Skogsbränder i Grekland, deras konsekvenser och de slutsatser som kan dras i fråga om åtgärder för förebyggande och förvarning (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är kommissionens uttalande om skogsbränderna i Grekland, deras konsekvenser och de slutsatser som kan dras i fråga om åtgärder för förebyggande och beredskap.
Vladimír Špidla
ledamot av kommissionen. - (FR) Herr talman! Låt mig först be om ursäkt för att min kollega, Stavros Dimas, inte är här. Han ville delta i debatten men har fått förhinder på grund av en allvarlig ögonoperation nyligen.
Mina damer och herrar! Europeiska kommissionen vill uttrycka sitt djupaste beklagande över den förödelse som har orsakats av skogsbränderna i Grekland. Våra tankar går till offren och deras familjer. Kommissionens ordförande José Manuel Barroso reste till Grekland i helgen för att själv bilda sig en uppfattning om läget. Även kommissionsledamoten Danuta Hübner besökte platsen för att bedöma i vilken utsträckning EU-medel kan bidra till återuppbyggnaden och kommer att rapportera om sitt besök vid kollegiets möte imorgon. Kommissionsledamoten Stavros Dimas, som befann sig i Grekland när de första bränderna bröt ut, kunde själv bevittna det internationella biståndet till de grekiska brandmännen och rapporterade också till kollegiet för att ge hela kommissionen information om den hjälp som har getts och vädja om att alla tillgängliga instrument ska mobiliseras för en snabb återuppbyggnad.
Det här har varit både en mänsklig tragedi och en miljökatastrof. Bränderna har krävt människoliv och ödelagt hem och en hel nations ekonomiska struktur. Skadornas omfattning är betydande: minst 180 000 hektar mark har brandhärjats och 130 städer och byar har ödelagts. I de värst drabbade områdena, däribland Peloponnesos och centrala och östra Grekland, har de regionala ekonomierna drabbats hårt. Alla européer berördes av nyhetsbilderna av bränderna och EU uppmanades att reagera och vidta åtgärder när Grekland bad om hjälp.
Kommissionens övervaknings- och informationscentrum lyckades samordna den hjälp som erbjöds av 14 medlemsstater, och världssamfundet gav ytterligare hjälp till brandbekämpningen, vilket spelade en viktig roll för att förhindra brändernas framfart. Med kommissionens hjälp kunde Greklands europeiska partner ge specialiserat luftburet bistånd i form av 13 Canadair-plan för vattenbombning och 20 helikoptrar - denna information kommer att uppdateras på måndag - samt brandbekämpningsenheter på marken, fordon och annan utrustning. Särskilt värdefull hjälp gavs av Norge, Schweiz, Serbien, Ryssland och Israel. Det var den största europeiska civilskyddsinsats som någonsin har genomförts för en medlemsstat. Hjälpen var snabb och effektiv och utgjorde ett enastående exempel på europeisk solidaritet.
Bränderna i Grekland orsakade skador av en exceptionell omfattning och inträffade i en situation där den här typen av katastrofer generellt eskalerar. Mellan juli och augusti i år tog kommissionen emot ett dussin internationella vädjanden om hjälp: från Grekland, Cypern, Italien, Bulgarien, Albanien och den f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Gensvaret från medlemsstaterna var i regel generöst och omedelbart. De allt fler vädjandena om hjälp har emellertid lett till en situation som till sist har påverkat de luftburna brandbekämpningsinsatsernas operativa möjligheter. Europeiska unionen bör i första hand prioritera möjligheten att mobilisera ytterligare kapacitet och utrusta sig med extra brandbekämpningsutrustning genom att antingen vända sig till länder utanför EU eller till den privata sektorn.
Den grekiska regeringen har värderat skadorna till omkring 4 miljarder euro, eller ungefär 2 procent av Greklands BNP. Regeringen håller på att upprätta en samlad handlingsplan för att hantera situationen och har informerat kommissionen om att den tänker ansöka om bistånd från tillgängliga EU-program.
De fruktansvärda skadorna på miljön i Grekland förvärras nu av risken för skyfall med vatten som rinner ut i floder och drabbar det försvagade ekosystemet och markerosion som orsakar jordskred och vattenföroreningar. Ett stort antal skyddade områden har förstörts och kommissionen undersöker nu hur tillgängliga medel och framför allt fonden Life+ kan mobiliseras för att återställa förstörda livsmiljöer.
Kommissionsledamöterna har ingående diskuterat dessa frågor och kommissionen har lovat att vidta alla tänkbara åtgärder för att hjälpa den grekiska regeringen att hantera de sociala, ekologiska och ekonomiska konsekvenserna av bränderna. En möjlighet som kan utnyttjas för att möta det grekiska folkets behov är att omprogrammera strukturfonderna till förmån för direkt drabbade regioner och program.
Dessutom kan solidaritetsfonden mobiliseras på begäran av de grekiska myndigheterna. I detta sammanhang är parlamentets och rådets samverkan av avgörande betydelse för att så mycket som möjligt förkorta den tid det tar att anta en ändringsbudget som läggs fram av kommissionen i syfte att mobilisera denna fond.
När det gäller det stöd som omfattas av 2006 års operativa program kommer kommissionen så snart de grekiska myndigheterna inkommer med en begäran om ändring att med maximal flexibilitet undersöka möjligheterna enligt gällande bestämmelser. Alla tillgängliga anslag kommer att omdirigeras för att möta de akuta behoven hos de människor och regioner som har drabbats av denna kris. Kommissionen kommer att tillämpa ett påskyndat förfarande för att komma fram till ett snabbt beslut.
När det gäller perioden 2007-2013 kommer kommissionen som planerat att anta nya program i oktober efter en begäran av de grekiska myndigheterna. Programmen kan komma att antas senare beroende på vilka behov som föreligger och vilka regioner och sektorer som berörs, på grundval av en övergripande plan som läggs fram av de grekiska myndigheterna. När det gäller Europeiska socialfonden måste vi be de grekiska myndigheterna att inkludera ett stort avsnitt om "mänskliga resurser" i den aktuella handlingsplanen. Planen måste omfatta alla områden: sysselsättning, social integration och hälsa, utbildning och yrkesutbildning, samt förvaltningsreformer.
Klimatförändringarna kan leda till torrare vintrar och varmare somrar, vilket skapar perfekta förutsättningar för bränder. Risken för skogsbränder ökar för närvarande och i sin reaktion på denna tragedi måste Europa även ta hänsyn till behovet av att minska följderna av framtida bränder. Förvaltningen av skogar är i första hand medlemsstaternas ansvar. Detta är rimligt, eftersom de nationella regeringarna är bättre lämpade att förvalta det egna territoriet, investera i brandförebyggande åtgärder och planera utryckningstjänsternas insatser.
Det finns också många olika sätt på vilka EU kan erbjuda förstärkning av nationella insatser på detta område. Kommissionen har för avsikt att utarbeta ett meddelande om skogsbränder och kommer att granska flera praktiska åtgärder som kan förbättra brandskyddet och återuppbyggnaden av ekonomier och ekosystem.
Även om EU:s räddningstjänst gjorde imponerande insatser anser kommissionen att det är dags att utöka dess kapacitet på detta område. Det här är en fråga som kommissionen övervägt sedan 2006 och dess ordförande, José Manuel Barroso, hade faktiskt redan bett Michel Barnier att upprätta en rapport om detta. Vi kommer att noga granska rekommendationerna i Barnierrapporten när förslagen läggs fram.
Det är uppmuntrande att se att parlamentet alltid har ställt sig bakom en ambitiös utveckling av EU:s kapacitet när det gäller civilskydd. För att nya åtgärder ska kunna antas krävs emellertid medlemsstaternas enhälliga stöd, och detta har ofta visat sig vara svårt att uppnå.
År 2006 föreslog kommissionen att gemenskapsmedel från det finansiella instrumentet för civilskydd skulle användas för att tillhandahålla extra civilskyddsutrustning, t.ex. luftburna brandbekämpningsenheter i samband med stora bränder. Det var nästan ordagrant vad som stod i punkt 9 i resolutionen den gången. Tyvärr delas denna uppfattning inte av ett antal medlemsstater, vilket innebär att systemet inte kan genomföras. Kommissionen uppmanar därför medlemsstaterna att inta en mer ambitiös hållning när förslag på detta område läggs fram inför dem i framtiden.
Ioannis Varvitsiotis
för PPE-DE-gruppen. - (EL) Herr talman! Kommissionsledamoten Vladimir Špidla har utförligt beskrivit den stora katastrof som har drabbat mitt land. Europeiska kommissionens ordförande, José Manuel Barroso, och kommissionsledamoten Danuta Hübner har besökt Grekland och andra katastrofdrabbade regioner.
Låt mig på alla grekers vägnar ta tillfället i akt och tacka Europeiska unionen, medlemsstaterna och andra länder som omedelbart skickade specialutbildade brandmän och luftstöd och på så sätt gav mitt land livsviktig hjälp att bekämpa de katastrofala bränderna.
Jag vill även påpeka att liknande katastrofala bränder (även om de inte har varit av samma omfattning som i Grekland) har drabbat alla sydeuropeiska länder som har upplevt liknande förhållanden.
Det viktigaste nu är att se framåt mot nästa skede, som redan har inletts. De första ekonomiska stödåtgärderna för offren har redan visat sig vara effektiva. Inom loppet av några dagar har de flesta av dem som har rätt till pengar för att täcka sina omedelbara behov och ersätta sina tillhörigheter också fått dem. Många hemlösa människor har erbjudits tillfälligt boende i husvagnar.
Efter ingåendet av ett avtal mellan den grekiska regeringen och Europeiska kommissionen får drabbade bönder och djuruppfödare (och låt mig genast tillägga att de sistnämnda har förlorat mer än 73 000 djur i bränderna) förskottsutbetalningar för att kompensera förlusten av skördar, djurkapital och utrustning.
Jag vill också informera kommissionsledamoten om att det han nämnde redan håller på att genomföras: arbetet pågår redan med en undersökning och ett utkast till en återuppbyggnadsplan för alla brandhärjade områden. Syftet med planen är att snabbt och effektivt tillgodose offrens akuta mänskliga och ekonomiska behov samt reparera miljöskadorna så snabbt som möjligt.
En särskild del av planen handlar om att återställa landskapet kring den arkeologiska utgrävningen i Olympia som tillsammans med det antika stadion, museet och andra byggnader kunde räddas tack vare brandmännens övermänskliga insatser.
Vi måste uttrycka vår tacksamhet för att Grekland har beviljats det största stödbeloppet någonsin från gemenskapens civilskyddsmekanism sedan den inrättades 2001. Detta stöd har visat att principerna om samarbete och solidaritet utgör själva grunden för Europeiska unionen.
Syftet med den resolution som vi kommer att rösta om imorgon är att Europeiska kommissionen snabbt ska kunna mobilisera EU:s solidaritetsfond och skaffa de beräknade ekonomiska resurserna för att bekämpa konsekvenserna på medellång och lång sikt.
För det andra bör en särskild mekanism inrättas för snabba insatser vid stora naturkatastrofer. En del arbete har faktiskt redan gjorts på detta område. Vi tror också - som Vladimir Špidla nämnde, men låt mig ändå framhålla detta - att kommissionen bör överväga att inrätta en oberoende kompletterande styrka bestående av privata brandbekämpningsplan eller brandbekämpningsplan från europeiska länder där det inte finns någon allvarlig brandrisk under sommarmånaderna. Denna stödstyrka skulle kunna utplaceras i högriskländer och vara redo för insatser från och med sommaren 2008.
Jag känner mig förvissad om att EU kommer att stå vid mitt lands sida och i handling visa att solidaritet är den grundläggande princip som styr relationerna mellan oss.
Låt mig avslutningsvis än en gång tacka er för allt stöd som ni har gett fram till nu.
(Applåder)
Martin Schulz
för PSE-gruppen. - (DE) Herr talman, mina damer och herrar! Jag fick möjlighet att själv bevittna katastrofen och dess följder i Grekland förra helgen. Mina kolleger och jag reste till några av de drabbade områdena och jag måste säga att jag aldrig har sett en liknande tragedi i hela mitt liv. Det finns människor som inom loppet av minuter förlorade allt de ägde, sina hem och sina ägodelar på grund av bränderna. Jag talade med människor som hade flytt för sina liv, bokstavligen utan något annat än det de stod och gick i. Situationen är kritisk. Många människors uppehälle hotas och på kort sikt behöver de hjälp.
Kommissionsledamoten Vladimir Špidla har alltså helt rätt när han säger att det krävs snabb och obyråkratisk hjälp. Jag talar för min grupp när jag säger att snabb och obyråkratisk hjälp inte - som vissa kommissionstjänstemän tror - betyder hjälp om två eller tre månader. Nej, hjälpen måste ges nu, omedelbart och direkt. Människor behöver inte hjälp om två månader, de behöver hjälp nu. Därför begär vi att resurser ska kunna tas direkt från solidaritetsfonden, och om det finns pengar över i strukturfonderna eller andra budgetar bör även de kunna utnyttjas snarast möjligt.
Det här är inte vår första debatt om katastrofer. De senaste tio åren har vi gång på gång suttit här och diskuterat vad som måste göras. Det gäller inte bara Grekland. Det gäller även människorna i de översvämmade områdena i Storbritannien som också drabbades den här sommaren och människor som drabbas av jordbävningar, eller vilket katastrofområde som helst.
Följande punkt är viktig: ett centralistiskt synsätt är inte till någon hjälp när vi försöker mildra effekterna av katastrofer på lokal nivå. Om bränder bryter ut i Atens omgivningar är det en effektiv lokal brandkår som behövs, inte en katastrofkommissionär i Bryssel. Det är detta som är huvudpoängen: katastrofhanteringen måste vara organiserad på ett decentraliserat sätt. Regeringarna i Europeiska unionen måste därför bygga upp en egen infrastruktur i sina länder, med utgångspunkt i de lokala förhållandena och inom sitt eget behörighetsområde. Denna infrastruktur behövs för att man ska kunna agera snabbt och effektivt på lokal nivå i samband med översvämningar eller bränder.
Europeiska unionen måste ta till vara de möjligheter som den har och sörja för en effektiv samordning. Det finns regeringar som vill börja med att göra allt själva - trots att de under de senaste tio åren har försuttit varje tillfälle att bygga upp infrastrukturen - och sedan ber andra om hjälp alldeles för sent, på grund av malplacerad förlägenhet eller malplacerad ambition.
Låt oss därför vara på det klara med en sak: att be om internationellt bistånd, mina damer och herrar i regeringsställning, är inte detsamma som att erkänna att man har misslyckats. Det visar tvärtom på ansvarskänsla och en effektiv hantering. Regeringar måste mycket snabbare agera på detta sätt. Därefter måste vi utveckla de samordningsmekanismer som är nödvändiga för att vi ska kunna agera effektivt.
Som politiker måste vi vara på det klara med en sak: människor ogillar staten. Deras erfarenheter av staten handlar om dess roll som lagstiftande makt och beskattande myndighet, och vi är alla väl medvetna om att detta endast är av perifert intresse för medborgarna. Det finns dock en sak som intresserar medborgarna när det gäller staten och centralregeringen och det är vetskapen om att staten finns där för att hjälpa människor när de behöver det. Om staten inte finns där för att hjälpa till när det finns ett akut behov, om den inte agerar när man behöver polis eller brandkår, är det något som medborgarna aldrig glömmer. Det är något som alla i ansvarspositioner i alla länder bör hålla i åtanke!
Vad är vi egentligen till för? Vår uppgift är att skapa förutsättningar för att mildra de grundläggande risker människor ställs inför i sina liv. Detta måste ske på lokal nivå. Denna punkt måste jag upprepa. På de platser som jag besökte fanns ingen frivillig brandkår. I mitt hemland, i den stad där jag var borgmästare, hade vi en frivillig brandkår bestående av män och kvinnor som ställde upp på sin fritid för att skydda andra mot bränder. På de platser som jag besökte i Grekland finns inget sådant.
Det vore till exempel en solidaritetshandling om länder som har den här typen av tjänst kunde samarbeta med de drabbade områdena i exempelvis Grekland för att överväga om liknande system kan inrättas där, medan Europeiska unionen kan tillhandahålla bistånd, finansiering och utrustning som behövs för att inrätta dessa strukturer. Detta borde vara en av de lärdomar vi drar av dessa erfarenheter.
Låt mig säga en sista sak som jag tycker är mycket viktig: jag tror att det är mycket viktigt för människor som befinner sig i samma situation som människorna i Grekland i dag att känna att de inte är ensamma. Det var därför jag tyckte att det var så viktigt att vi, den socialistiska gruppen i Europaparlamentet, förmedlade ett budskap till människorna där. Låt oss säga till dem: ”Vi är alla - i alla partier - medvetna om vad ni går igenom”. I den här situationen finns inga ideologiska skillnader. Det finns inget kristdemokratiskt eller socialistiskt brandskydd! Vad som finns är solidaritet med människor i nöd.
Jag har en sak till som jag vill säga: det kommer alltid att finnas människor i nöd - till följd av översvämningar eller bränder - och vi måste inse att det inte bara handlar om kriminella element. Visst anser jag att mordbrännare som vill ta över mark genom att förstöra den naturliga miljön inte är annat än primitiva brottslingar. De existerar verkligen. Men mycket av det vi har sett de senaste åren är en följd av klimatförändringen och vi kommer att behöva vänja oss vid mycket mer än det vi ser nu. Det räcker inte med att ta itu med konsekvenserna allteftersom de uppstår. Vi måste också ta itu med orsakerna. En ny klimatpolitik kommer därför också att vara avgörande för att vi ska kunna hantera det som vi har bevittnat i Grekland och på andra håll på ett effektivare sätt.
(Applåder)
Vittorio Prodi
för ALDE-gruppen. - (IT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag är tacksam för att Vladimir Špidla är här i dag och har gjort ett uttalande. Jag vill börja med att uttrycka min solidaritet med det grekiska folket i synnerhet, men även med folk i andra länder och regioner, t.ex. Sicilien och södra Italien, som har drabbats av liknande katastrofer. Jag vill också hylla de självuppoffrande insatserna av brandmän och frivilliga och självklart även framföra mitt deltagande med offren och deras familjer.
Jag vill ta upp åtminstone delar av det Martin Schulz sa om vikten av förebyggande åtgärder. Sådana åtgärder är enligt min uppfattning en viktig prioritet, särskilt med tanke på klimatförändringen, och jag hoppas att vi alla kan övertyga oss själva om att klimatförändringen är en realitet och inte bara en tom fras. Den leder i själva verket till att extrema väderförhållanden förvärras, vilket är skälet till att vi upplever kraftigare regn och längre torrperioder. Detta ställer våra länder inför en helt ny utmaning.
För att motverka dessa fenomen, och framför allt skogsbränder, krävs ett markunderhåll inriktat på konkreta åtgärder. Risken för skogsbränder måste minskas genom att träd gallras ut och allt som kan bidra till brandspridning rensas bort, för att på så sätt minska brandriskfaktorn och den hastighet med vilken elden kan spridas.
Underhållet är alltså mycket viktigt och detta måste även inbegripa vattenvägar, när det gäller översvämningar, för att förlänga vattnets uppehållstid. Här behöver vi bara titta på de många förslag som läggs fram i Barnierrapporten som efterlyser en gemenskapsstyrka för hantering av naturkatastrofer.
Allt pekar avslutningsvis på att civilförsvaret är ett område där EU måste ha kapacitet att agera, eftersom vissa katastrofer är för stora för enskilda medlemsstater att hantera.
Carl Schlyter
för Verts/ALE-gruppen. - Herr talman! Först går våra tankar till de familjer som har förlorat sina anhöriga, hem och ägodelar. Det är viktigt att katastrofhjälpen kommer igång väldigt snabbt.
Även samhället har förlorat värdefulla skogar, värdefulla områden. Det är viktigt att den långsiktiga hjälpen ingår i ett ramverk för hållbar utveckling så att vi inte pumpar in pengar och de brinner upp igen.
Vi pratar om naturkatastrofer men i allt ökande grad är det faktiskt antropogena katastrofer som sker. Vi förändrar klimatet, vilket leder till både extrem torka och extrema skyfall. Vi har ibland ett svagt skydd av våra skogar. Vi skär ibland ner på civilförsvaret som ska rädda oss från bränder. För att detta ska bli långsiktigt hållbart så krävs det klimatarbete, både lagstiftning och ett rejält skydd av områden.
Jag skulle vilja se att ett villkor för europeiskt stöd för uppbyggnad är återbeskogning och att man inte använder pengarna för att cyniskt utnyttja skogsbränderna för spekulation av uppbyggnad av nya turistområden eller annan förändrad markanvändning.
Mina gröna kollegor i Grekland har dessutom bett mig - för vi har tyvärr inga gröna EU-parlamentariker från Grekland - att framföra att man vill stoppa förändringar av artikel 24 i den grekiska konstitutionen som försvagar skyddet av skogarna. Just nu behöver skogarna extra mycket skydd.
Jag vill idag inte kritisera eller försvara regeringen. Det pågår en valkampanj och en del vill kritisera, andra vill försvara regeringen. Men just nu ska vi hjälpa Grekland och alla andra drabbade länder - sedan tar vi kritiken och analysen när katastrofen är undanröjd.
Dimitrios Papadimoulis
för GUE/NGL-gruppen. - (EL) Herr talman, herr kommissionsledamot! Mitt land Grekland står inför en tragedi. Den här sommaren har 75 människor förlorat livet. Omkring 300 000 hektar skog har brunnit ned. Vi står inför en enorm ekologisk och ekonomisk katastrof.
Regeringen togs på sängen. Den försökte skylla tragedin på en osynlig fiende och ”asymmetriska hot” och antydde interna eller externa terroristaktiviteter. I själva verket betalar vi priset för den nuvarande regeringens och tidigare regeringars synder. Grekland är det enda landet som varken har ett jord- eller skogregister. I Grekland försöker man minska skogsskyddet genom att revidera artikel 24 i konstitutionen. I detta land finns två miljoner hus uppförda utan bygglov, varav många i skogsområden. Röstvinnande lagändringar som har genomförts av regeringar har gjort det lätt att bygga villor på bränd mark och sedan ansluta dem till el- och vattennätet.
Det måste till en förändring. Tyvärr har inte tillräckligt gjorts för att förhindra denna tragedi. Trots att den torra, regnfattiga vintern och därefter värmeböljorna förebådade allvarliga bränder var skyddet otillräckligt. När katastrofen inträffade var samordningen otillräcklig och än i dag har tiotals miljoner euro som anslagits för skogsskydd från Sammanhållningsfonden inte utnyttjats. Sammanlagt har 33 miljoner euro beviljats sedan 2000, men fram till nu har inte en enda euro använts.
Medlemsstaten Grekland måste göra mer. Men vi, Europeiska unionen och Europaparlamentet, måste också göra mer för vårt gemensamma europeiska skogsarv.
Men låt det vara nog med tomt prat, herr Špidla. ”Låt oss titta på förslagen i Barnierrapporten”: det är tomma ord för de förslagen arkiverade ni för länge sedan. Det var ni som beställde dem, det är ni som måste anta och genomföra dem. Ni måste anslå mer medel från solidaritetsfonden och fonden för landsbygdsutveckling till Grekland och andra drabbade länder omedelbart och utan onödig byråkrati. Slutligen bör en fond inrättas för skydd av de europeiska skogarna och förebyggande av bränder. Precis som ni gjorde beträffande översvämningar bör ni undersöka möjligheten att anta ett direktiv om skydd mot brandrisker.
Låt mig vidare framföra en begäran för min grupps räkning. Vi behöver ett ökat europeiskt deltagande i skyddet av skogar och miljön. I stället för att hjälpa amerikanerna med snabba insatsstyrkor i Irak och Afghanistan bör vi inrätta en europeisk snabbinsatsstyrka för hantering av naturkatastrofer.
Det räcker inte med teoretiska diskussioner om klimatförändringens risker. Vi, Europeiska unionen, måste göra mer åt detta, vilket förutsätter en gemensam politik, mer pengar från de gemensamma fonderna och strängare kontroll av medlemsstater som bryter mot europeisk miljölagstiftning.
Jens-Peter Bonde
för IND/DEM-gruppen. - (EN) Herr talman! Jag vänder mig till parlamentet för Georgios Karatzaferis räkning, en grekisk ledamot av min grupp. Han har bestämt sig för att ta itu med saker i Grekland, där 63 medborgare har omkommit, 120 byar och småstäder har förstörts och miljoner träd har brunnit ned. BNP-förlusten kan beräknas till 2 procent. Detta är en katastrof, och Grekland behöver allt tänkbart stöd från de övriga medlemsstaterna och EU-institutionerna.
Det verkar som om de EU-medel som är tänkta för förebyggande av sådana katastrofer inte har använts på rätt sätt. Jag vill därför be kommissionen att grundligt undersöka vad som har hänt med de gemenskapsfonder som har inrättats för att kartlägga mark och förebygga eldsvådor. Vem är skyldig? Vilka är de ansvariga? De 63 omkomna grekiska medborgarnas familjer behöver ett svar, och det gör vi också, för vi företräder skattebetalarna.
Gerardo Galeote
- (ES) Herr talman! På senare år har det blivit vår sorgliga tradition under sammanträdesperioden i september i Strasbourg att tala om naturkatastrofer. Det råder inget tvivel om att det här är en exceptionell tid i fråga om materiella skador och liv som har gått förlorade, framför allt efter de fruktansvärda bränderna i Grekland, men även i andra europeiska regioner.
Vi måste först och främst uttrycka vår solidaritet med de grekiska myndigheterna och det grekiska folket som helhet, men i synnerhet med de anhöriga till dem som dog och som inte alltid får det stöd de förtjänar.
De europeiska medborgarna har emellertid rätt att kräva lite mer av sina institutioner: det handlar förvisso om flexibel användning av Europeiska solidaritetsfonden, vilket kommissionsledamot Vladimir Špidla har förklarat och vilket inte alltid har varit fallet, men det handlar även om att fatta konkreta beslut.
Vi måste därför fråga rådet vad mer som måste hända innan det går upp för dem att det krävs arbete för att reformera en föråldrad fond. Jag känner att jag måste påminna parlamentet om att Europeiska kommissionens förslag och Europaparlamentets ändringsförslag överlämnades till rådet för över ett år sedan, så min grupp vill be det portugisiska ordförandeskapet att på allvar överväga att kalla till ett extraordinärt möte i rådet för detta ändamål.
Beträffande en annan punkt, som emellertid även den gäller rådets passiva hållning, vill min grupp be Europeiska kommissionen att lägga fram konkreta gemenskapsförslag om civilskydd som är i linje med Barnierrapporten.
Herr talman! Min grupp har spelat en aktiv roll i förhandlingarna om en gemensam resolution och vi stöder den förbehållslöst. Jag är säker på att ingen kommer att utnyttja denna debatt för att lägga sig i den grekiska valkampen, eftersom jag är säker på att vi alla är ense om att det inte finns något mer avskyvärt än att försöka dra politiska växlar på människors olycka.
Stavros Lambrinidis
(EL) Herr talman! I dag sörjer vi 65 människor som miste livet i de okontrollerade bränderna i Grekland. Vi har sett den fruktansvärda ödeläggelsen på en enda vecka av mer än 12 procent av Greklands totala skogsareal, som är en del av Europas skogsarv.
När det inträffar stora katastrofer bör makthavarna inte bara känna sorg utan också ansvar. Ansvaret för bränderna ligger naturligtvis inte hos detta parlament, men som Europaparlamentariker har vi ansvar för att se till att Europa omedelbart, och utan byråkratiska hinder, frigör bistånd för återställande av de drabbade områdena. Det är också vårt ansvar att dra alla nödvändiga slutsatser av problemen med att förebygga och kontrollera dessa bränder, så att Grekland och andra EU-medlemsstater aldrig behöver uppleva en sådan tragedi igen.
Vi ledamöter inom Pasok vill tacka alla våra kolleger i olika politiska partier som har ringt och skickat meddelanden för att uttrycka sitt stöd till grekiska medborgare. Vi vill tacka Martin Schulz, som omedelbart besökte vårt land och tillsammans med Giorgios Papandreou vidtog åtgärder för att informera om situationen och skaffa fram europeiskt bistånd. Vill dessutom tacka alla de europeiska regeringarna som har skickat hjälp, samt även kommissionen för dess samordnande roll.
Herr kommissionsledamot! Jag välkomnar de åtaganden som ni på begäran av både socialisterna och andra politiska grupper har gjort i dag. Solidaritetsfonden måste äntligen reformeras så att den kan ge verkligt och omedelbart bistånd. Jag applåderar särskilt det faktum att kommissionen är gynnsamt inställd till förslaget att frigöra medel från den tredje gemenskapsstödramen. Mitt i denna tragedi måste vi också hålla ett vakande öga på pengarna till offren: de riskerar annars att försvinna genom inkompetent hantering.
Jag håller slutligen helt med om att en snabb insatsgrupp bör inrättas, inte för att axla de nationella regeringarnas ansvar utan för att hjälpa dem att hantera fruktansvärda katastrofer.
Hopp kan gro ur katastrofer, men det förutsätter att följande krav är uppfyllda:
· För det första måste de brandhärjade områdena omvandlas till globala exempel på hållbar och dynamisk utveckling, utan att det sker någon tillbakagång på miljöområdet.
· För det andra måste det ske en massiv återbeskogning.
· För det tredje får det inte förekomma några fler diskussioner om avklassificering av skogsmark, eftersom detta bara spelar mordbrandsbenägna personer i händerna.
· För det fjärde bör olagligt byggande på brandhärjad mark vara strängt förbjudet.
· För det femte bör det efterlängtade inrättandet i Grekland av ett oberoende miljöministerium bli verklighet.
Vilka slutsatser kan vi dra? Denna tragedi var tyvärr inte oundviklig. Den grekiska regeringen förutsåg den själv i en rapport nyligen till kommissionen, i vilken den erkände att det fanns en farlig brist på samordning mellan ministerierna och att det saknades beredskapsplaner. Ändå hade skogsskyddet i Grekland, vilket understryks i rapporten, förbättrats på ett imponerande sätt mellan 2001 och 2004. Antalet samtidiga utbrott av bränder var inte heller något nytt. År 2000 utbröt ungefär lika många bränder, men följderna blev helt annorlunda.
Den grekiska tragedin 2007 är en påminnelse om att bränder alltid kommer att bryta ut, precis som det alltid kommer att finnas mordbrännare. Grundkravet är därför att det också måste finnas rigorösa strategier för att förebygga och begränsa bränder. Vi bör granska Greklands problem, inte för att fördöma, utan för att förhindra att liknande katastrofer inträffar i framtiden. I Europa år 2007 är 65 dödsfall inte acceptabla.
(Applåder)
Marios Matsakis
(EN) Herr talman! De nyligen inträffade skogsbränderna i Grekland var förödande för de berörda samhällena. Dussintals människoliv gick förlorade, hundratals personer skadades, tusentals djur dog, hela byar brann ned till grunden och tusentals hektar skog förstördes. Vårt deltagande och vår medkänsla går till det grekiska folket.
Under nästan tio dagar såg vi förfärade på hur bränderna förstörde liv, egendom och miljö i Grekland, och våra tankar gick till liknande katastrofer i Portugal, Italien, Spanien och andra platser i Europa under tidigare år.
EU har en skyldighet att se till att ordentliga åtgärder för kompensation genomförs snarast. EU har också en plikt att se kritiskt på anledningen till att dessa eldsvådor fick så katastrofala följder, att analysera vad som gick fel i förebyggandet och brandbekämpningen och dra slutsatser som kan vägleda oss i framtiden.
Rapporter från Grekland visar nu på grova misstag som begåtts av flera centralregeringar och lokala myndigheter, som har misslyckats med att vidta ordentliga åtgärder för att förhindra och bekämpa skogsbränder. Det verkar som om det har saknats lämpliga brandgator i skogarna, det har inte funnits fungerande brandvattenposter och reservoarer, man har inte haft ordentliga brandsläckningsplaner eller evakueringsplaner för byarna och inte heller modern brandsläckningsutrustning. Brandmännen saknade dessutom, i vissa fall, modern utbildning.
Vad hände med den centrala EU-tillsynen när det gäller genomförandet av den brandförebyggande politiken? Kände kommissionen inte till det uppenbarligen usla tillståndet i Grekland, och vilka åtgärder, om ens några, vidtogs för att rätta till situationen? Dessa frågor måste få ett snabbt och tydligt svar.
Det finns dock en annan aspekt som borde oroa oss, och det är att det, enligt den grekiska regeringen, finns starka bevis för att många bränder var anlagda mordbränder.
Eldsvådorna i Grekland har visat på det allt större hotet från ännu en form av terrorism - mordbrandsterrorism. Det är en form av terrorism som är mycket svårare att hantera, eftersom mordbrandsterrorister inte behöver gå igenom sofistikerade säkerhetskontroller utan bara kan köra en tur ut på landet. De behöver inte använda några krångliga sprängämnen: de behöver bara en tändsticksask. Det är därför hög tid att vi börjar agera beslutsamt och gemensamt för att motverka denna nya, mycket katastrofala form av terrorism i Europa.
Sammanfattningsvis är det mycket viktigt att än en gång nämna vår tacksamhet mot alla dem som kämpade och riskerade livet i Evias och Peloponnesos berg i kampen mot katastrofbränderna samtidigt som politiker i Aten bråkade med varandra i tv.
Elisabeth Schroedter
(DE) Herr talman! Jag vill uttrycka mitt uppriktiga deltagande med alla de som sörjer sina familjer och vänner. Mina tankar går till dem som har förlorat sina hem och ägodelar. De behöver vår solidaritet.
Den grekiska regeringen tvingades erkänna att luckor i lagstiftningen och en misslyckad politik delvis var orsaken till de förödande bränderna. I en tid av klimatförändring kan ett förkastande av regionalpolitiken få sådana förödande konsekvenser för den naturliga miljön. Denna situation måste nu ändras, även i Grekland. Under återuppbyggnadsarbetet måste en prioritet vara att bevara och återställa det naturliga landskapet för att göra de drabbade regionerna beboeliga igen och ge människorna där nya förutsättningar för ett liv och därmed en framtid. Alla typer av markspekulation måste fördömas. Det får inte tillåtas och sannerligen inte med EU:s pengar!
Jag vill också varna kommissionen för att ändra strukturfondsförordningarna på bekostnad av hållbarhet och den partnerskapsprincip som fastställs i dem. I nuläget vore det inte rätt reaktion på de förödande effekterna av skogsbränderna i Grekland.
Georgios Toussas
(EL) Herr talman! Sommarens katastrofala bränder och översvämningar i Grekland och även i Italien, Portugal, Storbritannien och andra EU-länder kom inte som en blixt från klar himmel. Den här typen av exempellösa katastrofer understryker behovet av att utreda de verkliga orsakerna, identifiera vilka som bär ansvaret och sätta stopp för detta pågående brott mot mänskligheten.
Vi vill påpeka följande: genom en rad reaktionära lagar och åtgärder har medlemsstaternas regeringar banat väg för kommersialiseringen av skogar och mark och över huvud taget allt som kan räknas som en samhällelig nyttighet. De bränder som krävde 75 av våra medmänniskor och mer än 250 000 hektar skog, samt orsakade oerhörda förluster för tusentals vanliga hushåll, utgör ett exempellöst och avskyvärt politiskt, ekonomiskt och ekologiskt brott mot vårt lands folk.
Vi varnade i god tid för de allvarliga följderna och har tragiskt nog blivit sannspådda. Låt mig rikta er uppmärksamhet mot de slutsatser som drogs 1993 av det grekiska parlamentets partiövergripande utskott och som enhälligt godkändes i en omröstning i vilken alla partier deltog. I slutsatserna understryks det oklara läget när det gäller ägande som uppmuntrar spekulation och olaglig ockupering av skogsmark, särskilt kring städer och i kustområden. I slutsatserna påpekas också bristen på investeringar i skogsbruk. Det föreslogs att ett organ skulle inrättas för att hantera skogsskydd och upprätta ett skogregister.
Vad blev det då av allt detta? Absolut ingenting.
De europeiska parlamentariska gruppernas gemensamma resolution om skogsbränderna i Grekland, deras konsekvenser och de slutsatser som kan dras i fråga om åtgärder för förebyggande och förvarning förbiser de verkliga orsakerna och den antifolkliga politik som förs av Europeiska unionen och medlemsstaternas regeringar. Det råder en fullständig brist på framförhållning.
Denna utomordentligt farliga, antifolkliga politik stärker mordbrännare och belönar marktjuvar. Den skadar miljön, och orsakar allvarliga klimatförändringar med förödande konsekvenser för mänskligheten. Så länge denna antifolkliga politik, underblåst av högre kapitalvinster, tillåts fortsätta kommer mordbränder även i fortsättningen att ödelägga skogar och mark. Arbetstagarnas rättigheter, och människors rättigheter över huvud taget, kommer att urholkas ytterligare - på arbetet, inom utbildning, kultur och sport och på miljöområdet.
Till och med nu gör monopolgrupper inom turistsektorn sig redo att kalasa i askan av de förkolnade resterna av vårt brandhärjade land. Vi anser att åtminstone följande måste garanteras för Grekland: ingen förändring av markutnyttjande, omedelbar allmän kompensation för jordbruksgrödor och skador på jordbrukskapital, nya bostäder för alla invånare på landsbygden på statens bekostnad via myndigheter.
En annan mycket viktig sak är ett omedelbart genomförande av projekt som rör översvämningsskydd och annan grundläggande förebyggande infrastruktur för att förhindra fler tragedier till följd av översvämningar, samt genomförandet av åtgärder för att omedelbart skydda miljön och historiska platser, upprättandet av ett skogregister, inrättandet av en myndighet för att övervaka och skydda skogar, samt upphävandet av antiskogslagar.
Antonios Trakatellis
(EL) Herr talman! Det enorma antal bränder som har härjat Grekland, varav många orsakades av mordbränder i kombination med höga temperaturer, utdragen torka och starka vindar, har lett till förluster av människoliv, ödeläggelse av hem och skördar och förluster av tusentals djur. Bränder har förstört stora områden av mycket vackra skogar och orsakat en miljökatastrof som saknar motstycke.
En av de viktigaste principer som ligger till grund för Europeiska unionen är solidaritetsprincipen. Många medlemsstater, kommissionen och andra länder har uttryckt sin solidaritet och Grekland känner tacksamhet mot dem som ingrep snabbt mot en naturkatastrof som uppstod på grund av förhållanden som övergick allt som vi kunnat föreställa oss.
Om vi vill ha en snabb och samordnad solidaritetsmanifestation, som dessutom är effektiv, måste vi emellertid inrätta en gemenskapsmekanism för civilskydd vid naturkatastrofer, särskilt vid naturkatastrofer som är så allvarliga att de fullständigt överstiger lokala och nationella skyddsmyndigheters kapacitet.
I den gemensamma resolutionen föreslås bland annat omstrukturering och nya, flexibla regler för Europeiska solidaritetsfonden, samordning av förebyggande insatser och även effektiv hjälp i bekämpningen av naturkatastrofer. Det finns starkt stöd för inrättandet av en särskild europeisk civilskyddsstyrka som kan mobiliseras i sådana situationer, naturligtvis alltid som ett komplement till nationella insatser i enlighet med Barniers förslag.
Jag vill tro att en gemenskapsmekanism kommer att inrättas snart och att solidaritetsfonden kommer att visa sig vara effektivare för att hantera katastrofer och katastrofoffer. Vi får inte ännu en gång förbli passiva, och Europeiska unionen får inte vänta med att behandla denna fråga tills det oundvikligen inträffar en ny katastrof i en medlemsstat.
Det är dags att agera beslutsamt. När det gäller naturkatastrofer och civilskydd måste vi lägga allt småaktiga och futtiga politiska agerande åt sidan.
Dagmar Roth-Behrendt
(DE) Herr talman! Vi känner alla medlidande med dem som har förlorat släktingar och vänner, men även med dem som har förlorat mycket av det som på ett djupt personligt plan är viktigt i deras liv. Ja, vi känner deltagande, och ja, det är Europeiska unionens uppgift att visa solidaritet. Det är vår grundläggande princip som vi även i detta fall vill tillämpa, och ja, vi vill på detta sätt även uppfylla vårt ansvar gentemot vart och ett av medlemsländerna i Europeiska unionen.
Men om vi förväntas axla ett ansvar kan vi också förvänta oss en del ansvar i gengäld. Vi måste fråga oss: kunde detta ha undvikits? Jag riktar blicken mot mina kolleger som har talat, mångåriga ledamöter i detta parlament som redan har antagit många lagar och handlingsprogram. Det finns goda skäl att svara ja, det kunde ha undvikits. Nio år har gått sedan Europaparlamentet antog handlingsprogrammet för civilskydd och vad handlar programmet om, herr Trakatellis? Ni deltog i utvecklingen av programmet, liksom många andra. Programmet handlar om att ge bistånd snabbt, men också om att tillhandahålla utbildning och organisera informationsevenemang så att människor på lokal nivå lär sig hur de ska agera och få hjälp snabbt. Det borde kanske ha varit möjligt även i det här fallet, men förmodligen har inte alla blivit tillräckligt insatta ännu.
Och hur är det med programmet ”Forest Focus”? Tas skogsförvaltning verkligen på allvar? Finns det över huvud taget några brandgator planerade i de länder i Europeiska unionen som alltid är varma på somrarna - med andra ord hela södra Europa? Eller är det inte tillräckligt lukrativt? Det här är saker som vi måste fundera över. Om vi är villiga att axla vårt rättmätiga ansvar så har vi även rätt att kräva ansvar.
Och hur är det med avfallspolitiken? Vi har ofta fått höra att det finns medlemsstater som inte tar särskilt allvarligt på den. Vi har gång på gång fått höra av Europeiska kommissionen att det finns länder som inte följer den nuvarande lagstiftningen. Det betyder naturligtvis att en tanklöst kastad cigarett på ett ögonblick kan starta en eldsvåda. Ja, vi vill visa solidaritet och ge bistånd. Men vad handlar den här insatsstyrkan om? Jag vill ställa en fråga till alla här i dag som efterlyser en europeisk insatsstyrka och kanske till och med en europeisk brandkår. Låt mig fråga dem detta: hur många miljoner människor i 27 länder skulle de förväntas betjäna? Nästan 500 miljoner? Dessa ledamöter är antingen charmerande naiva och lever i en sagovärld eller populistiska: antingen eller.
Vi får inte lura människor där ute att tro att Europeiska unionen i Bryssel - vid kommissionen eller här i detta parlament - över huvud taget skulle kunna ställa upp med tillräckligt många brandmän eller räddningsarbetare för att kunna ingripa för oss när katastrofer inträffar. Vi behöver kommunikationsstrukturer och vi måste kalla in helikoptrar från Tyskland, Finland och Tjeckien när de behövs, samma dag. Det finns trots allt ett förvarningssystem för vissa händelser inom livsmedelssektorn. Där är tidsfristen tolv timmar. Jag anser att vi borde eftersträva en snabbare responstid även där. Jag tycker att vi ska vara ärliga mot människor där ute och säga, ja, vi kan ge pengar, och ja, vi kan inrätta kommunikationsstrukturer. Vi kan försöka hjälpa till, men ni måste också ta ansvar på lokal nivå, var ni än befinner er, i Tyskland, norra Europa, södra Europa eller någon annanstans.
Hur hemsk denna situation än är just nu, och hur mycket vi än känner medlidande och måste visa solidaritet - senast i övermorgon måste vi ha slagit fast vad som behöver ändras.
Kyriacos Triantaphyllidis
(EL) Herr talman! Invånarna i södra Europa som har drabbats av de katastrofala bränderna har haft det mycket svårt. Ni är alla väl medvetna om det drama som utspelade sig i Grekland, där många människor förlorade livet och stora skogsområden brändes ned.
Förutom de ekonomiska konsekvenserna har denna katastrof fått följder för människor och miljö. Vi bör fråga oss själva vad som ska hända med alla dem som har förlorat sina hem, sina arbeten och sin mark. Solidaritetsfonden ger ekonomiskt stöd men vad kommer att göras socialt för att återintegrera offren?
Och vad kommer att hända med miljön? Eftersom de första regnen inte kommer att dröja länge hotar nya katastrofer att inträffa mitt i vintern.
Det är dessa frågor vi vill ställa till kommissionen, och precis som vi gjorde i en liknande resolution förra året måste vi insistera på att det inrättas en europeisk myndighet för civilskydd.
Nikolaos Vakalis
(EL) Herr talman! Den grekiska regeringen använder alla sina resurser i kampen mot den katastrof av bibliska proportioner som har drabbat Grekland. Men katastrofens omfattning överstiger vida landets kapacitet, vilket José Manuel Barroso och Martin Schultz har kunnat konstatera.
Det är vid sådana här tillfällen som europeisk solidaritet får verklig mening. Den internationella allmänna opinionen har ögonen på oss och bedömer hur den europeiska familjen hanterar den stora olycka som drabbat en av dess medlemmar.
Jag uppmanar José Manuel Barroso i hans frånvaro att till fullo utnyttja de resurser som han i kraft av sin konstitutionella ställning förfogar över. Följande åtgärder måste vidtas omedelbart, och då menar jag ”omedelbart”:
· Flexibel aktivering av Europeiska solidaritetsfonden.
· Genomförande av artikel 100.2 i fördraget, enligt vilken ytterligare gemenskapsstöd kan beviljas vid naturkatastrofer.
· Kommissionens och Europeiska miljömyndighetens deltagande i upprättandet av en strategisk plan för återställande av de brandhärjade områdena.
· Anpassning av de tredje och fjärde ramprogrammen för gemenskapsstöd för att reparera skadorna.
· Undantag från gemenskapsreglerna om jordbruks- och djuruppfödningskvoter, statligt stöd och skattebefrielse.
Vi är avslutningsvis tacksamma för den hjälp vi har fått från medlemsstaterna de senaste dagarna. Den var verkligen ovärderlig. Jag tror emellertid inte att den undanröjer behovet av att inrätta en europeisk civilskyddsstyrka, såsom föreslagits av Nicolas Sarkozy och Kostas Karamanlis.
Edite Estrela
(PT) Herr talman! Vi beklagar alla vad som har hänt i Grekland och Storbritannien. Vi solidariserar oss helt med offren och hoppas att situationer av detta slag inte upprepas. Som ledaren för min grupp påpekade antar Europaparlamentet tyvärr varje år vid den här tiden en resolution i vilken man beklagar naturkatastrofer som har inträffat under parlamentets uppehåll och föreslår åtgärder som det sedan går trögt att genomföra.
Vi måste gå från ord till handling så att denna situation inte upprepas varje år, såsom nu är fallet, med allt våldsammare krafter och fler offer. Alla dessa händelser övertygar oss om att riskerna ökar på grund av klimatförändringen och den globala uppvärmningen. Det finns flera dokument med förslag till lösningar - hänvisningar har redan gjorts i dag till Barnierrapporten och andra dokument framlagda av parlamentet och kommissionen - inte bara för att göra civilskyddsmekanismen effektivare på europeisk nivå, utan även förbättra resurserna på nationell nivå.
När det gäller kostnaderna, vilket ofta tas upp, måste det understrykas att när tragedier inträffar måste de hanteras och förstörd egendom byggas upp igen, vilket alltid kostar pengar. Det är självklart mer kostsamt att bota än att förebygga. Inte i en enda av de resolutioner som har antagits av parlamentet föreskrivs att kartor ska ritas över brandriskområden som måste beaktas vid planering och utveckling.
Det måste också införas olika påföljder för att till exempel förhindra att det byggs i brända områden under 10 eller 15 år. Medlemsstaterna har faktiskt den kapacitet som krävs. Låt mig påminna er om att även Portugal tvingades hantera förödande bränder 2003 och 2005 men att landet i år lyckligtvis kunde hjälpa Grekland genom att skicka flygplan för att bekämpa bränderna där. Vi måste därför öka samordningen på europeisk nivå och förbättra mekanismerna på nationell nivå.
Det vore önskvärt om kommissionen lade fram ett direktiv om bränder på samma sätt som man har gjort beträffande översvämningar.
Låt mig sluta med att önska kommissionsledamoten Stavros Dimas ett snabbt tillfriskande.
Antonis Samaras
(EL) Herr talman! Jag har i dag kommit tillbaka från det katastrofdrabbade Peloponnesos. Jag reste dit för att besöka min födelseort, Messinia, som har drabbats hårt av de värsta skogsbränderna på ett sekel. Det handlade inte bara om en brand eller en enda front. Hundratals bränder bröt ut samtidigt, överallt, under dagar och nätter, och i alla riktningar.
Jag såg byar brinna, skogar och skördar slukas av lågorna, gamla personer som hellre brann inne än lämnade sina hem, och brandmän som hjältemodigt offrade sina liv i tjänsten. Sammanlagt 65 människor dog som martyrer, de flesta av dem i kampen för att rädda sina hem och byar. Mer än 250 000 hektar brändes ned. Tiotusentals invånare blev hemlösa och hela befolkningen befinner sig i ett chocktillstånd. För dessa människors räkning ber jag er om hjälp och solidaritet. Ge dem ett hopp som hjälper dem att resa sig igen.
Jag vill tacka Europaparlamentet och kommissionen, som har godtagit en rad viktiga förslag från den grekiska regeringen. Jag vill tacka er för egen del och på budgetutskottets vägnar, i vilket jag är medlem. Jag kommer att lägga fram fler relevanta förslag och ändringsförslag i morgon.
Det Europa vi bygger står för både solidaritet och självtillit. Våra olycksdrabbade medmänniskor behöver nu den solidaritet och självtillit som Europeiska unionen kan erbjuda dem.
På så sätt stärker vi själva Europa, dess sammanhållning och de europeiska folkens tro på sin egen enighet.
Richard Corbett
(EN) Herr talman! De flesta talarna i denna debatt har, vilket är förståeligt, talat om bränderna i Grekland, vars omfattning till och med nu är svår att föreställa sig. Dessutom har vi dem i färskt minne. Men vi får inte glömma att denna debatt - och definitivt den resolution som vi kommer att anta i morgon - också gäller andra naturkatastrofer som har inträffat under sommaren. Vi vet alla att orsakerna till dessa katastrofer har samband med varandra i det långa loppet.
Jag vill särskilt fästa uppmärksamheten på de översvämningar som drabbade många delar av England, inklusive min egen valkrets Yorkshire och Humber. Jag vill uppmana kommissionen och alla som är inblandande i hanteringen av de önskemål om stöd från EU:s budget som har framförts - och om den solidaritet som vår union kan visa - att se till att dessa medel tas fram så snabbt som möjligt utan onödiga byråkratiska hinder. Om besluten fattas snabbt och människor vet att pengarna är på väg går det faktiskt att planera redan innan pengarna har kommit fram. Denna gest av solidaritet med alla regioner som har drabbats under sommaren är också mycket viktig, både symboliskt och politiskt. Nya händelser trängs på vår dagordning och minnet av dessa händelser börjar blekna hos dem som inte direkt är drabbade. Därför är det viktigt att se till att dessa frågor står högt upp på dagordningen och att ta itu med det som måste göras så snabbt som möjligt.
Ioannis Kasoulides
(EL) Herr talman! Vetenskapsmännen har förutspått att Medelhavet inom några decennier kommer att förvandlas till en öken. Den miljökatastrof som skogsbränderna har vållat Grekland och bränderna i andra Medelhavsländer är tillräckligt för att övertyga mig om att den förutsägelsen kommer att bli verklighet om den globala uppvärmningen och de extrema väderfenomenen fortsätter.
Detta hot mot EU bör inte ses som mindre allvarligt än terrorism, olaglig invandring, organiserad brottslighet etc. Vi inom EU måste därför agera gemensamt för att bekämpa det.
Jag välkomnar Vladimir Špidlas besked att kommissionens uttalande håller på att utarbetas. Jag hoppas att kommissionen anlitar den mest kompetenta och specialiserade personal som finns när det gäller skogsskydd och skogsbrandsövervakning för att förbättra tekniken att bekämpa skogsbränder.
Jag anser emellertid att EU också borde uppmuntra forskning om utveckling av luftburna brandbekämpningsåtgärder som kan fungera på natten. Det är absurt att militärflyg ska kunna fungera på natten, medan luftburna brandbekämpningsåtgärder, som används mot ett sådant allvarligt direkt hot mot hela Europa, inte ska kunna det.
En ytterligare fråga är Natura 2000-programmet, som våra skogar utgör en del av. Vi borde kritiskt detaljgranska det programmet, som förbjuder att man skapar brandgator och tillfartsvägar för brandfordon. Faktum är att vi förlorar skogar i ett försök att spara träd. Vi måste behandla frågan på nytt.
Till sist anser jag att dessa undersökningar, som ska utföras över hela Europa, borde lägga ännu större vikt vid återplantering av skog och återställande av miljön, när sådana ekologiska katastrofer inträffat.
Donata Gottardi
(IT) Herr talman! Mina damer och herrar! Skogsbränderna har tråkigt nog berört flera EU-stater och har till och med förorsakat förluster i liv. Också Italien har åter igen drabbats hårt i år. Tyvärr är detta inget nytt - det är en växande företeelse och framför allt en händelse som inte kan behandlas som oförutsedd år efter år.
Uppriktigt sagt måste vi, om våra förslag och krav ska vara meningsfulla och effektiva, börja med att påpeka att det i ett stort antal fall inte rör sig om tragiska olyckshändelser utan om veritabla brottsliga gärningar: brott mot miljön, mot människor, mot samhället som helhet och dess framtid, begångna i spekulationssyfte. Dessa brott måste man snabbt ta itu med, effektivt och skoningslöst, på ett avskräckande och välplanerat sätt.
Vilken roll kan EU jämte medlemsstaterna spela genom att bemöta dessa katastrofer och brottsliga gärningar? Vilka verktyg kan EU tillhandahålla? Det är en god idé att upprätta en EU-insatsstyrka som kan ge snabb hjälp med räddningsinsatser och skicka resurser och hjälp, men vi måste närma oss problemet på bred basis och gå till själva roten av det.
Vi måste bekämpa brottsligheten och det perversa systemet med spekulationsvinster genom att införa lagstiftningssamordning bland medlemsstaterna beträffande markförvaltning och den avsedda användningen av områden som drabbas av brand och förstörelse. Vi måste fastställa tidsbegränsningar som kan verka som ett hinder mot olagliga anläggningar på områden för jordbruk och boskapsuppfödning. Vi måste investera resurser för att hjälpa lokala kommuner genom att upprätta ett gemensamt rapporterande nätverk. Det är så man prioriterar förebyggande åtgärder framför brottsbekämpning.
Rolf Berend
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! Det har klargjorts flera gånger i dagens debatt att de nyligen inträffade naturkatastroferna i EU:s medlemsstater, och inte bara i Grekland, har visat att förutom de ågärder som måste vidtagas på nationell nivå finns det ett starkt behov av bättre krishanteringsmekanismer i EU som helhet.
Som föredragande i solidaritetsfonden är jag förvånad över varför rådet hittills har reserverat sig mot att diskutera den reviderade versionen av 2002 års solidaritetsinstrument, som antogs för ett och ett halvt år sedan av kommissionen och parlamentet. Denna nya reviderade version är ett mer flexibelt och lättfattligt instrument för stödåtgärder. Om det inte tas fram nu under det portugisiska ordförandeskapet i spåren efter dessa katastrofer som nyligen inträffat, när ska det då användas? Europas medborgare undrar med rätta: varför kan inte EU agera snabbare? Hur mycket är den högt prisade solidariteten bland medlemsstaterna värd? Svaret på den frågan bestäms av krissituationer som den här, enligt min åsikt.
Den version av solidaritetsfonden som antogs av parlamentet 2006 är ett starkt och flexibelt instrument som tjänar EU:s intressen, och genom att använda den kommer man att göra det möjligt för dem som bor i lämpliga områden att dra nytta av effektiv hjälp och stöd baserade på solidaritet. Den här fonden är inte bara ett sätt att återställa normalitet och ändamålsenlighet, infrastruktur och ekonomiskt och socialt liv; den sänder också ut en klar politisk signal från EU till medborgarna som befinner sig i en akut kris, och det är viktigt för EU.
Det rör sig inte om att ge fonden mera pengar. Det är ingen stridsfråga; en nominell budgetpost på en miljard euro bör bibehållas. Mot bakgrund av nyligen inträffade händelser vädjar jag emellertid till rådet - och det portugisiska ordförandeskapet i synnerhet - att prioritera att detta reviderade solidaritetsinstrument träder i kraft.
Manuel Medina Ortega
- (ES) Herr talman! Jag önskar uttrycka min solidaritet med det grekiska folket efter den här sommarens katastrof och i all synnerhet mitt beklagande till familjerna till dem som har gått bort.
Som det har sagts vid många tillfällen, naturkatastrofer är inget som bara inträffar i Grekland. I Spanien hade vi i själva verket i somras flera stora bränder i Valencia och på Kanarieöarna i synnerhet. Som tur var fungerade de statliga insatserna bra, bränderna släcktes i tid och de statliga institutionerna arbetar nu med kompensation för dem som drabbades.
Jag håller med min kollega Gerardo Galeote, och jag är förtjust över hans något senkomna omvändelse, om att denna slags debatt inte kan användas för att gå till attack mot en specifik regering. De kommentarer som socialistledamöterna har gjort här har hela tiden varit korrekta och syftat till att uttrycka solidaritet med Grekland, inte till att utnyttja situationen för politisk vinning. Jag är säker på att folkets parti kommer att kunna bevara den inställningen i kommande debatter.
Jag anser i varje fall att Dagmar Roth-Behrendt har uttryckt saken utmärkt väl: grundläggande regler för rättsskipningen tillkommer medlemsstaterna, men man kan vidta åtgärder på EU-nivå genom solidaritetsfonden. Kommissionsledamoten Dagmar Roth-Behrendt och andra talare har pekat på förseningar i utvecklingen av den europeiska solidaritetsfonden.
Jag hoppas att Portugal, ett land som särskilt ofta råkar ut för katastrofer av det här slaget, använder sitt ordförandeskap till att främja utvecklingen av solidaritetsfonden så att vi alla kan arbeta tillsammans i framtiden, om sådana katastrofer skulle upprepas.
Manolis Mavrommatis
(EL) Herr talman! Vi upplevde förhållanden i Grekland i somras som aldrig inträffat förut och det är tråkigt att en så stor katastrof ska drabba människor. Men i dag skulle jag vilja ägna särskild uppmärksamhet åt det hot som naturkatastrofer utgör för arkeologiska områden. Naturkatastrofer, speciellt den här sommarens skogsbränder i Grekland, har utsatt monument av stor betydelse för europeiskt kulturarv för fara.
Det var plågsamt att betrakta räddningen av det antika Olympiamuséet och det arkeologiska området för de första olympiska spelen. På grund av vädret kunde man inte få branden under kontroll förrän den hade nått det arkeologiska området. Trots alla ansträngningar förstördes vegetationen i den gamla skogen på Kroniuskullen fullständigt.
Det antika Olympia är en del av världens kulturarv. Det här var födelseplatsen för de olympiska spelen, de viktigaste spelen i det antika Grekland. Som en institution till Zeus' ära väckte spelen uppmärksamhet i hela landet under antiken och i dag lyser facklan i jordklotets alla delar. Vid sidan av själva sporttävlingarna brukade kulturella aktiviteter spela en nyckelroll i evenemanget, vilket de fortfarande gör.
Det antika Olympia är civilisationens vagga. Jag ägnar det därför ett särskilt yttrande i beslutet. Till sist skulle jag i det här sammanhanget vilja kräva att resurser ska öronmärkas för sådana fall, för att garantera att monument och områden som tillhör det europeiska kulturarvet skyddas mot katastrofer i framtiden och restaureras om de skadas av brand.
Evangelia Tzampazi
(EL) Herr talman! Vi talar om en katastrof utan motstycke, förlust av människoliv och en katastrof för ekonomin och miljön. Den har orsakats av klimatförändring, torka och höga temperaturer, men också av brist på förutseende och planering och framför allt av brist på samordnade åtgärder.
Vi måste vidta omedelbara, gemensamma åtgärder för att stödja offren. Återplantering av skog och återställande av de skyddade områdena måste börja omedelbart. Vi måste också förhindra den olagliga omvandlingen av land till byggnadsplatser.
Vi kan åstadkomma detta genom en "europeisk reflex”, om vi bara upprättar gemenskapsfonder utan byråkratiska dröjsmål, antar och genomför sträng miljölagstiftning för att skydda skogar och ekosystem, upprättar en oberoende europeiskt snabbinsatsstyrka och genomdriver en europeisk politik för att bekämpa klimatförändringens effekter.
Vi bör emellertid också uppmärksamma de behov som de mer sårbara delarna av befolkningen har, som barn, äldre och rörelsehindrade.
Jag skulle vilja tacka kommissionsledamot Vladimir Špidla för att han påmint oss om att vi borde införliva anti-uteslutningsprinciper i Greklands handlingsplan.
Marian-Jean Marinescu,   -
(RO) Herr talman! Europa upplevde en tragedi med naturkatastrofen i Grekland i somras: förlust av människoliv och förstörelse av tusentals hektar skog. Detta kommer naturligtvis att få en ytterst negativ inverkan på både miljön och ekonomin. EU engagerade sig i att ge mänsklig och materiell/praktisk hjälp och jag hoppas att erfarenheten vi fått bidrar till framtiden för europeiskt civilskydd. Verkligheten visar att det är nödvändigt att skapa en permanent europeisk snabbinsatsstyrka. Detta borde inkludera insatsstyrkor som är specialiserade på olika former av naturkatastrofer och som bör organiseras runt regionala center för att minska reaktionstiden. Vi måste också vara säkra på att ett system finns till hands för att göra belopp tillgängliga från solidaritetsfonden. Förutom de förödande bränderna i somras har östra Europa, särskilt Rumänien, varit utsatt för extrem torka och under senare år har också förfärliga översvämningar berört flera länder. År 2005 drabbades Rumänien av de allvarligaste översvämningar som inträffat de senaste 20 åren och de påverkade alla delar av landet. Rumänien fick ekonomisk hjälp från EU för projekt i de drabbade områdena, men medlen kom sent i förhållande till den tidpunkt då de skulle ha gjort som mest nytta. I somras orsakade de onormalt höga temperaturerna i Rumänien dödsfall. Hundratals människor svimmade och Donau torrlades till hälften, medan den i fjol översvämmade tiotusentals hektar land. Tio områden förklarades för katastrofområden och undantagstillstånd infördes för första gången. Det är uppenbart att medlemsstaterna borde vidta gemensamma åtgärder i klimatförändringsfrågan. Utskottet för klimatförändringar borde dra några klara slutsatser så snart som möjligt om orsakerna och de nödvändiga steg som måste tas för att undanröja dessa orsaker.
Paulo Casaca
(PT) Herr talman! Jag vill börja med att uttrycka mitt stöd till offren för denna katastrof, från Kanarieöarna i väster till Grekland och Bulgarien i öster. I likhet med andra vill jag också berömma det arbete som civilskyddet och särskilt brandmännen har utfört för att bekämpa dessa katastrofer. Jag vill särskilt välkomna det uttalande som komissionsledamot Stavros Dimas gjorde den 31 juli, där han betonade betydelsen av rapporten från förre kommissionsledamoten Michel Barnier och genomförandet av den så att Europa kan vara ordentligt utrustat med en civilskyddsmekanism som kan göra de insatser som hittills har saknats.
Även om det är sant att det finns samordning, får vi inte glömma att samordningen har sina begränsningar, till exempel att flera vädjanden om hjälp från Bulgarien i juli klingade ohörda.
Vägen framåt verkar mycket tydlig för mig: kommissionen måste använda innehållet i denna rapport för att utveckla sitt eget förslag, och vi i parlamentet och naturligtvis också rådet, bör i laga ordning överväga och följa upp dessa förslag som är så viktiga för det europeiska civilskyddets framtid.
James Elles
(EN) Herr talman! Det framgår tydligt av förslaget till resolution att väderförhållandena i Europa har präglats av ytterligheter, både när det gäller värmen och översvämningarna. Vi har hört ganska mycket. Självfallet vill jag, tillsammans med mina övriga kolleger, uttrycka min djupaste medkänsla med dem som har drabbats av bränderna i Grekland. Det finns likaså de, som Richard Corbett nämnde, som har drabbats av översvämningar, vilket råkar vara fallet i min valkrets. Jag är förvånad över att kommissionsledamoten inte tog upp det. Vi talar trots allt om naturkatastrofer, och det omfattar också översvämningar.
Vi har haft bland de blötaste juni- och julimånader som finns dokumenterade i mitt land. Den brittiska försäkringsbolagssammanslutningen räknar med att skadorna kan omfatta upp till 5 miljarder euro som ett resultat av detta. Tio personer har omkommit, oräkneliga hem har förstörts, oräkneliga företag har drabbats och infrastruktur har förstörts. Därför är det oerhört viktigt att också översvämningar omfattas av varje insats som kommissionen vill föreslå.
Ortsbor ställer frågor som: kan EU ge bidrag som kan kombineras med nationella medel för att förebygga ytterligare översvämningar genom att bygga skyddsvallar? För det andra: borde inte EU se över sitt direktiv som hindrar att schaktmassor från floder och vattendrag som muddras lämnas kvar på stränderna? När vi ser på framtidsprognoserna kan ingen tvivla på att dessa förhållanden sannolikt kommer att förvärras. Klimatexperter förväntar sig att den nationella genomsnittliga nederbördsmängden kommer att öka med omkring 20 procent, som kan komma i extremt kraftiga skyfall med en månads regn på en dag.
I detta särskilda fall skulle det vara mycket tillfredsställande för dem som kanske lyssnar på debatterna i min valkrets, i Richard Corbetts valkrets eller i hela Storbritannien, om ni kunde försäkra dem att översvämningar kommer att omfattas, som vi fastslog i punkt 2 i förslaget till resolution från vår grupp, och att stöd kommer så snart och skyndsamt som möjligt. Som huvudföredragande för budgeten 2007 kan jag försäkra er att jag kommer att följa mycket noga att medlen används på ett riktigt och effektivt sätt.
Fernand Le Rachinel
Herr talman! Mina damer och herrar! Låt mig först och främst på ITS-gruppens vägnar uttrycka mina sympatier och mitt stöd för offrens familjer och för det grekiska folket som helhet.
Sextiotre människor döda, andra försvunna, byar förstörda, 200 000 hektar nedbrunna, som mina kolleger redan har nämnt, tiotusentals boskapsdjur innebrända, med alla de konsekvenser som detta får för nationens och särskilt kommunernas ekonomi, konsekvenser som ännu inte har analyserats - det är det sorgliga resultatet av skogsbränderna som har härjat i Grekland sedan slutet av augusti.
EU kommer som vanligt att ta fram sitt checkhäfte för att hjälpa till med återuppbyggnadsarbetet, och som vanligt utnyttjar EU en tragisk händelse för att föreslå en utökning av sin makt genom att skapa en permanent europeisk civilskyddsstyrka. Den skulle emellertid inte ha tillfört något till solidariteten hos de europeiska länder som skickade helikoptrar, vattenbombare och brandmän för att hjälpa sina grekiska kolleger, som de också gjorde för två år sedan i Portugal och som de kommer att göra i framtiden när än en medlemsstat påkallar deras hjälp.
Som vid varje tillfälle döljer EU sitt eget ansvar. Politiken för att förebygga skogsbränder har ingen egen finansiering och flyter därför omkring i Life-programmet, som fokuserar på utbildning, kommunikation och statistisk kontroll av bränder i det lilla formatet i det här sammanhanget.
Grekerna är arga och det har de all rätt att vara, eftersom katastrofens omfattning uppenbart är ett resultat av ett antal mänskliga tillkortakommanden: försummad undervegetation, dåligt utbildade brandmän, otillräckliga resurser, ingen samordning av åtgärderna, olämplig stadsplaneringspolitik, rop om hjälp som kommit för sent och i all synnerhet inga förebyggande åtgärder. Detta är desto mer häpnadsväckande som det rör sig om ett Medelhavsland där bränder och torka är vanliga företeelser och som utstått tre värmeböljor sedan början av året. Det var ingen som insåg att man med vederbörlig hänsyn till klimattypen borde ha haft ett helt flygvapen av vattenbombare.
Det är emellertid inte bara Kostas Karamanlis regering som måste pekas ut här, även om dess låt-gå-attityd under de första dagarna var särskilt upprörande: bara 1 000 brandmän och bara 440 soldater. Vissa partier måste utpekas och skulden vilar också på regeringens socialistiska föregångare, PASOK. Ny demokrati och dess allierade är kollektivt ansvariga för de otillräckliga personella och materiella brandbekämpningsresurserna, men också för frånvaron av något som som vore värt att kallas brandförebyggande politik.
Den fruktansvärda katastrofen som nyligen inträffat i Grekland pekar tyvärr enbart på fel i systemet, och om ett par dagar får det grekiska folket chansen att straffa en komprometterad politisk grupp och välja andra politiska beslutsfattare. Låt oss hoppas att de gör ett riktigt val!
Vladimír Špidla
ledamot av kommissionen. - (CS) Mina damer och herrar! En debatt som rör ett så viktigt ämne kan inte undgå att beröra andra direkt eller indirekt relaterade ämnen.
Låt mig allmänt få kommentera europeisk solidaritet, solidaritetsfonden och några händelser som kan ge nyttiga lärdomar för framtiden.
År 2002 fick jag uppleva hur det var att leda ett land som tillsammans med Tyskland och Österrike drabbades av förfärliga översvämningar. Det var omfattningen av den katastrofen som gav incitamentet till att skapa solidaritetsfonden. Katastrofen inträffade i augusti och de första utbetalningarna mottogs av Tjeckien följande januari. Jag kan utan tvekan säga att det var otroligt snabbt: att starta från noll, formulera en politisk idé, upprätta en struktur och sätta hjälpen i verket. Den hjälpen var betydelsefull och den uppskattades oerhört mycket i vårt land.
Ända sedan dess har jag varit medveten om vikten av solidaritet, inte bara i ekonomiska termer utan också rent allmänt. Jag kommer aldrig att glömma de danska och franska brandmännen och de många människorna från alla andra delar av Europa som bidrog till att hjälpa oss att klara den katastrofen.
Min erfarenhet har fått mig att inse att hur välorganiserat ett land än är, kommer det alltid att finnas katastrofer som överskrider dess egna gränser. Inget land kan i längden upprätthålla den nivå på resurserna som är nödvändig för att klara extrema situationer. Därför anser jag att det är rätt att försöka finna sätt och medel som i sådana lägen låter oss agera samordnat på EU-nivå. Det är absolut avgörande. Den konkreta form som detta kommer att få kan fortfarande vara öppen för diskussion. Vad som är uppenbart är emellertid att förmågan att reagera och mobilisera alla möjliga resurser på EU-nivå eller genom EU är oerhört viktig och för närvarande fortfarande otillräcklig. Det har knappast nämnts att Bulgarien inte fick någon hjälp. Man hade helt enkelt uttömt sina resurser. Det fanns ingen dold avsikt, det fanns bara inga flygplan och det fanns inte tillräckligt utbildad personal.
Vad beträffar just hjälpen till Grekland, är det nu klart att hjälpaktionen är redo. Den kommer att genomföras på begäran av den grekiska regeringen. Under alla omständigheter kommer alla kommissionens organ att göra allt vad de kan för att se till att hjälpen genomförs så snabbt och effektivt som möjligt.
Låt mig nu kort upprepa vad jag sa i mitt öppningsanförande. Vi borde sätta värde på solidaritetsfonden som sedan den upprättades redan har mobiliserats i åtminstone 20 eller 30 fall. Den kom till som följd av översvämningarna. Medel från fonden har använts i samband med förödande orkaner, som Gudrun och Kyril. Den kommer nu att användas för att ge hjälp i samband med dessa förödande skogsbränder. Sådana är strukturfondernas möjligheter. Vi kan omkonstruera dem till följd av nya erfarenheter och nya behov och vi är beredda att göra just det, påverkade bland annat av kommissionsledamot Danuta Hübners besök i Grekland. Ytterligare en viktig lärdom som jag fått är att personlig erfarenhet av sådana katastrofer uppväger en mängd tv-dokumentärer.
Mina damer och herrar! I denna debatt har vi berört klimatförändringens problem, förebyggande åtgärder, översvämningsskydd, miljöskyddspolitik, stadsplanering och stadsutveckling och mycket annat. Alla dessa ämnen hör utan tvekan ihop. Därför är det så viktigt att leta efter svar på EU-nivå, vilket i själva verket är vad vi ägnar oss åt här.
Mina damer och herrar! Låt mig avsluta mitt anförande med några få enkla ord. Solidaritet är nödvändig och när man upplever den känner man även i mycket svåra situationer att man är mycket starkare än man någonsin trodde. Tack.
Talmannen
Innan vi avslutar debatten vill jag tacka alla ledamöter från alla politiska grupper som har talat för deras värdefulla bidrag. Jag är född i Peschici, en av de byar i södra Italien som var värst drabbade av bränderna i somras.Tre av dem som dog i bränderna kom därifrån. Jag förstår den smärta och bestörtning som många ledamöter uttryckt och jag är tacksam för att ni alla varit så beslutsamma och koncisa. Jag hoppas att rådet ska kunna klara uppgiften att stilla parlamentets och kommissionens oro.
Jag har fått fem förslag till en resolution enligt artikel 103.2 i arbetsordningen.
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på tisdag.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Jorgo Chatzimarkakis  
skriftlig. - (DE) Herr talman! Mina damer och herrar! Bilderna på de svåra bränderna i Grekland förföljde oss hela sommaren. Den snabba hjälpen från andra EU-stater för att få bukt med bränderna och EU:s aktuella erbjudande om gemenskapsstöd kommer man inte att glömma i Grekland.
Det finns emellertid något som man glömt i åratal i Grekland och det leder mig till orsaken till den senaste katastrofen, nämligen behovet av att upprätta ett fastighetsregister. Grekland har under en längre tid uppmanats av EU att göra något åt det, men inga åtgärder har vidtagits ännu. Som en följd har stora områden av den grekiska skogen förblivit allmänning och i praktiken ett ingenmansland. Var och en som brände ned en del av skogen och placerade en stuga där kunde vara säker på att det inte skulle leda till klagomål - i själva verket skulle åtgärden legaliseras i efterhand. Denna situation har gjort mordbrand till en nationalsport. EU har förklarat sig villig att hjälpa det grekiska folket nu, men Grekland måste rannsaka sig själv och om nödvändigt ge sig själv smäll på fingrarna. Detta betyder uttryckligen att om Grekland inte har upprättat sitt fastighetsregister senast den 31 augusti 2008 kommer inte bara de samlade böterna, som belöper sig till miljoner, att förfalla till betalning; man måste också överväga andra avgifter. Som föredragande för öppenhet om jordbruksutgifter inom EU kommer jag att följa detta mycket noggrant.
Neena Gill  
skriftlig. - (EN) Jag inser omfattningen av den förstörelse som orsakats av de grekiska skogsbränderna och beklagar de liv som gått förlorade där. Samtidigt måste jag betona att detta är en resolution som gäller naturkatastrofer. Därför är jag besviken över att kommissionsledamoten inte har nämnt de översvämningar som har inträffat i Storbritannien. De orsakade omfattande skador i landet, även i min region West Midlands. I Worcestershire drabbades över 5 000 hus och företag, och mer än 2 000 personer fick flytta tillfälligt.
Infrastrukturen har drabbats hårt, med många vägar som var vattensjuka i veckor efteråt och en del som försvann helt och hållet. Jordbruket drabbades också allvarligt och följderna av detta begränsar sig inte till produktionsbortfall utan också skördebortfall, förluster av betesmarker och nästa års skörd.
Jag vill därför uppmana kommissionen att se till att Storbritanniens ansökan om ekonomiskt stöd från solidaritetsfonden också används för att lindra några av de omedelbara följderna av översvämningarna. Det är absolut nödvändigt att systemen för att erhålla medel från fonderna anpassas och att alla förslag om ett EU-instrument för snabbinsatser till stöd för medlemsstaterna även omfattar extrema översvämningar.
Péter Olajos  
skriftlig. - (HU) Naturkatastroferna i somras.
Klimatförändringen har förvandlat denna sommar till en rad katastrofer. Rekordöversvämningar, torka och skogsbränder har orsakat förödelse över Europa. I Ungerna förstördes en betydande del av majsskörden på grund av torka och mer än 400 hektar blev offer för lågorna i skogsbränder även om våra brandmän i Ungern - och även i Grekland - modigt höll stånd. Nu måste EU dra riktiga lärdomar av dessa händelser.
Jag skulle vilja påminna om att mordbrand, dvs. avsiktligt anläggande av brand, misstänks ligga bakom storbränderna både i Grekland och på Sicilien. Det är av stor vikt att den skada som förorsakas under loppet av varje fall av mordbrand, där skyddade naturtillgångar skadas eller förstörs, inte leder till någon förändring av dessa områdens officiella status. Om det är möjligt att kringgå myndigheterna genom att avsiktligt kasta en cigarettfimp, och om tillstånd, till exempel byggnadstillstånd, som avslagits på grund av miljöskydd kan förvärvas på detta sätt, då kommer snart hela Europa att stå i flammor. EU och dess medlemsstater måste fästa särskild vikt vid att de ödelagda områdena återställs och återuppbyggs på ett riktigt sätt.
Till sist skulle jag vilja fästa uppmärksamhet på en liten, tyvärr administrativ, brist. Medan det förr var möjligt att få katastrofhjälpsmedel riktigt snabbt, till och med två månader innan man fick tidig hjälp på plats, tar det nu nästan ett år. Jag hoppas att EU gör förändringar i denna praxis och att hjälp återigen kan administreras snabbt. Kom ihåg att snabb hjälp är dubbelt värt.
Richard Seeber  
skriftlig. - (DE) Förekomsten, omfattningen, komplexiteten och effekten av naturkatastroferna har ökat väsentligt i hela Europa på senare år. Sommaren 2007 förstördes av mycket stora skogsbränder och allvarliga översvämningar som ledde till omfattande materiella och miljömässiga skador. Dessa naturkatastrofer har på nytt visat att de befintliga nationella resurserna har nått sina gränser både ekonomiskt och tekniskt. En väl fungerande effektiv europeisk snabbinsatsstyrka för civilskydd är därför av yttersta vikt. Av det skälet kräver jag ett verkligt engagemang från EU och vädjar till kommissionen att vidta lämpliga åtgärder.
Alla kommer ihåg översvämningskatastroferna i Centraleuropa 1999, 2001 och 2005 och den förödelse de åstadkom i Österrike och grannländerna. EU:s katastrofhjälpsfond upprättades som en reaktion. Tiden har nu kommit för att göra denna fond så flexibel som möjligt och mobilisera den utan dröjsmål. Utvecklingen av en krishanteringsresurs kommer också att underlätta en snabb reaktion på nödsituationer av större omfattning.
Margie Sudre  
skriftlig. - (FR) Jag stöder den åsikt som uttrycks i förslaget till resolution och jag vill också uttrycka min solidaritet med det grekiska folket som drabbats av denna katastrof.
EU borde ge nödvändig hjälp till Grekland så snart som möjligt och väsentligt förbättra sin kapacitet och sina medel när det gäller civilskydd och krisåtgärder.
Beklagligt nog har vädret varit obarmhärtigt i andra europeiska länder i sommar. Cyklonen Dean med vindar på upp till över 200 km/tim var en av de mest våldsamma orkanerna som drabbat Antillerna på mer än 20 år; den orsakade omfattande skador på jordbrukssektorn och på el- och telenäten på Martinique och Guadeloupe, två av EU:s yttersta randområden.
Jag uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att stödja jordbrukssektorn, särskilt banan- och sockerrörssektorn, på Martinique och Guadeloupe, sedan deras fruktplanteringar nästan helt förstörts med oroväckande sociala, ekonomiska och mänskliga konsekvenser.
Det är mycket viktigt att den nya solidaritetsfonden och det utökade EuropeAid-programmet träder i kraft så snabbt som möjligt.
