Doba vyhrazená pro otázky předsedovi Komise
Předseda
Dalším bodem je doba vyhrazená pro otázky předsedovi Komise. Jedná se o obvyklý postup, čili na otázky je vyhrazena jedna minuta a na odpovědi rovněž. V případě doplňující otázky je povoleno třicet vteřin, stejně jako třicet vteřin na odpověď. První otázky budou předsedovi Komise pokládat předsedové nebo zástupci politických skupin.
Corien Wortmann-Kool
Vážený pane předsedo, vážený pane Barroso, ráda bych vám zde položila otázku ohledně evropského záchranného fondu. Zároveň bych chtěla zdůraznit skutečnost, že jste se do diskuzí o záchranném fondu zapojil proto, že se týkaly evropského záchranného fondu. Moje otázka zní: co soudíte o rozšíření tohoto fondu? Už jste se k této záležitosti vyjádřil, avšak zejména v souvislosti s tím, jak by mělo být zajištěno financování tohoto fondu a na jak dlouhou dobu. V současné době je situace na trhu vládních dluhopisů poměrně klidná, může se však každým okamžikem změnit. Proto tedy moje otázka zní: jaký je váš názor na rozšíření záchranného fondu?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Pane předsedo, nejprve bych chtěl paní Wortmann-Koolové poděkovat.
Ve skutečnosti nejde jen o mé stanovisko, ale o jednomyslné stanovisko celé Komise. V dokumentu obsahujícím roční analýzu růstu je uveden názor Komise, že pokud jde o evropský nástroj finanční stability (EFSF), musí být posílena jeho účinná finanční kapacita a rozšířena jeho oblast působnosti, ve které může být použit. To považujeme za součást ucelené odpovědi, nikoli samozřejmě za celou odpověď. Celý dokument obsahuje pouze jednu větu týkající se EFSF. Věnuje se rovněž strukturálním reformám, konsolidaci veřejných financí a opatřením na podporu růstu.
Pro stabilitu eurozóny je však ve skutečnosti mnohem důležitější zvýšit úvěrovou kapacitu, protože jak víte, EFSF má v současnosti k dispozici 440 miliard EUR. Nežádám nyní o zvýšení této horní hranice, ale víme, že EFSF těchto 440 miliard EUR nemůže v případě potřeby půjčit, a to kvůli nutnosti udržet si rating AAA. To nejmenší, co můžeme učinit a co bychom i učinit měli, je navýšit kapacitu fondu. Domnívám se, že jde o velice přínosný návrh, který by měl být přijat raději dříve než později.
Corien Wortmann-Kool
Pane předsedo, mám ještě doplňující otázku: říkáte "raději dříve než později". Co přesně pod tím máte na mysli, neboť podle mého názoru je zajištění stability finančních trhů v nadcházejících měsících nanejvýš naléhavé. Rozhodnost by v tuto chvíli byla ku prospěchu věci. Jsme však spíše svědky diskuzí mezi představiteli vlád a ministry financí, jaký časový horizont tedy máte na mysli, když říkáte "raději dříve než později"? Mohl byste prosím být konkrétnější?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Pane předsedo, slova "raději dříve než později" znamenají přesně tohle: že bychom neměli nic odkládat. V minulosti jsme viděli, že mnoho analytiků na trhu se domnívá, že Evropská unie a eurozóna spíše reagují, než konají. Musíme získat náskok, nikoli zůstávat pozadu, a proto tedy co nejdříve to bude možné!
Zdá se, že na včerejším zasedání eurozóny a na dnešním zasedání rady ECOFIN bylo dosaženo určitého pokroku. Jsme v kontaktu s našimi členskými státy. To považuji za důležité. Domnívám se, že je to zároveň moudré, neboť 4. února se sejde Evropská rada, kde se těmito otázkami budeme zabývat. Jsme na to připraveni. Komise je připravena tyto otázky 4. února řešit.
Stephen Hughes
jménem skupiny S&D. - Pane předsedo Barroso, vím, že Evropská konfederace odborových svazů vznesla velmi důrazné námitky proti rozsáhlému zasahování Komise do pracovních trhů Řecka a Irska, při němž pošlapala úsilí o kolektivní vyjednávání a sociální dialog. Vaše roční analýza růstu slibuje ještě více téhož. Vaši představitelé vyzývají k revizi valorizačních doložek a platebních dohod, prosazování flexibilní organizace práce, přezkoumání dávek v nezaměstnanosti a omezení nadměrné ochrany pracovníků.
Nesouhlasíte s tím, že by Komise měla usilovat o podporu sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání, spíše než aby je podkopávala? Jelikož je otázka platů ze sociální kapitoly Smlouvy výslovně vyloučena, jaký právní základ Komise pro své zásahy do národních systémů kolektivního vyjednávání využívá? Zdvojené úsilí o konsolidaci veřejných financí, k němuž analýza vyzývá, zadusí jakoukoli možnost dosažení cílů procesu 2020. Jak odpovíte na toto?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Dovolte mi říci, že sociální dialog naprosto a zcela jasně podporujeme. Činíme tak na evropské úrovni, ale posléze tomu musí být stejně i na úrovni vnitrostátní; to už je odpovědností členských států. Aktivně podporuji sociální dialog jak s ETUC, tak s konfederací BusinessEurope a dalšími příslušnými partnery. Jsme však spíše toho názoru, že bychom nyní měli vytvářet více pracovních pobídek; musíme vyřešit situaci na našich pracovních trzích. Považuji to za součást strukturálních reforem, které jsou zapotřebí k posílení konkurenceschopnosti Evropy.
Stephen Hughes
jménem skupiny S&D. - Pane předsedo Barroso, proč se zdá, že se veškerý zájem soustředí na pracovní trhy? Co ostatní trhy, jimiž se zde musíme zabývat - finanční trh, vnitřní trh, komoditní trhy? Zdá se, že se veškerý zájem soustředí na pracovní trhy. Proč by ti nejméně bohatí, pracovníci, měli nést náklady této recese a nutnost se s ní vypořádat?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Zájem se nesoustředí jen na pracovní trh. Provádíme reformu finančních trhů za aktivní podpory a účasti tohoto Parlamentu. V roční analýze růstu se rovněž podrobně věnujeme nutnosti prohloubení vnitřního trhu. V současnosti se konkrétně zabýváme trhy s energií, pracovní trh je však také součástí strukturálních reforem potřebných k posílení konkurenceschopnosti Evropy, zejména v těch zemích, jež jsou nyní nejzranitelnější. Jak víte, některé z nich s prováděním důležitých reforem pracovního trhu již začaly.
Guy Verhofstadt
jménem skupiny ALDE. - Pane předsedo, vím, že jste při soukromém rozhovoru s prezidentem Medveděvem vyjádřil své obavy ohledně případu Chodorkovského. Jestliže měl být Chodorkovského případ zkouškou právního státu v Rusku, pak přirozeně musíme říci, že to byla zkouška neúspěšná. Kromě toho byl 31. prosince zatčen Boris Němcov. 31. článek ruské ústavy však zaručuje svobodu shromažďování.
Jak víte, opozice každý 31. den v měsíci organizuje protestní setkání. Pokud vím, tak v roce 2011 bude sedm měsíců, které mají 31 dní. To znamená, že pokud bude vše pokračovat stejně, existuje možnost, že v roce 2011 dojde k událostem podobným zatčení pana Němcova. Jaké společné kroky mohou orgány EU v této záležitosti podniknout? Rusko je členem Rady Evropy, OECD, skupiny G8 a potenciálně také členem WTO. Domnívám se, že je ze strany evropských orgánů potřebná bezprostřední akce.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Jak jste řekl, pane Verhofstadte, záležitost jsme probírali s našimi ruskými partnery a skutečnost je dokonce taková, že Evropská unie již na řízení proti Michailu Chodorkovskému a Platonu Lebeděvovi veřejně reagovala, a to prostřednictvím prohlášení vysoké představitelky Catherine Ashtonové.
Jsme přesvědčeni, že nezávislost soudů a právo každého občana na spravedlivý soud - jak jsou zakotveny v Evropské úmluvě o ochraně lidských práv, kterou podepsalo i Rusko - mají pro strategické partnerství mezi Evropskou unií a Ruskou federací klíčový význam. Právní stát je rovněž základním kamenem "Partnerství pro modernizaci", které nyní s Ruskem rozvíjíme.
Budeme tuto záležitost nadále pozorně sledovat a různými cestami se jí zabývat při jednáních s Ruskem, jak bylo zdůrazněno na posledním summitu EU-Rusko dne 7. prosince v Bruselu. Evropská unie od Ruska očekává, že bude plnit své mezinárodní závazky na poli lidských práv a zároveň bude ctít právní stát.
Guy Verhofstadt
jménem skupiny ALDE. - Tohle není otázka, jenom komentář. Domnívám se, že tento Parlament by se tímto problémem měl zabývat co nejnaléhavěji. Situace v Ruské federaci nemůže dál pokračovat tak, jak nyní je. Nemyslím se, že bychom měli v této záležitosti mlčet jen proto, že máme mnoho důležitých obchodních styků - právě naopak.
Rebecca Harms
V Rusku je svoboda tisku a médií skutečně velkým problémem. Jestli chcete z této rozpravy vyjít dobře, pane Barroso, nemůžete tolerovat to, co se právě děje v Maďarsku. Chtěla bych se vás zeptat, proč je Komise tak ledabylá, pokud jde o maďarský mediální zákon, který v každé oblasti porušuje zásady, jež platí v Evropě i mimo její hranice.
Vyhledali jsme odbornou právní pomoc. Její výsledky lze shrnout tak, že daný zákon porušuje kodaňská kritéria, helsinský závěrečný akt, směrnici o audiovizuálních mediálních službách, Evropskou úmluvu o ochraně lidských práv, úmluvu UNESCO, která se týká i médií, Lisabonskou smlouvu a Listinu základních práv Evropské unie. Mohla bych pokračovat, ale zde skončím. Ráda bych se vás proto zeptala, kdy v Maďarsku patřičným způsobem zasáhnete? Jaký je časový plán? Proč ještě nebylo zahájeno řízení pro porušení práva? Moje kritika je rovněž podepřena stávající judikaturou v této oblasti.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - V případě Maďarska, stejně jako kteréhokoli jiného členského státu, musíme evropské právo prosazovat objektivním, nestranným způsobem. Musím se na věc velice opatrně podívat z právního hlediska, a proto je třeba dodržovat jasně stanovené postupy.
To je to, co - v osobě místopředsedkyně Kroesové - děláme: místopředsedkyně Kroesová včera podala rozsáhlé zprávy Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci a Výboru pro kulturu a vzdělávání. Maďarským mediálním zákonem jsme poněkud znepokojeni. Koncem tohoto týdne hodláme zaslat maďarské vládě první dopis, na nějž by představitelé Maďarska měli reagovat.
Opakuji: musíme dodržovat jasné, nestranné, na právu založené postupy, protože Maďarsko, stejně jako každý jiný členský stát, má právo na nestrannost ze strany Komise. Mohu vás nicméně ujistit, že tuto záležitost velice pozorně sledujeme.
Rebecca Harms
Chtěla bych vás požádat, zda by všechny dokumenty, které Maďarsko Komisi poskytlo, mohly být zpřístupněny k přezkoumání. Velmi rádi bychom využili možnosti posoudit věc sami; domníváme se, že nastal čas, aby byla tato záležitost posouzena. Máme však podezření, že Maďarsko možná neposkytlo plné znění zákona a že hraje o čas. Dejte nám ty dokumenty, prosím!
Ještě chci říci, že považuji za skutečně náročné vést politické hry, například v případě jednání o přistoupení s Tureckem, a neustále básnit o kodaňských kritériích, a pak na ně úplně zapomenout, jen co se země stane členským státem evropské unie.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Samozřejmě, že Parlament neustále o všem informujeme. Jak už jsem řekl před chvílí, místopředsedkyně Komise paní Kroesová se včera setkala s příslušnými výbory tohoto Parlamentu.
Zároveň jistě pochopíte, že tyto záležitosti mají právní rozměr a že musíme velice jasným, objektivním způsobem dodržovat stanovené postupy. Komise má v těchto věcech velmi dobré jméno a velkou míru důvěryhodnosti, které rozhodně nechceme ohrozit. Mohu vás ujistit, že celou věc skutečně pozorně sledujeme a že už jsme své znepokojení dali najevo. Osobně jsem tuto otázku nadnesl předsedovi vlády Orbánovi. Ten má zítra přijít sem do Parlamentu. Můžeme se o této věci bavit na politické úrovni, musíme však dodržovat jasné dané postupy.
Michał Tomasz Kamiński
Pane předsedo, Mezinárodní letecká komise, která vede vyšetřování v Moskvě, před několika dny zveřejnila svoji zprávu o příčinách neštěstí, jež se 10. dubna loňského roku odehrálo u Smolenska. Polská veřejnost je nálezy zprávy překvapena a vnímá ji jako dokument, který je cokoli, jen ne objektivní. Během posledních dní se již podařilo prokázat, že některé pro Rusko nepohodlné skutečnosti byly skryty, a celá zpráva je zaměřena tak, aby Polsko za tragické události u Smolenska neslo veškerou odpovědnost. V Polsku nikdo rozumný nezpochybňuje, že během celého procesu příprav a při uskutečňování návštěvy bývalého prezidenta jsme udělali několik chyb. Ruská zpráva však nese všechny známky toho, že jde o politickou hru s cílem zbavit Rusko veškeré viny.
V souvislosti s tím bych chtěl položit následující otázku: jak Komise vnímá tuto zprávu, a má skutečně v úmyslu udělat něco pro objasnění příčin tragédie u Smolenska, při níž zahynula hlava státu společně s řadou představitelů politické elity mé země?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Pane předsedo, chtěl bych panu Kamińskému říci, že na tuto strašlivou tragédii nikdy nikdo nezapomene, v Polsku ani jinde. Úmrtí prezidenta Kaczyńského a všech, kdo byli v onen nešťastný den s ním, jsme hluboce pocítili. Samozřejmě vím o ruské zprávě zveřejněné minulý týden a vím také o polských reakcích, pro něž mám s ohledem na rozsah této tragédie velké porozumění.
Komise však může v těchto situacích podnikat kroky pouze tehdy, jestliže má náležitý právní základ pro to, aby tak učinila. Mimochodem, nikdy jsme se neobrátili na polské orgány, abychom do této záležitosti zasahovali, ačkoli jsme připraveni učinit cokoli, co bude v rámci našich pravomocí, jestliže budeme o něco takového požádáni.
Michał Tomasz Kamiński
Pane předsedo, chtěl bych se jen ujistit, že jsem vám rozuměl správně. Polská vláda doposud nepožádala Komisi, aby vyšetřila příčiny neštěstí u Smolenska. Kdyby však polská vláda Evropskou komisi požádala, dostalo by se jí této pomoci?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Jak už jsem řekl, musíme pro něco takového mít právní základ. Podle mých informací šlo o vojenský let a státní návštěvu a dané nařízení vstoupilo v platnost až po oné strašlivé nehodě. Z právního pohledu se tedy zdá, že neexistuje mnoho důvodů, na jejichž základě by Komise mohla zasáhnout. Záležitost však samozřejmě můžeme probrat neformálně s představiteli Polska nebo s kterýmikoli jinými představiteli, kteří by nás o něco takového požádali.
Lothar Bisky
Pane Barroso, všichni si uvědomujeme, jak je stabilita eura důležitá. S ohledem na to je zde jedna událost, kterou tak docela nedokážu pochopit. Jedná se o diskuzi o navýšení záchranného balíčku, kterému jste vy dal zelenou, ale kancléřka Merkelová červenou. Moje otázka proto zní, zda své kroky nějak vzájemně koordinujete nebo ne. Uvědomuji si, že k něčemu takovému občas dojde, tohle však není poprvé, kdy jsem na něco podobného narazil nebo se o tom doslechl. Média to mezitím velice zaujalo. Zde se nejedná o pouhou domácí hádku mezi vámi a kancléřkou Merkelovou. Je to důležité politické téma. Dokážu to pochopit - věřte mi, že já s paní kancléřkou také vždy ve všem nesouhlasím -, ale v celé věci jde o to, zda takto veřejně projevené rozdílné názory nepomáhají finančním spekulantům.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - V Evropské unii má každý orgán a každá vláda svoji vlastní odpovědnost. Komise má určitou povinnost představovat to, co považuje za správné, v eurozóně a Unii, a proto jsme svůj názor vyjádřili ve velmi obsáhlém dokumentu týkajícím se roční analýzy růstu. Domnívám se, že jsme měli nejen právo, ale i povinnost tak učinit.
Proto jsme to udělali a myslím si, že to bylo ze strany trhů přijato obzvlášť dobře, jak jsme viděli v posledních dnech, protože pochopily, že nyní existuje opravdová vůle rozhodujícím způsobem řešit všechna hlediska společné reakce, a to včetně EFSF.
Analýza trhu jednoznačně říká, že je potřeba v této záležitosti vykonat více. Není to jen názor Komise; je to také názor Evropské centrální banky, který byl vyjádřen naprosto jasně. Doufám, že členské státy na základě stanoviska Komise dosáhnou dohody.
Lothar Bisky
Pane Barroso, zcela a naprosto přijímám vámi vyjádřený názor i dotyčnou zprávu. Moje otázka však zůstává - v takto důležité záležitosti, kdy se spekuluje s eurem, v tak důležité chvíli, jako je tato, jak je možné, že je váš názor v takovém nesouladu s názory kancléřky Merkelové, prezidenta Sarkozyho nebo jiných představitelů vlád? Tak to v každém případě vnímá veřejnost.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Komise nepotřebuje svolení členských států, aby mohla vyjádřit svůj názor. Náš návrh byl vznesen v souladu se závěry poslední Evropské rady, kde členské státy uvedly, že jsou připraveny učinit cokoli, co bude nezbytné pro ochranu finanční stability eurozóny. Konkrétně zmínily EFSF a řekly, že jsou připraveny jej posílit. Proto zde vlastně k žádnému rozporu nedošlo.
Nemohu komentovat prohlášení ostatních, mohu vám však říci, jaké je stanovisko Komise: jde o jednomyslné stanovisko, které sdílí i prezident Evropské centrální banky; jde o stanovisko ostatních příslušných institucí, které velmi pozorně dohlížejí na stabilitu eurozóny. Domnívám se, že bychom měli zdůrazňovat to, co nás spojuje, spíše než se zabývat některými konkrétními otázkami ohledně toho, jak spolu komunikujeme.
Marta Andreasen
jménem skupiny EFD. - Minulý týden jeden ze členů Evropského účetního dvora, který po 15 letech služby odešel do penze, pronesl v médiích vážná obvinění. Tato obvinění, která mě osobně nijak nepřekvapila, byla v zásadě namířena proti nedostatečné nezávislosti účetního dvora, což má vliv na transparentnost při podávání zpráv o nejasnostech.
Upřesňující dopis, zveřejněný včera panem Engwirdou, v podstatě pouze potvrzuje vliv Komise na členy účetního dvora a zpochybňuje to, na jakém základě tento Parlament posledních 15 let uděluje absolutoria.
Nastal čas, aby tento Parlament začal požadovat kontrolu rozpočtu a účtů EU ze strany skutečně nezávislého orgánu stojícího mimo orgány EU. Bez takového nezávislého auditu nejsou Rada a Parlament v takovém postavení, aby mohly nadále zbavovat Komisi její finanční odpovědnosti.
Pane Barroso, umožníte externí audit, který prověří účty a odhalí nám pravdu o tom, jak se zachází s penězi evropských daňových poplatníků?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Pane předsedo, rád bych zdůraznil to, že Evropský účetní dvůr je naprosto nezávislým orgánem. Komise nemá naprosto žádný vliv na jeho postupy nebo priority při prošetřování a o nic takového ani neusilujeme. Je ve vlastním zájmu Komise, stejně jako v zájmu Evropy, ctít nezávislost vlastního účetního dvora.
Nikdy jsem nijak nezpochybňoval rozhodnutí soudů, ať už těch ústavních, Evropského soudního dvora či Evropského účetního dvora. To je základní zásada demokracie: ctít právní stát a uznávat nezávislé instituce.
Mezi Komisí jakožto prověřovaným a dvorem jakožto prověřujícím orgánem je samozřejmě veden dialog, který je součástí kontrolního procesu. To je obvyklé a nezbytné pro to, aby proces kontroly probíhal hladce a aby měla veškerá jeho zjištění pevný základ. Takový dialog je plně v souladu se všemi mezinárodními zvyklostmi. Měl bych také zdůraznit, že v minulých letech čelila Komise ze strany Evropského účetního dvora velmi důrazné kritice. Domnívám se, že bychom měli ctít naše orgány, zejména ty nezávislé.
Marta Andreasen
jménem skupiny EFD. - Pane Barroso, já s vaší odpovědí nesouhlasím. V reakci na kritiku ze strany Evropského účetního dvora během posledních deseti let se Komise obrátila na jeho členy - což bylo zachyceno médii - a požádala je o změnu jejich pracovních postupů, aby zprávy o výdajích EU ukazovaly lepší čísla.
Za svých 30 let profesionálních zkušeností v oblasti účetnictví a auditů jsem nikdy nezažila, aby prověřovaný auditorovi říkal, jak má dělat svoji práci. Jak teď můžeme vědět, zda je snížení chybovosti důsledkem změny postupů, kterou požadovala Komise, nebo zlepšení kontroly?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Komise, stejně jako Evropský parlament, má právo během procesu prověřování vyjádřit svůj názor. Vy teď vyjadřujete svůj názor a máte plné právo tak učinit. Komise je také politický orgán. Byli jsme tímto Parlamentem zvoleni, a proto máme právo vyjadřovat své názory. V žádném případě to nelze vnímat jako formu nátlaku, pokud nebudeme jako nesnesitelný nátlak vnímat i vaše slova.
Ve skutečnosti se jedná o zkoušku transparentnosti. Ještě jednou a naposled opakuji, že Evropský účetní dvůr plně respektujeme, nevyvíjíme na něj nátlak a snažíme se udělat všechno, co můžeme, abychom doporučení této nezávislého kontrolního orgánu uvedli do praxe.
Daniël van der Stoep
(NL) Pane předsedo, Jeruzalém je jediným, věčným a nerozdělitelným hlavním městem židovského státu Izrael. Jeruzalém, od svého nejvýchodnějšího bodu až po ten nejzápadnější, je a navždy zůstane izraelským územím.
Evropská unie může být na Izrael po právu hrdá. Jedná se o jedinou demokracii na Středním východě, obklopenou mořem diktátorských režimů.
Ve svém boji proti islámskému džihádu brání nejenom sebe, ale i všechno to, co Evropa se svými židovsko-křesťanskými hodnotami představuje. V tom se mnou Komise bude souhlasit.
Podporu židovskému státu Izrael ze strany Evropské unie bychom proto neměli zpochybňovat. Evropská unie musí mezinárodnímu společenství vyslat jasný signál, že diplomatické zastoupení EU do Jeruzaléma jednoduše a prostě patří. Proto bych se pana Barrosa velmi rád zeptal, zda se mnou souhlasí v tom, že by EU měla neprodleně přemístit své diplomatické zastoupení z města Ramat Gan do izraelského hlavního města Jeruzaléma? Pokud ne, proč?
Totéž by samozřejmě mělo platit i pro budoucí velvyslanectví EU v Jeruzalémě. Jsme zcela proti existenci takového velvyslanectví, jestliže však musí existovat, to izraelské by mělo vzniknout v Jeruzalémě.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Zaprvé, stanovisko Evropské komise ohledně Izraele jistě znáte. Existence Izraele plně podporujeme. Jak jste řekl, jedná se o demokratický stát ve velmi obtížném prostředí, a my právo Izraele na existenci zcela uznáváme. Zároveň bychom však chtěli, aby Izrael respektoval právo palestinského lidu na sebeurčení, a jsme přesvědčeni, že nejlepším řešením by byla existence dvou států - izraelského a palestinského - které by uznávaly sebe navzájem a respektovaly mezinárodní právo.
Co se týče změny hlavního města nebo našeho zastoupení v Izraeli, nevidíme žádný důvod, proč něco měnit.
Daniël van der Stoep
(NL) Pane předsedo, vaše odpověď mě samozřejmě neuspokojila, hovoříte však o východním Jeruzalémě a o skutečnosti, že Komise tento týden odsoudila začátek výstavby 1400 izraelských domovů ve městě Gilo. Zajímalo by mě, jak my místní jeruzalémská správa měla na toto odsouzení reagovat, když dostává žádosti o povolení jak ve východním, tak v západním Jeruzalémě.
V obou částech města vydávají povolení jak Arabům, tak Izraelcům, Komise však nyní říká, stejně jako řekla minulý týden: Izraelce ve východním Jeruzalémě je třeba diskriminovat, protože město je tak jako tak jeden celek a s tím nelze nic dělat, město řídí jedna místní správa. Co tedy chcete po zástupcích jeruzalémské místní správy? Jak mají reagovat na Izraelce, kteří si naprosto oprávněně podávají žádosti o stavbu v oblasti, v níž mají plné právo žít?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Domnívám se, že stanovisko Evropské unie ohledně osad je plně v souladu se stanoviskem mezinárodního společenství, včetně nejbližších spojenců Izraele. Jsme přesvědčeni, že způsob, jakým problém osad řeší současná vláda, nebyl vždy úplně přínosný, pokud jde o současné úsilí o dosažení míru v daném regionu.
Vaše slova přesně ukazují, proč bychom neměli mít své zastoupení v Jeruzalémě, a to v důsledku složité situace v tomto městě, nesmírně významném pro Izrael i pro všechny z nás.
Držme se tedy svého závazku míru. Podporujme Izrael. Zároveň však nezapomínejme na práva palestinského lidu. Domnívám se, že i on si zaslouží naši pozornost a podporu.
Předseda
Nyní se dostáváme k druhé části doby vyhrazené pro otázky, jejímž konkrétním tématem jsou inovace a energie.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Pane předsedo, pane Barroso, Komise podporuje inovace v nejrůznějších oblastech našeho energetického systému. Patří mezi ně biopaliva druhé generace, fúze, štěpení čtvrté generace, inteligentní sítě, obnovitelné zdroje energie všeobecně, celková energetická účinnost, využití vodíku v palivových článcích, zachycování, přeprava a skladování CO2, vozidla na elektrický pohon; výčet by mohl pokračovat.
Zdrojů je málo, pane předsedo, a nelze zvládnout všechno. Mnoho Evropanu přemýšlí, na kterou z těchto věcí se Komise v současné obtížné situaci zaměří, a já dnes hovořím jejich jménem. Která nebo které z těchto oblastí jsou pro Komisi prioritou?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - To je velice složitá otázka, neboť všechny priority spolu souvisí, a proto potřebujeme dokončit trh s energií - potřebujeme integrovaný trh s energií. To je zároveň způsob, jak dosáhnout obnovitelnosti a energetické účinnosti. Energetická účinnost je zajisté prioritou, musíme však investovat také do nízkouhlíkových technologií, protože věc má i vnější rozměr a my musíme sledovat své vnější cíle - hovořit, jak jen to bude možné, jedním hlasem spolu s našimi partnery na poli energií.
Existují 4 priority, jimž by se podle mého názoru Evropská rada 4. února měla věnovat: dokončení trhu s energií a uvedení do praxe všech pravidel vnitřního trhu; energetická účinnost; nízkouhlíkové technologie; přijetí společného úsilí, pokud jde o vnější rozměr.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Pane předsedo, současná situace je taková, že Evropská unie musí do roku 2020 o 20 % snížit své emise skleníkových plynů. Na politické úrovni se však diskutuje i o ambicióznějším cíli a my víme, že v této souvislosti by odvětví, na něž se vztahuje systém EU pro obchodování s emisemi (ETS), zejména energetika, nesla největší zátěž.
Proto bych si ráda poslechla váš osobní názor na to, kdy nastanou ty správné podmínky pro to, aby se náš cíl mohl stát ještě ambicióznějším.
Jaká dodatečná opatření by Evropská unie musela v energetickém odvětví zavést, a zahrnují tato opatření také podmínky, které jste zmínil v odpovědi na otázku mého kolegy?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Jedná se i o celosvětový proces, nejenom o proces evropský. Cancún byl v jednáních o klimatu významným krokem vpřed. Přinejmenším byl schopen udržet při životě mnohostranný proces, a to bylo dobře, z našeho pohledu to však nebylo dost.
Abychom mohli postupovat kupředu a přijímat závazné cíle, měli bychom po ostatních, jmenovitě po největších znečišťovatelích, rozvojových a rozvíjejících se ekonomikách, aby vyvíjely srovnatelné úsilí. K tomu se však dosud nezavázaly.
Proto musíme najít správný způsob, jak je přinutit jednat. Zároveň ty země, které jsou připraveny postupovat kupředu a přijímat další závazky, tak mohou a měly by učinit, a konkrétní způsob, který chci 1. února navrhnout Evropské radě, je dosáhnout více, pokud jde o energetickou účinnost, což je oblast, v níž zaostáváme za tím, kde bychom se měli nacházet.
Co se týče obnovitelných zdrojů, domnívám se, že jsme na cestě k dosažení našeho cíle pro rok 2020, nikoli však v oblasti energetické účinnosti, a proto bychom v této oblasti měli učinit větší pokrok.
Derek Vaughan
Aby do budoucna zajistila energetickou bezpečnost a nízké ceny pro spotřebitele, Evropa musí využívat všechny druhy nízkouhlíkové energie. To zahrnuje i čisté uhelné technologie - což je oblast, v níž byl vývoj doposud velice pomalý. Může tedy pan předseda Komise poskytnout ujištění, že výzkum zachycování a skladování uhlíku bude i v budoucnu nadále podporován?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Mohu vás ujistit, že se o to budeme snažit. Jak ale víte, o financování výzkumu v konečném důsledku rozhodují členské státy. Jde o záležitost, jíž se chceme věnovat při představování víceletého finančního rámce.
Rozhodně však doufám, že členské státy dají přednost investicím do obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkových technologií a zaměří se na priority obsažené v Evropském strategickém plánu pro energetické technologie.
To jsme navrhli i pro další zasedání Evropské rady.
Fiona Hall
Pane předsedo Barroso, právě jste řekl, že členské státy nejsou ani z poloviny úspěšné při plnění cíle 20% snížení spotřeby energie do roku 2020, proč tedy Komise nevyvíjí větší tlak na to, aby byl tento cíl pro členské státy závazný?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - My tlak vyvíjíme. Snažíme se tuto záležitost prosadit na příští zasedání Evropské rady. V energetické účinnosti stále zaostáváme, jak jste říkala. Nejsem s touto situací spokojen a Komise má v úmyslu ji zvrátit.
Energetická účinnost je nyní nedílnou součástí cílů strategie EU 2020. V současnosti se členskými státy diskutujeme o stanovení vnitrostátních cílů na podporu tohoto cíle. Podle našich dosavadních odhadů za stávajících opatření úspora do roku 2020 nepřesáhne 10 %.
Kombinované národní orientační cíle vzniklé na základě diskuzí o Evropě 2020 však přinášejí mnohem ambicióznější výsledek, který se ale stále pohybuje hluboko pod hranicí 20 %. Proto jsme se rozhodli zvolit přístup ve dvou krocích, kdy budeme pozorně sledovat pokrok při provádění národních cílů stanovených ve strategii Evropa 2020 a tento pokrok přezkoumáme v roce 2013. Jestliže toto přezkoumání ukáže, že splnění cíle 20 % není dosažitelné, Komise zváží navržení právně závazných vnitrostátních cílů pro rok 2020.
Reinhard Bütikofer
(DE) Pane předsedo, pane předsedo Barroso, rád bych vám položil otázku ohledně harmonizace výkupních tarifů v rámci Unie. Komisař pro energetiku Oettinger uplatňuje strategii, která by podle našeho názoru, stejně jako podle názoru německého ministra pro životní prostředí, mohla vést ke zničení nejúspěšnějšího programu inovací, jaký Německo v oblasti obnovitelných energií má.
Co hodláte udělat pro to, abyste zabránili likvidaci německých výkupních tarifů ve jménu harmonizace, což by zabránilo inovacím v oblasti obnovitelných energií? Co zároveň uděláte pro to, abyste zajistili, že komisař Oettinger tímto způsobem nebude jenom získávat čas, pokud jde o energetickou účinnost? Do roku 2012 nemá v úmyslu učinit vůbec nic, ačkoli vy sám jste právě řekl, že už teď je jasné, že nezávazné cíle nejsou dostačující. Jak hodláte tyto věci urychlit?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Pane předsedo, dovolte mi nejprve říci, že to je pan komisař, kdo navrhuje tento doplňkový přístup k energetické účinnosti, a já plně věřím tomu, že pro dosažení tohoto cíle dělá maximum. Zároveň se snažíme tuto energetickou problematiku propojit s ostatními politickými cíli, jako je například boj proti změně klimatu.
Jsme přesvědčeni, že se nejedná jen o otázku stanovení cílů, ale i o práci v členských státech, a proto považujeme za lepší, když si členské státy stanoví své národní cíle samy a my potom vidíme výsledek. Pokud budou na dobré cestě, skvěle. Pokud ne, přinejmenším navrhneme závazné právní předpisy.
Pro úspěch je však někdy lepší začít s nějakým druhem dobrovolného cíle. Tak jsme to alespoň dělali v minulosti a ukázalo se to jako správný přístup. Nevylučujeme - právě naopak - možnou potřebu závazných cílů pro každou zemi, ale přenechejme členským státům rozhodování o této politice a sledujme, jak budou rozvíjet svoje strategie.
Paul Rübig
(DE) Pane předsedo, 4 února se bude konat energetický summit. V tuto chvíli existují dvě směrnice, o nichž se bude diskutovat: jednak rámcová směrnice o vodách, jednak směrnice EIA - směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí. V obou případech musíme uvažovat o tom, jak obě tyto varianty v dlouhodobém horizontu navzájem sladit. Jde tady o životní prostředí a získávání energie. Můj názor je takový, že by schvalovací postupy v této oblasti neměly trvat déle než jeden rok. Komise navrhla období pěti let. Za současné situace se domnívám, že si pět let nemůžeme dovolit - vždyť je to koneckonců celé volební období!
Je Komise připravena tuto dobu přiměřeně zkrátit? Je možné přijmout rámcovou směrnici o vodách, aby přečerpávací vodní elektrárny mohly v budoucnu zajišťovat rovnováhu mezi solární energií na jedné straně a větrnou energií na straně druhé?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Všeobecně vzato chce Komise dobu pro přijetí a provádění co nejvíce omezit. Věc se má tak, že členské státy obvykle žádají o rozumné prodloužení termínu, aby provádění mohlo pokračovat co nejsoudržnějším způsobem, bez narušení vnitřního trhu nebo přinejmenším tam, kde by vnitřní trh měl podle našeho názoru být. Jedním z problémů energetického odvětví je právě skutečnost, že stále máme velice různá nařízení.
Určitého pokroku už bylo dosaženo a nezačínáme úplně od nuly. 4. února to bude sdělení, které jsme nedávno představili, a je tu samozřejmě také onen historický (myslím, že nyní už jej mohu nazvat historický) klimaticko-energetický balíček, jejž před několika lety představila moje předchozí Komise.
Jsme otevřeni snížení časového odstupu, je však důležité dosáhnout dohody se členskými státy, aby jednaly víceméně současně, abychom zabránili problémům s narušením konkurence na vnitřním trhu.
Vicky Ford
Výzkum a inovace jsou pro zajištění konkurenceschopnosti našich ekonomik zásadní. V minulém roce jedna z evropských univerzit sestavila celosvětové tabulky úspěchů ve vědeckém výzkumu. Byla to univerzita v Cambridge, v regionu, který zastupuji.
Na této univerzitě, stejně jako v mnoha méně známých malých i velkých institucích a podnicích, je špičkový výzkum financován ze strany EU prostřednictvím rámcového programu v hodnotě 50 miliard EUR. Tento rámcový program je však bohužel známý také jako ten nejsložitější a nejbyrokratičtější na světě. Minulý podzim tento Parlament jednomyslně odhlasoval řadu doporučení s cílem tuto administrativu zjednodušit. Co dělá Komise pro to, aby tyto reformy uvedla do praxe?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Nejprve bych chtěl poblahopřát cambridgeské univerzitě a vašemu regionu.
Zadruhé věřím v podporu vaší skupiny při diskuzích o víceletém rámci pro odpovídající rozpočtové závazky na podporu výzkumu, technologií a inovací na evropské úrovni. Cambridge je jednou z nejrozvinutějších univerzit na světě, jinde v nejchudších regionech Evropy však existují další univerzity, které takové možnosti nemají.
Zatřetí, zjednodušení je skutečně jednou z našich priorit v oblasti energie a inovací a v tomto případě i výzkumu. O inovacích budeme hovořit v další části zasedání Evropské rady. Rozhodně jde o jednu z našich priorit a my jsme velice rádi, že máme v této věci podporu Evropského parlamentu. Doufáme rovněž v podporu Evropského účetního dvora a dalších. Je důležité uvědomit si, jak je pro vědce důležité neztrácet tolik času kancelářskou prací, aby měli více času na to, co jim jde nejlépe, čili na výzkum.
Ilda Figueiredo
(PT) Pane Barroso, ve jménu finanční konsolidace takzvané úsporné programy zhoršují rozdíly v Evropské unii, podporují antisociální politiku, ohrožují práva pracovníků a škrtají veřejné investice, zejména v oblasti inovací a energie.
To znamená, že pokud budou v Portugalsku a jiných zemích se slabšími ekonomikami nadále uplatňována stejná pravidla, stejná politika a stejné tlaky, rozdíly se prohloubí a ocitneme se v situaci, jež bude čím dál tím vážnější, a to kvůli nedostatku solidarity v rámci Evropské unie.
Otázka proto zní: jaká opatření budou přijata, aby se tato situace změnila, aby byla účinně zajištěna podpora inovací v zemích, jako je Portugalsko a další, kde neexistuje dostatek prostředků na veřejné investice do těchto oblastí, a jaká opatření budou přijata s ohledem na vysoké ceny a potíže pociťované na mnoha místech, aby měli lidé a podniky zajištěný přístup k energii?
José Manuel Barroso
Paní Figueiredová, naše stanovisko ohledně rozpočtové konsolidace znáte. Je obzvlášť nezbytná pro zemi, jako je Portugalsko, čelící určitým problémům v souvislosti se státním dluhem, je však potřebná v Evropské unii všeobecně. V našich doporučeních obsažených v právě zveřejněném dokumentu však žádáme členské státy, aby tam, kde to bude možné, neomezovaly investice do vzdělání či výzkumu, především ne v oblasti energetiky. Některým členským státům se to s velkými úspěchy daří: jsou to členské státy, které provádějí opatření za účelem rozpočtové konsolidace, zároveň však financování výzkumu a vzdělávání dokonce navyšují.
Ve vztahu k zemím s většími finančními potížemi si musíme udržet solidaritu a soudržnost. Proto mě obhajování hospodářské, sociální a územní soudržnosti na evropské úrovni nikdy neunaví. Solidarita je důležitá. Solidarita nemůže být jen prázdný pojem. Musíme ji, pokud mi prominete to spojení, uvést do provozu.
Judith A. Merkies
(NL) Pane předsedo, inovace změní naši ekonomiku a společnost a měly by také vytvořit pracovní místa; to dělá z inovací jednu z nejvýznamnějších iniciativ Evropské unie. Proto bych chtěla požádat všechna generální ředitelství vaší Komise, aby společně přijala ucelenější přístup. V současnosti například existují partnerství pro inovace, která spadají do působnosti jediného generálního ředitelství. Přístup by však měl být ucelenější. Zároveň se domnívám, že finanční prostředky by měly být ve větší míře sloučeny a že bychom měli předcházet jejich roztříštění. V ideálním případě bychom měli mít jediný fond, jenž by měl zahrnovat i fondy strukturální. Žádám vás, abyste se na to zaměřili a ve spolupráci s členskými státy vytvořili jediný a silný impuls pro inovace.
Ještě jedna věc k energii. Nejvíce nás vždy zajímá velká vize. Ta musí být velká i v případě inovací, ale odpověď se někdy lépe hledá v detailech. Zdá se mi, že příliš málo pozornosti věnujeme lokálně vyráběné energii, ačkoli právě ta je klíčem k zplnomocnění našich občanů. Můžeme vás já i moji kolegové poprosit, abyste stanovili závazné cíle?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Problém s nedostatkem součinnosti na evropské úrovni vás znepokojuje zcela oprávněně. Právě proto od Evropské rady očekávám, že bude tuto záležitost řešit komplexním způsobem.
Evropská partnerství pro inovace jsou ve skutečnosti nástrojem pro vytváření součinnosti mezi stávajícími programy na evropské, státní a regionální úrovni. Jsem přesvědčen, že tím, že je přivedeme dohromady, dokážeme lépe využít jejich inovační potenciál s cílem nalézt celoevropská řešení pro sociální problémy.
Jedním z cílů proto je zrychlení postupu od výzkumu na trh, od inovací orientovaných na trh k tržně orientovaným produktům a službám.
Tak vznikne nezbytná pobídka k účasti. Usilujeme tedy - v rámci Komise a nyní spolu se členskými státy - o komplexní přístup k inovacím, přesahující hranice působnosti generálních ředitelství a dokonce i zemí původu.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Pane předsedo, podle vědeckých výzkumů zveřejněných v mezinárodním tisku a v poslední době čím dál častěji také v řeckém, izraelské a kyperském tisku, v Egejském moři jižně od ostrova Kréta se nacházejí velké zásoby zemního plynu a ropy. Na území Evropské unie, v rámci jejích územních hranic, tedy existují zdroje energie.
Je-li tomu tak, jak hodlá Evropská komise podpořit a usnadnit výzkum za účelem lokalizace a využití těchto zdrojů energie, které lze v každém případě do Evropské unie dopravit mnohem snáz a lépe, než by umožňoval jakýkoli jiný plánovaný ropovod či plynovod?
Rád bych využil této příležitosti, pane předsedo a pane předsedo Komise, abych vám řekl, že vás považuji za šťastlivce, vzhledem k tomu, co vám osud připravil. Vy, pane předsedo, po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost předsedáte Parlamentu, který se těší ještě širším pravomocem, a vy, pane předsedo Komise, řešíte velkou hospodářskou krizi v Evropě. Podporuji veškeré kroky, které v tomto směru učinil pan Barroso, rád bych ale něco dodal: existuje také americká metoda, metoda kvantitativního uvolňování. Prosím, věnujte se...
(Předseda řečníka přerušil)
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Pane předsedo, přerušil jste pana poslance zrovna ve chvíli, kdy o mně říkal něco pěkného, za což mu děkuji.
Co se týče první části jeho dotazu, nemáme prostředky - a není to nyní naší prioritou - zkoumat nebo podporovat zkoumání dalších zdrojů energie v Evropě. Naší prioritou v oblasti infrastruktury je vytváření propojení, protože to má kritický evropský rozměr.
V této souvislosti chceme předložit návrhy Evropské radě. Něčeho už se podařilo dosáhnout - příkladem je BEMIP, plán propojení baltského trhu s energií, pro pobaltské země. Spolupracujeme nyní rovněž se středoevropskými a východoevropskými zeměmi na vytvoření severojižního propojení, pokud to bude možné, a práce se daří. Právě jsem navštívil Ázerbájdžán a Turkmenistán v souvislosti s pracemi na jižním koridoru pro přepravu plynu, nové možnosti přivedení energie - v tomto případě zemního plynu - do Evropy. Jsem přesvědčen, že tady může Evropská unie investovat do energetické infrastruktury.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Pane předsedo, pane Barroso, Komise přišla s návrhem na podle mého názoru nanejvýš vítanou iniciativu s cílem zlepšit energetickou infrastruktury v celé Evropské unii - a to jak elektrických sítí, tak propojení plynárenských sítí. Vaše zpráva odhaduje, že náklady budou činit přibližně 200 miliard EUR. Zlepšení těchto sítí budou provedena do roku 2020. Zpráva rovněž uvádí, že přibližně jedna polovina, tedy 100 miliard EUR, bude pocházet ze soukromého sektoru. Moje otázka pro vás zní: těch zbývajících 100 miliard EUR potřebných na provedení zlepšení energetických sítí do roku 2020 - odkud budou tyto finanční prostředky pocházet? Bude se jednat o unijní fondy, o dluhopisy vydané zvlášť pro tento projekt, nebo o nějaký jiný zdroj financí? Děkuji vám.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Jak jste správně uvedl, investice do plynárenské infrastruktury a elektrických sítí si do roku 2020 vyžádají 200 miliard EUR. Odhaduje se, že 100 miliard z této celkové potřeby investic včas dodá samotný trh, zatímco dalších 100 miliard EUR bude vyžadovat účast veřejnosti při schvalování a převádění nezbytného soukromého kapitálu.
Proto nyní navrhujeme například rozdělování. Navrhujeme řadu opatření, díky nimž budou tyto soukromé investice racionálnější a užitečnější. Rovněž se podrobněji zaměříme na praktiky regulace sazeb, abychom uvolnili zásady odpovídajícího přidělování nákladů.
Abychom vyplnili zbývající mezery, Komise pro nový finanční výhled po roce 2013 navrhla nový finanční nástroj na podporu projektů evropského zájmu. Vedle grantů mohou být navržena i řešení založená na trhu, jako je majetková účast, záruky a úvěry v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru. Jak víte, už jsem hovořil o evropských fondech prostřednictvím projektových dluhopisů navržených speciálně pro tento druh projektu.
Sonia Alfano
(IT) Pane předsedo, pane Barroso, dámy a pánové, směrnice 2001/77/ES obsahuje definici obnovitelných zdrojů energie s cílem označit ty, pro něž mohou být poskytnuty veřejné pobídky.
Mezi obnovitelné zdroje energie nepatří spalování biologicky nerozložitelného odpadu. Itálie od roku 1992 poskytuje pobídky tak, že občanům zvýšila účty za energie a buduje spalovny, které podle vědeckých výzkumů škodí lidskému zdraví i životnímu prostředí a které proto Evropská unie označila jako způsob integrovaného nakládání se zbytkovým odpadem. V souvislosti s těmito pobídkami byla spuštěna dvě řízení pro porušení práva a navzdory formálnímu legislativnímu zásahu je v Itálii spalování nadále podporováno jakožto zdroj obnovitelné energie, přičemž případ Acerry je jen jedním z mnoha.
Uvědomuji si, že pro vás může být obtížné pamatovat si všechny podrobnosti situace ohledně CIP 6, a proto jsem položila písemný dotaz. Byla bych však ráda, kdybyste potvrdil, že pobídky pro spalování biologicky nerozložitelného odpadu jakožto zdroje obnovitelné energie není možné poskytovat a že v této věci neexistují žádné odchylky.
Rovněž bych ráda věděla, zda není považováno za nekonzistentní, aby směrnice o odpadech označovala spalování za způsob nakládání se zbytkovým odpadem, zatímco směrnice 2001/77/ES jej podporuje jakožto druh obnovitelné energie. Má Komise v úmyslu tuto záležitost přezkoumat?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Jak paní Alfanová správně uvedla, jde o velice podrobnou otázku. Nemohu znát podrobnosti všech řízení pro porušení práva. Dovolte mi říci - považuji to za důležité -, že jen v souvislosti s energií a vnitřním energetickým trhem je v současné době vedeno 77 řízení pro porušení práva se členskými státy všeobecně a 55 na vnitřním trhu. Budu-li mít tuto otázku k dispozici v písemné podobě, velice rád vám zašlu písemnou odpověď.
Franz Obermayr
(DE) Pane předsedo, inovace, ochrana klimatu, obnovitelná energie - při čtení strategie EU 2020 by si jeden mohl skutečně myslet, že EU bere opatření environmentální a energetické politiky vážně. Při pohledu za fasádu ochrany životního prostředí se však velice rychle objeví odlišná energetická strategie: jaderná energie jakožto takzvaný méně znečišťující zdroj energie. Ve své odpovědi na moji otázku dal komisař Oettinger své stanovisko zcela jasně najevo, když řekl, že jaderná energie v současné době významně přispívá k nízkouhlíkové výrobě elektřiny v EU a bude tomu tak i v blízké budoucnosti. Evropská komise nemá v plánu žádnou směrnici o maximální životnosti jaderných elektráren. A to všechno 25 let po Černobylu - ano, 26. dubna si připomeneme smutné výročí.
Moje otázka, pane předsedo Barroso, zní: jste i vy přesvědčen, že skutečně můžeme - s čistým svědomím - prodávat občanům Evropy jadernou energii jakožto čistý druh energie, který tolik neškodí klimatu?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Stanovisko Komise ohledně jaderné energie znáte. Při plném respektování zásady subsidiarity ji některé členské státy využívají a některé ne. Nikdo není nucen jadernou energii využívat, je však pravda, že pokud jde o změnu klimatu, tato energie znečisťuje méně než jiné zdroje.
Zároveň má Komise podle Smlouvy o Euratomu určité povinnosti. Na počátku Evropské unie bylo společenství Euratom a Komise má nejenom právo, ale i povinnost poskytovat podporu členským státům, které o ni v oblasti jaderné bezpečnosti a jaderného výzkumu požádají. To máme rozhodně v úmyslu.
Jacek Saryusz-Wolski
Pane předsedo, z Ázerbájdžánu a Turkmenistánu přinášíte optimistické zprávy. Jediným nedostatkem jsou čísla. Chápu, že v tuto chvíli nemůžete s Ázerbájdžánem a Turkmenistánem stanovit přesná čísla v milionech kubických metrů plynu, má však Komise nějaké vlastní odhady či očekávání, samozřejmě nezávazná, která by naznačila, zda bude možné naplnit Jižní koridor jako celek nebo konkrétně plynovod Nabucco, jenž má dodávat 31 milionů kubických metrů?
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Z návštěvy v Ázerbájdžánu a Turkmenistánu jsem přivezl jasný závazek obou zemí plně podporovat Evropskou unii, pokud jde o jižní koridor. Ve skutečnosti jsem podepsal společné prohlášení s prezidentem Ázerbájdžánu panem Alijevem, a prezident Turkmenistánu pan Berdymuhamedov veřejně řekl, že je připraven dodávat zemní plyn pro Evropu - dokonce ještě více, než v současnosti potřebujeme.
Stále však existují problémy, jež bude třeba řešit. V některých případech půjde o obchodní rozhodnutí ze strany zúčastněných společností. Jde ale i o způsob, jakým lze jednotlivé plynovody stavět a rozvíjet. V této oblasti se však nachází dostatek plynu pro Evropskou unii, jestliže budou členské státy Unie připraveny s těmito a dalšími zeměmi spolupracovat na uskutečnění tohoto projektu - ať už jde o Nabucco nebo o jiné projekty v rámci Jižního koridoru.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vzhledem k tomu, že stále vyšší počet rodin v Evropě, a to zejména v souvislosti s hospodářskou krizí a rostoucí mírou nezaměstnanosti, vynakládá přes 10 % svého měsíčního příjmu za platby za energie, ráda bych se vás zeptala, jaká konkrétní opatření hodlá Evropská komise přijmout ke snížení energetické chudoby.
Rovněž bych se vás chtěla zeptat, zda máte v úmyslu významně zvýšit podíl prostředků z Evropského fondu pro regionální rozvoj, které lze využít na zlepšení energetické účinnosti bydlení, a to počínaje budoucími finanční výhledy.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Právní předpisy pro vnitřní energetický trh stanoví vysokou úroveň ochrany spotřebitelů s ohledem na poskytování minimálních služeb, transparentnosti vyúčtování, efektivního vyřizování stížností a tak dále, a poskytuje spotřebitelům možnost výběru. Mohl bych zmínit mnoho dalších oblastí, v nichž navrhujeme opatření, která se přímo týkají práv spotřebitelů.
Pokud jde o nižší účty za energie, domníváme se, že přinejmenším ve střednědobém horizontu a na skutečně integrovaném energetickém trhu může opravdová konkurence lépe vyřešit současnou situaci, v níž existuje řada dysfunkcí a příkladů dominantního postavení na trhu.
Co se týče financování projektů energetické bezpečnosti, jak už jsem řekl, máme rozhodně v úmyslu jej v dalším finančním výhledu navrhnout. Jedna jeho část bude pocházet z tržních řešení, část však musí pocházet ze soukromých investic. Evropská komise připravuje další návrhy, které budou v dalším finančním výhledu pokračovat tímto směrem.
Předseda
Vážení kolegové, děkuji vám za diskuzi o inovacích a energii, což je, jak dobře víme, velice důležité téma. Děkujeme vám, pane předsedo Komise. Je to dnes podruhé, co jste se v Evropském parlamentu účastnil náročné diskuze.
