Yleisen tullietuusjärjestelmän soveltaminen 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011 (keskustelu)
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Helmut Markovin kansainvälisen kaupan valiokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011 sekä asetusten (EY) N:o 552/97 ja N:o 1933/2006 ja komission asetusten (EY) N:o 964/2007 ja N:o 1100/2006 muuttamisesta - C6-0051/2008 -.
Neelie Kroes
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin ensin pyytää anteeksi Peter Mandelsonin puolesta, sillä hän ei voinut olla läsnä yleistä tullietuusjärjestelmää eli GSP-järjestelmää koskevassa keskustelussa parlamentissa. Hän pyysi minua puhumaan puolestaan.
Kiitän teitä työstänne ja arvokkaista kommenteista, joita tehtiin vuoden 2009-2011 yleistä tullietuusjärjestelmää koskevasta asetusehdotuksesta. Komissio piti tärkeänä, että parlamentti voi esittää kantansa, ja me arvostamme todella ehdotuksen tarkastelua koskevaa työtänne ja lausuntoanne, vaikka aikaa oli melko vähän. Pidämme siksi myönteisenä lausuntoa sekä mahdollisuutta keskustella asiasta kansanne ja selvittää komission kantaa.
Yleinen tullietuusjärjestelmä on tärkeä kehitystä edistävä väline EU:n kauppapolitiikassa. Komissio arvostaa siksi, että lausunnossa pantiin merkille, että EU:n yleinen tullietuusjärjestelmä on kaikkein tärkein kyseinen järjestelmä kehittyneissä valtioissa ja että sillä edistetään merkittävästi kehitystavoitteita ja köyhyyden vähentämistä kehitysmaissa.
Jaamme parlamentin ilmaiseman tavoitteen, että järjestelmän pitäisi jatkua vakaalla, avoimella ja ennustettavalla tavalla. Nämä seikat ovat tärkeitä edunsaajamaille itselleen, ja siten niille ja EU:n taloudellisille toimijoille tarjotaan vankempi perusta omalle päätöksenteolle kaupankäynnistä ja investointimahdollisuuksista.
Komissio katsoo, että järjestelmän kaikki kolme osa-aluetta - yleinen tullietuusjärjestelmä kaikille edunsaajille, ”GSP+” erityisiä sitoumuksia tekeville maille, jotka panevat täytäntöön hyvää hallintoa ja kestävää kehitystä koskevat kansainväliset normit, ja ”kaikki paitsi aseet” -aloite kaikkein vähiten kehittyneille maille - toimivat hyvin ja ovat kaudella 2006-2015 toteutettavien yleisen politiikan suuntaviivojen mukaisia. Siksi olennainen lähestymistapa, jolla tuetaan vuosia 2009-2011 varten ehdotettua asetusta, merkitsee pääsisällön jatkuvuutta ja sen hienovaraista teknistä ajantasaistamista.
Työskentelemme aktiivisesti neuvoston jäsenvaltioiden kanssa, jotta lopullisesta asetuksesta päästään sopimukseen. Puheenjohtajavaltio on asettanut tavoitteekseen saada tämä aikaan ennen kesäkuun loppua. Komissio tukee tätä, sillä nopeasti annettavan päätöksen osalta on tärkeää varmistaa, että edunsaajamaat ja kaikki muut osapuolet, myös liike-elämän toimijat, saavat tarpeeksi tietoa ensi tammikuussa tehtävistä muutoksista.
Toinen tärkeä syy tehdä nopea päätös on se, että kaikkien GSP+ -järjestelmän hakijoiden on esitettävä hakemus lokakuun loppuun mennessä, ja ne tarvitsevat mahdollisimman pian vahvistuksen asianmukaisista kriteereistä ja menettelyistä, joita niiden on seurattava.
Haluaisin todeta, että jotkut parlamentin huomautukset ja ehdotukset koskevat itse asiassa seikkoja, jotka jäävät asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, vaikka ne ovat varmasti merkittäviä kysymyksiä kehitysasioiden näkökulmasta.
EU:n soveltamien etuuskohtelun piiriin kuuluvien alkuperäsääntöjen uudistamista GSP:n tarkoituksia varten viedään eteenpäin komission jäsenen Kovácsin johtamilla erillisillä toimilla.
Monissa kommenteissa käsitellään myös tarvetta varmistaa, että kehitysmaat voivat käyttää riittävää ja hyvälaatuista kauppatukea, jotta niitä autetaan rakentamaan kaupankäynnin valmiuksia sekä käyttämään kaupankäynnin mahdollisuuksia niiden oman taloudellisen kasvun ja kestävän kehityksen edistämiseksi. Euroopan unioni on jo osoittanut vahvaa sitoumustaan, ja lokakuussa 2007 annetussa kauppaa tukevaa EU:n apua koskevassa strategiassa se on ottanut käyttöön vankan perustan, johon voimme tehdä parannuksia.
Haluaisin lopuksi toistaa, että me arvostamme paljon sitä, että parlamentti on osoittanut kiinnostusta näihin ehdotuksiin.
Helmuth Markov
esittelijä. - (DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, kehitysyhteistyö ja kauppa ovat yleensä kaikkein tärkeimmät ulkoiset voimat, jolla voidaan edistää valtion kehitystä. Kehitysmaiden muut kuin vastavuoroiset etuusjärjestelmät ovat tärkeä ja kansainvälisesti tunnustettu väline, jota Euroopan unioni on käyttänyt jo usean vuoden ajan.
Käytössä on tällä hetkellä kolme menettelyä. Ensinnäkin, yleinen järjestelmä, jota sovelletaan kaikkiin edunsaajamaihin.
Toiseksi, kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskeva erityinen kannustusmenettely, GSP+ -kannustusmenettely, jolla tarjotaan lisäetuuksia maille, jotka panevat täytäntöön tietyt kansainväliset normit, jotka koskevat ihmisoikeuksia ja työoikeuksia, ympäristönsuojelua, huumeiden vastustamista ja hyvää hallintoa.
Kolmanneksi vähiten kehittyneitä maita koskeva erityinen menettely, joka tunnetaan myös nimellä ”kaikki paitsi aseet” -aloite ja jolla pyritään teoriassa antamaan vähiten kehittyneille maille tulliton ja kiintiötön pääsy EU:n markkinoille. Mielestäni on kohtalokasta, että vieläkään ei ole oikeudellisesti sitovaa järjestelmää, jolla estetään aseiden vienti Euroopan unionista näihin valtioihin.
Maailman kauppaetuuksista ei ole mitään hyötyä, jos väkivaltaiset konfliktit tuhoavat toimivan kansallisen talouden perustan.
Käsiteltävään mietintöön sisältyy parannuksia tammikuusta 2009 joulukuuhun 2011 sovellettavaa GSP-järjestelmää koskevaan komission ehdotukseen seuraavien kohtien osalta.
Ensimmäisenä ovat parannukset soveltuvuuden ja tehokkuuden osalta. Tähän sisältyy se, että hakemuksen ja tutkinnan kesto lyhennetään kolmesta vuodesta yhteen vuoteen.
Toiseksi vahvistetaan säännöt uudistamisprosessista, johon edunsaajat voivat osallistua asianmukaisesti.
Kolmantena on yhdenmukaisuus Maailman kauppajärjestön monenvälisten puitteiden kanssa sekä erityisesti Dohan kehityskierroksen tavoitteiden kanssa. EU:n kauppapoliittisten välineiden kehitysmahdollisuuksien soveltuvuutta koskevan vaikutusten arvioinnin lisäksi niissä on ensinnäkin otettava huomioon se, että EU:n alkuperäsääntöjen tarkistaminen suoritetaan samanaikaisesti, kun uusi yleinen tullietuusjärjestelmä tulee voimaan. Toiseksi niissä on otettava huomioon, että edunsaajamaihin sovellettavia vaatimuksia koskevia sääntöjä parannetaan. Tarkoitan tällä esimerkiksi mahdollisuutta alueiden väliselle ja alueiden rajatylittävälle kumulaatiolle. Tämä merkitsee, että tuote, joka on valmistettu alueellisessa mutta rajatylittävässä tuotantoprosessissa, ei joudu GSP-järjestelmän ulkopuolelle merkityksettömien alkuperävaltiota koskevien sääntöjen vuoksi.
Neljäs näkökohta on nykyisen asetuksen täytäntöönpanon ja tarvittavan mukauttamisen demokraattisen ja parlamentaarisen valvonnan varmistaminen. Haluaisin sanoa tässä yhteydessä, että pidän myönteisenä, että komissio otti parlamentin mukaan kuulemismenettelyyn tässä ajankohdassa. Katson kuitenkin, että parlamentin täytyy tulevaisuudessa tehdä yhteisiä päätöksiä näistä asioista melko säännöllisesti. Oletan, että komissio suhtautuu tarkistuksiimme vakavasti tällä kertaa sen sijaan, että se olisi ottamatta niitä huomioon, kuten se teki uudistamista koskevan valiokunta-aloitteisen mietinnön osalta kaksi vuotta aikaisemmin.
Haluaisin kommentoida GSP+ -kannustusmenettelyä. Minusta on erittäin tärkeää, että silloin, kun ihmisoikeustilannetta ja hyvää hallintoa arvioidaan - eikä ainoastaan kauppasuhteita - eri maita ei tarkastella eri normien perusteella. Samalla näyttää kuitenkin olevan melko selvää, että jos kauppaetuuksista luovutaan hätäisesti, sillä voi olla tuhoisa vaikutus kehitysmaan väestöön ja jopa sen ihmisoikeustilanteeseen.
Päätöstä siitä, miten hyvin tai huonosti tämän asetuksen liitteeseen sisältyviä kansainvälisiä sopimuksia tosiasiassa pannaan täytäntöön, ja siitä, pitääkö etuuksista luopua tarpeen vaatiessa, olisi tarkasteltava erittäin perusteellisesti.
Haluan tukea tarkistusta 37, jossa muistutetaan meitä siitä, että olisi varmistettava kaikin tavoin, että ne valtiot, jotka eivät kuulu vähiten kehittyneiden maiden joukkoon ja jotka eivät ole allekirjoittaneet mitään talouskumppanuussopimusta, voivat nauttia kaupankäynnin uusista puitteista. Niillä tarjotaan kauppaetuuksia, jotka vastaavat vähintään Cotonoun sopimuksen tasoa.
Haluaisin tässä yhteydessä kiittää kaikkia varjoesittelijöitä sekä kehitysyhteistyövaliokuntaa - ja erityisesti Filip Kaczmarekia - yhteistyöstä ja valmiudesta tehdä kompromisseja. Kansainvälisen kaupan valiokunta on hyväksynyt tämän mietinnön yksimielisesti, ja se on sisällyttänyt siihen kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnon.
Neuvoston ja komission välillä on ollut laaja yhteisymmärrys asiasta. Myös me olemme käyneet siitä säännöllisesti keskusteluja. Toivon, että asetus voi tulla voimaan suunnitelmien mukaisesti ja että nykyisen ja uuden etuuskohtelukauden aikana ei synny mitään eroja.
Filip Kaczmarek
aluekehitysvaliokunnan lausunnon valmistelija. - (PL) Arvoisa puhemies, kansainvälinen yhteisö tunnustaa, että kaupankäynti on välttämätöntä kehitykselle. Kehitysmaiden aktiivisempi sisällyttäminen monenvälisiin suhteisiin on erittäin tärkeä askel, kun köyhyys poistetaan maailmasta. Yleisellä tullietuusjärjestelmällä ei siksi edistetä EU:n kaupan kehitystä. Sitä sovelletaan ensisijaisesti kehitysmaiden tukemiseksi, mukaan lukien vähiten kehittyneet valtiot. Järjestelmän päätavoitteiden pitäisi siten olla köyhyyden vähentäminen, kestävän kehityksen edistäminen, kehitysmaiden hyvä hallinto sekä vuosituhannen kehitystavoitteiden täytäntöönpano.
Haluaisin kehitysyhteistyövaliokunnan valmistelijana korostaa, että Helmuth Markovin mietintö on erinomainen, ja haluaisin kiittää sekä esittelijää että kansainvälisen kaupan valiokuntaa siitä, että se hyväksyi kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnon. Nämä kaksi valiokuntaa eivät ole aina pystyneet niin hyvään yhteistyöhön kuin tässä asiassa, joten haluaisin kiittää teitä siitä vilpittömästi.
Pidimme yhteisesti seuraavia asioita kaikkein tärkeimpinä: Euroopan parlamentin roolin vahvistaminen päätöksentekoprosessissa, jotta lisätään avoimuutta, oikeusvarmuutta ja demokraattista valvontaa; alkuperävaltiota koskevan periaatteen määrittelemisen yksinkertaistaminen, jotta optimoidaan etuuksien soveltamista esimerkiksi alueiden välisellä kumulaatiolla, jolla samalla edistetään alueellista yhteistyötä köyhimmissä valtioissa; kaikkien valtioiden tasapuolinen kohtelu GSP+ -menettelyssä riippumatta siitä, täyttävätkö ne järjestelmän kriteerit, ja lopuksi yhtä tärkeää on perusteellinen, täydellinen ja yksityiskohtainen analyysi järjestelmän toiminnasta ennen kuin sitä tarkistetaan kautta 2013-2014 varten.
Parlamentti haluaisi tietää, mitä vaikutuksia on järjestelmän toiminnalla. Avain tähän on tieto siitä, missä määrin tullietuusjärjestelmällä torjutaan köyhyyttä.
Godelieve Quisthoudt-Rowohl
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, tässä keskustelussa esillä olevalla järjestelmällä pyritään torjumaan köyhyyttä ja kehittymättömyyttä. Kolme seikkaa ovat tärkeitä. Ensiksi, kyse on jatkuvuudesta. Järjestelmään liittymiseen ja siitä eroamiseen olisi suhtauduttava joustavasti, jos määritelmät muuttuvat yhdessä valtiossa. Toisin sanoen, pitääkö kerran edunsaajana olleen valtion pysyä aina edunsaajana? Minusta ei pidä. Emme saa unohtaa, että EU:lla on velvollisuuksia myös omia kansalaisiaan, työntekijöitään ja kuluttajiaan kohtaan. Järjestelmästä pitää olla molemminpuolista hyötyä, se ei saa aina olla yksipuolinen.
Toiseksi, olemme tyytyväisiä siitä, että Euroopan parlamentille tiedotetaan asiasta seuraavalla toimikaudella. Haluaisimme kuitenkin myös arvion tästä järjestelmästä. Järjestelmää olisi arviossa vertailtava toisiin etuuskohtelujärjestelmiin, kuten esimerkiksi talouskumppanuussopimuksiin. Katsomme realistisesti, että rikkaiden ja köyhien välinen kuilu kasvaa jatkuvasti EU:n ja jäsenvaltioiden eri toimista huolimatta. Päästäänkö hyvää tarkoittavilla toimillamme oikeisiin tuloksiin? Meidän pitäisi itse tarkastella tätä kysymystä harkitusti.
Kolmanneksi, etuuskohtelutoimien, kuten esimerkiksi käsiteltävänä olevan yleisen tullietuusjärjestelmän, pitäisi olla sidoksissa seuraaviin kriteereihin. Tarvitsemme tiettyä kurinalaisuutta. Ensinnäkin demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta on edistettävä. Lisäksi edunsaajamaissa on luotava sosiaaliset ja ympäristöasioiden vähimmäisstandardit. Haluamme antaa tässä asiassa apua, ja se käy selkeästi ilmi mietinnöstä. Meidän ei pitäisi perääntyä oman uskottavuutemme vuoksi.
Kiitän esittelijää hyvästä yhteistyöstä.
Kader Arif
PSE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, kun parlamentti antoi lausuntonsa yleisen tullietuusjärjestelmän täytäntöönpanosta kaudella 2005-2008, komissio ei ottanut mukaan sen ehdotuksia. Me toistamme tänään nämä painopisteet ja erityisesti sen, että parlamentin on voitava osallistua enemmän yleisen tullietuusjärjestelmän tukien myöntämistä ja valvomista koskeviin erilaisiin menettelyihin.
Kansalaisyhteiskunnan edustajien ja työmarkkinaosapuolten tehtävää on myös lujitettava. Ne ovat tärkeä tietolähde, kun tarkistetaan, että GSP+ -järjestelmän tukien myöntämistä koskevat pääasialliset yleissopimukset on pantu täytäntöön. Olen tämän asian osalta tyytyväinen, että uudessa asetuksessa suhtaudutaan tiukemmin työntekijöiden oikeuksia, ihmisoikeuksia ja ympäristöä koskevien säännöksien hyvään hallintotapaan. Unionin on toimittava arvojensa mukaisesti sekä kannustettava kauppakumppaneitaan ratifioimaan yleissopimukset sekä panemaan ne konkreettisesti täytäntöön.
Pyydämme siksi komissiota ottamaan mukaan yhden ehdotuksemme, joka on ensiarvoisen tärkeä sen osalta, että GSP+ -järjestelmä voi jatkua kannustimena. Tällä hetkellä valtion, joka ei saa tukea GSP+ -järjestelmästä vuodesta 2009 lähtien, on odotettava vuoteen 2012, jolloin uusi asetus pannaan täytäntöön, ennen kuin se voi esittää hakemuksen uudestaan. Toivomme, että uusia hakemuksia olisi mahdollista esittää joka vuosi, jotta kehitysmailla olisi todellinen kannustin panna yleissopimukset täytäntöön mahdollisimman pian ja siten hyötyä yleisestä tullietuusjärjestelmästä.
Haluaisin lopuksi muistuttaa alkuperäsääntöjen uudistamisen tarpeesta, jotta käytössä on maailmanlaajuinen ja yksinkertaistettu kansainvälinen järjestelmä, joka perustuu alueellisen yhdentymisen lujittamiseen. Tämä on sen ensisijainen tehtävä. Kansallista lisäarvoa koskevissa laskelmissa on siten otettava huomioon sellaisten köyhien valtioiden erityistilanne, jotka eivät voi saada etua, jos alkuperäissäännöt ovat liian tiukat. Unionilla on yleisen tullietuusjärjestelmän ansiosta väline edistää kehitysmaiden yhdentymistä maailmankauppaan sekä levittää hyvää hallintotapaa.
Parlamentin ehdotuksien ansiosta kummallakin alalla voidaan edistyä. Toivomme, että komissio ottaa ehdotukset huomioon.
Seán Ó Neachtain
UEN-ryhmän puolesta. - (GA) Arvoisa puhemies, EU antaa eniten taloudellista tukea kolmannelle maailmalle. Kolmannen maailman valtiot tarvitsevat kuitenkin muutakin kuin rahaa. On erittäin tärkeää, että kyseisten maiden talouksia kehitetään ja lujitetaan. Tuen erityisesti Euroopan, Afrikan ja Karibianmeren sekä Tyynenmeren valtioita.
En voi olla samaa mieltä Genevessä järjestetyistä Maailman kauppajärjestön neuvotteluista. Saavutetulla ratkaisulla ei missään nimessä tarjota mitään hyötyä Euroopan maataloudelle. Sillä ei edistetä elintarviketurvallisuutta Euroopassa eikä Irlannissa. Emme ole kuitenkaan ainoita, jotka ovat tyytymättömiä. Myös Yhdysvallat on tyytymätön. Maailmanlaajuiseen kauppajärjestelmään osallistuvasta 152 valtiosta vain kaksi vaikuttaa olevan tyytyväisiä.
Haluaisin käyttää tilaisuutta hyväkseni ja esittää olevani tyytyväinen Irlannin maanviljelijäjärjestön tekemästä päätöksestä hyväksyä ja tukea Lissabonin sopimusta. Irlannissa järjestetään reilun viikon kuluttua kansanäänestys perussopimuksesta. Haluaisin myös sanoa, että toivomme, että perussopimus vahvistetaan ja hyväksytään, jotta olemme voimakkaampia ja yhtenäisempiä tulevissa kansainvälisissä neuvotteluprosesseissa.
Derek Roland Clark
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, minun pitäisi ensi näkemältä kannattaa tätä mietintöä, jolla pyritään auttamaan heikosti kehittyneitä valtioita. Yhdistyneen kuningaskunnan Kansainyhteisöä koskeva etuusjärjestelmä hyödytti valtavasti brittiläisen kansainyhteisön heikommassa asemassa olevia jäseniä. En kuitenkaan oleta, että haluatte kuulla, miten paha imperiumin aikakauden jälkeinen valta itse asiassa auttoi köyhempiä naapureitaan.
Ongelma on, että EU:n ohjelmat näyttävät aina aiheuttavan päinvastaisen vaikutuksen, mitä alun perin tarkoitettiin. Yhteinen kalastuspolitiikka, jolla pyrittiin säilyttämään kalakannat, on katastrofi, jonka vuoksi EU on parlamentin äänien tuella myöntänyt lupia EU:n kalastuslaivastolle tyhjentää kolmannen maailman valtioiden kalavedet yksi valtio kerrallaan. Siten on aiheutettu köyhyyttä ja nälänhätää alueilla, joilla tultiin ainakin toimeen aikaisemmin. Liiallisella sokerituotannolla rasitetaan kolmatta maailmaa - jolle vastaus olisi luonnollisesti eurooppalaisen tuotannon vähentäminen - eikä sitä aseteta parempaan käyttöön. EU:n huonolaatuisen tupakan tuotantoon käytetään 18 miljoonaa euroa veronmaksajiemme rahoja joka vuosi, ja tuotanto kumotaan sinne, missä se aiheuttaa eniten vahinkoa. Nyt meille kerrotaan, että tämä rahamäärä käytetään tupakoinnin vastaiseen propagandaan, eikä tukeen kolmannelle maailmalle.
EU:n tukiohjelmat ovat klassinen esimerkki siitä, että yhdellä kädellä annetaan, mutta toisella otetaan takaisin. Yhteisellä maatalouspolitiikalla rajoitetaan tuontia, mikä aiheuttaa haittaa kehitysmaille. Samalla ylijäämä kaadetaan kolmannen maailman niskaan. Köyhät paikalliset maanviljelijät joutuvat lopettamaan toimintansa, ja näin vedetään matto niiden valtioiden alta, joita yleisellä tullietuusjärjestelmällä pyritään auttamaan. Elintarvikkeiden hinnat nousevat jatkuvasti niin paljon, että Neuvostoliiton entinen johtaja Mihail Gorbatšov varoittaa ruokavallankumouksesta. Vaikka tämä kehitys jatkuu, EU edistää biopolttoaineiden tavoitteita, joilla vaikutetaan elintarvikkeiden tuottamiseen kolmannessa maailmassa enemmän kuin missään.
Parlamentissa voidaan paasata, miten EU:n yleistä tullietuusjärjestelmää koskevasta ohjelmasta autetaan vähemmän kehittyneitä maita, mutta totuus on, että EU:n toimintalinjoilla ainoastaan varmistetaan, että köyhät pysyvät köyhinä ja vähemmän kehittyneet valtiot eivät kehity.
Daniel Varela Suanzes-Carpegna
(ES) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, haluaisin toistaa, että yleinen tullietuusjärjestelmä on tärkeä edunsaajamaiden talouden ja kaupan kehitykselle.
Parlamentin tarkistuksilla on parannettu erittäin paljon ajanjaksoa 2009-2011 koskevaa asetusluonnosta. Lisäksi on keskitytty seikkoihin, joilla voidaan parantaa edunsaajavaltioiden edellytyksiä käyttää järjestelmää. Niihin kuuluu säännös Euroopan unionin teknisestä avusta, joka on välttämätön, jotta voidaan paremmin hyödyntää yleisen tullietuusjärjestelmän kaupallisia etuja.
On myös syytä korostaa, että tietyt valtiot voivat pyrkiä kestävää kehitystä koskevaan erityiseen kannustusmenettelyyn, GSP+ -menettelyyn. Se on kannattavampi ja siihen voi lisäksi pyrkiä vuosittain. Katson kuitenkin, että jotkut kansainvälisen kaupan valiokunnan tarkistukset menevät liian pitkälle.
Tarkistus 8 koskee mahdollisuutta siihen, että valtiot - vaikkakaan ne eivät olisi lopullisia vientimaita - voivat hyötyä edullisemmista GSP+- ja Kaikki paitsi aseet -järjestelyistä. Tämä voisi vahingoittaa joitain valtioita, jotka todella ansaitsevat liittyä järjestelyihin. Se voisi yleisesti aiheuttaa enemmän epäselvyyksiä yleisen tullietuusjärjestelmän ja alkuperäsääntöjen täytäntöönpanossa. Kyseessä on asia, joka pitäisi jättää alkuperäsääntöjen seuraavaan uudelleentarkasteluun.
Korostan monen kollegani tapaan, että on tärkeää, että komissio esittää tutkimuksia, joissa arvioidaan yleisen tullietuusjärjestelmän vaikutusta edunsaajavaltioihin. Katson kuitenkin, että tässä tutkimuksessa olisi keskityttävä pelkästään kaupallisiin näkökohtiin ja että siihen ei sisällytetä muita aloja, jotka eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan.
Haluaisin lopuksi huomauttaa valiokunnan puheenjohtajan Helmuth Markovin sanoin, että tarkistuksillamme lujitetaan Euroopan parlamentin tehtävää asetuksen täytäntöönpanossa. Tässä asetuksessa käsitellään Euroopan parlamentin tulevaa tehtävää kauppapolitiikassa Lissabonin sopimuksen hyväksymisen jälkeen, ja toivon, että sopimus hyväksytään.
Erika Mann
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin ainoastaan antaa lyhyen kommentin komission jäsenelle. Komission jäsen mainitsi aivan oikein, että GSP+ -toimissa on kyse kestävästä kehityksestä ja että se liittyy, kuten kansainvälisen kaupan valiokunnan puheenjohtaja sanoi, vuosituhannen kehitystavoitteisiin. Tämä on erittäin tärkeää. Muistan oikein hyvin, kun keskustelimme tällaisesta järjestelmästä ensimmäisen kerran. Silloin puhuimme tarpeesta arvioida ja tarkastella uudelleen, miten tärkeä se on kyseisille valtioille ja itsellemme.
Haluaisin kiinnittää huomionne yhteen aiheeseen, joka saattaa kehittyä tulevaisuudessa monimutkaiseksi ja hankalaksi. Se koskee niitä valtioita, jotka toimivat järjestelmässä, mutta joiden tilanne on monimutkainen. Esimerkiksi Sri Lanka, joka haluaisi täyttää tavoitteet, mutta joka ei monen syyn vuoksi - en nyt puutu niihin yksityiskohtaisesti - pysty siihen.
En väitä, että meidän pitäisi muuttaa järjestelmäämme. Pyytäisin ainoastaan kollegani Kader Arifin tapaan, että komission jäsen harkitsee erittäin tarkasti jokaista tapausta. Pyytäisin teitä tulemaan uudelleen valiokuntaamme ja ulkoasiainvaliokuntaan, kun olette tehneet arvion, ja sen jälkeen palaamaan tänne parlamenttiin, jotta voimme arvioida ja keskustella mainitsemastani asiasta.
Christofer Fjellner
(SV) Haluaisin aloittaa toteamalla, että yleinen tullietuusjärjestelmä on erittäin hyvä väline kehitykselle. Sillä yhdistetään selkeästi kaupankäynti ja kehitys ja myönnetään ponnisteluja toteuttaville valtioille tullietuuksia sekä varmistetaan niille siten pääsy Euroopan markkinoille. On myös tärkeää, että käytämme sitä kehityksen välineenä.
Kyse on teknisestä tarkastelusta, ja on tärkeää, että emme heikennä tilannetta niiden kannalta, jotka tarvitsevat eniten kehitystukea, vaan pikemminkin lujitamme niiden kehitystä. Katson, että uudelleentarkastelussa pyritään tähän erityisen asianmukaisesti ja että väline kehittyy sen ansioista oikeaan suuntaan, mutta ei aivan loppuun saakka.
Mielessäni on esimerkiksi Vietnam. Vietnam on erittäin riippuvainen yhdestä tuoteryhmästä, nimittäin jalkineista. Kuten varmasti tiedätte, yleisessä tullietuusjärjestelmässä on raja-arvo, jonka mukaan valtion on vastattava yli 50 prosentista vientituotteen arvosta, jotta sille myönnetään GSP-asema. Tällä hetkellä Vietnamin osuus on alle 50 prosenttia. Tämä aiheutuu siitä, että me eurooppalaiset olemme asettaneet Vietnamille erityisesti jalkineiden vientiä koskevia tulleja. Meidän on oltava tietoisia tästä seikasta. Tästä huolimatta he, ja erityisesti Vietnamin vähävaraiset naiset, ovat edelleen erittäin riippuvaisia jalkineiden viennistä.
Ihmettelen, miksi he eivät voi pitää etuuksiaan? Kyse on loppujen lopuksi vain kolmesta ja puolesta prosentista. Kyse ei ole siitä, että he häviävät tai että heille myönnetään täysin tulliton pääsy, vaan että heidän tullimaksunsa olisivat vain vähän matalampia. Teemme sitä paitsi tulevaisuudessa vapaakauppasopimuksen Vietnamin kanssa. Ihmettelen siksi, miksi heitä ei oteta mukaan nyt, kun he ovat jo ovella ja heidän vientituotteensa sisällytetään vapaakauppasopimukseen?
Toivon siten, että tarkastelette asiaa seuraavalla täytäntöönpanokaudella, jotta mikään valtio ei joudu tällaiseen tilanteeseen. Vietnam joutuu epävarmaan tilanteeseen yleisessä tullietuusjärjestelmässä.
Francisco Assis
(PT) Yleinen tullietuusjärjestelmä on osoittautunut keskeiseksi kauppapoliittiseksi välineeksi, jolla edistetään kehitystä ja poistetaan köyhyyttä maailman kaikkein haavoittuvimmissa valtioissa ja alueilla siten, että ne integroidaan asteittain kansainvälisen kauppajärjestelmään.
Kuten on jo mainittu, Euroopan unionilla on kolme järjestelmää, jolla pyritään edistämään tällaista kehitystä. Järjestelmät toimivat pääasiallisesti hyvin, mutta niitä voitaisiin tietenkin parantaa. Euroopan parlamentin on osallistuttava aktiivisesti, jotta parannukset toteutetaan. Olennaista on, että tämä on selkeästi mietinnön tavoitteena.
Mietintö sisältää esimerkiksi alkuperäsääntöjen uudistamista ja selkeyttämistä koskevia ehdotuksia, jotka ovat erittäin tärkeitä, kun edistetään alueellista kumulaatiota koskevaa periaatetta, Dohan kierroksen tämänhetkisten neuvotteluiden tuloksen vaikutusten arviointia sekä pyyntöä laajemmasta teknisestä avusta vähiten kehittyneille valtioille, jotta ne voivat hyödyntää täysin tukea.
Kaikki huolenaiheet osoittavat, että välineet on saatava käyttökelpoisemmiksi köyhimmille valtioille. Siten niillä voidaan saavuttaa lopullinen tavoite eli kehityksen puutteen, köyhyyden ja absoluuttisen epäoikeudenmukaisuuden torjuminen. Kehitysongelmat tuovat näitä epäkohtia jatkuvasti esiin maailmassa.
Syed Kamall
(EN) Arvoisa puhemies, pidän monien parlamentin kollegoideni tapaan myönteisinä tarkistuksia, joilla pyritään parantamaan komission ehdotuksia esittelijän ehdotusten mukaisesti. Emme voi usein todeta kansainvälisen kaupan valiokunnassa, että meillä on näin laaja yksimielisyys puolueryhmien välillä. Esittelijä ehdottaa sellaisen tehokkaamman järjestelmän luomista, joka vastaa paremmin edunsaajavaltioiden etuja, jolla laaditaan määräyksiä paremmin säännellylle uudistusprosessille, jolla varmistetaan, että tämä asetus on demokraattisen ja parlamentaarisen valvonnan mukainen, ja jolla yhdenmukaistetaan yleistä tullietuusjärjestelmää Maailman kauppajärjestön ja Dohan kierroksen toimien mukaisesti sekä parannetaan sen avoimuutta.
Edellä mainitut seikat huomioon ottaen kehotan kollegoitani tukemaan maailmanlaajuista yli puoluerajojen suuntautuvaa kampanjaa, jossa vaaditaan todellista kaupankäyntiä. Olen sen toinen puheenjohtaja Itä-Afrikan lakiasäätävän kokouksen puhemiehen Abdi Abdirahmanin kanssa. Pyydämme viittä seikkaa: maataloustuet on poistettava; maataloustullit on poistettava; alkuperäsäännöt on poistettava; korruptoituneita hallituksia ei saa tukea suoralla talousarviotuella, ja kaupankäyntiä koskevaa tukea on painotettava, jotta voimme investoida muun muassa infrastruktuuriin. Lisäksi meidän on tarjottava kannustimia matalan tulotason valtioille, jotta valtioiden väliset esteet poistetaan.
Meidän on kuitenkin kehotettava köyhempien valtioiden hallituksia harkitsemaan samoja toimia tarpeellisten hankintojen osalta. On moraalisesti väärin, että köyhimmät ihmiset maksavat enemmän elintarvikkeista ja lääkkeistä valtiollisten tuontitullien vuoksi. Kyllä, EU:n pitäisi avata markkinansa, mutta näitä myönteisiä toimia heikennetään usein, jos muut valtiot rajoittavat pääsyä markkinoillensa sekä pitävät hinnat korkeina puhtaasti ideologisista syistä.
Meidän pitäisi siten työskennellä yhdessä, jotta torjumme köyhiin kohdistuvia tullimaksuja. Meidän pitäisi lopettaa valtiontuki, jolla edistetään hirmuvaltaa, ja meidän pitäisi olla aina ystävä niille, jotka haluavat pois köyhyydestä. Meidän avullamme he saavat maailman nälän poistettua.
Zuzana Roithová
(CS) Arvoisa puhemies, keskustelemme tänään kehitysmaiden tullimaksuihin seuraavan kolmen vuoden ajan sovellettavista etuuksista. Tuen täysin Helmuth Markovin mietinnössä esitettyä pyyntöä laajemmasta joustavuudesta. Godelieve Quisthoudt-Rowohlin tarkistukset ovat tärkeitä. Komission on tarkasteltava paljon yksityiskohtaisemmin yleisen tullietuusjärjestelmän vaikutusta kehitysmaiden talouksiin sekä tutkittava sen vaikutusta Euroopan talouteen ja kuluttajansuojaan. Köyhimpien valtioiden kehitykseen vaikuttavat yleisen tullietuusjärjestelmän lisäksi muut kuin tulleja koskevat toimet, humanitaarinen avunanto tai päinvastoin seuraamukset vakavista ihmisoikeusrikkomuksista taikka kansainväliset sopimukset. Siksi meidän on pidettävä kiinni siitä, että näiden toimien vaikutusta kehitysmaihin tarkastellaan vakavasti ja perusteellisesti. Meidän pitäisi mukauttaa tulleja vasta silloin, kun meillä on käytössämme tulokset, ja tulleja pitäisi mukauttaa joustavammin kuin tällä hetkellä. Tämä ei saisi olla yksittäistapaus. Mukautuksen olisi oltava suhteellinen kaikkiin muihin toimenpiteisiin. Meidän pitäisi myös parantaa tapaa, jolla kehitysyhteistyöpolitiikkaamme koordinoidaan Yhdysvaltojen ja muiden valtioiden kanssa.
Ewa Tomaszewska
(PL) Arvoisa puhemies, jos toimiemme päämääränä on köyhyyden vähentäminen kolmansissa maissa ja taloudellinen yhdentyminen, Euroopan tullietuusjärjestelmä on oikea keino saada ne toteutettua. Meidän on samanaikaisesti muistettava, että tullijärjestelmässä on välttämätöntä pyrkiä mahdollisimman laajaan avoimuuteen.
Tämän vuoksi katson, että tätä prosessia on valvottava ja että parlamentissa olisi seuraavien vaiheiden lopussa tarkasteltava myöhemmissä keskusteluissa tällä hetkellä toteutettavien ratkaisujen tuloksia.
Neelie Kroes
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, olen vaikuttunut parlamentin jäsenten kysymyksistä ja erityisesti siitä, että lähes jokainen on ollut kriittisesti rakentava. Kaikki osallistuvat koko menettelyyn ja pyrkivät kaikin keinoin saamaan aikaan hyvän ehdotuksen.
Voin vakuuttaa, että Peter Mandelson kiinnittää huomiota palautteeseen - siitä ei ole epäilystäkään - ja että hän suhtautuu tarkistuksiin vakavasti, eikä jätä niitä huomiotta. Tunnen Peterin hyvin. Hän ei ole henkilö, joka ei ottaisi tällaisia ehdotuksia ja ajatuksia huomioon. Hän tarkastelee niitä molempien osapuolten kannalta, ja kehitysmaiden - tai vähiten kehittyneiden maiden, kuten Filip Kaczmarek mainitsi - auttaminen on se seikka, mikä hänellä on mielessään. Tavoitteena on kuitenkin olla objektiivinen ja toimia odotuksenmukaisesti.
Erika Mann esitti kutsun osallistua uudestaan keskusteluun - ja olen varma, että hän esitti asian Peter Mandelsonille, vaikka tulisin myös itse tänne mielelläni uudestaan. Olen varma, että hän vastaa kutsuun myönteisesti.
Seán Ó Neachtain esitti asian laajemmasta näkökulmasta, ja olen tyytyväinen Genevessä käydyistä Maailman kauppajärjestön keskusteluista. Peter Mandelson ei ole yllättynyt arvoisan parlamentin jäsenen kannasta. Syed Kamall kehotti meitä tekemään parhaamme ja olemaan niiden ystävänä, jotka haluavat tehdä työtä. Kiitän teitä vielä kerran kaikista ehdotuksista.
Luonnos on neuvoston käsittelyssä, jossa jäsenvaltiot tarkastelevat parlamentin tarkistuksia ja varmistavat, että yleisen tullietuusjärjestelmän vakautta koskevat suuntaviivat kattavat kauden 2006-2015.
Minkä syyn vuoksi komissio ei esitä merkittäviä muutoksia? Yhden toimintavuoden jälkeen on liian aikaista tehdä lopullisia huomioita, mutta me epäilemättä palaamme asiaan.
Haluaisin vastata Filip Kaczmarekin ja Jean-Pierre Audyn kysymyksiin, että järjestelmän lopullisena tavoitteena on todellakin koulutus ja köyhyyden poistaminen. EU kannustaa samalla kestävää kehitystä, hyvää hallintoa ja ihmisoikeuksia sekä työmarkkinanormeja, joissa otetaan erityisesti huomioon lapsityövoiman käyttö.
Avunantoa koskevissa kysymyksissä on otettava huomioon, että kehittyneet valtiot voivat osallistua markkinoille yleisen tullietuusjärjestelmän perusteella. Avustusohjelmia hallinnoidaan kaupan kehittämiseksi annettavaa apua koskevan EU:n yhteisen strategian perusteella. Sillä pyritään muiden tavoitteiden lisäksi antamaan kehitysmaille mahdollisuus hyötyä yleisestä tullietuusjärjestelmästä.
Erika Mann ja Christofer Fjellner mainitsivat Sri Lankan. Sri Lanka hyötyy tällä hetkellä GSP+:sta. Ei ole mitään viitteitä siitä, että se ei voisi hyötyä yleisestä tullietuusjärjestelmästä tulevaisuudessa. Jokaisen valtion tilannetta arvioidaan huolellisesti, avoimesti ja asetusten säännöksien perusteella. Yhdessä kysymyksessä pyydettiin, että GSP+:n hakuprosessi pitäisi järjestää useammin kuin kolmen vuoden välein. Olen jo käsitellyt asiaa. Ratkaiskaamme asia niin, että hakuprosessin pitäisi olla joustava, mutta meidän ei pitäisi pitää kiinni yhdestä vuodesta.
Erika Mann kysyi, miten GSP+:n täytäntöönpanoa valvotaan. GSP+:n tukikelpoisuusehtojen seuranta ja arviointi perustuu asianmukaisten kansainvälisten järjestöjen, kuten Yhdistyneiden Kansakuntien ja Kansainvälisen työjärjestön sekä muiden virastojen käyttöönottamien valvontajärjestelmien tuloksiin sekä rahapoliittisiin järjestelmiin, joita korostettiin yleissopimuksissa ja jotka kyseiset virastot saattoivat julkisesti saataville. Tällä varmistetaan yksiselitteiset ja puolueettomat arviointiprosessit.
Haluaisin vastata Kader Arifin kysymykseen siitä, miten komissio suhtautuu GSP+:n edunsaajamaihin sen osalta, miten ne panevat täytäntöön ihmisoikeussopimuksia ja vastaavia normeja. Voin vakuuttaa teille, että komissio seuraa tarkasti nykyisten GSP+ -järjestelmän edunsaajien kehittymistä sen suhteen, miten ne noudattavat GSP+:n toimia koskevia kansainvälisiä yleissopimuksia.
Mainitsen esimerkkinä El Salvadorin - joka on GSP+:n edunsaajamaa, kuten tiedätte. Komissio aloitti äskettäin yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden kanssa tutkinnan siitä, miten se noudattaa GSP+:n velvoitteita. Voin vakuuttaa, että EU:n kaupallisten järjestelyiden asianmukainen täytäntöönpano on yksi komission painopisteistä. Me kiinnitämme tarkasti huomiomme siihen, miten GSP+:n edunsaajat noudattavat velvoitteita, ja nämä asiat otetaan säännöllisesti esille kahdenvälisissä yhteyksissä kyseisiin valtioihin.
Kysymykseen yleisen tullietuusjärjestelmän uusista alkuperäsäännöistä ja siitä, miten niillä edistetään yleisen tullietuusjärjestelmän tavoitteita, voin sanoa, että niistä keskustellaan tällä hetkellä alkuperäsääntöjen yleisen ja laajan uudistamisen yhteydessä. Verotuksen ja tulliliiton pääosasto vastaa asiasta, joten siitä on vastuussa kollegani Kovács. Tavoitteena on tehdä niistä kehityksen kannalta myönteisiä, ja kyseistä prosessia hallinnoidaan yhdessä kehitysmaiden kanssa.
Viimeinen kohta koskee jalkineita Vietnamissa, jota käytettiin esimerkkinä. Komission kaikki asianmukaiset yksiköt kiinnittävät täysin huomionsa poissulkemista koskevaan kysymykseen, tai olisi ehkä oikeudenmukaista puhua asteittaista vähentämistä koskevasta kysymyksestä, sillä vietnamilaiset tuotteet kuuluvat jakson XII piiriin. Puhun nyt yhdistettyyn nimikkeistöön kuuluvista jalkineista, joita koskevat kaudelle 2009-2011 ehdotetun yleistä tullietuusjärjestelmää koskevan asetuksen etuudet. Komissio on pitänyt Vietnamin kanssa tiivistä yhteyttä tämän asian osalta, ja se tarjoaa Vietnamille kaiken tarpeellisen avun ja asiantuntemuksen.
Vietnamin etuuksien asteittainen vähentäminen jakson XII suhteen aiheutuu yleisen tullietuusjärjestelmän säännöksien teknisestä ja tasapuolisesta täytäntöönpanosta. Se myös osoittaa, että näihin tuoteryhmiin kuuluvat vietnamilaiset vientituotteet ovat kilpailukykyisempiä yhteisön markkinoilla. Vietnam on lisäksi onnistuneesti monipuolistanut vientiperustaansa. Tämä on myönteinen näkökohta, ja se merkitsee, että jalkineilla ei ole niin hallitseva asema. Tämä on toinen ja merkittävä osoitus kasvavasta kilpailukyvystä. Siten komission asiakirjan ehdotus Vietnamin etuuksien asteittaisesta vähentämisestä perustuu laajoihin tavoitteisiin sekä tilastotieteellisiin analyyseihin, joita sovelletaan samalla tavalla kaikkiin GSP+:n edunsaajiin.
Helmuth Markov
esittelijä. - (DE) Arvoisa puhemies, voisimme sanoa, että parlamentissa oli laaja yksimielisyys siitä, että GSP+ -järjestelmä on erittäin myönteinen. Olisin hyvin mielelläni kysynyt komissiolta tai Peter Mandelsonilta, joka ei ole paikalla, miten hän itse asiassa painostaisi Andien alueen valtioita, esimerkiksi niitä kahta valtiota, jotka haluaisivat hyvin paljon säilyttää yleisen tullietuusjärjestelmän, tekemään kumppanuus- ja assosiaatiosopimukseen osana olevia vapaakauppasopimuksia. Ecuador ja Bolivia haluavat säilyttää GSP+:n. Voimme silloin ryhtyä toimeen. Ne pääsevät siten asiassa eteenpäin.
Toinen kysymys on, pitäisikö meidän harkita GSP+ -järjestelmän kehittämistä edelleen GSP++ -järjestelmäksi. Edessämme olevat haasteet ovat täysin uusia. Niitä ovat ilmastonmuutos ja elintarvikkeiden hinnannousu. Voisimme ehkä harkita, otammeko käyttöön uusia kappaleita ja uusia arviointinormeja. Olen erittäin tyytyväinen, arvoisa komission jäsen, että esititte joitain erittäin selviä näkökohtia Sri Lankasta, sillä tämä oli myös valiokuntani huolenaihe, ja Erika Mann esitti tämän asian jälleen kerran päättäväisesti.
Lopuksi, kiitokseni jälleen kerran kaikille niille, joiden kanssa olen voinut työskennellä. Meillä oli hyvää yhteistyötä. Uskon, että pääsimme pienen askeleen eteenpäin ja että GSP+ -järjestelmä on erittäin arvokas ja tarpeellinen Euroopan unionin kauppasopimusten yhteydessä. Arvelen myös, että meidän ei tarvitse aina keskittyä pelkästään vapaakauppasopimuksiin.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Rovana Plumb  
Yleinen tullietuusjärjestelmä on ollut perustamisestaan asti yksi EU:n kauppa- ja kehityspolitiikan keskeisistä välineistä. EU:n ja yleisen tullietuusjärjestelmän kehityspolitiikan pääasiallinen tavoite on edistää köyhyyden vähentämistä sekä kannustaa kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa. Kyseessä ovat periaatteet, jotka tunnustetaan kansainvälisissä yleissopimuksissa ja välineissä, kuten vuosituhatjulistuksessa, Rion vuoden 1992 julistuksessa ja Kansainvälisen työjärjestön vuoden 1998 julistuksessa.
EU pani yleisen tullietuusjärjestelmän täytäntöön vuonna 1971. Se helpotti siten kansainvälistä kauppaa kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden kanssa. Se tarjosi niille tarvittavaa teknistä apua kansainvälisten sopimusten noudattamiseksi ja tarvittavien institutionaalisten ja lainsäädännöllisten puitteiden luomiseksi, jotta ne voisivat hyötyä kansainvälisestä kaupasta ja yleisestä tullietuusjärjestelmästä. Samanaikaisesti, vahvistetun ilmoituksen ja Euroopan parlamentin ilmoituksen jälkeen, komissio voi määrätä seuraamuksista ja väliaikaisesti poistaa etuudet valtioilta, jotka rikkovat edunsaajaluettelon etuuksien saantia koskevia kriteerejä.
Mietinnössä korostetaan julkisen kuulemisprosessin, edunsaajien osallistumisen sekä Euroopan parlamentin demokraattisen valvonnan vahvistamisen merkitystä.
Koska sekä yleistä tullietuusjärjestelmää että edunsaajamaiden luetteloa tarkistetaan kolmen vuoden välein, neuvostoa pyydetään vahvistamaan ne viivytyksittä, jotta Euroopan parlamentti voi hyväksyä ne ja jotta vältetään tauot kansainvälisessä kaupassa.
Onnittelen esittelijää.
