Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2010 (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava gospoda Barrosa, predsednika Evropske komisije o zakonodajnem in delovnem programu Komisije za leto 2010.
Rad bi poudaril, da je danes v tej dvorani navzočih kar lepo število komisarjev. Celotna Evropska komisija je močno zastopana, ker je tema izredno pomembna za vse nas. Temo smo morali nekako omejiti zaradi spremembe razporeda dela in potem, ko bomo poslušali, kar nam ima povedati gospod Barroso, bomo slišali še govore predsednikov političnih skupin, ki bodo podali politično mnenje o tem, kar predlaga Komisija za leto 2010. Potem bomo prosili gospoda Barrosa, naj spet govori in se odzove na pripombe predsednikov političnih skupin.
Predsednik
Predsednik Barroso, hvala lepa, da ste prišli. Nikomur od nas ni bilo preprosto priti v Strasbourg. Številni poslanci niso prišli v Evropski parlament, zato navzočnost ni prav velika. Odločili smo se, da na tem delnem zasedanju ne bomo glasovali, ker morajo vsi imeti priložnost za glasovanje, nekateri poslanci pa sploh niso mogli priti v Strasbourg. Zato je na tem delnem zasedanju kar nekaj novih pravil.
José Manuel Barroso
Gospod predsednik, gospe in gospodje, v čast in veselje mi je, da vam danes predstavim prvi delovni program Komisije. To je tudi prvi delovni program, odkar je začela veljati Lizbonska pogodba. V čast in veselje mi je, da ga predstavim ob navzočnosti praktično celotne ekipe Evropske komisije, kar je znak spoštovanja vašemu parlamentu.
Ta program se predstavlja v trenutku, ki je odločilen za Evropo, kajti zdaj moramo ukrepati. Ta program je neposreden izid našega političnega dialoga. Po intenzivnih posvetovanjih, ki temeljijo na političnih smernicah, ki sem jih predstavil na naslednjih pet let, mi je ta parlament v septembru zaupal odgovornost za drugi mandat. Na koncu poglobljenih zaslišanj, ki so nam omogočila, da smo ustvarili skupno vizijo predstavljenih ukrepov, je februarja kolegij kot celota prejel vaš glas zaupanja. Z drugimi besedami, ta delovni program je zelo v skladu s političnimi prednostnimi nalogami, ki jih je izrazila vaša institucija. Glede na to pomeni trdno podlago za doseganje ambicioznih rezultatov.
Naša prva prednostna naloga mora biti, da se spravimo iz krize in postavimo temelje za trajnostno rast, ki ustvarja delovna mesta. Prvič, nujna vprašanja. Pred kratkim smo razpravljali o rezultatih Evropskega sveta. Medtem je bil 11. aprila končno uveden predlagani mehanizem finančne podpore za Grčijo. Komisija bo imela pomembno vlogo pri izvajanju tega mehanizma, ko bo Grčija zaprosila, da se aktivira. To je logična posledica dejstva, da je Komisija globoko vpletena in je že od začetka iskala rešitev za finančne probleme, ki jih je imela Grčija, ter za ohranjanje stabilnosti znotraj območja evra. Naše sodelovanje je bilo vedno v skladu z načelom solidarnosti, vendar tudi odgovornosti.
Vsekakor moramo narediti več in se vprašati, zakaj so se pojavili ti problemi in kako se lahko v prihodnje preprečijo. Zato pregledujemo pakt za stabilnost in rast, da bi okrepili gospodarski nadzor in ga razširili tako, da ne bo zajemal zgolj vprašanja primanjkljajev. Potrebujemo stalni mehanizem za reševanje kriz. Na kratko, pokazati moramo, da Evropska unija, zlasti v evrskem območju, zna biti kos današnjim izzivom in izkoristiti moramo vse možnosti, ki jih ponuja Lizbonska pogodba.
Zato bo ena prvih glavnih pobud Komisije v prihodnjih mesecih, da predloži sporočilo o večjem usklajevanju gospodarskih politik. Vsi vemo, da je tu v igri skupni interes Evrope. Unija mora okrepiti sistem in upoštevati celoten spekter tveganj in gospodarskih neravnovesij. Izboljšati moramo notranje mehanizme. S tem ko bi si Evropa zagotovila trdnejše strukture in bolj usklajen pristop, lahko pomaga javnim financam, da se podajo na novo in izvedljivo pot ter lahko ustvari okvir, ki bo spodbuden za širšo, trajnostno oživitev.
Gospe in gospodje, v zadnjih 18 mesecih smo naredili ogromen napredek pri vzpostavljanju finančnega sistema, ki bo bolj etičen, trden in odziven. Nadaljevati moramo po tej poti, zapolniti zadnje preostale vrzeli v predpisih in poskrbeti za to, da bodo nadzorne strukture ostale usklajene s sektorjem, ki se nenehno razvija.
Prepričan sem, da bo naš predlog o hedge skladih in zasebnem kapitalu kmalu dosegel odločilno stopnjo. Komisija meni, da se bo zakonodajna oblast približala skupnemu cilju, torej, da bo nova evropska nadzorna arhitektura za finančni sektor postala v začetku naslednjega leta v celoti operativna.
Leta 2010 namerava Komisija predstaviti več predlogov na ključnih področjih, kot so trgi izvedenih finančnih instrumentov, sistemi zajamčenih vlog in zlorabe trga. Zaščita navadnih uporabnikov finančnih storitev bo dobila posebno pozornost. Ukvarjali se bomo tudi z glavnimi vidiki, ki so povezani z instrumenti zamenjav valutnega tveganja in prodaje na kratko in bomo kmalu predlagali nekaj smernic v zvezi z uporabo skladov pri reševanju bančnih neuspehov.
Gospod predsednik, spoštovani poslanci Parlamenta, Komisija je takoj zavihala rokave. S predstavitvijo strategije Evrope 2020 takoj po prevzemu mandata smo pripravili podlago, da spravimo Evropo nazaj na pravo pot - pot pametne, trajnostne in vključujoče rasti. Zdaj moramo sodelovati - Evropski parlament, države članice, Komisija, - da bomo ustvarili in ohranili zagon.
Za doseganje vizije trajnostnega socialnega tržnega gospodarstva do leta 2020 bo potrebno močno prizadevanje na vseh ravneh sprejemanja odločitev in na vseh ravneh družbe. Na evropski ravni mora imeti naše ukrepanje resnično evropsko dodano vrednost. To je cilj vodilnih pobud strategije Evropa 2020 - Evropske digitalne agende, v celoti vzpostavljene industrijske politike, Evropskega načrta za raziskave in inovacije, Evrope, gospodarne z viri, novih znanj in spretnosti za nova delovna mesta, pobude "Mladi in mobilnost", - ki se bojujejo proti socialni izključenosti. Tu lahko Evropa naredi spremembo.
Tako bomo pomagali izpeljati prehod na gospodarstvo z učinkovito rabo virov in prilagojeno podnebnim spremembam. Boj proti podnebnim spremembam ostaja glavna prednostna naloga na našem dnevnem redu, navznoter in na svetovni ravni. Energetski in prometni sektor bosta letos deležna posebne pozornosti - oba sta pomembna, da izziv trajnostne Evrope spremenimo v našo primerjalno prednost.
Enotni trg kot domači trg za 500 milijonov potrošnikov, ki je temelj za delovna mesta, konkurenčnost, sprejemljive cene in potrošniško izbiro, bo še naprej pomenil hrbtenico evropskega gospodarstva. Izkoriščanje celotnega potenciala tega gospodarstva je posebno pomembno za mala in srednje velika podjetja, ki so najpomembnejše gonilo za ustvarjanje delovnih mest v Evropski uniji.
Prinašanje enotnega trga v 21. stoletje je prednostna naloga za Komisijo, ki bo do leta 2012 pripravila nove predloge. To je tudi tema poročila, ki ga na mojo prošnjo pripravlja Mario Monti in ga bomo zelo kmalu predstavili.
Rad bi poudaril pomen socialne vključenosti v naši viziji za Evropo 2020. Prava moč družbe je v priložnostih, ki jih ustvarja za svoje najšibkejše državljane. Zagrabiti moramo vsako priložnost za spodbujanje zaposlovanja in socialne kohezije. To pomeni, da smo pripravljeni izkoristiti nastajajoče sektorje, ki bodo ustvarili nova delovna mesta. Pomeni zagotoviti ljudem prave spretnosti in znanja za ustvarjanje in ohranjanje visokih ravni zaposlitve in olajšanje gospodarskega prehoda. Pomeni delati za premagovanje učinka krize na mlade z olajševanjem prehoda od izobraževanja in prakse na delo. V ta namen bo v sedanjem evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti pripravljena široka evropska platforma proti revščini. Ta dnevni red je seveda prispevek k izpolnjevanju naših načel gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije.
Skrbi in dobro počutje evropskih državljanov bodo ostale v jedru delovanja Komisije. Izvajanje celovitega akcijskega načrta stockholmskega programa, ki ga bo Komisija sprejela danes popoldne, je osredotočeno prav na zagotavljanje, da bodo postale koristi evropskega povezovanja na področju svobode, varnosti in pravice za državljane otipljivejše.
Ta akcijski načrt sam po sebi pomeni za Komisijo celovit delovni program na področju svobode, varnosti in pravice. Državljane postavlja v jedro naših politik s spodbujanjem izvajanja njihovih posebnih pravic. Njegov cilj je tudi razvoj odprte in varne Evrope s posebno osredotočenostjo na obravnavanje čezmejnega kriminala in skupne politike priseljevanja in azila.
Na področju svobode, varnosti in pravice je Evropska unija v zadnjih desetih letih prešla od uporabe prostega pretoka ljudi na skupno politiko. Dosedanji dosežki so pomembni, a v tem obdobju potrebujemo bolj kot kdaj koli izhod iz krize za spodbujanje in obrambo evropskih vrednot in predvsem za izkoriščanje vseh možnosti, ki jih zdaj ustvarja Lizbonska pogodba. Akcijski načrt vsebuje obsežen seznam ukrepov za izvajanje že opredeljenih prednostnih nalog na tem področju na evropski in svetovni ravni.
Uveljavitev Lizbonske pogodbe nam daje tudi orodje za dokazovanje večjih ambicij. Večja vloga Parlamenta, učinkovitejše sprejemanje odločitev v Svetu, vidik večje skladnosti in doslednosti držav članic v odločitvah Evropskega sveta in sodni nadzor Sodišča Evropskih skupnosti bodo okrepili odločnost Evropske unije v odzivih na pričakovanja in skrbi naših državljanov.
Če pogledamo leto 2020, se moramo lotiti tudi številnih dolgoročnih trendov z neposrednim vplivom na vsakdanje življenje državljanov. Ukrepanje danes se bo obrestovalo v prihodnosti. Na primer, Komisija bo sprožila javno razpravo o prihodnosti pokojnin in analizirala možnosti za zagotavljanje trajnosti in ustreznosti pokojninskih sistemov. Seveda so na vsakem področju, kot je to, številni nacionalni vzvodi - vendar nas to ne sme zadrževati, da ne bi zagotovili čim večjega prispevka Evropske unije.
Na zunanjem področju nam bosta nova vloga visokega predstavnika/podpredsednika in začetek Evropske službe za zunanje delovanje ponudila orodje za gradnjo močnejše in doslednejše zunanje politike EU. Določili bomo prednostne naloge naše strateške trgovinske politike, nadaljevali trgovinska pogajanja in sodelovali s partnerji pri vprašanjih, ki zajemajo vse od dostopa trga do ureditvenega okvira in svetovnih neravnovesij. Naše cilje Evrope 2020 bomo prikazali na svetovnem trgu, na primer prek skupine G20.
Komisija bo obravnavala tudi izzive energetske geopolitike, da bi zagotovila varno, zagotovljeno, trajnostno in dostopno energijo.
Naslednja ključna prednostna naloga Komisije je, da si prizadeva za mednarodno razvojno agendo in predlaga akcijski načrt EU pred vrhom razvojnih ciljev tisočletja, ki bo leta 2015. Ta pobuda bo tvorila podlago za junijsko zasedanje Evropskega sveta, da se pripravi skupno stališče EU za pregledovalno zasedanje Združenih narodov na visoki ravni septembra o razvojnih ciljih tisočletja, ki si prizadeva za sprejetje globalnega akcijskega načrta za doseganje teh ciljev do leta 2015. Želimo si Evropo, ki je odprta in s konkretnimi dejanji pokaže svojo solidarnost z najranljivejšimi na svetu.
Nazadnje, kot je bilo dogovorjeno s tem parlamentom, bomo letos v tretjem semestru objavili pregled proračuna. Pri tem bomo določili ključna načela in parametre, ki se nam zdijo najučinkovitejši za uporabo finančnih virov Evropske unije in ob tem v celoti upoštevali strategijo Evrope 2020. Vzporedno s tem bomo pripravili podrobnejše ocene ključnih področij, tudi kmetijstva in kohezije. Lahko vam zagotovim, da bo Parlament v celoti soudeležen v vseh stopnjah pregleda proračuna.
Preden končam, bi rad na kratko razložil številne inovacije v delovnem programu. Ta program in prihodnji programi morajo institucijam ponuditi pravi okvir za oblikovanje trdnega soglasja o tem, na kaj bi se morala osredotočiti Evropa. Zato moramo biti bolj politični, viden pa mora biti tudi večletni izziv pobud nameravanega obsega. Mislim, da bi moral biti način, kako bomo v prihodnje pripravljali delovne programe, konkreten prikaz posebnega partnerstva, ki bi ga jaz in Komisija radi dosegli z Evropskim parlamentom v tem mandatu.
Ta program določa 34 strateških pobud, ki smo se jih zavezali pripraviti do konca decembra. Prepričan sem, da soglašate, da je to ambiciozen dnevni red za naslednjih osem mesecev.
Hkrati program vključuje številne druge pobude za leto 2010 in pozneje. Ta okvirni seznam obsega pobude, ki jih namerava Komisija obdelati v prihodnjih letih. Ni nujno, da bodo vse od teh pobud vodile v predložitev konkretnih predlogov. V skladu z načeli pametnega urejanja, bomo morali temeljito oceniti, katere točke naj gredo naprej in v kakšni obliki.
Delovni program se bo vsako leto pregledal, da bomo določili nove strateške pobude in po potrebi prilagodili večletni sklop. Ta "gibljivi" pristop bo povečal preglednost in predvidljivost za vse zainteresirane strani, hkrati pa bo ohranil potrebno prožnost za odziv na nepredvideni razvoj. Ena od stvari, ki smo se jih naučili v preteklih letih je, da moramo vedno predvidevati nepredvidljivo. Pretekla leta so pokazala, da se strateških osnutkov ne da zacementirati - treba jih je prilagoditi realnosti na terenu.
Spoštovani poslanci, delovni program Komisije za leto 2010, ki ga ponosno predstavljamo danes, je ambiciozen, vendar tudi potreben in realističen okvir za pripravo evropske politike v prihodnjih letih. To je realistično, če so vse institucije pripravljene združiti sile in sodelovati s ciljem, da bodo evropskim državljanom pravočasno dostavile rezultate; to je potrebno, ker poslovanje kot po navadi ne pride v poštev, če hočemo, da bo leto 2010 pomenilo prelomnico; in to je ambiciozno, ker je bolj kot kdaj koli potrebna močna Evropa, ki bo dala državljanom rešitve, ki jih iščejo. To pričakujejo od nas in mi smo dolžni delati za njihovo blaginjo in dobro počutje.
Predsednik
Hvala lepa, gospod Barroso, za izčrpno predstavitev najpomembnejših pobud Komisije za naslednjih osem mesecev.
Rad bi samo poudaril, da je strateško partnerstvo, o katerem ste govorili, za nas zelo pomembno. Razlikujemo med izvršno in zakonodajno oblastjo, vendar je naše sodelovanje bistvenega pomena za naše državljane, zato smo z velikim veseljem poslušali vaše besede o potrebi po stiku med Komisijo in Parlamentom, ki mora biti čim tesnejši. Vaša navzočnost in navzočnost komisarjev na tem zasedanju danes je najboljši dokaz, da se nameni Komisije ujemajo z dejstvi. Najlepša hvala za to.
József Szájer
Gospod predsednik, v imenu Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) pozdravljamo dejstvo, da se je Komisija ambiciozno lotila dela in predstavila svoj delovni program 2010. Razumemo, v kakšnem duhu je zamišljen program, vidimo, da je Komisija navzoča, in to je znak njenega spoštovanja do Parlamenta, da jemlje Parlament resno in veseli smo, da so tu vsi navzoči. Hkrati obžalujemo, da je bilo letos zapravljenega toliko časa, ker je zamuda pri ratifikaciji Lizbonske pogodbe že preprečila, da bi bilo usklajevanje zakonodajnega programa in proračuna opravljeno še v tem letu. Prepričani smo, da se lahko ta proces po odpravi manjših težav obnovi v letu 2011.
Lizbonska pogodba je začela veljati in odslej ne moremo več imeti izgovorov, ne poslanci Evropskega parlamenta ne Komisija ne Svet, da ne bi sprejeli odločnih ukrepov in začeli delati, se pravi izvajati, kar predpisuje Lizbonska pogodba, in izpolnjevati, kar želijo državljani, ter jih postaviti v središče političnih načrtov.
Evropska ljudska stranka je pripravila dva seznama v zvezi z načrti Komisije. Podrobnosti smo vam poslali še pred sprejetjem. Oba seznama, ki bi vam jih rad zdaj na kratko povzel, sta bila sestavljena preprosto iz seznama stvari, ki jih Komisija ne sme narediti, in seznama stvari, za katere bi radi, da jih naredi.
Prvič, radi bi prosili Komisijo, naj ne stori tistega, kar je bilo praksa do zdaj, namreč, da bi do oktobra predložila samo 40 % svojih zakonodajnih predlogov za tekoče leto, saj bi to povzročilo, da bi bila ta razprava brez pomena. Če se bo to v prihodnje nadaljevalo, potem so te razprave nesmiselne. Parlament ne more uresničiti pravice, s katero bi rad vplival na to, kakšne predloge bi morala predložiti Komisija. Menimo, da je pomembno, da se ti zakonodajni predlogi ali delovni programi ne enačijo s starimi komunističnimi petletnimi plani, v katerih ni bilo od začetka do konca nič resnično. In to, kar je bilo na koncu doseženo, ni imelo prav nič skupnega s končnimi cilji.
Druge stvari, ki jih zahtevamo od Komisije, so, da ne dopušča laži in prevar. Trenutno je nekaj evropskih držav v krizi, ker so prikrivale pravilne podatke in lagale o velikosti proračunskega primanjkljaja. Informacije so prikrivale pred drugimi, pa vendar smo vsi v istem čolnu in lahko takšne stvari prizadenejo veliko ljudi. Tak primer je bila Madžarska in tak primer je Grčija. V takih primerih pričakujemo od Komisije, da se ne bo potegnila nazaj, ampak bo odločno imenovala te države in jih oštela ali pa bo pozneje veliko več težav.
Ugleden mislec 19. stoletja madžarski reformator grof Széchenyi je dejal, da vsakdo, ki prikriva težave, le-te povečuje. Torej jih ne smemo prikrivati, ampak moramo priti na dan z njimi in na tej podlagi sprejeti potrebne odločne ukrepe. Komisija bi morala uveljaviti svojo pristojnost v tem pogledu. Ne razumite me narobe. Ne pravim, da je treba Komisijo obdolžiti za te krize. Zanje so odgovorne vlade teh držav, vendar moramo v interesu skupnega dobra glasneje in odločneje povzdigniti svoj glas, da bodo vidni rezultati.
Zdaj pa pojdimo naprej k temu, kar bi morala narediti Komisija. Prvič, morala bi končno sprejeti ukrepe in odločitve ter pripraviti ambiciozen program ustvarjanja delovnih mest. V središče dela bi morala postaviti državljane. Naše vodilno načelo morajo biti predvsem delovna mesta. Dovolite mi, da začnem s tem in povem, da moramo, kadar se obračamo na državljane, uporabljati seveda jezik, ki ga razumejo. Če rečemo 2020, potem to jaz - poslanec iz nekdanje komunistične države - spet povezujem s petletnim načrtom ali pa z vrsto številke, ki so jo nekdaj uporabljali za dodeljevanje zapornikom. Zakaj programa 2020 ne imenujemo program Evropske unije za ustvarjanje delovnih mest? Zakaj ga ne imenujemo stockholmski program - ime, ki ga, mimogrede, nihče razen nas ne razume - varnostni program evropskih državljanov? Hočem reči, da so tudi besede, ki jih uporabljamo, pomemben del začetka tega celotnega procesa.
Menimo, da je pomembno, da mala in srednje velika podjetja prevzamejo dejavno vlogo v procesu ustvarjanja delovnih mest. Ne bi jim bilo všeč, če bi jim Parlament vsilil program ustvarjanja delovnih mest 2020. Tu je potrebna temeljita razprava, ne zgolj v tem parlamentu, temveč tudi v nacionalnih parlamentih, vključeni pa morajo biti tudi organi, ki sprejemajo odločitve. Naučimo se kaj iz neuspeha lizbonskega programa - še eno ime, ki ga nihče ne razume! Delajmo za varnost naših državljanov in sprejmimo ukrepe, ki so za to potrebni. Gospod predsednik, samo ena ugotovitev: človek ne živi zgolj od kruha - tudi krepitev naših skupnih vrednot je pomembna. Pričakujemo, da bo Komisija nadaljevala s tistimi programi na osnovi vrednot, ki se ukvarjajo s komunizmom, s sobivanjem nacionalnih manjšin in skupno preteklostjo Evrope. Evropska ljudska stranka vas bo podprla, vendar vas bomo tudi resno kritizirali, če se boste oddaljili od izvirnega programa.
Hannes Swoboda
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospod predsednik, gospod Barroso, komisarji, rad bi se vam zahvalil, da ste se danes udeležili v takem številu. Na žalost ne morem reči istega za moje kolege poslance. Sram me je povedati, da veliko tistih, ki jih ni tukaj, v resnici ni odsotnih. So v Strasbourgu, vendar niso tukaj v dvorani, kjer bi morali biti. To se mi zdi zelo žalostno.
Ker nimamo skupne resolucije, vam bomo predstavili naše posamezne točke in jih boste lahko podrobno ocenili. Gospod Barroso, strinjamo se, da je glavni problem konkurenčnost v kombinaciji s socialno varnostjo v trajnostni Evropi. Seveda mora biti naš glavni poudarek na nadaljevanju boja proti revščini in brezposelnosti, ki v nekaterih območjih še vedno naraščata ali pa ostajata nesprejemljivo visoka. Rad bi se zahvalil, da ste to omenili, saj je to nekaj, v kar voditelji vlad, kot se zdi, niso prepričani. Kako se lahko to dogaja v času proračunske konsolidacije? Ni treba posebej omenjati, da moramo konsolidirati naše proračune. Vendar moramo to ohraniti v sorazmerju - prosil bi Komisijo, naj to upošteva - in potekati mora v kronološkem redu, da bomo zagotovili, da ne bodo izničeni drugi bistveni cilji, se pravi boj proti brezposelnosti in revščini.
Rad bi izkoristil to priložnost, da povem, kako pomembno je to vprašanje ob upoštevanju nedavnega vrha o Romih v Cordobi, na katerem niste bili navzoči, vendar sta se ga udeležila dva člana Komisije, gospa Reding, podpredsednica Komisije in gospod Andor, komisar za zaposlovanje, socialne zadeve in vključenost. Pred kratkim sem obiskal romska naselja v Srbiji in nedojemljivo je, da v Evropi še vedno obstajajo taki kraji. Pozivam Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, za boj proti problemu revščine in brezposelnosti na tem področju.
Moja naslednja točka se nanaša na proračunsko konsolidacijo. Potrebujemo več vlaganja. O tem smo razpravljali danes zjutraj z gospodom Kallasom. Premalo smo, na primer, vlagali v čezevropska omrežja. Zdaj lahko vidimo, kje so se pojavili problemi, ker še vedno nismo izpeljali tistega, kar je bilo predlagano v tako imenovanem Delorsovem načrtu. Ko govorite o partnerstvu, gospod Barroso, bi vas prosil, da se spomnite, da potrebujemo to partnerstvo, zlasti glede vprašanja proračuna in prihodnjega načrtovanja proračuna, ker je jasno, da ima Svet že namene znižati manjše postavke na evropski ravni. Tega ne moremo dopustiti.
Gospod Barroso, omenili ste Montijevo poročilo. To je nedvomno pomembno poročilo in dobro je, da ste prosili gospoda Montija, naj ga pripravi, ker je strokovnjak na tem področju. Vendar, ko govorimo o enotnem trgu, moramo govoriti tudi o socialnem tržnem gospodarstvu. V tem smislu so za nas posebno pomembne zlasti javne storitve. Soglašali ste, da predložite predloge za okvirno direktivo. Ne želimo obdelati vseh posameznih točk tukaj in zdaj, vendar menim, da se bomo morali zanesti na te javne storitve za evropsko identiteto, zlasti glede prometnih problemov, ki smo jih imeli in so na primer pokazali, kako pomembne so javne železniške storitve. Ne glede na to, ali jih zagotavlja zasebni ali javni sektor, jih mora urejati in zavarovati skupna evropska politika za javne storitve.
Zdaj bi rad prešel na svojo končno in odločilno točko. Govorili ste o gospodarski krizi in tudi o Grčiji in drugih državah, ki so v težavah. V naših prejšnjih razpravah z gospodom Van Rompuyem smo ugotovili, da ukrepi, ki jih je sprejel Evropski svet, v tem primeru niso predstavljali najboljšega, kar lahko ponudi Evropa. Če bi bilo vse to storjeno dva ali tri mesece prej, Grčiji ne bi bilo treba izvesti plačil z visokimi obrestmi. To ste omenili, vendar menim, da potrebujemo več kot omembo. Komisija bi morala imeti pomembno besedo pri teh stvareh.
Strinjam se z vami, da pri tem ne gre za poseganje, kot se to dejstvo pogosto narobe razume, saj se je kriza že začela in so primanjkljaji vrtoglavo visoki. Gre za preprečevanje, da se te stvari ne bi zgodile, kolikor je to mogoče, s spremljanjem gospodarskih in proračunskih sprememb. Še enkrat, kar slišim vlade, kako pravijo, da ne moremo preiskovati njihovih statistik ali njihovega proračunskega postopka. To ni sprejemljivo. Če hočemo preprečiti, da se ne bo ponovno zgodilo to, kar se je v prejšnjih mesecih in letih, potem to moramo storiti. Zakaj morajo vlade ohranjati svojo statistiko in proračunske postopke v tajnosti? Seveda, vlade morajo imeti določeno svobodo. Morajo imeti to svobodo, vendar se mora zlasti na evrskem območju ujemati z evropskimi cilji.
Gospod Barroso, pripravljeni smo vstopiti v posebno partnerstvo, ki ste ga omenili. Vendar mora to partnerstvo temeljiti na močni vlogi Parlamenta in Komisije. V dnevih, ki prihajajo, se bomo pogajali o okvirnem sporazumu. Ta določa nekatere podrobnosti, a odločilni dejavnik je njegova splošna usmeritev. Pri tem je pomembno tudi to, da jasno poveste - kadar hočejo nekateri voditelji vlad zlorabiti Lizbonsko pogodbo, da bi okrepili lasten položaj, - da je Lizbonska pogodba namenjena okrepitvi Evrope. Zato mora imeti Komisija močen vpliv. V tem primeru se strinjamo z vami in vas podpiramo, tudi če se v posameznih podrobnosti naše mnenje razhaja. Vendar se moramo na obeh straneh bojevati za močno Evropo. To je zelo pomembno, zlasti v luči nedavnega obnašanja nekaterih voditeljev vlad.
Marielle De Sarnez
v imenu skupine ALDE. - (FR) Gospod predsednik, predsednik Komisije, ta program se mi zdi morda preveč okviren glede na današnje pretrese in izzive in menim, da povsem upravičeno pričakujemo od Komisije večje ambicije, še toliko bolj, ker ste se zavezali, da boste to storili.
Predvsem pri finančni ureditvi popolnoma razumem, kaj poskuša narediti gospod Barnier. Je v pravi smeri, vendar menim, da bi lahko šli še dlje in razmislili o drugih poteh, kot so ločitev bančnih dejavnosti, obdavčitev finančnih gibanj ali pa čista in preprosta prepoved izvedenih proizvodov, o čemer se danes že razmišlja v Združenih državah.
Vendar - in zame je to še vedno pomembnejše - sem prepričana, da moramo vsekakor storiti vse, kar lahko, za spodbujanje pravega gospodarstva in trajnostnega vlaganja, ki v nasprotju s sedanjim gospodarstvom, ki ga vodijo skrajne finančne storitve, dejansko ustvarja zaposlitev. Zelo bi mi bilo všeč, če bi se ukvarjali s konkretnimi projekti v tej smeri. Danes ne vidim v tem programu nobenega takega projekta.
Prav tako sem prepričana, da potrebujemo daljnosežne projekte. Če je bil kdaj čas za oživitev zamisli o Evropi z železnicami, je to danes ob krizi, ki smo jo prestali. Zdaj imamo v Evropski uniji vsak dan 28 000 poletov. Res je čas, da obudimo to Evropo z železnicami, o kateri govorimo že desetletja.
Vendar menim, da ne bomo ničesar dosegli brez resničnega gospodarskega usklajevanja in gospodarskega upravljanja. S tega stališča obžalujem, da je za delovno skupino o tem vprašanju odgovoren Svet, bolj bi mi bilo všeč, če bi bila Komisija.
Nujno potrebujemo proračunsko, gospodarsko in industrijsko usklajevanje. Ustvariti moramo evropski denarni sklad in ob tem izvesti ukrepe za stabiliziranje javnih financ držav članic. Čeprav je to beseda, ki se ne uporablja več, si moramo prizadevati za fiskalno konvergenco. Mislim zlasti na vprašanje obdavčitve pravnih oseb. Poleg tega se moramo ukvarjati z lastnimi viri za proračun EU. Menim, da bi bili to močni ukrepi, ki bi nas morda vrnili na pot rasti.
Rada bi rekla še nekaj o prihodnji gospodarski strategiji Unije za 2020. Prosim, ne opuščajte količinsko opredeljenih ciljev v zvezi z revščino in izobraževanjem. Prepričana sem, da boste v tem pogledu imeli podporo celotnega Evropskega parlamenta. Tu govorimo o evropskem socialnem modelu, ki ga imamo in nam je všeč.
Rebecca Harms
Gospod predsednik, gospod Barroso, komisarji, všeč bi mi bilo, da bi se tudi Parlament odzval na spoštovanje, ki ste ga pokazali z visoko stopnjo udeležbe. Morali se bomo potruditi s tem.
Delovni program, ki ste ga predstavili, je zelo obširen in vsebuje naslove, ki zvenijo zelo ambiciozno. Celo uvod ima naslov "Nova doba". Vendar nisem prepričana, da podrobnosti pod temi glavnimi naslovi upravičujejo ta pozitivno zveneči pristop. Še vedno je vse samo o podnebni krizi in finančni ter gospodarski krizi. Primer Grčije je še enkrat pokazal, da nimamo samo naraščajočih razlik v gospodarskem smislu, ampak tudi v socialnem, ker so razmere, v katerih živijo evropski državljani na jugu, vzhodu in severozahodu, zelo različne. To pomeni, da se spopadamo z velikimi izzivi.
Moram se strinjati z gospodom Swobodo zlasti v zvezi s socialno Evropo in več pravice. Bistveno je, da se to področje pregleda. Sploh nismo prepričani, da je to, kar je zdaj predlagano, dovolj za boj proti naraščajoči revščini znotraj Evropske unije.
Ali smo prišli na podlagi finančne krize in poznejše gospodarske krize do pravih sklepov? Prepričani smo, da je pravi pristop do finančnega in gospodarskega povezovanja v pripravi novih predlogov za spremembo davka na dobiček pravnih oseb. Mi v Skupini Zelenih/Evropske svobodne zveze smo že dolgo za to, da se s tem nadaljuje. Podpiramo tudi obdavčitev energije. Lahko se boste zanesli na nas, če boste to končno prenesli v prakso. Vendar smo na podlagi naših izkušenj s finančno krizo prepričani, da še vedno manjka jasen cilj glede davkov na finančne transakcije. Seveda lahko rečemo, da čakamo na države članice, vendar menim, da je treba včasih pokazati konkretnejše in natančnejše zahteve in se bojevati zanje in to je rekel tudi gospod Szájer. Jasno je, da je bil naš odziv na grške razmere neprimeren. Mislimo, da ni sprejemljivo, da ni zdaj nobenega predloga o evroobveznicah.
Gospod Barroso, med vašo kampanjo za drugi mandat ste zelo poudarjali storitve splošnega interesa. Skupine v Parlamentu so vas prav tako spraševale o tem. Mislim, da je to, kar ste dejali o javnih storitvah in kako bi morale biti urejene, pod naslovom "Umestitev ljudi v središče evropskega ukrepanja", povsem neustrezno. To pomeni, da že kršite eno svojih glavnih obljub.
V zvezi z varovanjem podnebja se različni generalni direktorati, ki se zdaj ukvarjajo z varstvom podnebja, posvečajo scenarijem z različnimi cilji za leto 2050. Pri prometu je dolgoročni cilj 70-odstotno zmanjšanje, pri energiji pa 75 %. Ljudje gospe Hedegaard se še niso odločili. Upam, da bodo postavili ambicioznejše cilje. Vendar je jasno, da Bali in dvostopenjski cilj nimata za generalne direktorate nobene vloge. Čemu koristi vse govorjenje o glavni novi evropski podnebni diplomatski pobudi, če smo očitno obupali nad Balijem in dogovori, ki jih je naredila skupina G8? Vsebina programa ne bo dovolj, da bi lahko pripravili uspešen evropski nastop v Bonnu, Cancúnu ali Južni Afriki. Še vedno je treba veliko narediti.
Timothy Kirkhope
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, ko že govorimo o programih, dovolite, da vas spomnim na nauk programa iz leta 1992. Če hoče Komisija doseči rezultate, si mora postaviti eno prednostno nalogo naenkrat in se osredotočiti na eno politiko. Prizadevanja, da bi vzpostavili enoten trg, so bila koristen cilj, ki bi ga zlahka razumeli vsi sodelujoči - in, kar je bistveno, javnost - vendar smo od takrat vse prepogosto videli Komisijo, kako je sprožala eno pobudo za drugo, ne glede na to, ali je bila Evropa primeren forum in ali bi res lahko ustvarila otipljive koristi, v jalovem upanju, da jo bo to naredilo priljubljeno. Ta pristop je bil napačen in ni uspel. Zato pozdravljamo novo usmeritev, ki jo je zavzel predsednik Barroso.
Evropsko gospodarstvo je še vedno v globoki krizi in samo skladno ukrepanje bo spremenilo to stanje. Ne omenjam sedanje krize, ki jo je sprožil zlom bančnega sistema ali posebnih pritiskov, ki jih zdaj povzročajo prometne izredne razmere. Mislim na temeljno krizo, ki jo doživlja evropsko gospodarstvo, ki je zaostalo za konkurenčnejšimi in inovativnejšimi gospodarstvi na drugi strani Atlantika in v Aziji. Zato močno podpiramo osrednjo pobudo te Komisije: strategijo 2020. Čeprav menimo, da obstajajo podrobnosti, ki jih je treba dodati, in spremembe, ki bi jih bilo treba narediti, je širši namen politike pravilen. Evropa potrebuje strategijo za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki lahko omogoči višje ravni zaposlenosti, produktivnosti in socialne vključenosti - bravo! Tako, da! To mora biti najpomembnejša prednostna naloga, ki opredeljuje Komisijo.
Naša prihodnja gospodarska blaginja in vse koristi, ki jih lahko ustvari, so odvisne od uspešnih podjetij in podjetnikov; oni so tisti, ki ustvarjajo bogastvo in trajnostno produktivna delovna mesta in to je najboljša do zdaj izumljena politika proti revščini. Komisija mora biti njihov zaveznik, ne nasprotnik. Zato pozdravljamo zaveze, da se ponovno uvede enotni trg in se še dodatno razširi, da se poudari pametna ureditev, da se zagotovi, da bo izvajanje pravil skladno in pošteno po vsej Uniji, da se znatno zmanjša upravno breme in omeji birokracija ter odpravijo ozka grla, da se deli skupna praksa pri usposabljanju, da se posodobi delovni trg in da se zmanjšajo ovire za trgovanje.
Predsednik Barroso bo imel našo podporo pri prevzemu vodstva v razvoju živahnega in dinamičnega evropskega gospodarstva. Seveda nam ni vse všeč. Skrbi nas, da bi nekateri ukrepi utegnili povzročiti kršitve pravic in odgovornosti držav članic, na primer pojma Evrope državljanov ali nekaterih vidikov stockholmskega programa. Pogum nam dajejo obeti reforme v skupni kmetijski in ribiški politiki, vendar nas skrbi, da bi to lahko povzročilo več birokracije namesto poštene rešitve za naše kmete in ribiče. Nazadnje, ne strinjamo se, da bi morala Komisija namesto Sveta prevzeti skupne pobude na področju zunanjih zadev, ki jih sprejemajo države članice.
Skupina ECR je bila ustanovljena zato, da bo vzdrževala načelo subsidiarnosti; želimo Evropo, ki se osredotoča na svoje ključne naloge in je resnično koristna, in upamo, da bosta predsednik Barroso in njegova Komisija - vsi, ki ste danes tukaj, eden na vsakega od nas - zagrabila priložnost, ki je očitna v večini delovnega programa, predstavljenega za spodbujanje Evrope, ki ima svojo vlogo pri oblikovanju gospodarskega oživljanja in lahko ponudi temelj za našo dolgoročno blaginjo v težkih letih, ki so pred nami.
Miguel Portas
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Gospod predsednik, naslov programa, o katerem danes tu razpravljamo, je: "Čas za ukrepanje". Če je potrebno pet dni, da se organizira videokonferenca ministrov Unije, vam lahko samo čestitam za vaš smisel za humor, gospod Barroso. Zakaj je torej čas za ukrepanje? Ali je to zato, ker ni še nihče ukrepal in je naslov oblika samokritike? Ali je to zato, ker je ta naslov, podobno kot vsi drugi naslovi naših birokratskih komunikacij, zgolj prazna obljuba, ki se skriva za gorami besed?
Dal vam bom primer. Smo v evropskem letu za boj proti revščini in socialni izključenosti, vendar revni za to ne vedo. Vaš dokument govori o pobudi, ki bo določila, citiram, kako "zagotoviti, da bodo rast in nova delovna mesta koristila vsem". Ali je to še ena šala? Kakšna pobuda je to in kako lahko nadomesti socialno podporo, ki jo države članice odtegujejo zaradi svojih programov stabilnosti?
Kako namerava Komisija deliti koristi nečesa, kar ne obstaja: gospodarske rasti? Kako namerava zmanjšati število revnih, ne da bi se dotaknila dohodka bogatih in zelo bogatih? Ne strinjamo se z vašo politiko. Vračanje k diktaturi primanjkljajev utesnjuje gospodarstvo, zmanjšuje plače, zmanjšuje koristi in sili v preklic javnega vlaganja. To je recept za večjo brezposelnost.
Čeprav je čas za ukrepanje, Komisija meni, da je Unija vendarle sposobna združiti sile in se spopasti s krizo. Vprašajte Grke, ali je to tisto, kar oni mislijo. Ali smo bili hitri in ali smo bili pošteni? Kdaj bomo imeli evropsko bonitetno agencijo? Vprašajte Portugalce, pri katerih se posojilne obresti povečajo vsakič, ko se komisar odloči, da bo govoril o gospodarstvu. Vprašajte evropsko javnost. Vprašajte ljudi, zakaj so stvari takšne, kakršne so, in pogledali bodo tistega, ki sprašuje in se nehali smehljati, kajti navsezadnje ni nobenega davka na smisel za humor.
Fiorello Provera
Gospod predsednik, gospe in gospodje, podjetja, zlasti mala in srednje velika podjetja, ki tvorijo 99 % proizvodne strukture, potrebujejo štiri temeljne elemente: lažji dostop do posojil, večjo prožnost delovnega trga, manj birokracije, kadar gre za odpiranje in upravljanje podjetij, in nazadnje, varstvo pred nepošteno konkurenco.
Cenimo delo, ki ga je Komisija opravila v zadnjem mandatu za posodobitev evropske zakonodaje z razveljavitvijo 1 600 zakonodajnih aktov, in podpiramo predloge, ki jih je pripravila skupina na visoki ravni pod vodstvom Edmunda Stoiberja.
Drugi pomemben element za konkurenčnost podjetij so mednarodne trgovinske razmere. V tem času krize je pomembno, da se okrepi sistem trgovinske zaščite Evropske unije. Podjetja ne morejo tekmovati s strategijami socialnega in okoljskega dampinga, ki jih izvajajo nekatera gospodarstva v vzponu, kot je Kitajska, kjer so stroški dela izredno nizki in kjer ni nobenega socialnega varstva in z njim povezanih stroškov ali visokih standardov varstva okolja.
Drugo vprašanje, pri katerem bi morala Komisija bolj agresivno poseči, je boj proti ponarejanju in zaščita pravic intelektualne lastnine.
Na kratko, v delovnem programu Komisije ne vidim nobenih pobud, namenjenih izvajanju smernic kohezijske politike, ki so določene v Lizbonski pogodbi.
Člen 174 pogodbe prvič priznava posebno vlogo gorskih regij, ki pomenijo 40 % našega ozemlja in več kot 90 milijonov evropskih državljanov. Zato vas pozivam, da v naslednji zakonodajni program Komisije vključite predlog za okvirni program v podporo razvoju in varovanju gorskih regij in za kapitalizacijo vseh oblik možne uporabe obnovljive energije, ki jih ponujajo gore.
Andrew Henry William Brons
Gospod predsednik, v delovnem programu Komisije za leto 2010, je bilo rečeno, da se mora Evropska unija spopasti z dolgoročnimi izzivi, kot je globalizacija, in da mora pridobiti konkurenčnost. Problem je, da se EU ni spopadla z globalizacijo, sprejela jo je. Dovoljuje poplavo uvoza iz gospodarstev v razvoju, kjer je višina plač neznatna v primerjavi s tistimi iz Evrope. Edini možni način za pridobitev konkurenčnosti bi bil, da se višina plač zbije na njihovo raven.
Seveda nisem naklonjen članstvu v Evropski uniji. A tudi, če bi bil, bi obtoževal njene mojstre zaradi izdaje gospodarskih interesov ljudi. Rekel bi, da EU ni toliko evropska, da je bolj globalna unija, ki se trudi doseči globalno mobilnost vseh stvari in storitev.
Menim, da bi morale suverene nacionalne države ponovno zgraditi svoje proizvodne temelje in nato zaščititi svoje trge in delovna mesta svojih državljanov. Vendar imam sporočilo tudi za evrofile. Evropi, ne kot celoti ne ločeno, ne bo uspelo zaščititi svoje proizvodnje in kmetijstva pred konkurenco tretjega sveta v lastni režiji. Globalizaciji se je treba upreti, posamično ali kolektivno, ali pa nas bo vse uničila.
Dokument Komisije se nanaša na domnevno potrebo po razvoju nadaljnjih politik zakonitega priseljevanja za ublažitev nevarnosti demografskega staranja. Ni dvoma, da je staranje prebivalstva v številnih državah zaskrbljujoče. Vendar moramo preučiti, zakaj so se pojavili problemi. Mnoge ženske si prizadevajo za neprekinjeno poklicno pot in se odločijo, da ne bodo imele otrok - in do tega imajo vso pravico - vendar se številne druge ženejo v službi zato, ker je to zanje ekonomsko nujno. Delajo, da bi plačale račune, ne zato, ker bi prezirale materinstvo.
Ni dvoma, da je ta razvoj vplival na rodnost, ki je bila umetno zavrta na zahtevo gospodarskih sil. Vendar ni treba, da imamo do gospodarskih sil pristop laissez-faire. Z gospodarskimi posegi se lahko te gospodarske sile spremenijo in sprememba teh sil bo povzročila ustrezne spremembe v družinski demografiji. Zamisel, da lahko uvozimo velike družine iz tretjega sveta kot nadomestek za nerojene evropske otroke, temelji na posebno škodljivi in napačno usmerjeni predpostavki, da smo produkt vzgoje in da so kulture tretjega sveta kakor plašči, ki se lahko odvržejo v vstopni luki in zamenjajo z evropskim kulturnim plaščem, ki se izda skupaj s papirji o prebivališču in državljanstvu.
Otroci takih priseljencev naj bi bili domnevno prav toliko evropski kot prvotno prebivalstvo; vendar niso. Različne kulture so ustvarila različna ljudstva in ne obratno. Nismo produkti naših kultur, naše kulture so produkt nas ljudi. Zamenjava Evropejcev z ljudmi iz tretjega sveta bi pomenila, da bo Evropo zamenjal tretji svet. Evropa se počasi, a vztrajno etnično čisti z odstranjevanjem Evropejcev.
José Manuel Barroso
Gospod predsednik, na splošno se mi zdi, - ne govorim o tistih, ki so jasno in pošteno povedali, da so proti Uniji in proti članstvu v Evropski uniji - da lahko rečem, da je v tem parlamentu kljub temu široko soglasje glede programa, ki smo ga pravkar predstavili.
Če obstaja en skupen dejavnik, ki sem ga odkril v govorih večine predstavnikov političnih skupin, je to zamisel o ambicijah. V Evropi potrebujemo več ambicij. V tem smislu bi se rad lotil nekaj zamisli, ki so bile izražene, zamisli, s katerimi se, če tako rečem, še posebno strinjam.
Naš prijatelj, gospod Szájer, je govoril o potrebi po tem, da se dejansko izognemo modelu petletnih načrtov komunističnih režimov. Prav zato želimo ohraniti to prožnost, ki je pomembna, če se hočemo prilagoditi na spreminjajoče se okolje.
Hkrati bi rad še enkrat potrdil gospodu Szájerju, pa tudi gospodu Swobodi, da imata prav, ko pozivata k večjemu ukrepanju EU v gospodarskem in finančnem smislu in ko poudarjata, kako so se države članice upirale, na primer temu, da bi imela Komisija večjo vlogo v nadzoru javnih financ.
Prva Komisija, ki sem ji imel čast predsedovati, je predstavila posebno uredbo, namenjeno temu, da dobi Eurostat večje revizijske pristojnosti in nekatere države članice so to zavračale, ker niso želele, da bi imela Komisija to vlogo.
Zato upam, da se bomo iz te krize naučili, da smo vedno bolj odvisni drug od drugega in da gospodarska politika v Evropi ni zgolj nacionalna zadeva. Seveda je nacionalna zadeva, vendar tudi stvar skupnih evropskih interesov, ker potrebujemo večjo stopnjo usklajevanja. V tem smislu verjamem, da se gospod Szájer, gospod Swoboda, gospa De Sarnez in vsi drugi strinjajo, da obstaja potreba po takšni vedno bolj usklajeni gospodarski politiki.
Na tak način dosegamo napredek in v tem pogledu bi želel poudariti zlasti ambicije, ki jih je izrazil gospod Swoboda - se mu zahvaljujem, - po večjem partnerstvu med Komisijo in Evropskim parlamentom, ko govorimo o finančni perspektivi, o potrebi po tem, da se upremo nekaterim precej medvladnim razlagam, ki jih človek danes sliši. Takšne razlage so presenetljive, saj je Lizbonska pogodba dejansko pravo nasprotje medvladnosti in krepi evropsko razsežnost.
Upam, da se bomo kaj naučili iz te krize in se premaknili v smeri več Evrope ne manj. Eden od primerov - na katerega se je sklicevala gospa De Sarnez - je vprašanje finančne ureditve. Kljub temu je čudno, da ne rečem ironično, da so se po številnih zahtevah nekaterih držav članic po ukrepanju na področju finančne ureditve, države članice soglasno sporazumele, da zmanjšajo ambicije predlogov, ki jih je Komisija predstavila po poročilu gospoda de Larosièreja.
To torej kaže, da včasih obstaja razkorak med tem, kar se govori in kaj se odloči. Upam, da bomo mi v Evropskem parlamentu in Komisiji sposobni skupaj zapolniti ta razkorak in bomo poskusili doseči malo več skladnosti na evropski ravni, kajti dejansko potrebujemo to ambicijo.
Zdaj je pomembno, to bi poudaril, da pravilno razumemo načelo subsidiarnosti. Sem za subsidiarnost. V tem smislu, gospod Kirkhope, si tudi želim dati svoj glas sporazumu, ki vključuje zamisel subsidiarnosti, vendar je pomembno, da pravilno razumemo, kaj to pomeni. Subsidiarnost pomeni odločanje, katera raven sprejemanja odločitev je najboljša.
V zvezi s krizo v letalskem prometu so dogodki, ki se odvijajo, kljub temu čudni. Danes sem videl v tisku - in ne samo v evropskeptičnem ali evrofobnem tisku, ne samo v tabloidih, temveč tudi v kakovostnem tisku - da je Evropska unija zdaj priznala, da je naredila napako z odločitvijo, da prekine polete. To je neverjetno!
Če obstaja kakšno področje, ki spada v nacionalno pristojnost, je to evropska kontrola zračnega prometa. Odločitev so sprejeli posamezni evropski nacionalni regulatorji. Prav tisti ljudje, ki so proti pristojnosti na evropski ravni, zdaj protestirajo proti Evropi. Kmalu se bo govorilo, da sta Evropska komisija in Bruselj ustvarila vulkan v Islandiji. Vse skupaj je res nenavadno.
(Aplavz)
Bodimo si na jasnem. Obstajajo različne ravni odgovornosti, nacionalne ravni in evropske ravni. V vsakem primeru moramo videti, katera raven je najprimernejša. Lahko vam povem, da je Komisija pripravljena prevzeti svojo odgovornost, vendar menim, da moramo zgraditi zavezništvo z Evropskim parlamentom, da bomo jasno navedli, kaj je in kaj ni naša odgovornost.
Brez tega zavezništva bomo imeli vedno nagonsko potrebo - in v času krize vemo, da se je laže zateči k nacionalistični, populistični retoriki - da bi preložili odgovornost za tisto, kar spada pod nacionalno odgovornost, v Bruselj ali morda celo v Strasbourg.
Pokažimo nekaj zdrave pameti! Osredotočimo se na to, kaj lahko storimo na evropski ravni na področjih, kjer lahko dodamo vrednost svojim ukrepom, seveda ob hkratnem spoštovanju naših držav članic, ki so demokratične države. Agenda 2020, sem prepričan, usmerja pozornost Evrope k temu, kar je najpomembnejše.
To, kar potrebujemo zdaj, je rast, vendar ne zgolj katera koli stara rast; potrebujemo bolj pošteno, odprto, trajnostno in inteligentnejšo rast, ki bo osredotočena na prihodnost.
Ustvariti moramo nove vire rasti, da se bomo uspešno lotili našega največjega problema, o katerem bomo razpravljali danes popoldne, namreč brezposelnosti in, konkretneje, brezposelnosti mladih. Na tem področju moramo dejansko zgraditi to zavezništvo med evropskimi institucijami, tudi s poštenim in lojalnim sodelovanjem z našimi državami članicami, da bomo ustvarili konkretne rezultate za naše državljane.
Verjamem, da imamo v tem pogledu dobro podlago za svoje delo v prihodnjih letih in po tej razpravi se počutim dovolj pogumnega - in verjamem, da tudi moji kolegi - zaradi vaših besed podpore in v nekaterih primerih zaradi vaših zahtev. Enako bomo skušali dokazati pri nalogah, ki ste nam jih zaupali.
(Aplavz)
Predsednik
Hvala lepa, gospod Barroso, za vašo izjavo. Rad bi povedal, da ima Komisija pri svojih prizadevanjih v imenu Evropske skupnosti velikega zaveznika v Evropskem parlamentu. Večina poslancev podpira ta prizadevanja in stališče Komisije, da bi morali prevzeti več odgovornosti, zlasti v kriznih razmerah, o katerih smo govorili pred tem - šele takrat namreč razumemo, kako močno potrebujemo Evropsko unijo in ukrepe Komisije. Tudi odgovornost Evropskega parlamenta se je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe znatno povečala in to nas veseli. Mislimo, da je to dobro za Evropejce, da je to dobro za naše državljane. Zdaj moramo sprejeti več odgovornosti in izkoristiti priložnosti, ki jih ponuja pogodba. Rad bi vam še enkrat zagotovil, gospod Barroso, da imate vi in Evropska komisija tukaj zaveznike in govorim v imenu večine v Evropskem parlamentu.
Diego López Garrido
Gospod predsednik, rad bi samo čestital Komisiji in njenemu predsedniku, Joséju Manuelu Durãu Barrosu, za ambiciozen, zelo proevropski program, ki je bil danes tukaj predstavljen in je povsem v skladu s cilji španskega predsedstva Evropske unije in s programom predsedujoče trojke, ki jo sestavljajo Španija, Belgija in Madžarska.
Lahko rečem, da Svet sodeluje s Komisijo pa tudi z Evropskim parlamentom, ki mu prav tako čestitam za konstruktivne govore v podporo zakonodajnemu programu Komisije.
Komisija je delala zelo trdo. Vsi vedo, da bi morala nova Komisija - znana kot Barrosova II. Komisija - delovati že od 1. novembra, vendar je zaradi različnih razlogov začela nekaj mesecev pozneje in si zelo prizadeva, da bi plodno in pozitivno nadoknadila izgubljeni čas, za kar ji je špansko predsedstvo hvaležno. Gospod Barroso in vsi člani Komisije - podpredsedniki in komisarji - prav tako vedo, da sodelujemo s Komisijo (mislim, da na zelo pozitiven način) in priznavamo njena prizadevanja v tem pogledu.
Svet je hvaležen tudi Evropskemu parlamentu. Vedno, kadar je bila tu razprava o teh vprašanjih, je imel Evropski parlament zelo tvorno stališče. Rad bi izkoristil to priložnost in še enkrat prosil Evropski parlament, da sprejme te zakonodajne pobude - danes govorimo predvsem o zakonodajnih pobudah - in da se to zgodi čim prej, tako da bomo lahko nadoknadili izgubljeni čas, o katerem sem govoril. Prepričan sem, da bomo tudi s Parlamentom dobro sodelovali.
Predsednik
Hvala lepa za vašo izjavo na račun Sveta in vašo podporo programu Komisije. Rad bi se še enkrat zahvalil gospodu Barrosu, vsem podpredsednikom Komisije in komisarjem za njihovo navzočnost. To priča o dejstvu, da pripisuje Komisija velik pomen sodelovanju s Parlamentom, ki je bilo takšno, kakršnega smo se nadejali.
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Elena Oana Antonescu  
Delovni program Evropske komisije za leto 2010 je ambiciozen in prožen večletni program, ki določa naslednje glavne cilje: reševanje krize in podporo evropskemu modelu socialnega tržnega gospodarstva, pripravo agende državljanov, ki postavlja v središče evropskih dejavnosti ljudi, razvijanje ambiciozne in usklajene agende zunanje politike za ves svet in, nenazadnje, prenovo instrumentov in načinov delovanja, ki jih uporablja Evropska unija. Eden od ključnih elementov agende državljanov je stockholmski program za "odprto in varno Evropo, ki služi državljanom in jih varuje" in ga je Evropski svet sprejel na zasedanju 10. in 11. decembra 2009. Rada bi pozdravila pobudo Komisije v predstavljanju akcijskega načrta za izvajanje stockholmskega programa, da bomo lahko zagotovili državljanom, da bodo dejansko uživali koristi območja svobode, varnosti in pravice. Program bo v glavnem osredotočen na boj proti čezmejnemu kriminalu in bo utrdil okrepitev skupne politike priseljevanja in azila, ki zajema predvsem področja, kot je boj proti organiziranemu kriminalu, terorizmu in drugim grožnjam z izboljšanjem politike in pravosodnega sodelovanja.
Vilija Blinkevičiūt 
v pisni obliki. - (LT) Zdaj se Evropa spopada z naraščajočo brezposelnostjo in skoraj 17 % prebivalcev Evrope živi pod pragom revščine. Številni Evropejci, celo tisti, ki so zaposleni, se vsak dan bojujejo z revščino in nimajo možnosti v celoti uživati življenja, saj je recesija veliko ljudi s srednjimi dohodki potisnila v revščino. Zato se moramo najprej osredotočiti predvsem na problem revščine, s katero se spopadajo tisti, ki so zaposleni. Za povečanje zaposlenosti moramo ustvariti nova delovna mesta, vendar ne zgolj katera koli delovna mesta, ampak se moramo potruditi, da bomo zagotovili visokokakovostno zaposlitev, ob upoštevanju zahtev trga dela. Večjo pozornost je treba posvetiti naraščanju brezposelnosti mladih, ki je eden najakutnejših problemov družbe. Če mladi ne bodo dobili priložnosti za vstop na trg dela, potem obstaja nevarnost, da bo Evropa izgubila celotno generacijo mladih. Nekaj časa so nas demografske razmere v Evropi silile tudi v razmišljanje o zaposlovanju starejših ljudi. Zagotoviti moramo delovne odnose, ki spodbujajo zaposlovanje in zagotavljajo možnost vseživljenjskega učenja. Rada bi poudarila, da bi morali razpravljati tudi o zaposlovanju invalidov. Pomembno je, da jim zagotovimo pogoje za vključitev na trg dela, ne samo zaradi demografskih sprememb, ampak tudi zaradi njih samih, da jim zagotovimo občutek lastnega dostojanstva in vrednosti. Zato bi rada vprašala Komisijo, kako bo Evropa ustvarila nova delovna mesta? Kakšne so resnične možnosti ljudi, da vstopijo na trg dela? Kako bi lahko zagotovili kakovostno zaposlitev tako, da bi zmanjšali revščino zaposlenih?
Andreas Mölzer  
Delovni program Komisije za leto 2010 je sestavljen iz 14 strani običajnih banalnosti in puhlih fraz. Res je, da se mora Evropa skupno odzvati na krizo. Vendar je morda imela ta kriza tako negativen učinek na Evropo samo zaradi politike Komisije in neomejene liberalizacije na vseh področjih. Kljub temu nihče ne želi ničesar spremeniti. Nasprotno, nadaljnja odstranitev trgovinskih omejitev, ki jo želi uveljaviti Komisija, bo spodbudila globalizacijo, koristila velikim podjetjem in povzročila škodo državam članicam in njihovim državljanom.
Strategija Evropa 2020 naj bi bila odziv na sedanjo krizo. Glede posebnih ukrepov se zdi, da je pristop k ekonomski in finančni politiki smiseln, prav tako kot razvoj nove evropske nadzorne arhitekture za spremljanje finančnih trgov. Upajmo, da bo strožji nadzor nad javnimi financami in proračunsko disciplino znotraj držav članic omogočil, da se bomo v prihodnje izognili problemom, kakršne zdaj doživljamo v Grčiji. Treba bi bilo zavrniti nove davčne načrte Komisije skupaj s pregledom direktive o obdavčitvi energije, ki vključuje obdavčitev energetskih proizvodov na podlagi njihove energetske vsebnosti, kajti podnebnih sprememb, ki so predvsem naravni pojav, ni mogoče rešiti preprosto z osredotočanjem na CO2. Poleg tega bo to še dodatno obremenilo evropsko gospodarstvo v primerjavi z njegovimi konkurenti v Ameriki in Aziji, kjer ni načrtov za take pobude.
Richard Seeber  
v pisni obliki. - (DE) Delovni program Komisije za leto 2010 uvaja prave prednostne naloge. Komisija se osredotoča na posodobitev načinov dela, ki bodo odločilni pri spodbujanju gospodarstva, in na povečanje vključitve evropskih državljanov, predvsem pa na boj proti finančni krizi. Pomembno je zlasti, da se tistim državljanom EU, ki so izgubili zaposlitev v sedanji krizi, čim prej ponudijo nove možnosti za prihodnost.
Kot uradni govorec za okolje v skupini Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) sem zainteresiran, da se ustvari čim več trajnostnih delovnih mest in zagotovi dodano vrednost na trgu dela zaradi vodilne vloge, ki jo ima Evropa pri varovanju okolja. Če hočemo opraviti prehod na novo, trajnostno industrijsko dobo, potem ne smemo več gledati na ustvarjanje delovnih mest in celovito varovanje okolja kot na medsebojno nasprotujoča dejavnika. Po mojem mnenju je bila Komisija nekoliko previdna pri sprejemanju tega pristopa. Zdaj moramo postaviti temelje. Sposobni bomo veliko doseči, če bomo lahko izboljšali način uporabe obstoječih predpisov.
Joanna Senyszyn  
Gospod Barroso, čestitam za ambiciozen zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2010. Na žalost se čas izteka - ostalo je samo še osem mesecev. Kljub temu upam, da prednostne naloge na bodo zgolj prazne obljube. Moč programa je v njegovih ukrepih za boj proti krizi. Na žalost se to nanaša predvsem na gospodarske razmere. V poglavju o agendi državljanov ni nobenih protidiskriminacijskih pobud, kot so boj proti nasilju nad ženskami, večja odločenost in sodelovanje pri doseganju socialnih ciljev in dolgoročne strategije za izboljšanje komunikacije z državljani Unije. Že leta se ukvarjamo s pojavom nasilja nad ženskami. Skrajni čas je, da bi imeli na tem področju učinkovite evropske pravne predpise. V programu Komisije bi rada videla predlog direktive o boju proti nasilju nad ženskami. Glede socialnih ciljev je pomembna pobuda za oblikovanje evropske platforme proti revščini še pred koncem letošnjega leta. Na žalost ni nobenih posebnih podrobnosti o tem. Treba jih bo podati na junijskem sestanku Sveta. Glede posodobitve Unije in instrumentov njenega delovanja bi rada opozorila na komunikacijo z državljani. To mora biti proces in ne volilna kampanja. Obstaja komunikacijska vrzel med EU in njenimi državljani in moramo si prizadevati, da jo zmanjšamo in v prihodnje tudi odpravimo. Državljanom EU moramo dati občutek, da so "v osrčju" dejavnosti Unije. Le tako rezultati referendumov ne bodo presenečenje.
Nuno Teixeira  
Razprava o programu Komisije je posebno pomembna, ker sovpada z začetkom novega obdobja Evropske unije. Ob potrebi, da se v tem času krize sprejmejo ukrepi, ki se lahko dolgoročno spopadajo z izzivi, je nujno, da se nameni prednost ustvarjanju delovnih mest, ureditvi finančnih trgov in stabilizaciji evra, kar bi moralo povrniti zaupanje javnosti, pa tudi gospodarskih in socialnih subjektov.
Rad bi poudaril pomen kohezijske politike pri izvajanju različnih evropskih politik. Evropske regije bodo lahko dosegle trajnostno, celovito rast samo skozi kohezijsko politiko, ki ima vidne rezultate in spoštuje načelo subsidiarnosti ter z upravljanjem na različnih ravneh, nacionalni, regionalni in lokalni. Cilj gospodarske, socialne in teritorialne kohezije mora biti vodilo ukrepov Unije in mora biti dosežen z ustreznim financiranjem Skupnosti, z večjo preglednostjo, preprostostjo in učinkovitostjo uporabe strukturnih skladov.
Bistveno je, da se opredelijo smernice kohezijske politike in finančna perspektiva za obdobje po letu 2013. Rad bi pritegnil vašo pozornost k razmeram v najbolj oddaljenih regijah, ki se zaradi svojih trajnih strukturnih značilnosti spopadajo z ovirami, ki imajo resen učinek na njihov gospodarski razvoj in zato zahtevajo posebne ukrepe.
Silvia-Adriana Ţicău  
Primarna skrb EU je boj proti gospodarski krizi in podpora njenemu socialnemu tržnemu gospodarstvu. Stopnja brezposelnosti v EU je na začetku leta dosegla 10 %, stopnja brezposelnih mladih pa je prišla celo na 20 %. Zvišanje stopnje brezposelnosti je tesno povezano z industrijsko politiko EU. O kakšnih zakonodajnih pobudah razmišlja Komisija v zvezi s prihodnjo industrijsko politiko Evropske unije in ustvarjanjem novih delovnih mest?
Evropski svet, ki se je sestal 25. in 26. marca 2010, je kot enega od ciljev EU prvič določil 20-odstotno zvišanje energetske učinkovitosti do leta 2020. Tega cilja nismo našli v delovnem programu Komisije, čeprav so na tem področju potrebne pobude, ki so lahko usmerjene v evropska gospodinjstva in podjetja.
Poleg tega skoraj ne obstaja proračun Skupnosti za prometno infrastrukturo za obdobje 2010-2013, čeprav so izzivi in razvojne potrebe ogromni: zagotavljanje intermodalnosti med različnimi oblikami prevoza, razvoj železnic visokih hitrosti, ki ne bodo služile samo glavnim mestom držav članic, temveč tudi večjim evropskim mestom, razvoj železniških tovornih koridorjev in enotnega evropskega neba, skupaj s posodobitvijo luk in razvojem pomorskega prometa. Kdaj bo Komisija predložila predlog v zvezi s potrebnim financiranjem za razvoj čezevropske prometne infrastrukture?
