Втора европейска среща на високо равнище относно ромите (разискване) 
Председател
Следващата точка са въпросите, изискващи устен отговор, към Съвета и Комисията във връзка с втората европейска среща на високо равнище относно ромите. (B7-0013/2010; B7-0014/2010; B7-0202/2010; B7-0203/2010).
Monika Flašíková Beňová
Всички парламентарни въпроси, отправени към Комисията и към Съвета по повод на предстоящата европейска среща на високо равнище относно ромите, са свързани от няколко общи елемента.
Първият е неудовлетвореността от сегашното положение на повечето роми в Европейския съюз. Този въпрос е тясно свързан също с неудовлетвореността от усвояването или равнището на усвояване на предприсъединителните и структурните фондове с цел интегриране на ромите в останалата част от обществото, както и за социалната им рехабилитация. Друг важен елемент е ролята гражданското общество, включително ромските организации, да се ангажират в решаването на проблемите.
И двата елемента са важни, но бих искала да посоча, че е много важно как тези проблеми ще бъдат решени. Нека бъдем честни пред себе си - след много години на неясни политически декларации и бездействие някои от нас чувстват остра необходимост най-после да се премине към конкретни действия. Аз съм безкомпромисен защитник на правата на човека и всичките ми изявления от трибуната на Европейския парламент през последните шест години винаги са били в този дух. През тези шест години изслушах няколко обсъждания за дискриминацията срещу етническите роми и необходимостта от решения за проблемите им. Въпреки изобилните разисквания, не съумяхме да предприемем съществени стъпки към конкретни решения и считам, че причината е най-вече в това, че ние формално се съсредоточаваме върху техническото понятие "дискриминация", а не се заемаме с действителните причини, довели до сегашното положение, в което живеят нашите ромски съграждани.
Поради това, ако наистина искаме да се занимаем с ромския проблем, ще трябва да се съсредоточим най-вече върху спазването както на международните договори за вътрешното право, така и на международните конвенции. Имам предвид, по-конкретно, Конвенцията на ООН за правата на детето, чиито разпоредби се нарушават от много ромски семейства. Говоря за Словашката република, в която има разпоредби за безплатни грижи и безплатно обучение в начално и средно училище. Всичко това се осигурява и финансира от държавата. Но дори и при тези политики основните права на детето не биват зачитани.
Ако наистина искаме да говорим обективно за решаването на проблемите на ромите, трябва да се заемем с причините и основанията, които водят до дискриминация.
Hélène Flautre
Г-н председател, Агенцията за основните права съобщава, че ромите са подложени на всякакъв вид дискриминация във всяка област, било то по отношение достъп до заетост, здравеопазване, образование или жилищно настаняване. Поради това те са най-дискриминираната малцинствена общност в Европа.
През 2009 г. например средно един от всеки четири роми е станал жертва на престъпление против личността - по-конкретно, физическо насилие, заплахи и сериозен тормоз - поне веднъж през последните 12 месеца, докато в същото време, поне един от всеки трима роми е бил разпитван от полицията средно четири пъти през последните 12 месеца. Маргинализираното им положение се влошава още от непознаването от тяхна страна на правата им.
Това положение, което засяга почти 10 милиона души в сърцето на Европейския съюз, който вече разполага с Харта за основните права и скоро ще бъде страна по Европейската конвенция за правата на човека, хвърля сериозни съмнения върху политиката на недопускане на дискриминация и ефективността на правата както на равнище ЕС, така и на равнище на държави-членки. Трябваше да се стигне до расисткото насилие в Италия през декември 2007 г., за да може широката мобилизация на високо равнище в Европа най-после да доведе до организирането на първата европейска среща на високо равнище относно ромите през септември 2008 г.
Призивът за рамкова стратегия на Европейския съюз за интеграция на ромите обаче, включително за директива относно приобщаването на ромите, все още не е видял бял свят. Държавите-членки - като Франция и някои други - които поддържат временни мерки по отношение достъпа до техните пазари за българи и румънци, наказват основно ромите и трябва да отменят тези мерки възможно най-скоро като знак за добра политическа воля.
Държавите-членки трябва най-накрая да се откажат от договарянето на двустранни споразумения за реадмисия с Косово, които водят до това роми да бъдат връщани в замърсени с олово лагери в Северна Митровица, както съумя да докаже г-н Hammarberg, комисар по правата на човека към Съвета на Европа.
Колкото до Европейската комисия, искам да й напомня за резолюцията на Европейския парламент от 11 март 2009 г. относно социалното положение на ромите. През настоящата година на борба с бедността считам, че можем най-после да решим да използваме по най-пълноценен начин нашите инструменти и структурни фондове с оглед на това да поправим сериозното положение.
Диего Лопес Гаридо
Г-н председател, ще отговоря на въпросите, повдигнати от г-жа Flašíková Beňová и г-жа Flautre по тема, която пряко засяга правата на човека, която засяга всички ни и която също така засяга една голяма общност, тъй като ромското население, както знаете, е най-многобройното етническо малцинство, живеещо в Европейския съюз и не може да се каже, че те имат същия жизнен стандарт, както средният европейски гражданин.
По отношение на въпросите, които ми бяха поставени, първият е за структурните фондове в тази област и бих искал да кажа, че заключенията, които испанското председателство възнамерява да приеме в Съвета, съдържат тези десет основни принципа, които включват преразглеждане или промяна на настоящите оперативни програми на структурните фондове, както и бъдещи регламенти за периода, започващ през 2014 г.
Подчертахме, че структурните фондове следва да се използват пълноценно за насърчаване на интеграцията на ромското население, и по-конкретно, предложили сме и в градските, и в селските райони да бъдат приложени интегрирани действия въз основа на неотдавнашно изменение на член 7 на Европейския фонд за регионално развитие. Целта на това е широкообхватно подпомагане на ромските общности, започвайки с подобрения в тяхната жизнена и социална среда.
Вторият въпрос засяга действията, които трябва да бъдат предприети от местните органи. Наясно сме, че за да има ромското население достъп до структурните фондове, местните органи, ромските организации и самото ромско население трябва да бъдат активно включени във всички етапи на процеса; с други думи, в планирането, управлението, наблюдението и оценката на европейските фондове.
В заключенията си Съветът ще предложи също Европейската комисия да предостави техническа помощ и указания за държавите-членки и местните органи и да улесни хоризонталната координация между държавите-членки и вертикалната координация от европейско равнище надолу към национално, регионално или местно равнище.
Третият въпрос е дали триото на председателствата има стратегическо предложение или стратегическа програма по въпроса. Мога да потвърдя, че в програмата, съставена от триото на председателствата, социалната и икономическата интеграция на ромския народ се разглежда изрично. Това намерение е заложено в програмата, приета единодушно от Съвета по общи въпроси и следователно е в съответствие със стратегията за следващите 18 месеца, което е периодът обхванат от програмата на триото на председателствата.
Разбираме необходимостта от ангажиране, съдържащо както дългосрочни, така и краткосрочни мерки. За да бъдат поправени неравенствата, в краткосрочен план, трябва да подредим по приоритет инструментите, които споменах по-горе и да приемем план за действие, за незабавно решаване на въпроси, като например когато учениците посещават отделни училища, които са, в някои случаи, предимно или изцяло за ромски деца - което води до ясна сегрегация; жилищните проблеми, както беше споменато по-рано; здравните въпроси и достъпът до заетост.
В дългосрочен план, искаме да има и хоризонтален, приобщаващ подход към въпросите на ромите във всички области на политиката на Европейския съюз и това ще трябва да бъде направено в рамките на открития метод за координация и в области като основни права, борба срещу дискриминацията, регионално развитие, образование и достъп до заетост в публичния сектор и до обществени услуги.
Накрая, по отношение на въпроса за недискриминацията, добре известно е, че през своя мандат испанското председателство и всъщност триото на председателствата възнамерява да насърчи приемането на директива, която вече от известно време все още не е приета или доведена до окончателен етап на завършване в Европейския съюз: комплексната директива за борба с дискриминацията и осигуряване на равни права; това е от жизненоважно значение, именно за групите, подложени на особена дискриминация, и по-конкретно за ромската общност.
Вивиан Рединг
Г-н председател, бих искала да благодаря на г-н Swoboda и колегите му за поставянето на този въпрос, изискващ устен отговор, за европейската среща на високо равнище относно ромите. Това позволява на Комисията да изрази ангажираността си за осигуряване защита на основните права, от една страна, и пълна социална и икономическа интеграция в нашите общества, от друга страна. Току-що чухме Съветът да отправя истински апел за начина, по който държавите-членки трябва да продължат в бъдеще, като поставят това сред основните насоки на политиките си.
Както знаете, разискването се провежда броени седмици преди втората европейска среща на високо равнище относно ромите, домакин на която в град Кордоба ще бъде испанското председателство на 8 и 9 април. Комисията приветства и активно подкрепя инициативата. Мисля, че инициативата ще бъде един подходящ момент за равносметка на развитието на нещата на национално, европейско и международно равнище от 2008 г. насам. С това тя ще ни помогне да допринесем за една обща перспектива за бъдещето.
Преди две години се състоя първата среща на високо равнище. Колко път сме изминали? Можем да гледаме на чашата като наполовина пълна или наполовина празна. Разбира се, има значителни подобрения, но има и значителни пропуски. Въпросът Ви с основание подчертава централната роля на инструментите и политиките на Европейския съюз и важността на засилването на сътрудничеството между всички основни фактори - държавите-членки, институциите на европейско равнище, международните организации и гражданското общество.
Комисията е ангажирана да приложи директива, която забранява дискриминацията на основание на расов или етнически признак, и дискриминацията на ромите изцяло попада в обхвата на директивата. Вече имаме законодателство на европейско равнище и рамковото решение за расизма и ксенофобията, което ще бъде основно средство за преодоляване на расизма, с който се сблъсква ромският народ.
До месец ноември тази година всички държави-членки следва да въведат наказателни санкции за расистки и ксенофобски престъпления, както е заложено в рамковото решение. Както вече обявих, ангажирана да наблюдавам възможно най-отблизо прилагането на рамковото решение.
Комисията е напълно наясно, че това не е достатъчно и че силното законодателство трябва да бъде допълнено от повече информация и повишена осведоменост относно правата и задълженията. За целта Комисията разглежда въпросите, свързани с ромите, в рамките на кампанията на ЕС "За разнообразие. Против дискриминация" и при конкретното обучение на практикуващите юристи.
Съвсем основателно структурните фондове, фондовете за развитие на селските райони и предприсъединителните механизми бяха посочени като важни лостове за промяна, тъй като те позволяват на държавите-членки да приложат амбициозни програми, ориентирани към ромите. Явно е, че тези програми трябва да бъдат много земни и прагматични, основаващи се на доказателства и да са подходящи за условията на живот на ромите в цялата им комплексност.
Това не въпрос, който може да бъде решен с прост лозунг. Необходима е много и конкретна работа. Ето защо Комисията насърчава държавите-членки да използват пълния потенциал на тези фондове за подпомагане на приобщаването на ромите. За тази цел започнахме поредица двустранни посещения на високо равнище в държавите-членки, в които има значителни ромски населения. Те следва да доведат до конкретни ангажименти със съгласувани показатели. Първото такова мероприятие се проведе през октомври 2009 г. в Унгария с пълното съдействие на правителството. Други ще бъдат организирани впоследствие.
Друг конкретен пример за ангажираността на Комисията относно използването на структурните фондове за преодоляване на изключването на ромите е изменението, което беше предложено за член 7, параграф 2 от Регламента относно Европейския фонд за регионално развитие. Много голямо мнозинство в залата гласува "за" доклада на вашия колега, г-н van Nistelrooij, в началото на миналия месец: мярка, която отваря нови възможности за политиката и финансирането на жилищното настаняване в полза на маргинализираните общности, където можем да се насочим към ромите, по-конкретно, макар и не изключително.
Накрая, благодарение на Европейски парламент има пилотни проекти за приобщаване на ромите с бюджет от 5 млн. евро в рамките на две години. Пилотният проект е за образование в ранна детска възраст, самостоятелна заетост чрез микрокредити и обществена осведоменост. Оценката на пилотния проект ще бъде извършена съвместно от Програмата на ООН за развитие и Световната банка. С нетърпение очаквам оценката, защото тя ще ни даде информация с какво сме се справили добре и къде са слабостите, така че да можем да надграждаме върху това, за да продължим с много целенасочени действия впоследствие.
Началото на Европейската платформа за приобщаване на ромите беше поставено като съвместна инициатива на Комисията и чешкото председателство през април 2009 г. Целта й е да бъдат събрани заедно заинтересовани участници на европейско, национално и международно равнище, както и участници от гражданското общество, и много по-добре да бъдат съгласувани съществуващите политики. Платформата доведе до разработка на общи основни принципи за приобщаването на ромите, които са приложени към Заключенията на Съвета относно приобщаването на ромите, приети през юни миналата година. Заключенията призовават Комисията да вземе под внимание 10-те общи основни принципа за приобщаването на ромите при проектирането и прилагането на политики. По време на испанското и белгийското председателство се очаква да бъдат проведени нови срещи в рамките на платформата, така че това не е еднократно действие, а има развитие. Енергично приветствам силната ангажираност на триото на председателствата във връзка с тази цел, защото трябва да си помагаме взаимно, за да има напредък. Комисията ще продължи да допринася за действията на триото на председателствата чрез своите политики и инструменти в тясно партньорство, разбира се, с държавите-членки и гражданското общество.
Преди срещата на високо равнище относно ромите бих искала да информирам залата, че заедно с колегата ми, члена на Комисията Андор, ще публикуваме съобщение относно социалното приобщаване на ромския народ, разглеждащо предизвикателствата пред нас и очертаващо приноса на ЕС за посрещането им. Съобщението след това ще стане основа за обсъждането в Кордоба.
Lívia Járóka
В допълнение към по-ефективното прилагане на международните и вътрешните закони против дискриминацията, както току-що чухме от члена на Комисията Рединг, особен акцент в Кордоба трябва да бъде поставен на икономическия аспект на приобщаването на ромите, тъй като интегрирането им в пазара на труда и в образованието е от основен икономически интерес за държавите-членки. През последните години редица международни организации разработиха далновидни планове, но те не бяха приложени на равнище на държави-членки поради липса на обвързваща сила, на изгледи за евентуални санкции и на подходящи бюджетни средства.
Европейският съюз е в състояние да гарантира развитието, подходящото изпълнение и оценката въз основа на ясни показатели на препоръчителна стратегия на Общността, отиваща по далеч от мерките с "незадължителна юридическа сила". Като докладчик на Европейския парламент по Европейската стратегия за ромите считам, че е особено важно стратегията да определи кризисните области в рамките на държавите-членки, за които се изисква незабавна намеса. Социалните недостатъци са разпространени неравномерно из географските региони, като крайната бедност и социалното изключване са концентрирани в определени микрорегиони, компактно населени с роми и лица, които не са от ромски произход. Това издига сериозни препятствия по пътя на социалното развитие на Европа. Тези региони следва да бъдат предпазени от конкуренция, която е нелоялна за тях, и развитието им следва да започне с прилагане на интензивни програми, приспособени към техните конкретни потребности.
В съответствие с принципа на субсидиарността надзора и наблюдението на стратегията следва да бъдат задължение на местни организации. Предлагам също подробно проучване на потребностите на местните целеви групи, подобни на земеделските проекти в Ирландия. За да бъдем в състояние да оценим резултатите от програмата, задължително е също така да се съберат статистически данни, разбити по етнически групи, и те да бъдат оценявани поотделно. Според Европейската народна партия това са съществените въпроси, които следва да бъдат разгледани на срещата на високо равнище в Кордоба.
Claude Moraes
Г-н председател, както каза предишният оратор и както каза членът на Комисията, това е един твърде сложен проблем, така че въпросът, изискващ устен отговор, който поставихме днес, е опит на нашата група, определено и сигурен съм и на всички групи, да подновим и освежим разискването по въпросите на ромите.
Ромските общности в Европа продължават да се сблъскват с недопустими равнища на предразсъдъци и, в много случаи, на насилие. Както обаче виждаме от инициативата за Десетилетието за ромското включване, в залата има безспорна нагласа, че е необходим всеобхватен подход.
И все пак, вече сме говорили за такъв всеобхватен подход. Необходимо е да преоценим в залата постигнатото - от въпроса за микрокредитирането до справянето с насилието на расова основа - и за всички тези въпроси трябва да има всеобхватна стратегия.
Има все повече доказателства, че положението по места не се подобрява достатъчно. Институтът "Отворено общество" съобщава, че предразсъдъците и насилието, с които се сблъскват ромските общности в цяла Европа, не намаляват. Освен това проучването на дискриминацията, направено от Агенцията за основните права, установи, че срещу ромите има повече дискриминация, отколкото срещу която и да било друга проучена група.
Длъжни сме в името на Парламента да направим необходимото съществуващото законодателство - Директивата за расовото равенство, рамката на Съвета за борба с насилието - да бъде реално приложено и сме длъжни заради нашата всеобхватна стратегия, както вече беше казано по-рано, да гледаме на това като на комплексен проблем, но проблем, изискващ действие, комплексен подход, всеобхватен подход.
Така че нека въпросът, изискващ устен отговор, бъде един опит да се освежи разискването и да се предложат нови решения, както и да се приложат вече съществуващите закони, които следва да са от помощ за ромските общности.
Renate Weber
Г-н председател, във връзка с втората европейска среща на високо равнище относно ромите бих искала да споделя с вас някои идеи с надеждата, че те ще могат да се осъществят възможно най-скоро.
Първо, изразявам твърдо убеждение, че е необходима широка и съгласувана стратегия за приобщаване на ромите и е необходим също план за действие с ясни ориентири и подходящ бюджет. Според мен това следва да бъде стратегия не само за държавите-членки на ЕС, но също и за други държави, в които живеят ромски общности и които са включени или в процеса на разширяване, или в политиката на съседство, позволявайки по този начин на ЕС да използва най-подходящите инструменти, с които разполага при политиките относно ромите.
Второ, убедена съм, че трябва да приложим наученото от политиката за равенство на половете, а именно равното третиране. "Равно третиране на ромите" следва да стане работен подход на всички институции на ЕС.
Трето, когато става въпрос за експертни познания във връзка с ромите, следва да обмислим някои утвърдителни действия, особено назначаване на експерти роми в Съвета, Комисията и Парламента. В този ред на мисли подготвих писма до председателя Ван Ромпьой и председателя Барозу, като им препоръчвам да дадат личен пример и да назначат за съветници роми.
Jean Lambert
Г-н председател, бих искала да се присъединя към отправените тук призиви за една всеобхватна стратегия.
Както вече беше посочено, живеем в Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване, която, както знаем, е трудна във времена на рецесия, и ето защо искаме спасителните пакети да бъдат обвързани със социални условия, така че тези, които са най-изключени, да не се окажат отхвърлени още по-назад.
Вече чухме, че неравнопоставеността се увеличава и ето защо нашата стратегия "ЕС 2020" също трябва да отчита необходимостта от намаляването на разликите между бедни и богати.
Промените във фондовете за регионално развитие са важни. Местните органи, бихме се съгласили със Съвета, са важни, защото именно там толкова често дискриминацията се чувства най-отчетливо при жилищното настаняване и специфичните нужди на ромското население, при образованието и при полицията, чиято работа е да защитава, а не просто да инкриминира, както изглежда се случва в някои държави-членки.
И искаме да има висококачествени обществени услуги. Съветът помни препоръката си за активно приобщаване на тези, които са най-далеч от пазара на труда, като в това отношение се смята, че висококачествените обществени услуги са от решаващо значение.
Искаме да научим дали Съветът и Комисията са доволни от процента на усвояване на средствата, който е постигнат за момента.
Приветствам също промяната в средата, която беше категорично внесена от Комисията от гледна точка противопоставяне на расизма и ксенофобията и се надявам всички правителства на държавите-членки да се ангажират с тези идеали.
Peter van Dalen
Г-н председател, едновременно е добре и необходимо залата да прояви загриженост за съдбата на ромите. През последните векове дискриминацията е може би най-малката от злините, които са ги сполетели. Необходимо е да се използват европейски фондове и европейски директиви, за да се насърчи интеграцията на ромите и да се преодолее неравностойното им положение. Смятам също за важно да бъде разработена добра стратегия за да се гарантира, че европейските милиони наистина ще стигнат до хората, които се нуждаят от тях. Във връзка с това акцентът трябва да се постави върху образованието. Трябва да подготвим ромските деца да се откъснат от порочния кръг, който е една достойна за съжаление реалност.
Искам обаче да добавя два елемента в днешното обсъждане. Първо, не мисля че е добре много роми да бъдат все в ролята на жертви. Самите те също трябва да предприемат действия за изкореняване на много от злоупотребите в техните общности.
Второ, интеграцията на ромите не може да бъде наложена посредством европейски фондове и европейско законодателство. В крайна сметка държавите-членки, в които ромите живеят и често са живели от много поколения, ще трябва да поемат водещата роля в решаването на въпроса за интеграцията на ромите в техните собствени страни. Това е много повече социално, отколкото политическо или финансово предизвикателство. Европейските фондове могат и следва най-многото да бъдат в помощ.
Cornelia Ernst
Г-н председател, през месец декември 2009 г., когато бях в Прищина и в Митровица и видях как живеят хората в махалата, и по-конкретно в замърсените с олово лагери, бях доста шокирана, особено от окаяното положение на децата. В почти всички разговори, които водих, ми беше казано, че не само в Косово, но и в много държави в Европа, положението е бедствено за една от най-старите групи на населението на Европа, а именно за ромите. Срещнах се с Беким Сила от Центъра за документация на ромите и ашкалите в Прищина, който ни посрещна с думите, че са се уморили да говорят.
Трябва да се предприеме действие и поради това абсолютно най-големите ни очаквания от срещата на високо равнище в Кордоба са, че ще има нещо повече от приказки и че ще бъдат предприети незабавни действия. Незабавни действия означава да не лежим върху лаврите си и да се крием зад директивите на ЕС, въвеждащи принципа на равното третиране, на равното третиране на хората, независимо от раса или етнически произход, също и Рамковата директива по заетостта, тъй като от това няма да има полза. Незабавните действия изискват признаване и приемане, че директивите не са достатъчни за защита на ромите в Европейския съюз от унижаващо и дискриминационно третиране и - най-важното - за да стане възможна трайната им интеграция. Следователно това, което е необходимо, е една европейска стратегия за ромите, която да е съставна част във всички области на политиката - неразделна част от всички политики.
Повечето от правителствата обаче осъществяват проекти, който са само спорадични мерки. Необходими са средносрочни и дългосрочни политически инициативи. Спешно са необходими мерки за икономическо развитие на ромските общности. ЕС не трябва да чака до 2014 г., за да направи структурното и регионалното си финансиране по-гъвкаво; той трябва да направи това сега, за да могат ромите също да се възползват от него. Това включва заеми за микрокредитиране, които трябва да се отпускат при възможно най-малко бюрокрация например за реконструкция на ромски селища. Това включва много конкретни мерки за подпомагане на здравеопазването и за образование, квалификация и развитие на пазара на труда. Искам да заявя категорично, че никое дете не следва да се проваля заради образователни или езикови бариери. Конфедеративна група на Европейската обединена левица - Северна зелена левица не иска ромски училища, а училища за всички, където и ромите да могат да живеят и учат.
Искам да добавя, че не става дума само за пари, но също и за вземане на решителни мерки за борба с расизма. Антициганските прояви не трябва да се разглеждат като или да останат банални нарушения, а да се наказват като престъпления. ЕС носи голяма част от отговорността за степента, до която, да се надяваме, скоро ще успеем да донесем справедливост за повече от 10 млн. роми в Европа, тъй като се започва с правосъдие и трябва да продължи с равенство. За тази цел е необходимо едно много категорично политическо "да" и решителна, силна европейска рамкова стратегия и - съвсем честно - необходим е нашият искрен ангажимент като членове на ЕП и като хора към тази група от населението - роми и синти. Нека предприемем действия сега.
Jaroslav Paška
от името на групата EFD. - (SK) Втората европейска среща на високо равнище относно ромите със сигурност би била отлична възможност за участниците да споделят опита си във връзка с резултатите от многобройните мерки, предприети за насърчаване на успешната интеграция на ромите в обществото.
Историците твърдят, че ромите са дошли в Европа между V и IX век от новата ера и оттогава много европейски държави търсят начини за възможно най-добро съвместно съществуване с ромите. Трябва обективно да бъде признато, че дори и след хиляда години в търсене на такъв модел не сме успели да намерим начин за правилно интегриране на ромите в нашето общество. Не знам дали причината за постоянните проблеми е в нас или в другата страна, но според опита в моята родина знам със сигурност, че да им се помага само с даване е безсмислено.
Нашето правителство събра значителни суми с данъци върху всички работещи и ги даде на ромските граждани, за да им позволи да водят достоен живот. Бяха построени и им бяха дадени модерни апартаменти, същите, каквито другите хора трябва да купуват. Нашето правителство им даде достъп до работа, медицинска помощ и образование при равни условия с всички други граждани. На ромите се предоставят същата подкрепа и социални придобивки, както и на другите граждани.
И какъв е резултатът? Модерните жилища бяха унищожени, а санитарното и друго оборудване - демонтирано и откраднато. Отпадъчни води и боклуци се изхвърлят от хората в тези апартаменти направо на улицата. Те не искат да отидат да работят, дори и ако местните органи им предлагат това. Медицинските работници, които се грижат за защитата им от заразни болести, биват гонени от ромските селища. Децата са пренебрегвани, гладни и често дори не ходят на училище. Затова съм убеден, че ако искаме наистина да помогнем на ромите, ще трябва да се опитаме преди всичко да научим ромските деца на цивилизован, културен и достоен начин на живот.
Zoltán Balczó
(HU) Тъй като ще говоря на унгарски - моят роден език, вместо стандартния термин роми ще използвам думата цигани, която няма отрицателен смисъл на моя език и също така се използва в нашата конституция.
Точката от дневния ред е действията против изключването и дискриминацията на циганите. Съществената предпоставка на решението е социалната интеграция на циганския народ. Училището е важно средство за това. В много случаи има причина за отделно третиране или за положителна дискриминация, ако предпочитате, с цел преодоляване на обремененостите. Когато чуят това, активистите за права на малцинствата веднага вдигат тревога за сегрегация, дори и целта да е бързо приобщаване.
Поколения цигани в определени региони на Унгария са израсли в семейства, живеещи от помощи, вместо да си заработват прехраната. Няма да има изход без разкриване на работни места. Ето защо трябва да се откажем от неолибералните икономически политики. Дори и трудното положение в обществото не може да оправдае нарушаването на закона. В Унгария циганите участват в много голям дял от престъпността. Трябва да действаме срещу това не само в интерес на мнозинството от обществото, но също и в интерес на честните цигани. Никога не сме конкретизирали генетични или етнически етикети като причина. Така че не става дума за расизъм, а за посочване на социално-културните обстоятелства като фон. Ако постоянно заклеймяваме като расисти хората, които отбелязват това, ще се окаже, че следваме политика на щрауса.
Трябва заедно да намерим изход. За да успеем, е задължително циганите да имат лидери, признати от техните общности и от обществото като цяло. И наистина, необходима е обща европейска стратегия, но това следва да бъде стратегия, която разглежда всички аспекти на въпроса и цели да намери решение за тях, като ги проучва честно.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Г-н председател, ще започна, като поздравя г-жа Járóka за застъпничеството й за ромското население в институциите на Европейския съюз. Следва да се отбележи, че г-жа Járóka и групата на Европейската народна партия (Християндемократи) изготвиха първата европейска стратегия за интеграция на ромското малцинство, предлагайки конкретни общностни действия в полза на повече от девет милиона граждани, живеещи в Европейския съюз. Положението на ромското население е различно от това на другите национални малцинства в Европа, като затова е необходимо да бъдат предприети конкретни мерки по отношение на тях.
Втората европейска среща на високо равнище относно приобщаването на ромите, която ще се проведе в Кордоба, следва да послужи като форум, на който решително да се заемем с проблемите, които среща тази общност, и да изберем конкретни финансови и правни инструменти в полза на малцинството, което трябва да играе водеща роля в определянето на собственото си бъдеще, оставяйки зад нас патерналистките подходи. Съгласен съм, че никой не бива да трупа политически капитал за тяхна сметка.
Само многодисциплинарните и съгласувани действия на Комисията, Съвета и държавите-членки могат да донесат положителни резултати за ромското население. Различните компетентни членове на Европейската комисия ще трябва да съгласуват подхода си, за да се сложи край на всички действия, които изключват или дискриминират ромския народ. Съветът, заедно с държавите-членки, следва да насърчава пълната интеграция на ромското население.
Накрая, държавите-членки носят отговорност за насърчаването на мерки за борба с дискриминацията, на която толкова често са подложени ромите. Достъпът до здравни грижи, качествено образование, по-нататъшна квалификация и професионална преквалификация са цели от жизненоважно значение, за да може ромският народ да може да постигне достойна заетост и пълноценно участие в гражданското общество. Във връзка с това е от жизненоважно значение участието на местните органи и много добре знам за какво говоря. Трябва да направим за тях всичко, което е по силите ни, но нищо не може да се направи без тях и в тази зала, г-н председател, ние вече имаме няколко отлични колеги роми.
Kinga Göncz
(HU) Считам, че втората европейска среща на високо равнище относно ромите в Кордоба дава отлична възможност да се направи равносметка какво беше постигнато през последните няколко години във връзка с интеграцията на най-многобройното и най-уязвимото етническо малцинство в Европа - ромите. На първо място, бих искала да подчертая, че сме предприели много важни стъпки, за да направим от това европейски въпрос. Това не е просто въпрос на Централна и Източна Европа, а по-скоро общоевропейски въпрос. За да успеем да намерим решения, трябва да приложим същия подход и в бъдеще. Европейският парламент предприе важни стъпки с приемането на резолюция за необходимостта от стратегия за ромите. За съжаление, такава все още не е приета и искрено се надяваме да бъдат направени по-нататъшни значими стъпки през мандата на триото на председателствата и сегашната Комисия. Докладът за 2009 г. на Европейския парламент относно социалното положение на ромите и положението им на пазара на труда беше важен етап и вече сме преполовили Десетилетието на ромското включване, което също е важна програма. За да направим стратегията си успешна, трябва да видим степента, до която се използват структурните фондове и кохезионният фонд, и дали и при какви обстоятелства те са допринесли за социалната интеграция на ромите. Трябват ни данни, но сме наясно, че данните за етническия произход винаги са чувствителни и трябва да сме внимателни, когато ги изискваме и работим с тях. Макар да са направени редица положителни стъпки, отбелязваме също така, че прилагането на споразуменията за реадмисия създаде и многобройни проблеми. Косово вече беше споменато тук. Искрено се надявам срещата на високо равнище да допринесе за решаването на тези въпроси.
Nicole Kiil-Nielsen
(FR) Г-н председател, ромският въпрос се чувства остро в моя регион, Западна Франция. В Нант над 1 000 роми биват непрекъснато отхвърляни от различни места поради липса на регулирани от правителството места, в които те да бъдат настанени. Малкото общини, които имат възможности за настаняване на ромите например Rezé и Indre, намиращи се в предградията на Нант, са препълнени до краен предел и нямат подкрепата на органите. Поради това най-активните и открити кметове се сблъскват с огромни трудности. Отговорите не могат да бъдат на местно равнище. Те трябва да са глобални. Приобщаването на ромите трябва да стане част от всяка политика на Европейския съюз, за да се сложи край на дискриминацията, която търпят тези европейски граждани.
Бих искала също да привлека вниманието към специфичното положение на жените. Проблемите, пред които са изправени ромските жени, са особено стряскащи, например по отношение на насилието в семейството или нежеланите бременности. Във Франция например по данни на организацията "Лекари на света" (Médecins du monde) една от две ромски жени или 43% от групата, ще са направили аборт до 22-годишната си възраст. Средната възраст за първа бременност е 17 години. Само 10% от ромските жени прибягват до средства за предпазване от бременност. Поради това Европейският съюз трябва да включва измерението за пол във всички изследвания и закони, които имат отношение към ромите. Образованието трябва да бъде основен приоритет. Трябва да действаме незабавно с ромските общности, за да ги запознаем с основните им права и за улесним достъпа им до обществени услуги.
Надявам се, че на втората европейска среща на високо равнище относно приобщаването на ромите, Европейският съюз ще покаже решимостта си да се справи с ромския въпрос по един цялостен начин.
Lorenzo Fontana
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, ромският въпрос става все по-сложен и изисква ефикасни и незабавни отговори. Техните представители, институциите, сдруженията и част от гражданското общество призовават за приобщаването им в обществено-икономическата структура, но рядко на преден план се поставя същественият елемент; а именно, че интеграцията е двустранен, исторически и културен процес.
Без искреното желание на някои от ромите да приемат правилата и културата на държавите, в които живеят, и същевременно без въздържане от всякакво поведение, което е несъвместимо с гражданската хармония, приобщаването им няма да се случи никога: във връзка с това можем да продължим да предлагаме проекти и да отделяме средства, но никога няма да видим приложими резултати.
Предизвикателството не следва да бъде посрещано с демагогия: искаме към въпроса да се подхожда с необходимия прагматизъм и с мисълта, че тревожното положение в икономиката и заетостта ще бъде фактор, който затруднява включването на ромите на пазара на труда. Считаме, че, както ни учи вековната история, тази проблематична интеграция не може да се отдава само на приемащите държави и че отговорността за сегашната липса на интеграция трябва най-малкото да се приписва и на двете страни.
Simon Busuttil
(MT) И аз бих искал да изразя подкрепата си, по-конкретно, за члена на ЕП Lívia Járóka, която работи неуморно по тази чувствителна и важна тема. Г-н председател, както каза колегата ми, положението на ромското население в Европа засяга не само ограничен брой държави. Това положение засяга целия Европейски съюз, тъй като ромската общност е най-многобройното етническо малцинство в Европа. В това отношение е необходимо да преценим какво прави понастоящем Европейският съюз, за да видим как можем да подобрим работата си. Със задоволство изслушах заместник-председателя на Европейската комисия, Вивиан Рединг, която ни даде пълни обяснения по въпроса. И сега е подходящ момент да направим това предвид срещата на високо равнище относно ромите, която ще се проведе в Кордоба идния месец. Това, което е сигурно, е, че не можем да оставим положението без промяна, тъй като то няма да се реши от само себе си, и ако не предприемем необходимите стъпки, тези хора ще си останат маргинализирани, хванати в капана на бедността. Поради това трябва да възприемем политика на интеграция, която да води до това ромската общност наистина да има достъп до възможностите, които са налице за други. По-конкретно, на тези хора трябва да се даде възможността да работят, да приложат способностите си, да живеят достоен живот и да успеят. Така те не само ще могат да издържат себе си, но и да дадат принос за обществата, в които живеят. За да се постигне това обаче, трябва да предприемем необходимите стъпки за отстраняване на съществуващите препятствия. Надявам се посланието ни в залата, в Парламента, посланието ни на солидарност с ромския народ, да бъде възприето предвид срещата на високо равнище другия месец.
María Muñiz De Urquiza
(ES) Г-н председател, 10-милионният ромски народ в Европа би представлявал една средна по големина държава-членка, ако бяха държава. И все пак, те не са такава. Ромите винаги са поставяли своя европейски дух над всякакви граници. Всъщност те са като граждани от втора ръка поради дискриминацията, с която са се сблъсквали през историята не само в областите на образованието, здравеопазването и жилищното настаняване, но и като мигранти, което е самата им същност.
Комисарят по правата на човека на Съвета на Европа беше казал, че в някои държави в Европейския съюз ромските мигранти не се третират по същия начин, както други европейски мигранти, което е явно нарушение на правото на свободно движение.
Групата на Прогресивния алианс на социалистите и демократите в Европейския парламент е ангажирана с изграждането на Европа, в която етническите и културните малцинства се признават и в която напредваме по посока приобщаващо европейско гражданство и пространство на свобода, равенство и съвместно съществуване в разнообразието. Поради тази причина приветстваме Директивата относно недопускането на дискриминация във всички области - директива, която не винаги получаваше подкрепа от всички политически групи в залата.
Приветстваме също програмата на испанското председателство в тази област; считаме, че тя е необходима, тъй като не може да има повече забавяния, когато става дума за въвеждане на европейски инициативи, които признават и подкрепят ромския народ.
Срещата на високо равнище в Кордоба, която ще бъде проведена при испанското председателство, е значима възможност да се установи цялостен план за ромския народ, оставяйки зад нас годините на мълчание и расизъм.
Raül Romeva i Rueda
(EN) Г-н председател, много малко може да се добави - само един призив. Както беше казано, нека не забравяме, че срещата на високо равнище относно ромите беше инициатива на Парламента и тя беше внесена по време на словенското председателство, като целта й беше правителствата на ЕС да бъдат събрани, за да работят заедно по въпросите на ромите.
Това е още една причина за Парламента да бъде активен по този въпрос. Зелените обаче се отличават и ние няма да сме горди, ако всички държави-членки не признаят, че можем да постигнем повече по ромския въпрос. Въпроси като този трябва да бъдат част от съвместен призив за европейска стратегия за включване на ромите. Нуждаем се от тази стратегия; нуждаем се от нея, защото има загуба и на доверие към Европейския съюз на международно равнище. Много държави ни сочат с пръст заради този въпрос. Това е важно също и защото, дори и в миналото, ние разбирахме, че това е въпрос, свързан с правата на човека и социалното приобщаване.
Разбираме също, че това е и въпрос на политиката. Трябва да сме наясно, че е необходимо решението да се търси в рамките на политическия дебат.
Elena Băsescu
(RO) Като се има предвид, че те са едно от най-многобройните и при все това уязвими малцинства в Европа, ромската общност трябва да фигурира дори още по-активно в европейския дневен ред. Безработицата, бедността, злоупотребите, дискриминацията и не на последно място, ограниченият достъп до образование са все проблеми, с които ромското малцинство често се сблъсква и които в крайна сметка водят до социално изключване. Мисля, че е необходима една интегрирана европейска програма, която да е подходяща за тяхната култура и ценности, имайки предвид, че те свободно се придвижват от едно място на друго.
Децата представляват 46% от ромското население, поради съчетанието от висока раждаемост и, за съжаление, ниска средна продължителност на живота. Достъпът до образование би им дал истинска възможност. Макар и достъпът до и правото на образование да са гарантирани от европейските регламенти, мнозинството от децата от бедните ромски общности изобщо не посещават училище или го напускат. Една конкретна мярка би било тези деца и млади хора да бъдат включени в система за задължително училищно образование, с което да им се попречи да напускат училище. През учебната 2009-2010 г. румънското Министерство на образованието предвиди 7 483 специални места в средните училища в страната, за които се регистрираха само 2 460 ученици, от които бяха приети 2 246.
Въпреки това усилия трябва да се полагат и от двете страни. Ромското малцинство трябва да действа отговорно, за да подобри равнището на жизнения си стандарт. Липсата на образование пречи на ромите да вземат активно участие в обществения, стопанския или политическия живот на държавата, в която живеят. Европейският съюз подкрепя интеграцията на ромите в обществото чрез различни програми за финансиране като Европейския социален фонд, Европейския фонд за регионално развитие, както и програмите "Прогрес" и "Младежта в действие".
Благодаря ви.
Emine Bozkurt
(EN) Г-н председател, ромите, най-многобройното европейско малцинство, се сблъскват с институционална дискриминация, антицигански настроения, особено високи равнища на бедност и социално изключване, сегрегирани системи в жилищното настаняване, образованието и социалните грижи. Краткосрочните решения не са отговор на широкоразпространените и дълбоко вкоренени проблеми на ромите. Трябва да оценим съществуващите добри практики, както и отрицателните последици от някои съществуващи политики за ромското население.
Един, но не и единствен пример е отнемането на ромски деца от семействата им и настаняването им в отделни интернати. Такива мерки не решават проблемите: те по-скоро водят до по-голяма сегрегация и влияят силно и отрицателно на живота на ромските семейства. На Европа е необходима ефикасна дългосрочна стратегия за ромите. Срещата на високо равнище ни дава нова възможност за утвърдително действие, различна от първата среща на високо равнище относно ромите, която не доведе до реални политически ангажименти в ЕС. ЕС следва да започне, като даде добър пример, предлагайки повече позиции на ромския народ и включвайки ромите и гражданското общество в стратегията.
Danuta Maria Hübner
(EN) Г-н председател, срещата на високо равнище в Кордоба ще бъде изпитание за всички нас, европейските институции и държавите-членки. Тя следва да докаже ясния ангажимент на Европа да разгледа една напълно разработена политическа и оперативна стратегия която би отишла, при разглеждането на въпросите на ромите, по-далеч от очевидните аспекти на правата на човека, колкото и да са основни те, в посока към реално икономическо и социално приобщаване.
Необходима е политика за интегрирана стратегия и план за действие, обвързващи всички области, имащи отношение към икономическата и социалната принадлежност. Много е направено и постигнато, но несъмнено пред нас има още доста път. Необходимо е Комисията, Парламентът, държавите-членки, но също и, както каза министър Лопес Гаридо, местните и регионалните органи да работят съвместно.
Очакваме от Комисията ясно разпределение на задълженията по този въпрос и ефикасна координация между всички компетентни служби. Очакваме пилотният проект на стойност 5 млн. евро, който в момента се изпълнява от Комисията, да отвори пътя за ефикасни и ефективни решения в най-важните области: образованието в ранна детска възраст и икономическото приобщаване и да осигурят напредък в обучението и оценката на политиката.
Оценяваме усилията на Комисията, особено тези на Генерална дирекция "Регионална политика", и насърчаваме Комисията да продължи да засилва участието на местно и регионално равнище в практическите действия, подобряващи икономическото приобщаване на ромската общност.
В Парламента, много колеги от различните политически групи вече демонстрираха съпричастността си, но наше задължение е да вложим много повече политическо въздействие по този въпрос.
Приобщаването на ромите ще ни даде шанс да постигнем напредък в това европейският пазар на труда да е наистина приобщаващ. Това ще ни даде шанс за напредък в справянето с демографските предизвикателства пред Европа.
Така че позволете ми да приключа, като заявя, че срещата на високо равнище в Кордоба е последният влак за истинското приобщаване на ромите.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Като участник в изготвянето на първата средносрочна правителствена програма за Европа във връзка с ромския въпрос и докладчик на доклада за ромите за 2002 г. на Съвета на Европа съм съгласен с тези, които казват, че това е един от най-сложните въпроси пред Европа днес. Не завиждам на длъжността на члена на Комисията Рединг, тъй като понастоящем това е най-сложният въпрос в Европа. Очевидно ромите не са просто етническо и национално малцинство, но също и социално малцинство, което се намира в неравностойно положение по отношение на множество аспекти. Разпределението на отговорността между мнозинството и малцинството обаче не е очевидно. Социалната отговорност е асиметрично разпределена между мнозинството и малцинството, тъй като мнозинството има много по-голяма отговорност, но малцинството, в случая ромите, също носи своя отговорност. Четвъртата и особено важна бележка е, че е необходима интеграция без асимилация.
Накрая, това не е просто бюджетен въпрос и той не зависи само от ресурси. Въпросът е дали са налице хора и механизми както в обществото на мнозинството, така и сред ромите. Като бивш държавен секретар трябва да кажа, че бяха постигнати резултати в регионите, където имаше местни лидери на мнозинството, ангажирани с въпроса, и заслужаващи доверие местни лидери на малцинството, способни да го мотивират и подкрепени от неправителствени организации. Това не е въпрос на финансиране. Необходимо ни е европейско равнище, но успехът трябва да се постигне на равнище на държави-членки и на местно равнище. Ето защо аз подкрепям стратегията на Съюза.
Elena Oana Antonescu
(RO) Икономическото и социалното развитие на ромската малцинствена група е един от най-деликатните и спорни въпроси, пред които са изправени държавите от Централна и Източна Европа. Не разполагаме с точни оценки за действителния брой на ромите в ЕС. Знаем обаче, че ромското малцинство е най-многобройното и най-бедно трансгранично етническо малцинство.
Европейският съюз трябва да има съгласуван дългосрочен подход, тъй като националните политики не са достатъчни, когато се става въпрос за промяна на положението на ромите. Всяка държава е отговорна за подобряване условията на живот на ромското население. И все пак, успехът на този процес зависи до голяма степен от справянето с този въпрос в неговата цялост чрез съгласувани действия.
Според мен липсата на перспективи пред младото поколение е един от най-големите проблеми, пред които сме изправени. Ромското население е младо население, като значителен дял от тях не са навършили 20 години. В обществото, основано на знанията и иновациите, което Европа иска да развие, ако не вземем незабавни мерки, неравнопоставеността между младите роми и останалото население ще се увеличава. Децата и младите хора са включени в малко от настоящите политики и стратегии, макар че големият брой деца и млади хора в ромското население ги прави поколение на промяната. Процесът на устойчиво развитие трябва да започне от поколение деца, които имат достъп до образование, медицинска помощ и всички възможности, с които се ползват децата на населението на мнозинството.
Ето защо искам да привлека вниманието ви към факта, че предложението на Комисията относно стратегията "ЕС 2020" не съдържа никакви цели за решаване проблемите на ромската общност. Ако не смятаме да предприемем конкретни мерки и ако не смятаме за направим големи промени в подхода си, милиони млади роми ще продължават да се сблъскват със социално изключване и маргинализация през целия си живот. Липсата на надежда ще превърне тези общности в области на несигурност за техните жители и за останалото население. Трябва да предложим на ромската общност истинска възможност да промени перспективите си. Солидарността е основната ценност в същината на европейския проект. Ето защо трябва да преминем от политическа воля към предприемане на мерки и действителното им осъществяване на практика.
Olga Sehnalová
(CS) Госпожи и господа, според едно неотдавнашно проучване на общественото мнение 76% от чехите не искат роми за съседи. През последните 10 или повече години съм се занимавала в ежедневието си на кметица с проблемите на съвместното съществуване и съседските отношения между граждани роми и граждани, които не са от ромски произход, в родния ми град. Вследствие на това съм твърдо убедена, че финансовите решения не са отговорът, което и без това е ясно от невзрачните общи резултати от финансираните от ЕС проекти до момента, имали за цел да се подобри социално-икономическото положение на ромите.
Според мен решението може да бъде само в сближаването на местните общности в градове и села, които трябва да приемат ромите като пълноправни граждани, за добро или зло. Това обаче важи и в обратната посока. Ромите също трябва да имат чувство на принадлежност към своята общност и да приемат нейните правила и стандарти. Техните собствени положителни примери и примери за подражание са изключително важни за отношенията с общността на мнозинството и за ефективна работа в рамките на ромската общност. От основно значение обаче е да има последователна и безкомпромисна борба срещу ксенофобията и расизма в обществото като цяло. Нека заявим напълно категорично чрез всички възможни ресурси, конкретни действия и позиции, че те са напълно неприемливи за нас. Следва да направим общо усилие в това направление в бъдеще.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Бих искала от самото начало да изразя надежда, че срещата на високо равнище относно ромите в Кордоба ще бъде решаващият момент за приемането на обща стратегия, посветена на приобщаването на ромите.
Условията на живот на тази общност остават неприемливи и дискриминацията срещу тях се засилва, въпреки факта, че сумите, отделени през последните години за проекти, имащи за цел подобряване на положението им, наближават 0,5 млрд. евро. Мисля, че е дошъл моментът да преминем от добри намерения към дела.
За съжаление, Европейската комисия все още не е доказала, че има необходимото желание да координира действията за подобряване стандарта на живот и социалната интеграция на ромите и за борба с расистките прояви срещу тях. Мисля, че ромският въпрос трябва да бъде специална задача, ясно възложена на члена на Комисията, отговарящ за социалните въпроси. Също така би било изключително полезно, ако сред експертите на Комисията, на които е възложено да се занимават с този въпрос бъдат включени и експерти от ромски произход.
Считам също, че трябва да има и социален и културен подход, за да се избегне задълбочаването на и без това съществуващите неравенства по отношение равнищата на грамотност и заетост. Имайки това предвид, призовавам Комисията да насърчава програми за достъпа до пазара на труда за роми мигранти и за сътрудничество между местните органи и ромските общности, както и да обмисли по-тясно сътрудничество с неправителствени организации.
Milan Zver
(SL) Г-н председател, г-жо член на Комисията, г-н Лопес Гаридо, преди всичко бих искал да поздравя Испания за включването на тази среща на високо равнище сред приоритетите й. В същото време позволете ми също да поздравя Комисията за решението да подготви цялостен доклад относно положението на ромите в Европа. Това е свидетелство за факта, че сме наясно колко е актуален този въпрос. Той обаче стана актуален едва през последните години с разширяването на Европейския съюз.
Друго нещо, което ме радва, е че на практика всички парламентарни групи или повечето от тях са подходили сериозно към решаването на въпроса. Договорът от Лисабон ни даде допълнително правно основание, което ни позволява да подходим по-задълбочено към разработката на цялостна и силна стратегия за решаване на ромския въпрос в рамките на това, което обикновено се нарича актове с незадължителна юридическа сила (soft law).
Ясно е, че не сме в състояние да разработим обща политика относно ромите на равнище на ЕС, тъй като водещата компетентност в това отношение е на държавите-членки. Това, което можем да разработим обаче, са някои показатели и обща база данни; можем да обменяме добри практики и в това отношение държавите-членки могат много да си помогнат една на друга.
Аз съм от Словения където например сме въвели ролята на "помощник на ромите в класната стая", чиято работа е да посредничи между училището и родителите и който е от голяма помощ за включване на ромските деца в образователната система.
Corina Creţu
(RO) Първата европейска среща на високо равнище относно ромите отчете неспособността на отделните европейски държави да гарантират правата и интеграцията на ромите и стана първата стъпка към приемането на обща дългосрочна стратегия на равнище на ЕС.
За съжаление, продължава да съществува огромно разминаване между плановете и изследванията и прилагането им на практика с оглед на осезаемото подобряване на живота на ромската общност, която остава най-уязвимата етническа група в Европа в момент, в който те се сблъскват с най-високото равнище на бедност и социално изключване. Наистина, перспективите им не са никак окуражаващи, като имаме предвид, че около половината от ромското население е непълнолетно вследствие на високата им раждаемост и кратката средна продължителност на живота.
Считам, че първата стъпка към една съгласувана стратегия за приобщаване трябва да бъде да се гарантира на младото поколение роми достъп до образование с недопускане на дискриминация. Това е единствената мярка, която може да изиграе решаваща роля за улесняването на промяната, така че ромите да могат да бъдат интегрирани на пазара на труда и да се измъкнат от порочния кръг на социалното изключване.
Iosif Matula
(RO) Ромите са трансгранична етническа и културна общност, наброяваща над 10 млн. души в цяла Европа. Социалните проблеми, пред които са изправени ромите, изискват съгласувани дългосрочни действия от страна на Европейския съюз и държавите-членки.
В тази област бяха предприети важни инициативи, но считам, че трябва да отидем по-далеч. Трябва да приемем подходяща европейска стратегия за ромите, основаваща се на добре насочени действия и редовна оценка на въздействието й.
Аз съм от държава с голяма ромска общност и приветствам факта, че днес признаваме, че ромският въпрос е такъв, с който трябва да се занимае цяла Европа. В Румъния се прилага стратегия, която е от преди присъединяването на държавата към ЕС, насочена към подобряване на положението на ромите. Осигуряват им се безплатно специални места в държавните университети, което помага за значително повишаване на образователното и културното равнище сред членовете на тази общност. Централните и местните държавни органи полагат усилия за насърчаване на социалното включване на ромите и за интегрирането им в пазара на труда с цел борба с ужасната бедност и да им се осигури достъп до здравни услуги. За постигането на желаните резултати обаче е необходима последователна финансова подкрепа от Европа.
Krisztina Morvai
(HU) За циганчетата, за ромските деца, единственият начин да се избягат от участта си е редовно да посещават училище. За съжаление, редовно чуваме като проява на политическа коректност да се търсят оправдания на различни основания за родители, които не насърчават или дори възпрепятстват посещаването на училище от техните деца. От тази гледна точка момичетата, циганските момичета, са подложени и жертва на дискриминация в особена степен, тъй като безотговорните им родители често им стоварват грижите за многобройните им братчета и сестричета и домакинските задължения, вместо да ги пускат на училище. Единственият подход, който отговаря на международните стандарти по правата на човека, е правителството да поеме задължение да се намеси в такива случаи и да защити правата на детето чрез наказания, санкции и, ако бъде необходимо, чрез оттегляне на семейни помощи или други форми на подпомагане, за да накара родителите да зачитат правата на детето.
Monika Smolková
(SK) Най-бедната група хора в Европейския съюз със сигурност са ромите. Поради това подкрепям използването на всички мерки за интегриране на ромите в социалните и икономическите дейности. Преди всичко смятам, че решението е в образованието на децата и младите хора.
Съгласна съм също, че е необходимо да се премахне прикритата и явната дискриминация на ромите. Подкрепям също и да се говори съвсем открито за потискането на правата на ромските деца от страна на собствените им родители. Всеки има право на достоен живот. Ромските деца, в преобладаваща степен, не разполагат с това право. На следващата среща на високо равнище нека говорим и за това как преди всичко самите роми трябва да бъдат активни в решаването на собствените им проблеми; първо, във връзка с образованието на децата им, но също и за личното им участие в процеса на подобряване на собствените им условия на живот. И тъй като не възнамерявам в бъдеще да ставам член на Комисията, искам да кажа тук, в тази зала, че на следващата среща на високо равнище следва също да говорим и за това как с подкрепата за ромите се злоупотребява от страна на самите роми.
Диего Лопес Гаридо
Г-н председател, разискването, което току-що проведохме относно ромското население, и предстоящата среща на високо равнище в Кордоба ясно показва още веднъж, че социалната и икономическата интеграция на ромите е проблем на европейско равнище и поради това изисква европейска стратегия. След недостатъчния напредък, който е постигнат, именно това се надяваме да постигнем на срещата на високо равнище в Кордоба, което вече беше споменато многократно.
Необходима е стратегия, основана на план за действие, който Съветът възнамерява да следва, имайки предвид общата програма, определена от триото на председателствата; тъй като тя е всеобхватна програма, работен план за действие, който следва, без съмнение, да използва структурните фондове като един от основните си инструменти - защото това е най-мощното средство на Европа за социално приобщаване - и който трябва да бъде приложен чрез конкретни действия.
Според мен някои от тези действия следва да са съсредоточени върху конкретните проблеми, пред които е изправен ромският народ: дискриминацията, която търпят като роми, например затрудненията при достъпа им до обществени услуги и заетост. Трябва също да разгледаме въпроса за ромските жени, които се сблъскват с особени проблеми на бедност, достъп до жилищно настаняване, дискриминация и насилие; а също и проблемът на младите роми, тъй като лишаването им от квалификация още повече затруднява достъпа им до заетост през сегашния период на икономическа криза. Налице е въпросът и за ромските деца: твърди се, че средната продължителност на живота им е 10 години по-малка от тази на средното европейско дете.
В същото време обаче трябва да предприемем общи действия, които са в интерес на ромското население като цяло; те са една от общностите, която е подложена на най-тежката дискриминация, и антидискриминационна политика ще им помогне. Такъв е също случаят при предприемането на мерки срещу насилието, основано на пола, и ето защо е толкова важно възможно най-скоро да има директива за европейска заповед за осигуряване на защита, която ще е средство за борба с насилието, основано на пола, тъй като това действие ще бъде особено в интерес на ромските жени; такъв е също и случаят с директивата относно недопускането на дискриминация, която ще бъде в интерес, по-конкретно, на ромското население.
Не трябва да възприемаме патерналистки подход към всичко това, защото преди всичко трябва да зачитаме идентичността и културните характеристики на ромското население.
Вивиан Рединг
Г-н председател, бих искала да благодаря на Парламента за многобройните идеи и предложения, които бяха изразени. Те ще бъдат взети предвид от члена на Комисията Андор и от мен, когато представяме съобщението си пред срещата на високо равнище. В съобщението ще бъде също категорично заявено, че Комисията не може и няма да приеме ромите да бъдат дискриминирани и изключени от нашето общество на етническо основание.
Сега действително имаме инструменти; имаме политики. Въпросът е как ги използваме? Как включваме въпроса и проблемите на ромите в тези инструменти и политики? Считам, че е необходима директива относно ромите или фонд за ромите. Това, което трябва да направим, е да отчитаме в пълна степен въпросите на ромите, когато прилагаме правото на ЕС и фондовете на ЕС. Ключът към това - и това беше казано от мнозина от вас - е партньорството и сътрудничеството между всички основни участници. Комисията следва този подход в Европейската платформа за включване на ромите и в своите вътрешни процедури.
Но бих искала също да подчертая съвсем ясно, че макар, разбира се, изключването на ромите да е тясно свързано с основните права, то е най-вече свързано със социални и икономически въпроси. Например бих искала да се позова на проучване на Световната банка относно икономическата цена на изключването на ромите и да кажа, че това е едно много важно доказателство, от което става ясно, че трябва да намерим решения в интерес на обществото като цяло. Така че за да се приложат инструментите, с които разполагаме, по най-икономичния начин, разбира се, ще е необходим стратегически подход - интегриран, както казаха някои от вас. Този подход се опира на сътрудничеството, на мобилизирането на необходимите ресурси и на стратегия за извличане на поуки както от успехите, така и от неуспехите.
Това, което следва да избегнем, е създаване на стратегия, която да остане само на хартия. Необходими са резултати; резултати, водещи до интегриране на ромите в обикновените училища. Чух мнозина от вас да говорят за училищното обучение. С нетърпение очаквам да видя подробностите за действията ни относно предучилищната възраст, какви резултати дават те. Обикновеният пазар на труда; тук колегата ми г-н Андор ще обмисли точните показатели, които трябва да бъдат постигнати, и обикновеното общество, което е целта на всички наши политики.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Г-н председател, има технически проблем. Току-що установих, че компютърът ме е клонирал, тъй като името ми, името Tabajdi, се появи при мои колеги, които поставиха картите си. Забелязах го и при г-жа Gomez и също и в други случаи. Така че трябва да има някакъв проблем в компютъра. При колегата ми Kinga Göncz името Tabajdi също се изписа на картата. Моля да проверите това, тъй като не искам да имам толкова много клонинги в Европейския парламент. Моля да уведомите техническата служба. Благодаря Ви. Zoli, и при теб ли е същото?
Председател
Благодаря Ви. Техническите служби ще вземат това предвид.
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе на следващата месечна сесия.
Писмени изявления (член 149)
Vilija Blinkevičiūt 
Бих искала да подчертая, че със споделянето на отговорността за недопускането на дискриминация срещу ромите и за съдействие за интеграцията им в обществото ромският въпрос стана част от европейската политика по правата на човека. Поради това с оглед на приближаването към втората европейска среща на високо равнище относно ромите в Кордоба трябва да обсъдим социалните проблеми, пред които са изправени ромите, и средствата за решаване на тези проблеми. Със задоволство отбелязвам, че домакин на срещата е испанското председателство, тъй като трябва да дадем гласност и да признаем съществуването на въпросите на ромите. Бих искала да подчертая, че в едно демократично и свободно общество е неприемливо група хора да бъде изолирана от обществото и основните права и свободи на тези хора открито да се нарушават. Членовете на ромската общност се сблъскват с расистки нападения, неравнопоставен достъп до обществени услуги и социални придобивки и огромна сегрегация в живота и образованието. Нещо повече, трябва да привлечем вниманието към факта, че ромите не само се сблъскват с пряка дискриминация, но и с прикрита, косвена дискриминация, например отказ от наемане на роми и в същото време липса на интегрирането им в обществения живот. Поради това съм съгласна, че трябва да призовем Европейската комисия да насърчи правителствата на държавите-членки, регионалните и местните органи да осъществяват по-успешно проектите на ЕС по отношение на ромите. Призовавам също Комисията да предприеме конкретни действия и инициативи за борба с пряката и косвената дискриминация на ромите в Европа.
Cristian Silviu Buşoi  
Статистиката сочи, че, за съжаление, ромите са най-мразеното и най-дискриминирано етническо малцинство в Европа. Свидетели сме на трудностите, които срещат няколко държави-членки, включително моята страна, във връзка със социалното приобщаване на ромите. Това ясно показва, че става дума за по-широк европейски въпрос, с който трябва да се заемем заедно. По-добрият достъп до образование и заетост е от решаващо значение, за да се избегне тенденцията при ромите да избират други по-лесни, но по-вредни начини за печелене на пари. Трябва в пълен обем да приложим анти-дискриминационното законодателство спрямо ромския народ и да предприемем по-нататъшни инициативи за интегрирането им в нашето общество. Досега не сме имали съгласувана стратегия. Иска ми се сегашната втора европейска среща на високо равнище относно ромите да доведе до приемане на истинска стратегия на ЕС за ромите. Структурните и предприсъединителните фондове следва да се използват по-ефективно за финансиране на такива инициативи. Бих искал също да заявя настоятелно, че стратегията следва да бъде средство за координация и стимул за държавите-членки. Инициативите трябва да бъдат приложени на местно равнище, ползвайки опита на местните неправителствени организации и самите роми, които познават основните трудности, така че стратегията наистина да отговори на потребностите на ромския народ.
Vasilica Viorica Dăncilă  
Ромите продължават да бъдат едно от малцинствата в най-неравностойно положение в цяла Европа, подложено на широкоразпространена дискриминация във всички области на живота.
През изтеклото десетилетие Европейският съюз и неговите държави-членки отделиха внимание и ресурси за подобряване на положението на ромите. Работейки в сътрудничество с движението за права на ромите, някои държави-членки започнаха да прилагат политики, насочени към осигуряване на равен достъп до качествено образование за ромските деца. Продължаването на усилията в тази област следва да остане най-висок приоритет през идните години.
Политиките трябва да бъдат всеобхватни, за да постигнат максимално систематично въздействие за намаляване на неравнопоставеността между ромите и населението, което не е от ромски произход, във всички области: образование, заетост, жилищно настаняване и здраве. Европейският съюз и държавите-членки следва да продължат да оценяват своите политики, свързани с ромите, до момента и да търсят начини за преодоляване на патерналистките подходи към ромския въпрос, които третират ромите като зависими, пасивни ползватели на изгодите от политиката.
Следва също да се създаде система за стипендии за младите роми за натрупване от тях на професионален опит чрез програми в отделите на Комисията и подходящи държавни институции.
Cătălin Sorin Ivan  
Вече преполовихме десетгодишния период (2005-2015 г.), посветен на приобщаването на ромите. Това, което виждаме е, че се говори много за ромското малцинство, създават се различни програми и платформи, а резултатите са ограничени. Проблемите, свързани с образованието, заетостта, регионалното развитие и други, си остават и дори се усложняват в някои от държавите-членки. Втората европейска среща на високо равнище относно ромите, която ще се проведе тази година в Кордоба, има за цел да вдъхне жизненост на европейското измерение и да намери нови направления за действие. Съгласен съм, че принципите трябва да бъдат определени наново, но считам, че трябва вместо това да приемем една напречна, хоризонтална стратегия, която да разглежда проблемите на това малцинство по един комплексен, но не изключващ начин. Най-важният аспект е предприсъединителните фондове и структурните фондове да бъдат използвани правилно и да дадат резултатите, които бихме искали като хора, вземащи политически решения, и които гражданското общество, преди всичко ромското малцинство, би желало.
Marian-Jean Marinescu  
Първата среща на високо равнище относно ромите имаше поне един положителен резултат: изводът, направен на равнище на Общността, че ромите се нуждаят от образование като първа крачка към социална интеграция. Във връзка с това приветствам и втората среща на Европейската платформа за приобщаване на ромите, която е посветена изключително на въпроса за образованието на ромите в Европа. Процесът на реформа в образованието изисква участие не само на държавните институции, но също и на неправителствените организации, чиято основна цел вече не трябва да бъде идентифицирането на актове на дискриминация, а да образоват етническите групи. Намаляването на неграмотността, осигуряването на това децата да завършват училище и необходимостта от професионално обучение и преквалификация предоставят възможности за достъп до пазара на труда, както и средства за социално приобщаване. Ясно е, че има неотложна необходимост от положително развитие при това малцинство, но това е нещо, за което носят отговорност както държавните органи, така и самата ромска общност. Втората европейска среща на високо равнище относно ромите трябва достатъчно да мотивира Европейската комисия, за да представи законодателни предложения, целящи постигане на осезаеми резултати в тази област. Европейската комисия трябва също да направи преглед на Социалния фонд и да предложи увеличаване на финансирането за проекти, имащи за цел подобряване на социално-икономическото положение на най-многобройното малцинство в Европейския съюз.
Franz Obermayr  
Срещата на високо равнище относно ромите в Кордоба цели да даде възможност да се говори открито за паралелните общества в Европа и това трябва да става на основата на ефективна интеграция на всички равнища. Тя следва да бъде насърчавана както на национално, така и на европейско равнище. Има едно нещо, което обаче не бива да забравяме във връзка с това, и то е, че за да има ефективна интеграция, и двете страни трябва да работят заедно. Ромският народ също трябва да изпълни задълженията си за интеграцията и да работи отвътре, за да не се допусне създаването на паралелни общества. Във връзка с това съм особено загрижен за училищното образование на децата, и по-конкретно на момичетата. Не трябва да се допуска в Европа деца почти или изобщо да не са включени в съществуващата училищна система и след това рано и масово да отпадат от училище. Вследствие на това бъдещото им положение на пазара на труда е сериозно застрашено и впоследствие те търсят дори в по-голяма степен убежище в периферията на обществото, изолирайки се по този начин. Това предопределя проблеми със социалната система и условията на живот и порочният кръг е завършен. Поради това е от жизненоважно значение да се апелира към ромите в Европа да променят архаичното си отношение към училищното образование и правата на жените и активно да се борят със собственото си изключване, както и да работят, за да се интегрират в обществото, и по-конкретно в пазара на труда.
Csaba Sógor  
Макар държавите-членки вече да са изразходвали значителни ресурси на ЕС и свои национални ресурси за създаване работни места за трайно безработния ромски народ, не е намерено съгласувано решение на равнище на Европа: държавите-членки се сблъскват с положението по различни начини и в различна степен. Считам, че е важно да разработим съгласувана и ефективна стратегия за решаване на ромския въпрос, който остава нерешен и до ден днешен и представлява общ проблем за Европейския съюз като организация и за държавите-членки. Най-важният въпрос на срещата на високо равнище относно ромите, която ще се проведе на 8 април в Кордоба, следва да бъде формулирането на принципите на стратегията на европейско равнище, за да не се допусне по-нататъшната "миграция" на ромския въпрос и за да се позволи на всички държави-членки да намерят решение на основата на общата европейска стратегия. Убеден съм, че основното средство за справяне с това е образованието. Считам за необходимо да се разработи цялостен пакет програми, който да подпомага и насърчава връщането на младите роми интелектуалци в общността и работата им в рамките на общността и за общността. Изграждането на тясно партньорство между различните организации за защита на правата на ромите, компетентните държавни органи, гражданското общество и съдействащите институции на ЕС би могло до голяма степен да подпомогне това. По-голяма роля следва да се отдели на методите за отпускане на субсидирани микрокредити или за поемане на лихвените плащания от държавата. Достъпът на ромските общности до условия, необходими за да могат за заработват издръжката си, следва да бъде важна цел в рамките на концепцията за селскостопанските субсидии. Положението е по-сериозно, отколкото човек би си помислил: делът на трайно безработните се увеличи скокообразно сред ромите и все повече от тях се маргинализират.
