Čas za vprašanja (vprašanja Svetu) 
Predsednica
Naslednja točka je čas za vprašanja (B7-0212/2010).
Pozdravljam ministra na tem prvem času za vprašanja španskemu predsedstvu.
Svetu so bila predložena naslednja vprašanja.
Vprašanja 1 ne bomo obravnavali, ker je zadeva, na katero se nanaša, že na dnevnem redu tega delnega zasedanja.

Zadeva: Kreditni krč / Posojila za podjetja
Nemški gospodarski minister je decembra izjavil, da bo Nemčijo zajel nov kreditni krč, če banke ne bodo izdajale več posojil, zlasti malim in srednjim podjetjem. Ta nevarnost utegne zapretiti celotni Evropski uniji.
S katerimi specifičnimi ukrepi Svet zagotavlja, da bodo banke podjetjem izdajale posojila, ki jim bodo omogočila preživetje, zaposlovanje in rast ter prispevala k oživitvi gospodarstva?
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Kot veste, Svet že nekaj časa s skrbjo spremlja težave pri zagotavljanju ustreznega dostopa podjetij do kapitala in ukrepe držav članic na tem področju.
Januarja lansko leto je Svet zaznal, da skušajo države članice z odločnimi ukrepi sprostiti tudi kreditne trge. Spomladi je Evropski svet opozoril na pomen nadaljnjega izvajanja ukrepov za oživitev gospodarstva ter pozval Komisijo in Svet, naj ocenita učinkovitost sprejetih ukrepov ter o tem junija poročata Evropskemu svetu.
Junijski Evropski svet je nato dejansko ocenil učinkovitost ukrepov, ki so jih sprejele države članice v podporo finančnemu sektorju, in razmere, z vidika stabilnosti in delovanja finančnih trgov. Rezultati so bili predloženi v obliki poročila samemu Evropskemu svetu. Torej je Svet, t.j. Svet ministrov, posredoval poročilo Evropskemu svetu. Poročilo je bilo ugodno, ugotovilo je delovanje jamstev in mehanizmov za dokapitalizacijo v državah članicah ter v sklepih ugotovilo, da so države članice opravile ključno vlogo pri ustavljanju spirale upadanja. Naj vas spomnim, da smo imeli ob koncu leta 2008 nevarnost zloma celotnega finančnega sistema.
Odprtje dostopa bank do globalnih finančnih virov in s tem okrepitev dotoka kreditov v realno gospodarstvo je imelo torej ugodne učinke. Svet je ugotovil, da so imeli ukrepi, ki so jih sprejele države članice, pomemben učinek na ohranitev kreditnih kanalov.
Trenutno je bančni sektor še vedno pod določenim pritiskom v zvezi z dokapitalizacijo, zato je Svet pozval države članice, naj vsaka zase dokapitalizira oziroma uredi svoje bilance ter s tem zmanjša negotovost in olajša kreditiranje.
V lanskem decembru je Svet lahko ugotovil, da so države članice sprejele široko paleto podpornih ukrepov za obnovitev finančne stabilnosti. Poudaril pa je, da je oživljanje še vedno nekoliko krhko, in pozval Odbor evropskih bančnih nadzornikov, naj ga redno obvešča o količini kapitala, razpoložljivega za dodatna posojila.
Trenutno izvajamo vrsto ukrepov: na eni strani nadzor, ki ga izvaja Svet, na drugi strani pa usmerjanje, ki je naloga Evropskega sveta. S tem smo dosegli izboljšanje, Evropska centralna banka pa seveda s svojimi posegi zagotavlja predvsem likvidnost bank ter dostop podjetij do kreditov.
Gay Mitchell
Gospa predsednica, ministru bi rad povedal, da so se po mojih izkušnjah nekatere banke - nikakor ne vse, pač pa nekatere, mogoče celo številne banke - v času rasti trga obnašale neodgovorno, in da je videti, da se nekatere - spet ne vse, ampak številne banke - še naprej obnašajo neodgovorno tudi v času oživljanja in obnove.
Poznam na primer podjetje v Dublinu, ki ga direktor vodi zelo dobro in je zelo vesten pri izpolnjevanju svojih obveznosti, banka pa mu vse prej kot pomaga pri tem. Izkoristila je vzdušje in mu zmanjšala bančni limit, to pa pomeni dodatni pritisk na podjetje, ki je sicer zdravo in bo preživelo recesijo.
Prosim, minister, vzemite banke v roko, povejte jim, da jim dajemo davkoplačevalski denar in da pričakujemo, da bodo upoštevale tudi javni interes, ne le interesov svojih delničarjev - med njimi tudi zelo premožnih delničarjev.
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Povedati vam moram, da sem prepričan, da Svet in evropske institucije zelo dobro opravljajo svoje delo. Prepričan sem, da so opravili dobro delo in veliko prispevali pri preprečevanju zloma in zagotavljanju likvidnosti celotnega gospodarstva.
Ecofin že dalj časa spremlja ukrepe, ki jih sprejemajo države članice. Pri tem je sistematičen. Ecofin na primer trenutno spremlja, kako banke odobrene garancije sproščajo v kredite, ali se uveljavljajo za finančne ustanove kakšne omejitve in kako poteka financiranje kreditov pri Evropski centralni banki.
Rad bi samo povedal, da je 7. decembra 2009 sam gospod Trichet, predsednik Evropske centralne banke, dejal, da ni nikakršnih omejitev za kreditiranje bank pri Evropski centralni banki. Na strani ponudbe torej ni nikakršnih omejitev. Če banke te možnosti ne izkoriščajo, je to njihova stvar, ampak na strani Evropske unije oziroma Evropske centralne banke ni nobenih omejitev v kakršni koli obliki.
Kakorkoli že, Svet je z Evropskim parlamentom brez nadaljnjega pripravljen preučiti direktive, o katerih bomo razpravljali v zvezi s sistemi finančnega nadzora, pa tudi vse druge pobude, ki jih bo s tem v zvezi predložila Komisija.
Catherine Greze
(FR) Gospa predsednica, ena od prednostnih nalog predsedstva Sveta je okrepiti vpliv EU na mednarodnem odru, še zlasti v Latinski Ameriki.
Kakšen vpliv pa imamo pri tem v mislih? Sedanja ureditev mednarodnih odnosov pušča prav malo prostora za demokracijo in človekove pravice. Ali je res volja Sveta s sporazumi o prosti trgovini podpirati režime, ki neprestano kršijo človekove pravice v Latinski Ameriki?
Rada bi navedla primer iz Peruja, kjer nasilni dogodki v mestu Bagua na grozovit način ilustrirajo, kako vlada v zaroti z multinacionalkami iz pohlepa razlašča avtohtono prebivalstvo. Danes je v rokah multinacionalk in rudarskih družb že skoraj 70 % zemlje.
Drug kričeč primer je Kolumbija, ki je, glede na več sto umorjenih oseb, sindikalistom najnevarnejša država na svetu. Moje vprašanje se glasi: ali nameravate vrniti vprašanje človekovih pravic v ospredje zunanje politike EU v Latinski Ameriki?
Predsednica
Zelo obžalujem, ampak zdi se mi, da vaše vprašanje sploh ni povezano z zadnjim vprašanjem. Ne vem, ali ste že kdaj sodelovali pri času za vprašanja, velja pa, da so dovoljena samo dodatna vprašanja, povezana z glavnim vprašanjem. Žal mi je, ampak vašega vprašanja ne morem uvrstiti na dnevni red. Predlagam vam, da si ogledate Poslovnik.
Kolikor vem, ob zaključku zadnjega vprašanja ni bilo nikakršnih dodatnih vprašanj. Zato bomo nadaljevali z naslednjim vprašanjem, razen če imamo še kakšno vprašanje, povezano s kreditnim krčem / posojili za podjetja.
Gospod Zemke, če vaše vprašanje zadeva to tematiko, imate na voljo 30 sekund.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Da, moje vprašanje se nanaša natanko na to tematiko.
Dobro vemo, da so razmere v državah članicah zelo različne. Glede na to bi, ko govorimo o pomoči podjetjem, rad zastavil vprašanje o razmerah v Grčiji, saj je danes kriza v tej državi hujša kot kjerkoli drugje - ali so v zvezi s tem predvideni kakšni posebni ukrepi?
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Zdi se mi, da eno od vprašanj, ki še pridejo na vrsto, obravnava prav to zadevo. Prosim poslanca, da ostane v dvorani do mojega odgovora na omenjeno vprašanje z dnevnega reda, takoj zatem pa bom odgovoril tudi na njegovo vprašanje.
Govorim o vprašanju številka 9 na seznamu, ki ga imam pri sebi, oziroma številka 8 na veljavnem seznamu, ki ga je zastavila gospa Kratsa-Tsagaropoulou: gospodarske razmere v Grčiji.
predsednik Sveta. (ES) Govorim o vprašanju številka 9 na seznamu, ki ga imam pri sebi, oziroma številka 8 na veljavnem seznamu, ki ga je zastavila gospa Kratsa-Tsagaropoulou: gospodarske razmere v Grčiji.
Zadeva: Vključevanje Kosova v EU
Kakšne korake načrtuje Svet, da bi ustregel želji Evropskega parlamenta po vključitvi Kosova v programe EU, predpristopne strategije in solunski proces ne glede na vprašanje statusa?
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Svet se neprestano vrača k vprašanju pridruževanja Zahodnega Balkana Evropi. To je nedvomno sestavni del naše zunanje politike, v tem primeru sosedske politike, pa tudi politike širitve Evropske unije.
Zato smo pred kratkim, na srečanju Sveta decembra 2009, potrdili, da je treba v okviru stabilizacijskih in pristopnih procesov Balkana spoštovati nekatere poštene pogoje.
V zvezi s Kosovim je Svet že ugotovil, da se države članice v njegovem primeru odločajo v skladu s svojo nacionalno prakso in mednarodnim pravom.
Kot veste, kosovsko enostransko razglasitev neodvisnosti trenutno obravnava Meddržavno sodišče. Vsekakor pa Svet pri sovjih političnih odnosih z Balkanom ves čas upošteva tudi Kosovo in glede tega so si države članice in vlade enotne, na primer pri liberalizaciji vizumskega režima, ki bo zajela tudi Kosovo, kot je bilo že ves čas tudi stališče Sveta. Ob tem je bilo ugodno sprejeto tudi sporočilo Komisije o načinih za okrepitev političnega in socialno-gospodarskega razvoja Kosova.
Svet je pozval Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe v podporo približevanju Kosova Evropski uniji v skladu z evropskimi pogledi na regijo, ki sem jih omenil prej.
Svet je spodbudil Komisijo, seveda soglasno, naj sproži postopke za vključitev Kosova v programe Evropske unije, za vključitev Kosova v gospodarski in davčni nadzor, naj zažene drugo komponento predpristopne pomoči in okrepi dialog o stabilizacijskih in pristopnih procesih.
Te sklepe je podprl tudi Evropski svet na svojem srečanju 10. in 11. decembra 2009.
Bernd Posselt
(DE) Gospod predsednik Sveta, ima še dve dodatni konkretni vprašanji. Prvič, ali verjamete, da nam bo v času španskega predsedstva uspelo doseči napredek glede vizumske ureditve za Kosovo, tako da Kosovo ne bo več zapor med svobodnimi sosedami na Balkanu? Drugič, kaj nameravate v doglednem času storiti, da bi Kosovo priznale tudi države, ki ga trenutno ne priznavajo? Kot sem že rekel, pa je najpomembnejša vizumska ureditev.
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Vizumski sistem sem že omenil.
Svet ves čas izraža željo, da bi ugoden vizumski sistem in morebitna liberalizacija vizumskega režima v regiji zajela tudi Kosovo. Kot veste, se Komisija trenutno ukvarja s podrobnostmi. Prvič, kar zadeva sprostitev in nato celo liberalizacijo vizumskega režima, da bo lahko posredovala predlog Svetu. Seveda je treba pri tem še izpolniti nekatere zahteve, in Komisija v zvezi s temi zahtevami sodeluje s prizadetimi državami. Sodeluje s Kosovom in redno obvešča Svet.
Zamisel o liberalizaciji vizumskega režima, ki lahko zajema območje v sosedstvu Evropske unije, je zamisel, ki jo špansko predsedstvo vsekakor podpira, in prepričan sem, da spada med politične usmeritve, ki jih moramo v naslednjih mesecih v Evropi odločno spodbujati, v smislu mobilnosti, možnosti komuniciranja in gibanja ne le znotraj Evropske unije, pač pa tudi na vseh območjih ob robu Evropske unije. Prepričan sem, da bo taka drža koristila obema stranema: Evropski uniji, ki podeljuje take vizume, in tem državam, ki jih morajo seveda tudi podeljevati po načelu vzajemnosti.
Andreas Mölzer
(DE) Gospod predsednik Sveta, ali bo pri vseh svojih pobudah v zvezi s Kosovom Svet ustrezno upošteval stališča Srbije in podatke, ki jih ta posreduje? Tudi ne glede na ozemeljska vprašanja v zvezi s Kosovom je Srbija vsekakor ključna država, kar zadeva vključitev Zahodnega Balkana v EU, in država, ki bi jo morali upoštevati pri vseh svojih korakih.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospa predsednica, gospod López Garrido, cenim držo vaše države, Španije, ki še ni priznala neodvisnosti Kosova, in vaš nedavni sklep o umiku španskih čet, ki so še na Kosovu.
Glede na to, da smo v gospodarski krizi, bi vam zastavil naslednje prozaično vprašanje: koliko so stale Španijo njene sile na Kosovu? Ali lahko komentirate stališče moje domovine, Grčije, ki ima enake sile na Kosovu, ima pa, kot vemo, gospodarske težave? Ali je prav, da imamo svoje sile na Kosovu še naprej?
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Glede prvega vprašanja o Srbiji: Srbija je seveda najmočnejša država na Zahodnem Balkanu, kar moramo resno upoštevati v vsaki naši politiki, v tem primeru politiki evropske perspektive, ki je politika Evropske unije do Zahodnega Balkana.
Seveda smo pred kratkim sklenili sporazum, ki ga poznate, o liberalizaciji vizumskega režima za Srbijo, pav tako pa je pred kratkim po sprostitvi blokade pri začasnem pridružitvenem sporazumu s Srbijo ta država uradno zaprosila za priključitev Evropski uniji.
Če bo do tega prišlo, smo naklonjeni temu, da se uporabijo predpisi Skupnosti, da zadevo preišče Komisija, da se pridobi tehnično mnenje in odloči, kdaj bi bilo realno mogoče pričakovati začetek pogajanj o priključitvi na podlagi izpolnitve københavnskih meril. Tako je Srbija očitno država, ki ima v regiji očitno težo, po našem mnenju pa tudi evropsko perspektivo. Večina v Svetu, ki je sedaj glede tega soglasen, je bila za sprostitev začasnega sporazuma in se veseli priključitve Srbije.
Kar zadeva Kosovo, ste me, spoštovani poslanec, vprašali o zadevi, ki zadeva notranjo politiko in notranjo odločitev španske vlade. Veste, da danes zastopam Svet, ne kake posamezne države, pač pa Svet, zato menim, da ne glede na to, ali imam pri sebi konkretne podatke, ki bi jih težko imel o znesku, o katerem sprašujete, ne morem govoriti v imenu posamezne države, saj danes govorim v imenu Evropskega sveta, organa Evropske unije, ki zastopa 27 držav.
Zadeva: Uničevanje tropskega deževnega gozda
Ali se Svet glede na izid pogovorov na svetovni ravni na decembrskem zasedanju v Københavnu strinja, da ima uničevanje tropskega deževnega gozda v Amazonskem nižavju večji vpliv na emisije CO2 od evropskega kmetijstva, ki sicer prav tako prispeva k emisijam CO2?
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Svet popolnoma soglaša z vami, gospod Higgins, da kmetijstvo in krčenje gozdov vplivata na emisije CO2 v atmosfero.
Težko bi bilo oceniti, kateri od teh dejavnikov ima večji vpliv. To ni politična, pač pa znanstvena razprava. Vsekakor pa je treba vzporedno ukrepati na obeh področjih in tako ravnamo ves čas.
Kadarkoli se ukvarjamo s trajnostnim kmetijstvom, dosegamo napredek na obeh področjih. To je celo pripeljalo do spremembe politike Evropske unije za razvoj podeželja. V okviru revizije reforme SKP smo to upoštevali pri obravnavi izzivov, kakršni so omilitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, in, kot veste, velja v evropski razvojni politiki skupna kmetijska politika za pomemben dejavnik, ki ga je treba upoštevati tudi v širši politiki obvladovanja podnebnih sprememb.
Leta 2008 je Svet podprl predloge Komisije v zvezi s krčenjem gozdov, Komisija pa je predlagala, naj se krčenje gozdnih površin, ki se dogaja ves čas in v velikem obsegu, ustavi najkasneje do leta 2030, množično uničevanje tropskih gozdov pa do leta 2020 zmanjša za vsaj 50 % v primerjavi s sedanjo ravnijo.
V ta namen moramo spodbujati trajnostno upravljanje gozdov. Ukrepanje v zvezi s krčenjem gozdov in uničevanjem gozdov nedvomno spada med cilje španskega predsedstva in zavedamo se, da bo treba uveljaviti nekatere instrumente, ki jih ima na voljo Evropska unija, na primer pravno nezavezujoči instrument, pri vseh vrstah gozdov, pa tudi akcijski načrt Evropske unije o izvrševanju zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov, ki med drugim predvideva tudi vzpostavitev pravnega okvira za preprečevanje nezakonito podrtega lesa.
Evropska unija je zagovarjala taka stališča in ob vsem razočaranju nad neizpolnitvijo nekaterih pričakovanj od Københavna nam je vendarle uspelo razjasniti nekatera tehnična vprašanja v zvezi s pomenom krčenja tropskih gozdov, ki jih morajo urediti države v razvoju, saj je to ključni dejavnik preprečevanja emisij CO2.
Poleg tega je treba povedati, da je konferenca sprejela sklep o ukrepih za zmanjšanje obsega krčenja gozdov in uničevanja gozdov ter o okrepitvi podpore državam v razvoju pri usposabljanju na tem področju.
Jim Higgins
Želim vse najboljše španskemu predsedstvu. Menim, da je bil vaš začetek ta teden zelo dober. Torej, ¡viva España!
V zvezi s samim vprašanjem bi rad samo povedal, da so drevesa delujejo kot ponor ogljika in absorbirajo emisije CO2. Tragedija Amazonskega nižavja, katerega 60 % leži v Braziliji, je brezobzirno uničevanje prelepih amazonskih gozdov: doslej je bilo uničenih 4,1 milijonov km2 teh gozdov. S tem uničujejo ponor ogljika, uničujejo način življenja, saj amazonska indijanska plemena izumirajo, tretjič, kar zadeva kmetijsko pridelavo, vemo, da njeni standardi nikakor ne izpolnjujejo zahtev standardov EU.
Ali je torej sploh kaj, kar lahko storimo, ali pa le govorimo v prazno?
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Gospod Higgins, rad bi vam povedal, da popolnoma soglašam z vašimi razmišljanji in da je v zvezi z biotsko raznovrstnostjo eden od ciljev španskega predsedstva okrepiti varovanje in trajnostno rabo, to je, oblikovati poglobljene in napredne poglede na biotsko raznovrstnost. To bo eno od težišč, prednostnih nalog našega predsedstva.
Veseli me vaša ocena, da se je naše predsedstvo začelo dobro, povedati pa vam moram tudi, da Komisija razmišlja o možnosti predstavitvi zelene knjige o varstvu gozdov v začetku letošnjega leta. To bi bila lahko pomembna pobuda in na tej fronti se bomo še naprej skušali odzivati na pojave, ki uničujejo gozdne površine. Nekatere dejavnike ste omenili, poznamo pa še druge, na primer škodo zaradi gozdnih požarov.
Upoštevati je treba še vrsto drugih dejavnikov, gotovo pa je, da je prišel čas, ko se moramo boriti proti uničevanju naših dreves, da se ta usmeritev v celoti ujema s strategijo za biotsko raznovrstnost in da bo brez dvoma eden od ključnih elementov delovanja Evropske unije v letošnjem letu.
Chris Davies
Izraziti moram veselje, saj je bil eden od redkih uspehov konference v Københavnu široko soglasje glede mehanizma, ki bo omogočil razvitim državam finančno podpreti boj proti uničevanju tropskih deževnih gozdov.
Ali se minister strinja, da bi moral biti eden od ciljev španskega predsedstva napolniti to soglasje z vsebino in zbrati iz Evrope ocene, koliko smo pripravljeni prispevati v ta boj proti uničevanju deževnih gozdov?
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik Sveta, vsem nam je znano, da smo za zmanjšanje emisij CO2 uvedli certifikate in na to se nanaša moje vprašanje. Pred kratkim so prišle na dan vesti o trgovanju pod mizo in zlorabah sistema trgovanja z emisijami. Koliko so bili ti sumi že raziskani, ali teče njihova preiskava, ali se s tem v zvezi načrtujejo kakšne spremembe?
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Soglašam s prvim govorom. Menim, da se ujema s prej povedanim. Vprašanje krčenja tropskih gozdov v državah v razvoju moramo rešiti. To je ključnega pomena za večjo uspešnost držav v razvoju, tudi v njihov prid, v to pa moramo vključiti tudi avtohtono ter lokalno prebivalstvo, vzpostaviti pa moramo tudi nacionalne sisteme za nadzor gozdov.
Zato sem prepričan, da smo v Københavnu dosegli na tem področju pomemben napredek in da ni mogoče zanikati, da Evropska unija ohranja vlogo avantgarde in vodilno vlogo na tem področju, pa tudi na drugih področjih boja proti podnebnim spremembam. Kritika, ki bi si jo morda zaslužila Evropska unija v zvezi s Københavnom, je zgolj ta, da je bila kilometre pred drugimi in pred dosežki konference.
Evropska unija hoče zadeve rešiti mnogo bolj poglobljeno, to pa seveda zadeva tudi vprašanja, ki ste jih odprli in ki so tesno povezana z delovanjem Evropske unije na področju boja proti podnebnim spremembam.
Pri omenjenem konkretnem primeru gre seveda za uveljavljanje sklepov v praksi, za izvajanje ukrepov za boj proti podnebnim spremembam. V to spada vsekakor tudi preprečevanje zlorab posameznih instrumentov, ki so težava, povezana z ukrepi, tako kot velja pri vseh ukrepih, preprečevanje in pazljiv nadzor pa seveda spadata med naše obveznosti.
Zadeva: Ukrepanje na evropski ravni v boju proti alzheimerjevi bolezni
Po ocenah ima v Evropi 8,6 milijona ljudi eno od nevrodegenerativnih bolezni, kot je alzheimerjeva, zaradi staranja evropskega prebivalstva pa bo število obolelih še naprej naraščalo.
Ali Svet lahko navede dodatne podrobnosti o nedavno napovedani pobudi za skupno načrtovanje boja proti tem boleznim? Kako Svet vidi usklajeno evropsko delovanje, ki bi razbremenilo bolnike, njihove družine in negovalce?
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Svet pripisuje alzheimerjevi bolezni in nevrodegenerativnim boleznim na splošno velik pomen.
Obvladovanje te bolezni mora biti temeljni cilj Evropske unije, saj moramo upoštevati tudi eksponentno naraščanje pogostosti te bolezni s starostjo, in sicer podvojitev pogostosti na vsakih 5 let od 75 leta starosti naprej. Eurostat napoveduje, da se bo število ljudi, starejših od 65 let, ki jih prizadene ta bolezen, v Evropski uniji v obdobju od 1995 do 2050 podvojilo.
Vaše vprašanje, gospod Aylward, ima dva vidika. Na eni strani je potreben pilotni projekt za nevrodegenerativne bolezni in posebej za alzheimerjevo bolezen, in Svet je že pričel priprave nanj. To je navedeno tudi v programu španskega predsedstva, ki vam je znan. Na tej podlagi je Komisija pripravila predlog, ki je bil, kot veste, sprejet s sklepom Sveta decembra 2009. Poleg tega je Svet pri tej pilotni pobudi upošteval resolucijo Evropskega parlamenta. Na drugi strani Svet glede usklajevanja evropskih dejavnosti meni, da je sodelovanje na evropski ravni v boju proti tej in podobnim boleznim potrebno, predvsem za to, da bomo olajšali breme bolnikom in njihovim svojcem. Po izračunih so na vsakega bolnika, ki ima to bolezen, prizadeti še po trije družinski člani, saj na njih pade breme nege. Zato je sodelovanje na evropski ravni pri tem pomembno.
V skupnem poročilu o socialni zaščiti in vključenosti, ki ga je sprejel Svet leta 2008, so se države članice zavezale, da bodo izboljšale dostopnost visoko kakovostnih storitev z uravnoteženo izrabo javnih in zasebnih zmogljivosti ter uradne in neuradne nege. Države članice so menile, da ima oskrba v domačem ali skupnem okolju prednosti pred institucionalno oskrbo, čeprav drži, da zagotavljanje visoko kakovostnih storitev za vrsto držav članic še vedno pomeni izziv.
Svet in Evropska unija sta doslej predložila smernice v zvezi s to boleznijo.
Liam Aylward
Kot ste pravilno povedali, se bo po ocenah do leta 2050 število ljudi z demenco v Evropi podvojilo.
Zato se morajo države članice nujno lotiti reševanja posebnih potreb ljudi z demenco in zagotoviti nujno podporo negovalcem.
Zaenkrat pa številne države v Evropski uniji še nimajo načrtov razvoja nacionalnih strategij za demenco, zato se moje vprašanje glasi: Kako bo Svet konkretno spodbudil države članice, da bodo demenco uvrstile med prednostna področja javnega zdravja?
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) V času španskega predsedstva načrtujemo pospešiti pripravo direktive, ki je po našem mnenju ključnega pomena, o naprednem zdravljenju in pomoči pri kroničnih in neprenosljivih boleznih. To vprašanje je treba reševati na najvišji ravni, zato mora biti reševanje tesno povezano s pobudami za izboljšanje kakovosti življenja in varnosti bolnikov ter delom, ki ga opravlja Skupina visokih uradnikov za javno zdravje.
Zato moramo zagotavljati pomoč - ker Evropska unija pogosto nima potrebnih pristojnosti za to - z usmerjanjem, usklajevanjem, sodelovanjem, iskanjem sinergij med dejavnostmi držav članic na področju nevrodegenerativnih bolezni in še zlasti alzheimerjeve bolezni, ter s posredno pomočjo.
Drži, da so za neposredno pomoč na primer družinam in celo nevladnim organizacijam odgovorne države članice, je pa v okviru Programa javnega zdravja EU možno pridobiti določena finančna sredstva za nevladne organizacije, kar je pravzaprav tudi zanimiva, čeprav posredna, možnost za pomoč bolnikom in njihovim svojcem, ki jih alzheimerjeva in druge nevrodegenerativne bolezni prav tako prizadevajo zelo neposredno in tako pomoč močno potrebujejo.
Jim Higgins
Zahvaljujem se Svetu za odgovor. Rad bi vprašal Svet, kakšno mnenje ima o hranjenju bolnikov z alzheimerjevo boleznijo po cevki, ki je v Združenem kraljestvu in na Irskem zelo razširjena praksa? Ne vem, kako je s tem v drugih delih Evrope.
Govorimo o hranjenju po cevki neposredno v trebušno votlino. Svet je omenil smernice. Smernice in standardi so zelo pomembni, omenjeni postopek pa utemeljujejo s tem, da zagotovi bolniku zadostno prehranjevanje, da kljub demenci - če na primer zavrača hrano in podobno - lahko preživi, ampak po mojem mnenju je zadeva zelo groteskna. Kakšno je vaše mnenje o tem in ali boste predpisale kakšne standarde?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Glede na to, da nevrodegenerativne bolezni prizadenejo izredno veliko ljudi in da nekatere države članice žal še nimajo dovolj zmogljivosti za diagnostiko in zdravljenje teh bolezni, bi vas rada vprašala, ali podpirate vzpostavitev evropskih centrov za oskrbo, ki bi lahko zaradi naraščanja števila bolnikov spodbudili raziskave na tem področju ter razvoj rešitev za preprečevanje in zdravljenje teh bolezni.
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Vprašanji, ki sta ju odprla poslanca, nedvomno terjata strokovno mnenje, če smem tako reči. Prepričan sem, da imamo v Evropski uniji skupine in pobude, ki so pravo okolje za obravnavo predlogov in ugotovitev, ki ste ju navedli. Na primer pilotni program za boj proti nevrodegenerativnim zdravstvenim stanjem in še zlasti alzheimerjevi bolezni, za katerega je Komisija podala predlog za priporočilo Sveta in za katerega teče postopek sprejemanja priporočila.
Na drugi strani pa, kot se spomnite, sem prej omenil skupino visokih uradnikov za skupno načrtovanje na področju zdravstvenih stanj te vrste, to je kroničnih in nenalezljivih bolezni. Ta skupina natančno spremlja omenjeno pilotno pobudo, da bi lahko opredelila in določila nekatere zadeve, s tem pa omogočila mnogo konkretnejše odločanje, kakršno ste omenili tudi v vaših pripombah. Mislim, da je to pravo mesto za obravnavo tega vprašanja.
Skupina visokih uradnikov se je do zdaj dogovorila glede pristopa in strateškega progama raziskav. V njej sodeluje 24 držav in sedaj vzpostavljajo svoje vodstvene strukture in se odločajo o svojih akcijskih načrtih. Skupina ob imela naslednje srečanje še v času španskega predsedstva, po tem srečanju pa se bo po mojem mnenju lahko že povsem konkretno in neposredno posvetila vprašanjem, kakršni ste zastavili.
Menim, da je to pravo mesto in okolje. To je tudi namen skupine. Zato smo skupino visokih uradnikov tudi ustanovili: za delo in za pripravo odločitev.
Predsednica
Lahko si predstavljam, da gospod Higgins verjetno ne bo zadovoljen, ampak po mojem mnenju gre za zahtevne zadeve, ki bi jih bilo verjetno primerno ob prvi priložnosti obravnavati s samostojnim vprašanjem.
Zadeva: Socialna odgovornost podjetij
Na konferenci "Protect, Respect, Remedy" (Varstvo, spoštovanje, sredstva za pomoč) v Stockholmu 10. in 11. novembra 2009 sta predsedujoča država in bodoče špansko predsedstvo pozvala Evropsko unijo in države članice, naj postanejo vodilne države na področju socialne odgovornosti podjetij. V marcu 2007 je Parlament zahteval oblikovanje mehanizma, ki naj na evropskih sodiščih poenostavi postopek za zahteve za povračila žrtvam zlorab v podjetjih, povečanje odgovornosti vodstev za zmanjšanje na najmanjšo možno raven negativnih posledic njihovega delovanja na okolje in človekove pravice ter oblikovanje natančnih predpisov za poročanje na mednarodni ravni. V svoji izjavi Svet poudarja opravljeni napredek, vendar obenem priporoča delovanje znotraj skupnih okvirov, ki navajajo dolžnost držav, da varujejo, zagotavljajo spoštovanje človekovih pravic v poslovnem svetu ter kaznovanje v primeru njihovih kršitev.
Katera pravno obvezujoča sredstva predlaga Svet, da bi podjetja spoštovala načelo marljivosti in poročanja ter da bi bila kaznovana v primeru kršenja človekovih in okoljskih pravic, ki spadajo na področje njihove odgovornosti?
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Omeniti moram konferenco o socialni odgovornosti podjetij v Stockholmu 10. in 11. novembra 2009.
Švedsko predsedstvo, ki je konferenco organiziralo, in takrat še bodoče špansko predsedstvo sta sprejela sklep, da mora na tem področju Evropska unija prevzeti vodilno vlogo v svetu in da mora postati zgled na tem pomembnem področju, na katerega se nanaša vprašanje gospoda Désirja. Gre za socialno odgovornost podjetij za ustvarjanje trgov, boj proti korupciji, varstvo okolja in zaščito človekovega dostojanstva ter človekovih pravic na delovnem mestu, zlasti glede na to, da je Evropska unija največje gospodarsko območje na svetu in največ vlaga v razvojno sodelovanje. Evropa je sedež številnih nadnacionalnih podjetij. Zelo primerno bi bilo, če bi prevzela vodilno vlogo na področju, o katerem govorimo.
Socialno odgovornost sestavljajo trije bistveni elementi - varstvo, spoštovanje in sredstva za pomoč. Naloga države je varstvo, kar pomeni zakonodajo, pravila za razvoj z vidika kršenja človekovih pravic, zlasti s strani podjetij. Podjetja so odgovorna za spoštovanje človekovih pravic, vsi deležniki pa so odgovorni za dostopnost ustreznih sredstev za pomoč pri varstvu in krepitvi človekovih pravic.
Rad bi poudaril, da ima zdaj na voljo še en instrument, to je Listino o temeljnih pravicah državljanov Evropske unije, ki je pravno zavezujoča, kar pomeni, da je prvič v zgodovini tudi na evropski ravni zagotovljeno varstvo na področju, ki ga zadeva pojem socialne odgovornosti.
Nujno je, da v procesih sodelujejo vse zainteresirane strani. Za uveljavitev socialne odgovornosti, to je omenjenega trojčka: varstva, spoštovanja in sredstev za pomoč, moramo nadaljevati moramo dialog z državami, ki niso članice EU, s civilno družbo, s sindikati, s podjetji, tudi malimi in srednjimi. Špansko predsedstvo bo to še naprej spodbujalo. Konkretno bo 25. in 26. marca v Palmi de Mallorca priredilo konferenco, ki se bo ukvarjala z institucionalizacijo socialne odgovornosti podjetij z vidika njene povezave s socialnim dialogom.
Konferenca bo preučila možnost vključitev tega področja na seznam instrumentov, ki ga bodo imele na voljo EU in države članice pri svojem delovanju, tudi na področju, ki sem ga danes že bežno omenil pri predstavitvi programa španskega predsedstva, to je na področju strategije EU 2020. Socialna odgovornost mora najti mesto tudi v tej strategiji.
Harlem Désir
(FR) Hvala, minister, za vaš odgovor. Čestitam vam za pobudo za marčevsko konferenco v Palmi de Mallorca, ki bo nadaljevanje konference v Stockholmu.
Težava je, da imamo opraviti z nadnacionalnimi družbami; kot ste omenili, mora Evropa prevzeti vodilno vlogo na področju socialne odgovornosti podjetij, prav tako pa mora prevzeti vodilno vlogo glede ravnanja evropskih podjetij na drugih območjih sveta. Težava je v tem, da so take podružnice ločene pravne osebe. Ali bi bili pripravljeni predvideti pravni instrument, ki bi zavezoval matična podjetja k prevzemu odgovornost za ravnanje svojih podružnic drugje po svetu, kadar te podružnice ne bi izpolnjevale svojih obveznosti glede okolja ali spoštovanja človekovih pravic svojih delavcev? Če namreč take odgovornosti ne zagotovimo, se bodo lahko evropska podjetja ob neustreznem ravnanju svojih podružnic drugje po svetu gladko izmuznila skozi luknje v mreži socialne odgovornosti podjetij, kakršno želi zgraditi Evropa.
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Mislim, da mora Evropska unija spodbujati najboljše prakse po vsej Evropi, prek tega pa bomo dobili zakonodajne predloge za izboljšanje stanja.
Upoštevati moramo del socialne odgovornosti, ki ga lahko imenujemo pravno zavezujoči del, ki se nanaša predvsem na spoštovanje človekovih pravic. Drugi, prostovoljni del pa sestavljajo neobvezne prakse. Zato je treba na evropski in širši ravni vzpostaviti forume za obravnavo teh zadev. Nekaj forumov že deluje. En primer je skupina visokih uradnikov držav članic, ki se sestaja vsakih šest mesecev in si izmenjuje izkušnje na področju socialne odgovornosti.
Prepričan sem tudi, da je v razmerah gospodarske krize še pomembneje delovati na tem področju v prid konkurenčnosti in varstva okolja ter socialnega vključevanja. To še zlasti velja v letu 2010, ki je leto boja proti revščini in socialni izključenosti.
Menim, da bi to moralo služiti kot izhodišče in da bi morali v sedanjih razmerah, ki so še nekoliko pionirske, oblikovati omenjene forume, v katerih bi se morali v dialog vključevati vsi prizadeti in tako prispevati k oblikovanju ukrepov. V fazi dialoga, ki je bistvenega pomena, pa bi bilo po mojem mnenju potrebno naše skupno delovanje, česar doslej praktično še nismo poznali.
Ádám Kósa
(HU) Rad bi pozdravil predlog ministra glede poudarka na najboljših praksah. Vsem nam je znano, da se prebivalstvo EU stara in da so podjetja odgovorna za ohranjanje zdravja ljudi, ki postanejo trajno delovno nezmožni. Ali Svet načrtuje kak pritisk na podjetja, naj izkoriščajo strokovne sposobnosti upokojencev v družbi? Z drugimi besedami, naj se jim omogoči nadaljevati delo tudi po upokojitvi.
Hans-Peter Martin
(DE) Predsednik Sveta, vprašanje, ki ste ga omenili, nas zaposluje že dolgo časa. Veliko povedanega bi prav tako veljalo že pred 10 ali 15 leti. V zvezi s tem pa imam konkretno vprašanje. Ali se strinjate, da bi bile za ustrezno uveljavitev in vidnost socialne odgovornosti podjetij potrebne tako sankcije kot spodbude? Ali menite, da bi lahko Evropska unija uvedla sistem imenovanja in zaznamovanja? Če pomislimo, koliko oznak smo uvedli za izdelke, bi si bilo mogoče zamisliti tudi oznako izdelka, iz katere bi bilo jasno, ali podjetje izpolnjuje osnovna pravila socialne odgovornosti ali pa ravna v nasprotju z njimi. Navajeni smo že na najrazličnejše oznake. Zakaj ne bi take metode uporabili tudi v zvezi s socialnim področjem?
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) S prvim govorom soglašam, saj sem prepričan, da to pomeni temelj za dialog, kot ga imenujem, Evropske unije s tretjimi državami, civilno družbo, sindikati, podjetji in drugimi zainteresiranimi stranmi, ter da je sodelovanje ljudi, ki ste ga omenili, spoštovani poslanec, nujno potrebno.
Verjamem, da je prišel čas za razpravo o tem, pa tudi o zadevah, ki ste jih omenili, menim pa, da bi morala biti razprava del celovitega, temeljitega pristopa k vprašanju, ki ga bomo obravnavali prvič ali skoraj prvič v skupini visokih uradnikov, ki sem jo omenil, in na konferenci v marcu. Prepričan sem, da sta to pravi mesti za razpravo in najboljši način za uresničitev naših ciljev.
Včasih je bolje ubrati pot spodbud, včasih pa pot sankcij. Pot sankcij ni vedno najboljša. Mislim, da je za to potrebna celovita raziskava, saj menim, da potrebujemo celovito vizijo in sveženj ukrepov, ne vrste zaporednih posamičnih ukrepov, pač pa celovito vizijo celotne problematike in vprašanja, ki ga ponazarja, ki pa je obenem tudi velika priložnost: socialne odgovornosti.
Zadeva: Finančni nadzor v EU
Predsednik Evropske centralne banke Jean-Claude Trichet je v ponedeljek, 7. decembra 2009, pred Odborom za ekonomske in monetarne zadeve Evropskega parlamenta v zvezi s finančnim nadzorom v EU in dogovorom finančnih ministrov EU dejal, da to ni nujno najboljša rešitev, saj na primer ne predvideva, da bi načrtovani organi EU imeli neposredna pooblastila za dajanje obveznih navodil.
Kako namerava Svet zagotoviti, da se nadnacionalne banke, zavarovalnice, ponudniki finančnih storitev, investicijski skladi in hedge skladi ne bodo zaradi še naprej razdrobljenih nacionalnih pristojnosti izmikali učinkovitemu nadzoru?
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Gospod Martin, vsekakor mislim, da EU rešuje vprašanje ustreznega nadzora finančnega sistema na evropski ravni, in vsekakor se moramo izkopati iz resne krize. To se dogaja v dveh bistvenih razsežnostih, ki ju določajo direktive o finančnem nadzoru, sveženj šestih direktiv, ki jih je predložila Komisija lani in ki jih trenutno usklajujeta Svet ter Parlament. Načrtujemo, da bi postopek usklajevanja zaključili v času španskega predsedstva. Tako bomo o njem razpravljali v glavnem z vašo zbornico.
Na eni strani imamo tako imenovani nadzor na makro ravni, ki ga izvaja Evropski odbor za sistemska tveganja in katerega namen je preprečevanje hudih kriz, zagotavljanje finančne stabilnosti ter zmanjševanje motenj v finančnem sistemu. Na drugi strani pa imamo tako imenovani nadzor na mikro ravni, katerega je po mojem mnenju imel v mislih gospod Martin v svojem vprašanju.
Tu imamo tri evropske pristojne organe za bančništvo, zavarovalništvo in trg vrednostnih papirjev. Ta nadzor je bolj poglobljen, če si smem dovoliti ponavljanje, in skuša omejevati motnje v posameznih finančnih institucijah, s tem pa ščititi njihove stranke.
Kot sem že povedal, je Svet že sprejel svoje skupno stališče o tej zadevi, enkrat za vselej. Prvič, oktobra lani je Svet izrazil politično odobritev in politično zaupnico nadzoru na makro ravni, decembra pa še nadzoru na mikro ravni in celotnemu zakonodajnemu svežnju. To je, kot sem rekel, stvar rednega zakonodajnega postopka, s tem pa uskladitve med Parlamentom in Svetom.
Trije odbori bi morali biti že ustanovljeni in bi morali delovati. Želeli bi, da bi direktive sprejeli že v mandatu španskega predsedstva, v vsakem primeru pa do konca leta 2010. To je cilj Sveta.
Zato pričakujemo plodno sodelovanje z Evropskim parlamentom, ki bo omogočilo sklenitev tega pomembnega koraka naprej, ki je po mojem mnenju zgodovinski in je usklajen tudi s pristopi, ki se oblikujejo tudi zunaj Evrope, v skupini G20, saj Združene države pripravljajo podobne predpise. Mislimo, da je to eden od izzivov, s katerimi se moramo spopasti, če hočemo preprečiti nove krize, kakršna je sedanja, ki izvira iz finančnega sistema, pomanjkljive zakonodajne ureditve in neodgovornosti nekaterih vodilnih igralcev v finančnem sistemu, kot je rekel poslanec.
Hans-Peter Martin
(DE) Hvala za vaše poročilo, gospod López Garrido. Omenili ste nadzor na makro ravni, ki spada v področje delovanja Evropskega odbora za sistemska tveganja. Gotovo so vam znane številne kritike na ta račun, prvič na velikost Odbora, saj je sestavljen po klasičnih evropskih proporcionalnih načelih. Ali tudi vi, tako kot mnogi drugi, čutite nevarnost, da Odbor ne bi mogel delovati učinkovito?
Druga težava v zvezi z Evropskim odborom za sistemska tveganja je v tem, da ni neodvisen. Ali mislite, da bi lahko v času španskega predsedstva napravili korak naprej in mu zagotovili višjo ravne neodvisnosti ter ustrezno popravili njegovo velikost, saj na sedanji podlagi skoraj gotovo ne bo mogel delovati smotrno?
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Kolikor vem, ima Komisija predlog. Dosegli smo dogovor, končno smo dosegli dogovor, soglasje v Svetu, in to ni bilo lahko. Švedsko predsedstvo in Komisija sta morala vložiti veliko truda v oblikovanje dogovora v Svetu Ecofin in zdaj ga imamo pred seboj. Zdaj ga ima na mizi Evropski parlament in Parlament mora sprejeti pravi pristop, kot ste omenili vi sami in vaši kolegi.
Na tem mestu je treba doseči dogovor med obema sferama. Na ravni Sveta smo dosegli soglasje, videli pa bomo, ali bomo lahko dosegli tudi soglasje z Evropskim parlamentom.
Mislim, da je treba o zadevah, ki ste jih odprli z vprašanjem, pa tudi o drugih, vsekakor razpravljati, in prepričan sem, da bomo dosegli nujno potrebni dogovor med obema zakonodajnima telesoma Unije: Svetom in Evropskim parlamentom.
Seán Kelly
Ali bi bilo v okviru predlaganega finančnega nadzora špansko predsedstvo pripravljeno sestaviti priporočila o najboljših praksah omejevanja plač vodilnih delavcev velikih bank in omejevanja groteskne kulture bonitet, kjer lahko iščemo vir precejšnjega dela težav in stiske, v katero smo zašli?
Nikolaos Chountis
(EL) Gospa predsednica, gospod López Garrido, vprašanje finančnega nadzora v Evropski uniji bi rad povezal s špekulacijami vzajemnih skladov, ki imajo sedeže v Evropski uniji, v londonskem Cityju. Mediji poročajo, da upravitelji skladov stavijo na padec evra, padec obveznic grške vlade ter drugih obveznic ter na proračunski primanjkljaj, s tem pa poslabšujejo stanje na področju kreditiranja.
Ali mi lahko poveste, kakšne konkretne ukrepe je mogoče sprejeti za zaščito gospodarstev držav članic Evropske unije pred špekulativnimi napadi vzajemnih skladov z visoko stopnjo tveganja, tudi skladov, ki imajo sedeže na ozemlju Evropske unije?
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Da, mislim, da je razprava o dobrih praksah finančnih ustanov povsem na mestu. Začenjamo razpravo, ki se bo vrtela okoli sistemov finančnega nadzora, in prepričan sem, da je to prava priložnost za ukrepanje na tem področju, da bomo lahko nekatere od elementov, ki jih omenjate, gospod Kelly, vključili morda celo v direktive.
Prav tako menim, da lahko tudi predlogi drugega govornika najdejo mesto v direktivah, o katerih boste lahko razpravljali v tej zbornici, na primer o ureditvi hedge skladov, ki jih nadzor zajema, ali o odpravi davčnih oaz, ki jo je danes zjutraj omenil predsednik Sveta Evropske unije.
Vse to in vse vaše zamisli so na mestu in bodo nadvse primerna tema v razpravi v vaši zbornici naslednjih mesecih o reformi, ki jo je Evropski svet označil kot celovito in dejansko reformo nadzora finančnih sistemov. Torej o temeljiti in pomembni reformi, ki bo zajela vsa vprašanja in razprave, ki ste jih odprli.
Zadeva: Finančne razmere v Grčiji in vloga evroobmočja
Priča smo nedoslednim izjavam nedavnega evropskega vrha o resnosti finančnih razmer v Grčiji in tudi o podpori drugim državam v podobnem položaju. Medtem, ko je Angela Merkel poudarila skupno odgovornost vseh držav evroobmočja do dogodkov v kateri izmed njegovih držav članic, je Fredrik Reinfeldt izjavil, da so razmere v Grčiji "notranji problem te države, ki ga je treba rešiti z nacionalnimi ukrepi".
Kakšno je mnenje predsedstva o solidarnost med državami članicami, zlasti tistimi, ki so hkrati članice evroobmočja, če eni izmed njih grozi bankrot? Ali meni, da bi bilo dobro, če bi vlade pridobile jamstva in posojila Evropske centralne banke, da bi se izognili špekulacijam in neugodnim posledicam morebitnega zmanjšanja kreditne sposobnosti držav članic, ki se znajdejo v začaranem krogu javnega dolga?
Ali predsedstvo meni, da je poleg sankcij, ki jih predvideva Pakt za stabilnost in rast, treba uvesti tudi okrepljeni preventivni nadzor ter ukrepe za spodbujanje zaposlovanja in rasti v zadolženih državah članicah, da se te ne bi znašle v še težjem finančnem položaju?
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Pogodbe Evropske unije pristojnosti jasno razmejujejo. Gospodarske politike držav članic so tudi skupnega pomena za Unijo, medtem ko so nacionalni proračuni v pristojnosti vsake države članice.
Ker pa ima 16 držav v Uniji skupno valuto in se bo območje skupne valute predvidoma še širilo, saj spada monetarna unija med najbolj vključujoče cilje Maastrichtske pogodbe, morajo seveda države članice pri svojih proračunih spoštovati določena pravila, saj njihovi proračuni vplivajo na celotni gospodarski in monetarni sistem.
Zato se je treba varovati prevelikih javnih primanjkljajev, saj je ta varnost nujna za delovanje gospodarske in monetarne unije, predvsem tiste med njima, ki je - moramo priznati - do danes dosegla višjo raven razvoja, to je monetarne unije.
Zato smo imeli Pakt stabilnosti, zato smo imeli Maastrichtsko pogodbo, zato danes 123. člen Pogodbe o delovanju Evropske unije prepoveduje primanjkljaje ali dodeljevanje posojil za kritje primanjkljajev s strani Evropske centralne banke in centralnih bank držav članic, ki imajo evro za svojo valuto. V pogodbi tudi piše, da niti Unija niti kaka država članica ne sme prevzemati obveznosti vlade ali oseb javnega prava druge države članice.
Tako mora vsaka država članica sama jamčiti za svoje dolžniške obveznosti, tako je sklenil Svet in to velja za vse države članice, zato verjamemo, da bodo Grčija in druge države članice sprejele ustrezne sklepe za odpravo svojih gospodarskih neravnovesij in okrepitev svojih gospodarstev ter financ.
Ne smemo pozabiti, da postopek v primerih prevelikih primanjkljajev predvideva tudi pregled gospodarske politike, če je za to utemeljena potreba. Svet bo, upamo, razpravljal o primeru Grčije v februarju. Verjetno bo takrat, odvisno od pravice Komisije do pobude, sprejel priporočila, torej oblikoval strategije, ki bodo Evropski uniji omogočale ščititi svoje interese in pomagati pri težavah, ki lahko doletijo tudi nekatere druge države članice.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Gospa predsednica, gospod López Garrido, spomnili ste nas na člene pogodbe, ki urejajo postopke ob prevelikem primanjkljaju. Parlamentu so ti členi znani. Imam pa občutek, da bi nam lahko več povedali o tem, kaj je imel v mislih gospod Zapatero, ko je govoril o solidarnosti v evroobmočju, o solidarnosti v državah, ki imajo finančne težave. Ali bi bilo mogoče razpravljati o boljši finančni koordinaciji med prestolnico in regijami pri subvencijah? Ali bi lahko izboljšali fiskalno koordinacijo, s čimer bi se lahko izognili fiskalnemu in socialnemu dampingu, ki že pomeni breme za Evropsko unijo in nekaterim državam že povzroča konkretne posledice. Ali lahko poveste več o tem, kar ste omenili prej v zvezi z besedami gospoda Zapatera o solidarnosti?
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Evropska unija je območje, kjer ima solidarnost zelo vidno vlogo. Grčija, pa tudi moja domovina, Španija, uživata visoko raven solidarnosti Evropske unije, prek evropskih skladov in strukturnih skladov, ki so bistveni elementi evropske politike solidarnosti, ki ju nameravamo ohraniti tudi v prihodnje.
Česa primerljivega ne najdemo nikjer drugje na svetu. Solidarnost je mnogim državam omogočila opazen napredek, ki koristi sami državi in odpira trge. Obenem pa se določena sredstva usmerjajo tudi v posodabljanje v regijah. To je izrazit primer solidarnosti. Sredstva skladov je seveda treba uporabljati pravilno in uporabo Evropska unija tudi nadzoruje, kar je popolnoma razumljivo. Torej solidarnost imamo.
Drugo obliko solidarnosti pa najdemo jasno izraženo v Pogodbi. Pogodbo ste izrecno omenili. Pogodba določa, da morajo države članice usklajevati svoje gospodarske politike, socialne politike in politike zaposlovanja. V 5. členu Pogodbe o delovanju Evropske unije je to jasno napisano, v njem pa je izražena tudi solidarnost Evropske unije: s skupno obravnavo in skupnim sprejemanjem ciljev za usklajevanje gospodarske politike.
Veliko današnjih težav evropskih držav zaradi krize ne bi bilo tako hudih, če bi bila gospodarska unija vzpostavljena prej in ne bi zastala. Monetarna unija se je razvijala, razvoj gospodarske unije pa je zastal, tako da ni prišlo do sinergijskih učinkov usklajevanja gospodarskih politik znotraj Evropske unije, kar pa bi v resnici potrebovali. To je bil pravzaprav tudi cilj Pogodbe.
S solidarnostjo je povezana tudi strategija EU 2020, pri kateri se moramo še dogovoriti o ciljih na področju vlaganj v izobraževanje, specializacije in delitve dela ter boja proti podnebnim spremembam. Tudi strategija zelo jasno odseva solidarnost celine, Evropske unije, ki mora vedno ostati čim bolj enotna. Seveda pa solidarnost ne more biti razlog, da pogodba ne bi predpisovala odgovornosti držav članic za svojo raven zadolženosti in posojila, ki jih najemajo. To je seveda odgovornost vsake države. Na drugi strani pa imamo celovito okolje trga, socialnih politik, strukturnih politik regionalnih politik, v prihodnje pa, upam, tudi usklajevanja gospodarskih politik, socialnih politik in politik zaposlovanja, ki pa je okolje solidarnosti.
To je najbolj primerna, tehtna in daljnosežna oblika politike solidarnosti v Uniji.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Rad bi vam zastavil še eno vprašanje, minister, kajti dejali ste, da bo zelo resne razmere v Grčiji obravnavala Komisija na svojem srečanju februarja letos. Res je, da je kriza v Grčiji zelo resna, vse predobro pa vemo, da se lahko žal še razširi. Rad bi postavil naslednje vprašanje: ali ne bi ob obravnavi na Komisiji veljalo začeti tudi bolj vsebinske razprave z Evropsko centralno banko? Mislim, da je tudi ta banka pomemben akter in bi morala biti v primeru Grčije bolj aktivna.
Diego López Garrido
predsednik Sveta. - (ES) Menim, da mora imeti vsaka institucija svoj resor. To je ena od najpomembnejših lastnosti ustroja evropske gospodarske in monetarne unije, ki ustroju zagotavlja verodostojnost.
Svet bo razpravljal o primeru Grčije, kar je razumljivo, saj je Grčija ena od držav članic Unije; kar se zgodi v eni državi članici, pa zadeva nas vse. Čutimo tudi posledice dogajanj v državah zunaj Evrope, kaj šele posledice dogodkov v okolju enotnega trga in enotne valute 16 držav.
Razprava poteka v okviru omejitev, ki jih predpisuje pogodba, poleg tega pa tudi na podlagi proračunske in gospodarske strategije v skladu s trenutnimi okoliščinami, in strategijo bomo priporočili tudi Grčiji, brez dvoma v njeno korist.
Evropska centralna banka ima po pogodbi lastne naloge, naloge v zvezi s finančno stabilnostjo in stabilnostjo cen, in deluje neodvisno. Neodvisnost Evropske centralne banke je eno od bistvenih načel Evropske unije, ki zagotavlja visoko verodostojnost našemu gospodarskemu in finančnemu sistemu in naši skupni valuti, evru. Neodvisnost moramo spoštovati, saj je eden od temeljnih elementov gospodarske in monetarne unije, ki smo jo v Evropski uniji vzpostavili pred nekaj leti.
Predsednica
Minister, najlepša hvala za sodelovanje pri tem prvem času za vprašanja vašemu predsedstvu.
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
Čas za vprašanja Komisiji se je zaključil.
(Seja je bila prekinjena ob 19.15 in se je nadaljevala ob 21.00)
