Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, kakor ga je spremenil Svet (vsi oddelki) - Predlog spremembe proračuna št. 10/2009 Evropske unije za proračunsko leto 2009, oddelek III - Komisija - Uporaba instrumenta prilagodljivosti - Sprememba k večletnemu finančnemu okviru 2007-2013: financiranje energetskih projektov v okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je skupna razprava o naslednjem:
poročilo gospoda Surjána in gospoda Maňka v imenu Odbora za proračun o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, kakor ga je spremenil Svet (vsi oddelki) (11902/2009 - C7-0127/2009 - ter pisnih predlogih sprememb št. 1/2010 (SEC(2009)1133 - 14272/2009 - C7-0215/2009), 2/2010 (SEC(2009)1462 - 16328/2009 - C7-0292/2009) in 3/2010 (SEC(2009)1635 - 16731/2009 - C7-0304/2009) k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010,
poročilo gospe Haug v imenu Odbora za proračun o predlogu spremembe proračuna št. 10/2009 Evropske unije za proračunsko leto 2009, oddelek III - Komisija (16327/2009 - C7-0288/2009 -,
poročilo gospoda Bögeja v imenu Odbora za proračun o uporabi instrumenta prilagodljivosti: v skladu s točko 27 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju,
poročilo gospoda Bögeja v imenu Odbora za proračun o finančnem okviru 2007-2013: Evropski načrt za oživitev gospodarstva, druga revizija (sprememba Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju) - C7-0305/2009 -.
László Surján
poročevalec. - (HU) Hvala za besedo, gospod predsednik. Minister, komisar, gospe in gospodje, takoj na začetku te razprave o proračunu moram povedati, da mi ni do tega, da bi povzročal spore, ampak bi izrazil zahvalo. Rad bi se zahvalil Svetu in Komisiji za plodno sodelovanje, ki nam je omogočilo, da smo končno dosegli sporazum in zdaj temu Parlamentu predložili (v nekem smislu) skupen predlog. Vendar moram to zahvalo razširiti tudi na različne skupine v Parlamentu, kajti, če te skupine ne bi bile sposobne sodelovati in skupno zastopati vrednot, ki so pomembne za Parlament in evropske državljane, sploh ne bi bilo mogoče pripraviti proračuna.
Pred letom dni so mi zaupali nalogo poročevalca za proračun za leto 2010. Takoj smo začeli z oblikovanjem političnih pričakovanj in smernic Parlamenta. Parlament je o teh zadevah razpravljal letos spomladi. Izredno pomembno je bilo, če gledamo tudi naprej v prihodnost, da je bila sprejeta odločitev, iz katere je mogoče potegniti nauke, kajti naša razprava je potekala nekaj mesecev pred predhodnim predlogom proračuna. Z drugimi besedami, Komisija EU je poznala mnenje Parlamenta in ga je tudi več ali manj upoštevala, ko je pripravljala predhodni proračun.
Mislim, da bi morali tudi v naslednjih letih sprejeti enako časovno usklajenost. Kaj smo hoteli doseči? Vedeli smo, da je evropsko gospodarstvo v krizi. Menili smo, kot menimo še vedno, da bi moral imeti ta proračun odločilno vlogo pri upravljanju krize. Razpravljali smo o tej točki s Svetom, ker menimo, da bi bila rešitev krize očitno tudi v tem, da bi manj porabili za Evropo. To ni rešitev, vendar lahko v teh razmerah pomaga. Če bi pametno porabili denar in bi zelo pazili na dobro uporabo sredstev, potem se morda proračun EU ne bi zdel več toliko breme kot del rešitve za krizo. V tem smislu smo hoteli povečati konkurenčnost s programi za raziskave in razvoj kot enim od sredstev za doseganje tega cilja. Želeli smo postaviti tudi temelje in prispevati k skupni energetski politiki.
V te namene je dodeljenih več kot 11 milijard EUR. Hoteli smo spodbuditi gospodarstvo, v glavnem prek kohezijske politike. Ta instrument je vreden 36 milijard EUR. Med letom je postalo jasno, da obstajajo resni problemi, ki niso posledica splošne gospodarske krize, na primer v sektorju mleka. Vendar se je Parlamentu zdelo potrebno, da se je zavzel za kmete, kar je povzročilo oblikovanje mlečnega sklada v višini 300 milijonov EUR, ki kljub temu, da ni stalen sklad, še vedno pomeni povečanje za 300 milijonov EUR. S skupnimi razpoložljivimi sredstvi v višini približno 750 milijonov EUR je mogoče dati sektorju mleka več pomoči. Vendar bi Parlament rad poudaril tudi to, da je v sektorju mleka zdaj potreben popoln pregled problemov in prestrukturiranje.
Hkrati se moramo soočiti tudi z dejstvom, da nimamo dovolj manevrskega prostora. Nekateri razdelki nimajo nobene razlike, zaradi česar je nujen vmesni pregled večletnega finančnega okvira. Za to obstaja ogromna potreba, vendar je tudi izredno nujno, da države članice ta sredstva, ki jih imajo na voljo, uporabijo bolj ciljno usmerjeno in razumno, da bodo spodbudile rast. Samo tako bomo sposobni evropske državljane in davkoplačevalce pogledati naravnost v oči, saj pri tem, ko se trudimo, da bi EU poslovala bolj učinkovito in uspešno, trošimo njihov denar.
Vladimír Maňka
poročevalec. - (SK) Gospod predsednik, komisar, državni sekretar, gospe in gospodje, danes mi ni treba skrbeti, da ne bi pozabil omeniti česa pomembnega iz svojega poročila. O vsem, kar smo s kolegi in sodelavci vse leto pripravljali, so že dovolj razpravljali v Odboru za proračun, na plenarnih zasedanjih in usklajevalnih postopkih ali trialogih. Najpomembneje pa je, da ima vse to zadostno podporo v tej dvorani.
Ko smo na začetku leta začeli delati pri pripravi proračuna, sem bil radoveden, kako daleč mi bodo pustili iti moji svetovalci, koordinatorji in politične skupine, saj mi je bilo rečeno, da sem šel že predaleč. Videl sem veliko neuporabljenih priložnosti in pomanjkljivosti, ki sem jih želel razrešiti. Iz ducatov pogovorov z višjimi predstavniki institucij, direktorji oddelkov in drugim osebjem izhajajo nadaljnje priložnosti in predlogi za izboljšanje.
Osebje v institucijah je začelo samo ponujati informacije in predloge. Imel sem občutek, da so upali in verjeli, da lahko skupaj uredimo stvari. Po eni strani sem bil vesel, da so mi pokazali takšno zaupanje in se ponudili, po drugi strani pa bi bil še bolj vesel, če bi lahko njihovi neposredno nadrejeni poslušali njihovo mnenje in rešili probleme.
Seveda sem prepričan, da večina enot izvaja visoko kakovostno in strokovno delo, a na tej točki in na tem mestu bi rad poudaril pomen dela osebja. Na podlagi dokumentiranih pomanjkljivosti nam je uspelo izpeljati bolj sistemske ukrepe. Vendar ni poročevalec tisti, ki lahko vse razkrije in reši, temveč generalni sekretar Evropskega parlamenta ali višji predstavnik udeležene evropske institucije.
Zato toplo pozdravljam sporazum iz arbitražnega postopka z upravo Evropskega parlamenta o izvedbi revizije organizacije. Prvič v zgodovini Evropskega parlamenta bo naslednje leto funkcionalna revizija dveh njegovih najpomembnejših enot, generalnega direktorata za infrastrukturo in logistiko ter varnostne službe. Cilj je doseči učinkovitejšo uporabo sredstev.
V preteklosti je bilo Računsko sodišče edina institucija, ki jo je bilo treba sprejeti za zunanje inšpekcijske preglede svojega dela. Rezultat je bil koristen. Računsko sodišče je uspelo zmanjšati svoje upravne stroške in je doseglo višje ravni produktivnosti.
Rad bi pozdravil veliko strokovnost švedskega predsedstva. Že v aprilu, še pred dejanskim začetkom našega mandata, smo se sestali z vladnim ministrom Hansom Lindbladom in njegovimi kolegi. Zelo hitro smo se sporazumeli o prednostnih nalogah in uspeli skupaj uvesti racionalne elemente in izhodišča.
Na današnjem plenarnem zasedanju vlagamo skupno izjavo o nepremičninski politiki, ki tvori pomemben del upravnih stroškov institucij. Prepričan sem, da smo skupaj uspeli spodbuditi proces, ki bo prinesel prihranek stroškov na tem področju.
Gospe in gospodje, samo s skupnimi prizadevanju na evropski ravni bomo uspeli izpolniti največje izzive 21. stoletja: podnebne spremembe, tveganja in stroške surovin in energije, gospodarsko globalizacijo in nevarnosti za našo varnost. Če naj bi Evropa premagala te probleme, mora imeti na voljo učinkovite in zahtevne instrumente. Te instrumente nam bo prinesla Lizbonska pogodba. V prvi fazi po začetku veljavnosti pogodbe bo morala imeti EU na voljo ustrezna finančna sredstva za izvajanje novih politik.
Tudi če se današnja razprava o proračunu EU za leto 2010 resnično izkaže za zadnjo v tem letu, se delo obeh poročevalcev za proračun 2010 ne bo končalo, ampak se bo nadaljevalo še najmanj tri mesece zaradi razlogov, ki so povezani z izvajanjem Lizbonske pogodbe. Prepričan sem, da bo to delo dalo uspešne rezultate.
Jutta Haug
poročevalka. - (DE) Gospod predsednik, gospod predsedujoči Svetu, komisar, ko smo lansko leto decembra razpravljali o letošnjem proračunu, smo se že zavedali in jaz, kot splošna poročevalka za leto 2009, sem v razpravi omenila, da bo vpliv krize finančnega trga in njenih posledic na realno gospodarstvo čutiti v vseh državah članicah. Točno to se je zgodilo.
Aprila 2009 sta Parlament in Svet soglašala s financiranjem prvega dela gospodarskih spodbud, ki jih je predlagala Komisija. Če smo hoteli, da bi bilo na voljo 2,6 milijarde EUR, smo potrebovali tako imenovano manjšo revizijo finančne perspektive. Kako naj bi bili sposobni drugače najti sredstva glede na naše stroge proračunske omejitve? Preostale 2,4 milijarde EUR, kolikor je manjkalo od skupno 5 milijard EUR, naj bi našli letos jeseni. To je zdaj. Jesen je tu in ker sta prišla Parlament in Svet do razumnega dogovora glede proračuna za leto 2010, imamo rešitev. Tudi proračun za leto 2009 znatno prispeva k tej rešitvi.
Rebalans in sprememba proračuna za leto 2010 zmanjšuje odobritve plačil za več kot 3,4 milijarde EUR. V skladu s tem se bodo razlike neuporabljenih področij v okviru različnih razdelkov zmanjšale skoraj za 1,5 milijarde EUR. Vse to se nanaša na proračun za leto 2009, ki je sestavljen iz 133,8 milijarde EUR odobritev za prevzem obveznosti in 116,1 milijarde EUR odobritev plačil, zato ni ravno na razkošni ravni. Če pogledamo proračunske vrstice, kjer je Komisija našla potreben denar, postane povsem jasno, da Komisija preprosto ne jemlje resno sklepov proračunskega organa.
Rada bi spomnila Parlament, da so bile v letu 2008, ko smo sprejeli proračun za leto 2009, naše prednostne naloge tudi konkurenčnost Evropske unije, rast in zaposlovanje. Zato smo namenili več denarja, tako kot je predlagala Komisija, za proračunske vrstice, ki so spodbujale socialno razsežnost z ustvarjanjem več in boljših delovnih mest ter podporo malih in srednje velikih podjetij. A prav te proračunske vrstice so bile izropane za prenose ali spremembe proračunov. Bi bilo preveč, če bi pozvali Komisijo, naj izpelje resolucije Parlamenta in Sveta ter se potrudi zagotoviti, da bo denar prišel na namenjena mesta, kjer bo imel pozitiven vpliv? Predlog proračuna, ki nam ga je predložila Komisija, ni bil točno izračunan ali skrbno ocenjen. Leta 2009 smo imeli več kot 50 prenosov in 10 rebalansov in sprememb proračuna. V teh okoliščinah ni mogoče govoriti o proračunski natančnosti in jasnosti in to stanje je treba popraviti.
Naši kolegi poslanci v strokovnih odborih morajo posvetiti večjo pozornost izvajanju poročil med finančnim letom, Komisija pa mora končno uresničiti dober sloves, ki ga ima še vedno, da je učinkovit evropski upravni organ. Upam, da si bomo vsi prizadevali k temu.
Reimer Böge
Gospod predsednik, gospe in gospodje, po sporazumu o proračunu za leto 2010 govorimo o 141,4 milijarde EUR v obveznostih in 122,9 milijarde EUR v plačilih.
Najprej bi se rad najtopleje zahvalil obema poročevalcema za njuno predanost in na tem mestu rekel tudi to, da vse o proračunu za leto 2009, kar je pravkar povedala gospa Haug, popolnoma drži.
Če pogledamo te številke, lahko vidimo, da ostaja 11,2 milijarde EUR pod zgornjo mejo plačil za večletni finančni okvir. To pomeni, da nam po potrebi in če obstaja politična volja, večletni finančni okvir pušča nekaj svobode v dogovorjenih mejah.
V preteklih letih smo večkrat našli rešitev za nujne spremembe v gospodarskem in političnem okolju s premestitvami, ponovnimi omejitvami razlik in večkratnimi revizijami. Ti instrumenti so vzpostavljeni, vendar s tem, kar smo naredili v letu 2010, gotovo dosegajo meje svojih možnosti. To se nanaša tudi na razdelek 2, kjer bo glede na možne razlike po letu 2010 denarja veliko manj in ga dejansko sploh ne bo več na voljo.
Zdaj smo v te sporazume vključili drugo tranšo sredstev v višini 2,4 milijarde EUR za tako imenovani sveženj za oživitev gospodarstva. Bilo je prav, da se je druga polovica v višini 2,4 milijarde EUR financirala v letu 2010 in da se ni del tega prelagal na leto 2011. Seveda to ni bil sveženj za oživitev gospodarstva. Dejansko je vključeval prave dopolnilne politične prednostne naloge glede energetike in zagotovitev širokopasovne zmogljivosti v podeželskih območjih.
Uporaba instrumenta prilagodljivosti nam je omogočila najti dodatnih 120 milijonov EUR za energetske projekte in 75 milijonov EUR za jedrsko elektrarno v Kozloduju. Rad bi opozoril Komisijo, da je bil način, kako se je to urejalo, zelo čuden in na tem mestu moram tudi reči, da s tem zadeva še ni končana. Pričakujemo skupno 300 milijonov EUR. V teh okoliščinah pričakujemo tudi, da boste sklade, ki jih je treba še najti za razvoj jedrske elektrarne, vključili v vmesni pregled proračuna in ne, da bi se to financiralo s še večjim zmanjšanjem kategorije 1 B. Pomembno je, da je to zelo jasno navedeno.
Poleg tega smo izpeljali revizijo neporabljenih sredstev iz leta 2009, tako da se lahko uporabi skupno 1,9 milijarde EUR za energijo in dodatnih 420 milijonov EUR za širokopasovni internet v kategoriji II.
Na tej točki bi rad rekel, da je bila ta odločitev o skupni vsoti pravilna, vendar moramo danes seveda jasno povedati, da je naša naslednja naloga proračunska uveljavitev Lizbonske pogodbe. Vsekakor ne moremo čakati do leta 2014, kajti takrat se bomo spopadli z nadaljnjimi političnimi prednostnimi nalogami, ki jih mora Evropska unija rešiti v sklopu globalizacijskega procesa, in z drugimi novimi nalogami.
Resolucija, ki bo predložena v četrtek, jasno navaja, da pozivamo novo Komisijo, naj čim prej objavi poročilo o izvajanju medinstitucionalnega sporazuma, kot je predvideno v dogovorih. Hkrati, in to bi rad posebej poudaril, se mora Komisija zavezati, da bo prilagodila, pregledala in spremenila sedanji večletni finančni načrt 2007-2013 in ga podaljšala do 2015-2016. Poleg tega mora spraviti v tek proces za naslednji večletni finančni okvir, da bo sposobna voditi pravilno odprto in javno razpravo o poznejšem finančnem okviru.
To je delo nove Komisije in v naslednjem četrletju bomo na zaslišanjih in razpravah seveda resno pozvali Komisijo in Svet, naj upoštevata te politične prednostne naloge. Pred nami so vznemirljivi časi.
Hans Lindblad
Gospod predsednik, v veliko čast mi je, da sem danes tukaj na vaši razpravi. Proračunski postopek za leto 2010 je bil zahteven in zadovoljen sem s sporazumom, ki je bil dosežen med našimi institucijami na usklajevalnem sestanku sredi novembra. Ta sporazum služi dvema različnima, vendar enako pomembnima namenoma.
Na eni strani ustvarja okvir za uvedbo proračuna za leto 2010 s ciljem, da omogoči Evropski uniji, da bo delovala čim bolj gladko in izvajala politiko na način, kakor si želimo, da bi se izvajala, hkrati pa jamčila nadzorovano povečanje plačil, zlasti v časih, s katerimi se zdaj spopadajo naše države članice. Po drugi strani pa zagotavlja med drugim tudi celotno financiranje za drugi del načrta za oživitev. To je znaten prispevek Evropske unije za obvladovanje sedanjega gospodarskega in finančnega položaja.
Rad bi izrazil tudi zadovoljstvo Sveta nad sporazumom, ki smo ga dosegli v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko. Prepričan sem, da proračun za leto 2010 kot celota pomeni uravnotežen kompromis med potrebno proračunsko disciplino in dobrim finančnim poslovodenjem na eni strani in našo dolžnostjo, da izpolnimo pričakovanja naših državljanov, na drugi strani. Proračun pomeni tudi kompromis med različnimi političnimi skupinami, različnimi državami članicami in različnimi interesi Sveta in Parlamenta.
Ni zgolj proračun tisti, ki bi si ga želel na začetku bodisi Svet bodisi Parlament. Vendar mislim, da je proračun dober kompromis, ki na najboljši možen način vzpostavlja ravnotežje med našimi cilji in prednostnimi nalogami. V tej zvezi bi rad rekel, kako ponosen sem, da smo bili mi, se pravi Parlament in Svet v vlogi proračunskega organa, z veliko pomočjo Komisije sposobni dokazati potrebno vodstvo in občutek odgovornosti ter doseči splošno soglasje, do katerega smo prišli v novembru. Mislim, da to pošilja pravi signal v zvezi z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe.
To ne bi bilo mogoče brez naših skupnih prizadevanj, saj so vsi sodelujoči odigrali svojo vlogo. Prav tako to ne bi bilo mogoče brez odličnega in tvornega vzdušja, ki je po našem mnenju značilno za ves proces. Zato bi rad izkoristil to priložnost, da se zahvalim predsedniku Odbora za proračun, gospodu Lamassoureju, za njegovo moč, odprtost in pogajalske spretnosti. Rad bi se zahvalil tudi obema poročevalcema, gospodu Surjánu in gospodu Maňki, za njuno tvorno sodelovanje in izrazil hvaležnost svojim kolegom v Svetu Ecofin. Zlasti bi se rad zahvalil komisarju Šemeti, ki je v celoti izpolnil vlogo nepristranskega posrednika.
Nenazadnje pa bi se rad zahvalil vsemu osebju v treh institucijah, ki je zelo strokovno pomagalo, da se je to uresničilo.
Algirdas Šemeta
član Komisije. - Gospod predsednik, zelo sem vesel, da imam priložnost govoriti Parlamentu, preden bo v četrtek končana druga obravnava z glasovanjem o proračunu za leto 2010 in o spremembi proračuna št. 10/2009, ki je delno prispevala k uspešnemu izidu letnega proračunskega postopka.
Pogajanja o proračunu za leto 2010 so zahtevala kompromise in, dovolim si reči, celo žrtve vseh strani, da smo dosegli skupen cilj. To ne bi bilo mogoče brez tvorne in odgovorne vloge, ki sta jo imela Evropski parlament in Svet ves čas pogajanj.
Rad bi poudaril štiri glavne točke.
Prvič, dovolite, da opozorim na nekaj ključnih elementov izida usklajevanja. Od skupne izjave, dogovorjene aprila lani, smo vedeli, da moramo doseči občutljivo ravnovesje, da bomo našli vir financiranja za še odprti znesek 2,4 milijarde EUR za Evropski načrt za oživitev gospodarstva. To je bilo mogoče doseči samo z mehanizmom nadomestil in uporabo vseh proračunskih sredstev v večletnem finančnem okviru. To je bila res huda omejitev.
Kljub tej težki omejitvi nam je uspelo v letu 2010 v celoti sofinancirati Načrt za oživitev in se, kot je poudaril splošni poročevalec, dogovoriti o proračunu EU, ki je lahko orodje v pomoč pri premagovanju gospodarske krize.
Verjamem, da je v času težav sporočilo državljanom celo močnejše, saj smo se bili sposobni sočasno z nepredvidenimi posebnimi potrebami mlečnih proizvajalcev odzvati z znatno podporo Parlamenta.
Nenazadnje sta dve veji proračunskega organa priznali potrebo po nadaljnji pomoči Bolgariji v letu 2010 pri prizadevanjih v zvezi z razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj z uporabo instrumenta prilagodljivosti.
Drugič, dovolite, da se glede rezerv zahvalim Parlamentu in še posebno splošnemu poročevalcu, gospodu Surjánu, za upoštevanje odgovorov, ki jih je dala Komisija v odzivu na prvo obravnavo Parlamenta v tako imenovanem "pismu izvedljivosti".
To nas pripelje do pomembnega zmanjšanja rezerv, ki je nastopilo v predlogu proračuna za leto 2010 v času prve obravnave Parlamenta.
Tretjič, rad bi poudaril pomen gladkega prehoda na Lizbonsko pogodbo. Bistvo proračunskega postopka je zdaj nedvomno v Lizbonski pogodbi. Kljub negotovostim v zvezi z začetkom veljavnosti nove pogodbe smo bili sposobni zagotoviti gladek prehod v nov pravni okvir.
Obdobje pred nami bo izziv za vse institucije, ker bo pomenilo spremembo njihovega pristopa in obnašanja s potrebo po okrepljenem dialogu od samega začetka proračunskega postopka. Komisija je pripravljena odigrati svoj del in uskladiti stališča v novem usklajevalnem odboru ob hkratnem enakovrednem spoštovanju pravic obeh vej proračunskega organa.
Danes vemo, da so še vedno potrebna prizadevanja za uvedbo vseh novih pravnih instrumentov, ki izhajajo iz začetka veljavnosti pogodbe. Kljub temu smo se bili z gradnjo lojalnega medinstitucionalnega sodelovanja, razvitega v zadnjih dveh desetletjih, sposobni dogovoriti o vrsti prehodnih ukrepov, ki bodo omogočili, da bo proračun za leto 2010 učinkovito deloval.
Nazadnje, obstaja sprememba proračuna št. 10/2009, revizija finančnega okvira in uporaba instrumenta prilagodljivosti. Opazil sem, da se je Parlament strinjal tudi s sprejetjem predlogov o reviziji večletnega finančnega okvira in, kot že omenjeno, o instrumentu prilagodljivosti in spremembi proračuna št. 10.
Rad bi se zahvalil poročevalcu, gospodu Bögeju, za podporo rezultatom usklajevanja. To kaže, da smo bili za dosego cilja sposobni najbolje uporabiti orodja, ki jih zagotavlja sedanji medinstitucionalni sporazum.
Rad bi se zahvalil tudi poročevalki za proračun za leto 2009, gospe Haug, za njeno delo skozi vse leto pri izvajanju proračuna za leto 2009 in njeno podporo pri spremembi proračuna št. 10/2009, ki je del "svežnja", povezanega z revizijo večletnega finančnega okvira in financiranja načrta za oživitev.
Opazil sem tudi vaše kritične pripombe do Komisije o potrebi po izboljšanju njene učinkovitosti pri izvedbi proračuna.
Letošnja sprememba proračuna predvideva zmanjšanje odobritev plačil v višini 3,2 milijarde EUR, ki je znatno nižja od lanskoletnega zmanjšanja 4,9 milijarde EUR in kaže na izboljšanje izvedbe proračuna, ki je po predlaganem zmanjšanju postavljen na 113 milijard EUR za leto 2009.
Vendar še vedno obstajajo možnosti za nadaljnje izboljšanje in lahko vam zagotovim, da si bo Komisija še naprej prizadevala storiti vse, kar je v njeni moči, da bo čim bolje uporabila odobrena proračunska sredstva.
Glede vprašanja poenostavitve postopkov, s katerimi bi pospešili izvajanje izdatkov, sem prepričan, da se to sicer lahko raziskuje, vendar je treba najti skrbno ravnovesje med resnično poenostavitvijo in potrebo po upoštevanju pravil, da se zavarujejo finančni interesi EU.
Še enkrat, rad bi izrazil svojo zahvalo pogajalski ekipi Parlamenta in zlasti predsedniku Odbora za proračun, gospodu Lamassoureju, ter poročevalcema za leto 2010, gospodu Surjánu in gospodu Maňki.
Rad bi se zahvalil tudi pogajalski ekipi Sveta in zlasti državnemu sekretarju gospodu Lindbladu za tvorno delo med proračunskim postopkom.
Upam, da bo današnja razprava tvorna in produktivna ter da bo vodila v pozitivno glasovanje ta četrtek o proračunu za leto 2010.
José Manuel Fernandes
Gospod predsednik, gospe in gospodje, ta proračun pomeni odgovor na gospodarsko krizo s čvrsto osredotočenostjo na evropske državljane. To je proračun, načrtovan za boj proti brezposelnosti in za zagon gospodarstva. Zato dajemo prednost Evropskemu načrtu za oživitev gospodarstva s financiranjem 2,4 milijarde EUR v naslednjem letu. Treba je tudi omeniti, da s tem, ko povečujemo odobritve plačil za glavne proračunske razdelke, spodbujamo gospodarsko oživitev.
V zvezi z brezposelnostjo in mladinsko brezposelnostjo bi rad poudaril predlog, da se pregleda program Erasmus. Pozdravljamo dodelitev 300 milijonov EUR dodatne podpore sektorju mleka, vendar bi poudaril, da bi bilo treba ustvariti proračunski razdelek za uvedbo stalnega sklada za ta sektor.
Menimo tudi, da je zelo pomembno, da se sedanji večletni finančni okvir za 2007-2013 pregleda in podaljša na finančni leti 2015-2016, kot smo predlagali. Moram poudariti, da je reševanje podnebnih sprememb skupaj z energetsko varnostjo prednostna naloga EU, ki ni dovolj nazorno izražena v tem proračunu. Proračuni za Parlament in druge institucije, ki so bili zdaj predloženi v drugo obravnavo, so enaki, kot smo jih odobrili v prvi obravnavi.
Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) ponavlja, da sta natančnost in preglednost nadvse pomembni in zato podpira dolgoročno nepremičninsko politiko, izvajanje ničelnega proračuna na začetku vsakega parlamentarnega obdobja ter analizo politik stroškov in koristi, kot je Parlamentarna komunikacijska politika. V zvezi z novimi zahtevami, ki so se pojavile ob začetku veljavnosti Lizbonske politike, podpiramo odličnost v pripravi zakonodaje in zahtevo po ustreznih virih za doseganje tega cilja.
Göran Färm
Gospod predsednik, rad bi se najlepše zahvalil vsem, ki so sodelovali. Ta pogajanja so dala rezultate. Ostalo je še nekaj problemov, ki jih je treba rešiti pred drugo obravnavo in vse zadevne strani so tvorno pomagale, da bi to dosegli.
Čeprav je dolgo trajalo, je bilo za nas vsekakor pomembno, da nam uspe finančni načrt za oživitev gospodarstva brez prelaganja rešitev na poznejši datum. Veseli smo bili, da je Svet končno sprejel naše stališče, da je za rešitev potreben nov denar in uporaba "instrumenta prilagodljivosti", prav tako kot v primeru Kozloduj.
Seveda pa sem še vedno presenečen nad stališčem Sveta in švedskega predsedstva o nekaterih točkah. Na primer, nisem si mislil, da bo kdo nasprotoval predlogu Parlamenta, naj se dovoli, da nova strategija za Baltsko morje sama prejme novi denar. Vendar sem vesel, da je bila tudi ta točka odobrena. Naslednja stvar, ki me je presenetila (in to še zdaj ni povsem rešeno), je program Progress in novi instrument za mikrokredite. Zamisel s stališča Parlamenta je, da bi morala EU povečati naložbe v inovacije, da bi se spopadla s socialno izključenostjo in brezposelnostjo. To se zdi posebno pomembno glede na to, da je leto 2010 evropsko leto socialnega vključevanja. Zato je potem težko razumeti, zakaj se Svet in švedsko predsedstvo tako močno bojujeta, vse do grenkega konca, da bi se financiranje novega instrumenta za mikrokredite vzelo iz krčenja programa Progress.
V tem smislu imam neposredno vprašanje za švedsko predsedstvo.
Glede na visoko stopnjo brezposelnosti, vedno večjo stopnjo socialne izključenosti, ogromne probleme z vključevanjem in program Progress, ki izjemno dobro deluje, zakaj Svet vztraja pri zahtevi po zmanjševanju programa Progress?
Letošnja pogajanja o proračunu so povzročila, da se morajo skoraj vse nove prednostne naloge financirati s spremembami zgornjih mej dolgoročnega okvira in z uporabo instrumenta prilagodljivosti. Ostala ni skoraj nobena razlika. Ta okvir se bo uporabljal še naslednja tri leta, vendar bo življenje tako dolgo časa ob teh pogojih povsem nesprejemljivo. Zato imam še eno vprašanje za oba, Komisijo in Svet. Kakšno je vaše stališče glede zahteve Parlamenta po hitri in močni reviziji finančnega okvira za obdobje 2011-2013?
Prepričani smo, da bodo pogajanja za preostala tri leta problematična, če ne bo nobene spremembe, zlasti, če upoštevamo dejstvo, da bomo vstopili v nov krog razširitve in se bomo spopadli z novimi zavezami na področju podnebja. Po mojem mnenju bi moralo veljati načelo, da se za nove naloge namenijo nova sredstva. To načelo se navadno uporablja na nacionalni ravni in bi se moralo uporabljati tudi za EU. Hvaležen bi bil za vaše misli o tej zadevi.
Anne E. Jensen
v imenu skupine ALDE. - (DA) Gospod predsednik, želela bi se zahvaliti gospodu Surjánu za pozitiven izid pogajanj. Kakor drugi bi rada tudi jaz izrazila zadovoljstvo nad dejstvom, da smo bili v Parlamentu sposobni zadržati naše pomembne prednostne naloge tudi v drugi obravnavi, pa čeprav bodo potrebna nekatera zmanjšanja v zvezi s sporazumom, ki ga imamo s Svetom. Poleg energetskih naložb v načrtu oživitve nam je uspelo, da je dodaten denar dodeljen tudi za proračunske razdelke, ki so namenjeni raziskavam in inovacijam na področju energije. Uspeli smo zavarovati naše pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, to je nove pobude, ki jih je sprožil Parlament, in osebno bi rada rekla, da smo mi v Skupini zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo veseli, da smo uspeli zavarovati sklade za strategijo za Baltsko morje.
Kot so storili drugi, bi rada poudarila dvoje. Prvič, v zvezi s pomanjkanjem prožnosti bi rada, da gospod Šemeta, ki seveda nadaljuje delo v Komisiji na drugem položaju, upošteva dejstvo, da resnično potrebujemo ta vmesni pregled proračuna in bi rada, da Komisija - nova Komisija - to vzame resno. Drugič, vse stvari moramo pozorno pogledati in se vprašati, ali obstajajo kakšne nove prednostne naloge, ki jih moramo določiti v tem okviru. Ali obstajajo kakšni programi, ki ne delujejo preveč dobro? Ali se lahko spremenijo prednostne naloge znotraj obstoječega okvira in ali moramo pregledati okvir sam? Zaradi dejstva, da je bilo za začetek namenjeno veliko denarja za kmetijstvo znotraj večletnega finančnega okvira, smo imeli sredstva. Vendar niso več na voljo, zato bodo stvari zdaj postale težke, je poudaril gospod Böge. Zdaj prihaja trenutek resnice. Naslednjih nekaj let, ko bomo morali biti prožni, bo zelo, zelo težko, če ne bomo uspeli prepričati finančnih ministrov, da bi zagotovili več denarja, in mislim, da bo to v sedanjem gospodarskem vzdušju težje kot po navadi.
Še eno vprašanje je, ki bi ga rada načela in za katero bi prav tako rada, da ga upoštevate pri svojem prihodnjem delu, gospod Šemeta. Gospod Maňka je opravil nekaj zelo dobrega dela v zvezi z upravnimi izdatki in zdaj vidimo, da populistični politiki govorijo, kako ne smemo dovoliti, da se osebju EU dvignejo plače, do česar so dejansko upravičeni. V moji skupini ne zagovarjamo nasprotja obstoječih sporazumov. Če so ljudje nezadovoljni s sistemom, morajo spremeniti sistem. Ni dobro, če so preprosto nezadovoljni z rezultatom uveljavljenega sistema. Mislim, da obstajajo dobri razlogi za preučitev pogojev, ki jih imajo zaposleni v EU, in to predvsem preučitev, ali pravila, ki veljajo za osebje v sistemu EU, zagotavljajo tudi vodstvene priložnosti, ki jih potrebujemo, da bi dosegli učinkovito izvedbo politik EU. Zdaj je že nekaj let od Kinnockove reforme. Pet let je od širitve. Zdaj je čas, da se stvari še enkrat pregledajo. To je zgolj nekaj za vas, gospod Šemeta, o čemer lahko razmislite.
Helga Trüpel
Gospod predsednik, komisar, gospod Lindblad, gospe in gospodje, tudi Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze verjame, da je proračun za leto 2010, o katerem smo se pogajali in sporazumeli, razumen kompromis. Na začetku razprave o proračunu je bilo še vedno nekaj odprtih vprašanj in vrzeli, za katere ni bilo financiranja. Zdaj smo te probleme več ali manj rešili. Parlament bo plačal eno tretjino in Svet dve tretjini, da se zapolnijo vrzeli, tako da je z našega stališča to razumen kompromis in menimo, da lahko začnemo novo leto.
Kljub temu bi rada na začetku pogledala probleme, ki se nanašajo na strukturo in neprožnost evropskega proračuna. Poslušali smo že o političnih simptomih. Ob dejstvu, da smo imeli v letu 2009 50 prenosov in 10 rebalansov in sprememb proračuna, mora biti vsakomur očitno, da cilji tega proračuna s svojimi strogimi omejitvami in togo strukturo očitno niso več najnovejši. Vsi moramo skupaj delati, da bomo to spremenili, če hočemo, da bodo stvari v prihodnje boljše.
Zato bom zdaj prešla k vprašanjem o prihodnjem pregledu. Proračun, ki ga zdaj sprejemamo, je proračun za krizne čase. To je bil moto, ki ga je skoval gospod Surján. V teh okoliščinah se kriza nanaša na obe krizi, finančno in gospodarsko. A čeprav je na poti konferenca v Københavnu, bi rada dodala naslednje. Seveda se spopadamo s krizo, ki ogroža naš obstoj, z drugimi besedami, z vprašanjem, ali bomo mi, s tem mislim vse ljudi na svetu, zmožni ohraniti naš planet in omejiti globalno segrevanje na 2 °C. Da bi to dosegli moramo skupaj ukrepati glede naših proračunov, našega upravljanja sredstev in načina, kako živimo in vodimo svoje finance. Preiti moramo na obnovljive vire energije. Dramatično moramo zmanjšati naše emisije CO2. Postati moramo nizkoogljično gospodarstvo. Seveda moramo tudi več porabiti za raziskave trajnosti, novih materialov in novih proizvodov. Samo tako je mogoče ustvariti nova delovna mesta.
To moramo storiti na tak način, da bo imel evropski notranji trg od tega korist in da bomo z zelenimi tehnologijami in okolju prijaznimi proizvodi odprli nove priložnosti za Evropsko unijo na svetovnem trgu. To je naš edini up, da bomo prepričali evropske državljane, da ima evropski projekt prihodnost. To tudi pomeni, da moramo mi - države članice in Evropska unija - skupaj več vlagati v izobraževanje. To je glavni vir, ki ga imamo v Evropski uniji. Podporo zanj moramo zagotoviti na povsem drugačen način, tako da bodo imeli mladi ljudje priložnosti v Evropi in tudi po vsem svetu.
Rada bi dodala samo eno. Dramatično moramo spremeniti tudi našo kmetijsko politiko in naše izvozne kmetijske subvencije in se osredotočiti na strukturne sklade. Ti se morajo temeljito spremeniti v zvezi z obnovo starih zgradb in trajnostne prometne politike. Kaj hočem reči? Proračun za leto 2010 pomeni korak v pravo smer, vendar nikakor ne zadošča. Mi v skupini Verts/ALE smo skovali izraz "zeleni new deal", ker smo prepričani, da bomo lahko samo s skupnimi prizadevanji držav članic, Komisije in Evropskega parlamenta v duhu Evrope ustvarili politično moč in prepričanje, ki bo povzročilo pomembne spremembe za preoblikovanje našega gospodarstva in ustvarjanje novih delovnih mest.
Samo takrat, ko bomo ustvarili politično moč za uvedbo resničnih sprememb, bomo sposobni na enak način spremeniti evropski proračun in nacionalne proračune. Glede Københavna bomo v naslednjih nekaj letih, upam, sposobni ustvariti razpoložljiva finančna sredstva, ki bodo omogočila revnim državam in zlasti tistim v podsaharski Afriki, da bodo uvedla nove modele rasti. Pomembno je, da ne kopirajo naših napak, ampak, da namesto tega vsi sodelujemo - industrijske države, gospodarstva v vzponu in države v razvoju - na poti k novemu načinu skupnega življenja in novi vrsti gospodarstva. To je edini način, da smo lahko uspešni po vsej Evropi in v svetovnem obsegu.
Lajos Bokros
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, proračun EU je utrpel številne strukturne probleme. Je prevelik in še vedno raste. Za številne postavke obstajajo vgrajena samodejna povečanja, zlasti za operativne stroške birokracije, brez kakega očitnega izboljšanja učinkovitosti delovanja.
Vsi proračuni naj bi bili zrcalne slike nekih premislekov gospodarske politike. Proračun EU je izjema. Ne odraža nobenega stalnega niza skupnih vrednot. Namesto tega skuša upravičiti politiko neokeynesianskega upravljanja zahtev na ravni EU z večjo porabo pri veliki večini postavk brez kakršne koli temeljne strukturne reforme.
Vzemite na primer Sklad za prilagoditev globalizaciji. Pol milijarde evrov naj bi se porabilo za ublažitev negativnega vpliva globalizacije. Države članice pa imajo težave s sestavljanjem razumnih predlogov za par deset milijonov. Po eni strani velikanska potrata pičlih sredstev, po drugi strani najboljši primer izkrivljanja pravil ustvarjalnega uničevanja v kapitalizmu.
Odbor za proračun je bil nesrečen, ko je videl, da zadnji hip prihaja nova postavka - stroški razgradnje jedrske elektrarne Kozloduj. To je bil znak slabega načrtovanja. A ne le razgradnja Kozloduja, tudi podpora za gradnjo nove jedrske elektrarne bi bila pomembnejša kakor poraba v mlečnem skladu s tem neučinkovitim povečanjem ob nepravem času.
Birokracija EU dobiva nezaslužena in nepotrebna povečanja plače, kot da bi bila del koristnega povečanja povpraševanja. Ko se EU bojuje z najglobjo recesijo v življenju, preprosto ni primerno, da ščitimo sebe in našo lastno administracijo pred negativnimi posledicami. Ali ne bi bilo primerneje, da bi sprejeli vsaj nominalno znižanje plač in s tem povečali zaposlovanje v imenu evropske solidarnosti?
Prav tako je zaskrbljujoč znak neustreznega načrtovanja, da pri številnih postavkah narašča razhajanje med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil. Ker ne moremo povzročati primanjkljaja, potiskamo vse več obveznosti v prihodnost. To je enako kot jemanje hipoteke na prihodnost EU in spodkopavanje pričakovane svobodne porabe, ki je ni več mogoče popraviti.
Številni poslanci EP se osredotočajo na porabo za najljubše in vladno podprte projekte. Proračun se ne bi smel uporabljati kot orodje za gledanje nazaj in ohranjanje obstoječega stanja, ampak kot instrument za gledanje naprej in poostritev institucionalnega regulativnega okvira EU, ki bi moral potem služiti za krepitev enotnega trga. Manj zaščite za lastne interese je ključno za EU, da se bo izognila pogrezanju v nepomembnost na svetovnem prizorišču.
Miguel Portas
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, mislim, da smo pri tem proračunu v nevarnosti, da zaradi dreves ne vidimo gozda. Vprašanje, ki vam ga odkrito postavljam, je: "Če ne bi bilo krize, ali bi bil ta proračun zelo drugačen od tega, kakršen je?" Vsi vemo, da ne bi. To je bistveno. Dejansko je to vzrok, zakaj poročilo, o katerem bomo glasovali v četrtek, priznava, da Svet ni pripravljen povečati skladov, ki so na voljo za spopadanje s krizo, da zmanjšuje odobritve plačil za strukturni in kohezijski sklad prav takrat, ko se kriza dogaja in je huda, in, ponavljam, ne daje podnebnim spremembam tistega pomena, ki si ga zaslužijo.
Poročilo samo dodaja nadaljne kritike, podobne tistim, ki jih je podala gospa Haug. Na primer, obstaja velikanska razlika med stopnjo dovoljene porabe in izvedenimi plačili; poraba ostaja pod načrtovanimi mejami; in pravzaprav niti ne vemo, ali je to, kar je porabljeno, porabljeno dobro. Kako lahko Parlament glede na tako porazno oceno odobri tak proračun? Obstaja samo ena razlaga. Parlament je šibek člen v proračunskem organu. Celo otroci vedo, da kdor plača, odloča in države članice so tiste, ki plačajo.
Gospe in gospodje, danes govorimo tudi o prihodnosti, kajti v enem letu se bodo Evropejci spopadli z največjim programom proračunske prilagoditve, kar jih pomni katera koli naših držav članic. Za navadnega državljana je to povsem preprosto. Ko se ena kriza neha, se druga začne, tokrat domnevno za prestrukturiranje javnih financ. Ta politika je neodgovorna in ob tem ohranja ničelni primanjkljaj v evropskem proračunu. Težave ne morejo ves čas nositi isti ljudje kot vedno: brezposelni, priložnostni delavci in upokojenci z zmanjševanjem njihovih pokojnin.
Unija bo nehala biti del problema, ko bo začela pošiljati račune na prave naslove. Brez zaprtja offshore davčnih rajev, brez obdavčitve finančnih transakcij in brez izdaje obveznic ne bomo nikoli sposobni napasti krize z edinim odzivom, ki jo lahko zares konča: socialno pravico. Zato lahko pri levici računate na močan, radikalen in redistribucijski pregled finančne perspektive do leta 2016, vendar ne računajte na to, da bo levica sprejela povprečen proračun, ki se niti ne loteva družbene krize niti ne kaže ambicije, potrebne za boj proti podnebnim spremembam.
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, predlog z drugo obravnavo proračuna za leto 2010 še vedno pomeni 6-odstotno povečanje glede na leto 2009. Zdi se, da ta predlog prihaja z drugega planeta - planeta, kjer ni nobene finančne krize. Po usklajevalnem sestanku v novembru Parlament še vedno obžaluje zavrnitev Sveta, da bi povečal financiranje programov v okviru velikega razdelka "Konkurenčnost za rast in zaposlovanje". Svet mora še predobro vedeti, kako se uporabljajo taki skladi.
Parlament kritizira Svet tudi zaradi zmanjšanja plačil, saj domneva, da to ne prispeva k zmanjšanju razkoraka med obveznostmi in plačili. Svet mora še predobro vedeti, da ta razkorak nastaja zaradi pomanjkanja obveščenosti in posvetovanja, ki je značilno za proračunski postopek. Računsko sodišče nas je pred kratkim opozorilo, da neporavnane obveznosti zdaj znašajo 155 milijard EUR - ali 126 % sedanjega letnega proračuna. Ali vam to kaj pove?
Parlament pozdravlja povečanje upravnih izdatkov - povečanje, ki vključuje tudi plače poslancev. Za nas ni spodobno, da bi glasovali za povečanje naših lastnih plač, ki jih plačujejo davkoplačevalci, ki so izgubili svoja delovna mesta in socialno varnost zaradi zmanjšanja nacionalnih proračunov. V sedanjih okoliščinah bi se morali odreči kakršnim koli povišanjem. Evropski parlament zavrača proračunska znižanja, ki jih uvaja Svet v strukturnem in kohezijskem skladu. Kolegi, ali se zavedate, da so to področja, kjer je Računsko sodišče našlo največjo količino napak? Ali Evropski parlament misli, da bi morali vlagati več denarja v programe, za katere zagotovo vemo, da se v njih dogajajo zlorabe?
Poleg tega bi javnost morala vedeti, da ta proračun ne pokriva stroškov izvajanja Lizbonske pogodbe, ki bodo dodani s spremembami proračunov - to je skozi zadnja vrata. Človek se sprašuje, koliko bo to naneslo. "Komu pa je mar," je odgovor. "Saj gre za davkoplačevalski denar." Kot sem že povedala oktobra, britanski državljani bodo videli, da so se njihovi prispevki v Evropsko unijo dvignili s 45 milijonov GBP na dan na 50 milijonov GBP na dan, hkrati pa bo britanska vlada zmanjševala javne storitve, da bo omogočila znižanje nacionalnega proračuna za 12 milijard GBP. To je skoraj enak znesek kot ga Združeno kraljestvo prispeva v Evropsko unijo. Ni dvoma, da je ta proračun breme ne pa izhod iz krize.
Kolegi, poslušajte svojo vest in glasujte proti temu proračunu.
Angelika Werthmann
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ne glede na to, ali živimo v mestnem okolju ali na podeželju, vsi mi tvorimo del informacijske družbe in družbe znanja. Ljudje, podjetja in organizacije, ki so sposobni najučinkoviteje uporabljati sodobne informacijske tehnologije, imajo znatno konkurenčno prednost. Vendar to zahteva tudi, da je dano na voljo potrebno financiranje za razvoj in razširitev tehnološke infrastrukture v obliki širokopasovnega interneta, predvsem v podeželskih območjih. Tu nastopi drugi del Evropskega načrta za oživitev gospodarstva in, logično, podpira tudi lizbonsko strategijo.
Energetska varnost, zdaj in v prihodnje, je pomembno vprašanje na evropski ravni. Bolgarija se je odločila, da bo takoj zaprla jedrsko elektrarno Kozloduj. To bo stalo na stotine milijonov evrov, vendar bodo radioaktivni odpadki ostali trajni dejavnik tveganja, ki bo ogrožal zdravje in varnost prihodnjih generacij. Zanimajo me resnični, zunanji stroški uporabe jedrske energije in kako bi jih bilo treba izračunati.
Skrajni čas je, ne le, da raziščemo in spodbudimo tehnologije alternativne obnovljive energije, temveč tudi, da jih izvedemo v širšem obsegu. Skupna izjava o nepremičninski politiki poudarja pomembnost srednje- do dolgoročnega pristopa h gradnji. Zame so na tem področju pomembne tri stvari. Prvič, energetsko učinkovite stavbe lahko povzročijo zmanjšanje do ene tretjine emisij CO2. Drugič, uporabi gradbenih materialov, ki so škodljivi za zdravje, npr. azbestu, se je treba izogibati za vsako ceno. Tretjič, kot vedno sem za to, da je politika pregledna in obvladljiva in to velja tudi za projektiranje in načrtovanje gradnje.
Alain Lamassoure
(FR) Gospod predsednik, dovolite, da tudi jaz izrazim zadovoljstvo s sporazumom, ki je bil dosežen v uskljevanju. Zanj je bilo potrebno obveščanje švedskega predsedstva, učinkovit prispevek Komisije, pristojnost naših poročevalcev in občutek predstavnikov političnih skupin za kompromis. Naj se vsem lepo zahvalimo.
Po mojem mnenju pa velika novica dneva ni v tem sporazumu. Ko gre za prihodnost evropskega proračuna, se glavni dogodek v tem tednu ne odvija tukaj v Strasbourgu, temveč v Københavnu. Tam so si naši veliki nacionalni voditelji vzeli dva dni, da se bodo dogovorili, kako najti 2 400 000 000 EUR za financiranje tako imenovane pomoči EU za prikrajšane države, ki so jih prizadele podnebne spremembe in to je zgolj za leto 2010. Mi, poslanci EP bi bili videti neodgovorni, če nam ne bi uspelo zmanjšati proračuna EU za 81 milijonov EUR, tukaj pa se, kot vidimo, na pamet govori o 2 400 000 000 EUR.
Pozdravljam ta izid, vendar ne more noben demokrat sprejeti postopka, ki je tako nejasen, tako brez vsakega nadzora - vsi parlamenti, Evropski parlament in nacionalni parlamenti, bodo postavljeni pred izvršeno dejstvo - in ima tako nepoštene posledice za nekatere države članice, saj bodo nekatere plačale dva ali trikrat toliko kot druge, enako bogate države.
Kljub temu najprej pozdravimo, da naši voditelji držav in vlad spoznavajo, da se skupne politike EU ne morejo več zadovoljiti s proračunom, ki je omejen na 1 % bruto domačega proizvoda. Znova odkrivajo evropski proračun, vendar v nekakšni vzporedni obliki. Računam na Evropsko komisijo in špansko predsedstvo, da nam bosta pomagala postaviti temelje nove proračunske Evrope, za katero zdaj nihče ne oporeka, da je potrebna.
Francesca Balzani
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ko bomo dosegli konec proračunskega postopka in bo mogoče oceniti opravljeno delo kot celoto, mislim, da si bomo morali postaviti zelo odkrito in neposredno vprašanje: "Ali je ta proračun koristen?"
Ta proračun je prehoden, tak, ki označuje prehod k lizbonski Evropi, prehod znotraj glavne gospodarske in finančne krize, ki je vplivala na celotni svet. Ta proračun je zato neroden v dveh pogledih. Mora se odzvati na krizo, vendar odražati zavedanje, da so med krizo na voljo pičla sredstva. Mora dati pozitiven prispevek h gospodarski oživitvi, vendar tudi črtati, zmanjšati in vključiti porabo, kjer je mogoče.
Ta proračun bo dal na voljo 141 milijard EUR za naslednje leto. To ni veliko več, kot je bilo na voljo v letu 2009, vendar so bila vložena velikanska prizadevanja, opravljenega pa je bilo veliko dela pri prednostnih nalogah in usmerjanju razpoložljivih sredstev k sedanjim prednostnim nalogam. Pozornost je usmerjena na dve proračunski vrstici: konkurenčnost in okolje. Na konkurenčnost, ker vsebuje socialne politike, politike zaposlovanja in je kočljiv izziv, ki ga pomenijo strukturni skladi, ti namreč še vedno tvorijo temeljni kamen redistribucijskih politik znotraj Evrope. Za to proračunsko vrstico bo za naslednje leto dodeljenih približno 65 milijard EUR.
Tudi za okolje, ki zajema kmetijsko politiko, bo dodeljenih približno 60 milijard EUR. Ta proračun za leto 2010 se seveda nanaša predvsem na načrt za oživitev gospodarstva. Ta načrt je v lanskem letu pritegnil močno podporo, vendar ni bil v celoti financiran v letu 2009. Danes se lahko zahvaljujoč znatnim prizadevanjem za prerazporeditev sredstev končno vloži 2,5 milijarde EUR v energetsko infrastrukturo in širokopasovno zmogljivost.
V oblikovanje tega proračuna v skladu z lizbonsko strategijo, v zagotovitev še več sredstev, kot jih je zagotovila Komisija v predlogu proračuna za program Erasmus, za vseživljenjsko učenje, so bila vložena znatna prizadevanja, ker obstaja vprašanje, ki si ga moramo pošteno zastaviti, namreč, ali je to koristen proračun, predvsem pa imamo temeljno merilo: koristnost proračuna mora biti prilagojena evropskim državljanom.
Proračun mora biti koristen za vsakega evropskega državljana volivca in prepričan sem, da moramo na podlagi te koristnosti, prilagojene ljudem, sprožiti in nadaljevati občutljivo razpravo o pregledu donosnosti razpoložljivosti in sredstev, ki jih želimo dati Evropi za njeno politiko.
Ivars Godmanis
(LV) Gospod predsednik, rad bi spregovoril o evropskih strukturnih skladih. Ti znašajo približno 35,5 % skupnega proračuna Evrope, konkretno, Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski kohezijski sklad od 2007 do 2013 skupaj 308 milijard EUR. V letu 2010 sta znašala 39 milijard EUR v obveznostih in približno 31 milijard EUR v plačilih. Kakšna tveganja in probleme je mogoče videti? Najnovejše informacije so na dan 1. oktobra 2009. Smo na koncu drugega leta, linearna izvedba bi bila lahko 28,5 %, stopnja plačil je 24,35 % in tu so prvi problemi. 55 % držav članic je pod tem povprečjem. Kazalnik najslabše države je 40 % pod povprečjem in razlika med najboljšo in najslabšo državo pri koriščenju sredstev je 370 %, to je faktor 3,7. Če pogledamo posamezne sklade, potem je v skladu za obnovo in regionalni razvoj 22 % držav članic pod povprečjem, z najslabšo vrednostjo 50 % pod povprečjem in 500-odstotno razliko med najslabšo in najboljšo. Obstajajo države, kjer je koriščenje sredstev petkrat slabše kot pri tistih z najboljšim! V Evropskem socialnem skladu je 22 % držav pod povprečno vrednostjo, s tem da je najslabša 43 % pod povprečjem in je faktor razlike 3,7. Pri Evropskem kohezijskem skladu je najslabša država 68 % pod povprečjem in je razlika med najboljšo in najslabšo 300 %. Kje je tveganje? Če pogledamo to v primerjavi z obdobjem 2000-2006, ko ni bilo krize, potem lahko vidimo, da so države, ki zdaj zaostajajo pri koriščenju sredstev, med državami, ki prej niso koristile sredstev. Konkretno, imamo neizplačan denar v višini 16 milijard EUR za stari sklad iz obdobja 2000-2006. V skladu za obnovo in razvoj je bilo izgubljeno skupno 2,4 milijarde EUR. To pomeni, da 20 % držav članic ni koristilo tega denarja in ga zdaj ne bo dobilo. V Evropskem socialnem skladu je ta številka 1,9 milijarde EUR, ker 16 % držav članic ni v celoti izvedlo zneskov. Skupaj to pomeni, da je bilo 4,3 milijarde EUR načrtovano za ...
James Nicholson
Gospod predsednik, vsi se zavedamo preostalega zneska 2,4 milijarde EUR za Evropski načrt za oživitev gospodarstva, razporejenega v proračun za leto 2010, in pozdravljam poskus, da bi pomagali Evropi iz teh težkih gospodarskih razmer. Zdi se mi, da bi moral biti ta načrt osredotočen na inovativnost in zaposlovanje in predvsem omejevati izgubo delovnih mest. Upam, da bo ta denar dobro porabljen in ne zapravljen. Ta sredstva morajo biti pravilno razporejena in države članice jih morajo učinkovito in smotrno uporabiti.
Vesel sem, da je mogoče zagotoviti obljubljenih 420 milijonov EUR za širokopasovno povezavo v podeželskih območjih. To bo zelo pomembna pobuda v številnih podeželskih območjih in, če bo pravilno izvedena, bi morala spodbuditi razvoj malih in srednje velikih podjetij v teh območjih.
Pozdravljam dejstvo, da je bil ustanovljen mlečni sklad. Mislim, da je bil zelo potreben in je dober primer dosežka tega Parlamenta pri oblikovanju proračuna z uporabo sredstev, ki, če tako rečem, niso bila uporabljena na drugih področjih.
Rad bi malo spregovoril o tem, kaj si želim videti v proračunu v prihodnje. Rad bi videl, da bi pomoč dobili ljudje, ki so žrtve nasilja, žrtve terorizma, ker menim, da bi lahko več storili na tem področju. To so ljudje, ki niso dobili pomoči. Ti ljudje niti ne dobivajo niti ne prejemajo dovolj pomoči od svojih nacionalnih vlad. Tam, od koder jaz prihajam, so številna področja, ki zdaj dobivajo pomoč iz obstoječih skladov, vendar so še druga območja, kjer bi lahko storili več. Po letu 2014 ne bo zanje na voljo nobenih skladov, zato pozivam ta Parlament, da začne že zdaj gledati, kako bi lahko dejansko pomagali žrtvam nasilja terorizma. Upam, da mi bo lahko prihajajoče špansko predsedstvo pomagalo na tem področju.
Dovolite, da izkoristim to priložnost in na kratko izrazim zaskrbljenost nad upravljanjem 60 milijonov EUR sredstev v Severni Irski. Upam, da bo tukaj komisar za proračun upošteval to posebno točko. Skupščina Severne Irske ima odgovornost pri upravljanju skladov. Približno 18 mesecev so v zaostanku z razdelitvijo teh skladov. Prosil bi jih, če nameravajo upravljati te sklade, da to storijo učinkovito, da to storijo smotrno in da to storijo modro, takrat ko morajo ljudje iti na delo.
Jacky Hénin
(FR) Gospod predsednik, v naši Uniji bi bilo treba dostop do zanesljive in nizkoogljične oskrbe z električno energijo priznati za temeljno pravico vsakega evropskega državljana. V ta namen mora Unija izpeljati resnično evropsko javno energetsko politiko in ne s proračunskim postopkom financirati razgradnje jedrske elektrarne v Bolgariji.
Gradnja Evrope z energijo za vse pomeni priznanje, da je energija javna pravica človeštva, ne dobrina. To pomeni razveljavitev vseh direktiv o deregulaciji in liberalizaciji konkurence v energetskem sektorju, jamstvo javne ureditve in lastništva celotnega jedrskega sektorja, vkjučno z vprašanji, ki se nanašajo na razgradnjo in podizvajanje. To pomeni ustanovitev evropske energetske agencije, ki bo usklajevala in združevala raziskave vseh držav članic in varnostna prizadevanja v energetskem sektorju in zajamčila enak dostop do energije za vse državljane EU in ustanovila gospodarsko interesno skupino, ki bo združevala vsa evropska podjetja, javna in zasebna, ki poslujejo v energetskem sektorju.
Ta evropska energetska agencija bi omogočala glavne projekte - projekte v zvezi s prenosnim omrežjem, proizvodnjo nizkoogljične energije, raziskavami in varnostjo - ki bi se izvajali v razmerah sodelovanja. Zato bi se evropski denar koristno uporabil, spodbujal bi razvoj in ne samo povečeval donos na vloženi kapital.
Bastiaan Belder
(NL) Gospod predsednik, proračun za leto 2010 se sprejema v okoliščinah gospodarske krize in pri določanju proračuna za sklade EU je potrebna dodatna skrb. V teh okoliščinah je Svet prisilil Evropski parlament, da je določil prednostne naloge. Opešano gospodarstvo in vlaganje v trajnost sta bila uvrščena visoko na dnevni red in prav je tako. V tem poročilu gospod Surján vztrajno poudarja prednost gospodarske rasti in zaposlovanja.
Ti prednostni nalogi se odražata v premikih med različnimi razdelki večletnega finančnega okvira in se lahko vidita tudi v financiranju Evropskega načrta za oživitev gospodarstva, ki z vso pravico močno poudarja novo tehnologijo. Posebno ustrezna je tu podpora za projekte, ki vključujejo trajnostne vire energije in izboljšanje povezav energetskega omrežja s tretjimi državami. V ta namen moramo pomagati doseči nujno potrebno diverzifikacijo dobaviteljev energije. To je uspešen seznam prednostnih nalog.
Rad bi dal pripombo v tej zvezi. Morali bi biti strožji. Če želi Evropska unija, da bo njeno delo verodostojno, se mora bolj omejiti na svoje bistvene naloge, ne pa napihovati lastno vlogo v boju proti krizi. Zadeve, ki ne spadajo na evropsko področje, vključujejo izobraževanje, kulturo in državljanstvo. Zato je zahteva po več razpoložljivih sredstvih, ki se vsako leto ponovi, v nasprotju s tem. Ne bi se smela pojavljati potreba po uporabi instrumenta prilagodljivosti, da bi z njim nadomestili pomanjkanje sredstev.
Po drugi strani pa bi nam močnejša zbirka prednostnih nalog pomagala, da bi postali konstruktivni partner za Svet, zlasti v času gospodarske krize, ko države članice doživljajo pomanjkanje in morajo izvajati drastična zmanjšanja. Na kratko, rad bi se zahvalil poročevalcu, gospodu Surjánu, da je naredil ta korak v pravo smer in poudaril gospodarsko oživitev, pri tem pa ni pozabil na socialne vidike politike EU, kot so nega za otroke v domovih, zlasti v Bolgariji.
Frank Vanhecke
(NL) Gospod predsednik, z eno minuto za govor o proračunu v višini 141 milijard EUR se mora človek omejiti na bistvo, namreč, da se na vseh ravneh - na ravni Skupnosti, na nacionalni, regionalni in tudi nižji ravni - uporablja tako imenovani "evropski" denar resnično manj učinkovito in manj pazljivo kot denar, ki je bližje davkoplačevalcem. Če dam primer, Evropsko računsko sodišče je samo poročalo, da se je do pred kratkim kakšnih 11 % ogromnega kohezijskega sklada izplačevalo popolnoma po pomoti. Za leto 2010 bi bila ta številka približno 4 milijarde EUR, kar ni zanemarljiva vsota. To je sporno in nesprejemljivo. Zdaj razporejamo v proračun za leto 2010 dodatne 2,4 milijarde EUR za načrt za oživitev gospodarstva. Ne nasprotujem temu, vendar se še vedno sprašujem, ali je evropska raven res primerna in ali ne bi morda Evropa storila bolje, če bi se omejila na učinkovito usklajevanje oprijemljivih, opredeljenih ukrepov na nacionalni ravni.
Nazadnje, še vedno nasprotujem velikanski potrati, ki je v vseh evropskih institucijah nekaj vsakdanjega.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Gospod predsednik, rad bi seveda čestital obema poročevalcema, gospodu Lindbladu za Svet in predvsem komisarju, gospodu Šemeti, ki je bil odgovoren za proračun samo nekaj mesecev. Resnično verjamem, da je opravil odlično delo in da mu je uspelo najti pomembno soglasno rešitev za usklajevanje v novembru. Komisarju bi rad čestital predvsem za to.
To je zadnje leto, ko bomo sestavljali proračune na ta način. Mislim, da je sistem dosegel konec svoje življenjske dobe in mislim, da bi morale politične skupine v prihodnjih mesecih zelo resno razmisliti o tem, kako bomo prišli do novega proračunskega postopka, ki bo v skladu z lizbonsko stvarnostjo.
Dal vam bom primer. Letos smo imeli razprave na področju kmetijstva, ki so bile virtualne, vendar so imele realen rezultat. Naslednje leto bodo razprave realne od začetka, ker imamo redni zakonodajni postopek, zato bo to vaja iz odgovornosti za vse poslance EP.
Nazadnje, proračun bo realen in, kot je hip nazaj rekel gospod Lamassoure, to bo proračun, v katerem Svet ne bo imel možnosti, da bi briljantno odločil o novih proračunskih vrsticah v nekaj vrhih zunaj Parlamenta, potem pa bi morala Evropska komisija in Evropski parlament narediti nekaj čarovniških trikov, da bi te nove in sijajne obljube, ki bi jih dal Svet, vključila v proračun. To se je končalo in upamo, da bodo od 1. januarja naslednje leto vsi v institucijah izpolnjevali svoje obveznosti, da bomo resnično sestavljali proračune, ki bodo odražali politično realnost in gospodarsko ter finančno stanje Evrope.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Gospod predsednik, mislim, da moramo biti zadovoljni z rezultatom pogajanj med Parlamentom in Svetom glede končnega sprejetja proračuna Unije za leto 2010.
Prav tako moramo biti zadovoljni, da nam je uspelo obdržati financiranje za sektor mleka, ki smo ga sprejeli v Parlamentu na prvi obravnavi, ki bo lahko pomagalo našim kmetom, da bodo prebrodili to krizno obdobje. Upam, da nam bo uspelo najti trajno rešitev in bodo kmalu lahko videli luč na koncu predora.
Lahko smo tudi zadovoljni, da je bil dosežen sporazum za financiranje mikrofinančnega mehanizma za Evropsko unijo s svežim denarjem. Prav tako smo lahko zadovoljni zaradi nečesa, kar se zdi očitno, vendar se o tem redko govori: da kmetijski izdatki in izdatki za kohezijo, ki sta dve najpomembnejši politiki Evropske unije, niso bili pod vprašajem. Resnica je, da lahko danes štejemo to za uspeh.
Lahko smo še posebno zadovoljni, ker smo našli 2,4 milijarde EUR svežega denarja za financiranje drugega dela Evropskega načrta za oživitev gospodarstva.
Pod vsem tem bliščem pa je seveda skrita mnogo manj prijetna realnost. Ni denarja za financiranje politik, ki smo jih dodelili Uniji, ali raje, je denar, vendar se zdi, da je v Svetu neomajna dogma: niti en sam evro več za sedanji finančni okvir, kot je bil odobren leta 2006. Predsedujoči Svetu, to ni proračunska varčnost, to je gospodarska in politična kratkovidnost.
Zdaj bo leto dni tega, kar je Evropska komisija predlagala načrt za oživitev gospodarstva za Evropsko unijo. To je bil razmeroma skromen načrt v primerjavi s tem, kar je bilo v državah članicah, vendar je bil osredotočen na povečanje prihodnjih sektorjev v naših gospodarstvih.
Svet je najprej nasprotoval, ker je bilo predlagano, da bi se finačni okvir povečal za 5 milijard EUR. Po dolgih pogajanjih in razpravah ste sprejeli načrt, vendar smo to morali narediti v dveh letih. Prisilili ste Evropsko komisijo, da je opravila nekaj pametnega ustvarjalnega računovodstva, tako da se lahko ta denar porabi, v finančnem okviru pa tega skoraj ni opaziti.
Vse, o čemer lahko govorimo, je preglednost in poenostavitev, vendar je morala Komisija narisati čudovit diagram za tiste od nas, ki pripravljamo proračun, da smo lahko razumeli njen predlog. Pozivam vas, predsedujoči Svetu, da pojasnite ta sporazum državljanu, ki je še vedno zainteresiran za to, kar počnemo v Evropskem parlamentu.
To pomeni, da ne ustvarjamo Evrope, ki bi bila blizu državljanom, kot si vsi želimo. Tega ne pravim, da bi bila kritična, ampak ker bo evropsko povezovanje slabotno, dokler ne bo Svet spremenil svoje politike.
Pravkar smo podpisali pogodbo, vendar potrebujemo novega duha. Ali nehajmo razmišljati, da je vsak evro, ki ga porabimo v Evropi, potrata, ali pa se pridružimo evroskeptikom.
V četrtek bomo sprejemali resolucijo, ki zahteva pregled finančnega okvira, da bo služil novim potrebam Unije. Popolnoma se strinjam s tem stališčem, vendar bi vas rada opozorila, da mora pregled finančnega okvira pomeniti povišanje. Novih potreb se ne da financirati z zmanjševanjem sedanjih prednostnih nalog. Da bom bolj jasna - in zdaj bom končala - ne bomo pristali na črtanje pri kohezijski politikah ali kmetijski politiki.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Gospod predsednik, razpravljamo o zadnjem proračunu v okviru Pogodbe iz Nice. Naslednje leto bodo stvari drugačne. Parlament se bo, na primer, lahko prvič z vso vnemo lotil izdatkov kmetijske politike in ribištva. Ta del proračuna bo končno dosegljiv za Parlament in veselim se tega, to vam lahko povem. Kakor koli, zdaj govorimo o proračunu za leto 2010. Rad bi podal nekaj kratkih opazk.
Dodaten denar za energetiko in raziskave pa tudi za razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji je pozitiven vidik, to, čemur oporekam, je splošna zasnova proračuna EU. Bodo evropski prispevki res usposobili naše gospodarstvo za prihodnost? Odgovor je negativen. Ne slepimo se. Uporabimo prihodnji pregled finančne perspektive za to, da usmerimo svoj pogled v prihodnost. Pozivam Svet in Komisijo, naj torej zares resno upoštevata ta pregled, ne pa da nanj gledata kot na nekakšno šalo. Sedanji proračun še vedno preveč vlaga v včerajšnje gospodarstvo. Še vedno je preveč stare podpore kmetijstvu in regijam in veliko premalo naložb v tisto, kar je res pomembno, namreč trajnost in inovativnost. Smo na prelomnici. Ali hočemo spremeniti Evropo v muzej na prostem, kjer bodo lahko Američani, Kitajci in Indijci izkusili izvrstno kulturo in dobro hrano, ali hočemo, da je to dinamična, napredna regija, ki jo preostali svet gleda z zavistjo? Z drugimi besedami, ali hočemo stagnacijo ali napredek? Moj odgovor je znan brez besed.
Dobro si poglejmo financiranje Evropske unije. Ne glede na vse bomo morali preiti na sistem lastnih virov. V odziv na zahtevo naše skupine, Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo, bo Komisija predstavila predlog o tem. Veselim se tega. Sedanji sistem daje Uniji premalo prostora in ima nasproten učinek, saj države članice bolj zanima, koliko lahko dobijo nazaj, kot to, ali je evropski prispevek res učinkovit. Poleg tega tudi menim, da moramo storiti veliko več, da bomo ustavili upadanje svetovne biotske raznovrstnosti.
Takis Hatzigeorgiou
(EL) Gospod predsednik, ne strinjamo se s političnim pristopom k temu proračunu, ker povečuje vojaške izdatke in ker počasi, toda zanesljivo združuje svojo politiko s politiko Nata. V bistvu to trajno izključuje možnost za neodvisno zunanjo politiko EU. Petletni finančni okvir zmanjšuje kmetijsko porabo in ne podpira domačega gospodarstva, kohezije in boja za ohranjanje podnebja.
Želimo Evropsko unijo, ki sprejema zakonodajo, ki varuje potrošnike pred špekulacijami in državljane pred nekritičnim očesom oblasti. Vsi smo spremenjeni v osumljence na prvi pogled.
Nekaj želim, da je jasno. Smo proti proračunu, vendar so naši argumenti povsem v nasprotju s tistimi, ki smo jih slišali prej od samostojnih poslancev Združenega kraljestva. Verjamemo v povezovanje nacionalnih interesov in ne sprejemamo, da je prav, da se zapre vsak narod v svojo lupino. To vodi zgolj v sovražnost in nazadnje v spor.
Zoltán Balczó
(HU) Evropska komisija načrtuje, da bo znatna sredstva pri spremembi proračuna za leto 2009 preusmerila v dve področji. Eno od teh je konkurenčnost, ki vključuje okvirne programe raziskav in razvoja, ki se se do zdaj upoštevali kot prednostna naloga. Če so bile napake v tem sektorju, je zahteva po zmanjšanju birokracije še odločnejša. Drugo področje je evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, ki je utrpel zmanjšanje v višini 1,6 milijarde EUR. Ta sklad naj bi se uporabljal na podeželskih območjih za ohranjanje ali obnovo prebivalstva. Madžarska je zaradi tega problema posebno močno prizadeta. V madžarskem kmetijstvu prevladujejo velika posestva. To so posestva, ki prejemajo izplačila s tega področja, hkrati pa uporabljajo razmeroma malo delovne sile. Poročevalec je imel nekaj ostrih besed glede spremembe. Rekel je, da je Komisija ropala glavna področja. Moje vprašanje je naslednje: zakaj potem še vedno podpira odobritev te spremembe?
Ingeborg Gräßle
(DE) Gospod predsednik, komisar, gospod Lindblad, gospe in gospodje, rada bi se vrnila k pozivu gospoda Garrige k realističnim proračunom. Kakšni so stroški Lizbonske pogodbe? To je postal zelo nujen problem. Zakaj ne moremo biti bolj realistični v zvezi s strukturnimi skladi? Zdaj so postali svete krave. Neporavnane odobritve plačil, ki niso bile odpovedane, imamo še iz obdobja pred dvema letoma in pol, poleg teh pa si dodatno nalagamo še za najmanj 30 milijard EUR teh odobritev.
Imamo tudi problem na Balkanu, kjer se države pripravljajo na pristop v Evropsko unijo. Zaradi negativnih resolucij socialdemokratov in liberalcev imamo malo interesa za to, da bi ugotovili, kaj se zares dogaja na Balkanu. Kako sodelujejo različne institucije EU, na primer na Kosovu, kjer jih je zdaj veliko? Vse to so bile pomembne spremembe, ki jih je ta Parlament zavrnil in za katere menim, da bi jih morali preveriti, kajti tu moramo opraviti še veliko dela.
Kje je napredek v poročilih o napredku? Glasovali smo za poročilo Računskega sodišča, v katerem smo zahtevali sistem semaforja, vendar je Odbor za proračun pozneje zavrnil, da bi predal svojo pristojnost temu sistemu z ustreznimi rezervami. Vse te stvari so protislovja in po mojem mnenju Parlament še ni pripravljen na to, da bi bil realističen ali da bi predal pristojnost za lastne resolucije.
Rada bi pozvala k realističnemu pristopu do Kozloduja. Posebno poročilo Komisije o uporabi sredstev EU v Bolgariji do letos poleti ni omenjalo Kozloduja, čeprav je Bolgarija prejela denar iz programa Phare. Do konca leta 2009 je bilo za Kozloduj porabljeno najmanj 602 milijona EUR. Poskušala sem ugotoviti, kaj se je zgodilo z denarjem in sem odkrila, da do zdaj ni bilo še nič zaprto. Narejeni so bili zgolj načrti za vodenje postopka razgradnje. Kozloduj mi je dokazal, kako malo Komisija ve o tem, kaj se dogaja z našim denarjem. Dokazal mi je tudi, da številni dopolnilni proračuni, ki so bili vzpostavljeni, otežujejo nadzor položaja in povzročajo tudi to, da Komisija izgublja pregled. Zato moramo vsaj nehati siliti v dodatne proračune, ki povzročijo, da še sami ne vemo več, kaj se dogaja.
Edit Herczog
(HU) Komisar, gospe in gospodje, v sedanji finančni in gospodarski krizi je treba posebno pozornost osredotočiti na rast, konkurenčnost, delovna mesta in učinkovitejše ter preprostejše izvajanje kohezijskih in strukturnih skladov. Drugi prednostni cilji poleg teh vključujejo še povečevanje varnosti oskrbe z energijo in njenim prenosom, notranjo varnost, demografske izzive in vprašanje podnebnih sprememb.
Prav zato pozdravljam glavne parlamentarne uspehe, dosežene v predloženem predlogu proračuna v zvezi z načrtom za oživitev gospodarstva in podporo naložbam v energetiko. Pozdravljamo tudi manjše uspehe, kot je pomoč, odobrena mlečnim proizvajalcem, ali mikrofinančni instrument za MSP, dosežen po dolgotrajni razpravi. Rada bi omenila tudi projekte o inteligentni energiji in podporo za vseživljenjsko učenje. Poudariti moramo, da je resnično uspeh, da smo zmogli pridobiti 2,4 milijarde EUR za oživitev gospodarstva. Veseli me tudi, da smo uspeli zajamčiti potrditev proračuna Galileo.
Skoraj 2 milijardi EUR sta bili dodeljeni energetskim projektom, kar je morda najpomembnejši rezultat, ki si ga lahko pripiše Evropski parlament. Uspelo nam je tudi, da smo priskrbeli podporo za varno zaprtje jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji in rada bi posebej poudarila varnostni vidik te zadeve. Uspelo nam je dobiti podporo za mlečne proizvajalce, ki je vključena v proračun na zahtevo Evropskega parlamenta. Poudariti moramo tudi, da je Parlament sprejel odgovorne odločitve in priznati, da smo razumno razdelili proračunske rezerve.
Vendar so naše rezerve oslabljene. Parlament je lahko ponosen na proračun za leto 2010. Rada bi čestitala za to poročevalcema, gospodu Surjánu in gospodu Maňki. Naša naloga za prihodnost je zagotoviti, da Lizbonska pogodba ne bo samo okrepila pristojnosti Parlamenta, temveč tudi, da bo proračun EU, zahvaljujoč reformi, olajšal življenje evropskim podjetnikom in državljanom. V prihodnjih letih nam želim veliko moči in vztrajnosti, da bomo to dosegli. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Nathalie Griesbeck
(FR) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, na vrsti sem, da izrečem priznanje prikazani domišljiji in prizadevanjem naših institucij, da bi se - prek nekaterih proračunskih tehnik, kot je omenil gospod Lamassoure, po nekem čudežu - sprostile zelo velike vsote denarja, ki ustrezajo drugi fazi načrta za oživitev gospodarstva, to je 2 400 000 000 EUR. Rada bi tudi rekla, kako vesela sem za 300 milijonov EUR, ki smo jih uspeli najti za hiter odziv na zelo resno krizo, ki je zdaj prizadela kmete. Upam, da ta znesek denarja in te težave pomenijo, da bomo sprejeli pragmatičen pristop do njihove prihodnosti. Prav tako bi morali izreči priznanje pilotnim projektom in pripravljalnim ukrepom, ki, kot je poudarila gospa Jensen, vnašajo novo življenje v naš proračun.
Poleg teh pripomb, ki so bile dane zelo učinkovito, moram poudariti dve točki. Prvič, rada bi nekaj vprašala in drugič, da se sprejme politično stališče. Sprašujem naslednje. Rada bi uradno razlago, kakšno stališče namerava zavzeti Unija v zvezi s kohezijsko politiko in strukturnimi skladi, torej elementi, za katere se zdi, da so se ujeli v središče ciklona, ki je prizadel nekatere partnerice EU. Prepričana sem, da je to dokaz, kaj se dogaja v Evropi.
(Predsednik je prekinil govornico)
Elisabeth Jeggle
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, Evropski parlament se je dobro izkazal v teh pogajanjih. Rada bi se zahvalila vsem kolegom poslancem, ki so sodelovali v pogajanjih in jasno povedali svoje mnenje Komisiji in Svetu.
Zdaj je pomembno, da pošteno priznamo vsa vprašanja, ki se nanašajo na Lizbonsko pogodbo, vključno s celotnim proračunskim področjem. Pokazali smo, da je treba Parlament jemati resno in da je smiselno, da se Parlament jemlje resno. Ta proračunska pogajanja so to zelo jasno pokazala. Številni moji kolegi poslanci so že omenili dejstvo, da smo dosegli najpomembnejše cilje.
Kot poročevalka za kmetijski proračun v Odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja lahko rečem, da smo kljub temu, da so naš proračun - kmetijski del - zelo tesno stisnili, še vedno ostali v okviru naših rezerv. Zategnili smo pasove. Sami smo to dosegli v našem odboru in temu dajem velik pomen. To je uspeh za Parlament, da je zagotovil 300 milijonov EUR za mlečni sklad kljub vsem argumentom proti, ki sta jih imela več let Komisija in Svet, zlasti glede na težke razmere, v katerih so se znašli kmetje, ki proizvajajo mleko.
Tudi drugi sektorji kmetijske proizvodnje imajo zdaj probleme. To ne vpliva le na kmetijstvo in kmete, temveč tudi na številna delovna mesta v nadaljnji verigi. Glede na sedanje razmere to ustvarja celo več težav. Potrebujemo stalno proračunsko vrstico za mlečni sklad in v prihodnosti nameravamo to doseči. V proračun za leto 2010 smo dodelili več denarja kot v letu 2009. To je posledica sedanjih razmer in tega se zavedamo. Ravnali bomo v skladu s tem in storili vse, kar je v naši moči, da bomo zagotovili, da bo naša kmetijska politika trajnostna in inovativna.
Estelle Grelier
(FR) Gospod predsednik, v bistvu je glasovanje o proračunu predvsem politično dejanje in iz proračuna, ki nam je predlagan, moramo potegniti glavni, temeljni politični nauk.
Proračun Evropske unije, zlasti ta proračun, kaže, da manjka evropski politični projekt, pa čeprav ga evropski državljani glede na krizo in začetek novih mandatov potrebujejo bolj kot kdaj koli prej. Ta proračun je znamenje odsotnosti globalne vizije za Evropo.
Svet in Komisija sta se odločila, da pustita državam članicam razviti njihove lastne, pogosto konkurenčne načrte oživitve in sta opustila prizadevanja za usklajevanje gospodarske, socialne in okoljske oživitve na ravni EU. Nobenega poskusa vzvoda, nobenega spodbujanja evropske solidarnosti ni bilo.
Svet in Komisija si z načrtom oživitve korak za korakom lajšata vest. Proračun za leto 2010 zagotavlja financiranje za drugi del načrta oživitve v skupnem znesku 5 milijard EUR, kar je res zanemarljiva vsota. Priznati je treba, da bo 300 milijonov EUR namenjenih za mlečni sklad, vendar to ne zadošča, če vemo na primer, da je čisti dohodek kmetov v Franciji v letu 2009 padel za 34 %.
Proračun za leto 2010 namenja 25 milijonov EUR za mikrofinanciranje in na podlagi nasveta Sveta dovoljuje, da se obdrži predlog proračuna, ki se nanaša na intervencije kohezijskega sklada.
Zato bomo nekako zaradi pomanjkanja altenativne možnosti in iz navade glasovali za ta proračun, ker Evropa - torej državljani - ne moremo brez njegovih intervencij, pa čeprav neustreznih. Kljub temu se moramo ob vsem skupaj vprašati - in to nujno - o metodah financiranja ambicioznih politik, s katerimi se mora Evropa oskrbeti, in črpanja proračuna EU iz sedanjega omejenega in neprimernega okvira.
Ne glede na politične izjave pa nam mora predsednik Komisije, gospod Barroso, povedati, kako namerava financirati prihodnje evropske politike, o katerih toliko govori, zlasti tiste, ki se nanašajo na novo strategijo o rasti in podnebnih spremembah. Od zdaj naprej tega ne bodo mogle storiti s tako šibkim proračunom, kot je ta, ki nam ga ponujajo.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Gospod predsednik, popolnoma podpiram odločitev Evropskega parlamenta, da daje prednost financiranju Evropskega načrta za oživitev gospodarstva. Načrt oživitve te vrste je nujen za povečanje gospodarskega povpraševanja in ponovno vzpostavitev konkurenčne zmogljivosti regije.
Zaradi gospodarske krize se ravni brezposelnosti v Evropi zvišujejo in to resno škoduje evropskemu gospodarstvu. Na žalost so najbolj prizadeti mladi ljudje, ki prvič v življenju iščejo službo. Bistveno je, da se sprejmejo ukrepi za zaščito tistih, ki so v najbolj neugodnem položaju.
Uvesti moramo načrte za preusposabljanje, tako da bodo tisti, ki so danes izgubili delovno mesto, lahko v prihodnosti hitro našli drugo.
Načrt je oblikovan tako, da bi deloval z Evropskim socialnim skladom in z Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji.
Od leta 1973, ko je Irska soglašala, da bo sodelovala v Evropski gospodarski skupnosti, je Evropska unija vedno znova - ko je bilo potrebno - prevzemala glavno vlogo pri reševanju problemov brezposelnosti v državi s pomočjo Evropskega socialnega sklada.
Unija je spet prevzela to pozitivno vlogo na Irskem in v zvezi s tem je življenjsko pomemben načrt oživitve.
Predsednik
Hvala, gospod Gallagher. Kot podpredsednik, odgovoren za večjezičnost, bi rad povedal, kako veseli smo, da smo vas slišali v Parlamentu govoriti v galščini.
Danuta Maria Hübner
Gospod predsednik, rada bi poudarila štiri točke.
Najprej dovolite, da poudarim potrebo, da proračun za leto 2010 in zlasti finančne instumente evropske kohezijske politike uporabimo kar najhitreje, da bomo spodbudili gospodarske dejavnosti v vseh regijah in mestih Unije ter oblikovali vzvod, ki je potreben za oživitev gospodarstev držav članic. Kohezijska politika zagotavlja močan in potreben most od okrevanja po krizi do dolgoročnega strukturnega preoblikovanja evropskega gospodarstva.
Drugič, zaradi teh razlogov je Odbor za razvoj podeželja spodbudil Komisijo in države članice, da uporabijo, ne le finančna sredstva, ki so na voljo za vlaganje v to, kar so prednostne naloge kohezijske politike 2007-2013 - podnebne spremembe, znanje in inovativnost, energetska učinkovitost, obnovljiva energija, širokopasovna zmogljivost, trajnostni mestni prevoz in prenova spretnosti - temveč tudi, da spodbudijo funkcijo vzvoda, ki jo ima kohezijska politika; kar pomeni, da se učinkovito uporabijo vsa orodja za finančni inženiring, ki jih je kohezijska politika ustvarila v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko, da bi pomagali malim in srednje velikim podjetjem ne samo, da preživijo to težko obdobje, ampak predvsem, da tudi zdržijo do konca, se prilagodijo na spreminjajočo podobo globalnega gospodarstva, ki se preoblikuje, in se dvignejo k izzivu - in priložnosti - podnebnim spremembam.
Tretjič, dovolite mi, da informiram članice, da so bile vse odobritve plačil iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada iz proračuna za leto 2009 v skupnem znesku 25,5 milijarde EUR v celoti uporabljene in so tako prispevale k oživitvi, strukturni spremembi, rasti, zaposlovanju in energetski učinkovitosti podnebnih sprememb.
Nazadnje, v teh okoliščinah obžalujem, da se je znižala podpora za države kandidatke v instrumentu za predpristopno pomoč regionalnemu razvoju in instrumentu za človeške vire, ki obravnava področja, kot so brezposelnost, socialna izključenost in vlaganje v izobraževanje - znižanje v višini 7 milijonov EUR, kar je 0,5 % razpoložljivih operativnih posojil, ki se odobrijo upravi - brez upoštevanja potrebe po zagotovitvi dobre lokalne uprave in brez upoštevanja osnovnih načel dobrega finančnega upravljanja, ki je tako pri srcu temu Parlamentu.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Najprej bi rad čestital poročevalcem za rezultate, ki so jih dosegli v pogajanjih za proračun za leto 2010. Evropski državljani potrebujejo zdaj bolj kot kdaj koli prej zajeten evropski proračun za reševanje gospodarske krize in njihovih problemov.
Proračuni držav članic zdaj doživljajo velike težave pri reševanju gospodarske krize, zlasti ker številni problemi, s katerimi se sproprijemajo, presegajo nacionalni obseg. To so globalne težave in zahtevajo usklajene odzive na najvišji ravni. Zato sem vesel, da lahko danes v tem Parlamentu predstavimo proračun, ki bo v celoti financiral drugo fazo Evropskega načrta za oživitev gospodarstva v višini 1 980 milijonov EUR. Verjetno bomo videli prve znake izboljšanja po oživljanju gospodarstva v letu 2010, vendar bodo nacionalne proračune izredno močno prizadela prizadevanja, ki so bila vložena lansko leto. Poleg tega naj bi brezposelnost v državah članicah dosegla rekordno višino.
Prihodnja Komisija bo imela ogromno odgovornost, da bo pomagala državam članicam in državljanom Evropske unije pri premagovanju teh težav. Vsekakor želim pritegniti pozornost držav članic na njihovo odgovornost pri dostopu do evropskih skladov. Nobenega smisla nima, da vlagamo vsa ta prizadevanja v pogajanja za pridobitev denarja za kohezijske politike, če se ti skladi ne uporabljajo. Pridružujem se kolegom poslancem pri pozivu, naj se večletni finančni okvir 2007-2013 nujno čim prej pregleda, kajti če to ne bo narejeno, nam ne bo uspelo, da bi se vrnili sem s proračunom za leto 2011.
Rad bi poudaril še zadnjo točko. V proračunu za leto 2010 bo kljub temu uvedena inovativna lastnost, ki se morda mnogim zdi manj pomembna, vendar ni. Tu se sklicujem na začetek priprav za oblikovanje skupnega evropskega okvira za Črno morje. Ta ukrep pomeni priznanje Črnega morja za pomembno evropsko vprašanje in zmanjšuje razkorak med tem, kako sta obravnavana Črno morje in Baltsko morje v okviru politik Evropske unije.
Jean-Pierre Audy
(FR) Gospod predsednik, komisar, minister, rad bi čestital poročevalcem in našemu predsedniku Odbora za proračun, mojemu prijatelju, gospodu Lamassoureju.
Rad bi poudaril pet stvari. Prva se nanaša na raziskave, še zlasti na šesti in sedmi okvirni program. Zaradi pravne gotovosti mi v Odboru za proračunski nadzor ponavljamo, da želimo, da bi se Evropska komisija odrekla ponovnemu preračunavanju finančnih izjav - za dokončane projekte, ki jih je že odobrila in plačala, - po novih razlagah meril upravičenosti. Ponavljamo svojo zahtevo, da se Komisija ne odmika od računovodskih in revizijskih standardov.
Druga točka je vključitev pokojnin zaposlenih v EU v proračun. Predlagamo, da se zahteve do držav članic v zvezi s pokojninami zaposlenih - 37 milijard EUR na dan 31. decembra 2008, kar je povečanje za 4 milijarde EUR od leta 2007 - vključijo v izkaze kot sredstva in predlagamo študijo o ustanovitvi sklada pokojnin EU.
Tretja točka je, da bi bilo treba podpreti Urad za boj proti goljufijam. Treba ga bi bilo okrepiti, tako da bi lahko bolje opravljal svoje delo, zlasti kadar gre za intervencije zunaj EU.
Četrta točka je, da želimo, da bi Komisija zagotovila sredstva, ki bi nam omogočila, da bi imeli medinstitucionalno konferenco s ciljem, da bi pridobili pozitivno izjavo o zanesljivosti Evropskega računskega sodišča. Ta konferenca bi združila nacionalna računska sodišča, Evropsko računsko sodišče, nacionalne parlamente in zadevne uprave.
Zadnja točka je, da Evropska unija ne vlaga dovolj in moj predlog je: "Ali ni zdaj čas, da bi vključili v naš proračun oddelek za naložbe in da bi imeli v povezavi z Evropsko investicijsko banko - za katero predlagam, da bi glede na to, da imamo pravno osebnost, Evropska unija skupaj z državami članicami postala njena partnerica - plan vlaganja, zlasti za vseevropska omrežja?" To zajema energetiko, avtoceste, železniške povezave za visoke hitrosti, vodne poti, univerze, izobraževanje, širokopasovno zmogljivost, zdravje, vesolje in tako naprej.
Derek Vaughan
Gospod predsednik, to je moj prvi proračun v tem Parlamentu in name je naredilo velik vtis soglasje Parlamenta o tem, kaj so njegove prednostne naloge in soglasje, da moramo te prednostne naloge zaščititi. Rad bi se zahvalil vsem, ki so sodelovali v tem postopku.
Veliko smo dosegli. Nismo dosegli vsega, vendar sem vesel, da smo toliko dosegli. Zlasti sem zadovoljen nad izjavo o strukturnih skladih in kohezijski politiki. Upam, da se bomo spomnili na te izjave po letu 2013, ko bomo odločali o politiki. A Parlamentu ostanejo težke odločitve, kot je odločitev o financiranju za mikrofinančni instrument - upam, da bodo poslanci to še šteli za prednostno nalogo - o zagotavljanju, da bomo našli financiranje za Kozloduj v naslednjih treh letih in o tem, da bomo našli financiranje za nove prednostne naloge: prednostne naloge, ki prihajajo iz Københavna, prednostne naloge, ki prihajajo iz izvajanja Lizbonske pogodbe, in prednostne naloge, ki prihajajo iz nove strategije 2020, o katerih bomo razpravljali naslednje leto.
Vse te probleme bomo moramo rešiti, ker vemo, da so rezerve tesne in da bo Svet nerad zagotavljal dodatno financiranje. Zato je temeljni pregled proračuna v prihodnje vsekakor bistven. Morali bi zagotoviti, da bo proračun v prihodnje izpolnjeval naše prednostne naloge.
Prav tako moramo pogledati v novo proračunsko vrstico Sklada za prilagoditev globalizaciji, namesto, da še naprej jemljemo denar iz drugih vrstic. Poleg tega moramo poskrbeti za to, da bo dovolj denarja v okviru instrumenta prilagodljivosti, tako da se bomo lahko odzvali in spremenili svoje prednostne naloge. Zaenkrat ta znesek ne zadošča. Če lahko vse to storimo, potem bomo izpolnili naše prednostne naloge in, kar je še pomembneje, državljanom Evrope bomo lahko pokazali, da je ta Parlament ustrezen.
Naš proračun mora zasledovati naše prednostne naloge, vendar mora zasledovati tudi prednostne naloge naših državljanov. To je ključno sporočilo za nas kot parlament, vendar tudi ključno sporočilo za Komisijo in Svet.
Csaba Őry
(HU) Morda ni nobeno naključje, da so priprave na proračun za leto 2010 pritegnile toliko pozornosti. Vsa ta pozornost je povsem upravičena glede na slabšanje brezposelnosti in težave, ki jih je povzročila gospodarska kriza. Kot poročevalec za mnenje Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve bi rad izrazil zahvalo poročevalcu, gospodu Surjánu, za strokovnost, s katero je obravnaval ustrezne dokumente.
Že prej smo opredelili nadaljnje prednostne naloge, ki sem jih zabeležil v mnenju Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve. Pri prednostnih nalogah smo številko ena očitno dali instrumentom, namenjenim odvračanju učinkov finančne in gospodarske krize na evropske državljane. Podprli smo vse predloge, vključno z 8,4-odstotnim povečanjem, ki je namenjeno zvečanju konkurenčnosti, z upanjem, da bo ohranilo delovna mesta ali ustvarilo nova in prispevalo k načrtu za oživitev gospodarstva, prenovi Lizbonske strategije, pa tudi k programu vseživljenjskega učenja.
Poudarili smo tudi naloge, povezane s socialnim skladom, poklicnim usposabljanjem, pridobivanjem tehničnih kvalifikacij in vseživljenjskim učenjem. Mislim, da je še posebno pomembno, da smo uspeli nameniti 25 milijonov EUR za financiranje prihodnjega mikrofinančnega instrumenta v letu 2010. Včeraj smo razpravljali o tem novem instrumentu. Upam, da se bomo sposobni hitro dogovoriti tudi o drugih podrobnostih financiranja.
Prepričan sem, da je za proračun pomembno, da se poudari pomen financiranja dejavnosti in politik v okviru proračunske vrstice 1a. Prispevalo bo k trajnostnemu razvoju in ustvarjanju delovnih mest. Posebej bi pozdravil postavke, namenjene izboljšanju položaja malih in srednje velikih podjetij, pa tudi podporo, dano programu Progress, posvetovalnemu in informacijskemu omrežju EURES in pilotnim projektom, kot je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji.
Ob upoštevanju vsega tega čutim, da lahko imajo cilji, ki jih je opredelil Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve, glavno vlogo v proračunu, za katerega smo dolžni hvaležnost poročevalcem.
Gay Mitchell
Gospod predsednik, v prejšnjem Parlamentu je bilo veliko pozornosti posvečene statutom poslancev in pomočnikov in mislim, da je bilo to kar primerno. Zdaj, na začetku tega Parlamenta in nove Komisije je čas, da obrnemo pozornost k drugim članom osebja v treh institucijah in preučimo vlogo tega kadra.
Imamo srečo, da v Parlamentu, Svetu in Komisiji delajo tako zelo strokovni in predani ljudje, vendar v resnici v Parlamentu nimamo pojma, kaj natančno dela večina teh ljudi. Delajo to, kar delajo že leta.
V tem Parlamentu je zastopanih 27 držav članic, v Komisijo pride skupaj 27 komisarjev iz teh držav članic in ministri se iz Sveta vračajo v svoje parlamente in prihajajo sem, za izvoljeno osebje je zelo preprosto služiti nam, da dejansko prevzamemo dolžnosti na dnevnem redu.
Kar prosim že od samega začetka tega Parlamenta, je, da bi prihajajoča Komisija - pravzaprav ne vem, kakšen delež proračuna gre za osebje, vendar vem, da je precejšen - zahtevala študijo o tem, kaj počne osebje treh institucij, da bi zagotovili, da bodo učinkoviti in uspešni, predvsem pa, da bo to, kar delajo, pregledno in odgovorno. Mislim, da bi bila to pomembna javna storitev.
Nekako narašča prepričanje, da gre za brezosebno birokracijo. Nisem tega mnenja in ne mislim, da je to dvorezni poklon, saj imamo nekaj zelo dobrega osebja, vendar to ni ukrep učinkovitosti in uspešnosti. Moramo vedeti, kaj dela osebje in, če mislimo resno, da bi imeli lizbonsko agendo z učinkovitim in uspešnim gospodarstvom, potem moramo biti prepričani, da je osebje, ki dela v naših treh institucijah, učinkovito, uspešno in odgovorno. Prepričan sem, da mora biti v vsaki od institucij namestnik generalnega sekretarja, ki v teh institucijah občasno poroča o učinkovitosti in uspešnosti osebja.
Prosil bi Komisijo, da v začetnih fazah nove Komisije to neodvisno in pošteno preuči.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Gospod predsednik, zdi se vredno, da med razpravo o proračunu poudarimo tudi to, da je temeljni element v življenju družbe zakon in da našo celino povezuje njegova kohezija. Računsko sodišče Evropske unije ima na tem področju bistveno vlogo in zato je Odbor za pravne zadeve predlagal vrsto sprememb, s katerimi bi ponovno vzpostavili sredstva, predvidena v začetnem predlogu proračuna, ki bodo Sodišču komaj omogočila to, da bo izpolnilo svoje najbolj temeljne potrebe.
Eden od najbolj perečih problemov je vprašanje naraščajočih proračunskih sredstev za leto 2010 za prevajanje vprašanj, ki se nanašajo na predhodno odločanje, kar je temeljni instrument, ki ga uporabljajo nacionalna sodišča in jim omogoča, da nacionalno sodno pristojnost prilagodijo evropski. Evropsko sodišče nima zadostnih sredstev za povečanje svojih virov za osebje, ki dela v njegovi prevajalski službi in to povzroča zaostanke v sodnih postopkih. Odobritev dodatnih sredstev Sodišču bi prispevalo k naraščanju učinkovitosti delovanja na tem področju, pa tudi k zmanjšanju zaostankov sodnih postopkov v državah članicah. Zmanjšanje sredstev s strani Sveta prizadene že tako močno zmanjšane strateške projekte IT, ki jih je predlagalo Sodišče za leto 2010 za izboljšanje kakovosti njegovih storitev s hkratnim zmanjšanjem števila zaposlenega osebja. Nujno je, da se ponovno vzpostavijo sredstva, predvidena v skupnem predlogu proračuna. Informacijska tehnologija je temeljno področje, ki omogoča, da se v našem času izpolnijo novi izzivi, ki prinaša dolgoročne prihranke in ponuja državljanom boljše storitve.
Rad bi tudi poudaril potrebo, da se podpre predlog referenčnih okvirov. Februarja 2009 je skupina akademikov predstavila končno različico povzetka predloga referenčnih okvirov, ki jih bodo evropske institucije sposobne uporabljati kot podlago za oblikovanje evropskega pogodbenega prava. Na tej stopnji je izjemno pomembno, da se dajo okviri na voljo v čim več uradnih jezikih, da se s tem omogoči političnim in pravnim skupinam ter drugim zainteresiranim strankam, da bodo lahko imele temeljito razpravo o temi prihodnjega evropskega pogodbenega prava. Veseli me, da bo Evropski parlament popravil te napake Sveta in omogočil Sodišču boljše delovanje.
György Schöpflin
Gospod predsednik, tako kot drugi, sem tudi jaz mnenja, da je to izjemno dober proračun. Vanj je bilo vloženega veliko dela in čestitam vsem tistim, ki so pri tem sodelovali.
V tej fazi razprave bi se rad osredotočil na celotno sliko. Glede določenih vprašanj je bil dosežen pomemben napredek, vendar moramo upoštevati širši evropski kontekst, da bi lahko razumeli pomen tega, o čemer govorimo. Zdi se mi, da mora v demokraciji imeti vsaka institucija proračun, prav tako pa mora tistim, ki prispevajo in zagotavljajo vire, odgovarjati za porabo tega proračuna.
Ta določen proračun je posledično povezan z zelo veliko odgovornostjo. Z veliko odgovornostjo je povezan zaradi tega, ker gre za proračun institucije, ki je še posebej zavezana preglednosti in odgovornosti. S tem ko smo se zavezali preglednosti in odgovornosti bo to izboljšalo tudi dobro upravljanje, v idealnem svetu pa bo povečalo zaupanje med tistimi, ki porabljajo in tistimi, ki zagotavljajo sredstva. Mogoče bi moral poudariti, da to velja za idealen svet - realnost je pogostokrat drugačna. Poseben pomen te preglednosti je v tem, da lahko pomaga pri premagovanju odtujenosti, ki vlada med posamezniki in tisti, ki imajo oblast. Ta odtujenost - mislim, da se lahko vsi strinjamo s tem - je neizogibna lastnost sodobnega življenja in vsaka institucija bi morala storiti vse, kar je v njeni moči, da bi premostila to vrzel.
Poleg tega Evropo čakajo težki časi, to pa po mojem mnenju povečuje negotovost med državljani. V tem kontekstu lahko osvetlimo vprašanja s tem, ko zagovarjamo obravnavo in razpravo, ki pa slučajno vključuje tudi nestrinjanje. S tega vidika menim, da je proračun odličen korak v pravo smer in močno ga podpiram.
Peter Šťastný
Gospod predsednik, proračun 2010 še zdaleč ni obilen - prav tako kot tudi niso obilni tudi drugi proračuni. Glede na okoliščine moramo uporabiti tisto, kar imamo, to pa je prednostno vplivanje na veliko globalno krizo. Vse drugo je sekundarnega pomena.
Kot poročevalec Odbora za mednarodno trgovino (INTA) upam, da bodo večji zneski pod postavko 4 (EU kot globalni partner) dobro naloženi in nadzirani ter bodo tako spodbudili povečane tokove v trgovino, skupaj z odpravo ovir pa bi morali doseči večji BDP in rast zaposlovanja.
Razvojna agenda iz Dohe STO je najboljša mnogostranska platforma za izvedbo te naloge, predvsem v državah v razvoju. Zato obstaja močna pobuda, da bi ta dolgotrajna saga končno pripeljala do učinkovite uredbe, saj nam bo to omogočilo, da se bomo z resnično učinkovitim orodjem spopadli z neugodnim vplivom globalizacije.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospe in gospodje, proračun za 2010 predstavlja težek kompromis. Na eni strani bi moral biti namenjen omejevanju gospodarske krize, istočasno pa financiramo prizadevanja v boju proti podnebnim spremembam, predvsem omejevanje emisij CO2. To je dobro, vendar pa kratkoročno ovira razvoj, ki ostaja področje, ki mu še naprej namenjamo premalo sredstev.
Povečanje porabe za raziskave in inovacije je upravičeno. To bo izboljšalo našo konkurenčnost. Zdi se, da še vedno porabimo premalo za izobrazbo, vključno za program izmenjave Erasmus. Dobro je, da smo našli - čeprav ne dovolj - sredstev za financiranje sklada za pomoč mlečni industriji, saj je bilo lansko leto težko za evropske kmete. Če želimo spodbuditi gospodarske razmere in zmanjšati brezposelnost in socialno izključenost, moramo povečati sredstva za mikrofinančni instrument. Financiranje širokopasovnega interneta na podeželju je pomembno za razvoj, vendar pa je, kot sem rekel, proračun kompromis.
Nathalie Griesbeck
(FR) Gospod predsednik, želim spregovoriti po postopku "catch the eye", saj mi je prej bilo na voljo le minuto časa za govor, čeprav je bilo na dnevnem redu zapisano, da imam dve minuti. Želim dodati le nekaj: čeprav sem bom v četrtek pridružila moji skupini in glasovala za proračun o katerem razpravljamo, kljub temu želim poudariti, da se ne soočamo samo z gospodarsko, finančno in okoljsko krizo - kot je bilo prej izpostavljeno - ampak tudi z zelo globoko socialno krizo, ki je povezana s povečevanjem brezposelnosti.
Čeprav proračun predstavlja krhko ravnotežje, obžalujem, da države članice niso upoštevale močnih političnih signalov, ki so bili namenjeni ravno tistim ljudem, ki imajo težave. Izražena je bila želja, da bi zagotovili dodatna sredstva, kot del načrta za pomoč najrevnejšim državljanom, vendar žal to ni bilo upoštevano. Obžalujem, saj bi to pomenilo močno sporočilo, da smo na pravi poti k bolj socialni Evropi.
Zigmantas Balčytis
(LT) Hvala, gospod predsednik, Svet, Komisija, gospe in gospodje, proračun 2010 je resnično primer dobrega kompromisa. Vsekakor se ne strinjam s tistimi kolegi, ki pravijo, da je proračun 2010 krizni proračun. Predstavniki nekaterih držav se zelo dobro zavedamo, kaj je krizni proračun, ko se proračunski prihodki zmanjšajo za 30 % in več v dveh letih.
Komisiji moramo čestitati za nekatere prednostne naloge; skupaj s Svetom in Parlamentom je zbrala dodatna sredstva, predvsem za financiranje načrta za oživitev gospodarstva, za povečanje dostopnosti do širokopasovnega interneta, pa tudi za financiranje načrta SET. Prav tako želim omeniti, da obstajajo nekatera problematična področja.
Opozoril bi rad na govor mojega kolega poslanca gospoda Godmanisa, v katerem je omenil, da posamezne države že več kot leto ne skrbijo za finančno podporo. Resnično menim, da je to dober proračun, ki ga je treba podpreti in čestitam Komisiji.
Ivars Godmanis
Gospod predsednik, ker je prisotna Komisija, želim na kratko izpostaviti eno stvar.
Imamo problem: V Odboru za regionalni razvoj še vedno pripravljamo predloge za spremembe, pri čemer Evropska komisija (EK) za 2009-2010 držav članic ne bo pozvala k sofinanciranju. Celotna sredstva znašajo več kot 6,6 milijarde EUR. Sprejeli smo proračun 2010, vendar pa v njem ni denarja, ki bi bil namenjen za te potrebe; proračun 2009 je zaključen.
Odbor za regionalni razvoj še vedno čaka na nov predlog EK, saj je Svet predhodni predlog zavrnil. Zelo jasni moramo biti glede tega, kaj je naša naslednja naloga. Če prav razumem, ni prostora za ta predlog, vendar pa je razmere treba ovrednotiti. Drugače bo Odbor za regionalni razvoj delal v eno smer, mi v Odboru za proračun, pa ne bomo vedeli, kaj naj storimo, saj nimamo denarja za te predloge, navedene v proračunu 2010.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod predsednik, žal mi je, vendar moram povedati, da ta osnutek proračuna Skupnosti za 2010 ne zadostuje, saj smo sredi gospodarske in socialne krize, ki zelo slabo vpliva na zaposlovanje in življenjske pogoje ljudi. Ne upošteva finančnih perspektiv, kjer je bilo predlagano 1,1 % bruto nacionalnega dohodka Skupnosti, ali osnutka, ki je bil predložen in odobren na prvi obravnavi tega proračun, kjer je bilo predlagano 1,08 % BND Skupnosti.
Osnutek, ki naj bi ga sedaj odobrili, sedaj zagovarja proračun, ki daje prednost in financira neoliberalne in militaristične težnje Evropske unije. Omeniti je treba, da ta prvi proračun v skladu z Lizbonsko pogodbo slabo vpliva na večkrat opevano politiko gospodarske in socialne kohezije, kateri je sedaj namenjen znatno manjši delež. Zmanjšanje zneska za kohezijo v skupnih izplačilih znaša približno 2,5 milijard EUR v primerjavi s tem, kar je bilo odobreno na prvi obravnavi.
Zaradi tega se ne morem strinjati s tem osnutkom proračuna, ki je za več kot 11 milijard EUR manjši, kot je bilo predvideno v sklopu večletnega finančnega okvira za leto 2010.
Hans Lindblad
predsedujoči Svetu. - (SV) Gospod predsednik, mislim, da smo priče razburljivi razpravi. Imamo različne poglede in tako je tudi prav. Nekateri ljudje želijo oklestiti proračun. Vendar pa se zdi, da mnogi ne bodo popolnoma zadovoljni, dokler ne bodo vsi nacionalni proračuni preneseni na EU. Na srečo si naši volivci verjetno ne želijo, da bi vse pristojnosti prenesli na Evropski parlament.
Gospod Färm mi je zastavil neposredno vprašanje. Če poslušamo gospoda Färma, dobimo občutek, kot da v Evropi ne bi imeli politike zaposlovanja, če ne bi imeli mirkokreditov. Seveda to ne drži. Mnoge države članice vlagajo velike zneske denarja za pomoč gospodarstvu in zaposlovanju. Poleg tega Evropa izvaja znatna splošna povečanja v proračunu, vključno z zagotovitvijo 5 milijard EUR preko načrta za oživitev. Prav tako imamo zelo ekspanzivno politiko Evropske centralne banke. Zato imamo nedvomno zelo močno politiko zaposlovanja in rasti.
Če gospod Färm meni, da je treba prednostno obravnavati mikrokrediti, bo seveda manj pozornosti namenjeno nečemu drugemu. Vse temelji na odločitvah. Vendar pa preprosto zahtevati več in poslati račun različnim državam članicam seveda ni sprejemljiva rešitev.
Vladimír Maňka
poročevalec. - (SK) Gospe in gospodje, hvala za vaše spodbudne odgovore. Rad bi se zahvalil predstavnikom evropskih institucij, predsedniku Evropskega parlamenta, poročevalcem v senci, koordinatorjem in vsem vam.
Letos je vse potekalo pod vodstvom dveh predsednikov Odbora za proračun. V prvi polovici leta je bil predsednik gospod Böge, v drugi polovici pa gospod Lamassoure. Gospod Böge, gospod Lamassoure, zagotovo nisem prvi, ki vama je povedal, koliko sta prispevala k delu odbora in celotnem proračunskem procesu.
Cenim sodelovanje švedskega predsedstva in komisarja. Ženske in moški, ki se ne pojavljajo v javnosti, so naši svetovalci, pomočniki in administrativno osebje. Vendar so ključni ljudje. Brez njih ne bi mogli doseči rezultata, kot smo ga danes. Vsem se želim zahvaliti.
Gospe in gospodje, Lizbonska pogodba bo vplivala na celoten sklop storitev Evropskega parlamenta in drugih institucij. Za Evropski parlament se bo obseg soodločanja znatno povečal in bo obsegal 95 % zakonodaje na področjih, kot so svoboda, varnost in pravica, kmetijstvo, ribištvo, raziskave in strukturni skladi. V svetu in pri vzpostavitvi številnih novih pravnih temeljev na področjih, kot so turizem, šport, energetika, civilna obramba in upravno sodelovanje, se bo večkrat uporabilo glasovanje po načelu kvalificirane večine. To bo na splošno povečalo zakonodajne dejavnosti EU, kar bo znatno vplivalo na pristojnosti Evropskega parlamenta in njegove dejavnosti, s tem pa tudi na potrebo po okrepitvi upravljanja.
V prihodnjih mesecih bomo preučili in ovrednotili finančne vire, potrebne za izvedbo novih politik EU, ki so povezane z Lizbonsko pogodbo. Verjamem, da bomo skupaj lahko določili naslednji proračunski proces.
Jutta Haug
Gospod predsednik, rada bi se zahvalila vsem kolegom poslancem. S Svetom nam je uspelo najti skupno stališče. Hkrati se želim zahvaliti tudi Svetu in predsedstvu Sveta. Vsi, ki me poznajo, vedo, da sem običajno zelo skopa s pohvalami in zahvalami. Kljub temu pa želim izraziti iskreno hvaležnost švedskemu predsedstvu, predvsem pa gospodu Lindbladu, za njegovo delo in prisotnost na razpravah o vprašanjih glede proračuna. To je bilo prijetno nasprotje v primerjavi z drugimi predsedstvi Sveta, ki sem jim bila priča v moji dolgi karieri poslanke Parlamenta. Hvala lepa.
Danes zjutraj je veliko poslancev sodelovalo v razpravi in verjamem, da se jo je tokrat udeležilo večje številko, kot običajno. Večina se je sklicevala na omejitve proračuna in njegovo strukturo. Gospe in gospodje, z gotovostjo lahko predvidevamo, da je proračun 2010 zadnji takšen proračun, zadnji s takšno strukturo, na osnovi katere lahko sklepamo, da lahko na ta način financiramo potrebne politike Evropske unije ter njene nove izzive in naloge.
Od nove Komisije pričakujemo, da bo hitro opravila srednjeročni pregled , saj bi moral biti, v skladu s pogoji, ki izhajajo iz sporazumov iz leta 2006, predložen najkasneje do 2009, povedano drugače, do konča tega leta. Prav tako pričakujemo revizijo predloga za trenutno finančno perspektivo. Na reformo ne moremo čakati do leta 2014. Sedaj potrebujemo trajnostne instrumente, da bo Evropska unija kos izzivom v bližnji prihodnosti z demokratično legitimnostjo, h kateri je pravkar v imenu vseh nas pozval predsednik Odbora za proračun, gospod Lamassoure.
Reimer Böge
Gospod predsednik, sedaj ko se vsi strinjamo glede proračuna 2010, v skladu s politično stvarnostjo, se moramo danes osredotočiti na to, kar nas pričakuje v naslednjih nekaj mesecih.
Ker si je Evropski svet odobril 23,5 milijonov EUR z uporabo zelo enostranskega procesa, bomo prav tako zelo kmalu morali uveljaviti potrebna dopolnila za proračun Parlamenta, da bomo lahko ohranili ravnovesje med institucijami in tako zagotovili, da se bo lahko Parlament odzval na spremembe, ki jih prinaša Lizbonska pogodba. Prav tako bomo morali biti dovolj pozorni na sposobnost skupin in odborov, predvsem pa posameznih poslancev, da ukrepajo glede nalog, s katerimi se soočamo.
Poleg tega bomo morali v naslednji nekaj mesecih imeti splošne razprave o spremembah, pregledih in revizijah. To se nanaša na spremembo, pregled in izboljšanje medinstitucionalnega sporazuma. Gre za povezovanje delov medinstitucionalnega sporazuma v večletni finančni okvir, ki ima na podlagi Lizbonske pogodbe drugačen postopek sprejemanja odločitev. Gre za postopek soodločanja v finančni uredbi. Poleg tega se na primer nanaša na velik paket za razvoj Evropske službe za zunanje delovanje, tako v zvezi z zagotavljanjem proračunskih pravic Parlamenta, kot tudi v zvezi z možnimi spremembami pravnih podlag, ki so lahko potrebne pri večletnih programih Evropske službe za zunanje delovanje.
Zaradi tega bi rad še enkrat ponovil, da brez spremembe, pregledov in revizij ne bomo mogli narediti ničesar. Ne moremo takoj odložiti potrebnega postopka za postopno uvajanje proračunskih spremembe Lizbonske pogodbe. Pričakujem, da bo nova Komisija začela hitro delati in da bo pripravila predloge, s katerimi bo mogoče zagotoviti pravice Parlamenta na vseh področjih in ki ne bodo namenjeni spreminjanju posameznih pravic skozi stranska vrata, saj bi to lahko postavilo Parlament v slabši položaj. Vemo, kako to preprečiti.
László Surján
poročevalec. - (HU) Če želimo v letu 2010 povečati občutek varnosti pri Evropejcih, moramo ta proračun izvesti na učinkovit in praktičen način. Prav zaradi tega smo povečali varnost preskrbe z energijo, zaradi tega podpiramo ustvarjanje novih delovnih mest in uvajanje mikrofinančnega instrumenta. Prav tako podpiramo raziskave in razvoj, pa tudi vseživljenjsko učenje. Želimo pomagati mlekarskemu sektorju in kar v največji možni meri odpraviti škodljive posledice podnebnih sprememb.
To smo dosegli tako, da smo porabili vsa sredstva, ki smo jih prejeli prek večletnega finančnega okvira. Vendar pa to pomeni, da je proračun postal popolnoma neprilagodljiv, saj ne zagotavlja zadostne marže. To je še en razlog za večjo potrebo po srednjeročnem pregledu, ki ga ponovno omenjam. Komisija in države članice si za prihodnje uspehe delijo posebno odgovornost. Davkoplačevalcem bomo lahko mirno pogledali v oči le, če bomo okvir, ki nam je na voljo, uporabili zakonito, pa tudi namensko.
Če bodo na voljo sredstva za ustvarjanje novih delovnih mest, se bo število delovnih mest dejansko povečalo. Če bodo na voljo drugi viri, ki omogočajo slabše razvitim regijam, da zmanjšajo zaostanek, se bo obseg lokalnega BDP v teh regijah dejansko povečal. Samo kadar nadzorujemo te pogoje, lahko zatrdimo, da smo prejeli pošteno vrednost za naš denar in da odrekanje evropskih državljanov ni bilo zaman, saj trenuten prispevek v proračun EU v višini 123 milijard EUR vsekakor predstavlja žrtvovanje.
Gospod predsednik, minister, komisar, upam, da bo Parlament odločno podprl trenutno poročilo, ki je bilo predloženo in da bomo v četrtek evropskim državljanom dali dober proračun, ki ne bo le pravno, ampak tudi moralno korekten.
Predsednik
Skupna razprava je zaključena.
Glasovanje o poročilu gospe Jutte Haug bo potekalo jutri.
Glasovanje o poročilu gospoda Surjána, gospoda Maňke in gospoda Bögeja bo potekalo v četrtek.
Pisne izjave (člen 149)
Ádám Kósa  
Moj kolega iz skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), gospod Surján in gospod Maňka sta opravila pomembno nalogo. Prav tako kot pri razpravi v katerem koli nacionalnem parlamentu, moramo tudi mi v Parlamentu biti jasni glede tega, kaj osnutek proračuna konkretno vsebuje in glede sporočila, ki ga posreduje družbi. Kljub dejstvu, da v poročilu dostopnost ni bila omenjena, želim opozoriti na naslednje: na podlagi odločitve, ki jo je sprejel Svet za splošne zadeve 26. novembra, se je EU kot regionalna organizacija pridružila Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidnih oseb. Glede na to in v skladu z novim odstavkom 43 in določbami, navedenimi v prilogi 2 poročila, bi morali pozdraviti skupno izjavo glede politike o zgradbah.
Vendar je zelo pomembno, da je poleg zagotavljanja skladnosti z drugimi pomembnimi zahtevami (npr. prihranki energije) v primeru gradnje, kot tudi v primeru drugih naložb v infrastrukturo, vključena tudi dostopnost. Dodatni stroški dostopnosti so vedno veliko večji. Kot del tega je izjemno pomembno, da tudi Evropski parlament v zvezi z varnostnimi zahtevami upošteva slabovidne osebe. Ob načrtovanju zgradb in njihovi pripravi na uporabo je treba uporabljati jasno vidne znake, skupaj z otipljivimi talnimi oznakami, ki so slabovidnim osebam v pomoč pri orientaciji. V zvezi z jezikovnimi pravicami menim, da je pomembno, če poleg zagotavljanja dostopnosti v zgradbe pomembno, tudi dokumenti (vključno z dokumenti v elektronski obliki) vsebujejo ustrezne informacije o tem, kako lahko slabovidne osebe dostopajo v te zgradbe (kaj so priporočeni paketi programske opreme).
Andreas Mölzer  
V času gospodarske krize, ko so evropski državljani izpostavljeni valom odpuščanj in krčenju socialnih storitev, mora tudi Evropska unija varčevati. V prihodnjem letu namerava EU porabiti okoli 123 milijard EUR, kar je sedem milijard več, kot letos. V težkih gospodarskih časih so seveda potrebni ukrepi za spodbujanje gospodarstva, vendar dvomim, da je to mogoče doseči z instrumenti, kot je Evropski načrt za oživitev gospodarstva. V preteklosti so se tako opevani programi EU izkazali za papirne tigre. Poleg tega so se tudi številne subvencije EU izkazale kot povabilo za najrazličnejše zlorabe. Evropsko računsko sodišče v svojih letnih poročilih že več let opozarja na grobe kršitve v kmetijskih in strukturnih skladih. To pomeni, da težko prislužen denar davkoplačevalcev že leta odteka v skrivnostne kanale. K pomanjkljivi naravi sistema največ prispevajo zapleteni predpisi, ki pogostokrat zmedejo tudi bruseljske evrokrate. EU nima nadzora na vračanjem sredstev, ki so bili izplačani po pomoti. Zardi tega je napihovanje proračuna EU napačna pot. Namesto tega bi morali s pomočjo daljnosežnih ukrepih ponovne nacionalizacije, na primer v kmetijskem sektorju, odpraviti napake v sistemu. To bi državam članicam omogočilo, da se same odločijo, katerim področjem želijo nameniti subvencije. Ukrepi za spodbujanje gospodarstva pa bi morali biti del usklajenega pristopa držav članic.
Siiri Oviir  
v pisni obliki. - (ET) V marcu 2009 je z načrtom oživitve gospodarstva, ki ga je odobril Evropski svet, predvideno, da bo v 2009 in 2010 5 milijard EUR ostalo neporabljenih proračunskih sredstev EU namenjenih naložbi v projekte, povezane z energetskimi omrežji in razvojem širokopasovnih omrežij. Z veseljem opažam, da so bili v spravnem odboru v zvezi z drugim letom (2010) financiranja načrta za oživitev evropskega gospodarstva doseženi rezultati in sicer s pregledom finančnega okvira 2007-2013 in prenosom sredstev, ki v naslednjem letu zagotavljajo financiranje v višini 2,4 milijard EUR, prav tako pa omogočajo uresničitev ciljev, navedenih v načrtu za oživitev gospodarstva. Če spremembe finančnega okvira, ki se nanašajo na načrt za oživitev evropskega gospodarstva, puščajo le malo sredstev v letu 2010 za kritje pričakovanih finančnih potreb, potem se strinjam s stališčem poročevalca, da trenutno veljavni večletni finančni okvir ne ustreza finančnim potrebam Evropske unije, pa tudi, da bi morala Evropska komisija takoj predstaviti predlog v zvezi z vmesnim povzetkom trenutnega veljavnega večletnega finančnega okvira.
Pavel Poc  
Najprej želim izraziti občudovanje vsem tistim, ki so sodelovali pri pripravi proračuna. Priprava proračuna EU v pogojih gospodarske krize in prehodnega obdobja s pogodbe iz Nice na Lizbonsko pogodbo, je bila zelo težka naloga. Proračun za 2010 je zadnji proračun s to strukturo. Lizbonska pogodba je uveljavljena in težko bo delati znotraj okvira proračuna, katerega struktura ne odraža novih pogojev. Ne glede na to, kako zapletena je bila ratifikacija Lizbonske pogodbe, to ne more biti izgovor Komisije, ki ni pravočasno predložila osnutek nove strukture proračuna. Komisija mora nemudoma dokončati to nalogo. Proračun 2010 je zelo skrbno uravnotežen, saj v celoti izkorišča vse možnosti za dodeljevanje izdatkov. Zaradi tega in zaradi gospodarskega nihanja, ki ga je povzročilo turbulentno obdobje gospodarske krize, lahko postane proračun zelo občutljiv. Ta proračun moramo podpreti ob zavedanju, da je mogoče preveč natančno pripravljen glede na trenutno obdobje negotovosti, delo s takim proračunom pa bo v 2010 vsekakor zahtevalo določeno mero prožnosti.
Georgios Stavrakakis  
Gospod predsednik, gospe in gospodje, tudi jaz želim izraziti zadovoljstvo nad sporazumom, ki je bil dosežen glede proračuna za 2010. Istočasno pa je treba opozoriti na dejstvo, da so razpoložljive marže za prihodnja leta izjemno omejene. To daje le malo prostora EU, če se bo morala odzvati na nepričakovane zahteve ali če se bo želela odzvati na nove politične spremembe, kot je strategija EU za 2020, ali na nove ukrepe pri boju proti podnebnim spremembam.
Še posebej sem zadovoljen, da smo, zahvaljujoč vztrajnosti Evropskega parlamenta, uspeli zagotoviti financiranje energetskih omrežij in infrastrukture znotraj okvira načrta za oživitev gospodarstva, pri čemer je poudarek na "zelenih tehnologijah", inovacijah, raziskavah in vzpostavitvi širokopasovnih omrežij na podeželju.
Prav tako je izjemno pomembno, da uspemo zagotoviti upravičenost obstoječe infrastrukture Skupnosti in orodij v sektorju civilne zaščite, predvsem z dodatno krepitvijo zmogljivosti za hitro ukrepanje Evropske unije ob naravnih nesrečah ter tako pripravimo podlago za ustanovitev evropske civilne zaščite v prihodnosti.
Verjetno se vsi strinjamo, da ne moremo govoriti o boljši Evropi, Evropi, ki je bližje državljanom brez ustreznega financiranja.
Silvia-Adriana Ţicău  
v pisni obliki. - (RO) Proračun EU za leto 2010 je zadnji proračun, ki bo odobren v skladu s pogodbo iz Nice. Nova pogodba daje Evropskemu parlamentu več pristojnosti in zadnjo besedo pri sprejemanju proračuna. Parlament in Svet bosta kot zakonodajalca imela enake pristojnosti na področjih, kot so kmetijstvo, energetika, priseljevanje, pravosodje in notranje zadeve, zdravje in strukturni skladi, kar jasno vključuje tudi njihove ustrezne proračune. V proračunu 2010 je znaten delež sredstev namenjen ohranjanju in vzdrževanju naravnih virov, socialni in gospodarski koheziji, rasti in zaposlovanju, konkurenčnosti in inovacijam, regionalnemu razvoju, kmetijstvu in razvoju podeželja. Evropski načrt za oživitev gospodarstva se v proračunu EU 2010 odraža v višini 2,4 milijarde EUR, ki so namenjene financiranju strateških projektov, povezanih z energetiko, prometom, razvojem širokopasovnih povezav na podeželju in zagotavljanju pomoči podeželskim skupnostim. Veseli me, da je Evropskemu parlamentu uspelo nameniti 300 milijonov EUR za pomoč proizvajalcem mlečnih izdelkov. Gospodarska kriza je vplivala na BDP držav članic in bo vplivala tudi na prispevke držav članic v proračun EU. Upam, da bo vmesni pregled v 2010 finančnega okvira 2007-2010 omogočil državam članicam, da bodo bolje črpale strukturne sklade, predvsem na področju prometa in energetske učinkovitosti stanovanjskih zgradb.
(Seja je bila prekinjena ob 11.25 in se je nadaljevala ob 12.00.)
