Montenegro Euroopaga integreerumise protsess (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused Montenegro Euroopaga integreerumise protsessi kohta.
Enikő Győri
Lugupeetud juhataja! Austatud volinik! Kallid parlamendiliikmed! Homme hääletate te resolutsiooni üle, milles käsitletakse Montenegro Euroopaga integreerumise protsessi. Mina pean Euroopa Parlamendi pühendumist Euroopa Liidu avatuse säilitamisele ülimalt kiiduväärseks. Samal ajal on teil samuti tähtis ülesanne võita liikmesriikide üldsuse poolehoid tingimuste täitmisel põhinevale laienemisele. Resolutsioon, mille te homme vastu võtate, kinnitab selle kohustuse täitmist.
Lubage mul öelda, et ka nõukogu on selle täiel määral oma südameasjaks võtnud. Kooskõlas Euroopa Ülemkogu heakskiidetud uue laienemiskonsensusega kinnitas nõukogu oma 14. detsembri 2010. aasta järeldustes, et EL toetab jõuliselt Lääne-Balkani riikide laienemisprotsessi jätkumist vastuvõetud põhimõtete ja järelduste alusel.
Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Ungari on samuti selle eesmärgi oma kindlaks kohustuseks võtnud. Soovin tänada teid suurepärase töö eest ja resolutsiooni kaudu antava toetuse eest Montenegro saavutuste tugevdamisel, mida on kogu ühinemisprotsessi jooksul väga vaja.
Oleme korduvalt kinnitanud Montenegro väljavaateid ühineda Euroopa Liiduga. Riigi stabiilsus ja Euroopa poole suunatud pilk, mida toetavad kõik erakonnad ja kodanike enamus, ning eri rahvusrühmade vahel valitsev suur üksmeel on omadused, mis muudavad Montenegro Lääne-Balkani piirkonda stabiliseerivaks riigiks.
Ärgem unustagem, et Montenegro saavutas viisavabaduse, sõlmis stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning omandas kandidaatriigi staatuse 12 kuu jooksul. Need on märkimisväärsed tulemused, mis tõestavad, et väljavaated ühineda Euroopa Liiduga on riigi ettevalmistuste tegemisel liikumapanev jõud. Niisiis peab EL kandidaatriikide püüdeid ja saavutusi tunnustama. Tänu tehtud edusammudele on riigi Euroopa programmi raames võimalik astuda järgmisi samme, võtta uusi kohustusi ja sõnastada uusi nõudeid. Selleks kohtuvad ELi institutsioonide delegatsioonid ja liikmesriigid eri tasanditel ja eri valdkondades praegusel ajal lausa iga päev.
Seega on meil hea meel Montenegro astutud sammude üle, eelkõige aga tegevuskava üle, mille riigi valitsus on just vastu võtnud ja mis on koostatud vastuseks komisjoni arvamuses sõnastatud soovitustele. Samuti tunneme rõõmu kasutatud meetodi üle, nimelt selle üle, et valitsus pidas enne tegevuskava koostamist põhjalikult nõu kodanikuühiskonnaga.
Lubage mul kiiresti loetleda niinimetatud prioriteetsed valdkonnad, kus on vaja edasi liikuda. Neid on nimetatud ka komisjoni 2010. aasta novembri arvamuses. Need valdkonnad hõlmavad õigusriigi tugevdamist, avaliku halduse reformimise jätkamist ja haldussuutlikkuse edendamist, põhiseadusele vastava valimisseaduse vastuvõtmist ning meediavabaduse suurendamist. See on tähtis õiguslikust vaatepunktist ja ühtlasi on see ametivõimude poliitilise küpsuse proovikivi. Peale selle on ülimalt oluline tagada nende isikute õiguslik seisund, kes olid sunnitud oma kodudest lahkuma, ning samuti tuleb austada nende õigusi. Sama kehtib organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonivastase võitluse kohta. Ootame ka selles vallas Montenegrolt jõulisi edusamme.
Et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess üldises plaanis edasi liiguks ja seda eelkõige ühinemisläbirääkimiste alguses, on Montenegro edenemine neis valdkondades ja täiendavate jõupingutuste tegemine väga tähtis. On hädavajalik, et Montenegro täidaks oma kohustusi ja suudaks näidata käegakatsutavaid tulemusi.
Austatud parlamendiliikmed! Montenegro mängib piirkondlikus koostöös tähtsat osa. Ta teeb tihedat koostööd oma naabritega ning me tunneme siirast heameelt edasiviiva rolli üle, mida ta täidab piirkonna stabiliseerimisel ja heanaaberlike suhete edendamisel eelkõige riigina, kes on Kagu-Euroopa koostööprotsessi eesistuja.
Peale selle on Montenegro koduriigiks piirkondliku koostöönõukogu uuele töörühmale kultuuri ja ühiskonna alal - Cetinje parlamentaarsele foorumile. Integratsioon on ilma piirkondliku koostööta mõeldamatu ja Montenegro annab selles valdkonnas head eeskuju.
Euroopa Parlamendi vastuvõetav resolutsioon kujutab endast tegelikult saavutuste inventuuri. See on täpne ülevaade praegusest olukorrast ja kasulik suunis seoses kandidaatriigi ülesannetega. Kiidan raportööri ja kõiki neid, kes osalesid aktiivselt dokumendi loomisel.
Lõpetuseks tahan julgustada Montenegrot ja selle ametivõime jätkama oma reformipingutusi ning püüdma vastata oma kodanike ootustele.
Štefan Füle
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Mul on suur au võtta sõna Euroopa Parlamendi ees Montenegro Euroopaga integreerumise protsessi teemal. Lubage mul alustada sealt, kus eesistujariik lõpetas. Kiidan Montenegro raportööri Charles Tannockit raporti eest ning tänan kõiki auväärt parlamendiliikmeid, kes sellesse oma panuse andsid. Euroopa Parlament mängib laienemispoliitikas võtmerolli. Usun, et kõikide Euroopa institutsioonide kooskõlastatud tegevuse abil suudame saavutada enamat.
Montenegro üldine edasiliikumine Euroopa Liidu liikmesuse kriteeriumide täitmisel on olnud märkimisväärne. Poliitiline üksmeel kasvab. Riik on astunud tähtsaid edusamme oma õigus- ja institutsioonilise raamistiku sisseseadmisel. Samuti on ta võtnud oma kindlaks kohustuseks piirkondliku koostöö. Struktuursete majandusreformide alal on saavutatud häid tulemusi ja enamikus ELi õigustiku valdkondades on tehtud edusamme.
Euroopa Ülemkogu otsus anda Montenegrole kandidaatriigi staatus on tunnustus nende saavutuste eest ning jõuline märguanne, mis kinnitab Euroopa Liidu laienemispoliitika usaldusväärsust. Riik on jõudnud otsustavasse etappi. Kandidaatriigi staatusega kaasneb Montenegrole suur vastutus. Et Montenegro saaks liikuda Euroopaga integreerumisel järgmisse etappi, on vaja käegakatsutavaid tulemusi. Olen veendunud, et Euroopa Parlamendi resolutsioon saadab Montenegrole õige sõnumi minevikusaavutuste tunnustamise kohta, aga viitab ka kindlale ootusele, et reformiprotsessiga liigutakse otsusekindlalt edasi ja et kõikide põhiliste probleemidega Montenegro teel Euroopa Liidu liikmesuse poole tegeletakse põhjalikult.
Kohtusin eelmisel nädalal Montenegro uue peaministri, dr Igor Lukšićiga. Tema püüd jätkata reformiprotsessi ja jõuline meelekindlus tegeleda komisjoni arvamuses esitatud prioriteetsete valdkondadega on lootustandev. 17. veebruaril võttis valitsus pärast avalikku arutelu kodanikuühiskonnaga ja kõnelusi komisjoni talitustega vastu tegevuskava, milles käsitletakse prioriteetseid valdkondi. Nüüd on ülimalt tähtis keskenduda heade tulemuste püstitamisele ja saavutamisele.
Arvamuses esitatud prioriteetsed valdkonnad on raske, kuid saavutatav ülesanne, milleks on vaja kõikide osaliste kaasamist ja pühendumist Montenegros. Eelnev laienemine on näidanud, kui tähtis on tegelda poliitilistes kriteeriumides ja 23. peatükis sätestatud põhiküsimustega kohe ühinemisprotsessi alguses. Montenegro varajased jõulised saavutused selles vallas ning eriti avaliku halduse apoliitiliseks muutmise, kohtute sõltumatuse tugevdamise ning korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastase tõhusa võitluse valdkonnas tagavad hiljem ladusad läbirääkimised ja sujuva integreerumise Euroopa Liiduga.
Montenegro peab parandama oma valimissüsteemi kooskõlas OSCE Demokraatlike Institutsioonide ja Inimõiguste Büroo (ODIHR) ning Veneetsia komisjoni soovitustega. Tugevdada tuleb parlamenti ja see on tähtis eelisküsimus nii komisjoni kui ka Euroopa Parlamendi jaoks. Euroopa standardite tõhus täitmine inimõiguste alal on hädavajalik. Eelkõige puudutab see sõnavabadust ja suhteid kodanikuühiskonnaga. Diskrimineerimisvastase poliitika ning eriti soolise võrdõiguslikkuse ja haavatavate rühmade korraliku kaitse tugevdamiseks on vaja teha täiendavaid jõupingutusi. Ümberasustatud isikute jaoks tuleb leida jätkusuutlikud lahendused.
Samuti tuleb tegeleda muude arvamuses ja teie resolutsiooni projektis märgitud puudujääkidega. Montenegro peab suurendama oma haldussuutlikkust ning täiustama ettevalmistusi mitmes Euroopa Liidu õigustiku valdkonnas. Kahtlemata peitub Montenegro tulevik Euroopa Liidus ning meil tuleb tegutseda vastutustundlikult. Meie laienemispoliitika usaldusväärsus põhineb sellel, et laienemisprotsessis osalevad riigid järgivad tingimuste täitmise kriteeriumi Euroopa Liidu suhtes ja Euroopa Liit täidab oma kohustusi laienemisprotsessis osalevate riikide ees.
Meie kõikide huvides on tagada, et Montenegro edusammud Euroopa Liidu suunas tuginevad kindlatele saavutustele ja konkreetsetele tulemustele. Montenegro selle aasta tulemusi hinnatakse 2011. aasta oktoobri laienemispakme raames. Komisjon saab soovitada läbirääkimiste avamist alles siis, kui ta on tuvastanud, et Montenegro vastab vajalikul määral ühinemiskriteeriumidele ja seda eelkõige arvamuses märgitud seitsmes prioriteetses valdkonnas.
Charles Tannock
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Oleme koos kolleegi Anna Ibrisagiciga, kes on fraktsiooni PPE variraportöör, käinud Montenegros viimase kaheksateistkümne kuu jooksul kaks korda, et kujundada oma hinnangut riigi edasiliikumisest kõigepealt kandidaatriigi staatuse poole ja nüüd ELi liikmesuse poole.
Kogu Montenegro valitsuse püüdlikkus ja pühendumus on minu jaoks ülimalt muljetavaldav. Ükskõik, kui väike see riik ka on, ta teeb väga palju tööd. Minu erilised tänusõnad kuuluvad endisele peaministrile Milo Ðjukanovićile ja tema hiljutisele ametijärglasele Igor Lukšićile, kes on mõlemad olnud pragmaatilised ja samal ajal sihiteadlikud oma suhtumises ja püüdlustes juhtida riiki ELiga ja NATOga ühinemise suunas.
Praegu on Montenegro kohustus vastata ELi ootustele. Montenegro valitsus peab eelkõige tegelema seitsme prioriteetse valdkonnaga, millele viitas volinik Füle ja mis sisalduvad komisjoni arvamuses. Eriti rõhutan seejuures korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse probleemi, mille puhul on edusammude mõõtmiseks olemas selged ja kindlapiirilised kriteeriumid.
Mul on hea meel, et eelmisel kuul võttis valitsus vastu väga hästi sõnastatud tegevuskava, mille eesmärk on reageerida prioriteetsetele valdkondadele ja nõudmistele. Minu arvates on Montenegro nüüd ametliku kandidaatriigina valmis alustama läbirääkimisi ELi liikmesuse üle ning on veider, et komisjoni nõudmise kohaselt peaks ametliku kandidaatriigi staatuse andmise ja läbirääkimiste avamise vahele jääma pikk ajavahemik. Nii nagu mina saan aru aluslepingutest, ei ole sel viivitusel mingit õigustust ega alust. Veelgi tähtsam on, et kindlasti ei edasta see eriti rõõmustavat sõnumit Podgoricale ega teistele piirkonna riikidele, näiteks Makedooniale, kes näevad kandidaatriigi staatuse saamiseks palju vaeva.
Jääb vaid loota, et see pealesunnitud ootus, mis on nüüd paratamatu ja mis valmistab Montenegrole pettumust, ei vii selleni, et riigi soov siduda end Euroopa Liiduga nõrgeneb.
Montenegrot tuleks hinnata üksnes tulemuste, faktide ja saavutuste põhjal. Selle olukorda ei tohiks siduda teiste Lääne-Balkanis asuvate naaberriikide edusammudega. Montenegro on väike, kuid ilus riik, kus on valitsenud tähelepanuväärne stabiilsus ja majanduskasv sellest ajast saadik, mil riik Serbiast rahumeelselt lahku lõi. Erinevalt mõnest suurest naaberriigist on seal vähe sisemisi etnilisi või usulisi probleeme või siis puuduvad need üldse. Riigil on Horvaatiaga väike piirivaidlus, mis lahendatakse rahumeelselt Rahvusvahelises Kohtus. Hiljuti pidas riik Serbia ja Horvaatiaga läbirääkimisi ja ratifitseeris väljaandmislepingud seoses võitlusega organiseeritud kuritegevuse vastu.
Montenegros on kasutusel euro: uskuge või mitte, aga riigis kehtib euro ilma euroalasse kuulumata. Riigi majandus ei ole kahjuks eriti mitmekesine ning tugineb peamiselt turismile ja ühele alumiiniumitehasele. Montenegrol tuleb luua rohkem töökohti veejõuenergia ekspordiks ning teiseks lahenduseks võiks olla finantsteenused.
Isiklikult jään optimistlikuks selle põhimõtteliselt väga eduka riigi suhtes Lääne-Balkani piirkonnas.
Anna Ibrisagic
Lugupeetud juhataja! Mina soovin Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni Montenegro variraportöörina tänada kõigepealt Charles Tannockit suurepärase koostöö ning tulemusliku ja tasakaalustatud raporti eest. Samuti kutsun oma kolleege üles toetama homme meie ees olevat raportit.
Eriti tahan rõhutada asjaolu, et pean kiiduväärseks Euroopa Ülemkogu 2010. aasta detsembri otsust anda Montenegrole kandidaatriigi staatus väljavaatega ühineda Euroopa Liiduga. Samal ajal on tähtis, et me ei jääks siinkohal seisma, vaid jätkaks kiiresti liikumist eesmärgi poole, milleks on Montenegro ühinemine ELiga. Poliitiline ja majanduslik stabiilsus, mis on Montenegros valitsenud selle iseseisvumisest saadik, on mõõtmatu. Riiki kirjeldatakse sageli kui üht edulugu ning seda kuulsime täna ka nõukogult.
Just nagu Charles Tannock, pean ka mina kahetsusväärseks seda, et kandidaatriigi staatus on lahutatud läbirääkimiste avamise õigusest. Niisiis leian, et komisjon peaks alustama ühinemisläbirääkimisi võimalikult kiiresti ning määrama kuupäeva läbirääkimiste alustamiseks Montenegroga. On selge, et reformimine peab jätkuma näiteks kohtute valdkonnas ning võitluses huvikonfliktide vastu avalikus halduses. Samuti tuleb tegeleda komisjoni soovitatud prioriteetsete valdkondadega, kuid sellegipoolest soovin kiita Montenegro valitsust tulemuslike reformide eest, mille elluviimine tal siiani õnnestunud on.
Täna viibib meiega siin istungisaalis Montenegro suursaadik ning ma ootan lootusrikkalt ja kannatamatult päeva, mil saame tervitada nii suursaadikut kui ka kogu Montenegro riiki juba ELis ja Montenegro esindajaid Euroopa Parlamendis.
Göran Färm
Austatud juhataja! Soovin tänada Charles Tannockit edasiviiva koostöö eest ka Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni nimel. Mul on hea meel, et Montenegro saab nüüd liikuda ELi liikmesuse poole. Olen nõus, et komisjon peaks alustama läbirääkimisi võimalikult kiiresti, mille eeldus on muidugi, et Montenegro liigub jätkuvalt ELi eesmärkide suunas.
Tõsiasi, et Montenegrole on nüüd antud kandidaatriigi staatus, edastab kindla sõnumi ELi pühendumise kohta kogu endise Jugoslaavia tulevikule ELis. Sarnaselt Horvaatiale saab ka Montenegro näidata ülejäänud riikidele teed ELi liikmesuse poole. Heade suhete loomine ELiga on põhitegur nii õitsengu kui ka stabiilsuse saavutamiseks piirkonnas. See on täiesti selge.
Montenegro on väike, uus ja rahumeelne riik, kes on võtnud oma kindlaks kohustuseks piirkondliku koostöö. Tal on head suhted oma naaberriikidega ning seega head eeldused edu saavutamiseks eelseisvatel ühinemisläbirääkimistel. Siiski on riigis valdkondi, mida on vaja jõuliselt reformida. Suurendatud on õiguslikku ja haldussuutlikkust, et luua täiesti elujõuline ja õigusriigil põhinev ühiskond, kuid vaja on veelgi enamat. Korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on laialt levinud ning ELi nõuete täitmiseks on õigussüsteemi vaja veel palju parandada.
Olen esitanud mõne muudatusettepaneku, mille eesmärk on rõhutada, et Montenegro peab tugevdama ka naiste olukorda, tagama ajakirjandusvabaduse, kaitsma töötajate ja vähemuste põhiõigusi ning edendama eelkõige kodanikuühiskonda. Me ei tohi unustada, et need on samuti ülimalt tähtsad valdkonnad eelseisvatel ELi läbirääkimistel. Mina kiidan heaks Montenegro võimalikult kiire ühinemise Euroopa Liiduga.
Ivo Vajgl
Lugupeetud juhataja! Kiidan härra Tannockit raporti eest ja samuti koostöö eest, mida ta tegi selle sõnastamisel. Kui soovime Montenegrot käsitleva resolutsiooni vastuvõtmisega kinnitada põhimõtteliselt uuesti kava, mille kohaselt jätkatakse Euroopa Liidu laienemisprotsessi ja antakse kõikidele meie kontinendi riikidele võimalus areneda edasi Euroopa Liidu liikmesuse egiidi all, peame tagama järgmiste sammude astumise kõigepealt seoses Montenegroga ja seejärel ka Serbia, Makedoonia, Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaaniaga ja unustada ei tohi muidugi ka Türgit.
Montenegro jaoks tähendab see, et kandidaatriigi staatuse andmisele ja põhimõttelisele otsusele läbirääkimiste alustamise kohta peaks järgnema läbirääkimiste tegelik avamine. Samal ajal ootab Montenegro valitsust ees veel palju tööd seoses õigussüsteemide ühtlustamise ja haldussuutlikkuse suurendamisega. Jätkuma peab võitlus korruptsiooni vastu selle kõikides eri vormides ning selle tulemusena tuleb esitada süüdistus korruptsioonijuhtumitega seotud isikutele.
Võrdõiguslikkuse ja naiste austamise tagamine ei ole ülesanne, mida tuleks esile tõsta ainult täna. Sõnavabadus, meedia sõltumatus ja vähemuste kaitse on kõik väärtused, millele iga Euroopa Liiduga ühineda sooviv kandidaatriik peab tingimusteta vastama.
Montenegro noor demokraatia peab tagama vabaühendustele oma ühiskonnas õige ja silmapaistva koha. Austatud volinik! Juhin teie tähelepanu erilisele soovile, mida kuulsin, kui olin Montenegros ja vestlesin sealsete poliitikutega. On tähtis, et Montenegro ja Serbia suhted areneksid ilma Serbia püüdluseta sekkuda oma naabri arengusse Serbia etniliste parteide kaudu. See mõtteviis on põhjustanud Kagu-Euroopa ajaloos juba niigi palju kahju.
Ulrike Lunacek
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Ka mina soovin tänada kolleeg Charles Tannockit suurepärase ja tasakaaluka raporti eest. Tunnen heameelt, et oleme siin üksmeelel, pidades kahetsusväärseks asjaolu, et Montenegro kandidaatriigi staatus on lahutatud läbirääkimiste avamise õigusest. Sarnaselt eelkõnelejatele soovin samuti, et Montenegro liiguks läbirääkimistega edasi. Loodetavasti ei kesta viivitus liiga kaua. Mul on hea meel kuulda ka eesistujariigilt Ungarilt, et nad on laienemisprotsessi kindlad toetajad. Niisiis loodan, et edasi liigutakse hiljemalt pärast eduaruande avaldamist sel aastal. Montenegro on saavutanud minevikus ja viimastel aastatel palju, kuid siiski valmistab nii mõnigi valdkond veel muret. Tahan mainida neist kolme: korruptsioonivastane võitlus, diskrimineerimine ja keskkonnaküsimused.
Mulle teeb heameelt, et korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse puhul nõuame me raportis riigivõimudelt, et nad loobuksid surveavaldamisest vabaühendustele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kes uurivad korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevust. Neil peaks olema vabadus teha oma tööd ja toetada riiki korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse likvideerimisel.
Teine aspekt on diskrimineerimisvastane võitlus. On endiselt palju rühmi, kus hoolimata tõhusatest õigusaktidest diskrimineerimisvastane võitlus ei toimi: need on romad, aškalid, egiptlased, homo-, bi- ja transseksuaalid. Samuti tuleks rahvusvahelisel naistepäeval mainida soolist võrdõiguslikkust.
Mis puutub keskkonnaküsimustesse, siis Montenegro määratleb end põhiseaduses ökoloogilise riigina, mis on suurepärane. Probleem seisneb aga selles, et kui keskkonnahinnangute koostamise kaudu tulemuslikke ja läbipaistvaid edusamme ei tehta, siis on see kaunis maa hoolimata ilusast rannikust ja võrratutest mägedest hävimisohus. Seega loodan, et riik liigub edasi, kaasab rohkem kodanikuühiskonda ning tegutseb oma ökoloogilistes piirkondades läbipaistvalt ja seda eriti hüdroelektrijaamade vallas.
György Schöpflin
Austatud juhataja! Nõustun enamiku eelkõnelejatega selles, et Montenegro on hoolimata kehvast lähtekohast teinud märkimisväärseid edusamme ELiga integreerumise suunas. Koos teiste endise Jugoslaavia vabariikidega on ta pidanud tulema toime kommunismi kokkuvarisemisega, mis sattus ühele ajale riigi kokkukukkumisega, sellele järgnenud sõjaga ning olukorraga, kus uus süsteem tuli ehitada vana süsteemi riismetele.
See ei ole lihtne ülesanne ning eelmise süsteemi mõned halvad tunnusjooned on jäänud kestma uues kuues. Samas on tähtis, et esile on kerkinud noorem eliit, kes on võtnud oma kohustuseks Euroopa tuleviku, mida soodustas kindlasti ebaõnnestunud liit Serbiaga. Probleemid loomulikult jäävad. Oleme juba kuulnud mõningatest tavalistest probleemidest, millega endised kommunistlikud riigid on pidanud toime tulema: korruptsioon, kuritegevus, õigusemõistmisel toimepandud rikkumised, mitte eriti tõhusad avalikud teenused ja muu seesugune.
Nende ja samalaadsete vigade parandamiseks poliitilises, majanduslikus, õigus- ja haldussüsteemis on vaja riigijuhtide suurt jõupingutust. Nad peaksid olema valmis nii aktiivseks kui ka passiivseks vastupanuks, mida osutavad need, kes lõikavad praegusest süsteemist kasu. Kõik endised kommunistlikud riigid on pidanud olema silmitsi sarnaste raskustega. Nii eliidi kui ka avaliku arvamuse meelekindlus pakkuda Euroopa tulevikku on ilmselt kõige tähtsam tegur, mis tagab Montenegro lõpliku ühinemise ELiga.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Lugupeetud juhataja! Euroopaga integreerumise protsessi raames tehtud edusammud on üks Montenegro edasist arengut soodustavatest põhiteguritest. Majanduslikust vaatenurgast on riik saavutanud teatud makromajandusliku stabiilsuse ning liikunud edukalt edasi Kopenhaageni tippkohtumisel või Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestatud poliitiliste kriteeriumide täitmisega.
Siiski peame me rohkem survet avaldama ja seda eelkõige õigusriigi tugevdamise, sealhulgas kohtute ümberkorraldamise valdkonnas ning samuti on hädavajalik jätkata praegusi jõupingutusi seoses korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega. Samuti on soovitatav teha edusamme avaliku halduse ja valimiste reformimisel ning anda parlamendile suurem roll.
Rõhku tuleb panna sõna- ja meediavabaduse rakendamisele. Samuti oleks kohane teha koostööd kodanikuühiskonnaga ning püüda lahendada diskrimineerimise ja elanikkonna seas elavate vähemusrühmade, sealhulgas romade, sotsiaalse ja majandusliku integreerumise probleem. Piirkondlik koostöö ja laitmatud heanaaberlikud suhted on kahtlemata veel üks eeltingimus edukaks Euroopaga integreerumise protsessiks.
Austatud volinik, kallid kolleegid! Montenegro on teinud suuri jõupingutusi, et täita kriteeriume, mis on kehtestatud edukaks integreerumiseks Euroopa Liiduga. Niisiis on aeg kaaluda talle kandidaatriigi staatuse andmist. Usun, et seda saadab edu.
Eduard Kukan
Lugupeetud juhataja! Tahan kõigepealt tänada ja kiita raportöör Tannockit suurepärase raporti ja asjakohase resolutsiooni kiiduväärse koostamise eest.
Montenegro on teinud integreerumise protsessis suuri edusamme. Samuti täidab riik edasiviivat osa piirkondliku stabiilsuse säilitamisel. Ta on õigel teel ning seda kinnitasid eelmisel aastal ka komisjon ja nõukogu, kes andsid Montenegrole kandidaatriigi staatuse. Loodetavasti tagab see, et ülejäänud kriteeriumid ühinemisläbirääkimiste avamiseks täidetakse peagi ja see võimaldab neid läbirääkimisi alustada.
Senikaua peab Montenegro valitsus keskenduma edusammudele prioriteetsetes valdkondades, millele on selgelt osutatud. Lubage mul need kokku võtta: need on õigusriik, korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, valimist käsitlevad õigusaktid, parlamendi järelevalveülesande tugevdamine valitsuse suhtes ja kodanikuühiskonna laialdasem kaasamine koostöösse valitsusega, kohtute ümberkorraldamine, mille käigus tugevdatakse jätkuvalt kohtunike ja prokuröride sõltumatust ning riigiasutusi, majandus- ja sotsiaalarengut ja avaliku halduse toimimist õõnestava korruptsiooniga tegelemine.
Lõpetuseks lisan, et mul on hea meel näha, et Montenegro liigub integreerumise protsessis edasi järjekindlalt. Seepärast loodan, et nõukogu otsustab peagi avada selle riigiga läbirääkimised.
Zoran Thaler
(SL) Austatud juhataja, eesistujariik Ungari ja volinik Füle! Kiidan raportöör Charles Tannockit saavutuse eest, milleks on Montenegrot käsitlev resolutsioon, mille üle me homme hääletame. Montenegro on Lääne-Balkani riikide seas Euroopa Liidu laienemisprotsessi mõttes suurim lootus. Montenegro on riik ja ühiskond, kellel puuduvad objektiivsed probleemid, mis võiksid takistada tal teha seda, mis on Euroopa Liidu liikmeks saamiseks vajalik. Kahjuks ei ole tema naabritel, Bosnial ja Hertsegoviinal ning Makedoonial, nii hästi läinud.
Euroopa Komisjoni seitse prioriteetset valdkonda on selged ning soovitan peaminister Igor Lukšići valitsusel tegeleda nendega otsusekindlalt. Selle tulemusel avatakse läbirääkimised Montenegro täisliikmeks saamise üle. Seda tehes peaks valitsus tuginema Montenegro kodanikuühiskonnale, vabamõtlejatest haritlastele ja vabaühendustele. Kriitikud ega sõltumatu meedia ei ole Montenegro vaenlased, vaid need kujutavad endast Montenegro jaoks hinnalist vara. Ilmselgelt on kõige tähtsam võidelda korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu. Tsiteerin ühte Montenegro rahvalaulu: "Montenegro võib küll olla väike, kuid ta on auväärne ja õiglane."
Elena Băsescu
(RO) Lugupeetud juhataja! Tänu sellele, et Euroopa Komisjon on soovitanud anda Montenegrole kandidaatriigi staatuse, tugevneb stabiilsus Lääne-Balkani piirkonnas veelgi. Samal ajal tahan märkida, kui tähtis on järgida täpselt Kopenhaageni kriteeriume, mis on ELiga integreerumise edenemisel hädavajalikud. Kuigi tehtud on suuri edusamme, peavad Montenegro ametivõimud jätkuvalt põhilisi sektoreid reformima. Näiteks tunnen kohustust mainida komisjoni aruannet korruptsiooni ja maksurikkumiste leviku kohta. Seda silmas pidades on kõige tähtsam samm luua nende probleemide vastu võitlemiseks eristruktuurid.
Teisalt ei ole vähemuste õiguste kohta - viitan siinkohal eelkõige romadele - endiselt vajalikku õiguslikku alust. Põhiseadusesse lisatud viitest vähemuste staatusele ja nende õigustele saab kiiduväärt märguanne Euroopaga integreerumiseks. Mul on hea meel Montenegro kui rohelise liikumise eest võitleva riigi edenemise üle. Üks ELi põhieesmärkidest on keskkonnakaitse. Selles mõttes tahan juhtida tähelepanu kahjulikule mõjule, mida avaldab liigne ja halvasti korraldatud turism. Selle üks tagajärg võib olla tulevaste ühinemisläbirääkimiste pikendamine.
Lõpetuseks soovin öelda, et Montenegro väljavaade ühineda ELiga aitab Euroopal leppida oma minevikuga Balkani piirkonnas tervikuna.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Lugupeetud juhataja, austatud nõukogu eesistuja proua Győri ja volinik Füle! Tunnen rõõmu, et eesistujariik Ungari peab laienemist Lääne-Balkani piirkonnas üheks oma eelisküsimuseks ning olen veendunud, et see aitab suuresti kaasa Montenegro liikumisele kandidaatriigi staatuse juurest ühinemisläbirääkimiste alustamiseni. Minu kolleegid on juba märkinud, kui tähtis on ühe Lääne-Balkani riigi ühinemise puhul korruptsioonivastane võitlus, kuid samas on vaja tegeleda veel kahe põhivaldkonnaga. Üks on naabrussuhete kvaliteet. Selles suhtes on Montenegro jõudsalt tegutsenud ning allkirjastanud lepingud Horvaatia ja Serbiaga.
Teine valdkond on vähemuste teema. Montenegrol on eeskujulik vähemusi käsitlev seadus, mis rajaneb paljudes aspektides kogemustele, mis on omandatud minu koduriigi Ungari vähemuste omavalitsuse mudeli põhjal. Siiski märgin kahetsusega, et praegu kukkus valimisseadus läbi just seepärast, et vähemuste esindatuse küsimus jäi lahendamata. Loodetavasti lahendavad meie Montenegro sõbrad ka selle probleemi.
Jan Kozłowski
(PL) Lugupeetud juhataja! Kiidan kõigepealt Montenegrot kandidaatriigi staatuse saamise eest 2010. aasta detsembris eesmärgiga ühineda Euroopa Liiduga. Poliitilise dialoogiga selle riigi ja ELi institutsioonide vahel on jõutud ülimalt kaugele, hoolimata tõsiasjast, et see ei ole väga kaua kestnud. Montenegro suuri jõupingutusi ja tugevat poliitilist tahet muutuste sisseviimisel tõendab viis, kuidas riik on näiteks Bologna protsessi alusel viinud ellu reforme või parandanud tööturu toimimist.
Kuid nagu selgub komisjoni teatisest Montenegro avalduse kohta, osutab jätkuvalt kõrge tööpuudus lahknevusele olemasolevate ja vajalike oskuste vahel, mis paljastab haridussüsteemi nõrgad küljed. Niisiis peaks Montenegro tegema kõik endast oleneva, tagamaks, et kõikidel ühiskonnarühmadel, sealhulgas neil, keda ohustab sotsiaalne tõrjutus, on võimalik omandada kvaliteetne üldharidus ja väljaõpe, et kodanikel oleks oskused, mis suurendavad nende tööhõivet.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Austatud juhataja! Arutelu on näidanud, et Montenegro on üha enam valmis ühinemiseks Euroopa Liidu struktuuridega. On ütlematagi selge, et see on tähtis Montenegro enda jaoks, kuid soovin juhtida teie tähelepanu asjaolule, et sellel protsessil on veel kaks mõõdet. Esimene on Euroopa mõõde, mis näitab, et Euroopa Liidu tegevust reguleerivad põhimõtted ja väärtused on endiselt ülejäänud Euroopa jaoks huvipakkuvad. Teine mõõde on seotud Balkani riikidega, sest tänu sellele protsessile näevad teised Balkani riigid, millise tee nad saavad ja peaksid valima. See on raske teekond, kuid selle läbimine ei ole võimatu.
Mul on üks väga lühike küsimus: kas volinik Füle oleks nõus esitama meile ajakava Montenegro edasise ühinemise kohta Euroopa Liiduga? Tänan teid väga.
László Tőkés
Lugupeetud juhataja! Minul kui Rumeenia kodanikul, kellel on kindel usk rahumeelsel kooseksisteerimisel ja rahvustevahelisel leppimisel põhineva eduka mitmerahvuselise ühiskonna hüvedesse, on hea meel Montenegro jõupingutuste üle, mida ta on teinud Kopenhaageni kriteeriumide täitmiseks demokraatiat tagavate institutsioonide stabiilsuse vallas ning Euroopa ja rahvusvaheliste standardite järgimiseks.
Montenegro on parlamentaarse demokraatiaga riik, mille aluseks on põhiseaduslik ja õigusraamistik õigusriigi, inimõiguste ning vähemuste austamise ja kaitse kohta.
Siiski on õigusaktide rakendamises suuri puudujääke. Korruptsioon lokkab, organiseeritud kuritegevus on endiselt tõsine probleem ja muret teeb kohtute töö tulemuslikkus.
Soovitan Montenegrol jätkata tulemustele orienteeritud osalemist piirkondlikus koostöös ja tugevdada kahepoolseid suhteid naaberriikidega.
Katarína Neveďalová
(SK) Austatud juhataja! Volinik Füle külaskäik eelmisel nädalal näitab, et Montenegro valitsuse tahe Euroopaga integreeruda on tõeline ja see on parim valik riigi jaoks, kes liigub Euroopa Liidu suunas.
Sotsiaalsed ja poliitilised muutused, mis on Montenegros viimastel aastatel toimunud, on hea märk nii ELi kui ka Montenegro naaberriikide jaoks. Montenegro valitsus on samuti saanud kiita ÜROlt, sest on suutnud lahendada palju probleeme. Kooskõlas ÜRO Arenguprogrammi aruandega on Montenegro suuteline täitma aastatuhande arengueesmärke, sealhulgas kaotama 2015. aastaks vaesuse, tagama üldise põhihariduse ja vähendama väikelaste suremust.
Montenegro peaminister Igor Lukšić märkis oma hiljutise külaskäigu ajal Brüsselisse, et Montenegro esmatähtsad eesmärgid on ELi ja NATO liikmesus. Niisiis pean isiklikult Montenegro jõupingutusi ülimalt tähtsaks ning pooldan täielikult toetust ja abi, mida EL sellele riigile annab. Usun, et see riik ühineb ELiga lähitulevikus.
Raffaele Baldassarre
(IT) Lugupeetud juhataja ja volinik! Kallid kolleegid! Kuigi teel Euroopaga integreerumise suunas on siiani saavutatud suurepäraseid tulemusi, on endiselt veel mõningaid vajakajäämisi valdkondades, mis on demokraatliku süsteemi arenguks ja õigusriigi täielikuks kehtestamiseks väga tähtsad.
Hoolimata edusammudest, mida on tehtud kriminaalmenetlust käsitlevate õigusaktide ja muude esmatähtsate seaduste muutmisel, ollakse mõnede aspektidega endiselt ajakavast suurel määral maas. Eelkõige viitan kiireloomulisele vajadusele tagada kohtunike vastutus ja tõhusus ning läbipaistvus, ja sama kehtib ka prokuröride puhul. Ühtlasi tuleb hoolitseda selle eest, et nad oleks sõltumatud poliitilisest mõjutamisest.
Selleks on vaja märkimisväärselt muuta kohtunike ja prokuröride ametisse määramise süsteemi ning lõpetada nende ametissemääramine üksnes parlamendis ja valitsuses.
Lõpetuseks, (...) tuleb hõlbustada juurdepääsu õigusemõistmisele ja tasuta õigusabile.
Corina Creţu
(RO) Austatud juhataja! Montenegrole kandidaatriigi staatuse andmine on Euroopa Liidu edendatava avatud uste poliitika lõpptulemus, mis on avaldanud kasulikku mõju Ida-Euroopale ja antud juhul ka Lääne-Balkani riikidele. Montenegro on alustamas teekonda, mis ei ole ei kerge ega lihtne, kuid tal on väljavaade ühineda ELiga ja tegevuskava. Samuti saab ta lõigata kasu piirkonna selliste riikide kogemustest, kes on mõni aeg tagasi ühinemistee läbi teinud. On tähtis, et järgmine riiki käsitlev aruanne oleks rõõmustav ja võimaldaks alustada tegelikke ühinemisläbirääkimisi.
Usun, et Euroopa Liit on edukalt andnud ülimalt suure panuse endise Jugoslaavia leppimisprotsessi. Kui kõik riigid, mis moodustati Jugoslaavia lagunemise tulemusel, on Euroopa Liitu vastu võetud, ravib see ühtlasi vägivaldse mineviku viimased haavad, mis on endiselt terve Euroopa kogukonna jaoks probleem. Soovin Montenegro rahvale edu tema jõupingutustes oma riigi ajakohastamisel, mille eesmärk on täita ühinemistingimused.
Andreas Mölzer
(DE) Lugupeetud juhataja! Algselt eeldati, et viisavabadus Serbia, Montenegro ja Makedooniaga innustab turiste ja ettevõtjaid seda võimalust rohkem kasutama. Selle asemel näeme majanduslikel põhjustel sisserändajate arvu kasvu. Selles mõttes on teavituskampaaniad neis riikides kahtlemata tähtsad, sest nii saame selgitada, et turismiviisaga ei kaasne ELis varjupaika ega töökohta. Tõsiasi, et EL pidi avaldama survet selliste nn reisibüroode sulgemiseks, mis tegelesid ELi suunalise väljarände korraldamisega, näitab teadlikkuse puudumist probleemist. Peame veel ootama, et näha, kui tõhus on kavandatud massilise liikumise varajase hoiatamise süsteem, mis on seotud romade probleemiga.
Paljud inimesed paistavad arvavat, et nende tulevik ei ole seotud nende kodumaaga Balkani riikides, näiteks Montenegros, vaid nad tahavad kasutada oma vast omandatud reisimisvabadust, et siseneda ebaseaduslikult ELi. Siiski ei ole neil õigust saada juurdepääsu Euroopa sotsiaalkindlustussüsteemidele.
Montenegro puhul on tähtis teha veelgi suuremaid jõupingutusi ELi standardite kehtestamiseks sellistes valdkondades nagu õigus, korruptsioonivastane võitlus ja vähemuste kaitse, et luua väljavaade ühineda ELiga.
Štefan Füle
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Kallid parlamendiliikmed! Meie arutelu on osutunud tulemuslikuks, sest oleme taaskinnitanud järgmised sammud, mis on vajalikud selleks, et Montenegro saavutaks oma teel Euroopa Liitu edasisi edusamme. Nagu on märgitud resolutsiooni projektis, mida täna arutasime, ja komisjoni eelmise aasta novembri arvamuses, on Montenegro saavutanud palju, aga teha on jäänud veelgi rohkem.
Riik on jõudnud nüüd otsustavasse etappi. Et Montenegro saaks liikuda Euroopaga integreerumisel järgmisse etappi, on vaja käegakatsutavaid tulemusi. Hoog, mis on tekkinud tänu kandidaatriigi staatuse omandamisele, ei tohiks raugeda. Reforme tuleb jätkata otsusekindlalt. Eesmärgid on hästi teada: Montenegro ülesanne on täita vajalikud esmatähtsad eesmärgid ja kui riik on valmis, tuleb alustada läbirääkimisi. Tempo, millega Montenegro liigub Euroopa Liidu liikmesuse poole, sõltub tema enda saavutustest. See peaks selgitama minu kõhklusi teha ennatlikke otsuseid laienemise ajakava kohta, mida paljud teist on palunud mul teha. Kuid olen veendunud, et tänu meie toetusele ja eriti selle riigi rahva meelekindlusele suudab Montenegro teha tõelisi edusamme Euroopa Liidu suunas.
Enikő Győri
Lugupeetud juhataja ja volinik! Kallid daamid ja härrad! Kõigepealt tahan teid tänada ülimalt viljaka arutelu eest. On julgustav näha, et Euroopa Parlament toetab jätkuvalt kogu südamest Montenegro püüdlusi Euroopaga integreerumisel. Soovin teile kinnitada, et arutelu käigus mainitud mureküsimused ja ülesanded on päevakorral ELi institutsioonide vahel käimasolevas dialoogis Montenegro väljavaate kohta ühineda ELiga. Teeme kõik endast oleneva, et nendega põhjalikult tegeleda.
On esitatud mitu märkust ja küsimust selle kohta, mis saab kandidaatriigi staatuse andmise ja ühinemisläbirääkimiste alustamise vahelisel ajal, teisisõnu, miks me ei alusta läbirääkimisi kohe ilma igasuguse viivituseta. Ehk te teate ja me mõlemad volinikuga seda ka mainisime, et nüüd, mil Montenegro on saanud kandidaatriigi staatuse, on komisjon kehtestanud tingimused, mida riik peab täitma. Selliseid tingimusi on seitse ning nende hulka kuulub õigusriik, meetmete võtmine organiseeritud kuritegevuse vastu, korruptsioonivastane võitlus jne. Komisjon hindab neis valdkondades tehtud edusamme, mille kohta esitatakse sügisel nõukogule aruanne. Pärast seda saame otsustada, kas oleme jõudnud etappi, kus saab alustada läbirääkimisi.
Tänan teid veel kord selle arutelu eest. Minu arvates tõestab ka see, et Euroopa Parlament on valmis saatma rõõmustava märguande Lääne-Balkani piirkonnale. See märguanne näitab, et laienemisprotsess käib, et sellega endiselt tegeletakse ja et see peab olema usaldusväärne. See tähendab, et piirkonna iga riigi puhul saavutatud edusammud põhinevad erineval meetodil ja sõltuvad tulemustest. Montenegro puhul viitab see sellele, mida siin juba öeldi. Serbia puhul tähendab see, et saadud küsimustikule on koostatud vastused ja nüüd hindab neid komisjon. Horvaatia aga peab lõpetama oma kodutöö ja tegema kõikvõimalikke ettevalmistusi, et tagada läbirääkimiste lõpetamine Ungari eesistumisajal. Niiviisi säilib protsessi usaldusväärsus ja me saame tagada, et meie lähinaabrid - need tõelised Euroopa riigid - liiguvad õigel teel, ning kui nad on oma valmisolekus jõudnud vajalikku etappi, saavad nad lõpuks ELiga ühineda.
Juhataja
Mulle on kodukorra artikli 110 lõike 2 alusel esitatud üks resolutsiooni ettepanek.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 9. märtsil 2011.
