Letno poročilo o človekovih pravicah v svetu v letu 2008 (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospoda Obiolsa i Germà v Odboru za zunanje zadeve o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2009 in politiki Evropske unije o tej zadevi.
Raimon Obiols i Germà
poročevalec. - (ES) Gospa predsednica, podati želim nekaj kratkih pripomb na vsebino tega letnega poročila o človekovih pravicah v svetu in vlogi Evropske unije na tem področju. Najprej bi rad izpostavil, da poročilo vsebuje dve različni področji uporabe: prvo je opisati in oceniti razmere, ki so žal negativne, na področju človekovih pravic v številnih državah in regijah sveta, in ki pogostokrat mejijo na ali že spadajo na področje človeške tragedije; drugo je ocena na podlagi preteklih izkušenj tega Parlamenta pri sprejemanju stališč, kot odgovor na različne probleme, pa tudi na podlagi želje poročevalca, da bi bilo poročilo skladno s stališči in ukrepanjem različnih institucij Evropske unije, ne da bi pri tem bili poudarjeni elementi, pri katerih obstajajo nesoglasja, ampak so poudarjeni vidiki sporazuma. To pa zaradi tega, ker poročevalec verjame, da doseganje konvergentnih stališč zagotavlja moč in učinkovitost pri tej počasni in zahtevni nalogi izboljšanja stanja človekovih pravic v svetu.
Obstaja tudi drugi vidik, kateremu namenjam še poseben poudarek in to je, kako identificirati posebne prednostne naloge ali povedano z drugimi besedami, kako pripraviti povzetek glede tega, kaj bi lahko bili osnovni vodilni elementi ukrepanja Evropske unije v zvezi s človekovimi pravicami v svetu.
Izpostavil bi rad devet stališč v zvezi s tem vprašanjem, ki so bila jasno izražena v vseh prispevkih mojih kolegov poslancev in v splošnem okviru poročila. Prvo namenja poseben pomen, če uporabim izraz, ki je nekoliko nadut iz zgodovinskega vidika, boju za dokončno odpravo smrtne kazni v svetu. Prav tako, kot so naši predhodniki v preteklosti uspeli pri uresničevanju cilja o odpravi suženjstva, je naše mnenje, da je sedaj, za našo generacijo, povsem možno doseči zgodovinski cilj splošne odprave smrtne kazni v svetu in da mora Evropska unija pri tem vprašanju voditi in imeti ključno vlogo.
Drugič, poseben poudarek je namenjen temu, kar je v poročilu poimenovano z "feminizacija boja za človekove pravice". Povedano drugače, izpostavlja, da so ženske del človeštva, ki najbolj trpi zaradi napadov na človekove pravice in da bi morala EU temu dejstvu nameniti posebno pozornost in ga označiti kot prednostno nalogo. Del te prednostne naloge predstavlja tudi vprašanje človekovih pravic otrok, glede katerih poročilo vsebuje številne točke, za katere menim, da so zelo zanimive.
Tretjič, poročilo poziva k sinergiji med institucijami Skupnosti. Ni samo po sebi umevno, da obstaja specializacija vlog - več realne politike v Svetu ali po možnosti v Komisiji, in več načel v Parlamentu - vendar pa mora biti več doslednosti med njihovimi stališči, da bi lahko izboljšali učinkovitost.
Četrtič, omenjena je potreba po razširitvi in poglobitvi zelo pozitivnega trenda razvoja dialoga o človekovih pravicah z državami, ki niso članice EU.
In zadnjič, poročilo omenja potrebo po iskanju zavezništev znotraj mednarodnih institucij, da bi se lahko izognili razmeram, kot so vladale v Svetu Združenih narodov za človekove pravice, kjer je trenutno delež Evropske unije na nek način v manjšini.
Jan Kohout
predsednik Sveta. - Gospa predsednica, v imenu Sveta bi se poročevalcu gospodu Obiolsu i Germà in pododboru Parlamenta za človekove pravice rad zahvalil za opravljeno delo. Gospod Obiols i Germà v tem mandatu Parlamenta ste bili neumoren in dragocen partner pri našem skupnem delu o vprašanjih, povezanih s človekovimi pravicami.
Vaše poročilo nam daje priložnost, da temeljito pregledamo celotno politiko Unije na področju človekovih pravic. Zelo dobro se zavedamo izzivov, s katerimi se še naprej soočamo na tem področju. Krepitev odnosov med institucijami EU nam je v pomoč pri skupnem soočanju s temi izzivi. Poročilo predstavlja dragoceno orodje, s katerim sem se lahko ozremo nazaj na vse, kar je bilo doseženo.
Poročilo Evropskega parlamenta poudarja pomen letnega poročila Evropske unije o človekovih pravicah. Naš poskus, da bi poročilo naredili zanimivejše, bolj berljivo in uporabnejše, je bil deloma uspešen, vsekakor pa je za izboljšave še veliko prostora. Na tem bomo še naprej delali. Vaše poročilo nam vsekakor pomaga pri razmisleku o tem, kako na splošno izboljšati usklajenost politik EU o človekovih pravicah. O tem vprašanju potekajo razprave in zagotovil bi rad, da bomo ne glede na rezultate teh razprav še naprej vse napore vlagali v to, da bi zagotovili večjo vidnost našega dela o vprašanjih, povezanih s človekovimi pravicami. To bi lahko dosegli z učinkovitejšo uporabo spletnih virov ali z boljšim objavljanjem letnega poročila.
Prav tako smo izpostavili, da je treba na tem področju nameniti večjo pozornost vlogi ZN. Še naprej smo si usklajeno prizadevali v mednarodnem forumu, predvsem v Svetu OZN za človekove pravice, v skladu s priporočilom v poročilu gospe Andrikienė, kot tudi v tretjem odboru na Generalni skupščini Združenih narodov. Prizadevamo si za izboljšanje našega dosega v vse bolj zahtevnem okolju. To ni enostavno, vendar bi vas rad opozoril na številne uspehe.
Trdo smo delali, da smo zagotovili večjo verodostojnost Sveta OZN za človekove pravice. Leto 2009 lahko štejemo kot ključno preskusno leto za delovanje Sveta za človekove pravice. EU je imela aktivno vlogo ob 10. obletnici Sveta za človekove pravice in je zagotovila sprejetje številnih pomembnih pobud, na primer podaljšanje mandatov v Burmi/Mjanmaru ter DLRK in Resoluciji EU-GRULAC o pravicah otrok. Smo pa razočarani, ker nam ni uspelo ponovno uvesti mandata neodvisnega strokovnjaka za Demokratično republiko Kongo.
Na Generalni skupščini je bila potrjena vloga tretjega odbora pri zaščiti in spodbujanju človekovih pravic, EU pa je na 63. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov aktivno sodelovala. To je pripeljalo do pozitivnih rezultatov, predvsem pri naknadni resoluciji o smrtni kazni. Temu vprašanju je namenjen pomemben del vašega poročila. Nenehno smo ga izpostavljali, tudi na najvišji ravni, pri partnerjih, ki z nami delijo stališča, da bi tako podprli globalni trend k odpravi smrtne kazni. S temi prizadevanji bomo nadaljevali.
Dovolite mi, da sedaj spregovorim o smernicah EU. Po pregledu smernic Evropske unije glede človekovih pravic in po sprejetju novih smernic o nasilju nad ženskami, smo se sedaj osredotočili na učinkovito izvajanje. V zvezi s tem je predsedstvo pripravilo nekaj predlogov, kot je zagotavljanje, da bodo vodje misij in delegacije Komisije prejeli navodila. Prav tako nameravamo ta vprašanja izpostaviti v naših dialogih in posvetovanjih s tretjimi državami.
Poročilo opozarja na vprašanje pravic žensk in vem, da gospod Obiols i Germà namenja temu še posebno pozornost. To je ena izmed naših glavnih prednostnih nalog. Prizadevamo si za izvedbo Resolucije Sveta ZN 1325, ki nam služi kot vodilno načelo pri operacijah EPRP in ki nam je omogočila razviti okvir vključevanja načela enakosti med spoloma.
EU bo v zvezi z zagovorniki človekovih pravic še naprej sodelovala z organizacijami civilne družbe. Delo na ravni višjih uradnikov znotraj Sveta o možnosti razširitve izdajanja vizumov za zagovornike človekovih pravic, se nadaljuje. V dialogih s tretjimi državami bosta svoboda izražanja in obravnava posameznih primerov še naprej ključni točki na naši agendi.
V zvezi z dialogi in posvetovanji s tretjimi državami bo EU storila vse, kar je v njeni moči, za zagotovitev, da bodo ti instrumenti postali še učinkovitejše orodje za izvajanje naše politike človekovih pravic. Še posebej smo se strinjali, da bomo opravili lokalne dialoge s petimi latinsko ameriškimi državami - Brazilijo, Kolumbijo, Argentino, Čilom in Mehiko - še naprej pa bomo nadaljevali z vzpostavljanjem pogovorov s preostalimi srednjeazijskimi državami.
Nekaj besed želim spregovoriti o 27. dialogu o človekovih pravicah med EU in Kitajsko, ki bo potekal 14. maja v Pragi. Zelo pomembno je zagotoviti, da bodo naši dialogi kar se da produktivni in da bodo podali znatne rezultate. Dialog med EU in Kitajsko o človekovih pravicah je najdlje trajajoč dialog. Ta dialog se mora prilagoditi in odražati napredek pri načinu, kako obravnavamo vprašanja, povezana s človekovimi pravicami. Obe naši instituciji pozorno spremljata dogajanje na Kitajskem. Različni dogodki, načrtovani v tem letu, nam bodo omogočili ohranjanje tesnih komunikacij s kitajskimi sogovorniki. Ta dialog je pomemben. Z veseljem pričakujemo vse bolj konkretne rezultate teh pogovorov.
Na koncu bi rad poudaril, da je spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic v svetu ena izmed glavnih prednostnih nalog zunanje politike. EU si s pomočjo demarš in izjav, ter s pomočjo naših različnih političnih dialogov in kriznega upravljanja, prizadeva za boljše spoštovanje človekovih pravic v svetu. Da bi lahko dosegli rezultate, moramo sprejeti enoten pristop. Ta Parlament je bil v ospredju prizadevanj za večjo enotnost na vseh ravneh in to zelo toplo pozdravljamo.
Zelo sem hvaležen za delo tega Parlamenta in njegovo podporo vprašanjem, ki se nanašajo na človekove pravice. Vrednost nagrade Sakharov, kot instrumenta za spodbujanje naših skupnih vrednot, je široko priznana. Še naprej bomo preučevali obseg, s katerim lahko instrumenti določb, sankcij in dialoga - kar je Parlament zelo skrbno preučil - o človekovih pravicah odigrajo pomembno vlogo kot del naše celotne zunanje politike, ter pri tem zagotavljajo višje standarde spoštovanja človekovih pravic.
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, z veseljem sodelujem na tej razpravi plenarnega zasedanja o poročilu gospoda Obiolsa i Germà. Nadomeščam kolegico gospod Ferrero-Waldner, ki je zadržana v Pragi in se udeležuje vrha Evropska unija Kanada.
Najprej bi se rad zahvalil gospodu Obiolsu i Germà za kakovostno opravljeno delo. Hvala, ker ste vašemu poročilu dali pozitiven pridih, ki s tem odraža prizadevanja, ki sta jih Komisija in Svet v zadnjih letih vložila v izvajanje priporočil Parlamenta.
Institucije so si znotraj okvira dialoga o človekovih pravic ali znotraj političnih dialogov v mednarodnih organih prizadevale svetovati, dati Evropski uniji podobo ambasadorke - strastne in zanesljive ambasadorke - pri varstvu in spodbujanju človekovih pravic, temeljnih svoboščin, demokracije in pravne države.
Lansko leto 2008 je bilo zaznamovano s praznovanju ob 60. obletnici Splošne deklaracije o človekovih pravicah, ki so jo vse evropske institucije obeležile skupaj. Prav tako je bilo to leto, v katerem je Komisiji uspelo izpostaviti dve prednostni nalogi in sicer ženske in otroke, ter pri katerih se je spodbujal medinstitucionalni pristop.
Skušali smo izvesti številna splošna priporočila, ki so bila navedena v prejšnjih poročilih in ki so bila zelo dobro prenovljena v poročilu, ki ga danes preučujemo. Dogovorili smo se, da se osredotočimo na naše ukrepe glede nekaterih držav v zvezi z uporabo smernic o otrokovih pravicah, prav tako smo za spremljanje teh ukrepov mobilizirali veleposlaništva držav članic Evropske unije in delegacije Evropske skupnosti. Tako smo prevzeli vodilno mesto v boju proti eni izmed najslabših oblik kršenja človekovih pravic in pravic otrok, z drugimi besedami, novačenju otrok vojakov in trpljenju otrok v oboroženih sporih.
Naj navedem nekaj primerov. Unija je sprejela nove smernice glede otrokovih pravic 10. decembra 2007. V prvi fazi izvajanja bo pozornost namenila nasilju nad otroci. Začeli smo izvajati pilotni program, ki je osredotočen na 10 držav na različnih celinah. Te države so bile izbrane, ker so se njihove vlade že zavezale k boju proti nasilju nad otroci, pa tudi zaradi tega, ker njihove vlade potrebujejo dodatno mednarodno pomoč, da bi nadaljevale z bojem proti temu nasilju. Junija 2008 je Svet Evropske unije ponovno pregledal smernice glede otrok, ki so jih prizadeli oboroženi spori, da bi tako učinkoviteje in bolj globalno obravnaval kratko-, srednje- in dolgoročne vplive oboroženih sporov na otroke.
V sporočilu Komisije za otroke je v sklopu zunanjih ukrepov Evropske unije navedena posebna določba, priporočen pa je dosleden pristop, da bi lahko pospešili izvajanje otrokovih pravic in izboljšali razmere za otroke po svetu. Sporočilo je rezultat zelo širokega posvetovanja. V njem je posebna pozornost namenjena nevladnim organizacijam. Svet Evropske unije je na podlagi tega sporočila in njegovega povezanega akcijskega načrta maja 2008 sprejel sklepe, namenjene krepitvi zunanje politike Unije o otrokovih pravicah.
V letu 2009 bomo nadaljevali v tej smeri z naslednjimi pobudami. Junija bo Komisija v Bruslju gostila Evropski forum o pravicah otrok. Ta forum bo posebej osredotočen na delo otrok. Za skupno mizo si bomo prizadevali posesti vse partnerje. Osebno temu forumu pripisujem zelo velik pomen. Julija bosta švedsko predsedstvo in Komisija v Stockholmu organizirala forum nevladnih organizacij, ki bo namenjen izključno nasilju nad otroci. V jeseni pa bomo objavili poročilo o ukrepih, predvsem tistih, ki se nanašajo na trgovanje in ki jih je izvedla Unija v boju proti delu otrok. Gre torej za leto, ki bo še okrepilo zavezanost Evropske unije otrokom.
Sedaj se bom dotaknil pravic žensk. V zadnjih mesecih je Evropska unija okrepila svojo zunanjo politiko o pravicah žensk. Nove smernice o nasilju nad ženskami v boju proti vsem oblikam diskriminacije nad njimi vsebujejo priporočila o nekaterih ukrepih. K tem ukrepom bo pripomogla zavezanost in podpora misij Unije in delegacij Komisije.
Izpostaviti želim, da so zunanji ministri EU nedavno sprejeli globalni pristop Unije k izvajanju Resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 in 1820. Prav tako se moramo spomniti pozitivnega odziva Generalnega sekretarja Združenih narodov na skupen poziv, ki so ga leta 2008 sprožile gospa Ferrero-Waldner in 40 žensk, ki so na vidnih položajih na mednarodni ravni.
S tem pozivom so pozvale Združene narode, naj organizirajo ministrsko konferenco, posvečeno reviziji Resolucije 1325. Ta ministrska konferenca je sedaj predvidena v letu 2010. Sodelovali bomo s prihodnjim švedskim predsedstvom pri pripravi stališč, ki jih bomo zavzeli pri reviziji te resolucije.
To je vse gospod predsednik; vsekakor bi se dalo povedati še več, vendar bi rad še enkrat poudaril, da krepitev evropske politike v korist demokracije in človekovih pravic seveda zahteva večjo raven sinergije med institucijami. Komisija je pripravljena ukrepati v skladu s tem. Želi vzpostaviti tesno sodelovanje, tako da bodo naše tri institucije res lahko zagotavljanje medsebojno podporo. V zvezi s tem lahko ima Evropski parlament ključno vlogo, saj je po definiciji in poslanstvu najprimernejši, da spregovori v imenu zatiranih in tistih, ki trpijo.
To so zadeve, ki sem vam jih želel sporočiti po govoru predsednika, sedaj pa bom pozorno prisluhnil govorom poslancev.
Laima Liucija Andrikienė
v imenu skupine PPE-DE. - Gospa predsednica, rada bi se zahvalila našemu kolegu Raimonu Obiolsu za poročilo in resolucijo. Osnutek resolucije, o katerem smo v Odboru za zunanje zadeve glasovali, je uravnotežen. Dosegli smo kompromise. Poročilo se nanaša na obsežen seznam pomembnih vprašanj glede človekovih pravic in upam, da bo jutri za resolucijo glasovala velika večina.
Ob tem bi rada poudarila nekatera vprašanja in izpostavila zelo sporno spremembo, ki je bila predložena pred plenarnim zasedanjem. Govorim o spremembi, ki so jo predložili naši kolegi iz skupine ALDE. Ker se vsi strinjamo, da naša Unija temelji na vrednotah, vključno s krščanskimi vrednotami, ne vem, kako si lahko nekdo predstavlja, da bo Parlament svoj mandat končal z obsodbo papeža Benedikta XVI za njegove izjave? Menim, da besedilo, ki so ga uporabili podpisniki spremembe, ni sprejemljivo in bi ga bilo treba zavrniti.
Zagovorniki človekovih pravic, predlagam, da v resoluciji mi, Evropski parlament ponovno preučimo našo zahtevo, da bi vsem dobitnikom nagrade Sakharov, predvsem pa Aung San Suu Kyi, Oswaldu Payásu Sardiñasu, Cuban Damas de Blanco in Huju Jiju odobrimo dostop do evropskih institucij. Obžalujemo, da nobenemu izmed njih ni bilo dovoljeno sodelovati na proslavi ob 20. obletnici nagrade Sakharov.
Nenazadnje je treba omeniti tudi človekove pravice in boj proti terorizmu. Predlagam, da Evropski parlament pozove Evropsko unijo in njene države članice, da boj proti terorizmu izvajajo ob polnem upoštevanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot ene izmed glavnih prednostnih nalog Unije in ključnih elementov za njeno zunanje ukrepanje. Navajanje specifičnih imen v naši resoluciji ne bi bilo produktivno.
Richard Howitt
v imenu skupine PSE. - Gospa predsednica, rada bi čestitala prijatelju in kolegu Raimonu Obiolsu i Germà za to poročilo. Kot eden izmed poročevalcev tega parlamenta za letno poročilo o človekovih pravicah v začetku mandata, pa tudi kot podpredsednik socialdemokratske skupine našega pododbora za človekove pravice pri tej razpravi, ob koncu tega petletnega mandata Evropskega parlamenta, želim Parlamentu čestitati za dosežke.
Menim, da je bilo naše usklajevanje z delegacijami Parlamenta dobro, tako da so poslanci v EP iz vseh skupin zastavili težka vprašanja vladam glede našega zastopanja v svetu, procesa, v katerem sem s ponosom sodeloval tudi sam: od Kolumbije do Turčije, Gruzije do Hrvaške. Zelo ponosen sem na delo odbora in poslancev EP v zvezi z vzpostavljanjem demokracije in spremljanjem volitev. Moje izkušnje v Afganistanu, Demokratični republiki Kongo, na palestinskem ozemlji in Angoli so bile res ene izmed najbolj posebnih izkušenj v zadnjih petih letih.
Zelo ponosen sem, da smo vključili in zastopali ta Parlament - po mojem mnenju odlično - v zvezi s Svetom za človekove pravice v Ženevi. Menim, da je bil naš vpliv zelo velik. Evropo smo skušali odmakniti od blokovske miselnosti, da bi pomagali drugim regijam sveta, seveda pa smo tudi tesno sodelovali s posebnimi predstavniki in poročevalci, vključno z nedavnim obiskom, ki sem ga pomagal gostiti, posebnega predstavnika ZN za pravice podjetij in človekove pravice, vprašanje, za katerega se še posebej zanimam.
Vesel sem, da smo izvedli kampanjo in da smo bili v samem ospredju kampanje, v skladu s katero so Evropske skupnosti prvič podpisale instrument o človekovih pravicah, Konvencijo ZN o pravicah invalidov. Komisar, vesel sem, da je Parlament kljub prvotnemu nasprotovanju znotraj Komisije vztrajal pri tem, da ohranimo ločeno pobudo o demokraciji in človekovih pravicah, tako da je naše financiranje za človekove pravice razvidno, opazno in da se nadaljuje tudi v državah z režimi, ki želijo zatreti človekove pravice.
V Parlamentu pogostokrat pohvalijo naše delo na področju človekovih pravic, vendar pa sam hvali,m pogum in hrabrost zagovornikov človekovih pravic, ki jih vsak dan srečujemo in se z njimi pogovarjamo in ki svoja življenja zastavljajo za vrednote in standarde, ki so v našem svetu univerzalni in so dragoceni za vse nas.
Jules Maaten
v imenu skupine ALDE. - (NL) Gospa predsednica, vedno je težko izpostaviti le nekaj točk v takšni resoluciji, kot je ta, vsaj se lahko kaj hitro spremeni v božično drevo. Vendar pa je poročevalec opravil odlično delo in točke, ki jih je pravkar izpostavil, kot je smrtna kazen, morajo res ostati glavna prioriteta v vseh naših prizadevanjih na področju človekovih pravic. Zaradi tega je njegova trditev povsem upravičena.
Prav tako menim, da se področju vključevanja žensk v vprašanja človekovih pravic že predolgo namenja premalo pozornosti, predvsem če govorimo o ženskah v vlogi "zagovornic človekovih pravic". V zvezi s to točko se moja skupina ne bo spuščala tako daleč, da bi obravnavala vprašanja, ki se nanašajo na seksistično rabo jezika. Ne verjamem, da lahko takšne probleme rešimo s neko vrsto novega govora ali politične korektnosti, ampak je popolnoma pravilno, da je bil ta problem uvrščen na agendo.
Enako velja za otroke. Resolucija omenja nekaj zelo dobrih stvari o otrocih in sklicujem se predvsem na besedilo o otroškem spolnemu turizmu. V zvezi s to posebno temo smo skupaj s še nekaterimi drugimi poslanci v EP sprožili kampanjo, h kateri je sedaj prek interneta pristopilo več kot 37 000 ljudi. Žal smo še vedno priča razmeram, ko na stotine Evropejcev vsak teden leti v jugovzhodno Azijo, Latinsko Ameriko in Afriko, da bi tam zlorabljali otroke - včasih tudi zelo majhne otroke - in skrajni čas je že, da Evropa na tem področju ukrepa.
Zelo sem vesel, da je danes z nami tudi komisar Barrot, saj se je ravno on izpostavil in podal nekaj zelo dobrih predlogov. Menim, da to daje pomembno sporočilo.
Človekove pravice še vedno nekoliko spominjajo na Pepelko evropske zunanje politike. Če si ogledate našo zunanjo politiko, boste opazili, da v njej še vedno prevladuje predvsem omogočanje trgovine in podobne stvari. Menim, da je treba človekovim pravicam nameniti precej večjo pozornost. Poleg tega bi pozval Komisijo, da več pozornosti nameni predvsem vprašanju cenzure na internetu, saj so v zvezi s tem poslanci štirih velikih skupin v Parlamentu sprožili pobudo o Aktu za globalno svobodo na spletu, ki temelji na predlogih ameriškega kongresa.
Vem, da so tudi nekateri komisarji, na primer gospa Reding in gospa Ferrero-Waldner, izrazili zanimanje za to. Upam, da bomo res pripravili nekaj konkretnih predlogov glede tega, vendar moramo biti, čeprav je takojšnje plačilo pomembno, pripravljeni spodbujati tudi naš evropski pristop k človekovim pravicam in demokraciji.
Konrad Szymański
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospa predsednica, ponovno obravnavamo poročilo o človekovih pravicah, ki je bilo sestavljeno po ideološkem nareku. Današnja levičarska ideologija je popolnoma slepa za vprašanja verske svobode v različnih delih sveta. Kristjani so preganjani na Kitajskem, v Indiji, Iranu, Vietnamu, Rusiji, pa tudi v Pakistanu. Kljub jasnim določbam člena 18 Splošne deklaracije o človekovih pravicah in člena 9 Evropske konvencije, levice ne zanima verska svoboda. Namesto tega se levičarska ideologija patološko osredotoča na načelo nediskriminacije spolnih manjšin, ki ni tako močno poudarjeno v mednarodnem pravu.
Predlog skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo glede napada na svetega očeta Benedikta XVI zaradi izjav, ki jih je podal v Afriki, je resnično redkost. Zdi se, da so liberalci pozabili na načelo ločevanja cerkve od javnega življenja, na katerega so nas tako pogosto opozarjali. Izkazalo se je, da danes liberalci zahtevajo podreditev verskih ustanov državi in javnosti. Ta zahteva je uperjena proti svobodi cerkve in svobodi govora, sprejetje tega predloga pa pomeni, da bomo glasovali proti poročilu.
Hélène Flautre
v imenu skupine Verts/ALE. - (FR) Gospa predsednica, letno poročilo, ki ga je pripravil gospod Obiols i Germà, je odlično. Njegov cilj, kot je cilj vseh dejavnosti, ki jih je v tem mandatu izvedel pododbor za človekove pravice, je zapolniti vrzel med besedami in dejani pri zunanjem ukrepanju Evrope in odpraviti vse nedoslednosti in pomanjkljivosti v naši politiki, če začnemo z državami članicami, ki so pogostokrat v navzkrižju z mednarodnim pravom. Dovolj je že, če omenimo ravnanje s priseljenci, sodelovanje pri skrivnih preletih CIA ali neuspeh pri ratifikaciji mednarodnih konvencij.
Nedosledne so tudi zahteve Sveta. Kako naj pojasnimo, da Svet še vedno ni dal zelene luči za izvajanje člena 2 Pridružitvenega sporazuma z Izraelom po nenehnih kršitvah, ki smo jim priča? Naše politike so segmentirane. Zaradi tega jim pogostokrat manjka globalne perspektive in niso izvedene, naši instrumenti pa niso optimizirani in se ne uporabljajo. Predstavljajte si naslednje: Svet je objavil sporočilo, v katerem pozdravlja svoj pododbor za človekove pravice s Tunizijo, čeprav v tej državi zaradi obstoječih ovir še vedno ne moremo podpreti zagovornikov človekovih pravic.
V naših zaporednih poročilih na lastno pobudo smo izpostavili posebne zahteve, kot je zahteva, da država pripravi osnutek strategij na področju človekovih pravic in neposrednejše sodelovanje poslancev v politikah, in uspelo nam je prestaviti meje. Mislim na smernice glede mučenja.
Danes so zagovorniki človekovih pravic bolje zaščiteni in pozdravljam dejstvo, da sedaj Svet in Komisija preučujeta določbe o človekovih pravicah. Poleg tega želim ob tej priložnosti izpostaviti, da želimo, da se besedilo te določbe spremeni. Želimo izvedbo mehanizma, ki bo urejal vzpostavljanje dialoga in ki bo sistematično vključen v vse sporazume Evropske unije.
Pet let smo bili pripravljeni, da začnemo delati s Svetom in Komisijo in izboljšamo politiko Unije. Ta naloga se danes končno uresničuje in želim se jima toplo zahvaliti, saj je bila njuna sposobnost in sposobnost dojemanja vseh mojih kolegov poslancev ključnega pomena za ta uspeh in za povečanje verodostojnosti, ki jo sedaj imamo na tem področju.
Erik Meijer
v imenu skupine GUE/NGL. - (NL) Gospa predsednica, še naprej smo priča dejstvu, da v svetu izven Evrope vlade pobijajo ljudi za dejanja, za katera mi menimo, da niso kazniva, ali ki si zaslužijo le blage oblike kazni. Še vedno obstajajo režimi, ki se skušajo oklepati moči z uporabo sile, še vedno obstajajo ljudje, ki so diskriminirani in še vedno obstajajo ljudje, ki živijo v bednih in ponižujočih razmerah pod pragom revščine.
Še vedno obstajajo skupine prebivalstva, ki nimajo svoje države in ki čutijo, da bi vlada države, v kateri so, najraje videla, če bi jo zapustili, ter tako naredili prostor za ljudi, ki spadajo v večinsko skupino. Obstajajo vlade, ki jih nekatere skupine njihovega prebivalstva ne zanimajo in ki tega problema ne želijo rešiti.
V Evropi se strinjamo, da je to nesprejemljivo, vendar kljub temu uporabljamo dvojne standarde. Države, s katerimi želimo ohraniti prijateljske odnose zaradi tega, ker so velike in gospodarsko močne, tiste, ki so pomembne trgovinske partnerice ali na tiste, na katere gledamo, kot na zaveznice, si lahko privoščijo več kot majhne, nemočne države. S tem moramo prenehati. Drugače bo pod vprašaj postavljena zanesljivost naših statistik o zlorabah človekovih pravic.
Bastiaan Belder
v imenu skupine IND/DEM. - (NL) Gospa predsednica, kot poročevalca, odgovornega za spremljanje odnosov med Evropsko unijo in Kitajsko, me neizmerno veseli, ko vidim, da odstavka 80 in 87 tega poročila namenjata znatno pozornost resnosti razmer na področju človekovih pravic na Kitajskem. Vendar pa v Ljudski republiki Kitajski obstaja resna kršitev človekovih pravic, ki ni bila vključena v poročilo in s tem mislim na politično zlorabo psihiatrije nad nasprotniki režima.
To sprevrženo zdravstveno varstvo je poznano pod imenom ankang, kar pomeni "s počitkom do zdravja", kar tudi drži: če ljudi onesposobite s pomirjevali, bodo zelo pomirjeni. Uradno je Kitajska vedno vneto zavračala vse obtožbe o sistemu ankang, ki je omenjen v mojem poročilu. Z velikim zanimanjem pa pričakujem informacije s strani Komisije o politični zlorabi psihiatrije Pekinga.
Prav tako sem z zanimanjem poslušal, ko je češko predsedstvo pravkar objavilo, da bo naslednji teden potekalo srečanje na temo človekovih pravic. Zato pozivam češko predsedstvo, da vprašanje politične psihiatrije na Kitajskem doda na agendo tega srečanja. Zelo bil hvaležen, če bi to storili, predvsem v luči dejstva, da Kitajci to zanikajo.
Gospa predsednica, na koncu želim povedati, da sem pred letom dni osebno obiskal Kitajsko in doživel takšne stvari, kot so jih doživljali pripadniki protestantskih domačih cerkva. Vsi, ki pokažejo kakršno koli zanimanje, da bi spregovorili s tujcem, so kaznovani z dolgotrajnim priporom s strani policije ali preventivnim zastraševanjem. Na srečo so bili trije Kitajci, s katerimi sem kasneje govoril, relativno hitro spet izpuščeni.
Takšne dogodke lahko preprečimo, če bosta Komisija in Parlament izvedla ustrezne ukrepe, kot je povedal gospod Jarzembowski. Zahvaljujem se mu, ker je to omenil. Zame je to očiten dokaz, da je lahko Evropska unija učinkovita, kadar gre za varstvo človekovih pravic. To vliva upanje za prihodnost.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Gospa predsednica, poročilo, ki nam ga je predstavil gospod Obiols i Germà o človekovih pravicah v svetu dokazuje popolno in trajno zavezanost Parlamenta k obravnavi človekovih pravic v svetu; kot sem povedal že ob drugih priložnostih, to ne sme veljati le za eno regijo, državo ali celilno, ampak mora biti globalne ali univerzalne narave.
Poročilo o stanju človekovih pravic prikazuje razmere v državah, kot so Iran, Kitajska ali Rusija, kot so razmere v Guantanamu ali drugih državah, kot je Kuba, kjer uveljavljanje temeljne pravice ni bilo dovoljeno. Šlo je za problem, ko skupini poznani pod imenom "Damas de Blanco" (Dame v belem) ni bilo dovoljeno, da bi prejele nagrado Sakharova, da bi vstopile in zapustile svojo državo; podobne zlorabe se dogajajo tudi v drugih državah, kot v primeru Nikaragve in Venezuele, ki pa so predmet ločene resolucije, o kateri bomo glasovali jutri. Te razmere nam kažejo, kako daleč smo še od tega, da bi kljub našim naporom dosegli spoštovanje človekovih pravic v vseh regijah sveta.
Gospa predsednica, rad bi se skliceval na spremembo, ki so jo predložili nekateri moji kolegi poslanci, v kateri pozivajo Parlament, da obsodi vodjo institucije ki ga je, ob vseh morebitnih napakah, ki so bile storjene v zadnjih dveh stoletjih in za katere so bila ob številnih priložnostih izrečena opravičila, zaznamovalo odločno varovanje človeškega dostojanstva. Dejstvo, da papež, kot duhovni vodja več sto milijonov ljudi in kot voditelj suverene države, ne more podati mnenja o trenutnem občutljivem vprašanju, ne da bi bil zaradi tega obsojan, se mi zdi, pošteno povedano, dejanje nestrpnosti. Gospa predsednica, menim, da je sprememba prav groteskna.
Z avtorji te spremembe sem ob drugih priložnostih že sodeloval, vendar menim, da sedaj s predložitvijo te spremembe mešajo pridevnike in samostalnike, kaj je dodatek in kaj je osnova. Verjamem, da je spoštovanje do mnenj drugih temeljna stvar, tudi če se razlikujejo od naših mnenj, ne da bi kogarkoli obsojali, to pa, gospa predsednica, prav tako pomeni, da sence, ki jo meče slika, ne zamenjamo s sliko samo.
Maria Eleni Koppa
(EL) Gospa predsednica, razprava v Evropskem parlamentu o človekovih pravicah v svetu je eden izmed vrhuncev političnega procesa. Vendar pa bo Unija lahko uveljavila svoj vpliv v zvezi z varstvom človekovih pravic v svetu le, če bo na tem področju tudi sama za vzor.
Vključitev določbe o človekovih pravicah v vsa pogajanja je velika zmaga, vendar je treba rezultate redno preverjati, da bi bilo tako mogoče prilagoditi politike in pobude.
V splošnem kontekstu je odprava smrtne kazni in mučenja še vedno naša osnovna prednostna naloga in Unija mora razširiti dejavnosti na teh področjih. Prav tako ne smemo pozabiti, da se je leto 2008 končalo s tragičnimi dogodki v Gazi, kjer so bile človekove pravice grobo kršene, izraelske vojaške sile pa so uporabljale prepovedano in preskusno orožje.
Kot Evropski parlament smo dolžni, da pozovemo k popolni pojasnitvi tega vprašanja, da pozorno spremljamo raziskavo in si prizadevamo, da bodo krivci za vse kršitve mednarodnega humanitarnega prava tudi prevzeli odgovornost. Mednarodna skupnost ne sme pokazati niti najmanjše strpnosti do vojnih zločinov, ne glede na to kdaj in kdo jih je zakrivil. Na koncu se želim zahvaliti našemu poročevalcu za odlično delo.
Milan Horáček
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, tudi sam želim čestitati poročevalcu gospodu Obiolsu i Germà za njegovo zelo dobro poročilo.
V številnih državah po svetu zelo slabo kaže spoštovanju človekovih pravic. To je prav tako pomembno za Evropo - kadar na primer pomislimo na Belorusijo. Evropska unija mora zato podvojiti svoje napore pri izvajanju svojih politik na področju človekovih pravic na vseh področjih in pri postavljanju jasnih standardov. Zavedamo se, da so človekove pravice nedeljive. To je mogoče na primer upoštevati pri pogajanjih o novem sporazumu z Rusijo s pomočjo zavezujoče določbe o človekovih pravicah, ki bo vplivala na vsa področja pogajanj.
Še enkrat želim predlagati, naj pododbor za človekove pravice postane stalni odbor.
Tunne Kelam  (PPE-DE
). - Gospa predsednica, razmere na področju človekovih pravic v svetu so krute in pri tem se omenjajo številne velike države - pomembne partnerice EU. Zato je pomembno, da resolucija Parlamenta vztraja na večjem posvečanju pozornosti človekovim pravicam, predvsem političnim pravicam, pri pogajanjih in izvajanju dvostranskih trgovskih sporazumov, tudi kadar so sklenjeni s pomembnimi trgovinskimi partnerji.
Vprašanje se glasi: Kaj lahko naredimo v praksi, da bi izboljšali razmere? Mogoče bi morali začeti s poskusi "de-Schröderizacije" Evrope. Vendar pa se demokratične države ne morejo izogibati svojemu delu odgovornosti za te resne razmere v velikih delih sveta.
Vzemimo za primer Rusijo. Sklep Parlamenta glede posvetovanja o človekovih pravicah med EU in Rusijo je poguben. EU ni uspela pri uveljavljanju nobene politične spremembe v Rusiji, predvsem v zvezi z neodvisnostjo sodstva, obravnavanjem zagovornikov človekovih pravic in političnih zapornikov. Primer Kordokovski je le simboličen. En mesec njegovega drugega sojena je pokazal obseg sprememb, ki so se zgodile v zadnjih šestih letih. Sodstvo je bilo v kazenskih zadevah popolnoma podrejeno državni moči.
Na koncu želim poudariti sporočilo Parlamenta, namenjeno Svetu, naj se odzove na vsebinski način, predvsem na nujne resolucije Parlamenta. Evropski parlament na najboljši možni način pooseblja demokratično vest našega planeta. Hitro in odločno se odziva na tragedije ljudi po vsem svetu. Vendar pa za resničen vpliv na razmere na področju človekovih pravic, pričakujemo hiter in pozitiven odziv Sveta. Pogostokrat tudi pride do problema vrednot proti gospodarskemu interesu.
Georg Jarzembowski
(DE) Gospa predsednica, skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov poziva kitajsko vlado in komunistično partijo, da na konstruktiven način izvedejo prihodnji dialog, namenjenem človekovim pravicam. To bi znatno razbremenilo odnose med EU in Kitajsko. Resnično nam je v interesu, da bi se dvostranski odnosi izboljšali. Vendar pa mora ta dialog biti pošteno izveden. Zaradi tega bomo morali podpreti naše upravičene zahteve do Kitajske. Naše stališče je, da mora biti borec za državljanske pravice Hu Jia nemudoma izpuščen. Obnovljeni morajo biti pogovori z Dalai Lamo, verskim voditeljem Tibetancev. Kitajska pokrajina Tibet mora biti odprta za novinarje in strokovnjake ZN za človekove pravice.
Po mojem mnenju je Ljudska republika Kitajska pri pripravah na olimpijske igre dokazala, da lahko na primer dovoli več svobode tiska, ter istočasno ohranja stabilnost države. Imeti bi morala dovolj poguma in začeti z reformami, ki se nanašajo na preizobraževalne tabore, pravice obtožencev, smrtno kazen, versko svobodo in svobodo zbiranja. Res bi morala z obravnavo teh človekovih pravic in začeti z nami pogovore.
Robert Evans
Gospa predsednica, čestitam poročevalcu in drugim kolegom. Vendar pa mora biti to poročilo več kot le besede v dokumentu. Biti mora poročilo za ukrepe. Odstavek 1 se glasi: "meni, da si mora EU prizadevati za dosledno in skladno politiko na področju uveljavljanja in pospeševanja človekovih pravic v svetu" in da mora to početi učinkoviteje. Pripombe želim nasloviti na razmere v Šrilanki in zanje velja kar nekaj stališč, navedenih v tem poročilu.
Odstavek 63 se nanaša na novačenje otrok vojakov, kar osebno obžalujem in prepričan sem, da tudi drugi kolegi. Mislim, da se na smrtno kazen nanaša odstavek 48. Od začetka leta je bilo v napadih vlade v Šrilanki na lastnem ozemlju ubitih približno 5 000 civilistov: predvidevam, da je to število enako številu smrtnih kazni in številu umrlih nedolžnih civilistov. Vlada Šrilanke in njena vojska sta obtoženi številnih zlorab človekovih pravic nad lastnim prebivalstvom, od bombardiranja bolnic, uporabe nezakonitega orožja, do zavračanja humanitarne in zdravstvene...
(Predsednica je prekinila govornika.)
Andrzej Wielowieyski
(FR) Gospa predsednica, dobro razumem motive mojih kolegov iz skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo za predložitev spremembe 2 o boju proti AIDSu in želim poudariti, da na splošno z njimi delim te motive.
Vendar pa nasprotujem tej spremembi. Katoliška cerkev je neodvisna od držav članic in ima vso pravico, da se bori proti AIDSu na svoj način, tudi če smo prepričani, da je to mogoče storiti na boljši način.
Ni pošteno in razumno sprožiti silovitega napada na papeža tik pred evropskimi volitvami. Zaradi tega bi lahko prišlo do globljega deljenja v naših družbah in bi pripeljalo do tega, da bi številni ljudje podvomili v pomen njihove udeležbe na volitvah.
Groba obsodba duhovnega vodje na milijone in milijone vernikov s strani Parlamenta bi bila resna napaka.
Árpád Duka-Zólyomi
. - (SK) Kot nekdo, ki je zelo dobro seznanjen z razmerami na Kubi, želim izpostaviti nekaj dejstev v zvezi s to državo. Menim, da moramo vsekakor ohraniti člena 84 in 96 v poročilu. V členu 84 je Evropski parlament ponovno potrdil svoje stališče v zvezi z kubanskimi prejemniki nagrade Sakharov, Oswaldom Payo Sardinasom in skupino Dame v belem. Člen 96 pozdravlja začetek dialoga o človekovih pravicah v državah Latinske Amerike, ter pri tem zahteva izpustitev političnih zapornikov in spoštovanje človekovih pravic.
Prav tako želim izpostaviti, da kazalo poročila vključuje le dva primera kršitev človekovih pravic na Kubi, medtem ko bi lahko dodali še mnoge druge. Na primer 49-letni Librado Linares Garcia, žrtev "Črne pomladi" in mož ene izmed dam v belem, boleha za številnimi boleznimi v zaporu, vključno z infekcijo oči, zaradi katere je postopoma oslepel na eno oko, sedaj bo pa še na drugo. Temu človeku v zaporu ni bilo zagotovljeno nobeno zdravstveno varstvo.
Marios Matsakis
Gospa predsednica, če želimo biti kritični do drugih na verodostojen način, moramo biti najprej kritično do sebe. Ko tako obsojamo kršitve človekovih pravic v svetu, ne smemo pozabiti na kršitve človekovih pravic, ki se dogajajo znotraj EU.
Naj vas spomnim na dva primera. Prvi, Turčija, kandidatka za državo članico, zadnjih 35 let z vojsko zaseda severni del Cipra, pri tem pa je iz domov nasilno izselila približno 200 000 ljudi. Na ciprskem ozemlju, ki ga zaseda turška vojska, je bilo uničenih več kot 500 krščanskih cerkev in samostanov, oskrunjenih pa je bilo na stotine krščanskih pokopališč. Danes je zaradi turške invazije na Ciper leta 1974 še vedno pogrešanih 1 600 državljanov EU.
Drugič, Britanija. Država članica ima pod svojo suverenostjo krone dve koloniji na Cipru: območji Akrotiri in Dhekelia. Tisoči civilistov - državljanov EU -, ki živijo na teh območjih, so izpostavljeni ...
(Predsednica je prekinila govornika.)
Sophia in 't Veld
Gospa predsednica, nekoliko sem presenečena, da je bila moja sprememba označena kot "groteskna" in "nesprejemljiva". Mislim, da ni nihče imun na kritike - niti papež - in v tem Parlamentu smo vedno močno kritizirali pravilo omejevanja ZDA pod Bushevo administracijo, ki ni nikoli šla tako daleč, kot izjave papeža. Papež se mora zavedati, da je zelo pomemben, vpliven verski vodja in da imajo njegove besede težo, ter lahko posredno ali neposredno povzročijo več tisoč, celo več milijonov, smrtnih žrtev AIDSa. Menim, da je kritika Parlamenta ustrezna.
Drugič, EU je bila vedno gonilna sila na področju človekovih pravic, vendar pa izgubljamo verodostojnost. V zadnjih osmih letih smo izgubili našo moralno avtoriteto zaradi tega, ker smo podpirali način boja ZDA proti terorizmu. Menim, da je skrajni čas, da EU sledi primeru administracije predsednika Obame in se izjasni glede naše vloge v boju proti terorizmu.
Jan Kohout
predsednik Sveta. - Gospa predsednica, preden začnem s zaključnimi pripombami, želim spoštovane poslance seznaniti o izidu razprave v češkem senatu glede Lizbonske pogodbe.
Z veseljem vas obveščam, da je večina senatorjev glasovala za Lizbonsko pogodbo.
(Aplavz)
Hvala lepa. To je eden redkih trenutkov veselja v našem predsedovanju.
Če nadaljujem s temo, dovolite mi, da se še enkrat zahvalim poročevalcu za delo in za naporno delo, ki ga je opravil pri pripravi tega poročila. Identificiral je številne prednostne naloge, v zvezi s katerimi bi rad spregovoril nekaj pripomb.
Glede smrtne kazni je jasno, da moramo na odpravo smrtne kazni gledati kot na dosežek naše generacije.
O pravicah žensk, menim, da so ta vprašaja zelo pomembna, predvsem v luči vse večje udeležbe EU v operacijah in misijah EVOP na področjih, kjer so ženske še vedno ogrožene in žrtve najhujših kršitev človekovih pravic. Predvsem imam v mislih Demokratično republiko Kongo in Afganistan, kjer imamo misije EU in kjer moramo vsekakor storiti vse, kar je v naših močeh, da bi izboljšali razmere.
Eden izmed ključnih izzivov s katerimi se interno soočamo, je večje integriranje človekovih pravic v EVOP in SZVP, kar je bilo med razpravo tudi omenjeno. Predsedstva so skupaj z osebnim predstavnikom za človekove pravice visokega predstavnika Generalnega sekretarja, nadaljevale z integracijo človekovih pravic v ustrezne geografske in tematske delovne skupine in v politični dialog.
Predsedstvo nadaljuje s prizadevanji prejšnjih predsedstev pri spodbujanju integracije človekovih pravic v dejavnosti posebnega predstavnika, kot tudi v operacije EVOP. V tem kontekstu je osebna predstavnica gospoda Solane, gospa Kionka, organizirala delavnico s posebnimi predstavniki EU in visokimi predstavniki o ključnih poudarkih, ki so namenjeni vzpostavitvi nabora rešitev, ki bi jim pomagal pri njihovem vsakodnevnem spodbujanju človekovih pravic.
Boj za univerzalne človekove pravice smo opredeliti kot enega izmed glavnih izzivov, s katerimi se soočamo na mednarodni ravni.
Menim, da moramo pri pozivih vladam podvojiti svoja prizadevanja. Podpirati moramo nastajajoče organizacije civilne družbe in zagovornike človekovih pravic, ki so interno najboljši zagovorniki varovanja človekovih pravic. Demokracije veliko dolgujejo nastajajočim gibanjem državljanov, ki lahko, tako kot Charter 77 v moji državi, pripomorejo k uveljavljanju sprememb.
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Najprej želim pozdraviti to dobro novico po vseh teh zastojih, saj odpira novo pot Lizbonski strategiji, ki si jo tako želimo in ki vključuje - in v tej razpravi na to ne bom pozabil - Listino o temeljnih pravicah.
Prav tako sem zelo hvaležen, da je Evropski parlament na nek način postal oglasna deska za vse upravičene zahteve, ki spadajo na področje varstva človekovih pravic. Povedati moram, da smo v Evropi ponosni, da imamo Parlament, ki je tako dovzeten, kot je vaš, na vse probleme v svetu, povezane s človekovimi pravicami, otrokovimi pravicami in pravicami žensk, ki so žrtve nasilja in diskriminacije.
Omenili ste vse te tekoče naloge, ki izhajajo iz odličnega poročila vašega poročevalca gospoda Obiols i Germà, ki se mu želim še enkrat zahvaliti. Rad bi povedal, kako močno si želim, da bi se to sodelovanje z Evropskim parlamentom nadaljevalo, gospa FerreroWaldner pa bi verjetno bolje povedala v kolikšni meri bi morala ta zunanja politika Evropske unije temeljiti na številnih vrednotah, vrednotah, ki jih je Evropski parlament pravkar ponovil v številnih govorih.
Dovolite mi, da spregovorim o mojem popolnem nasprotovanju smrtni kazni, pa tudi mučenju. Glede tega bi rad vseeno izpostavil, da Evropska unija danes z veseljem opazuje, kako Združene države Amerike s predsednikom Obamo, zapirajo poglavja glede nekaterih skrajnosti, ki so mogoče bile zagrešene v boju proti terorizmu. Gre za pomembno novico, ki bi morala še dodatno okrepiti našo odločnost v boju proti vsem oblikam mučenja v svetu. Gre za osebno zavezo, za katero so zelo prizadevam.
Prav tako želim izpostaviti vlogo Evropske unije v številnih opazovalnih misijah in misijah za pomoč pri izvedbi volitev, ki prav tako pomagajo pri varovanju in širjenju demokracije po svetu. Zavedamo se odnosa med demokracijo in spoštovanjem človekovih pravic. Menim, da je tudi to mogoče pripisati Evropski uniji.
Lahko bi se odzval na specifičnejša vprašanja o otrocih. Zagotovil sem, da je Komisija sprejela spremembo okvirnega sklepa o spolnem izkoriščanju otrok, tako da bodo med drugim - ker se je govor nanašal na to vprašanje - naše države članice lahko preganjale spolni turizem, tudi če dejanja niso bila zakrivljena v Evropi. To bo odprlo možnost zelo zaželeni operaciji čiščenja na tem področju.
Ne morem podati vseh odgovorov na vaše odlične govore, gospa predsednica, vendar se moram zahvaliti Evropskemu parlamentu, ker tako pozorno spremlja to področje in kar hkrati predstavlja najboljšo podobo Evropske skupnosti - našo zavezanost skupnim vrednotam.
Raimon Obiols i Germà
poročevalec. - (ES) Gospa predsednica, rad bi podal dve zelo kratki pripombi. Prva se nanaša na to, da je v zvezi z človekovimi pravicami nedvomno najboljša politika tista, ki lahko združuje ljudi; če torej poročilo daje kateremu sporočilu večjo pomembnost, je to sporočilu enotnosti. To predvsem pomeni enotnost med državami članicami EU, saj smo pred kratim v zvezi s tem imeli težave, ki jih moramo čim prej odpraviti; drugič, pomeni enotnost med institucijami; in tretjič, pomeni enotnost ali konvergenco med pristopi in prednostnimi nalogami.
Med realno politiko, ki pogleda stran, kadar pride do kršitve človekovih pravic in se nagiba k drugim interesom, ter polovično odkritostjo, obstaja pot politične volje in politične inteligence, ki ji moramo slediti.
Druga pripomba je ta, da če podpiramo učinkovitost, ki jo je mogoče doseči z enotnostjo, potem bo jutri večina na glasovanju o tem poročilu še toliko večja, njeno izvajanje v prihodnje pa bo toliko učinkovitejše. V zvezi s tem želim povedati, da ko bomo glasovali o spremembah, mora biti temeljna prednostna naloga iskanje najširše možne večine v Parlamentu; ne zaradi osebnih razlogov, saj za poročila ne veljajo avtorske pravice, ampak zaradi želje po politični učinkovitosti v prihodnje.
Predsednica
Razprava se je zaključila.
Glasovanje bo potekalo juti.
Preden preidemo na naslednje poročilo, želim izkoristiti dejstvo, da še zadnjič predsedujem in da dejansko gre za poročilo, ki vključuje moj odbor in gospe in gospodje, rada bi izkoristila vašo prisotnost in vam povedala, kako sem uživala v sodelovanju z vami v zadnjih 10 letih, zadnjih pet let pa je bilo izjemnih.
Še posebej se želim zahvaliti komisarju Barrotu, ki nas je prijazno podpiral - reči bi morala z njegovo prijazno avtoriteto -, prav tako pa sem še posebej hvaležna predsedniku našega odbora gospodu Deprezu in vsem mojim kolegom.
Ne bom vseh omenjala, vendar je gospa HennisPlasschaert prisotna, prisotna je gospa in't Weld, prisotna je gospa Lambert in gospod Busuttil, gospod Masip Hidalgo in gospa Dührkop Dührkop tudi; res bi se vam rada zahvalila in vam rekla nasvidenje. Mogoče se bomo še kdaj srečali. Vendar tokrat ne bom predsedovala. Mislim, da bom prevzela odgovornost za uvod, potem pa bo prevzel gospod McMillan-Scott.
Če ne nasprotujete... Hvala.
(Aplavz)
Pisna izjava (člen 142)
Kinga Gál  
v pisni obliki. - (HU) Gospod predsednik, gospe in gospodje.
Če ocenimo razmere na področju človekovih pravic v letu 2008 in če pri tem še posebej upoštevamo ustrezno politiko EU, še vedno obstaja veliko razlogov za zaskrbljenost.
V zvezi s tem želim izpostaviti razmere na področju otrokovih pravic, ki so globalni problem. Da bi zagotovili spoštovanje otrokovih pravic, ni dovolj, da se osredotočimo le na posamezne kršitve pravic, ampak se moramo osredotočiti tudi na posredne grožnje, kot sta kriminal na internetu ali nasilje v medijih.
Naša politika na področju človekovih pravic mora temeljiti na zavedanju, da kršitve človekovih pravic niso nekaj, kar se običajno dogaja v drugi zunanji državi. Žal trenutno tudi znotraj EU obstajajo številne kršitve.
Predvsem želim izpostaviti dogodke v Budimpešti 23. oktobra 2006, ko smo bili priča množični kršitvi človekovih pravic, ker je policija izvedla nasilne ukrepe in zlorabe nad nedolžnimi ljudmi, ki so se udeležili miroljubne spominske slovesnosti. Dokaze za to je mogoče videti tudi na razstavi fotografij, ki si jo je trenutno mogoče ogledati v Parlamentu.
Storiti moramo vse, kar je v naših močeh, da bi preprečili ponovitev takšnih dogodkov, prav tako pa moramo spoznati, da si moramo tudi v Evropski uniji vsak dan še naprej prizadevati za spoštovanje človekovih pravic in svoboščin, demokracijo, svobodo govora in pravno državo.
