Hondurasin poliittinen tilanne 29. marraskuuta 2009 järjestettäviä vaaleja silmällä pitäen (keskustelu) 
Puhemies
(ES) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma Hondurasin poliittisesta tilanteesta 29. marraskuuta 2009 järjestettäviä vaaleja silmällä pitäen.
Catherine Ashton
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, olemme täällä tänään keskustellaksemme Hondurasin poliittisen kriisin viimeisimmistä merkittävistä vaiheista.
Neljä kuukautta presidentti Zelayan erottamisen jälkeen Hondurasin poliittinen kriisi on valitettavasti edelleen ratkaisematta huolimatta sopimuksesta, jonka presidenttiä ja tosiasiallista hallitusta edustavat komiteat allekirjoittivat 30. lokakuuta.
Niin sanotun San Josén sopimuksen, jonka pitäisi tarjota tarvittavat puitteet ja edellytykset demokratian ja perustuslaillisen järjestyksen palauttamiseksi Hondurasiin, täytäntöönpano ei ole edistynyt sen jälkeen, kun presidentti Zelaya torjui 5. marraskuuta nimitetyn kansallisen yhtenäisyyden hallituksen. Kongressi ei myöskään ole vielä tehnyt päätöstä hänen palauttamisestaan virkaan, ja se uhkaa 29. marraskuuta järjestettävien yleisten vaalien laillisuutta, vaalien, jotka ovat kriisistä irtautumisen tärkein tekijä.
Siksi olemme yhdessä puheenjohtajavaltion kanssa kehottaneet kaikkia osapuolia panemaan viipymättä täytäntöön kaikki sopimuksen säännökset ehtona suhteemme, myös kehitysyhteistyömme, palauttamiselle ennalleen.
Euroopan komissio on tähän asti tukenut täysimääräisesti Costa Rican presidentin, Oscar Ariasin, ja Amerikan valtioiden järjestön välitys- ja edistämisponnisteluja ja kansainvälisen yhteisön täytäntöönpanemia toimia, joilla painostetaan osapuolia pääsemään rauhanomaiseen ratkaisuun. EU:n puheenjohtajavaltion suurlähettiläs kutsuttiin kotiin neuvotteluihin ja kaikki muut EU:n suurlähettiläät ovat myös poistuneet maasta. Talousarviotuen maksuja sekä kehitysyhteistyötä - lukuun ottamatta yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa ja humanitaarista työtä - on lykätty. Lisäksi peruttiin suunniteltu vaalitarkkailumatka 29. marraskuuta järjestettäviin yleisiin vaaleihin.
Suhtaudumme tähän kriisiin erittäin vakavasti, koska se on demokratian kannalta askel taaksepäin Hondurasin ja muun Keski-Amerikan lisäksi koko Latinalaisessa Amerikassa.
Haluan toistaa täällä tänään, että komissio tukee Hondurasin poliittisen tilanteen palauttamista ennalleen, ja sitä varten osapuolten on noudatettava sopimusta. Vaikka jäljellä olevan lyhyen ajan takia ei olekaan enää mahdollista lähettää vaalitarkkailuvaltuuskuntaa, komissio kuitenkin lähetti viiden viikon ajaksi kaksi vaaliasiantuntijaa, joiden tukena on 9. marraskuuta alkaen Euroopan komission valtuuskunta ja joiden tehtävänä on raportoida vaaliprosessia koskevista näkökulmista ja tiedottaa myös mahdollisista vaalien jälkeisistä toimista. Mikäli poliittinen tilanne sallii aktiivisen osallistumisen vaaliprosessin tukemiseen, komissio on myös suunnitellut rahoitustukea vaalilautakunnalle YK:n kehitysohjelman kanssa tehdyn sopimuksen nojalla. Komissio on myös valmis tarjoamaan rahoitustukea Amerikan valtioiden järjestölle, jos vaalitarkkailun edellytykset täyttyvät.
Jatkamme tilanteen seuraamista ja kaikkien ponnistelujen tukemista auttaaksemme demokratian palauttamista Hondurasiin.
Alojz Peterle
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, minulla oli Euroopan kansanpuolueen erityisvaltuuskunnan jäsenenä tilaisuus yli kuukausi sitten tutustua perusteellisesti Hondurasin poliittiseen tilanteeseen. Valtuuskuntamme vieraili ensin Costa Rican presidentin Oscar Ariasin luona. Hän on kriisin kansainvälisesti tunnustettu välittäjä ja hän esitteli meille San Josén sopimuksen.
Hondurasissa tapasimme virassa olevan presidentin Roberto Michelettin, erotetun presidentin Manuel Zelayan, ulkoasiainministerin, korkeimman oikeuden tuomareita, keskusvaalilautakunnan, kansalliskongressin puhemiehen, yleisen syyttäjän sekä neljä presidenttiehdokasta ja muita merkittäviä henkilöitä. Molemmat osapuolet pitivät matkaamme myönteisenä ja ilmaisivat valmiutensa käydä keskinäistä vuoropuhelua.
Riippumatta tämän vuoden kesäkuun lopun tapahtumia koskevista erilaisista tulkinnoista haluaisin huomauttaa, että väkivalta ei ole yltynyt sen jälkeen, kun presidentti Zelaya erotettiin, mitä tuettiin korkeimman oikeuden päätöksellä. Korostimme neuvotteluissamme poliittisen vuoropuhelun merkitystä presidentti Ariasin ehdotuksen hengessä. Sisäistä vuoropuhelua kyllä käytiin myöhemmin, mutta valitettavasti siitä ei ole vielä saatu lopullista tulosta. Uskon kuitenkin edelleen, että meidän pitäisi jatkaa poliittiseen sopimukseen painostamista tässä maassa.
Opimme tärkeimpien poliittisten toimijoiden kanssa käymissämme keskusteluissa, että 29. marraskuuta järjestettävät vaalit eivät ole seurausta poliittisesta muutoksesta vaan päinvastoin, ne päätettiin pitää keskusvaalilautakunnan hieman aiemmin tekemän riippumattoman päätöksen nojalla silloin, kun presidentti Zelaya oli vielä vallassa. Kesäkuun tapahtumien jälkeen yksikään uusi ehdokas ei ole ilmaissut haluaan pyrkiä presidentiksi. Presidenttiehdokkaat ovat itse asiassa itse korostaneet, että he eivät ole huolissaan siitä, että poliittinen kriisi saattaisi aiheuttaa epäilyjä presidentin vaalien laillisuudesta, koska valmistelut aloitettiin demokraattisten päätösten perusteella.
Honduras on yksi niistä Keski-Amerikan maista, joiden kanssa Euroopan unioni haluaa tehdä assosiaatiosopimuksen. Poliittinen kriisi on kuitenkin keskeyttänyt neuvotteluprosessin. Koska Hondurasin demokraattisen kehityksen jatkuminen on Euroopan unionin etujen mukaista, minusta näyttää olevan tärkeää, että Euroopan parlamentti lähettää tarkkailijansa seuraamaan presidentinvaaleja.
Luis Yáñez-Barnuevo García
Arvoisa puhemies, komission jäsentä kuunneltuani minulla ei olisi ollut todella muuta sanottavaa kuin aamen, mutta olin jo laatinut puheenvuoron Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän puolesta.
Perustuslaillisen järjestyksen hajoaminen Hondurasissa lopettaa kaksi vuosikymmentä kestäneen vallankaappauksettoman ajan Latinalaisessa Amerikassa ja luo ikävän ennakkotapauksen muille maille, ja erityisesti heikoimmille, kuten tällä hetkellä Paraguaylle.
Euroopan parlamentti ei saa eikä sen pitäisi pysyä kuurona ja mykkänä tällaisen oikeusvaltion periaatteen rikkomisen edessä. Sekä neuvosto että komissio ovat antaneet yksiselitteisiä julkilausumia, joissa tuomitaan vallankaappaus ja tuetaan presidentti Ariasin välitystoimia Amerikan valtioiden järjestön yksimielisesti hyväksymän ja Yhdistyneiden Kansakuntien tukeman kannan mukaisesti.
Itse itsensä virkaan julistama tosiasiallinen presidentti Micheletti ei ole noudattanut äskettäin tehtyjä sopimuksia pilkaten siten kansainvälistä yhteisöä, ja yksi hänen liikkeistään oli estää syrjään siirretyn presidentin palauttaminen virkaan.
Näissä oloissa uuden presidentin valinta marraskuun 29. päiväksi suunnitelluissa vaaleissa olisi alusta alkaen laiton, eikä kansainvälisen yhteisön pitäisi eikä se voi tunnustaa sen tuloksia.
Euroopan parlamentti tekisi vakavan virheen, jos se lähettäisi valtuuskunnan tarkkailemaan vaaleja, koska se tulkittaisiin tueksi vallankaappaukselle; Amerikan valtioiden järjestö on jo päättänyt olla lähettämättä tarkkailuvaltuuskuntaa vaaleihin.
Tämä parlamentti on kuvannut itseään vapauden, demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen takaajaksi. Kuten Václav Havel tänä aamuna sanoi, emme voi olla kaksinaismoralisteja. Täällä me olemme kaikki demokraatteja ja siten vapaustaistelijoita. Puhummepa siksi Kuubasta, Kiinasta, Pohjois-Koreasta tai kuten nyt, Hondurasista, keskustelumme on oltava määrätietoista vapauden murskaajien edessä. Älkäämme antako aatteellisten mieltymystemme sokeuttaa meitä. Ei ole olemassa oikeistolaisia tai vasemmistolaisia vallankaappaajia tai diktaattoreja, pelkästään alistavia ja vapautta tuhoavia.
Pelkäämme suuresti, että asiat Hondurasissa eivät muutu ja että nämä tapahtumat ovat luoneet hyvin vaarallisen ennakkotapauksen ja että oppi hyvästä, oikea-aikaisesta eikä kovin verisestä kaappauksesta vie voiton.
Izaskun Bilbao Barandica
Arvoisa puhemies, lokakuun 30. päivänä tämän selkkauksen osapuolet allekirjoittivat sopimuksen, San Josén sopimuksen, ja päättivät, että marraskuun 5. päivään mennessä perustettaisiin kansallisen yhtenäisyyden ja sovinnon hallitus ja että kongressi palauttaisi presidentti Zelayan virkaan nykyisen hallituskauden loppuun, 27. marraskuuta 2010 asti.
Mutta mitä on tapahtunut? Presidentti Micheletti on yrittänyt muodostaa yhtenäisyyden hallituksen ilman presidentti Zelayaa, ja kongressi on viivästyttänyt äänestystä voidakseen olla palauttamatta häntä virkaan. Presidentti Micheletti ei ole noudattanut sopimusta, ja tilanne on pahenemassa. Vaalit on päätetty järjestää ja ehdokkaat ovat vetäytymässä, kuten näemme kaikissa viestimissä, koska he ymmärtävät, että vaalien pitämiseen ei ole demokraattisia edellytyksiä. Myös väkivaltaa tapahtuu: tänään meille tiedotettiin, että oppositiopuolueeseen kuuluva pormestari ja hänen vartijansa oli ammuttu.
Kansainvälisen yhteisön on osallistuttava, ja tuemme Amerikan valtioiden järjestön pääsihteerin, presidentti Lulan, Yhdysvaltojen välitysvaltuuskunnan ja välittäjän, presidentti Ariasin toimia. Kaikilla näillä toimilla vaadimme, että sopimuksia noudatetaan ja että presidentti Zelaya palautetaan virkaan, jotta Hondurasiin voidaan palauttaa demokratia, toimielinten laillisuus ja rauhallinen rinnakkaiselo.
Kehotamme osapuolia osoittamaan jaloutensa palaamalla vuoropuheluun, vaikka Amerikan valtioiden järjestö on jo sanonut, että siitä on tulossa koko ajan vaikeampaa. Arvoisa puhemies, EU:n on lisättävä äänensä kansainväliseen painostukseen vallankaappauksen johtajia kohtaan käyttämällä kaikkia sen käytettävissä olevia diplomatian ja politiikan keinoja edistääkseen sopimusta.
Catherine Greze
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, sotilasvallankaappauksen ja laillisen presidentin erottamisen jälkeen San Josén sopimus saattoi näyttää myönteiseltä uutiselta. Se toivo on nyt kuollut. Muodostamalla oman kansallisen yhtenäisyyden hallituksensa vallankaappaaja Roberto Micheletti on jatkanut sinnikkäästi laittomia ja autoritaarisia toimiaan. Euroopan unionin on tuomittava lujasti tämä asenne ja vaadittava presidentti Zelayan välitöntä palauttamista virkaan.
Tässä tilanteessa ei voida pitää laittoman diktatuurin järjestämiä vaaleja. Marraskuun 29. päivän vaaleja ei voida tunnustaa. Meidän on kieltäydyttävä lähettämästä tarkkailijoita, vaikka Amerikan valtioiden järjestö on jo tehnyt niin. Vaikka oppositio on vetäytynyt syrjään, me kieltäydymme tunnustamasta vaalien tuloksia, sillä niistä on tullut näytösvaalit.
Olemme huolissamme monista ihmisoikeusrikkomuksista, joista meille on tiedotettu. Nyt EU:n on enemmän kuin koskaan omaksuttava luja kanta demokratiaan. Torjumme kaikki sopimukset laittoman hallituksen kanssa. GSP+-sopimuksia on lykättävä. Jos selkkaus jatkuu, on määrättävä seuraamuksia. Meidän vastuullamme on varmistaa, että miljoonat hondurasilaiset voivat valita demokratian ja että Latinalainen Amerikka ei taannu takaisin vallankaappausten aikakaudelle.
Edvard Kožušník
ECR-ryhmän puolesta. - (CS) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, pidän Luis Yáñez-Barnuevo Garcíaa hyvin suuressa arvossa, jopa niin, että seuraan hänen uraansa, mutta en voi olla samaa mieltä tavasta, jolla hän on käyttänyt kaikkien tässä parlamentissa erittäin suuresti arvostaman Václav Havelin sanoja. Olin yksi niistä miljoonista ihmisistä kaduilla, kun Václav Havel puhui korokkeelta ja me seisoimme alapuolella - olin silloin 18-vuotias - ja halusimme ainoastaan yhtä asiaa, poliittisista näkemyksistämme riippumatta, ja se oli vapaat vaalit. Se oli tuon ajan tunnuslause, ja luulen, että se on tunnuslause, johon me kaikki varmasti yhdymme. Puhumme vaaleista, koska vaalit ovat demokratiaa. Minun mielestäni Hondurasin tilanne ei ole yksinkertainen, emmekä me ehdottomasti ratkaise sitä ainoastaan EU:n näkökulmasta: meidän on tarkasteltava sitä maailmanlaajuisesta näkökulmasta. Minun mielestäni vaalien pitäisi olla lähtökohta, ja EU:lla pitäisi olla siellä tarkkailijansa, koska vaalit pidetään ja meidän on toivottava, että ne pidetään demokraattisesti.
Ilda Figueiredo
Tuomitsemme Hondurasissa 28. kesäkuuta tapahtuneen sotilasvallankaappauksen sekä sen, että vallankaappaajat rikkovat jatkuvasti 30. lokakuuta tehtyä Tegucigalpan / San Josén sopimusta. On mahdotonta hyväksyä, että vallankaappaajat toteuttavat selkeästi järjestelmällisten viivästysten ja selitysten strategiaa lykätäkseen perustuslain mukaan valitun presidentti Zelayan palauttamista valtaan.
Euroopan unionin on vaadittava presidentti Zelayan ehdotonta ja välitöntä palauttamista virkaan. Ilman sitä on mahdotonta jatkaa vaaliprosessia, koska sitä on mahdotonta toteuttaa ja se on laiton, koska ei ole vähimmäisedellytyksiä, joilla taattaisiin kansalaisille yleismaailmallinen oikeus äänestää välittömästi, luottamuksellisesti ja ilman mitään painostusta tai minkäänlaista uhkaa. Euroopan unionin ja tämän parlamentin on selkeästi tuomittava ja torjuttava vallankaappauksen tehneiden kannat. Niiden on myös vaadittava demokratian välitöntä palauttamista Hondurasiin ja sovittava, että EU:n tarkkailijoita ei lähetetä eikä mitään näissä oloissa järjestettyjen vaalien tuloksia hyväksytä.
Filip Kaczmarek
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, vaalit voivat olla tie ulos poliittisesta kriisistä tai umpikujasta. Meillä on ollut siitä aiemmin esimerkkejä Euroopassa.
Vuoden 1989 vaalit Puolassa ovat yksi esimerkki. Ne eivät olleet demokraattiset vaalit. Nuo vaalit olivat poliittinen kompromissi, mutta ne eivät olleet demokraattiset vaalit. Ne olivat ratkaisevat, erityiset ja erittäin merkittävät. Tiettyjen edellytysten on täytyttävä, jotta vaaleilla voi olla niin erityinen ja myönteinen tehtävä. Perusedellytys on niiden poliittisten sopimusten noudattaminen, joiden nojalla vaalien järjestäminen on edes mahdollista. Yleisin este sopimusten noudattamiselle on sovittujen asioiden tulkintaa koskevat kysymykset.
Jotta voidaan estää tulkintaerojen johtaminen selkkaukseen, tarvitaan jotakin erityistä, jotakin, joka on tuskin havaittavissa ja jota on vaikea määritellä. Molempien osapuolten hyvä tahto kiistassa on välttämätöntä, ja tämä on totta Hondurasin tapauksessa. Ilman molempien osapuolten hyvää tahtoa vaaleja ei järjestetä ollenkaan tai ne eivät vastaa niille asetettuihin toiveisiin. Siksi pyydän hyvää tahtoa, tulevaisuuden ottamista huomioon ja, viimeiseksi, vastuuntuntoa. Se on vielä tärkeämpää siksi, että aiemmin sekä presidentti Zelaya että presidentti Micheletti ovat tehneet poliittisia ja oikeudellisia virheitä. Vaalit antavat tilaisuuden ja toivoa näiden virheiden korjaamiseen. Olen varma, että haluamme sen tapahtuvan.
Vaalit voivat olla ratkaisevat ja myönteiset demokraattiselle Hondurasille. Euroopan unioni tukee tätä prosessia ja on tyytyväinen siihen. Me kaikki tuemme tätä prosessia, koska me uskomme, että demokratia ja demokratisoituminen ovat arvoja, joihin kannattaa pyrkiä. Tänään tässä salissa Václav Havel sanoi, että meidän ei pidä perääntyä pahuuden edessä, koska pahan luonteeseen kuuluu kaikkien myönnytysten hyväksikäyttäminen. Hondurasin nykyinen tilanne on väliaikainen eikä se voi kestää kauan. Vaalit ovat mahdollisuus muutokseen.
Emine Bozkurt
(NL) Arvoisa puhemies, 28. kesäkuuta armeija siirsi syrjään presidentti Zelayan, Hondurasin laillisesti valitun presidentin. Tuomitsen tämän sotilaskaappauksen erittäin lujasti. Hondurasiin on palautettava demokraattinen oikeusjärjestys, ja se on tehtävä rauhanomaisesti, vuoropuhelun avulla.
Melkein kaksi viikkoa sitten - sattumalta juuri samaan aikaan, kun suhteista Keski-Amerikan maihin vastaava valtuuskuntamme oli vierailemassa alueella - näytti siltä, että kuukausien tiiviiden neuvottelujen jälkeen Hondurasissa on vuoropuhelun avulla saatu aikaan historiallinen sopimus, joka tarkoittaisi demokratian ja oikeusjärjestyksen palauttamista, laillisesti valitun presidentin paluuta ja kansallisen yhtenäisyyden hallituksen perustamista ja lopuksi, myös tilannetta tutkivan totuuskomission perustamista. Jos tämä sopimus pantaisiin täytäntöön, se voisi antaa laillisen aseman tuleville vaaleille, mutta tällä hetkellä sitä ei käsitellä.
Haluan puhua ilmaistakseni toiveen, että kyseessä olevat osapuolet palaavat Hondurasissa neuvottelupöytään pannakseen täytäntöön aikaansaadun sopimuksen ja kääntääkseen sotilasvallankaappauksen vuoropuhelun avulla. Se on heidän velvollisuutensa Hondurasin kansaa kohtaa, sillä siihen tämä poliittinen kriisi on vaikuttanut eniten. Jos demokraattista ratkaisua ei saada aikaan, tällä hetkellä näyttää siltä, että vaaleja ei tunnusteta laajalti. Sillä olisi kauaskantoiset seuraukset Keski-Amerikan yhdentymisprosessiin ja assosiaatiosopimusta koskeviin neuvotteluihin, sillä se tarkoittaisi monia pysähtyneisyyden vuosia ja sitä, että kansa joutuisi kärsimään.
Haluan sanoa seuraavan niille kollegoille, jotka jo ehdottavat tulevien vaalien tunnustamista: emme saa lähettää Hondurasiin, Keski-Amerikkaan ja muualle maailmaan viestiä, että suvaitsemme vallankaappauksia. Nyt kaikkien mukana olevien on kohdistettava kaikki energiansa demokratian palauttamiseen. Jos Euroopan parlamentin jäsenet toteavat etukäteen, että vaaleja tuetaan, Manuel Zelayalla tai Roberto Michelettillä ei kummallakaan ole mitään kannustinta palata neuvottelupöytään. Se tekisi meistä pikemminkin osan ongelmaa kuin ratkaisua, ja me pelaisimme epädemokraattisten voimien ja epäsovun pussiin.
Willy Meyer
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, onnittelen Euroopan komissiota ja neuvostoa siitä, että ne ovat yhdessä kansainvälisen yhteisön kanssa saavuttaneet yksimielisyyden hyvin lujasta tuomitsevasta kannasta vallankaappausta, sotilasvallankaappausta, kohtaan ja asettaneet kaikkien kansainvälisten toimien ehdoksi presidentti Zelayan palauttamisen virkaan.
Pidän erittäin valitettavana, että tämä parlamentti ei ole vielä tuominnut sotilaskaappausta. Haluaisin vierittää vastuun EU:n suurimman parlamenttiryhmän, Euroopan kansallispuolueen (kristillisdemokraatit) harteille, koska se jopa tämän päivän keskusteluissa katsoo edelleen, että kaappauksen johtajat ja laillinen hallitus ovat sama asia. On mahdotonta hyväksyä, että tämä parlamentti ei ole vielä tuominnut vallankaappausta. Olen siksi samaa mieltä siitä, että tarkkailijoita ei pidä lähettää ja että marraskuun vaalien tulosta ei pidä tunnustaa, koska ne järjestetään oloissa, joista puuttuu vapaus ja joissa laillinen presidentti on suljettu Brasilian lähetystöön.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Arvoisa puhemies, olisin iloinen, jos tämän parlamentin tietyt vasemman siiven jäsenet, jotka tuomitsevat määrätietoisesti Hondurasin, tuomitsisivat yhtä voimakkaasti sen, mitä tapahtuu Kuubassa tai mitä Hugo Chavez tekee Venezuelassa ja Latinalaisessa Amerikassa, koska valitettavasti jotkut ihmiset ikävöivät ja tukevat edelleen Berliinin muuria, Stalinin puhdistuksia ja jopa Leninin muumiota enemmän kuin demokraattisia vaaleja yhdessä maassa, kuten nyt Hondurasissa. Tämän sanottuani siirryn siihen, että tulevien vaalien myötä pitäisi omistaa joitakin vakavia mietteitä sille, mitä tässä Keski-Amerikan maassa on tapahtunut.
Arvoisa puhemies, Hondurasissa päätettiin järjestää presidentinvaalit 16 kuukautta sitten. Vaalien järjestämisestä vastaavan elimen, vaalilautakunnan, jäsenet nimitettiin ennen kesäkuun 28. päivää - heidät nimitettiin siten presidentti Zelayan toimikaudella. Kuusi presidenttiehdokasta kävi läpi esivaalimenettelyn, ja suurin osa ehdokkaista halusi, että Hondurasissa järjestetään vaalit.
Miksi jotkut ihmiset eivät siis halua tunnustaa vaaliprosessia, jos se olisi ollut luonnollinen tulos, olipa presidentti Zelaya Hondurasissa vallassa tai ei?
Lokakuun 30. päivänä molempien osapuolten neuvottelijat sitoutuivat, se on totta, allekirjoittamalla sopimuksen, pyrkimään tämän kriisin ratkaisuun. Sopimuksessa oli monia molempien osapuolten tukemia keskeisiä kohtia. Syrjään siirretyn presidentti Zelayan neuvottelijat eivät kuitenkaan sanoneet, kenen pitäisi johtaa yhtenäisyyden hallitusta.
Siksi on selvää, että Euroopan kansanpuolue kannattaa vaalien järjestämistä, avoimesti, demokraattisesti ja vapaasti, ja aiomme tukea niitä tarkkailijoilla omasta ryhmästämme. Älkäämme unohtako, että välittäjä Óscar Arias, Costa Rican presidentti, pyysi, että he menisivät. Vastauksena suhteista Keski-Amerikkaan vastaavan valtuuskunnan kysymykseen hän vastasi, että heidän lähettämisensä on välttämätöntä, koska Óscar Ariasin säätiökin aikoi lähettää tarkkailijoita Hondurasiin. Aiomme tehdä juuri niin, koska kansainvälinen välittäjä, Óscar Arias, pyytää myös sitä.
Bogusław Sonik
(PL) Arvoisa puhemies, mielestäni marraskuun 29. päivän vaalit ovat Hondurasille mahdollisuus, ja Euroopan parlamentin on lähetettävä vaaleihin tarkkailijoita. Sillä ei annettaisi niille laillista asemaa, kuten vasemmisto sanoo, koska se olisi laitonta, mutta siten nähtäisiin, miten vaalit käydään.
Samalla haluaisin sanoa, että Honduras on vain tunnin lentomatkan päässä Kuubasta, Havannasta. Siellä ei ole järjestetty vaaleja 50 vuoteen. Kuubaa hallitsee kommunistityranni, joka panee kaikki vastustajansa vankilaan. Euroopan parlamentti on kehottanut vapauttamaan heidät monesti, ja se jopa antoi Saharov-palkinnon Naiset valkoisissa -liikkeelle, mutta Fidel Castro ei sallinut heidän tulla Euroopan parlamenttiin noutamaan palkintoaan. Haluaisin, että komissio, neuvosto ja tämän parlamentin vasemmisto vaatisivat Kuuban kansalaisille oikeuksia ja vapauksia yhtä päättäväisesti.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluaisin ilmaista suuren huoleni San Josén sopimuksen lykkäämisen takia. Viime lokakuussa Panamassa pidetyissä EU:n ja Latinalaisen Amerikan parlamentaarisen edustajakokouksen kokouksissa toistimme tuomitsevamme sotilaskaappauksen ja tukevamme Amerikan valtioiden järjestön välitysponnisteluja.
Meidän on kehotettava uudelleen tekemään välittömästi rauha ja käymään vuoropuhelua. Hondurasin tilanne on kriittinen, ei vain poliittisesti vaan myös yhteiskunnan ja talouden kannalta. Köyhyyden, talouskriisin ja ulkoisen velan kaltaisten ongelmien ei saa antaa venyä enempää poliittisen selkkauksen ratkaisuprosessin ajan.
Euroopan parlamentin on nyt enemmän kuin koskaan aika osoittaa sen ehdotonta tukea demokratialle, oikeusvaltiolle ja ihmisoikeuksien kunnioittamiselle ja palauttaa presidentti Zelaya virkaan välttämättömänä edellytyksenä vaaliprosessin laillisuudelle.
Ulrike Lunacek
(DE) Arvoisa puhemies, päivänä, jolloin Václav Havel puhui tässä parlamentissa vapaudesta, josta taisteltiin 20 vuotta sitten Itä-Euroopassa, haluaisin kysyä kaikilta niiltä Euroopan kansanpuolueen ryhmään kuuluvilta, jotka ovat tänään pyytäneet Euroopan unionia lähettämään vaalitarkkailijoita Hondurasiin, mitä he olisivat tehneet, jos yli 20 vuotta sitten Euroopan unioni olisi ilmoittanut lähettävänsä vaalitarkkailijoita seuraamaan laittomia vaaleja heidän maassaan - kun kaikki olisivat sanoneet, että siellä ei ole vapautta, vaan väkivallan ilmapiiri ja että siellä ei ole turvallista. Mitä olisitte sanoneet silloin, yli 20 vuotta sitten, jos EU olisi ilmoittanut: "kyllä, me lähetämme vaalitarkkailijoita sinne, koska tällä hetkellä virassa oleva hallinto sanoo, että se käy".
Te kaikki olisitte sanoneet, että Euroopan unionin on laitonta lähettää sinne vaalitarkkailijoita. Sen takia, hyvät kollegat PPE-ryhmästä, pyydän teitä käyttämään tänään tarkalleen samoja perusteita siihen, mitä tällä hetkellä tapahtuu Hondurasissa. Toisin sanoen, älkää lähettäkö vaalitarkkailijoita laittomiin vaaleihin.
Olen kiitollinen komissiolle, että se on omaksunut juuri tämän kannan.
Catherine Ashton
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, puhun suhteellisen lyhyesti - en siksi, ettenkö tunnustaisi asian merkitystä, vaan pikemminkin myöhäisen ajankohdan takia.
Olen kuunnellut hyvin kiinnostuneena sitä intohimoa, jolla arvoisat jäsenet ovat puhuneet, ja huolenaiheita, joita on esitetty suhteesta, joka meillä on lyhyellä aikavälillä oltava tähän erittäin köyhään maahan, jonka, suoraan sanottuna, on palattava normaaliin järjestykseen mahdollisimman pian.
Huolta, joka eri aatesuuntia edustavilla arvoisilla jäsenillä on sen varmistamisesta, että Euroopan unionin asema tulevissa vaaleissa ja tulevina viikkoina on asianmukainen. Otan sen mukaani ja keskustelen siitä kollegoideni kanssa.
Ei ole mitenkään yllättävää, se on mielestäni hyvin tärkeää, että jatkamme Hondurasin tilanteen seuraamista hyvin tiiviisti varmistaaksemme, että tiedämme, mitä tapahtuu ja ryhtyäksemme tarvittaviin toimenpiteisiin ja antaaksemme tukea pyrittäessä pääsemään kriisin rauhanomaiseen ratkaisuun mahdollisimman pian.
Kuten sanoin, se on köyhä maa. Kriisin ratkaisu on venynyt kauan, ja pidän hyvin myönteisenä tukea, jota arvoisat jäsenet ovat osoittaneet komissiolle työssä, jota olemme yrittäneet tehdä saadaksemme tuon ratkaisun aikaan ja tehdäksemme osamme sen varmistamisessa, että Honduras voi jälleen saavuttaa vakauden mahdollisimman pian.
Puhemies
- (ES) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Daciana Octavia Sârbu  
kirjallinen. - (EN) Suuri osa Hondurasia käsittelevästä keskustelusta keskittyy ymmärrettävästi poliittiseen kriisiin - mutta vaikutukset ulottuvat paljon politiikkaa pidemmälle. Honduras on Latinalaisen Amerikan toiseksi köyhin maa, ja poliittisen kriisin taloudelliset ja yhteiskunnalliset seuraukset iskevät siihen väestön 70 prosenttiin, joka jo elää köyhyydessä. Matkailu on miltei lakannut, ulkomaisen avun lykkääminen vaikuttaa suoraan julkisiin investointeihin ja ylikansoitetut ja alivarustellut sairaalat kamppailevat selvitäkseen huonon hygienian, aliravitsemuksen ja tautien aiheuttamien tavallisten ongelmien lisäksi nyt myös lisääntyneen katuväkivallan uhreista, myös hallituksen joukkojen pahoinpitelyjen ja jopa tappojen uhreista. Ihmisoikeus- ja kehitysyhteistyöjärjestöt eivät voi tehdä arvokasta työtään, koska niiden henkilöstöllä ei ole tavanomaisten perustuslaillisten oikeuksien suojaa. Sen sijaan ne joutuvat kärsimään ulkonaliikkumiskiellosta, pidätyksistä ilman syytteitä ja muista henkilökohtaisten vapauksien rikkomisista. Kriisi ulottuu huomattavasti poliittista umpikujaa ja tärkeimpien poliittisten hahmojen kamppailuja pidemmälle. Se koskee tavallisia ihmisiä, joiden päivittäisestä kamppailusta on tehty vielä hankalampaa neljän viime kuukauden aikana. On toteutettava kaikki ponnistukset, jotta voidaan varmistaa vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit ja perustuslaillisten oikeuksien ja ulkomaisen avun välitön palauttaminen tavallisten ihmisten kärsimysten lieventämiseksi.
