Biologinės įvairovės konferencija, Nagoja, 2010 m. - Bioįvairovės ir ekosistemų indėlis siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (diskusijos)
Pirmininkė
Kitas darbotvarkės punktas - bendros diskusijos dėl:
žodinio klausimo, kurį pateikJo Leinen ENVI komiteto vardu Tarybai: Pagrindiniai 2010 m. spalio 18-29 d. Nagojoje vyksiančios Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos tikslai (B7-0467/2010);
žodinio klausimo, kurį pateikJo Leinen ENVI komiteto vardu Komisijai: Pagrindiniai 2010 m. spalio 18-29 d. Nagojoje vyksiančios Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos tikslai (B7-0468/2010);
žodinio klausimo, kurį pateikMichèle Striffler DEVE komiteto vardu Tarybai: Biologinės įvairovės ir jos ekosistemų funkcijų įnašas į plėtrą ir siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (B7-0464/2010);
žodinio klausimo, kurį pateikMichèle Striffler DEVE komiteto vardu Komisijai: Biologinės įvairovės ir jos ekosistemų funkcijų įnašas į plėtrą ir siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) (B7-0465/2010).
Karin Kadenbach
Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, prieš kelias dienas buvau susėdusi su grupe žurnalistų pasikalbėti klausimais, kurie man ypač rūpi šį rudenį. Vienas iš jų, visiškai teisingai, yra biologinįvairovė. Kaip žinote, Nagojoje netrukus įvyks biologinės įvairovės konferencija, ir turiu garbę bei malonumą dalyvauti joje kaip parlamentinės delegacijos narir kaip rezoliucijos dėl biologinės įvairovės, dėl kurios bus balsuojama Nagojoje, bendraautorė. Taigi kalbantis su žurnalistais manęs paklausė, kodėl mes leidžiame sau, tarkim, prabangą gelbėti bebrus. Mano gimtajame Žemutinės Austrijos regione pavyko išgelbėti šią rūšį, kuriai grėsišnykimas, ir dabar jie pasklido dideliuose plotuose, keldami nemažą apmaudą ūkininkams ir miškininkams, kurių jausmai bebrams, tiesą sakant, yra kitokie.
Nors Europos Sąjunga ir daug valstybių narių institucijų, remiamos NVO, labai sunkiai ir su dideliu ryžtu dirba, šis pokalbis kartą parodė, kad nemažai žmonių biologinės įvairovės apsaugą ir išsaugojimą laiko tam tikra prabanga. Jie klausia, ar ES nėra rimtesnių rūpesčių, nei poros nykstančių orchidėjų ar gyvūnų rūšių išsaugojimas. Koks skirtumas, dažnai klausia žmonės, ar zoologijos sode galima pamatyti 500, ar tik 499 skirtingus gyvūnus? Ponios ir ponai, šie žmonės gyvūnų rūšių išsaugojimą ir biologinės įvairovės klausimą vargu ar laiko prioritetu. Būkime sąžiningi: ir politinėje darbotvarkėje biologinės įvairovės išsaugojimui toli gražu neteikiamas toks prioritetas kaip ekonomikos augimui arba saugumui. Vis dėlto taip turėtų būti, nes mes neįvertiname šio klausimo svarbos.
Rūšių išsaugojimas - mano požiūriu - nėra kažkokios labdaros organizavimas keliems vargšams gyvūnėliams, kurių tiesiog galėtume atsisakyti. Nesupraskite manęs klaidingai: rūšių išsaugojimas iš tiesų susijęs su meile gyvūnijai ir augmenijai, bet visų pirma susijęs su saugumu, darbo rinkos politika ir migracijos politika. Dažnai diskusijose dėl biologinės įvairovės pamirštamas vaidmuo, kuris tenka gyvūnams ir augalams mūsų ekosistemose. Jie yra vadinamieji gamtos paslaugų teikėjai, sudarantys sąlygas mūsų ekosistemoms veikti. Būtent įvairios rūšys ir jų tarpusavio sąveika stabdo pakrančių eroziją, lavinų susidarymą, o vandens telkiniai savaime išsivalo. Kalbame apie esminę tvarią plėtrą bei gyvybiškai svarbias gėrybes ir funkcijas, pvz., aprūpinimą maisto produktais, anglies surišimą ir vandenų reguliavimą, kurios yra ekonominės ir socialinės gerovės bei gyvenimo kokybės pagrindas. Rūšims išmirštant sutrikdoma gamtos pusiausvyra ir sukeliamas pavojingas domino efektas. Augalų ir gyvūnų užtikrinamų funkcijų pakeitimas brangiai kainuoja. Galų gale, tam tikri regionai ir buveinės taptų nebegyvenami arba nebegalėtų būti naudojami. Dėl to šiose buveinėse nebegalėtų būti užtikrintos vertingos ekosistemų gėrybės ir funkcijos. Ir ne tik tai; galimos ir kitos pasekmės, kurių visi bijome, pvz., nedarbas, saugumo stoka ir emigracija.
Taigi rūšių apsauga visiškai neabejotinai yra su įvairiomis politikos sritimis susijęs klausimas. Tai neseniai pabrėžir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas, kuris intensyviai dirbo rengiant Europos Parlamento poziciją. Taip pat norėčiau paminėti keletą skaičių. Mokslininkai apskaičiavo, kad šių natūralių funkcijų pakeitimas ir tokių pasekmių kaip nedarbas ir migracija įveikimas kainuotų 7 proc. viso pasaulio bendrųjų pajamų. Jei tai jūsų nestebina, yra ir šiek tiek daugiau duomenų. Remiantis naujausiu Europos Komisijos tyrimu, išnykimas gresia 25 proc. Europos gyvūnų rūšių. Iš to paties tyrimo duomenų taip pat matyti, kad ir toliau silpnėja Europos pakrančių ekosistemos. Kai kuriuose didele biologine įvairove pasižyminčiuose regionuose pastebimos panašios nykimo tendencijos. Priešingai, dirbtinai sukurtos teritorijos, pvz., pramonės parkai, gyvenvietės ir transporto infrastruktūra, nuo 1990 m. išaugo 8 proc.
Ponios ir ponai, kaip žinote, derybų Nagojoje dalyviai ne visada sutaria dėl to, kas turi būti pasiekta konferencijoje. Išsivysčiusios šalys nori didelių tikslų, NVO nori plataus užmojo tikslų, o ekonomikos veikėjai - ir tai nestebina - apsiriboja realistiškais tikslais. Mano nuomone, ES Nagojoje privalo aukštai iškelti kartelę ir kaip ir čia, Europoje, turi siekti priversti labiau įsitraukti verslo bendruomenę, ypač tuos sektorius ir pramonės sritis, kuriuose plačiai naudojami biologiniai ištekliai. ES gali nuspręsti, ar ji nori būti geras, ar prastas pavyzdys.
Ponios ir ponai, jau spalio mėnuo, o daug žmonių Europoje dar net nėra girdėję, kad šie metai buvo paskelbti Tarptautiniais biologinės įvairovės metais. Kartu užtikrinkime, kad biologinei įvairovei būtų teikiamas prioritetas, kurio ji nusipelno ir kuris reikalingas, kad ir ateityje būtų užtikrintos jos ekologinės funkcijos. Leiskite man pakartoti dažnai cituojamą Indijos patarlę: "Tik po to, kai paskutinis medis bus nukirstas, tik po to, kai paskutinupbus užnuodyta, tik po to, kai paskutinžuvis bus sugauta, jūs suprasite, kad pinigai negali būti valgomi".
Gay Mitchell
pavaduojantis autorių. - Ponia pirmininke, esu dėkingas už galimybę kalbėti šioje diskusijoje.
Praėjusią savaitę JT aukščiausiojo lygio susitikime dėl pažangos siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų pirmininkavau Parlamento delegacijai. Per šį susitikimą ir kiekviename susijusiame renginyje užsikrėsdavau mano kolegų, vyriausybių, tarptautinių organizacijų ir vietos žmonių, įsipareigojusių siekti 2000 m. užsibrėžtų plataus užmojo tikslų, entuziazmu. Tam tikra pažanga padaryta ir daug kuo galime didžiuotis, tačiau dar reikia nemažai nuveikti.
Galimybės mokytis sparčiai gerėja. Švietimo sistema jau apima 76 proc. į pietus nuo Sacharos esančios Afrikos dalies ir 94 proc. Šiaurės Afrikos. Gerėja galimybės gauti geriamojo vandens. Iki 2015 m. 86 proc. besivystančių šalių gyventojų galės gauti švarų geriamąjį vandenį (1990 m. jį gavo tik 71 proc.). Galimybių gauti geriamojo vandens tikslai jau pasiekti keturiuose regionuose - Šiaurės Afrikoje, Lotynų Amerikoje ir Karibuose, Rytų Azijoje ir Pietryčių Azijoje. Gerėja galimybės gauti elektros energijos. Beveik užtikrinta visuotingalimybgauti elektros energijos Šiaurės Afrikoje.
Vis dėlto, nors padaryta aiški pažanga, reikia dar gerokai daugiau padaryti. Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pavaduotojas mums nurodė, kad per ateinančius penkerius metus tikrai turime skubėti finišo link. 1 mlrd. vaikų gyvena skurde, 1,4 mln. vaikų kasmet miršta, nes negali gauti saugaus geriamojo vandens, ir 2,2 mln. vaikų kasmet miršta, nes nebuvo paskiepyti vakcinomis, kurios taip lengvai prieinamos išsivysčiusiame pasaulyje ir kurias naudojame daugiau kaip 30 metų.
Tūkstantmečio vystymosi tikslų 7 tikslas yra užtikrinti aplinkos tvarumą. Šis tikslas apima kelis tarpinius tikslus. 7b tikslas yra galbūt daugiausia apimantis: "sumažinti biologinės įvairovės nykimą iki 2010 m., ženkliai sumažinti biologinės įvairovės nykimo tempus". Biologinės įvairovės rodikliai, be kita, tai: žemės, apželdintos mišku, plotas; išmetamo CO2 kiekis; visų vandens išteklių suvartojama dalis; ozono sluoksnį ardančių medžiagų vartojimas ir žuvų išteklių dalis, įvertinta pagal saugių biologinių ribų kriterijų. Biologinės įvairovės nykimo mažinimas yra esminTūkstantmečio vystymosi tikslų sudedamoji dalis.
70 proc. pasaulio neturtingųjų gyvena kaimo vietovėse ir jų išlikimas bei gerovtiesiogiai priklauso nuo biologinės įvairovės. Miestuose gyvenantys neturtingieji taip pat priklauso nuo biologinės įvairovės, užtikrinančios ekosistemų funkcijas, pvz., oro ir vandens kokybės išsaugojimą ir atliekų skaidymą. Nėra jokių abejonių, kad biologinės įvairovės ir klimato pokyčiai pirmiausia paveiks pasaulio neturtinguosius. Šie pokyčiai paveiks tokias šalis kaip Tuvalu Polinezijos salose - šalis, kuri iškilusi tik keturis su puse metrų virš jūros lygio - ir Maldyvai, kurių prezidentas M. Nasheed šiemet surengposėdį povandeniniame kabinete norėdamas pabrėžti, kad iki šio šimtmečio pabaigos jo šalis iš tikrųjų gali atsidurti po vandeniu.
Raginu valstybes nares ir Komisiją suteikti naują impulsą Pasauliniam kovos su klimato kaita aljansui ir jo paramos priemonei, siekiant padidinti besivystančių šalių pajėgumus ir žinias apie numatomą biologinės įvairovės nykimo poveikį bei veiksmingai integruoti biologinės įvairovės aspektus į vystymosi planus bei biudžetą.
Taip pat pabrėžiau, kad programose, kuriomis siekiama išsaugoti biologinę įvairovę ir mažinti skurdą, turi būti atsižvelgiama į skurdžiai gyvenančiųjų prioritetus ir daugiau dėmesio skiriama aplinkos valdymui vietose, galimybių gauti biologinės įvairovės išteklių užtikrinimui, žemės reformai ir tradicinio valdymo modelio pripažinimui.
Iki 2050 m. žemės gyventojų skaičius padidės 2 mlrd. ir 90 proc. iš jų bus gimę dabartinėse besivystančiose šalyse. Jei ir toliau leisime viešpatauti didžiuliam skurdui tose šalyse, prasidės masinmigracija iš pietų į šiaurę, be to, nelygybgali įžiebti pasaulinius konfliktus.
Daugelis iš mūsų netikėjo, kad savo gyvenime išvysime griūvančią Berlyno sieną. Dabar mes laikome savaime suprantamu dalyku tai, kad anksčiau sovietų valdytos šalys yra mūsų ES partnerės. Skurdo siena tarp šiaurės ir pietų taip pat gali būti nugriauta ir mes galime paversti pasaulį geresne ir saugesne vieta, kurioje galime turėti naujų partnerių ir saugią mums visiems aplinką.
Joke Schauvliege
Ponia pirmininke, gerbiami Parlamento nariai, visų pirma dėkoju jums už man suteiktą galimybę kalbėti čia šiandien šiuo labai svarbiu biologinės įvairovės klausimu. Savo 2010 m. kovo 15 d. išvadose "Biologinįvairovė: po 2010 m. ES ir pasaulinvizija bei tikslai ir tarptautinis galimybės naudotis ištekliais ir pasidalijimo nauda (ABS) režimas" Taryba pabrėžė, kad svarbu išlaikyti biologinę įvairovę ir neleisti, kad būtų padaryta neatitaisoma žala ekosistemoms bei jų funkcijoms, ypač siekiant užtikrinti socialinį ir ekonominį stabilumą ir pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus.
Taryba priminė, kad biologinįvairovatlieka esminį vaidmenį pasaulinėje kovoje su badu ir užtikrinant aprūpinimą maistu taip pat kad biologinįvairovlabai prisideda užtikrinant klestėjimą ir mažinant skurdą. Daugumoje besivystančių šalių ryšys tarp ekosistemų ir užimtumo bei pajamų ir pragyvenimo šaltinių yra netgi dar didesnis nei ES.
Rengdamasi dešimtajam Biologinės įvairovės konvencijos (BĮK) šalių konferencijos susitikimui, įvyksiančiam Nagojoje, ES, laikydamasi realistiško, visapusiško požiūrio, nori aktyviai ir konstruktyviai prisidėti prie pasaulinio sutarimo dėl priemonių, kurių turi būti imtasi po 2010 m. siekiant skatinti biologinę įvairovę. Jos apimtų priemones, kuriomis remiantis būtų galima parengti ateities strateginį planą po 2010 m., kuriame, pvz., galėtų būti apimtas laikotarpis iki 2020 m., taip pat numatyta laikotarpio iki 2050 m. vizija, ateities tarpiniai tikslai ir pagrindiniai etapai, siejami su įvertinamais rodikliais, ir tinkamų stebėsenos, vertinimo ir kontrolės sistemų ateityje sukūrimas.
2010 m. rugsėjo 22 d. JT Generalinėje Asamblėjoje įvykęs aukšto lygio susitikimas suteikgerą galimybę paraginti tarptautinę bendruomenę pripažinti kritišką padėtį biologinės įvairovės srityje bei būtinybę išsaugoti gyvybės Žemėje pagrindą visai žmonijai ir ateities kartoms ir pradėti įgyvendinti tinkamas iniciatyvas visais lygmenimis.
Kalbant apie techninę pagalbą mažiausiai išsivysčiusioms šalims, Taryba mano, kad kovojant su biologinės įvairovės nykimu, klimato kaita ir dykumėjimu itin svarbus yra geriausios praktikos pavyzdžių bei technologijų kūrimas ir perdavimas. Reikia imtis suderintų veiksmų ir užtikrinti tinkamą, ekonomiškai efektyvų išteklių naudojimą.
Kalbant apie finansavimą, Taryba laikosi nuomonės, kad, norint įgyvendinti veiksmingą politikos sistemą po 2010 m. ir naują BĮK strateginį planą, reikės tinkamai sutelkti išteklius iš visų galimų šaltinių, taip pat ir skiriant viešojo ir privačiojo sektorių finansavimą, įskaitant inovacinius finansavimo būdus, ir finansuojant kovos su klimato kaita priemones. Taryba laikosi nuomonės, kad turėtų būti svarstoma galimybgauti finansinių išteklių, kuriais būtų remiama biologinįvairovė, reformuojant, panaikinant ir perorientuojant biologinei įvairovei nepalankias subsidijas. Biologinės įvairovės aspektų integravimas į verslo bendruomenės veiklą bei kitų sektorių politiką tebėra ir būtinybė, ir pagrindinis tikslas.
Jau 2006 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvadose, atsakant į žinią dėl biologinės įvairovės iš Paryžiaus, nurodoma, kad biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų išsaugojimo klausimai turi būti įtraukti į politinį dialogą su šalimis partnerėmis ir regionais. Šiame procese šie partneriai turi būti skatinami nustatyti tolesnius poreikius ir teikti jiems prioritetą savo nacionalinio ir regioninio vystymosi strategijose bei planuose. Taryba tebėra įsitikinusi, kad tvarių rezultatų galima pasiekti tik integravus ekosistemų funkcijų ir biologinės įvairovės aspektus į vystomojo bendradarbiavimo programas ir tolesnę finansinę paramą.
Nors ir yra aiškus ryšys tarp, viena vertus, Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais ir, kita vertus, biologinės įvairovės, turi būti atsižvelgta į tai, kad šią Konvenciją parengJT Europos EkonominKomisija (UNECE). Nors prie Konvencijos gali prisijungti ir valstybės, kurios nėra UNECE narės, mūsų vystymosi partnerės šiuo metu nėra prisidėjusios prie šios Konvencijos.
Norėčiau padėkoti jums už dėmesį ir nekantriai laukiu jūsų diskusijos, per kurią, esu įsitikinęs, bus iškelta daug naujų klausimų.
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, Europos Sąjungos strateginiai tikslai, apie kuriuos bus kalbama Nagojoje, yra išdėstyti 2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. kovo 15 d. Tarybos išvadose ir bus toliau tikslinami ir tobulinami 2010 m. spalio 14 d. Aplinkos Taryboje. Yra aiškūs trys Europos Sąjungos prioritetiniai klausimai.
Pirmasis yra naujojo Konvencijos strateginio plano 2011-2020 m. laikotarpiui priėmimas. Jame turėtų atsispindėti patikimiausios turimos mokslinės žinios apie biologinės įvairovės būklę ir nustatyta veiksminga įgyvendinimo sistema, kuri būtų pakankamai plataus užmojo siekiant, kad visos Konvencijos šalys inicijuotų tolesnius veiksmus. Tai itin svarbu norint užkirsti kelią tolesniam rūšių nykimui ir sudaryti sąlygas, toliau užtikrinančias biologinės įvairovės gėrybių ir naudos, nuo kurių mes visi, ypač neturtingieji, esame priklausomi, teikimą.
Antrasis strateginis Europos Sąjungos prioritetas yra užbaigti derybas dėl Protokolo dėl galimybės naudotis ištekliais ir pasidalijimo nauda, kuriuo būtų iš esmės prisidėta prie biologinės įvairovės išsaugojimo ir tvaraus išteklių naudojimo po 2010 m. ir atsižvelgta į visų šalių 2006 m. COP 8 susitikime prisiimtą įsipareigojimą. To labai tikisi prie Konvencijos prisidėjusios besivystančios šalys, kurių daugelis laiko tai savo prioritetu.
Trečiasis prioritetas yra užtikrinti, kad, norint įgyvendinti biologinės įvairovės politikos sistemą po 2010 m., įskaitant naują strateginį planą, būtų sutelkti atitinkami ištekliai. ES yra įsipareigojusi, siekdama savo 2020 m. tikslo dėl biologinės įvairovės, kartu didinti ES paramą, kad būtų išvengta biologinės įvairovės nykimo pasaulyje, tačiau manau, jog galime pakankamai didžiuotis ir tuo, ką faktiškai darome. 2002-2008 m. laikotarpiu Europos Sąjunga kasmet skirdavo daugiau nei 1 mlrd. USD, t. y. maždaug 740 mln. EUR, pasaulio biologinei įvairovei išsaugoti, daugiausia per Aplinkos ir tausaus gamtos išteklių valdymo teminę programą pagal Vystomojo bendradarbiavimo priemonę, taip pat ir per Europos plėtros fondą (EPF), į juos abu įtrauktos atitinkamos nuostatos dėl biologinės įvairovės.
Valstybės narės taip pat labai prisidėjo neseniai papildydamos Pasaulio aplinkos fondą, iš kurio 1,2 mlrd. JAV dolerių yra skiriama biologinei įvairovei išsaugoti. Šis indėlis 28 proc. didesnis už paskutinį papildymą, o nauja 1 mlrd. EUR vertės TVT iniciatyva, apie kurią praeitą mėnesį JT Generalinėje Asamblėjoje Niujorke paskelbKomisijos Pirmininkas J. M. Barroso, neabejotinai gali būti naudinga biologinei įvairovei.
Šiuo metu Komisija atnaujina savo su biologine įvairove susijusius vystomojo bendradarbiavimo duomenis, taikydama tą pačią metodiką, kurią taikapskaičiuodama su klimato kaita susijusį finansavimą, ir mes, žinoma, skatiname valstybes nares daryti tą patį, kad galėtume Nagojoje pateikti bendrus skaičius.
Taip pat turime ieškoti kitų būdų, kuriais galėtume prisidėti prie Biologinės įvairovės konvencijos įgyvendinimo ir padėti besivystančioms šalims vykdyti savo įsipareigojimus pagal šią Konvenciją, visų pirma, naują strateginį planą po 2010 m., kuris bus priimtas Nagojoje. Kartu su mūsų partneriais Nagojoje ketiname ištirti būdus ir priemones, reikalingas tai pasiekti.
Kaip minėta, biologinės įvairovės nykimas nėra naujas iššūkis siekiant mažinti skurdą. 2010 m. biologinės įvairovės tikslas buvo įtrauktas į 7-ą TVT jau 2002 m. ir pati ES daug kartų aiškiai pabrėžsvarbų biologinės įvairovės ir vystymosi ryšį. Vos praeitą mėnesį per JT Generalinės Asamblėjos aukšto lygio susitikimą biologinės įvairovės klausimais Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso savo pareiškime pažymėjo, kad mūsų gebėjimai įveikti skurdą ir badą ir pagerinti vaiko bei motinos sveikatą priklauso nuo ilgalaikio gėlo vandens, maisto, vaistų ir žaliavų, kuriuos tiekia gamta, prieinamumo.
Tai taip pat primenama 2010 m. TVT pažangos ataskaitoje, ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programoje ir Komisijos 2010-2013 m. politikos suderinamumo vystymosi labui darbo programoje, į kurią įtrauktas konkretus tikslas dėl biologinės įvairovės ir susiję rodikliai, kurie yra veiklos programos, skirtos ES politikos suderinamumui su vystymosi tikslais stiprinti, dalis.
Galbūt nauja yra tai, kad padaugėjo žinių ir didėja supratimas apie biologinės įvairovės nykimo ekonomiką ir apie tai, kokiu mastu tai kenkia galimybėms mažinti skurdą ilguoju laikotarpiu. Iš tarptautinio tyrimo "Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika" (TEEB) matyti, kiek daug išlaidų dėl biologinės įvairovės nykimo ir ekosistemų silpnėjimo patiria mūsų ekonomikos, įskaitant besivystančių šalių ekonomikas. Taigi tai daugiau nėra etinis klausimas, tai iš tikrųjų yra mūsų gyvenimo kokybės klausimas, ir vis dėlto biologinįvairovir ekosistemų išsaugojimas nelaikomas vystymosi prioritetu.
Tikimasi, kad TEEB tam tikru mastu padės pakeisti šią padėtį taip, kad vis daugiau mūsų partnerių iš besivystančių šalių savo vystymosi strategijose teiks didesnį prioritetą biologinės įvairovės išsaugojimui ir tausiam išteklių naudojimui, tačiau net ir tuo atveju, jei į tai nebus susitelktos priemonės šalių ir regioninėse paramos strategijose, vykdant Europos vystymosi politiką vis dėlto bus reikalaujama, kad aplinkosauga ir tvarus gamtos išteklių valdymas būtų laikomi horizontaliais klausimais, kurie turi būti integruoti į visą vystymosi veiklą. Ir vystomojo bendradarbiavimo priemonė, ir Europos plėtros fondas apima nuostatas, skirtas biologinei įvairovei.
Galiausiai, kalbant apie mechanizmus, skirtus užtikrinti teisę gauti informaciją ir visuomenės dalyvavimą priimant sprendimus biologinės įvairovės klausimais, ES visapusiškai remia COP 10 susitikimo sprendimo dėl strateginio plano projektą, kuriame Konvencijos šalys ir kitų šalių vyriausybės raginamos sudaryti sąlygas plačiam ir veiksmingam dalyvavimui visapusiškai įgyvendinant Konvencijos ir strateginio plano tikslus. Taip pat manome, kad protokolu dėl galimybės naudotis ištekliais ir pasidalijimo nauda susitariančios šalys turėtų būti įpareigotos nustatyti vidaus sistemas, kurios leistų čiabuviams ir vietos bendruomenėms priimti išankstinius informuotus sprendimus dėl to, ar suteikti galimybę susipažinti su tradicinėmis žiniomis.
Norėčiau pritarti viskam, ką pasakklausimų autoriai, ir esu nuoširdžiai dėkingas už jų vertingą indėlį.
Esther de Lange
Ponia pirmininke, ponia J. Schauvliege, pone Komisijos nary, svarbiausias dalykas, kurio prašysime iš jūsų savo rytojaus rezoliucijoje, bus plataus užmojo ir realistiški tikslai Nagojoje. Protingas požiūris būtų susitarti ten dėl priemonių, skirtų ne tik biologinei įvairovei apsaugoti, bet ir kovai su klimato kaitos padariniais, padėti siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų - apie kuriuos jau buvo nemažai pasakyta - ir kurti ekologiškas darbo vietas, ir ne tik Europos Sąjungoje. Keturi zuikiai vienu šūviu - tai aš vadinu geru naudos ir išlaidų santykiu.
Vis dėlto norėdama tai pasiekti Europos Sąjunga turi kalbėti vienu balsu. Turiu būti su jumis sąžininga: mano entuziazmas šiuo atžvilgiu šiek tiek sumenko. Girdėjau daug kartų minint ankstesnių metų ir šių metų kovo mėn. Tarybos pareiškimus, bet beveik nieko konkretaus. Nepaisant to, tikiuosi, kad Komisija, taip pat ir Taryba padarpažangą ir jų ketinimai nebėra tokio bendro pobūdžio kaip kovo 15 d. pareiškime. Tikiuosi, kad pamatysime tai bent spalio 14 d. Taip pat tikiuosi, kad pasimokysime iš savo praeities klaidų, kad nevyksime į dar vieną tarptautinį aukščiausiojo lygio susitikimą turėdami tik neapibrėžtą ir bendro pobūdžio mandatą ir kad mes, Europos Sąjunga, neskirsime ten vėl viso savo laiko abipusėms konsultacijoms dėl to, kokiu būdu reaguoti į pokyčius, nepasilikdami laiko pagrindiniam vaidmeniui atlikti, kurio, be kita ko, ragino imtis ponia K. Kadenbach.
Paskutinis dalykas, į kurį norėčiau atkreipti dėmesį, susijęs su biologinės įvairovės aspektų įtraukimu į kitas politikos sritis. Mes, Parlamentas, prašėme tokio aplinkos ir kitų politikos sričių suderinamumo paskutiniame pranešime dėl biologinės įvairovės Europos Sąjungoje; panašiai privalome integruoti biologinės įvairovės aspektus ir tarptautiniu lygmeniu. Biologinįvairovyra ne tik aplinkos ar Tūkstantmečio vystymosi tikslų klausimas; ir kitų sričių, pvz., Pasaulio prekybos organizacijos (PPO), darbotvarkėje ne prekybos aspektams, kaip antai biologinįvairovė, turi būti skiriamas daug didesnis dėmesys. Pone Komisijos nary, žinau, kad biologinįvairovjums rūpi. Tikiuosi, kad perteiksite žinią apie integravimą tarptautiniu lygmeniu savo kolegoms tarptautiniame susitikime.
Michael Cashman
S&D frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, aš su ponu G. Mitchellu taip pat buvau JT ir atstovavau Parlamentui TVT klausimais. Noriu padėkoti Komisijai už jos atliekamą darbą, bet taip pat noriu informuoti Parlamentą, kad nors mes, Europos Sąjunga, biologinės įvairovės, klimato kaitos ir, be abejo, TVT skurdo mažinimo srityse tarptautiniu mastu atliekame pagrindinį vaidmenį, vis dėlto JT, nors ir keista, teturime stebėtojų statusą. Tai reikia pakeisti, nes šiais klausimais pirmaujame pasaulyje.
Šie metai paskelbti biologinės įvairovės metais, bet aš norėčiau pasiūlyti, kad kiekvieni metai būtų laikomi biologinės įvairovės metais. Mūsų piliečiams (galbūt lankytojų galerijoje, o gal prie televizorių namuose) kils klausimas, kaip tai susiję su jais. Neinformuojant visuomenės ir nekeliant jos sąmoningumo niekas nepasikeis. Žmonės turi suvokti, kad konservuotų pomidorų, kuriuos jie perka prekybos centruose, neliks, jei nebus išsaugota biologinįvairovė. Turime siekti, kad būtų visapusiškai suvokiama, ką tai reiškia. Kaip puikiai pasakponas G. Mitchell: ši skurdo (aš dar pridėčiau - ir nepritekliaus) siena turi subyrėti.
Šiame Parlamente visi kalbame apie politikos darną, bet norėčiau tiesiog paminėti keletą šių klausimų ir pabrėžti, kad be nuoseklios politikos galimybių naudotis energijos šaltiniais besivystančiose šalyse, kovos su miškų naikinimu, kovos su klimato kaita, maisto saugumo užtikrinimo, bendros žemės ūkio politikos reformos, bendros žuvininkystės politikos, kovos su žemės užgrobimu, tausaus gamtinių išteklių naudojimo ir aprūpinimo vandeniu srityse neįstengsime išsaugoti biologinės įvairovės ir nutraukti pasaulio neturtingųjų kančių.
Gerben-Jan Gerbrandy
ALDE frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, mums diskutuojant dėl Europos pozicijos aukščiausiojo lygio susitikime Nagojoje, už šio Parlamento sienų pradėta medžioklė: negailestingai medžiojami ištekliai, medžiojama nafta ir dujos, mineralai, mediena, maistas ir vanduo, t. y. visi iš gamtos gaunami ištekliai.
Šioje medžioklėje Kinijos investuotojai yra pasišovę nutiesti greitkelį per Serengečio nacionalinį parką, kad būtų galima naudoti Centrinės Afrikos išteklius. Esama investuotojų iš Saudo Arabijos, kurie pasiryžę išleisti milijardus dolerių 6 000 kilometrų keliams per Kongo atogrąžų miškus nutiesti, kad būtų galima įveisti didžiules aliejinių palmių plantacijas.
Mes visi norime sustabdyti biologinės įvairovės nykimą, vis dėlto realiame pasaulyje ši išteklių medžioklžlugdo mūsų tikslus. Tai realybė. Todėl vienintelis būdas sustabdyti biologinės įvairovės nykimą yra radikalus mūsų elgesio pakeitimas.
Mums biologinįvairovreikalinga, kad turėtume pastogę, maisto, vaistų, švaraus oro, vandens ir t. t. Mes paprasčiausiai negalime be jos išgyventi. Jau artėjame prie lūžio taško, po kurio žala taps negrįžtama ir, dar blogiau, neigiamos tendencijos spartės. Tuo ir galima pateisinti Nagojos aukščiausio lygio susitikimo skubumą. Tikiuosi, šis skubos jausmas nesvetimas ir čia dalyvaujantiems ministrams bei Komisijos nariams.
Deja, politinių deklaracijų ir rezoliucijų nepakaks, kad suvoktume, jog būtina imtis skubių veiksmų. Reikia daryti dar didesnį spaudimą. Dėl šios priežasties aš kartu su daug kolegų iš viso pasaulio pradėjau kampaniją internete. Noriu, kad šiuo klausimu būtų išgirstas visų žmonių balsas, nes žmonėms tai rūpi. Susiraskite socialiniame tinkle Facebook kovos su biologinės įvairovės nykimu puslapį ir paremkite šią akciją. Aš kartu su daugeliu kolegų sprendimus priimantiems asmenims Nagojoje pateiksiu tūkstančius parašų, kad jie žinotų, jog žmonės pasitiki jų atkaklumu ir užsispyrimu siekiant gerų rezultatų Nagojoje.
Sandrine Bélier
Ponia pirmininke, ponia J. Schauvliege, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, įsipareigojimų, prisiimtų 1992 m. Rio de Žaneire ir 2002 m. Johanesburge, nebuvo laikomasi. Mūsų strategijos, skirtos biologinės įvairovės nykimui sustabdyti, buvo nesėkmingos, ir mes žinome šios nesėkmės priežastis.
Klimatas keičiasi, biologinįvairovmažėja, todėl žmonija turi būti pasirengusi vis greičiau ir greičiau prie to prisitaikyti vis sunkiau ir sunkiau įgyvendinamais būdais. Nagojoje, likus kelioms savaitėms iki Kankuno, Europos Sąjunga turi galimybę iškelti idėją dėl mūsų ekonominės plėtros modelio pritaikymo 21-ojo šimtmečio iššūkiams spręsti.
Trys iššūkiai - kova su klimato kaita, biologinės įvairovės nykimo sustabdymas ir kova su skurdu - ir jiems spręsti skirtos priemonės yra glaudžiai susiję. Mes turime pasiūlyti ir įdiegti naują plėtros modelį, kuris būtų sąžiningesnis, teisingesnis ir tvaresnis.
Taigi kalbėkime aiškiai ir tikroviškai. Parlamento rezoliucijoje nurodyti trys pagrindiniai uždaviniai, dėl kurių dabar kyla keletas klausimų dėl Komisijos ir Tarybos pozicijų.
Pirmasis iššūkis, be abejo, yra biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo priemonės. Tai reiškia, kad reikalingas tinkamas finansavimas, taip pat reikia atsisakyti bet kokios valstybės paramos sritims, kurios žalingos biologinei įvairovei, be to, reikėtų dešimt kartų padidinti mūsų siūlomą tikslinį biudžetą. Vis dėlto, ar Europos Sąjunga yra pasirengusi įsipareigoti skirti 0,3 proc. savo BVP politikai dėl biologinės įvairovės nykimo sustabdymo ir įtikinti kitas EBPO šalis padaryti tą patį?
Antrasis iššūkis - biologinės įvairovės nykimo kaina visuomenei, kurios įvertinimas tik ką pradėtas. Manoma, kad ji siekia maždaug 1 proc. pasaulinio BVP; vis dėlto šiame vertinime neatsižvelgiama į socialinę, kultūrinę, moralinę ir mokslinę biologinės įvairovės vertę.
Ar Europos Sąjunga pasiryžusi pasipriešinti gyvūnų pavertimui preke? Ar ji pasiryžusi ginti bendrą žmonijos paveldą ir dar kartą patvirtinti, kad gamta - neįkainojamas turtas ir nėra parduodama?
Galiausiai trečiasis iššūkis - genetinių išteklių plėšimo, kurį vykdo įmonės ir pramonės šakos, sustabdymas. Vienas iš sprendimo būdų būtų reglamentuoti galimybes gauti genetinių išteklių taip, kad, visų pirma, būtų visapusiškai gerbiamos ir čiabuvių, ir vietos bendruomenių teisės.
Europos Sąjungai vis dar tenka ypatinga atsakomybšiose derybose. Todėl norėčiau paklausti, ar dėl to ji pasiryžusi, pirma, apginti gyvos gamtos nepatentavimo principą, ir, antra, remti siekį grąžinti ekologinę skolą Pietų šalims, atgaline data remiant programą, kuri turi būti priimta?
Nirj Deva
ECR frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, biologinįvairov- ne kokia nors abstrakti sąvoka, kurią sunkiai suprantamas frazes vartojantys mokslininkai taiko kalbėdami apie tam tikrus aplinkos ypatumus. Biologinįvairov- mūsų, kaip Žemės gyventojų, išlikimo šioje planetoje pagrindas.
Pažvelkime, pvz., į neseniai Dr. Pavano Sukhdevo atliktus biologinės įvairovės nykimo ir su šiuo nykimu susijusių nuostolių dydžio skaičiavimus. Iš jo gautų rezultatų matyti, kad vien miškų naikinimo, t. y. Žemės plaučių, kurie sugeria anglies dioksidą ir išskiria deguonį bei sudaro mums sąlygas kvėpuoti, praradimo, nuostoliai kasmet siekia 4,5 trln. USD. Kiekvienais metais deguonies regeneracijai skiriamų išlaidų vert- 4,5 trln. USD. Tai maždaug prilygsta Niujorko vertybinių popierių biržos vertei.
Jeigu kiekvienais metais prarastume turto, kurio vertprilygtų Niujorko vertybinių popierių biržos vertei, esu tikras, kiekvienas šiame Parlamente būtų pasirengęs pradėti veikti, bet kadangi tai susiję su biologine įvairove, atrodo, niekam tas nerūpi. Tai milžiniška pinigų suma, kurios prireiks deguoniui, kurio mes netenkame dėl miškų naikinimo, regeneruoti.
Prisiminkime Niūfaundlendo menkių žvejybos pramonės žlugimo 1990 m. atvejį. Tuomet atkuriamųjų priemonių vertsiek2 mlrd. CAD. Jeigu prarastume (tai jau ir vyksta) farmacijos pramonei reikalingą genetinę medžiagą, kurios šaltinis - biologinįvairovė, netektume žaliavų už maždaug 640 mlrd. USD. Tai labai rimta problema, todėl mums reikia, kad rimti žmonės priimtų rimtus sprendimus.
Kartika Tamara Liotard
Ponia pirmininke, po dviejų savaičių visi vyksime į Nagoją (Japonija), kad aptartume biologinės įvairovės klausimus. Įdomu, ar konferencijos šeimininkai į mums skirtą meniu įtrauks paprastojo tuno arba banginio patiekalus. Vis dėlto, manau, dar kartą kils didelių diskusijų dėl to, ar reikia spręsti, kiek reikėtų skirti pinigų, ar pradėti diskusijas dėl tikslų. Besivystančios šalys norėtų, kad mes pirmiausia paklotume ant stalo pinigus, o ES norėtų, kad iš pradžių būtų aptarti tikslai.
Vis dėlto viena aišku: bet kokiu būdu turime sustabdyti biologinės įvairovės nykimą. Apskaičiuota, kad dėl neveikimo patiriamos išlaidos iki 2050 m. sieks daugiau kaip 4 000 mlrd. USD. Neveikti negalima, todėl esu sutrikusi dėl to, kad, inter alia, naujoji Olandijos Vyriausybplanuoja sumažinti paramos vystymuisi (vieno iš svarbiausių finansinių išteklių kovai su biologinės įvairovės nykimu besivystančiose šalyse) biudžetą 1 mlrd. EUR.
Jei ES iš tiesų nori ko nors pasiekti Nagojoje, ji turi imtis iniciatyvos ir pati parengti patikimą žemės ūkio ir žuvininkystės politiką, o ne laukti, kol po Nagojos konferencijos bus gauta pasiūlymų šiuo klausimu. Reformuodami žemės ūkio politiką turime siekti daugiau nei vien tvarios žemės ūkio politikos, be to, turime užimti tvirtą poziciją šiais klausimais. Todėl raginu Komisiją tai, dėl ko bus susitarta Nagojoje, paversti pasiūlymais, kurių įgyvendinimo rezultatai gali būti išmatuojami ir stebimi, taip pat parengti ilgalaikę viziją, kad 2011 m. nereikėtų dar kartą pakartoti, jog nesugebame sustabdyti biologinės įvairovės nykimo.
Anna Rosbach
Ponia pirmininke, paprastai kalbant, biologinįvairovsusijusi su visomis sritimis. Taigi Nagojos konferencijoje turime kovoti už tai, kad ji būtų išsaugota. Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad nuolat kertame miškus, įsisaviname naujas žemes ir užtvenkiame upes, aišku, kad mums trūksta mokslo žinių ir gebėjimų įtraukti nuostatas dėl buveinių ir ekosistemų į nacionalinės teisės aktus. Visi dalykai, susiję su šiuolaikiniu žemės ūkiu, žuvininkyste, būsto plėtra, kelių tinklais ir transportu, taip pat su daugybės rūšių pramone, daro neigiamą poveikį planetos biologinei įvairovei. Jūrų aplinkos būklyra prasta. Daugiau kaip 60 proc. visų ES suvalgomų žuvų ir vėžiagyvių sugaunama už ES ribų. Žuvų ištekliai yra pereikvoti, todėl jiems sunku atsikurti. Baltijos jūros tarša yra istoriškai aukšto lygio. Nėščioms moterims Švedijoje patariama nevalgyti vietoje sužvejotų žuvų. Galbūt ES valstybės narės ir ėmėsi veiksmų, skirtų gamtinėms sąlygoms pagerinti, bet ką veikia likęs pasaulis? Ką galime padaryti mes, siekdami skatinti kitų pasaulio dalių vystymąsi? Pasaulinės biologinės įvairovės mažėjimas bus žmogaus veiklos pasekmė, neatsižvelgiant į tai, ar pasaulinis atšilimas tam turės įtakos, ar ne. Vis dėlto šiuo atžvilgiu negalime nustatyti neįgyvendinamų reikalavimų. Biologinei įvairovei bus naudingiausia, jei būsime realistai. Todėl mums pats laikas rasti praktinių, realių sprendimų, susijusių su sveikos sausumos aplinkos, sveikos floros ir faunos bei sveikų vandens ekosistemų išsaugojimu.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Norėčiau pradėti pabrėždama, kad rengiantis 10 COP susitikimui Nagojoje Europos Sąjungai gyvybiškai svarbu priimti aiškią bendrą poziciją biologinės įvairovės klausimu. Jei nesugebėsime priimti tokios tvirtos, nuoseklios pozicijos, vėl sulauksime skandalingų rezultatų, kaip ir 2010 m. kovą įvykusioje CITES konferencijoje. Todėl norėčiau, kad Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pateiktos rekomendacijos būtų priimtos be išlygų, nes tai būtų geriausios gairės, kurias Europos Sąjunga galėtų panaudoti oficialios pozicijos, kurią mūsų atstovai galės tvirtai ginti Nagojoje šį mėnesį, projektui parengti.
Be to, neturime pamiršti, kad pavojus yra iškilęs ne tik Europos Sąjungos, kaip aiškiai mąstančios, atsakingos partnerės priimant bendrus sprendimus, patikimumui; pavojus visų pirma iškilęs planetos ateičiai.
Richard Seeber
(DE) Ponia pirmininke, norėčiau pradėti atkreipdamas dėmesį į vieną smulkmeną. Komisijos narys J. Potočnik, kurį aš labai gerbiu, pateikia duomenis doleriais, nors po to ir paverčia juos eurais. Ponas N. Deva taip pat pateikia duomenis doleriais. Aš šių duomenų išsamiai nenagrinėjau, bet tai mums faktiškai rodo, kad diskusijos dėl biologinės įvairovės, be jokios abejonės, dar nepasiekEuropos. Matyt, mes, europiečiai, dar nesugebame suformuluoti apie tai savo nuomonės, todėl manau, kad būtų labai gerai, jei pakankamai rimtai vertintume šias diskusijas pateikdami konkrečius skaičius. Manau, kad šios elitinės diskusijos toli gražu neatspindi to, kas iš tikrųjų vyksta mūsų piliečių namuose. Manau, kad tol, kol mums nepavyks perkelti šios diskusijos į Europos namus ir namų ūkius, negalėsime tikėtis, kad ji įgis politinę svarbą čia, Parlamente. Kitaip tariant, manau, kad dabar turėtume priimti informavimo strategiją, pagal kurią šis klausimas būtų tiesiog pateiktas, kaip jau sakiau, viešam žmonių aptarimui, o po to, kai žinosime, kaip į tai reaguoja žmonės, galėsime užsibrėžti konkrečius tikslus.
Komisijos narys paminėjo keletą labai konkrečių tikslų. Tikiuosi, jis sugebės pasiekti, kad jie būtų priimti Nagojoje; taip pat tikiuosi, kad Bendrija kalbės vienu balsu. Tai visada didelis iššūkis tokiose tarptautinėse konferencijose.
Be to, manau, kad vien pinigų nebepakanka. Daugelis mano kolegų Parlamento narių ragino skirti papildomą finansavimą. Tai galėtų būti vienas iš būdų. Vis dėlto to nepakanka siekiant užtikrinti sėkmę. Antra, kaip minėjau, turime pakeisti mūsų informavimo strategiją ir, trečia, turime pagerinti mūsų sukauptų duomenų kokybę. Akivaizdu, kad daug duomenų vis dar trūksta, todėl, mano nuomone, tai sritis, kurioje Bendrija, spręsdama savo mokslinių tyrimų problemą, dar galėtų šį tą konkretaus nuveikti.
Kaip žinote, mano mėgstama tema - vanduo. Jei, pvz., bus priimta nauja žuvininkystės politika, turėsime daug darbo, rengdami saugotinų rūšių apsaugos priemones. Žuvininkystės ministrai tikriausiai vėl patvirtins pernelyg dideles žvejybos kvotas, o biologinės įvairovės klausimai vėl bus stumiami į nuošalę. Dėl šios priežasties, manau, šiame Parlamente mums suteikta tikra galimybįrodyti, kad labai rimtai vertiname savo įsipareigojimus. Tada ir pamatysime, kokie bus pasiūlymai.
Kriton Arsenis
(EL) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, ponai Tarybos atstovai, mes, šiame Parlamente, iš tiesų karštai diskutuojame dėl jau užsibrėžtų tikslų, susijusių su biologine įvairove, ir naujų tikslų įgyvendinimo. Vis dėlto šiuo metu, kol diskutuojame, kyla pavojus, kad gali visiškai sugriūti derybos, ir dėl to būsime kalti mes, dėl to bus kalta Europos Sąjunga. Todėl norėčiau kreiptis į Tarybą ir paraginti ją pakeisti savo požiūrį.
Turime nustoti blokuoti derybas dėl ABS protokolo dėl prieigos prie genetinės informacijos ir pasidalijimo nauda. Iš tiesų, jei to nepadarysime, būsime kalti ne tik dėl padėties, kuri skatina biologinį piratavimą ir kuri šiuo metu yra nusikalstama vietos bendruomenių ir genetinių išteklių atžvilgiu. Jei dabar praleisime dar vieną galimybę spręsti su aplinka susijusius klausimus, derybos žlugs ir tai bus antroji Kopenhaga.
Todėl primygtinai raginu Tarybą išsamiai išnagrinėti šį klausimą. Turime pakeisti savo poziciją, kad Europos Sąjunga pirmą kartą savo istorijoje nesužlugdytų derybų dėl aplinkos apsaugos.
Chris Davies
Ponia pirmininke, iššūkis, su kuriuo susiduriame, siekdami išvengti unikalių rūšių išnykimo, vykstant šioms diskusijoms tampa skausmingai akivaizdus. Daug apie ką bus kalbama biologinės įvairovės konferencijoje, pvz., apie poreikį įdiegti tinkamas priemones, bet jeigu galų gale tepriimsime nuolankią deklaraciją, bus pasiekta labai mažai.
Tikiuosi, kad galėsime parengti tikslų ir finansinės paramos mechanizmų (be abejonės, susijusių su galimybe naudotis biologiniais ištekliais) rinkinį, kad jie būtų ko nors verti. Tikiuosi, kad galėsime užtikrinti, kad būtų įdiegtos atitinkamos procedūros, skirtos nustatyti ir patvirtinti, kad laikomasi tikslų įgyvendinimo plano, taip pat tikiuosi, kad galėsime nustatyti tvarką, skirtą dažnai pakartotinai apsvarstyti tikslus ir laikui bėgant patobulinti procedūras.
Visiškai aišku, kad ši konferencija faktiškai negali sustabdyti biologinės įvairovės nykimo. Paprasčiausiai viskas vyksta per greitai. Vis dėlto, jei galėtume bent įdiegti mechanizmus ir struktūrą, kuriais remdamiesi galėtume bent sulėtinti nykimą ir galbūt vieną gražią dieną šis reiškinys išnyktų, galima būtų teigti, kad mūsų pastangos buvo sėkmingos.
Bas Eickhout
(NL) Ponia pirmininke, visų pirma, norėčiau išreikšti nuoširdžią padėką Komisijos nariui J. Potočnikui už jo ryžtą siekiant biologinės įvairovės išsaugojimo. Mes žinome, kad jis mąsto tinkamai ir tvirtai siekia šio tikslo. Šiuo atžvilgiu Europos įsipareigojimai prieš Nagoją, atrodo, yra tinkami. Vis dėlto dar turime susitarti dėl tikslų, skirtų konkrečioms sritims, pvz., žuvininkystės, žemės ir miškų ūkio. Vis dar tikimės, kad visoms šioms sritims bus apibrėžti plataus užmojo tikslai (ir ne tik Europos).
Be to, dar svarbiau yra tai, kad grįžus iš Nagojos visa tai būtų perkelta į Europos politiką. Ateinančiais metais ketiname persvarstyti mūsų žemės ūkio politiką, taip pat ir mūsų žuvininkystės politiką. Komisijos narys mums pranešė, kad jis taip pat stengsis užtikrinti, kad šioje politikos srityje būtų aiškiai apibrėžta sąvoka "biologinįvairovė". Vis dėlto Taryba tyli. Taigi, klausimas einančiai Tarybos pirmininko pareigas J. Schauvliege: ką Taryba ketina daryti artimiausiu metu? Mes, be abejo, galime duoti gražių pažadų Nagojoje, bet ką ketiname daryti artimiausioje ateityje mūsų pačių žuvininkystės ir žemės ūkio politikos atžvilgiu? Tik tada tai bus iš tikrųjų svarbu; nes priešingu atveju mūsų pažadai Nagojoje bus tik tušti žodžiai.
Peter van Dalen
(NL) Ponia pirmininke, rytoj turime balsuoti dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos dėl Nagojos konferencijos, todėl savo kalboje norėčiau paraginti atkreipti dėmesį į 1 pakeitimą, kurį I. De Lange ir aš pateikėme dviejų mūsų frakcijų vardu. Šis pakeitimas dar kartą patvirtina principą, kad gyvybės formos ir gyvieji procesai negali būti patentavimo objektas. Todėl jame prašoma padaryti išimtį selekcininkams, leidžiant jiems toliau laisvai vesti augalų veisles.
Be šios išimties kyla pavojus, kad galės išgyventi tik daugiausia pinigų ir didžiausią patentų skaičių turinčios įmonės. Tuomet kaip tik jos ir nustatys, kokias rūšis pateikti rinkai, o tai, be abejo, tikrai būtų ne biologinės įvairovės naudai. Todėl kategoriškai raginu atkreipti į tai dėmesį ir rytojaus balsavime paremti 1 pakeitimą.
Oreste Rossi
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, nuo spalio 18 iki 29 d. Japonijoje vyks biologinės įvairovės COP 10, todėl svarbu, kad Parlamentas žinotų, ką Taryba ketina siūlyti siekiant apsaugoti ir išlaikyti biologinę įvairovę.
4 000 augalų moksliniai tyrimai parodė, kad ne mažiau nei 22 proc. jų priskirta nykstančių rūšių grupei. Tai reiškia, kad vienam iš penkių augalų gresia išnykimo pavojus. Be to, yra dar vienas nerimą keliantis dalykas - taip pat išnyks daug augalų rūšių, kurios dar net nebuvo aptiktos. Tą patį galima pasakyti ir apie daugelį gyvūnų rūšių. Jiems išnykus, mes (augalų atveju) rizikuojame prarasti veikliąsias medžiagas, kurios ypač svarbios pramonės šakoms, šiuo metu kuriančioms naujus produktus, kurie gali padėti kovoti su dar neišgydomomis ligomis. Dėl gyvūnų: jei jie išnyktų, mūsų planeta netektų svarbių ypatumų.
Šį rugsėjį Europos Parlamentas aiškia balsų persvara patvirtino ES reglamentą šiuo klausimu, kuris turi paskatinti Tarybą prisiimti tokio pat pobūdžio įsipareigojimus. Neturėtume pamiršti, kad kova su skurdu (taigi ir badu) taip pat susijusi ir su kova už mūsų gamtos turtų, mūsų neįkainojamos floros ir faunos išsaugojimą, t. y. išsaugojimą turtų, kurių neturime teisės prarasti ir todėl privalome daryti viską, kad juos išsaugotume.
Licia Ronzulli
(IT) Ponia pirmininke, 2002 m. valdžios atstovai iš viso pasaulio įsipareigojo gerokai sumažinti biologinės įvairovės nykimą iki 2010 m. Nepaisant to, kad šis tikslas buvo keliamas ir pabrėžiamas įvairiuose tarptautiniuose forumuose, jis, deja, nebuvo pasiektas.
Planetos "tuštėjimas" įgavo tokį pagreitį, kad jis vyksta ne mažiau kaip 100 kartų greičiau nei natūralių gamtos ciklų atveju, o per pastaruosius 50 metų jis pasiekprecedento neturintį lygį. Europoje vienai iš šešių žinduolių rūšių gresia išnykimas. Be to, vienos rūšies išnykimas gali sukelti domino efektą visų kitų rūšių atžvilgiu. Per pastaruosius 30 metų nuo planetos paviršiaus išnyko ne mažiau kaip 30 proc. visų gyvūnų ir augalų rūšių.
Be plataus užmojo tikslų, kurie turi būti priimti nedelsiant, biologinės įvairovės nykimas (tai jau buvo ne vieną kartą nurodyta, taip pat įtraukta į Pasaulio gamtos fondo pranešimus) nuo dabar iki 2050 m. kainuos Europai 1 100 mlrd. EUR. Todėl, kaip pabrėžponia M. Striffler savo klausime, biologinės įvairovės ir jos ekosistemų funkcijų užtikrinimas yra svarbus Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir strategijos "Europa 2020" aspektas.
Skatindami biologinę įvairovę, t. y. įgyvendindami aplinkos tvarumo politikos kryptis, kurios padės išsaugoti mūsų turtingą ir derlingą planetą, savo arsenale turėsime daugiau ginklų, skirtų kovai su dideliu skurdu ir badu. Mums reikia naujos strateginės vizijos ir naujų tikslų, kuriais būtų atsižvelgta į nuolatinį rūšių nykimą ir pabrėžta šios problemos svarba mums.
Edite Estrela
(PT) Kai kalbame apie biologinės įvairovės išsaugojimą, taip pat kalbame ir apie kovą su klimato kaita, maisto saugumą, visuomenės sveikatą, kovą su skurdu, Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimą ir planetos tvarų vystymąsi, kitaip tariant, apie mūsų bendrą ateitį.
Kaip minėta šiame Parlamente, Europos Sąjunga Nagojos konferencijoje turi kalbėti vienu balsu ir daryti viską, ką gali, kad pasiektų gerų rezultatų. Siekiant išgelbėti sparčiausiai nykstančias floros ir faunos rūšis reikalinga politinvalia. Keli nariai jau minėjo, kad nuostoliai dėl biologinės įvairovės nykimo siekia maždaug 50 mlrd. EUR per metus, kitaip tariant, sudaro maždaug 1 proc. bendrojo vidaus produkto. Deja, taip pat paminėta (tai rodo atlikti tyrimai), kad iki 2050 m. šie nuostoliai gali padidėti iki 7 proc. bendrojo vidaus produkto, tačiau investicijų, skirtų biologinės įvairovės išsaugojimui, grąža būtų 100 kartų didesnė.
Biologinįvairovyra būtina siekiant sušvelninti klimato kaitos padarinius ir prisitaikyti prie jų, nes, pvz., žemės ir jūros ekosistemos vaidina pagrindinį vaidmenį kaip anglies absorbentai. Todėl tikimės, kad konferencijoje bus pasiekta gerų rezultatų. Kaip tik to ir laukia Europos žmonės. Taip pat ir mes tikimės, kad padarytos išvados leis jiems geriau suvokti šias problemas, kurias turime spręsti visi kartu.
Paul Nuttall
Ponia pirmininke, "biologinįvairovė" - sąvoka, kurią čia, Briuselyje, dažnai girdžiu iš eurokratų, EPN ir lobistų lūpų. Bet aš klausiu savęs, ar kas nors iš čia dalyvaujančių tikrai gali apibrėžti, ką tai iš tikrųjų reiškia; galiu lažintis, kad nvienas iš jūsų negali to padaryti.
Kad ir kaip būtų, manau, svarbu, kad suprastumėte, apie ką kalbate, jei rengiatės priimti visai ES skirtus teisės aktus.
Ką gi iš tikrųjų reiškia patogiai neaiškus ir dviprasmiškas terminas "biologinįvairovė"? dalykas tas, kad niekas nei Kambrijos ūkyje, nei Liverpulio priemiestyje, nei Češyro miške negali nurodyti tikslaus rūšių skaičiaus, todėl raginu Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetą parengti tinkamą apibrėžimą arba nustoti vartoti šią bereikšmę frazę.
Be to, norėčiau paklausti, kaip nustatyti didele biologine įvairove pasižyminčios zonos ribas? Ar ši koncepcija kada nors buvo taikoma jūrų ekosistemoms, esančioms atviroje jūroje? O jei taip, kodėl jūs taip užsidegę statyti milžiniškas vėjo jėgaines, kurios kenkia gyvajai gamtai ir netgi neveikia!
Būkime atviri, jūs vis dar neturite nmažiausio supratimo. Tai, ką jūs siūlote, nėra susiję nei su aiškiu mąstymu, nei su nuoseklia politika, nei su kokia nors logika. Jei ketinate pamokslauti, o tai jūs ir darote, pirma pažiūrėkite į veidrodį, apsikuopkite savo pačių namuose, o tada pradėkime tvarkyti katastrofiškoje padėtyje atsidūrusią bendrą žuvininkystės politiką.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateiktą pagal mėlynosios kortelės procedūrą (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalis)
Chris Davies
Ponia pirmininke, norėčiau sužinoti, ar gerbiamas narys sutiktų, kad kiekvieną dieną šioje planetoje prarandame unikalias gyvybės formas ir kad siekiant su tuo kovoti reikalingos tarptautinės priemonės? Aš jo pastabose neišgirdau nieko, kas leistų manyti, kad jis su tuo sutinka, tačiau prašau jo paaiškinti savo požiūrį Parlamentui.
Paul Nuttall
Ponia pirmininke, išsiaiškinkime keletą faktų. Pateikiant nykstančių rūšių pavyzdžius, remiamasi daugybe apgaulingų statistikos duomenų, tarkim, kad ir apie baltuosius lokius. Nuolat kartojama, kad baltųjų lokių populiacija sumažėjo. Tačiau iš tikrųjų baltųjų lokių populiacija dabar didesnė, nei buvo 1940 m.
Sutinku, kad rūšys nyksta, tačiau nemanau, jog Europos Sąjunga (atsižvelgiant į tai, kad ji iš esmės yra nedemokratiška, o Jungtinės Karalystės gyventojai niekada neturėjo teisės pareikšti nuomonės apie ją) - forumas, turintis spręsti šį klausimą. Tai turėtų daryti nacionalinės valstybės.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Pone Komisijos nary J. Potočnikai, norėčiau įspėti kolegas Parlamento narius, kad Europos Sąjunga negali pasiekti savo tikslo. Esame teisūs norėdami būti lyderiai Nagojoje ginant biologinę įvairovę, tačiau net ir Europos Sąjunga nepajėgsustabdyti biologinės įvairovės nykimo. Taigi būkime apdairūs ir apsvarstykime, kokie yra mūsų pačių uždaviniai. Komisijos narys J. Potočnik, kuris kilęs iš Slovėnijos ūkininkų šeimos (aš pats kilęs iš Vengrijos ūkininkų šeimos), taip pat norėtų atkreipti dėmesį į didelį prieštaravimą tarp biologinės įvairovės ir reguliavimo žemės ūkio srityje. Viena vertus, siūlome ūkininkams paramą už dirbtinių lizdų paukščiams įrengimą, o kita vertus, siekdami išlaikyti ganyklas, nusprendžiame, kad medžiai ir krūmai negali užimti daugiau nei trečdalio ploto ir kad ūkininkai turi iškirsti medžius, jei ši riba viršijama. Kitaip tariant, sumažiname paukščių ir kitų gyvūnų buveines. Ateityje vykdant bendrą žemės ūkio politiką turi būti suderintos biologinės įvairovės priemonės ir žemės ūkio subsidijos. Visiškai sutinku su pranešimo mintimi, kad turime nustatyti aplinkos turto vertę, įskaitant biologinės įvairovės rinkos vertę, kurią labai sunku apibrėžti. Todėl labai svarbu ateityje skatinti ūkininkus ir jiems atlyginti, nes rinka to nedaro.
Corina Creţu
(RO) Aplinkos tvarumo užtikrinimas yra vienas iš Tūkstantmečio vystymosi tikslų, turintis tiesioginę didelę reikšmę žmonių gyvenimui. Tarša ir beatodairiškas žemės ūkio paskirties žemės, miškų ir vandens išteklių naudojimas sukelia klimato kaitą, dėl kurios kyla pavojus Žemės gamtos ištekliams.
Norėčiau paminėti vieną rimčiausių grėsmių, t. y. vis sunkėjančias galimybes gauti vandens šaltinių, dėl kurių žmonija susiduria su niūria perspektyva, kad iki 2050 m. apie 45 proc. pasaulio gyventojų kils vandens trūkumo grėsmė.
Deja, tik šiais metais JT GeneralinAsamblėja paskelbė, kad teisį švarų, geros kokybės geriamąjį vandenį ir teisį geras sanitarines sąlygas yra pagrindinės žmogaus teisės, būtinos norint džiaugtis gyvenimu. Tačiau šis pareiškimas paskelbtas tokiu metu, kai jau daugiau kaip ketvirtadalis planetos gyventojų neturi galimybės gauti geriamojo vandens ir tinkamų sanitarinių sąlygų. Tokiomis aplinkybėmis sergamumas ir mirtingumas dėl netinkamo vartoti geriamojo vandens ir toliau yra grėsmingai didelis, ypač tarp vaikų. Todėl manau, kad Europos Sąjunga Nagojos konferencijoje turi reikalauti gerokai spartesnio ir tikslesnio besivystančių šalių problemų, kurios didina skurdą ir menkina jų galimybes, sprendimo.
Manau, istorinatsakomybė, kuri tenka išsivysčiusioms šalims už materialinę ir ekologinę planetos būklę, turėtų būti papildomas argumentas remti politiką, kuri būtų nukreipta prieš dabartinę tendenciją skatinti netvarų gamtos išteklių naudojimą besivystančiose šalyse, priklausomose nuo žaliavų eksporto.
Mario Pirillo
(IT) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, šių metų spalio 18 d. Japonijoje prasidės Dešimtoji tarptautinkonferencija biologinės įvairovės klausimais. Joje dalyvaus ir Europos Sąjunga, nepaisant to, ji nepasieksavo 2001 m. užsibrėžto tikslo sustabdyti biologinės įvairovės nykimą iki 2010 m.
Naujausi tyrimai rodo, kad mūsų gamtos ištekliams, ypač Viduržemio jūros regiono šalių jūrų teritorijoms, kyla didelgrėsmė. Europos Sąjunga priėmsvarbių kovos su klimato kaita priemonių, bet turi ryžtingiau veikti biologinės įvairovės apsaugos srityje: įsipareigoti padidinti "Natura 2000" programos finansavimą, o Komisija - veiksmingiau vykdyti pagal Sutartį jai suteiktus priežiūros įgaliojimus.
Kokių priemonių imtasi siekiant sumažinti vėlavimą įgyvendinant "Natura 2000" direktyvas?
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Jei pagalvotume apie biologinės įvairovės naikinimo poveikį ne tik aplinkai, bet ir socialinei bei finansų sritims, turėtume įvertinti būsimą Nagojos konferencijos svarbą.
Vengrijoje įvykusi ekologinkatastrofa, per kurią žuvo keturi žmonės, paveikseptynis miestus ir daugybės upių ekosistemas ir gali pasiekti Dunojų bei Dunojaus deltą Rumunijoje. Šios liūdnos aplinkybės, kuriomis vyksta mūsų šiandienos diskusijos, kartu yra ir rimta paskata imtis griežtesnių priemonių aplinkai ir biologinei įvairovei apsaugoti. Atėjo laikas atnaujinti diskusijas dėl pavojingų medžiagų naudojimo kasybos pramonėje uždraudimo, siekiant užkirsti kelią šioms nelaimėms.
Į Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pateiktą rezoliuciją dėl biologinės įvairovės įtraukta daug svarbių dalykų. Vis dėlto norėčiau pabrėžti keletą jų, kuriuos laikau esminiais.
Visų pirma, pagrindinis derybų tikslas turėtų būti patvirtinti plataus užmojo, konkrečius tikslus, kurie būtų susiję su daugeliu sričių ir veiklos sektorių, pradedant statybos bei transporto sektoriumi ir baigiant miškininkyste bei žemės ūkiu.
Miroslav Mikolášik
(SK) Aš, kaip Aplinkos komiteto narys, esu labai susirūpinęs dėl naujausiais tyrimais gautų nerimą keliančių statistinių duomenų apie biologinės įvairovės nykimą Europos Sąjungoje.
Dėl būtinybės skubiai spręsti šią problemą turi būti dedama dar daugiau pastangų ES ir valstybių narių lygmeniu, todėl manau, kad labai svarbu, jog Komisija ir valstybės narės konferencijoje, kuri spalio mėn. pabaigoje įvyks Japonijos mieste Nagojoje, veiktų išvien, siekdamos padidinti savo veiklos veiksmingumą, ir pasiektų, kad būtų priimti išmatuojami ir realistiški tikslai bei privalomi jų įgyvendinimo terminai. Taip pat norėčiau pabrėžti, kad būtina didinti privačiojo sektoriaus informuotumą apie kovos už biologinės įvairovės išsaugojimą ekonominę naudą ir investicijų į jos apsaugą grąžą. Dėl biologinės įvairovės nykimo jau sumažėjo žmonių gerovės lygis, o sukelti nuostoliai siekia milijardus ir iki 2050 m. išaugs iki kelių trilijonų.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Europa pagal panašias klimato, topografines, geologines ir augalijos charakteristikas gali būti suskirstyta į devynis skirtingus biogeografinius regionus.
Dunojaus regionas yra vienas iš 20 didžiausių ekoregionų pasaulyje. Šis regionas pasižymi nepaprastai turtinga biologine įvairove. Jame auga 2 000 rūšių augalų ir gyvena 5 000 rūšių gyvūnų. Nuo 1991 m. Dunojaus delta įtraukta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą, o Dunojaus regione yra keletas specialių apsaugos teritorijų ir specialių saugomų teritorijų, priklausančių tinklui "Natura 2000".
Kadangi Dunojus ir Dunojaus delta yra unikali ir trapi ekosistema bei retų augalų rūšių, kurioms kyla grėsmdėl taršos, vieta, manome, kad svarbu, jog Europos Komisija pagerintų potvynių, didelių sausrų ir atsitiktinės taršos prognozavimą bei reagavimo pajėgumus.
Europos Sąjunga priėmnemažai priemonių, skirtų įvairovei, ypač biologinei, apsaugoti. Gamta yra ne tik svarbi Europos paveldo dalis ir teikia ne tik ekonominę naudą, bet atlieka įvairias vertingas funkcijas, kaip antai vandens valymo, potvynių kontrolės, dirvožemio erozijos prevencijos, augalų apdulkinimo ir laisvalaikio.
Žemės naudojimas ūkiniais tikslais, spartus urbanizacijos procesas ir transporto infrastruktūros plėtra padardidelį neigiamą poveikį natūralioms buveinėms, o, pvz., įdiegus stambias drenažo sistemas, sumažėjo natūralių salpių plotai.
Charles Goerens
(FR) Ponia pirmininke, viena po kitos rengiamos konferencijos biologinės įvairovės apsaugos klausimais, užuot pateikusios sprendimų, geriausiu atveju yra būdas išlaikyti gana menką pusiausvyrą šioje srityje. Ar ši problema susijusi su pinigais, ar su atsakomybe? Sakyčiau, su abiem dalykais.
Miškams, kuriuose gyvena dauguma rūšių, be kita, kyla grėsmdėl korupcijos ir abejingumo. Trūkumai šioje srityje tik iš dalies gali būti paaiškinami korupcija, už kurią atsako besivystančių šalių vadovai, nes jie pelnosi iš blogo valdymo. Kalbant apie abejingumą, neužmirškime, kad mūsų vartojimo įpročiai šiuo atžvilgiu nėra neutralūs.
Kaip galėtume veikti atsakingiau? Kadangi neturiu daug laiko, pateiksiu tik vieną pavyzdį: miškų sertifikavimas. Modeliai yra parengti. Gal Komisija gali man pasakyti, ar, jos nuomone, importo apribojimai, taip pat dviejų miškų sertifikavimo sistemų įvedimas padeda apriboti šioje srityje daromą žalą? Ar yra atliktas vertinimas, ir jei taip, gal galite papasakoti apie pagrindines jo išvadas?
Isabella Lövin
Ponia pirmininke, jeigu ES nori būti laikoma patikima Nagojoje, ji turi ne tik pasiūlyti strateginių planų, bet vykdyti savo dabartinę politiką viduje.
Kompromisinis pasiūlymas, kurį šiuo metu rengia Komisija siekdama leisti tęsti sparčiai nykstančių Europos ungurių, į Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) II priedą įtrauktos rūšies, kuri aiškiai turėtų būti įtraukta į CITES I priedą, eksportą, yra tikra gėda. Europos ungurių ištekliai, visi bendri ištekliai nuo 2007 m. sumažėjo 40 proc.
ES Nagojoje ar kitame CITES šalių susitikime galės būti laikoma patikima tik tuo atveju, jei įgyvendins visišką ungurių eksporto ir importo draudimą. Ji neturėtų paklusti nedideliam žvejybos sektoriui, kuris nori eksportuoti stiklinius unguriukus į Japoniją dabartine 600 EUR už kilogramą kaina, keldamas grėsmę stiklinių ungurių populiacijai.
João Ferreira
(PT) Biologinės įvairovės išsaugojimas, ir tai svarbiau nei bet kokie ekonominiai sumetimai, yra etinis imperatyvas ir esminpačios žmonijos ateities sąlyga.
Jeigu Europos Sąjunga nori pasiekti praktinių rezultatų, o ne kartoti beprasmius pareiškimus apie tikslus, ji prieš Nagojos konferenciją turi pasimokyti iš savo nesėkmių šioje srityje ir pasukti tinkamu keliu. Be kitų dalykų, ji turės iš esmės pakeisti savo sektorių politiką. Turi būti sustabdytas rūšių ir veislių įvairovės nykimas ją atkuriant, taip pat ir genetinių išteklių, nuo kurių priklauso aprūpinimas maistu, niokojimas. Turi būti skatinamos žemės ūkio veislės, būdingos atitinkamiems regionams. Turi būti kovojama su tendencijomis, paskatintomis dabartinės žemės ūkio ir prekybos politikos: žemės ūkio gamybos homogenizavimu, ligų plitimą skatinančių intensyvaus ūkininkavimo modelių diegimu ir mažų bei vidutinių ūkių naikinimu. Tai tik keletas pavyzdžių. Biologinįvairovir nuo jos priklausoma ekologinpusiausvyra yra mūsų planetos paveldo dalis, bendra gėrybė, kuri jokiomis aplinkybėmis neturi patekti į privačias rankas; tai - neįkainojama bendra gėrybė, ir kiekvienam turi būti užtikrinta teisja naudotis ir džiaugtis.
Angelika Werthmann
(DE) Ponia pirmininke, 2010-ieji yra Tarptautiniai biologinės įvairovės metai. Europos lygmeniu jau esame priėmę puikių biologinės įvairovės apsaugos priemonių; turiu mintyje tinklo "Natura 2000" programą arba Buveinių direktyvą. Vis dėlto bet kokia idėja gali būti laikoma gera tik tada, jei ji gerai įgyvendinama, ir, deja, turiu pasakyti, kad daugelyje valstybių narių tai galėtų būti daroma geriau.
Mūsų, kaip Peticijų komiteto narių, dėmesys nuolat atkreipiamas į rimtas problemas priskirtose "Natura 2000" teritorijose. Būsimoje konferencijoje Japonijoje valstybės narės ir Komisija privalo kartu imtis vadovaujamo vaidmens. O jei po mūsų žodžių nebus imtasi aiškių veiksmų, kada nors žmonės nustos mumis tikėti,.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Bioįvairov- sudėtingas ir kompleksinis klausimas, aišku, svarbus tiek Europos Sąjungoje, tiek visame pasaulyje. Bet jis iššaukia kitą klausimą: kaip suderinti aplinkosaugą ir ekonominį augimą? Turbūt tai visaapimantis ir daugiausia galvos skausmo reikalaujantis klausimas.
Žinoma, kad bioįvairovės nykimas labiausiai susijęs su dažnai nepamatuota žmogaus ūkine veikla. Visada galima sakyti, kad aplinkosauginiai reikalavimai trukdo konkurencingumui, nes Europos Sąjungos standartai yra aukšti, o kitų šalių - ne, ir čia atsiranda tam tikrų problemų ir surasti balansą, aišku, sunku. Bet visgi tam tikrų prevencinių instrumentų galėtų būti. Kalbu apie Europos Sąjungoje vykdomą veiklą ir tai veiklai pagrįsti naudojamas analizes.
Svarbu, kad tos analizės, poveikio aplinkai vertinimas būtų kokybiški ir nepriklausomi. Žinoma, realistiškai žiūrint bus sunku susitarti Nagojoje, bet aš visgi linkiu Europos Sąjungai ir Komisijos nariui daug sėkmės.
Luís Paulo Alves
(PT) Pritariu šiai diskusijai su Taryba ir Komisija, per kurią Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos išvakarėse galime aptarti Europos Sąjungos planus ir pagrindinius strateginius tikslus siekiant sustabdyti biologinės įvairovės nykimą.
Tikiuosi, kad Europos Sąjunga šioje konferencijoje laikysis tvirtos ir nuoseklios pozicijos, pateikdama idėjų apie konkrečias priemones, kurių bus imtasi siekiant užtikrinti, kad biologinės įvairovės apsauga prisidėtų prie darnaus vystymosi. Norėčiau pabrėžti, kad biologinės įvairovės išsaugojimas yra labai svarbus ekosistemų kokybės požiūriu, turi tiesioginį poveikį jų esminėms funkcijoms, pvz., susijusioms su maisto gamyba ar vandens prieinamumu, taip pat padeda užkirsti kelią nuošliaužoms ir potvyniams.
Galiausiai norėčiau, kad politiniais sprendimais, kuriais siekiama užtikrinti biologinės įvairovės aspektų integravimą į ekonomikos sektorių, pvz., žemės ūkio, miškininkystės, žvejybos ir turizmo, veiklą, būtų ryžtingai siekiama apsaugoti šį neįkainojamą, bet labai trapų paveldą (pvz., mano regione, Azoruose) nuo išorės interesų, su kuriais susijęs atsainus požiūris gali kelti jam grėsmę.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Ponia pirmininke, šią savaitę išgirdome puikią naujieną, kad jūroje aptikta daugiau kaip 20 000 naujų rūšių. Taigi Nagojos konferencijoje ketinama prisiimti atsakomybę ne tik už tai, kad šios rūšys ir toliau išliktų, bet ir už tai, kad galėtų būti atrasta dar daugiau rūšių ir jos neišnyktų prieš mums apie jas sužinant.
Tačiau Europos Sąjungos - Komisijos, Tarybos ir valstybių narių - patikimumas bus pastatytas ant kortos ne tik Nagojoje. Taip pat jis bus pastatytas ant kortos po mėnesio Paryžiuje rengiamame Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos posėdyje, kuriame bus sprendžiama paprastųjų tunų, kurie yra sparčiai nykstanti jūros gyvūnų rūšis, ateitis.
Manau, svarbu reikalauti šio nuoseklumo, nes tai, ką Komisija kalba apie biologinės įvairovės išsaugojimą, yra teisinga, tikrai labai teisinga, bet ji turi veikti nuosekliai ir taikyti tai sektorių politikos kryptims, pvz., žuvininkystės politikai.
Bus ypač svarbu stebėti, kaip suderinamumo principas, kurio mes reikalavome ir kurį reikalausime taikyti Nagojoje, bus išlaikytas Paryžiuje, nes tikrai suprantame, kad paprastųjų tunų apsauga - tai ne vien atskiros gyvūnų rūšies, bet ir gyvensenos, kultūros ir, svarbiausia, žmonijai būdingos pasaulėžiūros apsauga.
Mairead McGuinness
Ponia pirmininke, tai buvo labai įdomi diskusija, nes dabar darome išvadą, kad biologinės įvairovės nykimas yra išsivysčiusių pasaulio šalių ir besivystančių pasaulio šalių problema. Gay Mitchell labai iškalbingai kalbėjo apie besivystančio pasaulio problemas, atsirandančias nykstant biologinei įvairovei. Jis taip pat teigiamai įvertino padarytą pažangą. Siekiant užtikrinti maisto saugumą pasaulyje, mums reikalingas tvarus žemės ūkis tvarioje aplinkoje.
Kiek pamenu, vienas kolega paminėjo, kad galbūt mums nepavyko pranešti mūsų gretoms nepriklausantiems veikėjams, kurie valdo ūkius ir ekosistemas, apie tai, kokia svarbi biologinįvairovė. Mes nenorime mokėti už ją tiek, kiek mokame už mūsų prekes. Kaip jau buvo minėta, jeigu rimtai kalbame apie nuostolių atitaisymą, turime nustatyti biologinės įvairovės rinkos vertę.
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, pirmiausia, išklausęs viską, ką pasakgerbiami Parlamento nariai, turėčiau padėkoti, nes manau, kad jų žinios ir išvados, kurioms pritariu ne tik aš, bet, tikiuosi, ir visa Europos visuomenė, yra daugiau nei aiškios.
Norėčiau pradėti pasakydamas, kad neturėtume nieko slėpti. Mums nepavyko įgyvendinti 2010 m. biologinės įvairovės tikslų, esame už tai atsakingi ir turime dirbti geriau.
Iš esmės yra du lygmenys, kuriais turime ir galime veikti. Vienas iš jų yra mūsų Europos lygmuo, kitas - tarptautinis Nagojos lygmuo, apie kurį turėjote daugiau ką pasakyti. Bet netrukus, po Nagojos konferencijos, taip pat pateiksime pasiūlymą dėl Europos Sąjungos strategijos, skirtos spręsti šį rimtą klausimą, ir tada, žinoma, turės būti aptarta nemažai klausimų, kuriuos šiandien pabrėžėte. Strategija turės apimti pagrindines gaires, kurias mes šiuo metu pagaliau esame nustatę. Į ją turės būti įtraukti išmatuojami tikslai (nedaug, tik keletas), kurie būtų arčiausiai to, ką norėtume pasiekti, t. y. geriausi tarpiniai tikslai, kurių norėtume siekti. Kodėl tik keletas? Tam, kad jie būtų visapusiškai suprasti ir kad būtų vienodai suprasta biologinės įvairovės reikšmė.
Iki šiol Europoje esame nemažai nuveikę. Esu labai atsargus, kai kalbame apie tinklo "Natura 2000" įgyvendinimą. Manau, kad "Natura 2000" dar duos naudos ateityje, tačiau galvoju, kad kalbėdami apie savo strategiją turime būti tokie pat ambicingi, kaip ir kalbėdami viešai ar rengdamiesi pasirodyti tarptautinėje arenoje.
Daugelis iš jūsų minėjo finansavimą. Aš nenuvertinu šios problemos, bet nenorėčiau, kad jūs diskutuotumėte tik apie finansavimą. Klausimas susijęs ne vien tik su finansavimu ir ne tik su papildomomis lėšomis biologinei įvairovei išsaugoti. Klausimas susijęs su aplinkai nepalankiomis subsidijomis, taip pat su privačiu finansavimu. Jis susijęs su daugeliu dalykų, kuriems jūs šiame Parlamente pritarėte.
Medienos neteisėtos gamybos problema - tipiškas pavyzdys, kaip tikrai galėtume padėti (netgi finansiškai) šalims, kurios eksportuoja medieną taip pat ir į Europą. Manau, labai svarbu tai suprasti.
Kaip kai kurie iš jūsų minėjo, iš tikrųjų tai yra moralės ir etikos klausimas, bet ir tiems, kurie to nesupranta, tampa vis aiškiau, kad tai mūsų gyvenimo kokybės bei ekonominės sėkmės klausimas. Svarbu, kad ir tai būtų suprasta, nes tai, jei pamenate, buvo lūžis klimato kaitos diskusijoje.
Be to, manau, svarbu, kad ne tik Europos šalių, bet ir mūsų partnerių vyriausybės visame pasaulyje labai gerai suprastų, kaip svarbu, kad jos taip pat laikytų prioritetu dalykus, kuriuos šiandien svarstome šiame Parlamente.
Kitas klausimas, kurį norėčiau paminėti, yra galimybnaudotis ištekliais ir pasidalijimas nauda (ABS). Po posėdžio Niujorke, kuriame diskutuota su beveik visais mūsų partneriais, klausimas dėl ABS Nagojoje man bus svarbiausias, o gal net ir didžiausias laimėjimas. Taigi turėtume daryti viską, kas įmanoma, kad užtikrintume pažangą šiuo klausimu. Žinoma, galite nepritarti, bet klausimas susijęs ne tik su jumis, be to, po visų diskusijų, kurios neseniai vyko su valstybėmis narėmis, galiu patvirtinti, kad valstybės narės rodo tvirtą norą siekti persilaužimo šioje srityje.
Ateityje mums taip pat reikės aptarti, dar vieną klausimą ir jo sprendimas glaudžiai susijęs su atsakymu į kai kuriuos kitus klausimus. Jūs žinote, kad Rio de Žaneire priimtos dvi konvencijos. Viena iš jų skirta klimato kaitos, o kita - biologinės įvairovės klausimams, ir taip pat atskirai aptartas labai svarbus klausimas dėl miškų nykimo.
Vis dažniau jie atskiriami ir sprendžiami atskirai; mes vis labiau suprantame, kad turime juos vėl sujungti. Daugelis klausimų dėl klimato kaitos padarinių sušvelninimo ir prisitaikymo prie jų susiję su biologine įvairove. Red Plus yra susijęs tiek su klimato kaita, tiek su biologinės įvairovės klausimų sprendimu. Taigi nustatydami prioritetus, susijusius su lėšų, pažadėtų skirti Red Plus priemonėms, panaudojimu teikime pirmenybę biologinės įvairovės klausimams. Tas pats pasakytina ir apie Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Niujorke susitikau Helen Clark, su kuria kalbėjausi apie geresnį Komisijos ir JTVP bendradarbiavimą ateityje siekiant užtikrinti, kad šie klausimai būtų labiau susieti.
Dar vienas klausimas, kurį kai kurie iš jūsų pabrėžir kuris, manau, yra visų klausimų pagrindas - biologinės įvairovės aspektų integravimas, t. y. biologinės įvairovės klausimų įtraukimas į kitas politikos sritis. Visiškai pritariu nuomonei, kad svarstydami BŽŪP, žuvininkystės politikos, sanglaudos ir kitų politikos sričių klausimus turime atsižvelgti ir į šį dalyką. Manau, kad aptardami bendrą žemės ūkio politiką - kuri netrukus bus pateikta jums svarstyti ir dėl kurios netrukus diskutuosite - turėtume plėtoti visuomenės gerovės koncepciją. Manau, ūkininkams turėtų būti iš dalies atlyginta už tai, ką jie mums daro: jie teikia maisto produktus, ir esame už tai dėkingi, tačiau taip pat turėtume būti jiems dėkingi už biologinės įvairovės išlaikymą. Taigi mūsų laukia svarbi diskusija.
Nagojos ir Kankuno konferencijos didele dalimi susijusios. Ne tik dėl to, kad jose numatyta aptarti biologinės įvairovės ir klimato kaitos problemas, bet ir dėl to, kad siekiama sėkmingai remtis daugiašalių derybų ir pasaulinio valdymo principais. Taigi labai svarbu, kad mums pasisektų. Visi jūsų raginimai kalbėti vienu balsu tikrai išgirsti. Darome viską, kad tai iš tikrųjų taptų tikrove, ir šia proga norėčiau padėkoti pirmininkaujančiai valstybei Belgijai už labai konstruktyvią poziciją šiuo klausimu.
Kitas dalykas, kurį norėčiau paminėti, kartu beveik priartėdamas prie pabaigos, yra pastaba dėl eurų ir dolerių. Aš vertinu ją teigiamai, bet šiek tiek nuogąstauju, kad, kalbėdami apie biologinę įvairovę ir tarptautinę pagalbą, daugiau minėsime eurus, o ne dolerius.
Taigi, baigiant, turime grįžti iš Kankuno triumfuodami, pasiekę rezultatų, kuriuos galėtume laikyti sėkme ir kurie būtų susieti su sprendimais, nes paprasčiausiai per daug pastatyta ant kortos. Mums tenka atsakomybė, bet, manau, teisinga būtų pasakyti, jog atsakomybtenka ir kitiems. Vis dėlto tvirta Parlamento parama mums yra tikrai naudinga.
Joke Schauvliege
Pone pirmininke, gerbiami Parlamento nariai, norėčiau padėkoti visiems kalbėtojams, kurie pabrėžbiologinės įvairovės svarbą. Tai labai svarbi žinia, pateikta šioje diskusijoje. Savo įžanginiame žodyje jau aptariau nemažai čia minėtų klausimų. Apie kai kuriuos jų norėčiau pakalbėti išsamiau.
Pirmiausia, galimybnaudotis ištekliais ir pasidalijimas nauda (ABS). Svarbus dalykas yra tai, kad Taryba 10-ajame BĮK šalių susitikime (COP 10) įsipareigoja užbaigti derybas dėl Biologinės įvairovės konvencijos (BĮK) protokolo dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir pasidalijimo nauda (ABS protokolas), nes jis bus labai svarbus indėlis siekiant įgyvendinti visus BĮK tikslus. ABS protokolo rengimas ir įgyvendinimas turi būti laikomas sudedamąja su BĮK susijusio proceso dalimi. Pažanga šioje srityje jau padaryta neseniai vykusiose diskusijose Monrealyje, tačiau prieš COP 10 susitikimą reikia išspręsti dar daug kitų klausimų. Tam prireiks pakankamo visų derybų partnerių lankstumo, taip pat ir pačioje ES.
Antra, kalbant apie pasiūlymą dėl Europos Parlamento rezoliucijos, šioje rezoliucijoje aptariamos pagrindinės biologinės įvairovės politikos sudedamosios dalys: būtinybskubiai veikti, ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika, bendroji misija, BĮK ir BĮK strateginio plano vizija, tikslai ir rodikliai, taip pat konkretesni aspektai, pvz., ABS ir trijų Rio de Žaneiro konvencijų sąveika ir pan. Šios sudedamosios dalys atitinka požiūrius, formuojamus Taryboje rengiantis Nagojos konferencijai. Išvados šiuo klausimu turėtų būti priimtos 2010 m. spalio 14 d. Aplinkos taryboje.
Kalbant apie klausimą dėl paketo ir sektorinio integravimo į tokias sritis kaip žemės ūkis ir žuvininkystė, norėčiau jums priminti, kad 2010 m. kovo 15 d. Taryba aiškiai paprašKomisijos pasiūlyti paketą. Iš to, ką prieš minutę pasakKomisijos narys, supratau, kad Komisija daug dirba šiuo klausimu ir kad mes galime ja pasikliauti.
Tarybos bus prašoma priimti išvadas dėl biologinės įvairovės spalio 14 d. posėdyje, t. y. kitą savaitę. Jomis, kaip politinėmis gairėmis, bus vadovaujamasi spalio mėn. Japonijoje vyksiančiose derybose. Remiantis šiomis išvadomis bus nustatyti svarbiausi COP 10 konferencijos klausimai ir Tarybos pozicija dėl peržiūrėto, atnaujinto BĮK strateginio plano, derybų dėl ABS protokolo, finansinių išteklių sutelkimo strategijos, ypač taikant finansavimo mechanizmus, sektorinio integravimo ir kovos su klimato kaita, dykumėjimu ir politikos, skatinančios biologinę įvairovę, tarpusavio sąveikos.
Norėčiau padėkoti visiems, kurie pabrėžšių dalykų svarbą. Be to, norėčiau padėkoti Komisijos nariui už konstruktyvų bendradarbiavimą iki šiol ir taip pat tikimės malonaus bendradarbiavimo rengiantis Nagojos konferencijai ir jos metu.
Pirmininkas
Gavau vieną pasiūlymą dėl rezoliucijos, pateiktą pagal Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks ketvirtadienį, 2010 m. spalio 7 d.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Elisabeth Köstinger
Biologinįvairovyra ir bus svarbus Europos Sąjungai klausimas, nes biologinįvairovneatsiejama nuo maisto tiekimo užtikrinimo Europoje ir todėl yra susijusi su teikiančios vilties ateities būsimoms kartoms galimybėmis. Europos žemės ūkio sektorius supranta savo svarbų vaidmenį skatinant ir saugant biologinę įvairovę. Sandėliuodami dirvožemyje CO2 dujas arba ūkininkaudami aplinkai palankiu būdu mūsų Europos ūkininkai aktyviai prisideda prie biologinės įvairovės išsaugojimo. Tačiau visos šios pastangos neduos jokios naudos, jeigu visuomenbus mažai arba visai nebus informuota. Turime didinti Europos piliečių informuotumą apie biologinės įvairovės svarbą mūsų kaimo vietovėms, mūsų ekonomikai, mūsų gyvenimui bei mūsų vaikų ateičiai ir paskatinti juos imtis veiksmų. Europos Sąjunga neišvengs įvairių rūšių išnykimo grėsmės. Jau šiandien daugybei gyvybės formų kilęs rimtas pavojus. Imkimės veiksmų dabar ir nustatykime gaires, kurios užtikrintų turtingą biologinę įvairovę ateityje.
Rareş-Lucian Niculescu
Atsižvelgdamas į šios diskusijos kontekstą, norėčiau pabrėžti svarbų Europos valstybių finansuojamo projekto "Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika" (TEEB), kuriuo siekiama nustatyti gamtos finansinę vertę ir išlaidas, patiriamas dėl biologinės įvairovės nykimo, vaidmenį. TEEB leidžia mums geriau suvokti susijusių iššūkių mastą ir parengti šios srities sprendimus ateičiai. Norėčiau tik paminėti kelis faktus, pateiktus naujausiose TEEB išvadose. Dėl miškų nykimo patiriamos išlaidos kasmet siekia maždaug 4,5 trln. USD. Remiantis kitais panašiais neseniai atliktais apskaičiavimais, iki 2000 m. buvo prarasta daugiau kaip ketvirtadalis pasaulio pirminės biologinės įvairovės, ir manoma, kad iki 2050 m. išnyks dar daugiau kaip 10 proc. Galiu pateikti ir daugiau pavyzdžių. Tokiomis aplinkybėms Nagojos aukščiausiojo lygio susitikimas rengiamas pačiu laiku. Be to, manau, kad šioms parlamentinėms diskusijoms taip pat parinktas labai tinkamas laikas, nes jos suteikia mums galimybę ES lygmeniu suderinti savo poziciją dėl vyksiančio susitikimo.
Rovana Plumb
Šie metai - lemiamas laikas stiprinti bendras pastangas ir įsipareigojimus, skirtus biologinės įvairovės nykimui sustabdyti. Turime pasinaudoti šia akimirka, kad sukurtume viziją ir nustatytume keletą aiškių tikslų dėl biologinės įvairovės ir jos tvaraus išsaugojimo po 2010 m. Mums reikia apibrėžti tvirtą bendrą poziciją ir užtikrinti aktyvų Europos Sąjungos dalyvavimą būsimose tarptautinėse derybose. Ilgalaikėje pasaulinėje vizijoje turi būti atsižvelgta į biologinės įvairovės, ekosistemų funkcijų, klimato kaitos, dykumėjimo, ekonominio klestėjimo ir piliečių sveikatos bei gerovės tarpusavio ryšius. Norint pasiekti pasiūlytus biologinės įvairovės tikslus ir uždavinius, būtina sutelkti reikiamas lėšas tinkamam priemonių, skatinančių gamtos išteklių išsaugojimą ir tvarų naudojimą, įgyvendinimui. Šiuo atžvilgiu Rumunija remia didesnį privačiojo ir viešojo sektorių dalyvavimą ieškant novatoriškų biologinės įvairovės išsaugojimo priemonių finansavimo sprendimų ir mechanizmų.
Pavel Poc
Iš visų biologinių rūšių daugiausia atliekų gamina Homo sapiens. Pramonės tarša, komunalinės atliekos, išmetamas CO2, triukšmas, šviesos smogas, šilumintarša ir visi kiti žinomi bei nežinomi mūsų civilizacijos šalutiniai produktai palieka didžiulį ekologinį pėdsaką. Ekologinio pėdsako poveikis mūsų rūšims užkerta kelią tolesniam tam tikrų rūšių kitose planetos ekosistemose egzistavimui. Tai ir yra dabartinio biologinės įvairovės mažėjimo esmė. Biologinįvairovyra lemiama santykinai stabilių planetos ekosistemų, kurios mums žinomos ir kurios užtikrina mūsų pačių civilizacijos išlikimą, egzistavimo sąlyga. Į mūsų egzistavimo ir kitų planetos gyvybės formų tarpusavio priklausomybę bei sąsajas nekreipiamas pakankamas dėmesys, jos nepakankamai vertinamos ir sumenkinamos. Mažėjant biologinei įvairovei, mažės ir Žemės ekosistemoms būdingas išorinio poveikio slopinimo pajėgumas. Ekosistemos taps mažiau atsparios ir labiau linkusios kisti, įskaitant pokyčius, vykstančius staigiais šuoliais. Tam tikrame etape jos pereis į kitą būseną. Kyla klausimas, ar ši nauja būsena leis išlikti mūsų civilizacijai arba dabartiniam gyventojų skaičiui planetoje ir ar ji išvis leis išlikti mūsų biologinei rūšiai.
Šiuo metu tai jau ne vienos ar kitos gyvūnų rūšies ir net ne kokios nors atskiros ekosistemos apsaugos klausimas. Tai mūsų pačių rūšies, mūsų pačių ekosistemos išsaugojimo klausimas. Deja, vis dar elgiamės kaip pacientas, sergantis vėžiu. Mes meluojame sau ir nesiimame priemonių, kurios galėtų išgelbėti mūsų gyvenimus.
