Plățile transfrontaliere în Comunitate - Activitatea instituţiilor emitente de monedă electronică (dezbatere)
Preşedinta
Următorul punct pe ordinea de zi este dezbaterea comună privind:
raportul prezentat de dna Starkevičiūtė, în numele Comisiei pentru afaceri economice şi monetare, referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind plăţile transfrontaliere în Comunitate - C6-0352/2008 -, şi
- raportul prezentat de dl Purvis, în numele Comisiei pentru afaceri economice şi monetare, referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind iniţierea, exercitarea şi supravegherea prudenţială a activităţii instituţiilor de bani electronici, de modificare a Directivelor 2005/60/CE şi 2006/48/CE şi de abrogare a Directivei 2000/46/CE C60350/2008.
Margarita Starkevičiūtė
raportoare - (LT) În prezent, în condiţiile în care economia Uniunii Europene se confruntă cu o perioadă de recesiune, este foarte important să fie stimulată creşterea economică. Una dintre sursele creşterii economice a Uniunii Europene este extinderea pieţei comune, care este încă foarte fragmentată, în special în domeniul serviciilor financiare. Propunerea care se află în faţa noastră ar trebui să ajute la rezolvarea acestei probleme şi la instituirea unui spaţiu comun european de plată. În limba engleză, acesta se numeşte Single Euro Payments Area (spaţiu unic de plăţi în euro - SEPA).
Acest document are deja un anumit trecut. De îndată ce a fost introdusă moneda euro şi au fost eliminate cursurile de schimb valutar în ţările din zona euro, a devenit evident că tarifele pentru plăţile transfrontaliere erau, în continuare, diferite de tarifele aferente plăţilor locale. Din acest motiv a fost adoptat Regulamentul (CE) nr. 2560 al Parlamentului European şi al Consiliului privind plăţile transfrontaliere în euro, care a intrat în vigoare la sfârşitul anului 2001. Acesta a instituit aplicarea unor tarife egale pentru plăţile locale, naţionale şi cele transfrontaliere corespondente şi a consolidat acest principiu. Scopul acestuia era reducerea preţurilor pentru consumatori şi asigurarea unei concurenţe mai intensificate pe piaţa serviciilor de plăţi.
Punerea în aplicare a acestui regulament a redus comisioanele aferente plăţilor; de exemplu, un transfer transfrontalier în valoare de 100 EUR costa, în medie, 24 EUR în Uniunea Europeană, iar acum costă 2,50 EUR. Pe de altă parte, documentul a prezentat anumite deficienţe, motiv pentru care s-a decis că ar trebui să fie revizuit.
Documentul care se află în faţa noastră este o versiune îmbunătăţită a Regulamentului nr. 2560. Ce aduce nou acest document? În primul rând, principiul egalităţii tarifelor aferente plăţilor transfrontaliere şi celor interne corespondente a fost extins pentru a include debitarea directă. Acest lucru nu era posibil anterior. După crearea SEPA şi adoptarea Directivei privind serviciile de plată, contextul efectuării plăţilor în Europa s-a schimbat; prin urmare, este important faptul că, din noiembrie 2009, va fi posibilă folosirea metodei cunoscute de plată electronică, debitarea directă, la nivel transfrontalier. Pentru a sprijini crearea acestui model comun de debitare directă, regulamentul prevede că, în absenţa oricărui acord bilateral între prestatorii serviciilor de plată ai plătitorului şi cei ai beneficiarului plăţii, se aplică un comision interbancar multilateral intermediar stabilit la 0,088 EUR pentru fiecare operaţiune de debitare directă, pentru o perioadă de tranziţie care va dura până în 2012.
Acest document prezintă, de asemenea, o modalitate de îmbunătăţire a protecţiei drepturilor consumatorilor şi de eliminare a obstacolelor pentru întreprinderi. Se propune ca statele membre să desemneze autorităţi competente responsabile cu asigurarea respectării dispoziţiilor acestui regulament, iar aceste autorităţi ar trebui, de asemenea, să coopereze în mod activ la nivel interstatal, astfel încât să existe mai puţine obstacole pentru întreprinderi; acestea ar putea să emită şi orientări privind modul de evaluare a procedurilor de stabilire a conformităţii cu principiul.
O altă noutate pe care o oferă revizuirea acestui document este propunerea privind eliminarea progresivă a obligaţiilor impuse băncilor din anumite state referitoare la furnizarea de statistici ale balanţelor de plăţi, precum şi stabilirea altor proceduri pentru furnizarea statisticilor balanţelor de plăţi.
Îmi pare foarte rău că nu s-a putut ajunge la un acord cu Consiliul în privinţa acestui punct şi că, pentru moment, procedurile de revizuire a balanţelor de plăţi şi procedurile privind punerea în aplicare nu au fost încă definite. Parlamentul şi Comisia au declarat că va fi stabilit un termen strict.
John Purvis
raportor - Doamnă preşedintă, această directivă oferă un răspuns la importanţa tot mai mare a comerţului electronic şi a monedei electronice şi la necesitatea existenţei unui cadru legislativ clar. Obiectivul său este de a facilita folosirea monedei electronice pentru conturile de plăţi online, conturile preplătite pentru telefoanele mobile, cardurile de credit pentru călătorii şi bonurile cadou.
Moneda electronică nu este diferită de alte forme de bani, în sensul că are valoare monetară şi reprezintă un mijloc comod de schimb. Însă, spre deosebire de instrumentele de plată bazate pe conturi, cum sunt cărţile de debit şi de credit, aceasta funcţionează ca instrument la purtător preplătit. Este folosită pentru a acoperi plăţi, de obicei de valoare relativ mică, către întreprinderi, altele decât utilizatorul, diferenţiindu-se astfel de cardurile preplătite de folosinţă în scop unic, cum sunt cartelele telefonice. Pentru a folosi moneda electronică nu este nevoie de un cont bancar, astfel că aceasta este interesantă în special pentru acele persoane din cadrul societăţii care nu deţin sau nu pot să deţină conturi bancare.
În urmă cu opt ani, un anume Benjamin Cohen afirma în articolul său, "Moneda electronică: o nouă zi sau un fals răsărit?” că era monedei electronică va veni în curând. Din păcate, această predicţie a fost, cel puţin, pentru Europa, atât exagerat de optimistă, cât şi prematură. Moneda electronică este departe de a oferi, în Europa, beneficiile complete preconizate la vremea adoptării, în 2001, a primei directive privind moneda electronică.
Acest lucru a fost probabil determinat de cerinţele ridicate privind capitalul iniţial şi de alte restricţii exagerat de prudente. Numărul instituţiilor emitente de monedă electronică diferă în mod uimitor de la un stat membru la altul. De exemplu, Republica Cehă are peste 40 de instituţii emitente de monedă electronică, în timp ce Franţa şi Germania au împreună un total general de 12. De fapt, două instituţii emitente de monedă electronică germane au fost nevoite să se mute în jurisdicţie britanică din cauza diferenţelor majore de reglementare, chiar în temeiul acestei directive. În august 2007 - acum doi ani - valoarea monedei electronice circulante însuma doar 1 miliard EUR, comparativ cu 600 de miliarde EUR care circulau în numerar.
Aşadar, în mod evident, moneda electronică are de parcurs o cale lungă până la a deveni o alternativă importantă la numerar. Cu toate acestea, se dezvoltă în mod semnificativ, în ciuda restricţiilor, iar această nouă directivă ar trebui să permită funcţionarea unor servicii de monedă electronică noi, inovatoare şi sigure, pentru a oferi noilor jucători posibilităţi de acces la piaţă şi pentru a favoriza concurenţa reală şi eficientă între participanţii de pe piaţă. Operatorii noi, mai mici, vor avea posibilitatea de a intra pe piaţă, pe măsură ce valoarea capitalului iniţial necesar va fi redusă de la 1 milion EUR la 350 000 EUR. Comisia pentru afaceri economice şi monetare ar fi preferat, cu siguranţă, ca valoarea să fie mai mică.
Furnizorii pot extinde punctele în care se pot efectua plăţi în monedă electronică, de exemplu, clientul care îşi achită biletul de metrou în monedă electronică ar putea să cumpere de la chioşcul din staţie şi o cafea, un ziar sau un buchet de flori, aşa cum este deja cazul - şi cu foarte mult succes - în Hong Kong, de exemplu.
Am fost grăbiţi pe perioada procesului legislativ pentru a ajunge la un acord în primă lectură, în scopul de a obţine aplicarea acestei măsuri înainte de alegerile europene. Le mulţumesc cu căldură lui Ivo şi Melanie, membrii ai personalul Comisiei economice, raportorilor alternativi socialişti şi liberali, dl Pittella şi dna Raeva, serviciilor Comisiei şi preşedinţiei cehe, în special lui Tomáš Trnka şi echipei sale, pentru cooperarea extrem de pozitivă. Niciunul dintre noi nu a obţinut ceea ce şi-ar fi dorit, însă cred că am făcut un pas înainte semnificativ şi aş dori foarte mult să salut sprijinul Parlamentului acordat acestui proiect.
Antonio Tajani
vicepreşedinte al Comisiei - (IT) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, în primul rând aş dori să exprim aprecierea Comisiei în privinţa vitezei cu care Parlamentul a abordat aceste două aspecte, care sunt atât de importante şi, în acest sens, aş dori să le mulţumesc atât raportorilor, cât şi dnei Berès, preşedinta Comisiei pentru afaceri economice şi monetare, pentru contribuţia crucială pe care a adus-o la viteza de derulare a activităţilor.
Doar câteva luni ne despart de termenul limită stabilit pentru transpunerea de către statele membre a Directivei privind serviciile de plată. Aceste două măsuri, împreună cu eforturile notabile ale sectorului plăţilor de a dezvolta produse SEPA, reprezintă un pas crucial şi oportun către finalizarea pieţei unice pentru plăţi. Împreună cu directiva, aceste măsuri vor completa temeiul juridic indispensabil pentru asigurarea transparenţei, siguranţei şi stabilităţii pieţei. Negocierile care s-au desfăşurat în cursul ultimelor săptămâni au permis obţinerea unui acord foarte rapid în privinţa acestor două aspecte.
Referitor la regulamentul revizuit privind plăţile transfrontaliere, mă bucur să anunţ aprobarea de către Comisie a amendamentului propus, rezultat al unui compromis. Comisia îşi exprimă satisfacţia mai ales în privinţa includerii în propunerea sa originală a articolelor referitoare la problema comisioanelor interbancare multilaterale aplicate operaţiunilor de debitare directă. Piaţa aştepta aceste prevederi şi le considerăm vitale pentru lansarea, la momentul oportun, de către băncile europene a debitărilor directe în cadrul SEPA.
Aceste norme vor acorda sectorului plăţilor o perioadă de trei ani pentru a prezenta un model comercial pe termen lung aferent debitărilor directe, care să respecte regulile concurenţei. În sensul compromisului, Comisia este dispusă să înlocuiască eliminarea necondiţionată a acestor obligaţii cu o clauză de revizuire, propusă de Parlament şi de Consiliu.
Referitor la directiva revizuită privind moneda electronică, aceasta este un text legislativ deosebit de ambiţios, care va oferi o a doua şansă extrem de binevenită instituirii unei pieţe a monedei electronice, care va fi cu adevărat utilă. Directiva vizează asigurarea unui cadru juridic şi prudenţial transparent şi echilibrat pentru piaţă, prin eliminarea obstacolelor inutile, disproporţionate sau excesive din calea intrării pe piaţă şi prin sporirea atractivităţii sectorului de emitere a monedei electronice.
Noua directivă ar trebui să promoveze concurenţa reală şi eficientă între toţi participanţii la piaţă şi, în acelaşi timp, să asigure condiţii echitabile pentru toţi furnizorii de servicii de plată şi un înalt nivel de protecţie a consumatorilor. Compromisul obţinut instituie un echilibru excelent, care conferă o protecţie deplină obiectivelor noastre iniţiale şi care oferă, în acelaşi timp, un răspuns adecvat îngrijorărilor legitime exprimate în cursul procesului de adoptare. Prin urmare, sprijinim în totalitate această propunere.
Aloyzas Sakalas
raportor pentru aviz al Comisiei pentru afaceri juridice - Doamnă preşedintă, Comisia pentru afaceri juridice sprijină propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind plăţile transfrontaliere în Comunitate.
Obiectivele iniţiativei comisiei sunt următoarele: în primul rând, înlocuirea actualului regulament, pentru a-l adapta evoluţiilor pieţei; în al doilea rând, promovarea protecţiei drepturilor consumatorilor şi asigurarea unui cadru juridic adecvat pentru dezvoltarea unui sistem de plăţi modern şi eficient în UE; şi, în al treilea rând, realizarea unei pieţe interne pentru serviciile de plată în euro.
Comisia pentru afaceri juridice a fost mandatată să prezinte un aviz Comisiei pentru afaceri economice şi monetare, competentă în fond. Avizul cuprindea o propunere privind acordarea statelor membre a posibilităţii de a mandata instituţiile existente să acţioneze în calitate de autorităţi competente şi să utilizeze sau să extindă procedurile actuale cu privire la serviciile de plăţi transfrontaliere. Este important să aplicăm şi să îmbunătăţim măsurile deja existente, iar organismele de reparaţie să trateze în mod eficient plângerile şi diferendele în legătură cu această propunere
Este important să subliniem faptul că principiile proporţionalităţii, subsidiarităţii şi, în special, principiul extins al egalităţii comisioanelor pentru plăţile transfrontaliere ar trebui să respecte prevederile articolului 95 alineatul (1) din Tratatul CE. Plăţile transfrontaliere în euro necesită o abordare la nivel comunitar deoarece, pentru a obţine certitudine juridică şi condiţii egale pentru toate părţile interesate care activează pe piaţa europeană de plăţi, normele şi principiile aplicabile trebuie să fie aceleaşi în toate statele membre.
José Manuel García-Margallo y Marfil
în numele Grupului PPE-DE - (ES) Doamnă preşedintă, voi face doar câteva comentarii referitoare la regulamentul privind plăţile transfrontaliere şi la raportul elaborat de dna Starkevičiūtė.
După cum a explicat foarte bine domnia sa, regulamentul răspunde necesităţilor care au fost observate în urma introducerii monedei euro şi stabileşte un principiu destul de evident: comisioanele pentru plăţile interne trebuie să fie identice cu cele pentru plăţile transfrontaliere. Aceasta este o regulă de bun simţ în cadrul unei pieţe interne, însă una care a fost departe de a fi respectată anterior acestui regulament.
Astfel, regulamentul a devenit o platformă de lansare pentru zona unică de plăţi în euro, la care a făcut referire şi raportoarea şi, prin urmare, am câteva observaţii suplimentare.
Cu timpul, acest regulament a devenit caduc şi a fost necesară revizuirea sa, pentru a-l putea adapta schimbărilor de pe pieţele financiare, precum şi Directivei privind serviciile de plată.
În cadrul acestei revizuiri, Comisia şi-a propus atingerea a trei obiective: în primul rând, includerea debitărilor directe transfrontaliere în domeniul de aplicare a regulamentului; în al doilea rând, instituirea unor proceduri privind soluţionarea extrajudiciară a problemelor care ar putea apărea din aplicarea acestui regulament; şi, în al treilea rând, facilitarea obligaţiilor de raportare statistică a balanţelor de plăţi.
Parlamentul European a fost de acord, în ansamblu, cu această abordare, însă a făcut trei modificări semnificative: o clarificare a definiţiilor juridice stabilite de regulament, o avertizare sau atenţionare adresată statelor membre cu privire la faptul că ar trebui să respecte dispoziţiile regulamentului într-un mod mai riguros decât au făcut-o în trecut şi, în al treilea rând, o invitaţie privind o cooperare semnificativă între statele membre.
Îngrijorarea mea viza problema obligaţiei de raportare statistică a balanţelor de plăţi, care a fost rezolvată prin încheierea unui acord între diferitele instituţii. Prin urmare, pot spune că sunt în totalitate mulţumit de rezultatele obţinute.
Pervenche Berès
Doamnă preşedintă, aş dori să discut despre raportul dlui Purvis cu privire la moneda electronică.
În primul rând, cred că, dacă analizăm motivele pentru care moneda electronică cunoaşte o răspândire mai redusă aici decât în Hong Kong, acest lucru este cauzat, fără îndoială, de faptul că cetăţenii europeni s-au obişnuit să-şi utilizeze cardurile bancare cu mult mai multă uşurinţă.
Atunci când a elaborat această legislaţie, acest Parlament s-a preocupat de două aspecte: în primul rând, într-un moment în care problema supravegherii este pe buzele tuturor, nu dorim să dereglementăm supravegherea instituţiilor emitente de monedă electronică numai în baza lobby-ului desfăşurat de acestea din urmă. Din acest motiv, Parlamentul European a insistat, înainte de toate, ca aceste instituţii care emit şi gestionează monedă electronic să facă obiectul unei supravegheri reale şi cred că am obţinut câteva garanţii în acest domeniu. Acest lucru mă bucură.
De asemenea, eram nerăbdători să luăm în considerare interesele cetăţenilor şi ale celor care folosesc monedă electronică, în special atunci când doresc să-şi încheie contractele, astfel încât instituţiile care gestionează monedă electronică să nu le impună restricţii şi comisioane pe care noi le-am fi putut considera excesive.
În acest sens am susţinut această propunere, în speranţa că aceasta va uşura viaţa cetăţenilor noştri prin folosirea monedei electronice, fără a duce însă la excese, în special în ceea ce priveşte mecanismele de supraveghere.
Mariela Velichkova Baevа
Propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind plăţile transfrontaliere în Comunitate, care are ca obiectiv înlocuirea actualului regulament în vigoare, este legată de crearea unei pieţe europene integrate de plăţi. Propunerea vizează şi sporirea protecţiei intereselor şi drepturilor consumatorilor, precum şi reducerea poverii referitoare la raportarea statistică.
Articolul 5, privind balanţele de plăţi şi articolul 12, privind clauza de revizuire, fac obiectul unui compromis pe care îl urmăreşte raportoarea noastră, Margarita Starkevičiūtşi care este susţinut de Bulgaria. Compromisul oferă posibilitatea unei evaluări adecvate şi oportune.
Actuala criză financiară globală scoate în evidenţă necesitatea deţinerii unor date statistice relevante. Bulgaria este de acord cu eliminarea obligaţiilor de raportare pe baza plăţilor impuse furnizorilor de servicii de plăţi pentru statisticile privind balanţele de plăţi, pentru sume mai mici de 50 000 EUR.
Bulgaria susţine eliminarea articolului 5 alineatul (2), deoarece rezervele exprimate au fost făcute în contextul unei potenţiale pierderi de informaţii şi al unei deteriorări a calităţii statisticilor privind balanţele de plăţi şi au legătură cu necesitatea existenţei unei perioade tehnice pentru punerea în aplicare a trecerii la sistemul de raportare statistică directă.
Antonio Tajani
vicepreşedinte al Comisiei - (IT) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, aş dori să îmi exprim încă o dată aprecierea pentru modul în care Parlamentul a gestionat aceste două probleme. Aceasta înseamnă că noul regulament privind plăţile transfrontaliere va intra în vigoare la 1 noiembrie anul curent, conform programului, şi că piaţa monedei electronice va avea, astfel, o a doua şansă pentru a se lansa.
În paralel cu Directiva privind serviciile de plată, aceste două texte legislative europene vor permite crearea unui cadru juridic modern, cuprinzător, pentru piaţa comunitară a plăţilor şi vor înlesni calea, astfel încât sectorul european al plăţilor să poată să dezvolte în totalitate proiectul privind zona unică de plăţi în euro. Acest proiect va oferi firmelor şi consumatorilor europeni o piaţă a plăţilor pe deplin integrată, eficientă din punct de vedere al costurilor şi de cea mai bună calitate.
Prin urmare, Comisia mulţumeşte Parlamentului European, iar eu fac acest lucru cu deosebită plăcere, pentru cea mai recentă dovadă privind angajamentul său faţă de SEPA.
Nils Lundgren
în numele Grupului IND-DEM - (SV) Doamnă preşedintă, moneda electronică pe care o putem folosi la nivel transfrontalier reprezintă un progres considerabil. Este important ca UE să-şi îmbunătăţească astfel piaţa internă, prin promovarea folosirii acesteia. Cu toate acestea, aş dori să profit de ocazie pentru a reaminti subiectul despre care discutăm, de fapt.
Atunci când am introdus moneda euro într-un mare număr de ţări europene, ne-am bazat pe analizele desfăşurate cu privire la valoarea unei uniuni monetare. Valoarea constă în faptul că reducem costurile aferente schimbului valutar, precum şi alte costuri de tranzacţionare. Având o monedă comună, reducem costurile de informare. Preţul pe care îl plătim pentru aceasta este de a avea economii tot mai instabile. Ne este mult mai dificil să menţinem rate de ocupare a forţei de muncă egale şi ridicate şi finanţe de stat stabile. Observăm acest lucru în prezent, pe măsură ce totul devine clar în acest sens în ţări precum Irlanda, Spania, Italia şi Grecia.
Reţineţi, atunci, că victimele trebuie contrabalansate de beneficiile obţinute prin costuri mai reduse de tranzacţionare, ca rezultat al existenţei unei monede comune, însă beneficiile se reduc în mod continuu, tocmai pentru că progresele obţinut în privinţa sistemului de plăţi sunt atât de rapide. În scurt timp, ne vom afla în situaţia de a observa că avem un sistem de plăţi atât de eficient, încât costurile au devenit neglijabile. În acel moment, vom avea o monedă comună care, în realitate, ne garantează doar instabilitatea economiei noastre europene. Am spus şi înainte acest lucru, iar acum puteţi vedea cum devine realitate. Vă îndemn pe toţi să reflectaţi pe această temă.
Margarita Starkevičiūtė
raportoare - (LT) Aş dori să spun că textul care se află în faţa noastră este un compromis care a fost obţinut prin negocieri ample între Consiliu, Comisie şi Parlament.
Cu toate acestea, este un rezultat pozitiv şi aş dori să le mulţumesc reprezentantului Consiliului, dlui Trinka şi reprezentanţilor Comisiei pentru cooperare şi aş dori, de asemenea, să le mulţumesc membrilor personalului Comisiei pentru afaceri economice şi monetare, care au ajutat la pregătirea acestui document. Acesta va răspunde întrebărilor ridicate de dl Lungren, adică va contribui la susţinerea întregii zone euro, deoarece procedurile privind tranzacţiile în euro vor fi consolidate. Ca reprezentantă a unei ţări care nu face parte din zona euro, sunt încântată că, în cazul în care statele membre doresc acest lucru, acest regulament poate fi aplicat şi plăţilor în moneda naţională, care, în Lituania, este litas.
Pentru moment, în ţările noastre, tarifele pentru plăţile transfrontaliere diferă în continuare de cele pentru plăţile interne, în moneda naţională. Acest lucru este determinat, în parte, de faptul că nu suntem un stat membru care face parte din zona euro. Cred că primul pas, şi unul dintre paşii către zona euro, ar fi, pentru noi, statele membre care nu facem parte din zona euro, să începem să aplicăm acest principiu în cazul monedelor naţionale. Al doilea lucru important este faptul că favorizarea plăţilor transfrontaliere prin acest regulament deschide calea către modernizarea sectorului bancar european, deoarece băncile dispun de o perioadă de tranziţie de trei ani pentru a pregăti un nou model de afaceri, care va eficientiza plăţile.
Acest lucru este foarte important, deoarece vorbim adeseori despre inovări, noi iniţiative şi modernizare. Acest document creează exact cele mai bune condiţii pentru toate acestea.
John Purvis
raportor - Doamnă preşedintă, numai pentru a satisface îngrijorările de natură prudenţială menţionate de dna Berès, aş dori să subliniez faptul că am insistat în această directivă, precum şi în raport, asupra faptului că fondurile de monedă europeană nu sunt depozite; nu pot fi constituite credite pe baza acestora. I-am făcut doar puţin mai mult loc monedei electronice.
Cerinţele privind capitalul deţinut iniţial au fost reduse la 350 000 EUR; Comisia pentru afaceri economice şi monetare ar fi preferat ca valoarea să fie de 200 000 EUR. Cerinţa de fonduri proprii este de 2% din fondurile de monedă electronică circulante; am fi preferat 1,6%, însă, cu variaţia permisă, de 20% în plus sau în minus, statele membre mai liberale pot reduce valoarea la 1,6%, iar cele conservatoare o pot creşte până la 2,4%.
Nu este ideal că întrevedem în continuare existenţa unor asemenea contexte diferite în Uniunea Europeană, în special în condiţiile în care am insistat asupra faptului că fondurile utilizatorilor de monedă electronică vor fi în totalitate asigurate şi că există şi alte mijloace de protecţie importante şi uşor de aplicat, ca, de exemplu, rambursarea, după cum a precizat dna Berès. Din cauza nivelului capitalului necesar, nivelul de exceptare a trebuit, de asemenea, să fie stabilit, pentru operatorii de monedă electronică ce operează strict la nivel naţional, la 5 milioane EUR în loc de 2 milioane EUR.
În ansamblu, acesta este un pas înainte extrem de precaut. Nu este perfect. Compromisurile sunt rareori perfecte. Este aproape sigur că va trebui reanalizat peste trei sau patru ani şi sper ca, până atunci, sectorul să cuprindă mai mulţi operatori. Utilizatorii şi comercianţii vor solicita mai multe opţiuni. Autorităţile de reglementare cele mai reticente, băncile, dna Berès şi chiar Banca Centrală Europeană se vor fi pus de acord în privinţa faptului că acesta este un serviciu benefic, uşor de utilizat, care nu prezintă niciun risc pentru economia europeană. În Europa vom putea, în cele din urmă, să profităm de oportunităţile pe care le oferă moneda electronică.
Preşedinta
Dezbaterea în comun a fost închisă.
Votarea va avea loc astăzi.
