Sprememba direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospoda Petra Lieseja v imenu odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti - C6-0011/2007 -.
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Gospod predsednik, gospe in gospodje, veseli me, da lahko današnjo razpravo začnemo s predlogom za vključitev letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov ali sistem za trgovanje z emisijami v Skupnosti.
Zahvaljujem se poročevalcu gospodu Lieseju ter odboru za okolje, javno zdravje in varnost hrane za njuno dosedanje prizadevanje. Zahvaljujem se tudi ostalim trem odborom za njihovo sodelovanje pri razpravi.
Dejstvo, da se podnebje spreminja in da je za to kriva človeška dejavnost, je splošno sprejeto. Ukrepi, ki jih bomo sprejeli v naslednjih 10 letih, bodo odločali, ali lahko obvladujemo položaj ali bomo dovolili, da podnebne spremembe dosežejo tako nevarno raven, da bodo ogrozile dobro počutje in stabilnost naših družb. EU je sposobna, ima sredstva in željo po vodenju svetovnega prizadevanja za boj proti podnebnim spremembam. To je jasno sporočilo, ki ga bomo v nekaj tednih predstavili na Baliju, na katerem se bo razpravljalo o prihodnjih mednarodnih ukrepih v zvezi z mrežo za podnebne spremembe. Ta priložnost je omogočila vsem trem organom, Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji, da si zastavijo ambiciozne in zavezujoče cilje za zmanjšanje emisij. Za dosego teh ciljev morajo vsi sektorji, vključno s sektorjem mednarodnega zračnega prometa, prevzeti del odgovornosti.
Do zdaj je bil mednarodni zračni promet obravnavan precej ugodneje v primerjavi z drugimi panogami prometnega sektorja. V smislu obdavčitve in DDV ima mednarodni zračni promet še naprej privilegije, ki jih je imel po drugi svetovni vojni, ko je bil še majhen in nastajajoč gospodarski sektor. Pri pogajanjih glede kjotskega protokola v devetdesetih letih 20. stoletja sta bila zračni in pomorski promet izvzeta iz ciljev za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Ti cilji zadevajo le notranje lete. Zračni promet se je zdaj zelo povečal in postal je temelj globalizacije, saj zbližuje ljudi in gospodarstva. Komisija se strinja, da je zračeni promet pomemben za mednarodno trgovino in gospodarski razvoj. Vendar se že čutijo negativni vplivi zračnega prometa na okolje, pri čemer to jasno nakazuje povečanje emisij toplogrednih plinov. Prispevek zračnega prometa h globalnim emisijam toplogrednih plinov je enak skupnim emisijam Združenega kraljestva ali Kanade. V Evropi so emisije CO2 zrakoplovov skoraj dvakrat večje od skupnih emisij leta 1990, medtem ko do leta 2012 napovedujejo 150-odstotno povečanje.
Dejansko ne moremo dovoliti, da se ta položaj nadaljuje, ne da bi ukrepali. Tudi sektor zračnega prometa mora prispevati v boju proti podnebnim spremembam, saj bomo v nasprotnem primeru dajali prednost zračnemu prometu pred ostalimi vejami gospodarstva, ki si že zdaj zelo prizadevajo za zmanjšanje emisij. Zato je Komisija v sporočilu septembra 2005 predlagala celosten pristop za boj proti vplivu zračnega prometa na podnebje.
Naša strategija temelji na politikah, ki ji je Skupnost že uporabila, vendar jih tudi krepi in širi. Naše sedanje politike vključujejo raziskave o novi, čistejši tehnologiji in dodatnem izboljšanju sistema upravljanja zračnega prometa v Evropi z enotnim evropskim nebom in programi čisto nebo. Vendar samo ti ukrepi niso dovolj. Potrebujemo nadaljnje ukrepe, zato je Komisija decembra 2006 predlagala vključitev zračnega prometa v sistem za trgovanje s pravicami do emisije v Skupnosti. O tem predlogu razpravljamo danes tukaj.
Pristop Komisije je sestavljen iz dveh stopenj. Prvič, od leta 2011 bodo vsi leti v EU vključeni v sistem. Na drugi stopnji bodo od leta 2012 pokriti vsi leti na letališča EU ali z njih. Začenjamo z notranjimi leti, kar kaže na našo pripravljenost, da na mednarodni ravni prevzamemo vodilno vlogo pri tem prizadevanju. Hkrati spodbujamo mednarodne partnerje, da se pridružijo skupnemu prizadevanju.
Na zadnji konferenci Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) septembra so številne tretje države izrazile odločno nasprotovanje v zvezi z našimi načrti za vključitev vseh zrakoplovov v sistem trgovanja, ne glede na nacionalnost. Razlogi se razlikujejo od države do države, vendar je postalo jasno, da države v razvoju zlasti menijo, da moramo sistem najprej uporabiti doma in šele nato na letih v njihove države in iz njih ter pri njihovih letalskih prevoznikih.
Zato moramo biti odločnejši. Ena od glavnih točk tega predloga je, da se nanaša na vse letalske prevoznike, ki letijo na linijah, ki jih zajema sistem, ne glede na njihovo nacionalnost, pri čemer se izognemo diskriminaciji. Ta predlog je v skladu s chicaško konvencijo in dvostranskimi letalskimi sporazumi. To stališče je na konferenci Mednarodne organizacije civilnega letalstva podprlo vseh 42 evropskih držav. Evropa je na to temo vložila uradni zadržek ter nam tako omogočila morebitne spremembe.
Ambicioznost predloga Komisije lahko ocenimo na podlagi poziva za stabilizacijo emisij glede na povprečje iz obdobja 2004-2006. Glede na napovedano hitro rast zračnega prometa bo to pomembno vplivalo na okolje. Leta 2020 bomo prihranili 183 milijonov ton CO2 na leto, kar je enako dvakratnim sedanjim letnim emisijam toplogrednih plinov iz vseh virov v Avstriji. To pomeni, da se bodo emisije v primerjavi s položajem, v katerem zračni promet ne bi bil vključen v trgovanje z emisijami Skupnosti, zmanjšale za 46 %.
V zvezi z dodelitvijo pravic do emisij letalskim prevoznikom predlagamo preprost pristop. V obdobju pred letom 2013 bo z dražbo na voljo delež pravic do emisij zračnega prometa, v skladu z deležem, ki bo z dražbo na voljo drugim sektorjem. Ostanek bomo brezplačno razdelili po merilu zmogljivosti letalskih družb. Od leta 2013 mora biti delež pravic, pridobljenih z dražbo, v skladu z dogovorjenim deležem v splošnem pregledu sistema za trgovanje z emisijami. Končno bo usklajena primerjalna metodologija še naprej veljala za razdelitev ostanka.
Gospe in gospodje, boj proti podnebnim spremembam je zdaj najpomembnejša prednostna naloga EU. Predlog, ki se obravnava, zadeva enega od najhitreje razvijajočih se virov emisij toplogrednih plinov. Zato simbolizira odločnost Unije v zvezi s tem vprašanjem. Z različnimi ukrepi poskuša nadzirati zapleteno težavo v veji gospodarstva, v kateri do zdaj niso bile uspešno razvite učinkovite politike. Evropa mora imeti vodilno vlogo, vendar pri tem ne sme izzivati svojih mednarodnih partnerjev. Glede na resne dvome številnih mednarodnih partnerjev moramo biti odločni ter hkrati sprejeti razumno stališče. Komisija je trdno prepričana, da predlog, o katerem danes razpravljamo, popolnoma ustreza tej potrebi.
Peter Liese  
poročevalec. - (DE) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, v zadnjih nekaj mesecih smo se skoraj vsi zavedli, da moramo ukrepati, da bi preprečili temeljite podnebne spremembe.
V poročilih Mednarodnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) in prejšnjega glavnega gospodarstvenika Svetovne banke gospoda Nicholasa Sterna je jasno poudarjeno, da je cena neukrepanja višja od cene ukrepanja. Sir Nicholas je celo poudaril, da če podnebnih sprememb še naprej ne bomo nadzirali, bo to v gospodarskem smislu imelo enake negativne posledice kot obe svetovni vojni. Iz tega primera je jasno, da vprašanje ni nepomembno ali si ga niso izmislili Zeleni, ampak zadeva jasne gospodarske interese in vsakega posameznika. Zato je logično, da se je vrh predsednikov držav in vlad EU marca odločil, da mora Evropska unija zmanjšati emisije za vsaj 20 % do leta 2020, in če dosežemo želeni mednarodni sporazum, za vsaj 30 %.
Zato je zmanjšanje emisij v skladu s pomembnim področjem gospodarstva, medtem ko nenadzirano povečevanje ni. Kot je dejal komisar, so se emisije iz letalstva od leta 1990 podvojile. Dobro je, da je Komisija pripravila predlog o zmanjšanju emisij CO2 v letalskem sektorju. Vendar ima ta predlog tudi pomanjkljivosti in prepričan sem, da jih bo jutri s številnimi predlogi sprememb obravnaval Evropski parlament.
Zahvaljujem se vsem, ki so nam omogočili, da jutri dosežemo po mojem mnenju zadovoljiv rezultat, zlasti poročevalcem v senci, gospodu Jarzembowskemu, poročevalcu v odboru za promet in turizem, ki je bil vpleten v postopek Hughes, ter vsem udeležencem iz drugih odborov, ki so predložili mnenja. Čeprav so se nekatera stališča razlikovala, menim, da smo se strinjali glede veliko pomembnih točk, in strinjati se moramo tudi jutri, ko bomo glasovali.
Strinjali smo se, da hočemo enotni začetni datum. Leti v Evropi in medcelinski leti letal, ki vzletajo ali pristajajo v Evropi, bi morali biti isti dan vključeni v sistem. To je bistveno zaradi konkurenčne nevtralnosti in zato, ker dve tretjini emisij CO2 prispevajo medcelinski leti in ne leti v Evropi. Dejansko je treba govoriti s tretjimi državami, zato je odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane sprejel predlog v zvezi s tem, da se mora Komisija še naprej pogajati s tretjimi državami. Če se lahko strinjamo glede skupnih ciljev in skupnega pristopa, ki bo enako učinkovit kot predlog Komisije, potem se moramo začeti pogajati s tretjimi državami.
Druga točka, ki jo želim poudariti, je, da se strinjamo, da želimo na dražbi dodeliti veliko večji delež pravic. To je pomembno za novince in predvsem za zmanjšanje "nepričakovanih dobičkov", ki so tako pomembni v elektroenergetskem sektorju. Cene elektrike so se zvišale, čeprav so bile pravice dodeljene brezplačno. Odbor se je prav tako odločil, da moramo na dražbi ponuditi večji del pravic ter nato prihodke v obliki nižjih davkov in pristojbin za okolju prijazen promet vrniti državljanom.
Strinjali smo se, da mora biti zgornja meja za emisije pod 100 %, saj moramo znižati in ne stabilizirati raven CO2. Poleg tega se je odbor za okolje odločil, da bo uvedel količnik dva, da bi se upoštevale emisije ogljikovega dioksida. Če Komisija predloži predlog v zvezi z nadomestno možnostjo obravnavanja ogljikovega dioksida, ki se nato sprejme, se lahko količnik zniža, vendar ga za zdaj potrebujemo. Poleg tega je pomembno, da zagotovimo učinkovito klavzulo, o čemer se je odločal tudi odbor za okolje. Cilje za izboljšanje učinkovitosti, ki so si jih zastavili letalski prevozniki, je treba doseči, letalska industrija tega ne sme kar izplačati.
Gospe in gospodje, jutri bo na nekaterih področjih glasovanje zelo izenačeno. Nekaj točk je, o katerih se ne strinjamo vsi. V imenu svoje skupine in ne kot poročevalec lahko rečem, da je odbor za okolje pri nekaterih stvareh pretiraval. Na primer v zvezi s tem, da ne smemo podpreti omejitve 75 %, vendar moramo še vedno pridobiti pomoč za mala in srednje velika podjetja. Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov bo v vsakem primeru glasovala za to poročilo in menim, da bo Parlament Svetu v celoti posredoval jasno sporočilo.
Ne smemo se zadovoljiti s preprostim oblikovanjem ciljev za reševanje podnebnih sprememb, ampak moramo izvajati posamezno zakonodajo. Ugotoviti moramo, ali Svet udejanji svoje besede ali ne more doseči niti svojih lastnih ciljev ter oslabi celo predlog Komisije. Evropski parlament tega ne bo sprejel.
(Ploskanje.)
Alain Lipietz  
pripravljavec mnenja odbora za ekonomske in monetarne zadeve. - (FR) Gospod predsednik, gospod komisar, gospod poročevalec, prisrčno se zahvaljujem Komisiji, ki si je dovolila prekršiti letalski tabu, ne da bi pri tem čakala na odločitve Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA), pri čemer čestitam poročevalcu, ki je to podprl.
Kot poročevalec odbora za ekonomske in monetarne zadeve se bom osredotočil le na eno točko, in sicer na vprašanje konkurenčnosti.
Gospod komisar, omenili ste, da ta direktiva odpravlja napako v uredbah, ki dajejo prednost drugim načinom prevoza pred letalstvom. To je odlična točka.
Ne bi se smelo dogajati, da uredba glede na način uporabe daje prednost nekaterim podjetjem pred drugimi. Praktično vsak od nas je najmanj enkrat to leto letel z letalskim prevoznikom, ki pred tremi leti ni obstajal. Zato ne moremo zagotoviti dohodka obstoječim podjetjem. Večji delež kot razdelimo na dražbi, boljša bo konkurenčnost.
Silvia Ciornei  
poročevalka o odobritvi odbora za industrijo, raziskave in energetiko. - (RO) Gospod predsednik, gospodje komisarji, dragi kolegi, kot poročevalka mnenja odbora za industrijo, raziskave in energetiko (ITRE) vam lahko povem, da smo o navedeni direktivi intenzivno razpravljali tudi v našem odboru.
Poskusili smo poiskati najustreznejše ravnovesje med nujnimi dejavnostmi za varstvo okolja in nujnimi dejavnostmi za zagotovitev konkurenčnosti evropske zračne industrije ter uvesti enako obravnavo za vse letalske prevoznike v Evropski uniji.
Vesela sem, da so v poročilo gospoda Lieseja tudi predlogi odbora za industrijo, zlasti v zvezi s sočasno vključitvijo v sistem trgovanja z deleži emisij toplogrednih plinov vseh prihodov in odhodov letal v Skupnosti in zagotovitvijo dostopa na trg za vse na novo ustanovljene letalske prevoznike.
Hkrati obžalujem, da smo rešitev za uvedbo skupne količine deležev v rednih časovnih presledkih razdelili med letalske prevoznike.
Poročevalno obdobje 2004-2006, ki ga je spremljal stalen reden upad skupne količine deležev, ne upošteva dejstva, da se letalski sektor v novih državah članicah v celoti razvija, kar je neugodno za letalske prevoznike v teh državah in bi se glede na zahteve prometa, ki jih je omogočil gospodarski in socialni razvoj Evropske unije, hkrati lahko preprečil konkurenčni razvoj evropskega letalskega sektorja.
Cenim možnost, za katero je glasoval odbor ITRE in določa obdobje 2008-2010 za referenčno obdobje z možnostjo spremembe skupne količine deležev, da bi upoštevali prihodnji naraščajoč ali upadajoč razvoj v sektorju ter bolje opredelili nujen okvir za ustrezno konkurenco med letalskimi prevozniki v Evropski uniji in celotnega evropskega gospodarstva.
Upam, da bo glasovanje, ki bo potekalo ta teden, čim bolj v skladu s tem, kar je sprejel odbor ITRE.
Georg Jarzembowski  
pripravljavec mnenja odbora za promet in turizem. - (DE) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, v odboru se strinjamo, da mora biti začetni datum enak za evropske letalske prevoznike in tiste iz drugih držav, ki letijo v našo regijo, saj moramo upoštevati konkurenčnost naših letalskih prevoznikov. Vendar smo na konferenci Mednarodne organizacije civilnega letalstva videli, da veliko držav temu nasprotuje. V zvezi s tem ni smiselno, da obstaja dvojni rok.
Vendar v odboru za promet in turizem menimo, da bi moral biti rok leta 2012. Gospod komisar, pravilno ste izpostavili, da je bilo letalstvo izključeno iz kjotskega protokola. V tem smislu je leto 2012 ustrezno leto, saj lahko prepričamo tretje države, da vseeno sodelujejo. Zagotavlja jim dovolj časa, da se vključijo v sistem ali vzpostavijo enakovreden sistem. Ne moremo sprejeti vaše vodilne vloge in vodilne vloge odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, ki to še stopnjuje in želi to doseči do leta 2010, saj to ne upošteva globalne razsežnosti letalstva in narave konkurenčnosti med letalskimi prevozniki. Svojih letališč in zaposlenih na tem področju ne smemo postavljati v slabši položaj. Zato je najbolj primeren čas leto 2011, vendar mora veljati za vse letalske prevoznike.
Poleg tega moramo vzpostaviti ravnotežje. Hočemo zmanjšati vpliv podnebja na letalstvo, vendar ne smemo pozabiti na konkurenčnost svojih letalskih prevoznikov, pri čemer moramo upoštevati letališča in potnike, zlasti tiste z oddaljenih območij, ter ohraniti za njih dostopne cene.
Zato zagovarjamo čimprejšnje doseganje referenčnega obdobja ter razumen delež dodeljevanja pravic, pri čemer odbor za prevoz zagovarja 110, vendar bi bil izvedljiv tudi delež 100, in razumen delež za dražbo. Narediti moramo naslednje: ne smemo dopustiti, da potovanje po zraku z bolj oddaljenih območij postane predrago za naše potnike v Evropi, trgovanje z emisijami moramo uvesti počasi.
John Purvis
v imenu skupine PPE-DE. - Gospod predsednik, gospod Liese je pripravil odlično poročilo. Vendar je skupina PPE-DE vseeno zasenčila odbor za ekonomske in monetarne zadeve, zato podpiram predloge sprememb svoje skupine, ki si po našem mnenju prizadevajo za boljše ravnovesje med željami in realnostjo.
Menim, da je sistem za trgovanje z emisijami najbolj stroškovno učinkovit, občutljiv za povpraševanje in objektiven tržni instrument, ki je na voljo za doseganje evropskega cilja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za vsaj 20 % do leta 2020.
Prispevek letalskega sektorja k emisijam toplogrednih plinov hitro narašča, zato popolnoma podpiram vključitev sektorja v sistem za trgovanje z emisijami.
Določiti moramo enoten začetni datum. Menim, da je leto 2011 razumljiv dogovor med različnimi datumi, ki jih imamo na voljo. S tem bo Evropa izrazito vodila pred preostalim svetom.
Količino pravic, ki se dodeli na dražbi, je treba določiti na sorazmerno visoki in naraščajoči ravni, da se prepreči prikrajšanje za konkurenco, ki je povezano s podedovanimi emisijami in ocenjevanjem dosežkov. Dražba je veliko bolj gospodarsko učinkovita ter spodbuja novo konkurenco, inovativnost in zmanjšanje emisij s tehnološkimi in operativnimi izboljšavami. Prihodke od dražbe s pravicami je treba ponovno vložiti v raziskave in razvoj v letalski industriji.
Obstaja veliko možnosti za tehnološke inovacije za zmanjšanje emisij CO2 v sektorju. Poleg tega bo enotno evropsko nebo, ki ga je omenila Komisija, ob polnem izvajanju zmanjšalo emisije CO2 za 12 %, kar se mora nujno začeti izvajati.
V svojih predlogih sprememb smo poudarili pomen posebne obravnave za oddaljene in osamljene regije. Zdaj lahko le upamo, da se bo Svet pozitivno odzval na vztrajno opozarjanje Parlamenta.
Matthias Groote
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, zahvaljujem se poročevalcu gospodu Lieseju za pošteno in konstruktivno sodelovanje v zadnjih nekaj mesecih.
Vključitev letalstva v trgovanje z emisijami je prvi zakonodajni postopek po spomladanskem vrhu, na katerem so si predsedniki držav in vlad zastavili ambiciozne cilje. V Evropskem parlamentu smo to temo prav tako uvrstili na vrh seznama prednostnih nalog, pri čemer smo ustanovili začasni odbor za podnebne spremembe. Izvedenci in podnebni raziskovalci so nas na glavnih obravnavah v odboru za podnebne spremembe opomnili, da moramo v naslednjih 8 do 10 letih spremeniti trend v zvezi z emisijami CO2. Po tem se emisije ne smejo več povečati, pri čemer se morajo emisije toplogrednih plinov še zmanjšati, da bi globalno segrevanje lahko ostalo na manj kot dveh stopinjah.
Začetni datum, 1. januar 2010, o katerem se je glasovalo v odboru za okolje, javno zdravje in varnost hrane, je zelo pomemben. Začetni datum mora biti leta 2010, saj v boju proti podnebnim spremembam ne smemo zapravljati časa, medtem ko je "zavorna razdalja" na področju podnebnih sprememb zelo dolga in se s časom še povečuje.
V zvezi z osnutkom Komisije, ki zadeva razlike med leti v Evropi in medcelinskimi leti, moram reči, da sem vesel, da se v Parlamentu, kot je omenil gospod Jarzembowski, strinjamo, da hočemo enotni začetni datum.
Tako kot časovni elementi bo zelo pomembna tudi zgornja meja za pravice do emisij, ki bo izdana. V zvezi s tem moramo nadaljevati realistično in biti ambiciozni. Omejitev emisij iz letalstva za 80 % od zneska emisij iz obdobja 2004-2006 je dober in pošten pristop. Omejitev je nujna, saj 87-odstotno povečanje emisij iz letalstva med letom 1990 in 2004 ne sme ogroziti zmanjšanja v drugih industrijskih sektorjih. Če želimo zagotoviti primerno ceno pravic, da bi bil lahko sistem trgovanja z emisijami učinkovit, moramo zagotoviti, da bo delež pravic, ki bodo ponujene na dražbi, večji, kot je predlagala Komisija.
Zato skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu predlaga povečanje deleža pravic do emisij, ki bodo ponujene na dražbi, za 25 %. Prihodke od pravic, ponujenih na dražbi, morajo države članice uporabiti za ukrepe za prilagajanje na podnebne spremembe v Evropski uniji in zunaj nje.
Pomembno je tudi to, da v sistem za trgovanje z emisijami vključimo vse zrakoplove z vzletno težo 5,7 tone. Jutri bomo glasovali o predlogu spremembe, ki določa, da v sistem trgovanja z emisijami vključimo le zrakoplove, katerih največja vzletna teža je 20 ton. Naš cilj iz sistema za trgovanje z emisijami ne sme izključiti poslovnih letal in hkrati v celoti vključiti letala, ki prevažajo izletnike.
Upam, da bomo jutri odločni v zvezi z napredovanjem k večjemu varovanju okolja in ga bomo tudi že začeli izvajati.
Holger Krahmer
Gospod predsednik, najprej se zahvaljujem obema poročevalcema o tej temi, gospodu Lieseju in gospodu Jarzembowskemu, ki sta očitno v zvezi s tem skupaj nekajkrat naletela na težave. Skupaj z naložbo v nove tehnologije in nastankom novih infrastruktur lahko trgovanje z emisijami pomembno prispeva k zmanjšanju emisij CO2 v letalstvu. Pri tem mora trgovanje z emisijami omogočati rast in ne ovirati. Zagotoviti mora spodbude za obnovo flot ter uvesti učinkovitejše in modernejše zrakoplove.
Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo se zavzema za vključitev vseh letalskih prevoznikov v enoten začetni datum leta 2011. Menim, da lahko temelj predstavljajo emisije iz obdobja 2004-2006. To nagrajuje letalske prevoznike, ki so posodobili in modernizirali svoje flote. Moja skupina predlaga omejitev za 90 %. To je bolj ambiciozno od predloga Komisije, vendar ni pretirano. Menim, da bi lahko na dražbi ponudili največ 30 % pravic ter tako novim izvajalcem olajšali vstop na trg.
Prihodke od dražbe mora letalski sektor uporabiti zlasti za zmanjšanje emisij. Prav tako podpiramo povečanje vzletne teže na 20 ton, saj želimo zmanjšati birokratske ovire za male izvajalce. Zavzemam se za odprto in učinkovito vključitev letalstva v sistem trgovanja. Omejevanje glede rabe kreditov ekološko ni smiselno. Tako kot obravnavamo vsak gram izpuščenega CO2, moramo obravnavati tudi zmanjšanje emisij, saj prav tako vpliva na vse. Če lahko emisije ceneje zmanjšamo drugje, imamo dobre razloge za neomejen in prilagodljiv dostop do kreditov.
Letalstvo je zelo pomembno za evropsko gospodarsko rast. Brez konkurenčnih letalskih prevoznikov si ne moremo predstavljati globalizacije. Priznati moramo, da bodo ljudje v prihodnosti želeli leteti več in ne manj ter ne samo v Evropi, ampak tudi zlasti na druge konce sveta.
EU se je samostojno odločila, da bo v trgovanje z emisijami vključila letalstvo, pri čemer se v tem mednarodnem postopku nekateri strinjajo z njo, nekateri pa ne. Če želimo Evropejci voditi v podnebni politiki, se moramo vprašati, kako daleč bomo šli in kako bomo o tem prepričali tudi vse ostale. To vprašanje se bo spet pojavilo na Baliju. Gospe in gospodje, čas je, da se oddaljimo od otoških rešitev EU v zvezi s podnebno politiko.
Guntars Krasts
v imenu skupine UEN. - (LV) Hvala vam, gospod predsednik. Trgovanje z emisijami toplogrednih plinov je pravilen odgovor, če želimo zmanjšati emisije plinov iz letalstva. Vendar moramo pozorno oceniti pogoje za uvedbo kvot, da bi preprečili izkrivljanje konkurenčnosti za letalska podjetja držav članic in možnosti potovanja prebivalcev EU. Večina letalskih prevoznikov v novih državah članicah EU izrazito zaostaja za letalskimi podjetji v starejših državah članicah glede števila potnikov in obsega emisij toplogrednih plinov na prebivalca. Težko je oceniti obseg prihodnje rasti letalskih prevoznikov v novih državah članicah EU, vendar sem prepričan, da mora obseg prometa zelo narasti, če želimo uravnovesiti kazalnike mobilnosti za prebivalce držav članic. Izenačevanje mobilnosti prebivalcev EU bo ogroženo, če pogoji niso določeni v pravilih za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov, ki bi opredelili, kako hitro bodo lahko rastoča letalska podjetja nadaljevala svojo rast, da sredstva za odkup kvot emisij ne bodo zavirala njihovega razvoja. Odbor Parlamenta za okolje, javno zdravje in varnost hrane je podprl predloge za vzpostavitev rezerv za nove letalske prevoznike, kar je pravilen pristop. Vendar da bi zagotovili, da se letalski prevozniki z različnimi začetnimi stališči in trendi rasti obravnavajo enakovredno, moramo prihraniti del kvot za letalske prevoznike s hitro rastočo zmogljivostjo. Rast, ki vsaj za dvakrat presega povprečno letno stopnjo rasti EU v številu potnikov, je lahko kazalnik hitre rasti zmogljivosti. Oba predloga sta bistvena za krepitev konkurenčnosti v letalski industriji EU. Hvala.
Caroline Lucas
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospod predsednik, najprej se zahvaljujem gospodu Lieseju za odlično sodelovanje in mu čestitam za njegovo delo.
Vendar moram reči, da sem veliko bolj cenila njegovo delo, preden se je moral dogovarjati s svojo politično skupino, kar bi v primeru sprejetja še prejšnji mesec bistveno poslabšalo položaj velike večine v odboru za okolje, javno zdravje in varnost hrane. To je pomembno, ker moramo bistveno okrepiti prvotni predlog Komisije, če želimo imeti kakršno koli pravo priložnost za večje zmanjšanje vpliva letalstva na podnebje. Glede na podatke Komisije je zdaj cilj vseh njenih predlogov doseči, da se do leta 2020 namesto povišanja letalskih emisij za 83 % v primeru neukrepanja emisije povišajo za 78 %. To zmanjšanje je manjše od enoletne rasti letalskega prometa. To ni resno, ni ambiciozno in ne pomeni vodilnega položaja v svetu.
Doseganje zmanjšanja emisij s trgovanjem bistveno zadeva pomanjkanje dovoljenj. Ker so se letalske emisije od leta 1990 že podvojile, je poziv k začetni dodelitvi, ki je enaka povprečnim emisijam v obdobju 2004-2006 ali predstavlja celo 80-90 % teh emisij, enostavno preveč radodaren. Zato vas pozivam, da podprete predloge sprememb moje skupine za začetno dodeljevanje, ki predstavlja 50 % te količine. Prav tako potrebujemo 100-odstotno dražbo, da ni nobenega nepričakovanega dobička na račun potnikov.
Nazadnje vas pozivam, da glasujete proti odkrito rečeno škandaloznemu predlogu spremembe skupine ALDE, ki si prizadeva za odpravo omejitev dostopa do mehanizma čistega razvoja in skupnega izvajanja dobropisov iz projektov, ne le za letalstvo, ampak za vse sektorje v sistemu za trgovanje z emisijami. Odprava takšnih omejitev zagotavlja javni razpis za običajno poslovanje. Letalstvo in druga industrija bosta lahko še naprej brez ovir zviševala emisije z enostavnim kupovanjem domnevnega zmanjšanja drugje, in to bo ob upoštevanju nedavnih poročil, ki poudarjajo, da je skoraj polovica zmanjšanja iz projektov mehanizma čistega razvoja in skupnega izvajanja vprašljiva, izrazito ogrozilo celovitost celotnega sistema.
Jutri bo Evropski parlament pred resnim preskusom, ali želi resnično ukrepati glede podnebnih sprememb, in če bo pokazal pravo vodilno vlogo, potem mora podpreti ekološke predloge sprememb.
Bairbre de Brún
v imenu skupine GUE/NGL. - (GA) Prosim, sprejmite opravičilo poročevalca v senci za skupino GUE/NGL Jensa Holma za njegovo odsotnost pri današnji razpravi. Zato moram jaz predstaviti stališče skupine GUE/NGL.
Čas je, da letalske prevoznike vključimo v prizadevanje za boj proti podnebnim spremembam. Emisije toplogrednih plinov iz mednarodnega letalstva so se od leta 1990 podvojile ter znašajo med 5 % in 12 % vseh emisij ogljikovega dioksida v EU.
Voditelji EU so marca tega leta sprejeli obveznost, da bodo do leta 2020 za 20 % zmanjšali emisije ogljikovega dioksida v primerjavi s stopnjo emisij leta 1990. Zdaj imam priložnost, da širšemu svetu pokažemo, da bomo izpolnili te cilje.
Predlog Komisije priporoča, da letalski sektor ne bi smel biti v skladu s povprečjem iz obdobja 2004-2006. To je več kot 90 % nad stopnjo iz leta 1990. Komisija prav tako priporoča, da dražba ne sme predstavljati več kot 3 % vseh pravic. Letalskih prevoznikov ne bomo spodbujali, da sami znižajo svoje stopnje, če lahko brezplačno dobijo dovoljenja za emisije ogljika. Zeleni in tudi mi svetujemo, da mora biti delež dražb 100 %, saj je to v skladu z načelom "plača povzročitelj obremenitve".
Skupina GUE/NGL meni, da mora delež razdeljenih pravic znašati 20 % od povprečja za obdobje 2004-2006, kar bo omejilo število dovoljenj, ki jih lahko letalski sektor kupi od drugih sektorjev, ali dovoljenj v okviru sheme sistema za trgovanje z emisijami, pri čemer lahko stopnja dražb naraste do 100 %.
Letalski prevozniki zelo prispevajo k emisijam toplogrednih plinov v Evropi in svetu. Čas je, da preprečimo posebno obravnavanje ter upoštevamo vpliv na okolje in podnebne spremembe.
Hélène Goudin
v imenu skupine IND/DEM. - (SV) Gospod predsednik, podnebne spremembe so čezmejna okoljska težava, pri čemer je EU pomembna udeleženka pri delu v zvezi s svetovnim podnebjem. Emisije po svetu naraščajo, časa pa nam primanjkuje. Zato Švedska stranka Junilistan podpira glavno usmeritev predloga, o katerem razpravljamo nocoj.
Vključevanje letalstva v sistem EU za trgovanje z emisijami je razumljiv in stroškovno učinkovit korak v zvezi s podnebjem. Vendar zgolj trgovanje ne povzroča zmanjšanja emisij, ampak skupna zgornja meja emisij, ki jo želimo določiti. Sistem je treba razširiti, da se vključijo drugi sektorji, ki vplivajo na podnebje, in se dosežejo podnebni cilji, ki smo si jih zastavili.
Podpiramo predlog odbora v zvezi z enotnim datumom začetka izvajanja direktive. Nesprejemljivo je, da je Komisija dopustila vpliv mednarodnega političnega pritiska za odlog dela v zvezi s podnebjem in izkrivljanjem konkurence. Direktiva mora veljati za vse. Ne moremo dopustiti izjem za posebne osebe ali dogodke. Naši voditelji držav morajo plačati svoje stroške tako kot vsi ostali. Vse drugo bi bilo nerazumno.
Končno želim poudariti, da se skupnih okoljskih ciljev ne sme uporabljati kot sredstvo za uvedbo skupne davčne politike. Prihodkov od ukrepanja se ne sme prenesti v EU, kot predlaga predlog spremembe 14. Vsaki državi članici je treba omogočiti samostojno odločanje glede uporabe prihodkov od prodaje pravic do emisije.
Roger Helmer
Gospod predsednik, predlagamo uvedbo nove industrije, letalstva, v evropski sistem trgovanja z emisijami, čeprav je ta sistem presenetljivo neuspešen. Sistem sploh ni zmanjšal emisij ogljika, ampak je industriji povzročil novo plast birokracije, upravljanja in stroškov. Velike vsote denarja je prenesel iz držav, ki so ravnale odgovorno z začetnim dodeljevanjem, na tiste, ki so ravnale razsipno, zlasti iz Britanije v Francijo in Nemčijo. V Britaniji je povzročil nasproten učinek prenosa sredstev iz bolnišnic v velike naftne družbe.
Sistem trgovanja z emisijami je ustvaril zapleteno mrežo politično vplivnih lastnih interesov in najel ljudi, ki so izvajali pritisk za upravljanje s sistemom v svojo korist. Načrti Komisije za strožje dodeljevanje bodo težavo enostavno posredovali naprej. S popustljivimi omejitvami za dodeljevanje pravic, kupljenih zunaj Evrope, bo tok EU sredstev usmerjen v države kot je Kitajska, kjer predpisov skoraj ni, podatki pa morda niso točni. Torej bodo veliki tuji onesnaževalci imeli ogromne dobičke za malo prizadevanja, evropskemu gospodarstvu bo povzročena velika škoda in emisije CO2 bodo še naprej nenadzorovane. Gospod predsednik, preprosto je sramotno, da predlagamo uvedbo nove industrije v ta neuspešen sistem. Pravim, da je treba najprej urediti svojo hišo, preden se razmišlja o razširitvi.
Richard Seeber
(DE) Gospod predsednik, vedno je zanimivo poslušati, kako nekateri poslanci nočejo sprejeti realnosti. Menim, da je predlog Komisije dober. Prav tako menim, da ga je gospod Liese še izboljšal. To je običajen primer ponotranjenja zunanjih stroškov.
Trgi lahko delujejo le, če ustvarimo prave okvirne pogoje. Vsi smo se zavezali k uporabi načela "plača povzročitelj obremenitve", vendar to prav tako pomeni, da morajo povzročitelji stroškov tudi plačati ceno. To pomeni vključno z vsemi stroški, kar vključuje okoljske stroške, ki jih povzročajo emisije CO2 iz zrakoplovov. Prav tako menim, da moramo v to vložiti več poguma in ambicioznosti. Vsi vemo, da bi bilo v tem primeru za vse, vključno z veliko ljudmi v Združenem kraljestvu, neukrepanje veliko dražje od sprejetja tega ukrepa.
Vendar moramo biti pošteni. Vsi sektorji morajo prispevati k temu sistemu. Vemo, da so emisije CO2 na veliki višini veliko bolj škodljive od emisij CO2 na tleh. To je treba upoštevati tudi pri obravnavi vključevanja emisij iz zrakoplovov. Razen tega je to sektor, za katerega so značilne zelo visoke stopnje rasti. Drugič, povedati moramo, da imamo potencial za uvedbo različnih ukrepov upravljanja za nadaljnjo omejitev teh emisij CO2. Tudi to je treba upoštevati.
Skupnost je zavezana, da je v mednarodnem prostoru zgled ostalim. Od drugih držav ne moremo pričakovati, da se pridružijo, če sami ne dajemo dobrega zgleda. Prav tako menim, da imamo v tem posebnem sektorju velike možnosti za gradnjo na konkurenčni prednosti, v katerem smo do določene stopnje to že izvedli, zato moramo zagotoviti zlasti inovativnim podjetjem podporo, ki jo potrebujejo.
Dorette Corbey
(NL) Gospod predsednik, najprej čestitam gospodu Lieseju za pripravo odličnega poročila. Čestitam tudi poročevalcu v senci, gospodu Grooteju.
Kot drugi sektorji, mora tudi letalski sektor prispevati k boju proti podnebnim spremembam. Podnebnega cilja 20 ali 30 % zmanjšanja ne moremo doseči do leta 2020, če vsi ne prispevamo k temu. Letalska industrija popolnoma nasprotuje pretirano strogim ukrepom, vendar o tem govorijo v vseh sektorjih, in če vsem ugodimo, od podnebne politike ne bo nobenega učinka.
Torej je dobro, da Komisija želi vključiti letalstvo v sistem trgovanja z emisijami, vendar je bila preveč popustljiva v zvezi s številom pravic do emisij, ki jih namerava dodeliti sektorju. Menim, da mora biti 80 % emisij zgornja meja. Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane pravilno zahteva postopno zmanjšanje te meje v skladu z evropskim podnebnim ciljem 20 ali 30-odstotnega zmanjšanja.
Letalski prevozniki so obljubili 50-odstotno povečanje učinkovitosti motorjev zrakoplovov. Odbor za okolje jih namerava držati za besedo, kar je dobro: večja varčnost je boljša.
Tretja pomembna točka zadeva dražbo pravic. Menim, da je treba na dražbi prodati čim več, 25 % je zares najmanj. Iztržek od dražbe mora biti namenjen boju proti podnebnim spremembam, zlasti za prilagajanje držav v razvoju podnebnim spremembam. Najmanj razvite države zelo malo prispevajo k podnebnim spremembam, vendar se morajo srečevati z najhujšimi posledicami. Ta zakonodaja nam omogoča, da v zvezi s tem nekaj storimo.
Chris Davies
Gospod predsednik, tukaj imam pismo družbe General Motors, ki se pritožuje nad stališčem Parlamenta v zvezi z zmanjšanjem emisij ogljikovega dioksida iz avtomobilov. Prav tako imam pismo od družbe British Airways, kar je še eno posebno prosjačenje in se pritožuje zaradi tega ukrepa ter da dodatni stroški pomenijo, da bodo težje vlagali v tehnologije z nižjimi emisijami ogljika v letalih, ki si jih želijo.
Ne verjamem niti besedi v teh pismih. To je le posebno prosjačenje ene industrije za drugo. Ali nobeden od teh direktorjev ni prebral poročila Združenih narodov? To poročilo navaja, da se bo v 20 letih skoraj dve milijardi ljudi srečalo s hudim pomanjkanjem vode, delno zaradi podnebnih sprememb. V zvezi s tem moramo nekaj storiti. Michael O'Leary, predsednik Ryanaira, je morda nesprejemljiv za stike z javnostmi letalske industrije, vendar je v njegovih besedah veliko resnice, ko jasno pove, da ga okolje ne zanima, dokler lahko svoje žepe in žepe svoje družbe polni z denarjem.
Zagotoviti moramo nekakšno ravnovesje. Zagotoviti in omogočiti moramo možnost našim volivcem, ki radi potujejo, vendar se moramo tudi prepričati, da se težave v zvezi z okoljem ustrezno rešujejo.
Zdaj je ta ukrep v manjši meri usmerjen k upočasnitvi velike rasti letalske industrije. Spodbudil bo industrijo, da vlaga v ukrepe zmanjševanja. Zagotovil bo vsaj osnovna načela, da je treba v pristop vključiti načelo "plača povzročitelj obremenitve".
Predvsem pa moramo zagotoviti, da imamo vrh, ki spodbuja sprejemanje ukrepov in ki mora biti, po mojem mnenju, vsaj malo bolj ambiciozen od sedanjega predloga Komisije.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Gospod predsednik, komisar, naj se zahvalim vsem poročevalcem. Srečujemo se z zapleteno težavo. Na eni strani imamo okoljske vidike, ki zadevajo naše ozračje, na drugi strani pa se moramo soočati z razvojem zračnega prevoza, ki je pomemben vir gospodarske dejavnosti ter zajema promet in turizem ter deluje na zelo konkurenčnem trgu.
Odločitve v zvezi s tem morajo biti preudarne in jasne, vendar v nobenem primeru ne smejo diskriminirati evropskih prevoznikov, vključno s tistimi iz novih držav članic. To bi bilo lahko za evropski letalski sektor zelo škodljivo, brez doseženega cilja zmanjšanja škodljivih plinastih emisij. Očitno je, da ozračje Zemlje nima meja. Zato je treba vključitev emisij ogljikovega dioksida iz civilnega letalstva v sistem EU priznati za zakonito.
Razen tega menim, da moramo upoštevati tudi emisije drugih plinov, kot so strupeni dušikovi oksidi. Menim, da so najpomembnejši tisti ukrepi, ki bodo učinkovito omejili škodljive plinaste emisije z uporabo inovativnih rešitev v motorjih zrakoplovov, oblikovanjem zrakoplovov z boljšimi aerodinamičnimi parametri in bistvenim izboljšanjem kontrole zračnega prometa, ki omejuje nepotrebno porabo časa pri letenju. Menim, da je v tem času sistem trgovanja z emisijami nadomestilo. Danes bi bilo razumno sprejeti temeljno obdobje 2007-2009, določiti zgornjo mejo emisij na ravni med 5 do 10 % nad 100 % z vidika vedno večjega zanimanja za letenje, in razen tega vključiti prevoznike zunaj EU, ki delujejo v EU.
Umberto Guidoni
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, podnebne spremembe so ena od najresnejših težav s katerimi se soočamo. Če želimo zavarovati svojo prihodnost, ne smemo več zanemarjati okoljskega vprašanja in moramo biti pripravljeni spremeniti svoj življenjski slog, zlasti v zvezi z mobilnostjo.
Prevoz je eden od sektorjev, ki največ prispeva k porabi energije in je najbolj odvisen od uporabe fosilnih goriv. V okviru tega sektorja ima letalstvo vedno večjo vlogo. Leta 2004 so se v primerjavi z letom 1990 v EU emisije toplogrednih plinov v letalstvu povečale za 87 %. Evropa je odgovorna za približno polovico emisij CO2 iz letalstva. To gibanje ni več trajno uravnoteženo, zato je bistveno, da sprejmemo ustrezne ukrepe, na primer z odpovedjo davčnih ugodnosti za to industrijo.
Menim, da je predlog Komisije za direktivo o kvotah emisij za letalstvo bistveno orodje za neposredno reševanje težav, ki zadevajo podnebne spremembe, pri čemer pozdravljamo poročilo odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, ki utrjuje prvotno direktivo.
Vendar je pomembno poudariti, da moramo ohraniti nekaj ustreznih točk v razpravi in glasovanju, ki bo potekalo jutri. V zvezi s tem menim, da mora sistem Skupnosti za trgovanje z emisijami veljati za vse lete, v EU in iz nje. Tega ni mogoče preložiti na obdobje po letu 2010.
Prav tako je pomembno, da se bistveni delež kvot dodeli z dražbo, pri čemer je treba ta iztržek uporabiti za subvencije najčistejših oblik prevoza, na primer z odpravo davkov za okolju prijazen prevoz, da se ustvari cenovno ugoden turizem, ki uporablja oblike prevoza z manjšim onesnaževanjem, kot so vlaki. Prav tako moramo spodbuditi raziskave o učinkovitejših motorjih zrakoplovov in učinkovitejšem vodenju zračnega prometa.
Upam, da Parlament ne bo razvrednotil predloženega kompromisa, ki bo Evropi omogočil postati vodilna sila v boju proti podnebnim spremembam.
Bastiaan Belder
(NL) Gospod predsednik, govorim v imenu svojega kolega gospoda Bloklanda.
Predlog o vključitvi letalskega sektorja v sistem trgovanja z emisijami je jasen znak Evropske unije o potrebi po prispevanju k ambicioznim ciljem zmanjšanja, dogovorjenih na začetku tega leta. Glede na to je odgovorni parlamentarni odbor sprejel predlog Komisije in ga celo poskušal poostriti.
Prejšnji teden se je zdelo, da smo bili na poti k sklenitvi dogovora na prvi obravnavi. To upanje je okrepilo predsedstvo Sveta, vendar se je izkazalo za neutemeljeno, ker od Sveta ni mogoče dobiti nobenega pooblastila.
Menim, da je ta teden pomembno, da se ne zadovoljimo z oslabljenim predlogom Komisije, ampak si prizadevamo za predlog z jasnimi cilji zaradi skladnosti z načrti, ki smo si jih zastavili to pomlad glede zmanjšanja emisij. Torej popolnoma podpiram načrtovano pot odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane.
Reinhard Rack
(DE) Gospod predsednik, strinjam se s točkami, ki so jih navedli skoraj vsi poslanci. Pravim "skoraj" vsi poslanci, pri čemer se bom osredotočil na tri uradne vidike.
Točka 1: V tem parlamentu se vedno znova, tudi danes, ponavljamo: pomembne zakonodajne predloge prelagamo na večerno zasedanje. S tem zagotovimo, da nas posluša čim manjše možno število ljudi in da, z redkimi izjemami, ni nikogar na galeriji za obiskovalce ter da novinarji, ki bi morali poročati o vsem tem, zelo verjetno že namenjajo svojo pozornost drugim večernim dogodkom.
Drugič, vedno poslušamo, kar smo slišali tudi v tej razpravi, da moramo mi, Evropski parlament, tvegati na prvi obravnavi in zavzeti zelo zahtevna stališča, ker bo posledično Svet v vsakem primeru to preprečil in na koncu ne bomo dosegli želenega. Opozarjam na to stališče: to je bilo dolgo časa resnično, vendar zdaj ni več tako. Na primer, to opažamo v zvezi s predpisi o kakovosti zraka, pri čemer so bile in so še pobude, v katerih so voditelji držav in celo ministri za okolje veliko sodelovali celo na prvi obravnavi. V zvezi z rezultati o katerih smo se odločali, bo to pomenilo, da bo treba v 10 do 15 letih v Srednji Evropi s kordonom zapreti vsa mesta med Nürnbergom in Bologno, ker ne moremo ohranjati vrednosti znotraj omejitev, ki so bile določene.
Tretjič, v Evropskem parlamentu moramo izvajati trden delovni odnos za doseganje razumnih skupnih rešitev. V zvezi z dogodki v zadnjih tednih in mesecih glede na to direktivo menim, da bo to uspešna pot in uspešen poskus za dosego cilja. Okoljske zadeve, prevoz, gospodarske in industrijske zadeve še niso vključene v razumen kompromis, vendar menim, da bodo po izidu jutrišnjega glasovanja. Zdaj moramo le prepričati preostali svet, da se nam pridruži, in storiti nekaj za okolje.
Eluned Morgan
Gospod predsednik, najprej bi rada povedala, da me veseli vrnitev gospoda Dimasa.
Večinoma je priznano, da pomenijo emisije ogljika v zvezi z letalstvom zelo majhen delež celotnih emisij ogljika v EU. Vendar bi bilo zelo težko spregledati neverjetne rasti v sektorju v zadnjih letih in ne ugotoviti, da so načrti o širitvi industrije ogromni. Zdaj so v zvezi z letalstvom goriva, ki manj onesnažujejo okolje in so nadomestna tehnologija, omejena. Zato je popolnoma razumljivo, da se bo rast letalstva verjetno še naprej povečevala, vendar moramo zagotoviti, da se ta rast izravna v drugih sektorjih gospodarstva, ki imajo nadomestne možnosti glede zmanjšanja emisij ogljika. Zato je bistveno, da se letalstvo vključi v sistem trgovanja z emisijami.
Prav tako želim poudariti načelo EU, da mora povzročitelj obremenitve plačati. V sedanjem sistemu trgovanja z emisijami, ki je daleč od načela povzročitelj obremenitve plača, veliko povzročiteljev obremenitve služi nepričakovane dobičke zaradi tega sistema. To je treba preprečiti. Zato je prav, da se veliko proizvajalcev ogljika proda na dražbi, zlasti ob izvajanju reforme masovne prodaje.
Morda je najbolj zanimiv vidik te razprave vprašanje, kako porabiti denar z dražbe sistema trgovanja z emisijami. V prihodnji reviziji sistema trgovanja z emisijami je mogoče zbrati 200 milijard EUR, če se izbere možnost celotne prodaje na dražbi. Prepričan sem, da bi nas veliko pomislilo na nešteto načinov za porabo tega denarja, vendar menim, da bi bilo pametno ta denar usmeriti, če je mogoče, prek proračuna EU za porabo v zvezi s pobudami o podnebnih spremembah, ki lahko vključujejo prenos sredstev v države v razvoju, vključno s plačilom za pogozdovanje v državah v razvoju ali nastajajočih državah.
Vendar je treba priznati, da bomo tudi v naših državah članicah verjetno videli ogromno rast pomanjkanja energije. Morda bi morali razmišljati o preusmerjanju denarja tudi v to smer. Torej bodo jutrišnje odločitve označile smer v zvezi z reformo sistema trgovanja z emisijami v celoti.
Jeanine Hennis-Plasschaert
(NL) Gospod predsednik, namesto vseh vrst neučinkovitih davkov in prispevkov Komisija predlaga sedanji tržni instrument, kar iskreno podpiram. To je okoljsko učinkovito, gospodarsko učinkovito in predvsem primerno za širšo uporabo, pri čemer ima vsaj možnost za vse te stvari.
Zelo zgodaj je postalo jasno, da so v tem parlamentu mnenja nekako deljena. Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane je na koncu popolnoma nasprotoval odboru za promet in turizem. Kolega gospod Krahmer je dejal vse, kar je treba povedati o tem. Kompromisni predlogi sprememb so bili oblikovani in jutrišnje glasovanje bo pokazalo, ali nas čustva vodijo na nadaljnji poti.
Podnebna vprašanja so vroča tema, glasovanje za ekologijo pa je zelo privlačno. To samo po sebi ni nič napačnega, vendar obremenitev evropskega letalskega sektorja in s tem povezanega zaposlovanja ne sme biti namen.
Menim, da je poskus umetnega zmanjšanja ene posebne vrste prevoza, v tem primeru letalstva, v korist drugega neučinkovito. Vsi dokazi kažejo, da povpraševanje po prevozu z visoko hitrostjo presega ponudbo. Potrebujemo vse vrste prevoza, pri čemer zares ne moremo shajati le z vlaki in avtobusi.
Cilj je bil razviti model, ki bi bil uporaben in možen ter bi se lahko razširil in/ali posnemal po vsem svetu, pri čemer je slednje bistvenega pomena, če si zares želimo postati okoljsko učinkoviti.
V nasprotnem primeru bodo naša prizadevanja ostala le majhna kaplja v pregovorni ocean, čemur bi se rada izognila. Gospod Rack je ravnokar primerno dejal, da moramo za učinkovitost prepričati preostali svet, ker bo le takrat naše ukrepanje koristno.
Sérgio Marques
(PT) Komisar, gospe in gospodje, kot izvoljeni poslanec za eno od sedmih najbolj oddaljenih regij moram obvestiti ta parlament o veliki zaskrbljenosti v teh regijah v zvezi z izvajanjem direktive o kateri razpravljamo. To je zaradi preprostega razloga: najbolj oddaljene regije so skoraj izključno odvisne od zračnega prevoza in vsako zvišanje cene te storitve, ki bi jo neizogibno povzročilo izvajanje te direktive, bo omogočilo težji dostop in povečalo njihovo izolacijo, kar je bil odločilni dejavnik za dodelitev posebnega statusa na evropski ravni najbolj oddaljenim regijam, kot je navedeno v členu 299(2) Pogodbe ES.
Na drugi strani bo povečanje stroškov zračnega prevoza povzročilo še bolj neugoden konkurenčni položaj teh regij, pri čemer bo kaznovalo turizem, ki je glavna gospodarska dejavnost večine teh regij. Pričakujemo lahko zmanjšanje števila turistov in/ali zneska, ki ga ti porabijo, kar lahko povzroči vsaj 2-odstotno zmanjšanje BDP v skladu s študijami, ki jih je opravila vlada Kanarskih otokov. Še vedno sta izboljšanje dostopnosti najbolj oddaljenih regij, da se zmanjša izolacija, in pospeševanje njihove konkurenčnosti dve od treh glavnih prednostnih politik EU za najbolj oddaljene regije, kot določa sporočilo Komisije o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije, ki ga je Parlament v celoti podprl. Poudariti moramo, kako bo izvajanje te direktive v nasprotju in neusklajeno s temi prednostnimi nalogami.
Menim, da imamo prvič pred seboj zakonodajni akt EU, ki bi lahko povečal izolacijo teh regij. Zagotovo predloga sprememb 5 in 6, ki jih je vložila skupina Evropske ljudske stranke (Krščanski demokrati) in Evropski demokrati po kompromisu med poročevalcem gospodom Liesejem, ki mu moram čestitati za odlično delo, in gospodom Jarzembowskijem ter gospo De Veyrac, do neke mere odpravljata učinke direktive, vendar nista dovolj. Zato pozivam tri institucije, da na naslednjih stopnjah zakonodajnega postopka poskusijo najti boljšo rešitev za omilitev vpliva te direktive na najbolj oddaljene regije.
Ulrich Stockmann
(DE) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, hitro rastoči sektor letalstva je treba čim hitreje vključiti v sistem trgovanja z emisijami. To bo pomenilo, da bo ta vrsta prevoza prav tako začela prispevati k zmanjšanju antropogenega toplogrednega učinka.
Z vidika prometne politike je zdaj naša zakonodajna naloga izboljšati okvirne pogoje. Te okvirne pogoje je treba določiti tako, da se možna spodbuda za prihranke zagotovi z ustrezno ceno na tono CO2, brez temeljitega omejevanja števila letov. Da bi to dosegli, na primer, ko se letalskim prevoznikom prvič dodelijo pravice, je treba to opraviti tako, da je mogoče pomanjkanje pravic dejansko uravnovesiti na trgu, sicer bi bilo treba lete odpovedati, pri čemer nisem prepričan koliko še lahko mi in družba obvladamo. Čeprav je bilo letalskim prevoznikom dodeljenih 100 % pravic po vstopu v sistem, po čemer nihče od nas ne sprašuje, bi 5-odstotna letna rast v letalskem sektorju zahtevala enako visoko količino prihrankov v zvezi z emisijami CO2. To ni majhen izziv.
Največja možnost za zmanjšanje je v uresničitvi programa enotno evropsko nebo, kar pomeni, da je odvisna od politične volje držav članic. Za zdaj je torej edina možnost letalskih prevoznikov, da obnovijo svoje flote, če imajo še dovolj kapitala za ta namen, potem ko se upoštevajo načrtovane vsote za dražbo. V primeru regionalnih letalskih prevoznikov bo to zelo težko.
Avril Doyle
Gospod predsednik, ob upoštevanju, da je politika umetnost mogočega in da lahko včasih najboljša možnost škoduje dobremu, se zahvaljujem kolegu gospodu Lieseju za veliko prizadevanje, ki ga je vložil za dosego stališča oziroma dogovora, ne le z nami v skupini PPE-DE, ampak tudi s kolegi v vsem parlamentu.
Mednarodno letalstvo ne spada pod obveznosti Kjotskega sporazuma, pri čemer je zaradi popolnega pomanjkanja napredka v organizaciji ICAO v zadnjih 10 letih, ko je bila pooblaščena za odpravo emisij, pomembno, da EU prevzame vodilno vlogo. Predlagani sistem trgovanja z emisijami mora zaradi konkurence veljati za vse lete, vključno iz tretjih držav, od skupnega začetnega datuma.
V preostalih dveh minutah se želim osredotočiti na točko, ki je ni omenil nihče od kolegov. Ta točka pomeni zelo resno nacionalno težavo za Irsko.
V okviru predloga se predlaga brezplačno zamenljivost ali konvertibilnost letalskih pravic za kjotske pravice. Letalski prevoznik lahko zahteva pretvorbo svojih letalskih pravic v kjotske pravice, država članica izdajateljica pa mora to izpolniti. To je velika težava za Irsko, ker bi morali nadomestiti kjotske pravice s pravicami, ki bi jih Irska kupila na trgu po polni tržni ceni, če bi letalski prevozniki brezplačno pretvorili pravice.
Zaradi velikosti in geografske razširjenosti nekaterih letalskih prevoznikov, ker so ti, zlasti Ryanair, registrirani pri irskemu letalskemu organu za vse dejavnosti v EU, bo v irskem registru nesorazmerno velik delež letov glede na našo evidenco. Uspeh prevoznika Ryanair pomeni, da ima 20 delujočih baz v vsej EU, ki omogočajo lete v skoraj 130 mest, pri čemer družba še raste. Vendar izvajajo le majhen delež teh letov na Irskem.
Želim, da Komisija izrecno pove, ali bo sprejela predlog spremembe 47, ki črta ta posebno težka mnenja.
Načela plača povzročitelj obremenitve ni mogoče razlagati tako, da bi irski davkoplačevalci plačali za onesnaževanje v drugih državah članicah EU.
Riitta Myller
(FI) Gospod predsednik, za boj proti podnebnim spremembam je nujno ukrepanje, pri čemer je treba, kot je bilo navedeno, vse industrije, ki izpuščajo toplogredne pline v ozračje, vključiti v to ukrepanje. Letalskemu sektorju ne moremo popustiti. Toplogredni plini iz zračnega prometa hitro naraščajo. To si je pomembno zapomniti, ker je pogosto navedeno, da zračni promet znaša le dva ali tri odstotke emisij toplogrednih plinov. Kot navedeno, so se emisije toplogrednih plinov v letalskem sektorju od leta 1990 povečale za polovico.
Zamisel o vključitvi zračnega prometa v trgovanje z emisijami je izrecno predlog EU. Namen je tudi dolgoročno vzpostaviti globalni sistem, v katerem si zračni promet tudi deli obremenitev. Zdaj se lahko naučimo iz preteklih pomanjkljivosti splošne direktive o trgovanju z emisijami in povečamo delež pravic na dražbi ob začetni dodelitvi pravic. Začetna dodelitev in sistem kot celota morata spodbuditi zmanjšanje emisij, tako, da se kratka letalska potovanja nadomestijo z vlakom, kar bi zlasti ustrezalo tistim regijam z gostim mestnim omrežjem in prebivalstvom. Na drugi strani obstajajo težave na območjih z manj prebivalci, ki so bolj oddaljena od mestnih središč, pri čemer je pomembno, da evropski sistem uravnoteženo upošteva oddaljena območja.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Gospod predsednik, Evropa z uvedbo letalskega sektorja v sistem trgovanja z emisijami kaže prizadevanje za odpravo emisij CO2 in za boj proti podnebnim spremembam. Ne nazadnje do danes nikjer na svetu, niti v Kaliforniji, ni bil predlagan takšen ambiciozen pristop. Tudi v primerjavi s sistemom trgovanja z emisijami za industrijo je to zelo ambiciozen načrt.
Vendar, kaj je naš odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane naredil? Ta predlog je močno zaostril pri ključnih točkah, zato smo zgrešili naš cilj. Evropa mora pokazati vodstvo, vendar to ne pomeni le prevzema vodilne vloge, ampak tudi prepričevanje drugih, kar poteka v zelo konkurenčnem okolju mednarodnega letalstva. Zato nova ureditev nikakor ne sme povzročiti večjih stroškov in birokracije, zlasti za evropske letalske prevoznike, ampak mora pomeniti korist za podnebje. Pojaviti se mora čista korist za podnebje, po možnosti po vsem svetu.
Zato sem zadovoljna, da je zdaj predloge sprememb vložila skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov ter tudi skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo, od katerih jutri pričakujem, da nas bodo jutri vodili po realistični poti. To je nujno za pospeševanje čistejšega letenja v praksi, ker birokratski postopki dražbe, tudi v primeru čistega zrakoplova, niso ravno koristni. V zvezi s številom pravic, ki so na voljo, z veseljem jutri pričakujem bolj realističen rezultat.
Vendar zgolj ta predlog zagotovo ne bo dovolj. Komisija in Evropski parlament morata skupaj izvesti program enotno evropsko nebo, ker bo zaradi tega okoljska korist petkrat večja.
Gospod predsednik, upam, da lahko v zvezi s tem pospešimo pritisk na države članice, ker bomo le takrat lahko zares kaj spremenili v zvezi s podnebjem.
Robert Evans
Gospod predsednik, vsaj nocoj ima lahko Parlament vodilno vlogo pri varovanju okolja. Menim, da je bila Komisija malce plašna v prvotnem predlogu, kot je rekel gospod Belder. Evropska javnost bo od tega parlamenta pričakovala, da določi najvišje standarde in ambiciozne cilje.
Kot član odbora za promet in skupaj s kolegi iz skupine PSE nisem podprl predloga gospoda Jarzembowskija, ki se je na žalost uveljavil s podporo liberalne skupine ALDE. Prvotni predlog želimo okrepiti in ne ublažiti.
Zato čestitam gospodu Lieseju za poročilo in navajam, da tega planeta nismo podedovali od svojih staršev, ampak smo si ga izposodili od svojih otrok. Prav tako kot gospod Lucas pozivam vse skupine v tem parlamentu, da razmislijo o jutrišnjem glasovanju; pripravljeni bodite na dogovarjanje, bodite razumni, realni in predvsem pozitivni, ker ima Parlament možnost vodilne vloge pri varovanju okolja za 500 milijonov ljudi in njihovih potomcev.
Thomas Ulmer
(DE) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, najprej se zahvaljujem poročevalcu gospodu Lieseju za dobro poročilo in gospodu Jarzembowskiju. Menim, da so na splošno kompromisi zelo uporabni. Politika je pogosto odvisna od simbolov, pri čemer oddajamo jasne znake: to je prvi zakonodajni predlog od spomladanskega vrha. Zato začenjamo z dejavnim izvajanjem varstva podnebja.
Sedem ključnih točk tega poročila, začetek trgovanja z emisijami, referenčno obdobje, število dovoljenj, uporaba iztržkov, izjeme za manjše zrakoplove in metode izračuna, so po mojem mnenju zadovoljivo in zanesljivo obravnavane v kompromisih. Ne želim si nobenega odstopanja, čeprav menim, da je nujna posebna dodatna ureditev za najbolj oddaljene regije, da takšna območja niso prikrajšana.
Menim, da je ta predlog zelo dober in da je bila konkurenca dovolj priznana. Ne smemo pozabiti: kljub 100 % pravic na dražbi, zgolj teoretično, kot smo ravnokar slišali, je to znesek 2 milijardi EUR, kar je zagotovo obvladljiv znesek za letalske prevoznike, ki bo nedvomno vplival na določanje cen. Vendar ne pričakujem nobenih težav s tem, vključno v povezavi z večjim številom letov.
Želim si, da bi EU še napredovala v smislu varstva podnebja, in upam, da lahko prepričamo vse druge glavne konkurenčne letalske prevoznike, da se pridružijo temu dogovoru.
Gyula Hegyi
Gospod predsednik, civilni letalski promet je bil v preteklosti razkošje, ko so ugodnosti hitrih letov uporabljali večinoma bogati in tako imenovana visoka družba. Zdaj je civilni letalski promet, vsaj v Evropski uniji, nujen del življenja, brez katerega Parlament in Svet ne moreta delovati. Če je razdalja iz Bruslja več kot 1 000 km, potem ni nobene realne nadomestne možnosti letom, če ni hitrih vlakov.
S pristopom novih držav članic in razcvetom nizkocenovnih letalskih prevoznikov imamo dvakrat ali trikrat več letov, kot pred širitvijo EU. Mednarodno letalstvo še ni zajeto v kjotskem protokolu. Vendar neposredne emisije iz letalstva znašajo približno 3 % vseh emisij toplogrednih plinov EU in se hitro povečujejo. Menim, da bi bilo treba količino treh pravic določiti na podlagi stopnje emisije toplogrednih plinov na prebivalca v različnih državah članicah, ker so med državami velike razlike. Menim, da ni pošteno, da imajo zahodnoevropske države pravico do trikrat večjih emisij toplogrednih plinov iz letalstva kot Madžarska in druge nove države članice. Menim, je treba to načelo uporabiti v drugi okoljskih politikah in zahtevati zmanjšanje celotne količine namesto zmanjšanja odstotka. Sicer bodo kaznovani tisti, ki so v preteklosti manj onesnaževali.
Christofer Fjellner
(SV) Letalski sektor mora plačati za okoljske stroške in zato je ta predlog dober. Letalskega sektorja ni mogoče izvzeti iz plačevanja okoljskih stroškov, ki jih druga prevozna sredstva plačujejo. Vendar imamo težavo z močnim nasprotovanjem letalskemu sektorju, ki prežema to razpravo, kot bi bil največji okoljski krivec, pri čemer bi bilo najbolje, da popolnoma odpravimo letenje. To preprosto ne drži. Letalski sektor znaša pet odstotkov emisij ogljikovega dioksida. Poln zrakoplov porabi manj goriva na potnika na kilometer od avtomobila. To je mogoče in tudi treba izboljšati, vendar z našo pomočjo, z odločnimi zahtevami letalski industriji, ki pospešujejo razvoj, in ne z zaustavitvijo letenja.
Potovanje in spoznavanje ljudi iz drugih delov sveta je pomembno. Prepričan sem, da je družba Ryanair storila več za razumevanje med ljudmi v Evropi, kot vsi kulturni projekti EU skupaj. Manj potovanj ne sme biti cilj sam po sebi. Izolacija ljudi nas vodi nazaj v temna obdobja zgodovine.
Predlog Komisije je dobro usmerjen, vendar ima ciničen vidik, to je, da bi moral nekdo drug leteti manj. Voditelji držav so poskusili izključiti lete, medtem ko se hkrati od državljanov zahteva odgovorno ravnanje. Takšni predlogi povzročajo zasluženo zaničevanje politikov, pri čemer sem zadovoljen, da smo v odboru za okolje odpravili te posebne izraze.
Enako ciničen je način, kako je veliko kolegov iz levice zahtevalo, da le v nekaj letih zmanjšamo letalski sektor za več kot polovico. Tisti, ki oblikujejo takšne predloge, tudi sami zelo verjetno ne bodo uporabili vlaka, na primer, iz Stockholma do Bruslja. Kot da so njihova potovanja neprecenljiva, drugi pa potujejo le za zabavo.
S tako neodgovornim predlogom bodo prisiljeni plačati običajni ljudje in ne politiki in direktorji družb, kjer nekdo drug prevzame in plača račun. Študenti si ne bodo več mogli privoščiti študija v tujini, da bi spoznali svet. Babice iz dežele Norrland ne bodo več mogle tako pogosto obiskati svojih vnukov v mestih. To bo povzročilo vrnitev v osemdeseta leta 20. stoletja, ko so v letalskih kabinah družbe SAS potovali le direktorji družb, politiki in voditelji sindikatov.
Namesto tega moramo jutri glasovati za težko, vendar realistično zahtevo letalski industriji, ki od nje zahteva plačilo okoljskih stroškov ter razvoj boljše in okolju prijaznejše letalske tehnologije, vendar ta zahteva predvsem omogoča prednostno obravnavo, primerjavo letalskega sektorja s pravimi krivci za ogljikov dioksid, kot so termoelektrarne na premog. Najpomembneje je, da se zmanjšajo emisije in ne letenje.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Gospod predsednik, medtem ko se strinjam s predlogom Komisije in poročevalca želim opozoriti na dejstvo, da predlog ni usklajen s cilji Parlamenta, ki so posebej določeni v poročilu o zmanjševanju vpliva letalstva na podnebne spremembe, pri čemer zlasti opozarjam na položaj najbolj izoliranih ozemelj, ki so posebej odvisna od zračnega prevoza, zlasti najbolj oddaljenih regij.
Predlog prav tako ne upošteva vprašanja, ki ga je sprožila sama Komisija, v svojem sporočilu lanskega septembra o strategiji za najbolj oddaljene regije. Citiram: "Kateri ukrepi so potrebni, da se prepreči negativni vpliv cilja za zmanjšanje emisij na dostopnost, gospodarstvo in prebivalce najbolj oddaljenih regij?" Ob glasovanju za predloga sprememb 99 in 100, ki ju je podprla skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu, bo Parlament obravnaval vprašanja ob možnem vzpostavljanju ocene učinka in ustreznih ukrepih posredovanja za zagotavljanje, da se v prihodnje najbolj oddaljene regije vključijo v sistem trgovanja z emisijami, kar je nujen korak, ki ga je treba primerno opraviti ter zagotoviti okoljsko in gospodarsko trajnost ter mobilnost teh regij, ki so popolnoma odvisne od zračnega prevoza zaradi geografskega položaja.
Małgorzata Handzlik
(PL) Gospod predsednik, danes razpravljamo o osnutku resolucije o vključitvi evropskega civilnega letalskega prometa v sistem EU za trgovanje z emisijami. Menim, da je bil ta zelo pomemben osnutek pripravljen v naglici, brez ustreznega posvetovanja z letalsko industrijo, zlasti s predstavniki novih držav članic, in brez analize gospodarskih in socialnih posledic njegove uvedbe ter z vidika varstva okolja, posledic na civilno letalstvo in grožnjo gospodarskemu razvoju Evrope, na primer na turističnem področju, ki je glavni vir prihodka za veliko regij.
Osnutek pomeni tudi grožnjo konkurenčnosti letalskih prevoznikov in lahko povzroči bistveno poslabšanje že zdaj težkega finančnega stanja v veliko evropskih letalskih družbah. Zato menim, da je najzgodnejši začetni čas za vključitev letalskega sektorja v sistem v zvezi s vsemi obvestili leto 2012.
Zagotovo podpiram tako imenovano široko območje uporabe sistema, z drugimi besedami vključitev vseh letov iz EU in v EU, ne glede na nacionalni pripis prevoznika. To je edina rešitev, ki zagotavlja, da se zahtevani okoljski vpliv doseže in da se evropskih prevoznikov ne izpostavlja znatnemu padcu konkurenčnosti.
Menim, da je treba skupno število pravic za dodelitev letalskemu sektorju določiti na ravni Skupnosti, s sklicevanjem na ravni emisij iz letalskega sektorja, vsaj za leta 2005-2007, medtem ko je treba zgornje meje emisij določiti na 100-odstotni ravni.
Ob upoštevanju različnih stališč, predstavljenih med razpravo, in dejstva, da ta projekt zadeva okolje in gospodarstvo vseh držav EU ter tudi naše državljane, se moramo odločiti premišljeno in dobro.
Alexander Stubb
Gospod predsednik, prihajam iz ene od skrajno obrobnih regij, v tem primeru Finske. Če ne bi imel možnosti za polet do sem, bi verjetno za to porabil dva dni. To ne pomeni s kolesom, ampak z ladjo, avtom in vlakom. To je le za uvod.
Mislim, da v zvezi s tem obstaja šest točk, pri čemer se bom osredotočil na eno, vendar bom omenil vseh šest. Prva točka: začetek veljavnosti, podprl bi dogovor skupine PPE-DE, z drugimi besedami, leto 2011. Kapice za pravice emisij: po mojem mnenju 95 %. Referenca, po mojem mnenju 2005-2007; dražba, po mojem mnenju 25 %; dobički: delno vrniti letalskim prevoznikom in delno za druge dobre vzroke podnebnih sprememb. Vendar je zame najpomembnejša točka 6: osnova za dodelitev, z drugimi besedami ATK proti RTK. Ugotavljam, da je to težko vprašanje za veliko ljudi, vendar zame v tem smislu ni okoljsko vprašanje. Dejansko je bila kapica že določena. V zvezi z ATK in RTK govorimo o dodelitvi med različnimi letalskimi prevozniki.
Noben sistem ni popoln, vendar ne moremo dopustiti, da so letalski prevozniki iz bolj obrobnih območij kaznovani in neenako obravnavani v primerjavi s tistimi, ki imajo sedeže v Frankfurtu, Berlinu, Londonu, Bruslju ali Parizu. Vlak za nas ni sprejemljiva možnost, to je zelo preprosto. Bojim se, da bomo glede na podnebne spremembe v prihodnje imeli sneg pozimi le še na Laponskem. Zavedam se, da so lahko leti do tja polni, vendar niso vedno polni v nasprotno smer, torej moramo biti zelo previdni, da tega ne spremenimo v poslovanje na nizki ravni. Torej pozivam vse prijatelje in kolege, da jutri glasujejo za ATK in ne RTK. To je vprašanje življenja in smrti za obrobna območja, vendar vem, da to ni vprašanje življenja in smrti za tiste, ki prihajajo iz osrednjih območij.
Predsednik
Ugotoviti moramo, ali bodo Božičkove sani vključene v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti.
Bogusław Sonik
(PL) Gospod predsednik, sem priletim iz Krakova, kjer je bilo včeraj še vse belo, sneg pa je pokril vse mesto, torej stanje še ni tako slabo.
Varovanje naravnega okolja in kljubovanje negativnim podnebnim spremembam je postalo izziv za vse človeštvo. Kot državljan EU zelo cenim vključevanje v varovanje okolja Evropske unije. Vendar ne smemo nikoli pozabiti na vpliv zakonodaje na evropsko gospodarstvo na tem področju.
Ob razpravljanju o direktivi o emisijah CO2 v letalskem sektorju, smo danes naleteli na to težavo. Zračni prevoz se zdaj srečuje z velikim povečanjem. To zadeva zlasti nove države članice, v katerih se ta trg razvija izjemno hitro in zagotavlja vedno večje število delovnih mest. V makro merilu to povzroča rast BDP.
Zato je moje mnenje, da morajo imeti nove države članice možnost prilagoditi raven razvoja letalskega sektorja ravnem starih držav članic, kar je mogoče doseči z zelo dolgim uvodnim obdobjem direktive. Nova direktiva v predlagani obliki lahko ovira razvoj tega sektorja, kar bi bilo v nasprotju s politiko ustvarjanja enakih konkurenčnih pogojev v Skupnosti.
Naslednja nevarnost je izguba konkurenčnosti med evropskimi družbami v primerjavi s tretjimi državami, zato je pomembno, da se novi predpisi sprejmejo globalno, ne le v Evropski uniji.
Želim izkoristiti mnenje znanstvenikov in pripomniti, da se ne pričakuje nobenega razvoja novih tehnologij, ki bi lahko uspešno zmanjšale ravni emisij CO2 v letalskem sektorju. Zato si je izjemno pomembno prizadevati za omejitve plinastih emisij, kjer koli je izvedljivo. Učinkovito orodje je posodobitev kontrole zračnega prometa, kjer je v skladu z analitiki mogoče doseči prihranke porabe goriva med 6 in 12 %.
Za zaključek želim poudariti, da moramo pri vodenju prookoljske politike upoštevati vpliv na vsako državo članico. Temeljno obdobje mora zato, po mojem mnenju, zajemati čim daljše obdobje, z drugimi besedami, obdobje 2007-2009.
Stavros Dimas
komisar. - Gospod predsednik, najprej se zahvaljujem vsem govornikom v nocojšnji razpravi za pozitiven prispevek in se želim osredotočiti na podrobnosti nekaterih predlogov sprememb.
Veliko je sprejemljivih predlogov sprememb, vsaj delno ali načeloma. Na primer, Komisija sprejema, da bi bilo koristno od letalskih prevoznikov zahtevati, da razvijejo načrte za spremljanje in poročanje. Prav tako se to zahteva od prevoznikov v sedanjem sistemu za pridobitev dovoljenja za emisije toplogrednih plinov. To bo poenostavilo verodostojno preverjanje in s tem zaščitilo okoljsko celovitost sistema s preprečevanjem goljufij.
Drugi primeri vključujejo izvzetje nekaterih dejavnosti, kot so poleti humanitarnih ali gasilskih letal. Seveda se popolnoma strinjam, da moramo začeti čim prej, pri čemer je začetni datum 2010 velik izziv. Za zaključek pripravljalnega dela in zlasti zaključek postopka dodelitve, ki zahteva več časovne priprave od postopka iz sedanjega sistema, ne bo dovolj časa.
V zvezi s področjem uporabe sem že razložil, zakaj Komisija še vedno verjame, da je dvostopenjski pristop koristen pri prepričevanju tretjih držav, da je Evropska unija pripravljena prevzeti vodilno vlogo, v skladu z našimi posebnimi obveznostmi, kot območje razvitih držav.
V zvezi s pozivom k večji prodaji na dražbi se dobro zavedam, da je to v skladu z naraščajočim soglasjem o prednostih dražbe, in pričakujem, da bomo o tem kmalu več razpravljali v smislu splošne revizije sistema trgovanja z emisijami. Vendar je treba letalstvo v obdobju pred letom 2013 obravnavati čim bolj podobno obravnavanju drugih sektorjev.
Zato mora biti delež pravic na dražbi povprečen odstotek prodaje na dražbi, ki velja za druge sektorje, kot določajo nacionalni načrti za dodeljevanje za obdobje 2008-2012. Razvoj dogodkov po letu 2012 je odvisen od splošne revizije sistema trgovanja z emisijami.
Nazadnje vam bom navedel nekaj skrbi, ki jih imamo v zvezi s predlogi sprememb, ki zadevajo omejitve uporabe neletalskih kreditov, uporabe multiplikatorja za učinke neogljikovega dioksida in dodatnega dejavnika energetske učinkovitosti. Ti predlogi sprememb vsi omejujejo letalskim prevoznikom možnost za uporabo pravic, ki niso letalske, za kritje svojih emisij. To ni v skladu s temeljno idejo o odprtem trgovanju z emisijami, kar zagotavlja stroškovno učinkovite rešitve. Razen tega bi se zaradi teh sprememb delovanje sistema bistveno otežilo.
Predlog Komisije že zagotavlja letalskim prevoznikom dodatne spodbude za izboljšanje učinkovitosti goriva. Po našem mnenju ni potrebe po dodatnih elementih, ki bodo le zapletli zadevo.
Če povzamem, Komisija lahko podpre 27 od 100 predlaganih predlogov sprememb v celoti, delno ali načeloma. Sekretariatu Parlamenta bom predložil seznam s podrobnim stališčem Komisije o predlogih sprememb, vključno s predlogom spremembe 47, v zvezi s katerim menim, da bo Komisija ohranila določbe, ki predvidevajo spremembo predpisov o registru, vendar je pripravljena preučiti načine za zagotovitev, da pretvorba letalskih pravic ne obremenjuje skladnosti držav članic s kjotskimi cilji.
komisar. -
Stališče Komisije o predlogih sprememb Parlamenta
Poročilo Liese
Komisija lahko v celoti, delno ali načeloma podpre 27 predlogov sprememb. Številke 1, 3-5, 7, 8, 10, 14, 17, 26, 29, 30, 36-38, 40, 45, 47, 49, 51-53, 57, 65, 70, 76, 79.
Številke predlogov sprememb, ki jih Komisija ne more podpreti: 2, 6, 9, 11-13, 15, 16, 18-25, 27, 28, 31-35, 39, 41-44, 46, 48, 50, 54-56, 58-60, 61-64, 66-69, 71-75, 77, 78, 80-100.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri od 11.30 naprej.
Pisne izjave (člen 142)
Christine De Veyrac  
v pisni obliki. - (FR) Potreba po hitrem in učinkovitem ukrepanju za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov je jasno dejstvo, ki ga ni več mogoče zanikati. V tem smislu bo imelo zmanjšanje vpliva prevoza na globalno segrevanje odločilno vlogo. Besedilo o katerem razpravljamo je eden od ukrepov za dosego tega, pri čemer podpiram to pobudo.
Vendar bo zakonodaja uspešna le, če bomo uspeli uskladiti okoljske cilje s ciljem mobilnosti za državljane, ob upoštevanju držav zunaj EU.
Zato je bistveno, da dosežemo zmanjšanje emisij CO2 z najnižjimi možnimi stroški za potnike. Zahteve za letalski sektor morajo biti ustrezne, da e ogrozijo zmanjšanja, ki so ga dosegli drugi sektorji, vendar dovolj uravnotežene, da ne kaznujejo rasti letalskega sektorja.
Zato menim, da cilji zmanjšanja emisij CO2, ki so prehitri in preostri, čeprav so z okoljskega vidika hvalevredni, niso v skladu z dejanskim stanjem in lahko povzročijo nasprotni učinek.
Upam, da bomo jutri pri glasovanju upoštevali te različne parametre.
Eija-Riitta Korhola  
v pisni obliki. - (FI) Uvesti nameravamo edinstven sistem, pri čemer bo dobil zračni promet svoj instrument podnebne politike. Trgovanje z emisijami na področju zračnega prometa vključuje dejavnike tveganja, pri čemer vas vse pozivam, da ste pozorni na eno ali dve pomembni vprašanji.
Čeprav smo upravičeno zaskrbljeni zaradi povečanja emisij v letalskem sektorju, je kljub temu zračni promet prihodnost. Lahko celo rečem, da je za okolje neizogiben. Na primer, v skladu z zelo cenjeno raziskavo MIPS o splošni razširjenosti onesnaževanja okolja, ima zračni promet svoje koristi in bi lahko pomenil rešitev za prihodnost. Letalski sektor popolnoma brez emisij bi tako rešil težave emisij v prevozu, kar mora biti naš prednostni cilj.
Zato sem želela pri oblikovanju kompromisov usmeriti prihodek od trgovanja z emisijami zlasti v raziskave in razvoj na področju letalstva. Če je rast emisij zares zaskrbljujoča, je treba razpoložljive vire porabiti posebej za razvoj prevoza brez emisij. Upajmo, da tudi Svet razume, kako pomembno je to vprašanje.
Na drugi strani mora direktiva prav tako zagotoviti, da lahko obrobne regije Unije pošteno konkurirajo v sistemu za trgovanje z emisijami. To je zlasti pomembno v zvezi s pravicami, ki niso na dražbi, v sistemu dodeljevanja. Model ATK (razpoložljivi tonski kilometri), ki temelji na največji zmogljivosti letala, bi bil najboljši način za zagotavljanje poštenosti pri trgovanju z emisijami in bi bil končno boljši za podnebje. To drži, ker bi sistem, v katerem so pravice do emisij, ki niso na dražbi, dodeljene glede na količino blaga in potnikov, spodbudile uporabo povezovalnih letov in letenje prek mest z velikim številom potnikov.
Sistem, katerega namen je bilo zavarovati podnebje, mora spodbuditi sistem, v katerem naj se običajno letalske prevoznine določijo glede na dejansko število preletenih kilometrov. Zdaj se pogosto dogaja, da so daljši in zato podnebju bolj škodljivi leti, ki imajo na poti tudi postanek, cenejši. To v zvezi z okoljem ni razumno.
Marian-Jean Marinescu  
v pisni obliki. - (RO) Vključitev letalskega sektorja v evropski sistem za trgovanje z emisijami je pozitiven ukrep, ki poudarja pionirsko delo Evrope v boju proti podnebnim spremembam.
Trgovanje z emisijami v letalstvu ne sme povzročiti zmanjšanja števila letov in zvišanja cen, negativnih posledic za potnike, letalsko industrijo in trajnostni razvoj prevoza. Pod temi pogoji je pomembno rešiti tehnične vzroke.
Zmanjšanje emisij je mogoče doseči z izdelavo motorjev po novih načrtih, ki bi zagotovili večjo učinkovitost porabe goriva, z izboljšanjem aerodinamike zrakoplovov, uporabo novih kovinskih zlitin in sestavljenih materialov za gradnjo trupov letal.
Prav tako moramo upoštevati raziskave na področju alternativnih goriv. NASA je objavila začetek programa za iskanje rešitev za izboljšanje kerozina.
Zato je nujno dopolniti finančne vire za raziskave in razvoj ter spodbuditi zasebne naložbe na tem področju, medtem ko je treba uporabiti pridobljena sredstva iz ponudb v okviru sistema na področju raziskav in inovacij v aeronavtiki, ki lahko zagotovijo dejanske rešitve.
Prav tako pozivam Svet in Komisijo, da nadaljujeta s prizadevanjem v pogajanjih z mednarodnimi organi in partnerji iz tretjih držav, da se pridobijo vsa potrebna soglasja za izogibanje vsem mednarodnim pravdnim sporom v primeru izvrševanja teh pravnih določb.
James Nicholson  
v pisni obliki. - Letalstvo je treba vključiti v sistem trgovanja z emisijami. Sistem trgovanja z emisijami je dokazal svojo vrednost od vzpostavitve pred dvema letoma. Sistem mora biti koristen, da zagotavlja vlogo letalske industrije v boju proti podnebnim spremembam. Vendar moramo preoblikovati sistem tako, da lahko učinkovito izpolni svojo vlogo.
Seveda nihče ne verjame, da je le ta razvoj odgovor na težave z emisijami, vendar pomeni bistven korak v pravo smer. Razen tega kaže, da obstaja politična volja za sprejemanje težkih odločitev v korist planeta in njegovih prebivalcev. Prav tako moramo razumeti bistvene reforme načina delovanja sistema trgovanja z emisijami.
Pri vsem tem moramo zagotoviti, da potrošniki niso nepravično obremenjeni z velikim zviševanjem stroškov letenja, in upoštevati preučevanje drugih načinov, s katerimi je mogoče zmanjšati emisije CO2 letalske industrije. Zavedam se, da zdaj ministri EU za promet to izvajajo s preučevanjem načinov posodobitve kontrole zračnega prometa in uvajajo nove sisteme taks za pristanek v zvezi z emisijami toplogrednih plinov.
Péter Olajos  
Vedno večji delež prebivalstva v razvitem svetu razume grožnjo, ki jo predstavljajo podnebne spremembe. Vendar moramo sprejeti ostre ukrepe, če želimo zmanjšati emisije za 20 % v 13 letih.
Na žalost je zelo malo takšnih ukrepov, ki bi nas vodili v to smer. Ni pomembno, katero od območij virov emisij preučujemo, vedno bodo ugovori, ki bodo želeli zaščititi prav to industrijo, o kateri zdaj govorimo.
Hkrati vemo, da lahko izpolnimo le cilj, ki je bil določen, če vključimo vsa prizadeta območja v zmanjševanje emisij. Če naredimo le eno izjemo, jo bomo morali nadomestiti nekje drugje. Katera bo brez para?
Letalski prevoz je danes majhno področje, vendar dinamično narašča. Njegova rast je tesno povezana s svetovno ceno surovin, na katero ima sam velik vpliv. Kot politiki bomo zares podpirali evropska podjetja s strateške perspektive, če bomo zanje ustvarili okolje, ki spodbuja inovativnost.
Na potnike to ne bo vplivalo, ker bodo sprejeti ukrepi za zmanjšanje CO2 povečali ceno vozovnic za poti v Evropi le za vsoto, ki ni večja od približno 1 EUR. To je le drobec cene, ki jo moramo plačati za protiteroristične varnostne ukrepe. Vendar mora skupaj s tem kakovostna železnica na razdalji 1 000 km konkurirati letalstvu in za to morajo letalski prevozniki prevzeti stroške, ki jih povzročajo, v enakem obsegu, kot to pričakujemo od železnice in cestnega prometa.
