Bendrijos kontrolės sistema, kuria užtikrinama, kad būtų laikomasi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - R. Romevos i Ruedos pranešimas Žuvininkystės komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių - C6-0510/2008 -.
Raül Romeva i Rueda
Gerb. pirmininke, norėčiau pradėti primindamas mums visiems, kad prieš kelias savaites judėjimas "Greenpeace” paskundIspanijos prokuratūrai galisų bendrovę "Armadores Vidal" už 3,6 mln. EUR vertės subsidijų gavimą iš Ispanijos Vyriausybės 2003-2005 m., nors nuo 1999 m. bendrovsulaukdaugybės sankcijų keliose šalyse dėl nelegalios žvejybos visame pasaulyje.
Iš tiesų, neseniai Komisija pasmerkšią padėtį.
Praeitą savaitę prasidėjo melsvojo tuno žvejybos sezonas. Mokslininkai mums sako, kad jau peržengėme priimtinas šios rūšies, kuriai gresia išnykimas, tausojančios žvejybos ribas.
Ispanijos gynybos ministras šiuo metu yra Somalyje, vadovauja operacijai, kurios tikslas - apginti tunų žvejybos laivus, esančius Indijos vandenyne, nuo piratų išpuolių.
Jei Europos tunų žvejybos laivai turi taip toli nuklysti nuo namų, kad galėtų dirbti, taip yra todėl, kad pirma, arčiausiai esantys ištekliai yra ties išnykimo riba, antra, turime per daug subsidijuojamą ir aiškiai per didelį laivyną, kuris siekia pelningumo pagrindinio elemento, išlaikančio jo veiklą - žuvies, išeikvojimo sąskaita.
Ir vėl bendri veiksniai visais šiais atvejais - ir daugeliu kitų - besaikis žuvavimas, pernelyg didelis Europos laivynas ir, svarbiausia, kontrolės ir gebėjimo paskirti sankcijas stoka.
Todėl mūsų pranešime teigiama, kad nediskriminacinis ir veiksmingas taisyklių taikymas turi būti vienas iš pagrindinių Bendrosios žuvininkystės politikos ramsčių.
Todėl, pvz.,, prašome, kad būtų aiškiai uždrausta teikti viešąsias subsidijas bet kam, kas veikia neteisėtai, kaip "Armadores Vidal" atveju.
Taisyklių laikymasis ir nuoseklaus požiūrio priėmimas - geriausi būdai apginti žvejybos pramonės interesus ateityje.
Tokiai politikai lemta žlugti, jei žvejybos pramonėje dirbantys žmonės - nuo žvejų iki prekybininkų, kurie parduoda žuvį vartotojams - nesilaikys taisyklių. Žuvų ištekliams lemta išnykti kartu su tais, kurie yra priklausomi nuo jų, kad išgyventų.
Keletą kartų Komisija ir Europos Parlamentas dejavo dėl žemo paklusnumo lygio ir mes prašėme, kad valstybės narės padidintų kontrolę, harmonizuotų tikrinimo kriterijus bei sankcijas ir, kad tikrinimo rezultatai būtų skaidresni. Be to, prašėme, kad būtų sustiprintos Bendrijos tikrinimo sistemos.
Siūlomame reglamente, kuris buvo šio pranešimo pretekstu, kalbama apie labai reikalingą egzistuojančių kontrolės sistemų reformą ir siūloma pridėti nemažai rekomendacijų prie jau egzistuojančiųjų po reglamento dėl nelegalios, nedeklaruojamos ir nereguliuojamos žvejybos ar reglamento dėl leidimo užsiimti žvejybos veikla priėmimo.
Svarbiausias 27 valstybėms narėms taikomos kontrolės sistemos veiksnys yra tikriausiai tas, kad visos suinteresuotosios šalys turi būti vienodai traktuojamos, ypač, kad visi, esantys gamybos grandinėje - žvejai, tarpininkai, pirkėjai, žmonės, susiję su pramogine žvejyba, ir kiti - jaustųsi, jog jie nediskriminuojami, taip pat, kad jie turi savo atsakomybės dalį šiuo klausimu.
Todėl privalome užtikrinti, kad sąlygos būtų vienodos visoje Bendrijoje, taip pat visoje saugojimo grandinėje.
Nors mes taip pat didžiąja dalimi palaikome Komisijos pradinį pasiūlymą, pasiūlymas, kurį teikiame svarstyti, apima nemažai aspektų, sudarančių mums sąlygas padaryti žymią pažangą šia kryptimi.
Tik norėčiau pabrėžti vieną aspektą paminėdamas poreikį Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrai atlikti ypač svarbų vaidmenį, atsižvelgiant į Bendrijos pobūdį ir jos nešališkumo tvarką.
Todėl tikiuosi, kad pakeitimus, kuriuos paskutinę minutę pateikėme svarstyti, kad užbaigtume pranešimą, mano kolegos nariai priims, kaip jau yra buvę mūsų komiteto diskusijose, ir iš tiesų tikiuosi, kad jis pasirodys esąs naudingas įrankis gelbstint tuos, kuriuos reikia gelbėti - ne tik išteklius, bet ir bendruomenes, kurios iš jų gyvena.
Joe Borg
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti pranešėjui, R. Romevai i Ruedai, kuris ėmėsi įspūdingo darbo dėl šio pranešimo. Dar labiau pažymėtina tai, kad pranešėjas apsiėmsusitikti su nemažai tarptautinių ir Bendrijos suinteresuotųjų šalių keliose sostinėse. Šis darbas buvo sudėtingas ir delikatus. Komisija norėtų padėkoti R. Romevai i Ruedai už jo darbą rengiant šį pranešimą.
Kaip žinote, dabartinis reglamentas dėl žuvininkystės kontrolės yra iš 1993 m. Nuo tada jis buvo tuziną kartų taisytas, ypač 1998 m., siekiant įtraukti žvejybos pastangų kontrolę, ir 2002 m. paskutinės bendrosios žuvininkystės politikos reformos proga (BŽP). Tačiau susidariusi sistema turi rimtų trūkumų, neleidžiančių jai būti tokiai veiksmingai, kokia ji turėtų būti. Kaip tiek Europos Komisija, tiek Europos Audito Rūmai pabrėžė, dabartinsistema neveiksminga, brangi, sudėtinga ir nesuteikia pageidaujamų rezultatų. Tai savo ruožtu kenkia išsaugojimo ir pastangų valdymo iniciatyvoms. Taip kontrolės nesėkmės prisideda prie neigiamo bendrosios žuvininkystės politikos darbo.
Pagrindinis kontrolės reformos tikslas - užtikrinti BŽP taisyklių laikymąsi sukuriant naują standartinę sistemą, kuri sudarys sąlygas valstybėms narėms ir Komisijai visiškai prisiimti savo įsipareigojimus. Joje nustatomas pasaulinis ir integruotas požiūrį į kontrolę, susitelkiama ties visais BŽP aspektais ir apimama visa pagavimo, iškrovimo, transportavimo, apdorojimo ir pardavimo grandin- "nuo sugavimo iki vartotojo". Tam, kad tai būtų pasiekta, reforma kuriama remiantis trimis ašimis.
1 ašis: sektoriaus paklusnumo ir atsakomybės sukūrimas. Šio tikslo siekinys - daryti įtaką visų suinteresuotųjų šalių, dalyvaujančių plačioje žvejybos veikloje, elgesiui tam, kad būtų pasiektas paklusnumas ne tik dėl stebėsenos ir kontrolės veiklos, bet dėl visuotinės paklusnumo kultūros, kurioje visos pramonės dalys supranta ir pripažįsta, kad žaidimas pagal taisykles yra jų pačių ilgalaikiais interesais.
2 ašis: pasaulinio ir integruoto požiūrio į kontrolę ir tikrinimą sukūrimas. Pasiūlymas užtikrina vienodumą įgyvendinant kontrolės politiką, kartu gerbiant įvairių laivynų skirtingumą ir ypatumus. Jis nustato vienodas galimybes pramonei apimdamas visus aspektus nuo žuvies sugavimo iki rinkos.
3 ašis: veiksmingas BŽP taisyklių taikymas. Kitas reformos tikslas - aiškiai apibrėžti valstybių narių, Komisijos ir Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūros vaidmenis ir atsakomybes. Pagal BŽP kontrolir vykdymo užtikrinimas - išimtinvalstybių narių kompetencija. Komisijos vaidmuo -kontroliuoti ir tikrinti, kad valstybės narės teisingai ir veiksmingai įgyvendintų BŽP taisykles. Dabartinis pasiūlymas nebando pakeisti atsakomybės paskirstymo. Tačiau svarbu racionalizuoti procedūras ir užtikrinti, kad Komisija turėtų priemones, kad iš tikrųjų prižiūrėtų, jog valstybės narės vienodai įgyvendintų BŽP taisykles.
Taip pat norėčiau pabrėžti tą faktą, kad pasiūlymas sumažins administracinę naštą ir padarys sistemą mažiau biurokratišką. Komisijos poveikio vertinimas atskleidė, kad jei reforma bus priimta, bendros administracinės operatorių išlaidos galėtų būti sumažintos 51 proc. - nuo 78 iki 38 mln. EUR - didžia dalimi dėl daugiau šiuolaikinių technologijų naudojimo, pvz.,, platesnio ERS, LSS ir AIS naudojimo.
Visuose žuvininkystės grandinės etapuose bus pakeisti egzistuojantys popieriniai įrankiai - t. y., laivo žurnalas, iškrovimo deklaracijos ir pardavimo pažymos - išskyrus laivams, kurių bendras ilgis mažesnis nei 10 m. Žvejams elektroninsistema palengvins duomenų registravimą ir pranešimą. Įvedus sistemą, bus panaikinta nemažai ataskaitų teikimo reikalavimų.
Sistema bus greitesnė, tikslesnė, pigesnir sudarys sąlygas duomenis apdoroti automatiškai. Ji taip pat palengvins kryžminį duomenų ir informacijos patikrinimą ir rizikos nustatymą. Rezultatas bus racionalesnis ir labiau rizika pagrįstas požiūris į kontrolės veiksmus jūroje ir žemėje, kuris yra natūraliai rentabilesnis.
Pasiūlymu bus panaikintas dabartinis valstybių narių įsipareigojimas perdavinėti žvejybos licencijų sąrašus arba žvejybos leidimus Komisijai. Dabar valstybių narių kontrolės tarnyboms, kitų valstybių narių kontrolės tarnyboms ir Komisijai jie bus prieinami elektroninėmis priemonėmis.
Pereidamas prie pranešimo, norėčiau pakomentuoti siūlomus pakeitimus.
Komisija pritaria tam faktui, kad Europos Parlamentas palaiko teisės aktus iš esmės ir mano, kad naujas kontrolės reglamentas reikalingas. Nors Komisija gali sutikti su tam tikrais pakeitimais, kurie yra suderinami su diskusija Tarybos darbo grupėje, ji laiko esminiu išsaugoti tam tikrus pagrindinius pasiūlymo elementus.
Komisija gali sutikti su nemažai svarbių pakeitimų, ypač 3, 6, 9, 10, 11, 13-18, 26- 28, 30, 31, 36, 44, 45, 51-55, 57, 58, 62, 63, 66-69, 82, 84, 85, ir 92-98 pakeitimais.
Tačiau Komisija negali pritarti šiems pakeitimams, kurie gali būti apibendrinti taip:
Dėl žvejybos veiklos stebėsenos: 23 pakeitimas sušvelnina leistiną nukrypimo dydį, taikytiną laivo žurnalo sugavimo įrašams iki 10 proc. vietoj pasiūlyme esančių 5 proc. Tai rimtai pakenks laivo žurnalo duomenų, kurie yra esminiai, naudojant tokius duomenis kryžminiams patikrinimams, tikslumui. Kadangi tokie kryžminiai patikrinimai bus naudojami siekiant nustatyti duomenų neatitikimus, kaip neteisėto elgesio, į kurį valstybės narės turi sutelkti savo ribotus kontrolės išteklius, rodiklius, šis pakeitimas taip pat neigiamai paveiks kompiuterizuotos patvirtinimo sistemos, numatytos pasiūlymo 102(1) straipsnyje, laikomos naujos kontrolės sistemos pagrindu, veikimą. Tačiau svarbiausias argumentas - žvejai tikrai gali įvertinti savo sugavimus 3 proc. tikslumu. Juk žuvis saugoma ir gabenama dėžėse ir jie žino, kiek žuvies telpa į vieną dėžę.
Dėl 29 pakeitimo dėl išankstinių pranešimų, Komisija mano, kad mintis lengvatų teikimą paskirti Tarybai, nepaprastai sukomplikuotų procedūrą ir neleistų laiku reaguoti į įvykius.
Komisija taip pat mano, kad nepanaudotų kvotų perskirstymas - valdymo klausimas, kuris turi būti sprendžiamas BŽP reformos aplinkybėmis. Taigi 41 pakeitimas dėl korekcinių priemonių negali būti priimtas.
Dėl atsargų perkrovimo pagal daugiamečius planus, 42 pakeitimas panaikina visą 33 straipsnį. Tai nepriimtina todėl, kad kaip žinote, perkrovimai praeityje buvo naudojami siekiant nuslėpti neteisėtus sugavimus. Todėl labai svarbu išsaugoti 33 straipsnį ir, kad perkraunamus kiekius pasvertų nepriklausoma institucija, prieš juos pristatant į transporto laivą.
47 pakeitimas panaikina visą skyrių dėl žvejybos uždarymo realiu laiku. Pritardama tam, Komisija prarastų labai svarbią išteklių apsaugos priemonę. Žvejybos uždarymas realiu laiku tiesiogiai susijęs su kontrolės klausimais. Todėl šis pakeitimas negali būti priimtas.
102 pakeitimas nepriimtinas, nes jis panaikina straipsnį dėl Komisijos galimybės uždrausti žvejybą, jei to reikalauja Komisija. Panaši nuostata jau egzistuoja dabartiniame kontrolės reglamente ir tai yra būtina priemonė, siekiant užtikrinti, kad, jei valstybnarneuždraudžia žvejybos, tuomet Komisijai suteikta teisuždrausti tą žvejybą, siekiant užtikrinti kvotų laikymąsi - tai mes padarėme pernai dėl melsvųjų tunų ir užpernai - dėl menkų Baltijos jūroje.
Taip pat Komisija negali pritarti 103 pakeitimui, kuris panaikina nuostatas dėl korekcinių priemonių. Tai susilpnintų Komisijos, kaip ES teisės sergėtojos, užtikrinančios, kad visos valstybės narės galėtų visapusiškai pasinaudoti savo žvejybos galimybėmis, vaidmenį. Be to, ši nuostata jau egzistuoja dabartiniuose teisės aktuose.
Kalbant apie naujas technologijas - dėl laivų stebėjimo sistemos (LSS) ir laivų aptikimo sistemos (VDS), 19 pakeitimas numato šių elektroninių prietaisų įsigaliojimą laivams nuo 10 iki 15 metrų 2013 m. liepos 1 d., vietoj 2012 m. sausio 1 d., kaip nustatyta pasiūlyme. 20 pakeitimas numato, kad LLS prietaisų ir elektroninių laivo žurnalų įdiegimas tinkamas finansuoti 80 proc. bendro finansavimo iš ES biudžeto.
Dėl 19 pakeitimo, pasiūlyme jau numatytas pereinamasis laikotarpis, nes šis įsipareigojimas būtų taikomas tik nuo 2012 m. sausio 1 d., tuo tarpu, reglamento įsigaliojimas numatytas 2010 m. sausio 1 d. Kadangi naujos sistemos tikslas - maksimaliai pasinaudoti šiuolaikinėmis technologijomis, siekiant sukurti veiksmingą automatinę ir sistemingą kryžminių patikrinimų sistemą, svarbu, kad šios nuostatos būtų taikomos pasiūlyme numatyta data, kad daugiau nebevilkintume naujo požiūrio į kontrolę įgyvendinimo.
Dėl susirūpinimo šių naujų technologijų įdiegimo kaina, bendras Komisijos finansavimas jau prieinamas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 861/2006, kuris nustato bendro finansavimo normas ir pagal šį reglamentą Komisija svarstys tokių normų didinimą. Tačiau tai prieštarautų biudžeto taisyklėms kitame teisės akte įtvirtinti bendro finansavimo normas.
Dėl pramoginės žvejybos - šia prieštaringa tema, norėčiau pažymėti, kad priešingai nei buvo plačiai pranešama, reglamento projekto tikslas nėra uždėti neproporcingą naštą ant pavienių žvejų ar laisvalaikio žvejybos pramonės. Yra pasiūlymas tam tikrai pramoginei žvejybai taikyti tam tikrus konkrečius išteklius, būtent tuos, kuriems taikomas atkūrimo planas, tam tikras pagrindines sąlygas dėl leidimų ir sugauto laimikio ataskaitų. Šie reikalavimai taip pat padės gauti informaciją, sudarančią sąlygas valdžios institucijoms įvertinti tokios veiklos biologinį poveikį ir, kur reikia, parengti reikalingas priemones.
Kalbant apie Europos Parlamento pranešimą, Komisija pritaria tam faktui, kad "pramoginės žvejybos" apibrėžimas būtų numatytas 11 pakeitime ir, kad Parlamentas numato, jog ten, kur nustatytas reikšmingas pramoginės žvejybos poveikis, sugavimai turi būti įskaitomi į kvotas. Ji taip pat pritaria tam faktui, kad Europos Parlamentas sutinka, kad prekyba pramoginės žvejybos laimikiais bus uždrausta, išskyrus filantropiniams tikslams. Tačiau norėčiau pabrėžti, kad svarbu išsaugoti valstybių narių įsipareigojimą vertinti pramoginės žvejybos poveikį, kaip nustatyta 93 pakeitime, ir ne tik kaip tiesiog galimybę tai padaryti, kaip svarstoma 48, 49 ir 50 pakeitimuose.
Komisija, aišku, nori užtikrinti, kad galutinis Tarybos priimtas reglamentas pasiektų teisingą pusiausvyrą tarp tikslios informacijos apie pramoginės žvejybos poveikį atkuriamiems ištekliams - po kiekvieno konkretaus atvejo analizės - ir užtikrinimo, kad pramoginžvejyba, kurios sugavimai turi nereikšmingą biologinį poveikį, nebūtų apsunkinta neproporcingais reikalavimais.
Kalbant apie sankcijas ir vykdymą - 64 pakeitimas įterpia naują 84(2a) straipsnį, nurodantį, kad tol, kol žvejybos leidimo turėtojas yra gavęs "baudos taškų", turėtojui neturi būti teikiamos ES subsidijos ar nacionalinviešoji pagalba. Komisija negali sutikti su šiuo pakeitimu. Tuo pačiu negali būti priimtas 61 pakeitimas.
Iš tiesų, Reglamento (EB) Nr. 1005/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruotai ir nereglamentuojamai žvejybai, 45 straipsnio 7 punktas suteikia galimybę uždrausti pažeidėjams laikinai ar visam laikui prieigą prie viešosios paramos ar subsidijų. Būtų neproporcinga papildomai įvesti tokią taisyklę baudos taškų sistemoje.
107 pakeitimas panaikina Komisijos pasiūlytus mažiausius ir didžiausius sankcijų lygius. Tai nepriimtina, nes panašios sankcijos visose valstybėse narėse yra svarbus elementas, siekiant to paties atgrasos laipsnio visuose Bendrijos vandenyse ir taip sukuriant vienodas sąlygas nustatant bendrą sistemą Bendrijos lygiu. Nuostata neveikia valstybių narių veiksmų laisvės nustatyti, kurie pažeidimai turi būti išskiriami kaip rimti.
Dėl Komisijos galių - 71 pakeitimas įveda valstybės narės pareigūno dalyvavimą Komisijos atliekamuose patikrinimuose ir tuo pačiu 108 pakeitimas apriboja Komisijos galimybę vykdyti tyrimus ir patikrinimus tik tais atvejais, kai valstybnarbuvo prieš tai informuota. Bus rimtai pakenkta Komisijos gebėjimui vykdyti savarankiškus patikrinimus, kai atitinkamos valstybės narės pareigūnai visada turės juose dalyvauti. Neskirdama pareigūno, susijusi valstybnargalėtų net neleisti patikrinimui įvykti.
104, 108, 109 ir 110 pakeitimai taip pat yra problemiški, nes jie suvaržo Bendrijos tikrintojų kompetencijas, jų gebėjimą atlikti savarankiškus patikrinimus ir savarankiškas apžiūras. Be tokių Bendrijos tikrintojų kompetencijų Komisija negali užtikrinti tos pačios BŽP taisyklių taikymo kokybės visose valstybėse narėse.
72 pakeitimas pašalina pagrindą, pagal kurį Bendrijos finansinpagalba gali būti sustabdyta arba atšaukta, kai yra įrodymų, kad nebuvo laikomasi reglamento nuostatų. Komisija negali sutikti su šiuo pakeitimu. Dėl šio pakeitimo paprasta Komisijos išvada, kad susijusi valstybnarnesiėmatitinkamų priemonių, būtų pakankama norint imtis priemonių prieš valstybę narę.
Kita vertus, 111 ir 112 pakeitimai riboja Komisijos kompetenciją sustabdyti Bendrijos finansinę pagalbą. Tai rimtai pakenktų Komisijos gebėjimui taikyti šią priemonę. Be to, pakeitimai neišaiškina, kas vietoj Komisijos turi priimti tokį sprendimą.
Dėl žvejybos uždraudimo - 73 pakeitimas žymiai riboja atvejus, kuriais Komisija galės uždrausti žvejybą dėl bendrosios žuvininkystės politikos tikslų nesilaikymo. Nesilaikymo "įrodymus" bus daug sunkiau įrodyti, negu "priežastį tikėti". Siekiant užtikrinti, kad BŽP taisyklės būtų vienodai taikomos visose valstybėse narėse, ir išvengti konkretaus pavojaus jautriems ištekliams, svarbu, kad Komisija turėtų galimybę uždrausti žvejybą, kai konkreti valstybnarto nepadaro pati. Tuo pačiu Komisija negali sutikti su 113 pakeitimu, siūlančiu panaikinti šį straipsnį.
74 ir 78 pakeitimai gerokai sumažina spaudimą valstybėms narėms laikytis nacionalinių kvotų. Šių pakeitimų priėmimas tiesiog reikštų status quo išlaikymą. Pakeitimai labai sumažina Komisijos galimybę imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad valstybių narių žvejai nežvejotų reglamentuotų išteklių, kuriems valstybnarneturi kvotos arba turi mažą kvotą. Tai bus ypač žalinga tais atvejais, kai tokia žvejyba veiksmingai užkerta kelią kitoms valstybėms narėms žvejoti jų kvotas.
79 ir 80 pasiūlymai panaikina 98 ir 100 straipsnius, kurie suteikia Komisijai galimybę išskaityti kvotas ir atsisakyti kvotų mainų dėl BŽP tikslų nesilaikymo. Komisija trokšta išsaugoti šią nuostatą, kuri yra svarbi priemonsiekiant užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi BŽP taisyklių. Ji atsiliepia į Audito Rūmų rekomendaciją sustiprinti Komisijos gebėjimą daryti spaudimą valstybėms narėms. Ji taip pat padės parodyti valstybių narių žvejybos pramonei, kad tai, jog jų nacionalinės administracijos laikosi BŽP taisyklių yra ir jų interesais ir, kad iš jų galima tikėtis daryti teigiamą spaudimą savo nacionalinėms administracijoms tuo tikslu.
114 pakeitimas siūlo panaikinti 101 straipsnį dėl neatidėliotinų priemonių. Komisija negali sutikti su šiuo pakeitimu, nes ši nuostata - svarbi priemonė, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi BŽP taisyklių.
Dar kartą norėčiau padėkoti R. Romeva i Ruedai už pranešimą ir komitetui už dėmesį, kurį jis skyršiam labai svarbiam klausimui. Šis pranešimas - reikšmingas indėlis į tikrai veiksmingą kontrolės sistemą. Norėčiau atsiprašyti, kad išnaudojau tiek daug laiko.
Carmen Fraga Estévez
Gerb. primininke, gerb. Komisijos nary, yra vienas pirminis, labai svarbus prieštaravimas, kuris turi būti iškeltas prieš šį pasiūlymą - t. y. visiškas jo nesugebėjimas atsižvelgti į sektorių, apie kurį kalbame.
Nepriimtina, kad Komisija ir toliau tvirtintų, kad visa jos žvejybos politika turi būti pagrįsta derybomis su suinteresuotomis šalimis, kai tuo pačiu metu ji rengia reglamento projektą, turėsiantį rimčiausių, nedelsiamų padarinių laivynui, o su pramonės atstovais nebuvo tokio dialogo ar išankstinių konsultacijų.
Bloga pradžia pastangoms nustatyti paklusnumo kultūrą, apie kurią taip dažnai kalba Komisija. Šito dalyko laiko pasirinkimas taip pat labai abejotinas.
Tiesa, kad kontrolės politika - viena iš didžiausių bendrosios žuvininkystės politikos nesėkmių, taip pat ir tai, kad Komisija ją išsaugojo nuo 1993 m. ir nusprendją pakeisti būtent tuomet, kai ji teikia pranešimo projektą dėl BŽP reformos, paskelbdama visišką išsaugojimo ir valdymo sistemos persvarstymą.
Atsižvelgiant į tai, kad kontrol- bet kurios valdymo sistemos nuolatinfunkcija, būtų buvę daug protingiau koordinuoti abi reformas nerizikuojant, kad 2012 m. reforma paliktų šį pasiūlymą atgyvenusiu; kai kurios jo priemonės net neturi įsigalioti anksčiausiai iki 2012 m.
Šios dvi pagrindinės klaidos sumenkina tai, kas galėjo būti tikra sėkme, pvz.,, pastangas suderinti pažeidimus ir sankcijas bei tikslą išlaikyti valstybes nares galutinai atsakingomis už aiškios politinės valios taikyti kontrolės priemones trūkumą.
Gerb. pirmininke, man belieka tik padėkoti pranešėjui už darbą ir pasakyti, kad man gaila, jog turime tiek mažai laiko tokiam svarbiam klausimui spręsti.
Emanuel Jardim Fernandes
Gerb. pirmininke, gerb. Komisijos nary, ponios ir ponai, R. Romeva i Rueda, kurį sveikinu dėl jo atvirumo, pagrindinis pranešimo tikslas - užtikinti bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymąsi.
Šių taisyklių ir Europos požiūrio į žuvininkystę laikymasis - geriausias būdas apsaugoti žvejybos sektoriaus interesus. Jei tie, kurie dalyvauja sektoriaus veikloje - nuo įgulų laivuose iki prekybininkų, parduodančių žuvį - nesilaiko taisyklių, jie pasmerkti nesėkmei. Pastangos taikyti Europos taisykles, neatsižvelgiant į Europos laivynų įvairovę, taip pat prisidės prie šios nesėkmės.
Todėl siūlau, kad Komisijos pasiūlymas būtų labiau suderintas su realybe, su kuria susiduria smulkieji ir amatų laivynai - nors norėjau eiti toliau - kurie iš esmės egzistuoja visoje Europos Sąjungoje, ypač atokiausiuose regionuose, nepamirštant, kad bendrosios žuvininkystės politikai reikia tinkamų kontrolės priemonių.
Kaip žuvininkystės biudžeto pranešėjas keletą kartų apgailestavau dėl nepakankamo Europos taisyklių laikymosi. Aš ypač reikalavau geresnės kontrolės iš valstybių narių, tikrinimų rezultatų skaidrumo ir Bendrijos tikrinimo politikos stiprinimo, su sąlyga, kad juos lydės finansinės paramos priemonės sektoriui.
Mes norėtume daugiau, bet turiu pasveikinti pranešėją dėl pasiūlymo ir priemonių, kurias jis pristatė, ir tikiuosi, kad Komisijos narys pateiks atitinkamą atsaką šiuo klausimu.
Elspeth Attwooll
ALDE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, pasveikinusi R. Romevą i Ruedą už jo pranešimą, norėčiau pažvelgti į turinį platesniame bendrosios žuvininkystės politikos kontekste.
Per paskutiniuosius 10 m. girdėjau daug kritikos apie tai, įskaitant vienodų sąlygų stoką, nepakankamą suinteresuotųjų šalių dalyvavimą, netinkamą ekonominių, socialinių ir aplinkos reikalavimų suderinimą ir per daug silpną valdymą iš centro.
Tačiau neseniai galėjau patikinti žmones, kad politika gerokai keičiasi. Žinoma, laukia dar tolimas kelias - pvz.,, nereikalingo laimikio išmetimas - ir pasitaiko, kad Komisija atrodo vis dar krypsta silpno valdymo link. Čia kalbu apie 47 straipsnį, bent apie jo pradinę versiją. Nors dažnai sakiau, kad bendrosios žuvininkystpolitika šiek tiek panaši į naftos tanklaivį - jai reikia daug laiko, kad apsisuktų, ir aš tikrai manau, kad kontrolės reglamentas turės didelę reikšmę siekiant reikalingų vienodų sąlygų, kai kalbame apie priverstinį vykdymą ir sankcijas, taip kaip regioninių patariamųjų tarybų vystymasis daug padarys, kad įneštų pagerinimus kitais atžvilgiais.
Taigi norėčiau baigti asmenine pastaba, išreikšdama visais atžvilgiais vertingo Žuvininkystės komiteto narių atlikto darbo įvertinimą ir padėkodama Komisijos nariui J. Borgui ir jo komandai už visa tai, kas buvo pasiekta per penkerius jų kadencijos metus.
Pedro Guerreiro
Gerb. pirmininke, Portugalija užima istoriškai apibrėžtą teritoriją Europos žemyne ir Azorų bei Madeiros archipelagus. Įstatymas apibrėžia jos teritorinių vandenų dydį ir ribą, jos išimtinę ekonominę zoną ir Portugalijos teises į gretimos jūros dugną. Valstybneperleis jokios Portugalijos teritorijos dalies ar suvereniteto teises, kurias ji turi.
Portugalijos Respublikos Konstitucijos 5 straipsnis negalėtų būti aiškesnis. Todėl vadovaudamiesi pagrindiniame Portugalijos įstatyme įtvirtintomis nuostatomis ir kovodami, kad būtų užtikrintas jų laikymasis, pateikėme svarstyti pakeitimą, konstatuodami, kad šis pasiūlymas dėl reglamento turi gerbti ir nekelti grėsmės valstybių narių kompetencijai ir atsakomybei tikrinamo bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymosi atžvilgiu.
Tačiau Žuvininkystės komiteto padaryti pakeitimai, nors kai kuriais atžvilgiais jie sumažina iki minimumo tam tikrus neigiamus nepriimtino Europos Komisijos pasiūlymo aspektus, neapsaugo pagrindinių principų.
Tarp kitų nerimą keliančių ir netinkamų aspektų, ypač nepriimtina tai, kad Komisija galėtų nepriklausomai vykdyti patikrinimus be išankstinio įspėjimo išimtinėse valstybių narių ekonominėse zonose ir teritorijose ir, kad ji savo nuožiūra draustų žvejybos veiklą ir sustabdytų ar atšauktų Bendrijos finansinės pagalbos mokėjimus valstybei narei. Taip pat nepriimtina, kad valstybnargali tikrinti savo žvejybos laivus bet kurios kitos valstybės narės išimtinėje ekonominėje zonoje be pastarosios leidimo.
Baigsiu prisimindama, ką pats Parlamentas patvirtino - kontrolės svarbą valdant žuvininkystę, kuri yra valstybių narių kompetencija. Mes vėl tikimės, kad Parlamentas neišduos savo žodžio, nors tai, deja, tapo jam įprastu dalyku.
Nigel Farage
IND/DEM frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, esu suinteresuotas šia tema. Visą gyvenimą esu jūros žvejys, kaip ir dauguma mano šeimoje. Man tai patinka todėl, kad tai viena iš paskutinių pagrindinių laisvių, kurias turime. Galime eiti į pajūrį arba išplaukti savo valtimis, sugauti kelias žuvis ir parsinešti namo suvalgyti.
Dabar keletą metų pramoginiai jūrų žvejai darspaudimą įtraukti jų sportą kaip BŽP dalį. Metų metais sakiau "būkite atsargūs dėl to, ko norite". Dabar tai atsitiko ir tai vadinama 47 straipsniu, ir tai vadinama šiuo Maltos Komisijos nariu Joe Borgu. Mūsų Didžiojoje Britanijoje yra daugiau nei vienas milijonas - mes galvojame apie išteklių išsaugojimą; esame protingi. Mums nereikia tokių kaip jūs, gerb. J. Borgai, reglamentavimo. Todėl mums reikia visiškai atmesti 47 straipsnį, nes niekas kitas netiks. Jei jūs gausite šią galią, jūs galėsite grįžti metai po metų. Dabar galime pasakyti, kad žvejyba paplūdimyje neįtraukta, bet kai tai globojama tokių žmonių, kaip jūs, gerb. J. Borgai, jūs galite grįžti kitais metais ar dar kitais ir pradėti tai reglamentuoti.
Kalbant apie žvejybą iš valčių, tai gali daryti bet kas, tik reikalaujama turėti licenciją ir teikti ataskaitas. Bet kokia maža pergalė, kurią jaučiame, kad laimėjome komiteto etape pakeisdami žodžius "valstybnarturi" į "valstybnargali", pralaimima - bijau, kad su Defra namie, manau, jie pasinaudos kiekviena galimybe naudoti ES taisykles, kad kontroliuotų mus visais būdais, kuriais gali.
Jūrinei žvejybai reikia padrąsinimo. Turėtume statyti rifus atviroje jūroje. Turime pripažinti - kaip amerikiečiai padar- milžinišką ekonominį poveikį, kurį tai gali turėti. Vietoj to turime bendrosios žuvininkystės politiką, kuri jau yra ekologinkatastrofa. Ji iš anksto nusiteikusi prieš Britų darbo laivyną ir dabar ji sužlugdys jūrinę žvejybą Didžiojoje Britanijoje, jei suteiksime šiam žmogui, ir į jį panašiems žmonėms, galią. Taigi, gerb. Komisijos nary J. Borgai, mano patarimas - "sprukite"!
Jean-Claude Martinez
(FR) Gerb. pirmininke, ačiū už Sète. Iš tikrųjų yra žuvininkystės ištekliai ir nauja stebėsenos sistema, kurią aptarinėsime šį vakarą, bet pirmiausia yra žvejai, jų darbo vietos ir jų pragyvenimas, o būti žveju - sunkiausias darbas pasaulyje. Tai ne pareigūno ar išrinkto atstovo darbas, ir jis formuoja žmones, kurie yra laisvi, bet desperatiški šiandien, iš to kyla tunų žvejų sukilimai Viduržemio jūros regione, Sète, Le Grau-du-Roi, ir yra įtūžę žvejai Bulonėje, Prancūzijoje.
Mes reglamentavome jų žvejybą nuo 1983 m. taigi 26 metus. Tačiau įsigaliojus Romos sutarčiai, 32-39 straipsniai dėl BŽŪP taip pat yra su jais susiję, ir pats pirmas Bendrijos reglamentas dėl žvejybos įsigaliojo 1970 m. Mes 39 metus leidome įstatymus: dėl sukrėtimo dėl Ispanijos atėjimo 1986 m. ir Danijos 1993 m., dėl žiauninių tinklų, dreifuojančių tinklaičių, žvejybos priemonių, bendrų leistinų sugavimų, kvotų, pagalbos, laivynų restruktūrizavimo ir modernizavimo.
Mes leidžiame įstatymus dėl sankcijų, biologinio poilsio laikotarpių, išteklių, nereikalingo laimikio išmetimo, stebėsenos sistemų, žmonių, rūšių, menkių, sidabrinių menkių, melsvųjų tunų ir net tarptautinių susitarimų, o dabar dėl pramoginės žvejybos! Dar daugiau - tai vis dar neveikia. Mėlynoji Europa tampa vis pilkesnė.
Kodėl? Todėl, kad žvejyba yra XXI amžiaus pasaulio maisto iššūkio dalis; ji turi būti valdoma pasauliniu lygiu. Kaip finansų krizė, pandemijos, klimato kaita, imigracija ir sunkūs nusikaltimai, žuvys yra alterglobalistės.
Jos nesilaiko nei sienų, nei Bendrijos teisės. Europa yra per maža, kad reglamentuotų žuvininkystės išteklius ir nuo Peru iki Japonijos, nuo Maskvos iki Dakaro, Airijos ir Valencijos, mums reikės reglamentų dėl pasaulio bendros žuvininkystės išteklių nuosavybės. Būtent šituo keliu, gerb. pirmininke, Briuselis taip pat turi eiti.
Pirmininkas
Taigi po žodžių srauto S. Stevenson turi teisę pasisakyti.
Struan Stevenson
Gerb. pirmininke, jūs tikriausiai žinote, kad du žvejai, tėvas ir sūnus, iš Šiaurės Airijos, kurie žvejoja Peterheade, buvo uždaryti į kalėjimą Liverpulyje po to, kai jiems buvo paskirta 1 mln. GBP bauda ir kad turto susigrąžinimo agentūra, kuri paprastai yra agentūra, naudojama kaip priemonprieš narkotikų prekeivius ir gangsterius, buvo panaudota, kad būtų sutriuškinti šie du dirbantys žvejai, kurie, reikia pripažinti, buvo susiję su neteisėtų laimikių iškrovimu, ko niekas netoleruotų, bet elgtis su dirbančiais žvejais, net kaltais dėl to nusikaltimo, kaip su nusikaltėliais, kaip banditais, taip pat, kaip elgtumėmės su narkotikų prekeiviais, yra pasibaisėtina. Tai įrodo, kodėl mums tikrai reikia tam tikrų priemonių, siekiant įvesti vienodas sąlygas, kaip dėstoma R. Romevos i Ruedos pranešime todėl, kad panašus nusikaltimas kai kuriose ES dalyse greičiausiai nusipelno tik 2 000 EUR ar 3 000 EUR baudos.
Tačiau noriu išnaudoti likusią laiko dalį, kad pakalbėčiau apie 47 straipsnį. Tai nenuostabu todėl, kad manau, jog yra poreikis atskirti žodį "privalo" ir žodį "gali", kaip išdėstyta 93, 48, 49 ir 50 pakeitimuose. Mes sulaukėme didelio palaikymo komitete dėl mano pakeitimo, kuriame buvo žodis "gali", bet dabar jūs, gerb. Komisijos nary, mus informavote, kad jūs atmestumėte tai bet kokiu atveju taigi, atrodo, mes švaistėme savo laiką.
Aš tikrai tikiuosi, kad jūs dar kartą tai apsvarstysite. Jei valstybnarnemano, kad būtina eiti šia veiksmų kryptimi, tikiuosi, jūs laikytumėtės subsidiarumo principo.
Nils Lundgren
(SV) Gerb. pirmininke, kaip euroskeptikas, dažnai jaučiu piktdžiugą, kai įvairios ES institucijos pateikia tokius neprotingus ir absurdiškus pasiūlymus kaip 47 straipsnis. Tokie pasiūlymai padeda kenkti nepagrįstai pagarbai, kurią daug ES valstybių narių piliečių jaučia ES pastangoms - pastangoms perkelti galią nuo demokratinių valstybių narių į biurokratinį Briuselį. Todėl tokie pasiūlymai palengvina kovą su centralizacija ir biurokratija. Tačiau tuo pačiu metu aš rimtai žiūriu į savo vaidmenį čia, Europos Parlamente. Turime užkirsti kelią šiai tendencijai ir tikiuosi, kad dauguma šių Rūmų narių mano tą patį. Jei ne, tikiuosi, kad dauguma bent bijos rinkėjų nuomonės birželio mėn. pradžioje, todėl suvokia, kad jų pačių interesais - tai jie puikiai supranta - jie privalo atmesti šį pasiūlymą. Jei subsidiarumo principas negali net sudaryti sąlygų ES laikyti savo letenas atokiau nuo pramoginės žvejybos Stokholmo archipelage, tada Europos projekto ateitis niūri.
Avril Doyle
Gerb. pirmininke, norėčiau pasakyti Komisijos nariui, kad aš taip pat teikiu pirmenybę "gali", o ne "turi". Aš taip pat pasirašau.
Visa bendrosios žuvininkystės politikos laikymosi kultūra nebus įtvirtinta, kol nebūsime nešališki ir sąžiningi kontrolės politikos ir vėlesnių bylų atžvilgiu. Mums tikrai reikia, kaip siūloma šiame reglamente - ir kaip sako pranešėjas - kontrolės ir paklusnumo Bendrijos lygiu, ką atspindi šios padėties poreikiai, paliekant galutinę atsakomybę valstybėms narėms.
Šiuo metu pasibaisėtina, kad baudos svyruoja nuo 600 iki 6 000 EUR už panašius nusikaltimus skirtingose valstybėse narėse. Visiškai negerbiama bendroji žuvininkystės politika, kuri, kaip bendrai sutariame, yra netinkama priemonė. Turime ją keisti.
Dėl 47 straipsnio, pramoginės žvejybos, pritariu apibrėžimui, kurio trūksta pasiūlymo projekte. Mums reikia protingos reakcijos. Taip, valstybės narės gali įvertinti, ar yra rimtas poveikis pažeidžiamų išteklių kvotoms, bet neturime leisti, kad tai būtų pagrindintaisyklė. Tai turi būti išimtis, o ne taisyklė. Prašau, imkitės priemonių dėl nereikalingo laimikio išmetimo - amoralu ir visiškai nepriimtina, kad savo žvejus paverčiame nusikaltėliais. Neturime skatinti šalutinių žvejybos laimikių, bet ir neturime žvejų paversti nusikaltėliais už tai, kad juos iškrauna. Gerb. Komisijos nary, J. Borgai, raskite teisingą pusiausvyrą.
Paulo Casaca
(PT) Gerb. pirmininke, gerb. Komisijos nary, jūsų pasiūlymas yra esminis. Niekas, kas skaitAudito Rūmų pranešimą dėl kontrolės būklės dėl bendrosios žuvininkystės politikos, negali abejoti, kad ši Europos Komisijos iniciatyva yra gyvybiškai svarbi.
Tačiau taip pat tiesa ta, kad mūsų pranešėjas atliko absoliučiai išskirtinį darbą šiuo atveju ir sugebėjo atsižvelgti į daugelį ypatumų, ypač smulkiosios žuvininkystės, ir įtraukkai kuriuos mūsų pasiūlymus. Norėčiau šiltai pasveikinti jį už jo pavyzdinį darbą.
Tačiau taip pat norėčiau pasakyti, kad pritariu subsidiarumui. Visgi kontrolėje negali būti jokio subsidiarumo, jei nėra subsidiarumo bendrosios žuvininkystės politikos logikoje.
Tai iššūkis, su kuriuos susiduria Komisijos narys bendrosios žuvininkystės politikos reformoje. Tikiuosi, kad jis bus labai atsidavęs ir jam pasiseks susidoroti su šiuo iššūkiu, kuris gyvybiškai svarbus žuvininkystei visoje Europoje.
Joe Borg
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti jums už šią įdomią diskusiją. Akivaizdu, kad visi vienodai suvokiame, kaip reikia reikšmingos mūsų kontrolės sistemų reformos.
Leiskite pakalbėti dėl keleto dalykų, kurie buvo iškelti pirmiausia dėl klausimo, susijusio su pramogine žvejyba. Kaip sakiau, tai labai ginčytina tema, tikriausiai labiausiai ginčijama iš visų kontrolės nuostatų, esančių pasiūlyme.
Tačiau ji davpradžią nemažam skaičiui neteisingo supratimo atvejų dėl to, koks yra tikrasis nuostatų tikslas ir paskirtis. Sakiau, kad pasirengę priimti apibrėžimą, kuris yra siūlomas viename iš pakeitimų.
Per ateinančias dienas aiškiai išdėstysiu mūsų poziciją dėl apibrėžimo ir dėl siūlomo pramoginės žvejybos reglamento, įskaitant tai, kad parašysiu tiesiogiai žvejų atstovams ir išdėstysiu tikslus, kriterijus ir detales dėl pramoginės žvejybos.
Tada, tikiuosi, kad gausiu iš jų atsakomąją reakciją ir, jei būtina, išnagrinėsime nuostatas tam, kad labiau jas pritaikytume prie vienintelio tikslo, kurį mums reikia pasiekti.
Turime rimtą atkuriamųjų išteklių problemą. Yra tam tikra pramoginveikla, daranti įtaką atkuriamiesiems ištekliams, todėl turime spręsti šį klausimą.
Profesionaliems žvejams tik į naudą, kad mes tai sprendžiame. Kitaip negalėsime pakeisti padėties, jei bus daug žvejojama, net jei tai pramoginžvejyba ir iš to negaunama jokių pajamų. Negalime tikėtis, kad ištekliai atsistatys, jei bus daug žvejojama, kaip mums nurodmoksliniai pranešimai.
(Šūksniai iš auditorijos: "Mokslas čia niekuo dėtas!")
Dėl visiško konsultavimosi su sektoriumi nebuvimo, manau, mes konsultavomės su pramone. Aš pats dalyvavau tokioje konferencijoje Škotijoje prieš kažkiek laiko. Visos regioninės patariamosios tarybos pateiksavo nuomones, be to, kaip ir visame įstatymų leidime, surengėme viešą konsultaciją internetu. Su sektoriumi ypatingai konsultavosi Žuvininkystės ir akvakultūros patariamasis komitetas 2008 m.
Dėl nuomonės išsakytos smulkiųjų laivų atžvilgiu, Komisija mano, kad smulkusis laivynas gali turėti reikšmingą poveikį ištekliams. Tai priežastis, kodėl pasiūlyme nėra bendros privilegijos šiam laivynui.
Tačiau pasiūlymas numato konkrečias lengvatas tam tikroms laivų kategorijoms, apskritai, laivams iki 10 metrų, ir ypač dėl LSS, laivo žurnalo, išankstinio pranešimo ir iškrovimo deklaracijų. Šiuo atžvilgiu pasiūlyme laikomasi proporcingumo principo.
Į finansinius aspektus taip pat atsižvelgta ES bendro finansavimo iki 95 proc. išlaidų lygiu už tuos elektroninius prietaisus, siekiant padėti suinteresuotosioms šalims naudoti naująsias technologijas. Lengvatos bus toliau nagrinėjamos prieinant galutinį kompromisą su pirmininkaujančiąja šalimi.
Dėl P. Guerreiro išsakytų dalykų taip pat norėčiau pasakyti, kad daugelis dalykų, kuriuos jis paminėjo, jau egzistuoja dabartinėse kontrolės nuostatose. Todėl jei mes priimtume jo siūlomus pakeitimus, mes iš tiesų judėtume atgal kontrolės ir priverstinio vykdymo atžvilgiu, o ne stiprintume nuostatas, kurios turi būti sustiprintos.
Siekiame vienodų sąlygų sankcijų nuostatose, kaip išdėstyta siūlomame reglamente. Akivaizdu, kad esame pasirengę nagrinėti jas toliau tam, kad išsiaiškintume, ar reikalingas tolesnis derinimas, bet pagrindinis nuostatų dėl sankcijų tikslas siūlomame reglamente - užtikrinti, kad nebūtų žymių neatitikimų, tokių, kurie egzistuoja šiandien tarp tam tikrų valstybių narių skiriamų sankcijų ar tam tikrų valstybių narių teismų institucijų, ir sankcijų, kurias skiria kitų valstybių narių teismų institucijos.
Galiausiai, norėčiau padėkoti gerb. N Farage už tikėjimą, kad pasiliksiu čia antrajai kadencijai!
Raül Romeva i Rueda
Gerb. pirmininke, norėčiau išnaudoti šias paskutines dvi minutes ir padėkoti.
Pirmiausia Komisijai, ne tik už darbą, kurį ji atliko, ir galimybę, kurią ji suteikė: iš tikrųjų, manau, niekada nebūna lengva iškelti tokio pobūdžio ir tokio gilumo klausimą, bet, manau, buvo būtina bent pradėti diskusiją. Tai buvo padaryta taip drąsiai; aišku, visada bus tokių, kurie manys, kad laikas netinkamas, bet, manau, kad diskusija bent padėjo ir toliau padės mums išaiškinti kai kuriuos sunkumus, su kuriais susiduriame siekdami didesnio ir geresnio šio sektoriaus reglamentavimo.
Antra, norėčiau padėkoti likusiems pranešėjams ir pagalbiniams pranešėjams todėl, kad, iš tiesų, kaip matėme diskusijoje, požiūriai labai skiriasi ir labai stengėmės rasti bendras pozicijas.
Norėčiau padėkoti už mūsų visų pastangas šiuo klausimu. Išvada, kurią pasiekėme gali būti ne visai ta, kokios visi tikėjomės. Žvelgiant į leistiną nukrypimo dydį, sutinku su Komisija, kad 5 proc. buvo pakankamai. 10 proc. dydis - dalis mūsų kompromiso todėl, kad buvo kitų narių, kurie norėjo daug daugiau.
Esame panašioje padėtyje, kai kalbame apie išplėtimo arba, bet kokiu atveju, elektroninės sistemos įgyvendinimo laikotarpio nukėlimo galimybę.
Taip pat norėčiau jums visiems priminti, kad dėl to nebus jokių papildomų išlaidų - smulkmena, kuri kartais pamirštama. Bet kokiu atveju, specialių išteklių šitam dalykui gali skirti Komisija.
Paskutinio, pramoginės žvejybos, klausimo, turbūt prieštaringiausios, bet nebūtinai svarbiausios rezoliucijos dalies atžvilgiu, norėčiau sutelkti dėmesį į vieną aspektą - nediskriminavimo aspektą. Jei nesuvoksime, kad visi turime prisiimti atsakomybę, nepanašu, kad pasieksime norimą rezultatą.
Žinoma, buvo nelengva pasiekti kompromisą derybose, bet, manau, jis gana priimtinas. Vis dėlto mūsų susitarimas neapėmklausimo, ar mokslinis tyrimas dėl galimos pramoginės žvejybos įtakos turi būti atliktas savanoriškai ar privalomai.
Atsižvelgiant į tai, kad buvo pasiūlytos kelios išimtys pramoginiam sektoriui, manau, būtų gerai bent pamatyti valstybes nares įsipareigojant teikti būtiną informaciją, užuot buvus priverstoms tai daryti todėl, kad, kartoju, arba mes dalijamės atsakomybe, arba pabaigoje mes visi - įskaitant pramoginį sektorių - būsime paveikti reglamentavimo stokos.
Pirmininkas
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks 2009 m. balandžio 22 d., trečiadienį.
