Az elnökség nyilatkozatai
Elnök
Előzetes megjegyzések keretében öt hírt szeretnék közölni.
Először is szeretnék említést tenni a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről, ahol, amint mindnyájan tudjuk, gyors változások mennek végbe. Az Európai Parlament készen állt és most is készen áll arra, hogy az állampolgárok által kezdeményezett demokratikus változásokat támogassa, akik európai szomszédaink. Amikor ma vitát tartunk Tunéziáról, egy olyan partnerországról fogunk beszélni, amely már megtette a valódi demokrácia felé vezető első lépéseket. Nemrégiben találkozóm volt a tunéziai külügyminiszterrel, amelyre az Európai Parlament öt képviselője is elkísért.
Egyiptomban más a helyzet, és kevésbé bizonyos, hogy a már visszafordíthatatlan változások milyen irányt vesznek. E változásoknak azonban nem szabad veszíteniük lendületükből. A két országban van egy közös vonás: minden demokratikus erőnek sürgősen meg kell tenni valamennyi erőfeszítést annak érdekében, hogy politikai reformokat, majd ezt követően gazdasági és társadalmi reformokat kezdeményezzen. Le kell rakniuk a szabad és demokratikus választások alapjait is, hogy az emberek demokrácia iránti vágya teljesüljön. Emellett azt is ki kell nyilvánítanunk - amire ezen ülés során ma, illetve holnap a szavazások órája során sort kerítünk - hogy a szomszédos országok demokráciája ugyanolyan fontos az Európai Unió számára, mint a stabilitásuk. Nem lehet választani a demokrácia és a stabilitás között, mivel mindkettő alapvető fontosságú.
A második ügy a lettországi történelembe "véres vasárnapként” bevonult nap 2011. január 20-ai 20. évfordulójával kapcsolatos. E napon a szovjetbarát OMON egységek megtámadták az újból megalakult állam fővárosának stratégiai épületeit. Hét ember vesztette életét a barikádokon a lett függetlenség védelmében, és többen megsebesültek.
2011. január 29-én, a nemzetközi eljárásokat sértő pert követően a holland, tehát egyben uniós állampolgárt, Zahra Bahramit felakasztották Iránban. Felszólítom az iráni hatóságokat, hogy tisztázzák a Zahra Bahrami ellen felhozott vádakat és az átláthatatlan bírósági eljárást. Az Európai Unió azon az állásponton van, hogy a halálbüntetés nem tekinthető igazságszolgáltatási eljárásnak.
2011. január 26-án David Katót, az emberjogi és polgárjogi aktivistát meggyilkolták Ugandában. Felszólítom az ugandai hatóságokat, hogy fogják el a bűncselekmény elkövetőit. Helytelenítjük, hogy a homoszexualitás továbbra is bűncselekménynek számít ezen országban.
Végül az utolsó hír, a február 4-i Európai Tanácsra való előkészületről szóló mai vitával kapcsolatban szeretném tájékoztatni Önöket, hogy február 8-án, azaz jövő héten megrendezésre kerül az Elnökök Értekezlete, amelyen valamennyi európai parlamenti képviselő részt vehet. Van Rompuy úr, az Európai Tanács elnöke lesz a vendég e rendkívüli értekezleten, ahol ismerteti a pénteki csúcstalálkozó következtetéseit a Lisszaboni Szerződéssel összhangban, amely kimondja, hogy az elnök ezen ügyekben köteles tájékoztatni a Parlamentet.
Michael Cashman
Elnök úr, remélem, hogy a tisztelt Ház és Ön megenged egy rövid kitérőt, hogy gratulálhassak nyilatkozatához, amelyet az Ugandában meggyilkolt David Kato ügyében tett. Ahogy mondta, jogvédő volt, aki védte a leszbikus, homoszexuális és biszexuális emberek jogait.
Szeretném aláhúzni, hogy a tisztelt Ház elfogadott egy indítványt az ugandai eseményekre vonatkozóan. Rendkívül fontos, hogy támogassuk az ugandai civil társadalmat, és hogy emlékezzünk arra, hogy David nagy ember volt, aki azok felett állt, akik gyűlöletre és megkülönböztetésre szítottak, és emlékezzünk meg családjáról e szomorú eseményt követően.
Elnök
Köszönöm.
