Esitys yleiseksi talousarvioksi 2008 (Pääluokka III) - Esitys yleiseksi talousarvioksi 2008 (Pääluokat I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX) (keskustelu) 
Puhemies
(DE)Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu
Kyösti Virrankosken budjettivaliokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2008, Pääluokka III - Komissio
(C6-0287/2007 - ja
Ville Itälän budjettivaliokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2008 (Pääluokat I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX)
(C6-0288/2007 -.
Puhemies
(DE)Ennen kuin annan puheenvuoron komission jäsenelle Dalia Grybauskaitėlle, haluan ilmaista hämmästykseni sen johdosta, että jotkut keskusteluun kutsutut komission jäsenet eivät ole paikalla. Asiasta on toimitettu useita eri selityksiä. Toimittamamme kutsut oli kuulemma lähetetty liian myöhään. Tämä on mahdollista ja aion selvittää asian.
Haluan kuitenkin muistuttaa komissiota, että toimielinten välisen sopimuksen mukaan sen tulee olla paikalla Euroopan parlamentin istuntojaksojen aikana. Palaan vielä asiaan, ja edellytän, että komissio samoin kuin luonnollisesti parlamenttikin noudattaa toimielinten välisen sopimuksen tuomia velvoitteitaan.
Pyydän täällä läsnä olevaa komission jäsentä Dalia Grybauskaitėa ilmoittamaan asiasta komissiolle. Olen jo ottanut asian esiin puheenjohtajakokouksessa. En halua missään tapauksessa esittää yksipuolisia syytöksiä, mutta aion tutkia asiaa.
Ville Itälä  
esittelijä. - (FI) Arvoisa puhemies, ensiksikin haluan kiittää niin budjettivaliokunnan puheenjohtajaa kuin budjettivaliokunnan jäseniä ja koordinaattoreita siitä, että olemme saaneet aikaan hyvän kompromissin että ja ilmapiiri oli erittäin positiivinen. Myös parlamentin pääsihteeri oli erittäin avoin ja yhteistyökykyinen, kun talousarviota laadittiin. Se on hyvä alku hallinnon ja budjettivaliokunnan väliselle tulevallekin yhteistyölle.
Aluksi haluan todeta, että tämä järjestelmä, jossa on kaksi organisaatiota, jotka päättävät talousarviosta eli puhemiehistö ja budjettivaliokunta, ei voi tulevaisuudessa jatkua. Ei ole oikea toimintatapa, että puhemiehistössä kehitetään erilaiset uudet ideat ja uudet projektit. Sitten budjettivaliokunta on joko kumileimasin ja hyväksyy varat tai on se paha poika tai paha tyttö, joka leikkaa varoja. Kuten tässäkin tapauksessa, ryhmien puheenjohtajilta tuli merkittäviä uusia lisäyksiä, jotka olisivat jo ylittäneet kuuluisan 20 prosentin rajan, josta on sovittu yhdessä. Toivonkin, että tältä osin valiokunnan puheenjohtajan ohjeita kuunnellaan, sillä hänellä on oikea käsitys siitä, miten tämä prosessi pitäisi saattaa päätökseen oikealla tavalla, jotta päästäisiin konkreettisiin, asianmukaisiin tuloksiin. Näistä asioista ei voida päättää kahdessa paikassa, vaan on parempi että niistä päätetään yhdessä paikassa.
Kun parlamentin talousarviota alettiin laatia, hallinto ja puhemiehistö tekivät oikeanlaisen aloitteen, jossa pidettiin perustana jäämistä alle 20 prosentin rajan. Sen jälkeen ryhmien puheenjohtajat tekivät poliittisiin sääntöihin liittyviä lisäyksiä. Jokaisen jäsenen avustajille tuhat euroa lisää kuukaudessa, mikä tekee noin kymmenen miljoonaa euroa, ja erilaisia muita lisäyksiä, jolloin todella jouduttiin tilanteeseen, jossa lisämenoja on jonkin verran karsittava. Tämä ei tietysti koskaan ole helppoa, mutta täytyy todeta, että me emme tehneet varsinaisia säästöjä tai leikkauksia, vaan yritimme vain pitää yllä kurinalaisuutta uusille lisäyksille, ettei talousarvio kasva liikaa.
Tämä on tietysti tärkeä asia, koska me käytämme veronmaksajien rahoja. Meidän pitää ajatella veronmaksajien näkökulmasta, mitä projekteja toteutamme ja mitkä niistä ovat hyväksyttäviä. Ennen kaikkea meidän on keskityttävä siihen oleelliseen työhön, johon meidät on tänne valittu. Tämä on lainsäädäntöelin, ja siksi meidän ei pidä toteuttaa projekteja, jotka eivät kuulu varsinaiseen lainsäädäntötyöhön.
Voin kuitenkin olla tyytyväinen tähän yhteiseen kompromissiin, jossa parlamentin kasvu on hiukan alle neljä prosenttia. Se on kohtuullinen, ja silti mukaan on otettu monia projekteja, joita kollegat ovat toivoneet.
Otan esille näistä projekteista muutaman, joista mainittakoon ensinnä tiedotuspolitiikka, joka on äärimmäisen tärkeää. Tänne on lisätty yhdeksän miljoonaa euroa varaukseen, jotka tulevat uudelle web-televisiolle, sitten kun prototyyppi on hyväksytty. Tämä web-television ajatus teknisenä informointikanavana on hyväksyttävä ajatus, mutta sitä ei kuitenkaan pitäisi toteuttaa siten, kuten nyt esitetään. Poliittiset ryhmät ja jäsenet eivät ole mukana valvomassa kyseistä elintä, eivätkä myöskään jokapäiväisessä työskentelyssä. Hallinnolla ei ole sitä poliittista totuutta, jonka ihmiset haluavat löytää, vaan se on poliittisilla ryhmillä ja jäsenillä.
Minun on ollut kovin vaikeaa käsittää tätä ajatusta, jota on ehdotettu vasemmalta puolelta, että politiikka on karsittava pois politiikasta, ja parlamentista tiedottaminen voi tapahtua vain hallinnon kautta, eikä jäsenien tai poliittisten ryhmien kautta. Tämä on käsittämätöntä tiedotuspolitiikan keskittämistä hallinnolle, ja se jättää meidät, jotka on valittu tänne demokraattisesti, tiedotuksen ulkopuolelle.
Toinen kyseiseen aiheeseen liittyvä ajatus oli paikallismedia, josta täysistunto päätti juuri ennen lomia, että jäsenet saavat hieman lisää varoja siihen, että he voivat kutsua paikallismedian edustajia seuraamaan, mitä parlamentissa tapahtuu, ja haastattelemaan jäseniä. Budjettivaliokunta äänesti tämän rahan pois. En ymmärrä tätä niin ikään vasemmalta tulevaa vihamielisyyttä pieniä paikallismedioita kohtaan, koska niiden avulla me pääsemme mahdollisimman lähelle tavallista kansaa. Nyt me kuitenkin äänestimme nämä rahat budjettivaliokunnassa enemmistöllä pois, ja me jäsenet emme pysty käyttämään enempiä rahoja paikallismedian kutsumiseen tänne.
Kolmanneksi haluan mainita tiedotustoimistot. Jokaisessa jäsenvaltiossa on oma tiedotustoimisto, mikä on hyvä asia, mutta miksi ostaa kaikkein kalleimmat ja keskeisimmällä paikalla sijaitsevat rakennukset? Miksi emme voisi ostaa hieman halvempia rakennuksia hieman syrjemmältä, ja käyttää kyseiset varat henkilöresursseihin. Me tarvitsemme enemmän ihmisiä kulkemaan työpaikoilla, opiskelupaikoilla ja kouluissa kertomassa, mitä parlamentissa tehdään ja miksi tehdään. Se on paras tapa vaikuttaa ihmisiin, että mennään ihmisten luo, eikä se, että ostetaan kalliita seiniä. Nämäkin varat voitaisiin käyttää paremmin.
Yleisesti kiinteistöpolitiikan osalta toivoisin, että kaikki toimielimet voisivat yhdessä luoda yhteisen organisaation, joka pohtii, milloin missäkin rakennetaan ja milloin mistäkin ostetaan kiinteistöjä, jottemme tee päätöksiä toisistamme tietämättä ja nostaen keinotekoisesti kiinteistöjen hintoja.
Haluan vielä kommentoida päätöslauselmaa, joka koskee ehdotusta Strasbourgin istuntojen vähentämisestä. Tämä saattaa olla ikuinen keskustelu, mutta sitä on käytävä niin kauan, että jotakin saadaan aikaan. Meidän pitää näyttää esimerkkiä myös päästöjen vähentämisessä. Me emme voi tuhlata veronmaksajien rahoja 200 miljoonaa euroa vuodessa. Meidän täytyy osoittaa kansalaisille, että EU on laajentunut ja muuttunut, ja tässäkin asiassa tarvitaan muutosta. En ole löytänyt yhtään kunnon selitystä siihen, miksi tätä ruljanssia on edelleen jatkettava. Siksi toivonkin, että kyseisestä asiasta äänestetään, jotta parlamentti voisi neuvotella neuvoston kanssa ja jotta kyseinen muutos voisi tapahtua.
Kiitän vielä kerran koordinaattoreita ja budjettivaliokunnan jäseniä kompromissista, ja toivon, että kyseinen kompromissi säilyy täällä torstaina äänestettäessä ja että kyseiset luvut pysyvät sen mukaisina, kuin olemme yhdessä sopineet.
Kyösti Virrankoski  
esittelijä. - (FI) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Euroopan unionin talousarvio vuodelle 2008 on tämän ohjelmakauden toinen talousarvio. Kun voimassa olevat rahoituskehykset hyväksyttiin, erityinen painopiste asetettiin kasvua ja työllisyyttä edistävän kilpailukyvyn ja koheesion vahvistamiseen.
Komission alustava talousarvioesitys oli 129,2 miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoja sekä 121,6 miljardia euroa maksumäärärahoja. Neuvosto leikkasi talousarvioesityksessään maksusitoumusmäärärahat 128,4 miljardiin euroon ja maksumäärärahat peräti 119,4 miljardiin euroon eli 10,3 miljardia euroa alle äärimmäisen tiukan rahoituskehyksen.
Neuvoston talousarvioesitys herätti muutenkin kysymyksiä. Otsakkeessa 1: Kestävä kasvu ja työllisyys maksumäärärahoja leikattiin peräti 1 046 miljoonaa euroa, vaikka kyseessä oli talousarviopolitiikan ehdoton painopiste.
Syksyllä parlamentti vastaanotti myös komission oikaisukirjelmän, jossa ulkoisiin toimiin ehdotettiin lisäyksiä 262 miljoonaa euroa. Lisäksi komissio esitti myös rahoituskehyksen tarkistamista siten, että Galileo-paikannusjärjestelmälle ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille voitaisiin varata riittävä rahoitus vuosina 2008-2013. Esitys oli yhdenmukainen parlamentin 20. kesäkuuta hyväksymän päätöslauselman ja EIT:n lainsäädännön ensimmäisen käsittelyn kanssa.
Näiden perusteiden mukaisesti budjettivaliokunta laati oman esityksensä, joka nyt on käsittelyssä. Sen keskeinen sisältö on seuraava:
Talousarvion ehdoton painopiste on otsake yksi: Kestävä kasvu ja työllisyys. Maksusitoumusmäärärahoja on lisätty erityisesti Lissabonin strategian mukaisiin tutkimus- ja koulutusmäärärahoihin sekä Euroopan laajuisiin verkkoihin.
Otsakkeeseen 1a liittyy myös Galileo-navigointijärjestelmän rahoitus. Parlamentti varoitti jo monivuotista rahoituskehystä valmisteltaessa, että Galileo jäi alirahoitetuksi. Nyt siinä on 2,4 miljardin euron vajaus, koska yksityinen teollisuus ei halua osallistua hankkeeseen, kuten se ei ole osallistunut Yhdysvalloissakaan. Koska hanke on Euroopalle sekä poliittisesti että taloudellisesti erittäin tärkeä, parlamentti vaati, että se on toteutettava ja että se on rahoitettava EU:n budjetista. Päätös tästä on tehtävä tässä budjettimenettelyssä. Tästä syystä talousarvioesityksessä Galileon ja sen mukana EIT:n määrärahat on asetettu budjetin ulkopuolelle niin sanottuna satelliittimuutosesityksenä, jonka hyväksymisen ehtona on, että komission esitys monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisesta hyväksytään. Jos näin ei käy, Galileo-hanke kaatuu ja myös EIT:n rahoitus vaikeutuu. On tarpeetonta jatkaa Galileon rahoittamista, jos neuvostolla ei ole todellista halua sen rahoittamiseen loppuun saakka.
Otsakkeen 1b Rakenne- ja koheesiorahastojen maksumäärärahoja on vahvistettu tuntuvasti, koska rahastojen maksamatta olevat sitoumukset, RALit, ovat hälyttävän korkeat, yli 95 miljardia euroa.
Parlamentti ja neuvosto antoivat jo kesällä yhteisen julistuksen, joka koski toiminnallisten ohjelmien hyväksymisen hitautta komissiossa. Tällä hetkellä Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston ohjelmista on hyväksymättä 63 prosenttia, Euroopan sosiaalirahaston ohjelmista 83 prosenttia ja maaseudun kehittämisohjelmista 75 prosenttia, vaikka ensimmäinen ohjelmavuosi on jo lopuillaan.
Tämä hallinnon hitaus uhkaa vakavasti EU:n rakenne- ja koheesiopolitiikkaa ja erityisesti uusien jäsenvaltioiden jälleenrakentamista, sillä nykyinen rahoituskehys on valtava Euroopan jälleenrakennusprojekti, suurempi kuin Marshall-projekti aikoinaan toisen maailmansodan jälkeen. Uusille jäsenvaltioille on varattu pelkästään tässä budjettiesityksessä varoja rakenteellisiin toimiin 22,1 miljardia euroa ja maaseudun kehittämiseen 5,3 miljardia euroa. Siksi budjettivaliokunta esittää osaa komission asianomaisista hallintomenoista varaukseen, jotka vapautettaisiin sitä mukaa, kun ohjelmat on hyväksytty, sillä ohjelmien hyväksymistä pitää kiirehtiä.
Toinen suuri ongelmakokonaisuus liittyy otsakkeeseen 4: EU kansainvälisenä toimijana. Alustava talousarvioesitys oli selkeästi alimitoitettu, minkä johdosta jo komissio esitti muutoskirjeessään 120 miljoonaa euroa Kosovoon ja 142 miljoonaa euroa Palestiinaan. Myös neuvosto esitti lisäyksiä yhteensä 260 miljoonaa euroa samoille alueille.
Budjettivaliokunta hyväksyi komission lähestymistavan, mutta lisäsi vielä 10 miljoonaa euroa sekä Kosovoon että Palestiinaan. Puolustaakseen parlamentin omia prioriteetteja valiokunta laati tämän lisäksi niin sanotun asteriks-muutosesityksen. Siinä on sovittu se leikkaus, 40 miljoonaa euroa, joka muuten olisi tehtävä yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan, koska neuvoston esittämä lisäys on selvä etupainotus, ja se vaarantaisi parlamentin prioriteetit. Asteriks-esitykseen on sijoitettu myös erityisesti ulkoasiainvaliokunnan vaatimat lisäykset Palestiinaan ja Kosovoon, yhteensä 40 miljoonaa euroa sekä pienempi korjaus, seitsemän miljoonaa euroa, Global Health Fundiin ja eräisiin muihin budjettikohtiin. Tämä muutosesitys voidaan hyväksyä, jos neuvosto suostuu käyttämään joustovälinettä.
Erillisvirastoista voi todeta, että valiokunta palautti neuvoston tekemät noin 32 miljoonan euron leikkaukset sekä leikkaukset henkilöstöön. Katsoimme, että yhteistyö on sujunut verraten hyvin. Merkittävin muutos koski rajavalvontavirastoa, Frontexia, jonka määrärahoja lisättiin 30 miljoonaa euroa. Rajavalvonnan alalla toteutettava yhteistyö ja sen vahvistaminen kuuluvat parlamentin keskeisiin prioriteetteihin.
Tämän talousarvion teemana on budget for results, tulosten budjetti. Talousarvio pyrkii edistämään sekä toimintoperusteista budjetointia että toimintoperusteista hallintoa. Tässä tarkoituksessa 49 miljoonaa euroa komission yleisistä hallintomenoista on asetettu varaukseen, joka vapautetaan sitä mukaa, kun komissio esittää parlamentin vaatimat tutkimukset ja selvitykset mitä tulee toimintoperusteisen hallinnon kehittämiseen, henkilöstön vastuun selkiyttämiseen sekä henkilöstömäärien tulevaan kehitykseen. Tähän liittyy myös parlamentin sovittelussa hyväksymä julistus toimeenpanovirastoista. Sen mukaan jokaisen uuden esityksen on sisällettävä hyötykustannusanalyysi verrattuna tilanteeseen, jossa toimet hoidettaisiin komissiossa. Lisäksi on esitettävä selkeä vastuunjako viraston ja komission välillä ja selvitys siitä, miten komissio vastaa viraston toiminnasta ja varojen käytöstä. Me tunnemme varoittavia esimerkkejä historiasta, niin sanotuista teknisen avun toimistoista.
Nyt käsittelyssä olevan talousarvioesityksen loppusumma on 129 680 miljoonaa euroa, joka on 2 623 miljoonaa euroa alle monivuotisen rahoituskehyksen. Maksumäärärahat ovat 124 194 miljoonaa euroa, mikä vastaa 0,99 prosenttia jäsenvaltioiden bruttokansantulosta. Summa on peräti 5 300 miljoonaa euroa alle rahoituskehyksen, joten budjettivaliokunta on ollut hyvin kurinalainen valmistellessaan tämän esityksen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi.
Talousarvioesitys on valmisteltu suuren yksimielisyyden ja erinomaisen yhteistyön hengessä. Haluan kiittää budjettivaliokunnan puheenjohtajaa Reimer Bögeä erinomaisesta johtamisesta, samoin kaikkien poliittisten ryhmien koordinaattoreita ja varjoesittelijöitä. He ovat osoittaneet huomattavaa joustavuutta ja yhteistyökykyä. Haluan myös kiittää komissiota ja erityisesti komission jäsen Grybauskaitea myönteisestä suhtautumisesta, samoin puheenjohtajavaltiota Portugalia, joka on kolmikantaneuvotteluissa ja sovittelussa osoittanut rakentavaa arvonantoa ja yhteistyötä. Lopuksi haluan osoittaa vielä arvostukseni ja kiitokseni sille valtavalle työlle, jonka sekä budjettivaliokunnan sihteeristö että oman ryhmäni ja muidenkin poliittisten ryhmien talousarviosta vastaavat hallintovirkamiehet ovat tehneet.
Jätän nyt vuoden 2008 talousarvion täysistunnon käsiteltäväksi.
Richard James Ashworth
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, aluksi kiitän Kyösti Virrankoskea erinomaisesta mietinnöstä ja huomattavasta työmäärästä, jonka hän on tehnyt sen parissa.
Hän totesi aivan oikein vuoden 2008 olevan seitsenvuotisen rahoituskehyksen toinen vuosi. Vakaa käsitykseni on, että talousarvio on kehittymässä oikeaan suuntaan tarjotakseen vastinetta rahoille, ja maksumäärärahojen nostaminen tänä vuonna 0,99 prosenttiin BKTL:sta mahdollistaa sen, että talousarvion toteuttamista voidaan parantaa huomattavasti lähivuosina.
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi kehotan kuitenkin erityisesti neuvostoa ottamaan huomioon parlamentin näkemykset ja varautumaan joistakin kysymyksistä käytävään keskusteluun, ja mainitsen tässä vaiheessa neljä kysymystä.
Ensimmäiseksi käsittelen Galileo-ohjelmaa ja Euroopan teknologiainstituuttia (EIT). Parlamentti on antanut hyväksyntänsä näille hankkeille, mutta sen on vielä saatava muilta toimielimiltä näyttöä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, ja esitän tässä yhteydessä kolme huomautusta. Ensinnäkään ei ole saatu riittävää näyttöä varautumisesta kustannusten ylittämiseen ja hankkeiden toteutuksen viivästymiseen. Toiseksi näiden tärkeiden kohtien yhteydessä ei ole riittävää näyttöä vastuuvelvollisuutta ja vastuuta koskevista selkeistä toimintalinjoista etenkään silloin, kun on kyse hankkeita koskevien urakkasopimusten myöntämisestä. Lopuksi totean, että mielestäni komission pitäisi tehdä paljon enemmän tiedottaakseen Galileo-hanketta koskevasta näkemyksestään ja etenkin hankesuunnittelun jälkeisestä vaiheesta ja käynnissä olevasta vaiheesta.
Toiseksi käsittelen otsaketta 4. Tiedämme, että Palestiinaa ja Kosovoa koskeva rahoitusvaatimus laajentaa liikkumavaraa varsin merkittävästi tässä otsakkeessa. Tähän tarpeeseen on vastattu osaksi vähentämällä YUTP:n rahoitusta. Tämä aiheuttaa kuitenkin väistämättä ongelmia ensi vuoden aikana, ja arvelen, että kun parlamentin ensimmäisestä käsittelystä on kulunut jonkin aikaa, neuvoston ja komission kanssa on käytävä keskusteluja, joissa selvitetään tilanteen ratkaisemista.
Kolmanneksi kehotan neuvostoa tukemaan parlamentin toimia, joilla komissio velvoitetaan suostumaan kartoitustoimiin ja tehostamaan henkilöstömääriään. Tähän sisältyvät hajautetut erillisvirastot ja ulkoiset virastot, ja epäilen, että niiden vastuuvelvollisuutta on lisättävä huomattavasti.
Lopuksi totean, että neuvoston ja komission on kaikkein tärkeintä pyrkiä paljon pikaisemmin saamaan tilintarkastustuomioistuimelta myönteinen tarkastuslausuma. Mielestäni niiden nykyinen edistymistahti on luvattoman hidas, ja tästä syystä parlamentin uskottavuus on huomattavasti heikentynyt. Siksi kehotan etenkin neuvostoa tarttumaan paljon nopeammin toimeen tilanteen korjaamiseksi.
Catherine Guy-Quint
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, ensimmäiseksi kiitän koko talousarviota käsittelevää työryhmää sen tekemästä työstä ja etenkin molempia esittelijöitä eli Kyösti Virrankoskea ja Ville Itälää. Talousarviomenettely vahvistaa todeksi monivuotisen rahoituskehyksen suppeuden. Maksujen määrä, joka on alle 130 miljardia euroa eli 0,99 prosenttia BKT:sta, on erittäin niukka, eikä sen perusteella kannata toivoa EU:n toimintalinjan kehittämistä.
Budjettivaliokunnan yhteistyön ansiosta poliittisten ryhmien taloudelliset painopisteet voidaan säilyttää, mutta rahoituskehys estää Euroopan kansalaisille luvatut kasvua elvyttävät toimet. Budjettivaliokunta kiinnitti erityisen tarkasti huomiota kaikkien parlamentin valiokuntien tekemiin valintoihin, mutta pilottihankkeiden nopea lisääntyminen on osoitus turhautumisesta niukkaan rahoituskehykseen. Jälleen kerran olemme joutuneet torjumaan neuvoston tekemiä rajuja leikkauksia, ja olen tyytyväinen saavutettuun kompromissiin. Komission on vielä toteutettava talousarvio moitteettomasti. Emme aio enää sietää sitä, että talousarvioesitys pilataan laiminlyömällä sen toteuttaminen ja siirtämällä määrärahoja takaisin jäsenvaltioille.
Ensinnäkin totean, että emme hyväksy vuoden 2008 talousarvion koheesiorahastojen käyttämättä jättämistä. Sosialidemokraattinen puolue on korjannut neuvoston jyrkät leikkaukset, jotka vaikuttivat esimerkiksi Kulttuuri 2007- ja Media 2007 -ohjelmaan sekä nuorisotoimintaohjelmaan. Minun ei tarvitse muistuttaa parlamentin jäsenille näiden budjettikohtien merkityksestä, kun uusi perustamissopimus esitetään Euroopan kansalaisille. Kehotan neuvostoa pohtimaan tätä: tarvittavien varojen myöntäminen esimerkiksi tutkimustoimintaan tai Frontexille sekä tiedotusta koskevan budjettikohdan parantaminen vastaavat Euroopan kansalaisten nykyisiin huolenaiheisiin. Ehdotamme myös lisämäärärahoja joillekin uusille hankkeille, joilla parannetaan valmiuksia pakolaisten majoittamiseen, tai syrjinnänvastaisille kansalaisjärjestöille. EU:n talousarviosta on ehdottomasti myönnettävä edelleen tukea niille, jotka torjuvat eurooppalaista yhteiskuntaa vaivaavia ongelmia.
EU:n ulkosuhteiden alalla YUTP:n menoja karsitaan 40 miljoonaa euroa, koska meidän on noudatettava sitoumuksia, joita parlamentti ja EU ovat tehneet hätäapuvarauksen säilyttämisestä, kaikkein heikoimmassa asemassa olevien maiden auttamisesta, aidsin torjuntaa koskevan maailmanlaajuisen rahaston ja Maailman terveysrahaston tukemisesta sekä kehitysavun jatkamisesta. Joustoväline on otettava käyttöön, jotta Kosovon ja Palestiinan hyväksi voidaan myöntää 87 miljoonaa euroa. Lisäksi on valitettavaa, että otsake 4 kärsii järjestelmällisestä alirahoituksesta. Maailmanlaajuinen köyhyys lisääntyy ja talousarviomme kutistuu.
Ymmärrän, että Euroopan komissiolle 40 miljoonan euron varaus on vaativa, mutta se osoittaa, että epäilemme toimintoperusteisen johtamisen tehokasta toteuttamista. Kerron muutaman esimerkin: ensinnäkin koheesiorahastojen hyödyntämättä jättäminen, meille tärkeiden pilottihankkeiden kuten Erasmus-hankkeen tyyppisen harjoittelijaohjelman toteuttamisen estyminen, salamyhkäisyys tutkimusyritysten valinnassa ja uusien virkamiesten valintamenettelyjen kehno toteutus. Lista on pitkä, ja parlamentti haluaa vakuuttua EU:n toimeenpanevan elimen hyvästä tahdosta.
Lopuksi käsittelen tärkeintä asiaa. Asteriskitarkistuksessa vaaditaan rahoituskehyksen enimmäismäärien ylittämistä Galileo-ohjelman ja Euroopan teknologiainstituutin rahoittamiseksi. Tämä edellyttää rahoituskehyksen suppeaa uudelleentarkastelua ja jopa velvoittaa siihen. Parlamentti ei voi hyväksyä Galileo-ohjelman vaarantamista, sillä se on teknologiselta, taloudelliselta ja poliittiselta kannalta erittäin haastava ja EU:n poliittisten valtuuksien ja riippumattomuuden kannalta keskeinen strateginen väline. Olen kuitenkin vakuuttunut Angela Merkelin parlamentissa esittämistä arvokkaista huomautuksista. Liittokansleri Angela Merkel käytti 29. kesäkuuta puheenjohtajakautensa päätteeksi tätä afrikkalaista sananlaskua: ”Jos haluat kulkea nopeasti, kulje yksin, mutta jos haluat kulkea kauas, kulje yhdessä”.
Anne E. Jensen
ALDE-ryhmän puolesta. - (DA) Arvoisa puhemies, kiitän Euroopan parlamentin puhemiestä siitä, että hän johtaa henkilökohtaisesti tätä istuntoa ja näitä käsittelyjä ja siitä, että asioita ei käsitellä keskellä yötä. Olen siitä erittäin iloinen.
Arvoisa komission jäsen, vuoden 2008 talousarviomenettelystä tulee epäilemättä varsin haastava. Parlamentti kuitenkin toimii yksimielisesti, ja kun se äänestää torstaina, olen melko vakuuttunut siitä, että strategia, budjettivaliokunta ja Kyösti Virrankosken valitsema komission talousarvion laatija saavat laajan kannatuksen.
Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä tukee komission erinomaisia ehdotuksia, jotka koskevat Galileo-satelliittivalvontajärjestelmän rahoitusta. Kannatamme maatalousohjelmien ylijäämävarojen käyttämistä kyseiseen hankkeeseen sen sijaan, että ne palautettaisiin jäsenvaltioille. EU:n valtiovarainministereiden ehdotus tutkimuksen ja liikenteen rahoituksen karsimisesta Galileo-ohjelman rahoituksen järjestämiseksi ei ole järkevä. Jos jäsenvaltiot ovat yhtä mieltä Galileo-järjestelmän toteuttamisesta, niiden on myös myönnettävä sitä varten rahoitus, jota ne eivät käytä muihin tarkoituksiin. Kuten Kyösti Virrankoski jo mainitsi, meitä on aiemmin varoitettu Galileo-ohjelman alirahoituksesta, joten tämänhetkinen tilanne ei tule yllätyksenä.
Toinen neuvoston kannalta merkittävä kiistanalainen kysymys koskee ulkopolitiikkaa. Olemme erittäin huolissamme myös Kosovolle ja Palestiinalle myönnetyn rahoituksen riittävyydestä. Kiitän Kyösti Virrankoskea siitä, että hän on kauaskantoisesti pyrkinyt löytämään laajaa kannatusta nauttivan kompromissin.
Virastoista puheen ollen olemme tyytyväisiä siihen, että rajavalvontavirasto Frontex saa lisärahoitusta. Toivomme myös, että voidaan löytää ratkaisu, jonka ansiosta Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) pystyy mahdollisimman pian käynnistämään toimet, jotka koskevat vuoden 2008 loppuun mennessä perustettavaa LRIT-tietokeskusta (kaukotunnistus- ja -seurantajärjestelmät; long-range identification and tracking, LRIT).
Muita toimielimiä koskevan mietinnön esittelijällä Ville Itälällä on ollut sekä hyvin toteuttamiskelpoinen että hyvin vaikea tehtävä. Vaikeaa tehtävässä oli parlamentin talousarvio, jossa ei valitettavasti ollut mahdollista laskea menoja tämän vuoden tasolle inflaatio mukaan luettuna. Tästä huolimatta menot pystyttiin kuitenkin pitämään 20 prosentin enimmäismäärän alapuolella. ALDE-ryhmä kannatti alkuperäistä kompromissia esittelijän ja puhemiehistön välillä, ja on valitettavaa, että kompromissia oli muokattava, koska suurempien ryhmien puheenjohtajien välisessä koordinoinnissa oli puutteita. Tätä ei pitäisi enää tapahtua, sillä pystymme parempaan. En kuitenkaan moiti Ville Itälää. Hän on antanut hyvän panoksen, ja kiitän häntä myös järkevän ratkaisun löytämisestä alueiden komitealle, joka on joutunut neuvoston ankarien säästötoimenpiteiden kohteeksi.
Wiesław Stefan Kuc
Arvoisa puhemies, haluan UEN-ryhmän puolesta esittää vilpittömät kiitokseni esittelijöille Kyösti Virrankoskelle ja Ville Itälälle sekä kaikille budjettivaliokunnan jäsenille heidän vaivannäöstään talousarvion laatimiseksi sekä heidän erinomaisesta yhteistyöstään. Suuret kiitokset.
Eroaako nykyisen rahoituskehyksen toinen talousarvio merkittävästi edeltäjistään, ellei oteta lukuun sen kokoa ja kyseessä olevia määriä? Kuten tavallista, meidän on jatkettava aiempien vuosien menojen rahoittamista ja voimme muuttaa vain talousarvion osia. Tällaisia merkittäviä kohtia ovat Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin ja Galileo-hankkeen rahoitus. Myös Palestiinalle ja Kosovolle on myönnetty lisärahoitusta. Lisäksi merkittäviä muutoksia on tehty yhteisen maatalouspolitiikan ja erityiselinten rahoitukseen.
Teemmekö suuren virheen sovittamalla rahamääriä vapaasti yhteen tulevien menojen kanssa? Onko näin mahdollista tehdä vuosi etukäteen? Me yritämme, mutta on erittäin tärkeää, että meillä on aina mahdollisuus mukauttaa talousarviota. Ehkä meidän pitäisi tulevaisuudessa perustaa enemmän budjettikohtia, sillä se lisää huomattavasti talousarvion joustovaraa.
Lopuksi haluan vielä kerran esittää vilpittömät kiitokset Kyösti Virrankoskelle. Vaikka kyseessä on erittäin vaikea ala, hänen kanssaan oli hyvin miellyttävää työskennellä.
Helga Trüpel
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, todettakoon aluksi, että nykyinen rahoituskehys on yleisesti ottaen ongelmallinen, sillä Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän näkökulmasta vuoteen 2013 ulottuva talousarvio ei oikeastaan ole riittävä niihin merkittäviin haasteisiin nähden, joita EU:lla ja nykyisillä 27 jäsenvaltiolla on edessään.
Todettakoon, että neuvostolta puuttuu mielestäni eurooppalainen näkemys budjetoinnista ja rahoitukseen liittyvistä kysymyksistä. Kuten Lissabonin strategiassa vakuutimme, EU tarvitsee mielestäni todellisen korkean teknologian rynnäkön, jos aiomme luoda realistisen väylän tietoyhteiskunnan kehittämiselle. Valitettavasti olemme jääneet tässä huomattavasti jälkeen. Vakaa käsitykseni on, että meidän on tehtävä vielä enemmän tutkimuksen ja kehityksen sekä elinikäisen oppimisen hyväksi, jos haluamme antaa Euroopan kansalaisille asianmukaiset valmiudet ja taidot globalisaatiosta selviytymistä varten.
Meidän on myös kehitettävä vastuullista ulkopolitiikkaa, jota Euroopan kansalaiset meiltä vaalitulosten perusteella vaativat. Jos kuitenkin haluamme investoida lisää kriisien ehkäisyyn ja vastuulliseen toimintaan maailman kriisipesäkkeissä, tarvitsemme asianmukaiset voimavarat, joita meillä ei nykyisin ole riittävästi.
Ilmastonmuutospolitiikasta puheen ollen meidän on mielestäni myös osoitettava maailmalle, että tarkoin harkittu ilmastonmuutospolitiikka ja valikoiva kasvu kulkevat käsi kädessä. EU:n on otettava tässä asiassa suuri harppaus eteenpäin, sillä ainoa keino saada myös Euroopan kansalaiset puolellemme on vakuuttaa muut maanosat ja suuret maat kuten Kiina, Intia ja Yhdysvallat siitä, että pystymme suunnittelemaan ilmastonmuutosta koskevan toimintalinjan ja luomaan uusia työpaikkoja.
Toisaalta olen sitä mieltä, että voimme tietenkin säästää esimerkiksi EU:n talousarviosta ja maatalouden vientituista sekä tupakan viljelystä ja kokouskuluistamme täällä Strasbourgissa. Käsitämme, että talousarvio ei riitä kunnianhimoisiin tiedehankkeisiimme kuten Galileo-satelliittinavigointijärjestelmään. Myös monet aiemmat puhujat ovat sanoneet niin. Vaikka tämä olisikin parlamentin mielestä poliittisesti korrektia, neuvoston on tartuttava tässä asiassa toimeen, sillä muuten menetämme yhteyden Yhdysvaltoihin sekä Kiinaan ja Intiaan. Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutista totean, että jos todella haluamme osoittaa Euroopan olevan manner, joka aidosti arvostaa tietoa ja haluaa olla tietoyhteiskunta, neuvoston on annettava suurempi panos myös tässä asiassa. Jos aiomme tukea EU:ta, tarvitaan yhteistä eurooppalaista tahtoa.
Lopuksi haluan kiittää kaikkia kollegojani, jotka ovat tehneet yhteistyötä tämän talousarvion parissa. Tämä on vain kompromissi, mutta ainakin parlamentin puolelta hyvä kompromissi, jota aiomme puolustaa.
Esko Seppänen
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (FI) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kaikissa ryhmissä lienee laaja mielipidekirjo. Yhdet ovat tyytyväisiä neuvoston tiukkaan talousarviolinjaan, kun taas toiset jäsenet kokevat sen kaiken hyvän ja kauniin saavuttamisen esteeksi. Tosiasia on, että neuvoston ehdotus talousarvion loppusummaksi on poikkeuksellisen alhainen yhteenlaskettuun kansantuloon verrattuna ja että myös parlamentin ehdotus edustaa poikkeuksellisen alhaista talousarviomenojen tasoa.
Ryhmämme on tyytymätön siihen, että talousarvioesityksessä kasvatetaan unionin militaarista luonnetta. Unionin militarisoiminen on myös yksi niistä syistä, joiden perusteella ryhmämme ei voi kannattaa viime viikolla hyväksyttyä uutta perustuslakiesitystä. Perustuslaki, kuten myös ensi vuoden talousarvioesitys, ei vahvista unionin sosiaalista ulottuvuutta.
Olemme tottuneet ajatukseen, että komissio ei koskaan pane toimeen EU:n talousarviota täysimääräisesti, ja jäsenvaltiot ovat tottuneet ajatukseen, että niille palautetaan vuosittain niin sanottuja omia varoja. Se johtuu tänä ja ensi vuonna rakenne- ja koheesiorahastojen ohjelmien viivästymisen aiheuttamista RALeista. Esittelijä Virrankoski kiirehti hyvästä syystä ohjelmien hyväksymismenettelyjä.
Ryhmämme mielestä on perusteltua, että toimielinten välisiä sopimuksia tarkistetaan Galileon ja teknologiainstituutti EIT:n uusien menojen osalta. Rahat eivät riitä talousarviokehyksissä, vaan jäsenmäärän on tuotava unioniin niitä varten uutta rahaa. Parlamentin puhemiehistö ei ole tämän talon sisällä yhtä kurinalainen talousarviotavoitteissaan kuin budjettivaliokunta. Se pyrkii aina käyttämään 20 prosenttia EU:n hallintokuluista, vaikka rahoille ei olisi perusteltuja käyttökohteita. Niitä eivät ole Pötteringin muistomerkki, EU:n lyhyen historian museon perustaminen tai parlamentin paikoitustilojen muuttaminen kylpylätiloiksi.
Samaan aikaan sosiaalidemokraatit, liberaalit ja vihreät äänestivät budjettivaliokunnassa parlamentin talousarviosta rahoitettujen europuolueiden ja nyt myös eurosäätiöiden puoluetukirahojen hölläkätisestä valvonnasta. Mukaan ei saatu lausetta, jonka mukaan europuolueiden varainkäyttöä pitää valvoa EU:n talousarviovalvonnan parhaiden käytäntöjen mukaisesti. Esittelijöinä maanmieheni Kyösti Virrankoski ja Ville Itälä ovat pyrkineet tasapainoiseen lopputulokseen.
Nils Lundgren
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (SV) Arvoisa puhemies, kollegani Kyösti Virrankoski ja Ville Itälä ovat käsitelleet talousarvioon liittyviä kysymyksiä erittäin pätevästi. Arvostan suuresti heidän työtään nykyisen toimeksiannon asettamissa rajoissa. Tässä ongelma juuri onkin: heidän on pakko noudattaa työssään kyseistä toimeksiantoa. EU:n talousarviomenettely on perinpohjaisesti vanhentunut ja siten kaiken arvostelun alapuolella.
Perusperiaate on aina sama: rahavirrat kasvavat, joten niille on keksittävä sijoituskohteita. EU on 50 vuotta vanha järjestelmä, jonka tästä syystä pitäisi pyrkiä nollabudjetointiin. On kysyttävä seuraava kysymys: jos aloittaisimme tänään (eikä 50 vuotta sitten), mihin sijoittaisimme talousarviovarat? Sijoittaisimmeko ne Euroopan talous- ja sosiaalikomitean tai alueiden komitean perustamiseen? Sijoittaisimmeko lähes puolet protektionistiseen maatalouspolitiikkaan, suhdetoimintaan ja sellaisten tuotteiden markkinointiin, jotka eivät muuten käy kaupaksi? Sijoittaisimmeko tupakan tuotantotukiin tuottaaksemme tupakkaa, jota ei voida myydä tavanomaisin keinoin, samalla kun kiellämme yleisesti tupakoinnin EU:ssa? Sijoittaisimmeko rakennerahastoihin, joihin jäljelle jäävä talousarvio kuluu lähes kokonaan, ja päättäisimmekö samalla, että valtiot voivat saada varoja keskitetysti EU:n talousarviosta edellyttäen, että ne käyttävät sen tietynlaiseen aluepolitiikkaan? Olen vakuuttunut siitä, että jokainen tässä rakennuksessa istuva jäsen (mikä ei ole paljon) vastaisi: ei, emme tekisi sitä.
Kysymys kuuluukin, miten voimme käsitellä tätä kysymystä? Emme voi tehdä sitä, ellemme ole varautuneet selvittämään talousarviota koskevia peruskysymyksiä alusta alkaen ja sen jälkeen jatkamaan työtä eteenpäin. Siksi olemme täysin väärässä paikassa. Jos teemme tavanomaisen taloudellisen analyysin ja harkitsemme, mitä pitäisi tehdä EU:n talousarviovaroilla, joiden käytöstä päätetään Brysselissä, jaamme varoja, joita jäsenvaltiot eivät muuten pystyisi investoimaan esimerkiksi perustutkimukseen. Talousteorian perusteella kaikki tietävät, että markkinoilla perustutkimus on täysin alirahoitettua. Tällä alalla on aina siivelläeläjiä. Oletetaan, että joku muu maksaa perustutkimuksen kustannukset ja että kun tutkimus valmistuu, se on yleisesti käytettävissä. Tällaisia aloja on monia, ja perustutkimukseen ohjataan uskomattoman vähän varoja. Puhumme siitä, mutta emme tee mitään. Useimmiten rahat käytetään siihen, mistä päätettiin 30-50 vuotta sitten. Tämä on pöyristyttävää. EU myös ostelee rakennuksia eri puolilta Eurooppaa siinä uskossa, että se tulee halvemmaksi. Tällainen toimintatapa on vastuutonta veronmaksajien rahoilla keinottelua. Sen ei pitäisi jatkua. On käynnistettävä keskustelu siitä, mitä EU:n pitäisi tehdä saamillaan varoilla. Kenties 10-15 prosenttia varoista käytetään oikeisiin kohteisiin. Loput käytetään päättömyyksiin ja erilaiseen suhdetoimintaan, kuten globalisaatioon mukautumiseen tarkoitetut varat. EU ja sen menestys perustuvat yksittäisiin valtioihin, jotka kilpailevat keskenään kehittääkseen hyviä institutionaalisia ratkaisuja. Pitäkäämme tästä kiinni.
Hans-Peter Martin
(DE) Arvoisa puhemies, kaikki budjettivaliokuntaan kuuluneet tietävät, miten vaikeaa jokasyksyinen varojen vapauttaminen ylipäänsä on. Varat on yleensä piilotettu budjettikohtiin, jotka koskevat tiedottamiseen tehtäviä varauksia.
Tietenkin EU:ssa pyritään olemaan aktiivisia ja siksi tekemään jotain. Arvoisa puhemies, kohdistan sanani suoraan teille. On päätetty myöntää LUX-elokuvapalkinto. Ehtona oli, että elokuvat esitettäisiin tämän vuoden lokakuun 18. päivään mennessä ja että vain ne parlamentin jäsenet, jotka ovat nähneet kaikki kolme elokuvaa, voisivat ja saisivat äänestää tähän budjettikohtaan kuuluvan aloitteen mukaisesti. Katsoin luetteloa juuri äsken. Vain vajaa tusina parlamentin jäsentä päättää huomenna, minkä palkinnon he antavat kenellekin.
Arvoisa puhemies, pyydän, että toimitte huomenna rehellisesti ettekä petä meitä vaan kerrotte, kuinka moni parlamentin jäsen on tosiasiassa osallistunut laillisesti palkintoäänestykseen. Pyydän teitä varmistamaan, etteivät ulkopuoliset peukaloi pöytäkirjaa viime hetkellä, koska filmien katselulle asetettu määräaika oli 18. lokakuuta.
Arvoisa puhemies, tämä talousarvion mittakaavassa suhteellisen pieni ongelma voidaan siirtää monille muille aloille. Parlamentti tuhlaa ajattelemattomuuttaan jatkuvasti rahaa, koska sitä on liian paljon, ja siksi hyvätkin ajatukset kuten elokuvapalkinto tehdään tyhjäksi. Arvoisa puhemies, pyydän teitä ainakin huomenna olemaan rehellinen!
Puhemies
(DE)Nämä huomautukset eivät ole vastaamisen arvoisia.
Dalia Grybauskaitė
Aluksi haluan todeta, että on suuri ilo puhua teille tänään ennen tärkeää äänestystä, juuri ensimmäisen käsittelyn jälkeen. Kiitän puheenjohtaja Reimer Bögeä, pääesittelijä Kyösti Virrankoskea sekä kaikkien poliittisten ryhmien koordinaattoreita heidän menestyksekkäästä, järjestelmällisestä ja myönteisestä toiminnastaan yhteisymmärryksen saavuttamiseksi budjettivaliokunnan ensimmäisessä käsittelyssä. Kaikki komission ehdottamat kohdat otettiin takaisin käyttöön. Suuret kiitokset tästä.
(EN) Esitän parlamentille kiitokseni siitä, että se vahvisti käytännöllisesti katsoen kaikki alustavan talousarvioesityksen (ATE) kohdat. Toistan tämän englanniksi epätarkan tulkkauksen varalta, koska tämä on puheenvuoroni tärkein osuus. Samalla haluan myös todeta, että olimmepa yhteistyöhömme kuinka tyytyväisiä hyvänsä, meillä on edelleen huomautettavaa ja toteamme, että parlamentti teki edelleen useimmissa tapauksissa varauksia.
Käsittelimme tätä asiaa viime vuonna, ja komissio pystyi käsittelemään sitä viime vuonna, ja yritämme parhaamme mukaan varmistaa, että komissio täyttää kaikki edellytykset ja antaa kaiken parlamentin tarvitseman tiedon, jotta parlamentti pystyy vapauttamaan varaukset ennen toista käsittelyä.
Haluan erityisesti mainita pilottihankkeet, joista parlamentti teki tänä vuonna aloitteen, ja käytännössä se hyödynsi suurempaa määrää ehdottamiaan uusia pilottihankkeita ja valmistelutoimia. Tapansa mukaan komissio tarkastelee huolellisesti kutakin tapausta ja antaa lausuntonsa marraskuun alussa niin kutsutussa toteutettavuutta koskevassa kirjeessä, joka laaditaan ajoissa, hyvissä ajoin ennen sovittelua ja toista käsittelyä.
Käsittelen seuraavaksi toimeenpanovirastoja, jotka ovat erittäin laaja ja ilahduttava kohta tämänvuotisessa talousarviomenettelyssä. Haluan myös korostaa komission ja parlamentin välistä myönteistä toimintakehystä, joka perustettiin heinäkuussa järjestetyssä sovittelussa, sekä virastoja koskevaa yleistä kysymystä. Kiitän parlamenttia ja siellä erityisesti Jutta Haugia yhteistyöstä, joka koski nimenomaan toimeenpanovirastojen työjärjestelyjen lopputarkistusta, josta sovimme hiljattain.
Komissio toimii parhaansa mukaan rehellisenä sovittelijana kahden budjettivallan käyttäjän välillä ja yrittää löytää parhaan ja tasapainoisimman tuloksen kaikkien osapuolten välillä talousarvion aikaansaamiseksi. Se tietää ja pitää mielessä erityisesti sen, että meidän on vielä ratkaistava yhdessä suuria ongelmia kuten Galileo-järjestelmä ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti, jota käsitellään ehdotuksemme jälkeen pääasiassa neuvoston päätöstä odotettaessa. Olemme tyytyväisiä parlamentin tapaan käsitellä tätä kysymystä ehdotuksessa ja ensimmäisessä käsittelyssä. Toivonkin, että kaikki kolme toimielintä pystyvät kaiken kaikkiaan saamaan talousarviomenettelyn päätökseen onnistuneesti ja ajoissa.
Michael Gahler  
ulkoasiainvaliokunnan lausunnon valmistelija. - (DE) Arvoisa puhemies, monivuotisen rahoituskehyksen mukaan rahoituksen enimmäismäärä on 7,002 miljardia euroa otsakkeessa 4. Neuvosto kasvatti komission vuoden 2008 alustavaa talousarvioesitystä 6,672 miljardista eurosta 6,89 miljardiin euroon pääasiassa Palestiinalle ja Kosovolle myöntämillään lisämäärärahoilla. Parlamentti huomautti jo varhaisessa vaiheessa, etteivät nämä määrärahat riittäisi, sillä jo etukäteen odotettavissa olevia haasteita ei ollut otettu huomioon. Kuulemme nyt neuvostolta, että huomattavasti suuremmat määrät ovat tarpeen etenkin turvallisuuspolitiikan alalla. Valitettavasti emme edelleenkään ole tietoisia konkreettisista ehdotuksista. Meidän on kuitenkin päästävä neuvoston kanssa yhteisymmärrykseen YUTP:sta. Neuvotelkaamme siis avoimesti ja rehellisesti vuoden 2008 todellisista tarpeista.
Jos olemme myöntäneet noin 250 miljoonaa euroa vuodessa YUTP:aan vuosina 2007-2013, rahoitusvaje on nähtävissä jo nyt. Turvallisuuspoliittiset menot karttuvat lähes aikataulun mukaisesti.
Toinen tärkeä kysymys on Palestiina. Vuonna 2007 kulutamme huomattavasti arvioitua enemmän, jopa 400 miljoonaa euroa. Tarvitsemme myös ensi vuonna enemmän varoja kuin komissio ja neuvosto ovat toistaiseksi arvioineet. Emme kuitenkaan voi olettaa parlamentin kirjaavan talousarvioon alhaisempia määriä ja nylkevän varoja myöhemmin vuoden aikana muilta politiikan aloilta, koska asioita ei ole suunniteltu kunnolla.
Vielä ei myöskään ole saatu selvyyttä Kosovoon liittyvästä tarkasta tehtäväjaosta ja vuoden 2008 määrärahatarpeista. Tiedän, että tässä tapauksessa on ensin odotettava täsmällistä toimeksiantoa.
Lopuksi kiinnitän huomiota poliittiseen vuoropuheluun, joka on piakkoin käynnistettävä. Euroopan parlamentti on monivuotista rahoituskehystä koskevissa neuvotteluissa puolustanut vuoropuhelua ja sen kytkemistä toimielinten sopimukseen. Tämä olisi oikea foorumi tärkeiden hankkeiden menestyksekkäälle käsittelylle ajoissa ja keskinäisen luottamuksen pohjalta. Tässä yhteydessä olisi asianmukaista valmistella uusien rahoitusvälineiden tarkistamista.
Ralf Walter  
kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnon valmistelija. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kehitysyhteistyövaliokunta näkee vaivaa asettaakseen painopisteet talousarviossa lasketuille menoilleen. Tiedämme, että kehitysavusta eli avustamme maapallon köyhimmille ihmisille ei tehdä pikapäätöksiä, eivätkä sen tulokset ilmesty tyhjästä, vaan siihen tarvitaan prosesseja, joita on jatkuvasti työstettävä.
Olemme korostaneet, että haluamme torjua köyhyyttä. Tämä tarkoittaa, että meidän on järjestettävä ihmisille koulutusta ja turvattava heidän terveytensä, jotta he pystyvät kehittymään omassa ympäristössään, omassa maassaan. Olemme aikaisemmin investoineet suuria rahasummia malarian, tuberkuloosin ja aidsin torjuntaan, ja haluamme edistää kyseisten maiden todellista kehitystä ehkäisevillä toimenpiteillä kuten poistamalla pienaseet, maamiinat, atomiaseet sekä biologiset ja kemialliset aseet, perustamalla konfliktinestoverkoston ja hyödyntämällä kehitysmaiden välistä rajatylittävää yhteistyötä.
Esitän kaksi vetoomusta neuvostolle ja komissiolle: ei saisi kuitenkaan käydä niin, että kun esityslistalle ilmestyy uusi aihe, neuvosto toteaa kiireesti aloittavansa uudelleenjärjestelyt. Kosovoa ja Palestiinaa on autettava, ja olemme tästä täysin samaa mieltä. Meidän on autettava niitä, mutta emme saisi tehdä sitä ottamalla rahaa kaikkein köyhimmiltä luulotellen, että tällaisella vaihtokaupalla saataisiin aikaan ikään kuin jatkuvuutta tai että ulkopuoliset saisivat käsityksen, että olemme todella keskittyneet kaikkein köyhimpien auttamiseen. Tähän on oltava tiedossa uusia varoja, ja tiedän, että puhumme veronmaksajien rahoista, mutta tämä on sanottava heille selvästi. Jos teemme tämän, me myös onnistumme.
Toinen kohta on suunnattu komissiolle. Tiedätte tarkalleen, mitkä köyhyyden torjumista koskevat painopisteemme ovat. Mainitsin ne juuri: terveydenhuollon ja peruskoulutuksen järjestäminen, jotta ihmiset voivat ansaita itse elantonsa kotimaassa. Parlamentti on kirjannut varauksiin merkittäviä rahamääriä, emmekä vapauta näitä varoja ennen kuin komissio on selvästi ilmoittanut hyväksyneensä ja sisäistäneensä parlamentin painopisteet.
Emme halua hallinnoida asioita mikrotasolla, vaan olemme tehneet poliittisen arvion, jonka olette hyväksyneet. Pidämme siitä kiinni ja panemme sen täytäntöön, jotta se toteutuu käytännössä kuten muissakin ulkopolitiikkaa koskevissa tapauksissa, ja siksi käytämme talousarvioon liittyviä oikeuksiamme ja mahdollisuuksiamme painostaaksemme komissiota asianmukaisesti.
Peter Šťastný  
kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon valmistelija. - (EN) Arvoisa puhemies, kiitän Kyösti Virrankoskea ja Ville Itälää erinomaisesta vaikkakin epäkiitollisesta työstä.
Mielestäni on tärkeää korostaa sekä talousarvion valvonnasta vastaavan toimielimen eli parlamentin asemaa että kunkin yksittäisen valiokunnan merkitystä suoraan niiden toimivaltaan kuuluvien talousarvionäkökohtien suhteen. Mielestäni on erittäin hyödyllistä, että pääosastot ilmoittavat eri valiokunnille määrättyä vuotta koskevan menoarvionsa. Tietty valvonnan taso ja avoimuus ovat välttämättömiä. Vaikka kansainvälisen kaupan valiokunta ei toistaiseksi osallistu yhteispäätösmenettelyyn kaupan alan kysymyksissä, olen erittäin tyytyväinen muodostuneeseen käytäntöön, jossa käymme kauppapolitiikan pääosaston kanssa suoria ja avoimia keskusteluja talousarviokysymyksistä ja tietyistä välttämättömistä menoista.
Budjettikohdista puheen ollen haluan korostaa, että on tuettava sekä kaupan alan apua (aid for trade) että WTO:n parlamentaarista ulottuvuutta, jotka ovat kaupan alan talousarvion tärkeitä näkökohtia. Meidän on voitava edistää eurooppalaisten hyödykkeiden myyntiä kolmansissa maissa. Tarvitsemme asiantuntijoita, jotka auttavat yhtiöitämme pääsemään ulkomaisille markkinoille, mutta samanaikaisesti meidän on edistettävä kehitysmaista EU:hun suuntautuvaa vientiä. Ilman kauppaa on mahdotonta toteuttaa kestävää kehitystä pitkällä aikavälillä. WTO:ta on hiljattain arvosteltu avoimuuden puutteesta. Maailmankauppaneuvottelujen parlamentaarinen ulottuvuus on tärkeä aloite, jonka tukemista meidän on jatkettava, koska se parantaa vuoropuhelua, vahvistaa legitiimiyttä ja mahdollistaa valvonnan lisäämisen.
Lopuksi kehotan komissiota huolehtimaan siitä, että parlamentille tiedotetaan ajoissa mikrotaloudellista tukea koskevista hankkeista, jotta asiasta vastaavissa valiokunnissa voidaan käydä asianmukaista keskustelua, ja että parlamentti on toimielimen ominaisuudessa hyvin selvillä EU:n varoja käyttävistä edunsaajamaista.
Salvador Garriga Polledo  
talousarvion valvontavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (ES) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, talousarvion valvontavaliokunta on keskittynyt vuoden 2008 talousarviota koskevassa lausunnossaan kahteen perusnäkökohtaan:
Ensimmäinen niistä on uuden toimielinten sopimuksen 44 kohdan noudattaminen. Se liittyy tarkastuslausumaan ja vuosittaiseen tilintarkastuslausuntoon, joka jokaisen jäsenvaltion on toimitettava. Tässä tarkistuksessa tuomme esiin vuosien 2004 ja 2005 vastuuvapautta koskevat päätelmät ja suositukset, joita jäsenvaltioiden vähemmistö on jo noudattanut, mutta mielestämme useampien niistä pitäisi tehdä niin.
Tiedämme, että Euroopan komissio ei voi arvioida, missä määrin jäsenvaltiot ovat noudattaneet tätä sitoumusta 15. helmikuuta mennessä. Parlamentti on kuitenkin ehkä halunnut kannustaa Euroopan komissiota jatkamaan arviointia viipymättä kirjaamalla varauksen komission henkilöstömenoihin. Luotamme siihen, että komissio ja parlamentti ovat yhtä kiinnostuneita varmistamaan, että jäsenvaltiot noudattavat 44 kohtaa kaikilta osin yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin alalla. Siksi olen varma, että pääsemme yhteisymmärrykseen varauksesta.
Toinen näkökohta on avoimuus. Katsomme, että mitä täsmällisemmin talousarviomenot on eritelty, sitä helpompaa toimivaltaisen budjettivallan käyttäjän on valvoa niiden täytäntöönpanoa.
Parlamentti onkin pyytänyt uusien budjettikohtien perustamista sen kannalta erityisen tärkeillä menoaloilla, joita ovat esimerkiksi virastot, maaseudun kehittäminen ja muut menoluokat kuten ulkoiset toimet. Toistan, että tarkoituksena on saada parlamentti ja talousarvion valvontavaliokunta sitoutumaan selvästi mahdollisimman suuren avoimuuden edistämiseen, kuten yleinen mielipide edellyttää.
Cristobal Montoro Romero  
talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (ES) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät esittelijät, talous- ja raha-asioiden valiokunta on antanut yksimielisesti hyväksytyn lausunnon - kukaan ei äänestänyt sitä vastaan - jossa ensinnäkin iloitsemme lisämäärärahoista, joiden tarkoituksena on parantaa kasvua ja työllisyyttä edistävää kilpailukykyä, ja etenkin niistä määrärahoista, joiden tavoitteena on kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio Euroopan unionissa.
Käsittelen seuraavaksi niitä asioita, joista valiokunta on vastuussa: talous- ja rahoitusasiat, yritystoiminta, kilpailu, verotus ja tulliliitto, veropetosten ja eurooppalaisia tilastotietoja koskevien yleisten petosten torjunta sekä erityisesti tilastotietoja koskeva luku. Näiden alojen suhteen kannatamme tietenkin talousarviosta maksettavia ennakoita, siis talousarvioon liittyvää lähestymistapaa, mutta luonnollisesti olemme löytäneet myös puutteita.
Olisimme halunneet lisävaroja talouskasvua varten, toisin sanoen lisävaroja kansalaisten hyvinvointiin tukeaksemme selvemmin rahaliittoa koskevia ohjelmia sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka ovat merkittävä työllistäjä. Tietenkin kaikkien on noudatettava kurinalaisuuden periaatteita, joiden pitäisi olla etusijalla, ja itse puhun eniten tämän puolesta. Tämä kysymys ja EU:n talousarvion nykyiset puutteet ovat kuitenkin hyvin kaukana toisistaan.
Mielestämme Euroopan unionin olisi oikeastaan terävöitettävä talousarvioitaan piristääkseen työllisyyttä edistävää talouskasvua, ja tätä varten on aivan välttämätöntä myöntää varoja, jotka kuuluvat kaikille EU:n jäsenvaltioille.
Gabriele Stauner  
työllisyys- ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, ilmaisen työllisyys- ja sosiaaliasioiden valiokunnan puolesta suuren tyytyväisyyteni siihen, että komissio on nyt halukas käyttämään 44,2 prosenttia eli 57 miljardia euroa talousarviosta kasvuun ja työllisyyteen. Lissabonin strategiaa tuetaan tehokkaasti korottamalla vastaavia budjettikohtia 2,3 miljardilla eurolla vuonna 2008. Haluan erityisesti korostaa kolmea sosiaaliasioiden alan pilottihanketta, vaikka yhdessä tapauksessa budjettivaliokunta ei olekaan hyväksynyt tähän tarvittavia varoja, ja toisessa tapauksessa se on vähentänyt niitä huomattavasti.
Jopa terveysalan työllisyystilannetta koskeva hanke, jota budjettivaliokunta on leikannut jossain määrin, on erityisen lähellä sydäntäni, koska tällä alalla on ollut merkittäviä ongelmia EU:n laajentumisen jälkeen vuosina 2004 ja 2007. Siksi pilottihanke olisi toteutettava suunnitelmiemme mukaisesti. Tämä pätee etenkin mahdollisiin sosiaalipalveluja koskeviin säädöksiin. Sama pätee myös toiseen ehdottamaamme hankkeeseen, joka koskee maahanmuuttajien kotouttamista yhteiskuntaan.
Pyydän siis että tuette uudelleen esittämiämme tarkistuksia. Haluan myös jälleen kerran puhua Dublinin säätiössä toteutettavan perhepoliittisen hankkeen puolesta. Haluaisimme tukea sitä jopa 400 000 eurolla, mutta budjettivaliokunta on hylännyt sen kokonaan. Myös perheystävälliset työpaikat, perheiden asuntotilanteen parantaminen ja perheiden jatkuva tukeminen ovat meille tärkeitä tavoitteita EU:ssa.
Näiden aiheiden käsittely olisi siksi yhdistettävä Dublinin säätiön toiminta-aikatauluun, ja tietenkin olisi myönnettävä tarvittavat varat.
Jutta Haug  
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta on palauttanut alaansa koskevat ja neuvoston alentamat talousarvioluvut takaisin komission alustavassa talousarvioesityksessä mainittuihin määriin. Tämä tarkoittaa 10,3 prosentin lisäystä ympäristöasioiden alan talousarvioon varainhoitovuoteen 2007 verrattuna.
Mielestämme tämä on myös täysin asiaankuuluvaa ympäristöasioiden alan tärkeimmille välineille. EMEA, EEA, EFSA ja ECDC ovat myös saaneet rahansa takaisin. Lyhenteet tarkoittavat erillisvirastojamme, joiden työhön olemme täysin tyytyväisiä. Life+-ohjelmasta on päästy yhteisymmärrykseen, työ on alkamassa ja vanha terveydenhuollon alan toimintasuunnitelma korvataan uudella tammikuusta 2008 alkaen. Tähän asti siis kaikki hyvin! Pystymme varmasti arvioimaan tilanteen vuoden lopussa tai vuoden 2009 alussa.
HELP-ohjelma kuitenkin antaa aihetta huoleen. Tiedämme, miten vahingollista tupakointi on. Haluamme kuitenkin Euroopan kansalaisten kuulevan ja ymmärtävän tämän viestin. Vuosi 2008 on viimeinen varainhoitovuosi, jolloin saamme varoja tähän tupakoinnin vastaiseen kampanjaan tupakka-alan rahastosta. Pyydämme komissiota pohtimaan hyvin kiireesti sitä, mistä tähän kampanjaan voidaan saada rahoitus tulevina vuosina.
Angelika Niebler  
teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, aluksi kiitän teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan puolesta esittelijää ja kollegojamme budjettivaliokunnassa yhteistyöstä, joka on jatkuvasti ollut rakentavaa ja tehokasta.
Kaksi toisiinsa tiiviisti liittyvää aihetta ovat erityisen keskeisiä teollisuusvaliokunnalle. Kuten tänään on jo todettu, ne koskevat toisaalta Galileo-järjestelmää ja toisaalta Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttihanketta. Molempiin aloitteisiin kuuluu innovaatio- ja teollisuuspolitiikan kannalta ratkaisevan tärkeitä ja uraauurtavia hankkeita, joita on syytä tukea varauksettomasti.
Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti antaa merkittävän panoksen siirrettäessä teknologiaa tiedemaailmasta teollisuuteen ja yrityksille. Kysyntä on tällä alalla edelleen ruuhkautunut EU:ssa. Rahoitus herättää kuitenkin kysymyksiä. Teollisuusvaliokunta on ottanut hyvin selvästi kantaa sen puolesta, ettei rahoitusta järjestettäisi muiden tulevaisuuspainotteisten ohjelmien kustannuksella. Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin rahoittamiseen ei siis pitäisi ottaa varoja seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta, elinikäisen oppimisen ohjelmista tai Euroopan laajuisia verkkoja koskevista ohjelmista. Sen sijaan teollisuusvaliokunta vetoaa sen puolesta, että hallinnollisia talousarviovaroja sijoitettaisiin uudelleen Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin hyväksi. Onneksi myös budjettivaliokunta on luvannut toimia asian edellyttämällä tavalla. Lisäksi teollisuusvaliokunta pyytää jopa oman budjettikohtansa ylittävää varmaa rahoitusta.
Galileo-järjestelmä on huomattavasti ongelmallisempi. Haluaisin vain esittää seuraavan huomautuksen teollisuuspolitiikan näkökulmasta: uskoakseni on saavutettu yhteisymmärrys Galileo-järjestelmän tarpeellisuudesta ja myös sen tarvitsemasta rahoituksesta. Edellisessä Galileo-järjestelmää koskevassa päätöslauselmassa parlamentti päätyi puoltamaan yhteisön rahoitusta komission ehdotuksen mukaisesti. Näin ollen on mielestäni ratkaisevan tärkeää, että hanketta viimein jatketaan. Hanketta ei tarvitse käynnistää uudelleen, mutta se voi perustua mukana olevien teollisuusyritysten huomattavaan panokseen. Tämä olisi myös otettava huomioon tulevissa neuvotteluissa.
Siirrän kaiken muun vastuun Galileo-järjestelmästä kollegalleni Reimer Bögelle. Hänen vastuullaan on myös neuvottelujen jatkaminen budjettivaliokunnassa yhdessä parlamentin kollegojensa kanssa.
Luisa Fernanda Rudi Ubeda  
sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (ES) Arvoisa puhemies, minäkin haluan ensin kiittää budjettivaliokunnan jäseniä tuesta, jota he antoivat sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan esittämille tarkistuksille, jotka valiokuntakin hyväksyi käytännöllisesti katsoen yksimielisesti.
Käsittelen ensin talousarvion osastoa 12, ”sisämarkkinat”. Toteaisin vain, että tarkistuksillaan valiokunta pyrki palauttamaan alustavaan talousarvioesitykseen komission suunnittelemat määrät, joita oli neuvoston asiakirjassa myöhemmin leikattu.
Haluan mainita tai palauttaa mieliin sen merkityksen, joka kaikella sisämarkkinoihin liittyvällä Euroopan unionissa on. Mielestäni tämä on ilmiselvää. Tämä on yksi tärkeimmistä lähtökohdista kaikelle myöhemmälle kehitykselle, joka sen varaan on rakennettu.
Joinakin vuosina on ymmärtääksemme välttämätöntä palauttaa alustavassa talousarvioesityksessä suunnitellut määrät. Tämä koskee esimerkiksi viime vuotta ja ensi vuotta, eli vuotta 2008, jolloin annetaan palveludirektiivin tapaista tärkeää lainsäädäntöä ja suunnitellaan myös sisämarkkinoiden viimeistelyä koskevan lainsäädännön kehittämistä.
Samaa perustetta voitaisiin soveltaa osastoon 14, ”tulliliitto”, jossa myös viitataan unionin ulkorajojen kehittämiseen, mikä puolestaan auttaa meitä varmistamaan sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan.
Lopuksi käsittelen kuluttajansuojaan liittyvää osastoa 17, joka koskee sitä valiokuntaa, jossa olen toiminut valmistelijana. Toteaisin, että budjettivaliokunnan tuella olemme palauttaneet alustavaan talousarvioesitykseen Solvit-ohjelmaan tarvittavat määrät. Kuluttajapolitiikan ja kuluttajansuojapolitiikan kehitystaso vaihtelee EU:n eri jäsenvaltioissa. Usein syntyy ristiriitoja, jotka on ratkaistava muilla kuin oikeudellisilla, tuomioistuinten ulkopuolisilla välineillä. Solvit on osoittautunut tähän soveltuvaksi välineeksi.
Arvoisa puhemies, lopuksi haluan kiittää erityisesti budjettivaliokuntaa sen tuesta pilottihankkeelle, joka on saanut 1 miljoonan euron rahoituksen ja jonka avulla voidaan ensi vuonna tehdä vertaileva seurantatutkimus kuluttajapoliittisten toimenpiteiden soveltamisesta eri jäsenvaltioissa.
Wojciech Roszkowski  
Arvoisa puhemies, aluekehitysvaliokunta kiinnitti lausunnossaan erityistä huomiota XIII lukuun liittyviin budjettikohtiin eli otsakkeeseen ”aluepolitiikka”. Vetosimme sen puolesta, että kaikki alustavan talousarvioesityksen budjettikohdat säilytettäisiin tai tarvittaessa palautettaisiin.
Budjettivaliokunta täytti vaatimuksemme ja pyysi vieläpä maksujen lisäämistä 900 miljoonalla eurolla Euroopan aluekehitysrahastoa koskevassa 130616 kohdassa. Myös budjettivaliokunta kantoi meidän tapaamme huolta siitä, että kohdentamattomia varoja käytetään yhteenkuuluvuuden alalla muiden hankkeiden kuten Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin lisärahoitukseen sellaisen neuvoston päätöksen perusteella, joka olisi ristiriidassa yhteenkuuluvuusperiaatteen kanssa ja tekisi myös tyhjäksi Euroopan parlamentin oikeudet. Lyhyesti sanoen tämä ei ole mielestämme täydellinen talousarvio, josta voisimme olla iloisia, mutta aluekehitysvaliokunta tukee budjettivaliokunnan ehdottamaa talousarvioesitystä.
Jan Mulder  
maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon valmistelija. - (NL) Arvoisa puhemies, maatalousalan talousarvion yhteydessä noudatetaan joka vuosi samaa kaavaa: komissio hyväksyy talousarvioesityksen, minkä jälkeen neuvosto tekee moniin kohtiin melko perusteettomia leikkauksia. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta palauttaa budjettivaliokunnan tuella kyseiset kohdat ennalleen, ja sen jälkeen käynnistämme komission oikaisukirjelmän perusteella neuvottelut seuraavan vuoden täsmällisen talousarvion hyväksymisestä.
Minulle on täysi arvoitus, miksi neuvoston on tarpeen jatkaa kyseisten leikkausten tekemistä, sillä olemme jo Amsterdamin sopimuksesta lähtien käyneet komission oikaisukirjelmään perustuvia neuvotteluja, josta saamme uusimmat käytettävissä olevat luvut. Mielestäni meidän olisi parempi jatkaa samalla tavoin.
Maatalousvaliokunta on lisännyt joitakin kohtia, jotka koskevat esimerkiksi kouluissa jaettavia hedelmiä ja koulumaitoa, sillä haluamme, että terveellistä ravintoa koskeva valistus alkaa jo nuorella iällä. Pidämme arvossa budjettivaliokunnan alun perin hyväksymiä pilottihankkeita ja valmistelutoimia.
Emanuel Jardim Fernandes  
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kalatalousvaliokunta jätti budjettivaliokunnan käsiteltäväksi muutamia toimivaltaansa kuuluvia tarkistusehdotuksia, joista useimpiin suhtauduttiin myönteisesti ja jotka koskevat erityisesti EU:n meripolitiikan vahvistamista valmistelutoimilla. Niiden tavoitteena on Euroopan merien tarjoamien valtavien mahdollisuuksien kestävä kehittäminen, kalastusalan valvontatoimien voimavarojen lisääminen merten kestävän kehityksen varmistamiseksi ja kestävän kalastuspolitiikan suunnittelua koskevien keskeisten tietojen keräämiseksi sekä yhteisön kalastuksenvalvontaviraston asianmukaisen ja tehokkaan toiminnan varmistamiseksi. Lisäksi on varmistettava, että nykyiset ohjelmat, joilla on keskeinen merkitys syrjäisimpiä alueita jatkuvasti ja vaivaavien erityishaittojen minimoinnissa, ovat tehokkaita.
Kyösti Virrankosken mietintö ja oma mietintöni ovat selvä merkki kalastuspolitiikan vahvistamisesta rahoitusnäkymiin liittyvistä rajoituksista huolimatta. Kehotankin kollegojani tukemaan mietintöjä varauksetta ja neuvostoa ottamaan huomioon kalatalousvaliokunnan ja parlamentin ehdotukset.
Helga Trüpel  
kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon valmistelija.-(DE) Arvoisa puhemies, käytän puheenvuoron kulttuurivaliokunnan puolesta, joka ei vastaa ainoastaan kulttuurista vaan myös koulutuksesta, nuorisosta, viestimistä ja urheilusta. Talousarviomme on hyvin niukka verrattuna siihen, mitä sen pitäisi olla.
Vakaa käsitykseni on, että kun tarkastelemme lähemmin Erasmus-ohjelman saavuttamaa menestystä, on selvää, että se edistää ratkaisevasti keskinäistä yhteisymmärrystä Euroopassa. Sen kautta yliopisto-opiskelijat voivat opiskella eri maissa, saada ystäviä muualta Euroopasta ja keskustella ohjelmasta jälkeenpäin ystäviensä ja tuttaviensa kanssa.
Mielestäni viestinnän hyväksi olisi tehtävä enemmän etenkin nyt, kun valtioiden ja hallitusten päämiehet ovat päässeet yhteisymmärrykseen uudistussopimuksesta. ”Paikallistason viestintä”, työskentely ihmisten parissa heidän omassa ympäristössään, jotta heidät saataisiin tukemaan EU:n tulevaisuutta, on ratkaisevan tärkeä ajatus. Olen iloinen siitä, että ainakin kaksi pilottihanketta oli mahdollista toteuttaa: ensinnäkin EuroGlobe, joka on Shakespearen aikakauden teatteria muistuttava liikkuva teatteri, joka kiertäisi Euroopan pääkaupungeissa edistämässä kansalaisten aitoa osallistumista. Toiseksi kulttuurihanke, joka käsittelee taiteilijoiden liikkuvuutta, jotta nuoret eurooppalaiset taiteilijat voisivat kokoontua yhteen, työskennellä yhdessä ja vaikuttaa Euroopan tulevaisuuteen.
Gérard Deprez  
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, toimin Bárbara Dührkop Dührkopin sijaisena, koska hän ei päässyt paikalle.
Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta on määritellyt vuoden 2008 talousarviolle kolme tärkeintä painopistettä. Ensimmäinen painopiste koski Frontexin operatiivisten voimavarojen vahvistamista. Kuten tiedätte, Frontex vastaa EU:n ulkorajayhteistyön koordinoinnista. Tämä tavoite on saavutettu: jos parlamentti ottaa ohjat käsiinsä, Frontex saa 30 miljoonaa euroa lisää toimintamäärärahoja, mikä on yli kaksinkertaisesti vuoden 2007 määrärahaan verrattuna.
Toinen painopiste koski avoimuutta, jota tarvitaan EU:n alueelle pääsyä valvovien tietokonejärjestelmien hallinnoinnissa. Siksi varaukseen kirjattiin määrärahoja Schengenin SIS I- ja SIS II -järjestelmiä ja lyhenteellä ”VIS” tunnettua viisumitietojärjestelmää varten. Näitä määrärahoja ei vapauteta ennen kuin meillä on tarvittaessa asianmukaiset oikeusperustat ja asiasta riippumatta tapauskohtaista tietoa tarjouskilpailuista ja sopimuksista.
Lopuksi käsittelen valiokunnan kolmatta painopistettä, joka koskee Euroopan paluurahastoa. Kaikki tähän tarkoitetut määrärahat kirjattiin varaukseen, ja ne vapautetaan vasta sitten, kun neuvosto ja parlamentti ovat antaneet direktiivin normeista ja menettelyistä maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi. Neuvoston pitäisi tietää, että ilman direktiiviä ei ole rahaakaan. Asia on näin yksinkertainen.
Rihards Pīks  
perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (LV) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, olen hyvin tyytyväinen siihen, että voimme vihdoinkin Lissabonin huippukokouksen jälkeen allekirjoittaa uudistussopimuksen sekä ratifioida sen ja panna sen täytäntöön. Ymmärrämme kaikki, että uusi perustamissopimus on välttämätön EU:n kehittämisen ja vakauttamisen kannalta. Tästä syystä olinkin perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon valmistelijana yllättynyt siitä, että Euroopan kansalaisuutta koskeva talousarvion otsake 3 b oli ainoa, jonka menoihin oli suunniteltu huomattavia leikkauksia vuoden 2007 talousarvioon verrattuna. Nyt kun Euroopan unionin toimielinrakenne on muuttumassa, tarvitaan varoja viestintään EU:n kansalaisten kanssa. EU:n kansalaisille on tiedotettava suunnitelluista muutoksista, ja heidän yhteistyönsä ja tukensa on varmistettava. Siksi kiitänkin omaan poliittiseen ryhmääni kuuluvia perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan jäseniä ja etenkin budjettivaliokunnan esittelijöitä ja jäseniä heidän tuestaan ehdotuksilleni, jotka koskivat tämän ohjelman menojen lisäämistä talousarvion useissa eri otsakkeissa. Toivon, että parlamentti tukee myös talousarvioon tehtyjä tarkistuksia ja että varoja käytetään tarkoituksenmukaisesti Euroopan unionin vahvistamiseen.
Christa Prets  
naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon valmistelija.- (DE)Arvoisa puhemies, on tärkeää käsitellä talousarviota sukupuolineutraalisti, kuten meidän pitäisi - ja pitääkin - tehdä naisia koskevien politiikan alojen näkökulmasta. Sukupuolinäkökulma on tässä suhteessa erittäin tärkeä, eikä sukupuolten tasa-arvonäkökohtien huomiointi talousarvion laatimisessa (gender budgeting) saa jäädä vain tyhjiksi puheiksi, vaan se on toteutettava käytännössä.
On erittäin tärkeää täydentää Daphne-ohjelmaa. Valitettavasti tarkistustamme ei hyväksytty, ja otamme sen jälleen kerran esiin täysistunnossa. Sosialidemokraattinen ryhmä tukee tarkistusta ja Daphne-ohjelman lisämäärärahoja, koska kyseessä on perheväkivallan torjumista koskeva suhteellisen pieni mutta sitäkin tärkeämpi ohjelma.
On myös tärkeää myöntää Euroopan tasa-arvoinstituutille asianmukainen rahoitus, jotta varmistetaan sen toiminnan käynnistäminen onnistuneesti. Lisäksi on tärkeää jakaa Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden menot tasapuolisesti sukupuolten kesken. On hyvin paljon naisia ja etenkin maahanmuuttajia, joiden pitäisi olla keskeisessä asemassa kulttuurienvälisessä vuoropuhelussa.
Luciana Sbarbati  
vetoomusvaliokunnan lausunnon valmistelija.- (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, minäkin haluan kiittää molempia esittelijöitä eli Kyösti Virrankoskea ja Ville Itälää heidän erinomaisesta työstään.
Mielestäni talousarvion pitäisi olla sekä kullekin julkiselle toimielimelle että kullekin yksityiselle organisaatiolle perusluonteinen poliittinen toimenpide, koska se antaa kuvan niistä poliittisista päätöksistä, joihin julkisia varoja käytetään. Talousarviossa on kolme perustekijää: ensimmäinen on kurinalaisuus, toinen on uskallus tehokkaiden ja vaikuttavien poliittisten valintojen tekemiseen ja kolmas on menojen valvonta. Kuten Kyösti Virrankoski totesi, tämä edellyttää mitä ilmeisimmin vakaata ja määrätietoista toimintalinjaa, johon kuuluu myös varauksetta kannattamani menettelyjen tarkistaminen.
Käsittelen seuraavaksi vetoomusvaliokunnan kysymystä. Meistä tuntui välttämättömältä muistuttaa budjettivaliokunnalle, että oikeusasiamiehen talousarvioon ehdotettu 4,69 prosentin korotus oli oikeudenmukainen ja kohtuullinen osittain siksi, että oikeusasiamies on nykyään keskeinen poliittinen henkilö Euroopan unionin demokratian ja avoimuuden sekä hyvän hallintotavan kannalta, jota hänen on valvottava tarkoin.
László Surján
(HU) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, vuoden 2008 talousarvion tärkein kohta on koheesiopolitiikka. Käytännössä jokaisessa jäsenvaltiossa on alikehittyneitä alueita, ja niinpä tämä kysymys kiinnostaa meitä kaikkia. Lisäksi yhteenkuuluvuus hyödyttää edunsaajien lisäksi myös tämän prosessin rahoittamiseen osallistuvia tahoja. Tästä syystä emme voi hyväksyä ehdotuksia, jotka koskevat koheesiopolitiikkaan liittyvien maksujen huomattavaa leikkaamista yhteensä noin puolen miljardin euron verran. Nähdäkseni parlamentti on vakuuttunut siitä, että uudet jäsenvaltiot pystyvät kohdentamaan ja kuluttamaan kaikki käyttöön saamansa varat. Meidän on vaadittava tätä myös kotimaissamme.
Tämä ei ole ainoa kohta, josta olemme nyt ja jatkossakin eri mieltä neuvoston kanssa. Voimme myös varmasti todeta hoitaneemme Euroopan kansalaisten rahoja hyvin, toisin sanoen vastuullisesti, sillä vuoden 2008 talousarvio on paljon rahoituskehyksessä vahvistettuja enimmäismääriä pienempi. Siksi on ikävää, että Galileo-ohjelman talousarviota tai Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttia koskevassa keskustelussa ollaan edelleen tukkanuottasilla. Molemmista hankkeista olisi hyötyä Euroopan unionin kehittämiselle, joten miksi asettaa esteitä niiden toteuttamiselle?
Kiitän Euroopan komissiota ja esittelijää heidän työstään ja pyydän parlamenttia kannattamaan budjettivaliokunnan esittämiä tarkistuksia ja siten antamaan vankan tukensa toista käsittelyä edeltäville neuvotteluille.
Arvoisa puhemies, haluaisin lopuksi tervehtiä niitä Euroopan parlamentin jäseniä, jotka ovat paikalla tänään, kotimaani kansallispäivänä. Tarkoitan tietenkin Unkarin kansannousua vuonna 1956. Kiitos mielenkiinnostanne.
Jutta Haug
(DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, neuvosto on toiminut tänä vuonna kuten aina ennenkin: se on antanut valtiovarainministeriöiden virkamiesten laatia talousarvion, jossa otetaan huomioon neuvoston päätavoite eli menojen kurissa pitäminen ja ennen kaikkea maksujen kurissa pitäminen.
Sillä ei ole mitään tekemistä niiden poliittisten suunnitelmien kanssa, joita Euroopan unionissa halutaan toteuttaa - ei kerrassaan mitään! Neuvostolla on monissa kokoonpanoissaan edelleen tapana pitää juhlapuheita sunnuntaisin ja antaa sitten muiden, eli parlamentin, hoitaa käytännön työt arkena. Sillä ei ole merkitystä, ovatko kyseessä ulkopoliittiset asiat tai Kosovon tai Palestiinan tukeminen taikka kasvua ja työllisyyttä edistävää kilpailukykyä koskevat toimet, jotka ovat EU:lle äärimmäisen tärkeitä - itse asiassa jopa elintärkeitä sen selviytymisen kannalta.
Parlamentti oli kaukonäköinen ja korosti jopa 18 kuukautta sitten rahoituskehyksestä käydyissä neuvotteluissa, että nimenomaan näiden politiikan alojen rahoittamisessa tulisi ongelmia lähitulevaisuudessa. Sanomamme kaikui kuitenkin kuuroille korville, ja nyt neuvoston on täytettävä vaje matkan varrella. Tilanne on pikemmin kuin oletimmekaan muuttunut sellaiseksi, että Galileo-hankkeen pelastamiseen on käytettävä julkisia varoja, koska unelma yritysten tekemistä aloitteista on romahtanut. Euroopan parlamentti pystyi suhteellisen nopeasti sopimaan, että se rahoittaisi Galileo-hankkeen alkuvaiheen EU:n varoilla hyödyntämällä ”yhteisömenetelmää”. Kaikki muu on mielestämme puoskarointia, emmekä halua osallistua siihen millään tavoin.
Parlamentti on valmis myöntämään Galileo-hankkeelle 2,4 miljardia euroa vuosina 2008-2013 suunniteltujen 1 miljardin euron lisäksi. Koska tarvittavat varat eivät kuitenkaan ole saatavilla otsakkeessa 1 a eivätkä ne tipahda taivaasta, olemme valmiit ottamaan ne muista talousarvioluokista: vuosina 2007 ja 2008 otsakkeesta 2 otetaan yhteensä 2,2 miljardia euroa ja otsakkeesta 5 puolestaan 220 miljoonaa euroa. Tietysti otsakkeesta 2 otetaan suuri määrä, mutta se on mahdollista ottaa siten, etteivät viljelijät jää ilman varoja. Maataloustuotteiden maailmanmarkkinahinnat ovat korkealla, joten EU:n tukia voidaan leikata.
Rahoitustapahtumaa, jolle budjettivaliokunta loi perustan ensimmäisessä käsittelyssä, kutsutaan ”suppeaksi tarkistukseksi”. Vielä mitä! Neuvosto välttää kaikkein suppeimpiakin tarkistuksia kuin ruttoa, mutta se on neuvoston ongelma. Olemme joka tapauksessa valmiit luomaan edellytykset Galileo-ohjelmalle, joka on EU:n teknisten innovaatioiden lippulaiva.
Se, että olemme tämän suppean tarkistuksen yhteydessä valmiit myöntämään varoja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille on meistä syytä mainita vain ohimennen alun perin vaaditun määrän - tai oikeammin sen pienuuden - takia: 2,9 miljoonaa euroa vuosina 2008-2013. Odotamme neuvoston panevan toimeksi ja tulevan parlamenttia vastaan.
Arvoisa puhemies, esittäisin vielä yhden huomautuksen. Odotimme todella neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin valtiovarainministerin tai edes valtiosihteerin osallistuvan tähän ensimmäisessä käsittelyssä käytävään keskusteluun, jotta voisimme toivottaa hänet tervetulleeksi. Arvoisa Rui Mourato, meillä ei ole mitään teitä vastaan, mutta edes Euroopan parlamentin portugalilainen varapuhemies ei olisi tässä tapauksessa sopiva sijainen.
Gérard Deprez
(FR) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, ALDE-ryhmän tiedottajana haluan ensin kertoa arvostavani kollegamme, esittelijä Kyösti Virrankosken työtä, ja erityisesti haluan kertoa hänelle, että tuemme varauksetta Galileo-järjestelmää koskevaa strategiaa, jonka hän on suunnitellut budjettivaliokunnan suostumuksella.
EU tarvitsee Galileo-järjestelmää. Haluamme rahoittaa Galileon yhteisön varoista ja haluamme varmistaa sille määrärahat aiheuttamatta haittaa muille painopistealoille.
Kiitän esittelijää myös siitä, että hän säilytti pilottihankkeiden luettelossa muutamia hankkeita, joihin olimme erityisesti sitoutuneet, ja varsinkin lapsikaappauksia ja lasten katoamisia koskevan varhaisvaroitusmekanismin.
Käsittelen lyhyesti Ville Itälän mietintöä. Hän ei valitettavasti ole istuntosalissa. Arvostan aloitteita, joiden tavoitteena on lisätä alueellisten tiedotusvälineiden käytössä olevia varoja, jotta ne voivat julkaista yhteisöaloitteita kansalaisille. Katson, että alueellisilla ja paikallisilla tiedotusvälineillä voi olla paljon suurempi vaikutus kuin tietyillä keskitetyillä ja byrokraattisemmilla aloitteilla.
Todettakoon kuitenkin, että Ville Itälän mietinnössä on aloite, josta en pidä lainkaan. Kyse on kunkin Euroopan parlamentin jäsenen sihteeristökorvausten korottamisesta 1 000 eurolla kuukaudessa. En pidä tästä aloitteesta, joka on sattumoisin kahden suurimman poliittisen ryhmän yhteisymmärryksen tulos ja joka sattumalta esitetään Euroopan parlamentin vaaleja edeltävänä vuonna. Mielestäni se on muutamien kollegojemme uudelleenvalinnan varmistamiseen tarkoitettua piilotukea, ja aion äänestää tätä säännöstä vastaan.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, käytän puheenvuoron vuoden 2008 talousarviota koskevassa keskustelussa tuodakseni esiin seuraavat seikat.
Ensinnäkin totean, että vaikka talousarvion lähes 129 miljardin euron menot ovat EU:n kaikkien aikojen suurimmat, näiden menojen suhde 27 jäsenvaltion bruttokansantuloon on kaikkien aikojen alhaisin, ja haluan korostaa, että Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan tekemien tarkistusten jälkeen se on maksusitoumusmäärärahoina hädin tuskin 0,99 prosenttia bruttokansantulosta.
Toiseksi totean, että vuosien 2007-2013 rahoituskehyksessä maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääräksi on vuonna 2008 vahvistettu 1,08 prosenttia jäsenvaltioiden bruttokansantulosta, joten vain kaksi vuotta sitten asettamamme rahoitustavoitteen ja Euroopan unionin nykyisen rahoituspäätöksen välillä on huomattava ristiriita. EU:ta ei voi kehittää huomattavasti vähemmillä varoilla. Tämä näkemys on toistettu parlamentissa uudelleen ja uudelleen, ja meitä on muistutettava siitä taas tänään.
Kolmanneksi meidän on tuettava Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan päätöksiä, joilla lisätään huomattavasti Galileo-ohjelman, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin sekä tiettyjen Euroopan unionin ulkoisten toimien rahoitusta.
Neljänneksi Euroopan komissiota on vaadittava hyväksymään jäsenvaltioiden esittämät aluekehitysohjelmat ja maaseudun kehittämisohjelmat mahdollisimman pian. Uusille jäsenvaltioille myönnetään yli 20 miljardia euroa nimenomaan vuonna 2008. Näin ollen olisi hyvä, jos näitä varoja voitaisiin hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti.
Vielä viidenneksi on syytä panna merkille aloite, joka on tehty globalisaatioon mukautumista tukevasta rahastosta. Sen avulla globalisaatioprosessin kielteisistä seurauksista kärsivät yritykset voivat hyödyntää siirtymäkauden tukea ja turvata EU:n työpaikat.
Gérard Onesta
(FR) Arvoisa puhemies, keskityn huomautuksissani hyvää työtä tehneen kollegamme Ville Itälän mietintöön. Tiedämme, että parlamentin talousarviosta on aina hyvin vaikea päättää.
Vain yksi seikka on mielestäni todella valitettava: vuoden 2008 talousarviossa on jotain hyvin erikoista. Tämä on viimeinen talousarvio, jossa voisimme koota yhdessä huomattavasti varoja investointeihin etenkin parlamentin kiinteistöpolitiikan alalla. Parlamentilla on 32 toimipaikkaa, jos lasketaan mukaan kaikki toimistomme eri pääkaupungeissa. Brysselin ja Strasbourgin toimipaikkojen lisäksi parlamentti omistaa ainoastaan kuusi niistä toimipaikoista, joissa se työskentelee eri maissa. Tiedämme, että tilintarkastustuomioistuin kehottaa säännöllisesti parlamenttia noudattamaan kiinteistöjen hankinnassa määrättyä toimintalinjaa, jota emme kuitenkaan voi toteuttaa, koska Ville Itälä estää parlamenttia ohjaamasta varoja siihen ja hankkimasta kiinteistöomaisuutta. Ymmärrän kyllä, että hän haluaa näyttää esimerkkiä toteamalla, että parlamentti ei käytä kaikkia varoja, koska se ei halua ylittää 20 prosentin enimmäismäärää. Vuosi 2008 on kuitenkin viimeinen mahdollisuus, sillä kuten tiedätte, vuonna 2009 rahoitamme Euroopan parlamentin jäsenten palkka- ja kulukorvausjärjestelmää, emmekä enää pysty hankkimaan kiinteistöjä.
On myönnettävä, että tätä perääntymistä lukuun ottamatta Ville Itälä on tehnyt erinomaista työtä, ja eritoten tämä on yksi ympäristöystävällisimmistä talousarvioista, joita olen nähnyt, sillä siihen sisältyy monia määräyksiä, jotka koskevat hiilidioksidioksidipäästöjen vähentämistä ja hiilidioksidivaikutuksen tasoittamista. Muita tavoitteita ovat osittain hybridiautoista koostuva ajoneuvokanta, kokousten määrän vähentäminen videoneuvottelujen avulla ja jopa karsimalla virkamiesten matkoja. He eivät siis välttämättä tule mukanamme sinne, missä heitä tarvitaan.
Lyhyesti sanoen meillä olisi pitänyt olla enemmän rahaa investointeihin ja toimiin vuonna 2008, vaaleja edeltävänä vuonna, mutta yleisesti ottaen mietintö on silti erinomainen, koska sillä on vaikutusta tärkeinä pitämiini politiikanaloihin. Arvoisa puhemies, tästä syystä äänestämme mietinnön puolesta.
Pedro Guerreiro
(PT) Kahden minuutin puheenvuorossani haluan jälleen kerran huomauttaa, että talousarviohistoria toistaa itseään. Euroopan komissio esittelee ehdotuksen yhteisön talousarvioksi, joka tällä kertaa koskee vuotta 2008, neuvosto ehdottaa huomattavia leikkauksia komission ehdotukseen ja parlamentti esittää ehdotuksen vähentääkseen komission ja neuvoston esityksiin tehtyjä leikkauksia. Kaikki vaikuttaisi olevan kunnossa, elleivät kaikki nämä ehdotukset jäisi rahoituskehykseen 2007-2013 vuodelle 2008 kirjattujen talousarviomäärärahojen alapuolelle.
Vuosia 2000-2006 koskevassa edellisessä rahoituskehyksessä ei noudatettu siinä vahvistettua talousarvion enimmäismäärää, eikä niin tehdä nykyisessäkään rahoituskehyksessä, sillä vuonna 2007 yhteisön talousarviossa oli 1,6 miljardia euroa vähemmän maksusitoumusmäärärahoja ja yli 8 miljardia euroa vähemmän maksumäärärahoja, kun varsinaista toteuttamista ei oteta huomioon. Mielestämme on selvää, että vuosien 2007-2013 rahoituskehykseen kirjatut määrät ovat jo sinänsä riittämättömiä todellisen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen laajemmassa 27 jäsenvaltion EU:ssa.
Pohjimmiltaan kaikki yhteisön vuoden 2008 talousarviota koskevat ehdotukset ovat ristiriidassa rikkaiden maiden vaatimusten kanssa. Kyseiset maat asettavat talousarvion enimmäismääräksi yhden prosentin yhteisön BKTL:sta ja vähentävät siten sen osuutta tässä talousarviossa ja minimoivat sen tuloja tasaavan vaikutuksen. Parlamentin ehdotuksissa käsitellään neuvoston esitystä parantavia näkökohtia, kuten koheesiopolitiikan määrärahojen lisäämistä, jota itsekin ehdotimme. On kuitenkin syytä korostaa, että koheesiopolitiikan tehokasta täytäntöönpanoa heikennetään myöhemmin huomattavasti Lissabonin strategian uusliberalistisen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi, mitä vastustamme jyrkästi.
Jopa parlamentin ehdotuksessa maksumäärärahoja kuitenkin leikataan yli viisi miljardia euroa siihen nähden, mitä monivuotisessa rahoituskehyksessä sovittiin vuodelle 2008. Koska tämä vaihe kuuluu neuvotteluprosessiin, toivomme, että aiemmasta käytännöstään poiketen parlamentti pyrkii ainakin varmistamaan, että vuoden 2008 rahoituskehyksessä vahvistetuista vähimmäismääristä pidetään mahdollisimman tarkasti kiinni.
Jean-Claude Martinez
(FR) Arvoisa puhemies, talousarviota koskevissa keskusteluissa pätee tunnettu lainalaisuus, jota kutsumme kolmen ”L:n” laiksi, koska talousarviokeskusteluissa luetellaan litanioita kuin uskonnollisessa liturgiassa, mikä johtaa lopulta taloudelliseen letargiaan. Näin on käynyt vuoden 2008 talousarviossa.
Käsittelen aluksi litanioita. Kyösti Virrankoski luettelee näitä litanioita aivan kuten James Elles vuonna 2006 ja kuten kollegamme Salvador Garriga Polledo vuonna 2005. Ensimmäinen litania koskee määrärahaleikkauksia: talousarvioesityksessä ministerineuvosto leikkaa alustavan talousarvioesityksen määrärahoja. Jan Mulder on selittänyt, että tämä on aivan tavanomaista esimerkiksi maatalouden alalla. Euroopan parlamentti ehdottaa kuitenkin näiden määrärahojen palauttamista. Toinen litania koskee talousarviota, joka jää johdonmukaisesti monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien alapuolelle. Monivuotisen rahoituskehyksen välttämättömät määrärahat ovat jo nyt hyvin niukat, ja talousarvion tätäkin niukemmat. Kyse on hallitsemattomasta malthusilaisuudesta. Litanioita laaditaan myös poliittisista painopisteistä: vuosi toisensa jälkeen mainitaan köyhyyden torjuminen, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, maatalouden monivaikutteisuus ja seitsemäs tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelma, ja tässä vaiheessa alkaa liturgia.
Liturgia koskee pääasiassa budjettinimikkeistöä ja nimikkeistön taustalla olevaa ideologiaa. Nimikkeistössä esitellään toimintoperusteinen budjetointi, laaditaan toimintoperusteinen talousarvio. Käytännössä kulut pilkotaan osastoihin ja politiikanaloihin, jotka vastaavat pääosastoja. Talousarvio on kuin valtava salamimakkara, eräänlainen sekatavarakauppiaan tuoteluettelo. Kuten esittelijä on huomannut, ongelmana on se, että toimintoperusteinen budjetointi aiheuttaa sekaannusta laajempiin luokkiin jaetun monivuotisen rahoituskehyksen kanssa. Toisessa on viisi luokkaa: kilpailukyky, luonnonvarojen suojelu, vapaus, EU maailmanlaajuisena toimijana ja hallinto. Toisessa taas on noin 30 poliittista hanketta, ja näiden ryhmien välistä vastaavuutta on vaikea osoittaa.
Kaikki tämä tehdään talousarviota koskevan ideologian nimissä - suorituksiin, kilpailukykyyn, tehokkuuteen ja tuloksiin perustuvan ideologian - ja seurauksena on välineiden, tulos- ja suoritusindikaattoreiden ja toimintotaulukkojen epämääräinen sekamelska. Tämä budjetointitekniikka esitellään talousarviota koskevan tietämyksen kärjessä olevana uutuutena, vaikka se on tosiasiassa melko vanha keksintö vuodelta 1947. Yhdysvaltalainen Hooverin komitea esitteli ensimmäisen kerran suoritusten, kustannus-hyötysuhteen, tehokkuuden, tavoitteiden ja tulosten käsitteet. Tästä sai 1960-luvulla alkunsa Yhdysvaltojen suunnittelu-, ohjelmointi ja budjetointijärjestelmä Lyndon Johnsonin presidenttikaudella, ja Jimmy Carterin presidenttikaudella syntyi nollapohjabudjetointi. Tämä julkisen talouden suorituskykyä koskeva aatejärjestelmä levisi myöhemmin Uuteen-Seelantiin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja vuonna 2001 Ranskaan perustamissopimusta täydentävine varainhoitolakeineen, ja vuonna 2006 Meksikoon saakka.
Edellisen perusteella voidaan ymmärtää, miksi EU:n talousarvio ei ole avoin eikä tosiasiassa myöskään tehokas. Euroopan parlamentissa ei ole sataakaan ihmistä, jotka pystyisivät ymmärtämään EU:n toimintoperusteisen budjetoinnin, ja tästä syystä Euroopan unionissa vallitsee taloudellinen letargia. On nimenomaan malthusilaisen ideologian syytä, jos Galileo-järjestelmä, Lyonin ja Torinon välinen rautatieyhteys tai Geneven ja Barcelonan välinen rautatieyhteys eivät toteudu, jos pääkaupunkien välille ei saada suurnopeusjunayhteyksiä, jos tutkimusmäärärahat eivät ole riittävät, jos 27 jäsenvaltion EU:n talousarvio on sama kuin Espanjan talousarvio ja jos EU:n talousarvio on yksi kahdeskymmenesosa Yhdysvaltojen talousarviosta. Kenties meidän on aika ymmärtää, että tarvitsemme tavanomaisen talousarvion rinnalle ylimääräisen talousarvion, josta voidaan myöntää merkittävällä EU:n luotolla rahoitettuja investointilainoja.
Sergej Kozlík
(SK) Jos luottamusta EU:n keskitetysti rahoittamiin toimiin olisi arvioitava EU:n BKTL:on suhteutettujen talousarviomenojen mukaan, luottamusta osoittava käyrä muistuttaisi putoavaa lehteä. Tämä on todella hälyttävää. EU:n BKTL:on suhteutetut maksumäärärahat ovat useiden vuosien ajan laskeneet säännöllisesti päätyen noin yhteen prosenttiin. Vuoden 2008 talousarvioesityksessä ne laskivat 0,95 prosenttiin. Vastaava kehitys on havaittavissa paitsi talousarviovarojen määrässä myös monivuotisen rahoituskehyksen maksujen enimmäismäärään suhteutetuissa maksumäärärahoissa.
Erityisesti ehdotus 10 miljoonan euron sitomattomista maksumäärärahoista vaikuttaa huomattavalta poikkeukselta pitkän aikavälin rahoituskehyksen tavoitteista. Minuakin hämmästyttää, että neuvosto ehdottaa yli yhden miljardin euron leikkauksia EU:n kilpailukykyä ja yhteenkuuluvuutta lisäävien ohjelmien maksuihin. Siksi yhdyn näkemykseen, jonka mukaan maksumäärärahat ovat riittämättömät EU:n kohtaamiin haasteisiin nähden, ja kannatan ehdotusta maksumäärärahojen nostamisesta 0,99 prosenttiin EU:n BKTL:sta.
Ingeborg Gräßle
(DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, tänään haluan käsitellä kahta tärkeää varausta komission talousarviossa: toinen koskee kiinteistöpolitiikkaa ja toinen henkilöstöä. Jälkimmäisestä varauksesta voidaan todeta, että kartoitusta koskevan selvityksen mukaan hallinnolliset tukitoimet ja koordinointi - hallinnon hallinnointi - työllistävät komissiossa lähes 11 000 henkeä. Jos mukaan lasketaan kääntäjät ja taloudenhoitajat, joiden määrä on 5 700 henkeä, tälle alalle on tullut eniten lisähenkilöstöä. Koska mainitsemme aika ajoin ”paremman sääntelyn”, meidän on välittömästi ryhdyttävä vaatimaan ”parempaa organisointia”. Tätä varten tarvitsemme lisätietoja, ja varaus on tarkoitettu juuri tähän.
Parlamentin komissiolle antamaan tehtävään kuului myös vertailuanalyysien tekeminen, henkilöstön virkojen vertaaminen kansainvälisten järjestöjen virkoihin. Komissio ei anna meille nähtäväksi tätä vertailua ja toteaa, että se on sopinut pitävänsä kyseisten järjestöjen nimet salassa. Tämä on jo liian paksua! Voimme edistyä tässä asiassa vain, jos parlamentti saa pyytämänsä tiedot - kunnolliset tiedot sirpaletiedon sijasta. Kartoitus antaa parlamentille kertaluonteisen alustavan käsityksen komission henkilöstörakenteesta, mistä olemme kiitollisia, mutta siihen ei sisälly päätelmiä, eikä komissio ole laatinut toimintasuunnitelmaa. Vaadin painokkaasti toimintasuunnitelman esittämistä.
Myöskään kiinteistöpolitiikasta Brysselissä ei ole laadittu päätelmiä. Kiinteistötarpeita koskevassa tiedonannossa, jonka komissio esitti heinäkuussa, ei oteta huomioon henkilöstökartoituksen tuloksia, vaikka sama komission jäsen vastaa molemmista aloista. Te ette ole kyseinen komission jäsen, mikä on harmillista, eikä näin voi jatkua. Parlamentin varauksiin kirjaamat määrät velvoittavat komissiota yhdistämään kyseiset kaksi asiakirjaa. Komission on vihdoin tartuttava toimeen tässä asiassa ja hoidettava tehtävänsä kunnolla, sillä mielestäni henkilöstökartoituksen tähänastisia tuloksia ei voida esittää äänestäjille.
Vladimír Maňka
(SK) Aluksi haluan kiittää molempia esittelijöitä. Kiitän Ville Itälää yli kahdeksan kuukautta kestäneestä yhteistyöstä Euroopan unionin varainhoitovuotta 2008 koskevan yleisen talousarvioesityksen parissa. Viimeisten neljän vuoden aikana toimielinten talousarvio on kasvanut lähes 18 prosenttia pääasiassa laajentumisen takia. Tulevaisuudessa talousarvio ei kasva yhtä nopeasti. Jos toimielimistä halutaan tehokkaampia, on parannettava niiden välistä yhteistyötä. Olen iloinen siitä, etteivät pelot tällaiseen yhteistyöhön liittyvistä riskeistä ole toteutuneet.
Toisaalta olemme yrittäneet varmistaa, että toimielimet täyttävät kaikki tehtävät kansalaisten odotustenmukaisesti, ja toisaalta varmistaa tehokkaan varainkäytön. Jakaessamme Euroopan parlamentin talousarviomäärärahoja meidän on tärkeintä keskittyä sekä nyt että tulevaisuudessa päätehtäväämme ja painopistealaamme eli lainsäädäntöprosessin parantamiseen. Kysymykset, jotka eivät liity tähän, on karsittava talousarviossa aivan minimiin. Olemme hyvää vauhtia saavuttamassa tämän tavoitteen.
Hyvät kollegat, viime maaliskuussa totesimme, että parlamentti tarvitsee paremmat tiedot kaikista käytettävissään olevista voimavaroista ja aineistosta voidakseen työskennellä vastuullisesti ja tehokkaasti. Siksi vaadimme, että perustetaan tiedonhallintajärjestelmä, jonka avulla parlamentin jäsenet voivat työskennellä tehokkaasti hyödyntäen kaikkia asiakirjoja.
Hyvät kollegat, haluatte todistaa äänestäjille, että hoidatte heidän varojaan vastuullisesti. Toisinaan meillä ei kuitenkaan ole käytettävissämme asiakirjoja edes kaikkein yleisimmillä kielillä. Lisävaroja tarvitaan ylimääräisiin valiokuntakokouksiin. Tällä alalla on lisättävä joustavuutta. Kiinteistökulut muodostavat suuren osan toimielinten talousarviosta, ja siksi parlamentin olisi tulevaisuudessa valvottava tätä tarkoin. Aiemmin EU:n toimielimet ostivat tai vuokrasivat kiinteistöjä, joissakin tapauksissa markkinahintaa kalliimmalla. Tulevaisuudessa vaadimme kiinnittämään tarkempaa huomiota kaikkiin hankintaa, vuokraamista ja kunnostuta koskeviin näkökohtiin. Tavoitteemme on kustannusten vähentäminen ja joustavuuden varmistaminen. Haluamme välttää kartelleja ja monopoleja.
Seuraava painopisteemme on Euroopan unionin kansalaisten tiedonsaannin parantaminen. Olemmekin päättäneet vahvistaa tätä alaa tukemalla alueellisia ja paikallisia tiedotusvälineitä. Hyvät kollegat, haluamme jatkaa toimielinten toiminnan tehostamista. Niiltä saamiemme toimintakertomusten on sisällettävä enemmän tietoa. Kertomuksissa on ilmoitettava selvästi, onko tavoitteet saavutettu vai ei. Olen tyytyväinen menetelmään, jota toimielimet käyttävät talousarvion laatimiseksi inflaatiokertoimien avulla sekä todellisten tarpeiden perusteella. Lopuksi kiitän esittelijää, koska olemme onnistuneet lukuisten hankalien keskustelujen avulla saavuttamaan hyvän kompromissin, jonka ansiosta EU:n veronmaksajien rahoja käytetään paremmin.
Nathalie Griesbeck
- (FR) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, mielipiteen kertominen vuoden 2008 talousarvioesityksestä puolessatoista minuutissa on valtava tehtävä, mutta haluan aluksi kiittää esittelijöitä, Kyösti Virrankoskea ja Ville Itälää, joiden kanssa olemme joutuneet luovimaan suurella vaivalla läpi budjettivaliokunnan tämänpäiväiset päätösehdotukset. Tietenkin vuosien 2007-2013 monivuotinen rahoituskehys pakottaa meidät kurinalaisuuteen, joka ei valitettavasti anna meille mahdollisuutta pyrkiä niin määrätietoisesti ja ennen kaikkea niin nopeasti niihin EU:ta koskeviin tavoitteisiin, joita olemme itsellemme asettaneet. Emme myöskään pysty toteuttamaan sellaisia toimia, jotka ovat mielestäni ainoa tapa pelastaa EU:n alueet, koska niillä voidaan taata maanmiehillemme se hyvä elämänlaatu, johon he pyrkivät muotoaan muuttaneessa ja jatkuvasti muuttuvassa ja kehittyvässä globaalissa ympäristössä. Siksi kehotan parlamenttia tukemaan valiokuntamme aloitteita ja varsinkin niitä aloitteita, joiden avulla on mahdollista neuvotella keskipitkällä aikavälillä uudelleen monivuotisesta rahoituskehyksestä ja määritellä uusi omia varoja koskeva mekanismi.
Koska minulla on vain vähän aikaa, mainitsen ainoastaan yhden tätä talousarviota koskevan seikan. Rakennerahastoja käsittelevänä budjettivaliokunnan pysyvänä esittelijänä olen päättänyt kysyä Euroopan komission jäseniltä, mistä syystä 30 prosenttia näiden rahastojen hallintomenoista kirjattiin varauksiin. Rakennerahastojen täytäntöönpanoa koskevassa tutkimuksessa, jonka esittelimme hiljattain Kyösti Virrankosken kanssa, korostetaan, että komissio on käyttänyt huomattavasti aikaa kansallisten toimintakehysten ja toimintaohjelmien hyväksymiseen, joten maksamattomia sitoumuksia on kertynyt ennätyksellisten kolmen vuoden ajalta. Halusimme kiinnittää asiaan huomiota esittämällä määrätietoisesti varausta koskevan kantamme. Aluepolitiikat, kuten tutkimuksen ja innovaatioiden tukeminenkin, ovat ensiarvoisen tärkeitä politiikanaloja taloutemme tulevaisuuden kannalta, ja siten myös työpaikkojen ja eurooppalaisten elämänlaadun kannalta. Haluamme tehdä asiat nopeasti mutta hyvin, ja tämä on syynä siihen, että pyydämme neuvostoa tukemaan huomattavaa määrärahapyyntöämme.
Seán Ó Neachtain
(GA) Arvoisa puhemies, talousarviosta olisi mainittava yksi näkökohta, ja se on yhteiseen maatalouspolitiikkaan varattavat määrärahat. YMP:an, kuten sitä kutsutaan, on viimeisten 15 vuoden aikana tehty lukuisia uudistuksia: Mac Sharry -uudistukset, Agenda 2000 ja maksujen irrottaminen tuotannosta.
Haluan selventää yhtä seikkaa. Saattaa olla, että jäsenvaltiot eivät hyväksy mitään muutoksia EU:n viljelijöille YMP:sta vuosina 2007-2013 maksettaviin kokonaismaksuihin. Kotimaassani Irlannissa on tosin vahvistettu viljelijöille varmat maatalouspoliittiset rahoitusjärjestelyt vuosiksi 2007-2013. Tiedämme, että maatalouspolitiikalle on määrä tehdä terveystarkastus, mutta ei yleistarkistusta. Tarkastus ei myöskään kata niitä vuoteen 2013 ulottuvia rahoitusjärjestelyjä, joita EU:n päättäjät ovat tehneet Irlannin ja EU:n maanviljelijöiden hyväksi. Toivon, että tämä ymmärretään ja ettei mitään jätetä pois eikä vääristely-yrityksiä ilmene, sillä koko EU:n viljelijöiden kannalta on ratkaisevan tärkeää, että asiat olisivat kunnossa.
Margrete Auken
(DA) Arvoisa puhemies, ryhmämme äänestää tietenkin lisävarojen myöntämistä Palestiinalle koskevan tarkistusehdotuksen puolesta. On kuitenkin korostettava, että niin neuvoston kuin komissionkin olisi varmistettava, ettemme päädy viskomaan rahaa pohjattomaan kaivoon. Tämä pätee suureen osaan nykyisestä tuesta ja on ristiriidassa EU:n tukiperiaatteiden kanssa, joiden mukaan tuensaajalle on annettava valmiudet kestävän talouden kehittämiseen. Tämä on kuitenkin mahdotonta, koska Israel tukahduttaa Palestiinan yhteiskuntaa ja taloutta muuallakin kuin Gazan alueella. Kehitysyhteistyövaliokunnan valtuuskunta sai tästä todisteita vieraillessaan syyskuussa Länsirannalla ja Gazan alueella. Rahavirta EU:sta on loputon, eikä Israelia saateta lainkaan vastuuseen.
Meille on tehty selkoa Washingtonissa käydystä vuoropuhelusta, jossa yhdeltä valkoisen talon Lähi-idän asiantuntijoista kysyttiin EU:n asemasta. Hän vastasi: ”EU:ko? Me annamme määräykset ja EU maksaa!” Asia on todella näin! Me jatkamme maksamista, ja Israelin annetaan yksinkertaisesti tuhota kaikki se, mitä olemme rakentaneet. Komission ja neuvoston on nyt esitettävä Israelille vaatimuksia. Gazan alueen saarto on lopetettava, jotta tavarat ja ihmiset voivat siirtyä alueelle ja sieltä pois. Käytännössä Gazan alue on nykyisin valtava ulkoilmavankila. Myös Länsirannan muurit on poistettava. Tämä ei ole vain valtuuskunnan mielipide, vaan Maailmanpankin ja EU:n humanitaarisen avun pääosaston (ECHO) kanta oli vielä selkeämpi. Ellei mitään toivoa paremmasta ole tai ellei tunnelin päässä näy valoa, käytämme väärin EU:n kansalaisten maksamia veroja, minkä on loputtava välittömästi!
Adamos Adamou
(EL) Arvoisa puhemies, EU:n talousarvio on tärkein väline poliittisten painopisteiden toteuttamiseksi. EU:n talousarviopolitiikalla näyttää olevan kolme päämäärää: yritysten kilpailukyky, terrorismin torjunta ja kolmansien maiden asioihin puuttuminen.
Varoja käytetään näiden kolmen päämäärän saavuttamiseen, mutta kansalaisten edut ja huolenaiheet ovat täysin erilaiset. Ne liittyvät tulevaisuuden työpaikkoihin, tuloihin, eläkkeisiin ja valtiolliseen koulu- ja yliopisto-opetukseen.
Pohtikaamme, parantavatko talousarviossa asetetut poliittiset painopisteet todella kansalaisten elämää. Täyttääkö EU maailmanlaajuisena toimijana sitoumuksensa oikeudenmukaisesti? Miten noin 741 miljoonan euron myöntäminen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden edistämiseen parantaa Euroopan kansalaisten elämää?
Talousarvion uudistamista koskevassa tausta-asiakirjassa, jonka komissio laati hiljattain, todetaan, että nykyisin ja varsinkin tulevaisuudessa talousarviossa pitäisi ottaa huomioon kiristyvä kilpailu raaka-aineista ja markkinoista, talouden voimatasapainon muutokset ja eurooppalaisten mahdollisuuksia lisäävien uusien valtavien markkinoiden vapautuminen.
Kuitenkin juuri tämä johtaa eurooppalaisia harhaan. Ensinnäkään jäsenvaltioiden talousarvioiden tavoitteena ei ole sosiaalinen oikeudenmukaisuus, vaan ne sen sijaan pahentavat keinoja kaihtamatonta kilpailua markkinoiden hallinnasta. Toiseksi tämä lietsoo kolmansissa maissa yleistä mielipidettä EU:ta vastaan.
Janusz Lewandowski
(PL) Arvoisa puhemies, uusi rahoituskehys on vasta alussa, joten noudatamme varovaisuutta vuoden 2008 menojen suunnittelussa. Samalla tämä on nykyisen vaalikauden neljäs vuotuinen talousarvio, ja siksi meille on kertynyt riittävästi kokemusta talousarviomenettelystä ja parlamentin, komission ja neuvoston välisen pelin erityissäännöistä. Todennäköisesti juuri tästä syystä Reimer Bögen tehokkaasti johtamassa budjettivaliokunnan äänestyksessä hyväksyttiin kitkattomasti ennätysmäärä tarkistuksia yksimielisyyden vallitessa, mikä varmasti helpottaa tarkistuksista yhtenä ryhmänä toimitettavaa äänestystä torstaina ja varmasti vahvistaa neuvotteluasemaamme vuoden 2008 talousarvioesitystä suunniteltaessa.
Vuoden 2008 painopisteet on lueteltu yhä uudelleen, ja Galileo-ohjelman rahoitus on kerta toisensa jälkeen todettu ongelmalliseksi. Siksi huomautan tyytyväisenä, että talousarviossa on ensimmäisen kerran otettu huomioon Itämeren alue - ei julistuksessa vaan taloudelliselta kannalta, toisin sanoen konkreettisesti. Kenties tämä johtuu siitä, että komission jäsen, molemmat esittelijät ja budjettivaliokunnan puheenjohtaja ovat kyseisen alueen asukkaita. On hyvä, että Euroopan unioni ottaa vastuuta maailmanlaajuisesti, mutta mitä laajempi Euroopan unionista tulee, sitä suurempi vastuu sillä on omasta maanosastamme ja Itämeren alueesta, toisin sanoen Euroopan unionin nykyisestä sisämerestä, ja kaikki tietävät, miten huonosti Itämeri voi. Tätä silmällä pitäen on hyvä, että olemme kehittäneet kokeiluhankkeista ja valmistelutoimista rahoitusvälineen, jolla lisätään aluekehityksen, merenkulun turvallisuuden, yksinkertaisempien rajamuodollisuuksien ja ennen kaikkea ympäristönsuojelun rahoitusta.
Toivon, että nämä painopisteet ovat kyllin tärkeitä, jotta Euroopan komissio ottaa ne huomioon koko EU:n talousarviostrategian yhteydessä.
Louis Grech
(MT) Arvoisa puhemies, aluksi totean olevani Ville Itälän kanssa samaa mieltä siitä, mitä hän totesi talousarviomenettelyyn liittyvästä kysymyksestä ja siitä, ettei kukaan ole valmis toimimaan ”kumileimasimena”. Siksi ehdotankin, että keskustelemme tästä aiheesta mahdollisimman pian käsitelläksemme tehokkaasti vaikeuksia ja eroja, joita näyttää ilmenevän. Toisaalta olemme tyytyväisiä Frontexin talousarvion 30 miljoonan euron lisämäärärahoihin. Realistiset odotuksemme kohdistuvat viraston rakenteen ja koordinoinnin parantamiseen sekä määrätietoisempiin toimiin. Parlamentti viestitti selvästi ja konkreettisesti, että Frontexin ja jäsenvaltioiden tehtävä on nyt saada tehottomuus, katteettomat lupaukset ja kuluneen vuoden aikana tapahtuneet viivästykset loppumaan. Toinen seikka, jota haluan käsitellä, liittyy selvityksiin ja tutkimuksiin, joita eri toimielimet - komissio mukaan luettuna - ovat laatineet tai tilanneet. Päällekkäisyyksien välttämiseksi, tuhlauksen vähentämiseksi ja samalla tiedon saatavuuden parantamiseksi tarvitaan yhteinen selvitys- ja tutkimustietokanta. Lisäksi olisi laadittava vuosikertomus, jossa luetellaan kyseiset tutkimukset ja selvitykset, tarjouskilpailujen voittajat, sopimusten hinnat ja, jos mahdollista, sopimusten toteutustapa. Lisäksi olisi tutkittava talous- ja sosiaalineuvoston ja alueiden komitean laatimien selvitysten vaikutus ja lisäarvo sekä otettava huomioon etenkin liian tekniset selvitykset tai sellaiset selvitykset, joita komissio tai parlamentti on jo laatinut. Kiinteistöjen hankinnasta puheen ollen haluan muistuttaa, että vuonna 2006 sovittiin, että tarkistaisimme jälleen kerran uudelleen toimielinten ja tiedotustoimistojen käyttämien kiinteistöjen hankintaa ja vuokraamista koskevan käytännön. Minulla on sellainen vaikutelma, että vuosien mittaan toimielimet ovat useistakin syistä ostaneet ja vuokranneet kiinteistöjä markkinahintaa kalliimmalla. Asettamatta kyseenalaiseksi kiinteistöjen hankintakäytännön hyviä puolia on silti institutionaaliselta kannalta järkevää tutkia, miten voimme parantaa tilojen hankinta- tai vuokrausedellytyksiä ja saada virastoja lähemmäs markkinahintaa ja välttää siten kartellit ja monopolit. Lopuksi haluan kiittää suomalaista esittelijäkaksikkoa heidän hyödyllisestä työstään ja tavastaan johtaa neuvotteluja.
István Szent-Iványi
(HU) Arvoisa puhemies, ensimmäiseksi haluan kiittää esittelijä Kyösti Virrankoskea, joka on tehnyt erinomaista työtä. Haluan kuitenkin huomauttaa, että jos Euroopan unioni haluaa olla maailmanlaajuinen toimija, on naurettavaa, että se haluaa käyttää vähemmän rahaa ulkopolitiikkaan kuin hallintomenoihin.
Toiseksi on myös käsittämätöntä, että painopistealaksi nimettyä laajentumista koskevassa otsakkeessa menojen nimellisarvo on laskenut vuoteen 2007 verrattuna, ja kolmanneksi on anteeksiantamatonta, että ulkoasioiden alan menot kasvavat noin 1,5 prosenttia, eli vähemmän kuin yleiset menot, joita on määrä lisätä 2 prosenttia. Tämä merkitsee, ettei Euroopan unioni ole varmistanut, että varoja on riittävästi saatavilla niiden tehtävien suorittamiseen, jotka se on aloittanut. Se ei myöskään ole varmistanut, että varoja on riittävästi ulkopolitiikan painopistealojen toteuttamiseen. Kosovon operaatioon ei ole myönnetty riittävästi varoja, eikä myöskään Palestiinan kansan tukemiseen. Pelkäänpä, että talousarviota on muutettava taas useita kertoja ensi vuonna, koska tähän ei ole varauduttu.
Euroopan naapuruuspolitiikan itäisten ja eteläisten osapuolten välinen epätasapaino on ollut toistuva ongelma vuosikausia. Eteläiset maat ovat saaneet kolme kertaa enemmän rahaa asukasta kohti kuin itäiset maat, eikä tätä voida hyväksyä. Lopuksi totean, että on tärkeää ratkaista kysymys Euroopan parlamentin ja neuvoston välisestä yhteistyöstä yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP) koskevan otsakkeen alalla. Toistaiseksi ei ole tehty etukäteissopimusta tai käyty poliittista vuoropuhelua, joten hyväksyn 40 miljoonan euron ottamisen varaukseen YUTP:a varten siihen saakka, kunnes kyseiset edellytykset täyttyvät.
Konrad Szymański
(PL) Hyvät kollegat, parlamentin on tänään päätettävä muun muassa ensimmäisen rahoitustukierän myöntämisestä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille. Tätä erityisen tärkeää päätöstä odotetaan hartaasti Wrocławissa, joka toivoo kyseisen laitoksen sijoittamista sinne.
On erittäin valitettavaa, että emme ole pystyneet perustamaan instituuttia ennen rahoituskehystä koskevien neuvottelujen päättymistä, mikä vaikeuttaa suuresti laitoksen käynnistämistä. Tänään meillä on tilaisuus korvata menetetty aika ja myöntää noin kolme miljoonaa euroa saadaksemme instituutin toimintavalmiiksi. Sen täysimääräinen rahoitus vuosina 2010-2011 voidaan varmistaa vain tarkistamalla rahoituskehystä.
Voin vakuuttaa, että nämä rahat ovat kannattava sijoitus. Tämä käy ilmi Ala-Sleesian paikallisviranomaisten, liike-elämän ja tiedeyhteisön halukkuudesta ja innokkuudesta osallistua tähän hankkeeseen. Siksi pyydän teitä hyväksymään nämä tarkistukset.
Satu Hassi
(FI) Arvoisa puhemies, arvoisat kollegat, kiitoksia esittelijöille Itälälle ja Virrankoskelle erinomaisen hyvästä työstä. Olen iloinen, että budjettivaliokunta hyväksyi kaksi pilottiprojektia, jotka liittyvät Itämeren suojeluun. Toivon, että täysistunto myös antaa näille pilottiprojekteille tukensa.
On aika kiinnittää suurempaa huomiota Itämereen. Vuoden 2004 laajentumisen jälkeenhän se on EU:n sisämeri, mutta samanaikaisesti se on yksi maailman sairaimmista ja saastuneimmista meristä, mikä on häpeä EU:lle.
Toinen näistä pilottiprojekteista liittyy Itämereen joutuvien vaarallisten jätteiden vähentämiseen sekä meren syvänteiden happivajeen korjaamiseen. Toinen liittyy laivaliikenteen rikkidioksidipäästöjen vähentämiseen päästökaupalla. Jos tämä kokeilu antaa hyviä tuloksia, rikkidioksidin päästökaupasta voi tulla toimiva tapa vähentää rikkidioksidipäästöjä kaikilla EU:n merialueilla, mikä puhdistaa tulevaisuudessa meidän kaikkien hengitysilmaamme koko Euroopassa. Toivon näin ollen myös täysistunnon tukea näille aloitteille.
James Elles
(EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijöitä, kuten muutkin ovat tehneet. Jean-Claude Martinez puhui kolmesta ”L:stä”, jotka tarkoittivat muistaakseni ”litaniaa”, ”liturgiaa” ja ”letargiaa”. Itse käyttäisin mieluummin huomautuksissani kolmea ”K:ta”, jotka ovat ”konkreettisuus”, ”käynnistäminen” ja ”kuvittelu”.
Ensiksi kiitän esittelijöitä siitä, että mietintöön on sisällytetty muutama talousarvion valvontaa koskeva kohta, ja tästä kuuluu kiitos etenkin Kyösti Virrankoskelle. On erittäin tärkeää miettiä rahalle saatavaa vastinetta. Vaikka tätä nimenomaista termiä ei sisällytettäisi päätöslauselmaan, kaikki kuitenkin varmasti ajattelevat sisimmässään, että meidän on pystyttävä perustelemaan asiasta vastaaville valiokunnille todellinen varainkäyttömme muutenkin kuin nykyisellä kaudella. Tätä varten on annettava myös kansalliset hallinnointia koskevat ilmoitukset, joiden laatimiseen monet jäsenvaltiot tuntuvat edelleen suhtautuvan vastahakoisesti.
Toiseksi haluan tässä suhteessa kiittää sekä esittelijöitä että komission jäsentä siitä, että vuodeksi 2007 laatimaani talousarvioon sisällytetyt kokeilu- ja valmisteluhankkeet toteutettiin. Niitä on melko paljon, ja on hyvä, että vuotta 2008 kohti siirryttäessä säilytetään tietty jatkuvuus etenkin ottamalla uudelleen esiin kokeiluluonteiset tietoverkot ja EU:n yhteistyöhankkeet Kiinan ja Intian kanssa.
Tästä pääsen viimeiseen kohtaani, joka koskee kysymystä kuvitelmista. Einstein totesi, että mielikuvitus on tärkeämpää kuin tieto. Tässä keskustelussa on käynyt ilmi, että monet kollegat - Mario Mantovani, Catherine Guy-Quint ja muut - ja minä surkuttelemme aina ulkoisia toimia koskevan otsakkeen 4 riittämättömiä määrärahoja. Tiedämme aivan hyvin, että niitä on liian vähän, joten esittäisin konkreettisen vetoomuksen tässä vaiheessa, kun suunnittelemme talousarvion tarkistamista. Ehkä meidän todellakin pitäisi käyttää hieman mielikuvitusta selvittääksemme, miten Euroopan unionia vaaditaan tulevaisuudessa vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin ja hoitamaan osuutensa globaalista tukipolitiikasta ja maailmantalouden toiminnasta, ja sen jälkeen varmistaa, että meillä on keinot, joiden avulla pystymme noudattamaan haluamaamme toimintalinjaa.
Joan Calabuig Rull
- (ES) Arvoisa puhemies, emme saavuta vakaata poliittista asemaa talousarviolla, joka on 0,99 prosenttia suhteessa EU:n BKT:seen.
Kasvua ja työllisyyttä edistävää kilpailukykyä koskevasta otsakkeesta 1 a on syytä huomauttaa, että näitä politiikanaloja koskevat luvut muodostavat nyt ensimmäisen kerran enemmistön alustavasta talousarvioesityksestä. Neuvoston antamat luvut vähentävät näitä Lissabonin strategiaan liittyviä otsakkeita, vaikka kyseessä pitäisi olla EU:n politiikanalojen kannalta keskeinen strategia.
Haluan mainita Galileo-järjestelmän ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin rahoituksen. Nämä hankkeet ovat ensiarvoisen tärkeitä kilpailukykymme ja uskottavuutemme kannalta. Rahoituskehyksessä 2007-2013 ei ole riittävästi varoja näiden strategisesti hyvin tärkeiden hankkeiden rahoittamiseen.
Toinen seikka liittyy rajavalvontavirasto Frontexiin, jolla on sekä humanitaariselta että poliittiselta kannalta keskeinen merkitys. Kesäkuussa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa korostettiin jälleen tarvetta vahvistaa Frontexia, jotta parannetaan EU:n valmiuksia hoitaa ulkorajavalvontaa.
Myös tämä kuuluu niihin painopisteisiin, jotka parlamentti on tuonut esiin useaan otteeseen. Tästä on todisteena ehdotus viraston toimintakustannuksiin tarkoitettujen maksusitoumusmäärärahojen lisäämisestä 30 miljoonalla eurolla, mikä tarkoittaa 127 prosentin lisäystä alustavaan talousarvioesitykseen.
On selvää, etteivät otsakkeen 4 määrärahat riitä EU:n tavoitteiden saavuttamiseen ja sen maailmanlaajuisen toimijan asemaan liittyvien lupausten täyttämiseen, eivätkä etenkään Kosovossa ja Palestiinassa toteutettaviin operaatioihin, kuten täällä on jo todettu.
Todettakoon lopuksi, että EU teki oikein päättäessään vahvistaa osallistumisensa EXPO Zaragoza 2008 -näyttelyyn, jonka teemana ovat vesivarat ja kestävä kehitys, ja tämä on hyvä tilaisuus tuoda EU:n politiikanalat lähemmäs Euroopan kansalaisia, mikä on välttämätöntä.
Samuli Pohjamo
(FI) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, minäkin haluan ensiksi kiittää esittelijä Kyösti Virrankoskea talousarvion erinomaisesta valmistelusta. Esittelijä on kuunnellut eri osapuolia ja ottanut myös aluekehitysvaliokunnan esitykset hyvin huomioon. Myös esittelijä Itälä on tehnyt oikein hyvää työtä.
On tärkeää, että aluekehitykseen varatut määrärahat säilyvät riittävällä tasolla. Samalla on huolehdittava siitä, että aluepolitiikan käytäntöjä ja hallintoa yksinkertaistetaan ja selkeytetään sekä unionissa että jäsenvaltioissa, jotta kaikki aluekehitykseen varatut määrärahat voidaan käyttää jäsenvaltioissa tehokkaammin ja tuloshakuisemmin alueellisten erojen vähentämiseksi ja Lissabonin strategian toteuttamiseksi.
Unionia vaivaava byrokratia haittaa myös aluepolitiikan toteuttamista. Uuden ohjelmakauden ensimmäinen vuosi on jo kohta mennyt, ja ohjelmista suuri osa on vieläkin hyväksymättä. Tämä on vakava ongelma, kuten esittelijäkin totesi. Komission ja jäsenvaltioiden hidastelun vuoksi hankkeet ovat käynnistyneet hitaasti, ja ohjelmakauden ensimmäisestä vuodesta tulee ongelmallinen välivuosi. Komission pitää hyväksyä loputkin ohjelmat viipymättä, jotta talousarviossa varatut määrärahat saadaan tehokkaaseen ja tulokselliseen käyttöön ja uudet ohjelmat toden teolla käyntiin.
Simon Busuttil
(MT) Kiitos, arvoisa puhemies, ja kiitän myös Kyösti Virrankoskea ja Ville Itälää. Tässä talousarviossa parlamentti kaksinkertaistaa rajavalvontavirasto Frontexin määrärahat lähes 70 miljoonaan euroon. Tämä toimenpide puhuu puolestaan, sillä kaikille on nyt selvää, että parlamentti pitää Frontexia ensiarvoisen tärkeänä. Frontexin toimintamäärärahoja on nostettu 30 miljoonaa euroa, jotta sen operaatioita voidaan lisätä niillä alueilla, jotka kärsivät eniten pakolaisten laajamittaisesta maahantulosta. Arvoisa puhemies, samanaikaisesti olemme ottaneet 30 prosenttia Frontexin hallintomenoista varaukseen, koska haluamme tehostaa viraston toimintaa. Tämän varauksen vapauttamiselle on kolme edellytystä: ensinnäkin haluamme Frontexin johtajan luovan säännölliset yhteydet parlamenttiin, jotta virasto on tiukemmin parlamentin valvonnassa. Toiseksi haluamme seikkaperäiset tiedot Frontexin tulevan vuoden työohjelmasta, ja koska komission jäsen ja Euroopan komission varapuheenjohtaja Franco Frattini itse ilmoitti, että ensi vuodesta alkaen Frontexin operaatiot Välimeren alueella muuttuvat pysyviksi, edellytämme, että virastolle myönnetään merirajaoperaatioihin huomattavasti enemmän varoja kuin komission toistaiseksi ehdottamat 10 miljoonaa euroa. Kolmanneksi haluamme ajantasaisen ja totuudenmukaisen luettelon voimavaroista, aluksista, lentokoneista ja helikoptereista, joita jäsenvaltiot ovat valmiit antamaan Frontexin operaatioiden käyttöön. Emme halua sellaisia kuvitteellisia luetteloita, joita saimme tänä vuonna jäsenvaltioilta, jotka lupasivat todennäköisesti toimittaa Frontexille 21 lentokonetta, 27 helikopteria ja 117 alusta, mutta kun operaatiot oli määrä toteuttaa, jäsenvaltiot sivuuttivat häpeämättömästi omat lupauksensa. Siksi edellytämme Frontexin toimivan kunnollisen ja luotettavan aikataulun mukaisesti ennen varauksen vapauttamista.
Göran Färm
(SV) Arvoisa puhemies, hyvät esittelijät ja kollegat, monet ihmettelevät, miksi parlamentti pyytää pitkän aikavälin talousarvion tarkistamista. Emmekö todellakaan pysty selviytymään uusista tarpeista, kuten Galileo-järjestelmästä, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutista (EIT) ja EU:n toimista Kosovossa ja Palestiinassa ja samanaikaisesti leikkaamaan talousarviota? Ongelma on se, että talousarvion enimmäismääriä sovelletaan koko talousarvioon, mutta luonnollisesti myös kuhunkin yksittäiseen talousarvioluokkaan. Jotta esimerkiksi Galileo-hanke ei aiheuttaisi leikkauksia muihin tutkimusohjelmiin, vaadimme niin kutsuttua vähäistä tarkistusta. On kuitenkin huomattava, että tarkistus tehdään yleisten enimmäismäärien rajoissa. Leikkaisimme mieluummin maatalousalan talousarvion ylijäämiä, jotka ovat merkittäviä. Kun on kyse Palestiinasta ja kustannuksista, jotka liittyvät EU:n toimiin Kosovossa, haluamme käyttää ”joustovälinettä”. Muuten joudumme ottamaan varoja Afrikalta tai Latinalaiselta Amerikalta, mikä ei olisi järkevää.
EU:n jäykkää talousarviomallia on muutettava. Teen kuitenkin selväksi, etten halua ylittää yleistä toimintakehystä, vaan ainoastaan lisätä toimintakehyksen sisäistä joustavuutta, jotta voidaan vastata uusiin tarpeisiin. Miten muuten hoidamme tulevaisuudessa esimerkiksi ilmasto- ja energiapolitiikan alan välttämättömät toimet? Tämän lisäksi mainitsen vain kaksi asiaa. Ensinnäkin perustamissopimusta koskeva keskustelu osoittaa lisämäärärahojen ja EU:n pitkäjänteisten toimien merkityksen tiedotuksen, vuoropuhelun ja demokratiakehityksen alalla. Yritin sen jälkeen tehdä joitakin tarkistuksia budjettivaliokunnan tällä alalla myöntämiin kiintiöihin. Toivottavasti olemme nyt kaikki yksimielisiä määrätietoisemmista investoinneista. Toiseksi haluan mainita omaan aloitteeseeni perustuvan kokeiluhankkeen. Se liittyy tukeen, jota myönnetään kulttuurilaitosten ja uskonnollisten instituutioiden sekä muistomerkkien jälleenrakennukseen konfliktialueilla. Ehdotus koskee ennen kaikkea Balkanin aluetta, mutta pitkällä aikavälillä tästä saatuja kokemuksia olisi voitava hyödyntää muilla alueilla, joissa tuhotut museot ja maan tasalle hävitetyt kirkot ja moskeijat voivat olla syynä selkkauksiin, jotka voidaan EU:n avulla lopettaa. Tällaisia alueita voisivat olla esimerkiksi Palestiina, Afganistan, Irak ja kenties jopa Tiibet. Vetoan tällä alalla parlamentin jäsenten ymmärrykseen ja tukeen.
Hannu Takkula
(FI) Arvoisa puhemies, haluan ensiksi onnitella esittelijöitä Virrankoskea ja Itälää. Tunnen molemmat miehet ja tiedän, että he ovat avoimuuden ja läpinäkyvyyden kannattajia ja haluavat olla rakentamassa Euroopan unionin taloutta kestävälle pohjalle, kuten asiaan kuuluu. Menot on hyvä pitää kurissa ja niissä on hyvä olla järkevyyden vaatimukset mukana. Haluan kiinnittää lyhyesti huomiota muutamaan asiaan, joista ensimmäisenä tutkimukseen ja innovaatioon. Vaikka tiedän, että se on pitkälle kansallisvaltioiden vallassa, siitä huolimatta Euroopan unionin on kuitenkin muistettava omat sitoumuksensa, kuten muun muassa Lissabonin strategia, ja siitä on pidettävä kiinni, jotta me myös talousarviossa ohjaamme varoja tutkimukseen ja innovaatioon, ja sitä kautta synnytämme uutta lisäarvoa Euroopan alueelle.
Olen erittäin ilahtunut tästä Itämeri-painotuksesta. Uskon sen tulleen pitkälle esittelijöiden kautta. On hyvä huomata Itämeren tila, ja nämä kaksi pilottiprojektia ovat hyvä alku. On totta, että tarvitaan huomattavasti suurempaa panostusta, mutta tästä on hyvä aloittaa.
Kolmanneksi, talousarviota laadittaessa on tärkeää muistaa kestävän kehityksen periaatteet ja unionin arvot. Näin on toimittava esimerkiksi, kun me lähetämme rahaa kolmansiin maihin ja olemme mukana erilaisissa projekteissa, muun muassa Palestiinan autonomian alueella. On huolehdittava siitä, että varat käytetään oikein ja ettei niillä tehdä työtä, joka on vastoin demokratiaa, ihmisoikeuksia ja mielipiteenvapautta eli unionin arvoja. Rahankäytön ja unionin arvojen on kuljettava aina käsi kädessä.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Tämän vuoden alussa parlamentti suunnitteli neuvottelevansa yhdessä neuvoston kanssa käytännöllisen ja tehokkaan ”tulosten talousarvion”, jolla toteutettaisiin Euroopan unionissa nykyisin välttämättömät politiikanalat.
Budjettivaliokunnan tekemillä tarkistuksilla on leikattu huomattavasti ohjelmia, joihin käytetään veronmaksajien rahoja tuottamatta mainittavaa lisäarvoa. Maatalouden alan leikkaukset, joiden kokonaismäärä on 553 000 000 euroa eli 77 prosenttia kaikista toteutetuista leikkauksista, paljastavat neuvoston toisen selkeän asialistan. Sen tavoitteena on poistaa vähitellen tämä politiikanala, josta uusien jäsenvaltioiden koko talousjärjestelmä on riippuvainen. Olen iloinen siitä, että budjettivaliokunta on onnistunut vahvistamaan uudelleen maatalouteen tarkoitettujen varojen määrän. Toivon myös, että Euroopan komissio hyväksyy toimintaohjelmat ja maaseudun kehittämisohjelman mahdollisimman pian.
Näiden näkökohtien lisäksi haluaisin käsitellä EU:n nuorisopolitiikan talousarvion merkitystä. Talousarviota koskevassa ehdotuksessamme lisätään elinikäisen oppimisen ohjelmien rahoitusta 9 prosenttia, jolloin sen kokonaismääräksi tulee 900 000 000 euroa. Näillä ohjelmilla on panostettu Eurooppa-aatteen edistämiseen enemmän kuin millään muulla. Nuorista 90 prosenttia rinnastaa Euroopan unionin matkustus-, opiskelu- ja työskentelymahdollisuuksiin kaikkialla Euroopassa. Näiden nuorten hyväksi on tehtävä enemmän. Heille tuottaa ongelmia muun muassa EU:n apurahojen vähäisyys, joka koskee etenkin Erasmus-ohjelmaa. Olemme lisänneet nykyisen talousarvion maksuja 100 000 000 euroa Euroopan unionin laajennuttua Romaniaan ja Bulgariaan. Tästä huolimatta on varmistettava, että suurempi osuus näistä varoista on jokaisen opiskelijan ulottuvilla. Erasmus-ohjelma ei saisi olla nuorten opiskelijoiden lisätulonlähde, vaan päinvastoin tärkein toimeentulomahdollisuus niille, joiden taloudellinen tilanne on heikko.
Viimeiseksi haluan vielä muistuttaa komissiota tärkeästä asiasta eli niistä sitoumuksista, joita annettiin heinäkuun kolmikantaneuvotteluissa. Tuolloin luvattiin taata riittävä määrä työpaikkoja uusille jäsenvaltioille. Nykyisin hyvin harvat romanialaiset tai bulgarialaiset työskentelevät johtotehtävissä, ja monilla heistä on sitä vastoin määräaikainen työsopimus. Euroopan unionin henkilöstövalintatoimistolle myöntämämme lisävarat olisi käytettävä tehokkaasti vakinaisen henkilöstön työllistämiseen uusia jäsenvaltioita varten mahdollisimman pian.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) EU:n uusimpiin jäsenvaltioihin kuuluvan Bulgarian edustajan on haastavaa osallistua vuoden 2008 talousarvion hyväksymiseen täysivaltaisena jäsenenä. Tästä on tullut mahdollista Euroopan unionin noudattaman laajentumispolitiikan ansiosta ja myös sen budjettipolitiikan tuella.
Kannatan mietintöä ja kiitän esittelijöitä ja koordinaattoreita yhteisymmärryksestä, jonka he ovat saavuttaneet talousarviosta ja siihen tehtävistä muutoksista. Vuoden 2008 talousarvioesityksen kestävää kasvua koskevan osan ansiosta jopa uusimmat EU:n jäsenvaltiot pystyvät saavuttamaan jäsenyyteensä liittyvät tulevat tavoitteet. Rakennerahastoihin liittyvissä toimintaohjelmissa varmistetaan henkilöstövoimavarojen korkea taso ja pätevyys, kilpailukyky, infrastruktuurin kehittäminen sekä esimerkiksi liikenteen ja ympäristöasioiden alan hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen. Valitettavasti saatavilla olevat varat eivät ole riittävät.
Haluan ilmaista tukeni myös rakenne-, sosiaali- ja koheesiorahastomaksujen merkittäville korotuksille, koska tällä tavoin rahastot pystyvät kehittämään toimintaohjelmia ja niiden valmiuksia. Kannatan myös 30 prosentin varausta hallintomenoja koskevaan kohtaan, sillä vakaa käsitykseni on, että tällä tavoin varmistetaan kustannusten hyötysuhde ja menojen valvonta.
Vuoden 2008 talousarvioesityksessä kiinnitetään huomiota myös EU:hun liittyneisiin uusiin alueisiin. Mustanmeren alueella niitä ovat Bulgaria ja Romania, jotka ovat myös Euroopan unionin rajavaltioita. EU:n ja kansallisten hallitusten toimintatavoitteena on muuttaa kyseinen alue turvalliseksi ja vakaaksi hyvien naapuruussuhteiden alueeksi. Alueen infrastruktuuri kaipaa kehittämistä ja lisäinvestointeja. Tarvitaan myös riittäviä ympäristönsuojelutoimia, koska alue on hyvin teollistunutta, ja se on muuttunut energia-alan raaka-aineiden siirtovyöhykkeeksi. Euroopan unionin olisi toimiensa ja rahoituksensa avulla taattava sekä ympäristön turvallisuus että Euroopan vakaa ja turvattu energiansaanti. Mustanmeren alueen valvonta ja Mustanmeren alueen kehittämisohjelma on kokeiluhanke, joka saa varmasti Euroopan parlamentin tuen. Sillä edistetään myönteisellä tavalla Mustanmeren alueen kehitystä ja Mustanmeren alueen asukkaiden integrointia EU:n jäsenyyttä koskeviin toimiin.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Haluan käsitellä EU:n talousarvion vaikutusta tavallisten EU:n kansalaisten hyvinvointiin. Jotkut heistä seuraavat tämänpäiväistä keskusteluamme. Hyvin usein kuulemme sanottavan, että Euroopan unionin on kehityttävä maailman kilpailukykyisimmäksi taloudeksi ja että tätä voidaan edistää talousarviolla. Sen rakennetta olisi kuitenkin uudistettava, jotta se olisi tehokkaampi ja edistäisi tutkimusta ja innovaatioita.
Valitettavasti vaikuttaa siltä, ettei Euroopan komissio ole oikeastaan edes määritellyt, mitä tieteelliseen tutkimukseen kuuluu. Useille hankkeille on vahvistettu erilaisia kustannuksia, joita rahoitetaan tutkimus- ja innovaatio-ohjelman mukaisesti.
Puhumme jatkuvasti EU:sta ja sen maailmanlaajuisesta vaikutuksesta. Äskettäin 27-jäseniseksi laajentunut Euroopan unioni pystyy toteuttamaan maailmanlaajuisia muutoksia. Talousarvio mahdollistaa huomattavan tukirahoituksen kolmansien maiden hyväksi. Tilintarkastustuomioistuimen tutkimusten mukaan varojen käyttö on kuitenkin usein tehotonta.
Tämä johtuu siitä, ettei useimmissa EU:n tukea saavissa maissa ole demokraattista hallintojärjestelmää. Ihmisoikeusloukkaukset ovat yleisiä, ja tukihankkeiden avulla rikastuu vain kourallinen ihmisiä sen sijaan, että lisättäisiin tavallisten ihmisten hyvinvointia.
Hyvät kollegat, siksi kehottaisin teitä varmistamaan, että pidämme kiinni asiakirjoissa vahvistetuista edellytyksistä ja etenkin siitä, että tukiohjelmia myönnetään niille, jotka edistävät demokratiaa ja ihmisoikeuksia.
Rolf Berend
(DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, aluksi kiitän koko talousarviota käsittelevää ryhmää hyvästä työstä. Haluaisin esittää muutaman huomautuksen aluekehitysvaliokunnan näkökulmasta.
Komissio arvioi laskelmissaan rahoitustarvetta ja otti toimielinten sopimuksessa määrättyjen raja-arvojen ja rahoituskehyksen ehtojen mukaisesti huomioon kuluvalla kaudella odotettavissa olevat pyynnöt. Näin ollen on loogista, että vuoden 2008 rakennerahastositoumukset nousevat 0,9 prosenttia ja maksut 3,2 prosenttia, kun taas sitoumuksiin tarkoitetut koheesiorahastovarat nousevat 14,4 prosenttia ja maksuihin tarkoitetut varat 36 prosenttia.
Koska komissio on tosiasiassa ainoa toimielin, jolla on vapaasti käytettävissään rahoituksen kokonaistarvetta koskevat välttämättömät tiedot, aluekehitysvaliokunta toimi komission ehdotuksen mukaisesti ja korjasi yksimielisesti ja välittömästi neuvoston talousarvioesityksessä tehdyt perusteettomat tarkistukset.
Tarkistustensa lisäksi valiokuntamme myös yksinkertaisti hallintoa ja tehosti varojen käyttöä ottamalla huomioon etenkin Lissabonin ja Göteborgin tavoitteet. Keskityimme pienten ja keskisuurten yritysten ainutlaatuiseen asemaan ja perinteiseen pienyritystoimintaan kuten tutkimukseen ja kehittämiseen. Meistä oli myös tärkeää mainita erityisesti Jeremie- ja Jessica-aloitteet vain kahtena esimerkkinä aluepolitiikan monista tärkeistä kohdista.
Autamme komissiota myös ratkaisemaan EU:n tulevia väestörakenteellisia haasteita, sillä joillakin alueilla, ja jopa kokonaisissa jäsenvaltioissa, väestön ikääntymisestä on tullut merkittävä ongelma syntyvyyden laskun takia. Perhearvoja on edistettävä esimerkiksi auttamalla nuoria naisia löytämään tasapaino perheen ja uramahdollisuuksien välillä. Tämä on kaukonäköinen toimintamalli, joka on otettava huomioon myös aluepolitiikan tärkeimmillä aloilla.
Thijs Berman
(NL) Arvoisa puhemies, tavoitteemme on yhteisvastuulle perustuva EU. Vuoden 2008 talousarvio sisältää uusia osa-alueita, jotka ovat lisäosoitus tästä. Talousarviota on kuitenkin myös nykyaikaistettava siten, että se sopii yhteen tietoon perustuvan talouden kanssa ja rakentuu yhteisvastuulle. Euroopan parlamentin sosialidemokraattisen ryhmän aloitteesta Palestiinalle ja Kosovolle myönnetään lisää rahoitusapua. Välttämättömyydestään huolimatta tämä on monimutkaista.
On muitakin kysymyksiä, joissa EU:n on osoitettava yhteisvastuuta. Maailmanlaajuinen terveysrahasto tarvitsee tukea, samoin kuin seksuaali- ja lisääntymisterveyden vahvistamista köyhissä maissa koskeva aloitteeni, josta mainitsen esimerkkeinä äitiyskuolleisuuden vähentämisen ja aborttioikeuden. Tämä tukee naisten vapautumista ja edistää siten köyhien maiden kehitystä.
Yhteisvastuulla on merkitystä myös EU:n talousarvion rakenteen uudistamisen kannalta. Tämä on tietenkin parasta toteuttaa leikkaamalla maataloustukia, mikä voidaan ilmeisesti toteuttaa nyt, kun hinnat ovat korkeat. EU:n on investoitava uuteen teknologiaan, ja Galileo-järjestelmä on osoittanut uuden talousarvion aiheellisuuden. Tulemme toimeen vähemmällä maataloustuella, kun taas Galileo-järjestelmällä lisätään työllisyyttä ja innovaatioita.
Christofer Fjellner
(HU) Arvoisa puhemies, vuotuisen talousarvion hyväksyminen on yksi Euroopan parlamentin jäsenten tärkeimmistä velvoitteista. Se on yksi niistä harvoista tilaisuuksista, jolloin parlamentti voi esittää hyvin konkreettisen yhteisen näkemyksen siitä, millaisen EU:n se haluaa. Ylipäänsä on mielestäni hyvä, että yhä suurempi osa kollegoistani täällä parlamentissa näyttää käsittävän EU:n varojen kurinalaisen käytön merkityksen, vaikka tehtävää onkin vielä paljon. Mielestäni on tärkeää, että vahvistamme talousarviossa oikeat painopistealat, mutta varojen ja niiden käytön valvonta on yhtä tärkeää kuin budjetointi oikeisiin tarkoitusperiin. Vaikka tekisimmekin nykyisin näin, on mielestäni valitettavaa, että monilla aloilla huomaamme osan varoistamme aiheuttavan pikemminkin vahinkoa kuin hyötyä. Lisäksi toimielinten on kehitettävä EU:n kirjanpitojärjestelmää, jotta varoja on helpompi ymmärtää ja valvoa ja jotta niiden tosiasiallinen käyttö on mahdollista selvittää sekä etu- että jälkikäteen. Kyse on avoimuudesta.
Henkilökohtaisesti toivoisin, että EU:n vuoden 2008 talousarvio antaisi selvemmän kuvan EU:sta, joka asettaa asioita tärkeysjärjestykseen ja keskittyy ydintehtäväänsä eli tavaroiden, palvelujen, henkiöiden ja pääoman vapaan liikkuvuuden toteuttamiseen. Valitettavasti tämänvuotinen talousarvioesitys jättää paljon toivomisen varaa tässä suhteessa. Mainitsen vain lyhyesti muutaman esimerkin: silkkiäistoukkien kasvattamiseen, mehiläistarhaukseen, puuvillan viljelyyn, energiakasveihin, viikunoihin, hamppuun, oliivilehtoihin, riisinviljelyyn sekä tupakkaan myönnetyt määrärahat. Viljakasvien, sokerin ja viinialan tuotteiden vientituet. Näiden budjettikohtien kokonaisarvo on yli 1 858 436 000 euroa. Sen lisäksi, että kyseiset budjettikohdat ovat mielestäni uskomatonta eurooppalaisten veronmaksajien rahojen tuhlausta, niistä on myös enemmän haittaa kuin hyötyä. Ne vaikuttavat kolmansien maiden asukkaisiin. Silti yksi kaikkein vakavimmista esimerkeistä on mielestäni EU:n maatalouden vientituki, jolla EU tukee omaa maatalouttaan myymällä tuotteita polkuhintaan ja polkemalla markkinahintoja köyhissä maissa. Tämä mitätöi köyhien maiden luontaiset kilpailuedut ja on vakava este niiden vaurastumiskehitykselle. Tälle asialle on tehtävä jotain ensi vuonna eikä vasta vuonna 2013.
Katerina Batzeli
(EL) Arvoisa puhemies, ensimmäiseksi haluan kiitää budjettivaliokunnan puheenjohtajaa, esittelijää ja varjoesittelijöitä, jotka ovat tänään esitelleet parlamentissa talousarvion, jolla on selkeät poliittiset tavoitteet ja tarkoin rajattu enimmäismäärä: 0,98 prosenttia suhteessa BKT:seen.
Haluan korostaa vain kahta seikkaa, jotka ovat olennaisia sekä Euroopan parlamentin että kaikkien valtioiden kannalta.
Euroopan parlamentti korostaa päätöslauselmansa 24 kohdassa, että komission on mahdollisimman pian hyväksyttävä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja rakennerahastojen kansalliset toimintasuunnitelmat. Oikea ajoitus on erityisen tärkeä varsinkin niiden laajojen luonnonkatastrofien jälkeen, joita on äskettäin sattunut Etelä-Euroopan maissa ja varsinkin Kreikassa, jolle on pikaisesti järjestettävä vahinkojen korjaamiseen tarvittavat varat.
Toinen huomautukseni koskee äskeistä viljakasvien hintakriisiä, joka on aiheuttanut kuohuntaa viljamarkkinoilla ja sekoittanut maatalouden tulot. Tämän ansiosta yhteisön talousarviovaroja on säästetty selvästi. Korostan kuitenkin, ettei näitä säästöjä missään tapauksessa pitäisi antaa muiden politiikanalojen käyttöön, vaan ne on säilytettävä YMP:n toimintakehyksessä ja käytettävä esimerkiksi maatalousalan kriisinhallintaan.
Reimer Böge  
budjettivaliokunnan puheenjohtaja.-(DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, budjettivaliokunta suosittelee täysistunnon ensimmäisessä käsittelyssä vuoden 2008 talousarvion maksusitoumusten määräksi 129,6 miljardia euroa ja maksujen määräksi 124,2 miljardia euroa, sekä kaikkien monivuotisissa ohjelmissa ja rahoituskehyksessä tehtyjen sopimusten ja sitoumusten tarkkaa noudattamista. Lisäisin, että on pysyttävä reilusti tässä monivuotisessa suunnitelmassa sovittujen enimmäismäärien alapuolella, noudatettava talousarviota koskevaa kurinalaisuutta ja tarjottava samassa yhteydessä neuvostolle ratkaisua nykyisiin kysymyksiin, kuten Galileo-järjestelmään ja ulko- ja turvallisuuspolitiikan kestävään rahoitukseen. Haluan esittää vilpittömät kiitokseni esittelijöille, Ville Itälälle ja Kyösti Virrankoskelle, jotka yhdessä koordinaattoreiden ja henkilöstön kanssa valmistelivat ensimmäisen käsittelyn erinomaisesti.
Käsittelen ensimmäisenä parlamentin talousarviota. Budjettivaliokunnan äänestyksen ja täysistuntoäänestyksen välillä parlamentin puhemiehistöä on kuultu sovittelumenettelyssä, jossa myös hallintoelimet ovat olleet tiiviisti mukana. Tämän prosessin yhteydessä pystyimme selvittämään lukuisia ristiriitaisia näkemyksiä järkevästi ja tyydyttävästi. Haluan kuitenkin tässä vaiheessa lisätä, että puhemiehistön ja hallintoelinten on oltava halukkaita tarttumaan kysymyksiin ja ottamaan vastaan kritiikkiä budjettivaliokunnalta, jonka tehtäviin kritisointi kuuluu. Vuosittain käsittelemämme ristiriita pystyttiin ratkaisemaan osittain asettamalla parlamentin talousarviota koskevan hallinnollisen ehdotuksen ja puhemiehistön päätöksen välille 2-3 viikon määräaika, jotta ryhmiä voidaan kuulla tarkemmin mieluummin prosessin alussa kuin menettelyn lopussa.
Arvoisa komission jäsen, 17. lokakuuta päivätyssä kirjeessänne esitätte jälleen talousarvion toteuttamista samoin kuin syyskuun lopussakin. Ilmoititte, missä kohdin se toimii hyvin ja missä se oli ajautumassa ongelmiin, missä kohdin jotkin ohjelmat oli mahdollisesti toteutettu liian myöhään ja missä taas komissio oli turvautunut liiaksi mikrotason hallinnointiin muissa jäsenvaltioille kuuluvissa kysymyksissä. Selvityksestä kävi kuitenkin yleisesti ilmi, että toteutus on parantunut toukokuussa annetun selvityksen jälkeen. Jos komissio haluaa säilyttää uskottavuutensa, se ei enää voi käyttää täytäntöönpanon myöhästymistä tai muita vuonna 2008 ilmenneitä ongelmia perusteena maksujen tai maksusitoumusten viivästymiselle vuoden 2008 talousarvion toteuttamisen yhteydessä.
Tänään voidaan todeta, että erillisvirastoja koskevalla toimielinten sopimuksella, jonka puheenjohtajavaltio Saksa pani alkuun ja puheenjohtajavaltio Portugali saattoi päätökseen, ja pysyvän esittelijämme Jutta Haugin poikkeuksellisen etevän työn ansiosta virastojen kehitys on vahvistettu uudelleen siten, että tulevaisuudessa niitä ei perusteta ilman riittävää kustannus-hyötyanalyysiä ja selvitystä niiden tuomasta mahdollisesta lisäarvosta. Näin ollen tätä on jatkettava toimeenpanovirastoille hyväksytyissä menettelysäännöissä. Arvoisa komission jäsen, tässä vaiheessa totean myös, että tänä vuonna käsittelimme erittäin huolellisesti komission hallintotalousarviota, mutta tämä ei ole välttämätöntä joka vuosi. Virkojen jatkuva arviointi ja kartoitus sekä maltillinen ja kohtuullinen mutta kuitenkin avoin kehittäminen pysyvät silti asialistallamme.
Arvoisa puhemies, olemme ottaneet hyvin selkeästi kantaa Galileo-järjestelmään. Käsitellessämme tänä aamuna uudistussopimusta annoimme sille vankan tukemme. Tulevaisuudessa tätä kutsutaan yhteisömenetelmäksi. EU:n rahoituskehityksen valossa kerta kaikkiaan naurettavaa ja järjetöntä, jos jäsenvaltiot luulevat voivansa luottaa sekavaan tai yhteisön talousarvion ulkopuolelta tulevaan rahoitukseen.
Toisessa huomautuksessani haluan käsitellä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan rahoitusta. Ilman parlamenttia YUTP olisi jo vararikossa, sillä meidän olisi valtioiden ja hallitusten päämiesten vuonna 2005 tekemän päätöksen mukaisesti tultava toimeen noin 90 miljoonalla eurolla. Kuultuani, että saatamme joutua ylittämään huomattavasti neuvoston ja komission tekemän ehdotuksen, kun mukaan lisätään myös Palestiina ja Kosovo, olemme valmiit löytämään ratkaisun tilanteeseen. Ilmeisesti joudumme myös käsittelemään joustovälinettä äänestystuloksen perusteella. Tämä koskee myös parlamentin muiden etujen tunnustamista, kuten kehitysyhteistyövaliokunta on selvästi ja oikeutetusti vaatinut.
Puheenjohtajavaltion on ymmärrettävä, että Galileo-järjestelmää ja yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa lukuun ottamatta parlamentti voi päättää kaikesta itse. Siksi annan kiireellisen suosituksen: neuvoston on saatava riittävä toimeksianto, jotta voimme luoda sekä Galileo-järjestelmälle että ulko- ja turvallisuuspolitiikalle vahvan perustan myös vuodesta 2008 eteenpäin. Ellei tätä tavoitetta saavuteta, meidän kaikkien on järjestettävä vuoden 2008 talousarvion aikana lisäistuntoja. Suhtaudumme avoimesti kaikkiin neuvotteluihin, mutta odotamme neuvostolta selkeää ilmoitusta siitä, että se käynnistää molempiin keskeisiin kysymyksiin liittyvät toimet. Euroopan parlamentin näkemyksen mukaan vuoden 2008 talousarvio saadaan joka tapauksessa laadittua.
(Suosionosoituksia)
Puhemies
(PL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina 25. lokakuuta 2007.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Neena Gill  
Meidän on osoitettava eurooppalaisille veronmaksajille, että EU:n talousarvio tuo rahoille vastinetta ja tarkoittaa moitteetonta varainhoitoa. Siksi Euroopan parlamentin jokakuinen muutto Strasbourgiin on täysin ristiriidassa tämän ja etenkin parlamentin ilmastonmuutostavoitteiden kanssa. Vaikka suhtaudunkin myönteisesti ympäristöystävällisempää liikennettä koskeviin huomautuksiin, joita Ville Itälän mietinnössä esitettiin, niillä tuskin ratkaistaan näin mittavaa ongelmaa. Meidän on ehdottomasti toimittava edelläkävijöinä ja näytettävä käytännön esimerkkiä.
Kyösti Virrankosken mietinnössä olen pettynyt rahoituksen määrään, joka on myönnetty köyhyyden vähentämisohjelmille köyhimmillä alueilla, kuten Aasiassa. Jos EU aikoo olla uskottava maailmanlaajuinen vaikuttaja, sen on siirryttävä sanoista tekoihin.
Vaikka suhtaudunkin myönteisesti Palestiinan ja Afganistanin tukemiseen, EU:n on jälkimmäisessä tapauksessa laajennettava yhteistoimintastrategiaansa naapurimaihin Intiaan ja Pakistaniin saavuttaakseen pysyvämpää menestystä. Lisäksi pidän valitettavana ehdotusta YUTP:n rahoituksen leikkaamisesta etenkin Kosovossa. Tätä tavoitetta ei pitäisi lykätä myöhemmäksi tai alirahoittaa.
Lopuksi totean kannattavani työllisyyden lisäämiseen ja ammattitaidon kehittämiseen tarkoitetun Lissabonin strategian painottamista. Näillä aloitteilla EU tuo todellista lisäarvoa niille ihmisille, joita edustan West Midlandsin alueella.
(Istunto keskeytettiin tilapäisesti.)
