Doba vyhrazená pro otázky (Komise) 
Předsedající
Dalším bodem jednání je doba vyhrazená pro otázky (B7-0307/2010).
Následující otázky jsou určeny Komisi.
Část první

Předmět: Průběh a výsledky komunálních voleb v Bělorusku
Koncem dubna 2010 v Bělorusku proběhly volby do místních zastupitelstev. Existuje řada zpráv o případech porušování demokratických principů a průběhu voleb. Kandidáti se ve volbách utkali o více než 21 000 křesel v místních zastupitelstvech. Přesto se odhaduje, že proti provládním uchazečům kandidovalo na tyto posty pouze 360 příslušníků opozice.
Jaký postoj zaujímá Komise vůči zmíněným volbám? Došlo ve srovnání s předchozími volbami k nějakému zlepšení, pokud jde o demokratické normy? Jak se staví Komise k pokračujícím případům porušování lidských práv v této zemi? Jak hodnotí Komise politickou situaci a situaci v oblasti lidských práv v Bělorusku s ohledem na blížící se prezidentské volby v roce 2011?
Štefan Füle
člen Komise. - V reakci na důležitou a aktuální otázku paní Andrikienėové mi dovolte říct, že Komise si je plně vědoma všech případů porušování demokratických zásad a postupů, které byly zaznamenány mnoha nevládními organizacemi v souvislosti s komunálními volbami v Bělorusku. Vedoucí pracovníci mise Evropské unie v Minsku rovněž poukázali na nejednotnost a dokonce na rozpory, zejména při sčítání hlasů.
Před volbami byly provedeny některé změny běloruského volebního zákona, což podle stanoviska úřadu OBSE pro demokratické instituce a lidská práva, které bylo vydáno dne 3. června 2010, představovalo - cituji "krok směřující k odstranění některých chyb" volebního zákona. Ve zprávě je však uvedeno, že tyto změny pravděpodobně nevyřeší obavy, že volební zákon i nadále nedosahuje úrovně skutečně demokratických voleb.
Proto chci během své cesty do Minsku, kterou plánuji na červenec, dát najevo tamním úřadům jasný signál, že pokud Bělorusko myslí obnovení vztahů s Evropskou unií vážně, je potřeba v řadě oblastí, které jsou klíčem k demokratizaci Běloruska, učinit pokrok.
Jednou z těchto oblastí je volební legislativa, která je jednou z nejlépe viditelných zkoušek demokratických norem. V této souvislosti budu naléhat na Minsk, aby i nadále spolupracoval s OBSE na reformě volebního zákona připravovaného pro příští prezidentské volby. Do doby konání těchto voleb bude Komise věnovat zvláštní pozornost dalším klíčovým aspektům demokratizace, zejména svobodě shromažďování, médií, nevládních organizací a občanské společnosti obecně, kde podle dostupných zpráv nedošlo v poslední době k žádnému pokroku.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Velmi vám děkuji za odpověď, ale mám další otázku. Svět na události v Bělorusku reaguje různě. Dne 8. června přijala americká administrativa rozhodnutí prodloužit na další rok finanční sankce proti vysoce postaveným běloruským činitelům včetně prezidenta Alexandra Lukašenka. Mám pocit, že je to reakce na nedemokratické komunální volby v Bělorusku, a chtěla bych slyšet, jak to hodnotíte vy. Také bych se chtěla zeptat, zda má Evropská unie v úmyslu přijmout podobné opatření v reakci na porušování občanských, politických a dalších lidských práv v Bělorusku. Jinými slovy, jaký postoj hodlá Evropská unie zaujmout?
Štefan Füle
člen Komise. - V minulosti jsme vyzkoušeli politiku angažovanosti a vyzkoušeli jsme i politiku izolace. A upřímně řečeno, žádná z těchto politik nefungovala dokonale, a žádné z nich se ani nepodařilo dosáhnout toho, čeho jsme chtěli ve vztahu s Běloruskem docílit. Nyní se tedy snažíme vytvořit základ pro to, co bych nazval kritickou angažovaností. Komise pracuje na společném prozatímním plánu, který bych charakterizoval jako rámec pro dobré i špatné počasí ve vztazích mezi Evropskou unií a Běloruskem. Tento plán poskytuje rámec pro kroky k demokratizaci a postupnému navázání vztahů ze strany Evropské unie. Budeme o něm informovat Evropskou radu a samozřejmě i Evropský parlament a pevně věřím, že to je ta nejvhodnější odpověď na porušování lidských práv, jehož jsme v Bělorusku svědky.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Pane Füle, chtěl bych vám za tyto informace poděkovat, ale musím upozornit na dvě věci. Zaprvé: plánujete navštívit v brzké době Bělorusko; my máme konkrétní dotaz týkající se národnostních menšin. Situace v Bělorusku je taková, že běloruští občané jsou často lidé z velmi různých národnostních skupin. Problém se týká zacházení s běloruskými občany polského původu. Druhou věcí je žádost, aby byl ve všech těchto opatřeních kladen větší důraz na zavedení stipendií pro běloruskou mládež, protože tento krok je v dnešní době nejdůležitější.
Štefan Füle
člen Komise. - Součástí plánu je zaměřit se na kontakt s lidmi, s mladými lidmi a se studenty. Na druhou stranu, v mém programu jednání v Minsku mají velmi důležité místo nejen obecné otázky týkající se porušování lidských práv, ale také konkrétní otázky týkající se menšin. Této problematice věnuji zvláštní pozornost. Setkal jsem se s paní Andżelikou Borysovou a s dalšími představiteli opozice v Bělorusku, s nimiž jsem projednával nejen situaci polské menšiny v Bělorusku, ale také možnosti, jak by jim Komise a Evropská unie mohly pomoci.
Nepovažuji to za izolovaný problém. Nepovažuji to za záležitost hlasování, jak by si to někdo mohl vyložit. Je to rozhodně závažná věc. Během mých rozhovorů v Minsku bude vznesena otázka vztahu mezi úřady a menšinami.
Předmět: Vlivy fiskálních úprav na důvěryhodnost společné evropské měny
Rozsáhlá informační kampaň, kterou zahájila Komise ve všech zemích eurozóny za účelem přijetí eura evropskými vládami a evropskou veřejností, se setkala s uspokojivými výsledky. Dnes, a to především v důsledku hospodářských problémů v těchto zemích doprovázených nekontrolovanými spekulacemi na trhu, je důvěryhodnost eura vážně ohrožena, což podle národních průzkumů vyvolává obavy široké veřejnosti a nejistotu v Evropě. Může Komise poskytnout následující informace:
a) Byl v Evropě proveden zvláštní průzkum veřejného mínění, rozčleněný podle kategorií obyvatelstva?
b) Jaká opatření jsou připravována ke zlepšení obrazu společné měny a její důvěryhodnosti v očích veřejnosti?
c) Bude eurozóna neomezeně pokračovat v přijímání nových členských zemí?
Olli Rehn
člen Komise. - Chtěl bych poděkovat za velmi důležitou otázku, kterou položila paní Kratsa-Tsagaropoulouová, či spíše za soubor otázek, protože image a důvěryhodnost eura jsou záležitostmi, které v tomto závažném okamžiku a v této obtížné době znepokojují všechny Evropany. Euro je nejen měnovým ujednáním, ale je také jádrem politického projektu - ne-li přímo hlavním politickým projektem - Evropské unie. Proto má osud eura, image eura, důvěryhodnost eura významné dopady na celý evropský projekt.
Mám zde pečlivě sestavený návrh odpovědi čítající čtyři strany, o jehož vypracování jsem požádal své kolegy. Jsem v pokušení vám jej celý přečíst, ale to by zabralo takových 12 minut. Jsem však připraven vám jej poskytnout a mohu jej také umístit na své webové stránky. Nejedná se pouze o mediální činnosti a kampaně, ať jsou jakkoli důležité, je to také otázka politik a konkrétních opatření zaměřených na obranu eura před systematickými útoky, kterým muselo euro v poslední době čelit.
Chtěl bych se jen zběžně zmínit o tom, že pravidelně provádíme kvantitativní průzkumy. Ve všech členských státech provádíme pravidelné bleskové průzkumy Eurobarometr, a to v několika různých vlnách. Využíváme každé příležitosti, abychom aktivně informovali o posledních změnách a politických opatřeních přijatých v souvislosti s eurem a hospodářskou a měnovou unií.
Záležitostem, které se týkají široké veřejnosti, se věnujeme na všech dostupných kanálů, jako jsou webové stránky, publikace, otázky a odpovědi, letáky a různé sítě zabývající se vytvářením hospodářské politiky, odbory, organizace zaměstnavatelů atd. Spolu s členskými státy pracujeme na všech frontách s cílem objasnit význam a všechny souvislosti eura.
Nyní přejdu k politikám, které jsou jádrem této záležitosti, a to se týká položky b) otázky, kterou předložila paní Kratsa-Tsagaropoulouová: jaká opatření jsou připravována ke zlepšení obrazu společné měny a její důvěryhodnosti v očích veřejnosti?
K tomu bych chtěl zmínit tři věci. Zaprvé: rozhodli jsme o velmi vysokém finančním limitu s názvem Evropský finanční stabilizační mechanismus a nástroj - téměř 500 miliard eur, který společně se záchranným balíčkem koordinované a podmíněné finanční pomoci pro Řecko pomohl zastavit šířící se oheň finanční nejistoty dříve, než mohl zachvátit celou Evropu. Podnikáme konkrétní kroky pro zajištění finanční stability a eura v Evropě.
Zadruhé: členské státy vyvíjejí obrovské úsilí v oblasti fiskální konsolidace. V Evropě probíhá v podstatě vlna fiskální konsolidace a strukturální reformy za účelem obnovení a posílení důvěry a důvěryhodnosti eura a hospodářské a měnové unie.
Neděláme to však bez pečlivého nastavení. Činíme tak koordinovaně a diferencovaně, tak aby země s malým nebo žádným fiskálním prostorem, jako je Řecko, Španělsko a Portugalsko, musely fiskální konsolidaci urychlit. Mnoho jiných zemí fiskální prostor stále má, a konsolidaci proto nezahájí dříve než příští rok. Je to proto, abychom neutlumili probíhající hospodářské oživení.
Zrovna dnes jsme představili celkem 15 postupů při nadměrném schodku a na základě našeho hodnocení jsou strategie členských států v oblasti fiskální konsolidace v souladu s touto koordinovanou a diferencovanou fiskální strategií pro ukončení krize.
A zatřetí: je naprosto nezbytné posílit hospodářskou správu, aby tak byla posílena důvěryhodnost eura, a v této souvislosti plně spoléhám na vaši podporu při hlasování o usnesení o strategii Evropa 2020 a o posílení hospodářské správy. Potřebujeme vaši podporu, abychom přesvědčili Evropskou radu - přesvědčili členské státy - a zachovali nynější dynamiku umožňující zavést tyto přísnější systémy rozpočtového a hospodářského dohledu a koordinace politik na počátku příštího roku.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Pane předsedající, pane komisaři, velmi vám děkuji za odpověď a za to, že jste nám všem dal možnost připomenout si politiku na podporu jednotné měny a přežití eurozóny.
Podstata mé otázky se týkala spíše způsobu komunikace, který musíme použít, protože občané těmto bezprecedentním technickým záležitostem v hospodářském životě Evropy nerozumějí a nesdílejí je, a existuje tedy riziko, že místo pocitu zajištěné budoucnosti budou mít dojem, že podpora eura je bude něco stát. Tento dojem podněcují i scénáře a hrozby odchodu některých zemí z eurozóny.
Je společnou odpovědností členských států a evropských orgánů, aby podporovaly úspěch eura, avšak veřejné mínění potřebuje podpůrná opatření, která nemají nic společného s finančními úpravami v jednotlivých zemích.
Olli Rehn
člen Komise. - S vaší úvahou souhlasím a myslím si, že je nezbytné, abychom v euru spatřovali klíčový nástroj hospodářské politiky a udržitelného růstu v Evropě a abychom na něj zároveň pohlíželi nejen jako na symbol, ale také jako na záruku Evropanů při budování společného evropského domu. V této souvislosti jsme připravili širokou škálu komunikačních aktivit.
Například v první polovině roku 2010 - vypíchnu jen ty nejdůležitější události - jsme zorganizovali informační kampaň o klíčových výhodách eura v 10 zemích eurozóny: v Německu, Francii, Itálii, Portugalsku, Nizozemsku, Španělsku, Rakousku, Finsku, na Maltě a v Belgii. Uspořádali jsme také Bruselské ekonomické fórum, které bylo věnováno hospodářským a finančním otázkám a které se konalo před dvěma týdny. Byl dohodnut rekordně vysoký počet politických oblastí, více než 1 000, a o této události intenzívně informovala média. Byl to jednoznačný případ, kdy byli osloveni tvůrci veřejného mínění, a prostřednictvím tohoto významného fóra jsme se pokusili dosáhnout multiplikačního efektu. A v tomto seznamu událostí bych mohl pokračovat.
Jsme do těchto činností zapojeni a myslím si, že nejlepších výsledků dosáhneme tím, že budeme mít správné politiky a správný typ kampaní, čímž budeme moci zajistit dobrou informovanost našich občanů.
V mládí jsem absolvoval studia, abych se stal obchodníkem s náhradními díly. Začal jsem ve 12 letech a kariéru jsem ukončil ve 20. Měli jsme vždy velmi jasnou filozofii: nejprve musíte mít produkt, teprve pak jej budete moci dobře nabízet na trhu: potřebujete tedy obojí. Potřebujete solidní produkt, solidní politiky a potřebujete solidní marketingovou kampaň s cílem získat srdce a mysl našich lidí.
Nikolaos Chountis
Pane předsedající, pane komisaři, velmi pečlivě jsem si vyslechl vaši odpověď. Nevím, jestli to dvanáctistránkové memorandum, které jste zmínil, obsahuje odpověď na část otázky mé kolegyně, konkrétně tu část týkající se začlenění nových zemí do eurozóny a vyhlídky této integrace.
Vím, a vy to víte také, že novým členem je Estonsko. Nyní vidíme, že aby tyto země mohly vstoupit do eurozóny, musí zavést velmi tvrdé plány na restrukturalizaci financí s tím výsledkem, že v Estonsku jsou dnes prováděny drastické škrty v platech státních zaměstnanců, nezaměstnanost dosáhla 20 % a nezaměstnanost mladých lidí je několikanásobně vyšší.
Moje otázka zní: je tento obraz předsálí eurozóny atraktivní? Je spolehlivý? Vytváří předpoklady pro další životaschopnost?
Olli Rehn
člen Komise. - Důvodem, proč musí Estonsko zavést rozpočtovou kázeň, není primárně euro, ale skutečnost, že estonské hospodářství čelí velmi vážné finanční krizi, stejně jako my všichni, a že se zastavil hospodářský růst. Hospodářský růst začal vykazovat záporné hodnoty, což znamenalo, že estonské veřejné finance už prostě neměly udržitelný základ.
Úroveň zadlužení v Estonsku je velmi nízká: v tuto chvíli je to 7,2 %, zatímco evropský průměr je 75 %. Tempo růstu však bylo velmi znepokojující, takže z ekonomického hlediska bylo jedině správné zajistit, aby bylo Estonsko schopno nadále provádět politiky orientované na zajištění stability a udržitelnosti veřejných financí. Jednalo se o demokratické rozhodnutí nedávno učiněné estonským parlamentem a tato politika je v Estonsku prováděna poměrně úspěšně.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Pane komisaři, jak víme, nejslabším článkem řetězce týkajícího se eura je Řecko, a trvalo dva měsíce, než byl Řecku poskytnut balíček pomoci. Tato prodleva byla z velké části způsobena Německem, stála nás 100 milionů EUR a nepochybně oslabila i samotné euro. Jaký má Komise na tyto záležitosti názor a jaké kroky podnikne, aby k takovýmto prodlevám v budoucnu nedocházelo?
Olli Rehn
člen Komise. - Nechci se pouštět do žádného obviňování. Můj názor je, že politika a tvorba hospodářské politiky v Evropské unii jsou vždy otázkou politické vůle, ale také uměním možného. Tentokrát bylo v určitém okamžiku možné přijmout tato rozhodnutí, poskytnout Řecku podmíněnou a koordinovanou finanční pomoc, a později vytvořit Evropský finanční stabilizační mechanismus. To vše nyní funguje.
Pokud jde o Řecko, první tranše z EU a MMF v celkové výši 20 miliard EUR byly Řecku zaslány v polovině května. Řecko plní svůj společný plán EU-MMF včas a v souladu s memorandem o porozumění. Nyní je navíc rychle k dispozici také nedávno dohodnutý Evropský finanční stabilizační mechanismus a nástroj, tak aby tento nástroj Společenství, který dosahuje až 60 miliard EUR, mohl využít rozpočtu Unie jako záruky za úvěry pro případné operace. To je nyní v provozu a funguje. Tento nástroj je rychle k dispozici, na základě žádosti a v případě skutečné potřeby.
Do konce tohoto měsíce dojde k ratifikaci 90 % objemu zvláštního nástroj ve výši až 440 miliard EUR dohodnutého na mezivládní úrovni, který je označován také jako Evropský nástroj finanční stability, přičemž 90% ratifikace je kritériem. Za několik týdnu poté bude tento nástroj zprovozněn. To znamená, že máme-li bezprostřední a naléhavou potřebu, prostřednictvím tohoto mechanismu a tohoto nástroje máme i prostředky, jak ji vyřešit.
Na závěr k tomu už jen uvedu, že díky tomu získáme čas, a je nezbytné, abychom se zapojili do velmi důležité kampaně fiskální konsolidace v Evropě, kde poslední dva roky vymazaly 20 let fiskální konsolidace dosažené v posledních dvou desetiletích.
Předmět: Strukturální fondy EU - financování vyloučení
EU jakožto signatář Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením odráží její základní prvky - antidiskriminaci, rovné příležitosti a opatření pro aktivní začleňování - ve své vlastní strategii pro zdravotně postižené.
V březnu 2010 byla Komise zastoupena na konferenci v Bruselu pořádané Evropským sdružením pro život ve společenství, která se zabývala tématem "Financujeme vyloučení ačkoli propagujeme začlenění? Využití finančních prostředků Evropské unie na financování podpory institucionalizace osob se zdravotním postižením."
Komise si je vědoma znepokojení nevládních organizací nad tím, že jsou evropské strukturální fondy využívány k obnově stávajících nebo výstavbě nových dlouhodobých stacionářů pro osoby se zdravotním postižením.
Jelikož existuje podstatná shoda cílů mezi celkovou strategií EU v oblasti zdravotního postižení a danou úmluvou OSN, jaké kroky Komise učiní k vyřešení tohoto problému a k zajištění toho, aby evropské fondy nebyly využívány tímto nevhodným způsobem, ale spíše směřovány na financování projektů zajišťujícím osobám se zdravotním postižením život v komunitě?
Viviane Reding
místopředsedkyně Komise. - Chtěla bych odpovědět na otázku k ústnímu zodpovězení, kterou položila paní McGuinnessová, když řekla, že i když odpovědnost za zajištění a správu ústavní péče spočívá na členských státech, Komise bude velmi intenzivně podporovat právo osob se zdravotním postižením na samostatný život jako alternativu života v ústavech tím, že bude podporovat služby v komunitě.
Komise do konce letošního roku přijme Evropskou strategii v oblasti zdravotního postižení na období 2010-2020, která stanoví jednotný rámec pro provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. K prioritám bude patřit poskytování podpory osobám se zdravotním postižením, která jim umožní žít samostatně, a deinstitucionalizace všech systémů. Důraz bude kladen zejména na potenciální roli strukturálních fondů v této oblasti.
Priority pro využívání strukturálních fondů jsou samozřejmě stanoveny na vnitrostátní a regionální úrovni, ale Komise bude spolupracovat s členskými státy na výměně osvědčených postupů a pokynů týkajících se nejvhodnějších způsobů využití těchto finančních prostředků s cílem podpořit osobní autonomii a právo osob se zdravotním postižením na samostatný život.
Ráda bych se zmínila také o Evropském sociálním fondu jako o nástroji pro odstranění překážek, které osobám se zdravotním postižením brání v tom, aby zapojily do společnosti jako její rovnoprávní členové. Sociální fond může financovat mimo jiné poradenství, školení přizpůsobené specifickým potřebám lidí se zdravotním postižením, rehabilitaci, vytváření pracovních míst v odvětvích, jako je sociální ekonomika, zvláštní pomoc na podporu podnikání osob se zdravotním postižením a osvětovou kampaň pro boj proti diskriminaci. Mimoto může financovat školení a rekvalifikaci pracovníků pro usnadnění přechodu z ústavní péče k využívání komunitních služeb.
Současně s tím je možné použít Evropský fond pro regionální rozvoj, a to na rozvoj sociální infrastruktury na podporu těchto nových služeb.
Komise v této souvislosti vypracovala soubor nástrojů na využití prostředků ze strukturálních fondů s cílem zajistit, aby tyto fondy byly dostupné lidem se zdravotním postižením a aby tyto osoby nebyly diskriminovány. Tento soubor nástrojů je navržen tak, aby umožnil výkonným orgánům, zprostředkujícím subjektům nebo správcům projektů připravovat, provádět, monitorovat a vyhodnocovat programy a projekty financované ze strukturálních fondů.
Seán Kelly
Jménem paní McGuinnessové, která otázku předložila, vám děkuji za upřímnou a vyčerpávající odpověď. Mám jen jednu nebo dvě stručné otázky. Zaprvé: postupuje Komise nějak proti těm, kdo nevyužívají strukturální fondy náležitým způsobem, zvláště v oblasti, kde jednáme o poskytnutí nástrojů pro osoby se zdravotním postižením? Zadruhé: jak brzy - pokud vůbec - můžeme používání těchto praktik v členských státech odstranit?
Viviane Reding
místopředsedkyně Komise. - Pokud dojde obecně ke zneužití prostředků ze strukturálních fondů, může Komise zasáhnout, ale je samozřejmě primární povinností a odpovědností členského státu, aby předložil svůj politický program a vytvořil vlastní systémy sociální ochrany, které se budou vztahovat i na osoby v dlouhodobé ústavní péči. Otázka samozřejmě zní: mohli bychom využít právo veta, pokud by členské státy nadále používaly finance jiným způsobem? Víte, že strukturální fondy jsou využívány na základě systému sdílené odpovědnosti Komise a členských států. Je však na členských státech a jejich regionech, aby programy řídily a prováděly, a to na základě výběru z vhodných programů a projektů.
Nicméně i když nebudeme moci právo veta využít, spolupracujeme již s členskými státy na změně politiky v členských státech. Například s bulharskou vládou máme již dva roky společný přístup, podle kterého vláda nevyužila peníze ve stacionářích, ba naopak se zavázala, že neinvestuje žádné finanční prostředky EU do stávajících stacionářů a že při každé investici do těchto odvětví se bude řídit zásadou deinstitucionalizace.
Ádám Kósa
(HU) Nejprve bych rád poděkoval paní komisařce za odpověď a za její odhodlání zabývat se záležitostmi, které se týkají osob se zdravotním postižením. Mám dvě související otázky. Hlavní problém týkající se využívání strukturálních fondů skutečně nastal a vyskytuje se hlavně ve východní Evropě. V zámcích znárodněných během komunismu byly dříve ubytovány osoby se zdravotním postižením, především s mentálním postižením. Jedním z problémů je to, že peníze ze strukturálních fondů byly vynaloženy na obnovu těchto zámků, přičemž zámky pak byly uzavřeny a lidé se zdravotním postižením byli vystěhováni. Co s těmito budovami bude? Plánuje Komise prověřit tuto záležitost z širší perspektivy, v souvislosti s cestovním ruchem a vytvářením pracovních míst?
Viviane Reding
místopředsedkyně Komise. - Jsem si velmi dobře vědoma toho, že změna režimu znamená také změnu přístupu k pozůstatkům minulé politiky.
Je samozřejmě na vládách, aby rozhodly, jak s institucemi naloží a zda chtějí nemovitosti renovovat a dále je používat k jinému účelu. V souvislosti s deinstitucionalizací směřující k tomu, aby byli lidé se zdravotním postižením začleněni do společnosti a nebyli nadále ponecháni v ústavních zařízeních, mohu říct jen to, že jsme se snažili informovat o těchto aspektech zaměstnance Komise odpovědné za jednání s členskými státy.
Dne 29. dubna 2010 uspořádalo Generální ředitelství pro regionální politiku seminář pro pracovníky Komise nazvaný "Nazvali byste to domovem?", na němž byly představeny nejlepší a nejhorší postupy při využívání fondů EU k odstranění ústavních zařízení dlouhodobé péče. Naši zaměstnanci tak měli možnost si uvědomit, jako postupy používat ve snaze změnit myšlení lidí při styku s úřady v členských státech.
Velmi dobrá byla také součinnost mezi GŘ pro regionální politiku a GŘ pro zaměstnanost týkající se dalších kroků, které bychom mohli podniknout, protože se domníváme, že investice ze Sociálního fondu by měly sloužit občanům žijících v těchto oblastech. Neměly by být využívány pouze k renovaci budov, ale měly by být v daných oblastech použity i k tvorbě pracovních míst a k růstu.
Nikolaos Chountis
(EL) Pane předsedající, pane komisaři, chtěl bych vás upozornit na to, co je podle mého názoru velmi aktuální a specifická záležitost. V mé zemi, v Řecku, a pravděpodobně i v jiných zemích jsou vzhledem k úsporným programům snižovány sociální výdaje a často je zastaveno i poskytování finančních prostředků střediskům a nadacím, které poskytují služby lidem se zdravotním postižením.
Mám před sebou jeden takový příklad z nedávné doby: příklad jednoho střediska poskytujícího služby lidem, především dětem, se zrakovými problémy a dalšími typy postižení. Kvůli nedostatku peněz bylo ponecháno svému osudu padesát dětí. Moje otázka zní: může těchto padesát dětí doufat, že tato nadace bude mít nárok na financování v rámci Evropského sociálního fondu? Co s tím můžeme udělat?
Viviane Reding
místopředsedkyně Komise. - Je naprosto jasné, že v oblasti sociální politiky jsou členské státy odpovědné za zřízení vlastních systémů sociální ochrany, včetně návrhu, financování a kontroly kvality služeb poskytovaných v ústavních zařízeních dlouhodobé péče.
Nemůžeme do postupů vlády zasahovat ani vládu nutit, aby svou politiku změnila. Můžeme pouze přijmout obecná opatření, kterými budeme na vládu naléhat, aby se starala o své občany.
Jednou z věcí, kterou samozřejmě můžeme prostřednictvím Sociálního fondu udělat, je poskytnout zaměstnancům školení a pomoc jim lépe o tyto lidi pečovat, ale základní rozhodnutí o tom, zda mít pečovatelské domy, spočívá na vládách jednotlivých států.
Část druhá
Předmět: Zajištění cílů EU v oblasti životního prostředí
Souhlasí Komise s tím, že nadměrná vnitrostátní jednání v rámci EU a špatná koordinace jejích diplomatických zdrojů ve světě přispěly k tomu, že se nepodařilo zajistit cíle EU jak na konferenci o změnách klimatu UNFCCC v Kodani, tak na zasedání smluvních stran CITES v Dauhá?
Nastíní Komise kroky, jež se chystá přijmout ke zdokonalení svého předběžného plánování a koordinace s cílem zlepšit svůj výkon a zajistit příznivější výsledky na příštích konferencích o životním prostředí?
Janez Potočnik
člen Komise. - Pan Daviesi, svou otázkou upozorňujete na důležitou záležitost týkající se účinnosti diplomacie Evropské unie v mezinárodních jednáních o životním prostředí, a to na pozadí neuspokojivých výsledků jednání v Kodani o změnách klimatu a jednání v Dauhá o obchodu s ohroženými druhy zvířat.
My si samozřejmě musíme z těchto výsledků vzít ponaučení, s přihlédnutím k příslušným ustanovením Lisabonské smlouvy. Chceme-li tedy navrhnout vyvážený soubor závěrů do budoucna, musíme si podle mého názoru uvědomit, že důvody, proč tato jednání skončila s takovými výsledky, jsou různorodé a je třeba je analyzovat individuálně.
Není samozřejmě jednoduché dosáhnout ve 27 členských státech představujících 500 milionů občanů dohody o společném postoji v rámci mezinárodních jednání o složitých záležitostech, které mají přímý dopad na hospodářství a společnost Evropské unie. Nicméně jak v případě CITES, tak i v případě jednání o změně klimatu to však nezabránilo tomu, aby se EU dohodla na společné linii a realizovala celou řadu osvětových a informačních aktivit.
Co se týče konference smluvních stran CITES, postoj EU k mnoha záležitostem byl stanoven více než šest měsíců před jednáním, delegace EU a členských států prováděly po celém světě osvětové a informační činnosti v souvislosti s důležitými návrhy EU týkajícími se žraloků a tygrů a hladce proběhla také interní jednání EU před zahájením i během konání konferencí smluvních stran na tato témata. Já ale plně uznávám, že v případě tuňáka obecného nebyly bohužel tyto podmínky splněny ve stejném rozsahu.
Z obecnějšího hlediska se Komise domnívá, že EU bude schopna jednat efektivněji v rámci CITES, jakmile bude její plnohodnotnou smluvní stranou. Komise se proto bude více snažit přesvědčit třetí země, které tak dosud neučinily, aby ratifikovaly pozměňovací návrh CITES dohodnutý v Gaborone, který Evropské unii umožní připojit se k úmluvě.
Pokud jde o jednání o změně klimatu, interní diskuse EU v souvislosti s jednáním v Kodani nebyla nijak přehnaná a EU výrazně zlepšila koordinaci svých diplomatických zdrojů po celém světě.
Evropská unie před jednáním v Kodani uskutečnila intenzivní program osvětových a informačních činností určený třetím zemím a vypracovala a během jednání v Kodani představila společný postoj ve všech klíčových otázkách. Před jednáním v Kodani použila EU ve více než 40 zemích řadu koordinovaných demarší EU a trojky, uskutečnila řadu společných informačních a osvětových misí trojky a zúčastnila se také nejrůznějších neformálních dvoustranných a vícestranných rozhovorů. Technické vyjednávací týmy EU prodiskutovaly a dále rozvíjely postoje EU při různých dvoustranných návštěvách třetích zemí.
Podíváme-li se nad rámec příkladů jednání v Kodani a v Dauhá, je důležité si uvědomit, že jedním z klíčových cílů Lisabonské smlouvy je posílení hlasu Unie ve světě. Provádění Lisabonské smlouvy významně posílí zastoupení EU navenek v mezinárodních záležitostech týkajících se životního prostředí.
V této oblasti dává smlouva Komisi úkol zajistit zastupování Unie navenek. V případě, že Rada považuje za politicky vhodné, aby se Unie zapojila do jednání o mezinárodních dohodách, smlouva zavazuje Radu, aby Komisi pověřila vedením těchto jednání jménem Unie v záležitostech spadajících do kompetence Unie. Rada může doplnit takové pověření podle směrnic o vyjednávání.
Evropský parlament bude samozřejmě okamžitě a plně zapojen do všech fází tohoto procesu.
Komise v současné době projednává s členskými státy v Radě způsob provádění tohoto rámce. Komise při těchto diskusích velmi dbá na to, aby výsledkem provádění Lisabonské smlouvy bylo posílení jednoty a soudržnosti zastoupení EU ve vícestranných jednáních. Jakýkoli jiný výklad Lisabonské smlouvy prostě ohrožuje a v podstatě i oslabuje postavení EU na mezinárodní scéně, což rozhodně nemělo být účelem Lisabonské smlouvy.
V sázce je budoucnost zapojení a účinnost EU v jednáních na mezinárodní scéně a Komise spoléhá na podporu Evropského parlamentu v této oblasti.
Chris Davies
Komisař i já s cíli bez debat souhlasíme a já podporuji Komisi v boji s Radou, ale když se díváme na konference, jako je CITES, vidím, že Japonci zřejmě chodí s pytlem zlata od jednoho velvyslanectví k druhému. Vy byste to nazval osvětovou činností.
Když už jste tedy zmínil posílení diplomatických schopností Evropské unie, dovolte mi, abych vám položil konkrétní otázku. Jaká jednání jste měli nebo budete mít s Catherine Ashtonovou, na kterých budete projednávat možnost, jak by Služba pro vnější činnost mohla sloužit potřebám Komise jako celku, tak aby byly naplno využívány naše diplomatické schopnosti?
Janez Potočnik
člen Komise. - Odpovídám na vaši konkrétní otázku, kterou jste mi položil: s Catherine Ashtonovou jsem na toto téma neměl žádná jednání. Myslím, že co se týče CITES a zejména tuňáka obecného, je jedna věc naprosto jasná: řadu věcí jsme odhadli špatně - můžu-li to tak říct.
Zaprvé: postoj Komise byl přijat prostě příliš pozdě. Za druhé se domnívám, že diskuse v Radě se konala během posledního zasedání Výboru stálých zástupců, a i kdybych tuto záležitost mohl s Catherine projednat, bylo by už stejně pozdě.
Proto si myslím, že bychom si z těchto událostí měli vzít ponaučení. Jak jste ale správně upozornil, je to jeden z úkolů, na kterém budeme muset spolupracovat, a pro tento účel musíme využít také budoucí - doufejme, že dobře fungující - Službu pro vnější činnost.
Předmět: Zacházení se směsmi endokrinních disruptorů
Studie provedené v Dánsku a Německu prokázaly, že především děti jsou vystavovány koktejlům různých chemikálií, ponejvíce pak endokrinním disruptorům, jako jsou změkčovadla na bázi ftalátů. Důsledkem těchto vědeckých poznatků je skutečnost, že postup povolování jednotlivých endokrinních disruptorů podle nařízení REACH, který je založen na předpokladu, že koncentrace jednotlivých chemikálií jsou velmi nízké a bez nepříznivých účinků, proto již není ani bezpečný ani efektivní, protože tyto chemikálie spolu vytvářejí nebezpečné směsi.
Jak hodlá Komise ošetřit tuto mezeru v ustanoveních nařízení REACH, aby zajistila, že endokrinní disruptory nebudou povolovány na základě mylného předpokladu, že lidé jsou vždy vystaveni působení jen jedné chemikálie?
Předmět: Opatření EU v souvislosti s chemickými látkami, které způsobují endokrinní poruchy (EDC)
Akční strategie EU v oblasti chemických látek způsobujících hormonální poruchy byla přijata před více než 10 lety, a to zejména v důsledku zprávy Evropského parlamentu z vlastního podnětu z roku 1997. Věda od té doby stále jasněji prokazuje souvislost mezi některými látkami narušujícími endokrinní systém a rakovinou, nižší plodností a možnými dopady na chování a vývoj. Avšak přes různá politická prohlášení na podporu akčního plánu EU v oblasti látek EDC a přes schválení prioritního seznamu látek, které způsobují endokrinní poruchy, EU dosud nepřijala žádné praktické opatření k tomu, aby tyto látky odstranila z našeho životního prostředí.
Přijme nyní Komise nějaké opatření, aby využila výsledky výzkumu financovaného z veřejných prostředků a zajistila, že tyto chemické látky, které jsou vysoce rizikové pro lidské zdraví, budou v rámci směrnice REACH řešeny prioritně?
Jaká konkrétní opatření navrhne Komise ve své nadcházející zprávě o provádění strategie EU týkající se látek EDC?
Janez Potočnik
člen Komise. - Komise ví o řadě studií týkajících se kombinovaných účinků různých chemických látek. Zejména na konci roku 2009 zveřejnily dánské úřady výsledky mnoha výzkumů, v nichž byl zkoumán kumulativní dopad různých endokrinních disruptorů na citlivé skupiny, jako jsou malé děti a pracující ženy, jak jste zmínil ve své otázce.
Na základě dánské studie dospěla Rada k závěrům, které přijala v prosinci 2009 a v nichž byla vyzvána Komise, aby přezkoumala, jak jsou ve stávajících právních předpisech EU řešeny kumulativní účinky různých endokrinních disruptorů, a aby se z širšího hlediska zaměřila na obecný problém, jak se s kumulativními účinky těchto druhů chemických látek vypořádat.
Pokud jde o obecnou otázku kumulativních účinků chemických látek, Komise nedávno poskytla prostřednictvím internetu zprávu o současné situaci v oblasti toxicity směsí, která byla výsledkem dvouletého výzkumu financovaného GŘ pro životní prostředí.
Komise se nyní účastní konzultací o této zprávě se zúčastněnými subjekty a podala také oficiální žádost týkající se toxicity směsí Vědeckému výboru pro zdravotní a environmentální rizika, Vědeckému výboru pro vznikající a nově zjištěná zdravotní rizika a Vědeckému výbor pro spotřební zboží.
Na základě výzkumu a souvisejícího procesu konzultací dokončí Komise nejpozději do začátku roku 2012 zprávu, v níž bude posouzeno, zda a do jaké míry relevantní stávající právní předpisy Společenství, včetně nařízení REACH, adekvátně řeší rizika spojená s působením řady chemických látek pocházejících z různých zdrojů a cest, a na základě toho pak posoudí případné vhodné úpravy, pokyny a metody hodnocení.
Od roku 1999, kdy byla zahájena strategie Společenství v oblasti endokrinních disruptorů, jsme prostřednictvím rozpočtu Společenství pro oblast výzkumu vynaložili obrovské investice zaměřené na rozšíření našich poznatků o tom, jakými mechanismy ovlivňují chemické látky fungování endokrinních systémů. Během stejného období jsme do dvou klíčových právních předpisů týkajících se chemických látek, a to do nařízení REACH a do nařízení o přípravcích na ochranu rostlin, zahrnuli konkrétní opatření k řešení endokrinních disruptorů. Komise se také aktivně podílela na mezinárodních iniciativách zaměřených na rozvoj metod testování a testovacích strategií umožňujících identifikaci endokrinních disruptorů.
V neposlední řadě Komise nedávno zahájila rozsáhlou studii s cílem sloučit všechny nejnovější vědecké informace a vypracovat doporučení týkající se strategií testování a kritérií pro identifikaci látek s vlastnostmi endokrinních disruptorů. Studie bude dokončena do druhé poloviny příštího roku. Výsledky této studie budou zohledněny při revizi stávající strategie Společenství v oblasti endokrinních disruptorů a studie poskytne podkladové informace pro provádění stávajících právních předpisů EU, čímž mám na mysli jak nařízení o přípravcích na ochranu rostlin, tak i nařízení REACH.
Takže celkově vzato si je Komise vědoma závažnosti otázek, které jste oba zmínili, a intenzivně pracuje na tom, aby byly co nejúčinněji vyřešeny. Není to snadné, protože poznatků stále nemáme dostatek, ale jedná se bezesporu o složitý problém, který si zaslouží, abychom mu i v budoucnu věnovali maximální pozornost.
Dan Jørgensen
(DA) Pane komisaři, říkáte, že v roce 2012 předložíte zprávu, ve které dojdete k závěru, zda existují důvody pro revizi právních předpisů kvůli tomu, že v nich není zohledněn koktejlový efekt chemických látek. V tomto ohledu vám mohu ušetřit námahu, protože jsme již nyní schopni potvrdit, že tomu tak je. Právní předpisy neberou koktejlový efekt v úvahu. Ti z nás, kteří pracovali na nařízení REACH a kteří tuto směrnici znají do nejmenších podrobností - a já vím, že vy k nim patříte - až moc dobře vědí, že prostě nebyl zohledněn koktejlový efekt související s nejnebezpečnějšími látkami: s karcinogenními látkami a s endokrinními disruptory. Nařízení REACH mimoto vychází ze dvou základních zásad: zásady předběžné opatrnosti a zásady ochrany nejzranitelnějších spotřebitelů na trhu, jinými slovy - mimo jiné - dětí a těhotných žen. Takže neměla by Komise nyní předložit návrhy na revizi nařízení REACH a možná i jiných právních předpisů a stanovit, že v povolovacím procesu je třeba zohlednit koktejlový efekt pomocí principu substituce?
Janez Potočnik
člen Komise. - Jak jsem již řekl, skutečným problémem v této oblasti je nedostatek spolehlivých vědeckých poznatků a fakt. Správně jste zmínil zásadu předběžné opatrnosti. Jsme rovněž vázáni smlouvou dodržovat preventivní opatření v oblasti životního prostředí, ale přesto bych rád získal co nejvíce údajů a založil návrhy v maximální možné míře na spolehlivých vědeckých poznatcích.
Od roku 1999, kdy jsme začali tento přístup používat, jsme ve Společenství provedli již 84 studií, na které byly vynaloženy přibližně dva miliony. Když jsem však o tom včera hovořil se svými kolegy, abych získal hrubou představu o souvisejících podrobnostech, podstatou těchto diskusí bylo z jejich strany toto: pro stanovení velmi konkrétních opatření nám stále chybí další poznatky. Určitě vás ale mohu ujistit, že se tím budu v budoucnu intenzivně zabývat.
Fiona Hall
Děkuji vám za odpověď, pane komisaři, cítím ale velkou frustraci, protože touto záležitostí se zabýváme již 13 let - 84 studií během 13 let. Jsou některé části populace, zejména nenarozené děti, které jsou na tyto chemické látky mimořádně citlivé, a jak se ukázalo, změny jsou nevratné, takže v důsledku toho byly zmařeny životy lidí ještě před jejich narozením.
Vzhledem k tomu, co jste řekl o zásadě předběžné opatrnosti, co brání Komisi v tom, aby alespoň předložila názvy chemických látek, které by měly být na seznamu uvedeného v nařízení REACH, čímž by pokročila směrem k zákazu těchto látek?
Janez Potočnik
člen Komise. - Mohl bych v podstatě zopakovat svou předchozí odpověď. Faktem je, že když hovoříme o zásadě předběžné opatrnosti, je podle mého názoru nesmírně důležité, jak o ní uvažujeme a co touto zásadou vlastně myslíme. Chtěl bych získat více informací. Výzkum, který jsme zahájili, není výzkumem, jehož prostřednictvím bychom chtěli shromáždit poznatky, které jsme postupně získali v rámci výzkumných programů EU. Jeho cílem je získat přehled o všem, co se děje ve světě - všechny poznatky na celém světě. Takový byl záměr, ale vaši frustraci plně chápu. Jak víte, zabývám se touto oblastí půl roku, a určitě podrobně projdu všechno, co jste si zdůraznila, a pokusím se zjistit, jak tuto záležitost můžeme v budoucnu co nejlépe vyřešit.
Lena Ek
Pane předsedající, stávající nařízení EU o materiálech přicházejících do styku s potravinami stále povolují poměrně vysoké úrovně bisfenolu A. V důsledku toho existuje riziko, že by tato látka mohla přejít do potravin nebo - v rámci širšího užívání spotřebiteli, kdy by byli této látce vystaveni denně - by mohla přejít také do těla spotřebitelů.
Jak budou zohledněny výsledky stanoviska Evropského úřadu pro bezpečnost potravin o bisfenolu A plánovaného na konec května 2010 - myslím, že bylo nyní předloženo - v budoucích opatřeních týkajících se bisfenolu A přijatých na základě nařízení REACH? Myslím teď na naše děti, naše lahve a tak dále.
Janez Potočnik
člen Komise. - Tak jak přihlížíme ke všem dosavadním vědeckým poznatkům, které průběžně získáváme, budeme důsledně přihlížet i k jakýmkoli novým poznatkům, kdykoli budeme připravovat politická opatření nebo vysvětlovat, jak bychom měli některé věci zapracovat do stávajících právních předpisů, které máme v současné době k dispozici.
Takže bychom měli jednoduše, krok za krokem zvýšit kvalitu poznatků, které nyní máme, což v této oblasti chybí. Jde o závažný problém, a když tyto poznatky získáme, mohu vás ujistit, že budeme jednat.
Předmět: Provádění směrnice o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik
Může Komise poskytnout aktuální informace o provádění směrnice o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik (2007/60/ES) se zvláštním ohledem na Irsko?
Janez Potočnik
člen Komise. - Pane Kelly, směrnice o záplavách byla přijata v roce 2007 a nyní naplno běží proces jejího provádění. Záplavy v minulém měsíci nám připomněly, jak vážné mohou mít důsledky a jak důležité je řízení povodňových rizik, které je zaměřeno na prevenci, připravenost a ochranu.
Směrnice o záplavách zavazuje všechny členské státy, aby vypracovaly komplexní plány na snížení povodňových rizik. Důležitým aspektem této směrnice je povinnost konzultovat tyto plány s veřejností a zúčastněnými stranami a spolupracovat s členskými státy na přeshraničních vodních cestách. První dvě lhůty pro provedení této směrnice již vypršely.
Zaprvé mělo být do listopadu 2009 dokončeno provedení této směrnice ve vnitrostátním právu. K dnešnímu dni splnilo tento termín 12 členských států. Deset členských států o stavu prováděcí směrnice dosud neinformovalo a pět členských států oznámilo pouze částečné provedení směrnice. V případech, kdy termín nebyl dodržen, Komise požaduje řešení této situace.
Co se týče oznámení členských států Komisi o administrativních ujednáních, lhůta končí dnem 26. června tohoto roku. Oznámení poskytlo dvacet tři členských států včetně Irska. Komise nyní prověřuje, zda jsou všechny relevantní informace o odpovědných orgánech a geografickém pokrytí řídicích jednotek v souladu se směrnicí. Do hlavních termínů provádění je stále ještě trocha času.
Členské státy v celé Evropské unii pracují na následujících krocích: zaprvé provést v roce 2011 předběžné posouzení povodňových rizik a identifikovat oblasti s potenciálními významnými povodňovými riziky; zadruhé vypracovat do roku 2013 podrobné mapy oblastí povodňového nebezpečí a mapy oblastí povodňových rizik a zatřetí vypracovat v roce 2015 první plány řízení povodňových rizik. Než budou tyto plány přijaty, musí být projednány s veřejností a zúčastněnými stranami.
Pokud jde o Irsko, máme za to, že realizace probíhá dobře, a nemáme důvod se domnívat, že Irsko je s prováděním směrnice pozadu. Irsko informovalo o provedení směrnice v právních předpisech a také o administrativních opatřeních. Vítáme dále skutečnost, že Irsko má již za sebou pilotní případy v povodí řeky Dodder v dublinské oblasti a také v povodí řeky Lee na jihu Irska, kde byl vypracován návrh plánu řízení povodňových rizik v povodí a předložen ke konzultaci s veřejností.
Irsko hraje rovněž aktivní roli na evropské úrovni v rámci podpory výměny cenných informací mezi členskými státy na různá témata související s prováděním této směrnice, jako je například otázka, jak se vypořádat s bleskem a povodněmi způsobenými dešti, dále mapování výskytu povodní a rozvoj plánu řízení povodňových rizik.
Seán Kelly
Respektuji ostatní, a proto budu stručný. Zaprvé vám, pane komisaři, děkuji za velmi podrobnou a vyčerpávající odpověď, které si hluboce cením. Mám jen jedno doplnění. V případě, že země nebudou plnit termíny, neuvažuje Komise, že by v případě povodní v budoucnu - nebo v minulosti, protože v tuto chvíli máme jednu žádost týkající se povodní - byl k dispozici Fond solidarity?
Gay Mitchell
Zaregistroval jsem, co bylo řečeno o výměně informací, zejména v souvislosti s náhlými záplavami. Shodou okolností žiji v blízkosti řeky Dodder v Dublinu a i relativně malé řeky mohou během poměrně krátké doby napáchat ve městech strašné škody.
Chtěl bych požádat, aby byla vypracována příručka, která by zahrnovala takové věci, jako je například povinnost odstranit nečistoty ze stavidel, aby stavidla nebyla blokována sutí, protože to způsobuje tento druh poškození. Pokud bude taková příručka existovat, místní úřady by ji měly skutečně používat, a mohla by obsahovat i osvědčené postupy, které bychom používali v celé Evropské unii. Budu podporovat, aby byla taková příručka vznikla.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Z hlediska protipovodňové prevence a řízení povodňových rizik je potřeba, aby byly záležitosti Evropské unie týkající se řek řešeny na nadnárodní úrovni a doprovázeny obrovskými investicemi.
Chtěla bych se zeptat Komise, zda zvažuje vypracování společné politiky týkající se vnitrozemských vod, podobně jako existuje společná námořní politika, která se bude integrovaným způsobem zabývat územním plánováním, ochranou životního prostředí, ochranou mořského prostředí, námořní dopravou a rozvojem oblastí hraničících s vnitrozemskými vodami nebo rozvojem pobřežních oblastí.
Jim Higgins
(GA) Pane předsedající, záplavy, k nimž došlo v létě, napáchaly v Irsku velké škody, zejména na infrastruktuře, obchodech a bydlení. Celková škoda činila téměř 1 miliardu EUR.
Nemůžeme však veškerou vinu svalovat na dešťové srážky. Největším problémem v Irsku bylo to, že nebyly udržovány vodní cesty. Vodní směrnice je velmi důležitou směrnicí. Podobně byla velká škoda způsobena - a stále je působena - volně žijícím živočichům, zejména vzácným ptákům, protože nebyla provedena ani směrnice o ptácích.
Janez Potočnik
člen Komise. - Zaprvé: mnozí z vás zmínili financování. Existují dvě možnosti: jednou z nich je prevence, kdy bychom se měli spoléhat na Fond soudržnosti, druhá možnost se týká finančních prostředků na evropské úrovni - iniciativy Interreg a všech souvisejících činností.
Když dojde ke katastrofě, existuje určitě ještě další možnost, o které se zmínil pan poslanec, a tou je Evropský fond solidarity. Fond solidarity Evropské unie má velmi jasné instrukce týkající se jeho provádění a povahy škody. V případě žádosti Irska o prostředky z Fondu solidarity byla způsobená škoda nižší, než je stanovený práh, nicméně Komise tuto žádost právě posuzuje.
Pokud je výše škody nižší než standardní prahové hodnoty pro uvolnění prostředků z Fondu solidarity ve výši 0,6 %, musí být splněna specifická kritéria pro mimořádné uvolnění financí. Pokud budou tato kritéria v daném případě splněna, pak lze poskytnutí pomoci zaručit. Nicméně neměli bychom slučovat dvě věci - účel jednoho a účel druhého.
Souhlasím také se sdílením osvědčených postupů, které bylo zmíněno - myslím, že je důležité, aby byly náležitě a správně vypracovány plány. Pokud jde o přeshraniční efekt, velice tuto záležitost v rámcové směrnici o vodě podporujeme. V rámci přístupu z hlediska povodí je na události pohlíženo v přeshraničním měřítku a je vytvářen určitý druh vazby, která vyžaduje, aby členské státy vzájemně spolupracovaly. To je po členských státech požadováno, je v podstatě jejich povinností, aby při přípravě přeshraničních řešení spolupracovaly.
Na závěr bych chtěl zmínit, že v roce 2012 chceme vytvořit plán týkající se vod a vodního hospodářství. V rámci tohoto plánu se chceme zabývat třemi tématy. Jedním z těchto témat, kterým budeme věnovat pozornost, budou sucha.
Předmět: Přezkum směrnice o posuzování dopadu na životní prostředí (85/337/EHS)
Čas od času slýcháme o problémech, které se objevují při plánování a realizaci rozsáhlých projektů v oblasti infrastruktury, a to zejména v energetickém odvětví. Většina těchto problémů je způsobována nedostatečnou transparentností a nestranností při posuzování jejich dopadu na životní prostředí. Jak vyplývá z nedávné zprávy Komise, ve stávajících právních předpisech (směrnice 85/337/EHS) není zakotvena skutečná nezávislost těchto posuzování. Předložena byla dvě hlavní řešení tohoto problému: zaprvé, užší zapojení Komise do postupu pro posuzování dopadu na životní prostředí, a zadruhé, zajištění toho, aby byla tato posuzování financována ze zdrojů, které jsou nezávislé na projektantovi, jenž posuzovaný projekt předkládá.
Kdy hodlá Komise předložit revidované znění směrnice o posuzování dopadu na životní prostředí? Jakou možnost Komise nejspíše zvolí, aby zaručila, že budou posuzování dopadu na životní prostředí nezávislá?
Janez Potočnik
člen Komise. - Je pravda, že na základě směrnice o posuzování dopadu na životní prostředí (EIA) leží odpovědnost za shromažďování potřebných informací o životním prostředí a jejich předložení orgánům veřejné moci na projektantovi. To však nevede k tomu, že bude proces posouzení dopadu na životní prostředí neprůhledný a neúplný, protože směrnice obsahuje několik pojistek, které zajišťují transparentní a objektivní posouzení projektů v oblasti životního prostředí.
Tyto pojistky spočívají jednak v tom, že existuje seznam minimálního množství informací, které musí být zahrnuty do zprávy o posouzení dopadů na životní prostředí, jejíž vypracování je na základě směrnice EIA povinné. Dále tyto pojistky spočívají v konzultacích s příslušnými orgány odpovědnými za ochranu životního prostředí a s veřejností. Všechny informace poskytnuté projektantem musí být zpřístupněny orgánům odpovědným za ochranu životního prostředí a veřejnosti, s nimiž je projektant musí projednat.
Než je přijato konečné rozhodnutí, může být v každé fázi konzultací zpochybněna správnost informací. To znamená, že příslušné orgány životního prostředí mohou využít prostředky a zdroje, které mají k dispozici, a provést řádné posouzení předložených informací, zatímco nevládní organizace nebo zúčastněné subjekty mohou - a velmi často tak činí - zpochybnit na základě poskytnutých údajů celé posouzení, pokud tyto údaje neodrážejí skutečnou situaci nebo očividně nejsou v souladu s požadavky ustanovení směrnice EIA. Konečné rozhodnutí o udělení či zamítnutí povolení pro projekt musí zohlednit výsledky konzultací a získané informace a musí obsahovat hlavní důvody, o něž se opírá. To vše musí být také k dispozici veřejnosti.
Mám-li být ale upřímný, vaše otázka je velmi důležitá. Po více než 20 letech provádění směrnice EIA jsme identifikovali oblasti, které je potřeba zlepšit, a dospěli jsme k závěru, že by směrnice měla být přezkoumána. Mým cílem je představit nové znění, který dále zlepší ochranu životního prostředí, zohlední výzvy v oblasti změny klimatu, energetiky a biologické rozmanitosti, text, v němž bude zapracována judikatura Evropského soudního dvora a který v maximální možné míře harmonizuje a zjednoduší stávající postupy.
V této souvislosti bude v centru pozornosti celková kvalita posouzení životního prostředí, kde určitě existuje prostor pro zlepšení. Na jedné straně by bylo možné zlepšit kontrolu kvality dokumentace EIA předkládané projektantem. Na druhé straně by mohla být posílena i kvalita samotného procesu posuzování podle směrnice EIA.
Moji spolupracovníci již začali na revizi směrnice EIA pracovat. Do konce června budou zahájeny rozsáhlé konzultace s veřejností a zúčastněnými subjekty. I vás samozřejmě vyzýváme, abyste se do konzultací zapojili a vyjádřili svůj názor.
Jakmile budeme mít k dispozici všechny relevantní údaje a informace, určí Komise vhodné politické varianty změny směrnice EIA, včetně toho, jak zajistit nezávislost posuzování dopadů na životní prostředí. Každý návrh Komise bude muset být posouzen z hlediska jeho dopadu na legislativu. Zatím nejsem schopen sdělit vám datum, kdy Komise návrh předloží, ale rozhodně chci, aby se tak stalo během mého mandátu, lépe dříve než později, i když do té doby je samozřejmě potřeba vykonat ještě docela dost práce.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Tento problém je pro členské státy důležitý, a to z hlediska projektů, které jsou v členských státech prováděny na místní úrovni, a také z hlediska mezinárodních projektů, jejichž příkladem by asi mohly být projekty energetické infrastruktury, jako je projekt Nordstream v Baltském moři. Jak jste uvedl, společnost má právo se jich účastnit a provozovatelé by měli brát zájmy společnosti v úvahu, ale zohledněny jaksi nebyly už jen informace od nezávislých vědeckých pracovníků. Právě proto dnes diskutujeme o potřebě vytvoření nezávislého mechanismu posuzování dopadu a chtěla bych se zeptat, zda si myslíte, že by Evropská komise mohla regulovat vnitrostátní právo členských států v této oblasti, nebo - za předpokladu, že se jedná o mezinárodní projekt - zda by do takových záležitostí mohla zasahovat i samotná Evropská komise?
Janez Potočnik
člen Komise. - V zásadě opět míříte správným směrem. Nemá-li projekt nebo investice přeshraniční dopad, pak je docela jasné, jak by se mělo postupovat. V sázce je tady očividně subsidiarita a já k tomu nemám co dodat.
Pokud je tento proces transparentní, pokud může mít každý svůj názor - což bylo mimochodem cílem změn směrnice o posuzování dopadu provedených v minulosti a v roce 2003 to bylo uvedeno do souladu s Aarhuskou úmluvou, která by právě toto měla stanovit - pak by tento proces měl vést k tomu, co jste zmínila.
Vše je trochu komplikovanější, začneme-li mluvit o přeshraničním dopadu. V souvislosti s přeshraničními dopady směrnice v současné době požaduje, aby proběhla jednání nebo lepší výměna informací s dotčenými stranami. K tomu by mělo dojít již v rámci úmluvy EPSA, ale pokud jde o případy v rámci členských států Evropské unie, pak samozřejmě platí směrnice EIA.
Mám-li být upřímný, Komise v tomto ohledu zastává víceméně procesní roli. Musíme zajistit, aby byly zohledněny všechny nezbytné postupy, které by v ideálním případě měly vést k nezávislému posouzení dopadů, které provede přímo projektant a v případě potřeby jej ověří a zkontrolují orgány členských států. Toto vše zaručujeme. Měli bychom vědět, že začleněním koncepce EIA jsme do této oblasti vnesli dvě důležité věci.
Jednou z nich je to, že se při vynakládání jakýchkoli investic pečlivě zvažuje dopad na životní prostředí, a za druhé, že ve všech případech probíhají veřejné konzultace, tak aby bylo vše transparentní. Nicméně míříte správným směrem. Myslím, že tato otázka, respektive to, co nepřímo vyjadřují vaše úvahy, je jednou ze záležitostí, které je podle mého názoru v budoucnu potřeba řešit v rámci revize směrnice EIA. Nemohu vám ale odpovědět hned, jakým směrem se vydáme. Diskuse nyní začínají a já se všemi těmito věcmi budu určitě zabývat.
Marian Harkin
Pane předsedající, budu velmi stručná. Chci se jen zeptat, proč jste se rozhodl položit pět otázek jednomu komisaři a pouze jednu otázku jinému komisaři.
Máte pro to nějaký důvod? Legitimní postup, který očekáváme, je, že každému komisaři budou položeny dvě až tři otázky. Chci jen vědět, jaký jste k tomu měl důvod.
Předsedající
Otázky byly v tomto pořadí předloženy.
Sarah Ludford
A co pan komisař Dalli? O něj jsme úplně přišli? Zdá se, že doba vyhrazená pro otázky není moc dobře řízena, když jste úplně vypustil jednoho komisaře.
Předsedající
Vlastně dva komisaře.
Malcolm Harbour
Pane předsedající, chtěl bych, abyste o tom informoval předsednictvo, a hovořím teď jako předseda Výboru pro vnitřní trh, protože dva z hlavních komisařů pro můj výbor neměli dnes večer možnost reagovat na otázky členů mého výboru ani dalších tazatelů.
Pokud jste již na začátku tohoto zasedání věděl, o čemž není pochyb, a věděli to i pracovníci sekretariátu tohoto zasedání, že doba zasedání bude omezená, bylo v prvé řadě naprosto zbytečné brát ty dvě otázky na začátku, které nebyly přiděleny žádnému z komisařů. Poslanci této sněmovny pokládají otázky právě komisařům, protože jsou tady, a tyto dvě otázky proto mohly být rovnou ponechány stranou. Pokud by taková situace nastala znovu, navrhuji, abychom v jednacím řádu provedli příslušnou změnu.
Zadruhé bylo docela jasné, kolik času máme k dispozici, a v takovém případě jste měl otázky rozdělit mezi tři komisaře, kteří si dali tu práci a byli tak zdvořilí, aby se sem dostavili. Je ostudné, že tento Parlament ignoruje skutečnost, že sem přijedou dva komisaři a nedostanou možnost hovořit. Takže jako předseda výboru trvám na tom, abyste jako předsedající tohoto zasedání informoval o všech detailech předsednictvo a vyjádřil naši velkou nelibost nad nedostatečnou organizací tohoto zasedání.
Předsedající
V každé sněmovně na světě se stává, že je doba vyhrazená pro otázky vyčerpána dříve, než jsou zodpovězeny všechny otázky. Tak tomu bylo i dnes večer. To se stává opravdu pokaždé.
Georgios Papastamkos
(EL) Pane předsedající, také já bych chtěl poznamenat, že vyhrazený čas nebyl rozdělen rozumně. Měl jsem ve stejnou dobu jednání a také hlasování ve Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, ale z jednání výboru i z hlasování jsem odešel, abych se zúčastnil této doby parlamentní kontroly. Vy jste dobu pro otázky evidentně nerozdělil mezi účastníky parlamentní kontroly správně. Připustil jste, aby byly podle potřeby pokládány doplňující otázky. Myslím si, že musíme dát komisařům a panu Barnierovi najevo náš respekt. To je dáno parlamentním řádem. Říkám vám to, pane předsedající, protože si vás osobně velmi vážím. Pocházíte ze země, v níž se zrodila moderní parlamentní demokracie. Nicméně parlamentní demokracie má řád a pravidla a zásady. Je mi opravdu líto, k čemu dnes večer došlo. Nikoho to nectí: nectí to Parlament, nectí to ani předsednictvo, pane předsedající.
Předsedající
Vlastně jsme pozdě začali, protože nebyli přítomni někteří komisaři a poslanci. To je jeden z důvodů, proč se tak stalo.
Bernd Posselt
(DE) Pane předsedající, zúčastnil jsem se každé doby vyhrazené pro otázky od roku 1994, ale nikdy jsem neviděl skandál tohoto rozsahu. Správný postup je takový, že pokud omezíte řečnickou dobu, musíte ji omezit všem komisařům.
První otázku jsem dal panu komisaři Dallimu, takže jsem si byl jistý, že řada přijde i na mne. Jak tady mluvíme, předseda José Barroso hovoří s mou skupinou, a já jsem před tři čtvrtě hodinou tu diskusi opustil a od té doby tady 45 minut sedím a čekám, až na mně přijde řada. Rád bych zdůraznil, že jste mne měl informovat, k čemu došlo. Musím opravdu říct, že nesouhlasím s tímto postupem, a žádám, abyste už nezkracoval dobu vyhrazenou pro otázky. Je to v Parlamentu to nejdůležitější. Nejsme hlasovacím zařízením mocipánů! Každý jednotlivý člen parlamentu má právo zúčastnit se doby vyhrazené pro otázky, je to základní právo, které jsme si vypůjčili zejména z britského parlamentního systému.
Předsedající
Jak jsem řekl, ve všech sněmovnách, ve všech zemích se stává, že doba vyhrazená pro otázky skončí dříve, než jsou všechny otázky zodpovězeny - a to se stalo i nám. Přejdu k poslední otázce.
Předmět: Směrnice o ptácích a přírodních stanovištích
Směrnice o ptácích (79/409/EHS) a směrnice o přírodních stanovištích (92/43/EHS) jsou pod neustálým tlakem. Tvrdit, že stojí v cestě hospodářskému rozvoji, patří k bontonu. Příklad antverpského přístavu však svědčí o opaku. Téměř celá oblast přístavu je označena jako "zvláště chráněná oblast" podle směrnice o ptácích, přesto tu jsou ochrana a rozvoj přírody úzce propojeny s hospodářským rozvojem, jak se nedávno mohl osobně přesvědčit člen Komise. Vzhledem k tlaku, který je vyvíjen za účelem zmírnění těchto směrnic, bych se v tomto roce biologické rozmanitosti komisaře ráda zeptala, co si myslí o směrnicích o ptácích a přírodních stanovištích:
Souhlasí komisař s předsedou Barrosem, který v dopise určeném předsedovi vlády Balkenendemu uvedl, že není třeba revize uvedených směrnic, ale naopak stability v příslušném právním rámci, a že tyto směrnice ponechávají dostatek prostoru pro hospodářský rozvoj?
Janez Potočnik
člen Komise. - Směrnice EU o ptácích a přírodních stanovištích ve své současné podobě poskytují potřebnou flexibilitu, aby zajistily slučitelnost ochrany přírody s hospodářským rozvojem. Komise se nedomnívá, že by bylo opodstatněné provést přezkum, a to z těchto důvodů:
Unijní charakter právních předpisů stanovuje globální model ochrany přírody - řízený na základě vědy, právně vymahatelný a založený na ekosystémech jako základních jednotkách. Síť Natura je jednou z nejvyspělejších, nejrozsáhlejších a nejpružnějších systémů ochrany přírody na světě. Je jedním z největších úspěchů Evropské unie v oblasti životního prostředí.
Během nynějšího funkčního období Komise je biologická rozmanitost naší klíčovou prioritou v oblasti životního prostředí. Rada v březnu tohoto roku znovu potvrdila, že chráněné oblasti a ekologické sítě jsou základním kamenem naší snahy o zachování biodiverzity, a zdůraznila potřebu plně provést směrnice o ptácích a přírodních stanovištích a co nejrychleji dokončit síť Natura 2000.
Jsme teď v rozhodující fázi provádění právních předpisů. Proces určování lokalit sítě Natura 2000 se v celé Evropě chýlí ke konci a prioritou je nyní zajistit, aby síť Natura 2000 byla účinně řízena a aby byly náležitě zajištěny její zdroje tak, aby mohla splnit své cíle.
Směrnice EU o přírodních stanovištích je jedinečným a flexibilním nástrojem, který umožňuje, aby byly projekty v oblasti zemědělství, rybolovu, lesnictví, myslivosti a dokonce i velké rozvojové projekty prováděny způsobem, který neničí ekologické hodnoty našeho přírodního dědictví. Stanoviště sítě Natura nejsou oblastmi, kam by byl vstup zakázán a v nichž by musela být vyloučena jakákoli lidská činnost a hospodářský rozvoj. Většina stanovišť jsou životaplné oblasti v krajině, které byly po mnoho let formovány zásahy lidí. Určování stanovišť sítě Natura neznamená, že je potřeba v daném místě zmrazit hospodářskou činnost. Naopak existuje mnoho příkladů, jako je přístav Antverpy, který jsem nedávno navštívil - a vy jste jej ve své otázce zmínila také, kde nadále úspěšně pokračuje hospodářský vývoj ruku v ruce s ochranou přírody. Klíčem k úspěchu v tomto ohledu je správné provádění ustanovení směrnic o přírodě, včasná integrace záležitostí týkajících se životního prostředí do procesu plánování a rozsáhlá informovanost a zapojení všech zúčastněných stran do celého procesu.
Závěrem bych chtěl říct, že vzhledem k tomu, že jsme nesplnili politický cíl zastavit v roce 2010 pokles biologické rozmanitosti, budeme muset posoudit důvody, proč se nám to nepodařilo. V této souvislosti budeme muset také podrobně vyhodnotit, zda jsou účinně prováděny stávající právní předpisy v oblasti zajištění ochrany biologické rozmanitosti, a budeme se muset zamyslet nad tím, co by bylo potřeba případně zlepšit.
Kathleen Van Brempt
Budu velmi stručná. Přesně takovou odpověď jsem chtěla slyšet. Myslím, že všechny ekologické organizace i mnoho hospodářských hráčů na trhu, kteří se domnívají, že se jedná o velmi dobrou směrnici, si ji s potěšením vyslechnou.
Předsedající
Na otázky, které nebyly pro nedostatek času zodpovězeny, bude odpovězeno písemnou formou (viz příloha).
Tímto končí doba vyhrazená pro otázky k ústnímu zodpovězení.
(Zasedání bylo přerušeno v 20:35 a obnoveno v 21:00)
