Kütusekvaliteedi direktiivi rakendamine, milles käsitletakse ka ELi standardväärtust tõrvaliivade ja põlevkivi kohta (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu suuliselt vastatava küsimuse üle, mille esitas komisjonile keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni nimel Linda McAvan kütusekvaliteedi direktiivi rakendamise kohta, milles käsitletakse ka ELi standardväärtust tõrvaliivade ja põlevkivi kohta - B7-0209/2011).
Linda McAvan
küsimuse esitaja. - Lugupeetud juhataja! Tahaksin tänada esimeeste konverentsi, et nad sel nädalal selle arutelu jaoks nii lühikese etteteatamisega aega leidsid. Soovin tänada ka volinikku, kes tuli sel hilisel tunnil arutama küsimust, mis on Euroopa Parlamendi jaoks väga oluline.
Küsimus tundub esmapilgul väga tehniline. See puudutab kütusekvaliteedi direktiivi rakendusmeetmeid ning transpordist pärinevate kasvuhoonegaaside heitkoguste lähte- või standardväärtuste kindlaksmääramist. Tegelik, väga tõsine küsimus on aga see, kui tõsiselt suhtume me Euroopa Liidus transpordist pärinevate heitkoguste piiramisse? Me teame, et umbes 20% kasvuhoonegaaside heitkogustest on pärit transpordist. Me teame, et see näitaja suureneb - erinevalt eluaseme- ja energiasektorist, kus see väheneb. Meie transpordis kasutatavate kütuste puhastamine on kliimamuutuse vastu võitlemise väga tähtis osa, seepärast on ka kütusekvaliteedi direktiiv nii oluline.
Nüüd jõuame tõrvaliivade ja põlevkivi juurde. Euroopa Parlament ootas komisjonilt direktiivi rakendusettepanekuid eelmise aasta lõpuks. Asi viibis ja nüüd me teame, et põhjuseks oli komisjonisisene arutelu selle üle, kas määrata tõrvaliivade kohta eraldi väärtus. Meile öeldi, et meetmeid ei esitatud seepärast, et komisjoni ettepaneku toetamiseks puudus teadusuuring. Ent komisjoni esimestes eelnõu versioonides nägime, et konsultatsioonidokumentides oli tõrvaliivade kohta eraldi väärtus olemas, aga hilisemas versioonis oli see kadunud.
Lugupeetud volinik, tänu teile on meil nüüd uuring tõrvaliivade kohta. Sellest kahe kuu eest avaldatud uuringust selgub see, mida teised uuringud on juba näidanud - Kanada tõrvaliivast eraldub kasvuhoonegaaside heitkoguseid keskmiselt 107,3 grammi CO2 megadžauli kohta, tavakütuse puhul on see näitaja 87,1 grammi. Põlevkivi puhul on näitaja vahemikus 122-139 grammi CO2 megadžauli kohta. Teisisõnu saastavad need kütused rohkem kui tavaline nafta. Nüüd, mil meil on olemas uuringud, ütleb volinik loodetavasti meile täna õhtul, et saame peagi näha ettepanekut kütuse kvaliteedi direktiivi rakendamise kohta.
Laususin oma sõnavõtu alguses, et küsimus ei ole üksnes tehniline. Eelmisel nädalal said paljud siin viibivad parlamendiliikmed petitsiooni tuhandetelt Euroopa kodanikelt, kes on selle teema pärast väga mures. Nad tahavad sama, mis minagi - tõrvaliivade ja põlevkivi korralikku ja õiglast märgistamist. Sageli on kuulda, et Euroopa Liit näitab kliimamuutuse vastu võitlemisel eeskuju, kuid California on juba kehtestanud vähese CO2-heitega kütuse standardi, milles tõrvaliiv on klassifitseeritud kui kõrge süsinikusisaldusega kütus
Tean, et selles küsimuses on tehtud palju lobitööd - me kõik oleme sellest kuulnud ja kohanud erinevaid lobijaid. Kuid isegi nüüd, mil me teame, et tõrvaliivad ja põlevkivi on saastavamad kui tavaline nafta, öeldakse meile "ei, las me teeme veel uuringuid, andke meile veel aega". Ent meil on faktid tõrvaliivade kohta nüüd olemas ja ma ei näe viivitamiseks mingit põhjust. Tõrvaliivade kasutamine on kõige saastavam teadaolev viis transpordis kasutatavate kütuste tootmiseks. Seepärast tuleks neid kütuse kvaliteedi direktiivis käsitleda eraldi kategooriana - vastasel juhul ei peata miski transpordis kasutatavate kütuste muutumist kütuse kvaliteedi direktiivi alusel mitte puhtamaks, vaid saastavamaks.
Austatud volinik Hedegaard, ma tean, et te kuulete üsna pea, kui paljud minu kolleegid Euroopa Parlamendi kõikidest fraktsioonidest seda muret jagavad. Teid tuntakse kui pühendunud kliimamuutuse vastu võitlejat ja parlament austab teid selle eest. Tahame teiega koostööd teha, et CO2-heidet käsitleva tegevuskava alusel saaks ka transpordist pärit heitkoguseid vähendada reaalselt 60% , millest te möödunud nädalal teada andsite. Seega astute loodetavasti täna õhtul meie ette heade uudistega ja ütlete meile, et saame lähinädalail selle rakendusstandardi ning tõrvaliivade ja põlevkivi kohta suurema väärtuse.
Connie Hedegaard
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Me just kuulsime Linda McAvanilt, et ta on komisjoniga ühel arvamusel selles, kui tähtis on vähendada transpordist pärit heitkoguseid. See kajastub ka täna ilmuvas transporti käsitlevas valges raamatus. Kahjuks on rakendusmeetmete väljatöötamine kütuse kvaliteedi direktiivis esitatud kasvuhoonegaaside intensiivsuse vähendamise eesmärgi täitmiseks võtnud oodatust rohkem aega. See viivitus ei mõjuta siiski tarnijate võimet täita direktiivi nõudeid, sest ükski liikmesriik pole kehtestanud 2014. aastaks vaheeesmärki.
Oma ettepaneku ettevalmistamisel on komisjon arvesse võtnud, et asjakohane õiguslik käsitlusviis peab kajastama tasakaalustatud viisil ühelt poolt aruandlusmeetodi täpsust ja keerukust ning teiselt poolt kasvuhoonegaaside heitemahukuse eri tasemeid eri kütustes. Eelmisel sügisel ja selle aasta esimestel nädalatel toimusid komisjonis ulatuslikud sisearutelud, mis on nüüdseks lõppenud. Seega on lähikuudel võimalik arutada ettepanekut liikmesriikidega.
Mis puudutab bituumenliivade ja põlevkivi standardväärtuseid, siis mul on hea meel teatada, et komisjon avaldas hiljuti aruanded, milles on märgitud keskmine standardväärtus bituumenliivade kohta ja hulk suunavaid standardväärtuseid põlevkivi kohta. Need raportid on kättesaadavad komisjoni veebilehelt. Võttes arvesse laialdast huvi selle teema vastu, on komisjoni arvates kasulik kohaldada aruannete suhtes vastastikuse hindamise piiratud menetlust. Selle teemaga edasi tegeledes olen suhelnud tihedalt kaubandusküsimuste eest vastutava kolleegiga, tagamaks, et meie käsitlusviis on kindel ka meie rahvusvahelise õiguse kohaseid kohustusi arvesse võttes. Ma jätkan seda tööd.
Soovimata ennustada vastastikuse hindamise menetluse ja sellele järgneva komisjonisisese arupidamise lõpptulemusi, kavatseb komisjon esitada praegu asjaomasele regulatiivkomiteele rakendusmeetme eelnõu, mis hõlmab standardväärtuseid nii bituumenliivade, põlevkivi kui ka teiste kivisöest ja maagaasist saadavate mittetraditsiooniliste vedelkütuste kohta.
Samuti on ette nähtud, et rakendusmeetme eelnõu sisaldab sätet, mis kohustab komisjoni kontrollima teiste kasvuhoonegaasirohkete lähteainete kategooriate kasvuhoonegaaside heitemahukust ning kui see on teaduslikult põhjendatud, siis rakendusmeedet muudetakse, lisades sellesse uued lähteainete kategooriad.
Kui me näitame, et lähteainete kategooriate loetelu on avatud ning et komisjon uurib agaralt ka teisi kategooriaid ja on valmis piisavate tõendite ja andmete kogunemise korral loetelu nende teiste kategooriate lisamisega pikendama, muudame selle meetme mittediskrimineerivaks.
Niisiis, arvestades, et vastastikuse hindamise peale ja sellele järgnevate komisjonisiseste arutelude lõpetamiseks kulub mõni nädal ja, läheb veidi aega, enne kui saame arutada kogu paketi rakendusmeetme eelnõud liikmesriikidega. Ent kohe, kui regulatiivkomitee meetme heaks kiidab, edastatakse see läbivaatamiseks Euroopa Parlamendile.
Horst Schnellhardt
Lugupeetud juhataja! Soovin tänada Linda McAvanit selle küsimuse esitamise eest. Kütuse kvaliteedi direktiivi läbivaatamisega ei kohustata kütusetarnijaid mitte üksnes vähendama kasvuhoonegaaside koguseid, mis eralduvad kogu kütuse elutsükli jooksul - näiteks kütuse transportimisel ja töötlemisel -, ja seda vähenemist mõõtma, vaid vähendama ka alates 2011. aastast heitkoguseid energiaühiku kohta 1% aastas, mis teeb 2020. aastaks kokku 10%. Ent minu arvates saab mõõta kütuse elutsükli jooksul heitkoguste vähenemist vaid siis, kui on kehtestatud vastavad standardväärtused. Need tuleb lõpuks kindlaks määrata ja avalikustada.
Kui Linda McAvan oma küsimuse esitas, oli mul tunne, et ta oleks parema meelega peatanud tootmise selles energiasektoris. Tahaksin sellise suhtumise eest hoiatada, sest näitajaid ja tähelepanekuid heitkoguste kohta, mis tekivad toornafta ammutamisel ning tõrvaliivast või põlevkivist nafta saamisel, on seinast-seina. Vestlesin alles tund aega tagasi ühe keemiatööstuse esindajaga, kelle sõnul on selles valdkonnas niivõrd suur tehnilise arengu potentsiaal, et peaks olema võimalik saavutada palju paremaid tulemusi. Tahaksin parlamendiliikmetele meelde tuletada, et meil on pidevalt jutuks sõltumatus väljaspool Euroopa Liidu asuvatest energiaallikatest. See tooraine on meil siin Euroopa Liidus olemas, nii et peaksime selle oma aruteludesse lisama. Ent kõik see õnnestub vaid siis, kui meil on kehtestatud kontrollimisele kuuluvad standardväärtused. Seepärast kutsun komisjoni üles kiiresti tegutsema.
Kriton Arsenis
Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Me arutame kahtlemata väga olulist küsimust - heitkogused on tõrvaliivadest nafta tootmisel kolm kuni viis korda suuremad kui teiste toomismeetodite puhul. Näitajaga, mida me direktiivi nii väga soovime, oleks tagatud, et me ei toetaks seda katastroofilist tootmismeetodi.
Ütlesite, et uuring on nüüdseks valmis. Uuring on küll olemas - sest seda olevat vaja edasiminekuks -, ent nüüd on vaja kohaldada vastastikust hindamist. Lugupeetud volinik, millal see menetlus lõpeb? Millised on tähtajad? Kui kaua peame me veel ootama, et kõnealune näitaja seda metoodikat kasutades läbi vaadataks ja et me saaks lõpuks ometi lisada selle oma õigusakti?
Tegelikult pole tõrvaliivade puhul probleemiks üksnes heitkogused, vaid ka see, et hävitatakse Kanada haruldasi arktilisi metsi, meie ülitähtsaid liitlasi võitluses kliimamuutuse vastu. Samal ajal laastame maad, kus see tohutu hävitustöö aset leiab, ja kui me ei lisa seda näitajat oma õigusakti, levib hävitustöö ka teistesse riikidesse.
Fiona Hall
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Tahaksin tänada volinik Hedegaardi pikaajaliste jõupingutuste eest selles küsimuses ja tänaõhtuse rõõmustava teadaande eest. Lugupeetud volinik, olete korduvalt parlamendiliikmetega kokku saanud ja me hindame seda, et praegune komistuskivi ei ole meie teel teie süü läbi. Edusammude puudumine on olnud sellegipoolest väga masendav.
Kõigepealt öeldi meile, et ei piisa, kui meil on tosin uuringut, mis kõik näitavad tõrvaliivade puhul suuremaid kasvuhoonegaasi heitkoguseid kui tavalise nafta puhul. Meile öeldi, et on vaja veel üht uuringut, milles kasutatakse täpselt sama metoodikat. Nüüd, mil meil on uuring Teadusuuringute Ühiskeskuselt - ja sellest selguv väärtus on 107 grammi megadžauli kohta, mis on tunduvalt rohkem kui toornafta keskmine 87,1 grammi -, ütlevad vastased, et vajame vastastikust hindamist. See tundub tõepoolest tohutu ajaraiskamisena.
On kahju, et lobitöö tõrvaliivade kohta eraldi väärtuse kehtestamise vastu tuleb nii ülekaalukalt ühest ilmakaarest, sest küsimus pole mingil juhul Kanada diskrimineerimises. On ka palju teisi tõrvaliiva leiukohti ja nagu me äsja kuulsime, on neid isegi Euroopa Liidus. Just see, et need alternatiivsed naftaallikad meelitavad ligi maailma investoreid, on põhjus, miks peame nõudma nende kohta eraldi kasvuhoonegaasi väärtust. Et tõrvaliivade osatähtsus energiaallikate kogumis üha suureneb, leiame end vastasel juhul olukorrast, kus peame kütuse kvaliteedi direktiivis sätestatud 6%-lisest vähendamise eesmärgist paberi peal küll kinni, ent tegelikus elus toodame kütust, mille heitkogused on tänasest isegi suuremad.
Lugupeetud volinik, oleks väga palju abi, kui te selgitaksite kaubanduse peadirektoraadile - olen kindel, et olete seda juba teinud -, et see ei ole rünnak Kanada pihta ning et kõige muu kõrval tahab Euroopa Parlament tõrvaliiva standardväärtuste küsimuse ära lahendada selleks, et tagada konarusteta tee Euroopa Liidu ja Kanada kaubanduskokkuleppele.
Satu Hassi
Lugupeetud juhataja, volinik, head kolleegid! Otsustasime kliimapaketi osana, et transpordis kasutatava kütuse süsinikdioksiidiheidet tuleks vähendada 2020. aastaks 6%. Oleks täiesti järjekindlusetu ja mõttetu, kui me pigistaksime nüüd kõige saastavamate kütuste, näiteks bituumenliivast saadava nafta suhtes silma kinni ning julgustaksime nende tootmist kogu maailmas, näiteks Kanadas ja Aafrikas. On üsna ilmne, et meil peaksid olema bituumenliivast ja põlevkivist toodetava nafta süsinikdioksiidiheite kohta oma standardväärtused. Peame eristama võimalikult ruttu ka muud toornafta allikad.
Minu arvates on Kanada valitsus avaldanud Euroopa Liidule väga kohatut survet ja me ei peaks sellele järele andma. Kui Kanada tõrvaliivast saadava nafta süsinikdioksiidiheide on standardväärtusest väiksem, saab ta seda tõestada. Kas me ei peaks järgima seoses fossiilse naftaga sama põhimõtet kui biokütuste puhul ehk et standardväärtusi eristatakse vastavalt tooraine allikale?
Bogusław Sonik
- (PL) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Bituumenliivade ülemaailmsed varud on väga ulatuslikud. Hinnangute kohaselt on bituminoosse nafta varud enam kui kaks korda suuremad kui toornafta varud, mida ammutatakse tavapäraste meetodite abil. Tänapäevased tehnoloogiad võimaldavad kaevandada toorainemaardlates, mille kasutuselevõttu poleks varem keegi ettegi kujutanud. Ent samas on keskkonnakaitsenõuded muutunud rangemaks, mistõttu tekib konflikt keskkonnanormide, tooraineotsingute ja soovi vahel seda iga hinna eest ammutada. Tulemuseks on maa kahjustumine, metsade hävinemine ja veevarude ammendumine.
Ekstraheerimisettevõtteid tuleks sundida kasutatud maad uuesti harima nii, et see saaks kattuda ühel päeval taas metsaga. Ettevõtted, kes teenivad bituumenliivade töötlemisega tulu, peavad eraldama osa sellest tulust näiteks tagatise kujul keskkonnakaitseks. Euroopa Komisjon peaks selliseid CO2-heite vähendamise nõudeid ja tehnoloogiaid toetama. Lõppude lõpuks on Euroopal ja Kanadal nii tugevad majandussidemed, et Kanada tööstus peab Euroopa turul tegutsemiseks kohandama end näiteks selles valdkonnas Euroopa keskkonnakaitsenõuetele, tahab ta seda või mitte.
Peter Liese
(DE) Austatud juhataja, head kolleegid! Tahaksin tänada Linda McAvanit, kes haaras selles küsimuses ohjad enda kätte, ja Connie Hedegaardi, kes küsimuse käsitlemisele võttis. Meid ei rahulda asjade toimumise kiirus, ent me teame, et see küsimus on Connie Hedegaardi heades kätes. Me soovime teda toetada aruteludel komisjonis ja mõttevahetustel kõigi teiste asjaosalistega.
Tõrvaliivade keskkonnamõju on ilmne. Parlamendihoone ees on näitus, mis edastab selge sõnumi, et kuigi me võime mõne väite või näitaja kahtluse alla seada, on meil tegemist tõsise keskkonnaprobleemiga. Seda ei saa eitada. Et oleme arutanud nii üksikasjalikult biokütuste mõju ja isegi planeerinud läbi viia kaudsed uuringud muutuste kohta toidukultuuride kasvatamises, peame vaatlema tunduvalt põhjalikumalt ka seda nii ilmset probleemi. Seepärast on selle küsimuse tõstatamine tähtis.
Arutelu ja ettevalmistuste ajal hakkas mind kummitama üks lause, mida on öelnud korduvalt Saksamaa keskkonnaminister Norbert Röttgen - oleme fossiilkütuste puhul madalal rippuvad viljad juba ära noppinud. See saab selgeks selle teema ja parlamendihoone ette üles pandud näituse valguses. Kõikide fossiilkütuse lisamaardlate tühjaksammutamine tähendab tohutus koguses tööd ja uusi probleeme. Seepärast soovin juhtida täna õhtul veel kord tähelepanu sellele, et meil kõigil on põhjust mõelda - eriti viimaste päevade sündmusi arvesse võttes - hoolikamalt energiatõhususe peale. Tahaksin avaldada tugevamat survet komisjonile ja volinik Oettingerile, et energiatõhususe vallas järgitaks 20% eesmärki. Loodetavasti suudavad liikuvuse ja transpordi peadirektoraat ning transpordivolinik pakkuda tühjade sõnade asemel välja konkreetsed meetmed lähiaastail ega jää selleks ootama järgmise parlamendi koosseisu ametiaja algust.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Lugupeetud juhataja! Parlamendihoone esisel väljakul on fotonäitus Kanada tõrvaliivadest. Üks fotodest toob lausa kananaha ihule. Fotol on kaunid puutumatud metsad ja siis tuleb ühtäkki terav joon, mis tähistab õliga reostunud 170 ruutmeetrise musta järve algust. See tekitab tõesti külmavärinaid. Soovitan kõigil täna õhtul seda näitust külastada.
Lisaks sellele, et oluliselt väheneb bioloogiline mitmekesisus, tekitab nafta eraldamine tõrvaliivast ka äärmiselt suurtes kogustes süsinikdioksiidi. Minu meelest on ainuüksi bioloogilise mitmekesisuse kahjustamine ja CO2-heide piisavad põhjused, miks peaksime võitlema jõuliselt tõrvaliivade kasutamise vastu nii Kanadas kui ka mujal maailmas. Kui mitte enamat, siis saame vähemalt lisada kütuse kvaliteedi direktiivi tõrvaliivast saadava nafta saasteväärtuse.
Pärast Connie Hedegaardi sõnavõtu kuulamist eeldan, et me seda ka teeme, kuid loodetavasti seisab ta veel ägedamalt tõrvaliivade kasutamise vastu nii Kanadas kui ka mujal maailmas.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Lugupeetud juhataja! Meil on võimalik saavutada märkimisväärseid tulemusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel 2020. aastaks 20%, kui tehakse investeeringuid hoonete ja transpordisektori energiatõhususe suurendamise meetmetesse.
Meil olid kütuse kvaliteedi direktiivi vastuvõtmisel laiaulatuslikud arutelud. Tollal leidis autotööstus, et biokütustest saadava kütuse osakaalu suurendamiseks on vaja rohkem aega uute suurema aururõhuga toime tulevate mootorite projekteerimiseks ja tootmiseks.
Direktiivi lõppversioonis kohustatakse siiski nii auto- kui ka kütusetootjaid investeerima saasteainete heitkoguste vähendamisse ja kütusekvaliteedi parandamisse.
Et vähendada transpordisektori saastekoguseid, peaks Euroopa Liit minu arvates investeerima eeskätt üleeuroopalise tugeva elektrivõrgu väljaarendamisse. See elektrivõrk peaks suutma võtta vastu kohalikul ja piirkondlikul tasandil taastuvatest energiaallikatest toodetavat elektrienergiat ning see liidetakse infrastruktuuriga, mis on vajalik elektrisõidukite kasutamiseks.
Alajos Mészáros
(HU) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Pean ütlema, et see direktiiv paneb Kesk- ja Ida-Euroopa naftatöötlemisettevõtted tõsiselt muret tundma. Mitte niivõrd seepärast, et direktiiv on alles jõustumata, kuivõrd seetõttu, et meid huvitavad heitkoguste arvutamise meetodid. Kas aluseks võetakse ELi keskmisel põhinev niinimetatud fikseeritud meetod või niinimetatud hübriidmeetod, mille puhul arvutatakse heitkoguseid lähtuvalt ammutamise ajast ja kohast? Kui valituks osutub viimane, siis Venemaalt pärit nafta töötlejad peaksid vähendama kasvuhoonegaasi heitkoguseid 12%, sest saaste on suur juba ammutamiskohas.
Lugupeetud volinik, saatsin koos nelja kolleegiga teile sel teemal jaanuaris kirja ja saime teilt vastuse, ent see vastus pole hajutanud täielikult meie kahtlusi. Seetõttu palun teilt võimaluse korral kinnitust selle kohta, et õigusaktiga ei kahjustata Venemaalt pärit naftat töötlevaid ettevõtteid ega panda Ida- ja Kesk-Euroopa liikmesriike halvemasse olukorda.
Seán Kelly
(GA) Lugupeetud juhataja! Ma ei ole tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni liige, aga ma peaksin olema, ma tahaksin olla ja loodetavasti ma selleks ka saan. Kui keegi sealt lahkub või kui on plaan keegi sealt välja visata, andke mulle teada, võtan koha endale.
Komisjon esitles paari nädala eest väga head dokumenti energiatõhususe kohta. Selles juhiti tähelepanu vajadusele teha hoonete ja transpordi vallas rohkem tööd. Olen sellega sajaprotsendiliselt nõus.
Transpordivaldkonnas tuleb teha palju rohkem, et survestada sõidukitootjaid välja arendama kütusesäästlikumaid sõidukeid. See on väga tähtis ja selle nimel ei ole piisavalt tegutsetud. Olen suheteks Kanadaga loodud delegatsiooni liige ja kanadalased esitasid meile sel teemal eile ühe ettekande. Nad avaldasid soovi näidata meile kohapeal, kuidas kõik toimub, ja palusid meil olla seni, kuni vastav tehnoloogia on välja töötatud, tõrvaliivade ja põlevkivi puhul eelarvamustevabamad.
Connie Hedegaard
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Kõigepealt soovin tänada Euroopa Parlamenti mulle täna õhtul edastatud väga selge sõnumi eest. Minu arvates on see väga arusaadav - ka kärsitus ja pakilisus. Horst Schnellhardt ütles, et peame tegutsema kiiresti, ja Kriton Arsenis küsis konkreetselt ajakava kohta, et millal see lõpeb. Mul on hea meel öelda, et nüüd on jäänud veel üsna vähe oodata. Esmalt tuleb vastastikune hindamine, millele kulub mõni nädal, siis jõuab see dokument tagasi komisjoni ja läbib komisjonisisese protsessi. Sellega asi ei lõpe, ent vähemalt hakkame jõudma järgmisesse etappi, millesse kaasatakse liikmesriigid.
Niisiis läheneme lõpusirgele, ent nagu ütles Fiona Hall, ei ole see ettevõtmine mingil juhul mõeldud kellegi diskrimineerimiseks, mistõttu saate te kõik arvatavasti aru, miks on mõistlik kanda hoolt selle eest, et asjakohased dokumendid oleksid põhjalikud. Selle me oleme taganud ja me kõik teame, mis on selle põhjused. Üks põhjuseid on see, et aastate eest, kui seda teemat hakati arutama, küsimust kohe ei kaasatud. Teeme selle töö ära nüüd ja saame asja lõpule viia.
Mis puudutab tõrvaliivade standardväärtust, siis lubage mul lõpetuseks öelda, et kogu see viivitus direktiivi rakendamisel annab meile võimaluse lisada standardväärtus nüüd ja hakata seda kohaldama samaaegselt direktiivi rakendamisega. See tähendab, et tõrvaliivade standardväärtusega läheb meil veidi kiiremini kui mõned meist üheksa kuu eest selle küsimusega alustades võimalikuks pidasid. Tänan teid väga selge sõnumi eest. Loodetavasti te mõistate, et teeme asja lõpetamise nimel kõvasti tööd.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Ioan Enciu
kirjalikult. - Käisin möödunud aastal Kanadas ja nägin bituumenliivade fenomeni oma silmaga. Mul oli võimalus osaleda seda teemat puudutavates ulatuslikes konsultatsioonides Alberta valitsuse ja Kanada föderaalvalitsusega. Enne Kanadasse sõitmist andsid keskkonnaorganisatsioonide Euroopa Maa Sõbrad, Maailma Looduse Fond ning Transport ja Keskkond liikmed mulle Alberta valitsusele esitamiseks kaasa küsimused bituumenliivade kohta. Alberta rahvusvaheliste suhete minister andis vastuse kõigile nendele küsimustele.
Mulle anti mõista, et Kanada on pühendunud täielikult ülemaailmsele kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele ja fossiilkütuste süsinikdioksiidivabaks muutmisele. Vastustes juhiti tähelepanu ka sellele, et uuringute kohaselt võib tõrvaliivast saadava nafta kasvuhoonegaaside heitemahukus olla mõne muu kütuse vastava näitajaga võrdne või sellest isegi väiksem. Samas tuntakse endiselt muret rahvatervise, bioloogilise mitmekesisuse ja kohaliku eluslooduse pärast.
Kuna komisjon esitab 2012. aasta detsembriks kütuse kvaliteedi direktiivi muudatusettepanekud ning kaalub võimalust kehtestada tarnijatele lisameetmed, et vähendada elutsükli jooksul eralduvate kasvuhoonegaaside heitkogust 2% energiaühiku kohta, ärgitan komisjoni saatma bituumenliivade sõltumatu analüüsi tegemiseks Kanadasse eksperdirühma.
Pavel Poc
kirjalikult. - (CS) Kanadas on mitu aastat toimunud võitlus looduskaitsjate ja investorite vahel, kes hoolivad kahjuks üha vähem looduse kaitsmisest, sest maailmaturul nafta hinnad tõusevad ja nõudlus suureneb. Rahvusvahelised naftakompaniid näevad keskkonnakaitses vaid kuluartiklit, mida tuleb vähendada. Nende ükskõiksus ei löö kõikuma isegi olukorras, kus kohalik elanikkond, kelle elatis sõltub ümbritsevast keskkonnast, sisuliselt hävitatakse. Hoolimatu kaevandamise otsene tagajärg on asjaolu, et kohalike elanike seas on ärevusttekitavalt suurenenud vähihaigete hulk. Me oleme harjunud arvestama kõike ümber rahasse. Lauamängu "Monopol” reaalses versioonis, mida me nimetame majanduseks, on meil silmi vaid lühiajalise kasumi jaoks. Me ei võta sugugi arvesse seda, kui palju läheb märksa pikemas ja tõsisemas ellujäämismängus meile lõppkokkuvõttes maksma parasvöötme metsade jätkuv hävitamine ja tervete ökosüsteemide rohtumine. Praegust majanduslikku ja poliitilist keskkonda vaadeldes on oodata vaid varude ammendumist ja keskkonnakahju ilmnemist. Kasum on liiga ahvatlev ja energiajanu liiga suur. Kes langetab otsuse? Kas rahvas ja nende demokraatlikult valitud esindajad või naftakompaniide rahamehed ja bossid? Kui Euroopa ei võta tõrvaliivade ja põlevkivi mittesäästva kaevandamise kohta kindlat seisukohta, oleme vaid osalejad poliitilises teatris, millest jääb küll mulje, et tunneme asja vastu huvi, ent tegelikult ei ole meil ei soovi ega jõudu olukorda muuta.
