Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: SE/Volvo - AT/Steiermark - NL/Heijmans (dezbatere) 
Preşedinte
Următorul punct pe ordinea de zi este raportul elaborat de Reimer Böge, în numele Comisiei pentru bugete, referitor la mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Suedia - Volvo; Austria - Steiermark; Ţările de Jos - Heijmans - C7-0254/2009 -.
Reimer Böge
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, astăzi dezbatem, de fapt, încă o dată o propunere privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare. Perioadele de timp dintre aceste rapoarte sunt din ce în ce mai scurte. De data aceasta se referă la cererile Suediei şi Austriei, în legătură cu concedierile din sectorul automobilelor şi la cererea Ţărilor de Jos în legătură cu concedierile din sectorul construcţiilor.
Aş dori să vă reamintesc încă o dată că scopul acestui fond, cu un plafon anual de 500 milioane de euro, este doar să îi ajute pe lucrătorii care suferă din cauza consecinţelor schimbărilor majore din structura comerţului mondial şi să îi sprijine exclusiv prin continuarea educaţiei şi a formării şi prin oportunităţi de obţinere a unui nou un loc de muncă adecvat.
Pentru noi, este din nou important în acest sens, să subliniem într-o notă generală faptul că, în viitor, ar trebui să fie prezentate doar propuneri sau rapoarte unice, mai degrabă decât cereri multiple pentru mobilizarea Fondului de ajustare la globalizare ca în acest caz şi să sperăm că este ultima dată când se întâmplă acest lucru.
Am dori să subliniem încă o dată faptul că asistenţa oferită de Fondul de ajustare la globalizare nu ar trebui să înlocuiască măsurile care se află în responsabilitatea companiilor în temeiul dreptului intern sau al acordurilor colective, sau măsurile de restructurare a societăţilor sau a sectoarelor. Din punctul nostru de vedere, există încă un punct care trebuie criticat - iar Comisia pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale cu siguranţă nu va trece cu vederea acest lucru - şi anume, transferul sistematic al creditelor de plată din Fondul social european, dar Fondul european de ajustare la globalizare este, în cele din urmă, un instrument separat şi specific, cu propriile obiective şi termene.
Suma totală în cauză pentru aceste trei cereri despre care vorbim în prezent şi asupra cărora trebuie să luăm o decizie în această săptămână este de 15,9 milioane de euro. În această privinţă, cererea Suediei şi a Ţărilor de Jos se bazează pe articolul 2 litera (a) din temeiul juridic, adică cel puţin 500 de concedieri într-o perioadă de patru luni în cadrul unei întreprinderi dintr-un stat membru. Cererea Austriei se bazează pe articolul 2 litera (b) şi anume cel puţin 500 de concedieri într-o perioadă de nouă luni, în special în întreprinderile mici şi mijlocii. Aşa cum am spus, cererea suedeză se referă la un total de 4 687 de concedieri la compania constructoare de automobile Volvo şi la 23 dintre furnizorii şi producătorii din lanţul de desfacere ai acesteia. Suedia a solicitat 9,8 milioane de euro din fondul destinat acestui lucru.
Cererea austriacă se referă la 744 de concedieri la nouă întreprinderi, din care 400 sunt vizate pentru asistenţă din Fondul european de ajustare la globalizare. În acest scop, Austria a aplicat pentru 5,7 milioane de euro. Prezenta cerere olandeză se referă la 570 de concedieri într-o singură întreprindere, Heijmans N.V., din care 435 sunt vizate pentru asistenţă cu o sumă totală de aproximativ 386 000 EUR.
Potrivit evaluării Comisiei, pe care, după o examinare aprofundată, suntem de asemenea în măsură să o sprijinim, cererile îndeplinesc criteriile de eligibilitate stabilite. Fără să doresc să mă plasez înaintea colegilor mei din Comisia pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale, aş dori să subliniez faptul că această comisie, astfel cum a fost convenit aici în cadrul procedurii, va emite un aviz anterior deciziei Comisiei pentru bugete şi, de asemenea, va analiza foarte îndeaproape detaliile. De exemplu, aceasta a subliniat faptul că, în cazul suedez, din 4 687 de concedieri menţionate, doar 1 500 sunt vizate pentru a primi asistenţă.
În cazul Heijmans, de exemplu, se poate stabili faptul că au avut loc încă 400 de concedieri, care implică în principal lucrători cu contracte pe durată determinată, care nu sunt incluse în cerere. În acest sens, există întotdeauna întrebări individuale, care pe bună dreptate trebuie să fie adresate aici, dar care, totuşi, nu ar trebui să ne împiedice să dăm undă verde, în general, autorizării fondurilor pentru care s-a aplicat.
Vladimír Špidla
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor din Parlamentul European, aş dori să mulţumesc raportorului pentru sprijinul acordat propunerii înaintate de Comisie care are drept scop deblocarea resurselor din Fondul european de ajustare la globalizare ca răspuns la concedierile din sectorul automobilelor din Suedia şi Austria şi din sectorul construcţiilor din Ţările de Jos.
Dle Böge, sprijinul dvs. a fost însoţit de mai multe comentarii, în special, două probleme de natură bugetară pe care am avut deja ocazia să le discut în cadrul dezbaterilor anterioare şi asupra cărora aş dori să revin astăzi.
Prima problemă de ordin bugetar pe care aţi adus-o în discuţie se referă la sursele de finanţare. Ne spuneţi că Fondul social european nu poate fi singura sursă de finanţare. Fondul european de ajustare la globalizare este, din punct de vedere bugetar, un instrument special, care nu deţine resurse proprii. Resursele trebuie să fie transferate înainte de a putea fi deblocate, ceea ce înseamnă, în primul rând, identificarea posturilor bugetare care oferă oportunităţi adecvate şi, în al doilea rând, propunerea adresată autorităţilor bugetare referitoare la deblocarea, prin intermediul unei rectificări bugetare, a sumelor identificate în acest mod. Această activitate este realizată de la caz la caz, în funcţie de necesităţi.
Este adevărat că Fondul social european a constituit principala sursă de finanţare până acum. Aceasta nu este doar un rezultat al naturii similare a acestui fond. Se datorează în mare măsură la faptul că fondul are resurse semnificative la dispoziţie. În 2009, Fondul social european deţinea aproape 11 miliarde de euro disponibile în resurse pentru plăţi. Până la sfârşitul lunii noiembrie, au fost utilizate 6 miliarde de euro din această sumă totală. Volumul total al plăţilor către Fondul european de ajustare la globalizare reprezintă 53 de milioane de euro în 2009, adică 0,5 % din resursele bugetare alocate Fondului social european. Până acum, metoda pe care am ales-o şi care a fost, dintr-un anumit punct de vedere logică şi mai uşoară decât alte metode, nu a întârziat sau periclitat îndeplinirea obiectivelor Fondului social european. Cu toate acestea, sunt de acord că este necesar să se diversifice sursele plăţilor şi pot să vă asigur că această problemă este analizată de Comisie. Sper, prin urmare, că vom fi în măsură să vă prezentăm o serie de scenarii posibile data viitoare.
A doua problemă ridicată nu este legată exclusiv de buget, ci se referă mai degrabă la luarea deciziilor, întrucât solicitaţi ca, în viitor, Comisia să îşi prezinte propunerile de deblocare a resurselor de la Fondul european de ajustare la globalizare sub formă de documente individuale. Comisia este conştientă de avantajele acestei abordări de la caz la caz, care ar elimina complet riscul unor acorduri sau garanţii secrete, de exemplu. Este adevărat că metoda folosită iniţial a fost o abordare cu totul normală, care, într-o anumită măsură, a facilitat gestionarea administrativă a problemelor, dar, în opinia mea, fundamentele pragmatice şi politice susţin foarte puternic o abordare de la caz la caz, iar Comisia va utiliza această metodă de acum încolo.
Lambert van Nistelrooij
Dle preşedinte, vremurile neobişnuite cer măsuri neobişnuite. Cu ajutorul Fondului de ajustare la globalizare, un instrument personalizat foarte special, Europa îmbină vorbele cu faptele. Concedierile în masă a mai mult de 700 de muncitori obişnuiţi din cadrul companiei olandeze de construcţii Heijmans N.V. - ca să nu mai vorbim despre cifrele din străinătate, de exemplu, din Belgia şi Regatul Unit - solicită acţiuni specifice. Sectorul construcţiilor ocupă un loc important în regiunea Brabant, care este, de asemenea, regiunea mea de origine, iar efectele acestui tip de concediere în masă se resimt şi dincolo de regiunea în sine.
Acţiunea Europei este pe bună dreptate destinată păstrării expertizei şi a competenţelor. Criza înseamnă că oamenii îşi pierd locurile de muncă, deşi experienţa ne-a învăţat că există un deficit mare de personal calificat, mai ales în construcţii. Un centru de mobilitate, împreună cu păstrarea expertizei şi, de asemenea, a locurilor de muncă acolo unde este posibil, reprezintă prin urmare, un instrument bine ales pentru Heijmans. Ministerele olandeze şi, de asemenea, autorităţile regionale, de exemplu, cele din provincia Brabantul de Nord, lucrează în prezent pentru a accelera investiţii bine direcţionate în proiecte, infrastructură şi construcţii. Prin urmare, încercăm să le arătăm oamenilor care îşi pierd locurile de muncă faptul că noi punem la dispoziţie un răspuns activ, inclusiv în termeni comerciali.
Aş dori să subliniez din nou - în special în această săptămână, în contextul reuniunii de la Copenhaga - că avem nevoie urgentă de resurse şi măsuri în materie de energie în domeniul construcţiilor şi, de asemenea, în domeniul transportului. Am modificat în Parlament normele în alte domenii - aş dori să vă atrag atenţia în acest sens asupra plăţilor accelerate şi a avansurilor din fondurile regionale - şi astfel trebuie să fie sprijinită o contribuţie activă din partea Parlamentului. O companie precum Heijmans, care întotdeauna se concentrează asupra continuităţii şi calităţii, ar profita de asemenea de pe urma acestui lucru. În acest spirit înaintăm aceste trei propuneri, în special propunerea referitoare la Heijmans, care se bucură de sprijinul nostru deplin.
Frédéric Daerden
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, cererile pentru acest fond sunt din ce în ce mai frecvente. Principalul motiv pentru acest lucru este criza economică cu care se confruntă continentul nostru.
Criza afectează sectoare fundamentale ale industriei europene, după cum arată aceste ultime trei cereri referitoare la domeniile construcţiilor şi automobilelor, care au primit un răspuns favorabil.
Aş dori să profit de această ocazie pentru a vă reaminti faptul că, fără cea mai recentă revizuire a regulamentului privind fondul, în cadrul căreia criza economică a fost adăugată la criteriile de eligibilitate, legal vorbind, multora dintre cererile actuale care ajung la noi nu li s-ar fi dat un răspuns favorabil.
Acest lucru arată că, în faţa crizei, în cadrul acestei instituţii a Parlamentului European, atunci când este prezentă bunăvoinţa politică, instrumente politice de înaltă calitate sunt puse la dispoziţia concetăţenilor noştri. Bunăvoinţa politică îşi poate face în continuare treaba, deoarece, lecturând raportul dlui Böge, constat că include puncte esenţiale pentru îmbunătăţirea funcţionării fondului: accelerarea soluţionării cererilor cu scopul de a face faţă crizei, sistarea prezentării în comun a cererilor şi folosirea altor surse de finanţare în afara Fondului social european.
Asupra acestui ultim aspect, cea mai bună soluţie ar fi să se aloce fondului credite de plată proprii, ca şi pentru alte fonduri, dar cunoaştem poziţia Consiliului asupra acestui subiect şi am înţeles pe deplin ceea ce a declarat dl comisar.
Sunt bucuros să remarc convergenţa bunăvoinţei. În această privinţă, nu am nicio îndoială legată de faptul că utilitatea incontestabilă a acestui fond, combinată cu voinţa Parlamentului, va însemna realizarea obiectivelor noastre de a consolida acest fond.
Marian Harkin
în numele Grupului ALDE. - Dle preşedinte, Fondul european de ajustare la globalizare reprezintă o expresie tangibilă a solidarităţii cu lucrătorii care şi-au pierdut locurile de muncă din cauza schimbărilor structurale majore din comerţul mondial.
În calitate de deputaţi în acest Parlament, putem simţi o oarecare satisfacţie datorită faptului că putem aduce o contribuţie la reducerea unora dintre efectele imediate ale concedierii acestor lucrători, oferindu-le într-adevăr un dram de speranţă pentru viitor.
Cu toate acestea, rolul nostru nu ar trebui să fie doar de a aproba acest fond. Avem responsabilitatea de a face tot posibilul pentru a asigura, în primul rând, faptul că toate criteriile sunt îndeplinite, dar şi de a face ceea ce ne stă în puteri pentru a garanta că Fondul de ajustare la globalizare asigură o valoare adăugată.
Unul dintre aspectele relevante ridicate de Comisia pentru ocuparea forţei de muncă este acela că măsurile propuse de statele membre completează alte acţiuni cofinanţate de fondurile structurale, iar în realitate avem nevoie de mai mult decât o simplă confirmare a acestui lucru. Este nevoie să se demonstreze că aceasta este situaţia, deoarece acest lucru va ajuta la asigurarea valorii adăugate de care am vorbit.
De asemenea, valoarea adăugată va consta în faptul că FAG nu va înlocui acţiuni care sunt în responsabilitatea companiilor, ci reprezintă un plus de valoare faţă de măsurile luate la nivel naţional.
Deşi evaluăm valoarea adăugată a fondului în cadrul procesului de revizuire a cadrului bugetar multianual pentru perioada 2007-2013, acest lucru ar trebui, în opinia mea, să fie un proces continuu şi trebuie să fie vigilenţi în acest domeniu.
O altă problemă care mă preocupă într-o oarecare măsură, este punerea în aplicare a egalităţii între bărbaţi şi femei şi nediscriminarea în cadrul fondului.
Am analizat pe scurt defalcarea pe sexe a trei programe vizate pentru asistenţă şi acestea se adresează în proporţie de 91 %, 72 % şi 79 % bărbaţilor. M-am uitat la unele dintre celelalte programe pe care le-am finanţat anterior şi se pare că există un procent mult mai mare de finanţare care se adresează lucrătorilor de sex masculin care au fost concediaţi. Aceasta poate fi o aberaţie statistică sau poate fi o situaţie în care, pentru un motiv sau altul, un număr mai mare de cereri sunt destinate lucrătorilor de sex masculin.
În cele din urmă, trebuie să evaluăm cu atenţie toate cererile, deoarece este esenţial ca asistenţa să fie pusă la dispoziţie cât mai repede şi mai eficient posibil.
Marije Cornelissen
Dle preşedinte, aş dori să clarific de la început faptul că putem aproba utilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (FEAG) pentru aceste trei cereri. Cererile îndeplinesc criteriile şi, prin urmare, lucrătorii concediaţi au dreptul la sprijin din acest fond.
Totuşi, aş dori să profit de această ocazie pentru a atrage atenţia asupra unei deficienţe majore a FEAG. În prezent, suntem în curs de dezvoltare a unei viziuni comune asupra viitorului economiei şi a pieţei forţei de muncă din Europa. Diversele grupări politice din această Cameră pot să nu fie în totalitate de acord cu privire la modul de a proceda sau cu privire la cât de departe putem merge în această privinţă, dar suntem într-un acord rezonabil referitor la liniile generale. Este nevoie de mai multă durabilitate şi de mai multă incluziune. Dacă dorim să atingem aceste obiective, trebuie să profităm acum de oportunităţi. Chiar în acest moment, atunci când abordăm criza, trebuie să luăm măsuri care ne aduc mai aproape de această economie durabilă.
După părerea mea, odată cu actuala mobilizare a FEAG, risipim anumite oportunităţi. Este mare păcat că fondul, unul dintre instrumentele noastre de a face faţă crizei, nu ne arată drumul de parcurs. Trebuie să îndrăznim să facem alegeri adevărate. Dacă ne asigurăm că oamenii care îşi pierd acum locurile de muncă din industriile poluante, cum ar fi industria auto sunt recalificaţi în muncă în sectoare durabile, concentrându-ne pe viitor şi nu rămânând blocaţi în trecut, acest lucru va determina în mod clar direcţia în care dorim să ne orientăm şi va aduce, de asemenea, puţin mai aproape economia inovatoare, incluzivă şi durabilă.
Hynek Fajmon
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, discutăm în prezent alte cazuri care implică deblocarea unei finanţări din Fondul european de ajustare la globalizare. Este o chestiune care vizează disponibilitatea banilor pentru a satisface cererile din partea guvernelor Suediei, Austriei şi Ţărilor de Jos în legătură cu disponibilizările din firmele care operează în industria de automobile şi de construcţii. Am aprobat o serie de contribuţii similare în trecut. Totuşi, după părerea, aceasta este o măsură greşită, iar Uniunea Europeană nu ar trebui să continue în această privinţă. Aş dori să prezint două argumente în sprijinul acestei poziţii.
În primul rând, aceasta este o măsură nedreaptă. Globalizarea sau, mai degrabă, presiunea concurenţială, se aplică aproape tuturor angajaţilor şi angajatorilor din întreprinderile mici din UE. Ca urmare a acestui fapt, multe locuri de muncă se pierd şi se creează în fiecare zi în Europa. Cu toate acestea, sprijinul legat de pierderile de locuri de muncă este prevăzut în UE la nivel european, dar numai în cazul marilor companii, acolo unde pierderile de locuri de muncă sunt suficient de mari. Peroanele care au fost concediate de la firmele mici nu pot accesa această formă de sprijin şi, prin urmare, aceasta este o măsură selectivă şi în cele din urmă nedreaptă.
În al doilea rând, aceasta este o problemă care, în opinia mea, ar trebui să fie rezolvată la nivel naţional, întrucât există resurse, informaţii şi politici suficiente la acest nivel.
Miguel Portas
Dle preşedinte, ar trebui să votăm în favoarea sprijinirii lucrătorilor concediaţi din Suedia, Austria şi Ţările de Jos. Cu toate acestea, fiecare cerere de mobilizare a fondului, mă uimeşte în ceea ce priveşte corectitudinea şi eficienţa.
În primul rând, în ceea ce priveşte eficienţa, fondul a sprijinit 16 000 de lucrători în 2009, o picătură în oceanul de concedieri şi a cheltuit 53 milioane de euro dintr-un posibil de 500 milioane de euro. În al doilea rând, în ceea ce priveşte corectitudinea, de ce este un lucrător suedez din industria de automobile sprijinit cu o sumă în valoare de 6 500 de euro, în timp ce unui lucrător austriac din industria de automobile îi revin 14 300 de euro?
Cum pot explica acest lucru unui muncitor portughez din domeniul textilelor, al cărui sprijin a fost de doar 524 de euro, în timp ce omologul său catalan poate primi 2 000 de euro? Mai rău chiar, de ce, în cererea olandeză, lucrătorilor cu contract pe durată determinată nu li s-a acordat niciun sprijin, deşi sunt cel mai afectaţi? Nu se poate continua utilizarea acestui fond pentru a extinde diferenţele de şomaj sau pentru a accentua inegalităţile dintre ţările bogate şi ţările de pe margini.
Marta Andreasen
în numele Grupului EFD. - Dle preşedinte, Uniunea Europeană a instituit instrumentele bugetare pentru a oferi sprijin lucrătorilor care sunt concediaţi ca urmare a schimbărilor majore din structura comerţului mondial, multe dintre acestea fiind influenţate în mod direct sau indirect de Uniunea Europeană.
Cu toate acestea, aceasta reprezintă o abordare fragmentată. Subvenţionarea formării celor care şi-au pierdut locurile de muncă în anumite sectoare nu va rezolva situaţia sectoarelor respective şi nici nu va ajuta la crearea unui sector alternativ care va absorbi această forţă de muncă. Aceasta este doar o risipă scandaloasă a banilor contribuabililor. Dacă Uniunea Europeană ar fi încercat într-adevăr să ajute Europa să iasă din criză, ar fi trebuit să investigheze şi să lucreze asupra cauzelor crizei, dar preferă să fie văzută ca o instituţie filantropică care va veni să salveze săracii.
Desigur, această acţiune va readuce la început sprijin pentru Uniunea Europeană din partea celor afectaţi. În plus, raportul şi propunerea de rezoluţie prezentate spre votare nu indică domeniul de aplicare al acestei subvenţii - respectiv, câte sectoare va acoperi şi câte companii dintr-un anumit sector. Cel mai îngrijorător este faptul că raportul subliniază necesitatea de a accelera plata subvenţiilor, fără a menţiona vreodată necesitatea de a furniza dovezi că fondurile ajung la oamenii potriviţi, în scopul potrivit. Mai rău chiar, raportul nu solicită monitorizarea regulată a efectelor subvenţiei, lăsând această evaluare la evaluarea generală a programelor în cadrul procesului cadrului financiar multianual pentru perioada 2007-2013.
Stimaţi colegi, este vorba despre banii contribuabililor, dintre care mulţi şi-au pierdut locurile de muncă şi nu primesc subvenţii, mulţi dintre aceştia se confruntă cu probleme financiare grave. Cum putem să tratăm cu atâta dispreţ banii lor? Voi respinge această rezoluţie şi vă îndemn să faceţi acelaşi lucru.
Angelika Werthmann
(DE) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, prin Fondul de ajustare la globalizare, Uniunea Europeană deţine un instrument bugetar care oferă sprijin financiar lucrătorilor afectaţi de schimbările structurale majore din comerţul mondial. În prezent, Fondul de ajustare la globalizare oferă, de asemenea, asistenţă directă persoanelor afectate din ţara mea natală. Am subliniat în numeroase rânduri că Fondul de ajustare la globalizare nu trebuie să fie văzut în mod eronat ca o soluţie de rezervă pentru companiile multinaţionale, ci trebuie să fie destinat sprijinirii directe a cetăţenilor afectaţi. Din acest motiv, sunt în favoarea mecanismelor de control şi aş dori să văd rapoarte periodice întocmite de Steiermark privind progresul înregistrat. Acest fond este utilizat exact acolo unde societatea are cea mai mare nevoie şi anume pentru a ajuta chiar persoanele afectate. Acesta este un lucru pozitiv pe care Uniunea Europeană îl face pentru cetăţenii săi.
Paul Rübig
(DE) Dle preşedinte, dnă comisar, mă bucur că dezbatem astăzi modul în care putem face faţă crizei globale şi şomajului în special. Desigur, aceasta afectează foarte multe întreprinderi nevinovate, care pur şi simplu au prea puţine comenzi şi, prin urmare, nu au cifră de afaceri. Prin urmare, acestea suferă, de asemenea, de o lipsă de lichiditate şi, astfel, îşi pierd credibilitatea.
Sunt recunoscător pentru faptul că aici se pune accentul pe întreprinderile mici şi mijlocii, în special. Consider că asistenţa temporară este deosebit de importantă pentru a le permite să lucreze în continuare şi să poată profita de toate noile oportunităţi adecvate de pe piaţă. Ar trebui să analizăm cu atenţie rezultatele acestor fonduri pentru a vedea unde am folosit cele mai bune practici şi unde am fost de fapt în măsură să contribuim la securizarea locurilor de muncă şi, mai presus de toate, unde am reuşit reintegrarea lucrătorilor disponibilizaţi pe piaţa muncii cât mai repede şi cât mai eficient posibil.
În prezent, este vorba despre a oferi ajutor rapid şi, prin urmare, sprijin, la rândul meu, mobilizarea fondului cât mai curând posibil, în special în cazul Steiermark din Austria, unde este afectată o întreagă regiune implicată în fabricarea automobilelor şi unde există mulţi furnizori implicaţi, care, desigur, sunt deosebit de importanţi pentru infrastructură. Consider oportună punerea la dispoziţie a sumei de 5,7 milioane de euro. Totuşi, în acest sens, aş dori să solicit ca, pentru toate cazurile în care vom lua astăzi, aici, o decizie pozitivă, să se efectueze o analiză, iar banii să nu se risipească, ci să se furnizeze, de asemenea, dovada faptului că finanţarea duce la redresare sau la înfiinţarea de noi întreprinderi şi că activitatea economică dinamică va permite, pe viitor, ca această regiune să îşi recâştige vigoarea pe care a avut-o până acum. Vă mulţumesc, dnă comisar.
Evelyn Regner
(DE) Dle preşedinte, cererea austriacă pentru asistenţă din Fondul european de ajustare la globalizare (FEAG) se referă la foştii angajaţi dintr-un total de nouă furnizori de automobile din Steiermark. Dacă analizăm mai atent acest caz, putem vedea imediat că este un caz clasic pentru FEAG şi anume furnizarea de asistenţă pentru remediere. FEAG poate oferi exact acest lucru şi acesta este motivul pentru care a fost creat, cu alte cuvinte să acorde asistenţă celor care sunt direct afectaţi de efectele negative ale globalizării şi care, prin pierderea bruscă a locurilor lor de muncă, trebuie să sufere consecinţele iresponsabilităţii speculanţilor de pe piaţa financiară.
Steiermark, din păcate, se caracterizează printr-un grad ridicat de dependenţă faţă de cererea din industria de automobile. Aceasta înseamnă că întreaga regiune a fost grav afectată de criza actuală de pe piaţă şi, în special, de cererea de automobile. Vânzările de automobile au scăzut cu 59,4 %. În acest context, 5,7 milioane de euro reprezintă o investiţie excelentă pentru reintegrarea lucrătorilor disponibilizaţi pe piaţa muncii. Cu alte cuvinte, această investiţie va permite lucrătorilor să participe la fundaţii locale de ocupare a forţei de muncă, în special pentru sectorul automobilelor, facilitând, în acelaşi timp, punerea în aplicare a măsurilor care vizează pregătirea şi recalificarea lucrătorilor.
Milan Cabrnoch
(CS) Doamnelor şi domnilor, săptămâna aceasta trebuie să ne exprimăm opinia asupra unei propuneri a Comisiei Europene privind punerea la dispoziţie de resurse financiare ale Fondului european de ajustare la globalizare în trei cazuri: cazul Suediei, al Ţărilor de Jos şi al Austriei. Trebuie să luăm din nou, din nefericire, o decizie cu privire la trei cazuri foarte diferite şi fără legătură între ele.
Aş dori să subliniez faptul că Parlamentul European a solicitat deja cu o altă ocazie Comisiei prezentarea şi discutarea separată a cererilor individuale de eliberare de resurse. Cererile, la rândul lor, prezintă o întreagă serie de ambiguităţi. În cazul cererii înaintate de Suedia, de exemplu, nu este clar ce volum de resurse va fi folosit, iar în cazul Austriei, volumul de resurse solicitat pentru fiecare persoană care îşi pierde locul de muncă este surprinzător. Deşi în cadrul proiectelor anterioare, sumele solicitate au fost de câteva sute de euro pe persoană, Austria solicită 14 300 de euro pentru fiecare persoană şomeră. Suntem în continuare convinşi că propunerile nu corespund scopurilor pentru care a fost creat fondul de globalizare şi nu susţinem eliberarea acestor resurse.
Paul Rübig
(DE) Dnă preşedintă, aş dori să folosesc cartonaşul albastru doar pentru a rectifica un punct. În Austria, sprijinul solicitat vizează mai mult de o persoană.
Franz Obermayr
(DE) Dnă preşedintă, după cum puteţi vedea, aceasta reprezintă în mod clar o problemă a Austriei, iar Steiermark, una dintre provinciile noastre care a fost afectată serios, ne îngrijorează, dat fiind, pe de o parte, procentajul de peste 50 % din populaţie implicată în industria de automobile, şi, desigur, procentajul disproporţionat de mare al unor astfel de produse exportate, pe de altă parte. Scăderea globală la nivelul cererii a avut drept rezultat un total de 744 de concedieri, după cum s-a menţionat deja, şi suntem foarte încântaţi că 400 dintre persoanele afectate vor primi ajutor prin intermediul Fondului european de ajustare la globalizare. Acest lucru este foarte apreciat.
În acest caz - şi trebuie aduse clarificări şi cu privire la ceea ce a spus vorbitorul anterior - nu este vorba despre subvenţii pentru o simplă restructurare, ci despre susţinerea lucrătorilor individuali, asigurând asistenţă pentru cheltuielile de întreţinere şi măsuri pentru o formare suplimentară. Din acest punct de vedere, sunt de acord cu dna Cornelissen, care a menţionat că această formare continuă trebuie adaptată în mod special la condiţiile din viitor. Vom avea nevoie de lucrători mai bine formaţi în viitor, iar reformarea în domeniile tehnologiei şi al energiei regenerabile constituie, cu siguranţă, un pas care merită făcut. Steiermark se va pronunţa, cu siguranţă, în favoarea acestei idei.
Gunnar Hökmark
(SV) Dnă preşedintă, în cadrul unei dezbateri ca aceasta, merită amintit faptul că Europa s-a îmbogăţit pe seama globalizării şi că tot aceasta a dus la crearea de locuri de muncă şi a determinat plasarea de investiţii. Exporturile au condus la apariţia de noi companii şi de întreprinderi mari. Importurile au creat oportunităţi pentru ca cetăţenii să se bucure de un trai bun, cu produse şi servicii ieftine, care, împreună, au condus la regenerare.
Pe scară largă, schimbarea este o prezenţă constantă ce permite apariţia de noi întreprinderi, de noi locuri de muncă şi de noi oportunităţi. Aceste schimbări de amploare îşi lasă amprenta direct asupra societăţii şi nu ar trebui niciodată să încercăm să le împiedicăm. Cu toate acestea, trebuie să facilităm tranziţia pentru cei care sunt afectaţi. Fiecare stat membru are datoria de a asigura că tranziţia are loc într-un mod sigur, care oferă un număr mare de oportunităţi.
Uniunea Europeană nu poate oferi astfel de oportunităţi dintr-un singur fond. Schimbările sunt prea mari şi prea semnificative. Dacă suntem de părere că această situaţie poate fi soluţionată cu ajutorul fondului de globalizare, înseamnă că nu prezentăm imaginea corectă a acestei situaţii. Am fost împotriva creării acestui fond. Cu toate acestea, când este vorba despre industria de automobile, înţelegem că Europa se află într-o situaţie specială în prezent, beneficiind de o multitudine de tipuri diferite de sprijin la nivel european şi naţional, şi riscăm nu numai distorsiunea generată de subvenţiile publice acordate actorilor individuali, ci şi amplificarea acestei distorsiuni în cazul în care întreprinderile şi industria din diferite regiuni nu reuşesc să obţină un sprijin echivalent. Din acest punct de vedere, vom vota în favoarea acestei propuneri, pentru că deja am avansat până aici în cadrul procesului de subvenţionare, încât, dacă susţinerea ar fi anulată, concurenţa ar fi distorsionată. Cu toate acestea, am dori să subliniem faptul că nu vom putea continua în acest fel în viitor.
Elisabeth Morin-Chartier
(FR) Dnă preşedintă, aş dori să subliniez faptul că Fondul european de ajustare la globalizare pe care l-am înfiinţat este destinat lucrătorilor, în vederea îmbunătăţirii potenţialului de angajare a acestora. Prin urmare, în ceea ce priveşte acest punct trebuie într-adevăr să luăm măsuri fundamentale. Aceasta este abordarea pe care o adoptăm în cadrul grupului cu privire la Fondul de ajustare la globalizare, atunci când examinăm cazurile prezentate, pentru a ne asigura că lucrătorii pot fi incluşi în câmpul muncii şi pot continua să lucreze, dat fiind că nu există integrare socială fără integrare profesională.
Cel de al doilea punct pe care aş dori să îl pun în evidenţă este că sectorul de automobile a fost foarte serios afectat şi recomand producătorilor de automobile, care sunt foarte afectaţi de criză, să îşi adapteze produsele, atât la noile obiective de mediu, cât şi la noile nevoi ale consumatorilor. Viitorul sectorului este în joc.
În cele din urmă, recomand tuturor să susţină propunerea Comisiei pentru bugete - mulţumesc, de asemenea, dlui Böge pentru propunerea sa - şi solicit, la fel ca şi dl Rübig, monitorizarea efectelor politicilor noastre.
Silvia-Adriana Ţicău
În ultimul an am aprobat mai multe astfel de alocări ale unor sume din Fondul European de Ajustare la Globalizare pentru a furniza un sprijin suplimentar pentru lucrătorii care suportă consecinţele schimbărilor majore în structura comerţului global. Criza economică a afectat dramatic comerţul global.
Şi în regiunea din care provin, pot să vă spun că în ultimul an au avut loc aproape 2500 de concedieri în industria siderurgică, aproape 700 în industria constructoare de nave şi urmează, au fost anunţate, aproape 6 000 în ceea ce priveşte transportul feroviar. De aceea, cred că este important ca în anul 2010 să fim pregătiţi pentru multe astfel de cereri care vor veni datorită crizei economice, iar procedura disponibilă trebuie să fie una simplă, astfel încât statele şi beneficiarii să o poată accesa uşor. Faptul că Suedia a aplicat în iunie, Austria în iulie, Ţările de Jos (Olanda) în august, iată că au trecut câteva luni şi, de aceea, cred că procedura trebuie să fie simplă
Seán Kelly
Dnă preşedintă, după ce am stat aici acum câteva săptămâni, când Parlamentul a votat în favoarea finanţării globalizării pentru alegătorii mei din Limerick, care şi-au pierdut locurile de muncă din cauza relocării Dell în Polonia - şi, de asemenea, în primăvară, lucrătorii de la Waterford Crystal vor căuta asistenţă similară - susţin, desigur, ceea ce s-a propus aici, în această seară, pentru Suedia, Austria şi Ţările de Jos.
S-au semnalat o serie de anomalii şi le voi prezenta din nou, foarte pe scurt. Mai întâi, cred că data de început trebuie verificată. În al doilea rând, intervalul de timp trebuie să reflecte durata cursului, şi nu numai cei doi ani specifici, după cum se întâmplă în prezent. În al treilea rând, în ceea ce priveşte administraţia, este foarte important ca aceasta să nu cadă pradă agenţiilor guvernamentale, în special. În al patrulea rând - şi cel mai important - trebuie acordat cât mai mult ajutor posibil antreprenorilor. 35 % dintre companiile debutante în UE au fost înfiinţate de persoane care şi-au pierdut locurile de muncă. Dacă sunt ajutaţi, aceştia vor avea rezultate. Nevoia este mama invenţiilor şi cred că este foarte important să le acordăm toată asistenţa posibilă.
Andreas Mölzer
(DE) Dnă preşedintă, dacă presupunem că cele mai multe locuri de muncă din Europa - nu numai din ţara mea, Austria - sunt în pericol din cauza efectelor globalizării, atunci trebuie să luăm în considerare mai ales faptul că tinerii lucrători - dintre care unii nu sunt înregistraţi ca şomeri pentru că tocmai au finalizat un curs de formare sau o şcoală - sunt, prin urmare, şi ei în pericol. Trebuie să ne asigurăm în mod deosebit - şi acest lucru se aplică în primul rând Austriei - că utilizăm aceste tipuri de măsuri pentru a sprijini acei lucrători care trebuie integraţi în câmpul muncii pentru prima dată şi că le oferim oportunitatea, inclusiv asistenţă din partea Uniunii Europene, de a intra pe piaţa europeană a muncii.
Vladimír Špidla
Doamnelor şi domnilor, în opinia mea, dezbaterea a arătat clar că Fondul european de ajutare la globalizare funcţionează şi putem afirma că a fost utilizat până acum de câteva zeci de ori şi, întotdeauna, a adus beneficii considerabile persoanelor care au recurs la acesta. În calitate de comisar, am încercat întotdeauna să mă familiarizez cu rezultatele în domeniu, ceea ce nu reprezintă o analiză adecvată, desigur, ci numai o experienţă directă, şi am fost încântat să observ gradul de apreciere pozitivă a fondului în domeniile în care acesta a fost utilizat.
Dezbaterea a ridicat multe chestiuni serioase care au nevoie de un răspuns şi de o opinie clară şi realistă. Mai întâi există ideea potrivit căreia fondul poate fi folosit numai pentru companii mari. Din fericire, experienţa ne arată că fondul poate fi folosit de oricine, indiferent de mărimea ţării sau a companiei implicate şi aceasta a fost intenţia noastră iniţială. Normele nou-ajustate asigură clar posibilitatea folosirii fondului şi în cazul angajaţilor întreprinderilor mici şi mijlocii care îşi desfăşoară activitatea în domeniile afectate de criză. Astfel, fondul operează fără discriminare şi nu dezavantajează pe nimeni.
De asemenea, aş dori să pun accentul pe caracteristica fundamentală a fondului, care este aceea de a ajuta mai degrabă oameni decât companii şi, din acest punct de vedere, nu putem aşadar să îl considerăm un aparat care ţine în viaţă companii care nu au o speranţă realistă de funcţionare din punct de vedere economic, ci, mai degrabă, invers. Fondul ajută persoanele care şi-au pierdut locul de muncă să îşi găsească repede altul în domeniile în care acesta există. Prin urmare, este un fond care, în principiu, pune în aplicare şi facilitează restructurarea.
Au fost exprimate, în cadrul unui discurs, îngrijorări privind inegalitatea de gen şi cred că este vorba despre discursul dnei Harkin. Această inegalitate, care chiar există la nivelul rapoartelor, dovedeşte doar faptul că, în special în prima sa fază, criza a afectat grav industriile dominate de bărbaţi. Şi astăzi vorbim despre industria automobilelor şi de cea a construcţiilor, cu alte cuvinte, despre două industrii dominate de bărbaţi. În consecinţă, în total, fondul a furnizat mai multă asistenţă bărbaţilor. Criza a schimbat structura pieţei muncii într-un mod specific şi am observat declaraţia preşedintelui Obama, care a afirmat că la sfârşitul acestui an, majoritatea lucrătorilor implicaţi activ pe piaţa muncii din Statele Unite ale Americii vor fi femei. Prin urmare, tot în Statele Unite, criza a avut un rezultat frapant în industriile dominate de bărbaţi. Cât priveşte chestiunea în sine, nu există nicio inegalitate bazată pe gen în conceptul sau structura fondului.
Dezbaterea a pus, de asemenea, în evidenţă o serie de idei privind, desigur, modalitatea în care ar fi posibilă modificarea şi îmbunătăţirea fondului. Trebuie să spun că, bineînţeles, Comisia nu consideră fondul ca fiind ceva inflexibil, apărut precum Pallas Atena din capul lui Zeus. Acesta este o instituţie creată de oameni, care poate fi întotdeauna îmbunătăţită pe baza experienţei şi a dezbaterilor. Prin urmare, în opinia mea, nu există obstacole fundamentale la acest nivel.
O altă chestiune a fost ridicată în ceea ce priveşte metoda specifică de finanţare, cu alte cuvinte, integrarea fondului în buget, ca linii bugetare independente. Aceasta este, cu siguranţă, o chestiune care va fi discutată la nivel politic, dar din punct de vedere financiar, nu a fost posibilă atingerea unui rezultat în acest fel şi, în opinia mea, faptul că am mobilizat resurse prin metode diferite, dar eficiente, este important în sine.
Doamnelor şi domnilor, aş dori să spun că este fără îndoială adevărat că normele modificate şi presiunea exercitată de criză au creat o situaţie în care vor exista mai multe cazuri individuale, dar, după cum am afirmat deja, Comisia este de acord cu importanţa argumentelor privind adoptarea unei abordări de la caz la caz şi, prin urmare, vom aplica această metodă.
În concluzie, aş dori să mulţumesc deputaţilor din Comisia pentru bugete şi tuturor deputaţilor din Parlamentul European implicaţi în această chestiune pentru că a reieşit în mod clar din dezbatere că se acordă atenţie tuturor aspectelor controversate prezente în cazul fiecărei decizii de o asemenea complexitate. Eu consider că a reieşit la fel de clar, în urma dezbaterii şi din propunerea Comisiei, faptul că toate aceste cazuri se încadrează în domeniul de aplicare al fondului de ajustare la globalizare. Prin urmare, sunt încântat că dezbaterea dvs. a confirmat opinia Comisiei şi mă aştept ca votul să urmeze aceeaşi direcţie, sau cel puţin sper că se va întâmpla astfel.
Reimer Böge
Dnă preşedintă, nu este nevoie să mai adaug ceva la ceea ce a spus dl comisar. Susţin ceea ce a afirmat acesta, în special observaţiile de încheiere privind chestiunea evoluţiei viitoare a Fondului de ajustare la globalizare în raport cu celelalte programe - în special cu Fondul Social European - în privinţa căruia vom avea, desigur, o altă profundă dezbatere comună intensă.
Este foarte clar că acest Fond de ajustare la globalizare nu poate neutraliza consecinţele schimbărilor structurale şi nici nu poate accepta şi depăşi dificultăţile ridicate de globalizare, scopul său vizat fiind, desigur, diferit. Cu toate acestea, fondul poate ajuta, cu siguranţă, persoanele afectate, care se găsesc într-o situaţie dificilă din punctul de vedere al angajării după ce au fost trimise în şomaj, şi le poate oferi, în urma obţinerii de calificări, oportunitatea unor noi perspective şi, prin urmare, şansa găsirii unui loc de muncă. În ciuda dezbaterii privind subsidiaritatea, care, desigur, joacă un rol în această situaţie, ar trebui să susţinem şi să salutăm acest lucru, ca fond suplimentar pentru toate măsurile aplicate în baza Fondului Social European, pe care îl avem, de asemenea, la dispoziţie.
La acest punct, aş dori să spun încă un lucru, şi anume că există, cu siguranţă, programe finanţate din bugetele naţionale, dar şi europene, în cazul cărora există mai multe motive pentru a pune în discuţie relevanţa cheltuielilor decât în cazul unui fond care asigură asistenţă directă persoanelor care se află într-o situaţie iniţială dificilă.
Preşedintă
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc miercuri.
