YMP:n yksinkertaistaminen (lyhyt esittely) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana Richard Ashworthin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan puolesta laatima mietintö YMP:n yksinkertaistamisesta -.
Richard Ashworth
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, keskustelu vuoden 2012 jälkeisestä yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta on vasta aluillaan. Ehdotin tässä mietinnössä joitain periaatteita, joihin uudistetun yhteisen maatalouspolitiikan tulisi perustua. On selvää, että maatalousala tarvitsee muutosta. Sen on muututtava voidakseen vastata nykypäivän haasteisiin ja ennen kaikkea huomispäivän haasteisiin.
Tulevaisuuden haasteita ovat muun muassa elintarviketurva, markkinoiden epävakaus ja ilmastonmuutos sekä julkisten hyödykkeiden tuottaminen odotusten mukaisella tavalla. On siis selvää, että yhteistä maatalouspolitiikkaa on muutettava näiden haasteiden edellyttämällä tavalla, mutta on niin ikään selvää, että myös yhteisen maatalouspolitiikan toteutustapoja on muutettava.
Näitä uudistetun yhteisen maatalouspolitiikan periaatteita laatiessani keskityin tietoisesti yleiselle tasolle; yksityiskohtia tullaan käsittelemään myöhemmissä mietinnöissä. Olen erottanut kaksi keskeistä teemaa. Ensinnäkin yhteisestä maatalouspolitiikasta tulee tehdä aiempaa yksinkertaisempi, oikeudenmukaisempi ja avoimempi. Toiseksi yhteisen maatalouspolitiikan kulttuuria on uudistettava; tulevaisuuden yhteisen maatalouspolitiikan pitäisi olla tuloskeskeisempää ja liiallisen sääntelyn taakkaa pitäisi karsia.
Olen erottanut neljä tapaa, joilla maatalousyritysten hallinnollista taakkaa voidaan vähentää. Ensinnäkin on katsottava, että maataloudelle asetetut vaatimukset ovat oikeassa suhteessa arvioituihin riskeihin nähden. Toiseksi tarkastusnormeja on yhdenmukaistettava ja tarkastusnormien ja maataloudelta vaadittavien menettelyjen päällekkäisyyksiä on karsittava. Kolmanneksi vaatimustenmukaisuusvakuutusten käyttöä voitaisiin tai sitä tulisi maataloudessa laajentaa. Neljänneksi maatalousyrityksille ei pitäisi langettaa nykyiseen tapaan kiinteätaksaisia seuraamuksia, vaan seuraamusten olisi oltava suhteessa virheisiin etenkin tapauksissa, joissa virheet eivät johdu viljelijästä.
Mielestäni yhteisen maatalouspolitiikan tulisi yhtenä tavoitteenaan pyrkiä auttamaan ja rohkaisemaan maataloutta sopeutumaan näihin uusiin haasteisiin. Tätä varten yhteisen maatalouspolitiikan kulttuurissa on saatava aikaan muutos. Yhteiseen maatalouspolitiikkaan on löydettävä joustavampi ja keveämpi lähestymistapa. Alan sidosryhmiä on kuultava nykyistä enemmän erityisesti ehdotetun asetuksen vaikutusten arvioimiseksi. Lisäksi yhteisen maatalouspolitiikan tulkintaa on helpotettava. Uudistetun yhteisen maatalouspolitiikan on pystyttävä osoittamaan julkisesti maatalouden kyky tuottaa julkisia hyödykkeitä. Yhteisen maatalouspolitiikan on löydettävä tapoja vähentää kustannuksia, joita sen noudattamisesta maataloudelle aiheutuu, ja sen on hallittava maataloutta tehokkaasti, vaikuttavasti ja oikeudenmukaisesti.
Mietinnössä esitellään useita tapoja toteuttaa nämä tavoitteet.
Sari Essayah
(FI) Arvoisa puhemies, maatalouden hallinnollista taakkaa on ehdottomasti vähennettävä viljelijöiden osalta, ja nämä esittelijän esille nostamat tavat ovat hyvin tervetulleita. Moni maanviljelijä on sanonut, että he kokevat itsensä lähestulkoon rikollisiksi, kun he yrittävät taistella erilaisten hallinnollisten asiapapereiden ja sääntelyn kanssa. Yhteisen maatalouspolitiikan täytyy olla yksinkertaisempaa.
On myös todettava, että kun markkinoilla tapahtuva vaihtelu lisääntyy ja EU:n tuontisuoja alenee, markkinoiden hallinta- ja sääntelymekanismeja tarvitaan myös jatkossa. Esimerkiksi inventointijärjestelmiä ja mahdollisesti viennin edistämistoimia tarvitaan myös tulevaisuudessa.
On selvää, että näiden järjestelmien ylläpitäminen ei voi olla täysin yksinkertaista. Erityisesti herkille tuotteille, kuten esimerkiksi maito, pitäisi luoda kiintiöjärjestelmää vastaava sääntelykehys. Muutoin tuotanto vähemmän suotuisilla alueilla käy mahdottomaksi.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Haluan onnitella esittelijää, sillä sekä hänen yksittäiset ehdotuksensa että koko lähestymistapansa ovat erinomaisia. Erinomaista niissä on pyrkimys tukea jatkossa niitä, jotka harjoittavat aktiivisesti maataloutta ja jotka toisin sanoen viljelevät maan. Pidän erinomaisena myös ajatusta siitä, että tulevassa yhteisessä maatalouspolitiikassa olisi tehtävä loppu alakohtaisista ja muista häiriöistä. Tässä yhteydessä haluan nostaa jälleen kerran esiin uusien jäsenvaltioiden vastaisen syrjinnän. Samaan tapaan yhteisön sääntelyn yksinkertaistaminen on tärkeää, mutta paljon riippuu myös täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa. Kerron tästä kuvaavan esimerkin. Neuvosto hyväksyi kaksi vuotta sitten asetuksen, joka edellyttää jokaisen teurastettavaksi tarkoitetun, alle 12 kuukauden ikäisen yksittäisen lammas- ja vuohieläimen erillistä sähköistä tunnistamista. Köyhemmissä jäsenvaltioissa, joissa valtio ei kykene tukemaan tällaisia toimia, tämä vaatimus köyhdytti koko alan ja ajoi sen toivottomaan tilanteeseen. Tämä on vain yksi esimerkki siitä, miten liiallinen sääntely ja byrokratia voi yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä aiheuttaa suurta vahinkoa. Samalla se osoittaa jälleen kerran, miksi jäsen Ashworthin sekä jäsen Dorfmannin ja jäsen Le Follin mietinnöt ovat todella tärkeitä.
Herbert Dorfmann
(DE) Arvoisa puhemies, kiitän jäsen Ashworthia erinomaisesta mietinnöstä. Yhteinen maatalouspolitiikka on onnistunut politiikan ala, mutta toisinaan me varjostamme sen onnistumisia liiallisella byrokratialla. Tämä koskee niin maatalouspolitiikan ensimmäistä kuin toistakin pilaria. Tämä koskee kuitenkin erityisesti pientiloja, joilla hallinnollinen taakka voi olla täysin kohtuuton saatuihin rahamääriin nähden.
Maatalouspolitiikkaa uudistettaessa on tarkasteltava mahdollisuutta laatia pientuottajille mitoitettua sääntelyä. Samalla on pohdittava, miten voimme yksinkertaistaa menettelyitä niiden tilojen kannalta, jotka saavat eri budjettikohdista yhteensä vain joitain satoja tai tuhansia euroja palkkioina. Meidän tulee kuitenkin pitää mielessä tavoitteemme ja välttää epäselvyyttä tukien myöntämisen suhteen. Tämän täytyy olla mahdollista, ja meidän on tehtävä siitä todellisuutta.
Zoltán Balczó
(HU) Richard Ashworth esittää mietinnössään yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamisesta erinomaisia ehdotuksia. Mietinnön suurin vahvuus on se, että siinä tarkastellaan asiaa viljelijöiden näkökulmasta. Lisäksi on tietenkin tärkeää, että veronmaksajien rahoja käytetään mahdollisimman hyvin perustellulla tavalla. Tämä on kuitenkin vain keino, ei päämäärä itsessään. Päämääränä on täyttää alakohtaisen politiikan kaikki tehtävät. Maatalousvirastot sekoittavat usein nämä kaksi asiaa, mikä haittaa tavoitteen saavuttamista. Me tarvitsemme radikaalia näkökulman muutosta. Nykyisen asiakkaiden, viljelijöiden ja viranomaisten alistamiskulttuurin sijaan tarvitaan yhteistyön kulttuuria. Komission tulisi myös laatia asetus, joka velvoittaa maatalousvirastot maksamaan korvauksia ja joka asettaa niille seuraamuksia, jos viljelijöiden edut kärsivät niiden virheiden seurauksena. Meidän on varmistettava, että ne, joilla on oikeuksia, voivat myös kääntyä riippumattoman tuomioistuimen puoleen hakeakseen muutosta. Unkarissa se ei ole vielä mahdollista.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistaminen on hieno ajatus ja on vaikea kuvitella, että kukaan vastustaisi sitä. Yksinkertaistaminen tarkoittaa tarkastusten vähentämistä, hallinnollisten kustannusten leikkaamista ja ajansäästöä viljelijälle. Tämä on todella hienoa.
Haluan kuitenkin ottaa esiin kaksi tapausta, jotka edellyttävät jossain määrin erilaista lähestymistapaa. Ensinnäkin joillain tuotannonaloilla tukivälineiden yksinkertaistaminen on vaikeaa. Tarkoitan tupakan, humalan ja eräiden muiden erityisalojen tuotantoa. Toinen asia on tuotannon ylläpitäminen epäsuotuisilla alueilla, joilla tuotanto edellyttää erityisten välineiden käyttöä; tämä tuli esiin jo eräässä aiemmassa puheenvuorossa. Olen esittelijän kanssa yhtä mieltä siitä, että tulevaisuuden yhteisen maatalouspolitiikan tulee olla selkeää ja avointa, mutta myös tehokasta, ja tehokkuus ei aina kulje käsi kädessä yksinkertaisuuden kanssa.
Peter Jahr
(DE) Arvoisa puhemies, EU:n maatalouspolitiikasta tulee tehdä yksinkertaisempaa, avoimempaa ja helppotajuisempaa. Tämä on esittelijän, jäsen Ashworthin, viesti, ja se on hyvä ja oikeanlainen viesti.
Mietintömme tarkoituksena on kannustaa komissiota pyrkimään nykyistä aktiivisemmin yksinkertaistamaan yhteistä maatalouspolitiikkaa kouraantuntuvalla tavalla. Tämä säästäisi viljelijöiden aikaa ja rahoja sekä parantaisi yhteisen maatalouspolitiikan yhteiskunnallista vastaanottoa.
Samalla viljelijät voisivat keskittyä jälleen todelliseen työhönsä, nimittäin elintarvikkeiden tuottamiseen. Sen vuoksi toivoisin, että yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamisesta tehtäisiin täällä parlamentissa ja komissiossa pitkän aikavälin tehtävä.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, yksinkertaistaminen ja sääntelyn parantaminen ovat komissiolle keskeisiä tavoitteita Haluan kiittää esittelijää, jäsen Ashworthia, hänen mietinnöstään, joka käsittelee tätä varsin monitahoista ja haastavaa alaa erittäin onnistuneesti.
Komissio on täysin yhtä mieltä siitä, että yksinkertaistaminen ja hallinnollisen taakan keventäminen olisi viljelijöille erityiseksi hyödyksi. Se jättäisi viljelijöille enemmän aikaa käytettäväksi varsinaiseen viljelytyöhön. Komissio pitää mietintöä onnistuneena. Se vastaa yleisellä tasolla eurooppalaisten viljelijöiden tärkeimpiin ongelmiin ja tarjoaa komissiolle uusia ideoita ja huomioita yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamiseen.
Komissio on kuluneina vuosina edistynyt huomattavasti yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamisessa. Haluan esittää tästä yhden todisteen. Stoiberin ryhmä, joka neuvoo komissiota hallinnolliseen taakkaan liittyvissä asioissa, on ilmaissut selkeästi, että viljelijöitä koskevan byrokratian määrä on vähentynyt merkittävästi komission yksinkertaistamistoimien seurauksena. Yksinkertaistaminen on kuitenkin jatkuva prosessi, joka jatkuu myös vuonna 2010.
Lisäksi parhaillaan pohditaan yleisemmällä tasolla yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuutta. Me olemme jo käynnistäneet tästä julkisen keskustelun. Se tarkoittaa, että meidän kaikkien on tehtävä yhteistyötä löytääksemme tehokkaita tapoja vähentää hallinnollista taakkaa samalla huolehtien Euroopan unionin taloudellisten etujen suojelemisesta ja tehokkaasta maataloudesta. Tässä prosessissa piilee kuitenkin eräs vaarallinen houkutus, josta haluan antaa yhden esimerkin. Yksinkertaistamista ei tule toteuttaa mahdollisten haasteiden kustannuksella. Otetaan esimerkiksi jäljitettävyys. Tilanne on viime vuodet ollut rauhallinen; suuria skandaaleja tai epidemioita ei ole ollut. Jäljitettävyys on kuitenkin yhä ratkaisun avain. Jäljitettävyyttä ei pidä poistaa vain siitä syystä, että kriisejä ei ole ollut. Meidän on siis toteutettava yksinkertaistamista hyvin harkitsevaisesti. Meidän ei pidä unohtaa, mitä menneisyys on meille opettanut, eikä sitä, mistä syystä tiettyjä sääntöjä on aikanaan laadittu. Komissio jatkaa siis työtään yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamiseksi ja pitää mielessään aiemmista kokemuksista saadut opetukset.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan kahden viikon kuluttua seuraavalla Brysselin istuntojaksolla.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Jarosław Kalinowski  
Uuden järjestelmän on pohjauduttava objektiivisiin ja oikeudenmukaisiin perusteisiin. Jäsenvaltioiden välisten korvauksia koskevien erojen kaventaminen on ehdoton edellytys tämän tavoitteen saavuttamiselle. Tavarakuljetusten, maatalouskoneiden ja lannoitteiden hinnoilla sekä työkustannuksilla on lähes samat ylärajat monissa valtioissa. Jotta kilpailuolosuhteet yhtenäismarkkinoilla olisivat samat, suorien perustukien on oltava samat tai vastaavat kaikkialla Euroopan unionissa. On tullut aika, jolloin muilla talouden aloilla sovellettavia periaatteita on alettava soveltaa myös maatalouteen. On myös syytä muistaa, että uudet jäsenvaltiot tarvitsevat merkittäviä resursseja maatalouden uudenaikaistamisen ja jälleenrakentamisen tukemiseen sekä kuroakseen umpeen 15 vanhan jäsenmaan etumatkan.
