Kommertskasutusele eelnevad hanked ja innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas (lühiettekanne)
Juhataja
- Järgmine päevakorrapunkt on siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni nimel Malcolm Harbouri koostatud raporti "Kommertskasutusele eelnevad hanked: innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas" lühiettekanne.
Malcolm Harbour
raportöör. - Härra juhataja, on eriti sobiv, et komisjoni nimel vastab täna õhtul proua Reding, sest minu raport keskendub ettepanekule, mida tema talitused on mitu aastat välja töötanud. See on väga oluline ettepanek, mis pakub mitmesuguseid võimalusi kogu Euroopa majandusele. Ma tahaksin kõigepealt edastada oma tänusõnad voliniku talitustele, kes selle teemaga aktiivselt on tegelnud; samas leian, et seda algatust tuleks palju paremini tutvustada. See peab levima laialdaselt väljapoole infoühiskonna peadirektoraati - ja ma arvan, et see ongi hakanud juba levima -, sest see on nii oluline, eriti meie praeguses majandusolukorras.
Niisiis, millest ma räägin? Küsimuse tuum seisneb selles, et Euroopa Liidu avaliku sektori asutused kulutavad tohutult palju maksumaksja raha toodete ja teenuste ostmiseks. Riigihangetele kulutatakse igal aastal hinnanguliselt 1 800 000 000 eurot. Kui suur osa neist hankevahenditest kulutatakse tegelikult selleks, et ergutada teadusuuringuid ja innustada leidma uusi lahendusi neile tähtsatele ülesannetele, millega avaliku sektori asutused ja tegelikult kõik ühiskonnaliikmed iga päev silmitsi seisavad? Ma pean silmas paremat tervishoidu, paremaid transpordilahendusi, kliimamuutuse tõkestamist ja energiatõhusamaid ehitisi. Euroopa Liidu hankekulutused, mis on seotud teadus- ja arendustegevusega, moodustavad alla ühe protsendi kogu hanke-eelarvest.
Pidades silmas, et me oleme Lissaboni strateegiaga seadnud selge eesmärgi suurendada teadus- ja arendustegevusega seotud kulutusi kolme protsendini, on siin tohutu potentsiaal.
See on valdkond, kus kommertskasutusele eelnevate hangetega saab palju ära teha. Me vajame targalt tegutsevaid, teadusuuringuid oluliseks pidavaid avaliku sektori asutusi, et tekitada nõudlus uuenduslike lahenduste järele ning seejärel teha selle nõudluse rahuldamiseks koostööd nii suuremate kui ka väiksemate uuenduslike ettevõtetega, eelkõige väikeste ettevõtetega, kelle jaoks see on väga kasulik. Me tahame, et need targad tellijad tõepoolest mõtleksid ette, oleksid nõudlikud, peaksid silmas vajadusi, mille jaoks kommertslahendusi veel pole, kuid mille puhul on põhimõtteliselt võimalikud eri lahendused, mida saaks välja töötada asjaomaste asutuste rahalisel toel - lühidalt: rahastaksid teadus- ja arendustegevust kõigepealt võib-olla esmaste ideekonkursside kaudu ja seejärel viiksid need lahendused järgmisele tasandile, tagades toote või teenuse elujõulisuse, nii et sellega oleks võimalik turule tulla.
Selliselt antav toetus on eriti väikestele ettevõtetele erakordselt kasulik. Me oleme näinud, et juhtudel, mil sellist meetodit juba kasutatakse, on ettevõtetel isegi siis, kui nende lahendus ei läinud tootmisse, olnud võimalik töötada oma teadus- ja arendustegevuse mõne osa rahastamise toel välja muid kasumlikke tooteid.
See seostub ka komisjoni teise algatusega, mida minu raport käsitleb, ehk "juhtivate turgude algatusega", mille puhul lähtutakse eeldusest, et avaliku sektori asutused on uuenduste eestvedajateks mitmes olulises tehnoloogilises valdkonnas, mis on seotud tervishoiuga ja transpordisektori mõjuga kliimamuutusele. Ehkki seostatud poliitika tekkimise märgid on olemas, nenditakse minu raportis, et meil on vaja rohkem koolitust ja rohkem häid tavasid ning me peame seda ettepanekut rohkem ja laiemalt levitama. Loodan, et volinik ja tegelikult kogu kolleegium võtab seda arvesse ning et Euroopa Parlament näitab oma selget toetust sellele lahendusele.
Lõpetuseks - kui te lubate mulle veidi lisaaega, sest mingis mõttes puudutab minu märkus kodukorda - tahaksin sellele tühjale saalile teada anda, et ma sain oma raporti kohta kaks arvamust: ühe härra Sakalaselt õiguskomisjonist ja teise proua Podimatalt tööstuskomisjonist. Nad ei saa aga oma arvamusi siin esitleda, millest on väga kahju, sest need olid väga väärtuslikud ja ma lisasin need oma muudatusettepanekutele. Lisaks tahaksin tänada oma variraportööri härra Hasse Ferreirat, kes tegi minuga koostööd ja andis samuti suure panuse.
Kokkuvõttes tahaksin öelda, et tegemist on lahendusega, mis on kasulik kõikidele: ühiskonnale, kodanikele, avaliku sektori asutustele, ettevõtetele, uuendajatele ja Euroopa majandusele. Seetõttu on see nii tähtis - ja võrreldes sellega, millised olud valitsesid siis, kui ma seda raportit mõni kuu tagasi koostama hakkasin, on see eriti tähtis nüüd, majanduskriisis, kui me ootame avalikult sektorilt investeeringute jätkamist.
Viviane Reding
komisjoni liige. - Härra juhataja, ma olen täiesti nõus, sest kommertskasutusele eelnevad hanked teenivad kaht eesmärki. Need hanked parandavad avalike teenuste kvaliteeti, kuid eelkõige annavad tööstusele võimaluse saada rahvusvahelistel turgudel liidriks. See tähendab, et me kasutame raha mõistlikult, eriti kriisi ajal, mil me peame aitama oma tööstusel uurimistulemusi praktikas rakendada ning tehnoloogilisi lahendusi ja uuendusi võimalikult hästi ära kasutada.
Mul on väga hea meel, et raportöör Harbour on koos komisjoniga toetanud algatust, mis on pikka aega ootel olnud. On suur vahe, kas idee on valmis või viiakse seda ellu. Ma loodan tõesti, et Euroopa Parlamendi raport lükkab asjad käima ja et sellest saab meie teadus- ja innovatsioonipoliitika oluline osa. Kui me tekitame Euroopas avaliku sektori suure nõudluse uute innovaatiliste toodete ja teenuste järele, siis on see tõepoolest väga kasulik, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks, ning seetõttu on mul selle algatuse üle hea meel. Õnnitlen härra Harbourit tema töö puhul.
Millised on järgmised konkreetsed meetmed, mida me peame võtma? Vastates kohe raportis sisalduvatele konkreetsetele soovitustele, võin ma kinnitada, et komisjon kavatseb toetada meetmeid, mille eesmärk on edendada kogemuste vahetamist ja teadlikkuse suurendamist, ning uurida, millisel moel võiks motiveerida paljude liikmesriikide hankijaid, et kommertskasutusele eelnevate hangete projekte ühiselt rakendada.
Komisjon on INTERREGi, CIPi ja FP7 raames projektikonkursid juba avanud, et toetada avaliku sektori asutuste võrgustike loomist seoses kommertskasutusele eelnevate hangetega.
Ma arvan, et keskpikas ja pikas perspektiivis peaksid Euroopa valitsused kommertskasutusele eelnevad hanked kaasama oma strateegilistesse kavadesse, mis on seotud avaliku sektori investeeringutega. Ma leian, et hüvitamispakettidega oleks hea alustada. Komisjoni poolt kavatsen ma seda aspekti rõhutada teatises, mis peaks avaldatama selle aasta märtsikuu alguses; ma teen selles ettepaneku tugevdada Euroopa info- ja sidetehnoloogiaga seotud teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni strateegiat - seega käsitletakse selles teatises ka kommertskasutusele eelnevaid hankeid.
Nagu teate, on osa liikmesriike kommertskasutusele eelnevate hangete katseprojekte juba alustanud. Need projektid saavad järgmiste kuude jooksul loodetavasti lisa ning ma kutsun parlamendikomisjoni liikmeid ja kogu Euroopa Parlamendi liikmeid üles tutvustama kommertskasutusele eelnevaid hankeid oma kodumaal ministritele ja kohalikele omavalitsustele. Me suudame midagi ära teha ainult siis, kui me tegutseme ühiselt. Palju tänu teile abi eest.
Juhataja
Päevakorrapunkti käsitlus on lõppenud.
Hääletus toimub homme.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Zita Pleštinská  
Innovatsiooni soodustamine ja teadmistepõhise majanduse arendamine on jätkusuutlike ja kvaliteetsete avalike teenuste tagamise oluline eeldus. Ameerika Ühendriikide avalik sektor kulutab uurimis- ja arendustegevuse hangetele igal aastal 50 miljardit dollarit ehk 20 korda rohkem kui Euroopa Liit ning seetõttu peavad liikmesriigid täitma oma kohustuse investeerida 3% SKPst teadus- ja arendustegevusse. Riigihanked on selle eesmärgi saavutamiseks strateegiline vahend.
On arvukalt Euroopa teadusprogramme, mille tulemusi ei ole avaliku sektori asutused riigihangete kaudu veel ära kasutanud. Euroopa Liidu senine praktika põhineb ainuõiguslikul väljatöötamisel, mis tähendab, et iga ettevõte säilitab omandiõiguse enda loodud uute ideede suhtes.
Hoolimata asjaolust, et kommertskasutusele eelnevad hanked lihtsustavad veidi olukorda, on kogu protsess väga vaevanõudev. Ülikoolide ja uurimisinstituutide osalemine võiks olla avaliku sektori asutustele suureks abiks. Liikmesriigid võiksid tugineda teadus- ja arendustegevuses osalevate Euroopa innovatsiooniametite kogemustele.
Ma loodan, et komisjon koostab Malcolm Harbouri raportis sisalduvate ettepanekute alusel põhjaliku ja kergesti loetava käsiraamatu, et aidata eelkõige väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel ning riigihangetega tegelevatel asutustel seda algatust rakendada.
Üksnes Euroopa Liidu liikmesriikide tiheda koostöö kaudu riigihangete valdkonnas suudame edendada uuenduslikkust ning tagada jätkusuutlikud ja kvaliteetsed avalikud teenused.
