EU:n koheesio- ja aluepolitiikka vuoden 2013 jälkeen - Euroopan sosiaalirahaston tulevaisuus (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Pahoittelemme hienoista liikenteen aiheuttamaa viivästystä. Suosittelisin, että kaikki kävelevät parlamenttiin kolmesta syystä. Ensimmäinen syy on ajoissa saapuminen. Toinen on se, että se on terveellistä. Kolmas on se, että se saastuttaa vähemmän. Kävelkäämme siis kaikki parlamenttiin!
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu Danuta Maria Hübnerin aluekehitysvaliokunnan puolesta komissiolle laatimasta suullisesti vastattavasta kysymyksestä EU:n koheesio- ja aluepolitiikasta vuoden 2013 jälkeen - B7-0466/2010) ja komission julkilausumasta Euroopan sosiaalirahaston tulevaisuudesta.
Danuta Maria Hübner
kysymyksen esittäjä. - (EN) Arvoisa puhemies, EU:n kasvu on tulevina vuosina tarjontalähtöistä. Kestävät ja kilpailukykyiset investointimallit ovat olennaisen tärkeitä. Koheesiopolitiikka on EU:n julkisten investointien keskeinen lähde, ja sen on toimittava rakennemuutoksen liikkeellepanevana voimana tutkimukseen ja innovaatioon, resurssitehokkuuteen, uusiin ja kestäviin työpaikkoihin ja infrastruktuuriin tehtävien investointien avulla.
Koheesiopolitiikka ei saa olla vain investointien rahoitusväline. Se on politiikka, jolla luodaan uusia resursseja ja lisätään kasvun mahdollisuuksia. Se edellyttää asianmukaisia makrotaloudellisia ja rahoituksellisia puitteita, jotta sen koko vaikutus voidaan hyödyntää. Keskeinen kysymys vuoden 2013 jälkeisessä koheesiopolitiikan uudistuksessa on se, miten siitä tehdään tehokkaampaa, jotta EU:n taloudessa voidaan luoda kasvua, työpaikkoja ja kilpailukykyä kestävästi.
Sosiaalinen, taloudellinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus on perussopimuksen mukaan Euroopan yhdentymisen perusperiaate. Sen on siksi oltava politiikka, jota sovelletaan kaikkiin EU:n kansalaisiin eikä rajoiteta köyhimpiin alueisiin. Se johtuu siitä, että se ei ole tukipolitiikkaa, joka perustuu periaatteeseen, jonka mukaan korvauksia maksetaan menneisyydestä, ja joka täydentää kansallisia tavoitteita, vaan pikemminkin tulevaisuuden EU:n politiikkaa.
Siinä on otettava huomioon kriisin jälkeinen alueellinen todellisuus alueellisella tasolla ja etsittävä tehokkaimmat ratkaisut Euroopan eri alueiden haasteisiin ja mahdollisuuksiin. Siitä on tehtävä kokonaisvaltainen osa EU 2020 -strategian ja sen lippulaiva-aloitteiden täytäntöönpanoa. Olemme erittäin tietoisia siitä, että on taattava, että koheesiopolitiikka ja sen kerrannaisvaikutukset koko unionin alueella ovat keskeisiä välineitä, joiden avulla unioni ja sen jäsenvaltiot voivat saavuttaa EU 2020 -strategian tavoitteet.
Koheesiopolitiikalla on edistettävä kriisin aiheuttamien tuottavuuserojen vähentämistä mutta myös saatava tuottavuuden vahvistuminen raiteilleen. Siinä on investoitava aiempaa parempiin yhteyksiin johtavien ja jäljessä olevien alueiden välillä. Siinä on hyödynnettävä aiempaa paremmin alueellisen yhteistyön mahdollisuuksia. Euroopan parlamentin aluekehitysvaliokunta on saanut aikaan kannan, joka koskee sen näkemystä vuoden 2013 jälkeiseen koheesiopolitiikkaan.
Vuosien aikana monissa parlamentin päätöslauselmissa on korostettu, että on säilytettävä vahva ja kattava koheesiopolitiikka, joka on varustettu asianmukaisesti riittävillä talousarviovaroilla, joiden avulla alueet ja kaupungit voivat laajentaa kehittymismahdollisuuksiaan. Olemme näinä poikkeuksellisina aikoina vakuuttuneet, että niitä kaikkia on kannustettava ja autettava investoimaan mullistaviin ajatuksiin, uusiin teknologioihin ja innovaatioihin. Alueet ja kaupungit ovat avain EU:n uuden tarmon löytymiseen, jotta se voi voittaa poikkeukselliset vaikeutensa ja saada menestyksekkäästi aikaan muutoksen taloudessamme.
Toivomme ja uskomme, että Euroopan komissio jakaa määrätietoisuutemme sen varmistamisesta, että koheesiopolitiikka säilyy unionin tärkeimpänä kaikenkattavana välineenä. Olemme siksi esittäneet tämän kysymyksen, jotta komissio voi selittää näkemyksensä tulevaisuudesta.
Johannes Hahn
komission jäsen. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Andor, hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin aloittaa kiittämällä parlamenttia siitä, että tälle aiheelle on annettu niin huomattava asema esityslistalla samaan aikaan, kun Brysselissä on loppumassa Open Days -tapahtuma ja kun kaupungissa on yli 6 000 sidosryhmää ja yli 130 tapahtumaa ja seminaaria, joissa tehdään tehokkaasti työtä aluepolitiikan asiaankuuluvuutta ja tulevaa muotoa koskevan kysymyksen osalta.
Kuten on sanottu useammin kuin kerran, aluepolitiikka ja koheesiopolitiikka on liitettävä tulevaisuudessa hyvin tiiviisti Eurooppa 2020 -strategiaan, myös seuraavana rahoituskautena, jotta voimme todella saada aikaan sitä eurooppalaista lisäarvoa, josta puhumme jatkuvasti ja josta nyt on tehtävä totta. Tässä yhteydessä on tärkeää, että sovitamme unionin politiikanaloja paremmin yhteen, jotta voimme todella saada aikaan yhteisen tarjonnan, yhdennetyn lähestymistavan, myös jäsenvaltioiden osalta. Avainsanojen on oltava keskittyminen ja joustavuus. Meidän on keskityttävä muutamaan meille tärkeään Eurooppa 2020 -strategian ensisijaiseen tavoitteeseen, ja tarvitsemme räätälöityjä ratkaisuja koskevaa joustavuutta täytäntöönpanossa alueilla ja jäsenvaltioissa.
Mielestäni on myös tärkeää, että kehitämme kannustinjärjestelmän, joka toimii alueiden ja jäsenvaltioiden kanssa tavoitteista tehtävien selkeiden sopimusten perusteella, jotta asianmukaisen rahoituksen hallinnan, joka on ollut erittäin merkittävää ja on sitä tulevaisuudessakin, ohella myös tuloksiin keskittymistä koskevat osat otetaan todella enemmän huomioon. Tämä johtuu siitä, että on ehdottoman olennaista, että aivan kauden alussa me myös sovimme alueiden ja jäsenvaltioiden kanssa siitä, mitä tavoitteemme ovat, ja että sovimme ja esitämme myös mitattavissa olevat tavoitteet ja sitten pyrimme panemaan ne täytäntöön asianmukaisesti hankkeiden avulla.
Loppujen lopuksi yksi asia, joka hyvästä koheesiopolitiikasta erilaisine elementteineen voi seurata ja joka siitä pitäisi seurata, on se, että se on Euroopan unionin kasvun moottori. Meillä on vakaus- ja kasvusopimus. Se on älykkäästi koottua koheesiopolitiikkaa kaikille alueille, joilla on lopullinen vastuu sen varmistamisesta, että vakaus- ja kasvusopimuksen kasvuosa todella toimii, jotta EU ja sen kaikki kansalliset taloudet säilyvät kilpailukykyisinä maailmanlaajuisesti ja jotta ne pystyvät edelleen parantamaan asemaansa kansainvälisesti.
Siksi on myös välttämätöntä mukauttaa ja kehittää vastaavasti tukipuitteita. Toisin sanoen tarvitaan lisäystä sekä tuotantopuolella että myös siihen liittyvän rahoituksen määrässä, ja se kuuluu rahoitussuunnittelun toimialaan, koska - ja jäsenvaltioiden ylikuormitettujen talousarvioiden takia - meidän on tässä yhteydessä tehtävä enemmän kehittääksemme tuotteita yksityishenkilöille, jotta tiettyjä alueellisia hankkeita voidaan osarahoittaa. Erityisesti tämä koskee niitä hankkeita, jotka takaavat myös tulolähteen, jotta jätämme muuta rahoitusta sellaisten hankkeiden saataville, jotka ovat aivan yhtä välttämättömiä mutta jotka eivät pysty siinä mielessä takaamaan tuloja, esimerkiksi investoinnit koulutusalaan, yliopistojen ajanmukaistamiseen ja laboratorioihin ja niin edelleen.
Esitämme muutaman seuraavan viikon aikana yhdessä viidennen kertomuksen yhteenkuuluvuudesta ja sen päätelmät. Kertomuksessa esitetään paljon siitä, mitä olen näinä muutamana minuuttina pystynyt sanomaan, ja paljon muuta sen lisäksi. Aluepolitiikka, koheesiopolitiikka, on kuitenkin sellaista politiikkaa, jolla EU:n politiikasta voidaan yhteisen hallinnon nojalla tehdä jotakin sellaista, jonka EU:n kansalaiset voivat nähdä ja johon he voivat tarttua.
Kaksi miljoonaa hanketta, kuten tällä kaudella, voidaan toteuttaa vain, jos teemme yhteistyötä jäsenvaltioiden ja alueiden kansalaisten kanssa.
László Andor
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, EU:n taloudellinen ja yhteiskunnallinen tilanne saa edelleen aikaan valtavia haasteita. Työttömyys on lisääntynyt jyrkästi, ja tämän vuoden lopussa sen tason odotetaan olevan 11 prosenttia. Köyhyys on lisäksi edelleen arkitodellisuutta monille eurooppalaisille, myös lapsille.
Vaikka on totta, että olemme hitaasti nousemassa talouskriisistä, on myös yhtä selkeää, että elpymisemme on perustuttava vakaaseen perustaan, ja tällä hetkellä emme voi olla täysin varmoja näistä perustoista.
Emme saa myöskään kadottaa näkyvistä pitkän aikavälin haasteita. Ikääntyvän väestön, nopeasti muuttuvien tekniikoiden, ilmastonmuutoksen ja muiden ympäristöhaasteiden kaltaisiin kysymyksiin on puututtava nopeasti.
Euroopan sosiaalirahasto on ollut EU:n tasolla tärkein väline investoinneissa inhimilliseen pääomaan ja sosiaaliseen osallisuuteen. Se on ollut yli puolen vuosisadan ajan konkreettinen osoitus solidaarisuudesta EU:n kansalaisten välillä, ja sen pitäisi olla sellainen tulevaisuudessakin.
ESR on yksi käytettävissämme olevista keskeisistä välineistä pyrittäessä saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteet, erityisesti työllisyyttä, koulutusta ja köyhyyden vähentämistä koskevat tavoitteet.
ESR ja Eurooppa 2020 on mukautettava täysimääräisesti toisiinsa, koska strategia on keskeinen väline yhdennettyjen suuntaviivojen täytäntöönpanossa. Uudessa Eurooppa 2020 -strategiassamme esitetään koko unionin yhteiset tavoitteet. Jäsenvaltiot valitsevat kuitenkin omat yksittäiset polkunsa, joita ne seuraavat saavuttaakseen kyseiset tavoitteet ESR:n tuella. Sen aikaansaamiseksi ESR:n tulevan soveltamisalan pitäisi olla riittävän laaja, jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltiot, alueet ja paikalliset sidosryhmät voivat suunnitella toimintaohjelmia, joissa puututaan niiden erityistarpeisiin.
Laaja soveltamisala ei saa kuitenkaan johtaa välineiden hajaantumiseen. Komission ja jäsenvaltioiden pitäisi tehdä yhteistyötä tärkeimpien painopistealojen määrittämiseksi, erityisesti työllisyyden osalta. Meidän pitäisi pyrkiä parantamaan sosiaalirahaston näkyvyyttä, tehokkuutta ja tuloksia.
Tuleva talousarvion kokonaistarkastelu osoittaa, millaiseksi komissio suunnittelee unionin talousarvion tulevaa rakennetta saavuttaakseen Eurooppa 2020 -strategiassa sovitut poliittiset tavoitteet. Se käynnistää lisäksi keskustelun jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kesken. Odotan innokkaasti parlamentin osuutta tässä keskustelussa.
ESR:n pitäisi edistää sekä alueellista että sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta EU:n muiden rahastojen ohella. Sitä pitäisi helpottaa laatimalla joitakin yhteisiä sääntöjä kaikille rahastoille, jotta niiden yhteensovittamista voitaisiin helpottaa.
Komissio on jo tehnyt ehdotuksen uudesta rahoitusasetuksesta, jossa esitetään joitakin yhteisiä sääntöjä, ja esitämme vuoden 2011 aikana joitakin konkreettisia ehdotuksia.
EU:n kansalaiset odottavat, että EU:n tason rahastoissa keskitytään tuloksiin ja saavutuksiin. Meidän on otettava käyttöön järjestelmiä, joilla valvotaan ESR:stä tuettujen toimien toteuttamista, ja meidän on harkittava siirtymistä enemmän tuloslähtöisiin toteutusjärjestelmiin.
Rahastojen saatavuuden pitäisi olla yksinkertaisempaa ja myös käyttäjäystävällisempää. Keskustelut ESR:n tulevaisuudesta ovat nyt ratkaisevassa vaiheessa. Teiltä saamamme viestit ovat erittäin selkeitä, ja ne antavat merkittävän panoksen edessä olevaan työhön.
Komissio esittää ehdotuksensa uudesta ESR:stä ja muista rakennerahastoista vuoden 2011 puoliväliin mennessä. Meillä on selkeät valtuudet tukea Eurooppa 2020 -strategiaa, erityisesti käyttämällä ESR:ää rahoitusosana, jolla autetaan tekemään poliittisista tavoitteistamme totta itse paikalla.
Lambert van Nistelrooij
PPE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet Hahn ja Andor, hyvät kollegat, olen iloinen, että istutte täällä yhdessä. Se kertoo halustanne tehdä yhteistyötä sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden yleistavoitteen saavuttamiseksi. Olen myös lukenut puheenjohtaja Barrosolle osoittamanne kirjeen, joka koskee yhteenkuuluvuutta osana yhtä kattavaa rakennetta, ja luotan siihen, että tuette tuota kantaa. Sen ansiosta voisitte olla tehokkaampia kuin jos sovellatte osallistumattomuutta ja annatte eri rahastojen toimia erikseen. Kiitos paljon siitä.
Nämä uudet ja vaikeat ajat edellyttävät uudenlaista politiikkaa. Voimme nähdä siitä todisteita nyt komissiossa Eurooppa 2020 -strategian osalta. Sen osalta yhteenkuuluvuus on aivan täytäntöönpanoprosessin ytimessä. EU:n lisäarvo, jota haluamme tulevaisuutta koskevan keskustelumme niin palavasti saavan aikaan, on juuri osa täytäntöönpanoa, ja se on merkittävää kaudella 2014-2020.
Mihin se johtaa? Älkää antako vapaita käsiä EU:n valtionapua koskevan suunnitelman osalta. Tavoite 2 on säilytettävä, koska se on hyvin selkeä. Tämän tavoitteen hylkääminen johtaisi kyseisen EU:n yhteistyön osa-alueen uudelleenkansallistamiseen, emmekä halua sitä. Aluekehitysrahaston ja sosiaalirahaston olisi edelleen toimittava yhdessä.
Toinen kohtani on se, että rahastojen laaja-alaisuus ja kaikenkattavuus on olennaista koko Eurooppa 2020 -strategian soveltamisalalle. Danuta Hübnerin Lissabonin strategian osalta käyttöön ottama "kohdentaminen" toimi varmasti aikanaan. Lissabonin strategia on ollut menestyksekäs, erityisesti alueilla ja kaupungeissa, ja se on yhdistänyt Eurooppaa. EU:n yhteistyö jäsenvaltioissa ja niiden välillä tuo EU:n tasapainoisen kehityksen askeleen lähemmäksi ja luo mahdollisuuksia kaikille alueille.
Haluaisin lopuksi lisätä, että meidän on parannettava asioita. Maaseuturahaston, sosiaalirahaston, aluerahaston ja tutkimus- ja kehitysrahastojen välillä on oltava enemmän synergiaa. Se voidaan saada aikaan, ja se johtaisi parempiin tuloksiin. Haluaisin esittää viimeisen kysymyksen molemmille komission jäsenille: haluatteko ottaa ennen kevään huippukokousta käyttöön alueellisen sopimuksen tilaisuutena lisätä alueiden ja kaupunkien osallistumista? Alueiden komitea on tehnyt siitä ehdotuksen, ja minä suosittelisin, että harkitsette sitä samalla, kun harkitsette päätöslauselmamme sanamuotoa.
Constanze Angela Krehl
Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, Euroopan unionissa koheesiopolitiikka tarkoittaa, että pyrimme antamaan tukeamme muita heikommille alueille. Se on osoitus merkittävästä EU:n yhteenkuuluvuudesta. Yhteenkuuluvuus ei kuitenkaan ole koskaan yksisuuntainen tie, ja ryhmäni tukee siksi periaatetta, että kaikkien Euroopan unionin alueiden on voitava osallistua koheesiopolitiikkaamme. Meille se tarkoittaa myös, että emme tue mitään uudelleenkansallistamistoimia, emmekä halua, että koheesiopolitiikka hajaantuu alakohtaisen politiikan lähestymistapoihin. Emme tarvitse mitään ylimääräisiä liikenne- tai ilmastonsuojelu- tai energiatehokkuusrahastoja, vaan meidän on selvitettävä, miten me sovitamme kohtaamamme haasteet yhteen vakaan koheesiopolitiikan kanssa.
Meille on siksi selvää, että tavoitteen 1 kohdealueen ohella tarvitsemme myös vahvaa tavoitteen 2 kohdealuetta, ja asianmukaisia siirtymäsääntöjä. Yksi asia on varmaa, ja se on se, että alueet tarvitsevat tukeamme EU:n tasolla. Myös Euroopan unioni tarvitsee voimakkaita alueita, ja siksi antaminen ja ottaminen on kaksisuuntaista. Meidän on tietenkin tarkistettava ensisijaiset tavoitteemme - tarvitsemme selkeästi enemmän tehokkuutta. Ryhmäni on siksi vahvasti ehdotuksen takana, jotta esimerkiksi maaseudun kehitystä voidaan koordinoida paljon aiempaa paremmin koheesiopolitiikan nojalla.
Tuemme tietysti myös infrastruktuurin parantamista, yritysten tukemista ja kestävän talouskehityksen tukemista. Kestävä talouskehitys on kuitenkin mahdollista vain, jos saamme työntekijät - ihmiset - mukaamme. Tarvitsemme toisin sanoen työllisyyspolitiikan toimintamalleja, tarvitsemme opetusta, tarvitsemme koulutusta, meidän on saatava ihmiset työmarkkinoille. Se puolestaan on mahdollista vain yhteistyössä Euroopan sosiaalirahaston kanssa, koheesiopolitiikan nojalla. Tuemme sitä, mutta erillisin säännöin, joita aiemmin olikin. Meidän on todella ponnisteltava parantaaksemme tätä ja vahvistettava huomattavasti koheesiopolitiikan sosiaalista puolta.
Tulevissa keskusteluissa ja neuvotteluissa ryhmäni tukee rahaston käytettävyyden parantamista ja yksinkertaistamista. Meidän on yksinkertaistettava hakuprosesseja, jotta, ensinnäkin, tehdään vähemmän virheitä ja toiseksi, jotta tällä EU:n koheesiopolitiikalla voidaan helpottaa saatavuutta niille ihmisille, jotka todella haluavat työskennellä. Pyrimme varmistamaan, että näissä neuvotteluissa pannaan todella täytäntöön vahvemman kumppanuuden periaate. Mielestäni parlamentin asemaa on vahvistettu nyt, kun Lissabonin sopimus on voimassa. Ryhmäni puolustaa tätä kumppanuusperiaatetta.
Nadja Hirsch
Arvoisa puhemies, mielestäni meidän on oikein ja asianmukaista puolustaa yhteensovitetun koheesio- ja aluepolitiikan asiaa. Se on erittäin tärkeää, jotta saamme aikaan tehokkuutta ja jotta voimme käyttää rahat hyvin kyseessä olevista rajallisista määristä huolimatta. Minun on kuitenkin varoitettava siitä, että tämä tehokkuus pyritään saamaan aikaan soveltamalla samoja sääntöjä kaikkiin. Rahastot ovat hyvin erilaisia, kohderyhmät ovat hyvin erilaisia ja sisällöt ovat erilaisia. Sen takia yhteensovittaminen on hyvin tärkeää mutta samat säännöt eivät.
Juuri tämän me koemme tällä hetkellä Euroopan sosiaalirahaston osalta, eli juuri nuo pienet yhteisöt ja kunnat ottaisivat sen erittäin hyvin vastaan, jos - aivan kuten minua edeltänyt puhuja sanoi - näiltä pieniltä itse paikalla olevilta elimiltä ei kuluisi niin valtavasti aikaa ja ponnistuksia siihen, että ne todella voivat saada ja käyttää tätä rahaa. Juuri sitä kuitenkin tarvitaan, koska työttömyyttä, köyhyyttä ja sosiaalisesti syrjäytyneitä ihmisiä on kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa, ei vain tietyillä alueilla, vaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Sen takia minusta on erityisen tärkeää, että erityisesti Euroopan sosiaalirahaston pitäisi todella olla edelleen vähemmistöjen saatavilla, vähemmistöjen, joissa on tietyssä määrin myös nuoria ihmisiä mutta myös iäkkäitä ja usein maahanmuuttajataustaisia ihmisiä, tulevaisuudessa ja tällä hetkellä. Euroopan sosiaalirahaston pitäisi olla enemmän saatavilla, jotta näille ihmisille voitaisiin antaa mahdollisuus päästä työmarkkinoille, koska juuri sen yritämme saada aikaan. Eurooppa 2020 -strategia on meidän yrityksemme saada eri ryhmät paremmin työmarkkinoille. Toivon, että se ei jää vain tavoitteeksi; meidän on sen sijaan todella tarjottava toimenpiteet ja välineet sen saavuttamiseksi. Euroopan sosiaalirahasto on siinä suhteessa erittäin tehokas väline. Meidän on vain parannettava sitä ja ennen kaikkea tehtävä siitä käyttökelpoinen.
Elisabeth Schroedter
Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, olen hyvin tyytyväinen tähän keskusteluun, koska se on ensimmäinen pyrkimyksemme saada aikaan kompromisseja erittäin merkittävästä hankkeesta, joka pitää meidät kiireisinä muutaman seuraavan vuoden. Tärkein asia näissä Euroopan parlamentin kompromissipäätöslauselmissa on koheesiopolitiikan hienovaraisuus ja selkeä sitoutuminen siihen. Sillä on osansa Eurooppa 2020 -strategiassa mutta sillä on myös oma arvonsa, koska juuri koheesiopolitiikka pitää EU:n yhdessä, sen ytimessä. Mitään Euroopan unionin aluetta ei ole sysätty syrjään. Sosiaalinen yhteenkuuluvuus tarkoittaa myös, että ketään, köyhistä köyhintäkään, ei työnnetä sivuun Euroopan unionissa, vaan kaikille annetaan mahdollisuus.
Vauraus ei kuitenkaan tarkoita vain talouskasvua, kuten olemme aiemmin nähneet, että monilla alueilla BKT voi kasvaa, mutta myös yhteiskunnalliset erot kasvavat samalla. Katson siksi, että on erittäin tärkeää, että tässä päätöslauselmassa meille annetaan vauhtia, jotta kehitämme BKT:n ohella muita merkittäviä kriteerejä, joilla selvennetään, mitä vauraus tarkoittaa ja mitä alueilla on tehtävä.
Me Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmässä olemme hyvin ylpeitä siitä, että saimme tämän vahvistettua päätöslauselmassa, vaikkakin vain varovaisesti. Ehdotamme, että kriteeriin kuuluu myös sen selvittäminen, onko alueen tukeminen mahdollista vai ei. Siten saataisiin aikaan hyvin erilainen kuva.
Päätöslauselmassa tuetaan siis hyvin vahvasti "muita indikaattoreita kuin Bkt:tä", ja toivomme, että komissio tarttuu tähän kannustimeen. Se tarkoittaa myös, että pääsemme viimein eroon yksipuolisesta kehityksestä. Uusi komission tutkimus - eli komission alueita koskeva vuoden 2020 tutkimus - osoittaa, että ilmastonmuutoksella on hälyttävä ja tuhoisa vaikutus aluekehitykseen. Meidän on siksi pysäytettävä se. Tutkimus osoittaa, että kolmanneksen Euroopan unionin väestöstä on jätettävä kotinsa, jos emme onnistu pysäyttämään ilmastonmuutosta, koska he eivät enää pystyisi löytämään työtä tai asumaan kodeissaan. Se tekee selväksi, että aluekehityksessä on kolme puolta. Kaikille näille kolmelle puolelle on annettava yhdenvertainen painoarvo rakennerahastojen tulevassa uudistuksessa, ja ne on myös otettava huomioon annetussa tuessa. Yksi tärkeä etu on taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus. Se tarkoittaa, että myös ekologiset kysymykset ja perusteet ovat tärkeä osa alueiden vaurautta.
Haluaisin vielä ilmaista lyhyesti yhden ajatuksen siitä, mitä täällä jäsenten kesken on neuvoteltu, eli sanamuodosta siitä, miten ESR:ää käsitellään yhteisessä paketissa. Mielestäni suullinen tarkistus on hyvin muotoiltu, ja se antaa paljon vapaata soveltamisalaa, ja siksi pyydän teitä tukemaan sitä.
Oldřich Vlasák
ECR-ryhmän puolesta. - (CS) Arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, tulevaa koheesiopolitiikkaa koskevissa keskusteluissa me kaikki puolustamme ennen kaikkea omia etujamme. Siksi on hyvin vaikeaa saada aikaan tarkoituksenmukainen ja järkevä yksimielisyys, joka saa mahdollisimman monen jäsenen tuen. Minun mielestäni ensimmäinen keskeinen kysymys on, mitä rahoitusresursseja meidän pitäisi osoittaa koheesiopolitiikalle. Minä itse olen vakuuttunut siitä, että nykyiset resurssit riittävät sangen hyvin. Koheesiopolitiikasta pitäisi kuitenkin kehittyä yksi EU:n talousarvion keskeisistä menojen painopistealoista. Koska EU:n talousarvio on rajallinen ja jäsenvaltioiden julkiset varat ovat vakavasti vähissä, eivätkä ne voi lähettää enemmän rahaa Brysseliin, on myös välttämätöntä ilmaista selkeästi, missä leikkauksia voidaan tehdä. Minun mielestäni se sisältää esimerkiksi viljelijöiden suorat tuet, globalisaatiorahaston rahat tai EU:n toimielinten hallinnolliset kustannukset.
Toinen tärkeä kysymys on se, mitä meidän pitäisi EU:n rahastoista rahoittaa. Euroopan sosiaalirahastoa koskevassa päätöslauselmaesityksessä puhutaan paljon köyhyyden torjunnasta, sosiaalisen mallin tuesta ja niin edelleen. Se on kaikki oikein hyvin, mutta ennen kaikkea taloutemme pitää kukoistaa, ihmisten pitää tehdä työtä ja yritysten on tuotettava ja tarjottava palveluja. EU:n rahastot pitäisi siksi suunnata investointeihin eikä kulutukseen. Rahastoilla pitäisi mahdollistaa ajanmukaistaminen, josta toissijaisuusperiaatteen mukaisesti eivät voi huolehtia valtiot, alueet, yhteisöt tai perheet. Alueiden ja jäsenvaltioiden välisten taloudellisten erojen vähentämisen on edelleen oltava koheesiopolitiikan tärkein tavoite. Siksi ainoa järkevä peruste on BKT:n taso.
Voin ryhmäni puolesta sanoa, että olemme kiinnostuneita koheesiopolitiikasta, joka on kattavaa, yksinkertaista, joustavaa, jota ei rasiteta liiallisella byrokratialla ja jossa keskitytään investointeihin ja älykkääseen kasvuun.
Gabriele Zimmer
Arvoisa puhemies, haluaisin kiinnittää huomiota perustavanlaatuiseen ristiriitaan, joka on jo käymässä selväksi Euroopan sosiaalirahaston osalta. Lissabonin sopimuksessa suositellaan, että ESR:n pitäisi keskittyä ensisijaisesti aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan. Me Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmässä / Pohjoismaiden vihreässä vasemmistossa katsomme, että ESR:ää on välttämätöntä soveltaa tulevaisuudessa yleiseen sosiaalipolitiikkaan ja, mikä vielä tärkeämpää, sitä on käytettävä huomattavasti tehokkaammin köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi.
Tulevaisuudessa Euroopan sosiaalirahastolla olisi myös oltava tehokas asema koko Euroopan unionissa, eikä se saisi keskittyä vain tiettyihin alueisiin. Meidän mielestämme alueiden erityisongelmiin pitäisi kuitenkin keskittyä enemmän, mitä voitaisiin tukea aiempaa tehokkaammin osarahoitusasteilla. Euroopan sosiaalirahaston rahoituksen pitäisi vähintään säilyä nykyisellään. Sen pitäisi olla vähintään yksi prosentti Euroopan unionin bruttotalousarviosta. Meidän mielestämme se on ehdottoman olennaista.
Haluaisin korostaa erästä toista ongelmaa. Ehdotettu suurempi keskittyminen tuloksiin herättää luonnollisesti kysymyksen siitä, mitkä ESR:n indikaattorit ja vertailukohdat muodostavat perustan tulosten arvioinnille ja mitä se loppujen lopuksi tarkoittaa kussakin tapauksessa hankkeiden vetäjien valmistelujen osalta. Näillä hankkeiden vetäjillä ei ole varantoja, joiden avulla he voisivat maksaa lisämaksuja tai takaisinmaksuja. Jos ESR:n halutaan säilyvän ja toimivan tehokkaasti, meidän on saatava tästä kysymyksestä etukäteen selkeä näkemys.
John Bufton
EFD-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, on ehdotettu, että komissio poistaa aluekehitysrahoituksen kaikilta paitsi unionin taloudellisesti heikoimmilta alueilta vuoden 2013 jälkeen poistamalla alueellista kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan tavoitteen rahoituksen.
Vaikka monet Walesin alueet hyötyvät lähentymistavoitteesta maan taloudellisten puutteiden takia, jopa seitsemän Walesin aluetta on nyt vaarassa menettää EU:n rahat.
EU:n rahoitus Walesille, tällä hetkellä 280 miljoonaa Englannin puntaa, voitaisiin poistaa. Alueellisen kilpailukyvyn ohjelman suojissa luotujen monien hankkeiden rahoitustukea voitaisiin karsia, mikä uhkaisi tuhansia siihen liittyviä työpaikkoja.
Onko komissio pohtinut edes vaikutustenarvioinnin laatimista arvioidakseen varojen leikkauksen yhteiskunnallisia ja taloudellisia seurauksia? Mitä siirtymätoimenpiteitä ehdotetaan? Velan vaivaamia euroalueen maita, muun muassa Kreikkaa, koskevat kulut hyväksyttiin vain vähän epäröiden, ja niiden määrä on jopa biljoona euroa kolmen vuoden aikana.
Myös Walesin työttömyystaso on korkea, ja siihen vaikuttavat suuresti tulevat Yhdistyneen kuningaskunnan virkamieskunnan leikkaukset. Toinen uhka Walesille saattaisi olla ehdotettu rakennerahoituksen uudelleenkansallistaminen, jolloin Yhdistynyt kuningaskunta voisi myydä alihintaan oikeuden tukeen.
Yhdistyneen kuningaskunnan odotettaisiin nettomaksajana todennäköisesti kantavan raskaimman rahoitustaakan. Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden rahoitukseen käytetyt 55 miljardia euroa ovat vain kuusi prosenttia koko EU:n talousarviosta. Yhdistynyt kuningaskunta kaataa edelleen kasvavia rahamääriä Brysseliin, ja silti yksi ala, jolla jonkin verran tuosta rahasta saadaan takaisin - vaikkakin hyvin vähän - on ala, jota komissio aikoo leikata.
Minun mielestäni tietenkin Walesin kansa voisi paremmin, jos Yhdistynyt kuningaskunta jättäisi EU:n. Siten voisimme säästää miljardeja ja määrätä itse, minne kipeästi kaivattu rahoitus kanavoidaan.
Pascale Gruny
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, olemme päässeet Euroopan sosiaalirahaston tulevaisuudesta käytävässä keskustelussa käännekohtaan. Kun työllisyydestä on tullut kaikkien maiden ja kaikkien EU:n alueiden ykköshuoli, olen ylpeä päätöslauselmasta, jonka parlamentti on tänään esittänyt ESR:n tulevaisuudesta. Tämä teksti on vastuullinen, konkreettinen, ja se avaa ovet tulevaisuuteen. Alueemme tarvitsevat koheesiopolitiikkaa enemmän kuin koskaan ja siten myös tukea EU:n rakennerahastoista. ESR on ollut käytössä vuodesta 1957, ja se perustettiin Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksella, Rooman sopimuksella. Sen oikeutus ei ole mitenkään epäilyksenalainen.
Minun kantani ESR:n tulevaisuuteen on yksinkertainen ja selkeä, ja se voidaan tiivistää kolmeen kohtaan.
Ensinnäkin Euroopan sosiaalirahaston on pysyttävä tietysti keskittyneenä työllisyyteen ja köyhyyden torjuntaan, mutta saamalla ihmiset töihin eikä muilla keinoin. Työllisyyden on nyt saatava kaikki huomiomme, ja sen on oltava ensisijainen tavoitteemme. Olen vakuuttunut, että työhön palaava henkilö on ihmisarvonsa takaisin saava henkilö.
Toiseksi, tehokkaalla Euroopan sosiaalirahastolla on oltava selkeät ja järkevät säännöt, jotka eivät lannista toimijoita. Siksi tuen poliittista ryhmääni, joka vaatii suurempaa näkyvyyttä ESR:n osalta, erityisesti sen käytön parantamiseksi. Miettikääpä, että talousarviovarat palautetaan joskus käyttämättöminä Euroopan unioniin, eivätkä työttömyysluvut ole koskaan olleet näin korkeita.
Kolmanneksi ja lopuksi, tarvitsemme rahaston, joka liittyy tehokkaan EU:n koheesiopolitiikan laajempiin puitteisiin. ESR:stä on tehtävä päätöksiä sellaisten kumppanien kanssa, jotka toimivat mahdollisimman lähellä itse paikkaa. Arvoisat komission jäsenet, voitteko taata meille, että ESR täyttää nämä odotukset?
Pervenche Berès
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kiitos tästä tilaisuudesta keskustella ennen kuin komissio tekee päätöksiä näistä ehdotuksista. Työllisyys, köyhyys, talous-, rahoitus- ja yhteiskuntakriisi Euroopan unionissa ja siitä seuraavat säästötoimenpiteet jäsenvaltioiden talousarvioissa pakottavat meidät EU:n tasolla puuttumaan täysimääräisesti työllisyyttä ja sosiaalipolitiikkaa koskeviin kysymyksiin ja käsittelemään Euroopan sosiaalirahastoa EU:n talouspolitiikan ja EU:n talousarvion välineenä, jotta perussopimuksen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden lisäksi voidaan saavuttaa sen strategian tavoitteet, jonka valtion tai hallitusten päämiehet ovat juuri hyväksyneet ja joka sisältää työllisyystason nostamisen ja köyhyyden torjumisen.
Sen osalta, kun ESR:ää nyt tarkastellaan, haluaisin lähettää komission jäsenelle Andorille joitakin viestejä. Meidän mielestämme alueet ovat EU:n julkisten menojen todellisia tulojen ja menojen hyväksyjiä. Se ei kuitenkaan tarkoita, että talouspolitiikan välineitä on vähennettävä alueellisen yhteenkuuluvuuden pakosta. Yhteenkuuluvuus kattaa myös taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden. Alueet voivat suunnitella sitä, mutta sen on täytettävä taloudelliset ja sosiaaliset tavoitteet, jotka koskevat kaikkia Euroopan unionin osia. Arvoisa komission jäsen, kun tarkastelette näitä sääntöjä, kehotan teitä ottamaan huomioon globalisaatiorahaston täytäntöönpanossa saadut kokemukset, koska siinä on valmiuksia yksittäiseen toimintaan ja mukauttamiseen kunkin kyseessä olevan työntekijän mukaan, mikä voisi olla hyödyllistä myös Euroopan sosiaalirahastossa. Kehotan teitä myös yhdistämään siihen joitakin Eurooppa 2020 -strategiamme tavoitteita: työllistettävyyttä, työllisyyttä, köyhyyden torjuntaa ja tutkimusta ja kehitystä. Tutkimus ja kehitys ovat ehdottomasti erittäin tärkeitä Galileolle ja muille. Arvoisa komission jäsen, yhteiskunnallisen innovaation osalta on olemassa valtava joutomaa, jota kehotan teitä tutkimaan käyttämällä ESR:ää ja epäilemättä tässä tapauksessa sangen erilaisia osarahoitussopimuksia. Tuen täysin sitä, mitä Gabriele Zimmer sanoi: työllistettävyys ei voi olla ESR:n ainoa tavoite. Kyse on myös sosiaalisen syrjäytymisen torjunnasta ja väestön heikoimmassa asemassa olevien osien - nuorten, naisten, vammaisten ja romaniväestön, vain muutaman mainitakseni - huomioon ottamisesta.
Lopuksi, arvoisa komission jäsen, haluaisin sanoa muutaman sanan ESR:n käyttöehdoista. Tiedämme, että kaikki sanovat: "Kafka tuli kotiin, Kafka tuli Brysseliin." ESR:n käytössä on sääntöjä, joita on liian vaikea panna täytäntöön. Ajatellaan siksi eräänlaista geometriaa, joka vaihtelee alueiden julkisten menojen käytön laadun mukaan. Jos alueet pystyvät toimimaan onnistuneesti tulojen ja menojen hyväksyjinä, höllennetään valvontaa. Kun tarvitaan hallinnollista tukea, keksitään uusia mekanismeja. Ja lopuksi, jäsenvaltioiden talousarvioissa käyttämättä jääneiden rahojen palauttamisen osalta kehotan teitä miettimään tämän säännön kumoamista, sillä se ei ole oikea tapa käyttää Euroopan sosiaalirahastoa työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseen.
Ramona Nicole Mănescu
(RO) Sosiaalinen osallisuus on erityisen merkittävä aihe, joka katetaan hyvin aluepolitiikassa. Kuten me kaikki tiedämme, siinä on kyse paljon muusta kuin vain työpaikkojen luomisesta.
Euroopan sosiaalirahastoa koskevassa päätöslauselmassa korostetaan asemaa, joka sillä on EU 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa. Ilman aluepolitiikan välineitä tätä strategiaa on mahdotonta panna onnistuneesti täytäntöön kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla. Sen takia katson, että niin kauan kuin aluepolitiikka ja sosiaalipolitiikka ovat yhteenliitettyjä politiikanaloja, jotka toimivat onnistuneesti yhdessä, meidän ei pitäisi missään tapauksessa suostua erottamaan Euroopan sosiaalirahastoa rakennerahastoista.
Kyseisellä päätöksellä helpotettaisiin varojen osoittamista alakohtaisesti, millä luotaisiin tästä ei-toivottu ennakkotapaus.
Euroopan sosiaalirahaston on pysyttävä osana rakennerahastoja erityisesti siksi, että se on osoittanut tehokkuutensa kaikilla EU:n alueilla, koska se itse asiassa on tärkein väline talouskriisin torjunnassa Euroopan aluekehitysrahaston lisäksi.
Tarvitsemme vahvaa, asianmukaisesti rahoitettua EU:n aluepolitiikkaa saadaksemme aikaan sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden. Katson siksi, että alueellisella näkökohdalla on edelleen oltava asianmukainen asemansa sekä tarkistetussa EU:n talousarviossa että tulevassa talousarviossa.
Meidän on torjuttava kaikki uudelleenkansallistamisyritykset. Aluepolitiikka ei ole hyväntekeväisyyspolitiikkaa vaan kaikille alueiille tarkoitettua EU:n politiikkaa, joka saa aikaan talouskasvua, innovaatiota ja kilpailukykyä, ja se on kaikkien jäsenvaltioiden saatavilla oleva väline. Jos haluamme ratkaisuja, jotka sopivat tarpeisiin ja todellisuuksiin, joita kohtaamme myös tulevaisuudessa, meidän on säilytettävä samat puitteet. Sillä tarkoitan sekä perusperiaatteita että osoitettuja määriä.
Jean-Paul Besset
(FR) Arvoisa puhemies, haluaisin kiinnittää huomionne, hyvät kollegat, tämän päätöslauselman yhteen näkökulmaan, joka on keskeinen ja sangen tärkeä minulle ja joka todella osoittaa alueellisen yhteenkuuluvuuden koko merkityksen. Haasteena on määritellä paras väline, jonka avulla voimme mitata Euroopan alueiden kehityksen tilaa mahdollisimman tarkasti ja saada käyttöömme parhaan päätöksiä tukevan välineen, erityisesti EU:n rahastojen tukikelpoisuutta koskevissa päätöksissä. Siinä on kyse poliittisesta kompassista, joka ohjaa meitä kohti tätä "alueiden kohdennettua kehittämistä", lainatakseni päätöslauselmaesitystä, kohti tätä kattavaa lähestymistapaa. Mikä on tämä opas, jolle alueellista yhteenkuuluvuutta koskevat toimemme on perustettava? Nyt meillä on vain yksi indikaattori, bruttokansantuote, joka on erinomainen indikaattori ja erinomainen väline talouskasvun ja vaurauden tuottamisen mittaamiseksi. Aluekehityksen kysymykset eivät kuitenkaan rajoitu bruttokansantuotteen kasvattamiseen. Ihmisten hyvinvointia ei voida ilmaista vain taulukkona tai käyränä. Jos voitaisiin, saattaisimme päätyä indikaattoriin, joka antaa vain vääristyneen, osittaisen ja siten yksipuolisen näkemyksen. Alueiden kestävää kehitystä - joka on, haluaisin huomauttaa, yhteinen tavoitteemme - koskevan tavoitteen kannalta asianmukaisten alueellista yhteenkuuluvuutta koskevien toimien edistämiseksi bruttokansantuotteen mittaria on täydennettävä muilla mittausvälineillä, erityisesti yhteiskunnan ja ympäristön aloilla. On voitava arvioida työttömyystasoa, epävarmaa työllisyyttä, koulutusta, terveyttä, ympäristön laatua, ilman ja veden laatua, luonnonvarojen suojelua, peruspalvelujen saatavuutta ja niin edelleen. Johtopäätöksenä meidän on siis tehtävä kaikkemme saadaksemme aikaan bruttokansantuotteen lisäksi monia yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyviä indikaattoreita edistääksemme koheesiopolitiikkaa, jonka tavoitteena on kestävä kehitys, joka perustuu taloudellisten tekijöiden, sosiaalisten tekijöiden ja ympäristön kolmeen pilariin.
Elie Hoarau
(FR) (alku mikrofonin kuulumattomissa) ...on yli 250 aluetta 27 jäsenvaltiossaan. Kaikki nämä alueet eivät ole yhtenäisiä. Niiden välillä on huomattavia eroja vaurauden, kehityksen ja elintason osalta. Näiden erojen kaventamiseksi ja alueiden kilpailukyvyn lisäämiseksi Euroopan unioni pani täytäntöön solidaarisuuteen perustuvan alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä koskevan politiikan ja osoitti sille asianmukaiset rahoitusvarat: Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston ja koheesiorahastot. Aikaansaadusta edistyksestä huolimatta olisi kuitenkin pettävää uskoa, että nämä erot katoavat vuonna 2013 tai edes vuonna 2020. Siksi kannattaisi säilyttää koheesiopolitiikan periaatteet ja niitä tukevat rahoitusvarat vuoden 2013 jälkeen. Tätä alueellista koheesiota ja lähentymispolitiikkaa on luonnollisesti edistettävä muiden strategioiden, kuten EU 2020 -strategian ohella. Sitä on kuitenkin edistettävä riippumatta tästä strategiasta, ja meidän on varmistettava, että se ei anasta tai ime mitään koheesiopolitiikalle osoitettuja varoja EU 2020 -strategian erityistavoitteen alueellistamista tekosyynä käyttäen. Parlamentin on seurattava tätä tarkasti, koska se on olennaisen tärkeää kaikille alueille, erityisesti jälkeenjääneille, muun muassa syrjäisimmille alueille.
Giancarlo Scottà
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, tuleva alue- ja koheesiopolitiikka on sopeutettava Eurooppa 2020 strategian ensisijaisiin tavoitteisiin, ja siinä on siksi keskityttävä kestävän kasvun, sosiaalisen osallisuuden ja työllisyyden tavoitteisiin. Sillä on tuettava EU:n alueiden tehokasta kehitystä tasaamalla niiden välisiä eroja ja edistämällä niiden muita syrjäisempien alueiden erityisominaisuuksia, joilla on edelleen haasteita aluekehityksessä.
Hankkeissa on otettava huomioon vähemmän kehittyneet alueet, joihin kriisi on vaikuttanut ankarimmin. Uusia haasteita, kuten liikaväestö tietyillä alueilla ja väestökato toisilla, erityisesti vuoristoalueilla, sekä ilmastonmuutos, on käsiteltävä konkreettisilla toimilla, joilla vahvistetaan paikallista ja alueellista osallistumista. Monitasoisella lähestymistavalla on edistettävä heikommassa asemassa olevien alueiden kattavaa kehitystä ottamalla paikallis- ja alueviranomaiset sekä kansalaisyhteiskunta mukaan toimintaan.
Kehotan komissiota ottamaan huomioon kunkin alueen erityisominaisuudet, erityisesti kehityksen eri tasojen alueelliset ulottuvuudet, ja yksinkertaistamaan rahoitettujen hankkeiden hallinto- ja valvontamenettelyjä niiden tehokkaan ja ripeän toteuttamisen varmistamiseksi.
Dimitar Stoyanov
(BG) Tämä aihe on minulle erityisen tärkeä, koska viisi kuudesta Bulgarian alueesta kuuluu Euroopan unionin kymmenen köyhimmän alueen joukkoon. Syynä siihen on se, että ne, jotka johtivat Bulgarian Euroopan unioniin, johtivat kansaa harhaan ja saivat sen ajattelemaan, että heti, kun Bulgaria liittyisi, EU:n rahastoista sataisi maahan miljardeja tukirahana. Me kaikki tiedämme, että niin ei käynyt. Nuo samat ihmiset toivoivat saavansa omat ihmisensä tärkeimpiin asemiin kuorimaan kerman välityspalkkioina EU:n rahastojen määrärahoista. Nyt, kun Bulgarian kansa on äänestänyt heidät pois virasta, kukaan ei nouse esiin ja ota heidän paikkaansa auttaakseen Bulgariaa käyttämään EU:n rahastoja tehokkaasti. Hyvät kollegat, tämä on vastentahtoinen myönnytys, mutta Bulgaria on uusi maa. Se ei voi verrata itseään Ranskaan, Saksaan ja muihin perustajajäseniin. Tarvitsemme tietotaitoanne voidaksemme saada näihin rahastoihin liittyvät toimet saavuttamaan ihmiset, joille ne on tarkoitettu, ja saadaksemme aikaan todellisen lähentymispolitiikan.
Markus Pieper
(DE) Arvoisa puhemies, olemme tänään todistaneet perustavanlaatuista yksimielisyyttä kaikissa parlamentin ryhmissä. Haluamme vahvaa koheesiopolitiikkaa ja rakennepolitiikkaa kaikilla Euroopan alueilla. Ei ole väliä, puhummeko nettomaksajasta vai köyhemmistä jäsenvaltioista, rakennepolitiikka on edelleen eurooppalaisen yhteisvastuun vahvin osoitus. Autamme köyhimpiä alueita saamaan naapureitaan kiinni, mutta autamme myös vahvempia alueita säilyttämään kilpailukykynsä. EU voi kehittyä kestävästi ympäristönsuojelun, teollisuuden ja energiatoimitusten kaltaisilla aloilla ja edetä maailmanmarkkinoilla vain, jos se voi tehdä parhaista tekniikoista vielä parempia.
Tarvitsemme näiden tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi selkeät ja oikeudenmukaiset säännöt. Se tarkoittaa, että muita köyhempien alueiden on pysyttävä koheesiopolitiikan ytimessä. Mitä alhaisempi alueen bruttokansantuote on, sitä enemmän apua sen täytyy saada meiltä. Kaikki, jotka kyseenalaistavat BKT:n käytön indikaattorina, kuten vihreät ja, valitettavasti, jotkut liberaalit ja sosialistit, hyökkäävät itse eurooppalaisen yhteisvastuun ytimeen. BKT takaa, että sosiaaliset valmiudet, koulutus ja työpaikkamahdollisuudet otetaan täysimääräisesti huomioon. Köyhät alueet eivät useinkaan voi tarjota kaikkia näitä asioita asianmukaisella tasolla, ja ne myös häviävät ympäristönsuojelun osalta. BKT on siksi säilytettävä aluepolitiikan luotettavana indikaattorina.
Meidän on aluepolitiikassamme luotettava paikallisviranomaisiimme ja osavaltioihin. Haluamme panna täytäntöön Eurooppa 2020-strategian ohjelmien, yhteisen hallinnon ja alueellisen osarahoittamisen yhteistä kehitystä koskevan koetellun ja testatun periaatteen perusteella. Siksi vaatimuksista työllisyyttä, ilmastonsuojelua ja energiaa koskevista riippumattomista EU:n rahastoista ei saa antaa tulla totta. Jos haluamme korvata aluepolitiikan vahvemmalla alakohtaisella politiikalla, ainoita voittajia olisivat uudet EU:n virastot, ja paikallisviranomaisemme ja osavaltiomme olisivat vain sivustakatsojia aluepolitiikassa ja koheesiopolitiikassa.
Olen hyvin tyytyväinen siihen, että Euroopan parlamentti on omaksunut selkeän kannan alueiden puolesta. Siinä on kyse Euroopan ajatuksen hyväksymisestä. Emme voi pakottaa ihmisiä hyväksymään sitä. Hyväksynnän on kehityttävä alhaalta ylöspäin osana aluepolitiikkaa.
Alejandro Cercas
(ES) Arvoisa puhemies, muutaman seuraavan kuukauden aikana aiomme keskustella ja päättää rakennerahastojen tulevasta järjestämisestä, rahastojen, jotka ovat olennaisen tärkeitä, jotta selviämme kriisistä ja voimme käsitellä Eurooppa 2020 -strategiaa.
Ajan koittaessa on mielestäni tärkeää oppia kokemuksista ja tukea kahta päätöstä: päätöstä säilyttää Euroopan sosiaalirahasto koheesiorahastoa ja koheesiopolitiikkaa koskevan perussäännöstön puitteissa mutta myös samalla päätöstä säilyttää ESR:n tavoitteet, säännöt ja talousarviot vääristämättä niitä.
Miksi niin? Koska, hyvät kollegat, ESR:n on edelleen tarjottava koulutusta ja valmistettava työntekijöitä työmarkkinoille pääsyyn ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, ja siksi se luotiin.
Tarvitsemme sitä nyt ja tarvitsemme sitä muutaman seuraavan vuoden päästä, eikä vain teiden rakentamiseen. Se johtuu siitä, että EU:n tärkeimmät varat ovat sen kansalaiset, ja jos EU haluaa, että sillä on vaikutusvaltaa, ja jos se haluaa säilyttää sosiaalisen mallinsa, sen on jatkettava kansalaistensa kouluttamista. Emme voi käyttää resurssejamme paremmin kuin käyttämällä niitä siihen tarkoitukseen, mitä varten ne luotiin. Se on kuitenkin toteutettava yleisen rakenteen puitteissa, toimimalla tasapainoisessa vuorovaikutuksessa alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan politiikan kanssa.
Marian Harkin
(EN) Arvoisa puhemies, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 4 artiklassa luetteloidaan unionin ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan kuuluvat alat. Sosiaalipolitiikka on luettelossa toisena sisämarkkinoiden jälkeen, ja sitä seuraa taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus. Se kertoo perussopimuksen ensisijaisista tavoitteista.
Sen jälkeen 9 artiklassa todetaan selkeästi, että unionin pitäisi ottaa politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun liittyvät vaatimukset. Tätä asiaa korostetaan sosiaalirahaston tulevaisuutta koskevan päätöslauselmamme 10 kohdassa, ja se on minulle olennaisen tärkeä.
Se antaa meille puitteet. Olen samaa mieltä monien niiden puhujien kanssa, jotka ovat todenneet, että tarvitsemme puitteet luodaksemme synergiaa kaikkien EU:n politiikanalojen ja rakennerahastojen välille. Niiden on todellakin toimittava liikkeellepanevina voimina, jotka auttavat meitä saavuttamaan EU 2020 -tavoitteet.
Olen myös samaa mieltä komission jäsenen Andorin kanssa siitä, että EU:n kansalaiset odottavat tuloslähtöisiä toteuttamisjärjestelmiä. Näiden rahastojen suuremmasta näkyvyydestä esitettiin myös vahvoja perusteita, kuin myös kiireellisestä yksinkertaistamistarpeesta.
Puhun säännöllisesti vapaaehtoisten, yhteisöjen ja muiden näitä rahastoja käyttävien ryhmien kanssa. Heillä on vakavia ongelmia kohtaamansa hallinnon ja byrokratian tason kanssa. Se ei ole kuitenkaan vain sitä tavallista byrokratiaa: sääntöjen ja asetusten tulkinnasta on myös epävarmuutta.
Olemme keskustelleet tästä yksinkertaistamisasiasta aina uudelleen ja uudelleen valiokunnassa ja täysistunnossa, eikä muutosta parempaan ole vieläkään tullut. Yksi kollega kysyi minulta äskettäin sääntöjen ja asetusten osalta, miksi vaaditaan "panemaan kapuloita rattaisiin". Tässä yhteydessä tätä kysymystä on todella käsiteltävä. Ehkä voimme aloittaa saamalla sen tällä kertaa oikein.
Lopuksi, haluaisin jälleen kerran korostaa ja varmistaa, että 9 artikla tai "sosiaalinen lauseke" on mukana kaikissa poliittisissa päätöksissämme, koska se todella johtaa todelliseen yhteenkuuluvuuteen EU:ssa.
François Alfonsi
(FR) Arvoisa puhemies, haluaisin aivan ensiksi ilmaista sitoutumiseni aluekehityspolitiikkaan. Meidän mielestämme alue on asianmukainen taso EU:n talouspolitiikan jäsentämiselle. Sillä on todellakin luontainen valmius vastustaa globalisaatiota ja siten säilyttää työllisyys ja varmistaa sen oikeudenmukainen jakautuminen koko Eurooppaan. Toiseksi, alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan politiikan on meidän mielestämme muodostettava osa tulevaisuutta pitkällä aikavälillä. BKT:n 75 prosentin kynnys luonnollisesti uudistetaan vuonna 2014. Ajattelevatko ihmiset silti, että jos köyhimmät alueet ylittävät tulevaisuudessa 75 prosentin kynnyksen, Euroopan alueellinen yhteenkuuluvuus on täydellinen? Voidaanko köyhimpien 75 prosentin ja rikkaimpien vähintään 150 prosentin välisen eron - kaksi kertaa enemmän - katsoa kertovan alueellista yhteenkuuluvuutta koskevien EU:n tavoitteiden täyttymisestä? Meidän pitäisi siksi omaksua pitkän aikavälin näkemys EU:n koheesiopolitiikkaan. Minun mielestäni 90 prosentin kynnys näyttäisi olevan tavoite, jonka voimme todella asettaa nyt, ja keskittyä samalla selkeästi niihin, jotka ovat edelleen alle 75 prosentin. Lopuksi tämän politiikan ensisijaisten tavoitteiden osalta: monet ihmiset ovat puhuneet sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston avulla, ilmaston lämpenemisen torjunnasta ja rajat ylittävästä alueellisesta yhteistyöstä, joka on myös komission ensisijainen tavoite; en puutu siihen. Haluaisin keskittyä Euroopan monimuotoisuuden edistämiseen. Se ilmaistaan pääasiassa alueiden ja niiden kulttuuriperinnön tasolla, ja se on voimavara, joka on otettava huomioon ja jota on korostettava aluekehityspolitiikan puitteissa.
Kay Swinburne
(EN) Arvoisa puhemies, parlamentin rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisiä käsittelevä erityisvaliokunta on todennut, että yhden talouden elpymistä tukevista keskeisistä välineistä pitäisi olla koheesiorahoitus kaikilla EU:n alueilla.
Minun kansani Walesissa saa tällä hetkellä koheesiorahoitusta, ja kun otetaan huomioon, miten ankarasti taloudellinen taantuma on vaikuttanut tämän alueen yksityissektoriin, minä ja monet muut tunnustavat näiden rahastojen arvon talouden mahdollisessa muuttamisessa.
Rahastoja on tietenkin käytettävä hyvin kestävissä hankkeissa, ja toivottavasti monet pk-yritykset hyötyvät sekä suoraan että välillisesti, jotta sijoituksen tuotot voidaan varmistaa näiden alueiden tulevien investointiohjelmien käyttöön.
Koheesiorahoituksen pitäisi olla mekanismi, jolla edistetään talouskasvua koko EU:ssa, mutta siinä on oltava erityiset päämäärät pk-yritysten ja yrittäjien tukemiseksi, sillä ne ovat taloutemme selkäranka. Investointien, ei kulutuksen, pitäisi olla tavoitteena ennen vuotta 2013 ja sen jälkeen.
Charalampos Angourakis
(EL) Arvoisa puhemies, keskustelussa niin sanotusta Euroopan unionin koheesiopolitiikasta ei ole korostettu seuraavanlaisia perusominaisuuksia: ensinnäkin sitä, että millään EU:n koheesiopolitiikalla ei voida poistaa kapitalistisen tuotantomenetelmän aikaansaamaa kasvun epätasa-arvoa, sillä se toimii vain pääoman voittojen perusteella. Toiseksi sitä, että Euroopan unionin alueiden käyttöön antamaa rahaa ei ole tarkoitettu ruohonjuuritason tarpeiden tyydyttämiseen: se on tarkoitettu pääoman tarvitsemiin hankkeisiin. Kolmanneksi sitä, että keskustelu resurssien leikkauksista palvelee suurten kapitalististen ryhmien etuja, ja neljänneksi sitä, että pääoman suunnitelmat tulevasta koheesiopolitiikasta edistävät nopeampaa kapitalistista rakennemuutosta ja ruohonjuuritason vastaista EU 2020 -strategiaa, jota käytetään myös Kreikassa uudistamaan valtiota Kapodistriasin ja Kallikratisin suunnitelmien perusteella.
Minun mielestäni tässä asiassa näyttäisi siis siltä, että pelkästään tuotantovälineiden sosialisoinnilla ei voida ratkaista tätä ongelmaa ja saada todellista yhteenkuuluvuutta aikaan maanosassamme.
Juozas Imbrasas
(LT) Me kaikki tiedämme aivan mainiosti, että Euroopan unionin koheesiopolitiikan tavoitteena on vähentää EU:n jäsenvaltioiden ja alueiden välisiä kehityseroja. Haluaisin kuitenkin kiinnittää huomionne siihen, että kun tätä laajan mittakaavan ohjelmaa pannaan täytäntöön aluepolitiikassa, sen on katettava kaikki EU:n alueet, ja olen samaa mieltä siitä, että tätä politiikkaa ei pitäisi kansallistaa. Meidän on varmistettava vakaa ja kestävä talouskasvu ja työpaikkojen luominen. Vahva ja asianmukaisesti rahoitettu EU:n aluepolitiikka on perusta sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden takaamiselle.
Kuten aina - kuten aiemmin - jälkeenjääneisiin alueisiin olisi kiinnitettävä enemmän huomiota. On hyvä, että seuraavalla ohjelmakaudella on suunnitelmia osoittaa taloudellisia varoja investointeihin, joita tarvitaan kaupunki- ja lähiöhankkeiden panemiseksi täytäntöön, vähentämättä maaseudun rahoitusta, koska kaupungeilla on myönteinen vaikutus ympäröivien maaseutualueiden talouteen.
Tässä tapauksessa keskustelun tärkeimpien näkökulmien pitäisi olla seuraavia: EU:n koheesiopolitiikan soveltamisala, tavoitteiden pätevyys, yhteys EU 2020 -strategiaan ja mahdollisuudet panna täytäntöön EU:n koheesiopolitiikkaa ja yksinkertaistaa sen menettelyjä.
Angelika Werthmann
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, rakennerahastot ja koheesiorahasto ovat EU:n aluepolitiikan rahoitusvälineitä, joilla pyritään kuromaan umpeen alueiden väliset kehityserot ja edistämään alueellista yhteenkuuluvuutta.
Koheesiopolitiikkamme tulevat haasteet, kuten globalisaatio, väestönmuutos, ilmastonmuutos ja energiahuolto, ovat vuorovaikutuksessa toistensa kanssa hyvin monimutkaisella tavalla. Rajallisten resurssiemme takia meidän pitäisi keskittyä tärkeimpiin painopistealoihin ja ponnistella enemmän määrittääksemme eri politiikanalojen väliset synergiat. Tuen kehotusta yksinkertaisesta, oikeudenmukaisesta ja avoimesta siirtymäjärjestelmästä vuoden 2013 jälkeiselle koheesiopolitiikalle. Politiikan rakenneuudistus riippuu siitä, pystyvätkö kaikki asianosaiset osapuolet - alueet, jäsenvaltiot ja EU - vastaamaan nopeasti näihin uusiin haasteisiin.
Csaba Őry
(HU) Nyt, kun EU 2020 -strategian yksittäisiä politiikanaloja ja ohjeita ollaan jo panemassa täytäntöön käytännössä, meidän on ymmärrettävä, että emme tiedä juuri mitään niiden rahoituksesta tai taloudellisesta taustasta. Tästä syystä korostamalla koheesiopolitiikan merkitystä ja välttämättömyyttä me tavallaan myös haluamme varmistaa, että tulevien talousarviokeskustelujen aikana käsiteltävänä olevaa yhteistä EU:n politiikkaa vahvistetaan eikä hajauteta.
Vaikka ei ole epäilystäkään siitä, kuten monet ovat huomauttaneet, että työpaikkojen luominen ja työllisyyden lisääminen ovat hyvin korkealla ensisijaisten tavoitteiden luettelossa, tiedämme myös, että EU:n työmarkkinoilla on rakenteellista jännitystä. Vaikka monilla aloilla työpaikoilla on usein puutetta ihmisistä, joilla on asianmukaiset tutkinnot tai taidot, muualla erittäin pätevät ihmiset ponnistelevat löytääkseen työpaikan asianmukaisten työpaikkojen puutteen takia. On selvää, että Euroopan sosiaalirahastolla on keskeinen asema tähän tilanteeseen vastaamisessa toimilla, joilla pyritään poistamaan nämä erot ja saamaan ne lähemmäksi toisiaan.
Emme puhu laajan mittakaavan hankkeista. Puhumme pienistä hankkeista ja entistä joustavammasta sopeuttamisesta. Vaikka hyväksymme ja tuemme käsitettä yhdestä politiikasta ja synergioiden hyödyntämisestä koheesiopolitiikan puitteissa, haluaisin myös korostaa, että sosiaalirahaston osalta tarvitaan myös enemmän joustavuutta ja avoimuutta ja vähemmän sääntöjä. Tässä mielessä sosiaalirahastoon pitäisi soveltaa erillisiä sääntöjä, ja pidän myönteisenä komission jäsenen lausuntoa tuloslähtöisen arvioinnin ottamisesta käyttöön, koska näiden politiikanalojen suurin ongelma - joka myös vähentää niiden vaikutusvaltaa - on usein se, ettemme pysty näkemään tietyillä aloilla käytettyjen varojen tuloksia.
Georgios Stavrakakis
(EN) Arvoisa puhemies, olen varma, että komission jäsentä Hahnia ei tarvitse vakuuttaa siitä, että koheesiopolitiikka on yksi EU:n onnistuneimmista politiikanaloista, jonka tulokset ovat vaikuttaneet miljoonien kansalaisten elämään riippumatta siitä, missä päin Eurooppaa he elävät. Olen varma, että komission jäsentä Andoria ei tarvitse vakuuttaa koheesiopolitiikan sosiaalipoliittisten näkökohtien onnistuneista tuloksista, ESR:n ja EAKR:n vahvan synergian ansiosta. Ei myöskään kahta muuta EU:n rahastoja maaseudun kehityksessä ja kalataloudessa käsittelevää komission jäsentä tarvitse vakuuttaa siitä, että ne toimivat tehokkaammin yhdessä muiden rahastojen kanssa kuin aiemmin omillaan, kuten tällä kaudella.
Kuulun niihin, jotka odottavat, että seuraavalla kaudella meillä pitäisi olla ehdotuksia jopa vahvemmasta synergiasta vahvan koheesiopolitiikan ja kaikkien muiden rahastojen välillä sen perusteella, että yhdessä niistä kaikista saadaan paljon parempia tuloksia kuin jokaisesta erikseen. Jostakin syystä en kuitenkaan ymmärrä, että komissiosta kuuluu ääniä, jotka kehottavat omaksumaan alakohtaisia välineitä koskevan lähestymistavan ja jättävät - minun mielestäni - huomiotta todellisuuden itse paikalla.
Lopuksi, sitä, mitä me sanomme päätöslauselmassamme, ja toivon ja uskon todella, että se hyväksytään hyvin suurella enemmistöllä myöhemmin tänään, tuetaan tämän parlamentin lisäksi suuressa osassa jäsenvaltioita, kaikilla EU:n 271 alueella ja tuhansissa paikallisviranomaisissa.
Jos komissio seuraa EU:n varojen alakohtaistamisen tietä, minun mielestäni päädymme ainoalaatuiseen ja ristiriitaiseen tilanteeseen, jossa komissio on yhdellä puolella ja kaikki muut - parlamentti, neuvosto ja alueet - ovat toisella.
Tulevina viikkoina puolen, joka katsoo, että tulevat EU:n toimet katetaan parhaiten kattavalla suunnittelua, täytäntöönpanoa ja tuloksia koskevalla lähestymistavalla, on taisteltava ankarasti sen puolen kanssa, joka katsoo, että on seurattava EU:n varojen alakohtaistamisen tietä. Voitte olla varmoja, että viimeksi mainitulla on tämä ryhmä vastassaan aivan yksinkertaisesti siksi, että se on väärä tie Euroopalle.
Riikka Manner
(FI) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, koheesiopolitiikka ei ole pelkästään solidaarisuutta, vaan se on elementti, jolla luomme suurta lisäarvoa koko Euroopalle.
Alueellamme on runsaasti osaamista ja myös mm. luonnonvaroihin perustuvaa hyvin vahvaa potentiaalia. Nämä myös vahvasti Eurooppa 2020 -strategiaan liittyvät tavoitteet voimme täyttää ainoastaan tehokkaalla, koko Euroopan kattavalla koheesiopolitiikalla, jolla on riittävät budjettivarat myös 2014 alkavalla kaudella.
Tulevalla rahoituskaudella on tärkeää, että edelleenkin pyrimme tasoittamaan bruttokansantuotteella mitattavia eroja maiden välillä. Sen lisäksi on aivan välttämätöntä, että myös nykyiset tavoite 2 -alueet ja niiden erityiset haasteet tullaan huomioimaan. Tämän lisäksi vetoan Teihin, arvoisat komission jäsenet, 174 artiklan puolesta: harvaanasutut alueet, vuoristoalueet ja saarialueet tulee huomioida myös tulevalla koheesiopolitiikan kaudella, myös rahoituksen osalta, aivan kuin tähänkin saakka on tehty ja hyvin tuloksellisesti.
Lopuksi haluan kiittää mahdollisuudesta osallistua tähän hyvin tärkeään keskusteluun.
Konrad Szymański
(PL) Arvoisa puhemies, näin strategisia muutoksia suunnitellessa meidän pitäisi mielestäni ottaa huolellisesti huomioon aiemmat kokemukset. Nämä kokemukset osoittavat meille selkeästi, että kun on käytetty rahaa koviin infrastruktuuri-investointeihin ja vastaavasti ensisijaisesti BKT:tä koskevan perusteen nojalla, menot ovat hyödyttäneet koko Euroopan unionia, sekä jäsenvaltioita, jotka ovat EU:n rahastojen nettomaksajia, että niitä, jotka ovat nettosaajia. Infrastruktuurin tason erojen kaventamista koskevan prosessin nopeutuminen on vahvistanut yhteisiä markkinoita ja edistänyt investointeja, jotka edelleen loppujen lopuksi virtaavat pääasiassa nettomaksajilta nettosaajille. Se on tuonut selkeää EU:n lisäarvoa, josta olemme tänään niin paljon puhuneet.
Siksi katson huolestuneena tilannetta, jossa suunnittelemme koheesiopolitiikan uudistusta ja lisäämme uusia kriteerejä - hyvin epäselviä sosiaalisia ja ekologisia kriteerejä - näiden rahastojen jakamista koskevaan järjestelmään. Tätä rahaa pitäisi edelleen käyttää köyhimpien alueiden hyväksi, kuten mitattavissa olevilla kriteereillä määritellään erityisesti kovaa infrastruktuuria koskevien tavoitteiden saavuttamisen osalta.
Nikolaos Chountis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, me kaikki tiedämme, että Euroopan sosiaalirahaston tavoitteena on kaventaa vaurauskuilua ja edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. EU on kuitenkin nyt köyhyyden torjunnan teemavuonna taantumassa, meillä on työttömyyttä, yrityksemme lopettavat ja siten tämän tavoitteen saavuttaminen on edelleen kaukana.
Arvoisat komission jäsenet, minun mielestäni teidän pitäisi siksi välittömästi tarkistaa EU:n rahastojen, myös Euroopan sosiaalirahaston ensisijaiset tavoitteet. Arvoisat komission jäsenet, haluaisin kuitenkin sanoa teille, että talouspolitiikassanne on järjettömyyksiä ja ristiriitaisuuksia. Toisin sanoen te - komissio, IMF ja Euroopan keskuspankki - olette määränneet Kreikalle surkean pöytäkirjan, jossa leikataan julkisia menoja, leikataan palkkoja, leikataan tuloja; samalla kuitenkin komissiolle osoittamiini kysymyksiin siitä, miksi yhteisön varojen käytössä Kreikassa on viivästyksiä, vastaus oli julkisen rahoituksen riittämätön maksuvalmius, toisin sanoen sen poliittisen pöytäkirjan olennainen sisältö.
Voisitteko selittää meille, arvoisa komission jäsen, miten Kreikka voi käyttää niitä enemmän? Eikö talouspolitiikkanne ole järjetöntä ja ristiriitaista?
Jaroslav Paška
(SK) Annamme tällä hetkellä noin kolmanneksen talousarviostamme EU:n koheesiopolitiikkaan vuoden 2007-2013 kaudella.
Osa tästä talousarviosta ohjataan monien uusien ehdotusten nojalla uudelleen vuoden 2013 jälkeen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden täyttämiseen. Alueiden komiteassa kaupunkien ja alueiden edustajat kuitenkin varoittavat meitä tekemästä merkittäviä vähennyksiä aluepolitiikan osuuksiin. Minun mielestäni meidän pitäisi kiinnittää erittäin paljon huomiota heidän puolueettomiin perusteluihinsa. Meille on esimerkiksi selvää, että meidän on edelleen tuettava näitä alueita, joiden bruttokansantuote ei edelleenkään ole edes 75 prosenttia Euroopan unionin keskimääräisestä bruttokansantuotteesta. Niille osoitetut varat pitäisi kuitenkin pääasiassa ohjata ensisijaisesti perusinfrastruktuurin rakentamiseen, inhimillisten resurssien tai työllisyyden tukemiseen, suurempiin investointeihin tieteeseen, tutkimukseen ja innovaatioon ja vihreää kasvua koskevaan tavoitteeseen. Meidän pitäisi myös yrittää parantaa yhteyksiä alueellisten ja paikallisten rakenteiden välillä ja vähentää byrokratian taakkaa. Tällaisen huolellisesti harkitun ja tasapainoisen aluepolitiikan avulla voisimme lopulta myös auttaa tekemään uudesta Eurooppa 2020 -strategiasta todella onnistuneen.
Diane Dodds
(EN) Arvoisa puhemies, kun jäsenvaltiot vähentävät julkisia menojaan, Yhdistyneessä kuningaskunnassa hallituksemme pyrkii tarkistamaan etuusjärjestelmää saadakseen työn maksamaan enemmän.
Tällaisissa puitteissa minä todella katson sitten, että ESR:n kaltaisilla rahastoilla on olennainen osa niiden ihmisten työllistettävyydessä, joita on vaikea tavoittaa ja jotka ovat vähän koulutettuja.
Me Pohjois-Irlannissa saamme huomattavaa ESR:n hallinnoimaa rahoitusta opetuksen ja työllisyyden osaston kautta, ja huomautan, että Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneessa ESR:stä viimeksi tehdyssä tutkimuksessa pantiin merkille, että ESR osallistuu edelleen huomattavasti Pohjois-Irlannin talouskasvun tukemiseen ja että sillä pyritään luomaan tietoon perustuva talous, jossa työvoima on hyvin koulutettua ja joustavaa.
Siksi on olennaisen tärkeää, että tulevia ESR:n hankkeita ja niihin ohjattuja varoja voidaan käsitellä kansallisten järjestelmien puitteissa, koska monilla niistä on samanlaiset tavoitteet. Yhteisen ja kohdennetun käsittelyn tasolla voidaan vain saada aikaan parempia tuloksia. Alueellinen joustavuus on erittäin tärkeää ESR:n onnistuneelle toiminnalle.
Minun mielestäni vuoden 2013 jälkeen ESR:n rajallisia resursseja olisi edelleen keskitettävä vaikeimmin tavoitettavien ja vähiten koulutettujen avustamiseen työhön tai takaisin työhön koulutuksen ja jatkokoulutuksen saatavuuden avulla.
Erminia Mazzoni
(IT) Arvoisa puhemies, tämä päätöslauselma on perustavanlaatuinen, koska siinä käsitellään merkittävää uudistusta koskevaa vaatimusta ja kriisinvastaisen politiikan luomista vuodelle 2020 ja saadaan aikaan tasapaino tarpeellisten innovaatioiden ja koheesiopolitiikan perusperiaatteiden asianmukaisen kunnioituksen välille. Se on Euroopan yhdentymisen pilari ja sellaisena sen on pysyttävä. Sillä on edelleen oltava olennainen osa jäsenvaltioiden välisiä eroja yhteensovittavana ja samalla alueellisia identiteettejä vahvistavana välineenä.
Riippumatta koheesiopolitiikan rakenteesta ja vahvistaen monitasoisen hallinnon, kumppanuuden ja kattavan lähestymistavan arvon ja merkityksen perusperiaatteina tällä päätöslauselmalla vahvistetaan siten edut, joita koituu siitä, että yhdistetään BKT, jonka on säilyttävä ainoana kriteerinä tukikelpoisuuden määrittämisessä, uusiin ja tarkoituksenmukaisempiin indikaattoreihin, joita käytetään ainoastaan analyysia ja arviointia varten, tarve laatia uudet säännöt Euroopan sosiaalirahastolle, joka pitäisi joka tapauksessa säilyttää koheesiopolitiikkaa koskevia yleisiä säännöksiä koskevan asetuksen nojalla, ja tarve yksinkertaistaa menettelyjä ja käyttää rahoitussuunnitteluvälineitä, kuten komission jäsen Hahn myös totesi.
Viittaan todellakin komission jäsenen Hahnin puheenvuoroon ja erityisesti kohtaan, jossa hän mainitsi, että on tärkeää säilyttää vakaussopimus koheesiopolitiikan puitteissa. Se on kaikki oikein ja asianmukaista, mutta tuon tavoitteen saavuttamiseksi kirottu sopimus, jossa säädetään, että investointimenot on laskettava vakaussopimuksen mittareiden puitteissa, on poistettava tai sitä on muutettava, koska silloin vain toisaalta pyydettäisiin lisää investointimenoja ja toisaalta sitten rangaistaisiin vähentämällä niitä.
Euroopan unionin kohtaamat haasteet ovat hankalia: työllisyys, kasvu, kehitys ja kilpailukyky. Ne ovat tavoitteita EU:n strategiassa, jolla pyritään älykkääseen, kestävään ja kattavaan kasvuun. Kuten monet ihmiset ovat sanoneet, niitä voidaan käsitellä vain, jos tulevissa EU:n rahoituspuitteissa otetaan huomioon aluepolitiikan merkitys, jotta voidaan saada aikaan todellinen taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, ja jos niillä voidaan taata riittävä rahoitus huolimatta resurssien rajallisuudesta edistämällä politiikkaa, jossa tavoitteet asetetaan painopistealojen mukaan ja arvioidaan tulosten mukaan.
Victor Boştinaru
(RO) Koheesiopolitiikka on tähän asti ollut onnistunut väline jäsenvaltioiden välisten erojen kaventamisessa ja osoitettaessa yhteenkuuluvuutta, joka on EU:mme perusarvo. On kuitenkin olennaista vähentää epätasapainoa Euroopan unionin edun lisäksi myös jokaisen yksittäisen kansalaisen ja alueen edun vuoksi, ja se edellyttää inhimillisten resurssien lisäksi myös riittäviä taloudellisia resursseja.
Nykyinen koheesiopolitiikka edellyttää parannuksia ilman suuria muutoksia. Meidän on ennen kaikkea torjuttava sen uudelleenkansallistaminen ja alirahoittaminen ja kieltäydyttävä siitä. Tässä käännekohdassa, kun talouskriisin seuraukset iskevät rikkaisiin ja vähemmän rikkaisiin jäsenvaltioihin, koheesiopolitiikalle osoitetun talousarvion leikkaaminen saattaisi vaarantaa kaikki viime vuosien aikana saavutetut onnistumiset ja niiden erojen vähentämisen, joita olemme tähän asti yrittäneet torjua.
Siksi minun on oltava samaa mieltä puheenjohtaja José Manuel Durão Barroson kanssa siitä, että koheesiopolitiikalle tulevaisuudessa osoitettavan talousarvion on oltava ainakin yhtä suuri kuin nyt. Muuten nämä pysyvät vain kauniina sanoina, ja heikennämme itse eurooppalaista hanketta.
Ivars Godmanis
(EN) Arvoisa puhemies, päätöslauselma on strategisesti erittäin hyvin kirjoitettu. Meidän on tuettava sitä. Meidän on kuitenkin havaittava, missä ongelmat tällä hetkellä ovat. Huomauttaisin komission jäsenelle, että 1. syyskuuta sosiaalirahaston käyttöaste oli vain 18 prosenttia, joka on puolet vähemmän - kaksi kertaa huonompi - kuin edellisellä kaudella.
Aste on 17 jäsenvaltiossa alle 18 prosenttia. Jotkin niistä ovat juuttuneet kymmenen tai 11 prosentin käyttöasteeseen sosiaalirahaston osalta. Siinä ei ole kaavaa: maissa, joiden vaje on suurin, käyttöaste ei ole huonoin. On kuitenkin totta, että jotkin maat olivat juuttuneet kymmeneen prosenttiin koko vuodeksi 2010.
Komission on selkeytettävä tilannetta. Jos tarkastellaan muita rahastoja - aluekehitysrahastoa ja koheesiorahastoa - tilanne ei ole paljon parempi. Yleinen käyttöaste on 17,95 prosenttia. Tässäkin 60 prosentilla jäsenvaltioita käyttöaste on sitä alhaisempi. Joidenkin niiden osalta luku on kolme kertaa alhaisempi.
Neuvosto on leikannut rahoitusta vuoden 2011 talousarvioesityksessä alle 1 000 miljoonaan euroon, koska jäsenvaltioilla ei ole selkeää ajatusta velvoitteidensa täyttämisestä. Me budjettivaliokunnassa tuimme aluekehitysvaliokuntaa sen pyynnössä palauttaa rahoitus talousarvioesitykseen. Kysymys on siitä, onko tämän rahan käyttäminen mahdollista. Jos se ei ole, valoisasta tulevaisuudesta on turha puhua.
Roberts Zīle
(LV) Kiitos, arvoisa puhemies. Arvoisa komission jäsen, mielestäni Danuta Hübnerin, entisen aluepolitiikasta vastaavan komission jäsenen, laatima luonnos on myös tasapainoinen ja itse asiassa hyvä. Ymmärrän, että me kaikki tiedämme, että kriisi on luonut haasteen monille jäsenvaltioille, jotka ovat nettomaksajia, minkä takia on paineita seuraavien rahoitusnäkymien vähentämiseen rahoituksen osalta. Siinä tapauksessa tämä merkittävä suunta, jota koheesiopolitiikka edustaa, on myös erittäin tärkeä. On kuitenkin tärkeää meille kaikille, ettemme hämäänny vaan että olemme hieman konservatiivisempia emmekä päästä irti kahdesta koheesiopolitiikan perusasiasta eli siitä, että se on riippumatonta politiikkaa, jonka päätavoite on edelleen ja jatkossakin vähemmän kehittyneiden alueiden ja muun Euroopan unionin välisen kehityksen tasoittaminen, ja toiseksi, että ostovoimakorjattu bruttokansantuote henkeä kohti on kuitenkin tärkein kriteeri. Jos jätämme nämä perusasiat huomiotta, missään muissakaan keskusteluissa - kuten siitä, miten koheesiopolitiikka mukautetaan entistä paremmin Euroopan unionin EU 2020 -tavoitteiden saavuttamiseen - ei saavuteta mitään, edes EU 2020 -politiikassa koheesiopolitiikan puitteissa. Kiitos.
Thomas Mann
(DE) Arvoisa puhemies, emme puhu tässä pikkurahoista. Euroopan sosiaalirahaston saatavilla kaudelle 2007-2013 on 75 miljardia euroa, ja se on kahdeksan prosenttia EU:n talousarviosta. Koska Bryssel antaa ESR:lle rahaa vain, kun jäsenvaltiot vastaavat osarahoituksesta, se tarkoittaa, että pöydällä on noin 150 miljardia euroa parempien ja useampien työpaikkojen luomiseen. Onneksi ESR:n rahaa ei käytetä tarpeettomiin tutkimuksiin vaan se menee suoraan sitä tarvitseville ihmisille. Sen takia se on niin arvokasta ja siksi ihmiset voivat kokea sen itse, myös pitkäaikaistyöttömät, siirtolaiset, nuoret ihmiset, joilla on tilaisuus saada koulun päästötodistus, jota he eivät aiemmin saaneet, kymmenet tuhannet harjoittelijat ja uudelleenkoulutettavat, työntekijät, jotka haluavat jatkokoulutusta ja aloittelevat yrittäjät. Sillä on paljon ja monenlaisia kohderyhmiä.
Mitä tapahtuu vuoden 2013 jälkeen? Jäsenvaltioiden on käytettävä rahoitusta tehokkaammin, ja meidän on myös otettava huomioon yksittäisten alueiden erityispiirteet. Haluaisin nähdä räätälöidyn, alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan ja koordinointia Daphne- ja Progress-ohjelmien kaltaisten ohjelmien kanssa. Kannatan suurempaa joustavuutta, yksinkertaisempaa valvontaa ja avoimempaa rahoituksen osoittamista. Vastustan kuitenkin erillisiä oikeudellisia puitteita ESR:lle. Mielestäni sen pitäisi pysyä rakennerahastoasetuksessa, millä varmistetaan, että menokelpoisuutta säännellään jäsenvaltioiden tasolla. Siksi olen esittänyt tarkistuksen 1 yhdessä 45 kollegani kanssa ja pyytäisin teitä tukemaan sitä tulevassa äänestyksessä.
Evgeni Kirilov
(EN) Arvoisa puhemies, me kaikki olemme samaa mieltä siitä, että tähän mennessä koheesiopolitiikalla on ollut erittäin myönteinen vaikutus. Se on näkyvää ja tunnistettavissa. Vuoden 2013 jälkeistä koheesiopolitiikkaa varten on kuitenkin erilaisia ajatuksia.
Meidän pitäisi edelleen kehittää sitä ja mukauttaa sitä uusiin haasteisiin ja todellisuuteen kehittämällä sen saavutuksia, eikä muuttamalla politiikka täysin. Se on yhtä tärkeää sekä sen perusperiaatteille että tulevalle talousarviolle. Tarvitsemme toimintaa, ja sitä on tuettava riittävillä resursseilla EU:sta ja kansallisista talousarvioista.
Budjettivaliokunta on äskettäin korostanut, että rakennerahastojen tulevissa osoittamisissa pyritään välttämään suuria häviäjiä. Toivon todella, että uudet jäsenvaltiot eivät joudu suurien häviäjien luokkaan. Rahan leikkaaminen yhteenkuuluvuudesta ei siksi voi olla mitenkään vaihtoehto. Se ei ole vain rahoituskysymys, vaan se vaikuttaa kielteisesti yhteisvastuun periaatteeseen.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Kiitos, arvoisa puhemies. Haluaisin sanoa muutaman sanan koheesiopolitiikasta.
(EN) Koheesiopolitiikan tulevaisuus on hahmoteltu koko EU:n kasvavan työttömyyden ja rajoittavan julkisen rahoituksen puitteissa.
On todennäköistä, että kotimaani alueen Border, Midlands ja Western bruttokansantuote osuu jälleen 75-100 prosentin luokkaan. Vuoden 2013 jälkeen on otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla tunnustetaan tämä muuttunut taloustilanne Irlannissa ja BMW-alueella erityisesti. Tavoitteen 2 ohjelmissa on keskityttävä alueiden valmiuksien kehittämiseen, jotta voidaan tehokkaasti edistää aiempaa vihreämmän, älykkäämmän ja kestävämmän talouden kehittämistä Irlannissa ja muualla EU:ssa.
Alueelliset lennot BMW-alueella ovat taloudellinen ja sosiaalinen välttämättömyys. Siksi julkisen palvelun velvoite on säilytettävä, koska nämä sisäiset lennot eivät muuten selviä taloudellisesti.
EU:n tuki rajat ylittävälle yhteistyölle Irlannissa on säilytettävä. Rajat ylittävässä yhteistyössä voidaan käsitellä raja-alueiden hajaantumista työmarkkinoiden, kauppamallien ja infrastruktuurin osalta.
Sophie Auconie
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, tämä päivä on poliittisesti erittäin tärkeä päivä EU:n aluepolitiikan tulevaisuudelle. Siihen on kaksi syytä. Ensimmäinen on se, että tänä aamuna me Euroopan parlamentin jäsenet yhdistämme voimamme ja osoitamme pyyntömme Euroopan komissiolle ja EU:n ministereille. Haluamme hyödyntää menestystämme tässä olennaisen tärkeässä politiikassa ja muuttaa sitä tarvittaessa enemmän saatavilla olevaksi ja näkyvämmäksi. Haluamme voimakkaan ja asianmukaisesti rahoitetun politiikan, jolla todella autetaan tuomaan taloudellista kehitystä kaikille alueillemme. Haluamme yksinkertaistettuja sääntöjä, ja haluamme, että niistä ei vain puhuta, haluamme, että ne pannaan täytäntöön hankkeiden johtajien ja mahdollisten edunsaajien hyväksi. Haluamme, että syrjäisimpiin kaupunkeihin ja alueisiin kiinnitetään erityistä huomiota. Tein työtä tämän päätöslauselman osalta, kun sitä käsiteltiin työryhmässä ja parlamentin aluekehitysvaliokunnassa. Tuin mahdollisten edunsaajien tarpeita ja onnistuin varmistamaan, että ne otetaan huomioon ja mukautetaan alueillamme ilmaistuihin tarpeisiin. Haluan yhtenäisen ja sosiaalisen Euroopan, joka perustuu voittavaan ja kunnianhimoiseen Eurooppaan.
Toinen erittäin tärkeä tapahtuma tänään on tämän iltapäivän toiminta, jossa kokoontuu 140 aluetta, ja niiden 140 aluejohtajaa ja Euroopan parlamentin jäsenet, jotka edustavat 85 prosenttia EU:n väestöstä lähtevät symboliselle marssille Euroopan komissioon - tapaamme myöhemmin, arvoisa komission jäsen - osoittaakseen, miten tietoisia me kaikki, alueet ja parlamentti, olemme tämän yhteenkuuluvuuden merkityksestä yrityksille, kansalaisille, sosiaalialalle ja taloudelle, ja kokoonnumme tänä iltapäivänä yhteen osoittamaan, miten tämä ensimmäinen vahva poliittinen kampanja on juuri kansan kampanja, selkeä viesti Euroopan komissiolle, suoraan alueiden kautta.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluaisin, että koheesiopolitiikka on vuodesta 2013 alkaen edelleen loistava esimerkki yhteenkuuluvuudesta EU:ssa. Haluaisin, että koheesiopolitiikka on todellinen vastaus kriisiin ja sen jälkiseurauksiin, ja sen aikaansaamiseksi on olennaista, että se sisällytetään Eurooppa 2020 -strategiaan ja erityisesti työpaikkojen luomista koskevaan tavoitteeseen.
Koheesiopolitiikan on kehityttävä entistä osallistavammaksi, ja kansalaisyhteiskunnalla on oltava aiempaa suurempi asema hankkeiden suunnittelussa ja johtamisessa. On tärkeää, että te komissiossa käsittelette koheesiopolitiikkaa pikemminkin investointina kuin menona sekä mahdollisuutena saada aikaan luottamusta ja kestävää kehitystä.
En halua, että koheesiopolitiikassa ylenkatsotaan suurimmissa vaikeuksissa olevien sosiaalisten ryhmien erityistarpeita, koska se ei sovi yhteen kattavan lähestymistavan kanssa tai sen aiempaa strategisemman näkemyksen kanssa, jossa on kyse tulevaisuuden aloihin investoimisesta.
Lyhyesti, kuten olemme niin monesti sanoneet, tarvitsemme koheesiopolitiikkaa, joka on vakaata, asianmukaisesti rahoitettua ja joka on läsnä kaikilla Euroopan unionin alueilla.
Edit Bauer
(HU) Arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, tänään on puhuttu paljon alue- ja koheesiopolitiikasta. Haluaisin kuitenkin puhua Euroopan sosiaalirahaston asemasta, koska sillä on myös perustavanlaatuinen osa ja merkitys koheesiopolitiikassa, koska jos monet ryhmät jäävät jälkeen, meillä on sitten myös ongelma koheesiopolitiikan kanssa. Euroopan sosiaalirahaston asemaa edistetään edelleen EU 2020 -strategialla, koska työllistettävyys on keskeinen kysymys. Tässä kohdassa haluaisin kiinnittää huomionne kahteen asiaan:
Ensimmäinen on sen varmistaminen, että on olemassa toinen mahdollisuus. Meidän on annettava toinen mahdollisuus niille, jotka ovat menettäneet työpaikkansa kriisissä, joka nopeutti tiettyjä globalisaatioprosesseja, kuten massatuotannon massiivista pakoa Euroopasta, ja niille, jotka eivät voi käyttää taitojaan työmarkkinoilla, koska niille ei ole kysyntää. Kutsumme sitä taitojen epäsuhdaksi. Toinen mahdollisuus on tarjottava myös niille, jotka eivät pääse töihin tutkintojen puutteen takia, esimerkiksi koulunsa keskeyttäneille.
Toinen asia on se, että EU 2020 -strategialla nostettaisiin naisten työllisyystasoa 25 prosenttia. Se on kuitenkin mahdollista vain, jos jäsenvaltiot voivat Euroopan sosiaalirahaston tuella tarjota välttämättömän tuen palvelualalla, erityisesti lastenhoidossa ja iäkkäiden hoidossa. Koska tarvitun tuen määrä on usein aiempaa pienempi, maksusääntöjen pitäisi luultavasti olla joustavampia kuin suurista rakennerahastoista rahoitetuissa hankkeissa. Ehdottoman välttämätöntä on varmistaa, että valvonta ja arviointi ovat aiempaa ankarampia, jotta rahoituksesta voidaan tehdä avoimempaa ja tehokkaampaa.
Kerstin Westphal
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Hahn, arvoisa komission jäsen Andor, hyvät kollegat, minun ei tarvitse korostaa, miten tärkeää koheesio- ja aluepolitiikka on yhdessä elämiselle ja yhdessä kasvamiselle Euroopassa. Katson kuitenkin myös, että tulevaisuudessa aluepolitiikassa ja koheesiopolitiikassa on keskityttävä aiempaa tiiviimmin kaupunkeihimme. Kaupungit ovat tärkeä liikkeellepaneva voima Euroopan kehityksen taustalla. Ne kärsivät kuitenkin nyt ympäristö-, talous- ja yhteiskuntaongelmista.
Siksi minulla on erityinen kysymys komission jäsenelle Hahnille. Mitä mahdollisuuksia teidän mielestänne on kaupunkiulottuvuuden korostamiselle? Konkreettisesti, arvoisa komission jäsen Hahn, totesitte äskettäin täällä parlamentissa järjestetyn tilaisuuden aikana, että teillä on mielessänne tietty aluerahoituksen osuus, joka varattaisiin kaupunkiulottuvuuden korostamista varten. Onko asia edelleen niin? Jos on, mitä osuutta ajattelitte?
Jan Olbrycht
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, on hämmästyttävää, että ennen kuin uusista rahoituspuitteista sovitaan, meillä on usein keskusteluja, joiden tarkoituksena on puolustaa koheesiopolitiikkaa, politiikkaa, joka on osoittautunut yhdeksi Euroopan unionin tehokkaimmaksi ja näkyvimmäksi.
Keskustelu koheesiopolitiikasta on itse asiassa paljolti keskustelua Euroopan unionista - siitä, mitä unioni on, miten sen odotetaan toimivan ja miten kansalaisten odotetaan ymmärtävän sen. Emme puhu vain rahasta; ajattelemme myös sitä, panemmeko todella täytäntöön toimenpiteitä, jotka johtavat talouskasvuun.
Meidän on pantava merkille, että koheesiopolitiikka on erittäin erityinen väline, koska siinä yhdistetään erojen kaventaminen suurempaan kilpailukykyyn johtavien toimenpiteiden tukemiseen. Nämä kaksi tavoitetta eivät ole yhteensovittamattomia - niillä koheesiopolitiikasta tehdään suotuisaa kehitykselle. Tästä kannattaa puhua, koska politiikka ei ole hyväntekeväisyyttä, vaan se on itse asiassa kehityksen tukemiseen tarkoitettujen toimenpiteiden politiikkaa. Siksi se on osa EU 2020 -strategiaa.
Kannattaa myös sanoa, että se on ainoa politiikka, joka on erittäin monimutkaista täytäntöönpanon osalta, koska se perustuu yhteiseen hallintoon jäsenvaltioiden kanssa. Se tarkoittaa toisaalta, että asiaankuuluvat välineet ovat erittäin vaikeita ja menetelmät ovat erittäin monimutkaisia, mutta toisaalta se saa aikaan selkeän yhteistyövaikutuksen Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja paikallisviranomaisten välillä. Älkäämme siksi puolustako koheesiopolitiikkaa vain uusien taloudellisten olojen puitteissa. Miettikäämme, miten sitä voitaisiin parantaa ja vahvistaa.
Salvatore Caronna
(IT) Arvoisa puhemies, täällä Brysselissä on järjestetty Open Days -tapahtuma muutaman viime vuoden ajan. Monet kuntien ja alueiden edustajat ovat puhuneet siitä, miten voidaan käsitellä kaupunkiemme kohtaamia vakavia ongelmia, sekä vanhoista ja uusista tarpeista, jotka vaikuttavat työntekijöihin, perheisiin ja sekä pieniin että suuriin tuotantoyhtiöihin.
Yhteiskuntiimme iskenyt talouskriisi on tehnyt sopivien ratkaisujen löytämisestä uuteen ja vakavaan sosiaaliseen ongelmaan entistä ankarampaa ja vaikeampaa. Tässä yhteydessä katson, että kaikkien on pystyttävä ymmärtämään, että jälleen kerran koheesiopolitiikka on ollut ainoa todellinen väline, joka alueilla on käytettävissään niiden yrittäessä tarjota ratkaisuja. Voimme siksi sanoa, että muutaman viime vuoden aikana koheesiopolitiikka on antanut elintärkeän näpäytyksen Euroopan yhdentymisprosessille kaikkien alueiden osalta. Nyt meidän on määriteltävä tämä politiikka uudelleen vuoden 2013 jälkeiselle ajalle, ja olemme siksi käännekohdassa. Siksi tiettyjen riskien välttäminen on ensiarvoisen tärkeää.
Ensimmäinen perustavanlaatuinen riski olisi sen uudelleenkansallistaminen: se olisi vakava askel taaksepäin. Meidän on seuraavaksi valmistellessamme rahoitustalousarviota laadittava asianmukaiset vaatimukset heikompien alueiden osalta rankaisematta muita kilpailukykyisempiä ja edistyneempiä alueita. Viimeiseksi, on olennaisen tärkeää yksinkertaistaa menettelyjä niiden osalta, jotka ovat osoittautuneet tehokkaiksi, ja tehdä seuraamuksia koskevista valtuuksista oikeudellisesti velvoittavampia niiden osalta, jotka eivät ole. Odotamme komission ryhtyvän toimiin näiden suuntaviivojen mukaisesti.
Regina Bastos
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, sen jälkeen, kun työttömyyden taso laski neljänä peräkkäisenä vuonna vuodesta 2004 vuoteen 2008, nykyinen talouskriisi on pyyhkinyt pois paljon aikaansaadusta edistyksestä. Koko Euroopan unionin työttömyysluvut ovat ampaisseet ylös. Esimerkiksi Portugalissa me olemme valitettavasti saavuttaneet työttömyyden ennätystason 11 prosenttia.
Toinen kielteinen ilmiö on nuorten työttömyys EU:ssa. EU on käymässä läpi siirtymäkautta, ja sen haasteet ovat valtavat. Kriisi on pyyhkinyt pois vuosien taloudellisen ja sosiaalisen edistyksen ja paljastanut heikkoudet jäsenvaltioiden talouksissa ja siten myös itse EU:n taloudessa. Eurooppa 2020 -strategia osoittaa meille, mihin suuntaan on mentävä. EU:n on tehostettava kaikkia ponnistuksiaan työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden edistämisessä olennaisena osana strategiaansa torjua talous- ja yhteiskuntakriisiä.
Pidän siksi myönteisenä Euroopan sosiaalirahaston tulevaisuudesta annettua päätöslauselmaesitystä, josta tänään keskustelemme, koska kyseisellä rahastolla on elintärkeä osa Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Tämä rahasto on itse asiassa tärkein rahoitusväline, jonka avulla EU voi saavuttaa työllisyyspolitiikkansa strategiset tavoitteet parantamalla EU:n kansan koulutustasoa. ESR:ää on vahvistettava Eurooppa 2020 -strategian taustalla olevana tärkeimpänä liikkeellepanevana voimana, ja jäsenvaltioiden on käytettävä sitä investointeihin uusien taitojen hankkimiseen, työllisyyteen ja koulutukseen ja ammatilliseen uudelleenkoulutukseen.
Viimeiseksi haluaisin huomauttaa, että ESR:n uudistuksessa, joka on toteutettava yhdessä muiden rakennerahastojen uudistuksen kanssa, ei saa vain helpottaa ja yksinkertaistaa sen hallintoa ja parantaa avoimuutta, vaan siinä on myös keskityttävä tuloksiin ja saavutuksiin, joilla on merkitystä suurelle yleisölle sen jokapäiväisessä elämässä.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, siitä ei ole epäilystäkään, että rakennerahastot ovat olleet yksi tehokkaimmista välineistä, joilla EU:n politiikanaloja on muokattu ja joilla on ennen kaikkea taattu EU:n talouden vakaus. Siksi katson, että niiden uudelleenvahvistaminen on tärkeää, mutta tärkeää on myös miettiä niiden tehokkuutta ottamalla käyttöön jonkin verran joustavuutta eri rahastojen välillä. Viittaan ensisijaisesti Euroopan sosiaalirahastoon, joka on tällä hetkellä olennaisen tärkeä tulevaisuuden työpaikkojen laadun takaamiseksi tässä maailman osassa.
On ehdottomasti tärkeää edistää elpymistä ja kasvua, mutta on tarpeen keskittyä kilpailukykyisiin malleihin, joissa yhdistyvät sekä sen laatu, mitä on tuotettu tiedon avulla, ja sen tuottamistavan laatu. Laadukkaat työpaikat ovat hyvin tärkeitä ihmisten arvokkuudelle sekä heidän valmiudelleen tuottaa voittoa.
Mielestäni Euroopan sosiaalirahasto tarvitsee erityiset ja yksinkertaiset säännöt. Yksinkertaisuus ei ole tehokkuuden ja laadun vihollinen, ja jos valvonta on tiukkaa, toiminta on vielä epätodennäköisemmin sellaista, mikä rikkoo sääntöjä. Mielestäni yksinkertaistamisen ja suuremman valvonnan pitäisi olla tiukasti yhteydessä toisiinsa. Siten voimme todella varustaa Eurooppa 2020 -strategian välineillä, jotka ovat osoittautuneet tehokkaiksi mutta jotka ovat myös osoittaneet tarvitsevansa tiettyä päivitystä.
Rosa Estaràs Ferragut
(ES) Arvoisa puhemies, ensiksi haluaisin kiittää aluekehitysvaliokunnan puheenjohtajan johtamaa työryhmää, joka on mahdollistanut tämän päivän keskustelun järjestämisen meille.
Olemme ehdottomasti kaikki samaa mieltä siitä, että koheesiopolitiikka on olennainen tekijä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa sekä Euroopan yhdentymisen aikaansaamisessa ja sen Lissabonin sopimuksessa esitetyn taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamisessa, jota ihmiset niin paljon vaativat.
Nyt meidän on mielestäni alettava tutkia, mitä virheitä olemme tehneet, ja parantaa sitä, mitä olemme tähän mennessä tehneet. Me olemme kaikki samaa mieltä siitä, että prosessin on oltava huomattavasti aiempaa joustavampi, byrokraattisia esteitä on oltava vähemmän ja valvonnan on oltava yksinkertaisempaa. Myös alueiden, joilla on erityisvaikeuksia, kuten saaret, vuoristoalueet, rajat ylittävät alueet ja syrjäisimmät alueet, on saatava erityiskohtelua. Bruttokansantuotteen on oltava edelleen tärkein kriteeri, vaikka muissa päätöksentekoprosesseissa voi olla myös muita indikaattoreita, ja alueilla ja paikallisilla elimillä on oltava keskeinen asema. Näyttää siltä, että me kaikki olemme samaa mieltä tästä.
Jatkamme siis tätä tietä, mutta komission pitäisi selventää meille, onko tämä todella tie, jota meidän pitäisi jatkaa, vai pitäisikö sen olla jokin toinen. Sen on selvennettävä, onko meillä samat talousarviot, mikä on ehdottoman olennaista, jotta kukaan ei putoa pois ja jotta kaikki alueet voivat edistyä innovaation, kilpailukyvyn, kehityksen, tulojen ja edistyksen osalta, erityisesti kriisiaikana, kun selkeyttä tarvitaan enemmän kuin koskaan.
Proinsias De Rossa
(EN) Arvoisa puhemies, yhdistetyt politiikanalat ovat olennaisen tärkeitä tulosten saavuttamisessa. Niin on myös mekanismi, jolla saadaan muutos aikaan dynaamisesti, ja se saavutetaan mielestäni parhaiten saamalla kaikki sidosryhmät mukaan jäsennellysti.
Tässä keskustelussa on tähän mennessä jätetty huomiotta perustehtävä, joka yleishyödyllisillä palveluilla, myös sosiaalipalveluilla, on taloudellisessa, sosiaalisessa ja alueellisessa yhteenkuuluvuudessa, työpaikkojen luomisessa ja elämänlaadun parantamisessa.
Samalla, kun keskustelemme siitä, miten EU:n rahastoista tehdään tehokkaampia yhteenkuuluvuuden aikaansaamisessa, neuvoston ja komission julkisen talouden vakauttamista koskevat toimenpiteet horjuttavat yleishyödyllisiä palveluja, jotka ovat olennaisen tärkeitä yhteenkuuluvuudelle. Ilman niitä kaikki varat, joita EU voi kaataa jäsenvaltioihin, ovat merkityksettömiä.
Toinen ongelma on kielteinen vaikutus, joka EU:n markkinasäännöillä on alue- ja paikallisviranomaisten oikeuteen ylläpitää ja käynnistää yleishyödyllisiä palveluja, myös sosiaalipalveluja. Kyllä, luodaan aiempaa tehokkaampia rahastoja, jotka ovat tuloslähtöisiä, mutta meidän on lopetettava hölynpöly, hulluus, jossa yhteiskunniltamme riisutaan olennaiset julkiset palvelut.
Tamás Deutsch
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, mielestäni vahva ja tehokas koheesiopolitiikka on uskomatonta. Ilman poliittista yksimielisyyttä - tai jos haluatte, poliittista yhteenkuuluvuutta - jota politiikan kehittäminen ja täytäntöönpano vaativat, puheenjohtaja Hübnerin kysymykset ja niihin liittyvä päätösluonnos tukevat mielestäni poliittista yksimielisyyttä poliittisten ryhmien, poliittisten perheiden ja ehkä jopa EU:n eri toimielinten välillä.
Tältä kannalta tarkasteltuna minusta on mahdotonta hyväksyä tämän päivän keskustelussa kuultua seireeninlaulua BKT:lle tärkeimpänä ja yksinomaisena indikaattorina aluekehitystukea koskevan kelpoisuuden mittarina. Haluaisin ilmaista ehdottoman ja yksiselitteisen tukeni Jan Olbrychtin ja Erminia Mazzonin vahvoille näkemyksille, nimittäin Euroopan parlamentin aiemmissa keskusteluissa mainitsemilleni vahvoille näkemyksille, jotka myös komission jäsen Hahn jakaa, että vaikka BKT ei kerro kaikista kehitysvaiheen ulottuvuuksista, se on silti luotettavin saatavilla oleva indikaattori. Jäsenvaltioiden tasolla päätöksentekijät voivat tietysti käyttää vaihtoehtoisia indikaattoreita sen mahdollisten puutteiden poistamiseksi ja ottaakseen huomioon kehityksen ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyvät näkökulmat. Eurooppalaisen yhteisvastuun vahvistamiseksi ja sen takaamiseksi, että jäsenvaltiot voivat edistyä menestyksekkäästi, on kuitenkin olennaisen tärkeää, että BKT säilyy perustavanlaatuisena ja yksinomaisena indikaattorina varojen jakamiseksi EU:n tasolla.
Sylvana Rapti
(EL) Arvoisa puhemies, Euroopan sosiaalirahasto on väline, perusväline, paremman Euroopan rakentamiseksi, jotta me kaikki voimme muokata kansojen ja valtioiden välistä yhteisvastuuta. Kuten kaikkien muidenkin välineiden osalta, on kuitenkin hyvin tärkeää miettiä, miten meidän pitäisi käyttää sitä.
Arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, jos kuvitellaan, että Euroopan sosiaalirahasto on vasara, voimme hakata sillä nauloja, jotka pitävät EU:n rakenteen vakaana. Jos kuitenkin olemme huolimattomia ja tämä vasara putoaa jalallemme, emme voi sitten enää kävellä. Käytin tätä mielikuvaa osoittaakseni, että vaikka luomme parhaan mahdollisen rakenteen, parhaan mahdollisen infrastruktuurin, jos unohdamme, että rakennamme sitä EU:n kansalaisille, sitten epäonnistumme. EU:n rakenteen on oltava vakaa, jos ihmiset aikovat elää ja kukoistaa siinä ja työskennellä ihmisarvoisissa työpaikoissa, joissa on tulevaisuudennäkymiä.
Arvoisat komission jäsenet, älkää koskaan unohtako, että Euroopan sosiaalirahaston perusinvestointi on ihminen.
Jan Kozłowski
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, koheesiopolitiikka olisi säilytettävä ja sitä olisi vahvistettava uudessa rahoituskehyksessä.
Unionin perusperiaatteiden, solidaarisuus- ja toissijaisuusperiaatteiden, mukaisesti koheesiopolitiikalla pitäisi tukea niitä alueita, joilla on suurin ero kurottavana infrastruktuurin, talouden, teknologian, työllisyyden tai yhteiskunnallisen yhdentymisen osalta ja jotka eivät omilla resursseillaan pysty tätä eroa kuromaan umpeen. Tällä tuella olisi edistettävä aluekehityksen kattavia strategioita, joissa on myös kansallisella tasolla ja unionin tasolla vahvistettuja tavoitteita. Koheesiopolitiikan pitäisi ylittää aluekehityspolitiikan puitteet ja sen pitäisi sisältyä liikenteen, energian, koulutuksen, tutkimuksen, kehityksen ja työllisyyden kaltaisiin alakohtaisiin politiikanaloihin.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Arvoisat komission jäsenet Andor ja Hahn, koheesiopolitiikka on Euroopan unionin onnistuneinta ja näkyvintä yleistä politiikkaa. Se on myös merkittävä väline, jota unioni tarvitsee erittäin paljon myös tulevaisuudessa. Uusien Baltian ja Keski-Euroopan jäsenvaltioiden lähentyminen ei ole millään muotoa valmis. Lisäksi tietyt Espanjan, Portugalin ja Kreikan alueet tarvitsevat näitä rahastoja.
Olisi kuitenkin virheellistä olettaa, että koheesiopolitiikan ainoa tarkoitus on edistää lähentymistä, koska se on kattavin yhdennetty investointipolitiikka, jolla tuetaan EU 2020 -strategian tavoitteita. Olisi vakava virhe hajottaa tämä koheesiopolitiikka. Se olisi sama kuin Euroopan unionin hajoaminen. Maatalouden ja maaseudun kehityksen valiokunnan jäsenenä katson, että meidän on hyvin tärkeää pyrkiä tulevaisuudessa saamaan aiempaa enemmän harmoniaa ja vuorovaikutusta aluepolitiikan ja maaseudun kehitystä koskevan politiikan välille.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Arvoisa puhemies, koheesiopolitiikka on ollut tarpeellista ja se on ollut onnistunutta.
Mielestäni nyt on uskallettava katsoa rohkeasti eteenpäin ja on uskallettava myös kysyä, menevätkö rahat tänä päivänä oikeisiin kohteisiin ja vaikuttavatko ne siten, kuin on tarkoitettu. Rahaa jaetaan sinne ja tänne, sitä ei jaeta tänä päivänä enää kaikista köyhimmille alueille ja sinne, missä sitä todella tarvittaisiin. Minusta on aika miettiä, onko koheesiopolitiikkaa syytä kansallistaa ja EU-tasolla ohjata yhteisiä varoja vain todelliseen tarpeeseen.
Toiseksi haluan tuoda esille sen, että byrokratiaa on ehdottomasti pienennettävä - nyt rahoista menee 30-40 prosenttia byrokratiaan ja se on kyllä aivan liikaa.
Petru Constantin Luhan
(RO) Euroopan unionin koheesiopolitiikan saavutukset ja lisäarvo, jonka se voi tuoda EU 2020 -strategialle, ovat kiistämättömiä. Tämän politiikan tehtävää alueiden kilpailukyvyn vauhdittamisessa ja niiden kasvavan sopeutuvuuden edistämisessä on myös korostettava.
Vaikka koheesiopolitiikan ensisijaiset tavoitteet olisi mukautettava EU 2020 -tavoitteisiin, mielestäni joustavuutta pitäisi olla riittävästi, jotta alueelliset erityispiirteet voitaisiin ottaa huomioon ja jotta suuremmassa tarpeessa olevia heikompia alueita voitaisiin tukea, jotta ne voivat selvitä sosio-ekonomisista vaikeuksistaan ja luonnonhaitoistaan ja jotta eroja voidaan vähentää.
Vahva, asianmukaisesti rahoitettu Euroopan unionin aluepolitiikka, joka tarjoaa etuja kaikille EU:n alueille, on ennakkoedellytys tulevien tavoitteidemme saavuttamiselle.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Arvoisa puhemies, kiitän tilaisuudesta osallistua keskusteluun, joka on aina erittäin kiinnostava jäsenille, jotka tulevat saarilta ja elävät saarilla, kuten minä Kanariansaarilla. Teen niin aluepolitiikasta äskettäin käytyyn keskusteluun osallistumiseni mukaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan nojalla, ja esitän vain kolme lyhyttä huomautusta.
Ensiksi haluaisin panna merkille, että tämän keskustelun koheesiopolitiikan taloudellisista, sosiaalisista ja alueellisista näkökohdista on oltava johdonmukainen kaudeksi 2014-2020 laadittujen rahoitusnäkymien kanssa. Ei kriisistä huolimatta vaan juuri kriisin takia yhteenkuuluvuuden tavoite on entistä tärkeämpi.
Toiseksi haluaisin panna merkille, että koheesiopolitiikka ei ole alakohtaista politiikkaa vaan monialaista politiikkaa, mikä tarkoittaa, että koheesiopolitiikan alueellista ulottuvuutta ei voida käsitellä erityisenä alakohtaisena politiikkana vaan sen on pikemminkin katettava energia-, liikenne-, viestintä- ja innovaatiopolitiikka.
Kolmanneksi haluaisin panna merkille, että tämä on erityisen tärkeää saarialueille, jotka kaikki ovat Euroopan unionin ulkorajoilla ja siksi erittäin heikossa asemassa ihmiskauppaa koskevan turvallisuuden sekä globalisaation uhkien osalta.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, kuten tiedämme, 27 jäsenvaltiolla, joilla on paljon alueita, kaupunkeja ja yhteisöjä ja 500 miljoonan väestö, on tietenkin valtavasti erilaisia tarpeita ja ongelmia. Kaikilla Brysselissä tehdyillä EU:n aloitteilla on lisäksi alueelliset ja paikalliset vaikutukset.
Heikossa asemassa olevien alueiden saatavilla on 1970-luvulta asti ollut rakenteellista apua sen varmistamiseksi, että talouden ja vaurauden kasvu on maantieteellisesti tasapainossa. Nykytilanteen perusteella emme kuitenkaan näytä päässeen lähemmäksi näiden tavoitteiden saavuttamista. Esimerkiksi Irlannin ja Kreikan alueille tukina maksetut miljardit eivät ole suojelleet niitä kokemasta rahoitus- ja talouskriisin täyttä voimaa. Alueet, jotka menettivät tavoitteen 1 kohdealueen asemansa vuoden 2004 laajentumisen aikana, eivät pärjää juuri paremmin. Niiden tilanne on parantunut vain tilastollisesti, toisin sanoen paperilla, mutta on tunnettu tosiasia, että paperia ei voi syödä. Laajat alueet saattavat osoittaa vahvaa kasvua, mutta niillä voi olla samalla pieniä alueita, jotka kamppailevat selviytymisestä.
Meidän on siksi tehtävä koheesiopolitiikasta tehokkaampaa ja yksittäisistä hankkeista kestävämpiä.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Minun mielestäni Euroopan komission pitäisi selittää selkeästi ja yksityiskohtaisesti, miten koheesiorahastojen ja yhteisen maatalouspolitiikan rahastojen välillä voidaan saada aikaan synergiaa, koska näiden rahastojen toiminnan yhdenmukaistaminen loisi enemmän lisäarvoa EU:n sosiaalisille toimille ja auttaisi meitä saavuttamaan tavoitteemme tehokkaammin.
Viimeisenä vaan ei vähäisimpänä, tuen niitä, jotka ovat tänään kehottaneet yksinkertaistamaan kaikenlaisia rahastoja koskevia sääntöjä sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Tuen myös kollegoitani, jotka ovat todenneet, että BKT:n on pysyttävä tukikelpoisuuden määrittämisessä tärkeimpänä kriteerinä.
Derek Vaughan
(EN) Arvoisa puhemies, Wales on hyötynyt valtavasti rakennerahoituksesta. Ei ole siksi yllättävää, että tuen nykyistä koheesiopolitiikan perustaa.
Mielestäni rakennerahoitusta pitäisi antaa EU:n kaikkien alueiden saataville ja niille alueille, joilla ei ole enää lähentymisasemaa, olisi annettava riittävää tukea. Mielestäni kilpailukyky pitäisi säilyttää, ja siksi kehotan kaikkia asiasta kiinnostuneita kollegoita osallistumaan tänä iltapäivänä alueiden komitean järjestämään marssiin.
Lopuksi, minun mielestäni Euroopan sosiaalirahaston pitäisi pysyä koheesiopolitiikan osana eikä sitä saisi siirtää alakohtaisiin hankkeisiin. Odotan innokkaasti viidennen yhteenkuuluvuudesta laaditun kertomuksen julkaisua marraskuun 9. päivän tienoilla. Odotan erityisen innokkaasti joistakin yksityiskohdista puhumista, muun muassa prosessin yksinkertaistamisesta, erityisesti hakijoiden osalta. Odotan innokkaasti myös kaupunkialueen määritelmästä keskustelua. Se on meille hyvin tärkeä keskustelun aihe.
Meidän on tietysti myös varmistettava, että koheesiopolitiikalla ja rakennerahastoilla on tulevaisuudessa riittävät varat.
José Manuel Fernandes
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, jos tarkastellaan koheesiopolitiikan tavoitteita, EU:n lisäarvoa on selkeästi. Se osoittaa EU:n yhteisvastuuta vähentämällä alueellista epätasa-arvoa ja edistämällä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Sillä täytyy kuitenkin sen saavuttamiseksi olla riittävät talousarviomäärärahat. Koheesiopolitiikan on myös oltava riittävän joustavaa alueellisten erityisominaisuuksien käsittelemiseksi, erityisesti vähemmän kehittyneillä alueilla, ja bruttokansantuote olisi säilytettävä tärkeimpänä kelpoisuuskriteerinä.
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa on yhteensovitettava koheesiopolitiikan rahastojen kanssa tehokkuuden lisäämiseksi ja tulosten parantamiseksi. Tuen myös komissiolle osoitettua kehotusta tehdä arviointi koheesiopolitiikan rahastojen käytöstä, jotta näiden rahastojen käyttöastetta parantavia toimenpiteitä voidaan ottaa käyttöön erittäin nopeasti.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Arvoisa puhemies, Eurooppa 2020 -strategian piti olla Euroopan taloushistorian syvimmän kriisin jälkeen ikään kuin uusi alku ja uusi avaus, mutta Eurooppa 2020 -strategian jälkeistä keskustelua on hallinnut pelkästään budjettikuri. Tuntuu, että suurimmat suosionosoitukset saa se, joka sanoo, että pitää leikata enemmän. Neuvosto leikkaa, jäsenvaltiot leikkaavat, ja nyt vaikuttaa siltä, että täällä parlamentissakin on sellainen tunnelma, että myös EU:n budjettia pitää leikata.
Eihän näin rakenneta tulevaisuutta! Pian Euroopan unionissa ei ole koheesiopolitiikkaa, eikä aluepolitiikkaa, eikä työllisyyspolitiikkaa, eikä talouspolitiikkaa, on vain finanssipolitiikkaa. Komission jäsenet Hahn ja Andor, oletteko te huolestuneita tästä yleisestä leikkausilmapiiristä? Uskon, että täällä tällä hetkellä käytävä keskustelu on vähän sinisilmäistä.
Andrzej Grzyb
(PL) Arvoisa puhemies, lausuntonne, arvoisa komission jäsen Hahn, siitä, että koheesio- ja aluepolitiikka on hyvässä kunnossa ja että sen pitäisi olla politiikkaa, joka on lähellä kansalaisia ja joka kattaa erilaisia ja hyvin suunniteltuja välineitä, on - nähdäkseni - hyvä vastaus täällä parlamentissa tänään esitettyyn kysymykseen.
Meille kaikille vaikean kriisin voittaminen ja vuoden 2020 taloudellisen strategian tavoitteiden saavuttaminen edellyttävät koheesiopolitiikkaa ja selkeitä tavoitteita sekä jäsenvaltioiden että alueiden osalta. Olemme nimenneet tämän vuoden Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodeksi. Aiomme myös jatkaa tämän tavoitteen kanssa vuoteen 2020 asti. Emme saa sitä aikaan, jos Euroopan sosiaalirahastoa ei liitetä koheesiopolitiikkaan. Sitä myös paikallisviranomaiset odottavat, ja tämä on sanottu myös niitä edustavassa alueiden komiteassa. Meidän pitäisi siksi kiinnittää tässä parlamentissa erityistä huomiota paikallisviranomaisten lausuntoon.
Inés Ayala Sender
(ES) Arvoisa puhemies, tiedetään hyvin, että alueellinen yhteenkuuluvuus sekä jäsenvaltioiden ja niiden alueiden taloudellinen ja yhteiskunnallinen kukoistus edellyttävät viestintäverkkoja, joilla helpotetaan ja mahdollistetaan todellinen ihmisten, tavaroiden ja palvelujen vapaa liikkuminen yli rajojen. Ne edellyttävät näitä verkkoja, jotta voidaan taata suurempi yhtenäisyys liikkuvuusjärjestelmien välillä, suurempi yhtenäisyys taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteiden välillä ja Euroopan laajuisten verkkojen suunnittelu, jotka jätetään usein huomiotta tai toteutetaan rinnakkain varmistamatta tarvittavien mallien käyttöä.
Tähän mennessä Euroopan laajuisia verkkoja koskeva EU:n politiikka on kuitenkin törmännyt säälittävään ja räikeään rahoituksen puutteeseen sekä Euroopan unionilta että jäsenvaltioilta erityisesti rajat ylittävissä osissa, jotka katsotaan kaikkialla ei-kenenkään-maaksi.
On totta, että niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat onnistuneet sovittamaan yhteen nämä kaksi politiikkaa, on ollut kerrannaisvaikutus, joka on edistänyt nopeasti historiallisesti jälkeenjääneitä alueita, kaupunkeja ja niiden kansalaisia ja sisällyttänyt ne meidän kaikkien haluamaan yhteenkuuluvuuteen.
Tästä johtuu, että saavuttaaksemme keskeisen tavoitteen, joka koskee erojen kaventamista ja alueiden ja kansalaisten tuomista lähemmäksi vaurauden ja hyvinvoinnin aluettamme parempien viestintäkanavien avulla, meidän on lisättävä vuoden 2013 jälkeistä aikaa koskevaan keskusteluun vakava keskustelu kiireellisestä tarpeesta taata lopultakin riittävä rahoitus Euroopan laajuiselle verkolle.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, koheesiopolitiikka kattaa ja yhdistää erilaisia kauaskantoisia kehitystavoitteita ja sekä alueiden että erilaisten sosiaalisten ryhmien odotuksia. Koheesiopolitiikan saavutukset ja siitä saadut kokemukset osoittavat, että se voi ja sen pitäisi olla politiikkaa, jolla vastataan Eurooppa 2020 -strategian sisältämiin uusiin haasteisiin.
Talouskasvun nopeutuminen ei aina näy köyhyyden vähentymisenä. Siksi Euroopan sosiaalirahastolla on niin merkittävä osa ja siksi meidän on sovitettava yhteen erilaisia poliittisia strategioita. Työpaikkojen luomisesta ja tarpeisiin mukautetusta koulutus- ja uudelleenkoulutusjärjestelmästä on tulossa poikkeuksellisen merkittävää. Koheesiopolitiikka on kestävän kehityksen täytäntöönpanon perusta kaupunkitaajamissa ja maaseutualueilla, koska siinä otetaan huomioon niiden erityisluonne ja mahdollisuudet. Erilaisten poliittisten strategioiden asianmukaisen koordinoinnin ansiosta maaseuturahastolla ja muilla rahastoilla voidaan vähentää kaikkia viivästyksiä kehityksessä ja ottaa huomioon vähemmän kehittyneiden alueiden, myös maaseutualueiden, erityisluonne.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Koheesiopolitiikat eivät ole vain jälleen yksi Euroopan yhdentymisen väline, vaan niihin voidaan suhtautua itse EU:n hankkeen todellisena ruumiillistumana ja dynaamisena todisteena siitä; kansalaisten yhteisönä, joka jakaa yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden ja yhteisvastuun arvot.
Tällä perusteella voimme ymmärtää vaatimuksen, että koheesiopolitiikkaa olisi kohdennettava kaikkiin alueisiin ja että kelpoisuuskriteerejä pitäisi laajentaa nykyistä bruttokansantuotetta henkeä kohti koskevaa kriteeriä laajemmalle niiden saamiseksi oikeudenmukaisemmiksi. Emme saa kuitenkaan kadottaa näkyvistä ensisijaista ja perimmäistä koheesiopolitiikan tarkoitusta, joka on yhdenvertaisen elintason aikaansaaminen kaikille eurooppalaisille, ja se tarkoittaa, että on aina kiinnitettävä erityistä huomiota köyhimpiin alueisiin, kuten joihinkin syrjäisimpiin alueisiin, jotka todella tarvitsevat niille erityisiä toimenpiteitä.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Haluaisin pyytää Euroopan komissiota varmistamaan, että Euroopan unionin tulevassa taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevassa politiikassa osoitetaan suuria määriä liikennealalle, erityisesti intermodaalisuuteen, ja myös asuntojen energiatehokkuuteen. Mielestäni näillä investoinneilla luodaan toisaalta työpaikkoja paikallisella ja alueellisella tasolla ja samalla edistetään näiden alojen pienten ja keskisuurten yritysten taloudellista hyvinvointia ja kehitystä.
Viimeisenä vaan ei vähäisimpänä, arvoisa komission jäsen Hahn, toivon, että vuoden 2013 jälkeen meillä on erillinen budjettikohta Euroopan unionin Tonavan alueen strategialle. Haluaisin mainita, että Euroopan unionin Itämeren alueen strategialla on 20 miljoonaa euroa vain vuotta 2011 varten. Euroopan unionin Tonavan alueen strategiasta saattaa tulla yksi Euroopan unionin onnistuneimmista hankkeista.
Iosif Matula
(RO) Koheesiopolitiikkaa vuoden 2013 jälkeen koskevan tämänpäiväisen keskustelun ajoitus on juuri oikea, kun otamme huomioon, että Brysselissä järjestetään Open Days -tapahtuma.
Se, että useat osallistujat useimmilta Euroopan alueilta ovat tulleet tänne esittämään aloitteensa, ponnistuksensa ja tuloksensa sekä tyytymättömyytensä monilla aluekehityksen aloilla, vahvistaa käsitystäni, että EU:n koheesiopolitiikasta on konkreettisia tuloksia.
Yksi nykyisen ohjelmakauden aikana käsiteltävänä erityinen näkökulma on se, miten tehokkaasti rahastoja käytetään. Meidän on keskityttävä täytäntöönpanotoimenpiteisiin, joilla pyritään nostamaan osoitettujen varojen käyttöastetta, erityisesti niillä alueilla, joilla on tässä suhteessa vaikeuksia. Siksi EU:n tasolla ja kansallisella ja alueellisella tasolla on jatkettava ponnistuksia koheesiopolitiikan täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi. Menettelyjen yksinkertaistamisen ja tehokkaan ja asianmukaisen rahoitushallinnon takaamisen välillä on säilytettävä ehdottomasti tasapaino, jotta voidaan laatia politiikkaa, jonka täytäntöönpano on helppoa ja näkyvyys suurempaa.
Seán Kelly
(GA) Minulla ei ole paljon aikaa, arvoisa puhemies. Keskityn siksi vain muutamaan kohtaan.
(EN) Arvoisa puhemies, ensiksi, ESR:ää ei voida kansallistaa uudelleen aivan kuten YMP:täkään ei voida kansallistaa uudelleen. Tarvitsemme enemmän, ei vähemmän, EU:ta.
Toiseksi, hakemusprosessia on ehdottomasti yksinkertaistettava. Olen tavannut ryhmiä, jotka eivät ole viitsineet hakea tukea, vaikka ne ovat täysin oikeutettuja rahoitukseen, koska hakeminen on niin monimutkaista. Jotkut itse asiassa palkkaavat asiantuntijan tekemään hakemuksen puolestaan. Se on naurettavaa, ja sen on loputtava.
Kolmanneksi, minun mielestäni sekä tavoite 1 että tavoite 2 on säilytettävä. Edustin ryhmääni Mannheimissa ja näin tavoitteen 2 edut. Mielestäni se on tärkeää.
Lopuksi haluan myös sanoa, että on harkittava - vaikka jotkut PPE-ryhmän kollegoistani eivät ole kanssani samaa mieltä - että BKT ei olisi yksinomainen kriteeri. Sen pitäisi ehdottomasti olla tärkein kriteeri, mutta ei ainoa. Mielestäni meidän on käytävä se keskustelu, ja odotan sitä innokkaasti.
Luís Paulo Alves
(PT) Euroopan sosiaalirahasto on luultavasti eniten yhteenkuuluvuutta edistävä väline. Siksi se on sovitettava tiiviisti yhteen aluekehitysrahaston kanssa. On olennaisen tärkeää omaksua paikallistason näkökulma ratkaistaviin ongelmiin: toisin sanoen, maailmanlaajuinen näkemys paikalliseen toimintaan. Paikallis- ja alueviranomaiset tietävät parhaiten, mikä tilanne on itse paikalla, miten paljon tarvitaan investointeja työpaikkojen luomiseen ja mitkä ovat niiden alueella sopivimmat toimenpiteet työllisyyden edistämiseksi. Meidän on otettava huomioon alueiden myönteiset kokemukset.
Azoreilla, syrjäisimmällä alueella, jossa työttömyyttä on tavallisesti paljon, työttömyysaste on nyt 6,5 prosenttia, alhaisin Portugalissa. Se johtuu suurelta osin työllisyyden osalta käytettävästä etukäteissuunnittelusta, jossa esitetään, mihin tekijöihin on puututtava ja miten halutut tavoitteet saavutetaan, sekä ESR:n käytöstä toiminnallisena välineenä tässä strategiassa, jossa käsitellään koulutusta ja työllisyyden edistämistä.
Koheesiopolitiikan soveltaminen kaikkialla on ainoa tapa varmistaa Eurooppa 2020 -strategian onnistuminen.
Piotr Borys
(PL) Arvoisa puhemies, koheesiopolitiikka tai aluepolitiikka voisi olla yksi Euroopan unionin kehityksen tärkeimmistä liikkeellepanevista voimista. Se on politiikkaa, joka on kansalaisen kannalta suotuisampi kuin useimmat muut ja jossa keskitytään käytännöllisiin tavoitteisiin ja merkittävien käytännön ongelmien ratkaisemiseen. Meidän on siksi täydennettävä alueellista yhteenkuuluvuutta koskevia asioita koheesiopolitiikan puitteissa. Teiden rakentaminen, suurnopeusjunayhteydet ja täydellinen yhteenkuuluvuus, jolla lisätään liikkuvuutta koko EU:ssa, ovat keskeisiä kysymyksiä.
Euroopan sosiaalirahaston osalta näyttää siltä, että emme pysty panemaan täytäntöön Eurooppa 2020 -strategian kunnianhimoisia ehdotuksia. Tällä hetkellä kolmasosalla eurooppalaisista ei ole ammattipätevyyttä. Mielestäni tästä rahastosta pitäisi pääosin investoida tällä hetkellä juuri ammattikoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, ja sillä pitäisi lisätä tutkintojen suorittamista eurooppalaisessa yhteiskunnassa. Tämä rahasto voidaan lisäksi kohdentaa sosiaalista osallisuutta koskevien kysymysten lisäksi EU:n kansalaisten suurempaan ammatilliseen liikkuvuuteen.
Miroslav Mikolášik
(SK) Aluekehityspolitiikka on keskeinen osa Euroopan unionin taloudellista, yhteiskunnallista ja alueellista kehitystä, ja sen järjestelmällinen nykyaikaistaminen vastauksena uusiin suuntauksiin ansaitsee siksi erityishuomiota, ja sen on oltava Euroopan unionin ensisijainen tavoite myös vuoden 2013 jälkeen.
Aiemmin saatujen runsaiden kokemusten on johdettava toistuvien virheiden poistamiseen, suurempaan tehokkuuteen ja koheesiopolitiikan nopeaan ja laadukkaaseen täytäntöönpanoon sekä kumppanuuden joustavaan toimimiseen ja suurempaan avoimuuteen. Uskon lujasti, että koheesiopolitiikan täytäntöönpano on tulevaisuudessa suunnattava enemmän tuloksiin ja tulosten laatuun, mikä edellyttää aluepolitiikkaa ja koheesiopolitiikkaa täytäntöönpanevien ohjelmien tehokkuuden parempaa valvontaa ja arviointia, jotta resurssit menevät infrastruktuuriin, tieteeseen ja tutkimukseen ja työttömyyden torjuntaan - yritysten ja kansalaisten osalta - jotta alueet voivat kehittyä ja saada parhaat kiinni.
Silvia Costa
(IT) Arvoisa puhemies, haluaisin ilmaista tukeni Euroopan sosiaalirahaston oman talousarvion ja omien sääntöjen säilyttämiselle siitä huolimatta, että sitä yhdennetään enemmän kaikkiin toisiin rakennerahastoihin.
Sääntöjä on kuitenkin tarkistettava ainakin viidellä alueella: tuloksia, eikä vain menettelyjä on yksinkertaistettava ja valvottava enemmän; kokemuksia on todella hyödynnettävä, esimerkiksi Italian alueilla kahden viime vuoden aikana saatua kokemusta kattavien opastus-, koulutus-, uudelleenkoulutus- ja tukipakettien tarjoamisesta, joilla autetaan irtisanottuja tai työttömiä pääsemään töihin pk-yrityksiin; koulutuskumppanuuksia on edistettävä koulutuslaitosten, yliopistojen ja yritysten välillä, jotta voidaan tarjota mahdollisuuksia jatkuvaan koulutukseen, jossa otetaan huomioon uusien taitojen tarpeet; tarvitaan lisää kansainvälisiä hankkeita, jotka ovat tähän mennessä olleet vain kokeellisia; ja tarvitaan lisää kansallisia ja kansainvälisiä työn ja opiskelun yhdistäviä hankkeita nuorille.
Katson, että muun muassa näiden kohtien perusteella meidän on käsiteltävä uudelleen mahdollisuutta ottaa käyttöön uudet säännöt Euroopan sosiaalirahastolle.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, puhumme koheesio- ja aluepolitiikasta. Kuten jotkut teistä jo saattavat tietää, yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta vuoteen 2020 asti on vuodettu asiakirja, jossa käsitellään myös tulevaisuuden alueellisia haasteita. Kaikkien politiikanalojemme välillä on siis yhteyksiä. Haluamme kussakin niistä asianmukaisesti rahoitetut poliittiset puitteet.
Minulla on muutamia huomautuksia päätöslauselman osalta. Jäsenvaltioissa tarvitaan myös johdonmukaisuutta. Joissakin jäsenvaltioissa koheesio- ja aluepolitiikalla aikaansaatu hyvä työ on tehty tekemättömäksi. Tapasimme tällä viikolla alueviranomaisia, jotka puhuivat valtavasta turhautumisen määrästä heidän yrittäessään saada rahoitusta. Heidän ääntään on kuultava, mutta heitä on myös kuunneltava ja heille on vastattava.
Tuen tätä päätöslauselmaa.
Csaba Sógor
(HU) Euroopan unionin koheesio- ja aluepolitiikka on erittäin tärkeää, ei vain kilpailukyvyn lisääntymisen takia vaan myös siksi, että yhtenäistä EU:ta koskeva käsite voidaan toteuttaa käytännössä. Luulen, että me kaikki olemme samaa mieltä siitä, että todella yhtenäinen EU rakennetaan vain keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, jos talouskehityksen tasot ovat tasapainossa EU:ssa. EU 2020 -strategian tehokkaalle täytäntöönpanolle ja sen tavoitteiden saavuttamiselle on välttämätöntä, että kaikki eri kehitystasolla olevat alueet hyötyvät prosessista. Siksi on olennaisen tärkeää pitää koheesiopolitiikan varat nykyisellä tasollaan vähiten kehittyneiden alueiden saatavilla. Meidän on estettävä EU:ta jakautumasta kahtia EU:hun vuodesta 2004 alkaen liittyneiden jäsenvaltioiden kiinnikuromisprosessin hidastumisen takia.
Anna Záborská
(SK) Meidän on kaikissa näissä strategioissa ja puitteissa pidettävä mielessä perusasia, että EU:n tarkoituksena ei ole rakentaa ulkomuseota. Se ei ole kommunistinen utopia, jossa kaikki tekevät työtä ja jokainen saa, mitä haluaa. Euroopan sosiaalirahasto ei ole väline sellaisten ajatusten täytäntöönpanoon. Se on väline, jolla autetaan kehitystä, mutta ennen kaikkea sillä annetaan apua niille, jotka eivät pysty auttamaan itseään.
Jos ihmiset kamppailevat työn, asunnon, ruoan tai terveyden kanssa, meidän on autettava heitä - sitä tarkoittaa yhteisvastuu. Se ei tarkoita keinotekoisesti luotuja työpaikkoja, jotka vääristävät työmarkkinoita, eikä se tarkoita yhteiskunnallisten ja alueellisten erojen tasoittamista, joka haiskahtaa egalitarismilta. Ellemme halua jakaa ruhtinas Potemkinin kohtaloa, meidän pitäisi välttää käyttämästä sanaa "sosiaalinen" useammin kuin sanaa "vastuullinen". Maailmanlaajuinen rahoituskriisi on meille varoitus epärealistisuudesta ja vastuuttomuudesta.
Jiří Havel
(CS) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää tämän päivän esittelystä ja sitä seuranneesta hedelmällisestä keskustelusta. Se täyttää minut valtavalla optimismilla. Se, että koheesiopolitiikan tarpeesta on olemassa yhteisymmärrys, on epäilemättä hyvä uutinen kaikille, ja se, että tässä parlamentissa on yhteisymmärrys, on tietysti vielä parempi.
Haluaisin kiittää komissiota siitä, että se on valmistautunut helpottamaan rahastojen vähentämistä. Minulla oli tilaisuus tarkastella sen ehdotusta, ja se on ehdottomasti askel oikeaan suuntaan.
Lopuksi haluaisin panna merkille, että yhteenkuuluvuudessa on absoluuttinen ja suhteellinen ulottuvuus. Absoluuttinen on se, minkä me ymmärrämme tueksi muita köyhemmille alueille, mutta suhteellinen ulottuvuus yksittäisissä jäsenvaltioissa on yhtä tärkeä. Mainitsen sen varmistaakseni, ettei sitä unohdeta.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, ensiksi haluaisin kiittää komission jäsentä Hahnia, entistä Itävallan tiede- ja tutkimusministeriä, siitä, että hän on aloittanut uuden keskustelun, jolla on suuri vaikutus kasvun edistämiseen EU:ssa. Jos EU:n kaikki pienet ja keskisuuret yritykset voisivat luoda yhden uuden työpaikan, meillä ei olisi enää työttömyyttä EU:ssa. Meidän pitäisi siksi miettiä, miten voimme antaa näille pienille ja keskisuurille yrityksille valmiudet palkata uusia työntekijöitä ja myös omaksua aiempaa aktiivisemman aseman kansainvälisillä vientimarkkinoilla.
Tutkimus- ja liikenneinfrastruktuurit ovat kuitenkin myös merkittäviä huolenaiheita. Komissiolla on edessään valtavia tehtäviä idän ja lännen välisen yhteyden rakentamisessa uudelleen, esimerkiksi Pariisista Budapestiin, tai pohjoisen ja etelän välisen yhteyden osalta. Näillä aloilla voidaan luoda EU:ssa tällä hetkellä kipeästi tarvittuja uusia työpaikkoja.
Nuno Teixeira
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, koheesiopolitiikka on EU:n yhteisvastuun merkittävä pilari. Yhteenkuuluvuuden avulla voimme saavuttaa tavoitteen alueellisten erojen vähentämisestä ja edistää yhtenäistä kehitystä koko Euroopan unionissa. Meidän on luotava tulevalle kaudelle 2014-2020 puitteet, joissa aluepolitiikkaa voidaan tehostaa. Hyvää hallintoa on edistettävä kaikilla tasoilla alue- ja paikallisviranomaisten suuremman osallistumisen avulla toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen, kuten uudessa Lissabonin sopimuksessa säädetään.
Syrjäisimpien alueiden erityisoloja ei saa unohtaa. Tällä alueiden ryhmällä on valtavia haasteita, ja niiden on voitava tulevaisuudessa edelleen hyötyä EU:n politiikanalojen täytäntöönpanoa koskevista erityissäännöksistä. Bruttokansantuotteen on pysyttävä tärkeimpänä kelpoisuuskriteerinä, mutta meidän on otettava muita indikaattoreita huomioon tarjotaksemme kokonaisvaltaisemman kuvan alueellisesta tilanteesta.
Johannes Hahn
Arvoisa puhemies, tämä on ollut hyvin vilkas ja vastuuntuntoinen keskustelu. Haluaisin kiittää kaikkia osallistuneita. Haluaisin myös muistuttaa kaikille ja toistaa ja vahvistaa sen, että aluepolitiikka on kaikki alueet kattavaa investointipolitiikkaa. Siihen pitäisi suhtautua yhdennettynä politiikkana, ja siksi siinä keskitytään ehdottomasti kaupunkeihin. Se johtuu kuitenkin myös siitä, että kaupunkeihin keskittyy erilaisia politiikanaloja, kuten energian hukkaaminen, energiankulutuksen vähentäminen, energiankäyttö, liikenne ja sosiaaliset ongelmat. Näitä kaikkia tekijöitä meidän on tarkasteltava yleisissä puitteissa.
Tuemme erittäin vahvasti kehotuksia sääntöjen yksinkertaistamiseen. Haluaisin kuitenkin pyytää teiltä tällä alalla ymmärrystä, koska meidän on otettava huomioon myös veronmaksajien vaatimukset. Monet puhujat ovat viitanneet tänään siihen, että tilannetta on yksinkertaistettava, mutta meidän on tehtävä se ottamalla vakiosäännöt käyttöön eri rahastoja varten, mikäli se on toteuttamiskelpoista ja mahdollista.
Haluaisin kiittää teitä keskustelusta ja parlamentin tuesta. Haluaisin kuitenkin myös kehottaa teitä saamaan äänenne kuuluviin kansallisella tasolla, jotta voitte kerätä tukea asioille, joita tänään mainitsitte, jotta aluepolitiikka pysyy tulevaisuudessa EU:n politiikan ytimessä.
László Andor
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, myös minulle tämä on ollut erittäin hyödyllinen ja avulias keskustelu koheesiopolitiikan tulevaisuudesta ja sen ohella Euroopan sosiaalirahaston tulevaisuudesta.
Olen samaa mieltä kaikkien niiden kanssa, jotka korostivat, että tämä on olennaisen tärkeä rahoitusväline, jolla tuetaan Eurooppa 2020 -strategiaa ja sen kolmea tavoitetta: se on älykästä, kestävää ja siinä on mukana kattava kasvu. Kattavan kasvun puitteissa meidän on tuettava molempia tavoitteita: työllisyyden lisäämistä ja köyhyyden vähentämistä. Nämä kaksi liittyvät toisiinsa, ja meidän on tehtävä ESR:stä kykenevä saavuttamaan monenlaisia sosiaalisen asialistan tavoitteita.
On selvää, että keskustelussa määritettiin koheesiopolitiikan suurimmat uhat, kuten alakohtaistaminen tai kansallistaminen, tai yleisten valmiuksien heikentäminen vähentämällä määrärahoja. Meidän on vältettävä näitä tulevaisuudennäkymiä ja määritettävä lisätoimintaa edellyttävät kysymykset. Meidän on varmistettava innovaatiot sen osalta, mitä ESR:stä rahoitetaan ja miten ESR:stä rahoitetaan näitä tavoitteita.
Olen täysin valmis työskentelemään jäsenten kanssa konkreettisten asioiden osalta, esimerkiksi yksinkertaistamisessa, arvioinnin parantamisessa, ehdollisuuden vahvistamisessa, rahoitussuunnittelun mahdollisuuksien selvittämisessä ja muiden rahoituslähteiden kanssa tehtävässä yhteistyössä, koska haasteet ovat valtavat.
Olemme tietoisia käyttöongelmista, erityisesti muutamana vuotena Kreikassa, ja teemme ankarasti työtä yksikköjen kanssa ja jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa poistaaksemme esteet aiempaa nopealta jakamiselta. On komission ja jäsenvaltioiden yhteinen etu edetä siinä. On kuitenkin hyvin selvää ja, yhdessä komission jäsenen Hahnin kanssa, luulen meidän kaikkien olevan samaa mieltä siitä, että meidän on varmistettava, että tulevaisuudessa on vakaa koheesiopolitiikka, ja minun päämääräni on varmistaa, että sen puitteissa on vahva ja näkyvä Euroopan sosiaalirahasto.
Puhemies
- (IT) Olen vastaanottanut kaksi työjärjestyksen 115 artiklan 2 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätettyä päätöslauselmaesitystä .
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan pian.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Dominique Baudis
Äänestämällä tänään, torstaina 7. lokakuuta 2010, päätöslauselmasta Euroopan parlamentti vaatii, että komissio harkitsee koheesiopolitiikan välineiden huomattavaa parantamista. Lissabonin sopimuksen ansiosta yhteenkuuluvuus ei ole enää vain taloudellista ja sosiaalista, se on myös alueellista. Aluepolitiikka on yksi Euroopan yhdentymisen johtotähdistä. Se on toinen otsake unionin talousarviossa, yhteisen maatalouspolitiikan jälkeen. EU:n on omaksuttava yhdennetty strategia alueidensa kehittämistä varten. Rajat ylittävien liikenneyhteyksien kehittäminen on yksi tämän politiikan tärkeimmistä haasteista. Yksi tämän alan ensisijaisista tavoitteista on Pyreneiden halki Ranskan ja Espanjan välillä kulkeva tie, joka koskee erityisesti EU:n lounaista äänestäjäkuntaa. Tällä hetkellä tie- ja rautatieyhteydet eivät vastaa odotuksia. Joillakin alueilla ei ole tällä hetkellä asianmukaisia viestintäkeinoja, vaikka ne ovat yhteydessä sosioekonomiselta kannalta. Eri hankkeet, joita komission on määrä kyseisellä maantieteellisellä alueella edistää, toteutetaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Ne on siksi sisällytettävä keskusteluun koheesiopolitiikasta vuoden 2013 jälkeen.
Vilija Blinkevičiūt
Nykyisessä talous- ja yhteiskuntakriisissä Euroopan sosiaalirahasto on yksi Euroopan unionin tärkeimmistä rahoitusvälineistä massatyöttömyyden sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa. Tällä rahastolla on lisäksi merkittävä asema työntekijöiden koulutuksessa, elinikäisessä ammattikoulutuksessa, työmahdollisuuksien parantamisessa ja työntekijöiden pääsyssä työmarkkinoille. Olen samaa mieltä siitä, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi, erityisesti työllisyys- ja sosiaaliasioiden alalla, meidän on vahvistettava ESR:ää ja lisättävä sen tehokkuutta ja samalla parannettava kyseisen rahaston rahoitusmenettelyjä. Tällä hetkellä tämän rahaston rahoitusjärjestelmä on aivan liian monimutkainen, ja siksi on hyvin tärkeää, että komissio yksinkertaistaa rakennerahastojen rahoitusmenettelyjä ja tekee niistä joustavampia, koska siten jäsenvaltiot voivat käyttää ESR:stä osoitettua rahaa mahdollisimman tehokkaasti ja toimivasti luodakseen uusia ja aiempaa parempia työpaikkoja. Rakennerahastojen rahoituksen osalta emme saa unohtaa avoimuutta ja avuksi osoitetun rahan valvonnan vahvistamista. Kehotan lisäksi komissiota jakamaan ESR:n rahaa tulevaisuudessa vielä tehokkaammalla ja kohdennetummalla tavalla ja ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin varmistaakseen, että EU:n rahat menevät suoraan köyhille ihmisille, jotka tarvitsevat tuota apua eniten. Vain aiempaa tehokkaampi ja vahvempi rahasto voi tulevaisuudessa edistää työttömyyden ja köyhyyden vähentämistä EU:ssa.
Zuzana Brzobohatá
Minun mielestäni suullisen kysymyksen perusteella toimitettu päätöslauselma on merkittävä monessa suhteessa. On ehdottomasti mainitsemisen arvoista, että päätöslauselmaesityksessä esitetyssä yhteisessä kannassa korostetaan nykyiseltä ohjelmakaudelta saatuun kokemukseen perustuvaa kehotusta, että vuoden 2013 jälkeisen ajan koheesiopolitiikan rakenne olisi yksinkertainen, oikeudenmukainen ja avoin. Minä katson, että BKT on tärkein kriteeri tukikelpoisuuden määrittämiselle aluepolitiikan puitteissa. On kuitenkin mahdollista keskustella muiden mitattavissa olevien indikaattorien lisäämisestä tukikelpoisuuden määrittämiseen aluepolitiikan puitteissa, mikäli niiden merkitys voidaan osoittaa. Samalla katson, että on tärkeää säilyttää Euroopan sosiaalirahasto osana rahoitusresursseihin liittyviä yleisiä säännöksiä koskevaa asetusta koheesiopolitiikan puitteissa. Meidän on korostettava, että tällä rahastolla olisi oltava omat sääntönsä. Vuoden 2013 jälkeisen aluepolitiikan ja koheesiopolitiikan laatimisessa pidän ehdottoman välttämättömänä näiden politiikanalojen yhteensovittamista maaseudun kehityksen alalla toisen yhteisen maatalouspolitiikan pilarin kanssa, jotta nämä kaksi politiikkaa eivät toimi toisiaan vastaan ja johda toistensa kanssa ristiriitaisiin päämääriin.
Alain Cadec
Rakennerahastoista edistetään satoja talouteen, yhteiskuntaan ja kulttuuriin liittyviä hankkeita kaikilla EU:n alueilla, ja toiminta on niin lähellä kansalaisia kuin mahdollista. Niiden asema EU 2020 -strategian onnistumisessa on olennaisen tärkeä. Kuten suurin osa kollegoistani aluekehitysvaliokunnassa myös minä katson, että tulevaisuudessa on ehdottomasti taattava vahva ja asianmukaisesti rahoitettu koheesiopolitiikka, joka on suunnattu kaikille EU:n alueille. Viime vuonna huhuttiin, että Euroopan komissio saattaisi suunnitella rakennerahastojen osittaista uudelleenkansallistamista. Sitä ei voida hyväksyä. Taistelen turvatakseni koheesiopolitiikan EU:n lisäarvon alueellisella tasolla. Jotkut haluaisivat myös keskittyä enemmän rakennerahastoihin köyhimmillä alueilla. Se on hulluutta: koheesiopolitiikkaa ei ole tarkoitettu almupolitiikaksi; niin sanotuilla rikkailla alueilla on myös monia sosiaalisia ja taloudellisia rakenteellisia ongelmia. Yhteenkuuluvuus edellyttää yhteisvastuuta kaikkien alueiden välillä. Kannattaisi tutkia rakennerahastojen kelpoisuuden arvioinnissa käytetyn kriteerin asiaankuuluvuutta. Vaikka BKT:n on pysyttävä tärkeimpänä kriteerinä, komission pitäisi myös tutkia muita indikaattoreita, joissa voitaisiin ottaa paremmin huomioon alueelliset ongelmat.
Vasilica Viorica Dăncilă
Me kaikki tiedämme, että Euroopan sosiaalirahasto on tärkein Euroopan unionissa saatavilla oleva rahoitusväline, jolla tuetaan jäsenvaltioiden työllisyystoimia. Meillä on tällä hetkellä EU:n tasolla edessämme kriisinäkymä, ja jäsenvaltioilla on erilaisia valmiuksia selvitä talous- ja rahoituskriisin käynnistämistä tilanteista. Pidän myönteisenä "köyhyyden torjunnan eurooppalaisen foorumin" taustalla olevaa pyrkimystä varmistaa taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, joka saa sopivaa rahoitustukea. Minun mielestäni Euroopan sosiaalirahaston tuen on perustuttava yhteisvastuuseen. Tulevan Euroopan sosiaalirahaston on tuettava alueiden ponnistuksia kouluttaa inhimillisiä resursseja, jotta ne voivat noudattaa kehityksen suuntaviivojaan mahdollisimman alhaisin työvoimakustannuksin.
Zita Gurmai
, kirjallinen. - (EN) ESR on olemassaolonsa ajan aina mukautunut EU:n kulloisiinkin talouden painopistealoihin. On selvää, että ESR:n mukauduttava uudelleen, koska olosuhteet ovat muuttuneet. Sen on mukauduttava EU 2020 -strategiaan, jossa työllisyyden lisääminen on ensisijainen tavoite. Sen on mukauduttava kriisiin. ESR ei ole itsessään kriisinhallintaväline, mutta nyt sen on toimittava kriisiaikana. Emme saisi unohtaa, että vaikka makrotaloudellinen kriisi on ohi, työllisyystaso voi pysyä alhaisena. Työttömyys on EU:ssa lisääntynyt. Joidenkin Euroopan maiden on ollut pakko leikata talousarvioitaan, mikä uhkaa työpaikkoja, erityisesti julkisella sektorilla. Julkisen alan työntekijöistä suurin osa on naisia. Julkisen sektorin lomautukset uhkaavat siksi ensisijaisesti naisia. Naisten osuuden nostaminen työmarkkinoilla on EU 2020 -strategian ja kaikkien järkevien poliittisten päätöksentekijöiden ensisijainen tavoite - naisten osuus on erityisen merkittävää sosiaalisen mallimme suojaamiseksi ja muokkaamiseksi. Meidän pitäisi siksi auttaa niitä, jotka menettävät työpaikkansa talousarvioleikkausten takia. Jotkin maat haluaisivat, että ESR:ää kansallistetaan tietyssä määrin seuraavassa talousarviossa. Minä kuitenkin olen vakaasti sitä mieltä, että Euroopan sosiaalirahaston on pysyttävänä yhdennettynä osana EU:n politiikkaa.
Edit Herczog
Puhuessamme koheesiopolitiikan tulevaisuudesta ja erityisesti politiikan tavoitteista, painopistealoista ja rakenteesta meidän on mainittava EU:n laajuinen EU:n ja alueellisten energiamarkkinoiden yhdentyminen ja strateginen infrastruktuuriverkosto, joka edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä, koska rakennerahastoista rahoitetut kaupungin ja maaseudun kehityshankkeet ovat erittäin merkittävä osa EU:n energiainvestointeja. Niitä ovat muun muassa kaukolämpöinvestoinnit, tietyt energiatehokkuushankkeet ja paikalliset ja alueelliset energiaverkon kehityshankkeet. Meidän on parannettava nykyisten EU:n rahastojen tulevaa käyttöä siten, että sillä tuetaan energiatehokkuustoimenpiteitä, ja kannustettava rakennerahastojen ja koheesiorahaston lähteiden laajempaa käyttöä sitä varten. Energiapolitiikan osalta tutkimukseen, kehitykseen ja kokeisiin käytetyt varat olisi vuoteen 2020 mennessä kaksinkertaistettava nykytasoon verrattuna. Sen pitäisi sisältää huomattava lisäys uusiutuvaan energiaan, älykkäisiin verkkoihin ja energiatehokkuuteen osoitetuissa varoissa. Yksi väline, joka voisi auttaa tämän tavoitteen saavuttamisessa, on Euroopan unionin vuoden 2013 jälkeinen koheesio- ja aluepolitiikka.
Tunne Kelam
On olennaisen tärkeää yhdistää ja mukauttaa EU:n tuleva koheesiopolitiikka EU 2020 -strategiaan, koska vain tämä yhteys voi tarjota kestävää talouskasvua, kilpailukykyä ja uusien työpaikkojen luomista. Emme saisi kuitenkaan samalla antaa koheesiopolitiikan hajaantua. EU 2020 on merkittävä osa tulevaa koheesiopolitiikkaa; se ei kuitenkaan voi korvata sitä. Rahoitussääntöjen radikaalia yksinkertaistamista tarvitaan kipeästi, jotta EU:n varat saadaan paremmin saataville paikallisesti ja kansalaisjärjestöille. Näillä tasoilla on parhaat mahdollisuudet EU:n keinojen tarkoituksenmukaiseen ja kohdennettuun käyttöön. Tässä kohtaa usein liiallinen byrokraattinen vastuuvelvollisuus vie enemmän aikaa ja energiaa kuin todellinen hankkeissa työskentely. Sellainen epätasapaino on koko ajan vakavampi käytännöllinen ja moraalinen este uudelle edistykselle. Seuraavan rahoituskauden puitteita laatiessa on tärkeää sitouttaa ajoissa alueiden ja elinkeinoelämän edustajat. Heidän kokemuksensa ja käytännöllinen järkensä pitäisi katsoa arvokkaaksi panokseksi tulevan aluepolitiikan tehokkaassa täytäntöönpanossa ja lisäresurssien hankkimisessa.
Ádám Kósa
Työllisyys- ja sosiaaliasioiden valiokunnan päätöslauselmaesitys on oikeassa korostaessaan pk-yritysten tuen ja rakennerahastojen välisten synergioiden luomisen merkitystä, koska vaikka Euroopan sosiaalirahasto onkin menestystarina, virheitä tehdään edelleen, ja sen on kamppailtava monien ongelmien kanssa, erityisesti rahoitus- ja talouskriisin aikana. Euroopan talouden elvytyssuunnitelman tarjoamat mahdollisuudet ja sen myönteiset vaikutukset vähenevät myös tulevaisuudessa. Suunnitelman mukaan jäsenvaltiot pystyivät aiemmin yleistä ryhmäpoikkeusasetusta koskevan asetuksen (asetus (EY) N:o 800/2008) nojalla tarjoamaan väliaikaisesti tukia ja korvausta vammaisten työllistämiselle monien ehtojen perusteella.
ESR:ää koskevan ehdotetun yksinkertaistamisen osalta ei pitäisi keskittyä rahaston hallinnointiin liittyviin asioihin. Sen sijaan olisi ensisijaisesti varmistettava, että jäsenvaltiot todella saavat synergiaa (ristikkäistuet ja kelpoisuus) aikaan suunnittelun ja täytäntöönpanon aikana. Lisäksi olisi rajoitettava hyödyllistä pätevyyttä vailla olevien asiantuntijoiden määrän jatkuvaa kasvua, koska heikossa asemassa olevien ryhmien työttömyyttä olisi vähennettävä. Samalla pitäisi vahvistaa asiantuntijoiden verkostoja ja ammattimaista yhteistyötä. Yhdet puitteet tämän saavuttamiseksi voisi olla alueiden sisäisiin yhteyksiin perustuvan rajat ylittävän yhteistyön kehittäminen.
Viimeisenä vaan ei vähäisimpänä haluaisin esittää huomion siitä, mitä komission jäsenet Hahn ja Andor sanoivat: kaupungistumista ja kestävyyttä koskeviin kysymyksiin olisi myös kiinnitettävä enemmän huomiota. Perheiden taakkojen vähentäminen ja perheen perustamista estävän yhteiskunnan tehtävien epätasaisen jakautumisen vähentäminen sekä esteettömyyden parantaminen ovat olennaisen tärkeitä aiempaa aktiivisemman ja terveemmän korkean iän saavuttamisessa ja takaamisessa.
Marian-Jean Marinescu
Koheesiopolitiikka on olennaisen tärkeää Euroopan yhdentymisen prosessissa. Tarvitsemme yhtenäistä EU:n tason aluepolitiikkaa, joka saa aikaan kestävää kasvua, työpaikkojen luomista ja nykyaikaistumista koko Euroopan unionissa. Saavutamme tavoitteemme onnistuneesti ja täysimääräisesti vain EU:n kaikkien politiikanalojen välisellä elinkelpoisella synergialla ja sopivien talousarviovälineiden avulla. Alueellinen näkökulma on otettava täysimääräisesti huomioon osana ehdotettua EU:n talousarvion tarkastusta ja tulevia rahoituspuitteita. Vuoden 2013 jälkeisen koheesiopolitiikan on mahdollistettava helppo ja avoin siirtyminen, joka perustuu sopivaan määrälliseen arviointiin aiemmista kokemuksista ja asiaankuuluvien alueiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten piirteiden asianmukaiseen arviointiin, millä varmistetaan myös niiden konkreettinen edistyminen. BKT:n on pysyttävä tärkeimpänä kriteerinä tukikelpoisuuden määrittämiselle aluepolitiikan nojalla. Muitakin indikaattoreita voidaan kuitenkin hyväksyä niiden toteuttamiskelpoisuuden todistavan kattavan arvioinnin tekemisen jälkeen. Toissijaisuusperiaate, monitasoinen hallinto, strateginen suunnittelu ja aluepolitiikan yksinkertaistettu täytäntöönpano on yhdistettävä tehokkaasti ihanteellisen tasapainon aikaansaamiseksi laadun, tuloksen ja rahoitusvalvonnan välillä.
Jiří Maštálka
Haluaisin sanoa muutaman sanan. Ne, joille on tiedotettu hyvin, tietävät, että keskustelut tämän politiikan tulevasta muodosta alkavat nyt käydä aiempaa kiihkeämmiksi. Joskus esitetään jopa kysymys, pitäisikö tällaista politiikkaa olla olemassa lainkaan. Koheesiopolitiikalla on kannattajansa mutta myös arvostelijansa. Haluaisin mainita koheesiopolitiikan vuonna 1974 tapahtuneen luomisen taustalla olleen perusajatuksen - periaatteen solidaarisuudesta taloudellisesti edistyneempien ja taloudellisesti heikompien alueiden välillä. EU:ssa on edelleen huomattavia eroja, ja siihen asti, kunnes ne on tasoitettu, palvelujen tai pääoman vapaata liikkumista koskevan ajatuksen ongelmaton täytäntöönpano on mahdotonta. Monet asiantuntijoiden tutkimukset osoittavat, että koheesiopolitiikka toimii periaatteessa, ja se luo haluttua lisäarvoa, ja siksi katson, että arvostelevat lausunnot ovat pikemminkin varoitus menettelyn laiminlyöntejä vastaan ja kehotus parantaa tulevaisuudessa.
Tiedämme, että tilanne on muuttunut vuoden 1974 jälkeen ja että koheesiopolitiikka on nyt merkittävä väline EU:n alueiden ja kaupunkien kehittämisessä. Se on myös vahva peruste sen jatkamiselle ja koko EU:n alueen kattamiselle. On välttämätöntä keskustella eri alueiden tukitasosta, joka seuraa neuvoston ja parlamentin välillä käydyistä keskusteluista. Luotan siihen, että komissio esittää hyviä ehdotuksia. Haluaisin ilmaista lujan uskoni siihen, että oikein toimien arvostelijat vaikenevat ja puolustavat koheesiopolitiikan olemassaoloa kaikille EU:n kansalaisille.
Alexander Mirsky
Kiitän Danuta Hübneria vastuullisesta työstä. Kaikki päätöslauselmassa mukana olevat kysymykset ovat ajankohtainen huoli Latviassa. Latvia on valitettavasti koheesiopolitiikkaohjelmassa edustettuna vain yhtenä alueena. Sitä vastoin esimerkiksi Puola koostuu 16 alueesta. Sen takia EU:n rakennerahastojen hakemisessa Latviassa tapahtuu törkeitä rikkomuksia. Olen saanut monia raportteja, joiden mukaan Latvian talousministeriön ja aluekehitysministeriön virkamiehet eivät suinkaan edistä EU:n rahastojen hakemista vaan haittaavat tätä prosessia vaatimalla laittomia maksuja Latvian tavallisilta ihmisiltä. Rahaston hakemisessa ei myöskään auta se, että Latvia lasketaan yhdeksi alueeksi. Sillä annetaan poliittisesti sitoutuneille voimille mahdollisuus jarruttaa hankkeita niissä paikallisviranomaisissa, joissa heidän poliittiset puolueensa eivät ole edustettuina. Vastaavasti he näyttävät vihreää valoa niille, jotka ovat mukana heidän tiiviissä korruptiopiirissään. Kaiken tämän takia Latgalen kaltaisella alueella ei ole mahdollisuuksia hyödyntää täysimääräisesti koheesiopolitiikan täytäntöönpanoon kohdennettuja varoja. EU:n rakennerahastojen hakemisesta ja tehokkuudesta Latviassa on tehtävä välittömästi yleinen tarkastus. Olen valmis toimimaan aktiivisesti kyseisessä tarkastuksessa.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
kirjallinen. - (FR) Komission ja neuvoston vakuutuksista huolimatta koheesiopolitiikka on vaarassa, koska sen talousarvion koko tekee jotkut ihmiset kateellisiksi. Tämän EU:n alueiden tasapainoista kehitystä edistävän politiikan osuus on kolmasosa yhteisön menoista vuosien 2007 ja 2013 välillä. On tärkeää muistaa jotkin sen periaatteet. Koheesiopolitiikan on edelleen pysyttävä yhteisön politiikkana, siinä on säilytettävä huomattava rahoitus, varmistettava varojen hajautettu hallinto ja monitasoinen hallinto ja säilytettävä kattava ja yhdennetty lähestymistapa EU:n alueiden kohtaamiin monimutkaisiin haasteisiin vastaamiseksi. Vaikka BKT:n olisi pysyttävä alueiden EU:n tukikelpoisuuden määrittämisen tärkeimpänä kriteerinä, muita perusteita koskevan kuulemisen saaminen on ollut taistelua. EU:n pitäisi humanistisen perinteensä nojalla johtaa keskustelua uusista tavoista, joilla kansalaistemme vaurautta ja hyvinvointia voidaan arvioida. Lopuksi, alueellinen yhteistyö ansaitsee erityistä huomiota seuraavassa koheesiopolitiikassa. Tämä tavoite on Euroopan ruumiillistuma kansalaistemme jokapäiväisessä elämässä ja silloin "yhä läheisempi Euroopan kansojen välinen liitto" on mahdollinen.
Richard Seeber
Vuoden 2013 jälkeisen EU:n aluepolitiikan on katettava kaikki alueet ja oltava kuitenkin riittävän joustavaa alueellisten erojen huomioon ottamiseksi. Alueiden kasvumahdollisuuksien hyödyntämiseksi täysimääräisesti ja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden aikaansaamiseksi Euroopan unionissa on olennaista, että keskitymme kilpailukykyä koskevaan tavoitteeseen sekä yhteenkuuluvuuteen. Meidän on erityisesti otettava huomioon pienen mittakaavan ongelmat vauraissa jäsenvaltioissa. Meidän on myös kiinnitettävä erityistä huomiota vuoristoalueisiin, kun suunnittelemme ja panemme täytäntöön rakennetoimenpiteitä. Näiden alueiden erityiset maantieteelliset ominaisuudet aiheuttavat erityisiä ongelmia, joiden pitää näkyä koordinoiduissa strategioissa ja toimenpiteissä. Kaupunkiulottuvuuden ohella erityisen tärkeää on maaseutualueiden kehittäminen aluepolitiikan kattamana. Alakohtaisia ja alueellisia toimenpiteitä yhteensovittamalla voimme saada aikaan mahdollisimman paljon synergiaa ja välttää mahdollisia ristiriitoja.
