Sistem Skupnosti za spremljanje in obveščanje za ladijski promet - Preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa - Odgovornost prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč - Pomorska inšpekcija države pristanišča (prenovitev) - Organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev) - Organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev) (nadaljevanje razprave) 
Gilles Savary
v imenu skupine PSE. - (FR) Gospod predsednik, odkar je Svet zavrnil moje poročilo in sem postal poročevalec v senci, imam za govor na razpolago samo dve minuti. Zato bom takoj prešel na bistvo, in sicer bi želel najprej povedati, da se ne obračam na francosko predsedstvo, ki nas podpira, ali komisarja, ki nas prav tako podpira, temveč na Svet. Obračam se tudi na kolege poslance, ki se jim zahvaljujem za solidarnost, hkrati pa pravim, da sta bila Erika in Prestige strašna dogodka. Države članice so Evropo obtožile, da ni storila dovolj v zvezi s tem.
Zaradi komisarja Barrota sedaj poskušamo iz nič ustvariti primeren evropski prostor za pomorski promet. Eden od predlaganih ukrepov je tudi civilna odgovornost lastnikov ladij. Kaj to pomeni? To pomeni, da bo zagotovljeno vsaj zavarovanje plovil pri plačilno sposobnih zavarovalnicah za škodo, ki jo povzročijo, in sicer vsaj v okviru konvencij IMO. V La Rochelle sem z veseljem opazoval, kako so države članice, ki se niso pridružile IMO, kar naenkrat postale zagrete oboževalke organizacije.
Svetujem jim, naj ratificirajo konvencije IMO, in sicer najprej tisto o kemikalijah. Kemikalije lahko povzročijo nesrečo ali celo katastrofo že danes ali pa jutri zjutraj. Spet bi se lahko znašli v času, ko smo bili priče nesreči tankerja Exxon Valdez. Skoraj nobena od držav članic ni sprejela pravnih zavez z IMO glede kemičnih nevarnosti. To je prva stvar.
Druga stvar pa je priprava spričevala o garanciji in zavarovanju za evropski prostor pomorskega prometa. Zaupati moramo v Evropo. S tem, ko gre naprej, s sabo potegne ves svet. To smo lahko videli pri črnem seznamu letalskih prevoznikov. Gospe in gospodje, pred kratkim sem se udeležil simpozija, na katerem smo razpravljali, če bi se lahko Erika ponovila. Lahko bi se, in se tudi je, 11. novembra 2007 v Črnem morju, ko se je v ožini Kerch potopilo pet plovil z neuporabnimi zavarovalnimi policami.
Resnično verjamem, da je ta problem treba rešiti, zato menim, gospod predsednik, da upiranje Parlamenta ni stvar ponosa. Je stvar javnega zdravja in javnega interesa. Nikakor ne bomo prevzeli krivde, če države članice ne bodo ustrezno ukrepale na tem področju. Računam na vas.
Anne E. Jensen
v imenu skupine ALDE. - (DA) Gospod predsednik, predsednik Sveta, komisar, kot drugi poročevalci tudi sama upam, da bomo kmalu sprejeli to pomembno zakonodajo. Nenavadno je, da Svet potrebuje toliko časa za pripravo skupnega stališča o sedmih direktivah, katerih namen je preprečiti katastrofe na področju onesnaževanja morskega okolja in okrepiti pripravljenost za primer takšnih nesreč.
Dejstvo, da nam tako dolgo ni uspelo sprejeti dveh direktiv o obveznosti držav zastav in odgovornosti reševalcev, je obžalovanja vredno. Po mojem mnenju je treba tudi to vključiti v celotni paket. Strinjam se z mnenjem številnih, da si francosko predsedstvo na vso moč prizadeva poiskati rešitev, za kar se predsedstvu zahvaljujem v imenu Skupine Zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo. Upajmo, da bomo lahko ta prizadevanja okronali z uspehom.
Vsi se strinjamo, da je ladijski promet globalna industrija, zato mora biti zakonodaja, ki jo sprejmemo, združljiva z mednarodnimi pomorskimi sporazumi pod okriljem IMO in skladna s Pariškim memorandumom o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe. Parlament to že ves čas podpira. Namen tretjega paketa pomorske varnosti je zagotoviti, da bodo (podzavarovane) "mrtvaške ladje" v evropskih vodah le še stvar preteklosti. Zagotoviti je treba boljše spremljanje prometa, boljšo kontrolo ladij in boljšo izmenjavo izkušenj o tem, kaj predstavlja tveganje za incident.
Vprašanje zatočišč je kamen spotike med Parlamentom in Svetom. Tudi sama živim blizu pristanišča, ki je postalo takšno zatočišče, zato v celoti podpiram zahtevo Parlamenta, da je treba zatočišča zavarovati pred neprijetnim dodatnim bremenom, ki ga s svojim prihodom prinašajo ladje, iz katerih odteka nafta. Zagotoviti moramo, da ne bodo majhne lokalne skupnosti nosile celotnega finančnega bremena kasnejših čistilnih akcij.
Nadalje bi želela poudariti predvsem dve direktivi, o katerih sem poročala v imenu svoje skupine, in sicer direktivo o pomorski inšpekciji in direktivo o preiskavi nesreč. V zvezi z direktivo o pomorski inšpekciji pričakujemo, da bo doseženo soglasje o načelih, ki jih predlaga Komisija, in sicer da je treba vse ladje pregledati, še posebej natančno pa tiste ladje, ki so v slabem stanju. Pomorska inšpekcija mora biti skladna z ustreznimi standardi, na podlagi katerih bodo kontrole v vseh pristaniščih v EU poenotene. Seveda pa obstajajo nekatera nerazrešena vprašanja. Svet ni sprejel predloga o pregledu zasidranih ladij, niti ni zavzel tako odločnega stališča kot Parlament v zvezi z zavrnitvijo dostopa ladjam, ki so v izredno slabem stanju. Skupina ALDE v celoti podpira stališče poročevalke, gospe Vlasto, hkrati pa podpira ponovno uvedbo številnih predlogov v prvem branju.
Ostalo pa je še nekaj vprašanj v zvezi z direktivo o preiskavi nesreč, o katerih se Parlament in Svet še vedno ne strinjata. Preiskave nesreč in obveščanje o njihovih rezultatih pomaga preprečiti nove nesreče. Učiti se moramo iz nesreč, ki se zgodijo, in predvsem iz izkušenj drugih ljudi. Podobno kot v letalstvu je treba tudi na tem področju zagotoviti, da bodo vse vpletene strani čim bolj odkrito in pošteno poročale o poteku nesreč. Izjava priče na zaslišanju ne sme biti uporabljena v neposredni povezavi z morebitnimi obtožbami, saj je treba v takšnem primeru obtoženemu zagotoviti ustrezne pravice med zaslišanjem. Takšno ravnovesje je težko doseči in v prvem predlogu Parlamenta so nekateri predlogi, ki jih Svet ni sprejel in jih zato ponovno predlagamo. Še vedno pa je glavni kamen spotike vprašanje, kateri incidenti naj bodo pokriti. Svet želi vključiti eno najhujših nesreč, vendar pa bi se lahko veliko naučili tudi od manjših ali celo skorajšnjih nesreč. Poleg tega želi Svet dejansko podeliti enakovreden status vzporednim preiskavam, ki jih opravlja več držav, medtem ko mi želimo jasnost glede vprašanja, katera od takšnih preiskav je uradna. Na vsak način se je treba izogniti politizaciji preiskav nesreč in poskusom oblasti, da bi se odpovedale odgovornosti in vplivale na rezultat preiskav.
Skupina ALDE zato v celoti podpira predlog gospoda Kohlíčka o ponovni uvedbi predloga v prvem branju.
Roberts Zīle
v imenu skupine UEN. - (LV) Gospod predsednik, komisar, najprej bi se rad zahvalil vsem poročevalcem o tem paketu za to, da so ohranili dosleden pristop k izjemno pomembni pomorski zakonodaji. Hkrati pa bi želel izraziti pomisleke moje skupine glede dveh točk v poročilu gospe Vlasto o pomorski inšpekciji. Kot prvo menimo, da je za majhne države z majhnimi flotami uvodna izjava 13 veliko bolje izražena v skupnem stališču kot v trenutni različici, ki jo je pripravil odbor Parlamenta. Prvotna različica pravi, da si morajo države članice prizadevati za ponoven pregled načina sestavljanja belih, sivih in črnih seznamov držav zastav v okviru Pariškega memoranduma o soglasju in s tem zagotoviti njegovo pravičnost do držav z majhnimi flotami.
Natančneje rečeno, če bo uporabljen zgolj matematični pristop, bo država z majhno floto le nekaj ladij, ki je vključena v sivo območje vseh teh seznamov, le težko izključena iz tega območja; in s kakšnim razlogom so ladje vključene na siv seznam, če v nobenem primeru ne morejo izboljšati matematično izračunanega sorazmerja? Menim, da je imelo skupno stališče Sveta veliko bolj uravnotežen pristop do držav članic EU z majhnimi flotami. Enako velja za trajno zavrnitev dostopa, kjer bi morala obstajati razlika med državami na sivem seznamu in tistimi na črnem seznamu. Kot drugo, menim da je bil v skupnem stališču Sveta predstavljen bolj uravnotežen pogled na možnost odobritve izjem v primerih, ko pregledi niso potrebni, predvsem kadar se ti odvijajo ponoči, v kratkem času in daleč od obale; v takšnem primeru ni mogoče opraviti kakovostnih pregledov v državah, kjer so zime hude, in v severnomorskih območjih. Zato vas na tem mestu pozivam, da podprete skupno stališče Sveta v tej zadevi.
Michael Cramer
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, predsednik Sveta, podpredsednik Komisije, gospe in gospodje, katastrofe, povezane z imeni Estonia, Erika in Prestige so šokirale Evropo. Zato mora EU kar se da hitro, učinkovito in verodostojno izboljšati pomorsko varnost.
Zaradi neustreznih varnostnih predpisov in ukrepov so v preteklosti življenje izgubili številni mornarji in potniki. Nadalje, nesreče, kot so te, so povzročile hude naravne katastrofe na obalah Atlantika, Sredozemskega morja in Črnega morja. Ekološka škoda je bila ogromna, ceno pa so plačali davkoplačevalci in ne onesnaževalci. Namena Evropske unije, da sprejme potrebno vseevropsko in čezmejno zavezujočo zakonodajo, ne smejo ovirati nacionalni interesi.
Predvsem Svet bi moral to dejstvo imeti v mislih med trenutnimi pogajanji, saj je povsem nerazumljivo njegovo zavračanje, da bi odredil neodvisnim organom, ki imajo bogate izkušnje z nesrečami ladij, naj takšne nesreče preiskujejo. Ne gre preprečiti, da bi pravilo, ki velja za nesreče letal, postalo tudi pravilo za nesreče ladij.
Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze pozdravlja vseh sedem zakonodajnih predlogov Komisije, hkrati pa podpiramo priporočila poročevalcev o petih skupnih stališčih, vključno z ločenim glasovanjem o priporočilih iz poročila gospoda Coste glede prometa po celinskih plovnih poteh. To velja tudi za poročilo gospoda Sterckxa o zatočiščih.
Posebni ukrepi, kot so zatočišča, preglednost in odgovornost, so za nas zelo pomembni. Za zagotovitev pomorske varnosti je bistvenega pomena, da ohranimo pomorski paket v celoti. Svet za promet, telekomunikacije in energijo zato pozivamo, naj hitro sprejme skupno stališče, v naslednjih nekaj tednih, o dveh odprtih temah odgovornosti lastnikov ladij in obveznostih pomorske inšpekcije države pristanišča, da bi s tem omogočil dokončno sprejetje celotnega paketa.
Dejstvo, da želijo te države članice blokirati evropske sporazume s sklicevanjem na mednarodne predpise IMO, ki jih še niso prenesle v nacionalne zakonodaje, je čista norost. EU mora sprejeti odločitev, še preden bo Evropo pretresla nova nesreča na morju.
Erik Meijer
v imenu skupine GUE/NGL. - (NL) Gospa predsednica, v ladijskem prometu lahko podjetniška svoboda vodi v nevarne zlorabe. Podjetnike, ki želijo svoje stroške držati na čim nižji ravni, lahko zamika, da uporabljajo ladje, ki so stare in nevarne. Te predstavljajo nevarnost za posadko in druge ter resno potencialno grožnjo za okolje. Slabi delovni pogoji, ki jih omogoča registriranje plovila pod zastavo, ki ni zastava države lastnika, in realna operativna baza prav tako omogočajo zlorabe. Operativne stroške je možno zmanjšati tudi z odlaganjem odpadkov, ki nastanejo na ladji in ostankov tovora, kar sproti v morje.
S temi zlorabami pa se bo mogoče spopasti le, če bo obstajala možnost prepovedi vstopa ladjam zlonamernih lastnikov v evropska pristanišča, vključno s sidranjem zunaj pristanišč, zato je treba opraviti dovolj inšpekcij, da bi lahko ugotovili, kaj je narobe. Konvencija o delovnih standardih v pomorstvu Mednarodne organizacije dela mora predpisovati strogo upoštevanje obveznosti pomorske inšpekcije države pristanišča, veljati mora načelo "onesnaževalec plača" ter vsa ostala pravila morajo veljati tudi ponoči.
Vsi poskusi Sveta, da bi bil do takih podjetnikov bolj prizanesljiv, kot je Parlament zahteval v prvem branju, bi imeli nesprejemljive posledice. Svet je zavrnil veliko večino od 23 sprememb Parlamenta glede preiskav nesreč ladij, ki bi lahko ogrozile neodvisnost preiskav. Tudi Svet zavira zaščito potnikov na krovu ladij, saj je leta 2003 zavrnil upoštevanje atenske konvencije.
Skupno stališče iz junija 2008 je omejilo odgovornost in obveznost informiranja. Svet ne podpira predlogov Komisije in Parlamenta na področju nesreč na morju, katerih namen je zagotoviti, da bodo ladje v stiski vedno našle zatočišče v pristanišču, njihove posadke pa bodo zaščitene pred kaznijo zaradi malomarnosti, za katero niso odgovorne. Vse nevarne situacije in zlorabe v pomorskem prometu je treba čim prej preprečiti. Zato je pomembno, da Parlament tudi pri drugem branju ohrani prvotno držo v odnosu s Svetom.
Johannes Blokland
v imenu skupine IND/DEM. - (NL) Gospa predsednica, danes drugič obravnavamo paket Erika III na plenarnem zasedanju. Čeprav je škoda, da nimamo dveh predlogov, sem zadovoljna z vsebino paketa v trenutni obliki in hvaležna poročevalcem za njihovo delo.
Kljub vsemu pa z enim delom paketa nisem zadovoljna. Dva oddelka sta vključena v poročilo gospoda Coste o odgovornosti prevoznikov potnikov, ki zagotavljata, da za prevoznike potnikov po celinskih plovnih poteh veljajo enaka določila o odgovornosti kot za prevoznike potnikov na odprtem morju. To ni dobro.
Kot prvo, za to ni potrebe. Skoraj ni primerov nesreč v potniškem prometu po celinskih plovnih poteh. Poleg tega ta dva oddelka pomenita propad številnih prevoznikov potnikov po celinskih plovnih poteh, saj si ne bi mogli privoščiti s tem povezanih vrtoglavih zavarovalnih premij, če bi jih sploh kdo zavaroval, glede na tako visoko stopnjo odgovornosti. Saj gre tukaj vendar za majhna podjetja, ki prevažajo zgolj nekaj deset potnikov in ne ustvarjajo zelo velikega prometa. Zdi se mi popolnoma jasno in logično, da ni primerno, da za takšne prevoznike veljajo enaka določila o odgovornosti kot za velike prevoznike več tisoč potnikov na morju. Ne smemo postati tarča posmeha s tem, ko uvajamo vrtoglave, izjemno drage ravni odgovornosti za prevoznike potnikov po celinskih plovnih poteh.
Poleg tega mi nikakor ni všeč, da sta bila ta dva oddelka ponovno vključeni v besedilo. Predsednik Odbora za promet in turizem nikakor ne bi smel dopustiti zadevnih sprememb, saj smo o tej zadevi že dosegli soglasje med Svetom in Parlamentom v prvem branju. Iz teh razlogov sem zahtevala poimensko glasovanje pri oddelkih 9 in 20. Upam in pričakujem, da me bodo številni kolegi poslanci podprli pri zavrnitvi teh dveh poglavij.
Ioannis Kasoulides
(EL) Gospa predsednica, naj omenim poročilo gospoda Sterckxa o spremljanju ladijskega prometa in čestitam gospodu Sterckxu ter predsedstvu Sveta za dober napredek pri posvetovanjih. V drugem branju je po mojem mnenju najpomembnejša točka določba o sprejemu plovil v stiski v za to namenjena zatočišča.
Številne nesreče, ki povzročajo naravne katastrofe, bi se lahko končale bistveno drugače, če bi bilo v pravem trenutku zagotovljeno ustrezno zatočišče.
Da bi dosegli dogovor s Svetom, je bilo na eni strani potrebno ustanoviti neodvisen odbor, ki bi sprejemal odločitve o zatočiščih. Po drugi strani pa je bilo treba doseči dogovor o zadovoljivem sistemu odškodnin za zatočišča v primeru morebitnih posledic. Na tem mestu je jasno, da potrebujemo uravnotežen dogovor. Ugoden razvoj je bil zabeležen tudi na področju sistema avtomatične identifikacije (AIS) v okviru SafeSeaNet.
Za konec pa naj ponovim, da ladijski promet v nekaterih državah bistveno prispeva k BDP. Kot industrija ima globalni vpliv. Zato morajo prizadevanja EU, da bi morja postala varno okolje za ljudi in za ekološki sistem, veljati za vse, ne le za plovila EU. Nedopustna je vsaka nelojalna konkurenca na račun evropskega ladijskega prometa.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, kot poročevalec v senci o poročilu gospoda Coste in poročevalec o poročilu države zastave bi rad komentiral civilno odgovornost prevoznikov potnikov in celoten paket.
Glede poročila gospoda Coste bi se rad osredotočil na širitev obsega pravic potnikov v primeru nesreč ali incidentov, na zagotavljanje ustreznega finančnega nadomestila in pravočasne podpore za omilitev posledic incidentov na morju in na celinskih plovnih poteh, kjer se pogosto končajo plovbe po morju, pa tudi na razširitev obsega informacij, ki so na voljo potnikom. Zato sem se strinjal, da ti predlogi ostanejo v drugem branju.
Gospa predsednica, gospe in gospodje, glede paketa bi rad povedal, da je vsako od teh poročil poročilo zase in da vsako zagotovo prinaša dodano vrednost. Vendar pa verjamem, da celoten paket, vključno s področjem, o katerem sem poročal - torej o obveznostih držav zastav -, prinaša še dodatno dodano vrednost za pomorsko varnost, zaradi česar prosim Svet in komisijo ter vse ostale, naj se zavežejo za sprejem paketa. Nadalje bi se želel zahvaliti francoskemu predsedstvu za njegova prizadevanja, ki jih je prevzelo od slovenskega predsedstva, da se doseže napredek na tem področju.
Gospe in gospodje, prepričan sem, da bomo lahko varnost v pomorskem prometu spodbujali le s pomočjo celovitega paketa. Zato bi rad izkoristil to priložnost in se zahvalil poročevalcem. Če na paket ne bomo gledali kot na celoto, bomo za sabo pustili "kilav odziv", saj je edini način, da preprečimo ponovitev dogodkov, kot sta bila "Erika" ali "Prestige", da paket sprejmemo kot celoto, ker bomo lahko le s takim pristopom zagotavljali učinkovito varnost v pomorskem prometu.
Ian Hudghton
Gospa predsednica, zastopam Škotsko, narod z dolgo pomorsko zgodovino in velikim potencialom za prihodnost.
Škotska ima zelo ugoden geografski položaj, da bi postala pomorsko prometno središče med Evropo in ostalim svetom, prav tako pa imamo možnost razvoja dodatnih kratkih pomorskih poti, tako za potnike kot tudi za tovor. Izboljšana varnost je zato za nas zelo pomembna, saj smo tudi sami bili deležni posledic hudih nesreč ladij v škotskih vodah.
Prevažanje nevarnih materialov mora seveda biti pregledno in pod ustreznim nadzorom. Posadke morajo biti deležne pravične obravnave, z upoštevanjem njihove varnosti. Učiti se moramo na preteklih napakah in zagotoviti, da se izvedejo neodvisne preiskave v primeru nesreč.
Škotska vlada je pred kratkim napovedala, da bo storitev potniškega trajekta med mesti Rosyth in Zeebrugge prevzel novi upravljavec. Če želimo promet s cest preusmeriti na morje, potem upam, da lahko Evropska unija bolj proaktivno sodeluje pri razvoju takšnih trajektnih linij.
Georgios Toussas
(EL) Gospa predsednica, zakonodajni paket Erika III o pomorski varnosti je tesno povezan z bolj splošno protipopularistično politiko EU, uvajanjem konkurenčnosti in povečanjem dobičkov lastnikov ladij in monopolnih skupin v EU na splošno. Paket ne vključuje zaostrenih problemov, povezanih z varnostjo človeškega življenja na morju in zaščito okolja.
Svet je zavrnil sprejem celo najbolj neustreznih predlogov Komisije in Evropskega parlamenta, kar je daleč od realnih potreb. Z upoštevanjem navodil lastnikov ladij in zahtev po nenadzorovanem kapitalističnem zaslužkarstvu se Svet zoperstavlja celo najbolj osnovnim ukrepom, sprejetim za zaščito okolja in človeškega življenja na morju.
Svet poskuša spodkopati vsak pozitiven ukrep; sistematično zavrača predlagane ukrepe. Ne dopušča ničesar, kar bi lahko vplivalo na dobiček podjetij ali uvajalo tudi najmanjše omejitve za neodgovornost lastnikov ladij. Zato je tudi zavrnil neustrezne predloge, ki določajo odgovornost držav zastav in obveznost inšpekcije ter civilno odgovornost lastnikov ladij in finančne garancije.
Pomembno vprašanje je tudi uveljavitev civilne odgovornosti lastnikov ladij pri odškodovanju žrtev pomorskih nesreč v skladu s protokolom 2002 k Atenski konvenciji IMO, ki je vlade držav članic EU nočejo ratificirati.
Vsakodnevno se srečujemo s poskusi razveljavitve ustreznega predloga poročevalca gospoda Coste o tem, da bi bilo treba to odgovornost razširiti za lastnike ladij in opremljevalce na vse kategorije ladij v domačem in mednarodnem prevozu po morju ter prevozu po celinskih plovnih poteh.
Derek Roland Clark
Gospa predsednica, kaj je to: rešitev za izhod iz težavne situacije? Za Združeno kraljestvo situacija ni bila težavna, dokler se ni vmešala SRP in skoraj uničila naše ribiške industrije. Sedaj pa hočete uničiti še našo pomorsko trgovino.
Zdi se, da je namen poročil gospoda Sterckxa in gospe Vlasto uporaba sistema avtomatične identifikacije, z Galileom, za spremljanje premikov ladij v vodah EU. To pomeni vohunjenje za premiki vsake ladje v vodah Združenega kraljestva, v naših pristaniščih, zasidranih okrog naših obal, ne glede na nacionalnost.
Podrobnosti bodo povezane s podatkovnim središčem EU, ki je, kot vsaka podatkovna baza, podvrženo tveganjem ogrožanja varnosti. IMO se boji, da bi lahko podatki o ladijskem prometu s podrobnostmi o tovoru v napačnih rokah ogrožali trgovanje ladje z Evropo.
Zbiranje podatkov pelje v kontrolne sisteme in lahko se zgodi, da se bodo plovila naših trgovinskih partnerjev, predvsem imam v mislih Commonwealth, znašla v trgovinski vojni z EU. Za narod, ki si s pomorsko trgovino služi kruh, to dejansko pomeni konec neodvisnosti. EU odloča, ali bo Velika Britanija preživela ali ne.
Združeno kraljestvo se zelo zanima za ta poročila, saj trgujemo po vsem svetu - to počnemo že stoletja -, in vsak britanski poslanec v EP, razen enega, predstavlja regijo, ki ima obalo. Ko EU postavlja zaščitne trgovinske prepreke, imajo pravico do glasovanja vse države članice, ne glede na to, ali imajo obalo ali ne.
Svoji vladi bom predlagal, naj zavrne ta pokvarjen predlog, saj britanski pomorski trgovini in globalni pomorski trgovini grozijo birokrati, ki jim ne gre prepustiti vesel naše ladje.
Kar je še huje, gospa Vlasto predlaga, da bo imela EU pristojnost, da zavrne dostop ladjam v naše vode. Torej bi lahko EU odločala, če lahko pridejo tuje vojaške ladje na obisk ali ne - mogoče ladje naših prijateljev in zaveznikov? Ladjo na jedrski pogon bi tako lahko zavrnili zaradi politične korektnosti, kar bi veljalo tudi za jedrske podmornice kraljeve mornarice. Prav te pa so držale nazaj Sovjetsko zvezo in zagotavljale svobodo, v kateri zdaj uživate.
Če se bo EU še naprej vmešavala v nevarna območja, kot sta Gruzija in Ukrajina, boste morda kaj kmalu spet potrebovali tovrstno zaščito. Za kakšno ceno torej politična korektnost?
Corien Wortmann-Kool
(NL) Gospa predsednica, gospod Clark, prav zares bi morali natančno preučiti ta predlog in ne le strahopetno opletati okrog drugih zadev, saj je vse, kar pravite, popolnoma narobe. Dejansko ne razumete, da gre tukaj za pomorsko varnost. Ne bom izgubljala svojih dragocenih dveh minut na to temo, ampak bom prešla na resnično vsebino tega paketa.
Jasno je, da ta paket o pomorski varnosti povzroča razburjenje. Mi v Evropskem parlamentu smo se na vso moč zavzeli, saj hočemo paket v celoti. Očitno pa si močno prizadeva tudi Svet. Sem poročevalec v senci o poročilu o neodvisni preiskavi nesreč in do tega trenutka je bil Svet vse prej kot v pomoč. Če pa bomo vsi pokazali določeno mero prilagodljivosti in popuščanja, bi nam lahko uspelo doseči dogovor do konca tega leta.
Z vidika Evropske ljudske stranke (krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov je ena ključnih točk neodvisne preiskave nesreč dejanska neodvisnost takih preiskav. Trenutno stališče Sveta na to temo je nezadovoljivo. Prav tako je treba določiti osebo, ki bo nosila končno odgovornost za preiskavo - državljani so zmedeni in očitajo nepreglednost, če tri države članice opravljajo vsaka svojo preiskavo. Zato je potrebna ena oseba, ki nosi končno odgovornost. Tretjič, ne smemo preiskovati le redkih nesreč, ki so medijsko dobro pokrite, ampak po mnenju skupine PPE-DE tudi druge hujše nesreče, ki jih je vredno preiskovati v skladu z osnovnimi pravili te direktive.
In nazadnje, strinjam se s tem, kar je gospod Blokland dejal o predlogu v poročilu gospoda Coste, da bi vključili celinske plovne poti v režim odgovornosti. Skupina PPE-DE je temu ves čas nasprotovala in tako je tudi sedaj. Zato bi prosila Svet, da na tej točki ohrani trdno držo, in upam, da jutri za spremembi 11 in 20 ne bo dosežena potrebna večina.
Bogusław Liberadzki
Gospa predsednica, spominjamo se primerov nesreč - tistih, ki jih pozna vsa Evropa. Prihajam s Poljske, države, ki je nedavno praznovala še eno obletnico smrti več deset ljudi na krovu trajekta Jan Heweliusz. Varnost je ključnega pomena. Dobro je, da na varnost gledamo kot na del paketa. To je tudi numerološko dober paket, s sedmimi uredbami. Varnost ljudi, ladij, voda in tudi varnost gospodarske trgovine bi morale biti in tudi so izražene v tem paketu. S tega vidika menim, da je še posebej dobro poročilo gospoda Sterckxa, kjer sem imel čast sodelovati kot pomočnik poročevalca.
Ladje je treba vsekakor nadzirati. Gospa Wortmann-Kool ima prav, ko pravi, da moramo preiskovati vzroke morebitnih nesreč in preprečiti nastanek novih. Prav tako menim, da bi se v pomorstvu morali sklicevati na stanje v letalstvu, z drugimi besedami, preiskovati skorajšnja trčenja, saj bi s tem dobili boljši vpogled v mehanizme in razloge ta nastanek nevarnosti.
Ne razumem in nikakor se ne morem strinjati s stališčem gospoda Zîlea, ki je govoril o posebni obravnavi majhnih držav. Velikost države članice EU nima kaj dosti opraviti s številom plovil, ki plujejo pod njeno zastavo.
Jacky Hénin
(FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, bodite resni! Kljub nekaterim pozitivnim ukrepom večina predloženih poročil nima nič večje terapevtske vrednosti kot mavčna obloga na leseni nogi, kar zadeva pomorsko varnost.
Parlament in Komisija se pretvarjata, da nasprotujeta Svetu, vendar pa ta igra vlog ni nič več kot surov poskus pokopavanja odgovornosti in favoriziranja zasebnih interesov na škodo splošnega interesa. Vse, kar bomo s tem dosegli, je to, da bodo evropske ustanove v očeh ljudi postale še manj legitimne, če bo prišlo do novih nesreč, še posebej, če se zavedamo, da je Evropska unija del splošnega trgovinskega sporazuma Svetovne trgovinske organizacije, poznanega kot GATS, in da Komisija za pomorski promet meni, da imamo trenutno preobsežne okoljske in varnostne predpise na področju pomorskega prometa, ki bi jih bilo treba sprostiti. Prebivalci skupnosti, ki so bile žrtve ladijske nesreče Erika , pa tudi drugi, bodo cenili cinizem EU.
Ustrezno reševanje problema varnosti v pomorskem prometu pomeni učinkovito izkoreninjenje zla. Napadati bi morali davčne raje, ki omogočajo, da je dejavnost pomorskega prometa razdeljena na nepregledno maso navideznih podjetij, ki omogočajo kršitev predpisov. Preprečiti moramo nadaljnjo uporabo zastav držav z nizkimi dajatvami za registracijo ladij - vključno z območjem EU - ki omogočajo znižanje stroškov registracije in posadke v povprečju za 60 %. Predvsem pa moramo dati zaposlenim nove pravice na področju varnosti.
Tega pa seveda ne boste storili, saj bi s tem napadli temelj globalizacijskega kapitalizma.
Reinhard Rack
(DE) Gospa predsednica, nekateri izmed vas se verjetno sprašujete, upravičeno, kaj počne poslanec iz evropske države, ki sploh nima dostopa do morja, kot je Avstrija, v razpravi o plovbi na odprtem morju. Preprostega odgovora na to vprašanje ni, lahko pa poskusi na kratko povedati, zakaj je ta tema pomembna tudi za nas.
Prvič - in to dejansko velja za vse države članice Evropske unije, ne le za nas -, varnost in optimalna organizacija navigacije na odprtem morju je pomembna za vse vpletene strani. Katastrofalni dogodki, pa ne samo tisti, povezani z Eriko, so mnogim izmed nas to zelo nazorno pokazali.
Vseeno pa - in to je prav posebna zadeva, ki so jo nekateri kolegi poslanci že omenili - je vključitev prometa po celinskih plovnih poteh v pravila o odgovornosti evropska neumnost brez primere. Ne glede na to, ali prihajamo iz držav s pomorsko tradicijo ali tistih, ki sploh nimajo dostopa do morja, bi jo morali zavrniti. S sabo bi prinesla ogromne stroške in obsežno birokracijo, povzročila številne probleme za evropski promet po celinskih plovnih poteh, in tega problema nikakor ne smemo še poslabšati. Ravno nasprotno. Pravila o odgovornosti v prometu po celinskih plovnih poteh morajo biti določena v posebnem režimu in ne enostavno umetno podvržena pravilom, ki veljajo za plovbo na odprtem morju.
Rosa Miguélez Ramos
(ES) Gospe in gospodje, s sprejetjem tega tretjega pomorskega paketa se jasno odzivamo na številne zahteve evropske družbe po nesrečah Erika in Prestige pred petimi oziroma sedmimi leti.
Ti predlogi, ki drug drugega krepijo, kot so povedali številni kolegi, nam bodo pomagali narediti odločilno potezo v korist kakovosti evropskega pomorskega sektorja in, gospe in gospodje, tudi njegove preglednosti.
Predlog direktive o tehničnih preiskavah po nesrečah je garancija, da nikoli več ne bomo priče nejasnostim, kot so bile tiste, v katere je bila zavita tragična nesreča Prestige.
Besedilo krepi neodvisnost organizacij, ki so odgovorne za preiskavo pomorskih nesreč in incidentov, in obveznost javne objave rezultatov s ciljem izboljšave postopkov in izmenjave dobrih praks.
Zato bi rada čestitala poročevalcem, saj njihovo odlično delo pomeni, da je Evropski parlament jasno izrazil svoje stališče glede teh predlogov. To so predlogi, katerih edini namen je zagotoviti, da bo evropski pomorski prostor postal eden najvarnejših na svetu, in omogočiti reorganizacijo evropskih flot, hkrati pa zagotoviti, da bodo izvajalci prevzeli več odgovornosti za škodo, povzročeno tretjim osebam, predvsem nacionalnemu premoženju.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tretji pomorski paket je posledica nesreč ladij "Erika" in "Prestige", črnomorskih nesreč iz decembra 2007 in nesreče v pristanišču Taragona ta mesec. Ti nesrečni dogodki so povzročili ogromno škodo v obalnih območjih, predvsem v morskem okolju.
Paket pokriva spremljanje prometa na morju, preiskave nesreč na morju, odgovornost prevoznikov potnikov v primeru nesreč na morju, pomorske inšpekcije države pristanišča, skupne standarde in predpise za organizacije, ki izvajajo inšpekcijo in nadzor ladij. Rad bi tudi poudaril, da je 17. septembra 2008 začela veljati nova različica Pariškega memoranduma. Nujno je, da so vse ladje, ki vstopijo v evropska pristanišča, skladne z določenimi varnostnimi standardi. Naj vas spomnim, da črni in sivi seznami, ki so bili objavljeni 18. junija 2008 na spletni strani Pariškega memoranduma, vključujejo eno oziroma šest držav članic. To pomeni, da mora četrtina držav članic izboljšati varnost ladij, ki so registrirane pod njihovimi zastavami.
Ne glede na svoje tehnično stanje pa mora imeti ladja v nevarnosti omogočen vstop v za to namenjeno in ustrezno opremljeno zatočišče. Evropska pristanišča morajo zagotavljati to možnost, uprave pristanišč pa morajo imeti možnost povračila stroškov, ki nastanejo z namestitvijo ladje v suhi dok in njenim popravilom. Verjamem, da bi morala odgovornost lastnikov v potniškem prometu veljati tudi za promet po celinskih plovnih poteh. Rad bi čestital kolegom, ki so delali na tem pomorskem paketu in se pogajali o njem. Prepričan sem, da je izjemno pomemben za gospodarsko prihodnost Evropske unije.
Inés Ayala Sender
(ES) Resnica je, da bi rada vsem nam čestitala za sprejem in predstavitev tega tretjega paketa. Najprej bi rada čestitala Komisiji in komisarju, gospodu Tajaniju, ki je kot Rimljan na začetku pokazal, da je pripravljen pokazati občutljivost v vseh vidikih, povezanih z morjem in pristanišči; prav tako bi rada čestitala vsem kolegom poročevalcem, da so pri tako zapletenem in obsežnem predmetu ves čas uspeli ubraniti stališče Parlamenta, ki je prizadevanje za boljšo varnost za vse državljane v tako kompleksnem in nemirnem okolju, kot je morje.
Menim tudi, da je prav, da se glede na številne nesreče odzovemo in damo evropskim državljanom vedeti, da Parlament in evropske ustanove zanje ne poskrbijo le takrat, ko je prišlo do nesreče, ampak se iz teh nesreč kaj naučijo in dosežejo napredek z vidika zakonodaje. V tem primeru so vidiki varnosti naslednji: predvsem varnost v smislu okoljskega vpliva, za katero bi lahko rekli, da je sprožila celoten proces, toda tudi trenutna varnost, v zvezi z odgovornostmi vpletenih posameznikov, ugotavljanje in pojasnjevanje, kdo so in kako moramo ravnati v odnosu do njih, določanje prihodnjih mejnikov za boj proti piratstvu, kar pa je najpomembneje, doseganje napredka z izboljšavo delovnih, socialnih in poklicnih pogojev tistih, ki delajo na morju. Mislim, da je napredek potreben prav na teh področjih, zato pozivamo Komisijo, naj jih še naprej proučuje.
Jaz pa lahko samo še dodam, da po našem mnenju obstajajo nekateri zadržki glede garancij, ki so potrebne za zagotovitev, da bodo zatočišča postala pristanišča, ki jih vsi potrebujemo.
Maria-Eleni Koppa
(EL) Gospa predsednica, hude nesreče, ki smo jim bili priča na evropskih morjih, se nikakor ne smejo ponoviti. V moji državi, Grčiji, smo lani doživeli nesrečo ladje na otoku Santorini, katere vzroki še niso bili raziskani. Izguba človeškega življenja, škoda, ki je nastala v turizmu in okoljska časovna bomba nafte, ujete v rezervoarjih, so zadosten dokaz, da si ne smemo privoščiti površnosti.
Vprašanje varnosti na morju je bistvenega pomena. Ni dovolj, da Unija zagotavlja le trajnost evropskega pomorskega prometa, ampak ga mora tudi stalno posodabljati, da bo konkurenčna v mednarodnem merilu. Hkrati pa ne smemo zanemarjati potrebe po zaščiti naravnih virov.
Če ne bomo ukrepali takoj, bomo izgubljali dragocen čas pri učinkovitem odzivanju na posledice pomorskih nesreč. V primeru pomorske nesreče je sistematična tehnična raziskava, opravljena na osnovi mednarodnih pravil, učinkovit način ugotavljanja celotne slike vzrokov. Neodvisnost preiskovalnih organov je zato ključnega pomena in obžalujem, da Svet tega ne dojame.
Naslednja pomembna zadeva je sodelovanje med oblastmi, predvsem kadar nesreča prizadene veliko število držav. Vprašanje zatočišč in sistema inšpekcije plovil je bistvenega pomena za pomorsko varnost. Razširiti ga je treba na tranzitne ladje, ki morajo zagotavljati garancije, da bodo lahko ukrepale v primeru nesreče ali druge podobne katastrofe.
Dovolite mi, da na koncu čestitam poročevalcem za njihovo trdno stališče v odnosu do Sveta, zato upam, da bo imel Svet po koncu glasovanja razumevanje za naše stališče in bo prispeval k dokončanju zakonodajnega postopka.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Gospa predsednica, komisar, varnost v pomorskem sektorju je pomemben element prometne politike, in sicer zaradi dejstva, da se velika večina blaga prevaža po morju in po vodi. Vedno večja negotovost z vidika možnih neugodnih naravnih pojavov, terorističnih dejanj, namernih incidentov in nesreč, dramatično povečuje tveganja, ki jim je izpostavljen ladijski promet. Sprejetje te direktive je izjemno pomembno dejanje za celotno Evropsko unijo. Zamenjava kodeksa, ki se je doslej uporabljal prostovoljno, s to direktivo, krepi zaveze in odgovornosti s pomočjo predanosti pristojnih organov in posebnih postopkov, ki jih morajo pripraviti, uvesti in izvesti države članice. Potreba držav članic pri usklajevanju svojih zakonodaj s to direktivo predstavlja zahtevo po popolnem sodelovanju med državami in lastniki ladij pri njenem izvajanju in po vzpostavitvi strogega nadzora in koordinacije.
Opozorila bi rada na dve stvari: potrebo po bolj poglobljenem pokrivanju odnosov s tretjimi državami in oblikovanju jasne pristaniške politike, saj so naša morja odprta in je to zelo pomembno. Preiskovanje nesreč in njihovih vzrokov in posledic je očitno zelo pomembno. To je povezano s pojasnjevanjem številnih incidentov, predvsem pa s sprejemanjem preventivnih ukrepov. V moji državi so se v preteklih letih zgodili številni incidenti, ki so terjali življenja in povzročili škodo na lastnini in okolju. To dejstvo postaja vedno pomembnejše, zato čestitam poročevalcem na to temo.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Varnost pomorskega prometa, pravočasen odziv na nesreče in učinkovitost preiskovanja nesreč so bistvenega pomena za države baltske regije. Baltsko morje je odmaknjeno in plitvo; voda v njem se menja komaj enkrat na 30 let, zaradi česar je zelo ranljivo. S stalnim naraščanjem obsega pomorskega prometa v Baltskem morju se zaradi izkušnje v Litvi zavedamo nesreč na morju, ki jim sledijo nesoglasja in zmešnjava, kar kaže na pomanjkanje ustreznih pravil.
Tudi jaz čestitam poročevalki za izjemno pomembno opravljeno delo. Ne bi se smeli strinjati s predlogom Sveta, naj se varnostne preiskave opravljajo le v primeru večjih incidentov. Nimajo namreč samo te večje nesreče katastrofalnih posledic na gospodarstvo držav, okolje in dobrobit ljudi. Poskus zmanjšanja števila birokratskih mehanizmov ne bi smel ovirati kakovosti preiskav. Nadalje je zelo pomembno, da se v vseh državah članicah uporabljajo enake metode preiskav incidentov.
Dominique Bussereau
predsednik Sveta. - (FR) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, iz vaših govorov sem lahko razbral veliko spodbudnih stvari. Skoraj vsi se strinjamo, da bo kmalu dosežen dogovor o prvih šestih besedilih.
Seveda sem nekoliko razočaran, da smo začeli spravni postopek, toda hkrati je to spodbuda za nadaljevanje našega dialoga in njegov zaključek.
Vaša sporočila sem vzel na znanje: podpirate odgovornost držav, potrebo po omogočanju izvedbe preiskav v velikem številu primerov, ratifikacijo konvencij IMO, močno pa ste poudarili tudi dejstvo, da paketa ne smemo razdeliti na manjše dele. Vse to sem slišal in bom tudi posredoval Svetu na sestanku 9. oktobra. Zavedate se, da bodo razprave zapletene, hkrati pa ste opozorili, da že predolgo traja, da smo prišli do točke, na kateri smo sedaj. Lahko vam zagotovim, da je naša odločenost močna in nedotaknjena. Upam, da bomo skupaj ustvarili celovit in dosleden sistem, ki bo zagotavljal odgovornosti posameznikov v njem. Menim, da je to cena za zagotovitev pomorske varnosti v Evropi. Zato je potreben napredek vsaj v zvezi z dvema predlogoma. Kot veste, se bomo s tem vprašanjem ukvarjali vse do zadnjega trenutka našega predsedovanja.
Kot rojak komisarja, gospoda Tajanija, predsednika, gospoda Coste, in Antonia Gramscija, naj povem, da v teh razpravah poskušamo doseči ravnotežje med pesimizmom naše inteligentnosti in optimizmom naše volje. V vsakem primeru pa se že vnaprej zahvaljujem Parlamentu za spodbudo, ki daje nov zagon optimizmu.
Antonio Tajani
Gospa predsednica, gospe in gospodje, zahvalil bi se gospodu Bussereauju za predanost, ki jo še naprej kaže. Osredotočil bi se rad na vsebino različnih poročil in različnih sprememb, ki so bile predlagane.
V zvezi s prvim glasovanje, poročilom gospoda Sterckxa o spremljanju pomorskega prometa, sem zelo zadovoljen s široko podporo, ki jo je Parlament zagotovil ciljem, navedenim v predlogu Komisije. Najpomembnejše uredbe v predlogu se nanašajo na zatočišča. V celoti podpiram namero Parlamenta, da bi ohranil načelo neodvisnosti pri procesu odločanja o sprejemanju plovil v stiski v zatočišče.
Spremembe, ki povzemajo vsebino predloga v zvezi z direktivo, ki se nanaša na poročilo gospoda Kohlíčka, civilne odgovornosti in finančne garancije lastnikov ladij, je mogoče sprejeti brez pridržkov, razen dveh, ki se nanašata na vzpostavitev Urada Skupnosti za upravljanje potrdil o finančnih garancijah. Moje osebje dvomi o učinkih tega predloga na administrativni in finančni ravni, zaradi tega jih bomo morali temeljiteje preučiti. Po drugi strani pa sem, ko sem prebral poročilo gospoda Kohlíčka, zadovoljen z dejstvom, da Parlament še vedno trdno podpira predlog o preiskavah po nesrečah.
Včasih pa se moramo zadovoljiti tudi z rešitvijo, ki ni popolna, in Komisija je pokazala, da je dovzetna za argument, ki se je pokazal med razpravo v Svetu, in sicer, če želimo zajamčiti kakovost preiskav, je bolje, da jih ne množimo po nepotrebnem: pomembno je to, da se poleg primerov zelo hudih nesreč preiskava izvaja z namenom pridobivanja uporabnih zaključkov, ki ji je mogoče s tem, ko razumemo vzroke nesreče, uporabiti tudi v prihodnje. Ta cilj, ki v vsakem primeru sovpada s pristopom, sprejetim s strani IMO, je izpolnjen s skupnim stališčem, zaradi tega ne podpiram sprememb, kot so spremembe 7, 13 ali 14. Namen treh sprememb - 18, 19 in 20 - je v direktivo dodati mehanizem za reševanje vseh nesoglasij med državami članicami v zvezi s posamezno preiskavo. Čeprav je res, da predlog Komisije in skupno stališče od držav članic zahtevata, da se izogibajo vzporednim preiskavam, je tudi res, da vpletenim državam članicam ne odrekata pravice do izvajanja lastnih preiskav. Komisija ne more delovati kot posrednik med državami članicami, ki so prepričane, da je v njihovem interesu, da opravijo preiskavo. V tem primeru je treba zagotoviti, da so preiskovalni organi neodvisni.
V zvezi z odškodovanjem potnikov v primeru nesreč, navedenim v poročilu gospoda Coste, veste, da Komisija trdno zagovarja stališče povečevanja obsega pravic v vseh prometnih sektorjih po vsej Evropi. Ko je Komisija pred tremi meseci prestavila ta predlog, je začela s pripombo: če v Evropi pride do nesreče plovil na morju ali na reki, žrtve ne bodo primerno odškodovane, saj se veljavna pravila med posameznimi državami članicami preveč razlikujejo, prav tako pa se zdi, da so ta pravila v veliki večini zastarela. Dejansko ne vsebujejo nobenih določb o obveznem zavarovanju, zgornje meje odškodnin so neustrezne, sistemi odgovornosti pa določajo, da mora žrtev sama predložiti dokazilo, da je kriv prevoznik, to pa je v primeru brodoloma plovila zelo težko dokazati.
Glede na to ugotovitev je Komisija videla le eno rešitev: iskanje uskladitve. To pomeni izvajanje Atenske konvencije; pogajanja potekajo pod okriljem IMO, prav tako pa pomeni njeno izvajanje v celoti, s čimer bi bilo mogoče zagotoviti, da vse žrtve prejmejo odškodnino v skladu s pogoji, določenimi v konvenciji in na osnovi najvišjih zneskov, ki so v njej določeni. Svet je pokazal, da zavzema enako stališče. Namen vseh sprememb, ki jih je predlagal Evropski parlament, je izboljšati prihodnjo uredbo; zaradi tega jih brez kakršnih koli zadržkov sprejemamo.
V zvezi z obsegom, ki naj bi bil kar se da širok, pa ni mogoče zanikati težav, s katerimi se srečujejo nekateri upravitelji nacionalnega in rečnega transporta. Zaradi tega bi bili zapleti glede časa izvajanja uredbe povsem upravičeni, da bi bilo mogoče tako izvesti potrebne prilagoditve. Zato podpiram ustrezne spremembe. Glede na trenutno stanje je najvišji znesek odškodnine odvisen od velikosti plovila in števila žrtev, kar je nesprejemljivo. To moramo popraviti in eden izmed načinov, kako je to mogoče zagotoviti, je, da pomagamo zavarovalniškemu sektorju pri določanju enotne najvišje odškodnine, ki bi veljala po vsej Evropi. Prav to je cilj sprememb 12, 13 in 14 (prvi del), ki jih Komisija podpira.
Gospa predsednica, za govor sem si vzel veliko časa, ker verjamem, da je prav, če podam mnenje o številnih predloženih spremembah, in če mi dovolite, si bom vzel še dodatni dve minuti. V zvezi s poročilom gospe Vlasto o pomorski inšpekciji države pristanišča bi se rad zahvalil poročevalcu in Parlamentu za podporo pri tem predlogu, ki bo imel za posledico izvajanje ambicioznega novega sistema nadzora v Evropi.
Rad bi podal dve pripombi o dveh ključnih vidikih: prva se nanaša na mehanizme, s katerimi bo mogoče ugotoviti, pod kakšnimi pogoji inšpekcijskega pregleda ladij ni mogoče opraviti. Na eni strani obstaja vprašanje prilagodljivosti, za katero je bilo ustrezno povedano, da je iz operativnih razlogov utemeljena in je v veljavni direktivi že določena, zaradi tega menimo, da je to treba ohraniti. Zaradi tega predloga 13 ali 23 ne morem sprejeti.
Najpomembnejši vidik s političnega stališča je prepoved, ki je obravnavana v spremembah 31 in 32. Čeprav Komisija lahko sprejme stališče Sveta, ki uvaja manj strog sistem za ladje na sivem seznamu, sem sam zadovoljen, da Parlament podpira Komisijo pri vprašanju trajne prepovedi.
V zvezi s poročilom gospoda de Grandes Pascuala o klasifikacijskih zavodih sem zadovoljen, da Parlament sprejema razdelitev akta na direktivo in uredbo, kot to želi Svet. Zdi se mi, da je ta pristop pošten in hkrati strog v pravnem pomenu. V zvezi s spremembami menim, da spremembi 27 in 28 vnašata spremembe na področju ureditve civilne odgovornosti priznanih organov, nam pa se zdi, da je to s praktičnega vidika nedosledno. V skladu z direktivo mora smrt zaradi malomarnosti še naprej pokrivati minimalna odgovornost.
Sprememba 1, ki si prizadeva za odstranitev uvodne izjave 3, ki jo je v osnutek uredbe dodal Svet, je za nas sprejemljiva. Po našem mnenju je ta uvodna izjava nepotrebna in nevarna; ne želim, da bi se na ta račun inšpektorji soočali s težavami pri opravljanju svojega dela. Kot sem že povedal, se strinjam s spremembami, katerih namen je vključevanje nekaterih elementov iz predloga o "državi zastave" v osnutek direktive.
Gospa predsednica, opravičujem se, ker je bil moj govor zaradi velikega števila sprememb tako dolg, vendar sem prepričan, da je prav, če se Parlament seznani s stališčem Komisije.
Dirk Sterckx
poročevalec. - (NL) Gospa predsednica, dovolite mi, da se najprej z nekaj besedami obrnem na španskega kolega glede njegovih zadržkov v zvezi z zavetiščem. Če pristojni organ v državi članici sprejme odločitev, lahko res pride to težav z odškodnino za zavetišča, v katera so lahko ladje sprejete. O tem razpravljam v poročilu, prav tako pa je težava v tem, da se Svet in Parlament do sedaj še nista uspela uskladiti: gre za enega izmed težjih problemov. Kako ga je mogoče rešiti?
Predlagam enostavno rešitev, in sicer nalaganje finančne odgovornosti državam članicam v zvezi s tem. Svet se s tem ne strinja, mi pa moramo najti rešitev. Ne gre za to, da smo ta problem spregledali ali pa ga nismo upoštevali - to sem hotel povedati samo zaradi tega, da bi se izognili kakršnemu koli nesporazumu.
Sedaj bomo začeli s spravnim postopkom in tako Svet kot tudi Parlament sta dolžna zagotoviti, da bo ta postopek uspešen. Neuspeha si ne smemo privoščiti. Še enkrat bi se vam rad zahvalil - vam in vašim kolegom -, da je opravljenega že 90 % dela, predvsem v zvezi z mojim poročilom. Jutrišnje glasovanje tega ne bo pokazalo, pa vendar ste lahko, vsaj kar se mene tiče, popolnoma prepričani, da bo vse, kar smo se dogovorili, ostalo na papirju, in da bomo odpravili odprte točke ter zelo hitro dosegli rezultat.
Težavo bosta pri spravnem postopku predstavljali manjkajoči poročili, manjkajoča besedila, in rad bi še enkrat poudaril, da "mi smo z vami, delati moramo skupaj, Parlament se strinja s Svetom, in to se ne zgodi vsak dan!"
Jaromír Kohlíček
poročevalec. - (CS) Naj poskusim povzeti, zakaj bi morali pomorski paket obravnavati kot celoto in ne kot zbirko poročil, iz katere bi si lahko Svet in Komisija nekatere izbrala, jih sprejela, druge pa dala na stran in čakala do naslednjega predsedstva ali predsedstva za tem. Ključnega pomena je, da v vseh teh poročilih na enak način, v vseh primerih, določimo, za katere ladje veljajo vsa ta poročila. V prvotnih poročilih so obstajale razlike. Še enkrat bi vas rad opozoril na to. Varnosti ni mogoče razdrobiti in zaradi tega je ključnega pomena, da povečamo obseg odgovornosti države zastave. Ta odgovornost mora biti jasno določena, saj brez odgovornosti, ki jo nosi država zastave, ne bo mogoče doseči napredka pri tem paketu. Poštena obravnava pomorščakov in ladij, ki so v stiski, mora biti splošno sprejeta. Ne glede na to, ali je nekdo sprejel smernice IMO ali ne. Okolje je tako pomembno, da se mora razprava o tem, kdo je odgovoren za pomorski promet v primeru težav ene ali druge ladje, nemudoma nehati, prav tako pa moramo prenehati s prelaganjem odgovornosti na druge. V vsaki državi bo le ena oseba, ki bo odločala o tem, kam lahko gre ladja v težavah. Če pride do nesreče, mora biti v določenem časovnem okviru jasno, kdo bo vodil tehnično preiskavo, katera država je odgovorna, kam je treba poslati končno poročilo in kakšna mora biti struktura poročila, sicer nismo resni. Neodvisnost preiskovalnega organa je očitna zahteva. Komisar in gospod Bussereau, prosil bi vaju, da ne prisluhneta le Evropskemu parlamentu, ampak tudi državljanom Unije, in obravnavata pomorski paket kot celoto.
Paolo Costa
Gospa predsednica, gospod Bussereau, gospe in gospodje, sprejmite majhen namig, temelječ na izkušnjah, ki sem jih v tem kratkem obdobju pridobil. Zagotavljam vam, da se vam ni treba bati spravnega postopka: spravni postopek je ustvarjalna faza, ki omogoča premagovanje tudi takšnih problemov, ki se zdijo nerešljivi.
Zagotavljam vam, da bomo sporazum dosegli tudi glede omejene celotne odgovornosti, ki si jo želijo vsi lastniki ladij, ki so soočeni z enako obravnavo vseh potnikov. Danes se to zdi nemogoče, vendar pa bo z nekaj skupne domišljije mogoče zagotoviti, da bodo stvari delovale. Poleg optimizma, ki ga bom v spomin na Gramscija od vas zagotovo zahteval, vas prav tako prosim, da sprejmete predlog anonimnega Francoza iz leta 1968 - z nekaj domišljije bomo lahko prišli do neke dokončne rešitve.
Nekoliko manj sem zadovoljen s pripombami nekaterih mojih kolegov v zvezi z njihovim nasprotovanjem, da bi se zaščita potnikov razširila tudi na notranje vode, kar se mi zdi nerazumljivo. Jezi me, da moram javno izraziti dejstvo - dejstvo, da bi bil otrok, ki mu je oče umrl na reki Seni, deležen drugačne zaščite, če bi mu oče umrl na odprtem morju. To je zame nesprejemljivo in ne morem verjeti, da bi gospod Rack, gospa Wortmann-Kool in gospod Blokland res lahko zaradi zaščite majhnih interesov - gre za zelo majhne stroške zavarovanja za dogodke, ki se skoraj ne morejo zgoditi in so zato povezani z zelo majhnimi stroški zavarovanja -, zaščite majhnih interesov nekega majhnega upravljavca spodkopali stališče, ki ga je na moje veselje potrdila tudi Komisija in za katerega bi se moral zavzeti tudi Parlament.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Gospa predsednica, rada bi izrazila nasprotovanje glede besed gospoda Coste, s katerimi je namigoval na povezavo med ljudmi, ki so izgubili življenje na Seni, in med dejstvom, da skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov ne želi podpreti njegovih predlogov. Takšnih povezav gospod Costa ne bi smel delati, zato proti temu ostro protestiram.
Dominique Vlasto
poročevalka. - Gospa predsednica, ugotovim lahko, da smo z današnjo razpravo izrazili skupno željo po doseganju rezultata. Mislim, da je to zelo pomembno.
Opravljenega je bilo veliko dela, predvsem pod francoskim predsedstvom, in lahko smo zadovoljni s tem. Upam, da bomo po zasedanju Sveta za promet, ki bo 9. oktobra, našli rešitev, sprejemljivo za vse, ne da bi pri tem karkoli izpustili. Parlament soglasno podpira paket in upam, da bomo lahko na plenarnem zasedanju zagotovili njegovo sprejetje.
Luis de Grandes Pascual
Še enkrat bi se rad zahvalil francoskemu predsedstvu, ki ni pokazalo le volje, ampak je dokazalo tudi svojo razumnost.
Upajmo, da bodo zaradi trdne odločenosti predsedstva nekatere vlade prisluhnile tej razumnosti, francoski razumnosti, in da bodo ustrezno sodelovale, da bi tako bilo mogoče doseči cilje, ki jih morajo doseči tako one, kot tudi mi.
V zvezi s Komisijo je podpredsednik seznanjen s tem, da smo opravili nekaj neuradnih tristranskih razgovorov, vendar pa je to, čemur on pravi neskladnost, zaradi časovne razporeditve in parlamentarnih formul povsem normalno, kar pa je seveda mogoče popolnoma odpraviti.
S temi tristranskimi razgovori smo dosegli cilj z vidika poročil priznanih organizacij, za katere sem odgovoren, in nobenega dvoma ni, da lahko dosežemo sporazum glede rešitev.
Gospod Sterckx je nam Špancem dal priporočilo: da naj bomo dovolj dovzetni in sprejmemo njegove predloge. Pozivam vas, da sprejmete dejstvo, da obstajajo globoki razlogi za naša nasprotujoča stališča, pa tudi dejstvo da se to stališče lahko spremeni, pri spravnem postopku pa bo nedvomno prišlo do formul, s katerimi se bomo strinjali in bomo lahko sprejeli formulo, na osnovi katere bo vsem jasno, da ponuja rešitev ne samo državam, ki imajo plovila, ampak tudi tistim, ki trpimo zaradi tega, ker imamo obale.
Predsednica
(EL) Razprava se je zaključila.
Glasovanje bo potekalo jutri, v sredo, ob 11.30.
Pisne izjave (člen 142)
John Attard-Montalto  
v pisni obliki. - Zelo pomembno je, da imamo skupna pravila in standarde za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij, in za ustrezne ukrepe pomorskih uprav.
Prav tako pa je pomembno, da Evropska unija poveča število ladij, ki so registrirane pri državah članicah. Ladje, registrirane na Malti, Cipru in v Grčiji, so Evropski uniji omogočile, da ostane eden izmed glavnih globalnih akterjev, kar se tiče registracije ladij. S tem lahko Evropska unija dviguje standarde in vzdržuje določeno varnost svojih plovil.
Evropska unija mora, ne da bi pri tem ogrozila varnost, zagotoviti, da se polovila, registrirana v njenih državah članica ne bodo selila v druge države, predvsem v tiste države, ki ladjam omogočajo uporabo "zastav z nizkimi dajatvami za registracijo ladij".
Treba se je zavedati, da je ladijski promet eden izmed najčistejših načinov prevoza. Je tudi eden izmed najcenejših. Paziti moramo, da te pomembne industrije ne bomo preveč obremenili.
Tega se moramo zavedati pri sprejemanju vseh ukrepov. Spodbujati moramo prevoz z ladijskim prometom, to pa je treba upoštevati tudi pri urejanju industrije, ne da bi pri tem ogrožali varnost in zdravje.
