Sodelovanje z Afriko na področju znanosti (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o sodelovanju z Afriko na področju znanosti.
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Gospe in gospodje, kot vsi vemo, tehnološke inovacije vedno bolj oblikujejo globalno gospodarstvo.
Države v razvoju bi za uvajanje inovacij morale uporabljati tehnologijo, kar bi izboljšalo pogoje za življenje njihovih revnih ljudi in povečalo konkurenčnost njihovih držav in njihovega gospodarstva. Res je, da je večina držav v razvoju odprla svoja gospodarstva, vendar še vedno proizvajajo blago z nizko dodatno vrednostjo in so obremenjeni s pomanjkanjem usposobljene delovne sile. Zato morajo države v razvoju povečati svoje proizvodne sposobnosti ter z boljšo uporabo inovacij in novih tehnologij v kmetijstvu, proizvodnji in storitvah spremeniti svoja gospodarstva.
Afriški znanstveniki, vključno s tistimi, ki dobivajo finančno podporo Evropske unije, trenutno ne sodelujejo dovolj v mednarodnih projektih razvoja in raziskav. Delni vzrok za to sta pomanjkanje strokovnega znanja in izkušenj pri vzpostavljanju potrebnih raziskovalnih sposobnosti, omrežij in partnerstev ter pomanjkljivost pri obravnavanju pravic intelektualne lastnine, pogodb, prenosa tehnologije in širjenja rezultatov raziskav.
Vendar je treba poudariti, da se globalni problemi, kot so infekcijske bolezni in biotska raznovrstnost lahko uspešno rešijo le s sodelovanjem teh držav.
Afriški politiki se tega zavedajo in delajo vse kar je v njihovi moči, da bi znanost in tehnologija bili prednostni nalogi. Afriška ministrska konferenca o znanosti in tehnologiji je septembra 2005 sprejela nov prečiščen akcijski načrt za NEPAD, tj. Novo partnerstvo za razvoj Afrike. Poleg tega je lani, januarja 2007, Komisija Afriške unije na svojem vrhu apelirala Afriki, da prevzame pobudo za gradnjo velikih znanstvenih in tehnoloških kapacitet z namenom, da se usposobi veliko število znanstvenikov, inženirjev in tehnikov. Za tem je leto 2008 bilo razglašeno kot leto znanosti v Afriki.
Evropska komisija priznava pomembnost tega vprašanja in daje veliko poudarka znanosti in tehnologiji kot pomembnemu delu pogajanj v zvezi z razvojnim sodelovanjem. Afriški znanstveniki lahko sodelujejo v splošnem programu raziskav Komisije ali aktivnostih Marie Curie, ki zagotavlja pomoč znanstvenikom iz tretjih držav, vključno z državami v razvoju.
V okviru devetega Evropskega razvojnega sklada je 35,5 milijonov EUR bilo dodeljenih programu za gradnjo znanstvenih in tehnoloških kapacitet kot del sodelovanja z državami AKP. Trenutno smo v okviru desetega Evropskega razvojnega sklada prav tako vpleteni v pogajanja z našimi partnerji glede nadaljnje podpore.
Proti koncu lanskega leta sta se Evropska unija in Afriška unija dogovorili o partnerstvu med EU in Afriko v zvezi z znanostjo, informacijami in vesoljem. To partnerstvo nam bo v pomoč pri premostitvi razlik na področju znanosti, pri razvijanju afriških znanstvenih in tehnoloških kapacitet, Afriki pa bo pomagalo pri izkoriščanju znanosti in tehnologije za zmanjševanje revščine in za spodbujanje gospodarske rasti in socialnega razvoja. Prav tako bo prispevalo v okviru prečiščenega akcijskega načrta za Afriko na področju znanosti in tehnologije.
Poleg tega bo partnerstvo zagotovilo, da se obremenitev enakomerno porazdeli med posamezne države članice. V zvezi s tem so nekatere države članice prevzele vodilno vlogo na posameznih področjih, na primer Nizozemska v zvezi z vrtnarstvom ali švedska v zvezi z oskrbo z vodo in prodajnimi raziskavami.
Pilar del Castillo Vera
v imenu skupine PPE-DE. - (ES) Gospod predsednik, komisar, ker trenutno nismo pripravljeni za širšo razpravo, danes le premišljujemo o skupnem predlogu resolucije, ki so ga oblikovale parlamentarne skupine, da bi podprle ukrepe za izboljšanje razvoja znanosti v Afriki in da bi omogočile močnejše in bolj tekoče partnerstvo z EU na področju znanosti in uporabljene tehnologije, kot je bilo doslej.
Kot je povedal komisar, je vrh, ki je bil v Lizboni, tj. drugi vrh EU-Afrika - opozoriti je treba, da je prvi bil leta 2000 v Kairu - ponovno izpostavil pomembnost te dimenzije, tj. tega področja znanosti in tehnologije v zvezi s prihodnjim razvojem Afrike.
Leta 2010 bo potekalo ocenjevanje izvajanja odločitev, ki so bile sprejete v okviru teh sporazumov na tem vrhu med Afriko in Evropsko unijo v Lizboni. Sprejeli bomo resolucijo, ki bo na to vplivala v okviru Evropskega parlamenta; ta bo oblikovana v duhu vrha v Lizboni in na določen način tudi v duhu različnih pobud, ki se v zvezi z Afriko trenutno izvajajo na več koncih sveta.
Ker se je Kitajska, kot tudi Indija in mnogo azijskih držav, kot velika država ter veliko geografsko, politično, kulturno in gospodarsko področje začela precej razvijati, se je pozornost bolj kot kdaj koli prej ponovno preusmerila na Afriko. Pomembnejše je to, da se je preusmerila na nov način, tj. glede na preteklost je kvalitetno napredovala. Pozornost se ni preusmerila zaradi dobrodelnosti, ki je v glavnem označevala odnos med zahodom in Afriko, ampak zaradi sosedstva, enakosti, združevanja ipd.
V zvezi s tem in zlasti na področju znanosti in tehnologije je treba narediti še veliko, saj je delo potekalo tudi na drugih področjih, kot so zdravje, izobraževanje itd., ni pa bilo storjenega veliko na področju znanosti in tehnologije. Vendar bodo koristi, ki bi jih to lahko prineslo za razvoj Afrike in za popolno vključenost Afrike v globalizacijo, iz katere je v določeni meri izključena - to pravim pod narekovaji - izredno pomembne.
Zato menim, da je resolucija, o kateri bo Parlament glasoval jutri, izboljšanje, tj. spodbuda v smeri, ki je temeljna za Afriko in za prihodnost sveta.
Teresa Riera Madurell
v imenu skupine PSE. - (ES) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, to je pomemben predlog resolucije, saj smo o Afriki tukaj veliko govorili, vendar redko o sodelovanju na področju znanosti s tem kontinentom. Dandanes sta gospodarski in socialni razvoj narodov neločljiva od znanstveno-raziskovalnega dela, tehnološkega razvoja in inovacij.
Razen tega v globaliziranem svetu veliko problemov, ki jih znanost želi rešiti, zahteva sodelovanje vseh brez izjem, zlasti v določenih sektorjih, kot so energija, podnebne spremembe ali varnost hrane.
Zato bi sodelovanje na področju znanosti za razvoj moralo biti prednostna naloga v naši celotni strategiji za sodelovanje z afriškimi državami.
To zahteva večje sodelovanje znanstvenikov v skupnih projektih raziskav in razvoja, spodbujanje izmenjav in mobilnosti osebja za raziskovanje, krepitev raziskovalnih infrastruktur v skladu s potrebami znanstvene skupnosti in predvsem podporo tega, kar že obstaja.
Gospe in gospodje, pravkar sem se vrnila iz Južne Afrike, kamor sem odpotovala v okviru svojega službenega položaja kot članica delegacije EP. Na primer, z Republiko Južno Afriko smo za deset let dosegli sporazum o sodelovanju na znanstvenem in tehnološkem področju. To je bil razlog, zaradi katerega je komisar Potočnik novembra obiskal to državo.
Ta sporazum o sodelovanju zagotavlja pomembne rezultate, ki so obojestransko koristni: Južnoafriški znanstveniki so sodelovali v 117 raziskovalnih projektih v šestem okvirnem programu, ki glede na sodelovanje zaostaja le za tistim iz Združenih držav, Kitajske in Ruske federacije, v sedmem okvirnem programu pa je načrtovana še večja udeležba.
To sodelovanje poteka na različnih področjih, kot so biotehnologija, zdravje, nanotehnologije, aeronavtika, prevoz, energija in podnebne spremembe. Kot Evropejci bi morali sodelovanje spodbujati, ker imamo veliko skupnih problemov, ki jih je nujno treba rešiti in ker je lahko skupna moč pri raziskavah in razvoju ter prenosu inovacij in tehnologije le koristna za obe strani.
Eden izmed primerov je energija, ki tam prav tako občutljiva tema. Mi si prizadevamo za isto stvar: zagotovitev oskrbe po primerni ceni in na okolju prijazen način. Ob tem se izvajajo še zelo zanimive raziskave o ogljičnih tehnologijah, obnovljivih virih energije in energetski učinkovitosti.
Še eno pomembno področje sodelovanja na področju znanosti z Južno Afriko in s celotno Afriko nasploh, ki bi moralo biti izpostavljeno je to, da je AIDS bolezen, ki pustoši kontinent in ki je pričakovano življenjsko dobo znižala za deset let.
Zato menim, da bi v resoluciji bilo treba še posebej izpostaviti raziskave te bolezni.
Na koncu bi rada izpostavila še to, da je sodelovanje treba krepiti z izmenjavo informacij, odkritim in odprtim dialogom ter odkritim priznavanjem obeh strani.
Fiona Hall
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, ta predlog resolucije o podpori sodelovanja z Afriko na področju znanosti je pravočasen, saj je sledil vrsti izjav o znanosti v Afriki v zadnjih 12 mesecih tj. Gospodarski komisiji ZN za Afriko januarja 2007, deklaraciji vrha G8 o krepitvi sodelovanja v zvezi z raziskavami in razvojem ter strategiji EU-Afrika v novem poglavju o IKT in znanosti in tehnologiji.
Ker se približuje konferenca o znanosti z Afriko, ki bo marca v Adis Abebi, bi Evropski parlament moral registrirati svojo podporo za nov in bolj intenziven pristop k sodelovanju EU in Afrike na področju znanosti. Seveda so v preteklosti za to obstajale pobude. Obstajale so štipendije in štipendije za raziskovalno delo za pomoč afriškim znanstvenikom, da so lahko prišli in delali v Evropi. Obstajala je podpora za določene projekte. Vendar ni bilo popolnoma razvitega dvosmernega sodelovanja med Afriko in EU na področju znanosti.
V Afriki še ni trdne podlage za raziskave. Ti podatki povedo vse. Afrika ima le 1 % znanstvenikov na svetu, kljub temu, da ima 13 % svetovnega prebivalstva. Le en na 10000 ljudi v Afriki je znanstvenik ali inženir, v industrializiranih državah pa eden na 200 ljudi.
Vendar so zaradi podnebnih sprememb prav tukaj raziskave zelo pomembne. Globalno segrevanje v Afriki grozi, da bo izničilo zmeren napredek, ki je bil narejen k razvojnim ciljem tisočletja. Če bi znanstvena in tehnološka podlaga bili močnejši, bi podnebne spremembe za Afriko lahko bile priložnost.
Ta predlog resolucije upravičeno še posebej omenja sončno energijo. Afrika ima veliko obnovljivih virov energije. Fotovoltaična tehnologija je zelo napredovala. Prejšnji petek sem bila v Northumberlandu v centru za nove in obnovljive vire energije v Blythu, kjer izvajajo inovativne raziskave za zmanjšanje stroškov sončne električne energije tako, da sončne žarke usmerjajo na zelo majhne silikonske celice.
Zelo sem vesela, da se ta raziskava izvaja v moji volilni enoti, vendar če takih raziskav in razvoja v Afriki ne bo, izreden potencial fotovoltaike, s katero bi lahko v Afriki proizvedli megavate električne energije, ne bo nikoli izkoriščen. Upam, da se nagibamo k takemu načinu sodelovanja na področju znanosti.
Jens Holm
v imenu skupine GUE/NGL. - (SV) Dober večer. Eno od glavnih vprašanj v zvezi z razpravo o sodelovanju na področju znanosti z Afriko je, kako se bodo afriške države lahko zavarovale pred podnebnimi spremembami. Kot je ugotovil zbor ZN v zvezi s podnebjem je Afrika kontinent, ki ga podnebne spremembe lahko najbolj ogrozijo. To se občasno že dogaja. Pridelki so ožgani. Puščava se širi. Jezera in potoki se sušijo in beguncev na afriškem kontinentu je zaradi podnebja na milijone.
V Afriki veliko konfliktov nastane zaradi pritiska in napetosti, ki ju ustvarijo podnebne spremembe. Ena največjih ironij v zvezi s problemom glede podnebja je ta, da so tisti, ki najmanj onesnažujejo, najbolj prizadeti.
Etiopija na primer letno odda 0,1 tone ogljikovega dioksida na prebivalca, medtem ko moja država, Švedska, letno odda več kot 6 ton na osebo. Povprečje EU znaša približno 10 ton. Če vzamemo le en določen primer, Švedska odda 60 krat več ogljikovega dioksida in EU 100 krat več.
Iz tega vidika smo v Evropi zelo odgovorni. Zelo moramo zmanjšati naše emisije in storiti vse kar je v naši moči, da državam v razvoju pomagamo v boju proti podnebnim spremembam.
Nocoj razpravljamo o tem, kako lahko vzpostavimo učinkovito sodelovanje z Afriko na področju znanosti. Menim, da se moramo tukaj in zdaj samokritično vprašati: ali za afriške države res delamo vse, kar je v naši moči? Ali res delamo vse, kar je v naši moči, na primer za prenos moderne, okolju prijazne tehnologije in znanja afriškim državam? Ali v pogajanjih o trgovinskih sporazumih posvečamo več pozornosti našemu lastnemu gospodarstvu ali posvečamo več pozornosti afriškemu gospodarstvu, ki želi z nami poslovati na pošten način? Na žalost jaz na ta vprašanja ne morem odgovoriti pozitivno. Zato nas čaka še veliko dela.
Kakšne so na primer razmere v zvezi z našimi zakoni glede intelektualne lastnine in patentov? V naši novembrski resoluciji smo v Evropskem parlamentu pred pogajanji na Baliju izjavili, da Evropski parlament priznava, da provizije za licenco v zvezi s pravicami intelektualne lastnine na področju čistih tehnologij lahko predstavljajo oviro pri prenašanju takih tehnologij državam v razvoju.
Navedel bom en primer: 75 % tehnologij za energijo vetra na svetu nadzirajo štiri podjetja. Da, le štiri podjetja na svetu. Tri od teh podjetij so evropska. Četrto je iz združenih držav. Če želijo države v razvoju pridobivati energijo vetra, morajo uporabiti staro in nepatentirano tehnologijo. Ne morejo si privoščiti moderne, okolju prijazne tehnologije.
Naša lastna zakonodaja preprosto ovira veliko moderne tehnologije. To seveda podpira manjšino velikih podjetij, ki nadzirajo patente. Vendar kakšno korist imajo od tega Angola, Bocvana ali Ruanda?
Nocoj želim jasen odgovor Komisije. Ali delate na tem, da bi bili zakoni o intelektualni lastnini in patentih bolj fleksibilni? Kaj delate za to, da bi tehnologijo bilo mogoče lažje prenašati?
Nazadnje naj povem, da so še en primer teh pomanjkljivosti t.i. fleksibilni mehanizmi. Mi v industrializiranih državah lahko prenašamo nekaj naše odgovornosti v zvezi s podnebjem na države v razvoju. Če je cilj interpretiran zakonito, moramo tehnologije in okoljske aktivnosti prenesti v države v razvoju. Vendar glede na novo poročilo, ki smo ga lansko leto prejeli v odboru za okolje, sta manj kot dva odstotka projektov v zvezi z mehanizmi čistega razvoja izvedena v afriških državah. Večina predstavlja projekte, ki pravzaprav ne predstavljajo nobenih večjih koristi.
Kakšno je mnenje Komisije o fleksibilnih mehanizmih in projektih CDM, tj. mehanizma čistega razvoja? Ali ste pripravljeni, da te mehanizme temeljito popravimo, kot smo zahtevali v Evropskem parlamentu? Kako bo Afrika lahko imela večje koristi od prenosov tehnologij v prihodnosti?
Avril Doyle
Gospod predsednik, Afriška unija je znanost in tehnologijo označila kot elementa, ki ključno prispevata k trajnostnemu razvoju na afriškem kontinentu.
Trenutno skoraj vse afriške države zaostajajo glede znanstvenega donosa in sposobnosti glede znanosti. Eden od indikatorjev so znanstvene objave. Egipt kot ena najmočnejših afriških držav na tem področju, predstavlja le 0,4 % svetovnih objav. Sodelovanje ponuja priložnost, da se premagajo ekstremna nesorazmerja v razvoju. Vendar je soočeno z veliki izzivi na področjih kot so problemi globalne trajnosti kot na primer revščina, podnebne spremembe, biotska raznovrstnost, HIV/AIDS, infekcijske bolezni, energija, čista voda - seznam je očitno neskončen. K temu dodajte še beg možganov, problem prostega prometa znanstvenikov in omejen dostop do informacij.
Trenutno obstaja več priložnosti za sodelovanje z afriškimi partnerji kot kdaj koli prej. Primeri tega so na področjih biotehnologije, IKT, vesoljske tehnologije in nanotehnologij.
Ta bi se skupaj z afriškimi bogatimi naravnimi viri in biotsko raznolikostjo lahko izkazala kot zelo učinkovita. Poleg tega sta prenovljena politična zaveza v Afriki in večja predanost industrializiranih držav vključno s Kitajsko bistveni za kakršen koli nadaljnji razvoj na tem področju.
EU je več kot 20 let zbirala pomembne izkušnje glede organizacije in upravljanja skupnih programov v zvezi z znanostjo in tehnologijo. FP7 ponuja nekaj zelo zanimivih priložnosti partnerjem iz Afrike, vendar je mogoče storiti več.
Zavedati se moramo polnega potenciala, ki ga sodelovanje na področju znanosti lahko ponudi afriškim državam in razvoju afriškega kontinenta. Področje znanosti in tehnologije lahko in mora storiti več. Ustvariti moramo široke poti komunikacije in omrežij med znanstveniki in strokovnimi delavci za razvoj, da se bodo lahko učili eden od drugega.
Koncept znanstvene diplomacije je na vrhu programa in ga je treba prilagoditi novi dobi interneta, cenovno ugodnih potovanj, 24-urnih svetovnih novic, moči nevladnih organizacij - seznam je dolg.
Zaradi dejstva, da znanost je in mora ostati zunaj okvira politike, so znanstveniki fiduciarni diplomati. Čas je, da znanstvena skupnost poveča svojo vlogo v diplomaciji. Nova močna znanstvena diplomacija, osredotočena na afriške države in njihove vlade, bo zagotovila dobrobit ljudi, izobrazbo, gospodarsko rast in predvsem upanje. Diplomacija dejanj in ne le besed. Razvojni cilji tisočletja v Afriki predstavljajo velik izziv v tem letu znanosti.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Afrika ima več kot 13 % svetovnega prebivalstva, pa le dober odstotek vseh znanstvenikov. Za raziskave in razvoj namenja ta celina le 0,3 % BDP. Hkrati pa se Evropa srečuje z dvema pomembnima globalnima izzivoma, na katera lahko uspešno odgovorimo le z globalnim delovanjem. Tudi na znanstveno-raziskovalnem področju.
Prvi so tako imenovani razvojni cilji tisočletja za izkoreninjenje revščine v svetu. Slabo zdravstveno stanje ali celo smrt odraslih oseb v aktivnem življenjskem obdobju namreč lahko pahne v revščino mlajše in starejše generacije iste družine. Pri izkoriščanju zmogljivosti sedmega okvirnega programa moramo biti dovolj odprti, da ne vlagamo sredstev le v raziskave bolezni, ki tarejo evropsko prebivalstvo. Ustrezen odgovor moramo najti tudi za bolezni, ki predstavljajo globalno grožnjo. Takšna je na primer aids, ki je do leta 2006 pokončal že kot 2 milijona ljudi.
Drugi izziv so podnebne spremembe. Podatki kažejo, da bo zaradi njih najbolj prizadeto najrevnejše prebivalstvo. Evropa mora sprejeti svoj del odgovornosti in sodelovati tako pri ukrepih prilaganja na podnebne spremembe, kot tudi pri ukrepih omejevanja globalnega segrevanja.
V sedmem okvirnem programu lahko sodelujejo tudi znanstveniki iz tretjih držav. Vendar nam le-ti sporočajo, da imajo za sodelovanje premajhne zmogljivosti. Velik potencial za zmanjšanje razlik predstavljajo mehanizmi v okviru razvojnih politik. Vendar moramo prekiniti s tradicionalnim sodelovanjem, ki temelji zgolj na pomoči. Oblikovanje partnerskega odnosa pomeni vključitev znanosti, tehnologije in inovacij v naše razvojne politike.
Jerzy Buzek
(PL) Hvala, gospod predsednik. Hvala, komisar. Živimo v dobi globalizacije, kar pomeni resno konkurenco vsakega z vsakim. Afriški kontinent je področje posebnega rivalstva. Kitajsko in japonsko gospodarstvo, Avstralija in Združene države želijo pridobiti ta trg.
Če kdo želi spodbuditi in okrepiti odnose, ponavadi prične pri športu in to se je že zgodilo. Temu sledijo študentske izmenjave in sodelovanje na področju znanosti. Če želimo na tem področju danes pričeti sodelovati z Afriko, se bo čez pet ali mogoče deset let izmenjevalo na tisoče študentov in znanstvenikov. To bo pomenilo na tisoče ambasadorjev za naše obojestransko sodelovanje. Današnja skupna znanstvena podjetja se bodo čez deset let lahko izenačevala z velikimi naložbami, tokom usposobljenih delavcev, odpiranjem trgov in posledično sodelovanjem, rastjo in novimi delovnimi mesti v Evropi in Afriki. Splača se, da si danes za te cilje prizadevamo in jih v prihodnosti dosežemo.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, sodelovanje z Afriko na področju znanosti mora na tem kontinentu za cilj imeti razvoj usposobljene in aktivne znanstvene skupnosti v korist temu kontinentu in ne, naj opozorim, krajo njihovih znanstvenikov, kot na primer usposobljeno osebje za medicino in bolniško nego.
Zelo sem bila vesela, ko sem leta 2005 v Malavi spoznala mladega usposobljenega znanstvenika na področju kmetijstva. Bil je v Evropski uniji, kjer se je usposabljal, vendar se je ponosno vrnil med svoje ljudi in jim pokazal, kako se uporabljata zemlja in voda za proizvodnjo hrane, da bodo tako lahko zdržno živeli.
Končala bi s tem, da so eno od področij, ki je bilo v Afriki zanemarjeno, naložbe v kmetijsko znanost, kar dokazuje tudi letošnji osnutek poročila Svetovne banke. Zato menim, da bi morali sodelovati na vseh stopnjah znanosti, vendar si se morali še posebej osredotočiti na področji kmetijstva in naravnih virov.
Avril Doyle
Gospod predsednik, morda preizkušam vaše potrpljenje, vendar sem danes opazila precedens za govorce, ki so ponovno govorili, če ni bilo izvedenih pet postopkov prijave k razpravi.
Imam posebno vprašanje za komisarja. Govorila sem o diplomaciji in znanstveni diplomaciji - diplomaciji dejanj in ne le besed. Obstaja splošno mnenje, da je lanski vrh v Lizboni o EU in Afriki bil veliko razočaranje in da je bilo več stvari rečenih kot storjenih. Zato želim, da vi odgovorite na to obtožbo.
Ali lahko navedete kakršno koli dejanje, drugačno od besed, ki bo nastalo na podlagi stotih, če ne tisočih, ljudi, ki so se zbrali v Lizboni in razpravljali o tem zelo pomembnem vprašanju in kdaj lahko pričakujemo rezultate?
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Gospe in gospodje, politika EU o Afriki temelji na kompleksni strategiji in del te strategije se seveda nanaša na dostop Afrike do znanosti in tehnologije. Evropska unija priznava pomembnost tega dostopa, saj bo Afriki pomagala v boju z izzivi glede podnebnih sprememb. Komisija meni, da morajo afriške države nujno razviti potrebne kompleksne strategije za prilagajanje in poskrbeti, da take spremembe ne ogrozijo pozitivnih rezultatov, ki so jih te države dosegle v boju proti revščini.
Komisija meni, da je naše sodelovanje na področju znanosti in tehnologije še posebej pomembno, saj se nanaša na raziskave na področju kmetijstva in nadziranja kmetijskih proizvodov. Komisija zato podpira prizadevanja Afriške unije, da vzpostavi kompleksen program znanstvenih raziskav na področju kmetijstva in prizadevanja mednarodnih organizacij za uskladitev sistemov za zgodnje opozarjanje glede kmetijstva. Prav tako podpiramo prenos tehnologij za obnovljivo energijo, ki je pomembno vprašanje in je tesno povezano z zmanjšanjem emisij CO2. Vendar bi ta prenos moral biti bolj osredotočen na prizadevanja za ohranjanje trajnostne in učinkovite oskrbe z energijo in bolj na dostop do zalog kot na vprašanje v zvezi s podnebnimi spremembami.
Zasebni sektor ima zelo pomembno vlogo v zvezi s prenosom tehnologije, kar Komisija podpira s posebnim programom. Komisija bo sodelovala v zvezi s konferenco, ki je bila marca v Adis Abebi in upamo, da bo to dobra podlaga za nadaljnje sodelovanje z Afriko na področju znanosti ter razvoja znanosti in tehnologije na afriškem kontinentu.
V razpravi je bilo omenjeno tudi vprašanje v zvezi z aidsom. Naj na kratko povem, da je Evropska komisija eden največjih vlagateljev v Svetovni sklad za boj proti aidsu, tuberkulozi in malariji ter menim, da smo na to lahko ponosni.
Kot sem že omenil, sta na vrhu EU-Afrika v Lizboni konec lanskega leta Afriška unija in Evropska unija sklenili tudi partnerstvo med Evropo in Afriko na področju informacijske družbe, znanosti in vesoljske tehnologije. Trenutno pripravljamo sporočilo, ki bo določevalo posebne točke in akcijski načrt, da se to partnerstvo prične izvajati.
Gospe in gospodje, žal se ne strinjam z mnenjem častne poslanke, da je konferenca v Lizboni bila razočaranje. To zagotovo ne drži: konferenca je bila začetek in, kot sem že povedal, mi s tem konkretno nadaljujemo, kar bo nadgrajevalo lizbonsko spodbudo.
Predsednik
Da razpravo zaključim naj povem, da sem prejel en predlog resolucije v skladu s pravilom 103(2) Poslovnika.
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri ob 12.00.
Glyn Ford  
v pisni obliki. - Pripomba, ki pravi, da če človeku ribo daš, ga potrebuješ le za en dan, če pa ga naučiš, kako ribe loviti, ga potrebuješ za celo življenje, je v popolnem nasprotju s to razpravo. Če se Afrika želi izogniti revščini, bo morala razširiti izkoriščanje svojih surovih materialov, okrepiti svojo podlago za predelovalno dejavnost in povečati izvoz, vendar bo hkrati morala izboljšati tudi znanstveno strokovno znanje in izkušnje. Na zahodu moramo povečati vpletenost v afriško znanstveno in mednarodno skupno znanost ter projekte raziskav in razvoja ter okrepiti obstoječo znanstveno infrastrukturo.
