Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun soveltaminen itsenäisiin ammatinharjoittajiin - Raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantaminen työssä (keskustelu) 
Puhemies
(PT) Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu
Astrid Lullingin naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta - C6-0341/2008 -
Edite Estrelan naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä annetun neuvoston 92/85/ETY muuttamisesta - C6-0340/2008 -.
Astrid Lulling
Arvoisa puhemies, komissio on vihdoinkin, 22 vuotta ensimmäisen tekstin, jolla pyrittiin varmistamaan miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun soveltaminen itsenäisiin ammatinharjoittajiin sekä heidän avustaviin puolisoihinsa, hyväksymisen jälkeen esittänyt uuden ehdotuksen vuonna 1986 voiman tulleen tehottoman ja lievennetyn tekstin korvaamiseksi. Komissio on valinnut ehdotukselleen myös vankemman oikeusperustan.
Haluan ensimmäiseksi mainita erään huomattavan parannuksen, nimittäin sen, etteivät jäsenvaltiot enää voi kieltää yhtiön perustamista aviopuolisoiden tai tunnustettujen avopuolisoiden välillä. Tällä parannetaan tehokkaasti avustavien puolisoiden, miljoonien näkymättömien maataloudessa, käsityöteollisuudessa, kaupan alalla, pk-yrityksissä ja vapaissa ammateissa työskentelevien työntekijöiden asemaa. Euroopan parlamentti on ollut huolissaan heidän kohtalostaan jo 1990-luvulta lähtien.
Valitettavasti komission ehdotus on edelleen liian heikko erään olennaisen seikan osalta: avustavien puolisoiden ja tunnustettujen avopuolisoiden sosiaaliturvan osalta. Kokemus on osoittanut, että jos avustavilla puolisoilla on mahdollisuus valita, liittyvätkö he sosiaaliturvajärjestelmään, he useimmiten eivät liity. Harvat avustavista puolisoista kuitenkaan ymmärtävät, että he menettävät kaikki sosiaalietuutensa ja erityisesti eläkeoikeutensa, mikäli edessä on avioero pitkän, usein yli 20 vuotta kestäneen avioliiton ja monen perheyrityksessä työskennellyn vuoden jälkeen.
Haluamme myöskin säilyttää aiemmat säännökset avustavan puolison työn tunnustamisesta korvausten määrittämiseksi esimerkiksi avioerotapauksissa, jolloin vuosia perheyrityksessä työskennelleen avustavan puolison asema on epävarma.
Lopuksi todettakoon äitiysturvan osalta, että olemme onnistuneet löytämään mallin, joka sopii parhaiten naispuolisten itsenäisten ammatinharjoittajien ja avustavien puolisoiden erityistarpeisiin. Heillä on oltava oikeus jäädä itse valitsemansa pituiselle äitiyslomalle edellyttäen, että se ei ylitä naistyöntekijöistä annetussa direktiivissä säädetyn äitiysloman pituutta.
Katsomme, että nämä ovat kaikkein merkittävimmät tarkistukset, joilla estetään jälleen yhden heikon direktiivin julkaiseminen, jolla emme pysty takaamaan miesten ja naisten tasavertaista kohtelua tällä alalla.
Meille on ilmoitettu Luigi Cocilovon Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän puolesta esittämistä yli kymmenestä tarkistuksesta, jotka liittyvät avustavien aviopuolisojen ja avopuolisojen määritelmään. Olen hieman yllättynyt tästä, koska naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnassa sovimme - ja tarkoitan tässä kaikkia ryhmiä - siitä, että pidämme kiinni juridisesti hyväksyttävässä ja kaikkien hyväksyttävissä olevassa komission ehdotuksessa olevista määritelmistä, jolloin avustaviksi puolisoiksi katsotaan myös kansallisessa lainsäädännössä tunnustetut itsenäisten ammatinharjoittajien avopuolisot.
Määritelmä on selkeä ja tarkka. Miksi siis esittää tarkistuksia, jotka ovat epämääräisiä ja oikeudellisesti virheellisiä? Kehotan ALDE-ryhmää peruuttamaan kyseiset tarkistukset. Oletan, että ryhmän varjoesittelijän ja Luigi Cocilovon välillä on tapahtunut jokin väärinkäsitys. Yritän selvittää tätä kysymystä parhaillaan.
Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta hyväksyi valitettavasti myös toisen mietinnön, johon sisältyi 74 tarkistusta, joista suurin osa ei mitenkään suoraan liittynyt komission ehdotuksen alkuperäiseen tavoitteeseen, eli äitiyteen liittyvän suojan parantaminen raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen avulla.
Haluan tehdä selväksi, ettei kyseinen direktiivi koske naispuolisia itsenäisiä työntekijöitä, naispuolisia avustavia puolisoja tai itsenäisten työntekijöiden avopuolisoja. Heidän erityistilannettaan tutkitaan uuden miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin annettavan direktiivin puitteissa, ja siitä laaditaan erillinen mietintö.
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Edite Estrela
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, haluan aluksi kiittää seuraavia henkilöitä: varjoesittelijöitä, sosiaali- ja työllisyysasiain valiokunnan sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon valmistelijoita, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan ja Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattisen ryhmän sihteeristöitä, työmarkkinaosapuolia, kansalaisjärjestöjä, Brysselissä ja Lissabonissa pidettyihin julkisiin kuulemisiin osallistuneita asiantuntijoita, komission ja neuvoston edustajia sekä avustajiani. Kiitän heitä kaikkia heidän tuestaan ja ehdotuksistaan.
Mietintööni sisältyvät ehdotukset syntyivät näin ollen osallistuvan prosessin ja useiden työkokousten tuloksena, kaikkien sellaisten henkilöiden työpanoksen avulla, jotka haluavat, että Euroopan unionilla on paremmin nykyaikaan vastaava äitiyslomadirektiivi. Esittämilläni tarkistuksilla pyritään vahvistamaan raskaana olevien, äskettäin synnyttäneiden ja imettävien naispuolisten työntekijöiden oikeuksia, toiseksi, edistämään työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamista, ja kolmanneksi, rohkaisemaan lapsia haluavia Euroopan unionin kansalaisia lasten hankintaan ja näin lisäämään syntyvyyttä.
Tämän vuoksi ehdotan irtisanomiskiellon pidentämistä vuoteen, yötyötä koskevien velvoitteiden poistamista ja mahdollisuutta kieltäytyä ylitöistä, mikäli naistyöntekijä sitä toivoo, sekä työpäivän lyhentämistä kahdella tunnilla imetystä varten siten, ettei tämä lyhennys vaikuta työhön liittyviin etuihin. Kaikkein innovatiivisin ehdotus koskee kuitenkin isyyslomaa. Yhteisön lainsäädännössä on vahvistettava periaate, jonka mukaan äitiyslomajakso voidaan jakaa isän kanssa yksityis- ja perhe-elämään liittyvien vastuiden tasa-arvoisemman jakamisen edistämiseksi miesten ja naisten välillä sekä lasten elämänlaadun ja hyvinvoinnin parantamiseksi. Myös isien on otettava vastuuta perheasioista heti lapsen syntymästä tai adoptiosta lähtien. Meidän on myös torjuttava isyysloman pitämiseen liittyviä taloudellisia, yhteiskunnallisia ja kulttuurillisia ennakkoluuloja ja muutettava asenteita.
Kun esimerkiksi Ruotsissa miestä, joka ei pidä omaa osuuttaan jaetusta vanhempainlomasta, pidetään huonona isänä, Etelä-Euroopan maissa tilanne on täysin päinvastainen: työnantajat ja kollegat pakottavat isät luopumaan heille laillisesti kuuluvasta isyyslomasta. Tämän vuoksi ehdotankin, että miehillä olisi kahden viikon pituinen pakollinen isyysloma, jota ei voida siirtää toiselle, jonka aikana maksetaan täysi palkka ja joka säilyttäisi heidän työhön liittyvät oikeutensa. Perheeseen liittyvien vastuiden jakaminen miehen ja naisen välillä on todistetusti ensimmäinen askel kohti työ- ja perhe-elämän tasapainoista yhteensovittamista. Vaikka naisilla on yhtäläinen oikeus ammatinharjoittamiseen ja uran luomiseen, he eivät voi tehdä miesten tavoin töitä kodin ulkopuolella ja sen lisäksi vielä kolminkertaisesti kotona.
Muun muassa perhe-elämään liittyvistä syistä johtuen naisten työttömyys on miesten työttömyyttä yleisempää. Lisäksi työhaastatteluissa usein kysytään, aikooko hakija mennä naimisiin tai hankkia lapsia. Naisten henkilökohtaista elämää tutkitaan, ja he menettävät mahdollisuutensa, mikäli paljastavat haluavansa tulla äidiksi. Lasten hankintaa ei saa pitää työnantajia tai taloutta koettelevana ongelmana. Päinvastoin, siitä on etua yhteiskunnalle. Alhaisen syntyvyyden kääntyessä nousuun väestön ikäjakauma tasoittuu ja sosiaaliturvajärjestelmän kestävyys voidaan varmistaa.
Näin ollen emme voi hyväksyä sitä, että naisia rangaistaan siitä, että he ovat äitejä. Totuus on kuitenkin se, että he eivät useinkaan edisty urallaan, heille ei makseta tuottavuuspalkkioita tai osuuksia voitosta, ja he joutuvat ottamaan vastaan vähempiarvoisia ja ammatillisesti vähemmän tyydyttäviä työtehtäviä. Tämän tilanteen on muututtava.
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan aluksi kiittää Edite Estrelaa ja Astrid Lullingia heidän laatimastaan mietinnöstä. Arvostan heidän pyrkimyksiään ja tukea, jota Euroopan parlamentti on osoittanut viime syksynä hyväksyttyyn työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista koskevaan pakettiin sisältyville komission ehdotuksille.
Kuten tiedätte, työn, ja perhe- sekä yksityiselämän yhteensovittaminen on myös yksi naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelmassa määritellyistä ensisijaisista tavoitteista. Näihin asioihin keskittyviä politiikkoja tukemalla parannetaan huomattavasti naisten mahdollisuuksia päästä työmarkkinoille, pyritään ratkaisemaan erilaisten muuttuneiden perhemallien ja väestön vanhenemisen mukanaan tuomia ongelmia ja vahvistamaan miesten ja naisten tasa-arvoista kohtelua. Näin ollen olen sitä mieltä, että äitiys- ja vanhempainvapaata koskevaa lainsäädäntöä on parannettava. Vastaavasti itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten asemaa on ehdottomasti parannettava.
Olen tyytyväinen edistymiseen, jota molempien komission laatimien lainsäädäntöehdotusten alalla on saavutettu. Olen myös tyytyväinen työmarkkinaosapuolten vanhempainvapaasta käymien neuvottelujen tuloksiin. Toivon, että voin ennen kesäloman alkua esittää muodollisen pyynnön heidän sopimuksensa sitovuudesta. Haluaisin seuraavaksi luetella lyhyesti komission asettamat tavoitteet, joihin äitiyslomadirektiivin muutoksella pyritään. Muutoksella pyritään varmistamaan äitien turvallisuuden ja terveyden korkeatasoinen suojelu, rohkaisemaan naisia hankkimaan niin monta lasta kuin he haluavat ja tukemaan naisten pääsyä työmarkkinoille. Komission ehdotuksessa esitetään äitiysloman pidentämistä 14 viikosta 18 viikkoon, äitiysvapaasta maksettavan korvauksen korottamista siten, että naiset voivat keskeyttää työnteon lapsista huolehtiakseen ja tuntea olonsa taloudellisesti turvatuksi, suuremman joustavuuden takaamista naisille äitiysloman järjestämisen ja työolosuhteiden osalta työelämään palatessaan. Tiedän, ettei tasapainon löytäminen suojelun parantamisen ja työnantajille ja jäsenvaltioille näistä lisätoimenpiteistä aiheutuvien kustannusten perustelemisen välillä ole helppoa.
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, komissio on tyytyväinen useisiin parlamentin tekemiin tarkistuksiin, jotka vahvistavat tai selventävät direktiiviluonnosta. Mainittakoon muun muassa: tarkistus 11, joka koskee demografista kehityssuuntaa, tarkistus 25, jossa korostetaan tarvetta parempaan työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen / paremman työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamisen merkitystä, tarkistus 50, joka koskee jäsenvaltioiden rohkaisemista osa-aikatyön edistämiseen, tarkistus 35, joka koskee äitiysloman ei-pakollisen osan pitämistä ennen synnytystä, tarkistus 53, jossa selvennetään äitiyslomalla olevien naisten oikeutta saada heille kuuluvat palkankorotukset, sekä tarkistus 56, joka koskee työntekijöiden eläkeoikeuksia. Komissio aikoo myös hyväksyä useita muita tarkistuksia joko periaatteessa tai kokonaan.
Olen myös tyytyväinen tarkistukseen, jossa esitetään mahdollisuutta korvata äitiysloma vanhempainlomalla tiettyjen ehtojen täyttyessä. Tässä säännöksessä otettaisiin huomioon jäsenvaltioiden erilaiset olosuhteet, ja huomioitaisiin sellaistenkin jäsenvaltioiden, kuten Pohjoismaiden, vaatimukset, joilla jo nyt on käytössään pitkälle kehitetty perhevapaajärjestelmä. Toivoisin kuitenkin, että vältämme tilanteen, jossa direktiivin 92/85/ETY tarkistamista käytetään sellaisten kysymysten esille ottamiseen, joita olisi käsiteltävä muussa yhteydessä. Tämä heikentäisi komission ehdotuksen tavoitteita, joista tärkein on äitien suojelun tehostaminen, ja toiseksi naisten työmarkkinoille pääsyn parantaminen.
Tämän vuoksi olen sitä mieltä - vaikka kannatankin täysin ehdotustanne isyysloman käyttöönotosta - , ettei tämä direktiivi, jossa keskitytään äitien suojeluun, ole asianmukainen väline muiden tavoitteiden toteuttamiseksi. Näin ollen komissio hylkää isyyslomaa koskevat tarkistukset. Tästä huolimatta komissio on sitä mieltä, että tätä asiaa on käsiteltävä tulevaisuudessa, jotta eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet voisivat solmia lopullisen sopimuksen vanhempainlomasta.
Olen tyytyväinen myös siihen, että parlamentti esittää äitiys- ja isyyslomaa koskevia säännöksiä sovellettavaksi myös adoptioihin (tarkistus 44). Ajatus on järkevä, mutta olen jälleen sitä mieltä, ettei tätä kysymystä pitäisi käsitellä direktiivin 92/85/ETY tarkistamisen yhteydessä. Meidän on ymmärrettävä, että adoption kautta äidiksi tulevan naisen tilanne on erilainen. Komissio kuitenkin katsoo, että tätä asiaa, kuten isyyslomakysymystäkin, olisi käsiteltävä myöhemmin erityisesti vanhempainlomaa koskevien aloitteiden yhteydessä.
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, komissio on tyytyväinen ehdotukseenne äitiysloman pidentämisestä 20 viikkoon. Se on yhdenmukainen komission oman ehdotuksen kanssa, jossa esitetään 18 viikon äitiysloman pidentämistä vielä pidemmäksi tietyissä tapauksissa. Meidän on kuitenkin otettava huomioon tämän pidennyksen vaikutukset muihin komission ehdotuksessa käsiteltyihin kohtiin. Imettävät äidit, joiden äitiysloman pituus on 18 viikkoa, voisivat myös imettää lapsiaan riittävän kauan, eikä heidän työaikaansa tarvitsisi mukauttaa tämän vuoksi. Näin ollen en ole valmis tukemaan ajatusta oikeudellisen velvoitteen käyttöönotosta imettävien naisten työajan mukauttamiseksi. Kehotan sen sijaan jäsenvaltioita harkitsemaan muiden sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, jotka mahdollistaisivat imetyksen jatkumisen vielä 18 viikon äitiysloman jälkeenkin. Äitiysloman aikaisen korvauksen osalta todettakoon, että komission ehdotuksessa otetaan käyttöön periaate, jonka mukaan korvaus vastaa täyttä kuukausipalkkaa. Itse asiassa monet jäsenvaltiot jo soveltavat tätä periaatetta. Komission ehdotuksessa jäsenvaltioille jätetään myös mahdollisuus määrätä korvaukselle enimmäismäärä. Komissio ei kannata parlamentin tarkistusta, jossa esitetään täyden kuukausipalkan maksamista tietyn ajanjakson ajalta ja enimmäismäärien soveltamista jäljelle jäävän äitiysloman ajalle, koska äidit eivät tämän takia käyttäisi koko äitiyslomavapaata hyväkseen. Tämän vuoksi komissio ei suosittele tarkistusten hyväksymistä.
Komissio on myös sitä mieltä, että tietyt tarkistukset vesittävät ehdotuksen tavoitteita, ovat liian yksityiskohtaisia tai ulottuvat direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä koskee esimerkiksi tarkistusta 30, joka liittyy oikeuteen kieltäytyä yötyöstä. Olen sitä mieltä, että raskaana olevien tai imettävien naisten pitäisi voida kieltäytyä yötyöstä ilman, että heidän tarvitsee perustella sitä. Sama koskee rikkomiseen sovellettavia seuraamuksia. Komissio katsoo, että direktiivissä on tarkennettava erikseen sitä, ettei korvauksia saa rajoittaa asettamalla niille kansallisella tasolla ennalta määrättyä ylärajaa. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut tämän tärkeän periaatteen. Komissio ei näin ollen voi hyväksyä tarkistusta 68.
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan seuraavaksi käsitellä yksityiskohtaisemmin Astrid Lullingin mietintöä. Ensinnäkin, haluan korostaa, että komissio pitää tätä mietintöä erittäin tärkeänä. Itse asiassa se on välttämätön itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun edistämiseksi, koska vain kolmannes Euroopan unionin itsenäisistä ammatinharjoittajista on naisia, ja naiset ovat näin ollen vähemmistönä tällä alalla. Myös avustavien puolisoiden asemaa on parannettava. Emme voi hyväksyä nykyistä tilannetta, ja sitä, että henkilöillä, jotka säännöllisesti osallistuvat perheyrityksen toimintaan, ei ole minkäänlaista sosiaaliturvaa.
Olen tyytyväinen siihen, että parlamentin ja komission kannat ovat hyvin samansuuntaiset. Tämän vuoksi komissio on valmis hyväksymään (joko kokonaan tai periaatteessa) huomattavan suuren osan esittelijän ehdottamista tarkistuksista, ja erityisesti tarkistuksen 15, joka koskee naispuolisten itsenäisten ammatinharjoittajien äitiyslomaa, sekä tarkistuksen 18, jossa esitetään avustavien puolisoiden työn tunnustamista koskevan 7 artiklan sisällyttämistä direktiiviin 86/613/ETY. Tähän liittyy myös useita tarkistuksia, jotka komissio on valmis hyväksymään kokonaan tai periaatteessa. Useimmissa tapauksissa tarkistukset selventävät komission ehdotusta ja niillä pyritään näin ollen suuremman oikeusvarmuuden saavuttamiseen.
Haluan kuitenkin korostaa, ettei komissio voi hyväksyä tarkistusta 14, joka koskee avustavien puolisoiden sosiaaliturvaa. On selvää, että tämä on Euroopan parlamentin mielestä merkittävä näkökohta. Tämä nimenomainen tarkistus kuitenkin aiheuttaa erityisiä ongelmia. Ensinnäkin, komission ehdotukseen sisältyvä vapaaehtoisuuteen perustuva lähestymistapa parantaa avustavien puolisoiden asemaa huomattavasti nykytilanteeseen verrattuna. Komission ehdotuksessa säädetään - ja tämä on lakiin perustuva velvoite, joka koskee kaikkia jäsenvaltioita -, että avustavat puolisot saavat omasta pyynnöstään vähintään samantasoisen suojan samoin ehdoin kuin itsenäiset ammatinharjoittajat. Puolisoiden pakollisesta liittymisestä sosiaaliturvajärjestelmään aiheutuisi myös huomattavat taloudelliset kustannukset. Nykyisen talouskriisin aikana meidän olisi pyrittävä varmistamaan, etteivät yritykset, ja erityisesti pienet perheyritykset, joudu maksamaan lisäkuluja vasten tahtoaan. Tämän vuoksi olen sitä mieltä, että avustaville puolisoille olisi jätettävä valinnanmahdollisuus. Lisäksi, tämä tarkistus vaikeuttaisi huomattavasti sopimukseen pääsyä neuvoston kanssa.
Yhteenvetona haluaisin sanoa, että komissio on antanut molempiin lainsäädäntöaloitteisiin tehtyjä tarkistuksia koskevan kantansa parlamentille kirjallisena, ja se sisällytetään täysistunnon pöytäkirjaan.
Joel Hasse Ferreira
Jamila Madeira on pyrkinyt varmistamaan raskaana olevien työntekijöiden ja kaikkien suvunjatkamisikäisten naisten tasa-arvoisen kohtelun toteutumisen työmarkkinoille pääsyn ja työelämässä pysymisen osalta. Hyvät parlamentin jäsenet, naisten on usein tehtävä valinta työuran ja perhe-elämän, erityisesti äitiyden, välillä, ja tämän valinnan takia he tuntevat itsensä sekä fyysisesti että henkisesti riittämättömiksi. Meidän on näin ollen valittava toimintamalli, joka ei loukkaa naisten oikeuksia ja joka on Euroopan sosiaalisen mallin mukainen. Halusimme käsitellä samassa yhteydessä myös vanhempainvapaata, vaikka tämä ei ollutkaan komission toiveiden mukaista.
Hyvä komission jäsen, kuka tahansa, joka on poissa työstään 18 viikkoa, tarvitsee erityiskoulutusta työelämään palatessaan legitiimien uramahdollisuuksiensa säilyttämiseksi. He eivät saa kärsiä kaksinkertaisesti työhön palaamisensa johdosta. Meidän on näin ollen varmistettava, että työntekijät nauttivat irtisanomissuojasta 12 kuukauden ajan, jolloin he voivat mukauttaa perhe-elämänsä työhön palaamista, koulutusta ja uusia rutiineja varten. Tämän kiellon pidentäminen kuudesta kuukaudesta vuoteen on näin ollen järkevää. On erittäin tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot säätävät lakeja, jotka koskevat itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten oikeuksia. Tämä on selkeä poliittinen viesti komissiolle ja toivomme, että komissio reagoi siihen.
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, työajan muuttamismahdollisuuden ei pitäisi olla ainoastaan äitiyslomalta palaaville naisille myönnettävä oikeus, vaan myös työntekijän puolisolla, kumppanilla tai vanhemmalla olisi oltava mahdollisuus pyytää kyseisiä työaikaa koskevia muutoksia. Tämä ehdotus on erittäin tärkeä, ja jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisten on seurattava sen toteutumista. Lopuksi hyvät parlamentin jäsenet, olemme vakuuttuneita siitä, että tämä toimintamalli vastaa enemmän tavoittelemaamme Euroopan sosiaalista mallia. Tämä asia ei koske vain naisia, vaan koko yhteiskuntaa.
Luigi Cocilovo
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin todeta heti alkuun ajan säästämiseksi, että olen pääosin samaa mieltä päävaliokunnan esittelijänä toimineen Astrid Lullingin kanssa.
Käsiteltävä aihe on "miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltaminen itsenäisiin ammatinharjoittajiin". Työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunta hyväksyi useita tarkistuksia, jotka esitin uudestaan ryhmäni puolesta. Osa tarkistuksista voidaan peruuttaa, koska ne ovat päävaliokunnan hyväksymien tekstien kanssa päällekkäisiä.
Myös me haluamme korostaa tarkistusta 14, joka koskee 6 artiklaa, koska katsomme, että valinnanmahdollisuuden antaminen avustaville puolisoille ja avopuolisoille sen osalta, mikä ammatinharjoittajalle itselleen on pakollista, merkitsee myös suojelun tason alentamista, ja mahdollistaa näin komission tavoitteita heikentävien olosuhteiden syntymisen.
Uskon myös, että pääsemme sopimukseen Astrid Lullingin kanssa siitä, että vaadimme "kansallisessa lainsäädännössä tunnustetun avopuolison" lisäämistä kaikkiin niihin komission tekstin kohtiin, joissa mainitaan "avustava puoliso", emmekä jätä näitä kohtia tulkinnan varaisiksi. Tämä kuitenkin on toisarvoinen seikka kaikille yhteisen tavoitteen rinnalla.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Arvoisa puhemies, vuonna 1986 annetulla neuvoston direktiivillä oli tarkoitus varmistaa itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien miesten ja naisten tasa-arvoinen kohtelu, määritellä selkeästi avustavina puolisoina toimivien henkilöiden asema, heidän oikeutensa ja ottaa käyttöön heitä koskevat vähimmäistakeet. Käsiteltävänä oleva komission ehdotus ei edelleenkään ole tarpeeksi kunnianhimoinen, eikä se juurikaan sisällä sitovia ratkaisuja.
Ehdotus itsenäisinä ammatinharjoittajina toimiville naisille tarjottavasta mahdollisuudesta saada kestoltaan enintään 14 viikon äitiysloma siten, että siitä kaksi viikkoa olisi pakollista pitää, on täysin hyväksyttävä, kuten myöskin ehdotus avustaville puolisoille annettavasta mahdollisuudesta liittyä sosiaaliturvajärjestelmään samoin ehdoin kuin itsenäiset ammatinharjoittajat.
Toisaalta, ehdotus itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien henkilöiden, ja erityisesti heidän puolisoidensa, vapauttamisesta velvollisuudesta liittyä sosiaaliturvajärjestelmään, on häiritsevä. Tämä ratkaisu ei edistä miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun toteutumista. Näin ollen olisikin suositeltavaa, että direktiivien kattamien yhtäläisten oikeuksien alalla toimivaltainen elin valvoisi tämän direktiivin asianmukaista toimeenpanoa.
Lopuksi haluan onnitella molempia esittelijöitä erittäin hyvin valmistellusta asiakirjasta.
Maria Petre
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (RO) Haluan aluksi kiittää Edite Estrelaa hänen laatimastaan mietinnöstä ja kaikesta työstä, jota hän on tehnyt tämän mietinnön parissa.
Uskon, että direktiivin 92/85 parantaminen tarjoaa ratkaisun erääseen Euroopan kohtaamaan suureen haasteeseen. Tarkoitan tällä jo pitkään puheenaiheena ollutta väestön ikääntymistä ja vähentymistä. Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän mielestä se, että olemme määritelleet perheen erääksi perusarvoistamme, oikeuttaa meidät suunnittelemaan perheeseen liittyviä poliittisia toimia. Olemme näin ollen tyytyväisiä, että myös äitiyteen ja äitien terveyteen liittyvää direktiiviä aiotaan muuttaa.
Olen tyytyväinen siihen, että komission jäsen Špidla ilmoitti parlamentille tukevansa naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan hyväksymän ehdotuksen mukaista äitiysvapaan pidentämistä. Itse katson, että tällä ei ole merkitystä naisten yhdenvertaisen työmarkkinoille pääsyn osalta. Kuten kaikki tiedämme, Maailman terveysjärjestö ja Unicef ovat ilmoittaneet kannattavansa tieteellisiin argumentteihin perustuvaa väitettä, että synnyttäneet naiset tarvitsevat 24 viikkoa työkykynsä täydelliseen palautumiseen.
Olen sitä mieltä, että meidän ei pidä pakottaa nuoria naisia valitsemaan perhe-elämän ja uran välillä. Tämänpäiväinen direktiivin muutosta koskeva keskustelumme toimii pohjana työn ja perhe-elämän välisen tasapainon saavuttamiselle. Olen tyytyväinen isyysvapaata koskevan käsitteen käyttöönottoon - vaikka tämä ei ehkä olekaan sopiva hetki sen toteuttamiseen -, sillä sen avulla voimme ainakin lähettää viestin nuorille perheille, jotka odottavat Euroopan parlamentin toimia tällä alalla.
Uskon, että molempien vanhempien kotona olo on erittäin tärkeää lapsille heidän ensimmäisten elinkuukausiensa aikana. Olen myös sitä mieltä, että äitiys ja isyys ovat osa elämää, ja tämän takia haluan, että näitä asioita käsitellään niiden ansaitsemalla tavalla, ei ongelmina tai mahdollisina haittatekijöinä. Voin myös vakuuttaa teille romanialaisena parlamentin jäsenenä ja kahden lapsen äitinä, jotka valitettavasti syntyivät maani kommunistihallinnon aikakaudella, että minulla on muitakin syitä tukea ehdotettuja toimenpiteitä.
Lissy Gröner
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta on mietinnöllään edistänyt sosiaalisen Euroopan toteutumista, ja haluan lausua vilpittömät kiitokseni molemmille esittelijöille, Edite Estrelalle ja Astrid Lullingille.
Asiaan liittyy meidän Euroopan parlamentin sosialistiryhmän jäsenten mielestä kaksi erittäin tärkeää näkökohtaa. Haluan käsitellä niitä lyhyesti. Ensinnäkin, puitestrategiassa on otettava huomioon myös isien rooli työn ja perhe-elämän välisen tasapainon edistämiseksi. Me emme halua oikeutta 18 viikon äitiysvapaaseen, koska äitiysvapaan pituus on jo nyt useissa jäsenvaltioissa, paitsi Saksassa ja Maltalla, 18 viikkoa. Haluamme mennä askeleen pidemmälle ja ottaa käyttöön kahden viikon pituisen isyysloman.
Meidän mielestämme on myös tärkeää, että molemmissa direktiiveissä vahvistetaan näiden oikeuksien kuuluvan myös samaa sukupuolta oleville pareille. Tämä on merkittävää erityisesti avustavista puolisoista ja kansallisessa lainsäädännössä tunnustetuista avopuolisoista annetun direktiivin kohdalla. Haluan myös korostaa sitä, että sosiaaliturvajärjestelmiin liittymisen on oltava pakollista. Mikäli näin ei ole, sosiaaliturvajärjestelmiin liittyminen on sattumanvaraista.
Haluan vielä palata työnantajien esittämään väitteeseen, eli siihen, että äitiysvapaan pidentämistä koskeva direktiivi osoittautuisi liian raskaaksi yrityksille nykyisen talouskriisin hetkellä. Tämä ei yksinkertaisesti ole totta. Saksassa sovelletaan järjestelmää, jonka mukaisesti pay as you go -jakojärjestelmässä kaikki kustannukset korvataan, joskus jopa 100-prosenttisesti! Tämän takia pyydän konservatiiviryhmää osoittamaan ymmärrystä ja tukemaan meitä työtä tekevien äitien oikeudellisen suojelun parantamisessa.
Euroopan parlamentin vaalien alla haluamme lähettää ihmisille, erityisesti isille ja äideille selkeän viestin, ettemme kriisin hetkelläkään hylkää sosiaalisen Euroopan käsitettä, ja ilmoittaa selkeästi, että haluamme panostaa ihmisiin, tuleviin sukupolviin ja väestörakenteen muutoksesta johtuvien ongelmien ratkaisemiseen. Haluan myös pyytää komission jäsen Špidlaa harkitsemaan uudestaan isien sisällyttämistä tähän lainsäädäntöön, ja taistelemaan meidän kanssamme neuvostossa äitiysvapaan kehittämisen ja työn ja perhe-elämän välisen tasapainon parantamisen puolesta.
Claire Gibault
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, haluan onnitella ja kiittää Edite Estrelaa hänen laadukkaasta mietinnöstään.
Komission ja parlamentin on aika ryhtyä toimiin tällä saralla. Meidän on toteutettava kiireellisiä toimia raskaana olevien, äskettäin synnyttäneiden ja imettävien naisten suojelemiseksi, ja varmistettava, että heidän oikeuksiaan kunnioitetaan. Tältä kannalta katsottuna mietintö on tasapainoinen: siinä käsitellään yötyön sääntelyä, irtisanomiskieltoa, sosiaaliturvaan liittyviä oikeuksia ja työsopimuksia sekä näiden oikeuksien, erityisesti äitiyskorvaukseen liittyvien oikeuksien puolustamista.
En kuitenkaan kannata Edite Estrelan ehdotuksia, jotka koskevat pakollista isyysvapaata ja äitiysvapaan kestoa. Meidän on myönnettävä, että äitiys haittaa edelleen nuorten naisten urakehitystä. Tämän vuoksi emme saa jättää huomiotta äitien työelämään palaamiseen liittyviä merkittäviä seikkoja.
Äitiysvapaa ei saa huonontaa naisten oloja. Liian pitkä äitiysvapaa pienentää naisten mahdollisuuksia palata takaisin työelämään työehdoilla, jotka eivät ole heille aikaisempia epäedullisemmat. Tämän takia komission ehdotus äitiysvapaan pidentämisestä 18 viikkoon ja siihen liittyvien realististen toimien toteuttamisesta on erittäin hyvä, koska siinä huomioidaan sekä työntekijän että työnantajan tilanne.
Jos haluamme taistella syrjintää vastaan ja puolustaa naisten oikeuksia, meidän on myös varmistettava se, etteivät naiset joudu heittämään hyvästejä koko ammattiuralleen, tai jos he näin tekevät, sen on oltava heidän oma tietoinen, elämäntapaa koskeva valintansa. Paljastakaamme, että usein valinnat, joita tekopyhästi kutsutaan vapaiksi valinnoiksi, johtuvat suoraan miesten ja naisten palkoissa vallitsevista eroista sekä riittämättömistä lastenhoitopalveluista.
Olen sitä mieltä, ettei tässä direktiivissä pitäisi käsitellä isyysvapaata. Mikäli direktiivissä kuitenkin säädetään myös isyysvapaasta, siihen liittyvien järjestelyjen olisi oltava joustavampia. Valiokunnan äänestyksessä saavutettu kompromissi isyysvapaan lyhentämisestä neljästä viikosta kahteen viikkoon oli jo askel eteenpäin, mutta miksi isyysvapaasta halutaan tehdä myös pakollinen?
Olen samaa mieltä siitä, että iseillä on oma roolinsa, mutta meidän on varottava, ettemme pilaa sitä. Mikäli haluamme, että isän ja äidin läsnäololla on myönteisiä seurauksia sekä heille itselleen että heidän lapselleen, meidän on säilytettävä valinnanvapaus. Työn ja perhe-elämän yhteensovittaminen on EU:n sosiaalipolitiikan kehittämisen avainaloja, ja näin merkittävästä kulttuurillisesta muutoksesta olisi sovittava ennen kuin se hyväksytään.
Ewa Tomaszewska
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, tämä esitys, jossa käsitellään pakollisen äitiysvapaan pidentämistä, ja joka sisältää muita perhe-elämän ja työn yhteensovittamista helpottavia säännöksiä, on askel oikeaan suuntaan. Me kannatimme esitystä, vaikka olemmekin sitä mieltä, ettei siinä menty tarpeeksi pitkälle.
Väestörakenteen muuttuessa jyrkästi Euroopassa, kaikenlainen perheille annettava tuki on arvokasta. Yhdysside, jonka pieni lapsi, erityisesti vauva, ja hänen äitinsä muodostavat välilleen vaikuttaa merkittävästi lapsen omaan henkiseen kehitykseen. Imettäminen on erittäin tärkeää lapsen immuniteetin ja yleisen terveyden kannalta. Ehdotetut muutokset eivät kuitenkaan ole riittäviä. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden olisi aina etsittävä parempia toimintamalleja.
Haluan kiinnittää huomionne myös kahteen ongelmaan. Lastenhoitoon käytettyjä ajanjaksoja ei yleensä oteta huomioon - tai ne otetaan riittämättömästi huomioon - naisten eläkeoikeuksia laskettaessa. Naiset ja monilapsisten perheiden äidit joutuvat kokemaan syrjintää sekä työmarkkinoilla että eläkejärjestelyjen alalla. Meidän olisi pyrittävä ottamaan käyttöön lasten kotihoidosta maksettava korvaus.
Raül Romeva i Rueda
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (ES) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen siihen, että miesten ja naisten tasa-arvoon ja erityisesti sukupuolten välisen syrjinnän torjumiseen liittyviä kysymyksiä aletaan vähitellen käsitellä yhä enemmän yhteiskunnan ja politiikan eri aloilla. Viimeviikkoiset, näiden direktiivien muuttamisen yhteydessä käydyt keskustelut kuitenkin osoittavat, että keskustelun ja vakuuttamisen alalla on vielä paljon tehtävää.
Kuulun niihin, jotka väittävät, että todellinen tasa-arvo voidaan saavuttaa vain, jos onnistumme laatimaan asianmukaisen sääntelykehyksen, joka estää naisten syrjinnän julkisen elämän aloilla ja työelämässä, ja joka toisaalta tarjoaa miehille mahdollisuuden, tai jopa velvoittaa heidät kantamaan vastuunsa yksityis- ja perhe-elämän saralla.
Haluan korostaa, että kaikkialla Euroopassa sovellettavan äitiysvapaan pitäisi olla kestoltaan vähintään 24 viikkoa, kuten Maailman terveysjärjestö ja Euroopan naisten etujärjestö (European Women's Lobby) vaativat. Meidän on myös toteutettava kiireellisiä toimia, jotta pariskunnat voivat vastata yhdessä ja tasapuolisesti lasten kasvatukseen liittyvän taakan ja velvollisuuksien jakamisesta.
Věra Flasarová
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (CS) Hyvät parlamentin jäsenet, Astrid Lulling on ottanut vastaan vaikean, mutta välttämättömän tehtävän. Useimmissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa omaisten hoitajilla ja omaisiaan avustavilla henkilöillä, erityisesti aviopuolisoilla ei ole minkäänlaista oikeudellista asemaa, eikä heidän työtään tunnusteta, vaikka heidän työpanoksensa vastaa 11 prosenttia kaikesta Euroopan unionin alueen itsenäisten ammatinharjoittajien toiminnasta. Näillä henkilöillä ei myöskään ole minkäänlaista sosiaaliturvaa. Jos avustaville puolisoille jätetään mahdollisuus valita, liittyvätkö he järjestelmään, he useimmiten eivät liity liittymisestä aiheutuvien kulujen takia. Tämä johtaa usein tilanteeseen, jossa avustavat puolisot jäävät yksin joko eron tai kumppaninsa kuoleman takia, heillä ei ole toimeentulokeinoa, eivätkä he ole oikeutettuja mihinkään sosiaalietuuksiin tai eläkkeeseen. Tämän takia kannatan sitä, että sosiaaliturvajärjestelmään liittymisestä olisi tehtävä pakollista Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Haluan kuitenkin lisätä, että vakuutusturvan olisi motivoitava näitä ihmisiä liittymään järjestelmään, ja näin ollen sen tulisi olla kohtuuhintainen.
Irena Belohorská
- (SK) Onnittelen Astrid Lullingia ja Edite Estrelaa heidän laatimistaan mietinnöistä. Uskon vakaasti, että näiden mietintöjen avulla autamme monia perheitä torjumalla syrjintää yritystoiminnan ja äitiyskorvausten alalla. Monet naiset avustavat aviomiehiään heidän liiketoimissaan. Nykyiset sosiaaliturvajärjestelyt eivät kuitenkaan tarjoa heille minkäänlaista suojaa. Kannatan järjestelyä, joka varmistaa sen, että perheyrityksissä avustavat naiset ja miehet saavat saman sosiaaliturvan kuin itsenäiset ammatinharjoittajat.
Näiden henkilöiden on tietysti suoritettava työtehtäviä yrityksessä, he eivät saa olla fiktiivisiä työntekijöitä. Heille on maksettava heidän tehtäviinsä suhteutettu palkka. Olen samaa mieltä esittelijän kanssa siitä, että meidän olisi vapaaehtoisuuteen perustuvan rekisteröinnin sijaan tuettava avustavalle puolisolle myönnettävää oikeutta liittyä itsenäisten ammatinharjoittajien vakuutusjärjestelmiin, jotka kattavat sairaus-, työkyvyttömyys- ja vanhuusvakuutuksen.
Ehdotettu direktiivi on erittäin merkittävä väline, jolla pyritään poistamaan aviopuolisoitaan avustaviin naisiin kohdistuvaa syrjintää. Aviopuolisoitaan avustaville naisille ei makseta äitiysavustuksia tai eläkettä, ja tämän takia he ovat riippuvaisia aviopuolisoistaan ja heidän tilanteensa on erittäin epävarma. Nämä tilanteet korostuvat erityisesti uusissa jäsenvaltioissa, joissa toimivat itsenäiset ammatinharjoittajat eivät vielä ole tottuneet suunnittelemaan toimiaan asianmukaisesti.
Edit Bauer
(HU) Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä pitää perhettä perusarvona. Me kaikki olemme tietoisia väestörakenteen muutokseen liittyvästä haasteesta. Vaikka siitä puhutaankin tällä hetkellä vähemmän, sen seuraukset ovat vähintäänkin yhtä vakavat kuin nykyisen talouskriisin. Näin ollen meidän on kiinnitettävä erityistä huomiota äitien työturvallisuutta koskeviin säännöksiin. Ehdotettu direktiivi kuitenkin jakaa mielipiteet Euroopan kansalaisten samoin kuin Euroopan parlamentin jäsenten keskuudessa.
En usko, että ainoastaan raskaina oleviin ja imettäviin äiteihin sovellettavien työturvallisuussäännösten laajentaminen myös iseihin on hyvä ratkaisu, koska isien työturvallisuusjärjestelyjä ei tarvitse muuttaa heidän isyytensä takia. Mikäli sovimme asetuksen oikeusperustan laajentamisesta siten, että oikeusperustana käytetään EY:n perustamissopimuksen 137 artiklaa ja laajennamme asetuksen soveltamisalaa siten, että se kattaa myös vanhempainloman, vanhempainlomasta, kuten myös isyyslomasta, säädettäisiin näin ollen kahdessa asetuksessa. Kun kerran pyysimme työmarkkinaosapuolia sopimaan vanhempainlomaa koskevasta direktiivistä 96/94/EY, kuten komission jäsen Špidlakin muistutti, miksi nyt sitten yritämme ennustaa näiden neuvottelujen lopputulosta?
Eräissä jäsenvaltioissa oikeuskäytäntö ja käytäntö eroavat toisistaan niin suuresti, että direktiivin muuttaminen on tehtävä erittäin tarkasti ja suurella huolella. Parlamentinkin on käytettävä keskusteluissaan harkintaa. Huonosti laaditulla asetuksella voi tietyissä olosuhteissa olla päinvastaisia, nuorten naisten työllistämistä vaikeuttavia vaikutuksia, jos heidän työllistämisestään aiheutuvat kustannukset kohoavat korkeammiksi kuin heidän miespuolisten kollegojen työllistämisestä aiheutuvat kustannukset.
Anne Van Lancker
(NL) Arvoisa puhemies, haluan onnitella lämpimästi Edite Estrelaa hänen loistavasta mietinnöstään. Parlamentin ehdotus äitiysvapaan pidentämisestä 20 viikkoon, joista maksetaan täysi palkka ja joista kuusi viikkoa olisi pidettävä synnytyksen jälkeen, on perusteltu. Äitiysvapaan pituus on yli 18 viikkoa jo useissa jäsenvaltioissa, ja siitä maksettava korvaus vastaa 80-100 prosenttia kuukausipalkasta. En näin ollen ymmärrä Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmään kuuluvia kollegojani, jotka haluavat rajoittaa EU:n kunnianhimoisia suunnitelmia, ja pidentää äitiysvapaan vain 16 viikkoon.
Niille, jotka pitävät pidentämisestä koituvia kustannuksia liian korkeina, muistuttaisin, että naiset eivät saa kärsiä äitiydestä taloudellisesti. Naisten on nykyisin myös turvauduttava toisenmuotoisiin vanhempainvapaisiin, mutta kaikilla naisilla ei ole oikeutta niihinkään. Vanhempainvapaasta maksettava korvaus on myös huomattavasti pienempi, eivätkä taloudellisesti heikommassa asemassa olevat naiset voi käyttää tätä vaihtoehtoa hyväkseen.
Hyvät parlamentin jäsenet, on tärkeää, että direktiivillä säännellään myös isyyslomaa ja jaettua äitiyslomaa, käsitelläänhän direktiivissä miesten ja naisten yhdenvertaista kohtelua. Lastenhoitoon liittyvien vastuiden tasapuolinen jakaminen tarkoittaa sitä, että myös isille on tarjottava mahdollisuus vapaan pitämiseen lasten syntymän yhteydessä. Tosiasiassa, hyvät parlamentin jäsenet, kahden viikon pituinen loma on hyvin vaatimaton alku, mutta se on merkittävä niissä maissa asuville iseille, joissa ei vielä ole lainsäädäntöä heidän osallistumismahdollisuuksistaan tuoreen perheen perhe-elämään.
Hyvät parlamentin jäsenet, työmarkkinaosapuolet eivät ole päässeet sopimukseen isyyslomasta tai adoptiolomasta, ja näin ollen me Euroopan parlamentin sosialistiryhmän jäsenet katsomme, että meidän velvollisuutemme on säännellä myös näitä kysymyksiä tämän direktiivin avulla kaikkien isien ja adoptiovanhempien edun takia. Olen varma siitä, että saamme taaksemme parlamentin enemmistön tuen tässä asiassa.
Siiri Oviir
(ET) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kuulijat. Yksi kuudesta naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelmassa vahvistetuista ensisijaisesta tehtävästä on parantaa työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamista. Kuten kaikki tiedämme, EU:ta kohtaa nykyisin väestöllinen haaste, jonka tunnusominaisuuksia ovat alhainen syntyvyyden taso ja vanhusten osuuden kasvu. Paras ratkaisu olisi olla myöntämättä taloudellisia helpotuksia työnantajille, jotka kannustavat naispuolisia työntekijöitään lastenhankintaan.
En voi antaa tukeani tarkistukselle 22 ja erityisesti sen toiselle osalle. Äitiys ja isyys kuuluvat perusoikeuksiin ja ovat välttämättömiä yhteiskunnallisen tasapainon kannalta. On myös erittäin tärkeää, että molemmat vanhemmat osallistuvat lapsen elämään lapsen ensimmäisistä elinkuukausista alkaen. En kuitenkaan voi kannattaa ehdotusta pakollisen isyysloman käyttöönotosta. Mikäli säätäisimme pakollisen isyysloman käyttöönotosta, tekisimme vastasyntyneen perheelle karhunpalveluksen - isien tulot ovat yleensä suuremmat. Isyyslomaa koskevan säädöksen on oltava joustava, vain joustavalla säännöksellä saamme aikaan myönteisiä tuloksia. Lopuksi haluan kiittää Edite Estrelaa hänen mietinnöstään, jonka tekemiseen hän on paneutunut suurella innolla.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Arvoisa puhemies, Astrid Lullingin itsenäisiä ammatinharjoittajia koskeva mietintö on kattava mietintö, ja hän on käsitellyt asiaa tuttuun tapaansa, perinpohjaisesti. Hänestä ei ole mitään sen enempää sanottavaa. Haluamme kuitenkin kiinnittää arvoisten jäsenten huomion Edite Estrelan laatimaan mietintöön. Hän on luonnollisestikin sopiva henkilö käsittelemään naisten suojelua, mutta hän on kuitenkin ehkä jättänyt erään seikan huomioon ottamatta. Me parlamentin jäsenet pidämme nimittäin itseämme lähes Jumalan kaltaisina ja uskomme, että kun päätämme jotain, unelmat käyvät toteen. Meillä ei ole vaikeuksia tietää mitä haluamme, vaan mikä on toteutettavissa, ja mikä on todella naisten etujen mukaista.
Meillä on direktiivi, jossa käsitellään vain naisia, koska vain he voivat synnyttää, tulla raskaaksi ja imettää. Mutta me haluamme säätää tässä samassa direktiivissä myös miehiä koskevista oikeuksista, vaikka meillä on myös toinen työmarkkinaosapuolten neuvottelema vanhempainlomaa koskeva direktiivi, jossa voidaan säätää miehiä koskevista asioista työmarkkinaosapuolien päättämällä tavalla. Meidän ei pitäisi "myydä" sellaisia naisten oikeuksia, jotka liittyvät heidän elämänsä ainutlaatuisiin hetkiin myöntämällä muillekin oikeus nauttia kaikesta, minkä nainen joutuu fyysisesti läpikäymään. Meidän ei pitäisi rangaista naisia pitämällä heidät pois työstään liiallisen äitiysvapaan takia. Tämä ei myöskään ole työnantajien edun mukaista, sillä he päätyvät palkkaamaan ainoastaan sellaisia naisia, jotka ovat jos jättäneet 40 vuoden rajapyykin taakseen.
Gabriela Creţu
(RO) Tietyt asiat ovat Euroopan unionin toimielinten mielestä merkittäviä ja toiset taas vähemmän merkittäviä. Merkittävistä asioista keskustellaan silloin, kun paikalla on paljon jäseniä ja yleisöä, näiden istuntojen aikana haetaan ratkaisuja ja tarjotaan vastauksia. Valitettavasti meidän on todettava, että naisten oikeudet eivät kuulu näihin edellä mainittuihin asioihin.
Sukupuolikysymysten ratkaiseminen koetaan vähemmän merkittäväksi niin parlamentissa, komissiossa kuin jäsenvaltioissakin toimivien konservatiivien keskuudessa, vaikkakin eri mittakaavassa. Koska tämä on viimeinen täysistuntokeskustelu tästä aiheesta tällä parlamenttikaudella, meidän on tunnustettava, että parlamentti on EU:n eri toimielimistä se, joka on eniten käsitellyt naisten oikeuksiin ja heidän sosio-ekonomiseen asemaansa, mukaan lukien raskaana olevien naisten ja itsenäisten ammatinharjoittajien asemaan liittyviä kysymyksiä.
Me olemme lainsäädännön ja valiokunta-aloitteisten mietintöjen avulla yrittäneet toteuttaa eräitä perustamissopimuksissa vahvistettuja periaatteita myös "näkymättömien" ryhmien toiminnan esille tuomiseksi. Tämä on tapahtunut usein yön pikkutunteina käytyjen keskustelujen aikana tai kun olemme juuri saapuneet lentokentältä. Poliittista tahtoa ei kuitenkaan tahdo löytyä. Tämä käy selkeästi ilmi, kun tarpeellinen ja odotettu lainsäädäntöehdotuksemme olisi toimeenpantava ja sen täytäntöönpanoa valvottava. Viiveet ovat yleisiä ja riittämätön täytäntöönpano jäsenvaltioissa pikemminkin sääntö kuin poikkeus.
Me vetoamme Euroopan komissioon ja jäsenvaltioihin, etteivät ne käyttäisi nykyistä talouskriisiä tekosyynä muiden merkittävien kysymysten, tähän aiheeseen liittyvän uudemman tai vanhemman Euroopan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvien kysymysten maton alle pyyhkimiseen. Naisten ja heidän oikeuksiensa uhraaminen niin sanottujen taloudellisten intressien alttarille johtaa yhteiskunnan rappioon. En tiedä ovatko naiset miesten tulevaisuus, mutta se ainakin on varmaa, että yhteiskuntamme tulevaisuus riippuu naisista ja heidän terveydestään.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Arvoisa puhemies, Maailman terveysjärjestön toteuttaman tutkimuksen mukaan 16 viikon pituinen äitiysvapaa on liian lyhyt, ja se suosittelee vapaan keston pidentämistä jopa 24 viikkoon. Komissio ehdottaa Maailman työjärjestön (ILO) tapaan äitiysvapaan pidentämistä 18 viikkoon. Parlamentti on päätynyt suosittelemaan 20 viikkoa, vaikka ryhmämme ja Euroopan parlamentin sosialistiryhmä ovat asiasta edelleen eri mieltä: me kannatamme 16 viikkoa ja neljää lisäviikkoa, PSE-ryhmä taas 20 viikkoa. Voin kuitenkin hyväksyä myös ehdotuksen 20 viikosta.
Toinen huomioni koskee vanhempainvapaata, isyysvapaata ja adoptiovapaata. Tuen voimakkaasti sitä, että myös isät osallistuvat lapsen elämään lapsen ensimmäisistä elinkuukausista alkaen, mutta me kaikki tiedämme, ja haluan kiittää komission jäsen Špidlaa hänen selkeydestään, että tätä asiaa ei voida säädellä nyt käsiteltävänä olevalla direktiivillä. Tässä direktiivissä käsitellään terveyttä ja turvallisuutta, ei vanhempainvapaata. Vanhempainvapaa on erillinen kysymys ja siitä on neuvoteltava työmarkkinaosapuolten kanssa.
Kolmas huomioni koskee itsenäisten ammatinharjoittajien ja avustavien puolisoiden äitiysvapaata. Astrid Lulling on tehnyt tässä asiassa erinomaista työtä.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Äitiyttä koskevan direktiivin muutosehdotuksen käsittely juuri nyt on erittäin järkevää. Emme osoita ainoastaan vastuuntuntoamme yrittämällä ratkaista tiettyjä yhteiskunnallisia haasteita, vaan osoitamme myös tuntevamme vastuuta Euroopan tulevaisuudesta. Edite Estrelan mietinnön ansiosta tarkastelemme äitien, raskaana olevien naisten, imettävien äitien ja yleensä vanhempien turvaa uuden ajattelutavan pohjalta. On erityisen tärkeää, että myös isät voivat osallistua lasten kasvatukseen. Se vahvistaa perheen merkitystä. Palauttakaamme tämän avulla tasapaino, joka on myös lasten varhaiskasvatuksen kannalta merkittävä. Tämä täydentää kaikkia muita Euroopan unionin syrjinnän vastaiseen politiikkaan liittyviä päätöksiämme.
On erittäin tärkeää varmistaa raskaana olevien naisten turvallisuus ja suojelu sekä perhe-elämässä että työpaikalla. Meidän on myös varmistettava, että heillä on yhdenvertaiset mahdollisuudet saada työpaikkoja, tarjottava joustavia työaikajärjestelyjä sekä erityisiä terveyspalveluja, ja pantava lainsäädäntö asianmukaisesti täytäntöön. Emme voi hyväksyä sitä, ettei raskaana olevaa ja pian äitiysvapaalle jäävää naista oteta töihin. Meidän on myös varmistettava, että äitiysvapaalla olevat naiset hyötyvät automaattisesti kaikista heidän äitiysvapaansa aikana tehdyistä muutoksista.
Kotimaassani Bulgariassa sovelletaan naisten kannalta edullista äitiyttä koskevaa lainsäädäntöä, naiset hyötyvät pitkistä palkallisista äitiysvapaista ja muista mahdollisuuksista, joista he voivat valita itselleen sopivimmat. Valinnanmahdollisuuden ja valinnanvapauden yhdistäminen, kuten myös perhevelvollisuuksien ja työuran yhdistäminen muodostavat hyvän käytännön, jota voidaan suositella kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavaksi. Tämä on itse asiassa osa kokonaisvaltaista poliittista toimintamallia, joka liittyy miesten ja naisten yhdenvertaiseen kohteluun.
Christa Klaß
(DE) Arvoisa puhemies, jäsenvaltiot ovat vastuussa terveydenhuoltoa koskevasta lainsäädännöstä. Euroopan unioni on vahvistanut äitiysvapaata koskevat vähimmäisvaatimukset. Jäsenvaltioiden lainsäädännöt ovat erilaiset, eikä niitä voi verrata. Tietyissä jäsenvaltioissa äitiyslomakorvaukset maksetaan verovaroin. Toisissa taas, kuten Saksassa, sairausvakuutuslaitokset vastaavat äitiyslomakorvausten maksamisesta, ja näin ollen suurin osa kustannuksista lankeaa yritysten maksettavaksi. Sekä äitiysvapaan pituus, että siitä maksettava korvaus vaihtelevat. Äidit saavat kuitenkin terveydenhoitoa kaikissa tapauksissa, senkin jälkeen, kun heidän äitiysvapaansa on päättynyt
Tässä on nyt sekoitettu kaksi asiaa: äitiysvapaa ja vanhempainvapaa, jotka ovat kaksi eri asiaa, kuten komission jäsen Špidla huomautti. Haluaisin tietää, voidaanko esimerkiksi Saksassa äitiysvapaa ja vanhempainvapaa yhdistämällä vastata uuden direktiivin vaatimuksiin? Äitiysvapaan pidentäminen, jolla pyritään äitien terveyden suojeluun, ei aina ole naisten kannalta edullista. Yritykset palkkaavat naisten sijaan miehiä, koska miehet eivät jää äitiysvapaalle.
Lisäksi, vahvistettu irtisanomiskielto ei auta uuden työpaikan etsinnässä. Meidän on myös varmistettava, että naiset löytävät työtä ja että heille taataan yhtäläiset työedellytykset miesten kanssa. Näin ollen vetoamme yrityksiin perhe-ystävällisen työympäristön luomiseksi.
Ljudmila Novak
(SL) Meilläpäin sanotaan, että lapset ovat kallein aarteemme, koska he ovat tulevaisuutemme. Valitettavasti kuitenkin vaikuttaa siltä, että me eurooppalaiset emme ole kiinnostuneet tästä aarteestamme, ja sen vuoksi eurooppalainen kulttuuri ja identiteetti ovat uhattuina.
Olen tyytyväinen Edite Estrelan mietintöön, sillä sen avulla raskaana oleville naisille ja äideille pyritään varmistamaan paras mahdollinen terveydenhuolto. Tämä tarkoittaa myös sitä, että lapset ovat terveempiä, eivätkä he kärsi niin monista ongelmista myöhemmin. Eräissä vähemmän vauraissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa asuvilla naisilla on paljon pidempi äitiysloma kuin vauraimmissa Länsi-Euroopan valtioissa asuvilla naisilla. Olen sitä mieltä, että Euroopan parlamentin olisi tuettava äitien ja lasten kannalta parhaita mahdollisia vaihtoehtoja. Lasten kustannuksella tehdyt säästöt ovat huonoin mahdollinen tulevaisuuden investointi.
Me naiset haluamme olla äitejä, mutta meidän on samalla huolehdittava omasta sosiaaliturvastamme näinä epävarmoina aikoina, aikoina, jolloin emme voi luottaa avioliittojen kestävyyteen. Työn ja perhe-elämän yhteensovittamisen olisi oltava ensisijaisena tavoitteenamme Euroopan väestörakenteen ongelmia ratkaistessamme.
Ilda Figueiredo
(PT) Arvoisa puhemies, haluan käsitellä Edite Estrelan raskaana olevien naisten turvallisuuden ja terveyden parantamista koskevaa mietintöä. Tämä on pieni askel eteenpäin perusoikeuksiksi ja yhteiskunnallisiksi arvoiksi katsottavien äitiyden ja isyyden suojelussa.
Vetosin ryhmäni Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmän / Pohjoismaiden vihreän vasemmiston puolesta äitiyden ja isyyden suojelun tehokkaamman parantamisen puolesta, ja erityisesti sen puolesta, että äitiysvapaata pidennettäisiin 22 kuukauteen, joiden aikana maksetaan täysi palkka. Mietinnössä esitetään vapaan pidentämistä vain 20 kuukauteen, eikä koko ajalle taata täyttä palkkaa. En näin ollen ymmärrä Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän kantaa, sitä, etteivät he halua hyväksyä edes tätä ehdotusta.
Meidän on tänään annettava hyväksyntämme tälle mietinnössä ehdotetulle pienelle askeleelle naisten, lasten ja perheiden oikeuksien parantamiseksi. Ei riitä, että sanomme puolustavamme näitä oikeuksia. Meidän on edettävä näiden oikeuksien parantamisessa ja puolustamisessa.
Zita Pleštinská
- (SK) Äitiys on suurin lahja, jonka naiset ovat Jumalalta saaneet. Naisia ei pitäisi syrjiä äitiyden takia vaan päinvastoin, yhteiskunnan olisi arvostettava naisten äitiyttä sekä heidän aktiivisen työuransa että heidän myöhemmän elämänsä aikana.
Meidän on kuitenkin pysyttävä realisteina, koska hyväntahtoiset ehdotuksetkin voivat joskus aiheuttaa ongelmia. EU:n jäsenvaltioilla on erilaiset sosiaaliturvajärjestelmät. Pohjoismaat ovat hyvin edistyksellisiä tässä asiassa, mutta uusilla jäsenvaltioilla on vielä paljon tehtävää, jotta etumatka voitaisiin kuroa umpeen. Näin ollen koko EU:n alueella käyttöön otettavien yhtenäistettyjen sääntöjen laatiminen olisi todennäköisesti erittäin vaikeaa.
Vaikka Edite Estrelan mietinnössä esitetään muutamia erittäin myönteisiä tarkistuksia direktiiviluonnokseen, mietintö sisältää myös eräitä kiistanalaisia kohtia, joita mielestäni ei pitäisi käsitellä tässä mietinnössä ja jotka tulisi poistaa, kuten komission jäsen Špidla jo totesikin.
Poliittisen ryhmäni, Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän esittämät tarkistusehdotukset käsittelevät eräitä näistä kohdista, esimerkiksi aikaa, jolta äitiyskorvausta maksetaan, äitiyskorvauksen suuruutta, äitiysvapaan pidentämistä ennenaikaisen synnytyksen ja monisikiösynnytysten tai imetyksen vuoksi, vapaa-ajan järjestämistä imetystä varten sekä äitiysvapaalta työelämään palaavien naisten oikeutta työntekoon. Toivon, että nämä tarkistukset hyväksytään äänestyksessä.
Siiri Oviir
(ET) On selvästikin tarpeen tehostaa miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamista yksityisyrittäjiin ja heitä avustaviin puolisoihin.
Valitettavasti avustavat puolisot eivät muodosta laajaa ja yhtenäistä kohderyhmää, heidän asemaansa ei ole säädelty missään jäsenvaltiossa eikä heidän työtään tunnusteta. Heidän sosiaaliturvansa on puutteellinen, he ovat vaarassa joutua kärsimään köyhyydestä, ja mahdollisen avioeron jälkeen he jäävät täysin ilman sosiaaliturvaa.
Olen näin ollen sitä mieltä, että avustavien puolisoiden liittymisestä sosiaaliturvajärjestelmään on tehtävä pakollista ja että heille olisi säädettävä vähimmäistakeet.
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan kiittää teitä keskustelusta, jossa direktiiviehdotustamme käsiteltiin monesta eri näkökulmasta. Uskon, että on tarpeetonta toistaa kaikkia ehdotuksianne. Esittämänne perustelut olivat yleisesti ottaen erittäin selkeitä, kuten jo avauspuheenvuorossani mainitsin. Huomasin, että keskustelunaiheeksi nousi useissa puheenvuoroissa kaksi ehdotusta, ja niitä käsiteltiin useista eri näkökulmista. Ensimmäinen näistä ehdotuksista koskee isyysvapaata. Haluan tehdä selväksi, että vaikka kannatan isyysvapaata, olen silti vakuuttunut siitä, ettei direktiivi, jossa säädetään äitien terveyden suojelusta, ole asianmukainen väline tämän nimenomaisen periaatteen käyttöönottamiselle. Avauspuheenvuorossani totesin, että työmarkkinaosapuolet ovat päässeet sopimukseen isyysvapaasta, ja isyysvapaata koskevan mahdollisuuden liittäminen tähän sopimukseen olisi näin ollen loogista. Käytettävänä on siis muitakin välineitä kuin direktiivit. Toista aihetta, nimittäin pakollisen vakuutusjärjestelmän käyttöottoa käsiteltiin tarkistuksessa 14. Tältä osin haluaisin lisätä, että vaikka ymmärränkin asiaan liittyvät perustelut, olen sitä mieltä, ettei meidän pidä ryhtyä näin radikaaleihin toimiin lähinnä sen takia, että se vaarantaisi kompromissin saavuttamismahdollisuudet. Toisaalta haluaisin korostaa sitä, että ehdotuksemme on huomattava edistysaskel, sillä eräissä maissa vakuutusjärjestelmään liittyminen ei nykyisin ole mahdollista edes pyynnöstä. Tämä tarkoittaa uuden velvoitteen käyttöönottoa. Mielestäni tämä on tyypillinen esimerkki säännösten yhdenmukaistamisesta parempaan suuntaan.
Astrid Lulling
esittelijä. - (FR) Arvoisa puhemies, olen pahoillani siitä, että komissio vastustaa mietintööni sisältyviä keskeisiä tarkistuksia, joita kaikki poliittiset ryhmät tukevat ja joissa vaaditaan, että avustavien aviopuolisojen ja tunnustettujen avopuolisojen olisi liityttävä pakosti, eikä vain mikäli he itse sitä pyytävät, samaan sosiaaliturvajärjestelmään kuin itsenäisten ammatinharjoittajien. Kokemus on kuitenkin osoittanut, että jos avustavat puolisot voivat valita, liittyvätkö he sosiaaliturvajärjestelmään vai eivät, he useimmiten eivät liity samasta valitettavasta syystä jonka jo mainitsittekin arvoisa komission jäsen, nimittäin kulujen takia.
Sosiaaliturvajärjestelmästä aiheutuu kuluja niin itsenäisille yrittäjille kuin työntekijöillekin. Houkutukselle säästää sosiaaliturvamaksuissa ei missään nimessä pidä antaa periksi.
Jos jäsenvaltiossa ei ole itsenäisille ammatinharjoittajille tarkoitettua sosiaaliturvajärjestelmää, emme tietenkään voi vaatia, että avustavien puolisoiden olisi liityttävä tällaiseen järjestelmään. Avustaville puolisoille olisi kuitenkin annettava mahdollisuus tähän. Aion tehdä Luigi Cocilovon ehdotuksen mukaisen suullisen tarkistuksen tähän kohtaan.
Haluan sanoa vielä muutaman sanan äitiysturvasta, koska kannastamme on syntynyt pahoja väärinkäsityksiä. Jos haluamme vahvistaa äitiysturvaa äitiyslomaa pidentämällä, meidän on pidettävä mielessämme, että äitiysloman pidentäminen 18 viikkoon - joista vain kolmasosa vastaa pakollista synnytyksen jälkeistä kuuden viikon osuutta - on ristiriidassa äidin ja lapsen terveyden tehokkaampaa suojelua koskevan periaatteen kanssa.
Tämän takia katsomme, että paras ratkaisu olisi 6 viikon pakollinen äitiysloma ja mahdollisuus jatkaa sitä aina 20 viikkoon monisikiösynnytysten yhteydessä tai imetyksen vuoksi. Emme saa unohtaa ongelmia, joita suvunjatkamisiässä olevat naiset jo nyt kohtaavat työhönoton ja uralla etenemisen yhteydessä.
On järjetöntä toivoa, että isät jo ikänsä puolesta voisivat pitää yhtä pitkän vapaan kuin raskaana olevat naiset. Miesten lisääntyvä hedelmättömyys on tietenkin huolestuttavaa, arvoisa puhemies, muttei mielestäni yhtä huolestuttavaa kuin miesten ja naisten välisen epätasa-arvon jatkuminen perheeseen liittyvien vastuiden jaossa, sillä juuri tämän epätasa-arvoisen vastuunjaon takia monet naiset päättävät olla hankkimatta lapsia. Emme myöskään ratkaise Euroopan väestörakenteeseen liittyviä ongelmia ylisuojelulla, sillä tämä tekee naisista vain vaikeammin työllistettäviä.
Edite Estrela
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olen erittäin pettynyt Euroopan komission kantaan isyyslomaa koskevan ehdotukseni osalta. Euroopan komission kanta on konservatiivinen ja epärealistinen, emmekä voi hyväksyä sitä.
Hyvä komission jäsen, en käsitellyt vanhempainlomaa vaan isyyslomaa. Ne ovat kaksi täysin erillistä käsitettä.
Jos direktiiviä ei sovelleta isyyslomaan, miksi komissio sitten on ehdottanut oikeusperustan laajentamista, miksei direktiivin oikeusperustana ole käytetty yksinomaan terveydensuojelua koskevaa 137 artiklaa? Miksi komissio on ottanut oikeusperustaan myös naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen soveltamista koskevan EY:n perustamissopimuksen 141 artiklan?
Arvoisa komission jäsen, hyvät Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän jäsenet, äitiys ja isyys ovat yhteiskunnallisesti tärkeitä arvoja, joita on kunnioitettava ja lähennettävä toisiinsa. Isyyslomaa ja äitiyslomaa on lähennettävä toisiinsa tämän direktiivin kautta. Meidän on ajateltava lapsia, hyvä komission jäsen. Meidän on ajateltava lasten hyvinvointia, sillä heidän fyysisen ja henkisen kehityksensä edistymisen kannalta on erittäin tärkeää, että sekä isä että äiti osallistuvat lapsen elämään lapsen ensimmäisistä elinkuukausista alkaen.
Ette myöskään voi olla tietämättä, hyvä komission jäsen, että isyyslomasta määrätään jo useiden jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä. Aikooko komissio todellakin teeskennellä olevansa tietämätön kehityksestä, joka jo monissa jäsenvaltioissa on todellisuutta?
Olen hyvin hämmästynyt kannastanne arvoisa komission jäsen. Juuri tämän epärealistisuuden takia ihmiset kokevat Euroopan unionin toimielimet vieraiksi. Juuri tämän takia monet jättävät äänestämättä.
Meidän on motivoitava kansalaisia äänestämään. Ja siksi, hyvä komission jäsen, meidän on säädettävä lakeja, joka auttavat heitä. Jos he huomaavat, että Euroopan parlamentin tekemät päätökset parantavat heidän elämäänsä, heillä on paremmat syyt mennä äänestämään ensi kuussa.
Puhemies
(EL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona 6. toukokuuta 2009 kello 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Zita Gurmai  
kirjallinen. - (EN) Tasa-arvoisen kohtelun pitäisi myös kriisin aikana olla hyvin näkyvä aihe poliittisessa keskustelussa. Naiset kärsivät nykyisen kriisin seurauksista pitkällä aikavälillä, ja toinen irtisanomisaalto kohdistuu heihin. Heidän on selviydyttävä epävarmassa yhteiskunnallisessa ja taloudellisessa tilanteessa ja hoidettava kasvavat velvollisuutensa, jotka liittyvät rahan ansaitsemiseen ja lähimmäisistään huolehtimiseen. Tässä tilanteessa emme saa sallia heidän oikeuksiensa riistoa.
Itsenäisenä ammatinharjoittajana toimiminen on hyvin merkittävä vaihtoehto naisille, sillä sen avulla he voivat välttää työttömyyden ja yhteensovittaa paremmin työn ja perhe-elämän. Naiset voisivat näin osallistua myös tehokkaasti talouden kehittämiseen. Naisilla olisi oltava yhtäläiset mahdollisuudet ryhtyä toimimaan itsenäisinä ammatinharjoittajina ja perustaa yrityksiä; äitiysvapaajärjestelmässä olisi varmistettava, että järjestelmä hyödyttää yhtälailla itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivia naisia kuin naispuolisia työntekijöitäkin. Yhtälailla, myös raskaana olevien tai äskettäin synnyttäneiden tai imettävien naisten turvallisuuden ja terveyden suojelu on erittäin tärkeää.
Näin varmistamme kyvykkäiden naistemme pysymisen eurooppalaisilla työmarkkinoilla samalla kun vastaamme väestörakenteen muutoksesta johtuvaan haasteeseen ja varmistamme lasten fyysisesti, emotionaalisesti ja henkisesti terveen kehityksen.
Rovana Plumb  
Sosiaalidemokraattina ja äitinä kannatan tätä direktiiviä, koska siinä käsitellään seuraavia asioita: raskaana olevien, äskettäin synnyttäneiden ja imettävien naisten terveyden ja turvallisuuden suojelua, yhdenvertaiseen kohteluun liittyviä kysymyksiä sekä oikeutta palata tehtäväänsä tai vastaavaanlaiseen tehtävään, oikeutta ammatin harjoittamiseen, äitiysvapaata koskevia säännöksiä ja työsopimukseen liittyviä oikeuksia sekä äitiyslomakorvausten korottamista.
Tällä hetkellä äitiysloman pituus vaihtelee eräissä jäsenvaltioissa sovellettavasta 14 viikon pituisesta äitiyslomasta toisten jäsenvaltioiden 28 viikon pituiseen äitiyslomaan. Eräissä tapauksissa äitiysloma voi olla jopa 52 viikkoa, äitiyslomakorvausta tosin ei makseta koko ajalta. Olenkin näin ollen sitä mieltä, että äitiysloman pidentämismahdollisuutta ja äitiyslomakorvausten korottamismahdollisuutta tarjoamalla parannamme asianmukaisesti naisten terveyden ja turvallisuuden suojelua ja autamme heitä tasapainottamaan paremmin työhön ja perhe-elämään liittyvät velvollisuutensa samalla kun edistämme miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoilla.
Stressaavilla työolosuhteilla voi olla haitallisia vaikutuksia raskaana olevan tai äskettäin synnyttäneen naisen mielentilaan. Tämän takia meidän sovellettava ennaltaehkäisevää lähestymistapaa, joilla varmistetaan se, että työpaikoilla suoritetaan asianmukainen riskinarviointi.
