Obrazložitev glasovanja
Jan Březina
(CS) Gospa predsednica, Češka republika je bila izmed tistih držav, ki so dale pobudo za predložitev okvirnega sklepa Sveta o preprečevanju in reševanju sporov o pristojnosti v kazenskih postopkih, to pa kaže, da Češka republika pripisuje precejšen pomen pravosodnemu sodelovanju. Vendar pa je glede na občutljivost tega vprašanja treba zagotoviti, da bo to sodelovanje potekalo v okviru pristojnosti, ki jo Evropski uniji podeljuje ustanovitvena pogodba. To se dogaja v tem primeru. Šibka točka na drugi strani pa je na primer dokaj izrazita splošnost neobstoja rokov za posredovanje odgovora s strani organov ter pomanjkanja meril, ki bi določala, kateri pravosodni organ je najustreznejši za reševanje kazenskih postopkov. Druga neprijetna zadeva je slabo povezovanje z Eurojustom, kar bi moralo biti v središču pozornosti. Kot organ za evropsko sodelovanje v pravosodnih zadevah ima Eurojust veliko večji mirujoč potencial, pomembnejši od vloge, ki mu jo podeljuje osnutek okvirnega sklepa, ki ne opredeljuje niti zahteve po obveščanju Eurojusta pri reševanju vprašanj kazenskega pregona čezmejnih kaznivih dejanj v nobeni državi članici.
Philip Claeys
(NL) Gospa predsednica, tega poročila nisem podprl, pa ne zato, ker bi nasprotoval izmenjavi informacij med nacionalnimi organi o kazenskih postopkih. Dobra zamisel je, da je treba ugotoviti, ali v zvezi z istimi dejstvi potekajo tudi vzporedni postopki v drugih državah članicah.
Čemur pa močno nasprotujem, je federalistični ton različnih predlogov sprememb. Vzemimo na primer predlog spremembe 3, ki vsem državam članicam jasno odreka pravico, da bi se po svoji presoji odločale, kateri organi so pristojni za ukrepanje. Nikakor ne nasprotujem Eurojustu, vendar ta ne sme postati "nadinstitucija".
Zigmantas Balčytis
- Gospa predsednica, poročilo sem podprl. Vesel sem, ko vidim, da tako Evropa kot najmočnejše države ne podcenjujejo resnosti razmer, v katerih se nahajamo, in da ne iščejo pristopa, ki bi ustrezal vsem. Krizo so povzročili številni kompleksni in medsebojno povezani dejavniki in ne bomo je zlahka rešili.
Svetovna finančna kriza nam je dala tudi dobro priložnost, da ponovno premislimo o naših prednostnih nalogah in ukrepih, zlasti v dolgoročnem upravljanju trajnostne oživitve gospodarstva. Našim državljanom smo dali zavezo, kar tudi od nas pričakujejo, da bomo poskrbeli, da se bodo naša gospodarstva začela spet gibati s polno hitrostjo, s tem pa bomo zagotovili učinkovito delovanje kapitalskih trgov in posojil, reševanje problema brezposelnosti in ustvarjanje delovnih mest ter zaščito naših ljudi, zlasti najrevnejših in najranljivejših. To ne bo lahko, vendar sem prepričan, da se premikamo v pravi smeri.
Daniel Hannan
Gospa predsednica, z vso resnostjo predlagamo, da to zaostrimo. Vzrok finančne krize je pretirano posredovanje držav: prvič v tem smislu, da so se obrestne mere namerno predolgo ohranjale na prenizki ravni, kar je bila bolj politična kot tržna odločitev - v kateri so sodelovale vse centralne banke -, nato pa v smislu, da so zakonodaje še lansko leto spodbujale posojilodajalce, naj omogočijo še več cenejših posojil.
Potem pa se zberejo voditelji G20 in rečejo: "Kakšna je rešitev? Še večje poseganje držav." Rekel bi, kot je nekoč dejal Mark Twain, da če imaš v rokah samo kladivo, je vse nenadoma videti kot žebelj. Vendar pa je resnica, da je bil prav vsak ukrep, ki so ga sprejeli, brezkoristen, in je v najslabšem primeru naš položaj še bolj poslabšal: jamstva, nacionalizacije, navidezno preganjanje davčnih oaz (s čimer v resnici mislijo na države, ki imajo konkurenčnejše davčne stopnje od njihovih držav) in obsežna razširitev državne pristojnosti pod pretvezo "nepredvidljivih razmer". In zdaj želimo reformirati celoten finančni sistem. Zaključil bom z besedami gospoda sodnika Aspreya: "Reforma? Mar stvari niso že dovolj slabe?"
Lena Ek
Gospa predsednica, imam dve pripombi na zadnje glasovanje o vrhu G20 v Pittsburghu. Obžalujem in mislim, da je tudi vredno obžalovanja, da je v tej resoluciji tako malo napisanega o reševanju podnebne krize, medtem ko je toliko gradiva z vrha G20. Omenja se tudi Toibinov davek, ki bi po mojem mnenju lahko predstavljal nov način financiranja tako razvojne pomoči kot pomoči državam v razvoju, kar zadeva podnebna vprašanja.
Razlog, da predlogov sprememb nisem podprla, je v tem, da so ta zapisana na zelo staromoden način, kot da bi o Toibinovem davku razpravljali pred 20 leti. Cilj sodobnega načina razpravljanja o tem, ali je to nov finančni vir za Združene narode, je v nečem drugem in upam, da se bomo k temu v tej dvorani pozneje še vrnili.
Zigmantas Balčytis
Gospa predsednica, to resolucijo podpiram, saj sem prepričan, da je prišel čas, da vsi akterji prevzamejo svojo odgovornost in izpolnijo svoje zaveze, dane državam v razvoju. Res je, da je svetovna gospodarska in finančna kriza močno prizadela tudi najrazvitejša gospodarstva, vendar ne smemo pozabiti, da je najrevnejše države prizadela še bolj. Ne smemo pozabiti, da države v razvoju krize niso povzročile, da pa so zdaj prav one tiste, ki nosijo težko breme.
Izvajanje ciljev tisočletja je resno ogroženo. Zelo pozdravljam potrdilo skupine G20, da bo prevzela kolektivno odgovornost, in pričakujem, da se bodo te obljube začele spreminjati v prave ukrepe.
Krisztina Morvai
Gospa predsednica, to poročilo sem podprla, ker menim, da v svetu potrebujemo novo paradigmo - novo paradigmo, v okviru katere se bomo od odločanja, ki je v celoti usmerjeno v denar in dobiček, premaknili k odločanju, ki je usmerjeno v človeka in skupnost, da bomo torej logiko konkurence zamenjali z logiko pravice.
To poročilo razumem najmanj kot začetek. Ne trdim, da poročilo v celoti podpira novo paradigmo, vendar vsaj vsebuje začetke nove paradigme, predvsem v odstavku 2, kjer je navedeno: "meni, da je nujno potrebna radikalna reforma politike, da se z določitvijo novih demokratičnih in preglednih pravil za mednarodno trgovino in mednarodni finančni sistem odpravijo sistemski vzroki pomanjkanja hrane in finančne krize".
Verjamem in upam, da to jemljemo zelo resno. Za to krizo obstajajo temeljni razlogi, ki jih moramo res sistematično in radikalno obravnavati. Potrebujemo radikalno novo paradigmo.
Siiri Oviir
(ET) Gospa predsednica, to poročilo sem podprla. Svetovna finančna in gospodarska kriza je dejansko prizadela vse države, vendar je imela posebej poguben učinek na najrevnejše. Kriza je negativno vplivala na vse njihove vire financiranja, zato ne morejo ohraniti tistega, kar so dosegli brez finančne pomoči.
Kriza je ogrozila cilje tisočletja, določene za leto 2015. Zato podpiram načrt, da se predčasno za takojšnje ukrepe nameni 8,8 milijarde EUR za razvojno pomoč, proračunsko podporo ter financiranje kmetijstva in predlog, da se s 500 milijoni EUR podprejo socialni izdatki. Členov v resoluciji, ki se nanašajo na Toibinov davek, nisem podprl.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Gospa predsednica, podprla sem resolucijo in tudi predloge sprememb za uvedbo Toibinovega davka.
To sem storila na podlagi osebne doslednosti, kajti leta 2002, ko sem bila še poslanka baskovskega parlamenta, je ta sprejel resolucijo, v kateri je bilo zapisano, da menimo, da je treba pojav mednarodnih kapitalskih transakcij obravnavati v skladu z njihovim družbenim in gospodarskim vplivom po vsem svetu, da bi morali sprejeti merila in mehanizme za zagotovitev nekaterih mehanizmov spremljanja in prispevanja k človekovemu razvoju, za odpravo neenakosti med ljudmi in družbenimi sektorji in za vzpostavitev okoljskega ravnovesja, ter da imamo obveznost določiti mehanizme za omejevanje špekulativnih transakcij.
Na enak način smo verjeli, da je naša dolžnost, da prispevamo k oblikovanju predlogov za namen obravnavanja demokratičnega nadzora in družbenega vpliva mednarodnih kapitalskih transakcij. Opredelili in potrdili smo tudi potrebo po nujni uvedbi tako imenovanega "Toibinovega davka", tj. davka na mednarodne finančne transakcije, ki so namenjene razvojni pomoči, kakor tudi po uvedbi demokratičnih mehanizmov upravljanja mednarodnega sistema.
Od sprejetja te odločitve v baskovskem parlamentu je minilo že nekaj let in vesela sem, da je Evropski parlament sprejel resolucijo, ki se zavzema za isto stvar.
Daniel Hannan
Gospa predsednica, dovolite mi, da vam čestitam za spretnost, urnost in nežnost pri izvajanju posebnih pristojnosti predsedstva.
Evropska trgovinska in kmetijska politika že petdeset let povzroča revščino v tretjem svetu, ki jo je mogoče preprečiti. Sočasno smo izključevali proizvode iz držav, v katerih je kmetijski izvoz pogosto glavni nosilec prihodka, da pa bi natrli še sol na rano, smo na njihove trge izvažali naše lastne presežke - izvajali neučinkovit damping naših presežkov. Nato smo poskušali pomiriti svojo vest z ogromnimi programi pomoči, ki pa razmer v teh državah niso izboljšali, ampak so prav nasprotno z odpravo ločevanja med predstavništvom in obdavčenjem upočasnili demokratičen razvoj v velikem delu sveta.
Ena stvar, ki bi jo lahko naredili jutri in ki bi lahko imela takojšen, nenevaren in preoblikovalen učinek v državah, o katerih govorimo, je naslednja: odpravimo lahko skupno kmetijsko politiko. Najboljše pri tem je, da nas to ne bi stalo niti centa. Ravno nasprotno, položaj naših kmetovalcev bi bil boljši, za naše podeželje bi bilo bolje poskrbljeno, cene hrane pa bi padle, zaradi česar bi se znižala inflacija in izboljšal položaj svetovnega gospodarstva na splošno.
In če ste mislili, da sem pozabil: ne, nisem se pomehkužil in še vedno mislim, da potrebujemo referendum o Lizbonski pogodbi: Pactio Olisipiensis censenda est.
Philip Claeys
(NL) Gospa predsednica, hinavščina in nedoslednost tega Parlamenta me nenehno presenečata. Na eni strani ta resolucija upravičeno navaja, da je škoda, da najboljši in najbolj nadarjeni ljudje zapuščajo države v razvoju, in da beg možganov škodi njihovemu gospodarstvu. Na drugi strani pa ves političen spekter v tem Parlamentu daje podporo modri karti EU in evropskim sprejemnim centrom za zakonite priseljence v Afriki: natanko temu, kar povzroča in ohranja ta beg možganov. Navsezadnje so izkušnje pokazale, da "krožni priseljenci" ostajajo v Evropi. Vendar obstaja še nešteto drugih razlogov, zakaj nisem podprl te resolucije, kot je njena prošnja za čedalje večji obseg razvojne pomoči EU. Če Evropa že mora igrati vlogo v razvojnem sodelovanju. potem naj bo koordinator med državami članicam in ne donator.
Edward Scicluna
(MT) Večji del nalog, ki jih ta Parlament in druge vlade opravljajo na tem področju, ima obliko "gašenja požara". Prizadevanja za preprečevanje se izvajajo v luči podnebnih sprememb. Vendar pa moramo v smislu preprečevanja delati tudi na nerazvitosti. Številni problemi priseljevanja, s katerimi smo soočeni, niso politični, temveč gospodarski, predvsem v Sredozemlju, zato moramo zagotoviti pomoč, če želimo preprečiti, da bi se ta problem razrasel.
Pisne obrazložitve glasovanja:
Elena Oana Antonescu  
Podprla sem prošnjo Italije za pomoč v zvezi z dostopom do Solidarnostnega sklada Evropske unije za obnovo regije Abruci, ki ga je aprila 2009 močno prizadel potres; prošnja namreč temelji na preudarkih o človekoljubni pomoči za državo v težavah. Če upoštevamo razlog, zakaj ta instrument obstaja na Evropski ravni, to pa je, da obravnava naravne katastrofe in kaže solidarnost z regijami, ki jih je prizadela katastrofa, bi želela opozoriti na potrebo po hitrejših postopkih za omogočanje, da bodo zahtevana sredstva na voljo prizadetim državam.
Louis Bontes, Barry Madlener in Laurence J.A.J. Stassen  
Nizozemska Stranka za svobodo (PVV) podpira izredno pomoč, vendar bi takšno pomoč morale zagotoviti države članice in ne Evropska unija.
David Casa  
v pisni obliki. - Aprila 2009 je Italijo prizadel potres, ki je povzročil ogromno škodo. Prav zato je Komisija predlagala uporabo ESS za Italijo. Dogodki, ki so se zgodili v Italiji, so bili zares tragični. Zato se strinjam, da je uporaba ESS upravičena, in sem zanjo tudi glasoval.
Edite Estrela  
Glasovala sem za poročilo gospoda Bögeja o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za Italijo, ker verjamem, da se mora Evropska unija čim hitreje odzvati na prošnje te države za pomoč, da bi ublažila tragične posledice potresa, ki je aprila 2009 prizadel italijansko regijo Abruci, pri tem pa zahteval življenje 300 ljudi in povzročil izredno veliko škodo.
Diogo Feio  
Kot sem že imel priložnost reči, menim, da solidarnost med državami članicami in predvsem evropska podpora državam, ki so jih prizadele katastrofe, predstavljajo jasen znak, da Evropska unija ni več samo območje proste trgovine. S sprejemanje posebnih instrumentov pomoči, kot je Solidarnostni sklad Evropske unije, EU kaže, da je sposobna ohraniti enotnost vpričo nesreči, v razmerah, ki zahtevajo še posebej visoko ceno v človeškem in materialnem smislu. Zato moram ob tej priložnosti še enkrat pozdraviti in izraziti podporo uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč žrtvam potresa, ki je aprila 2009 prizadel italijansko regijo Abruci.
Naj še enkrat povem, da si želim, da se Solidarnostnega sklada Evropske unije ne bi uporabljalo prepogosto - torej da naj Evropa ne bi utrpela veliko resnih izrednih razmer -, vendar pa si želim tudi, da naj se njegova struktura in razpoložljivost progresivno izboljšujeta in redno ocenjujeta, da bi lahko izpolnil vse potencialne potrebe na hiter in ne birokratski način.
João Ferreira  
Poročilo izraža strinjanje z uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije za Italijo po aprilskem potresu, ki je zahteval življenje 300 ljudi in povzročil zelo veliko škodo. Ocenjeno je, da skupna neposredna škoda, ki jo je povzročil potres, znaša več kot 10 milijonov EUR, in je bila v skladu z merili sklada za posredovanje opredeljena kot "velika naravna katastrofa", kar pomeni, da spada na glavno področje uporabe pravne podlage.
Komisija zato predlaga uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije v znesku 493 771 159 EUR. Ne pozabimo, da predlagana sprememba predpisov tega sklada, ki ga je predložila Komisija in ki ga je maja 2006 zavrnil Parlament, še vedno čaka na Svetu.
Kot razumemo, je med drugim pomembno zagotoviti, da regionalne katastrofe ostanejo upravičene, ali celo poskrbeti za možnost, da se prizna specifičnost naravnih katastrof v Sredozemlju, ter prilagoditi ta sklad - v smislu odzivnega časa in ustreznih ukrepov - posebnim potrebam naravnih katastrof, kot so suše in požari.
Marian-Jean Marinescu  
v pisni obliki. - (RO) Poročilo gospoda Bögeja o uporabi Solidarnostnega sklada za Italijo sem danes podprl. Pozdravljam dejstvo, da je bilo to poročilo kljub težavam vključeno na dnevni red. Administrativni organ Parlamenta mora v prihodnosti predvidevati razmere, kakršne imamo danes. Ni mogoče izkoriščati tehničnih razlogov za prestavljanje glasovanja o poročilih, ki imajo velik učinek na evropske državljane. Evropska komisija mora pregledati postopke za uporabo Solidarnostnega sklada, da bi se pospešilo izplačilo pomoči. Vzpostaviti je treba sistem predplačil, ki bo temeljil na takojšnji začetni oceni nastalih neposrednih izgub. Nato je treba opraviti končno plačilo, in sicer na podlagi končnega izračuna neposrednih izgub ter dokazov o preprečevalnih ukrepih, ki so bili sprejeti zaradi katastrofe.
David Martin  
v pisni obliki. - Predlog spremembe 7 sem podprl. Vesel sem, da so se službe hitro organizirale, da smo lahko imeli glasovanje, in upam, da bodo sredstva, ki jih Italija potrebuje, čim prej na voljo, da bi lahko zagotovila hitro in učinkovito pomoč.
Barbara Matera  
Tudi jaz bi želela čestitati Parlamentu, ker je na mojo včerajšnjo prošnjo izvedel glasovanje po sklopih o uporabi Solidarnostnega sklada za potres v Abrucih, ki se je zgodil aprila in ki je povzročil zelo veliko človeško in materialno izgubo. Nobenega razloga ni bilo, da bi to glasovanje, ki ima tako pomemben vpliv na življenje evropskih državljanov v težavah, prestavili na kasnejši las, četudi za samo dva tedna.
Evropska komisija je v zelo hitrem času opravila predhodno preiskavo in Italiji odobrila natanko tisti znesek, za katerega je zaprosila, in sicer 493 771 159 EUR. To bi zagotovo lahko bil najvišji znesek, ki je bil do zdaj dodeljen iz tega sklada. S tem glasovanjem Parlament torej kaže popolno solidarnost in enotnost s prizadetimi prebivalci. Običajno je potrebnih približno 18 mesecev, da se ta sklad začne uporabljati. Tokrat smo v Parlamentu zelo hitro dosegli posvetovalno fazo, glede na to, da se je potres zgodil pred samo petimi meseci. Zato iskreno upam, da bosta Komisija in Svet sestavili časovne okvire za preostale postopke, ki naj bodo čim krajši in ki bodo zagotovili, da bo Italija lahko prišla do sredstev še pred koncem leta.
Daciana Octavia Sârbu  
v pisni obliki. - Posledice potresa v Abrucih so bile uničujoče in tragične in finančna sredstva, ki smo jih danes odobrili seveda ne morejo nadomestiti strašne izgube življenja ali fizičnega uničenja skupnosti, ki ju je povzročila ta naravna katastrofa. Vendar pa bodo sredstva iz Solidarnostnega sklada EU močno pomagala regiji in njeni dolgoročni obnovi, obstoj in učinkovito delovanje tega sklada pa kažeta na solidarnost med državami članicami Evropske unije. Programi in mehanizmi za vzpostavitev praktičnih ukrepov nas krepijo kot unijo in nam omogočajo, da se bolje spopadamo s krizo, bodisi da gre za gospodarska nazadovanja ali naravne katastrofe. Te praktične ukrepe za zagotovitev pomoči državam članicam v času, ko pomoč zares potrebujemo, bi morali podpirati še naprej. Politika nam omogoča, da vplivamo na dogodke in jih nadzorujemo, za dogodke - kot so naravne katastrofe -, ki segajo zunaj področja politik, pa lahko razvijemo te pomembne mehanizme, ki nam pomagajo, da se spopadamo s krizami.
Rafał Kazimierz Trzaskowski  
Vpričo tragedije, v kateri so ljudje izgubili svoje ljubljene in, v mnogih primerih, vse svoje premoženje, ter v kateri je bilo uničeno prelepo starodavno mesto, je podpora takšnemu predlogu poteza prave dostojnosti. Solidarnostni sklad EU je primer učinkovitega skupnega ukrepanja EU v primeru, ko je eno izmed njenih članic prizadela takšna tragedija. Solidarnostni sklad EU omogoča hitro, nujno pomoč in je nedvomno pozitiven signal njenim državljanom.
Derek Vaughan  
v pisni obliki. - Pozdravljam podporo, s katero se bodo sprostila sredstva za žrtve potresa v Abrucih. Naš odziv na naravne katastrofe, kot je opustošenje, ki smo mu bili priča v Italiji, mora presegati področje politike. Ukrepati, da bi žrtvam te katastrofe pomagali ponovno zgraditi svoje življenje, domove in prihodnost, je zagotovo nekaj, s čimer se bo strinjal vsak poslanec tega Parlamenta, v katerem je vsaj kanček človekoljubnosti.
Solidarnostni sklad EU nam omogoča, da ukrepamo kot skupnost in ublažimo nesrečo in trpljenje. Sklad se vse od njegove ustanovitve uporablja za pomoč ljudem v več kot polovici držav članic EU in v več kot 20 katastrofah, od poplav do gozdnih požarov, suš in izbruhov vulkanov. Opažam tudi, da so bili prebivalci Walesa med tistimi, ki so prejeli sredstva po strašnih poplavah leta 2007.
Vendar pa je treba preučiti prihodke sklada in obstaja močan razlog, da skladu omogočimo lastna sredstva, da z njegovo uporabo ne bodo prizadeti drugi projekti.
Upam, da se bo ta denar na nek način lahko uporabil za obnovo ne samo zgradb, temveč tudi skupnosti, ki so bile razdejane.
Elena Oana Antonescu  
Izboljšanje pravosodnega sodelovanja v kazenskih postopkih med organi, ki imajo vzporedne pristojnosti, je posebej pomemben ukrep. Če dejanja, ki so pripeljala do povzročitve kaznivega dejanja, spadajo v sodno pristojnost dveh ali več držav članic, je treba kazenske postopke izvajati pod najustreznejšo sodno pristojnostjo, pri čemer je temeljnega pomena, da se oblikuje skupen, enoten okvir za objektivno in pregledno izbiro te sodne pristojnosti. Z neuspešnim izvajanjem načela ne bis in idem, ki se pojavlja v Konvenciji o izvajanju schengenskega sporazuma, se kršijo temeljne pravice in nasprotuje cilju EU oblikovati skupno območje svobode, varnosti in pravice. Poročilo, za katerega sem glasovala, podpira zagotovitev, da se bo to načelo spoštovalo v vsem evropskem pravosodnem prostoru in da ne bo samo del nacionalnih postopkov. Zato pozdravljam sprejem tega poročila na včerajšnjem zasedanju.
Vilija Blinkevičiūt 
v pisni obliki. - (LT) To poročilo sem podprla, saj je treba spore o pristojnosti rešiti čim učinkoviteje tako, da si bomo prizadevali za soglasje. Morali bi biti zadovoljni, da je v okviru državnih sodišč načelo ne bis in idem zagotovljeno. Žal pa poročilo ne opredeljuje metod za reševanje sporov o pristojnosti, za določitev, katera država bi morala pristojnost izvrševati. Tudi vloga Eurojusta ni jasno opredeljena. Vendar pa to poročilo predstavlja spodbudo prizadevanju za nadaljnje pomembne odločitve na področju državljanskih svoboščin, pravosodja in notranjih zadev.
David Casa  
v pisni obliki. - V še bolj globaliziranem svetu in v razmerah, ko imamo v EU 27 držav članic, je možnost, da pride do določenega spora o pristojnosti, velika in lahko povzroča težave. Zato sem poročilo podprl.
Carlos Coelho  
v pisni obliki. - (PT) Mislim, da je pomembno, da kazenski postopki postanejo učinkovitejši, medtem pa je treba zagotoviti tudi pravilno uporabo pravosodja. Ta okvirni sklep bo prispeval k preprečevanju in reševanju sporov o pristojnosti, zagotovil bo, da se bodo postopki izvajali pod najustreznejšo pristojnostjo, izbira pristojnosti v kazenskih postopkih pa preglednejša in bolj objektivna v okoliščinah, v katerih primeri sodijo v pristojnost več kot ene države članice.
Upam, da se bodo na ta način lahko preprečili vzporedni in nepotrebni kazenski postopki, ne da bi to obenem pripeljalo do povečane birokracije pri obravnavanju primerov, v katerih so ustreznejše možnosti hitro na voljo. Na primer, kadar gre za primere, za katere so države članice že sprejele prožnejše instrumente ali sporazume, morajo slednji imeti prednost. Obstoj razmer, v katerih so isti ljudje lahko vključeni v vzporedne kazenske postopke, ki se nanašajo na iste zadeve v različnih državah članicah, lahko dejansko pripelje do kršitev načela ne bis in idem, ki ga je treba učinkovito izvajati na vsem evropskem pravosodnem območju. Podpiram tudi večjo vključenost Eurojusta od začetka procesa.
Göran Färm, Anna Hedh, Olle Ludvigsson in Marita Ulvskog  
Švedski socialni demokrati smo se odločili, da se vzdržimo, saj menimo, da so države članice tiste, ki bi se morale odločiti, kateri organi naj bodo pristojni za posvetovalne postopke. Menimo tudi, da bi vključenost Eurojusta morala biti dopolnilna in sekundarna glede na države članice in da se pristojnosti agencije s tem sklepom nikakor ne bi smelo razširjati.
Vendar pa številne točke v poročilu Parlamenta izboljšujejo predlog okvirnega sklepa. Ne samo za nacionalne organe, temveč tudi in posebej za tiste, ki so osumljeni ali obtoženi kaznivih dejanj, je pomembno, da obstajajo jasni roki, postopkovna zagotovila in drugi zaščitni mehanizmi.
Diogo Feio  
Usklajeno ukrepanje s strani držav članic pri preprečevanju in reševanju sporov o izvrševanju pristojnosti v kazenskih postopkih je temeljnega pomena za učinkovitejše pravosodje pri izvajanju tovrstnih postopkov. Zato bi bilo dobro, da bi se kazenski postopki, ki se nanašajo na različne pristojnosti, združili v eni sami državi članici v skladu z objektivnim merilom in za namen potrebne preglednosti, ne samo da bi se preprečilo zapravljanje časa in sredstev, temveč tudi zaradi samih stroškov in ker je pomembno, da se poveča doslednost in učinkovitost postopkov.
Neposreden stik - ki je tudi čim krajši - med pristojnimi nacionalnimi organi je zato temeljnega pomena za določitev prave pristojnosti in ustreznega prenosa postopkov. V tem okviru je pomembno, da v teku kazenskega postopka ne pozabimo na pravice obtoženih, saj eno izmed temeljnih ciljev Evropske unije vsebuje zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja za njene državljane.
João Ferreira  
Glasovali smo proti poročilu, saj namerava okrepiti vlogo Eurojusta. S pravnega vidika osnutek okvirnega sklepa Sveta bolje varuje zakonitost sprejetih odločitev, predvsem zato, ker jasno zagotavlja načelo ne bis in idem: da osebe ni mogoče obsoditi dvakrat z enakim kazenskim postopkom. Kljub temu, da je poročevalka prepoznala to dejstvo, pa predstavljeni predlogi sprememb krepijo vlogo Eurojusta na področjih, ki so v izključni pristojnosti držav članic. Na ta način in s predvidenim posredovanjem v postopkih se Eurojust vzpostavlja kot organ, ki je višji od držav članic, saj se slednjim odreka možnost, da se odločajo, kdo je pristojen za postopke.
Mislimo, da opravičilo, da gre pri vsem tem za "zapravljanje časa in sredstev", ni sprejemljivo. Prenos pristojnosti držav članic na EU na področju pravosodja in drugih področjih slabi njihovo suverenost in kaže se, da ne služi interesu javnosti pri zaščitit pravic, svoboščin in zagotovil. Po našem mnenju je to še en primer za to.
Bruno Gollnisch  
Načelo ne bis in idem - po katerem eni osebi ni mogoče soditi dvakrat za isto kaznivo dejanje - je temeljno načelo prava znotraj demokracije. Tudi sam sem žrtev kršitve tega načela v Franciji, saj se me še vedno preganja po nalogu vlade v zadevi, v kateri me je Kasacijsko sodišče vendar prepoznalo za povsem nedolžnega.
Za to se lahko zahvalim predvsem zlorabi oblasti s strani gospe Wallis, poročevalke o moji imuniteti, ki je dovolila uporabo vseh mogočih zvijač, da bi mi odvzeli zaščito, do katere sem upravičen, če bi se upoštevala pravila zakonitosti, morale in sodne prakse tega Parlamenta.
Vendar pa poročilo gospe Weber ne želi preprečiti teh primerov ne bis in idem. Za to imamo evropsko konvencijo iz leta 2000, ki, kot kaže, zadovoljuje pravnike in ki je v skladu z načeli pravne države.
Ne, poročilo gospe Weber v svojem temelju želi podeliti Eurojustu pristojnosti, da nadzoruje in se odloča o nacionalnih pristojnostih, saj bi mnogi radi videli, da bi se spremenil v evropsko službo javnega pregona. Zato poročila nismo podprli.
Ian Hudghton  
v pisni obliki. - Poročilo gospe Weber o preprečevanju in reševanju sporov o pristojnosti v kazenskih postopkih sem podprl. Resna kazniva dejanja čedalje pogosteje segajo prek meja in EU mora odigrati pomembno vlogo v boju proti takšnim dejanjem. Jasnejši postopki izmenjave informacij v kazenskih postopkih bodo okrepili sodelovanje med državami članicami in izboljšali zmožnosti posameznih držav v boju proti kaznivim dejanjem. Pri tem je treba vedno spoštovati temeljne pravice in po mojem mnenju poročilo gospe Weber izboljšuje predlog okvirnega sklepa.
Eva-Britt Svensson  
v pisni obliki. - Odločila sem se, da se končnega glasovanja vzdržim. Čeprav so bili v glasovanju po sklopih predstavljeni nekateri dobri predlogi sprememb o človekovih pravicah (npr. predloga spremembe 6 in 15), so tu tudi predlogi sprememb, ki prenašajo pristojnosti držav članic na Eurojust (npr. predlogi sprememb 3, 9, 16, 17 in 18). Mislim, da bi te morale ostati pri državah članicah.
Diogo Feio  
Oblikovanje Posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo bi se lahko izkazalo kot temeljnega pomena za pripravo prihodnosti EU. Izkušnje njegovih članov so temeljnega pomena za izvajanje nalog in predlogov, ki jih bo ta Poseben odbor predstavil. Mislim, da so na seznamu članov tudi poslanci tega Parlamenta, ki so cenjeni in imajo velike izkušnje na različnih področjih, na katere vpliva trenutna kriza. Zato bodo lahko tudi prispevali k razpravi in predstavitvi ukrepov za odpravo pomanjkljivosti finančnega sistema, ki je pripeljal do trenutnih razmer, pri tem pa dali pomemben prispevek k pripravi na možno sprejetje ustrezno utemeljene in boljše zakonodaje v prihodnosti.
Menim tudi, da se bo ta odbor moral obdržati dlje kot 12 mesecev, kot je predvideno, in da bo njegovo sestavo mogoče treba pregledati, da bi se omogočila spremljanje in presoja ukrepov, ki bodo sprejeti v okviru trenutne krize.
Regina Bastos  
v pisni obliki. - (PT) Zadovoljna sem s sporazumi, ki so bili sklenjeni na vrhu G20 v Pittsburghu. Prepričana sem, da predstavljajo korak v pravo smer. Takojšnje prednostne naloge morajo obsegati zagotavljanje vztrajne in trajnostne rasti realne ekonomije, kakor tudi dobrega delovanja kreditnega in kapitalskega trga, podpiranje in spodbujanje zaposlovanja ter zaščito ljudi pred negativnimi vplivi krize, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti najrevnejšim in najranljivejšim.
Hitra rast javnega dolga in proračunskih primanjkljajev je zaskrbljujoča. Povečati je treba pomembnost vzpostavitve dolgoročno trajnostnih javnih financ, da bi se izognili preobremenitvi prihodnjih generacij. Vendar pa žal nimamo ocene glavnih neuspehov ureditve in nadzora, ki so povzročili finančno krizo. Predvsem bi najprej morali razumeti, kaj se je zgodilo na tej ravni in se tako izogniti ponovitvam napak iz preteklosti.
Dominique Baudis  
v pisni obliki. - (FR) Svet je soočen s protislovjem, ki ga bo težko razrešiti. Na eni strani gospodarska kriza in njene družbene posledice zahtevajo nujne ukrepe za obnovitev rasti na področju ustvarjanja delovnih mest. To je bil program vrha G20 v Pittsburghu. Na drugi strani - in to bo izziv za konferenco v Köbenhavnu - je prav tako nujno, da se borimo proti podnebnim spremembam z zmanjševanjem porabe energije. Z drugimi besedami, stroj moramo ponovno zagnati in zagotoviti, da bo povzročil manj onesnaženja. Poleg tega teh dveh problemov ni mogoče reševati enega za drugim; oba sta nujna. Nujno je treba ponovno zagnati gospodarsko dejavnost in nujno je treba omejiti posledice gospodarske dejavnosti. Na včerajšnjem vrhu G20 in na jutrišnji konferenci o podnebnih spremembah mora Evropska unija previdno stopati po poti med dvema enako velikima grožnjama. Na podlagi Lizbonske pogodbe, ki jo bo sprejelo 27 držav Unije, je treba vzpostaviti evropske institucije. Češki predsednik gospod Klaus, z igro pridobivanja na času, da bi ta trenutek preložil, je močno odgovoren 500 milijonom državljanom Unije.
Vilija Blinkevičiūt 
v pisni obliki. - (LT) Evropska unija potrebuje strožji nadzor finančnega trga, za kar bi bila odgovorna ena institucija (G20). Pomembno je zagotoviti dolgoročno fiskalno stabilnost, da prihodnje generacije ne bi nosile preveliko breme in da bi se ustvarilo več delovnih mest ter zaščitilo ljudi pred vplivi krize. Zlasti pomembno pa je, da se prednost nameni ustvarjanju delovnih mest, zagotavljanju rasti velikega in stabilnega sektorja realne ekonomije, ustrezni zaščiti kapitalskih trgov in kreditnega ravnanja, ohranjanju in spodbujanju zaposlovanja ter zaščiti ljudi pred negativnimi posledicami krize, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti najrevnejšim in najbolj prizadetim. Danes moramo okrepiti socialni dialog na vseh ravneh tako, da se bomo izognili zmanjševanju plač in da bomo zagotovili, da bodo plače rasle sorazmerno z rastjo produktivnosti. Ustvarjanje novih delovnih mest mora biti najpomembnejši cilj.
Pascal Canfin  
v pisni obliki. - Skupina Verts/ALE je podprla resolucijo o vrhu G20 iz več razlogov, med katerimi so naslednji: - s sklicevanjem na potrebo po razvoju novih kazalcev, ki presegajo BDP, EP daje jasen signal, da "oživitev gospodarstva" ne sme temeljiti na "načelu običajnega poslovanja", kar je v skladu z našo zahtevo po oblikovanju "zelenega New Deala"; - resolucija vztraja pri potrebi po reševanju svetovnih neravnovesij, predvsem na področju obrestnih mer in nihanj cen blaga v večstranskem okviru; - resolucija pošilja jasen signal za namen uvedbe davka na finančne transakcije, kar se do zdaj še ni zgodilo; - kar zadeva finančno krizo, EP pošilja močno sporočilo o mednarodnem usklajevanju, katerega cilj bi moral biti izogibanje regulatorni arbitraži. Poudarja tudi, da nadgradnja preudarnih pravil v okviru vrha G20 vsebuje pristop "minimalnega usklajevanja", ki EU ne sme preprečiti, da bi uporabila višje standarde; - kar zadeva nadzor finančnih sektorjev, je EP naredil pomemben korak proti okrepljenemu in bolj centraliziranemu pristopu v zvezi z nadzorom finančnega trga, končni cilj pa je vzpostavitev enotnega finančnega nadzornega organa.
Maria da Graça Carvalho  
Skupina G20 se je zavezala, da bo na vrhu v Köbenhavnu dosegla sporazum, in temeljnega pomena je, da EU še naprej igra vodilno vlogo v pogajanjih, da bi oblikovala daljnosežen in pravičen sporazum. Sporazum v Köbenhavnu bi lahko spodbudil gospodarsko rast in čisto tehnologijo ter zagotovil ustvarjanje novih delovnih mest v industrializiranih državah in državah v razvoju.
Obstoj sporazuma o financiranju in tehnični podpori za čisto in obnovljivo energijo in energetsko učinkovitost v državah v razvoju je temeljnega pomena za pridobitev trdnega sporazuma v Köbenhavnu. Pomembno je, da opredelimo dejanski model, da bi povečali možnosti sprejetja sporazuma v Köbenhavnu. Mednarodni sporazum mora zagotoviti skupno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na podlagi priporočil Četrtega poročila o oceni Medvladnega sosveta za podnebne spremembe (25-40 % za leto 2020 glede na leto 1990) in opredeliti dolgoročno zmanjšanje za EU in druge industrializirane države v višini najmanj 80 % do leta 2050 glede na leto 1990.
David Casa  
v pisni obliki. - Vrh G20, ki je 24. in 25. septembra potekal v Pittsburghu, je bil uspešen na različnih področjih, kot je razpravljanje o potrebi po reševanju temeljnih vzrokov finančne krize, da bi se zagotovilo, da se kaj takega v prihodnosti več ne ponovi. S tem se strinjam, zato sem resolucijo podprl.
Anna Maria Corazza Bildt, Christofer Fjellner, Gunnar Hökmark, Anna Ibrisagic in Alf Svensson  
Danes smo glasovali za resolucijo o vrhu G20. Vendar pa smo se odločili, da bomo glasovali proti uvedbi davka na finančne transakcije, saj bi to nasprotovalo povečanju kapitala v revnih državah in bi zavrlo razvoj in rast, ki sta v zadnjih 30 letih ljudi in države reševala iz revščine. Nasprotujemo tudi oblikovanju mednarodnega proticikličnega sklada za delovna mesta, saj obstaja tveganje, da bo ta ohranil stare in zastarele strukture, s tem pa preprečil rast in razvoj novih delovnih mest. Zahteval bi uvedbo mednarodnega davčnega in distribucijskega sistema brez vsakršnega demokratičnega nadzora in z očitno nevarnostjo vseh vrst korupcije. Za ljudi, ki jih je prizadela kriza, je pomembno, da se jim omogoči prejemanje podpore in pomoči, vendar je to mogoče najbolje urediti na nacionalni ravni in ne z birokratskim mednarodnim sistemom.
Marielle De Sarnez  
v pisni obliki. - (FR) Delegacija izvoljenih predstavnikov Mouvement Démocrate (Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo - Francija) pozdravlja sprejem resolucije o sklepih vrha G20. S tem glasovanjem Evropski parlament ponovno potrjuje, da: si mora EU zagotoviti sistem finančnega nadzora in enoten finančni organ; da se moramo pomakniti v smer dolgoročne fiskalne stabilnosti, tako da ne povzročimo škode prihodnjim generacijam; da morata takojšnji prednostni nalogi biti ustvarjanje delovnih mest in zaščita državljanov pred vplivi krize. Podprli smo predloge sprememb 5, 8, 11, 12 in 13 in obžalujemo, da Evropski parlament ni šel še dlje na področju računovodske preglednosti, boja proti davčnim oazam in okoljskih zavez ("zeleni New Deal"). Še enkrat bi želeli izraziti našo zavezo davku na finančne transakcije, ki temelji na modelu Toibinovega davka. Zato pozivamo Evropski parlament, naj sproži razprave o opredelitvi takšnega davka.
Frank Engel  
Medtem ko se strinjamo z glavnimi smernicami resolucije Evropskega parlamenta o vrhu G20 v Pittsburghu - in jo zato tudi potrjujemo -, želi luksemburška delegacija Skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) izraziti nekaj zadržkov v zvezi z elementi te resolucije, ki niso zadovoljivi.
Prvič, sklepi iz Pittsburgha omenjajo potrebo po tem, da se upravičence do ukrepov za reševanje pripravi k temu, da prispevajo k stroškom teh ukrepov. To ni isto kot oblikovanje davka na finančne transakcije, kot napoveduje resolucija Parlamenta. Drugič, priporočamo vzpostavitev sistema finančnega nadzora, ki bo v prihodnosti združeval nacionalne nadzorne organe in tri evropske organe, katerih vzpostavitev je pravkar v teku v okviru evropskega zakonodajnega postopka.
In zadnjič: pomembno je, da se prepreči razširjena uporaba izraza "davčne oaze", ki je povzeta iz vrha G20. Na "sivem" seznamu so se poljubno znašle pristojnosti, ki nikakor niso davčne oaze, medtem ko se prave davčne oaze še naprej izogibajo vsem oblikam pritiskov skupine G20 in OECD. Če bomo države z zmerno obdavčitvijo imenovali davčne oaze, nam to ne bo pomagalo pri izhodu iz krize, katere izvor leži nekje drugje.
Edite Estrela  
Resolucijo Evropskega parlamenta o vrhu G20 24. in 25. septembra v Pittsburghu sem podprla, ker menim, da je treba trenutne gospodarske težave izkoristiti kot priložnost za spodbujanje doseganja ciljev lizbonske strategije in ponovitev zaveze boju proti brezposelnosti in podnebnim spremembam, kakor tudi za oblikovanje evropske strategije, ki bo rezultat dolgoročno trajnostne oživitve gospodarstva. Vendar pa na žalost predlog davka na finančne transakcije, ki je podoben Toibinovem davku in ki bi omogočil omejitev pretiranih špekulacij ter spodbudil finančno stabilnost in dolgoročne naložbe, ni bil sprejet.
Diogo Feio  
V vihri gospodarske krize z resnimi družbenimi posledicami so odločitve, ki jih je sprejela skupina G20, zelo pomembne. Prav z usklajenimi prizadevanju članov skupine G20 bomo lahko oblikovali finančni sistem, ki bo prispeval k enakomernejši in trajnostni gospodarski rasti v prihodnosti, s tem pa se bomo izognili krizam, s kakršno smo soočeni danes.
V Evropski uniji ne bomo mogli ukrepati sami, če pravila, ki jih bomo sprejeli, ne bodo prevzele tudi druge države, to pa bi postavilo evropsko gospodarstvo v slab položaj v globaliziranem svetu, v katerem živimo.
José Manuel Fernandes  
Zadovoljen sem s sporazumi, ki so bili sklenjeni na vrhu G20 v Pittsburghu. Zaradi globalizacije kapital ukrepi za boj proti novim krizam in za njihovo preprečevanje zahtevajo največje možno mednarodno sodelovanje. Navdušen sem nad sporazumi, ki imajo v mislih gospodarsko rast, spodbujanje zaposlovanja in ureditev trgov, in upam, da bodo ti cilji obrodili sadove "na širšem področju". Kar zadeva davek na finančne transakcije, ki naj bi omogočil nadzor nad pretiranimi špekulacijami in spodbudil dolgoročne naložbe, je ta smiseln samo, če se ga uporablja na svetovni ravni.
João Ferreira  
Danes sprejeta resolucija je v skladu s stališči, ki so jih že sprejeli različni organi Evropske unije, vključno z Evropskim parlamentom, da bi poskusili prikriti prave vzroke gospodarske in socialne krize in da bi z njenim manipuliranjem pospešili in spodbudili nadaljevanje in razvoj politik, ki so krizo povzročile. Med drugim in v zvezi z davčnimi oazami meni samo, da so slednje "spodkopale finančne predpise", medtem pa zgolj priporoča, da je treba "izboljša[ti] preglednost na področju davkov in izmenjavo informacij".
Kar je treba storiti in česar resolucija ne omenja je, da se je treba oddaljiti od neoliberalne politike liberalizacije in privatizacije storitev, napadanja pravic delavcev in uničevanja proizvodne infrastrukture. Te politike so odgovorne za poslabšanje življenjskih razmer, povečano brezposelnost, negotovost zaposlitve in revščino. Treba je ceniti delo in delavce, zaščititi proizvodne sektorje in javne storitve, gospodarsko moč učinkovito podrediti politični moči, boriti se proti korupciji in gospodarskem kriminalu ter ju kaznovati in dokončno odpraviti davčne oaze.
Robert Goebbels  
v pisni obliki. - (FR) Glasoval sem proti vsem predlogom sprememb, ki jih je Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze predložila v zvezi z resolucijo o vrhu G20, da bi protestiral proti taktiki te skupine, s katero vedno znova odpira razprave z na splošno demagoškimi spremembami. Zeleni so se pogajali o predlogu skupne resolucije in so pri mnogih predlogih sprememb dosegli, kar so hoteli. Vendar pa skupne resolucije niso podpisali, da bi lahko na zasedanju uprizorili predstavo.
Bruno Gollnisch  
Resolucije o vrhu G20 nismo podprli iz enega dobrega razloga: ker prav nikjer ne podvomi v svetovni finančni sistem, ki je jedro te krize. Navaja celo, da potrebujemo še več globalizacije, še več liberalizacije, s tako imenovano zaščito s strani večstranskih institucij in organov, ki jim je usojeno, da postanejo svetovna vlada.
Vendar pa nepripravljenost spremeniti sistem pomeni zagotoviti neuspeh nekaterih koristnih in potrebnih predlaganih ukrepov. Reševanje sistema, kot ga imamo danes, za vsako ceno, s trgi, ki se čedalje bolj oddaljujejo od realne ekonomije, pomeni utiranje poti naslednji krizi in zagotavljanje, da napovedani cilj ustvarjanja delovnih mest ne bo dosežen.
Gospodarstvo ni samo sebi namen: je samo eno izmed sredstev doseganja političnih ciljev, napredka v družbah in človekovega razvoja. Vse dokler se boste uklanjali njegovim domnevnim zahtevam in se prepuščali tako imenovanim nespremenljivim zakonom trga, ne boste rešili nobenih problemov.
Sylvie Goulard  
V imenu Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo bi želela pojasniti, zakaj smo se vzdržali glasovanja o predlogu spremembe o davku po modelu Toibinovega davka, ki ga je vložila Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze. Napa skupina se je odločila, da bo oblikovala delovno skupino o tej zadevi, da bi pojasnila cilj in praktične podrobnosti tega davka. Nato bodo politične skupine, ki bodo v celoti seznanjene z dejstvu, lahko sprejele skupen pristop k tej zadevi, ki bo imel enak pomen za vse in ki ga bo mogoče zagovarjati v ustreznih mednarodnih organih.
Ian Hudghton  
v pisni obliki. - Resolucijo o vrhu G20 v Pittsburghu sem podprl. Trenutna gospodarska kriza je resnično svetovna tako po svojem izvoru kot po svojih vplivih, zato je usklajeno mednarodno ukrepanje temeljnega pomena za iskanje rešitev. V teh rešitvah morajo svojo vlogo odigrati vse nacionalne vlade, skupen ukrep na ravni EU pa bo zagotovil, da bo Evropa lahko stala na čelu svetovne obnove. Škotska vlada si prizadeva za program, usmerjen v podporo delovnim mestom in skupnostim, okrepitev izobraževanja in usposabljanja ter naložbe v inovacije in industrije prihodnosti. Skupaj z drugimi državami Evrope bomo lahko premagali izzive, s katerimi smo trenutno soočeni.
Arlene McCarthy  
v pisni obliki. - Skupaj s svojimi kolegi laburisti močno podpiram zavezanost skupine G20 delu na področju davka na finančne transakcije. Glede na stroške, ki so si jih nakopali davkoplačevalci v času krize, je temeljnega pomena, da zagotovimo, da bo finančni sektor v celoti in pravično prispeval k izboljšanju javnih financ. Toibinov davek je en model davka na finančne transakcije, ki je bil predlagan. Predloga spremembe 8 nismo podprli, saj moramo preučiti vse možnosti, namesto da bi se zavezali posebej na davek, ki je podoben Toibinovemu. Poleg tega ta predlog spremembe predlaga, da bi bilo treba preučiti enostransko evropsko obliko takšnega davka. Industrija finančnih storitev je svetovna industrija, zato si moramo še naprej prizadevati za zagotovitev davka na transakcije, ki bo učinkovit in izvedljiv na svetovni ravni.
David Martin  
v pisni obliki. - Glasovanja o predlogu spremembe 8 o davku na finančne transakcije sem se vzdržal. Ta davek sicer podpiram, vendar menim, da ga je potrebno vpeljati na svetovni ravni in ne samo na evropski, če želimo, da naj bi bil učinkovit.
Franz Obermayr  
Predlog skupne resolucije o vrhu G20 v Pittsburghu vsebuje zelo veliko pozitivnih elementov. Na primer, jasno poudarja težave s spodbujevalnimi ukrepi fiskalne politike, ki jih izvaja večina držav. Konsolidaciji državnih proračunov je treba v prihodnjih letih dati pomembno vlogo. Pozdravljam tudi dejstvo, da je bil storjen poskus spoprijeti se z vzroki krize, pri čemer se navajajo nebrzdane špekulacije ter pomanjkanje ureditve na finančnem trgu. Vendar je to bilo storjeno samo na umeten način. Ni še prišlo do preboja k pravim, potrebnim reformam. Glede na neizmerno krizo, v kateri se še vedno nahajamo in ki bo na žalost prinesla še več brezposelnih, je to daleč premalo. Zato sem se glasovanja vzdržal.
Andreas Mölzer  
Predlog resolucije o vrhu G20 v Pittsburghu izrecno navaja, da je kriza poleg pomanjkanja ureditve finančnega trga rezultat nepremišljenega in neodgovornega tveganja nekaterih finančnih ustanov. Vrata so tako ostala široko odprta za popolno špekulacijo. Zato je še toliko bolj pomembno, da hitro sprejmemo ustrezna pravila za trg. V predlogu predstavljene zamisli je treba torej na določeni mestih toplo pozdraviti. Vendar pa predlog na žalost podpira tudi določbe drugega baselskega sporazuma, za katerega iz izkušenj vemo, da je povzročil, da se je dotok kapitala v mala in srednja velika podjetja praktično izsušil. Zaradi spoštovanja do malih komitentov bank nisem mogel podpreti niti stroge odprave bančne tajnosti, zato sem se odločil, da se končnega glasovanja vzdržim.
Maria do Céu Patrão Neves  
Prvič, želela bi pohvaliti dejstvo, da je srečanje skupine G20 obravnavalo tako pomembna vprašanja, kot so trajnostna gospodarska rast, zaposlovanje in možne podnebne spremembe, ki bi lahko ogrozile primernost za bivanje na našem planetu. To so aktualna globalna vprašanja, ki so na splošno ključnega pomena za proces evropske rasti.
Zato pozdravljam dejstvo, da je bilo odločeno, da se ohranijo spodbude za oživitev gospodarstva in zaveza za strategijo, s katero se lahko ohrani obstoj načel lizbonske agende, predvsem pa svetovni interes za izvajanje globalnega pakta o zaposlovanju. Pri tem je pomembno poudariti nujno potrebo po oblikovanju proticikličnega sklada za delovna mesta na mednarodni ravni in velikopoteznih svežnjev fiskalnih spodbud, ki podpirajo ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest, skupaj z močno socialno politiko za namen podpore najranljivejših skupin.
Marit Paulsen, Olle Schmidt in Cecilia Wikström  
Do finančne krize je deloma prišlo tudi zaradi tega, ker so banke zlorabljale zaupanje svojih strank in prekomerno tvegale z njihovim denarjem. Menimo, da je potreba temeljitejša razprava o tem, kako ravnati z mednarodnimi finančnimi transakcijami. Po našem mnenju Toibinov davek ne bo uspešen pri preprečevanju špekulacij, vendar pa pozdravljamo razpravo o tem, kako bi lahko finančne ustanove, kot so banke, družbe za upravljanje in zavarovalnice pomagale oblikovati močan in stabilen finančni trg. Finančna kriza kaže, da so za obravnavo mednarodnih problemov potrebne mednarodne rešitve. Ta razprava bi zato morala potekati na svetovni ravni in ne zgolj znotraj EU.
Paulo Rangel  
Želel bi pohvaliti sporazume, sprejete na vrhu G20, zaradi katerih sem zelo zadovoljen in ki na splošno pomenijo korak v pravo smer.
Ker so predmet razprave bila tako pomembna vprašanja, kot sta ureditev in nadzor finančnih trgov ter trajnost javnih financ, bi želel posebej poudariti vprašanje trajnostne gospodarske rasti in zaposlovanja.
Vesel sem, da prednostne naloge, ki jih je sprejela skupina G20, temeljijo na trajnostni rasti in realni ekonomiji, ki ne bosta samo motor za zagotavljanje ustvarjanja delovnih mest, temveč bosta tudi zagotovilo za zaščito javnosti pred negativnimi vplivi krize, predvsem pa najrevnejših in najranljivejših. Vesel sem tudi zaradi prizadevanja voditeljev G20 za reševanje krize pri zaposlovanju na mednarodni ravni, pri čemer je spodbujanje zaposlovanja postalo osrednji element načrtov oživitve.
Edino, kar obžalujem, je neuspeh, da bi se na vrhu G20 dosegel kakršen koli sporazum v zvezi s svetovnim bojem proti podnebnim spremembam.
Frédérique Ries  
Za Evropski parlament je bilo pomembno, da je glavnim svetovnim voditeljem po vrhu G20 v Pittsburghu poslal jasno sporočilo. To je bilo storjeno z resolucijo, ki je bila sprejeta danes in ki poudarja, da se bodo kljub temu, da je najhujše obdobje finančne krize že za nami, posledice v smislu proračuna in zaposlovanja čutile še dolgo časa, vendar pa pri tem ne bo skupnega ukrepanja s strani Evropske unije, Združenih držav in Kitajske. Slednje so že sprejele odločitev o reformi MDS, nadzoru nad nagradami gospodarskih subjektov, kapitalskih zahtevah in preglednosti pri kompleksnih finančnih produktih, zato ta vrh G20 ni bil zaman.
Kljub temu pa je treba dokončati še najmanj tri velike naloge, če želimo doseči napredek pri nadzoru globalizacije. Prva je resna obravnava davčnih oaz, vsega tistega denarja, ki izginja iz državnih blagajn. Druga je preprečiti nastanek monetarne nevihte zaradi neuspešnega uravnoteženja deviznih tečajev in teženj po konkurenčnih devalvacijah. Tretja je obravnava nestanovitnosti cen osnovnih dobrin, predvsem živil, saj to igra določeno vlogo pri večanju neravnovesij in revščine v svetu.
Czesław Adam Siekierski  
Gospa predsednica, gospe in gospodje, nedavni vrh G20 v Pittsburghu je potrdil postopno stabilizacijo gospodarskih razmer. Vendar pa ne smemo še pozabiti na probleme, s katerimi so mogoče soočena določena gospodarstva. Srečanje je bilo priložnost, da se potrdi odločenost držav ta reformo sistema finančne ureditve. Največja nevarnost, ki je ne smemo dopustiti, je nadaljnja rast brezposelnosti, upad povpraševanja in manjšanje proizvodnje. Načela, predlagana v Pittsburghu, bi morala predstavljati temelj skupnega svetovnega gospodarskega razvoja. Vrh je potrdil potrebo po nadaljnjem delu na področju oblikovanja institucij in instrumentov za nadzor in spremljanje na raznih področjih svetovnega trga.
Peter Skinner  
v pisni obliki. - Evropska parlamentarna laburistična stranka je podprla to resolucijo, kakor tudi zagotavljanje napredka, ki je bil dosežen prejšnji mesec v Pittsburghu. Brez zavez za izboljšanje večstranskega nadzora znotraj MDS in nadaljnje vključenosti gospodarstev, razen trenutnih članov, ne moremo pričakovati kaj dosti učinkovitega uspeha. Ta resolucija si zasluži pohvalo zaradi številnih stvari, in če bolje pomislimo, pri reševanju problemov finančne krize lahko pričakujemo večji napredek.
Nuno Teixeira  
Prvič, želel bi pohvaliti dejstvo, da je srečanje skupine G20 obravnavalo tako pomembna vprašanja, kot so trajnostna gospodarska rast, zaposlovanje in možne podnebne spremembe, ki bi lahko ogrozile primernost za bivanje na našem planetu. To so aktualna globalna vprašanja, ki so na splošno ključnega pomena za proces evropske rasti.
Zato pozdravljam dejstvo, da je bilo odločeno, da se ohranijo spodbude za oživitev gospodarstva in zaveza za strategijo, s katero se lahko ohrani obstoj načel lizbonske agende, predvsem pa svetovni interes za izvajanje globalnega pakta o zaposlovanju. Pri tem je pomembno poudariti nujno potrebo po oblikovanju proticikličnega sklada za delovna mesta na mednarodni ravni in velikopoteznih svežnjev fiskalnih spodbud, ki podpirajo ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest, skupaj z močno socialno politiko za namen podpore najranljivejših skupin.
Georgios Toussas  
Grška komunistična stranka je glasovala proti predlogu skupne resolucije konservativcev, socialnih demokratov in liberalcev, ker je v njem zgoščen strateški velikopotezen cilj monopolov, da bi boleče posledice kapitalistične finančne krize prenesli na delavski razred. Politična trobila kapitalizma v svoji resoluciji pozivajo buržoazne vlade, naj še naprej podpirajo monopolne gigante z vročim javnim denarjem in naj obenem "vzpostavijo trdne javne finance", s čimer mislijo na še več zmanjšanj v socialni porabi, na področju zdravstva, blaginje, izobraževanja in tako dalje. Pozdravljajo ustvarjanje "dostojnih delovnih mest", ki bodo stalno delo za polni delovni čas nadomestila s slabo plačanim, prožnim in negotovim delom z najnižjo možno ravnjo pravic. Politični predstavniki plutokracije to "dostojnost" predlagajo delavskemu razredu. Resolucija poziva k okrepitvi mednarodnih imperialističnih organizacij (MDS, Svetovna banka, STO) in utira pot "zelenemu" donosu kapitala pod pretvezo podnebnih sprememb in popolne liberalizacije mednarodne trgovine, ki kaže na še večji prodor monopolov na trg držav v razvoju in revnih držav ter na opustošenje sredstev in človeških virov, ki proizvajajo bogastvo.
Maria da Graça Carvalho  
Države v razvoju so hudo prizadele zaporedne krize, kot so krize cen živil in goriv ter podnebne spremembe. Trpijo hude posledice finančne krize in gospodarske recesije. Pomembno je, da EU in države članice prevzamejo svojo odgovornost kot gospodarski akterji, da izpolnijo svoje zaveze javni razvojni pomoči in da še naprej prispevajo k izpolnjevanju razvojnih ciljev tisočletja.
EU je za takojšnje ukrepe predčasno namenila 8,8 milijard EUR za razvojno pomoč, proračunsko podporo in financiranje kmetijstva in predlaga, da s 500 milijoni EUR z začasnim mehanizmom FLEX za države AKP podprejo socialni izdatki v državah v razvoju. Pomembno je, da se proračunska podpora osredotoči na področja, kot so zdravstvo, dostojno delo, izobraževanje, socialne storitve in ekološka rast. Komisija je pozvana, da poišče nove vire financiranja za zaščito Evropskega razvojnega sklada (ERS), zelo pomembno pa je tudi, da se ERS vključi v proračun Skupnosti. Potrebna je tudi večja usklajenost politik EU na področju mednarodne trgovine, proračuna, podnebnih sprememb in razvoja.
Razvojna pomoč mora podpreti...
(Obrazložitev glasovanja je bila skrajšana v skladu s členom 170(1)(1) Poslovnika)
David Casa  
v pisni obliki. - Kljub dejstvu, da države v razvoju zagotovo niso povzročile krize, je nedvomno res, da jih je ta kriza najhuje in najbolj nesorazmerno prizadela. Zato sem to resolucijo podprl.
Carlos Coelho  
v pisni obliki. - (PT) Čeprav trenutka gospodarska in finančna kriza izvira iz Združenih držav, se njene posledice čutijo po vsem svetu. Prizadela je Evropo, še huje pa je prizadela države v razvoju, bodisi s ceno, ki jo je moralo plačati na milijone ljudi, potisnjenih v skrajno revščino, ali z oslabitvijo njihovih že šibkih gospodarstev.
Vsi subjekti, ki igrajo dejavno vlogo v javni razvojni pomoči - predvsem institucije Bretton Woodsa -, se morajo nujno hitro in učinkovito odzvati na te razmere. Bistveno je tudi, da Evropska unija in njene države članice prevzamejo odgovornost kot vodilne igralke na področju razvojne pomoči, in sicer tako, da izpolnijo svoje mednarodne zaveze, dane tem državam, z nujnim povečanjem pomoči za namen doseganja razvojnih ciljev tisočletja in s povečanjem obsega javne razvojne pomoči, ki ni dovolj velik, da bi se odzval na kolateralno škodo, ki jo je ta kriza povzročila v državah v razvoju.
Neodložljivo je tudi, zlasti pred konferenco v Köbenhavnu, da EU in drugi mednarodni akterji jasno opredelijo svojo politiko na področju mednarodne trgovine, podnebnih sprememb, človekoljubne pomoči in razvoja. Zaradi tega to resolucijo podpiram.
Corina Creţu  
v pisni obliki. - (RO) Soočeni smo z izrednimi razmerami, kar zadeva razvojno in človekoljubno pomoč za reševanje gospodarske krize, katere cena, ki jo morajo plačati ljudje, še vedno raste, toliko bolj tudi zato, ker je do recesije prišlo takoj po krizi cen živil in nafte. Na žalost je ena od neposrednih posledic gospodarske krize mednarodna donatorska kriza na ozadju pospešene rasti stopenj revščine. Samo leta 2009 je bilo 90 milijonov ljudi potisnjenih v skrajno revščino, medtem ko se je število brezposelnih povečalo za 23 milijonov. Žarek upanja nudijo danes sprejeti predlogi za zagotovitiev pomoči najranljivejšim državam, državam v razvoju. Vendar pa ti ne segajo daleč, glede na to, da 6 milijard USD, pridobljenih iz prodaje zlatih rezerv MDS in namenjenih zagotavljanju pomoči revnim državam lahko pokrije samo 2 % njihovih dejanskih potreb. Zato mislim, da je treba povečati pritisk na države G20, da prevzamejo glavno posebno odgovornost za nastalo krizo in mobilizirajo sredstva v obliki krizne podpore, ki naj se dodelijo državam v razvoju. Na podlagi te potrebe po racionalizaciji zadevnega sistema pozdravljam očitek, ki ga resolucija namenja neuspehu vrha v Pittsburghu pri obravnavanju reformiranja mednarodnih finančnih ustanov glede na počasen odziv institucij Bretton Woodsa na krizo.
Diogo Feio  
Države v razvoju je trenutna gospodarska in finančna kriza hudo prizadela in obstaja bojazen, da bodo njihovi indeksi rasti in napredka utrpeli ostro upočasnitev ali celo hud padec. EU in države članice kot pomembne donatorke tega dejstva ne smejo zanemariti in morajo premisliti o povečanju pomoči za te države. Druga možnost je, da bodo nekatere izmed njih dosegle tako nepopravljive ravni revščine, ki bi lahko povzročila ali zaostrila socialne in politične spore ter prispevala k pomanjkanju v regijah, ki so si močno prizadevale za mir in razvoj.
To povečanje, ki mora biti usmerjeno k prožnosti, iznajdljivosti, solidarnosti in zdravi pameti, morata dopolnjevati strogo spremljanje načina uporabe pomoči, ki ga bodo izvajale donatorke, in učinkovito sledenje vsotam, ki so bile dane na voljo državam upravičenkam, vse od njihovega nakazila do zadnje postaje. Civilne družbe in parlamenti v teh državah morajo biti vključeni v ta prizadevanja za preglednost, EU pa mora spodbujati nacionalne razprave o tem, kam naj bi se prejeta pomoč usmerila.
Tudi na ozadju gospodarskega upada se Evropa ne more in ne sme zapreti in zanemariti vroče probleme, ki jo obkrožajo.
Andreas Mölzer  
Države v razvoju je hudo prizadela trenutna finančna in gospodarska kriza, ki so jo povzročile banke in drugi špekulanti v Združenih državah. To močno vpliva na njihova že tako šibka gospodarstva, zaradi česar bo še več milijonov ljudi ostalo brez dela. Brezposelni bodo, kjer bo mogoče, iskali rešitev v Evropi, s tem pa se bo še bolj povečal pritisk preseljevanja na Evropo. Evropejci zato moramo pomagati tem državam, da zgradijo svoja gospodarstva. Razvojna pomoč je v svoji trenutni obliki neustrezno orodje za ta namen, saj ogromno sredstev izginja v temnih kanalih ali pa se jih usmerja nazaj na evropske bančne račune, ki so last skorumpiranih despotov. Zato sem se kljub številnim pozitivnim idejam vzdržal končnega glasovanja o predlogu Odbora za razvoj.
Marit Paulsen, Olle Schmidt in Cecilia Wikström  
Do finančne krize je deloma prišlo tudi zaradi tega, ker so banke zlorabljale zaupanje svojih strank in prekomerno tvegale z njihovim denarjem. Menimo, da je potreba temeljitejša razprava o tem, kako ravnati z mednarodnimi finančnimi transakcijami. Po našem mnenju Toibinov davek ne bo uspešen pri preprečevanju špekulacij, vendar pa pozdravljamo razpravo o tem, kako bi lahko finančne ustanove, kot so banke, družbe za upravljanje in zavarovalnice pomagale oblikovati močan in stabilen finančni trg. Finančna kriza kaže, da so za obravnavo mednarodnih problemov potrebne mednarodne rešitve. Ta razprava bi zato morala potekati na svetovni ravni in ne zgolj znotraj EU.
Sirpa Pietikäinen  
v pisni obliki. - (FI) Gospa predsednica, gospe in gospodje, kot je navedeno v predlogu resolucije Odbora za razvoj, kar mu dela vso čast, je trenutna svetovna finančna in gospodarska kriza najhuje prizadela najrevnejše države. Razvojnim ciljem, ki so bili doseženi v mnogih državah v razvoju, grozi nevarnost, doseganje razvojnih ciljev tisočletja pa se zdi še težje izvedljivo. Kljub številnim obljubam, ki so jih dale razvite države in ki so bile na primer javno izrečene na vrhovih G20 in G8, znesek pomoči, poslan državam v razvoju, ni niti približno takšen, kot je bilo zajamčeno. Znesek razvojne pomoči iz mnogih držav članic EU je bil pravzaprav še pred izbruhom krize bistveno manjši od zneska, ki so ga te države obljubile.
Kriza lahko predstavlja tudi novo priložnost. Velika rast sredstev Mednarodnega denarnega sklada in spremembe sistema odločanja te organizacije sta dva razloga, zaradi katerih bi lahko pričakovali pozitivne dosežke. Reforma MDS in dodatna sredstva odgovarjajo na hudo potrebo, vendar samo to še zdaleč ni dovolj za lajšanje razmer, s katerimi so soočene najrevnejše države sveta. Razvite države morajo držati svojo obljubo glede zaveze ciljem tisočletja in 0,7 % BDP, ki je potreben za povečanje razvojne pomoči. Finančna sredstva, potrebna za boj proti podnebnim spremembam in prilagajanju nanje, so dodatna odgovornost, pri kateri si razvite države ne morejo privoščiti, da bi se ji izmuznile. Temeljni steber novih mednarodnih pravil bi moral biti pojem bolj enakih možnosti, ki naj bodo del spremembe pravil in njihovega upoštevanja.
Czesław Adam Siekierski  
Gospa predsednica, resolucijo sem podprl, ker meni, da vsebuje zelo primerna opažanja glede vzrokov in učinkov trenutnih težkih razmer v državah v razvoju. Posebej bi želel poudariti, da trenutna gospodarska kriza ni samo rezultat propada finančnih trgov, temveč tudi prejšnje prehrambene in energetske krize. Mislim, da je bistveno, da sprejmemo ukrepe, ki bodo usmerjeni k hitri in učinkovitejši uporabi sredstev, ki so jih omogočile države v razvoju. To je še posebej pomembno, če upoštevamo dejstvo, da se bogate države trenutno spopadajo z notranjimi problemi, kot so nezadosten proračun ali časovne omejitve. Še enkrat poudarjam: najpomembneje je, da poenostavimo postopke, da sredstva, ki se iz bogatih držav stekajo v revne države, ne bi izginila v morju birokracije.
Catherine Soullie  
v pisni obliki. - (FR) Zagotovitev pomoči državam v razvoju je ena izmed dolžnosti, ki je Evropska unija ne sme zanemariti. Trenutna gospodarska in finančna kriza je globalizaciji dala novo razsežnost. Zamisel o davku na finančne transakcije je bila koristna: predsednik Sarkozy jo je opredelil kot eno izmed svojih prednostnih nalog. Zdi se, da Evropa narekuje tempo in da ji svet sledi. Nova, vztrajna prizadevanja na področju mednarodnih financ bodo morala temeljiti na pravičnosti.
Zato obžalujem, da je bil predlog spremembe gospe Striffler in gospoda Ponge zavrnjen, saj je predlagal, naj se davek na finančne transakcije doda uradni razvojni pomoči, da bi tako prinesel korist vsaj najmanj razvitim državam. Res je, da bi to povzročilo večje breme našim gospodarstvom in našim finančnim sistemom, vendar bi bila Evropska unija s tem pobudnica velikega gibanja mednarodne solidarnosti.
Še vedno lahko upamo, da bo tukaj sprejeta resolucija spodbudila Unijo, da spoštuje svoje zaveze in pomaga državam v razvoju, da bodo lahko sledile globalizaciji.
Bart Staes  
Z vso pripravljenostjo sem podprl resolucijo o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju, ki jo je predložil Odbor za razvoj. EP upravičeno poziva EU, da odpravi zlorabe davčnih oaz, izogibanje plačilu davka in nezakonit beg kapitala iz držav v razvoju. MDS je upravičeno povečal sredstva za boj proti finančni in gospodarski krizi. Vendar pa je preprosto zaskrbljujoče, da je do danes 82 % teh sredstev končalo v Evropi, samo 1,6 % pa v Afriki. Prvo prednostno nalogo je treba zdaj nameniti zmanjšanju revščine. Temeljnega pomena je tudi, da se sporazumi o gospodarskem partnerstvu uporabijo kot sredstvo za nudenje poslovnih prednosti zadevnim državam in da bodo te države lahko nekatere občutljive produkte in sektorje, kot so naložbe in storitve, izvzele iz pogajanja. Obžalujem, da in bil sprejet predlog spremembe, ki Komisijo in države članice prosi, naj predstavijo predloge za inovativne mehanizme financiranja, kot je davek na finančne transakcije, da bi se tako dopolnila uradna razvojna pomoč.
Iva Zanicchi  
v pisni obliki. - (IT) Predlog resolucije sem podprla, vendar menim, da je treba dati nekaj pojasnil. Zadnja finančna kriza je povzročila svetovno gospodarsko recesijo, kar je zaradi številnih njenih posledic imelo poseben vpliv na države v razvoju in je še zaostrilo prehrambeno krizo: po podatkih FAO je število stradajočih ljudi prvič v zgodovini preseglo prag ene milijarde, v primerjavi z letom 2008 pa je število podhranjenih naraslo za 100 milijonov.
Vpliv finančne krize na države v regiji AKP je bil uničujoč, zaradi česar so okoljski izzivi in nestanovitnost cen hrane še bolj zapleteni. Te države niso odgovorne za krizo, vendar so utrpele najhujše posledice in prejele najmanj pomoči. To ni več sprejemljivo. Zato vpričo razmer, za katere ne bo zvenelo puhlo, če bomo rekli, da so tragične, menim, da je treba izboljšati kakovost pomoči, ki je dodeljena tem državam, in ne samo upoštevati količine. Mislim, da je treba pri uporabi sredstev delovati bolj pregledno in učinkovito, in mislim, da je treba pridobljene rezultate preveriti na nepristranski način.
Predsednica
S tem so obrazložitve glasovanja zaključene.
