států. V nedávných letech několik mezinárodních organizací vyvinulo plány pro budoucnost, ale ty se na úrovni členských států neprovádí kvůli nedostatečné závaznosti, nedostatečné možnosti ukládat případné sankce a kvůli nedostatku rozpočtových prostředků.
Evropská unie je schopna zajistit rozvoj, vhodné vymáhání a hodnocení založené na jasných ukazatelích nezávazné strategie Společenství, která překračuje opatření nepovinných předpisů. Jako zpravodajka Evropského parlamentu o evropské strategii v romské problematice jsem přesvědčena, že je obzvláště důležité, aby ve strategii byly určeny kritické oblasti jednotlivých členských států, v nichž je nutno okamžitě jednat. Sociální znevýhodňování je v různých geografických regionech rozšířeno nerovnoměrně, přičemž v některých mikroregionech hustě osídlených romskými i neromskými obyvateli je soustředěna extrémní chudoba a sociální vyloučení. To vytváří vážné překážky pro sociální rozvoj Evropy. Tyto regiony by měly být vyřazeny z hospodářské soutěže, která je pro ně nespravedlivá, a jejich rozvoj by měl být nastartován s využitím programů přizpůsobeným jejich specifickým potřebám.
V souladu se zásadou subsidiarity by dozor a dohled nad strategií měl být starostí místních organizací. Také navrhuji, aby byly prováděny rozsáhlé průzkumy potřeb místních cílových skupin podobné zemědělským projektům v Irsku. Abychom dokázali zhodnotit výsledky programu, je také nezbytné třídit shromážděné statistické údaje podle etnických skupin a hodnotit je nezávisle. Podle Evropské lidové strany jsou toto základní otázky, které by měl řešit summit v Córdobě.
Claude Moraes
jménem skupiny S&D. - Pane předsedající, jak řekla má předřečnice a jak řekla paní komisařka, toto je velice složitý problém, takže otázka k ústnímu zodpovězení, kterou dnes pokládáme, je jistě od naší skupiny a jsem si jist, že od všech skupin, výzvou k obnovení a oživení diskusí o romské problematice.
Romská společenství v Evropě nadále čelí nepřijatelným předsudkům a v mnoha případech násilí. Jak však vidíme z iniciativy Desetiletí začleňování Romů, zde ve sněmovně vládne upřímné přesvědčení, že je třeba zaujmout komplexní přístup.
O tomto komplexním přístupu jsme však již hovořili. Zde ve sněmovně je třeba vyhodnotit, co jsme udělali, od otázek mikroúvěrů až po boj proti rasově motivovanému násilí, přičemž pro všechny tyto složité záležitosti musíme mít komplexní strategii.
Je zde stále více důkazů, že situace v této oblasti se dostatečně nezlepšuje. Institut otevřené společnosti hovoří o tom, že předsudky a násilí vůči romským společenstvím po celé Evropě neklesají. Kromě toho průzkum Agentury pro základní práva o diskriminaci zjistil, že Romové jsou diskriminováni více než jakákoli jiná zkoumaná skupina.
Dlužíme této sněmovně, abychom se postarali, že stávající právní předpisy - směrnice o rasové rovnosti, systém Rady pro snižování násilí - budou skutečně prováděny, a dlužíme naší komplexní strategii, jak již bylo řečeno, abychom se na tento problém podívali jako na problém sice složitý, nicméně vyžadující jednání a jednotný a komplexní přístup.
Ať je tedy tato otázka k ústnímu zodpovězení výzvou k oživení diskuse a k navržení nových řešení a provádění zákonů, které již existují a měly by romským společenstvím pomáhat.
Renate Weber
jménem skupiny ALDE. - Pane předsedající, s ohledem na druhý summit o romské problematice bych se s vámi ráda podělila o několik myšlenek v naději, že budou co nejdříve realizovány.
Zaprvé jsem pevně přesvědčena, že potřebujeme širokou a soudržnou strategii pro začlenění Romů a také akční plán se srozumitelnými kritérii a dostatečným rozpočtem. Podle mého názoru by to měla být strategie nejen pro členské státy EU, ale také pro ostatní státy, kde žijí romská společenství a které jsou zapojeny do procesu rozšiřování nebo politiky sousedství, což EU umožní používat v politikách zabývajících se romskou problematikou ty nejvhodnější dostupné nástroje.
Zadruhé jsem přesvědčena, že musíme uplatnit zkušenosti s politikou rovnosti mužů a žen, zejména zohledňování jejich rovnosti. "Zohledňování rovnosti Romů" by se mělo stát pracovním přístupem všech orgánů EU.
Zatřetí, pokud jde o odborné znalosti o romské problematice, měli bychom uvažovat o některých opatřeních pozitivní diskriminace, zejména o zaměstnávání romských odborníků v Radě, Komisi a Parlamentu. V tomto duchu jsem připravila dopisy panům předsedům Van Rompuyovi a Barrosovi, v nichž doporučuji, aby šli příkladem a najímali romské poradce.
Jean Lambert
jménem skupiny Verts/ALE. - Pane předsedající, ráda bych se připojila k žádostem o komplexní strategii.
Jak zde zaznělo, právě probíhá Evropský rok boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení, který je v době recese obtížný, jak víme, a proto požadujeme sociální podmíněnost záchranných balíčků, aby ti, kteří jsou nejvíce vyloučeni, ještě více nezaostávali.
Již jsme slyšeli, že propast se rozšiřuje, a proto je také třeba, aby strategie EU 2020 zohlednila potřebu zmenšit rozdíly mezi bohatými a chudými.
Důležité jsou změny ve fondech pro regionální rozvoj. S Radou bychom se shodli, že důležité jsou také místní orgány, protože právě tam je diskriminace pociťována nejsilněji - v oblasti bydlení a specifických potřeb tamních Romů, ve vzdělávání a v záležitostech policie, jejímž úkolem je chránit, a nikoli jen kriminalizovat, k čemuž v některých členských státech zřejmě dochází.
A chceme vysoce kvalitní veřejné služby. Rada si vzpomene na svá doporučení o aktivním začleňování těch, kteří jsou nejvzdálenější trhu práce, kde jsou kvalitní veřejné služby vnímány jako klíčové.
Rádi bychom věděli, zda jsou Rada a Komise momentálně spokojeny s mírou využití prostředků.
Také bych uvítala změnu kontextu, kterou prosazovala Komise v souvislosti s rasismem a xenofobií, a doufám, že vlády všech států se k těmto ideálům zavážou.
Peter van Dalen
Pane předsedající, je dobré i nezbytné, aby se tato sněmovna zabývala osudem Romů. V několika posledních stoletích byla diskriminace možná tím nejmenším zlem, které je postihlo. Je nezbytné využívat evropské prostředky a evropské směrnice k podpoře integrace Romů a ke zmírnění jejich znevýhodněného postavení. Také se domnívám, že je důležité vytvořit dobrou strategii, která zajistí, aby evropské miliony skutečně došly k lidem, kteří je potřebují. Důraz zde musí být kladen na vzdělávání. Musíme romské děti vybavit, aby byly schopny vymanit se z negativního cyklu, který je nešťastnou skutečností.
Chtěl bych však k dnešní diskusi přidat dvě témata. Zaprvé, nedomnívám se, že je dobré, že mnozí Romové setrvávají v rolích obětí. I oni sami musí podniknout kroky k odstranění četného zneužívání v jejich společenstvech.
Zadruhé, integraci Romů nelze vymáhat prostřednictvím evropských fondů a evropských právních předpisů. Nakonec budou muset vedoucí úlohu v řešení otázky integrace Romů převzít ty členské státy, v nichž Romové žijí a často žili po mnoho generací. Toto je mnohem více sociální než politická nebo finanční výzva. Evropské fondy mohou a měly by poskytnout nanejvýše pomocnou ruku.
Cornelia Ernst
Pane předsedající, v prosinci 2009, když jsem byla v Prištině a Mitrovici a viděla, jak lidé žijí v mahalách a zejména v táborech zamořených olovem, byla jsem šokována, zejména tím, v jaké situaci se nacházejí místní děti. V téměř každém rozhovoru, který jsem vedla, jsem se dozvídala, že nejen v Kosovu, ale také v mnoha zemích v Evropě je situace jedné z nejstarších skupin obyvatelstva Evropy, Romů, zoufalá. Setkala jsem se s Bekimem Sylou z Dokumentačního střediska pro romské a aškalské záležitosti v Prištině, který nás přijal se slovy "Už máme dost mluvení".
Je třeba podniknout kroky, a proto od summitu v Córdobě očekáváme především to, že se zde nebude jen mluvit a že budou přijata okamžitá opatření. Okamžitá opatření znamenají, že neusneme na vavřínech směrnic EU, které zavádějí zásadu rovného zacházení s lidmi bez ohledu na jejich rasový nebo etnický původ, a také rámcové směrnice o zaměstnanosti, protože to by nepřineslo nic dobrého. Předpokladem okamžitých opatření je, že bude uznáno, že tyto směrnice nestačí, aby byli Romové v Evropské unii chráněni před degradujícím a diskriminujícím zacházením, a především k tomu, aby byla umožněna jejich trvalá integrace. Proto potřebujeme evropskou strategii pro integraci Romů, která bude součástí všech oblastí politiky - nedílnou součástí všech politik.
Většina vlád však provádí projekty, které jsou pouze sporadickými opatřeními. Potřebujeme střednědobé a dlouhodobé politické iniciativy. Naléhavě potřebujeme opatření pro hospodářský rozvoj romských společenství. EU nesmí čekat do roku 2014, než své strukturální a regionální fondy učiní flexibilnějšími; musí to udělat hned, aby z nich mohli Romové také čerpat. To zahrnuje mikroúvěry, které je třeba vyřizovat s co nejmenším množstvím byrokracie, například mikroúvěry na rekonstrukci romských osad. Patří sem velmi specifická opatření na podporu zdraví a opatření v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a rozvoje pracovního trhu. Ráda bych jasně řekla, že by žádné dítě nemělo neuspět vůli bariérám ve vzdělávání nebo jazykovým bariérám. Skupina konfederace Evropské sjednocené levice a Severské zelené levice nechce romské školy, ale školy pro všechny, kde mohou žít a učit se také Romové.
Ráda bych dodala, že zde nejde jen o peníze, ale také o přijetí rozhodných opatření pro boj proti rasismu. Anticikanismus nesmí být považován za bezvýznamný trestný čin, ale musí být trestán jako zločin. EU nese velkou odpovědnost za to, do jaké míry, doufejme, brzy uspějeme v dosahování spravedlnosti pro více než 10 milionů Romů v Evropě, protože spravedlnost je začátek a pokračování by měla být rovnoprávnost. K tomu potřebujeme velmi jasné politické "ano" a rozhodnou, silnou evropskou rámcovou strategii, a upřímně řečeno potřeba je zde i náš oddaný závazek - jakožto poslanců Evropského parlamentu i jakožto lidí - vůči této skupině obyvatelstva, Romům a Sintům. Jednejme hned.
Jaroslav Paška
jménem skupiny EFD. - (SK) Druhý summit Evropské unie o romských otázkách bude jistě dobrou příležitostí pro zúčastněné, aby si vyměnili zkušenosti s výsledky mnohých opatření podporujících úspěšné začlenění romského etnika do společnosti.
Podle historiků přišli Romové do Evropy v období mezi 5. a 9. stoletím našeho letopočtu a od té doby hledají mnohé evropské národy způsob co nejlepšího soužití s romským etnikem. Objektivně je třeba přiznat, že ani po více než tisíciletém hledání takového modelu jsme v Evropě nenašli způsob, jak romské etnikum do naší společnosti dobře začlenit. Nevím, zda je příčina přetrvávajících problémů v nás, nebo v druhé straně, ale po zkušenostech z mé země vím jistě, že pomáhat tak, že jen dáváme, nemá smysl.
Naše vláda sebrala nemalé prostředky z daní všech pracujících občanů, aby jim umožnila vést důstojný život. Postavila a dala jim moderní byty, stejné, jako si ostatní občané musí kupovat. Poskytla jim přístup k práci, zdravotní péči, vzdělávání za stejných podmínek jako všem ostatním občanům. Nezaměstnaným dává stejnou podporu a sociální dávky jako ostatním občanům.
A jaký je výsledek? Moderní byty jsou zničené, sanitární zařízení a ostatní vybavení demontováno a rozkradeno. Splašky a smetí vyhazují lidé z těchto bytů z oken rovnou na ulici. Do práce chodit nechtějí, ani když jim ji místní vláda nabízí. Zdravotnický personál, který jim přináší ochranu před infekčními chorobami, vyženou z osady. Děti jsou zanedbané, hladové a často nechodí ani do školy. Proto jsem přesvědčen, že pokud chceme romskému etniku skutečně pomoci, musíme se především snažit učit romské děti civilizovanému, kulturnímu a slušnému způsobu života.
Zoltán Balczó
(HU) Protože budu hovořit maďarsky, svým rodným jazykem, budu místo termínu Romové používat slovo Cikáni, které nemá v mém jazyce žádný hanlivý význam a je používán i v naší ústavě.
Tento bod programu se zabývá opatřeními proti vyloučení a diskriminaci Cikánů. Nezbytným předpokladem k řešení je jejich sociální integrace. Důležitým nástrojem k tomu je škola. V mnoha případech je opodstatněné zvláštní zacházení nebo, chcete-li, pozitivní diskriminace, aby se odstranilo znevýhodnění. Když toto slyší ochránci práv menšin, okamžitě začnou mluvit o segregaci, přestože cílem je rychlé začlenění.
Generace Cikánů v některých regionech Maďarska vyrostly v rodinách žijících spíše z podpor, než že by si vydělávaly na živobytí. Z toho není cesta ven bez vytváření pracovních míst. Proto se musíme zbavit neoliberálních hospodářských politik. Ani obtížná situace nemůže ospravedlnit porušování zákona. V Maďarsku se Cikáni podílejí na velmi vysokém procentu zločinů. Proti tomu musíme zakročit nejen pro dobro většinové společnosti, ale také pro dobro slušných cikánských obyvatel. Nikdy jsme nepoužívali genetická nebo etnická označení jako záminku. Nejde tedy o rasismus, jen hovoříme o zvláštních sociálně kulturních okolnostech. Pokud budeme osoby, které toto říkají, označovat za rasisty, bude to pštrosí politika.
Potřebujeme společně nalézt cestu ven. K tomu je nutné, aby Cikáni měli své vůdce, které uznávají jejich společenství i společnost jako celek. Potřebujeme samozřejmě společnou evropskou strategii, ale měla by to být strategie, která odráží všechny aspekty problému a snaží se nalézt řešením jejich poctivým zkoumáním.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Pane předsedající, začnu poděkováním paní Járókové za bránění romského obyvatelstva v rámci orgánů Evropské unie. Mělo by být řečeno, že paní Járóková a skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) vytvořily první evropskou strategii pro integraci romské menšiny, v níž navrhly specifické kroky Společenství ve prospěch více než devíti milionů občanů žijících v Evropské unii. Situace romských občanů je odlišná od situace ostatních národnostních menšin v Evropě, a proto je třeba přijímat specifická opatření, pokud jde o ně.
Druhý evropský summit o začleňování Romů, který se bude konat v Córdobě, by měl sloužit jako fórum, v němž budeme odvážně řešit problémy, jimž toto společenství čelí, a navrhovat specifické finanční a právní nástroje, které přinesou prospěch menšině, jež musí hrát vedoucí úlohu v plánování vlastní budoucnosti, přičemž musíme opustit své dřívější paternalistické přístupy. Souhlasím, že nikdo nemá právo získávat politický kapitál na jejich účet.
Pozitivní výsledky mohou romskému obyvatelstvu přinést jedině průřezová opatření koordinovaná mezi Komisí, Radou a členskými státy. Bude třeba, aby různí zúčastnění evropští komisaři svůj přístup koordinovali tak, aby bylo možné skoncovat s jakýmikoli aktivitami, které vylučují nebo diskriminují Romy. Rada spolu s členskými státy by měla podporovat plnou integraci romského obyvatelstva.
A konečně členské státy jsou odpovědné za prosazování opatření k boji proti diskriminaci, kterou Romové tak často trpí. Přístup ke zdravotní péči, kvalitnímu vzdělávání, další odborné přípravě a profesionální rekvalifikaci jsou nezbytné cíle, díky nimž budou romští občané schopni získat řádné zaměstnání a být plnohodnotnou součástí občanské společnosti. V tomto ohledu je nezbyté, aby se zapojily místní orgány, a já dobře vím, o čem mluvím. Musíme pro ně udělat vše, co je v našich silách, ale nezmůžeme nic bez jejich účasti, a zde ve sněmovně, pane předsedající, již máme několik skvělých romských poslanců.
Kinga Göncz
(HU) Jsem přesvědčena, že druhý summit o integraci Romů v Córdobě skýtá skvělou příležitost zhodnotit, čeho jsme za posledních několik let v oblasti integrace největší a nejzranitelnější etnické menšiny v Evropě, tedy Romů, dosáhli. Předně bych ráda zdůraznila, že jsme podnikli důležité kroky, abychom z tohoto problému udělali evropský problém. Není to jen problém střední a východní Evropy, ale jde o problém celoevropský. Abychom byli schopni nalézt řešení, musíme stejný přístup využít i v budoucnu. Důležité kroky podnikl Evropský parlament tím, že schválil usnesení o nezbytnosti strategie v romské problematice. Ta bohužel ještě nebyla přijata a my doufáme, že další významné kroky budou podniknuty během mandátu tria předsednických zemí a této Komise. Zpráva Evropského parlamentu z roku 2009 o sociální situaci Romů a zlepšení jejich přístupu na pracovní trh byla důležitým mezníkem a nyní jsme v polovině "desetiletí začleňování Romů", což je také důležitý program. Aby naše strategie byla úspěšná, je třeba vědět, do jaké míry byly využívány strukturální fondy a Fond soudržnosti a zda a za jakých okolností přispěly k sociální integraci Romů. Potřebujeme údaje, ale jsme si vědomi, že údaje o etnickém původu jsou vždy citlivé a při jejich vyžadování a zacházení s nimi musíme být opatrní. Přestože bylo provedeno mnoho pozitivních kroků, uvědomujeme si také, že vymáhání dohod o zpětném přebírání osob způsobilo i mnoho problémů. Již zde bylo zmíněno Kosovo. Upřímně doufám, že summit přispěje k řešení těchto otázek.
Nicole Kiil-Nielsen
(FR) Pane předsedající, romská problematika je v mém regionu, západní Francii, vnímána velmi silně. V Nantes je více než 1 000 Romů vyháněno z jednoho bydliště za druhým kvůli nedostatku vládou regulovaných míst, kde je možné je ubytovat. Několik obvodů v městské aglomeraci Nantes vybavených pro ubytovávání Romů, například Rezé a Indre, již nemá volné kapacity a trpí nedostatkem podpory veřejných orgánů. Nejvíce proaktivní a otevření starostové proto čelí ohromným potížím. Reakce na to nemohou být jen místní. Musí být globální. Začleňování Romů musí být součástí každé politiky Evropské unie, aby diskriminace těchto evropských občanů mohla skončit.
Také bych ráda upozornila na specifickou situaci žen. Problémy, kterým čelí romské ženy, jsou obzvláště alarmující, například v souvislosti s domácím násilím nebo nechtěným těhotenstvím. Ve Francii prodělá podle Médecins du monde každá druhá romská žena, tedy 43 % žen z této skupiny, do 22. roku věku potrat. Průměrný věk pro první těhotenství je 17 let. Pouze 10 % romských žen používá antikoncepci. Evropská unie proto musí do všech studií a zákonů týkajících se Romů zahrnout hledisko rovnosti žen a mužů. Hlavní prioritou musí být vzdělávání. Musíme jednat naléhavě a informovat romská společenství o jejich základních právech a usnadnit jim přístup k veřejným službám.
Doufám, že na druhém evropském summitu o začleňování Romů ukáže Evropská unie své odhodlání řešit romskou problematiku komplexně.
Lorenzo Fontana
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, romská problematika je stále složitější a vyžaduje účinné a okamžité reakce. Zástupci Romů, instituce, svazy a část občanské společnosti volají po jejich začlenění do sociálně-ekonomické struktury, ale zřídka se hovoří o jednom základním faktu, a to o tom, že integrace je dvoustranný historický a kulturní proces.
Pokud nebudou mít někteří Romové upřímnou snahu přijmout pravidla a kulturu zemí, v nichž žijí, a zároveň se nezdrží veškerého chování, které je neslučitelné s občanským řádem, k jejich začlenění nikdy nedojde: mohli bychom tak stále přicházet s projekty a přidělovat prostředky, ale nikdy neuvidíme znatelné výsledky.
Tento problém by se neměl řešit demagogicky: žádáme, aby se k němu přistupovalo náležitě pragmaticky a s ohledem na to, že znepokojivá ekonomická situace a situace v oblasti zaměstnanosti bude začleňování Romů na trh práce ztěžovat. Jsme přesvědčeni, že - jak víme z dlouhé historie - tato problematická integrace nemůže spočívat jen na hostitelských zemích a že odpovědnost za současnou nedostatečnou integraci by měla být přisuzována přinejmenším oběma stranám.
Simon Busuttil
(MT) Také bych rád vyjádřil svou podporu, a to zejména poslankyni Evropského parlamentu Lívii Járókové, která na tomto citlivém a důležitém tématu neúnavně pracuje. Pane předsedající, jak řekl můj kolega, situace romského obyvatelstva v Evropě se netýká jen omezeného počtu zemí. Je to situace, která se týká celé Evropské unie, protože romská komunita je nejpočetnější etnickou menšinou v Evropě. Proto je nezbytné, abychom zhodnotili, co Evropská unie v současné době dělá, abychom zjistili, jak můžeme věci dělat lépe. Rád jsem si vyslechl vysvětlení této záležitosti od místopředsedkyně Evropské komise Viviane Redingové. A toto je vzhledem k summitu o romské problematice, který se bude konat příští měsíc v Córdobě, správný okamžik pro takové zhodnocení. Jisté je, že nemůžeme situaci nechat tak, jak je, protože sama se nevyřeší, a pokud nepřijmeme nezbytná opatření, tito lidé zůstanou vytlačeni na okraj a chyceni v pasti chudoby. Proto musíme přijmout politiku integrace, která povede k tomu, že romská komunita bude mít skutečný přístup k příležitostem, které jsou dostupné pro ostatní. Těmto lidem musí být poskytnuta zejména možnost pracovat, využívat svých schopností, žít důstojný život a být úspěšní. Tak budou schopni nejen uživit sami sebe, ale také být přínosem pro společnosti, v nichž žijí. Abychom toho však mohli dosáhnout, musíme podniknout nezbytné kroky k odstranění stávajících překážek. Doufám, že naše poselství z této sněmovny, z tohoto Parlamentu, naše poselství solidarity s romskými lidmi, bude na summitu příští měsíc přijato.
María Muñiz De Urquiza
(ES) Pane předsedající, 10 milionů Romů v Evropě by dalo dohromady středně velký členský stát Evropské unie. Oni však státem nejsou. Romští lidé vždy své evropanství kladli nad jakoukoli hranici. Ve skutečnosti jsou jako občané druhé kategorie, a to kvůli diskriminaci, kterou v celé historii trpěli nejen oblastech vzdělávání, zdravotní péče a bydlení, ale také jako migranti, což je jejich podstatou.
Komisař Rady Evropy pro lidská práva řekl, že v některých zemích Evropské unie se romským migrantům nedostává stejného zacházení jako ostatním evropským migrantům, což je zjevné porušování práva na svobodu pohybu.
Skupina Progresivní aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu je odhodlána budovat Evropu, v níž jsou etnické a kulturní menšiny uznávány a v níž se snažíme o dosažení jednotného evropského občanství a oblasti rovnosti, svobody a soužití v rozmanitosti. Z tohoto důvodu vítáme směrnici o nediskriminaci ve všech oblastech - směrnici, které se ne vždy dostalo podpory od všech politických skupin zde ve sněmovně.
Také vítáme program španělského předsednictví pro tuto oblast; jsme přesvědčeni, že je potřebný, protože nesmí docházet k dalším zpožděním, pokud jde o zavádění evropských iniciativ, které uznávají a podporují romské občany.
Summit v Córdobě, který se bude konat pod záštitou španělského předsednictví, je významnou příležitostí k zavedení komplexního plánu pro romské obyvatelstvo, který překoná roky mlčení a rasismu.
Raül Romeva i Rueda
Pane předsedající, zde je jen málo co dodat - jen jednu prosbu. Jak bylo řečeno, nezapomínejme, že summit o romské problematice byl iniciativou tohoto Parlamentu a byl navržen během slovinského předsednictví s cílem spojit vlády EU, aby spolupracovaly na řešení problémů romské komunity.
To je další důvod k tomu, aby byl Parlament v této otázce aktivní. Zelení však mají jiný názor a nebudeme na sebe hrdí, pokud všechny členské státy neuznají, že v romské problematice si můžeme vést lépe. Otázky jako je tato musí tvořit část společného požadavku na evropskou strategii pro začleňování Romů. Tuto strategii potřebujeme; potřebujeme ji proto, že Evropská unie také ztrácí důvěryhodnost na mezinárodní úrovni. Mnohé země se od nás kvůli tomuto problému distancují. To je také důležité, protože i v minulosti jsme chápali, že to souvisí s lidskými právy a sociálním začleněním.
Také chápeme, že je to otázka politiky. V rámci politické diskuse musíme chápat, že je třeba hledat nezbytné řešení.
Elena Băsescu
(RO) Vzhledem k tomu, že romské společenství je jednou z největších a přesto nejzranitelnějších menšin v Evropě, musí být zařazeno do evropského programu mnohem aktivněji. Nezaměstnanost, chudoba, zneužívání, diskriminace a v neposlední řadě horší přístup ke vzdělávání, to všechno jsou problémy, s nimiž se romská menšina často setkává a které nakonec vedou k sociálnímu vyloučení. Domnívám se, že je zde třeba jednotný evropský program, který bude vyhovovat jejich kultuře a hodnotám, s přihlédnutím k tomu, že Romové se svobodně stěhují z místa na místo.
Kvůli vysoké porodnosti a bohužel také nízké průměrné délce života tvoří 46 % romského obyvatelstva děti. Přístup ke vzdělávání by jim zajistil reálné příležitosti. Přestože přístup a nárok na vzdělání je evropskými předpisy zaručen, většina dětí patřících do chudých romských společenství školu vůbec nenavštěvuje nebo ji nedokončí. Specifickým opatřením by bylo zahrnout tyto děti a mladé lidi do povinného školního systému a tak jim zabránit, aby školu nedokončili. Ve školním roce 2009-2010 rumunské ministerstvo školství vyčlenilo 7 483 zvláštních míst na středních školách v zemi, zapsalo se na ně však pouze 2 460 žáků, z nichž bylo přijato 2 246.
Snahu však musí vyvíjet obě strany. Aby si romská menšina zlepšila kvalitu života, musí jednat odpovědně. Nedostatečné vzdělání Romům brání v aktivní účasti na sociálním, hospodářském nebo politickém životě země, v níž žijí. Evropská unie podporuje integraci Romů do společnosti prostřednictvím různých programů financování, jako je Evropský sociální fond, Evropský fond pro regionální rozvoj nebo programy Progress a "Mládež v akci".
Děkuji vám.
Emine Bozkurt
Pane předsedající, Romové, nejpočetnější evropská menšina, trpí institucionální diskriminací, anticikanismem, mimořádnou chudobou a sociálním vyloučením, segregovaným bydlením, vzděláváním i sociální péčí. Krátkodobá řešení nejsou na rozšířené a hluboce zakořeněné problémy Romů správnou odpovědí. Je třeba, abychom zhodnotili stávající osvědčené postupy stejně jako negativní dopady stávajících politik na romskou populaci.
Jedním, ale nikoli jediným, příkladem je vzít romské děti z jejich rodin a dát je do odloučených internátních škol. Tato opatření neřeší problémy: vedou spíše k další segregaci a mají hluboký a negativní dopad na životy romských rodin. Evropa potřebuje účinnou dlouhodobou strategii pro romskou problematiku. Tento summit nám poskytuje novou příležitost k pozitivní diskriminaci, jinou než první summit o romské problematice, který nezahrnoval skutečné politické závazky EU. EU by měla jít dobrým příkladem a poskytnout více pracovních míst Romům a začlenit do strategie romskou a občanskou společnost.
Danuta Maria Hübner
Pane předsedající, summit v Córdobě bude zkouškou pro nás všechny, pro evropské orgány i členské státy. Měl by demonstrovat jasné evropské odhodlání naplánovat plnoprávnou politickou a operační strategii, která by měla v řešení romské problematiky přesahovat hlediska lidských práv, jakkoli základní tato práva jsou, a řešit ekonomické a sociální začlenění.
Potřebujeme integrovanou strategickou politiku a akční plán prostupující všechny oblasti vztahující se k ekonomické a sociální sounáležitosti. Mnoho jsme toho již udělali a mnohého dosáhli, ale bezpochyby je před námi ještě dlouhá cesta. Potřebujeme, aby pracovaly ruku v ruce nejen Komise, Parlament a členské státy, ale také, jak řekl ministr López Garrido, místní a regionální orgány.
Očekáváme od Komise jasné rozdělení pravomocí v této záležitosti a účinnou koordinaci mezi všemi příslušnými službami. Očekáváme, že pilotní projekt v hodnotě 5 milionů EUR, který Komise v současné době provádí, připraví půdu pro výkonná a účinná řešení v oblastech, na kterých nejvíce záleží: vzdělávání v raném dětství a hospodářské začlenění, a že zajistí pokrok v učení v oblasti tvorby politik a hodnocení.
Oceňujeme snahy Komise, zejména GŘ pro regionální politiku, a vybízíme Komisi, aby dále rozšiřovala místní a regionální zapojení do praktických aktivit posilujících hospodářské začlenění romské společnosti.
V Parlamentu již mnoho kolegů napříč politickými skupinami dalo najevo, že se v této věci angažují, ale naší povinností je vložit do této problematiky mnohem větší politickou sílu.
Začlenění Romů by nám dalo šanci postoupit dál a skutečně zpřístupnit evropský trh práce všem. Umožnilo by nám pokročit v řešení evropských demografických problémů.
Dovolte mi tedy skončit konstatováním, že musíme summit v Córdobě považovat za poslední výzvu ke skutečnému začlenění Romů.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Jako člověk, který se podílel na plánování prvního střednědobého vládního programu pro Evropu ohledně romské problematiky, a jako zpravodaj, který sestavil zprávu Rady Evropy o Romech v roce 2002, souhlasím s těmi, kdo říkají, že jde o jednu z nejsložitějších otázek dnešní Evropy. Nezávidím komisařce Redingové její pozici, protože toto je v současnosti nejsložitější problém v Evropě. Je zjevné, že Romové nejsou pouze etnickou a národnostní menšinou, ale jsou také několikanásobně znevýhodněnou sociální menšinou. Není zde však patrné rozdělení odpovědnosti mezi většinu a menšinu. Sociální odpovědnost je mezi většinu a menšinu rozdělená nerovnoměrně, protože většina má odpovědnost mnohem větší, ale menšina, v tomto případě Romové, má přece také svou odpovědnost. Čtvrtým a obzvláště důležitým bodem je, že potřebujeme integraci bez asimilace.
Konečně, toto není pouze otázka rozpočtu, která by závisela jen na finančních prostředcích. Toto je otázka toho, zda fungují lidé a mechanismy, a to jak ve většinové společnosti, tak mezi Romy. Jako bývalý ministr zahraničních věcí musím říci, že výsledků dosáhly regiony, v nichž vedoucí představitelé z většinové společnosti byli této problematice oddáni a v nichž věrohodní místní vůdci minoritní společnosti byli schopni menšinu motivovat a podporovaly je nevládní organizace. Není to otázka financování. Musíme tuto záležitost řešit na evropské úrovni, ale úspěchů je třeba dosáhnout na úrovni členských států a místní úrovni. Proto podporuji strategii Unie.
Elena Oana Antonescu
(RO) Hospodářský a sociální rozvoj menšinové skupiny Romů je jednou z nejcitlivějších a nejkontroverznějších výzev, kterým státy střední a východní Evropy čelí. Nemáme konkrétní odhady, pokud jde o počet Romů v EU. Víme však, že romská menšina je nejpočetnější a nejchudší přeshraniční etnickou menšinou.
Evropská unie potřebuje jednotný dlouhodobý přístup, protože vnitrostátní politiky jsou, pokud jde o změnu situace Romů, nedostačující. Každý stát je odpovědný za vylepšování životních podmínek romského obyvatelstva. Úspěch tohoto procesu však do značné míry spočívá v řešení této problematiky v celé její šíři prostřednictvím koordinovaných opatření.
Podle mého názoru jedním z největších problémů, kterým musíme čelit, jsou mizivé naděje pro mladou generaci. Romské obyvatelstvo je mladé, výrazný podíl mají lidé do 20 let. Pokud ve společnosti založené na znalostech a inovaci, kterou chce Evropa rozvíjet, nedokážeme přijmout okamžitá opatření, rozdíly mezi mladými Romy a zbytkem obyvatelstva budou narůstat. S dětmi a mladými lidmi počítá jen málo současných politik a strategií, přestože vysoký počet dětí a mladých lidí v romské populaci znamená, že je to generace změny. Proces udržitelného rozvoje musí začít od generace dětí, které mají přístup ke vzdělání, zdravotní péči a všem příležitostem, kterým se těší děti z většinové populace.
Proto bych vás rád upozornil na skutečnost, že návrh Komise na strategii EU 2020 neobsahuje žádné plány na řešení problémů romské komunity. Pokud nepřijmeme specifická opatření a neprovedeme zásadní změny v přístupu, miliony mladých Romů budou nadále čelit sociálnímu vyčlenění a opomíjení v průběhu celého života. Nedostatek naděje změní tyto komunity v oblasti nejistoty pro jejich obyvatele i pro ostatní občany. Musíme romskému společenství poskytnout skutečnou příležitost ke změně jeho vyhlídek. Solidarita je základní hodnotou v srdci evropského projektu. Proto se musíme přesunout od politické vůle k přijímání opatření k jejich skutečnému zavedení do praxe.
Olga Sehnalová
(CS) Vážené kolegyně a kolegové, podle nedávného průzkumu veřejného mínění by Roma za svého souseda nechtělo 76 % Čechů. V uplynulých více než 10 letech jsem se ve své každodenní politické praxi místostarostky zabývala problémy soužití a sousedských vztahů mezi romskými a neromskými občany našeho města. Proto jsem přesvědčená, že v penězích řešení nevězí, jak ostatně ukazují i nepřesvědčivé celkové výsledky dosavadních projektů financovaných z evropských fondů zaměřených na zlepšení socio-ekonomické situace Romů.
Řešení podle mého názoru může spočívat pouze v soudržnosti místních komunit ve městech a obcích, které musí přijmout Romy za své plnohodnotné občany se vším dobrým i zlým. Totéž však platí i obráceně. I Romové musí mít pocit sounáležitosti se svou obcí a akceptovat její pravidla a normy. Nesmírně důležité pro vztahy k většinové společnosti i pro efektivní práci uvnitř romské komunity jsou vlastní pozitivní příklady a vzory. Zásadní je však důsledný a nekompromisní boj proti xenofobii a rasismu ve společnosti obecně. Dávejme všemi možnými prostředky, konkrétními činy a postoji jasně najevo, že jsou pro nás zcela nepřijatelné. Tímto směrem by se mělo ubírat naše společné snažení do budoucna.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Ráda bych hned v úvodu vyjádřila naději, že summit o romské problematice v Córdobě bude rozhodující chvílí pro přijetí společné strategie věnované romskému začleňování.
Životní podmínky této komunity jsou stále nepřijatelné a diskriminace Romů roste, a to navzdory tomu, že finanční částky přidělované v nedávných letech na projekty zaměřené na zlepšování jejich situace se blíží k 0,5 miliardy EUR. Domnívám se, že nastal čas přejít od dobrých úmyslů k činům.
Evropská komise bohužel stále neprokázala nezbytnou vůli koordinovat opatření pro zlepšení životní úrovně Romů a sociální integrace a pro boj proti rasistickým projevům vůči nim. Domnívám se, že romská problematika musí být zvláštním, jasně definovaným úkolem pro komisaře pro sociální záležitosti. Bylo by nesmírně prospěšné, kdyby mezi odborníky Komise pověřenými řešením tohoto problému byli také odborníci romského původu.
Také jsem přesvědčena, že potřebujeme zaujmout sociální a kulturní přístup, abychom se vyvarovali posilování již existujících nerovností, pokud jde o gramotnost a zaměstnanost. Z tohoto důvodu vyzývám Komisi, aby podporovala programy pro přístup romských migrantů na trh práce a spolupráci mezi místními orgány a romskými společenstvími a aby uvažovala o těsnější spolupráci s nevládními organizacemi.
Milan Zver
(SL) Pane předsedající, paní komisařko, pane Lópezi Garrido, předně bych chtěl blahopřát Španělsku, že přidalo tento summit na svůj seznam priorit. Zároveň mi dovolte blahopřát také Komisi k rozhodnutí připravit podrobnou zprávu o postavení Romů v Evropě. Je to doklad toho, že si uvědomujeme, o jak aktuální problém se jedná. Aktuálním se však stal až v nedávných letech, spolu s rozšířením Evropské unie.
Další věc, která mě těší, je, že prakticky všechny parlamentní skupiny, nebo jejich většina, k usnesení o této problematice přistupují vážně. Lisabonská smlouva nám poskytuje další právní základ a umožňuje nám důsledněji vytvářet komplexní a silné strategie pro usnesení o romské problematice v rámci nezávazných předpisů.
Je jasné, že nemůžeme vyvinout společnou politiku pro romskou problematiku na úrovni EU, protože hlavní pravomoc v tomto ohledu mají členské státy. Můžeme však vytvořit některé ukazatele a společnou databázi; můžeme si vyměňovat osvědčené postupy, a v tom si mohou být členské státy vzájemně velmi nápomocny.
Já pocházím ze Slovinska, kde jsme například zavedli úlohu "školního asistenta pro Romy", jehož úkolem je zprostředkovávat kontakt mezi školou a rodiči a který je významným pomocníkem pro uvádění romských dětí do vzdělávacího systému.
Corina Creţu
(RO) První evropský summit o romské otázce uznal, že jednotlivé evropské státy selhaly v zaručení práv Romů a jejich integrace, a zaznamenal první kroky k přijetí společné dlouhodobé strategie na úrovni EU.
Bohužel přetrvává velký rozdíl mezi plány a studiemi a jejich uvedením do praxe, aby se hmatatelně zlepšil život romské komunity, která je stále nejzranitelnější etnickou skupinou v Evropě, a to v době, kdy čelí nejvyšší míře chudoby a sociálního vyloučení. Jejich vyhlídky nejsou vůbec povzbuzující, když uvážíme, že přibližně polovinu romské populace vzhledem k vysoké porodnosti a krátké průměrné délce života tvoří nezletilí.
Jsem přesvědčena, že prvním krokem k soudržné strategii začleňování musí být zaručit mladé generaci Romů nediskriminační přístup ke vzdělávání. To je jediné opatření, které může hrát stěžejní úlohu v podpoře změny, aby Romové mohli být začleněni do trhu práce a uniknout ze začarovaného kruhu sociálního vyloučení.
Iosif Matula
(RO) Romové jsou přeshraniční etnickou a kulturní komunitou čítající více než 10 milionů příslušníků po celé Evropě. Sociální problémy, které Romy postihují, vyžadují soustředěná dlouhodobá opatření zahrnující Evropskou unii a členské státy.
V této oblasti byly zahájeny důležité iniciativy, ale jsem přesvědčen, že je třeba zajít dál. Je třeba přijmout řádnou evropskou strategii pro romskou problematiku, která bude založena na cílených opatřeních a pravidelném hodnocení jejich dopadů.
Pocházím ze země s početnou romskou komunitou a vítám, že zde dnes uznáváme, že romská problematika je otázka, kterou musí řešit celá Evropa. V Rumunsku platí strategie, která pochází z doby před vstupem země do EU a je zaměřena na zlepšování situace Romů. Jsou jim poskytována zdarma zvláštní místa na veřejných univerzitách, což významně pomáhá zvyšovat úroveň vzdělanosti a kultury mezi členy této komunity. Vnitrostátní a místní veřejné orgány se snaží podporovat sociální začleňování Romů, integrovat je na trh práce v zájmu boje proti strašlivé chudobě a poskytnout jim přístup ke zdravotní péči. Pro dosažení požadovaných výsledků je však zapotřebí stálá finanční podpora z Evropy.
Krisztina Morvai
(HU) Jediným způsobem, jak se cikánské, romské děti mohou vymanit ze své situace, je navštěvovat pravidelně školu. Často však bohužel slýcháme - jako projev politické korektnosti - různě zdůvodněné omluvy pro rodiče, kteří nepodporují docházku svých dětí do školy, nebo jim v ní dokonce brání. Z tohoto úhlu pohledu jsou děvčata, cikánská děvčata, obětí diskriminace, protože jejich nezodpovědní rodiče je často pověřují hlídáním mnoha jejich bratrů a sester a vykonáváním domácích prací, místo aby chodily do školy. Jediný přístup v souladu s mezinárodními normami pro lidská práva je, když vláda převezme odpovědnost a do takových případů se vloží, aby ochránila práva dítěte prostřednictvím pokut, sankcí nebo, je-li to nutné, odebráním rodinných dávek nebo jiných forem pomoci, aby rodiče přiměla k respektování práv dítěte.
Monika Smolková
(SK) Nejchudší skupinou lidí v Evropské unii jsou určitě Romové. Proto jsem pro to, aby se využily všechny nástroje na začleňování Romů do sociálních a ekonomických aktivit. Řešení vidím především ve vzdělávání dětí a mládeže.
Souhlasím i s tím, že je třeba odstraňovat skrytou i otevřenou diskriminaci Romů. Ale jsem také proto, aby se velmi otevřeně hovořilo o tom, jak jsou potlačována práva romských dětí jejich vlastními rodiči. Každý má právo na důstojný život. Romské děti jej převážně nemají. Hovořme na nastávajícím summitu také o tom, že při řešení romské problematiky musí být aktivní především samotní Romové. Jednak při výchově svých dětí, ale i při osobním zapojení se do procesu zlepšování svých životních podmínek. A vzhledem k tomu, že v budoucnu nemám zájem být komisařkou, chci na tomto místě říci, abychom na nastávajícím summitu hovořili také o tom, jak samotní Romové zneužívají podpory pro Romy.
Diego López Garrido
Pane předsedající, rozprava o romském obyvatelstvu a nastávajícím summitu v Córdobě, kterou právě vedeme, znovu jasně ukazuje, že sociální a ekonomická integrace Romů je problémem na evropské úrovni, a proto si vyžaduje evropskou strategii. Vzhledem k nedostatečnému pokroku v této oblasti doufáme, že právě takovou strategii přinese summit v Córdobě, který již byl mnohokrát zmíněn.
Potřebujeme strategii založenou na akčním plánu, kterého se Rada hodlá držet, s přihlédnutím k celkovému programu, který stanovilo trio předsednických zemí; protože je to dalekosáhlý program, fungující akční plán, mezi jehož hlavními nástroji by měly nepochybně být strukturální fondy - protože to je nejsilnější nástroj pro sociální soudržnost Evropy - a který by měl být prováděn prostřednictvím konkrétních opatření.
Podle mého názoru by se některá tato opatření měla soustředit na specifické problémy, jimž čelí Romové: diskriminace, kterou trpí jako Romové, například obtíže s přístupem k veřejným službám a zaměstnání. Také se musíme zaměřit na otázku romských žen, které obzvláště trpí chudobou, omezeným přístupem k bydlení, diskriminací a násilím; a také na problém mladých Romů, protože jejich nedostatečná kvalifikovanost jim v době hospodářské krize ještě více ztěžuje přístup k zaměstnání. Je zde také problém romských dětí: tvrdí se, že jejich průměrná délka života je o 10 let kratší než u průměrných evropských dětí.
Zároveň však musíme přijmout obecná opatření, která pomohou romskému obyvatelstvu jako celku; Romové patří mezi komunity nejvíce trpící diskriminací, takže pomůže každá antidiskriminační politika. Totéž platí pro opatření proti násilí na ženách, a proto je velmi důležité, abychom co nejdříve měli směrnici o ochraně pořádku, která bude bojovat proti násilí na ženách, protože toto opatření pomůže obzvláště romským ženám; týká se to také směrnice o nediskriminaci, která obzvláště pomůže romským občanům.
Nesmíme k tomu všemu zaujímat paternalistický přístup, protože musíme především respektovat identitu a kulturní charakteristiku romského lidu.
Viviane Reding
místopředsedkyně Komise. - Pane předsedající, ráda bych poděkovala Parlamentu za mnoho doporučení a návrhů, které zde zazněly. Vezmeme si je s komisařem Andorem k srdci, až budeme před summitem navrhovat své sdělení. V tomto sdělení také jasně řekneme, že Komise nemůže a nebude akceptovat diskriminaci Romů a jejich vyloučení z naší společnosti na základě jejich etnické příslušnosti.
Nyní máme nástroje; máme politiky. Otázka je, jak je používáme. Jak v rámci těchto nástrojů a politik prosazujeme otázku a problémy Romů? Jsem přesvědčena, že nepotřebujeme směrnici nebo fond pro Romy. Potřebujeme plně přihlížet k romským otázkám, když uplatňujeme zákony EU a když realizujeme fondy EU. Klíčem k tomu - a mnozí z vás to zde říkali - je partnerství a spolupráce všech klíčových subjektů. Komise tento přístup uplatňuje u evropské platformy pro začleňování Romů a u všech svých vnitřních postupů.
Ale také bych ráda jasně zdůraznila, že i když vyloučení Romů samozřejmě velmi souvisí se základními právy, nejvíce souvisí se sociálními a ekonomickými otázkami. Ráda bych například citovala studii Světové banky o ekonomických nákladech romského vyloučení a poukázala na to, že jde o velmi významný důkaz, že je třeba nalézt řešení ve prospěch naší společnosti obecně. Abychom mohli uplatnit nástroje, které máme, co nejúčinněji, budeme potřebovat strategický přístup, tedy integrační, jak řekli někteří z vás. Tento přístup je založen na spolupráci, uvolnění nezbytných prostředků a na strategii poučení se z úspěchů i neúspěchů.
Vyvarovat se musíme vytvoření strategie, která existuje jen na papíře. Potřebujeme výsledky; výsledky, které povedou k integraci Romů do klasických škol. Mnozí z vás hovořili o vzdělávání. Těším se na podrobnosti o našich opatřeních pro předškolní vzdělávání jejich dopadech. Hlavní je trh práce; zde můj kolega, pan Andor, bude hledat konkrétní cíle, kterých je třeba dosáhnout; a hlavní je také společnost, jež je cílem všech našich politik.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Pane předsedající, máme technický problém. Právě jsem si všiml, že mě počítač naklonoval, protože mé jméno, Tabajdi, se objevilo u mých kolegů, kteří měli vložené karty. Všiml jsem si toho u paní Gomezové a také jinde. Takže jde určitě o nějaký problém s počítačem. Má kolegyně, paní Kinga Gönczová, měla na kartě také zobrazené jméno Tabajdi. Prosím, zkontrolujte to, protože já nechci mít v Evropském parlamentu tolik klonů. Informujte, prosím, technickou službu. Děkuji vám. Zoli, máš to taky tak?
Předsedající
Děkuji vám. Technická služba se tím bude zabývat.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat na příštím dílčím zasedání.
Písemná prohlášení (článek 149)
Vilija Blinkevičiūt 
Ráda bych zdůraznila, že sdílením odpovědnosti za zamezování diskriminace Romů a za napomáhání jejich integraci do společnosti se romská problematika stala součástí evropské politiky pro lidská práva. Proto s blížícím se druhým evropským summitem o romské otázce v Córdobě musíme diskutovat o sociálních problémech, kterým Romové čelí, a o způsobech jejich řešení. Těší mě, že španělské předsednictví tento summit pořádá, protože musíme na existenci romských problémů poukazovat a uznávat je. Ráda bych zdůraznila, že v demokratické a svobodné společnosti je nepřijatelné, aby skupina lidí byla izolována od společnosti a aby byla otevřeně porušována základní lidská práva a svobody. Členové romské komunity čelí rasistickým útokům, nerovnému přístupu k veřejným službám a sociálním podmínkám a ohromné segregaci, pokud jde o životní podmínky a vzdělávání. Kromě toho musíme upozornit na skutečnost, že Romové zakoušejí nejen přímou diskriminaci, ale čelí také skryté, nepřímé diskriminaci, například když nejsou zaměstnáváni a zároveň nejsou integrováni do společenského života. Proto souhlasím, že musíme vyzvat Evropskou komisi, aby nabádala vlády členských států a regionální a místní orgány, aby lépe prováděly projekty EU týkající se Romů. Také vyzývám Komisi, aby podnikla konkrétní kroky a iniciativy v rámci boje proti přímé a nepřímé diskriminaci Romů v Evropě.
Cristian Silviu Buşoi  
písemně. - Statistika ukazuje, že Romové jsou bohužel nejvíce nesnášenou a diskriminovanou etnickou menšinou v Evropě. Vidíme, jaké nesnáze některé členské státy, včetně mého, mají, pokud jde o sociální začlenění Romů. To jasně dokazuje, že jde o širší evropský problém, který musíme řešit společně. Lepší přístup ke vzdělávání a pracovním příležitostem je zásadní, abychom zabránili tendencím Romů zvolit jiné, snazší způsoby vydělávání peněz. Potřebujeme plně uplatňovat antidiskriminační právní předpisy a podniknout další kroky k integraci Romů do naší společnosti. Dosud jsme neměli žádnou soudržnou strategii. Přál bych si, aby tento druhý evropský summit o romské problematice přinesl reálnou strategii EU pro Romy. Pro financování takových iniciativ by měly být účinněji využívány strukturální a předvstupní fondy. Také bych trval na tom, že tato strategie by měla být nástrojem koordinace a impulzem pro členské státy. Kroky je třeba provádět na místní úrovni a měly by těžit ze znalostí místních nevládních organizací a samotných Romů, kteří vědí, co jsou hlavní problémy, aby tato strategie skutečně vyhovovala potřebám lidí.
Vasilica Viorica Dăncilă  
písemně. - Romové jsou stále jednou z nejvíce znevýhodněných menšin v celé Evropě a jsou vystaveni všeobecné diskriminaci ve všech sférách života.
V posledním desetiletí Evropská unie a její členské státy věnovaly pozornost a prostředky na zlepšení situace Romů. Ve spolupráci s hnutím za práva Romů začaly některé státy provádět politiky zaměřené na zajištění rovného přístupu ke kvalitnímu vzdělání pro romské děti. Pokračování ve snahách v této oblasti by mělo pro následující roky zůstat nejvyšší prioritou.
Je třeba, aby politiky byly komplexní, abychom při zmenšování rozdílů mezi romskou a neromskou populací ve všech oblastech - vzdělávání, zaměstnanost, bydlení a zdravotní péče - dosáhli maximálního systémového dopadu. Evropská unie a členské státy by měly pokračovat v hodnocení svých dosavadních politik týkajících se Romů a hledat způsoby odstranění veškerých paternalistických přístupů k romské problematice, které ohrožují Romy jakožto závislé pasivní příjemce politických výhod.
Také by měl být sestaven plán praktikantství mladých Romů, aby se posílila jejich odborná způsobilost prostřednictvím programů v odděleních Komise a příslušných vládních institucích.
Cătălin Sorin Ivan  
Jsme v polovině desetiletého období (2005-2015) věnovaného začleňování Romů. Bylo toho mnoho řečeno o romské menšině, vytvářejí se různé programy a platformy, ale výsledky jsou omezené. Problémy spojené se vzděláváním, zaměstnaností, regionálním rozvojem atd. přetrvávají a v některých členských státech se zhoršují. Druhý summit o romské problematice, který se koná letos v Córdobě, má znovu oživit evropský aspekt této otázky a nalézt nové směry našich aktivit. Souhlasím, že je třeba znovu definovat zásady, ale domnívám se, že bychom měli navrhnout spíše průřezovou, horizontální strategii, která bude řešit problémy této menšiny jednotným, ale nikoli výlučným způsobem. Nejdůležitějším aspektem je, aby byly předvstupní a strukturální fondy řádně využívány a přinášely výsledky, které bychom si jako politici přáli a které by si přála občanská společnost a zejména romská menšina.
Marian-Jean Marinescu  
První summit o romské problematice měl přinejmenším jeden výsledek: závěr, k němuž se došlo na úrovni Společenství, že Romové potřebují vzdělání jako první krok k sociální integraci. V tomto ohledu také vítám druhé setkání Evropské platformy pro začleňování Romů věnované výlučně otázce vzdělávání Romů v Evropě. Proces reformy vzdělávání vyžaduje účast nejen státních institucí, ale také nevládních organizací, které již nemusí mít za hlavní cíl odhalování diskriminace, ale vzdělávání etnických skupin. Snižování negramotnosti, zajišťování, aby děti dokončovaly svou školní docházku, a potřeba odborné přípravy na povolání a rekvalifikace poskytují příležitosti k přístupu na trh práce i prostředky k sociálnímu začlenění. Je zjevné, že v této menšině je naléhavě potřeba pozitivní rozvoj, ale za to odpovídají jak orgány, tak samotná romská komunita. Druhý summit o romské problematice musí dostatečně motivovat Evropskou komisi, aby přišla s legislativními návrhy zacílenými na dosažení hmatatelných výsledků v této oblasti. Evropská komise musí také přezkoumat Sociální fond a navrhnout navýšení prostředků pro projekty cílené na vylepšení sociálně ekonomické situace nejpočetnější menšiny v Evropské unii.
Franz Obermayr  
Summit o romské problematice v Córdobě má být příležitostí hovořit přímo o paralelních společnostech v Evropě, což by mělo být založeno na účinné integraci na všech úrovních. Podpora by měla přicházet jak na vnitrostátní, tak na evropské úrovni. Neměli bychom však v tomto ohledu zapomínat na to, že pro účinnou integraci je třeba, aby spolupracovaly obě strany. Romové se také musí o integraci snažit a pracovat zevnitř, aby se zabránilo vzniku paralelních společností. V tomto ohledu mě obzvláště znepokojuje vzdělávání dětí, zejména dívek. Ve střední Evropě se nesmí stávat, aby děti téměř nebo vůbec nebyly zapojeny do existujícího školského systému a pak houfně v raných stadiích školy opouštěly. Jejich budoucí pozice na trhu práce je tak vážně ohrožena a ony v ještě větší míře utíkají na okraj společnosti, čímž se izolují. Problémy související se sociálním zabezpečením a jejich životními podmínkami jsou pak předurčeny a začarovaný kruh se uzavírá. Je proto důležité apelovat na Romy v Evropě, aby změnili svůj dávný postoj ke školnímu vzdělávání a právům žen a aktivně bojovali proti vlastnímu vyloučení a snažili se integrovat do společnosti a zejména pracovního trhu.
Csaba Sógor  
Přestože členské státy již věnovaly mnoho evropských i vnitrostátních prostředků na vytvoření pracovních příležitostí pro dlouhodobě nezaměstnané Romy, stále nebylo nalezeno komplexní řešení na evropské úrovni: členské státy řešily situaci různými způsoby a v různé míře. Jsem přesvědčen, že je důležité vypracovat komplexní a účinnou strategii pro řešení romské problematiky, jež je dodnes nevyřešená a představuje společný problém Evropské unie jakožto právního celku i jednotlivých členských států. Nejvýznamnější otázkou evropského summitu o romské problematice, který se bude konat 8. dubna v Córdobě, by mělo být zformulování zásad strategie na evropské úrovni, abychom zabránili další "migraci" romské otázky a umožnili všem členským státům nalézt řešení založené na společné evropské strategii. Jsem přesvědčen, že základním nástrojem pro zvládnutí tohoto problému je vzdělávání. Považuji za nezbytné vyvinout komplexní programový balíček, který podpoří a podnítí návrat mladých romských intelektuálů do komunity a jejich práci v rámci komunity a pro ni. Do značné míry by tuto strategii mohlo podpořit vybudování těsného partnerství mezi různými organizacemi hájícími práva Romů, odpovědnými státními institucemi, občanskou společností a spolupracujícími institucemi EU. Významnější úlohu by měly hrát metody přidělování mikroúvěrů nebo splácení úroků státem. Přístup romských společenství k podmínkám potřebným pro to, aby si dokázali vydělat na živobytí, by měl být důležitým cílem v konceptu zemědělských dotací. Situace je vážnější, než by se mohlo zdát: počet dlouhodobě nezaměstnaných mezi Romy nezadržitelně roste a stále více se jich ocitá na okraji společnosti.
