Timp afectat întrebărilor preşedintelui Comisiei
Preşedintele
Următorul punct pe ordinea de zi îl reprezintă ora de întrebări cu Preşedintele Comisiei.
Întrebări libere
Joseph Daul
Dle Preşedinte, va fi Europa nevoită să se confrunte cu o nouă criză a gazelor în această iarnă? Să ne amintim conflictul dintre Rusia şi Ucraina, din cauza căruia au suferit milioane de europeni. Salut acordul încheiat la 19 noiembrie la Yalta. Cu toate acestea, ştim că luna trecută Ucraina a avut mari probleme legate de achitarea facturii sale de gaze către Rusia. Ştim, de asemenea, că în ianuarie contextul politic va fi deosebit de dificil, din cauza organizării alegerilor prezidenţiale.
Ce măsuri preventive pot fi propuse de Comisie şi puse în aplicare la nivel european pentru a-i proteja pe cetăţenii noştri de efectele unei potenţiale noi crize şi ce lecţii au fost învăţate în urma evenimentelor din iarna anului 2009?
Vor fi oare suficiente acordul încheiat pe 16 noiembrie între UE şi Rusia cu privire la un sistem de alertă timpurie şi proiectul de regulament privind siguranţa aprovizionării cu gaze, pe care îl salut?
José Manuel Barroso
Dle Preşedinte, dle Daul, vă mulţumesc pentru întrebare. La fel ca dumneavoastră, îmi doresc prevenirea unei repetări a crizei de anul trecut.
Am colaborat îndeaproape - eu însumi am muncit foarte mult - cu preşedintele Yushchenko, cu prim-ministrul Tymoshenko şi cu autorităţile ruseşti, precum şi cu instituţiile financiare internaţionale, pentru a sprijini Ucraina.
Ce altceva se mai poate face?
Pe termen scurt, sistemul de alertă timpurie asupra căruia ne-am pus de acord cu Rusia săptămâna trecută ar trebui să ne ajute să identificăm problemele în timp util. De fapt, vă pot spune că a fost o atmosferă excelentă la această reuniune la nivel înalt cu Rusia, la care a participat preşedintele Medvedev, o atmosferă cu mult mai bună decât în alte ocazii.
De asemenea, colaborăm cu Grupul de Coordonare pentru Gaz - un grup care include statele membre şi industria - în problema stocării gazelor. Continuăm să colaborăm cu instituţiile financiare internaţionale în privinţa reformei şi a modernizării sectorului gazelor din Ucraina. Cu toate acestea, cum aţi spus, situaţia din Ucraina nu este uşoară. În orice caz, săptămâna viitoare eu voi fi la Kiev, împreună cu preşedintele în exerciţiu al Consiliului, dl Reinfeldt, pentru a demonstra încă o dată importanţa pe care o acordăm reformei acestui sector în Ucraina.
Martin Schulz
Aş dori să vă întreb dacă aţi întâmpinat în trecut dificultăţi cu guvernul bulgar al lui Serghei Stanişev sau cu Ivalio Kalfin, în calitate de ministru de externe al ţării? Aţi avut vreun motiv să vă îndoiţi de legitimitatea democratică a dlui Stanişev sau a dlui Kalfin, sau de loialitatea acestora faţă de instituţiile Uniunii Europene?
Dacă nu, cum apreciaţi declaraţiile actualului prim-ministru bulgar, dl Borisov, care a afirmat că Partidul Socialist Bulgar trebuie interzis? Dl Borisov a spus că aceştia - adică delegaţii la Congresul Partidului Socialist Bulgar - sunt o adunătură de bandiţi impertinenţi.
În al treilea rând, potrivit declaraţiei dlui Borisov de săptămâna aceasta, "oricine urăşte socialiştii în Bulgaria trebuie să fie cu noi”. Cum apreciaţi acest punct de vedere exprimat de un membru al Consiliului European?
José Manuel Barroso
Vă mulţumesc pentru întrebare, dle Schulz. Totuşi, veţi înţelege că trebuie să fiu reţinut în a comenta afirmaţiile diferiţilor şefi de stat sau de guvern în contextul politicii interne. Nu este oportun să mă implic aici şi acum în această dispută internă.
Ceea ce pot spune, pentru a da un răspuns concret la întrebarea dumneavoastră, este că relaţia mea cu guvernul bulgar în perioada în care prim-ministru era Serghei Stanişev, a fost întotdeauna caracterizată de o cooperare extrem de loială. Mai pot spune aici, cum i-am spus şi domniei sale personal, că dl Stanişev a fost întotdeauna un partener foarte loial al Comisiei şi al tuturor instituţiilor în ceea ce priveşte avansarea proiectului european. Nu voi uita cooperarea loială şi angajamentul faţă de Europa de care a dat dovadă numai pentru că nu mai este la putere.
Martin Schulz
(DE) Înţeleg că nu doriţi să interveniţi în politica internă a Bulgariei. Sunt de acord cu această poziţie. Pot interpreta răspunsul dumneavoastră în sensul în care credeţi că nu este nevoie ca partidul dlui Stanişev - preşedintele Partidului Socialist Bulgar, pentru care v-aţi exprimat respectul personal deosebit dată fiind activitatea pe care a desfăşurat-o - să fie interzis?
José Manuel Barroso
Dle Schulz, cred, evident, că toate partidele democratice au un loc în ţările democratice. Întrucât Bulgaria este, după cum ştim cu toţii, o ţară democratică, toate partidele sale democratice îşi au locul în sistemul democratic.
Acest lucru este valabil pentru toate partidele din Bulgaria care respectă, desigur, normele comunităţii noastre.
Guy Verhofstadt
Dle Preşedinte,voi adresa o întrebare despre structura Comisiei, ceea ce este normal, ţinând cont de faptul că foarte curând vom avea o nouă Comisie.
În primul rând, am unele îndoieli cu privire la faptul că portofoliul mediului urmează să fie împărţit în trei domenii: schimbări climatice, energie şi mediu. Am unele îndoieli în acest sens şi aş dori să subliniez acest lucru.
Cu toate acestea, cea mai importantă întrebare pe care doresc să v-o adresez se referă la drepturile fundamentale şi la combaterea discriminării. Cred că s-a convenit că va exista un comisar responsabil cu acest domeniu. Acum, trebuie să ne asigurăm că nu avem un portofoliu de "afaceri interne” care include problemele legate de azil şi imigraţie, întrucât "azil şi imigraţie” ar fi în acest caz o problemă de securitate şi nu una de afaceri interne.
Dl Barrot a propus crearea a trei posturi de comisar: drepturi fundamentale, afaceri interne şi securitate, cu azilul şi imigraţia separat. Întrebarea mea este simplă: cum vedeţi această problemă?
José Manuel Barroso
În primul rând, cu privire la problema schimbărilor climatice, sau mai curând la portofoliul pentru "acţiune în domeniul schimbărilor climatice”, consider această responsabilitate ca fiind foarte importantă. Este o responsabilitate orizontală, o dimensiune care trebuie să fie integrată în toate politicile uniunii. Comisarul pentru combaterea schimbărilor climatice va fi în mod clar responsabil cu continuarea acţiunii de la Copenhaga, cu tot ceea ce presupune acest lucru în termeni de acţiune internă şi externă.
Cu privire la portofoliul justiţiei şi afacerilor interne, da, am decis ca şi acesta să fie împărţit în două. Un portofoliu va fi dedicat justiţiei şi drepturilor fundamentale, iar celălalt afacerilor interne. În plus, această împărţire este un lucru obişnuit în multe dintre statele membre în care există un minister de justiţie şi un minister de interne.
Evident, aş dori să discut definiţia exactă cu comisarii în cauză, dar pot să vă spun deja că vreau ca acel comisar care este responsabil cu justiţia şi cu drepturile fundamentale să acorde o atenţie deosebită eliminării obstacolelor cu care cetăţenii europeni se confruntă în exercitarea drepturilor lor.
Daniel Cohn-Bendit
Dle Preşedinte, aş dori să continui în direcţia celor exprimate de dl Verhofstadt, întrucât Comisia este în prezent în curs de constituire.
Citim şi auzim zvonuri care sunt destul de periculoase. Credeţi că dumneavoastră, Preşedintele Comisiei - aţi fost ales şi confirmat preşedinte - sunteţi acela care constituie Comisia, o organizează şi stabileşte competenţele comisarilor, sau ţările Uniunii şi ţările mari sunt acelea care vă impun sau nu vă impun o anumită poziţie?
Consider că este inadmisibil - dar poate mă înşel - să citesc în ziare că Franţa vrea una, că Anglia vrea alta, că dna Merkel doreşte altceva. Dl Sarkozy şi dna Merkel v-au numit, nu le-a mai rămas nimic de spus, dumneavoastră trebuie să constituiţi Comisia!
Acesta este felul în care vedeţi rolul Preşedintelui Comisiei sau îl vedeţi într-un alt fel, mai apropiat de felul în care îl văd dna Merkel şi dl Sarkozy?
José Manuel Barroso
Felul în care văd eu lucrurile este foarte simplu: este vorba despre respectarea Tratatului de la Lisabona şi, de altfel, despre respectarea tratatului actual. De la 1 decembrie, acest Tratat de la Lisabona stabileşte foarte clar - am aici versiunea în limba engleză, mai precis articolul 17 - că Preşedintele Comisiei este acela care decide cu privire la organizarea internă a Comisiei, şi bineînţeles că aceasta este ceea ce intenţionez să fac, inclusiv în privinţa atribuirii portofoliilor.
Ca să clarificăm lucrurile, presiuni există tot timpul, după cum ştiţi. Toţi primim solicitări. Cu toate acestea, eu sunt acela care îşi asumă în cele din urmă întreaga responsabilitate pentru componenţa Comisiei şi cred că această Comisie va beneficia şi de un sprijin destul de puternic în cadrul Parlamentului European.
Am muncit mult pentru a ajunge la un consens destul de puternic. În plus, trebuie să vă dau o veste bună astăzi şi să vă adresez câteva mulţumiri: din viitoarea Comisie vor face parte nouă femei, prin urmare cu una mai mult decât în prezent. Cu o săptămână în urmă, numai trei femei erau candidaţi potenţiali. Mulţi dintre dumneavoastră m-aţi ajutat să conving statele membre de importanţa solicitării de a numi mai multe femei. Acesta este un caz concret care demonstrează angajamentul meu pentru constituirea unui colegiu care să poată beneficia de sprijinul Parlamentului.
Daniel Cohn-Bendit
(FR) Dle Barroso, pentru că vorbiţi despre Comisie şi despre femei, nu credeţi că pe termen lung ar fi mai uşor pentru un preşedinte al Comisiei ca fiecare ţară să propună doi comisari, să îi prezinte două propuneri: o femeie şi un bărbat?
În acest fel, veţi putea constitui o Comisie echilibrată, nu cu nouă femei, ci compusă jumătate din femei şi jumătate din bărbaţi.
José Manuel Barroso
Aveţi dreptate. Mi-ar plăcea foarte mult să obţinem acest lucru. Din păcate, tratatul nu conţine o astfel de prevedere.
Sunt de acord cu colegul dumneavoastră, dl Verhofstadt.
Principala problemă este următoarea: această obligaţie nu este prevăzută în tratat. După cum ştiţi, chiar am făcut publică o scrisoare în care ceream statelor membre să mă ajute cu privire la problema echilibrului între sexe. La modul ideal, am avea o Comisie şi mai echilibrată.
În orice caz, sunt mulţumit de situaţia la care am ajuns în final şi doresc să le mulţumesc tuturor celor din Parlament care m-au ajutat în acest demers.
Michał Tomasz Kamiński
Dle Barroso, aş dori să vă mulţumesc foarte mult pentru prezenţa dumneavoastră alături de noi astăzi şi aş dori să încep prin a spune că ar trebui să îi încurajăm mai mult pe colegii noştri deputaţi să participe la aceste dezbateri cu dumneavoastră, întrucât unii dintre aceştia sunt mai interesaţi de alte atracţii din Strasbourg decât de posibilitatea unei întâlniri cu dumneavoastră.
Întrebarea mea se referă la obiectivele Strategiei Lisabona, care a fost întotdeauna foarte importantă pentru conservatorii şi reformiştii europeni. Este foarte adevărat ce aţi spus cu puţin timp în urmă, când aţi prezentat-o ca parte a strategiei dumneavoastră: un nou început pentru piaţa comună. Credem într-adevăr că Europa are nevoie de o piaţă comună. Recent adoptatul Tratat de la Lisabona acordă mai multă autoritate instituţiilor europene în sens politic şi mi se pare că între integrarea politică, care face progrese, şi integrarea economică se conturează o anumită separare. Dle Barroso, mi-aş dori foarte mult să acordaţi atenţie problemei debutului noii pieţe odată cu începerea noului dumneavoastră mandat.
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - Am veşti bune pentru dl Kamiński: astăzi, la întâlnirea Comisiei de aici din Strasbourg, am adoptat un document de lucru al Comisiei care lansează consultările cu privire la ceea ce eu numesc "European 2020”, succesorul Strategiei Lisabona, destinat, desigur, consultării cu Parlamentul, cu guvernele europene şi cu societatea în general.
În documentul de lucru se pune un accent deosebit pe nevoia de a consolida piaţa internă, şi chiar l-am rugat pe Mario Monti, o figură europeană binecunoscută, să-mi trimită un raport cu privire la modurile în care putem aborda legăturile lipsă în cadrul pieţei interne. Sper ca primul proiect al acestui raport să fie gata înainte de Consiliul European din martie la care, în aceeaşi ordine de idei, Preşedinţia spaniolă a Consiliului este de asemenea nerăbdătoare să contribuie şi să grăbească aceste evoluţii.
Dezvoltarea pieţei interne este unul dintre mijloacele prin care putem găsi noi surse de creştere pentru a răspunde provocărilor de competitivitate din alte părţi ale lumii.
Lothar Bisky
Ceea ce mi-a plăcut la reuniunea specială la nivel înalt a fost faptul că a existat un echilibru între sexe. Am dori să salutăm această realizare. Aş mai dori să adaug că vom continua să vă sprijinim dacă veţi continua să menţineţi acest echilibru între sexe.
Avem acum două figuri noi în Uniunea Europeană, despre care toate părţile au afirmat că vor trebui să se ridice la nivelul rolurilor asumate. Aşa va fi, desigur, întotdeauna. De asemenea, se vorbeşte despre categorii uşoare şi categorii grele. Eu văd lucrurile astfel: categoriile uşoare de astăzi sunt categoriile grele de mâine şi vice versa. Multe sunt de categorie grea într-o zi şi de categorie uşoară în ziua următoare.
Cu toate acestea, avem de depăşit şi o criză economică severă. Consecinţele sociale, în special, ne creează multe probleme. În Europa, zeci de milioane de oameni sunt afectaţi de şomaj, de sărăcie şi de excluziune socială. Numărul victimelor crizei creşte dramatic. În lumea în curs de dezvoltare consecinţele sunt mult mai grave.
Sunteţi pregătit, dle Barroso, să învăţaţi, împreună cu noua Comisie, lecţiile direcţiilor greşite în care s-a acţionat prin politici radicale ale pieţei libere? Sunteţi pregătit să introduceţi o schimbare de politică necesară urgent pentru a pune oamenii mai presus de profituri şi interesele sociale mai presus de cele competitive?
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - În noua strategie Uniunea Europeană 2020, pe care tocmai am anunţat-o, se pune un accent puternic pe problemele sociale pe care le-aţi menţionat adineauri, dle Bisky. Cred că avem acum o situaţie urgentă privind chestiunile sociale, în special pe fondul creşterii şomajului. Există riscul unui deceniu de creştere lentă şi de şomaj ridicat, iar acest lucru ar afecta puternic modelele noastre sociale şi standardele noastre de viaţă. De aceea cred că este important să ne ocupăm de problemele legate de incluziunea socială.
De asemenea, trebuie să ne asigurăm că cetăţenii noştri deţin abilităţile necesare pentru a reuşi în acest model economic nou. Prin urmare, unul dintre obiectivele prioritare ale strategiei Uniunea Europeană 2020 va fi să dăm putere oamenilor. Accentul trebuie pus pe educaţie şi pe abilităţi, pe învăţarea pe tot parcursul vieţii, pe mobilitatea muncitorilor, pe sprijinirea întreprinzătorilor şi a auto-angajării, dar şi pe combaterea excluziunii şi a sărăciei. Cred că noi, ca Uniune Europeană, avem datoria de a face din combaterea excluziunii şi a sărăciei una dintre priorităţile noastre.
Rolandas Paksas
Dle Preşedinte, în septembrie v-am abordat în legătură cu continuarea operaţiunilor la centrala nucleară de la Ignalina. Din răspunsul dumneavoastră, am dedus că fie Comisia nu cunoaşte situaţia reală, fie nu este informată, fie încearcă să-i ignore pe deputaţii europeni.
Prin urmare, dle Preşedinte, cred că ştiţi că nu s-au construit spaţii pentru depozitarea combustibilului nuclear şi că barele folosite de combustibil nuclear vor fi păstrate în reactor, reducând siguranţa nucleară în regiune. Acesta este primul aspect. În al doilea rând, cred că ştiţi că generatoarele de înlocuire vor fi construite abia peste trei ani, iar Lituania va avea un deficit de electricitate. Acesta este al doilea aspect. În al treilea rând, cred că ştiţi că circumstanţele pe care le-am menţionat permit centralei nucleare să continue să funcţioneze şi că aceasta nu este pregătită pentru închidere.
Întrebarea mea, dle Preşedinte, este cine îşi va asuma responsabilitatea pentru siguranţa nucleară redusă din această regiune şi pentru riscul crescut la care sunt expuşi cetăţeni ai Uniunii Europene?
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - Cu privire la chestiunea Ignalina, după cum ştiţi, este o problemă care ţine de Tratatul de aderare a Lituaniei. Trebuie să respectăm acel Tratat de aderare, care a fost semnat de toate statele membre, inclusiv de Lituania.
Ceea ce facem acum este să analizăm nu doar aspectele economice, ci şi pe cele legate de siguranţă. Cred că în decizia noastră s-a ţinut cont de toate acestea şi că putem colabora cu autorităţile lituaniene pentru asigurarea siguranţei nucleare în regiune.
În aceeaşi ordine de idei, la întâlnirea recentă pe care am avut-o cu preşedintele Medvedev, am abordat din nou problema aprovizionării Lituaniei cu energie din Rusia. L-am întrebat de ce nu pot fi mai cooperanţi în problema conductei Druzhba. Prin urmare, cooperăm activ atât cu prietenii noştri lituanieni, cât şi cu alţi parteneri importanţi pentru securitatea aprovizionării cu energie a Lituaniei.
Hans-Peter Martin
(DE) Dle Preşedinte al Comisiei, problema continuităţii existenţei fabricilor Opel preocupă publicul european şi a constituit, de asemenea, un element cheie al campaniei electorale pentru alegerile federale din Germania. Cu mult înainte de alegeri, era deja clar că se plănuia o vânzare către consorţiul condus de Magna şi, cu toate acestea, Comisia a lăsat să se înţeleagă că existau unele îndoieli abia la 16 octombrie.
De ce aţi aşteptat până după alegerile din Germania? Acea decizie a avut un impact major asupra rezultatului alegerilor din Germania. Cum puteţi respinge suspiciunea că aceasta s-a bazat pe consideraţii de ordin politic, mai ales dat fiind faptul că relaţia dumneavoastră apropiată cu dna cancelar Merkel este bine cunoscută? Sunteţi pregătit să faceţi public dialogul scris şi oral cu privire la subiectul Opel care a avut loc înainte de alegerile federale din Germania de la 27 septembrie?
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - Ca să încep cu ultima întrebare, desigur, sunt dispus să vă pun la dispoziţie toată corespondenţa mea cu dna cancelar Merkel. Nu există nicio problemă în acest sens.
Acestea fiind spuse, înainte de alegerile din Germania am organizat două întâlniri cu toate ţările implicate în problema General Motors/Opel, iar ieri am organizat o a treia întâlnire. A fost a treia întâlnire ministerială organizată de Comisie cu privire la Opel şi prima de când General Motors a decis să nu vândă Opel.
Pe lângă rolul său de facilitare, exercitat în principal prin asigurarea accesului tuturor părţilor implicate la aceleaşi informaţii, Comisia va continua să se asigure că piaţa internă şi normele privind ajutoarele de stat vor fi respectate. Acest lucru este foarte important pentru a evita o cursă dezastruoasă pentru subvenţii a statelor membre, care în final nu va folosi nimănui.
Dar mingea se află acum în mod clar în terenul GM. Într-adevăr, numai după ce planul de afaceri al GM va fi cunoscut şi statele membre ar putea fi dispuse să acorde ajutoare de stat, Comisia va putea aprecia dacă sunt respectate normele privind concurenţa. Nu putem acţiona pe baza unor supoziţii. Doar în faţa unor planuri de afaceri putem spune dacă acestea sunt sau nu sunt compatibile cu normele comunitare.
Hans-Peter Martin
(DE) Vă sunt foarte recunoscător pentru ofertă, dle Barroso, şi o voi accepta cu plăcere. Dialogul dumneavoastră oral este şi el în discuţie, desigur. Sunt sigur că putem ajunge la o înţelegere în această privinţă. În a doua parte a răspunsului dumneavoastră aţi menţionat o problemă extrem de importantă, şi anume faptul că există nu doar o cursă a dumpingului salarial, ci şi o cursă a subvenţiilor. A fost o mişcare foarte inteligentă să organizaţi reuniunea la nivel înalt ieri. La ce concluzii aţi ajuns în urma acesteia? Cum am putea combate pe viitor pericolul emergent al cursei pentru subvenţii între diferite state membre ale UE, la care am asistat în mod repetat, în detrimentul contribuabililor europeni, intervenind în acelaşi timp în procesul economic al acestor dinamici?
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - Tocmai prin punerea strictă în aplicare a normelor privind ajutoarele de stat, iar acest caz este într-adevăr unul foarte interesant pentru noi toţi - cu excepţia părţilor implicate - fiindcă, astfel cum sugerează întrebarea dumneavoastră, dacă fiecare stat membru ar începe să concureze cu celelalte pentru a vedea care poate oferi mai mulţi bani unei companii, s-ar crea o situaţie dăunătoare pentru statele membre, nocivă pentru consumatori şi pentru banii contribuabililor.
Garanţia pe care v-o pot oferi este aceea că în punerea în aplicare a normelor privind ajutoarele de stat Comisia va fi strictă, nu pentru că suntem fundamentalişti în privinţa pieţei şi a regulilor concurenţei, ci pentru că noi credem că este important să avem o abordare comunitară strictă şi să avem condiţii echitabile pentru toate companiile şi pentru toate statele membre - pentru cele mari şi pentru cele mici, pentru cele bogate şi pentru cele mai puţin bogate. Acesta este cel mai bun mod de a ne asigura că rămânem corecţi în cadrul Uniunii.
Kinga Gál
Dle Barroso, salut călduros declaraţia pe care tocmai aţi făcut-o cu privire la nevoia existenţei unui portofoliu pentru drepturi fundamentale în cadrul Comisiei.
Aş adăuga încă o întrebare cu privire la acesta. Întrucât sunteţi perfect conştient de faptul că în UE trăieşte un număr semnificativ de minorităţi naţionale autohtone şi minorităţi lingvistice - 15 milioane de oameni, 10 % din populaţie - intenţionaţi să includeţi problema acestor comunităţi, aceste minorităţi naţionale şi lingvistice, în portofoliul noului comisar pentru drepturi fundamentale?
Cred că UE ar trebui să continue să dezvolte abordarea sa faţă de aceste comunităţi, mai ales după ce Tratatul de la Lisabona şi Carta drepturilor fundamentale vor intra în vigoare.
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - Răspunsul este simplu: da. Intenţia mea este chiar aceea de a plasa problemele privind nediscriminarea - incluzând, desigur, problemele legate de minorităţi - sub responsabilitatea comisarului pentru drepturi fundamentale.
Glenis Willmott
Şi eu intenţionam să adresez o întrebare despre echilibrul între sexe în cadrul Comisiei, prin urmare aş dori să profit de ocazie pentru a o felicita pe Cathy Ashton pentru numirea sa. Sunt sigură că veţi fi de acord cu mine că este un mare talent. Sunt încântată că primul rol de Înalt Reprezentant este acordat cuiva din Marea Britanie şi sunt deosebit de mulţumită că va fi o femeie britanică. Este un lucru pe care noi, femeile din Grupul Socialist, l-am solicitat de foarte mult timp.
Cathy Ashton a fost liderul în Camera Superioară din Marea Britanie când s-a croit drumul Tratatului de la Lisabona - o realizare extraordinară. Are abilităţi politice excelente şi a realizat multe de când este comisar. Diplomaţia sa discretă, mai curând decât vanitatea, a asigurat încheierea unor acorduri acolo unde alţii au eşuat şi acolo unde în trecut s-au întâmpinat dificultăţi. I-aş spune lui Cathy Ashton că nu se află acolo pentru a opri traficul, ci tocmai pentru a crea sistemul de trafic. Ştiu că va face o muncă fantastică.
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - Sunt extrem de mândru şi mulţumit de faptul că Catherine Ashton a fost desemnată prima vicepreşedintă a Comisiei şi Înalt Reprezentant. Este o numire pe care eu am susţinut-o şi am aprobat-o foarte mult în cadrul Consiliului European. Desigur, cu toţii o cunoaştem ca având atât abilităţi politice, cât şi simţul direcţiei de urmat în activitatea solicitantă de Înalt Reprezentant şi de vicepreşedintă a Comisiei.
Ştim cu toţii că aceasta este o inovaţie. Cu toţii vom avea nevoie de timp pentru a învăţa cum să folosim noile mecanisme pentru a obţine cele mai bune rezultate în privinţa rolului crescut al Uniunii Europene în lume. Este clar că vom putea realiza acest lucru numai printr-un parteneriat real între instituţii. Aceasta este ceea ce trebuie să asigure conducerea bicefală şi ceea ce sunt convins că va oferi Comisia: să avem cel mai bun rol posibil în lume.
Bineînţeles că sunt extrem de încântat de faptul că dna Ashton vine din Marea Britanie - cred că este esenţial ca Marea Britanie să rămână în centrul Uniunii Europene - şi, de asemenea, de faptul că este femeie, întrucât, după cum ştiţi, am fost foarte devotat echilibrului între sexe. Pentru toate aceste motive şi, de asemenea, pentru că este colega mea în Comisie, am fost - după cum vă puteţi imagina - extrem de încântat de această decizie.
Andrey Kovatchev
(BG) Înainte de toate, aş dori să fac o precizare pentru dl Schulz. Prim-ministrul bulgar nu a cerut niciodată ca Partidul Socialist Bulgar să fie interzis. Acum întrebarea mea pentru dl Barroso. Este clar, după 19 noiembrie, care domenii ale politicii externe, precum extinderea, comerţul sau ajutoarele pentru ţările în curs de dezvoltare, vor rămâne parte a competenţelor Comisiei şi care vor fi transferate Serviciului pentru acţiune externă?
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - Da, Înaltul Reprezentant va fi, în acelaşi timp, şi vicepreşedinte al Comisiei, prin urmare aceasta este o ocazie extraordinară de a reuni competenţele PESC - care intră în atribuţiile Înaltului Reprezentant - cu competenţele comunitare tradiţionale în relaţiile externe. Mai simplu, aceeaşi persoană îndeplineşte atribuţiile lui Javier Solana şi pe cele ale Benitei Ferrero-Waldner. Persoana respectivă va face acest lucru atât ca vicepreşedinte al Comisiei, cât şi ca preşedinte al Consiliului pentru afaceri externe. Cred că este extrem de important să avem această idee la nivelul acela.
În general, la nivelul şefilor de stat sau de guvern, după cum prevede foarte clar Tratatul de la Lisabona, Preşedintele Consiliului este cel care trebuie să reprezinte Uniunea Europeană în problemele legate de PESC la acest nivel şi în respectiva capacitate, iar Comisia este cea care trebuie să reprezinte Uniunea Europeană în toate celelalte probleme externe, după cum se precizează în articolul 17 din Tratatul de la Lisabona.
Derek Vaughan
Dle Barroso, poate veţi dori sau poate nu veţi dori să comentaţi cu privire la recenta scurgere de informaţii referitoare la documentul de revizuire a bugetului, dar aveţi fără îndoială cunoştinţă de faptul că aceasta a generat foarte multă îngrijorare în multe regiuni din Europa. Într-adevăr, prim-ministrul Ţării Galilor, Rohdri Morgan, v-a scris de curând, exprimându-şi îngrijorarea.
În acest context, pot să vă întreb dacă veţi avansa noi propuneri care să garanteze că regiunile din Europa vor avea acces la fonduri structurale după 2013? Şi, în cazul în care intenţionaţi să avansaţi astfel de propuneri, o veţi face în timpul actualei Comisii sau după numirea noii Comisii?-
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - Pot să vă spun că am citit scrisoarea prim-ministrului Ţării Galilor, dar nu am citit niciodată documentul menţionat.
Există câteva documente de lucru la Comisie, redactate de toate serviciile acesteia, dar ele nu reflectă viziunea Comisiei. Colegiul Comisarilor este singurul care adoptă poziţii obligatorii pentru Comisie. Suntem într-un stadiu de muncă pregătitoare. Pot să vă spun că, în ceea ce mă priveşte, sunt extrem de devotat, după cum ştiţi, coeziunii sociale, economice şi teritoriale, şi că politica regională rămâne o prioritate de vârf a viitoarei Comisii.
În ceea ce priveşte revizuirea bugetului, am decis împreună cu Parlamentul - în persoana preşedintelui Comisiei pentru bugete - să prezentăm revizuirea bugetului la o dată ulterioară. Este firesc să ajungem mai întâi la un acord cu privire la liniile generale ale strategiei Uniunea Europeană 2020, urmând ca revizuirea bugetului să fie prezentată ulterior, de noua Comisie, astfel încât noul Colegiu să aibă proprietatea deplină asupra respectivei propuneri, pentru a putea colabora foarte strâns cu dumneavoastră în privinţa perspectivelor financiare viitoare.
Sarah Ludford
Chris Patten a spus că pericolul în Balcani este ca aceştia să pretindă că reformează, iar UE să pretindă că îi crede.
Aceasta este ceea ce pare să se întâmple în Bosnia, care alunecă alarmant spre o lipsă de funcţionalitate, dacă nu spre distrugere. Comunitatea internaţională şi UE sunt percepute în Bosnia ca fiind incapabile să insiste asupra reformelor şi să-i facă faţă lui Milorad Dodik, liderul Republicii Srpska. Oficiul Înaltului Reprezentant, deşi este încă funcţional, a fost subminat, iar autoritatea comunităţii internaţionale a fost slăbită.
Cum aţi răspunde acuzaţiei că agenda UE în Balcanii de Vest este în beneficiul sârbilor din Belgrad şi Bagna Luca, în timp ce bosniacii sunt perdanţii?
Îl veţi încuraja pe Înaltul Reprezentant şi, când va fi confirmată, pe vicepreşedinta Comisiei, Cathy Ashton, să facă din Bosnia o prioritate absolută? Cum vă veţi asigura că reprezentantul special al UE va exercita o influenţă reală, va avea un mandat clar şi sprijinul concertat al UE în spatele său?
Preşedintele
Aş dori să spun ceva foarte important. Discutăm despre rezultatul ultimei reuniuni a Consiliului din 19 noiembrie 2009. Ştiu că în cadrul reuniunii Consiliului s-ar fi putut spune sau s-ar fi putut întâmpla aproape orice, dar aceasta nu a fost, probabil, o temă în cadrul ultimei reuniuni ai Consiliului, prin urmare vă rog să rămânem la subiect, pentru că este necesar.
Sarah Ludford
Am întrebat despre Cathy Ashton, Înaltul Reprezentant, care a fost numită săptămâna trecută. Acest lucru este în deplin acord cu "discuţiile pe marginea Consiliului European”.
Preşedintele
Bine, de acord, dacă Preşedintele Barroso doreşte să răspundă la întrebarea respectivă, dar aş dori să vă rog, stimaţi colegi, să rămânem la tema noastră, care este foarte clar stabilită.
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - Înainte de toate, daţi-mi voie să vă spun că împărtăşesc pe deplin preocupările exprimate cu privire la situaţia din Bosnia. Într-adevăr, acesta devine un subiect extrem de dificil. Discutăm problema cu autorităţile bosniace şi cu toţi jucătorii relevanţi, din interiorul şi din afara Europei.
Desigur, răspunsul meu pentru dumneavoastră este da, sper că dna Cathy Ashton va acorda o atenţie deosebită acestui subiect, împreună cu comisarul pentru extindere, întrucât Bosnia, după cum ştiţi, se află în aria de extindere potenţială a Uniunii Europene. Bineînţeles că trebuie să facem tot ce putem pentru a ne asigura că ţara se pune pe propriile picioare şi că este capabilă să îşi consolideze existenţa ca stat deplin, democratic, care are aspiraţii de a adera într-o zi la Uniunea noastră.
Elisabeth Schroedter
(DE) Tocmai aţi vorbit despre felul în care aţi deschis acum consultările pentru procesul post-Lisabona. Procesul post-Lisabona va fi apoi preluat la modul colectiv de noua Comisie.
Există un grad ridicat de iritare legat de întârzierea deschiderii procesului de consultare. Există, de asemenea, o temere importantă că acesta este doar o formalitate şi că rezultatele consultărilor nu vor avea nicio influenţă majoră asupra procesului post-Lisabona.
Care este propunerea dumneavoastră pentru felul în care toate părţile implicate şi o analiză fundamentală a procesului de consultare pot fi integrate în acest proces şi în documentele Comisiei? Căror comisari le veţi atribui sarcina de a veghea ca acest lucru să se întâmple şi care este responsabilitatea dumneavoastră în această privinţă?
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - Responsabilitatea mea constă în coordonarea generală a Comisiei şi a strategiei, dar voi colabora cu mai mulţi comisari, întrucât, după cum ştiţi, această strategie UE 2020 este, prin natura ei, o strategie transversală, care acoperă sectoare foarte importante, de la competitivitate economică la durabilitate - adică mediul - precum şi aspecte legate de incluziunea socială. Prin urmare, este o sferă de competenţe foarte extinsă.
În privinţa întârzierii, aveţi dreptate: există o întârziere. Din păcate, aceasta este cauzată de faptul că deciziile Consiliului European nu au fost adoptate mai devreme, rezultatul fiind acela că nu putem instala Comisia.
Prin urmare, lansăm documentul de lucru astăzi, astfel încât totul să poată fi pregătit pentru Consiliul European de primăvară din martie, întrucât ar fi trebuit să avem o nouă Comisie până acum şi nu o avem încă. Sper să o avem până la sfârşitul lunii ianuarie.
Oricum - şi aceasta este o altă ştire pe care vreau să v-o dau - abia astăzi am primit propunerile finale cu numele celor 27 de comisari desemnaţi. Abia astăzi. De aceea suntem puţin în întârziere, dar cu toate acestea cred că trebuie să profităm din plin de perioada de consultări, astfel încât să avem o consultare serioasă despre viitorul strategiei Uniunea Europeană 2020.
Isabelle Durant
(FR) Dle Barroso, aş dori să revin la întrebarea pe care tocmai v-a adresat-o colega mea. Calendarul pe care ni-l daţi este extrem de strâns. Cum putem stabili o strategie de acum până în 2020 în trei luni? Trebuie să elaborăm o strategie pentru întreaga Uniune Europeană cu privire la problemele sociale, economice şi de mediu, şi ni se dau trei luni şi o perioadă de consultări care începe astăzi.
În consecinţă, aş dori să vă semnalez, dle Barroso, faptul că eu cred că trebuie să aşteptăm formarea Comisiei propriu-zise, pentru a putea adresa acesteia întrebările noastre, dar, mai presus de toate, că ar trebui să ne acordăm timp pentru a crea un proiect real. Nu putem elabora un proiect pentru Uniunea Europeană în trei luni.
José Manuel Barroso
Împărtăşesc preocuparea dumneavoastră cu privire la acest aspect. De aceea, cu atât mai mult, am decis să facem acest lucru acum şi să nu îl lăsăm pentru mai târziu. Astfel veţi avea mai mult timp. Dacă am aştepta preluarea funcţiilor de către noua Comisie, probabil ar trebui să aşteptaţi până la sfârşitul lunii ianuarie, în timp ce astfel procesul se desfăşoară deja. Detaliile vor fi publicate pe Internet astăzi, dacă nu sunt deja publicate. De asemenea, sper într-un angajament din partea dumneavoastră în această privinţă. În ceea ce mă priveşte, sunt gata să îmi asum un angajament.
În orice caz, Consiliul European de primăvară va marca începutul, nu sfârşitul, procesului. Totuşi, Preşedinţia rotativă a Consiliului - pe care Tratatul de la Lisabona o păstrează, după cum ştiţi - Preşedinţia spaniolă, a insistat să schiţăm un document iniţial, care să servească drept bază pentru discuţii. De aceea am ţinut neapărat să îl prezint acum. Voi face tot posibilul pentru a mă asigura că toţi aceia care sunt afectaţi de acest subiect pot participa şi pot contribui la revizuirea a ceea ce este, după cum aţi subliniat chiar dumneavoastră, o strategie extrem de importantă.
Ryszard Czarnecki
(PL) Dle Barroso, dacă ne uităm la principalele poziţii executive de la vârful Uniunii Europene, în meciul dintre noua UE şi vechea UE rezultatul este 3-0 pentru vechea UE. De la 1 ianuarie 2012, când va fi un nou preşedinte al Parlamentului European, nu va exista nimeni la vârful Uniunii Europene care să reprezinte cele 12 state membre noi. Cum justificaţi această decizie?
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - Înainte de toate, Preşedintele Consiliului şi Înaltul Reprezentant nu sunt acolo pentru a reprezenta o parte a Europei: ei reprezintă întreaga Europă.
Permiteţi-mi să spun că am fost foarte încântat şi de numirea lui Herman Van Rompuy. Când prim-ministrul Reinfeldt a avansat numele său, era evident că acesta era numele care putea asigura consensul general. Iar faptul că vine din Belgia, aducând sprijin instinctiv metodei comunitare şi fiind instinctiv pro-european - acesta este, de asemenea, un foarte bun omagiu adus Belgiei.
Acestea fiind spuse cu privire la importanţa noilor state membre, cred că aţi subliniat deja importanţa acestora prin alegerea dlui Buzek ca preşedinte al Parlamentul European: cineva care vine dintr-un stat membru nou, cineva care a făcut atât de mult pentru reunificarea Europei.
Prin urmare, când ne aflăm în aceste poziţii, eu nu sunt aici pentru reprezenta o ţară sau o regiune: reprezentăm întreaga Europă.
Miguel Portas
(PT) Dle Preşedinte, săptămâna trecută Consiliul a recunoscut acordul dintre instituţii cu privire la bugetul pentru 2010. Consecinţele deciziilor adoptate la Copenhaga nu ar trebui să facă parte din acest acord sau angajament. Ele ar trebui mai degrabă să facă obiectul unei rectificări bugetare.
Întrebarea pe care aş dori să v-o adresez este foarte simplă: având în vedere dificultăţile pe care le-am constatat cu privire la finanţarea celei de a doua tranşe a planului de redresare economică chiar pentru acest buget, de unde presupune Comisia că va lua fondurile necesare pentru a finanţa primul an de combatere a schimbărilor climatice, care va necesita cel puţin două milioane de euro? Mai mult, acest total va creşte de la an la an, prin urmare de unde presupune Preşedintele că vor veni banii?
José Manuel Barroso
Dle Portas, vă mulţumesc pentru întrebare. Este adevărat că s-a dovedit extrem de dificil să convingem Parlamentul să aprobe un anumit buget pentru unele dintre acţiunile legate de eficienţa energetică, de securitatea energetică şi de combaterea schimbărilor climatice şi sunt foarte mulţumit că s-a realizat acest lucru. Aş dori să le mulţumesc tuturor celor care au făcut posibilă aprobarea acestui buget.
Dacă vom ajunge la un acord la Copenhaga, aşa cum sper, va trebui apoi să muncim pentru a găsi în cadrul bugetului fondurile necesare pentru punerea în aplicare a acordului respectiv.
Nu am ajuns chiar acolo încă, dar sunt absolut sigur că dacă statele membre ajung la un acord cu privire la finanţarea viitoare a acţiunilor de diminuare necesară pentru ţările în curs de dezvoltare, atunci vor trebui să ajungă la un acord şi în privinţa fondurilor care vor trebui puse la dispoziţie pentru atingerea acestui obiectiv.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Dle Barroso, desemnarea dnei Ashton şi a dlui Van Rompuy, şi Tratatul de la Lisabona însuşi, vor produce schimbări în modul de lucru al Comisiei. Unele schimbări sunt menţionate în Tratatul de la Lisabona, dar altele sunt imprecise şi neclare, şi vor fi modelate prin anumite practici şi decizii. Aş dori să întreb ce schimbări prevedeţi în activitatea şi în funcţionarea Comisiei Europene în viitorul apropiat şi în următorii câţiva ani. Acum este un moment bun pentru a introduce astfel de schimbări şi, după cum am spus, în prezent există unele posibilităţi care nu sunt în totalitate specificate în Tratatul de la Lisabona. Dumneavoastră aţi vorbit despre desemnarea anumitor comisari. Eu vorbesc despre politici şi acţiuni care nu sunt limitate doar la desemnarea şi diviziunea funcţiilor noilor comisari.
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - Sunt de acord cu punctul dumneavoastră de vedere general că instituţiile sunt şi aşa cum le modelăm noi în practică. De aceea am fost atât de încântat de desemnarea dnei Cathy Ashton şi a dlui Herman Van Rompuy, pentru că ştiu că amândoi sunt devotaţi unui spirit european real şi problemelor comunitare.
Cu privire la aspectele tehnice, Cathy Ashton va deveni Înalt Reprezentant şi vicepreşedintă a Comisiei, în temeiul Deciziei Consiliului European, la 1 decembrie. În aceeaşi zi, ea va deveni responsabilă pentru portofoliul relaţiilor externe, în calitate de vicepreşedintă a Comisiei. Ca vicepreşedintă a Comisiei, ea este răspunzătoare în faţa Parlamentului, iar Parlamentul ştie cât de devotată este Cathy Ashton democraţiei parlamentare. Ştiu că este nerăbdătoare să se întâlnească, cât mai curând posibil, cu Comisia pentru afaceri externe, pentru ca noul său rol să fie lansat pe o bază solidă.
În privinţa viitorului colegiu, Catherine Ashton va participa, de asemenea, la o audiere împreună cu ceilalţi comisari desemnaţi şi va fi supusă votului dumneavoastră colectiv pentru următorul colegiu.
Mitro Repo
(FI) Dle Preşedinte, dle comisar, cu privire la întâlnirea de săptămâna trecută, aş dori să întreb dacă dumneavoastră personal sunteţi mulţumit de procesul de selecţie prin care au fost ocupate două importante posturi la vârf sau dacă sunteţi de acord şi cu faptul că unele dintre procedurile Uniunii de luare a deciziilor ar avea încă nevoie de o doză mai mare de transparenţă şi de democraţie?
Aş dori să vă întreb dacă metoda de selecţie aplicată, acolo unde candidaţii au apărut ca din senin, a fost un mod de a confirma autoritatea UE şi dacă aceasta a crescut încrederea în procesul de luare a deciziilor în UE? Ar trebui ca grupurile politice mari să se gândească serios la tipul de candidaţi pe care îl vor promova pe viitor în poziţiile de vârf, dacă procesul de selecţie poate fi revizuit şi îmbunătăţit în vreun fel, şi cine ar trebui să facă acest lucru? Foarte probabil, aceasta va fi sarcina Parlamentului European şi a deputaţilor europeni. De data aceasta, Finlanda a avut candidaţi extrem de calificaţi şi ar trebui să ne bucurăm pentru aceasta.
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - Înainte de toate, după cum ştiţi, prevederile Tratatului de la Lisabona au fost pe deplin respectate, iar eu, fireşte, sprijin punerea în aplicare a Tratatelor. Trebuie să respectăm statul de drept în Uniunea Europeană.
Cu privire la persoanele care au fost alese, sincer cred că trebuie să le respectăm, întrucât ministrul Van Rompuy este prim-ministrul Belgiei, iar Lady Ashton este membră a Comisiei. Prin urmare, cred că au calităţile necesare pentru a-şi îndeplini atribuţiile.
În privinţa instituţiilor, este important de remarcat că Preşedintele Consiliului trebuie să fie numit de şefii de stat sau de guvern. Nu este vorba despre alegeri precum cele pentru preşedintele Franţei sau pentru preşedintele Portugaliei. Este vorba despre preşedintele Consiliului European, iar acel preşedinte este numit de şefii de stat sau de guvern. El este diferit de Preşedintele Comisiei, care a fost numit de şefii de stat sau de guvern şi ales de acest Parlament. Prin urmare, trebuie să respectăm logica diferită a diferitelor instituţii.
Jens Rohde
(DA) Dle Preşedinte, dle Barroso, la acest punct au fost multe discuţii despre componenţa Comisiei şi despre portofoliile care vor fi atribuite comisarilor. Un lucru cu privire la care noi, în Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa, suntem foarte preocupaţi este ce portofoliu va primi noul comisar pentru mediu, de vreme ce acest lucru va fi crucial în a decide dacă totul este doar un balon de săpun sau dacă vom avea un comisar care poate face într-adevăr diferenţa când vine vorba despre schimbările climatice - protejând, în acelaşi timp, competitivitatea Europei.
De aceea aş dori să întreb ce face şi ce va face Preşedintele Comisiei pentru a se asigura că postul de comisar pentru mediu va avea greutatea pe care Preşedintele Comisiei a specificat că ar trebui să o aibă. În acest sens, am două întrebări specifice: va fi comisarul pentru mediu responsabil de sectorul energetic şi va avea comisarul pentru mediu propria sa Direcţie?
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - În primul rând, cred că este corect să salutăm faptul că vom avea un comisar pentru acţiuni climatice. Până acum această poziţie nu a existat. Tocmai pentru că sunt multe de făcut şi pentru că vreau să dau greutate acestei funcţii, ca să folosesc expresia dumneavoastră, am decis şi am anunţat Parlamentul despre crearea postului de Comisar pentru combaterea schimbărilor climatice. Acest comisar va avea o mulţime de responsabilităţi. El sau ea va trebui să integreze acţiunile climatice, întrucât acestea sunt legate de energie, dar şi de mediu, de cercetare, de agricultură şi de industrie. Prin urmare, acesta este un rol foarte important de coordonare a acţiunilor climatice, atât în plan intern, cât şi în plan extern.
Este destul de evident că nu Copenhaga va fi sfârşitul acestui proces. Sper că vom ajunge la un acord operaţional la Copenhaga, dar vor mai fi multe lucruri de făcut şi după Copenhaga, inclusiv colaborarea cu principalii noştri parteneri.
În consecinţă, comisarul pentru combaterea schimbărilor climatice va avea un rol foarte important, în plan extern şi în plan intern, pentru satisfacerea tuturor aşteptărilor noastre faţă de o politică puternică în domeniul schimbărilor climatice la nivelul Uniunii Europene.
John Bufton
Dle Barroso, după numirea noului preşedinte, Herman Van Rompuy, au existat multe speculaţii cu privire la introducerea de taxe directe ale UE. Îmi puteţi spune vă rog, sincer, dacă aşa stau lucrurile şi cum intenţionaţi să colectaţi astfel de taxe?
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - Înainte de toate, nu văd care este legătura dintre taxe şi Herman Van Rompuy, întrucât nu este de competenţa Consiliului să propună taxe. Această competenţă aparţine Comisiei.
Răspunsul meu este următorul. În primul rând, întotdeauna ofer răspunsuri sincere; nu este nevoie să mă rugaţi să vă dau un răspuns sincer. În al doilea rând, intenţionez să analizez toate problemele legate de taxare în Uniunea Europeană. Trebuie să examinăm aceste lucruri. Trebuie să analizăm resursele proprii ale Uniunii Europene. Am promis acest lucru Parlamentului. Programul cu care am fost ales a fost să analizăm posibilele resurse proprii şi acest lucru se regăseşte în programul care a fost adoptat de acest Parlament European.
Franz Obermayr
(DE) Comisia avansează în negocierile de aderare cu Turcia într-un mod extrem de lipsit de spirit critic. Procedând astfel, nu ţine cont de starea de spirit a statelor membre şi a rezidenţilor acestora. Numirea dlui Van Rompuy ca Preşedinte al Consiliului European înseamnă numirea unui opozant declarat al aderării Turciei şi îl voi cita acum, "Turcia nu este Europa şi nu va fi niciodată Europa. Valorile universale predominante în Europa, care sunt şi valorile fundamentale ale creştinătăţii, îşi vor pierde vigoarea odată cu aderarea unei mari ţări islamice cum este Turcia.”
De aceea vă întreb care este poziţia Comisiei faţă de această declaraţie explicită? Mai mult decât atât, dacă preocupările publicului în această privinţă nu trebuie luate în serios, ce se întâmplă cu cele ale preşedintelui Consiliului European?
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - Comisia respectă poziţia adoptată de statele membre, iar statele membre au decis în unanimitate să avem negocieri cu Turcia. Ne îndeplinim mandatul pe care l-am primit pentru a negocia în numele statelor membre cu Turcia şi cu alte ţări candidate.
Este important de ştiut că aceasta a fost o decizie unanimă a statelor membre. Nu a fost o invenţie a Comisiei. A fost o decizie unanimă a statelor membre de a negocia cu Turcia, şi cu alte state, posibilitatea aderării lor.
Este foarte clar că Turcia nu este pregătită pentru aderare - şi nici noi nu suntem pregătiţi să îi acordăm statutul de membru - dar ar trebui să continuăm negocierile, în spiritul bunei-credinţe, cu toate ţările candidate.
Cu privire la comentariile făcute de dl Van Rompuy, de obicei nu comentez pe marginea unor comentarii. Ca Preşedinte al Consiliului, el a declarat foarte clar că va respecta inclusiv mandatul pe care îl primeşte din partea statelor membre.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Dle Preşedinte, voi vorbi despre două concepte, respectiv coordonarea şi flexibilitatea.
A fost identificată o problemă legată de toate subiectele care au fost discutate în Consiliu. În ultimii ani, a existat o extraordinară lipsă de coordonare între diferitele direcţii generale ale Comisiei. Politica privind schimbările climatice a fost adesea considerată independent de cunoaşterea ştiinţifică a Direcţiei Generale Cercetare. Aceasta a fost, de asemenea, condusă independent de amenajarea teritoriului, de exemplu, care este legată de schimbările climatice.
Prima mea întrebare este următoarea. Sunteţi pregătit să organizaţi şi să întăriţi coordonarea internă în aşa fel încât, atunci când ne numim comisarii, să putem fi siguri că este garantată coordonarea internă?
A doua întrebare se referă la faptul că vorbim despre competitivitate, despre o criză economică. Este Comisia pregătită să fie mai flexibilă şi cu privire la anumite aspecte, cum ar fi REACH şi punerea sa în aplicare, care va prejudicia semnificativ propria noastră competitivitate? Este pregătită să fie mai flexibilă?
Ultima mea idee cu privire la această politică de coerenţă este că nu putem vorbi despre economie şi redresare fără a vorbi despre deschiderea pieţelor energetice. Există ţări care nu au o piaţă energetică, cum este de exemplu Spania în privinţa gazelor. Aceasta înseamnă că preţurile cresc, iar dezvoltarea devine imposibilă.
José Manuel Barroso
Voi face tot ce îmi stă în putinţă să îmbunătăţesc coordonarea internă în cadrul Comisiei, dar trebuie să spun că eu consider că a existat o coordonare bună. O dovadă în acest sens este faptul că deciziile Comisiei au fost întotdeauna adoptate prin consens.
Este perfect normal ca atunci când ne uităm la diferiţi comisari să constatăm că fiecare încearcă să facă o prioritate din subiectul care îl preocupă cel mai tare. Nu este surprinzător faptul că, de exemplu, comisarul pentru mediu manifestă un interes mai mare pentru problemele de mediu decât comisarul pentru industrie, care, în schimb, va manifesta un interes mai mare pentru probleme legate de dezvoltarea industrială. Cu toate acestea ceea ce contează este decizia colegiului, iar în cadrul acestuia a existat o coordonare eficientă.
Mai mult, dorim să dezvoltăm o politică de mediu avansată, garantând în acelaşi timp competitivitatea afacerilor noastre. Cred că propunerile înaintate de Comisie garantează că vom avea soluţii adecvate chiar dacă alte ţări nu vor subscrie la nivelul nostru ridicat de ambiţie în probleme de protecţie a mediului. Nu dorim să externalizăm locuri de muncă europene în ţări care nu au acelaşi nivel al standardelor de mediu pe care îl avem noi aici.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Dle Preşedinte, dle Barroso, aş dori să ne expuneţi foarte clar punctul dumneavoastră de vedere cu privire la două probleme legate de componenţa viitoarei Comisii.
În primul rând, v-am auzit spunând în acest Parlament că planificaţi să subdivizaţi portofoliul justiţie şi afaceri interne în două portofolii separate: unul pentru drepturi fundamentale şi justiţie şi un altul pentru securitate şi imigraţie. În această după-amiază însă v-am auzit vorbind despre un portofoliu pentru drepturi fundamentale şi justiţie şi un portofoliu pentru afaceri interne, care este, după părerea mea, o combinaţie mult mai bună, deoarece înseamnă că imigraţia nu va mai fi percepută ca o ameninţare la adresa securităţii sau ca o problemă subordonată securităţii. În viziunea mea, a privi imigraţia astfel este nu doar greşit, ci şi periculos.
Aş dori să ştiu dacă această abordare va fi adoptată şi dacă ea va afecta structurile direcţiilor generale - în prezent Direcţia Generală Justiţie şi Afaceri Interne. De asemenea, aş dori să aud un angajament din partea dumneavoastră în legătură cu programul legislativ pe care îl va pune în aplicare Programul de la Stockholm în domeniul justiţiei, securităţii şi libertăţii. După intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul va fi decisiv de la început şi aş dori să aud un angajament clar din partea dumneavoastră că veţi implica acest Parlament în dezvoltarea programului legislativ rezultat din Programul de la Stockholm.
José Manuel Barroso
Dle López Aguilar, pentru a răspunde celei de a doua întrebări a dumneavoastră, da, dorim să implicăm îndeaproape Parlamentul, motiv pentru care aceasta va fi una dintre priorităţile viitoarei Comisii şi ceva ce este deja exprimat în constituţie, nu în ultimul rând pentru că Parlamentul va avea puteri sporite de decizie cu privire la această problemă.
Cât despre problema portofoliului, aş dori să spun următorul lucru: va exista un comisar pentru justiţie şi drepturi fundamentale şi un comisar pentru afaceri interne.
Problemele legate de imigraţie prezintă un aspect de securitate. De exemplu, agenţia Frontex va rămâne sub autoritatea comisarului pentru afaceri interne. Nu are sens ca aceasta să devină responsabilitatea niciunui alt comisar. În privinţa problemelor legate de incluziune şi integrare, totuşi, ideea mea este ca acestea să devină responsabilitatea comisarului pentru afaceri sociale.
De altfel, la fel ca dl López Aguilar, cred că nu ar trebui să privim imigraţia exclusiv prin prisma securităţii. Un alt aspect este combaterea imigraţiei ilegale şi a reţelelor de traficanţi. Frontex se ocupă de acest lucru. Prin urmare, trebuie să fie sub autoritatea comisarului care se ocupă de aceste probleme. Totuşi, voi plasa toate problemele privind imigraţia legate de integrare şi incluziune sub autoritatea comisarului pentru afaceri sociale, pentru că acestea sunt probleme de incluziune socială.
Reimer Böge
(DE) Consiliul European şi-a exprimat speranţa că se va ajunge la un acord cu privire la structura Serviciului european pentru acţiune externă, când va fi posibil, până la sfârşitul lunii aprilie. Comisia trebuie să-şi dea acordul cu privire la aceste propuneri şi aş dori să vă întreb, dle Barroso, dacă, înainte de a aproba aceste propuneri, Comisia va înainta propuneri adecvate şi le va include în negocieri, în special cu privire la adaptarea planurilor financiare multianuale, adaptarea acordului bugetar interinstituţional, şi - acolo unde sunt schimbări de responsabilitate pentru programe de politică externă - adaptarea şi renegocierea acestor programe, care sunt, desigur, supuse deja codeciziei. Acest lucru este necesar deoarece, până când nu va exista o soluţionare a acestor chestiuni pe care le-am menţionat, Serviciul pentru acţiune externă va fi doar un cadru fără alocările bugetare necesare şi fără abilităţile necesare pentru a stabili conţinutul. Cum va îndeplini Comisia aceste sarcini împreună cu Parlamentul în lunile următoare?
José Manuel Barroso
Preşedintele Comisiei. - Vă mulţumesc, dle Böge, pentru întrebarea dumneavoastră. Ştiu cât de devotat sunteţi regulilor bugetului şi competenţei Parlamentului.
Răspunsul meu pentru dumneavoastră este da, bineînţeles că vom veni la timpul potrivit cu propuneri pentru ca acest Parlament să adopte modificările necesare, astfel încât această nouă entitate, Serviciul european de acţiune externă, să poată avea mijloacele, mijloacele bugetare necesare pentru punerea în aplicare a tuturor acţiunilor sale.
Astfel cum am spus mai înainte, ne dorim ca acesta să fie unul dintre marile succese ale Tratatului de la Lisabona. Cred că este o inovaţie foarte importantă şi, desigur, pe baza propunerii care va fi făcută de vicepreşedinta Ashton, în calitate de Înalt Reprezentant, vom colabora în această problemă cu Parlamentul.
Malika Benarab-Attou
(FR) Dle Barroso, aş dori să vă informez că peste câteva zile vom sărbători Ziua internaţională a solidarităţii cu poporul palestinian.
Situaţia populaţiei palestiniene distruse, colonizate, rănite, ucise trebuie să înceteze.
Noi, europenii, prin intermediul valorilor noastre de solidaritate şi fraternitate, avem o responsabilitate de a găsi rapid o soluţie la această situaţie, înainte să se transforme într-o baie de sânge.
Guvernul israelian continuă colonizările în marş forţat, şi aceasta după ce a comis crime de război la începutul acestui an. Simbolurile şi lacrimile nu mai sunt suficiente. Astăzi, singura soluţie de a opri această politică criminală a guvernului israelian este recunoaşterea şi, mai presus de toate, existenţa statului palestinian.
Poporul palestinian, asemenea altor popoare, are dreptul la o existenţă demnă, care să îi îndeplinească aspiraţiile.
Ca Preşedinte al Comisiei, şi împreună cu dna Ashton, veţi acţiona în această direcţie, şi dacă da, cum?
José Manuel Barroso
În primul rând, aş dori să mă alătur observaţiilor dumneavoastră despre manifestarea solidarităţii cu poporul palestinian, care suferă într-adevăr din cauza lipsei de respect faţă de dreptul său la autodeterminare.
Cu privire la întrebarea expresă pe care mi-aţi adresat-o, este responsabilitatea statelor membre să decidă dacă recunosc sau nu recunosc un alt stat.
Poziţia noastră - poziţia pe care Comisia a susţinut-o întotdeauna - constă în susţinerea coexistenţei a două state: dreptul statului Israel de a exista liber şi fără a-i fi ameninţată securitatea şi, în paralel cu acesta, dreptul poporului palestinian de a-şi construi propriul stat.
Ne dorim ca această coexistenţă a celor două state să fie în măsură să creeze o situaţie nouă, nu doar pentru poporul israelian şi pentru poporul palestinian, dar şi pentru întreaga regiune, întrucât situaţia de acolo este într-adevăr foarte gravă. Aceasta pune în pericol nu doar speranţa poporului palestinian, ci şi pacea în regiune şi pacea în lume.
Preşedintele
Va mulţumesc, dle Preşedinte al Comisiei. Am realizat mult mai multe decât data trecută, cu o lună în urmă. Vă mulţumesc, de asemenea, foarte mult pentru că v-aţi încadrat perfect în timpul acordat. Înţelegem că nu este întotdeauna uşor să răspundeţi unor întrebări, uneori complicate, într-un singur minut.
Cred că ne este foarte util tuturor celor din cele două instituţii să ne înţelegem reciproc. Aceasta este o dovadă de responsabilitate, şi este un semnal foarte important pentru cetăţenii noştri că cele două instituţii pot discuta probleme şi pot comunica una cu cealaltă.
Vă vom revedea pentru ora de întrebări luna viitoare.
(Aplauze)
