Време за въпроси (въпроси към Комисията) 
Председател
Следващата точка е време за въпроси (B7-0210/2011).
Следните въпроси са отправени към Комисията.

Относно: Предоставяне на хуманитарна помощ на държавите от Северна Африка
Неотдавнашните събития в държави от Северна Африка (Египет, Тунис, Либия) влошиха допълнително и без това трудните условия за живот на многочислени групи население.
Поради отсъствие на икономически ресурси се наблюдават интензивни бежански тенденции към средиземноморските държави-членки на ЕС. Предприела ли е Комисията мерки за медицинско-фармацевтична и хуманитарна помощ след избухването на кризата в Северна Африка и в какво се изразяват те?
Какви защитни мерки предприема Комисията за средиземноморските държави-членки на ЕС, които приемат бежанци от Северна Африка?
Какви трудности създават за оказването на хуманитарна помощ провежданите военни операции?
Кристалина Георгиева
член на Комисията. - (EN) Г-жо председател, на 25 февруари 2011 г. Комисията прие спешно решение за отпускането на 3 милиона евро за операции по хуманитарна помощ във връзка с либийската криза. Тези средства бяха незабавно мобилизирани и на практика бяха първата получена значителна помощ. На 3-и март тази първоначална сума беше увеличена на 30 милиона евро предвид бързо нарастващите хуманитарни нужди. Допълнителна сума от 6 милиона евро беше мобилизирана по бюджетната линия за гражданска защита за съфинансиране на помощ в натура, предоставена от държавите-членки.
Хуманитарната помощ, осигурена от ЕС, се предоставя чрез наши партньори, финансирани от ГД "Хуманитарна помощ и гражданска защита" (ECHO) или чрез помощ в натура от държавите-членки и се мобилизира и координира от механизма за гражданска защита на ЕС. Той обхваща оказване на помощ на хората, бягащи от Либия, на границите с Тунис, Египет и Алжир, подкрепа за репатрирането на граждани на трети държави в техните страни на произход, предоставянето на помощ и хуманитарна защита на хора със статус на бежанци, които не могат да се върнат в своите страни - те нямат страни, в които да отидат - и на Либийците, бягащи от Либия, както и финансирането и предварителното разполагане на запаси за извънредни ситуации за предоставяне на помощи в границите на Либия, и финансирането на медицински доставки, спешни хирургични операции и продоволствена помощ в Либия, които да бъдат предоставени, когато някои конкретни райони станат достъпни. За момента няма достъп до цялата територия. За сега можем да действаме на изток, но не и в западните части, които се контролират от Кадафи.
На 8 март 2011 г. Комисията и върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност приеха съвместно съобщение за партньорство за демокрация и споделен просперитет с южното Средиземноморие. В него се представя стратегия за оказване на подкрепа от страна на Европа на важните промени, настъпващи сред южните й съседи. Комисията също така мобилизира инструменти, които да подкрепят Италия и другите държави-членки в случай на нужда, ако се получи огромен прилив от бежанци от Северна Африка. Тази реакция включва оперативни мерки и финансова помощ. Съвместната операция на Фронтекс - "Хермес 2011" - стартира на 20 февруари с ресурси и експерти от редица държави-членки. Следим отблизо развитието на ситуацията и се подготвяме за различни сценарии. Ако се налага, операциите на Фронтекс могат да бъдат разширени, за да подпомогне справянето с възможни нови притоци. Комисията е готова да мобилизира допълнителна финансова помощ от фондове като Фонда за външните граници и Европейския фонд за бежанците, която възлиза на общо 25 милиона евро. Голям брой държави-членки са готови да предоставят изключително необходими технически средства и специализиран персонал.
В сравнение със съществуващото положение настоящите военни операции не са повлияли на степента на достъп до хуманитарна помощ, защото той беше ограничен още от началото на кризата от лоялните на Кадафи войски. Продължаващите преговори между властите в Триполи и службата на ООН за координация на хуманитарните въпроси (UNOCHA) все още не са довели до споразумение за достъп до Западна Либия за доставка на хуманитарна помощ.
Georgios Papastamkos
(EL) Г-жо председател, благодаря на члена на Комисията за подробния отговор. Считам за изключително важно, че Европейския съюз е в предните редици в света, когато става въпрос за предоставяне на хуманитарна помощ и че показва хуманитарния си облик.
Има, разбира се, един въпрос - отдавна съществуващ въпрос - дали хуманитарната помощ достига до истинските получатели и тук прозрачността играе много важна роля. Отбелязвам, г-жо член на Комисията, сдържаността на северноевропейски държави, когато става въпрос да се премине отвъд договорната рамка и да се отвори европейския пазар, да се отворят неговите граници за износ на селскостопанска продукция от тези държави, от Северна Африка към Европейския съюз. Въпреки това не може Южна Европа отново да заплати цената, защото там е конкуренцията. Югът е подложен на имиграционен натиск; там не може да имаме и селскостопански проблем.
Кристалина Георгиева
член на Комисията. - (EN) Първо, по въпроса за ефективността на хуманитарната помощ, от началото, от самия старт на кризата до момента най-драматичното хуманитарно въздействие може да се раздели на три части. Първо, потокът от работници мигранти към Тунис, Египет, Алжир и Нигер - в това отношение Комисията и държавите-членки се справиха много ефективно. Мобилизирали сме разполагане на ресурсите както по въздушен, така и по морски път, за да можем да транспортираме хората до домовете им, и сме осигурили хуманитарна инжекция за Международната организация за миграция и Организацията на ООН за бежанците, за да могат да помогнат да се справим с огромния брой хора - 420 000 души - напускащи Либия.
Второ, в източната част на Либия, до която имаме достъп, сме предоставили помощ за лечение и предварително разполагане на хранителни запаси. Все още нямаме продоволствена криза, но става въпрос за държава, която внася 90 % от храните си, затова трябва да сме готови. Там помагаме и на африканци от Африка на юг от Сахара, по-специално от Чад, които се намират в много затруднено положение поради риска за безопасността им, тъй като те биват възприемани като наемници или бойци, макар че, разбира се, голяма част от тях не са. Да им помогнем да се доберат до безопасно място, основно в Египет, също беше наш приоритет.
Трето, знаем, че в зоните, контролирани от Кадафи, е необходима хуманитарна помощ, но имаме ограничен достъп до там. Дори сме заделили 9 милиона евро, които да бъдат мобилизирани, когато условията ни позволят. Всъщност дадохме указания на Световната програма по прехраната, както и на други хуманитарни организации, да са в готовност да помогнат.
Относно втората част на въпроса Ви, достъпа до пазари, това е в основата на инициативата за южното Средиземноморие, която очертах. Тя е свързана с осигуряването на перспектива за по-добро бъдеще, за заетост и благоденствие на тези държави. Наистина, там много силно наблягаме на търговията, търговията с Европа, но също така и търговията между държавите от Средиземноморието.
Zigmantas Balčytis
(LT) Г-жо председател, г-жо член на Комисията, създалата се ситуация в Северна Африка наистина изправи Европейския съюз пред големи предизвикателства. Вестник "Файненшъл таймс" цитира думите на члена на Комисията, че Европейският съюз е евакуирал успешно гражданите си от Либия. В същото време обаче страната беше оставена без специалисти в областта на здравеопазването, мнозинството от които са българи. Както споменахте, Европейският съюз предоставя различни видове хуманитарна помощ, но същевременно сме изправени пред друго извънредно положение, тъй като на практика оставихме държавата без необходимата медицинска помощ. Как планирате да се справите с този проблем?
Кристалина Георгиева
член на Комисията. - (EN) Позволете ми най-напред да кажа, че евакуацията на европейски граждани беше много успешна. Успяхме да постигнем координация между нашите държави-членки и разгърнахме дейността на центъра за мониторинг и информация, за да предоставим платформа за тази координация. В резултат на това успяхме да евакуираме от Либия повечето от нашите граждани по възможно най-бързия и сигурен начин. Когато тази масова евакуация приключи, бяха останали едва около 200 човека, които искаха да бъдат евакуирани. Към настоящия момент - докато говорим - някои от тях биват благополучно евакуирани с помощта на руски самолет.
По въпроса за медицинските услуги, когато евакуирахме европейските граждани, се задейства закона за непредвидените последствия, защото някои от тези граждани на Европейския съюз са предоставяли медицински услуги като част от либийската система на здравеопазване. Евакуирани са много медицински сестри, макар и не толкова много лекари. В момента полагаме всички възможни усилия, за да дадем възможност на хуманитарните организации, които са специализирани в предоставянето на медицински грижи, да осигурят достъп за такива грижи за либийците и гражданите на трети държави, намиращи се в Либия.
Още веднъж, не може да се подчертае достатъчно колко критично е Кадафи да позволи на хуманитарните организации да действат в западната част на Либия. За съжаление, това все още не се е случило. Имаме екип от наши собствени специалисти в източната част на страната. Те се завърнаха от мисия за оценка и докладваха, че въпреки увеличаващия се брой ранени хора, които се нуждаят от медицинска помощ, медицинските материали и техническата помощ - включително персонала - които международната общност предоставя в източната част на Либия, са в общи линии достатъчни. Не такъв е случаят обаче в градове като Мисрата и в други райони, контролирани от Кадафи. Както вероятно знаете, в момента се правят опити да се изпратят медицински кораби по море като средство за увеличаване на достъпа до медицинско лечение.
Относно: Различия между държавите-членки в областта на здравните грижи
Между регионите и държавите-членки на ЕС и до днес съществуват големи различия в областта на здравните услуги, както и неравнопоставеност между пациентите по отношение на качествените услуги и възстановяването на разходите за лекарства за труднолечими заболявания, като болестта на Алцхаймер.
Възнамерява ли Комисията да приеме мерки? В случай на положителен отговор, какви мерки ще приеме Комисията, за да насърчи изработването на интегрирани национални или регионални стратегии, имащи за цел да намалят неравенствата в областта на здравните грижи и да осигурят на пациентите от ЕС достъп до качествени здравни услуги?
Мария Даманаки
член на Комисията. - (EN) Уважаеми членове на Парламента, съгласно Договора, решаването на тези проблеми е в сферата на компетентност на държавите-членки. Европейският съюз осъществява действия, с които подкрепя, координира или допълва действията на държавите-членки за защита и подобряване на човешкото здраве. От друга страна, Комисията счита, че всички граждани на Съюза трябва да имат всеобщ достъп до висококачествено здравеопазване.
Поради тази причина Комисията стартира редица инициативи в това отношение и се радвам, че мога да отговоря на въпроса на уважаемия член на Парламента. През 2009 г. Комисията прие съобщение относно "Солидарност в здравеопазването: намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването в Европейския съюз" като в това съобщение се набляга на необходимостта от преодоляване на неравнопоставеността в здравеопазването.
През декември миналата година службите на Комисията предприеха допълнителни съвместни действия с 14 държави-членки за намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването в рамките на здравната програма. Всеобщият достъп до висококачествени здравни грижи е в основата и на отворения метод на координация относно здравеопазването и дългосрочните грижи. Във връзка с това държавите-членки приеха конкретни цели, свързани със системите на здравеопазване, достъпа до здравеопазване, качеството на здравето и устойчивостта на политиките по здравеопазване. В допълнение, с новата директива относно правата на пациентите при трансграничното здравно обслужване, пациентите от ЕС ще имат възможността да получат информация за лечение, което се предлага в чужбина, и ще могат да търсят евентуално възстановяване на разходите.
И накрая, здравният сектор е една от областите, които се финансират по линия на настоящата политика на сближаване. Мерките, финансирани в тази връзка, като например модернизирането на болничната инфраструктура, закупуването на медицинско оборудване или обучението на медицински персонал, могат да спомогнат за подобряване на достъпа на гражданите до здравни грижи, особено в най-бедните региони.
Zigmantas Balčytis
(LT) Г-жо председател, г-жо член на Комисията, благодаря Ви за много изчерпателния отговор, но ако говорим за страдащи от сложни заболявания, моите избиратели често повдигат един конкретен въпрос. Наистина, най-важният въпрос е този за грижите, но често тези грижи се предоставят от семействата на пациентите. Хората, които се грижат за болни, не могат да участват пълноценно в пазара на труда и тяхното положение е много неясно. Не считате ли, че освен хармонизирането на здравните услуги, е необходимо да се регулира и този въпрос, за да могат хората, които се грижат за други, също да се радват на социална защита?
Nikolaos Chountis
(EL) Г-жо председател, г-жо член на Комисията, като се има предвид, че директивата, която посочихте - за прилагането на правата на пациентите при трансгранично здравно обслужване, все още не е влязла в сила, бих желал да Ви попитам: полага ли се вече на пациентите компенсация от здравноосигурителния им фонд, ако потърсят медицински услуги в друга държава? Само бих искал да напомня на Парламента, че Съдът на Европейския съюз вече отсъди в полза на това.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Бих искала да задам следния въпрос: във връзка с националните здравни системи и факта, че, за съжаление, много държави-членки са намалили здравните си бюджети в резултат на икономическата и финансова криза, какви мерки смята да предприеме Комисията, за да не се налага държавите-членки да намаляват бюджетите си за здравеопазване? Всеки пациент, който не е лекуван навреме, е свързан с допълнителни разходи за здравната система.
Мария Даманаки
член на Комисията. - (EN) Това, което мога да кажа най-общо, е, че трябва да решаваме всички тези проблеми, като имаме предвид, че тук става въпрос за компетентност на държавите-членки. Така че трябва да се съобразим с това.
Разбирам смисъла на казаното от Вас - че несъответствията се запазват, но въпреки това Комисията ще направи всичко по силите си, за да подпомогне държавите-членки в хармонизирането на условията помежду им. Наш приоритет е да улесняваме сътрудничеството между държавите-членки за намаляване на неравнопоставеността. Друго, което можем да направим, е да решаваме този въпрос като част от процеса за корпоративна отговорност във фармацевтичната област, чието начало беше поставено от Комисията.
По въпроса, повдигнат от г-н Chountis, това, което мога да кажа, е, че когато директивата влезе в сила, ще осигурим ясна законова рамка относно правата на възстановяване на разходите за трансгранично здравеопазване. След което предлагаме да се намали неравенството произтичащо от различното прилагане на решенията на Съда на Европейския съюз. Тогава гражданите ще имат надеждна информация за това кога и на какво основание ще им бъдат или няма да им бъдат възстановени средствата за грижи, получени в чужбина. Боя се, че дотогава се налага да чакаме.
Относно: Базови технологии
Като се има предвид съществуващата слабост на Европа при превръщането на научноизследователската и развойна дейност в търговски продукти, може ли Комисията да предостави преглед на настоящото положение относно укрепването на позицията на Европа по отношение на ключовите базови технологии?
Антонио Таяни
заместник-председател на Комисията. - (IT) Г-жо председател, уважаеми членове на Парламента, що се отнася до базовите технологии, на 30 септември 2009 г. Комисията прие съобщение, което набеляза обща стратегия в тази област. В това съобщение наблегнахме на факта, че въпреки отличния капацитет за научноизследователска и развойна дейност по определени ключови базови технологии, не успяваме да постигнем пропорционален успех, когато става въпрос за превръщането на тези резултати в производството на продукти и услуги.
Затова считам, че е важно да определим стратегия, с която се цели да се засили разгръщането на ключови базови технологии в европейската промишленост. Този подход беше очертан и в инициативите на Комисията, по-специално в инициативите за индустриална политика - Съюза за иновации и Европейската дигитална стратегия.
След приемането на съобщението, през юли миналата година, Комисията създаде Експертна група на високо равнище по въпросите на ключовите базови технологии. Работата й беше стартирана от трима члена на Комисията: заместник-председателя, отговарящ за Програмата в областта на цифровите технологии, Нели Крус, членът на Комисията, отговарящ за изследователска дейност, иновации и наука, Мойра Гейгън-Куин, и от мен като отговарящ за въпросите на промишлеността и предприемачеството. На групата беше даден едногодишен мандат да формулира препоръки за мерки за политики, които да бъдат приети, за да се насърчи индустриалното разгръщане на ключови базови технологии в Европа.
Групата се състои от 27 представители от администрациите на държавите-членки, от научноизследователската общност, от сектора на европейските базови технологии, от Европейската инвестиционна банка и от сдружения на малки и средни предприятия.
През февруари тази година групата представи междинен работен документ на Европейската комисия, който илюстрира основните предизвикателства, свързани с пускането в масово производство на ключовите базови технологии в Европа. Първият вътрешен работен документ може да се види на уебсайта на Главна дирекция "Предприятия". Окончателният доклад на експертната група ще бъде представен на Комисията през юли тази година. Този доклад ще допринесе значително за обмислянето от страна на Комисията на целта за създаване на единна стратегическа рамка за обединяване на инициативите в подкрепа на научноизследователската дейност и иновациите.
Ключовите базови технологии (КБТ) са от съществено значение за нашите икономики, защото представляват реалните инструменти, които биха улеснили появата на бъдещи продукти и услуги и следователно биха формирали базата на индустриалната ни платформа, за това, което бихме могли да наречем третата ни индустриална революция.
Тези, които знаят как да се възползват от тези технологии в Европа, ще могат също така да повишат конкурентоспособността на индустриите ни и ще бъдат на челни позиции в прехода към икономиката с ниски въглеродни емисии, която използва ресурсите ефективно и се основава на знания. Да не използваме КБТ означава да загубим водещата роля, която Европа играе в отрасли, в които сме силни, и да загубим капацитет за иновации в сфери, които са от стратегическо значение за нашия Съюз.
Същевременно тези технологии предлагат огромен пазарен потенциал за растеж. Бих искал да цитирам няколко символични цифри. По нашите приблизителни оценки, техният обем на световния пазар е между 950 милиарда евро и 1 100 милиарда евро на година, с очакван годишен ръст между 5 % и 46 %. Следователно нововъзникващите технологии предоставят изключителна възможност, която ще послужи като основа за конкурентоспособността на всички индустриални икономики - изключително ценен инструмент за бъдещ растеж.
Да се подмине тази възможност би било грешка и Комисията възнамерява да изиграе своята роля. Нужна ни е подкрепата на Европейския парламент, особено след Договора от Лисабон и увеличаването на компетентностите на Европейския парламент, и аз считам - и казвам това като бивш член на Европейския парламент - че това сътрудничество между Европейския парламент и Комисията ще доведе до постигането на добри резултати и в този сектор, който е от такова решаващо значение за растежа и конкурентоспособността в нашата европейска икономика.
Marian Harkin
(EN) Г-н член на Комисията, благодаря Ви за отговора и, действително, поздравления към Комисията за работата й, за стремежа й да осигури запазването на позициите на Европа в челните редици на това, което нарекохте "трета индустриална революция".
Групата на високо равнище разгледа различни въпроси, но един от тях беше този за "долината на смъртта", с други думи, за пропастта между творческата идея и пазара, като посочи и факта, че Европа често губи предимството си на изобретателя, който пръв пуска на пазара даден продукт.
Групата обсъди и редица съществуващи препятствия - например липсата на европейски патент за интелектуална собственост и необходимостта да се намали разпокъсаността на вече действащата регулаторната рамка. Затова, предполагам, въпросът ми е какви стъпки, ако има такива, е предприела Комисията за справяне с някои от тези проблеми?
Антонио Таяни
заместник-председател на Комисията. - (IT) Благодаря на г-жа Harkin както за това, че изтъкна работата на Комисията, така и че призова за по-голяма ангажираност от страна на изпълнителната власт. В момента сме на етап изчакване на препоръки от експертната група относно политиката, преди да определим окончателната стратегия на Комисията.
В междинния работен документ експертната група предложи мост от три стълба, чрез който да се преодолее тази пропаст в иновациите. Всеки един от трите стълба представлява условие, което трябва да бъде непременно изпълнено, за да могат да се разгърнат ключови базови технологии (КБТ) в Европейския съюз.
Първият стълб засяга технологичните изследвания. Европа трябва да разработва по-конкурентоспособни технологии до етапа на патентования прототип. За тази цел е нужно научноизследователските програми на Съюза да са в по-голяма степен ориентирани към технологичните изследвания.
Вторият стълб е свързан с демонстрирането на продукти. Трябва да успеем да преобразуваме технологичните успехи в конкурентоспособни продукти, а тази цел изисква промяна на баланса в научноизследователските програми на Съюза с оглед улесняване на демонстрационните проекти.
Третият стълб е промишлената конкурентоспособност на световно равнище. Европа трябва да поддържа настоящите си производствени мощности или да създаде нови, за да могат иновационните ни продукти да се конкурират на глобалния пазар по отношение на цени и параметри. Следователно, трябва да подобрим рамковите условия за инвеститорите, за да ги насърчим да инвестират в Европейския съюз. По такъв начин трябва да привличаме инвестиции, но в същото време следва да подобрим всички програми на ЕС, които биха могли да подпомогнат този изключително важен сектор, и да се опитаме да преодолеем пропастта между научните изследвания и приложението, която е характерна за много от производствените сектори в Европейския съюз.
Този преход от научни изследвания към приложение е проблем, с който се сблъсква целия промишлен сектор. Затова поддържам и затова подкрепихме политиката на клъстерите - имаме около 2 000 такива - която позволява създаването на връзки между научните изследвания и промишлеността, университетите, научните изследвания и промишлеността и иновациите, за да можем да повишим конкурентоспособността на индустриалната ни система.
Такова е съвременното състояние на науката и техниката, г-жо Harkin. Ще продължим своята работа, а аз внимателно ще се запознавам с всички предложения, постъпващи от Европейския парламент, и ще вземам предвид всички указания, които той ми изпраща.

Относно: Бъдеще на сектора на рибното стопанство в ЕС
Комисията посочи, че по-голямата част от рибните стопанства в ЕС се експлоатират по неустойчив начин. Може ли да посочи Комисията каква е нейната оценка за бъдещето на сектора на рибното стопанство и за заетостта в този сектор, ако настоящите политики и практики продължат да се прилагат и не се въведат реформи за намаляване на свръхкапацитета, прекратяване на изхвърлянето на риба и въвеждане на мерки за насърчаване на устойчиви практики?
Мария Даманаки
член на Комисията. - (EN) Когато моите служби започнаха да подготвят пакета от реформи за общата политика в областта на рибарството, те направиха задълбочена оценка на въздействието на редица възможни варианти за реформа. Един от тези варианти беше да се продължи настоящата политика и след 2013 г. При този сценарий на запазване на статуквото се взимат предвид новите дългосрочни планове за управление, Регламента за контрол и Регламента относно незаконния и недеклариран риболов.
Резултатите от варианта със запазване на статуквото са ясни: ако не променим политиката си дотогава, до 2020 г., устойчивостта на запасите като цяло е изключена.
Що се отнася до устойчивостта на околната среда, при едва 6 % от анализираните запаси ще се постигне максимален устойчив улов до 2020 г. Това трябва да се сравни със задължението ни да постигнем максимален устойчив улов до 2015 г. Така че, ако запазим статуквото, няма начин да успеем да изпълним задължението си да постигнем максимален устойчив улов до 2015 г.
Относно икономическите резултати на риболовните ни флотилии, при сценария на запазване на статуквото само някои флотилии ще бъдат икономически жизнеспособни. Печалбите в риболовния сектор като цяло биха били почти нулеви или дори по-лоши.
Накрая, картината по отношение на социалната устойчивост е същата. Заетостта в риболовния сектор би продължила да спада със същия темп както сега, заплатите биха останали ниски, което би направило рибарската професия все по-непривлекателна за младото поколение.
Затова запазването на статуквото наистина не е приемлив вариант за Комисията. Реформата ни е нужна и ние работим за нейното осъществяване.
Chris Davies
(EN) Членът на Комисията описа подробна и много потискаща картина, с която ни обясни, че ако продължим по същия начин, както до сега, перспективите са мрачни, като в много случаи риболовните флотилии ще бъдат икономически нежизнеспособни, а възможностите за работни места на рибарите ще намаляват.
Дали обаче няма да се окаже, че спадът е по-добрият вариант в сравнение с алтернативата? Работата е там, че не знаем. Не разполагаме с научни знания за 50 % от рибните ни стопанства. Знаем, че рибните запаси са малки, в много случаи поради десетилетия на прекомерен риболов. В действителност положението е много деликатно. Много сме уязвими. Г-жо член на Комисията, не бихте могли да изключите възможността някои от тези рибни стопанства да се сринат напълно, ако продължаваме все така.
Barbara Matera
(IT) Споделям тревогата на моите колеги относно рибарския сектор в Средиземноморието, както и загрижеността за защитата на морските екосистеми. Като се имат предвид обаче социално-икономическите трудности, които засягат морските индустрии, и по-специално морските общности, хванати в капана на строгите европейски регламенти, аз питам дали Комисията възнамерява да намери балансирани и незабавни решения, за да се защитят както екосистемите, така и множеството европейски граждани, които същевременно работят в този сектор.
Seán Kelly
(EN) Членът на Комисията обрисува доста потискаща картина. Един от проблемите, откроен във въпроса на г-н Davies, е цялата тема за изхвърлянето на риба. Неотдавна се запознах с един рибар, който каза, че е открил или изобретил мрежа, която би сложила край на изхвърлянето на нежелания улов от риба тон. Би ли приела г-жа Даманаки да проучи този въпрос? Счита ли тя, че може да бъде въведена технология, която да сложи край на изхвърлянето на нежелан улов или поне да го намали?
Мария Даманаки
член на Комисията. - (EN) Ако запазим сегашното статукво, тогава, да, ще трябва да отчетем възможността за унищожаването на много запаси, а това е изключено.
Мога само да се съглася, че положението ни е много деликатно. Ако ни се наложи да се справяме с екстремна ситуация, то последствията биха били много лоши. Затова ни е нужна реформата и затова ще проучим най-добрия начин за отбелязване на напредък, за да можем да постигнем баланс между устойчивостта на запасите и социално-икономическото въздействие на реформата.
Нека обаче да посоча ясно: ние не отдаваме предпочитание на грижите за околната среда пред грижите за нашите рибари. Загрижени сме както за рибарите ни, така и за идните поколения. Ето защо ни е нужна реформата - защото, ще бъда честна с вас, ако нямаме никакви запаси от риба, тогава рибарите в Средиземно море и във всички други европейски води няма да имат бъдеще. За да сме сигурни, че рибната ни промишленост ще има бъдеще, се нуждаем от реформата. Възнамеряваме да внесем някои добри предложения, както и да осигурим прехраната на нашите рибари. Това е нещо, което искаме да направим.
Друг член на Парламента спомена за селективността на риболовните уреди. Нашите служби с голямо желание ще проучат всякакви нови приспособления и иновации, свързани със селективността. Бих искала също да отбележа, че в рамките на новата ни система за финансиране възнамеряваме да заделим солидна сума, въпреки кризата, за да осигурим въвеждането на подобрения в селективността. Силно приветствам всякакви инициативи на отрасъла - на нашите рибари - за въвеждане на подобрения в селективността на риболовните уреди.
Като цяло, бих искала да повторя, че статуквото не е приемлив вариант. Не е приемлив вариант нито за устойчивостта на запасите, нито за поминъка на рибарите, нито за бъдещето на крайбрежните ни общности. Затова се нуждаем от тази реформа.
Относно: Предложението за забрана на премахването на перките на акулите
В светлината на наскоро изразената от членовете на Европейския парламент подкрепа за въвеждане на забрана на премахването на перките на акулите и предвид факта, че Конгресът на Съединените щати е въвел законодателство, забраняващо тази практика и че в други законодателни органи съществува силна подкрепа за въвеждането на такова законодателство, какво предлага Комисията като законодателен отговор на загрижеността, изразена от членовете на ЕП?
Мария Даманаки
член на Комисията. - (EN) Бих желала да благодаря на уважаемия член на Парламента за този въпрос, защото той ми дава възможност да информирам Парламента за премахването на перките на акулите.
Премахването на перки е забранено от 2003 г., по силата на регламент на Съвета, като забраната важи както за плавателни съдове на ЕС, извършващи риболовна дейност навсякъде по света, така и за всички плавателни съдове, извършващи риболовна дейност във водите на ЕС. Като цяло има забрана за премахване на перките на акулите. Въпреки това действащият понастоящем регламент позволява - и това е проблемът, пред който сме изправени - при определени условия да се извършва преработка на борда, която включва премахването на перките на борда на плавателните съдове, като в същото време се вменява задължението да се запазят всички трупове на акули на борда. Затова през последните години се сблъскваме с проблема, засягащ премахването на перките на акули.
През февруари 2009 г. представихме план за действие и оттогава насам предприехме редица мерки. Също така работим активно с регионални организации за въвеждане на ефикасни режими за стопанисване на най-уязвимите видове акули за осигуряване на устойчивата им експлоатация. Следователно проблемът, пред който сме изправени с оглед справянето с тази ситуация, е необходимостта от обществена консултация и от няколко месеца вече провеждаме такава обществена консултация. В консултативния документ бяха представени три от основните варианти, които в момента се обсъждат от експерти по целия свят, за да се подобри контрола и да се осигури пълно съответствие с изискванията. Много от заинтересованите страни, като представители на риболовната индустрия, учени, управители и неправителствени организации, както и широката общественост, ни изпратиха свои бележки.
Бих искала да ви уверя, че приемам въпроса за защитата на акулите много сериозно. Затова поисках от моите служби да проучат задълбочено всички материали, получени в рамките на консултацията. След това ще изготвим оценка на въздействието, която, както знаете, е необходима, за да се измени регламента. Намерението ми е да се приеме законодателно предложение в най-кратки практически възможни срокове. Искам да ви уведомя, че съм извела този въпрос като приоритет, за да не се губи повече време.
Бих искала също да отбележа, че Комисията е предприела много мерки за осигуряване на устойчиво управление и защита на акулите като цяло, освен премахването на перките на акулите. Представихме план за действие и оттогава предприехме редица мерки. Забранихме лова на селдовата акула (Lamma nasus), гигантската акула (Cetorhinus maximus) и бялата акула във водите на ЕС. Забранихме хрилните мрежи под 200 метра, за да защитим дълбоководните акули. Миналата година - и аз бих искала да наблегна на това - предложихме устойчиви и научно обосновани квоти за различни видове акули. Беше ни много трудно да водим преговори по този въпрос в Съвета. Задачата не беше лесна, но накрая успяхме и имаме устойчиво предложение за тази година и, надявам се, за следващата.
Jim Higgins
(EN) Г-жо председател, рязането на перките на акулите е варварство. То е нехуманно; то е нецивилизовано. Изхвърлени обратно в морето, те умират. Това е практика, която трябва да се забрани. Въпреки че Комисията се позова на регламента от 2003 г., той просто не дава резултат.
Разбирам, че е много трудно. Как упражнявате контрол? Трябва да приемем регламент, с който изцяло да се забрани тази практика. Тук става въпрос за заличаването - за пълното изчезване - на конкретен вид. Цифрите са показателни сами по себе си. Например по сегашни приблизителни оценки през 2009 г. перките на 26 до 73 милиона акули са станали обект на търговия в световен мащаб. Действително, това е много доходен бизнес. Трябва да го забраним напълно. Това е варварство, то не бива да се насърчава и трябва да го забраним веднъж за винаги. Трябва да бъдем водещи в това отношение.
Brian Crowley
(EN) През 2003 г. беше забранен ловът на акули заради техните перки. По аналогичен начин, сега се намираме в същото положение по отношение на скумрията в Европейския съюз, където съществува споразумение на европейско равнище и на равнище на Европейското икономическо пространство за намаляване на улова на скумрията. Въпреки това виждаме как Исландия и Фарьорските острови уловиха по 150 000 тона всяка, а това влияе пряко на устойчивостта на европейските риболовни флотилии. Така че какви действия могат да бъдат предприети в това отношение? По-специално, може ли да се предприемат търговски санкции срещу тези два района?
Chris Davies
(EN) Като се има предвид изчезването на лъвовете в Африка и на акулите от нашите морета, поздравявам члена на Комисията за това, което се опитва да постигне, но този въпрос е до голяма степен обусловен от пазара. Имаше огромно търсене на перки от акули в Азия и те могат да донесат големи печалби.
Единственият начин да се гарантира възможността да упражняваме надлежен контрол и да определяме количествено случващото се е да осигурим изваждането на перките на сушата заедно с акулата, към чието тяло са прикрепени. По този начин можем да си запазим контрола. Надявам се, че членът на Комисията ще вземе това предвид, когато изготвя своите предложения.
Мария Даманаки
член на Комисията. - (EN) Съгласна съм с членовете на Парламента, че въпреки забраната не можем да сме доволни от положението. Съгласна съм с вас и ние знаем каква е действителността и как стават нещата на практика. Знаем, че зад цялото това обсъждане стои много печеливша индустрия. Но трябва да вземем мерки, съответстващи на правната ни рамка, затова, позволете ми да обясня.
Проблемът е налице, защото в момента предприятията от отрасъла могат да свалят на суша перките и акулите на различни пристанища. Те могат да изваждат на брега перките, които, както можем да си представим, са по-ценни поради търсенето им, особено в Азия, и могат да свалят на суша телата на акулите някъде другаде, което прави контрола много труден. Това е причината за всичко. Това е нещо, на което обръщаме внимание. Затова предложихме тази консултативна процедура, защото искаме да се справим с тази много трудна ситуация.
Така че това, което мога да ви кажа, е, че ще излезем с амбициозно предложение и се надявам до края на годината да имаме нов правен инструмент относно перките от акули, който ще доведе до някакви конкретни резултати. Ще регламентираме тази ситуация веднъж завинаги.
Колкото до аналогията с положението със скумрията, това, което мога да посоча тук, е, че Европейският съюз е направил всичко възможно. Бих искала да отбележа, че държавите-членки около този район оказаха голямо съдействие и нашите рибари и нашите предприятия от отрасъла трябваше да понесат много жертви, за да осигурят устойчивостта на запасите.
Затова бяхме много разтревожени, когато Исландия и Фарьорските острови приложиха едностранни подходи и сами увеличиха квотите си. Това е нещо, което просто не можем да приемем. Затова сега работим по този въпрос - моите служби работят съвместно с кабинета и службите на члена на Комисията, отговарящ за търговията, г-н Де Гухт - и ние ще излезем със законодателно предложение за юридическо оръжие, което да използваме в такива случаи. Сега имаме някои оръжия, но в правните инструменти на наше разположение се споменава само прясната риба, включително скумрията, но не и продуктите от скумрия, и по-специално рибеното масло и рибеното брашно, които са основните стоки за износ на Исландия и Фарьорските острови. Затова дейността ни в това отношение трябва да е плодотворна. Комисията ще направи всичко по силите си, за да осигури защитата на устойчивостта на запасите през следващия риболовен сезон.
Относно: Нова морска стратегия за Средиземноморието
Необходимостта от морска стратегия за Средиземноморието се вписва в програмата на 25-те действия от програмата в полза на интегрирана дейност в Средиземноморието в рамките на новите предизвикателства, поставени от развитието на положението в средиземноморските арабски страни. Съюзът изготви законодателство и стратегия, насочени към насърчаването на устойчиво използване на моретата, запазването на морските екосистеми и опазването на основните ресурси, които подкрепят икономическите и социалните дейности, свързани с морето.
При това положение Комисията може ли да отговори на следните въпроси?
Възнамерява ли да определи нови цели в областта на морската политика в рамките на новата евро-средиземноморска политика?
Как се развиват инициативите на Съюза в полза на Средиземноморието в морския сектор (замърсяване на Средиземноморието, например)?Кои инструменти ще позволят улесняването на приспособяването на средиземноморския регион към изменението на климата и предотвратяването на сериозните заплахи, които крият наводненията, ерозията на бреговете и повишеното влошаване на почвите?
По какъв начин проектите, свързани с пренос на енергия в Средиземноморието, се вписват в морската стратегия?
Какви са предвидените мерки и на каква основа ще се установи сътрудничеството със средиземноморските партньори в рамките на опазването на морското корабоплаване и на борбата срещу незаконната имиграция по море?
Мария Даманаки
член на Комисията. - (EN) Благодаря на г-жа Kratsa-Tsagaropoulou за нейния въпрос, тъй като той ни дава възможност да се спрем на това много тежко положение в Средиземноморието.
Бих искала да уведомя Парламента, че неотдавна Комисията прие съобщение относно "Партньорство за демокрация и споделен просперитет с южното Средиземноморие", в което е изложена поредица от предложения за справяне с предизвикателствата, пред които е изправен региона в момента след неотдавнашните събития. Както знаете, това е екстремна ситуация, която е много деликатна и много обезпокоителна.
Комисията е много удовлетворена от всеобщото одобрение на тази инициатива. Това съобщение беше прието по много положителен начин от всички държави-членки и, надявам се, от Парламента.
Позволете ми да разясня няколко мерки, които сме предприели към днешна дата за постигане на целта за нова морска стратегия за Средиземноморието. Първо, във връзка с интегрираната морска политика, вече създадохме работна група за такава политика с участието на всички крайбрежни държави и регионални конвенции. Планираме да я доразвием като междусекторен форум, обхващащ всички морски дейности, сътрудничеството и финансирането в региона. Част от тази инициатива е и първият проект за техническо сътрудничество, който се осъществява по линия на Европейската политика на съседство и чийто предмет е интегрираната морска политика за Средиземноморието.
Бих искала също така да информирам Парламента за една инициатива, която неотдавна поех, за поставяне на началото на съвместен проект за сътрудничество в Средиземноморието, заедно с Международната морска организация и Европейската инвестиционна банка. Разчитам на тази инициатива и се надявам тя да е плодотворна. Ще определим целенасочени действия за растеж и работни места в морските държави, както и за морско обучение, което е много важно за средиземноморския регион. Ще включим и мерки за интегрирано морско наблюдение и ще има участие на частния сектор, защото считам, че по отношение на морските въпроси това е абсолютно необходимо.
Успоредно с това Комисията възнамерява да подкрепи организирането на форум за средиземноморските служби за брегова охрана в целия регион. Ще увеличим усилията си и в областта на контрола на рибарството чрез обучения, семинари и съвместен контрол в сътрудничество с Организацията по прехрана и земеделие на ООН (ФАО).
Що се отнася до защитата на околната среда и изменението в климата, в момента Комисията работи заедно с държавите-членки на равнище на ЕС за постигане на добро екологично състояние на морските му води до 2020 г. На регионално равнище ЕС и неговите държави-членки си сътрудничат, в рамките на Конвенцията от Барселона, със средиземноморски държави партньорки, за да се насърчи предотвратяването на замърсяването и да се подобри реакцията спрямо него във всички морета в региона, граничещи със Съюза.
По отношение на проблемите, свързани с миграцията и неотдавнашните събития в региона, Комисията е поела ангажимента да подпомага и подкрепя държавите-членки на ЕС, които са подложени на внезапен миграционен натиск, и е готова да мобилизира финансова помощ. Сега работим по определянето на спешни финансови пакети по линия на Фонда за външните граници и евентуално Фонда за връщане и Европейския бежански фонд, в допълнение към вече заделените целеви средства за 2011 г.
Във връзка с наблюдението на външните граници, Комисията е в постоянен контакт с Фронтекс, която започна съвместната операция "Хермес 2011" за контрол на външните граници на ЕС в региона. Фронтекс, заедно с Европол, започна и подготовката на целенасочена оценка на риска от потенциална експлоатация на критичната политическа обстановка от престъпни и терористични мрежи и на мониторинг на незаконните миграционни потоци.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Благодаря Ви, г-жо член на Комисията, за това, че се спряхте на плановете и новите насоки на Европейската комисия, както и за личното начинание, което изложихте, във връзка с подготовката за новата обстановка в Средиземноморието.
Бих искала да задам един конкретен въпрос: как оценявате плановете, които вече са в ход, за почистване на замърсяванията в Средиземно море и за пренос на енергия, как се вписват те в морската политика и каква добавена стойност очаквате от новите планове за политики и програми, които споменахте?
Giovanni La Via
(IT) Г-жо член на Комисията, във връзка с новата политика за риболова в Средиземно море и като се има предвид обстановката, която току-що описахте във връзка с положението на държавите по южното крайбрежие на Средиземно море, които преживяват изключително тежка криза, смятате ли, че по линия на трансграничното сътрудничество, в рамките на политиката на сближаване, можем по законосъобразен начин и съвместно да се заемем с проблема и да намерим съгласувани решения чрез трансгранична политика и риболовна политика, което би ни позволило да възстановим запасите в Средиземно море и да подпомогнем възстановяването на икономическия сектор?
Ivo Vajgl
(SL) Г-жо председател, бих искал да задам на члена на Комисията въпрос по темата за множеството европейски държави, които се опитват да стоварят своите проблеми, проблеми свързани с рибарството, върху държава, която, официално и юридически, не съществува. Говоря за Западна Сахара.
Комисията удължи, или по-скоро получи правомощия да проведе преговори за споразумение в областта на рибарството с Мароко. Ще бъдете ли така добра да обясните какви гаранции имаме, че ресурсите, които ще получим от това споразумение, ще се употребят в полза на хората от Западна Сахара, а не само за задоволяване на потребностите на европейските рибари.
Мария Даманаки
член на Комисията. - (EN) Бих искала да изразя съгласието си с г-жа Grässle, че действително има голяма вероятност от замърсяване поради преноса на енергия през Средиземно море. Тук съществува риск, защото Средиземно море е доста затворено и не може да понесе тежестта от евентуално замърсяване.
Така че това, което сега ще направим, е да увеличим и засилим нашето сътрудничество, сътрудничеството на Комисията, с държавите-членки. Бих искала да кажа на г-жа Grässle, че следващата седмица членът на Комисията Поточник и аз ще посетим Гърция и ще организираме нещо във връзка със замърсяването на Средиземно море. Бих искала също да я информирам, че и държавите от Средиземноморието биха могли по-добре да предотвратяват и откриват замърсявания, причинени от кораби, като участват в сателитната система за мониторинг на Европейската агенция за морска безопасност (ЕАМБ), например в "Мрежа за безопасно море" или "Мрежа за чисто море". Ние разполагаме с тези системи и ще насърчим нашите държави-членки от Средиземноморието да участват в тези системи, за да откриват евентуални замърсявания, причинени от кораби.
Бих искала да кажа, че ще стимулираме не само нашите държави-членки, но и съседите ни, посредством обсъждания и сътрудничество, за да постигнем тази цел.
Що се отнася до регионалното сътрудничество, да, ще предприемем някои инициативи във връзка с него, а ние имаме много инициативи в рамките на Генералната комисия за рибарството в Средиземно море (GFCM), при това сега работим и по създаването на нова стратегия, морска стратегия, в региона на Адриатическо море и Йонийско море.
Сега работим с правителствата на държавите-членки по крайбрежието на Адриатическо и Йонийско море: Италия, Словения и Гърция, но и с други държави в съседство като Хърватия, Черна гора и Албания. Опитваме се да създадем стратегия за морско сътрудничество за този регион. Бих искала да подчертая, че това действително ще бъде възможност за ползване на средства за сближаване, както уважаемият член на Парламента вече отбеляза.
Накрая, една кратка бележка относно Западна Сахара: да, имахме много опасения относно правото на истинските бенефициери да се възползват от средствата, които предоставяме на Мароко като част от това споразумение в областта на рибарството. Затова поискахме от мароканското правителство да ни предостави данни във връзка не само с изпълнението на споразумението като цяло, но и с регионалния подход, засягащ това споразумение, както и с разпределението в различните области на Мароко. Ще подновим протокола за преходен период от една година само за да установим дали можем да продължим с него или не. По този начин, много предпазливо, се придвижваме в тази посока.
Относно: Обучение на изследователи и оценка на университети в емблематичната инициатива за иновации
В емблематичната инициатива "Европа 2020", която наскоро издаде Комисията, в глава 2 "Съюз за иновации" се споменава наред с другото задължението на държавите-членки да обявят стратегии за обучение на достатъчно изследователи за постигане на целите на националните стратегически програми, а също и намерението на Комисията за същата година да подпомогне международна многоизмерна система за оценяване на постиженията на европейските висши учебни заведения.
Въпросът към Европейската комисия е следният: Как ще се гарантира, че целта за 3 % за изследователска дейност до 2020 г. ще бъде постигната изцяло и няма да се наблюдават отклонения в равнищата на инвестициите между държавите-членки? Счита ли Комисията, че финансовата криза в държави-членки от еврозоната може да изложи поставените цели на опасност?
Какви ще бъдат критериите за оценка на висшите учебни заведения в Европа, така че да се определи кои са онези от тях, които демонстрират най-добрите постижения в областта на научноизследователската дейност?
Мойра Гейгън-Куин
член на Комисията. - (EN) По отношение на 3-процентната цел за интензивността на научноизследователската и развойна дейност (НИРД), състоянието на неотложност на иновациите в Европа изисква да се подкрепи интелигентния растеж и да се поеме ангажимент за справяне с предизвикателствата пред обществото. Сравнителният анализ на Съюза за иновации показва, че ЕС губи в надпреварата със Съединените щати и Япония, докато Бразилия и Китай скъсяват разстоянието до ЕС. Постигането на целта за 3-процентна интензивност на НИРД следва да допринесе съществено за посрещане на това предизвикателство. Европейският съвет прикани държавите-членки да определят амбициозни и реалистични национални цели, като вземат предвид първоначалния размер на инвестициите в НИРД и ключовите структурни характеристики на своите икономики.
Миналата година държавите-членки и Комисията започнаха двустранни разговори. Към настоящия момент почти всички държави-членки са определили национални цели за интензивност на НИРД, които трябва да бъдат финализирани в националните им програми за реформи до края на април 2011 г.
На 12 януари тази година Комисията прие съобщението относно годишното изследване на растежа. То включва списъка с националните цели за научноизследователска и развойна дейност, които като цяло са и амбициозни, и реалистични и отбелязва началото на нов цикъл на координация в тази област. Ще бъде направена оценка на националните политики за научни изследвания и иновации и на постиженията с цел да се определят основните затруднения, които възпрепятстват растежа и възстановяването в един следкризисен сценарий на развитие, при който финансовите ограничения все още са в сила.
От жизненоважно значение е да е налице отлична база за научни изследвания, за да бъде постигната 3-процентната цел за интензивност на НИРД и за да се засили иновативността на Европа. За да бъде постигната целта за 3 % интензивност на НИРД до 2020 г., Европа ще се нуждае от поне още един милион работни места за изследователи. Броят на необходимите нови изследователи е значително по-висок, тъй като много изследователи ще се пенсионират през този период. Върховите постижения на научноизследователската дейност в университетите и, разбира се, в промишления отрасъл ще са от полза за обществото в по-широкия смисъл на думата. Напредъкът е свързан с високото качество на висшите учебни заведения.
В сравнителния анализ на Съюза за иновации се използват международно признати показатели за сравняване на постиженията на Европа с тези на нашите конкуренти. Три от тези показатели са: нови докторанти на 1 000 души от населението на възраст между 25 и 34 години - количествен показател, международни научни съвместни публикации на милион души от населението и научни публикации сред водещите 10 % най-цитирани публикации в световен мащаб като процент от общия брой на научните публикации в страната - и двата показателя са качествени.
Съединените щати увеличиха преднината си по отношение на международните съвместни публикации, които сега са с 37 % повече, отколкото в ЕС. След като през юни излязат очакваните резултати от проучването за осъществимостта, Комисията ще подкрепи независима многоизмерна международна класация за оценка на постиженията на висшите учебни заведения. Това проучване ще обхваща постижения не само в областта на научноизследователската дейност, но и в други важни области като иновации, образование, регионална ангажираност и интернационализация. Многоизмерният характер на тази концепция ще позволи на студентите, на създателите на политики и на самите университети да избират измеренията и свързаните с тях показатели, от които се интересуват, и да изготвят свои собствени персонализирани класации, съобразени с техните потребности. Заинтересованите страни участват активно във всички етапи на този проект за определяне на осъществимостта.
Georgios Papanikolaou
(EL) Много Ви благодаря за отговора, г-жо член на Комисията. Бих искал да Ви припомня обаче, че когато планирахме Лисабонската стратегия преди около осем години, през 2003 г., говорехме в общи линии същото - че трябва да разчитаме на иновациите и на научните изследвания, за да постигнем по-конкурентоспособна икономика.
Вие сте член на Комисията повече от година и мисля, че имате достатъчно опит, за да ни кажете: какво Ви кара да смятате, че този път ще пожънем успех, с новата стратегия до 2020 г., и че резултатите няма да са сходни с тези на предишната стратегия, която в крайна сметка беше шумен провал.
Seán Kelly
(EN) По отношение на висшите учебни заведения, бих искал да попитам члена на Комисията дали е доволна, че европейските институции имат както волята, така и капацитета да повишат качеството на своята работа, да подобрят класирането си на световната сцена и да развият способността си да си сътрудничат помежду си, за да се избегне дублирането на научни изследвания.
Мойра Гейгън-Куин
член на Комисията. - (EN) Каква е разликата между настоящото положение и обещанията и поетите ангажименти в Лисабон? Мисля, че първото нещо е, че сега иновациите и научноизследователската дейност са в центъра на европейската политика. Имаме поет ангажимент не само от страна на Комисията, на държавите-членки и на Парламента, но и от страна на Европейския съвет. Въведохме много надежден мониторинг, който ще се осъществява старателно. Имаме 34 ангажимента по линия на "Съюза за иновации" - за които отговарят различни мои колеги - като следим редовно какви са подобренията, какви промени са настъпили, какво е развитието, какви резултати са постигнати, или, ако не са постигнати, защо е така. Надяваме се всяка година да се провежда "Форум за иновации", на който да събираме заинтересованите страни, за да седнем и да направим преглед на напредъка през последната година.
Така че мониторингът ни е много строг и считам, че точно в това отношение се провалихме - или не постигнахме това, което си бяхме поставили за цел - в Лисабон. Имаме и годишното изследване на растежа, а сега ще имаме и национални програми за реформи, в които държавите-членки много ясно ще посочат какви ще бъдат целите им и как се надяват да ги постигнат. Считам, че това е стъпка напред, която беше необходима.
Що се отнася до модернизацията на университетите, това е голям проблем, с който мисля, че се сблъскват всички държави-членки на ЕС. Не е достатъчно да има един или два университета в редица държави-членки, които са там горе, в близост до върха на дървото. Трябва да модернизираме нашата университетска система на всички нива в ЕС и да избегнем споменатия вид дублиране, като може би всеки университет досега е считал, че има капацитета да създаде център за върхови постижения за всеки отделен факултет. Това е невъзможно и икономически неефективно и е свързано с голяма разпокъсаност и дублиране - точно това, което се опитваме да избегнем.
Но нека не забравяме обаче, че Комисията няма компетентности в тази област. Ето защо онова, което можем да направим - и което членът на Комисията Василиу върши усърдно - е да обясним на държавите-членки, че не можем да продължим да прилагаме политиките от миналото. Трябва да се променим; трябва да решим кои са областите, в които ще имаме - или определен университет ще има - център за върхови постижения, и трябва да въведем реална програма за обща модернизация на университетите в целия Съюз.
Относно: Минимален контрол и голямо количество грешки в дейностите на Седма рамкова програма за научноизследователска дейност
От отговора на Комисията в отговор на въпрос произтичат сериозни въпроси относно ефективността на контрола върху Седма рамкова програма. До 31 август 2010 г. компетентните служби бяха извършили едва 118 проверки на 193 участващи, т.е. на 0,42 % от участниците в Седма рамкова програма, докато за Шеста рамкова програма равнището на проверките възлизаше на 5,7 %. Тези констатации са изключително тревожни, тъй като беше счетено, че над 4 % от бюджета за дейности са били изразходени неправилно. Ако тази тенденция се запази, не е изключено да бъдат изискани финансови корекции в размер на повече от 2 милиарда евро за цялата Седма рамкова програма.
Въпросът към Европейската комисия е следният:
Какви са осъвременените данни за броя и констатациите на проверките, които тя е осъществила във връзка с дейности по Седма рамкова програма? На какво се дължи огромното количество грешки? Счита ли за задоволителни резултатите и за достатъчни усилията за опростяване на правилата за управление на Седма рамкова програма? Какви ще бъдат нейните незабавни действия за справяне с проблема?
Мойра Гейгън-Куин
член на Комисията. - (EN) Ще се опитам да се съобразя с преводачите.
Предварително условие за извършване на последваща одитна дейност е наличието на достатъчно значим брой искания за възстановяване на разходи, представени от бенефициер. За Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие, или "7РП 2007-2013", първият отчетен период настъпва 18 месеца след началото на проекта.
Вследствие на това броят на исканията за финансиране на разходи, налични за одитиране по 7РП достигна критична маса едва през 2010 г. Освен това стратегията на Комисията за контрол на научноизследователската дейност е разработена така, че да създаде разумна степен на сигурност за законосъобразността и редовността на разходите за научноизследователска дейност на многогодишна база за целия срок на изпълнение на рамковата програма. Към 31 декември миналата година Комисията беше приключила 345 одити по 7РП, обхващащи 432 участия в проекти по 7РП. През същия период са предложени финансови корекции, възлизащи на 4,482 милиона евро, поради грешки, в резултат на извършване на одит на участия в 7РП на стойност 88.633.047 милиона евро.
Рамковите програми за научни изследвания се изпълняват предимно посредством безвъзмездни помощи с поделяне на разходите въз основа на възстановяване на допустими действителни разходи. Основният риск е, че бенефициерите включват недопустими разходи в своите отчети за направени разходи. Рискът се увеличава от конфликта между критериите за допустимост и обичайните практики за отчитане на разходите на определени бенефициери, по-специално от изискването бенефициерите да разпределят разходите за персонал и непреките разходи между проектите, като същевременно приспадат различни елементи, считани за недопустими за съфинансиране от страна на ЕС.
С оглед на това през април 2010 г. Комисията излезе със съобщение, в което се представят възможности за опростяване на правилата и процедурите за финансиране на научни изследвания. С опростяването и разясняването на правилата и процедурите може да се намали възможността за грешки и да се повиши сигурността за редовност на разходите, но и да се улесни участието на изследователите в рамковите програми и постигането на целите на политиката на ЕС за научни изследвания.
След като постигна пълен консенсус по редица аспекти, които все още можеха да се въведат при действащата в момента обща правна рамка, на 24 януари тази година Комисията предприе краткосрочни действия за опростяване, включващи конкретни мерки, които влязоха в сила незабавно и със задна дата по отношение на проектите по 7РП.
Ioannis A. Tsoukalas
(EL) Г-жо председател, бих искал да благодаря на члена на Комисията за подробния отговор; бих отбелязал обаче, че при извадка от 0,4 %, процентът на грешките се покачва до 4 % или на 2 милиарда от 50 милиарда евро. Надявам се, че моделът не е линеен и че когато се извършват 4 % одити, процентът на грешките не е 40. Разбирам също, че е много трудно, от една страна, да искаме от Комисията да опрости процедурите по управлението на 7РП и да предвиди опростяване на 8РП и същевременно да настояваме за по-подробни одити. Създава се впечатлението, че тук има противоречие, но аз не смятам, че е така. Мисля, че тук има едно хубаво нещо: че всички ние се интересуваме от научните изследвания и че знаем, че те са единствената надежда на Европа и на държавите-членки.
Мойра Гейгън-Куин
член на Комисията. - (EN) Г-жо председател, мисля, че нашата цел трябва да бъде да опростяваме възможно най-много нещата за нашите заинтересовани страни и да гарантираме - дотолкова, доколкото можем - възможността за пряко прилагане от страна на бенефициерите на техните обичайни практики за отчитане на разходите за персонал, като се избягва необходимостта да се прилага паралелна счетоводна система, както трябваше да правят досега. Това очевидно води до усложняване и до риск от допускане на грешки. В крайна сметка ние приемаме - мисля, че всички трябва да приемат - че изследователите не се интересуват от участие в злоупотреби със средствата от ЕС. Те по-скоро се интересуват от реалните, същински основни научни изследвания, които извършват, които могат да доведат до чудесни иновации, които да можем да наблюдаваме в държавите не само в цяла Европа, но всъщност в целия свят. Така че ние правим нещата възможно най-малко сложни, възможно най-опростени заради заинтересованите страни.
Относно: Участие на МСП в европейската изследователска и иновационна дейност
На 9 февруари 2011 г. Комисията лансира Зелена книга под заглавие "От предизвикателствата към възможностите: към създаване на обща стратегическа рамка за финансирането на изследователската и иновационна дейност в ЕС". Така в резултат на обществени консултации Комисията ще подготви обща стратегическа рамка, която да улесни както ориентирането на дейностите към изследване и иновации, за да отговори на предизвикателствата на съвременното общество, така и опростяване на процедурите за достъп до европейски средства за изследвания и иновации, намаляване на срока за въвеждане на пазара на резултатите от изследванията, и така също по-голямо участие на европейските предприятия в дейностите за изследвания и иновации. В контекста на стратегията ЕС 2020, ЕС си постави за цел до 2020 г., насочените за дейностите за изследване и иновации средства да достигнат 3 % от БВП. Понеже частният сектор се характеризира с ниско равнище на финансиране за изследвания и иновации, бих искала да попитам Комисията какви мерки предвижда за стимулиране на участието на този сектор във финансирането на европейските изследвания и иновации? Какви мерки предвижда Комисията, за да подкрепи МСП да преодолеят трудностите, срещнати при достъпа до европейски средства за иновации и финансиране. Предвижда ли Комисията да задели квота от европейските средства единствено за МСП?
Мойра Гейгън-Куин
член на Комисията. - (EN) Комисията се е ангажирала с улесняване на достъпа на малките и средните предприятия до финансиране по линия на програмите на ЕС за научноизследователска дейност и иновации и с подпомагането им в крайна сметка да изнесат на пазара плодовете от своите иновации.
Това е приоритет за Комисията, както се посочва в съобщението относно "Съюза за иновации", прието на 6 октомври миналата година, в Акта за малките предприятия, приет през юни 2008 г., и в прегледа на Акта за малките предприятия, одобрен на 23 февруари тази година.
В допълнение, в Зелената книга "От предизвикателствата към възможностите: към създаване на обща стратегическа рамка за финансирането на изследователската и иновационна дейност в ЕС" се определят ключовите въпроси за бъдещата подкрепа от страна на ЕС за научноизследователската и иновационна дейност, включително редица конкретни въпроси за това как по-добре да се удовлетворят потребностите на МСП.
Обща цел на общата стратегическа рамка е да се направи по-просто и по-привлекателно участието в програмите на ЕС, по-специално за МСП. За в бъдеще важни елементи, които следва да се обмислят в тази връзка, са единна точка за достъп с общи информационно-технологични платформи, правила с по-висока степен на стандартизация, усъвършенстван набор от инструменти за финансиране, които обхващат цялата иновационна верига, и по-прости и по-последователни процедури за получаване на финансиране.
След консултациите относно Зелената книга Комисията ще представи законодателните си предложения за общата стратегическа рамка до края на тази година. Ние вече въведохме в работните програми в последната Седма рамкова програма (7РП), редица мерки, насочени конкретно към МСП, включително целеви бюджети. Предвижда се бюджетният дял за МСП да се повиши от сегашните 14,3 % до над 15 %, каквато е целта, предвидена в законодателството. МСП се нуждаят от подкрепа, която да е съвсем близо до тях. Улеснен достъп до 7РП се осигурява от мрежата "Enterprise Europe Network" - партньорство между Комисията и почти 600 стопански организации на като търговско-промишлени камари, занаятчийски камари, агенции за иновации и агенции за регионално развитие. По-точно, въз основа на приетите насоки тази мрежа, заедно и в сътрудничество с националните точки за контакт по 7РП, съдейства на МСП, като осигурява подкрепа чрез повишаване на осведомеността, чрез изграждане на капацитет за участие в рамковата програма, чрез ангажиране на нови МСП в предложенията, търсене на партньори, съвместни действия, насочени към МСП, и чрез провеждане на консултации за включване в работните програми на свързани с МСП теми за покани за предложения. Няколкостотин МСП успяха да представят предложения по 7РП с подкрепата на мрежата.
Zigmantas Balčytis
(EN) Г-жо председател, МСП се натъкват на много трудности, свързани с достъпа до европейски средства за научноизследователска и развойна дейности. Те или не получават кредити, за да си осигурят частта за съфинансирането, или бюрокрацията е прекалено голяма тежест за тях. Има ли Комисията някакви планове за разработка на набор от общи и прости правила, за да се повиши участието на МСП в научноизследователски програми на ЕС? Възнамерява ли Комисията да задели, да кажем, около 30 % от средствата за научни изследвания на ЕС само за МСП?
Мойра Гейгън-Куин
член на Комисията. - (EN) На 24 януари тази година бяха приети три конкретни мерки, които незабавно влязоха в сила, засягащи управляването на безвъзмездните средства от ЕС за научноизследователска дейност по линия на Седмата рамкова програма (7РП), като всяка от тях е пряк отклик на опасения, изразявани многократно от участници - и потенциални участници - в 7РП. С едната мярка се създава възможност за по-голяма гъвкавост в начините на изчисляване на разходите за персонал. С друга мярка се позволява на собствениците на малки и средни предприятия, чиито заплати не са били официално отразявани в отчетите им, да получат фиксирани плащания, за да си ги възстановят. И една нова ръководна група, съставена от висши служители, взети от всички служби на Комисията, е ангажирана с отстраняване на несъответствията. Това е много важно за прилагането на правилата, които вече са въведени.
Разработихме платформа за електронно обучение, насочена специално към МСП. Тя ще бъде пусната онлайн тази година, като с нея се цели да се улесни достъпа на МСП до научноизследователски и развойни проекти. При проучване на резултатите в нея тя ще предлага безплатно онлайн обучение и персонализирана информация и, нещо много важно, форум за общуване. Всички тези елементи, взети заедно, ще подобрят значително положението на МСП и очевидно, при наличието на общата стратегическа рамка, не се съмнявам, че ще получим други много добри идеи за това какво още бихме могли да направим, за да им помогнем.
Относно: Замърсяване на въздуха в германските градове
Каква е оценката на Комисията за състоянието на замърсяването на въздуха в германските градове, например в Мюнхен, и какви мерки предлага?
Янез Поточник
член на Комисията. - (EN) В директивите относно качеството на атмосферния въздух се определят няколко пределно допустими стойности за няколко замърсители с различни крайни срокове за постигането им. Освен че насърчава добрите практики на заседанията на комитета по прилагането - наред с други форуми, Комисията насочва усилията си към проверки на това дали действително е постигнато съответствие с пределно допустимите стойности, предвидени в директивата.
От 1996 г. директивата съдържа изискване към държавите-членки да разработват и прилагат обща стратегия, включваща дългосрочни и краткосрочни мерки. Последната категория е особено подходяща за справяне със ситуации, при които има риск от превишаване на пределно допустимите стойности, например на фините прахови частици до с размери до 10 микрона. Трябва да се изготвят планове още щом бъдат превишени пределно допустимите стойности плюс допустимото отклонение, за да се покаже как ще се постигне съответствие в необходимия срок.
Въпреки че плановете за качеството на въздуха трябва да бъдат съобщени на Комисията в рамките на две години след измерването на превишената пределно допустима стойност, компетентностите и отговорността за вземане на решение относно мерките, които трябва да бъдат включени в плановете за качеството на въздуха, са изцяло прерогатив на държавите-членки. Това е в съответствие с принципа на субсидиарността и потвърждава факта, че националните и/или местните органи са в състояние най-добре да определят най-ефективните и съобразени с особеностите мерки за справяне с високите нива на концентрация в зоните, чието качество на въздуха следят.
При проверката на съответствието от страна на Комисията се набляга предимно на това дали се съблюдават пределно допустимите стойности и по-малко на това как се спазват. Последните данни за 2009 г., представени от Германия, потвърждават, че в 70 от 80-те зони, в които се следи качеството на въздуха, продължава да се отчита превишаване на пределно допустимите стойности на фините прахови частици. За повечето зони беше разрешено удължаване на срока за постигане на съответствие до 11 юни тази година, защото бяха съставили план за осигуряване на доброто качество на въздуха с ясен график и мерки, показващи как ще се постигне съответствие крайния срок за преодоляване на превишенията. Една от тези зони е Мюнхен. Удължаването на срока беше разрешено, при условие че компетентните органи коригират плана за качество на въздуха така, че да включат в него краткосрочни мерки, чрез които ефективно да се контролират и, при необходимост, прекратяват дейностите, които увеличават риска от превишаване на пределно допустимите стойности.
Що се отнася до NO2, Комисията очаква, че много държави-членки ще се сблъскат с проблеми, подобни на тези с фините прахови частици. Превишенията, регистрирани преди 2010 г., с евентуално удължен срок до 2014 г. не съставляват нарушение на европейското законодателство понастоящем, но привеждат в действие изискването за изготвяне на план за качеството на въздуха. Държавите-членки разполагат с време до края на септември 2011 г., за да изпратят данните за 2010 г.
Bernd Posselt
(DE) Благодаря Ви, г-н Поточник, за много добрия и точен отговор. Имам два кратки допълнителни въпроса. Първо, Комисията проверява ли дали отделните държави-членки действително прилагат едни и същи критерии и правят измервания с еднаква стриктност, или има разлики в това отношение? Второ, имате ли някакви конкретни предложения за намаляването на замърсяването на въздуха - поне в градовете?
Янез Поточник
член на Комисията. - (EN) Критериите за еднакви за всички страни. Вярно е, че понякога поради географските условия на градове като Милано в Италия им е по-трудно да достигнат същите критерии, отколкото на други градове. От първостепенно значение е обаче на всички граждани в Европейския съюз да се гарантира еднакво ниво на здравеопазване и защита. Такъв е проблемът в това отношение.
Разбира се, ако съществуват проблеми, които имат местна или регионална специфика, ние обръщаме внимание на този аспект и се наистина се стремим да се справим с тези проблеми, като си сътрудничим с органите, за да намерим подходящите решения. Стараем се винаги да набелязваме цели и да намираме решения - за да сме стриктно полезни или полезно стриктни, ако щете.
По отношение на втория въпрос, обикновено не даваме конкретни препоръки за който е да било от градовете или регионите, просто защото считаме, че органите там са в много по-добра позиция и са запознати с положението по-добре от нас. Действително проверяваме дали има съответствие, но обикновено стандартизираният подход, който дава добри резултати, е смесица от различни мерки, някои от които са по-краткосрочни, а други имат по-изявен структурен характер.
Председател
Следващият въпрос е зададен от г-жа Kadenbach, която тази вечер ще бъде сменена от г-н Arsenis.

Относно: Стратегия на ЕС относно биоразнообразието
През 2010 г., Международната година на биоразнообразието, Европейският съвет прие амбициозна визия за 2050 г. и цел за 2020 г. по отношение на запазването на биоразнообразието в ЕС. Впоследствие съгласно Конвенцията за биологичното разнообразие световните правителства приеха амбициозна глобална визия и мисия за запазване на биоразнообразието за 2020 г. и стратегически план, който поставя 20 трудни за постигане цели.
Кога възнамерява Комисията да публикува Стратегия на ЕС за биоразнообразието, в която да бъдат изложени амбициозните мерки, необходими за постигане на целите на ЕС и глобалните цели в областта на запазването на биоразнообразието?
Може ли Комисията да потвърди, че новата стратегия няма да изисква по-нататъшни отрицателни промени в консервационния статус на всички защитени местообитания и видове в целия ЕС , както в зоните по "Натура 2000", така и извън тях, до 2020 г., с оглед възстановяване на благоприятния консервационен статус на всички местообитания и видове до 2050 г.?
Освен настоящите обучения за съдии и документите с насоки, обявени по-рано от Комисията, какви конкретни мерки се планират за подобряване на прилагането на екологичното законодателство на ЕС? Има ли Комисията планове за създаване на формирование на ЕС за екологични инспекции и за приемане на законодателство относно екологични инспекции, както призовава Парламентът?
Янез Поточник
член на Комисията. - (EN) Комисията полага последните щрихи от новата стратегия на ЕС за биоразнообразието, която ще осигури рамка за действие за справяне със загубата на биоразнообразие през следващото десетилетие. Целта ни е тя да бъде приета в началото на май. Тъй като проектът на стратегията е все още обект на вътрешни консултации в рамките на Комисията, не съм в състояние да дам много подробности относно съдържанието й. Мога обаче да ви уверя, че тя е в съответствие както с амбициозния мандат на ЕС, определен от Съвета миналата година, така и с глобалните ангажименти, които ЕС пое през октомври миналата година в Нагоя, в рамките на Конвенцията за биологичното разнообразие.
Стратегията ще бъде разработена въз основа на шест подцели, насочени към разглеждането на някои от основните движещи сили на законите за биоразнообразието и на различните видове натиск, на които е подложено биоразнообразието: опазването на природата, възстановяването и "зелената" инфраструктура, селското стопанство и лесовъдството, рибарството, инвазивните видове и приноса на Европейския съюз към глобалното биоразнообразие.
От значителна полза за стратегията ще бъде изпълнението на действащото законодателство на ЕС, включително ефективното и адекватно финансираното управление на мрежата "Натура 2000". От съществено значение ще бъде също така да се обмисли по какъв начин реформите в Общата селскостопанска политика и Oбщата политика в областта на рибарството, както и бъдещата политика на сближаване могат да спомогнат за осигуряване на необходимата подкрепа за тази стратегия. Водещата цел на ЕС до 2020 г. изисква прекратяване на загубата на биоразнообразие и на влошаването на екосистемите и услугите, които те осигуряват.
Така че мога да ви уверя, че стратегията ще съдържа действия, насочени към постигането на тази цел. Това ще включва действия, целящи ускоряване на изпълнението на директивите за птиците и местообитанията и гарантиране на предприемането на значителни стъпки за постигане на благоприятен консервационен статус за видовете и местообитанията от европейско значение. Що се отнася до изпълнението и прилагането на екологичното законодателство в по-общ план, Комисията възнамерява по-късно тази година да излезе с ново съобщение по този въпрос. Целта не е да се заменят съответните съществуващи съобщения, а по-скоро те да бъдат подобрени чрез акцентиране на цялостната обща структура и база от знания, на която да се основава прилагането на тези достижения на европейското право в екологичната сфера.
Във връзка с тази инициатива ще припомним подробно всички възможни варианти за подобряване на способността за мониторинг и контрол на равнище на ЕС и на националните системи за инспекция. Следва да се признае, че правната рамка на ЕС относно екологичната инспекция вече беше подобрена през последните години, по-специално с приемането на препоръката, предоставяща минимални критерии за екологичните инспекции в държавите-членки, както и с включването на различни разпоредби в секторното екологично законодателство.
Съобщението е все още в процес на изготвяне и точното съдържание все още не е договорено. Ще проведем консултации със заинтересованите страни, включително с Парламента, с помощта на съответните му комисии, така че членовете му да имат възможност да изразят своите мнения и да допринесат за обсъждането.
Kriton Arsenis
(EN) Благодаря Ви, г-н член на Комисията, за подробния отговор. С нетърпение очакваме да се запознаем с новата стратегия на ЕС за биоразнообразието и, разбира се, Парламентът ще има много идеи, за които ще предоставим допълнителни подробности.
Разглеждайки по-задълбочено темата, обсъдихме Нагоя и стратегията, бихте ли коментирал какъв напредък отбелязваме в изпълнението на решенията от Нагоя, и по-специално на протокола за достъп до генетични ресурси и споделяне на ползите? Какъв напредък е постигнат? Какви са крайните срокове по този въпрос? Постигнали ли сме някакъв напредък във връзка с морските защитени зони? Това се споменава специално в целите от Нагоя. Какъв е напредъкът в това отношение?
Също така, споменахте, че ще бъдат положени усилия относно биоразнообразието в рамките на Общата селскостопанска политика (ОСП), която е един от инструментите, с които разполагаме за защита на биологичното разнообразие, но Парламентът призова и за защита на пустошта и районите без пътища. Накрая, нужна ни е повече информация за териториите по "Натура 2000", особено за земеделските производители. Какво възнамерявате да направите в това отношение?
Bernd Posselt
(DE) Бих искал просто да Ви задам един въпрос, г-н член на Комисията. Дали вниманието Ви е насочено специално към защитата на природата и на дивите животни и растенията, или сте загрижен и за старите домашни видове и полските култури, чието разнообразие също е силно застрашено?
Gerben-Jan Gerbrandy
(EN) Има едно нещо, което искам да добавя. Говорим за биоразнообразие. Един понастоящем спешен проблем е, че някои държави-членки - сред които е и моята - се опитват да получат по-ниски планови показатели от Европейския съюз във връзка със законодателството относно природата. Много бих искал да знам дали членът на Комисията е съгласен, че можем да приемем по-ниски цели, или трябва да се придържаме към настоящите.
Янез Поточник
член на Комисията. - (EN) По отношение на Нагоя и напредъка ни, нещата във връзка с протокола за достъп до генетични ресурси и споделяне на ползите се развиват доста добре, така че проблеми няма. Има малки проблеми с превода, но ние се движим по график по отношение на същината и вече планираме да започнем изготвянето на законодателството, след подписването му, така че после да можем да преминем към процеса на ратификация. Това отнема известно време, но не виждам някакви сериозни пречки.
Що се отнася до морските защитени зони, там все още изоставаме. Опитваме се да придвижим напред нещата и поради ангажиментите, които поехме в Нагоя, ще трябва да направим в Европа повече, отколкото в момента - също и поради самата програма "Натура 2000" и ангажиментите, които поехме.
Относно финансирането на ОСП и "Натура 2000", опитвам се да направя всичко възможно, за да осигуря то да бъде много добре представено в първия стълб и в третия стълб и биоразнообразието да получи необходимото внимание във бъдещата Обща селскостопанска политика. Г-н Чолош, г-жа Хедегор и аз изготвихме съвместно писмо, което изпратихме до последния Съвет на министрите по околна среда. С това писмо изразихме съгласието си по проблемите и по посоката, в която желаем да поемем.
По въпроса, зададен от г-н Posselt, и цялата история със защитата по "Натура 2000", в момента, както е договорено, приблизително 18 % европейски земи под формата на така наречените територии по програмата "Натура 2000" са защитени, освен това имаме две директиви. Едната е Директивата за птиците, а другата е Директивата за местообитанията, в които ясно е посочено какво е защитено, как, на какво ниво и така нататък. Така че по същество това е доста широкообхватно законодателство и не засяга само конкретни застрашени и изчезващи видове или някакви други видове. Искаме да действаме по такъв начин, че да разполагаме с широка защита, но истината е, че много от видовете на териториите на ЕС, които са определени като застрашени, са в доста лошо състояние, така че определено ще трябва да направим повече.
По отношение на въпроса относно целите, отговорът е много прост. Понастоящем, не трябва да се съсредоточаваме върху въпроса за занижаване на целите, а по-скоро трябва да се концентрираме върху сериозния въпрос за изпълнението на "Натура 2000", което означава съставяне на планове за управление и запазване на достатъчно средства за финансиране. При тези обстоятелства това няма да е лесно, но със сигурност е един вид финансиране за бъдещето.
Относно: Обезвреждане на отпадъците в Гърция
В отговор "Комисията счита депото за отпадъци за крайно и най-неприемливо решение за обезвреждане на отпадъците". В Гърция се насърчава изграждането на 61 съфинансирани депа за отпадъци. Този факт е предизвикал лесно разбираемата реакция на жителите на редица области (Левкими, Граматико и в най-голяма степен Кератеа), които биват призовавани насилствено да приемат това "крайно и най-неприемливо решение за обезвреждане на отпадъците”. Настояването на правителството върху конкретната технология и методика за събиране и обезвреждане на отпадъците, избрани от него, се свързват от печата, екологични организации, политическите партии и от служители в органите на местното самоуправление с конкретни бизнес интереси и се споменават в контекста на един нов политико-икономически скандал.
Въпросът към Европейската комисия е следният: Независимо от решенията на всяка държава, счита ли, че е за предпочитане, от гледна точка на екологията и защитата на околната среда, решението, предлагано от екологичните организации (WWF, Greenpeace, Μεσόγειος SOS и др.), за сортиране при източника от домакинствата вместо за рециклиране с помощта на съоръжения? Поема ли ангажимента да проучи на място тези предложения, като изпрати делегация, която да обсъди въпроса с всички заинтересовани участници?
Янез Поточник
член на Комисията. - (EN) В новата рамкова директива относно отпадъците е определена йерархия от пет стъпки за обезвреждане на отпадъците. Предотвратяването на отпадъците се счита за най-приемливия вариант, последвано от сортирането на отпадъците за повторна употреба, рециклиране и други начини за оползотворяване, включително оползотворяване за енергия, като депата за отпадъци представляват краен вариант за обезвреждането на отпадъците. Възможни са отклонения от йерархията за конкретните потоци на отпадъците.
Държави-членки, които се отклоняват от йерархията обаче, ще трябва да представят разумно основание за това. Следователно изхвърлянето на отпадъци в депа, които са в дъното на йерархията, трябва да се счита от държавите-членки за най-неприемливото решение за обезвреждане на отпадъците.
Високата чистота на отпадъчни материали като хартия и стъкло е предпоставка за използването на отпадъците за вторични суровини от преработващата промишленост. Ето защо събирането на потоци на отпадъци, подлежащи на рециклиране при източника, обикновено е най-приемливия метод за събиране на отпадъците. Съгласно рамковата директива относно отпадъците до 2015 г. държавите-членки са задължени да въведат разделно събиране за хартия, метал, пластмаса и стъкло. Тук отново държавите-членки разполагат с известна гъвкавост, за да адаптират своите системи за събиране на отпадъци към конкретните национални обстоятелства, най-вече в случаи, в които са налице напреднали технологии за сортиране. При отсъствието на такива технологии обаче разделното събиране при източника е най-евтиния и най-лесния метод за получаване на висококачествени вторични суровини от отпадъците.
Гърция е изправена пред сериозни проблеми с незаконните депа за отпадъци и беше осъдена, както знаете, от Съда през 2005 г., поради огромен брой незаконни депа за отпадъци, които действаха на гръцка територия. Този въпрос все още не е решен. Въпреки всичко през декември 2010 г. гръцките органи предоставиха план за действие, съгласно който всички незаконни депа за отпадъци ще бъдат закрити до края на юни тази година. Комисията приветства този план, включително изграждането на нови депа за отпадъци, при условие че това е неизбежен краен вариант за поддържане на мрежа за изхвърляне на отпадъци, която е съобразена със задължителните санитарни стандарти в съответствие с европейските правни изисквания.
Изграждането на депа за отпадъци, отговарящи на стандартите на Директивата относно депата за отпадъци на ЕС, вече представлява напредък в сравнение с практиката на незаконното изхвърляне на отпадъците. Комисията призовава гръцките органи да завършат планирането и изграждането на депа за отпадъци - програми, които вече печелят средства от ЕС. Гърция обаче трябва постепенно да премине отвъд тези мерки и да изостави депата за отпадъци, като преобладаващ вариант за обезвреждане на отпадъците и да предприеме по-модерна политика на обезвреждане на отпадъците, основана на оползотворяването на отпадъците и рециклирането им.
Според последната статистика на Евростат 82 % от битовите отпадъци в Гърция се изхвърлят в депа, докато средната такава стойност за Европейския съюз е 38 %. Освен това производителността на рециклиращият сектор е много ниска и само 17 % от битовите отпадъци се рециклират.
Изпълнението на Директивата относно отпадъците е основен приоритет както за Комисията, така и лично за мен. Ние ще следим националните политики относно отпадъците чрез оценката на плановете за обезвреждане на отпадъците на държавите-членки. Ние очакваме от Гърция актуализиран план за обезвреждане на отпадъците. Също така, ние внимателно следим изпълнението на гръцкия план за действие и процеса по закриването на всички незаконни депа за отпадъци, включително и плана за проектите, финансирани от ЕС.
Ще следим и употребата на средствата за финансиране от ЕС, за да гарантираме, че проектите, които трябва да се финансират, отговарят на целите и изискванията, определени в законодателството относно отпадъците. В случая на Гърция от съществено значение е да се намали броят на депата за отпадъци и да се увеличи степента на рециклиране посредством разделно събиране на отпадъците и материалите, подлежащи на рециклиране.
На правилното обезвреждане на отпадъците трябва да се гледа като на възможност, тъй като то може да доведе до създаване на предприятия и работни места в цялата страна. От основно значение е също да се постигне ефективност на новите ресурси чрез прилагането на най-добри практики.
Накрая, утре ще летя до Гърция, където ще съм на пълно двудневно посещение и ние, разбира се, подробно ще обсъдим тези въпроси там.
Nikolaos Chountis
(EL) Г-жо председател, последният коментар на г-н члена на Комисията ми дава повод за надежда. Тъй като утре заминавате за Гърция, г-н член на Комисията, трябва да посетите една област в близост до Атина, където продължава да има ежедневни спречквания между гражданите и полицейските сили вече четири месеца, като са налице наранявания и други инциденти, във връзка с депото за отпадъци, като се има предвид, както Вие обяснихте, че трябва да закрием депата за отпадъци.
Въпросът е следният: ако това е най-неприемливото решение, защо приемате оценки на въздействието върху околната среда, когато в множество депа, като това, което вероятно ще посетите, отпадъците в крайна сметка остават на потоци. Това е скандално и вредата за околната среда - ако не се намесите, ако не спрете този икономически скандал, тъй като инсталациите се съфинансират от Европейския съюз - ще е неизбежна.
Моля Ви да се намесите незабавно, защото нещата не са толкова теоретични, колкото ги описахте, но въпреки това Ви благодаря.
Янез Поточник
член на Комисията. - (EN) Ще отида в местата близо до Атина. На първия ден ще проведа разискване с три комисии от гръцкия парламент и ние със сигурност ще обсъдим и този проблем. Наясно съм с това, както и със сериозността на проблема. Бих могъл да Ви кажа защо фактически подкрепяме и дори съфинансираме някои от депата за отпадъци, въпреки че смятаме, че този вариант е на най-ниското ниво от приемливи решения в йерархията относно отпадъците.
Първото и несъмнено най-важно нещо, което трябва да се вземе предвид, разбира се, е човешкото здраве, така че трябва да сме сигурни, че то е защитено с всички средства. Считам, че е важно, че ние определено търсим и се опитваме да намерим най-добрите възможни варианти, но понякога е необходимо просто да се действа постепенно.
От данните, които получавам от цяла Европа, виждам, че щом дадена страна започне сериозно да събира разделно отпадъците си, разстоянието от много високи нива на рециклиране и много ниски нива на депа за битови отпадъци е много кратко. Следователно разделното събиране е основен елемент и когато се извършва добре, тогава нещата се движат бързо. Понякога обаче, за съжаление, депото за отпадъци все още е единственият възможен вариант и ако желаем да се грижим за здравето на човека в това отношение, ние просто трябва да осигурим такова.
Председател
Въпросите, на които не беше отговорено поради липса на време, ще получат писмен отговор (вж. приложението).
Времето за въпроси приключи.
(Заседанието, прекъснато в 20,20 ч., се възобновява в 21,00 ч.)
