2. Smrtna kazen v Nigeriji
Predsednik
Naslednja točka je razprava o šestih predlogih resolucij o smrtni kazni v Nigeriji.
Marios Matsakis
avtor. - Gospod predsednik, pravosodni sistem Nigerije je prežet z nepravilnostmi, malomarnostjo in korupcijo. K temu grozljivemu stanju pripomorejo tudi anahronistična islamska šeriatska sodišča, ki imajo sodno pristojnost nad kazenskimi sodišči v tretjini nigerijskih držav. Takšna verska sodišča, ki jih vodijo nori fanatiki, vse do danes nadaljujejo s teroriziranjem prebivalstva z izrekanjem smrtne kazni ter kazni z bičanjem in sekanjem udov.
V Evropi seveda obsojamo delovanje takšnih anahronističnih verskih sodišč, kaj pa sam islamski svet? Zakaj islamske politične osebnosti in islamske države, izmed katerih so nekatere globalno in regionalno zelo močne in vplivne ter s katerimi imamo trgovinska partnerstva, zakaj te ne prevzamejo odgovornosti in se odločno borijo proti šeriatskemu pravu, islamskim sodiščem in drugemu takšnemu zlu? Zakaj sami islamski verski voditelji v nekaterih naprednejših islamskih državah ne obsodijo takšne uporabe islamske vere? Po mojem mnenju je njihov molk ali mlačen odziv enak tihemu podpiranju takšnih dejavnosti in takšna drža je zame prav tako zločinska kot tisti, ki dejansko izvajajo šeriatsko pravo.
Naj naše sporočilo nevolje s tem vidikom islamskega fundamentalizma doseže tiste v islamskem svetu, ki bi morali storiti nekaj drastičnega za spremembo stvari na bolje, vendar tega žal ne počnejo.
Paulo Casaca
Gospod predsednik, menim, da primer Nigerije, čeprav ni primerljiv s tistim, kar se dogaja v Somaliji, predstavlja resno tveganje, da se bo spremenil v podobno situacijo. Kot je bilo rečeno, se šeriatsko pravo učinkovito uporablja v tretjini države in močno so se poslabšale človekove pravice.
Tu moram povedati, da ne smemo, preden govorimo o ali obsodimo verske voditelje, predvsem katere koli islamske verske voditelje, pozabiti, da je naša osnovna vloga, da ohranimo dialog z muslimanskimi voditelji in spodbudimo tiste izmed njih, ki se ne strinjajo s tem fanatičnim stališčem.
Zagotovim vam lahko, da je veliko takšnih voditeljev, sam poznam številne. Problem zdaj je, da namesto da bi evropske institucije komunicirale z državo in z islamom, ki ima enake vrednote in stališča kot mi, počnejo ravno nasprotno. Evropske institucije se zdijo prezaposlene obremenjene s tem, da pomirijo najbolj fanatične in najhujše storilce, tiste, ki uničujejo človekove pravice vseh muslimanov, ker so muslimani - in to moramo sprejeti - glavne žrtve teh razmer. So naši glavni zavezniki. So ljudje, s katerimi moramo sodelovati. So ljudje, s katerimi se bomo socialdemokrati zagotovo skupaj spopadli s temi izzivi.
Ryszard Czarnecki
avtor. - (PL) Gospod predsednik, ta razprava je seveda na nek način razprava o smrtni kazni kot takšni, vendar pa nočem, da se premika v to smer, saj bi dejansko morali razpravljati o teh posebnih razmerah.
Seveda poznamo poročila, ki razkrivajo, da nedavno zmanjšanje števila smrtnih kazni ni zmanjšalo stopnje kaznivih dejanj v državi. To zagovornike smrtne kazni zavaja v skušnjavo, da še naprej pozivajo k njej. Toda dejstvo je, da je lani samo 7 od 53 držav Afriške unije izvajalo smrtno kazen, medtem ko jo je 13 držav odpravilo z zakonom, nadaljnjih 22 pa v praksi.
Menim, da bi Nigerija morala sprejeti ta način napredka, morda pod pritiskom Evropske unije. Opozorili bi lahko na dejstvo, da se smrtna kazen izvaja tudi pri zelo mladih in mladih. Takšnih ljudi je v Nigeriji veliko, vsaj 40. To je še posebno pretresljiva situacija, ko tako mladi ljudje čakajo na usmrtitev.
To je seveda precej obsežnejše vprašanje. To je država, v kateri je zelo lahko nekoga obsoditi na smrt, še zlasti, ker četrtini nigerijskih regij vlada šeriatsko pravo, islamsko, muslimansko pravo, ki resnično dovoljuje sekanje udov in uporablja bičanje. To je nesprejemljiva situacija. Opozoriti moramo nanjo.
Michael Gahler
pripravljavec mnenja. - (DE) Gospod predsednik, Nigerija je ena izmed največjih in najpomembnejših držav v Afriki v političnem in gospodarskem smislu. Zato je tudi naša pomembna partnerica. Žal je situacija, ki zadeva pravno državo, zelo nezadovoljiva, predvsem glede pravosodnega sistema. Med to razpravo smo se osredotočili na smrtno kazen. V Nigeriji veliko število ljudi čaka na izvršitev smrtne kazni. Pri četrtini je pritožbeni postopek trajal pet let, 6 % pa je na izid pritožbenega postopka čakalo 20 let. Situacija ni sprejemljiva, zato pozivamo Evropsko komisijo, naj nigerijskim oblastem pomaga izboljšati pravno državo in naj poda priporočila, ki bodo morda v korist. Predsednik je ustanovil tudi odbore, ki so podali priporočila o Nigeriji, ki nakazujejo pravo smer napredovanja. Vendar pa menim, da je treba na tem področju izvajati močnejši pritisk.
Ewa Tomaszewska
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, smrtna kazen zaradi revščine je v Nigeriji resničnost. Pozivam nigerijske oblasti, naj razglasijo moratorij za vse usmrtitve in vse smrtne obsodbe spremenijo v zaporne kazni.
Na stotine obsojenih na smrt si ne more privoščiti pravičnega sojenja. Obsojeni na podlagi priznanj, ki so bila pridobljena z mučenjem, brez sredstev, da bi najeli usposobljeno obrambo, brez možnosti, da bi našli spise, izgubljene pred petimi ali petnajstimi leti, v nečloveških razmerah čakajo na svojo usmrtitev. Okna njihovih zaporniških celic pogosto gledajo na prostor za usmrtitve. Približno 40 tistih, ki so obsojeni na smrt, je mladoletnikov. Domnevna kazniva dejanja so zagrešili, ko so bili stari 13-17 let. Pritožbeni postopek povprečno traja pet let, včasih pa tudi do 20. Enainštirideset odstotkov obsojenih ni vložilo pritožbe. Njihovi spisi so bili izgubljeni ali pa ne vedo, kako naj sami sestavijo prošnjo, odvetnika pa si ne morejo privoščiti. Nigerijska zakonodaja ne dovoljuje mučenja. Ne priznava priznanja, pridobljenega na tak način, kot veljavnega. Kljub temu policija uporablja mučenje. Sojenja so dolgotrajna. Priznanje žrtev mučenja je pogosto edini dokaz v primeru. Povsem nemogoče je, da bi bili revni deležni poštene obravnave.
Erik Meijer
v imenu skupine GUE/NGL. - (NL) Gospod predsednik, smrtna kazen je strašna sama po sebi. Namesto da bi poskušali pomagati tistim, ki so ranili svoje soljudi ali družbo kot celoto, da bi v prihodnje delovali kot boljši ljudje, se izvaja maščevanje s tem, da se obsojene pusti umreti. To je nepopravljiva odločitev, ki pogosto temelji tudi na nepravični sodbi. Postane še bolj grozljiva, če se ne kaznuje izjemnih kaznivih dejanj. V Nigeriji gre bolj za primer slabe organizacije pravosodja skupaj z upravnim kaosom.
Poleg tega se še bolj vztraja pri primitivnih, fundamentalističnih mnenjih v severnih zveznih državah, kjer vlada prepričanje, da je bil moški poslan od boga, da odstrani svoje grešne soljudi. V nasprotju s Somalijo, o razvoju katere smo razpravljali v prejšnji točki dnevnega reda, je Nigerija delujoča država. Je država, polna zveznih držav, ki delujejo neodvisno druga od druge, usklajuje pa jih osrednja oblast, ki je pogosto s coups d'états pristala v rokah vojske. Zdi se, da so zadeve v Nigeriji trenutno boljše, brez diktature in brez minulih nasilnih konfliktov. Številne regije na severu, kot so Iran, deli Somalije in severozahod Pakistana, oblikujejo poskusno regijo vračanja v srednji vek. Je tudi oblika razredne pravičnosti. Obsojenci so pretežno revni ljudje brez kakršne koli pravne pomoči. Dati moramo vse od sebe, da rešimo te ljudi pred kaosom, arbitrarnostjo in fanatizmom.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Danes je glavno sporočilo, ki ga Evropski parlament pošilja nigerijski zvezni vladi in vladam zveznih držav, naj takoj ustavijo usmrtitve, razglasijo takojšnji moratorij za smrtno kazen in v celoti odpravi smrtno kazen.
Nenazadnje je 137 od 192 članic Združenih narodov odpravilo smrtno kazen. Celo med 53 članicami Afriške unije je Nigerija ena izmed redkih držav, v kateri se še vedno izvršuje smrtno kazen.
Nacionalna študijska skupina in predsedniški odbor, ki deluje v Nigeriji, sta priporočila, naj se odpravi smrtno kazen, saj ne zmanjšuje pogostosti in obsega kriminalnih dejanj.
Pozivam, prosim Svet, Komisijo in države članice, naj izkoristijo vse razpoložljive priložnosti in stike z institucijami nigerijskih državnih oblasti v naših prizadevanjih za ustavitev ubijanja ljudi, predvsem mladoletnikov, v imenu zakona v Nigeriji.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Gospod predsednik, smrtna kazen je bila vedno povod za razmišljanje in mnoga vprašanja. Prvič, ima neka oseba pravico odločati o življenju druge osebe? Drugič, se lahko sprejme ta odločitev, če je bilo priznanje krivde pridobljeno z mučenjem? Bi bilo treba mlade, mladoletne kriminalce usmrtiti ali izobraziti? Takšnih vprašanj je lahko nešteto, toda odgovor bo vedno enak: nikomur ni bila podeljena ta pravica. Ljudje so si jo podelili sami. Ker pa je tako, jo lahko ljudje tudi odpravijo, prekličejo in ne storijo več teh dejanj. Te besede naslavljam na nigerijske oblasti, toda tudi na vse tiste, ki se imajo za vladarje nad življenjem in smrtjo druge osebe.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, od svoje neodvisnosti je imela Nigerija samo tri obdobja civilnega vodenja države in je prestala 29 let vojaškega vodenja.
Pred devetimi leti je Nigerija naredila korak proti demokraciji in se vrnila k civilnemu vodenju, čeprav se je vse volitve, ki so bile izvedene od takrat, kritiziralo zaradi nepravilnosti, goljufij in nasilja. Volitve aprila 2007 bi bile lahko zgled za druge države, toda priložnost je bila zamujena in nova vlada je prevzela funkcijo sredi dvomov o legitimnosti. V tem kontekstu in ob upoštevanju pomembnosti stabilne Nigerije za Afriko je treba najti ustrezno strategijo za pripravljenost tamkajšnje vlade sodelovati v konstruktivnem dialogu o človekovih pravicah.
Komisija se pridružuje zaskrbljenosti, ki so jo glede vprašanja smrtne kazni izrazili spoštovani poslanci, in se strinja s potrebo po tem, da se do odprave smrtne kazni razglasi takojšnji moratorij za vse usmrtitve.
Hkrati je treba priznati, da so se razmere glede človekovih pravic v Nigeriji na splošno izboljšale od vrnitve civilnega vodenja države. Storjenih je bilo nekaj korakov za začetek razprave v državi o koristnosti smrtne kazni za odvračanje od grozljivih kaznivih dejanj. Mnogi izmed zapornikov, ki čakajo na izvršitev smrtne kazni, so bili letos pomiloščeni, Nigerija pa se je zavezala k intenzivnejšemu političnemu dialogu na visoki ravni z EU, ki med drugim zajema vprašanja človekovih pravic.
Komisija je pomembno prispevala k začetku tega procesa, ki bi lahko vodil h globalni politični strategiji EU glede Nigerije in ki je že vodil k pomembni ministrski trojki in celovitemu skupnemu sporočilu.
V kontekstu tega dialoga bo mogoče konstruktivno razpravljati o vprašanjih človekovih pravic in izvajati vrsto dejavnosti sodelovanja v ključnih sektorjih kot so mir in varnost ter upravljanje in človekove pravice. Primeri pobud za sodelovanje, ki se jih preučuje, vključujejo: podporo za izboljšanje preiskovalnih zmožnosti nigerijske policije, dostop do pravosodja in podporo reformi zaporov, podporo za protikorupcijska prizadevanja, podporo demokratičnemu procesu in podporo zveznim institucijam, ki obravnavajo trgovino z ljudmi, prepovedane droge, človekove pravice in ponarejena zdravila.
Da bi bile učinkovite, je treba o teh ukrepih obvestiti civilno družbo in navadne državljane. Komisija bo razvila strategijo, temelječo na kombinaciji podpore lokalnih množičnih medijev in kulturnih pobud, za podporo občutljivih pobud za sodelovanje in razširjanje izobraževalnih sporočil v javnosti, ki zadevajo spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, temeljne vrednote demokracije, dobro upravljanje, skrb za okolje in tako dalje.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo ob koncu razprav.
Pisne izjave (člen 142)
Sebastian Valentin Bodu  
v pisni obliki. - (RO) Vprašanje človekovih pravic še vedno zahteva našo pozornost, celo ko se svet sooča z gospodarsko krizo. Posledica revščine in pomanjkanja političnih in gospodarskih obetov je vedno poslabšanje življenjskih pogojev ljudi. Spoštovanje človekovih pravic se nahaja nižje na seznamu med nujnimi problemi in zaslepljeni z našimi gospodarskimi nadlogami zlahka spregledamo dejstvo, da so na svetu kraji, kjer se ljudi še vedno kaznuje s smrtno kaznijo. V mislih imam Nigerijo, državo s 140 milijoni prebivalstva, kjer od letošnjega februarja 725 moških in 11 žensk čaka na usmrtitev, ker so v skladu s podatki Amnesty International storili kazniva dejanja, kot so oborožen rop, uboj ali izdaja. Poleg tega zaskrbljujoča poročila opozarjajo, da mnogi izmed njih niso bili deležni ustreznega sodnega postopka, dokazi pa so bili celo pridobljeni z mučenjem. Ti ljudje bodo obešeni zaradi dejanj, ki jih morda niso zagrešili, ker v Nigeriji revni nimajo nikakršne zaščite pred pravosodnim sistemom, čeprav govorimo o članici Mednarodnega kazenskega sodišča. Dolžnost mednarodne skupnosti je, da si na vso moč prizadeva za to, da nigerijska vlada razglasi takojšnji moratorij za vse usmrtitve in vse smrtne obsodbe spremeni v zaporne kazni.
