Tuhkakriisi (keskustelu) 
Puhemies
(CS) Esityslistalla on seuraavana keskustelu
Marian-Jean Marinescun ja Mathieu Groschin Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmän puolesta komissiolle laatimasta tuhkakriisiä koskevasta suullisesta kysymyksestä - B7-0015/2011);
Saïd El Khadraouin Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän puolesta komissiolle laatimasta tuhkakriisiä koskevasta suullisesta kysymyksestä - B7-0204/2011);
Gesine Meissnerin Euroopan liberaalidemokraattien ryhmän puolesta komissiolle laatimasta tuhkakriisiä koskevasta suullisesta kysymyksestä - B7-0202/2011) ja
Roberts Zīlen Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmän puolesta komissiolle laatimasta tuhkakriisiä koskevasta suullisesta kysymyksestä - B7-0203/2011).
Marian-Jean Marinescu
laatija. - (RO) Arvoisa puhemies, viime vuoden huhtikuussa sattunut tulivuorenpurkaus sulki monia osia Euroopan ilmatilasta. Tästä aiheutunut kriisi häiritsi yli 10 miljoonan matkustajan matkaa ja jätti jälkeensä taloudellisia seurauksia. Tuhkakriisistä laadittu päätöslauselma jätti paljon toivomisen varaa toimielinten välisen koordinaation puutteen, erittelyjen ja jouston puutteen sekä tietysti teknisten resurssien optimaalisen käytön epäonnistumisen vuoksi.
Sanoin tuolloin ja pidän edelleen kiinni siitä, että on olennaisen tärkeää, että ryhdytään tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta voimme varmistaa, että uusi tulivuorenpurkaus ei aiheuta samoja seurauksia. Vastuu lentoturvallisuudesta, mihin kuuluu tuhkan valtaamien alueiden välttäminen, on oltava lentoliikenteen harjoittajilla ja lentomiehistöllä. Lentoliikenteen harjoittajille on toimitettava täsmällistä tietoa, jotta he voivat tehdä parhaita ratkaisuja. Lentäjät on koulutettu toimimaan poikkeuksellisissa lento-olosuhteissa, ja heillä on vaadittavaa kokemusta riskien arvioimiseen ja lennon uudelleenohjausta koskevan päätöksen tekemiseen.
Tarvitaan seuraavia elementtejä, jotta prosessi toimisi mahdollisimman tehokkaasti: valvontaa ja ennusteita on parannettava, ja laitteisiin on investoitava lisää rahaa sekä maassa että ilmassa. Teknisen rakenteen on pystyttävä toimittamaan reaaliajassa täsmällistä tietoa ja jatkuvia ennusteita, joita nykyinen tekniikka pystyy tuottamaan. Useamman tiedon keräämiseen ja toimittamiseen tarkoitetun keskuksen käyttäminen parantaa riskien arviointia ja lentojen aikatauluttamista. Kriisinhallintalaitosten roolia on selvennettävä sen varmistamiseksi, että lentoliikenteen harjoittajat saavat tarvitsemansa tiedon päätöksentekoa varten.
Sääntelyelimen on oltava vastuussa valvonnasta, kun taas vulkaanisen tuhkan neuvontakeskukset ovat vastuussa purkausten ja riskialueiden ilmoittamisesta lennonvarmistuspalvelun tarjoajille. Palveluntarjoajien on ilmoitettava lentokoneiden miehistöille alueista, joilla on suuri tuhkan saastumispitoisuus. Asianomaisia osapuolia on koulutettava tehokkaaseen kriisinhallintaan käyttämällä simulointiharjoituksia.
Minusta Euroopan lentoturvallisuusvirastolle on ehdottomasti esitettävä vaatimus laatia eritelmiä, joita vaaditaan vastuualueiden ja valvonnan selvittämiseksi toiminnallisella tasolla. Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan saavuttaminen ja SESAR-ohjelman täytäntöönpano helpottaisivat huomattavasti päätöksentekoprosessia ja vähentäisivät merkittävästi kriisin vaikutusta. Minusta nämä ovat keskeisiä kohtia, jotka on ratkaistava, jotta voimme varmistaa olevamme valmiita hallitsemaan vastaavan tilanteen menestyksekkäästi tulevaisuudessa.
Brian Simpson
laatija. - (EN) Arvoisa puhemies, pidän tervetulleena mahdollisuutta, jonka tämä suullinen kysymys meille tarjoaa viimevuotisen Islannin tuhkakriisin aikana matkustajien ja koko lentoliikennealan kokemien ongelmien tarkistamiseen.
Viime vuonna kävi selväksi, että jäsenvaltioilla ja Euroopan unionilla kokonaisuudessaan ei ollut suunnitelmaa tällaisen tilanteen varalle; käytetyt tiedot olivat puutteellisia, meteorologit eivät pystyneet auttamaan tai, todellakaan, eivät halunneet auttaa ja kaikki mieluummin moittivat jotakuta muuta ja hyväksyivät mieluummin riskin torjumiseen tähtääviä menettelytapoja kuin riskinhallintamenettelyjä.
Arvoisa puhemies, rehellisesti sanottuna jäsenvaltiot pitivät kaiken sisällään. Arvoisa puhemies, tämä oli tuolloin. Entä tulevaisuus? Onko meillä kattava suunnitelma seuraavan tulivuorenpurkauksen varalle? Jos näin käy, koordinoivatko jäsenvaltiot EU:n tasolla tulevaisuudessa? Mikä tärkeintä, ottavatko ne lentoliikennealan ja erityisesti lentoyhtiöt mukaan keskusteluihin, ennen kuin ne antavat neuvoja? Meidän on vältettävä viime vuonna tehtyjä virheitä, joista seurasi järjetöntä ilmatilan sulkemista tietyissä maissa, kun samanaikaisesti naapurimaa piti oman ilmatilansa avoinna, mikä aiheutti kaaoksen, hämmennystä ja valtavia taloudellisia seurauksia.
Arvoisa puhemies, Islannin tulivuorenpurkaus nosti esiin yhden keskeisen asian: se vahvisti yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa puoltavaa argumenttia paremmin kuin kukaan poliitikko olisi pystynyt tekemään. Tehtävämme on nyt kehittää asiaa ja toteuttaa se kiireesti, vaikka - kuten tavallista - jäsenvaltiot ovat palanneet vanhoihin tapoihinsa ja vitkastelevat tämän paljon tarvitun hankkeen toteuttamisessa.
Gesine Meissner
Arvoisa puhemies, keskustelimme luonnonkatastrofeista juuri asialistan edellisessä kohdassa. Tässä tapauksessa luonnonvoimat saattoivat lentoliikenteen täydellisen pysähdyksen tilaan. Eyjafjallajökull - luultavasti jokainen tuntee nyt kyseisen tulivuoren - purkautui viime vuonna ja sai aikaan sen, että merkittävä osa lentoliikenteestä pysähtyi kokonaan. Sivumennen sanoen huomasin jälleen kerran edellisen puheen aikana, että meillä on loistava puheenjohtaja liikenne- ja matkailuvaliokunnassa, koska se, mitä hän sanoi, muistuttaa suuresti sitä, mitä halusin sanoa. Yritän nyt hieman muuttaa puhettani.
Se oli todellakin kaaos, ja jäsen Simpson sanoi tämän jo. Vaikka meillä eurooppalaisilla on huipputekniset valmiudet ja niin paljon koordinointia, olimme tosiasiassa avuttomia, kun piti käsitellä katastrofia ja löytää siihen ratkaisuja. Ymmärsimme, että täytäntöön on pantu liian vähän sopimuksia. Sitten asetettiin työryhmä. Meitä tämän ongelman yhteydessä koskevat kysymykset olivat, onko työryhmällä jo päteviä tuloksia, joista voitaisiin keskustella ja onko se julkaissut tutkimuksia? Minä en ainakaan ole kuullut tutkimuksista. Onko kaikkia tämänkaltaisten tulivuorenpurkausten kansainvälisiä asiantuntijoita kuultu? Loppujen lopuksi, kuten keskustelimme jo viime vuonna tässä salissa, maailmassa on muita alueita, joilla tulivuorenpurkaukset ovat paljon yleisempiä kuin Euroopassa ja kyseiset alueet onnistuvat jotenkin saamaan ajantasaista tietoa ja koordinoimaan koko tilannetta.
On myös muita minua huolestuttavia asioita. Liikenneasioista vastaavien ministerien neuvostossa mainittiin 4. toukokuuta, että tarvitsemme yhdistetyn eurooppalaisen liikennejärjestelmän. Se voi luonnollisesti auttaa tällaisissa tapauksissa. Miten pitkälle olemme päässeet siinä, että vastaisimme aikaisempaa paremmin mahdolliseen tulivuorenpurkaukseen? Asiaa ei tietenkään voi ennustaa. Se vain tapahtuu.
Minulla on vielä yksi kysymys: tiedämmekö tarkasti, millaista tekniikkaa tarvitsisimme voidaksemme hoitaa tilanteen paremmin? Saksassa on nyt asianmukaiset laitteet kaikilla sääasemilla, ja ne keräävät tietoa ja pystyvät toimittamaan ajantasaisen tiedon hyvin nopeasti lentoyhtiöiden vastuuhenkilöille ja myös lentäjille, jotta nämä voivat päättää, onko lentäminen turvallista vai ei.
Eräs lisäseikka, jota ei vielä ole mainittu, mutta joka minusta on tärkeä tässä yhteydessä on seuraava: tuhkakriisi ja siitä lentoliikennealalle aiheutuneet ongelmat vaikeuttivat 10 miljoonan matkustajan ja luonnollisesti myös monien yritysten tilannetta. Jotkut matkustajat jäivät jumiin eivätkä pystyneet jatkamaan matkaansa. Esiin nousee tästä syystä kysymys, mikä on matkustajien oikeuksien tilanne. Lentomatkustajilla on oikeuksia, mutta minusta tuntuu, että tässä tapauksessa niitä ei aina ole käytetty kaikilta osin. Ehkä matkustajien oikeuksia olisi tarkistettava vielä kertaalleen.
Esitin monia kysymyksiä. Arvoisa komission jäsen Hahn, en tiedä pystyttekö nyt vastaamaan niihin, koska liikenne ei oikeastaan kuulu vastuualueeseenne. Olen varma, että kirjallisen kysymyksen lisäksi esittämiini kysymyksiin voidaan myös vastata myöhemmin. Huomaatte, että tämä asia aiheuttaa meille suurta huolta. Lentoliikenteen ala on hyvin tärkeä, ja tästä syystä tarvitsemme yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan.
Robert Zīle
Arvoisa puhemies, en haluaisi toistaa sitä, mitä muut jäsenet ovat sanoneet, mutta miksi itse asiassa esitämme tämän suullisen kysymyksen? Kyseisistä tapahtumista on kulunut lähes vuosi, ja on mahdollista, että ne vain unohdetaan. Halusimme kuitenkin varmistua, että asia on edelleen tärkeä komissiolle, ja odotamme komission toimia luvatuissa asioissa oppituntina viime vuoden tulivuorenpurkauksesta. Kävi ilmi, että lentoliikennemarkkinat muodostavat Euroopan unionin sisämarkkinat mahdollisesti tavalla, joka eroaa muiden liikennemuotojen markkinoista Euroopassa. Tämä puolestaan tarkoittaa, että päätösten tekeminen ja niiden valmistelu saattaa vaatia prosessin, joka eroaa muiden liikennemuotojen edellyttämästä prosessista. Kyse on tietojen puuttumisesta ja lentoliikenteen harjoittajien jäämisestä päätöksentekoprosessien ulkopuolelle sekä siitä, että päätökset tehdään jäsenvaltioissa. Periaatteessa tämä perustuu luonnollisesti lakiin. Silti ajattelen, että vaikka kuulunkin poliittiseen ryhmään, joka aina puoltaa toissijaisuusperiaatetta, tässä tilanteessa, kun otetaan huomioon viime vuoden tosiasiallinen tilanne, meidän olisi syytä harkita tämän esimerkin pohjalta, eikö päätöksiä pitäisi sittenkin tehdä nykyistä enemmän Euroopan unionin tasolla. Matkustajat ovat myös huolissaan siitä, että eri lentoyhtiöt kohtelevat matkustajia eri tavoin, ja korvausten saaminen lentoyhtiöiltä tuomioistuinkäsittelyn kautta ei ole helpoin tapa. Meillä ei selvästikään pitäisi olla tilannetta, jossa lentoyhtiöt selviävät kriisistä eri tavoin, eri kustannuksin. Kolmas seikka, jota haluan korostaa, on oppitunti, jonka saimme tästä kriisistä: Euroopan unionissa on nimittäin eri "saaria", joista ei ole eri liikenneyhteyksiä muihin Euroopan unionin jäsenvaltioihin. Tämä merkitsee sitä, että suunnitellessamme Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevaa karttaa tänä vuonna ja Euroopan laajuisen liikenneverkon budjettia seuraavaa rahoituskehystä varten, meidän pitäisi sallia investointeja muihin liikennemuotoihin, jotta voisimme yhdistää kyseiset "saaret" muuhun Euroopan unioniin. Kiitos.
Johannes Hahn
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, Eyjafjallajökull-tulivuoren purkautumisella Islannissa huhtikuussa 2010 oli valtaisa vaikutus, ja Euroopan unionin oli toimittava kiireisesti. Tästä syystä komissio ehdotti välittömiä toimia, jotta koordinoitaisiin Euroopan unionin kantaa ja vahvistettaisiin sääntelykehystä. Tämä tekee Euroopan unionista globaalilla tasolla vahvemman kumppanin.
Komissio osallistuu aktiivisesti käytännön työhön parantaakseen olemassa olevia vulkaanisen tuhkan välttämiseen liittyviä metodeja ilmailualalla. Komissio on esimerkiksi käynnistänyt seuraavan erityistehtävän seitsemännen puiteohjelman puitteissa: kriisien koordinoinnin tekninen tuki lentoliikennejärjestelmälle suurien häiriöiden yhteydessä. Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) valmistelee samanaikaisesti lentokelpoisuusvaatimuksia ja riskinarviointia koskevia sääntöjä turvallista lentämistä varten ilmatilassa, jossa on vulkaanista tuhkaa.
Toiminnallisesta näkökulmasta menettelytapaa on kehitetty tiiviissä yhteistyössä EASA:n kanssa. Menettelytapa ilmentää muualla maailmassa sovellettuja menettelyjä. Ohjaavat periaatteet ovat seuraavat: ensinnäkin lentoyhtiö on vastuussa toimintansa turvallisuudesta. Ennen kuin lentoyhtiö voi lentää vulkaanisen tuhkan saastuttamassa ilmatilassa, sen on tuotettava turvallisuusriskien arviointi ja saada sille valvontaviranomaisen hyväksyntä. Kyseinen prosessi on toistettava merkittävien muutosten yhteydessä.
Toiseksi lentoyhtiön on osoitettava, että turvallisuusriskien arvioinnissa sen käyttämät tietolähteet ovat oikeita. Sen on myös osoitettava pätevyytensä ja kykynsä tulkita kyseistä tietoa oikein. Ennen toiminnan aloittamista lentoyhtiön on saatava koneen valmistajilta erityistietoa lentokoneen alttiudesta ilmassa olevan tuhkan vaikutuksille ja kyseisen tuhkan vaikutuksesta koneen lentokelpoisuuteen. Näiden tietojen on käytävä ilmi turvallisuusriskien arvioinnista.
Käsiteltäessä tämäntyyppisiä häiriötilanteita keskeinen elementti on yhteistyö päätöksenteossa jäsenvaltioiden ja ilmailualan välillä. Kattavien ja koordinoitujen toimien varmistamiseksi komissio perusti yhdessä Euroopan lennonvarmistusjärjestön kanssa Euroopan kriisien koordinointikeskuksen 4. toukokuuta 2010 pidetyn liikenneasioista vastaavien ministerien kokouksen seurauksena. Koordinointikeskus on perustamisensa jälkeen järjestänyt useita tapaamisia kehittääkseen rakenteitaan ja menettelyjään. Koordinointikeskus osallistuu tulivuorenpurkausta koskevaan harjoitukseen 13.-14. huhtikuuta 2010 YK:n ilmailuelimen, ICAO, tuella, jotta testattaisiin ja todennettaisiin sen oikea-aikainen toimivuus.
Tuhkakriisi korosti yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suurta merkitystä. Tästä syystä komissio on vauhdittanut ilmatilan täytäntöönpanoa esimerkiksi hyväksymällä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toimintakyvyn järjestelmän ja siihen liittyvät EU:n laajuiset toimintatavoitteet, hyväksymällä täytäntöönpanosäännöt verkoston hallintatoimia varten, nimittämällä verkoston hallinnoijan, hyväksymällä täytäntöönpanosääntöjä ja ohjausmateriaalia toiminnallisia ilmatilan lohkoja varten, nimittämällä entisen parlamentin jäsenen Georg Jarzembowskin toiminnallisten ilmatilan lohkojen koordinaattoriksi ja pyrkimällä viimeistelemään huhtikuuhun 2011 mennessä EASA:n toimivaltuuksien laajentamisen turvallisuussäännöksiin ilmailuliikenteen hallinnan alalla.
Saanen tästä syystä lopettaa sanomalla, että komissio jatkaa työtä näiden erittäin monimutkaisten ja teknisten asioiden parissa. Komissio työskentelee yhdessä EASA:n, ICAO:n, jäsenvaltioiden ja ilmailualan kanssa varmistaakseen Euroopan ilmatilan turvallisuuden.
Mathieu Grosch
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Hahn, pidän vastaustanne luonnollisesti komission vastauksena, enkä myöskään oleta teidän vastaavan liikenne- ja matkailuvaliokunnan tänään esittämiin erityiskysymyksiin.
Yksi asia oli selvä: yli 100 000 lentoa peruttiin ja tilanne vaikeutti 300 lentokentän ja yli 10 miljoonan matkustajan tilannetta. Tapauksesta on otettava opiksi. Tämä on myös syy siihen, miksi esitämme tämän kysymyksen tänään; tilanteessa vaadittiin nopeasti koordinointia ja tätä ei ollut saatavilla. On mahdotonta improvisoida koordinoitua toimintaa 24 tunnin kuluessa. Nämä ovat kysymyksiä, joihin haluamme vastauksen tänään, eikä pelkästään parlamentti halua vastauksia, vaan myös Euroopan unionin kansalaiset haluavat niitä.
Ensimmäinen asia, jonka haluamme tietää, on, onko vastaavien ilmiöiden vaikutuksiin ja sijaintiin liittyvää tietoa parannettu vai ei?
Toiseksi, millainen rooli Euroopan unionin elimillä on asiassa tulevaisuudessa ja mitä päätösvaltaa niillä on? Jatkammeko siten, että meillä on 27 samanaikaisesti voimassa olevaa päätöstä vai onko komissiolla jo muita ehdotuksia, ja missä määrin lentoyhtiöt otetaan mukaan päätöksentekoon? Tämä kysymys on noussut esiin hyvin usein.
Kriisivaliokunnan on määrä tavata - ja se kokoontuu todellakin ja toteuttaa myös testejämme. Tätä parlamenttia ja tästä syystä myös eurooppalaisia kansalaisia olisi äärettömän tärkeää tiedottaa testien tuloksista.
Koordinoinnin ollessa kyseessä on tärkeää luoda sitä myös Euroopan unionin ulkopuolelle. Meidän täytyy sopia myös kansainvälisen tason rakenteista, sillä ilmatila ja tietyt onnettomuudet eivät tunne rajoja tässä yhteydessä.
Toisen tärkeän tekijän meidän kannaltamme muodostavat matkustajat. Puhumme 10 miljoonasta matkustajasta, mutta kyseiset 10 miljoonaa matkustajaa eivät olleet pelkästään turisteja, joiden täytyi pidentää lomaansa tai jotka tekivät sen mielellään; mukana oli myös ihmisiä, joiden piti päästä kotiin tai täytyi päästä jonnekin kiireesti. Tässä tilanteessa emme voi pelkästään viitata matkustajien oikeuksiin; ennemminkin meidän on työskenneltävä koordinoidulla tavalla ja tarjottava mahdollisuuksia ja lisättävä muiden liikennemuotojen käyttöä. Tarvitsemme esimerkiksi tarvittaessa nykyistä nopeampaa rautatiereittien käyttöönottoa. Tätä ei myöskään voida improvisoida 24 tunnissa. Nämä ovat kysymyksiä, joita haluamme esittää myös kansalaisten ja matkustajien puolesta. Kyse ei ole pelkästään heidän oikeuksiensa selittämisestä.
Viimeisenä, vaan ei vähäisimpänä - ja mainitsitte jo tämän - ilmatilan lohkoja, tai joihin viitataan toiminnallisina ilmatilan lohkoina, FAB, pitäisi olla ehdotuksen mukaan seitsemän, ei 27. Tämä voisi toimia. Rohkenen kuitenkin ennustaa nyt, että emme onnistu tekemään tätä vuoteen 2012 mennessä, koska jäsenvaltiot eivät sitä halua. Tässä mielessä meidän on myös lähetettävä ulospäin hyvin selkeä merkki siitä, että ilmatilan lohkojen määrän vähentäminen on ehdottoman välttämätöntä. Se voi myös toimia. Arvoisa komission jäsen Hahn, kutsun teitä käymään Maastrichtiin, se ei ole kovinkaan kaukana kotoanne. Siellä tehdään jo ilmatilan ylätason yhteistyötä kolmen tai neljän maan kesken. Siellä ratkaistaan kaikki maiden esiin tuomat ongelmat. Käykää siellä, ehdottakaa tätä komissiolle, ja käyttäkää tätä mallina Euroopan unionille, seitsemälle ilmatilan lohkolle. Siinä tapauksessa pystymme sääntelemään asian vuoden kuluessa.
Edit Herczog
Arvoisa puhemies, koska en ole liikennevaliokunnan jäsen, jotkut jäsenet saattavat ihmetellä, miksi olen niin innokas puhumaan tästä asiasta. Olin muiden matkustajien tavoin tuhkakriisin uhri. Matkustin Bakussa ja pääsin takaisin vasta suurten vaikeuksien jälkeen.
Asia koskee kaikkia Euroopan unionin kansalaisia. Euroopan unionilla oli tilaisuus osoittaa lisäarvonsa - ja epäonnistuimme siinä. Luulen, että unionin kansalaiset ymmärsivät, että EU ei ollut vielä valmis ryhtymään yhtenäisiin toimiin, mutta meidän on varmistettava, että olemme valmiita ryhtymään yhtenäisiin toimiin seuraavassa vastaavassa tilanteessa. Tämän vuoksi minusta yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan hankkeen tarve on välttämätön. Siitä olemme kaikki yhtä mieltä.
Vaikka en ole liikennevaliokunnan jäsen, haluan mainita, että ei tarvita pelkästään yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa, vaan myös tähän liittyvä yhtenäinen eurooppalainen infrastruktuuri. Tästä syystä haluan tässä täysistunnossa kiinnittää huomiota siihen, että Galileota ja maanhavainnointiohjelmaa (GMES) - ne ovat mahdollisesti hienoja eurooppalaisia infrastruktuureja, jos pystymme rakentamaan ne - täytyy toteuttaa tähän tarkoitukseen. Tästä syystä teemme työtä saadaksemme budjettikohdat näille asioille, mutta meidän on selitettävä paremmin Euroopan unionin kansalaisille, miksi näitä hankkeita tarvitaan.
Tästä syystä halusin saada puheenvuoron nostaakseni esille, että Euroopan unionin politiikan rinnalla myös eurooppalainen infrastruktuuri on välttämätöntä.
Nathalie Griesbeck
Arvoisa puhemies, komission jäsen, vähän alle vuosi sitten 300 lentokenttää oli suljettuina 23:ssa Euroopan unionin 27:stä jäsenvaltiosta. Tämä aiheutti merkittäviä taloudellisia menetyksiä, ja ennen kaikkea, kuten edelliset puhujat ovat tuoneet esille, yli 10 miljoonan ihmisen, joista kaikki eivät olleet lomamatkoilla, oli lykättävä matkaansa ja löydettävä muita matkustuskeinoja.
Tämä oli kokonaan luonnonilmiön aiheuttaman tuhon seurausta ja asetti meidät huomattavaan kontekstiin suhteessa luontoon ja aiheutti ennennäkemättömän lamaantumisen Euroopan taivaalla.
Totta kai on vaikeaa ennustaa tulivuorenpurkausta ja etenkin vulkaanisen tuhkapilven muotoa - se on luonnollisesti vaikeampaa kuin lumipyryn ennustaminen. Tästä huolimatta kyseisen tuhkapilven aiheuttama kriisi korostaa kaikkia unionin ilmailuliikenteen hallinnan puutteita ja virheitä sekä monien hallinnointivälineiden heikkoutta ja puuttumista.
Näiden kolmen tekijän perusteella haluan esittää kolme elvytysehdotusta: ensimmäinen koskee välttämätöntä yhteistoimintaa, toinen liittyy tarpeeseen luoda yhteisömenetelmä, jotta voitaisiin vastata tällaisiin haasteisiin, ja kolmas ehdotus, joka luonnollisesti on huoliemme ytimessä, liittyy matkustajien oikeuksiin, sillä matkustajat ovat keskeisiä huolenaiheitamme.
Mitä tulee ensimmäiseen elementtiin, kriisi korosti, että oli ehdottoman tärkeää vahvistaa yhteistoimintaa Euroopan unionin liikenteessä, koska tuhkapilvi nosti esiin paitsi ilmailujärjestelmän rajat Euroopan unionin tasolla, myös erityisesti rautatieliikenteen rajat, koska lukemattomat matkustajat eivät pystyneet löytämään vaihtoehtoja. Niin kuin kuluneen vuoden aikana toteutetut tutkimukset osoittavat, voidaan kuvitella, että vahvemman yhteistoiminnan ansiosta kriisi ei olisi ulottunut niin laajalle, ja lamaannus olisi ollut jokseenkin vähäisempää.
Toisen elementin osalta, aivan kuten rahoituskriisissä ja yhteisömenetelmästä käydyissä keskusteluissa hallitustenvälisiin operaatioihin verrattuna, myös tässä, liikenteen alalla, hallitustenväliset operaatiot tai hajanaiset vastaukset 27 jäsenvaltiosta eivät tarjoa sitä, mikä selvittää vaikeudet, joita olemme kohdanneet ja jotka saattavat palata, vaan aito yhteisömenetelmä. Tämä vaatisi Eurocontrolin toimivaltuuksien vahvistamista yhteisön järjestelmässä ja, luonnollisesti, kuten on huomautettu, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan pikaista toteuttamista.
Kolmanneksi, matkustajat, jotka ovat keskeisiä huolenaiheitamme ...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Kuten sanoin johdannossani, ymmärrätte, että asia, jonka jätän viimeiseksi, on olennaisen tärkeä.
Eva Lichtenberger
Arvoisa puhemies, ensinnäkin haluaisin kiittää komissiota - enkä tee tätä usein - hyvin johdonmukaisesta keskittymisestä turvallisuuteen huolimatta joidenkin lentoyhtiöiden protesteista, kun nämä ovat yrittäneet vähätellä ongelmaa sen vuoksi, että kyseisillä ongelmilla on taloudellisia vaikutuksia. Turvallisuuden on oltava johtava periaate myös tulevaisuudessa. Jotkin Euroopan unionin tasolla saavutettavat parannukset ovat kuitenkin välttämättömiä.
Miten olisi esimerkiksi omien yhteisten mittausjärjestelmiemme parantamisen laita? Onko meillä nyt käytössä strategioita siitä, miten ja millaisen tehtävänjaon avulla tuhkahiukkasia voidaan mitata, jotta saisimme jokseenkin luotettavia lausumia aikaisempaa nopeammin? Tiedän, että tämä on äärimmäisen vaikea toteuttaa, erityisesti sääolosuhteiden kannalta, mutta haluaisin tietää, onko koordinoinnissa saavutettu yhtään edistystä, jotta ainakin tekisimme mittauksia ja arvioisimme niitä samojen perusteiden mukaisesti.
Yleisesti ottaen vulkaanisen tuhkan aiheuttama kriisi on osoittanut sen, miten haavoittuvainen huipputekniikalla varustettu lentoliikennejärjestelmä on - ja kaikki huomaavat tämän jo lentokentillä. Tavallisissa toimintaolosuhteissa pelkästään kahden tai kolmen päivän viivästyksillä on monia seurauksia, jotka tekevät palvelun tarjoamisesta tavanomaisissa toimintaolosuhteissa yhä vaikeampaa, puhumattakaan jos mukana on ulkoisista sääilmiöistä johtuva ongelma tai tuhkapilvikriisin kaltainen ongelma; tilanne muuttuu tällöin aivan kaoottiseksi. Meillä ei ole virheensietojärjestelmää, ja myös tällä alalla tarvitsemme parannuksia, koska järjestelmä on hyvä vain, jos se vastaavissa tapauksissa pystyy antamaan vastauksia virheitä sietävällä tavalla.
On käynyt ilmi myös, että meillä on vakavia puutteita, nimittäin yleinen yhteistyön puute rautatie-, maantie- ja lentoliikenteen välillä. Nimenomaan sen vuoksi, että yhteistyö on riittämätöntä, oli lähes mahdotonta ryhtyä asianmukaisiin korvaaviin toimenpiteisiin maassa.
Yhteisestä eurooppalaisesta ilmatilasta, joka on täällä ilmi tullut välttämättömyys - koordinointitoimenpiteet olisivat joka tapauksessa olleet parempia - sanoisin, että niin kauan kuin jäsenvaltio on vakuuttunut, että se on ainoa, joka aidosti pystyy valvomaan omaa ilmatilaansa tehokkaasti ja että kaikki muut on ehdottoman kykenemättömiä siihen - ja viittaan tässä Keski-Euroopan ilmatilaan - emme yhtään edisty asiassa. Itsekkyys vahingoittaa eurooppalaista yhteistyötä ja loppujen lopuksi myös Euroopan unionin aatetta. Tämä meidän on pidettävä selvänä mielessä.
Jacqueline Foster
ECR-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, keskustelun kuluessa on jo todettu, mutta toistan jälleen, että olemme kaikki tietoisia tuhkapilven aiheuttaman häiriön valtavasta laajuudesta. Kuten todettua, yli 100 000 lentoa peruutettiin, kymmenet miljoonat liike- ja lomamatkustajat eivät pystyneet matkustamaan suunnitelmien mukaan, tavarat ja rahti viivästyivät tai niitä ei kuljetettu lainkaan, liiketoiminta häiriytyi ja eurooppalaiset lentoliikenteen harjoittajat ja lentokentät kärsivät katastrofaalisia taloudellisia tappioita. Kaiken kaikkiaan eurooppalaisten lentoyhtiöiden kustannukset nousivat yli kahteen miljardiin euroon. Eri puolilla Eurooppaa ja jäsenvaltioissa olevat laitokset, jotka olivat vastuussa tällaisten asioiden käsittelystä, halvaantuivat täysin ja, suoraan sanoen, jos tilanne ei olisi ollut näin vakava, se olisi ollut naurettava.
Tässä kaaoksessa yksi asia oli selvä. Ilmailuliikenne on äärimmäisen tärkeä EU:n taloudelle, ja yksittäisinä henkilöinä olemme riippuvaisia dynaamisesta ja tehokkaasta lentoliikenteestä, jossa henkilöstön ja matkustajien turvallisuus on ensisijaista. Tällaisenaan tuen mielelläni suullista kysymystä, enkä vähiten sen vuoksi, että edellisessä istuntokeskustelussa, jossa asiaa käsiteltiin, vaadin Euroopan unionia tarkastelemaan kansainvälisiä parhaita käytäntöjä vulkaanisen tuhkan käsittelyssä, ja nostin erityisesti esiin Yhdysvallat, joka on aina soveltanut täsmällisempää menettelytapaa asiassa. Suhtauduin hyvin myönteisesti siihen, että komissio hyväksyi kriisistä tekemässään arviossa sen, että Euroopan unionin täytyy tarkistuttaa menettelyt Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä.
Kansainvälisesti parhaat käytännöt kertovat meille, että vastuu vulkaaniseen tuhkaan mahdollisesti liittyvien vaarojen käsittelystä on siirrettävä lentoyhtiöille osana niiden turvallisuusjohtamisjärjestelmiä. Viranomaisten tehtävänä on tarkistaa lentoyhtiön turvallisuusjohtamisjärjestelmät sen varmistamiseksi, että se noudattaa vaadittuja turvallisuusstandardeja. Tämä on sovellettu käytäntö Yhdysvalloissa ja muissa maissa, jotka ovat onnistuneet toimimaan tulivuorenpurkaustapauksissa ilman, että lentoliikenne olisi häiriintynyt merkittävästi.
Selvä ja päättäväinen yhteinen johtajuus on välttämätöntä, ja tarvitsemme Euroopan lentoturvallisuusvirastoa varmistamaan, että Euroopan unionin jäsenvaltiot sopeuttavat nykyisiä menettelyjään sen takaamiseksi, että lentoyhtiöt ottavat vastuuta ja että niitä tuetaan tällaisten päätösten tekemisestä tulevaisuudessa.
Viime vuoden huhti- ja toukokuussa vallinnut kriisi osoitti ehdottomasti sen, että ensisijaisesti meidän on vauhditettava yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ja SESAR-ohjelman täytäntöönpanoa. Sekä Euroopan lentoteollisuus että veronmaksajat ovat jo sijoittaneet hurjia summia näihin hankkeisiin ja, Euroopan unionin lainsäätäjinä, meidän on jatkettava tasapainoisten, kustannustehokkaiden ja rakenteellisten uudistusten edistämistä. Panen tyytyväisenä merkille komission jäsenen tänään esittämät huomiot. Toivokaamme, että etenemme nyt myönteisellä tavalla
Juozas Imbrasas
Arvoisa puhemies, koska jälleen kerran keskustelemme tänään tulivuoren tuhkan aiheuttamasta kriisistä, vaikuttaisi siltä, että aihe on edelleen olennaisen tärkeä ja että kysymyksiin ei ole saatu vastauksia. Ymmärrämme, etteivät tulivuoret noudata sääntöjä, emmekä voi sulkea pois odottamattomia olosuhteita. Kaikessa tässä on kyse ilmailualan eloonjäännistä, mutta lentokoneita hankaloittavat paitsi tulivuoret, myös myrskyt, lumi ja muut tämänkaltaiset ilmiöt. On ymmärrettävää, että on mahdotonta poistaa, lopettaa tai ennustaa kaikkea, mitä ilmailussa voi tapahtua. Lentokoneen turvallisuuden, ihmishenkien ja ihmisten liikkuvuuden on luonnollisesti kuuluttava tärkeimpiin asioihin.
Olen tyytyväinen siihen, että unionissa jatketaan kattavaa ohjelmaa toteuttamalla yhteistä eurooppalaista ilmatilaa koskeva aloite, jotta modernisoitaisiin ilmaliikenteen hallintaa. Olen samaa mieltä kuin jäsenkollega, joka juuri totesi, että on luotava myös yhteistä infrastruktuuria. Mainittuani asian haluaisin kuitenkin sanoa, että nykyään olisi syytä harkita vaihtoehtoisen liikenteen kehittämistä ja keskustella siitä. Meidän tarvitsee ja täytyy saavuttaa edistystä tällä alalla. Kriisi vaikutti erityisesti Euroopan unionin itäisiin jäsenvaltioihin, jotka jäivät erilleen osasta läntistä Eurooppaa ja joilla, toisin kuin muilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla, ei ollut riittäviä mahdollisuuksia valita vaihtoehtoisia liikennemuotoja. Tiedämme nyt, että meidän täytyy kiireisesti laatia vaihtoehtoinen toissijainen liikkuvuusjärjestelmä, Euroopan laajuisia verkkoja, rautatieverkkoja ja vaihtoehto lentoliikenteelle, niin kuin on viisaasti tehty sähkö- ja televiestintäverkkojen kanssa. Tästä syystä täytyy asettaa - rahoitusnäkymien vuoksi - nykyistä kunnianhimoisempia tavoitteita Euroopan laajuisten verkkojen tarkistamiseen. Maatieliikenteen ja, ennen muuta, rautateiden olisi pystyttävä korvaamaan lentoliikenne nykyistä juohevammin, jos lentoliikenne on keskeytetty. On tullut aika harkita erityisvaihtoehtoja ja panna ne täytäntöön mahdollisimman nopeasti.
Diane Dodds
(EN) Arvoisa puhemies, kuten muut jäsenet täällä, en ole liikenne- ja matkailuvaliokunnan jäsen. Olen kotoisin Pohjois-Irlannista, Euroopan laidalla sijaitsevalta saarelta. Voitte tämän vuoksi kuvitella, miten olennaisen tärkeitä hyvät lento- ja meriyhteydet ovat paitsi taloutemme, myös yksityisen matkustamisen kannalta.
Olen käsitellyt viimeksi kuluneiden kuukausien aikana, jopa tällä viikolla, sellaisten yksittäisten äänestäjien tapauksia, joihin kyseinen kriisi vaikutti. Tuhkapilvikriisin aikaan pelkästään Yhdistyneen kuningaskunnan lennot aiheuttivat arviolta yli 200 miljoonan punnan päivittäiset kustannukset. Jotta tältä vältyttäisiin, meidän on tehtävä paljon enemmän yhteistyötä ja oltava tietoisempia parhaista käytännöistä, jotta meillä olisi käytössämme suunnitelma, jonka avulla ennaltaehkäistään tulevia häiriöitä ja vastaavanlainen hirvittävä vaikutus talouteen.
Kuten sanoin, olen vastaanottanut yksittäisiltä äänestäjiltä monia valituksia, joista monet keskittyvät lentoyhtiöihin, tapaan, jolla ne kohtelivat henkilöitä sekä niiden epäonnistumiseen huolehtimisvelvollisuutensa tunnistamisessa. Pyydän komissiota tarkastelemaan myös tätä.
Ville Itälä
(FI) Arvoisa puhemies, me todella tiedämme, kuinka ikäviä kertomuksia syntyi, kun tuhkapilvi tuli. Monet ihmiset eivät päässeet läheistensä hautajaisiin, lastensa häihin tai vastaaviin tilaisuuksiin. Ne olivat todella henkilökohtaisia ja ikäviä tapahtumia, puhumattakaan taloudellisesta tilanteesta, joka sitten syntyi 10 miljoonan ihmisen kärsittyä. Kuten huomaatte, mikään ei todellakaan toiminut.
Me emme voineet vastata, että EU:lla olisi ollut ratkaisu näihin tilanteisiin, ja täällä liikennevaliokunnan puheenjohtaja hyvin totesi, että tätä riskiä ei pystytty ottamaan huomioon, sitä ei pystytty hallinnoimaan ja kyse oli enemmänkin suuresta kaaoksesta.
Nyt komission pitää mahdollisimman nopeasti antaa kansalaisille vastauksia. Vastauksia siihen, että onko meillä teknisiä ratkaisuja, löytävätkö lentoyhtiöt niitä? Jos niitä on, niin mitä ne sitten ehkä ovat? Mitkä ovat matkustajien oikeudet tulevaisuudessa, jos syntyy samanlainen tilanne, jossa ihmiset eivät pääse lentämään eivätkä koteihinsa? Milloin saadaan tehokas eurooppalainen yhteinen ilmatila? Tähän halutaan tietysti vastaukseksi, että mahdollisimman nopeasti, että tässä ei voi kulua enää kovin kauan. Mikä on vaihtoehtoinen suunnitelma? Mitä liikennevälineitä käytetään? Nyt ihmiset olivat aivan hukassa. Toiset tilasivat Espanjasta Suomeen takseja ja maksoivat tuhansia euroja. Näinhän tilanne ei voi tulevaisuudessa olla, vaan pitää olla jonkinlainen suunnitelma, miten ihmisiä sitten paremmin palvellaan näissä vaihtoehdoissa.
Haluan tässä yhteydessä ottaa esiin toisen täällä mainitun tilanteen, toisen luonnonmullistuksen: kun tulee lunta. Viime joulukuussa kymmenet tuhannet ihmiset jäivät Euroopan lentokentille, kun tuli lumisade. Omassa kotimaassani Suomessa lunta on jatkuvasti valtavan paljon, on kova pakkanen ja asiat toimivat. Täytyy siis saada eurooppalaisetkin lentokentät toimimaan. Tämä ei ole liian vaikea asia ja ei voida nostaa käsiä ylös, vaan asiat pitää hoitaa niin, että kansalaisten kannalta oikeusturva on taattu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, Islannin tulivuorenpurkaus ja viimevuotiset rankat lumisateet häiritsivät vakavalla tavalla Euroopan lentoliikennettä, mistä aiheutui huomattavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia seurauksia. Jotta tulevaisuudessa voitaisiin välttää vastaavat tilanteet, haluan kysyä komissiolta, mitä keskeisiä uusia säännöksiä sillä on mielessään lainsäädäntökehyksen kehittämiseksi siten, että parannetaan lentomatkustajien oikeuksia.
Huolimatta Lontoossa ja Toulousessa sijaitsevista vulkaanisen tuhkan neuvontakeskuksista - jotka ovat osa yhdeksän vastaavan keskuksen muodostamaa kansainvälistä ICAO:n perustamaa verkkoa - ja Lontoossa sijaitsevasta tuhkapilvien riskikaavioita tuottavasta erityiskeskuksesta meidän täytyy myös parantaa eurooppalaista infrastruktuuria ottamalla käyttöön järjestelmä, jonka avulla mitataan vulkaanisten tuhkapilvien pitoisuuksia reaaliajassa.
Euroopan ilmailujärjestelmän suorituskyvyn parantamisesta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1070/2009 vaaditaan jäsenvaltioita ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin toiminnallisten ilmatilan lohkojen täytäntöönpanon varmistamiseksi 4. päivään joulukuuta 2012 mennessä.
Kysyn komissiolta, tapahtuuko yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan täytäntöönpano asetetussa aikataulussa. Euroopan unionin on myös tarjottava yhteistoimintaa ja sellainen matkalippujärjestelmä, josta voi varata ja ostaa lippuja sellaisille eurooppalaisille reiteille, jotka koostuvat monista eri liikennemuodoista. Euroopan unioniin tarvitaan luotijunajärjestelmä, joka yhdistää toisiinsa kaikki unionin pääkaupungit ja suurkaupungit.
Liam Aylward
(EN) Arvoisa puhemies, viime vuonna tapahtunut tuhkakriisi aiheutti lähes 100 000 lennon peruuntumisen, mistä matkustajille seurasi täydellinen kaaos. Tämän kriisin vaikutus matkustajiin on asia, johon haluan tänään kiinnittää komission huomion.
Kriisi vaikutti 10 miljoonaan ihmiseen, ja peruutukset aiheuttivat suuria taloudellisia kustannuksia tuhansille matkustajille. Lentokentillä on kyllä opasteita ja lehtisiä, joissa kerrotaan matkustajien oikeuksista, mutta näille ei juuri ole käyttöä, kun kohdalle osuu peruutuksia tai suuria liikennehäiriöitä, niin kuin kyseisen tuhkapilven yhteydessä. Euroopan unionin lainsäädännön nojalla matkustajilla on oikeus saada tietoa ja apua lentoyhtiöltään.
Todellisuudessa kuitenkin suuri osa matkustajista, joiden matka on keskeytynyt, käyttää runsaasti aikaa ja rahaa löytääkseen tietoa, etsiäkseen vaihtoehtoisia lippuja tai korvausta lentoyhtiöltä. Tämä on asia, jossa komission täytyy toimia tehokkaammin. Matkustajien suurin turhauma tämänkaltaisissa tilanteissa on se, että yritetään saada tietoa ja yritetään saada yhteys lentoyhtiöön. Vaikka matkustajat tietäisivätkin oikeuksistaan, tästä ei juuri ole apua, jos he ovat juuttuneet lentokentälle tai jonottavat puhelun yhdistymistä.
Vaikka ymmärrän, että tuhkakriisin aikaan lentoyhtiöillä oli ennenkuulumaton paine käsitellä tuhansien matkustajien tilannetta - ja minun on myönnettävä, että jotkut toimivat ihailtavasti - yleisesti ottaen ihmisten on erittäin vaikeaa saada tietoa ja apua silloin, kun he sitä tarvitsevat.
Huonon sään seurauksena syntynyt matkustuskaaos joulukuussa 2010 ilmentää tätä edelleen. Matkustajat vaativat päivitettyä tietoa, mutta heidän on pystyttävä saamaan yhteys lentoyhtiöön, jotta he voisivat käyttää oikeuksiaan. Lentoyhtiöiden, lentokenttien asiakaspalvelu- ja tiedotuspisteiden on oltava helpommin niiden matkustajien käytettävissä, joiden matka on keskeytynyt. Ei riitä, että Euroopan unionin kansalaisille tiedotetaan heille kuuluvista matkustajan oikeuksista; heitä on autettava oikeuksien käyttämisessä liikennekaaoksen yhteydessä.
Michael Cramer
(DE) Arvoisa puhemies, kyse oli luonnonkatastrofista, jolla oli kauheita seurauksia monille ihmisille. Jos kuitenkin vertaamme sitä tulviin ja samanaikaiseen pyörremyrskyyn Australiassa tai maanjäristykseen Uuden-Seelannin Christchurchissä, me säästyimme loukkaantumisilta. Turvallisuus asetettiin ehdottomalle etusijalle, ja tämä on oikein. Komission jäsen Kallas teki oikean päätöksen yhteisymmärryksessä Euroopan unionin jäsenvaltioiden liikenneministerien kanssa.
En voi ymmärtää lentoyhtiöihin kohdistunutta kritiikkiä. Ne selvästi kärsivät tappioita - kahden miljardin suuruinen summa on mainittu. On kuitenkin väärin sälyttää vastuuta lentoyhtiöille siitä, pitäisikö lentää vai ei. Kyseinen päätös on tehtävä poliittisella tasolla. Turvallisuus täytyy asettaa etusijalle. Kuvitelkaa, jos olisi sattunut lento-onnettomuus vulkaanisen tuhkan vuoksi. Silloin keskustelua olisi käyty aivan eri tavalla, olisi nimittäin puhuttu siitä, miten vastuutonta oli antaa lentokoneen nousta ilmaan.
Tarvitsemme suunnitelman B, niin kuin oikeutetusti onkin sanottu, ja rautatiejärjestelmä tarjoaa vaihtoehdon. Koska lentoyhtiöt on vapautettu polttoaineverosta, ne saavat vuosittain 30 miljardia euroa Euroopan unionin veronmaksajilta. Nämä rahat on sijoitettava rautatiejärjestelmään, ainakin osa niistä, jotta meillä olisi vaihtoehto vastaavanlaisen katastrofin varalle.
Turvallisuus ennen kaikkea - tätä ihmiset vaativat, ja tämä on oikein. Asian tulee olla näin myös tulevaisuudessa.
Ryszard Czarnecki
(PL) Arvoisa puhemies, tilanne osoitti, että Euroopan unioni ei ollut valmistautunut tällaiseen kriisiin. Huolimatta siitä, mitä kuulemme tässä salissa, asiantuntijat sanovat, että reaktiomme oli liiallista, ja osa lennoista olisi varmasti voitu sallia. Tämä osoittaa kuitenkin kiistattomasti, miten laajassa lamaannuksessa olimme. Edelliset puhujat, jotka kertoivat tietystä vaihtoehdosta rautatieverkon kehittämisen muodossa, ovat luonnollisesti oikeassa. Se on aivan selvää. Ilmailualalla vastauksen ongelmaan tarjoavat varmasti koordinoinnin parantaminen ja Euroopan lentoturvallisuusviraston roolin vahvistaminen. Lisäksi on hyvä, että Euroopan parlamentti hyväksyi marraskuussa tähän asiaan soveltuvan asetuksen. Se oli askel oikeaan suuntaan.
Béla Kovács
(HU) Arvoisa puhemies, tulivuorenpurkaus pakottaa meitä ajattelemaan uudelleen liikenteen painopisteitä. On tullut aika suosia rautateitä enintään 1 500 kilometrin pituisilla keskipitkillä matkoilla, ja näitä varten voitaisiin käyttää tukia, veroja ja muita sääntelymekanismeja tarpeen mukaan. On huomionarvioista, että sisämarkkinoiden kysyntä liittyy merkittävällä tavalla raiteiden uudistamiseen sekä liikkuvan kaluston valmistamiseen, joista kumpikin voisi synnyttää monia työpaikkoja. Kun otetaan huomioon lentoliikenteen lähtöselvitykseen ja lentokoneen vaihtoon kuluva aika, lentokoneet - luotijuniin verrattuina - tarjoavat häviävän pienen edun, mutta aiheuttavat samalla huomattavia hiilidioksidipäästöjä ja melua. Vaikka emme voi estää tulivuorenpurkauksia, voimme parantaa niiden ennustamiseen käytettyä tekniikkaa ja sitä, miten arvoimme purkauksesta seuraavan tilanteen. Aito ratkaisu voidaan kuitenkin tarjota vain muuntamalla liikenne-, energia- ja teollisuuspolitiikkaa, koska tulivuorenpurkaukset eivät aiheuta häiriöitä raideliikenteelle, tai aiheuttavat vain paikallisia häiriöitä.
Christine De Veyrac
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kuulijat, kuten monet meistä ovat juuri todenneet, viime huhtikuussa tapahtunut Islannin tulivuorenpurkaus oli kivulias osoitus eurooppalaisen ilmatilan hajanaisuudesta ja tehottomuudesta. Tilanne vaikutti suoraan kaikkiin tämän parlamentin jäseniin. Viisi miljoonaa kansalaista jäi jumiin ilman todellista vaihtoehtoista liikennemuotoa. Nyt kun tästä poikkeuksellisesta tapahtumasta on kulunut vuosi, Euroopan unionin toimenpiteet eivät toistaiseksi ole onnistuneet tuottamaan tulosta.
Arvoisa komission jäsen, sanoitte, että ensimmäinen vulkaaniseen tuhkaan liittyvä kriisiharjoitus on tarkoitus järjestää 13.-14. huhtikuuta Eurocontrolin, Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) ja Kansainvälinen lentoliikenneliiton (IATA) valvonnassa, mutta on olennaisen tärkeää, että Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) vastaa todellisesta johdosta koordinoidakseen Euroopan tason toimenpiteitä.
On varmaa, että Lontoon ja Toulousen keskusten laatimien VAC-karttojen tietoa on hiottava modernia tekniikkaa käyttäen. Kuten koimme viime vuoden huhtikuussa, tiedot saattavat olla ristiriitaisia ja voivat johtaa siihen, että kukin jäsenvaltio tekee ilmatilan sulkemista koskevia päätöksiä, jotka pohjautuvat ennemminkin tunteeseen kuin tietoon.
Tässä yhteydessä EASA:n rooli on olennaisen tärkeä, kun se ehdottaa tietojen yhdenmukaista tulkintaa sekä varmistaa tiedon keskittämisen ja oikeanlaisen levittämisen. VAC-kaavioiden tarjoaman tiedon lisäksi EASA:n täytyy ottaa käyttöön mekanismi saatavissa olevan tiedon keräämiseksi tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden, lentoyhtiöiden ja niiden lentäjien kanssa.
Tiedon keskittäminen ja koordinoiminen kaikkien asianosaisten kesken tulee estämään kaaoksen ja epäjohdonmukaisuudet, joita koimme viime vuonna. Niinpä oletan komission pystyvän esittämään jo lähitulevaisuudessa yhdessä EASA:n kanssa täsmällisiä ehdotuksia, jotka liitetään kaikilta osin yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan täytäntöönpanoon.
James Nicholson
(EN) Arvoisa puhemies, tuhkapilvikriisi aiheutti valtavia häiriöitä viime vuoden huhtikuussa ja toukokuussa. Kuten jäsen Foster totesi, monet meistä tajusivat, miten riippuvaisia olemme nykyaikaisesta lentoliikenteestä. Varmastikin siinä tapauksessa, että olisitte kotoisin minun kotipaikastani, josta on mahdotonta päästä töihin käyttämättä lentokonetta, todella ymmärtäisitte asianlaidan. Kaikilla tuolloin matkustaneilla on todennäköisesti tarinoita kerrottavanaan, ja joihinkin ihmisiin kriisi iski pahasti. Lisäksi lentoyhtiöiden ja muiden yritysten kärsimät taloudelliset tappiot peruuntuneiden lentojen ja jumiin jääneiden matkustajien vuoksi olivat mittavia.
Ihmiset ovat sanoneet, että sama voi toistua. Luulen, että meidän on valmistauduttava tähän, koska asiassa tuntui olevan kauhean paljon päättämättömyyttä. Haluan olla rehellinen: koska lennän viikoittain, ja kun olen 39 000 jalan korkeudessa haluan ennen kaikkea turvallisuutta ja varmuutta, joten en koskaan väittele turvallisuudesta. Meidän on varmistettava, että matkustajien turvallisuus asetetaan etusijalle. Luulen, että se on vallitseva tilanne, jota meidän on tuettava.
Artur Zasada
(PL) Arvoisa puhemies, sanon asian vielä kerran: 100 000 peruutettua lentoa, 10 miljoonaa matkustajaa, jotka eivät päässeet määränpäähänsä, 2 miljardin euron tappiot lentoyhtiöille. En muista, että Euroopan lentoliikenne olisi lamaantunut vastaavalla tavalla koskaan aikaisemmin. Euroopan komissio ilmoitti nopeista ja päättäväisistä toimista jo viime vuoden huhtikuussa yleisen mielipiteen ja ilmailuteollisuuden painostuksesta. Valitettavasti vulkaaninen tuhka on laskeutunut, ja komission kunnianhimo on huvennut sen mukana. Tähän mennessä ei ole laadittu eurooppalaista kriisinhallintasuunnitelmaa vastaavien tilanteiden varalle. Vielä ei ole ollut mahdollista sopia yhteisestä kannasta turvallisuusasiantuntijoiden, lentokoneiden valmistajien, lentoyhtiöiden ja markkinoiden sääntelyviranomaisten kesken. Tästä syystä on välttämätöntä, että tänään esitetään seuraavat kysymykset: mitä asian hyväksi on tehty kuluneen vuoden aikana? Jos vastaava tulivuorenpurkaus tapahtuisi tänään, reagoisimmeko eri tavalla kuin vuosi sitten? Milloin meille esitetään erityistoimenpiteitä?
Käymme kestävää vuoropuhelua yhtenäisestä eurooppalaisesta ilmatilasta, henkilö- ja nesteskannereista ja menettelyistä luonnonkatastrofeihin, kuten tulivuorenpurkaukseen tai ankaraan talveen, liittyvissä tilanteissa. Samalla Euroopan lentoliikenne jatkaa kasvuaan vuosittain. Keskustelujen aika on ohi. Eurooppalainen ilmatila tarvitsee välittömiä ja hyviä ratkaisuja tulevaisuutta varten, ja kehotan komissiota painokkaasti saattamaan tämän työn päätökseen. Paljon kiitoksia.
Ismail Ertug
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, viimevuotinen tuhkapilvi osoitti vaikuttavalla tavalla heikkoutemme. Tämän vuoksi esiin nousee kysymys siitä, miten meidän pitäisi käsitellä tällaisia tilanteita tulevaisuudessa. Luonnollisesti ensi kädessä on kyse lentokoneeseen nousevien ihmisten turvallisuudesta. On tietenkin pidettävä myös mielessä, miten aiomme käsitellä taloudellisia tappioita. Tästä syystä esitän komission jäsenelle kysymyksen - komission jäsen Hahn, ehkä voitte esittää tämän myös jäsen Kallasille - mitä tarkkaan ottaen suunnittelemme? Minusta on erityisen tärkeää vastata koordinoinnista, kun on kyse testilennoista ja raja-arvoista. Tämä on hyvin tärkeää, jotta voimme tietää, mitkä lentokoneet voivat nousta ilmaan ja milloin.
Minulla on toinenkin kommentti, arvoisa komission jäsen: on äärettömän tärkeää - ja tähän on viitattu jo moneen otteeseen - perustaa yhtenäinen eurooppalainen ilmatila. Mitä komissio aikoo tehdä jäsenvaltioiden painostamiseksi, jotta nämä tosiasiassa täyttäisivät kyseiset velvoitteensa? Nehän ovat hyväksyneet asian allekirjoituksellaan.
Tärkeä lisäseikka, joka on mainittu moneen kertaan tänään, on se, mitä nyt tapahtuu matkustajien oikeuksille lentoliikenteessä. Meillä on vuonna 2004 annettu asetus (EY) N:o 2061. Mitä komissio aikoo tehdä tässä asiassa? Olemme tietoisia monien lentoyhtiöiden kärsimien taloudellisten tappioiden ongelmasta. Haluaisin nostaa esiin jälleen kerran, että tarvitsemme vaihtoehtoja lentoliikenteelle, ja tällä tarkoitan rautatiejärjestelmää. Kuulun myös niihin, joiden mielestä suurten kaupunkien - eurooppalaisten pääkaupunkien - välille on luotava yhteys. Myös tässä tapauksessa vastaus on, että tarvitsemme Euroopan unionilta nykyistä laajempaa osallistumista, emme vähäisempää.
Olisin kiitollinen, jos komissio voisi kiinnittää huomiota näihin asioihin.
Carlo Fidanza
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisat kuulijat, aluksi haluan kiittää jäsen Marinescua, joka painotti niin vahvasti tätä keskustelua.
Tapahtuneesta on kulunut lähes vuosi, ja olemme kokoontuneet keskustelemaan tästä arkaluontoisesta asiasta, joka aiheutti laajaa vahinkoa matkustajille ja yrityksille, jotka toimivat paitsi ilmailualalla, myös - älkäämme unohtako - muilla aloilla.
Minusta on tästä syystä tarpeen hyväksyä kaksitahoinen lähestymistapa. Yhtäältä on vahvistettava viranomaisten ja sidosryhmien välistä koordinointia ja lopulta puututtava Eurocontrolin uudistamiseen. Se ei luonnollisesti ole suoraan Euroopan unionin toimielinten alaisuudessa, mutta se oli joka tapauksessa olennainen taho, kun puhutaan tämän kriisin hallinnasta ja tehokkaan hallinnan puutteesta.
On osoitettu, että puhtaasti matemaattiset mallit olivat riittämättömiä, kun ne johtivat siihen, että yksittäisten maiden viranomaiset sulkivat ilmatilan lähes kokonaan, vaikka tarvetta tähän ei ollutkaan. Kun alalla ei ollut testattua mallia eikä huipputekniikkaa, liiallinen varovaisuus johti suuriin vahinkoihin ja hankaluuksiin.
Lisäksi meidän on edettävä päättäväisesti yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisessa kehittämällä kaikkia toiminnallisia ilmatilan lohkoja nykyistä nopeammin, jotta vähennettäisiin ilmatilan hallinnan hajanaisuutta ja varmistettaisiin tehokkaampi hallinta. Toisaalta on välttämätöntä, että matkustajien oikeudet taataan. Tässä suhteessa toivon, että komissio voisi toimittaa tarkistuksensa matkapaketteja koskevasta direktiivistä mahdollisimman nopeasti, jotta selvennettäisiin takuita ja vastuita ainutkertaisissa tilanteissa ja myös mahdollisia muutoksia matkustajien oikeuksia koskevaan asetukseen silloin, kun epätavalliset tilanteet pitkittyvät.
Olisi myös tarpeen - muut jäsenkollegat ovat sanoneet samaa - käynnistää hätäsuunnitelma, jonka avulla tarjottaisiin vaihtoehtoisia liikennemuotoja vastaavan tilanteen sattuessa.
Dominique Riquet
(FR) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää jäseniä, jotka puhuivat aikaisemmin ja korostivat kaikkia Euroopan lentoliikenteen integraation puutteita, jotka liittyvät ilmatilan käyttöön, maassa oleviin rakenteisiin ja kaupallisiin verkkoihin. Haluaisin myös korostaa erityisesti muita kuin ilmatilaan liittyviä seikkoja, joita tulivuoren purkauksesta aiheutunut kriisi paljasti; näitä ovat lentoliikenteelle vaihtoehtoisten verkkojen puute, erityisesti rautatieverkkojen puute, kuten mainittiin tänä aamuna, ja ennen kaikkea, sellaisen integroidun tiedotusjärjestelmän puute, joka auttaisi matkustajia nopeasti löytämään tietoja saatavilla olevista vaihtoehtoisista liikennemuodoista.
Tämän onnettomuuden täytyy saada meidät työskentelemään siten, että kehitämme vaihtoehtoisia, tehokkaita ja kilpailukykyisiä liikennemuotoja. Tässä suhteessa ensimmäisen rautatiepaketin sekä infrastruktuuripolitiikan elvyttämisen Euroopan laajuisten liikenneverkkojen avulla pitäisi auttaa etenemään tähän suuntaan.
Lisäksi kehotan komissiota kiinnittämään vakavaa huomiota yhtenäisen tieto- ja varausjärjestelmän toteuttamiseen kaikille toisiinsa yhteydessä oleville liikennemuodoille.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Arvoisa puhemies, Eurooppa ei ollut valmistautunut sellaiseen kaaokseen, ja kriisinhallinnasta vastaavat laitokset eivät olleet tehtävän tasalla. Lentokiellon seurauksena lentoyhtiöt menettivät 400 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria joka päivä. Menetetty lipunmyynti pitäisi vielä lisätä niistä matkustajista, jotka jäivät jumiin lentokentille, aiheutuneisiin majoitus-, ateria- ja kuljetuskustannuksiin.
Seisminen toiminta ja tulivuorten toiminta eivät ole mikään uutuus maailmalle, ja muut tulivuorenpurkaukset ovat mahdollisia tulevaisuudessa. Valitettavasti tilanteeseen ei ole sopivaa lääkettä. Tällaisina aikoina Euroopan unionin olisi keskityttävä varmistamaan kansalaisilleen lentämiselle vaihtoehtoisia liikennemuotoja. Hyvä ratkaisu osana unionin perustamaa Euroopan laajuista liikenneverkkoa tulee olemaan yhteisen rautatieyhteysverkon perustaminen ja keskittyminen luotijunaliikenteen parantamiseen. Tämä olisi varmasti tehokasta ja auttaisi ratkaisemaan mainitunlaisia ongelmia. Kiitos.
Karin Kadenbach
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Hahn, minäkään en ole liikenne- ja matkailuvaliokunnan jäsen, mutta minusta meidän kaikkien on tärkeää ottaa opiksemme tuhkakriisistä. Kuten tänään on jo todettu, "turvallisuus ennen kaikkea"; tämän on oltava ohjaava käsite tulevaisuudessa, kun on kyse ratkaisun löytämisestä. Meidän on kehitettävä rautateitä ja Euroopan rautatieverkkoa. Tarvitsemme kuitenkin myös maanjäristysten, tuhkapilvien, tulvien tai vastaavien onnettomuuksien varalle yhteiskoordinointia matkustaja- ja rahtiliikennettä varten, oli sitten kyse lento-, rautatie- tai maantieliikenteestä.
Kansalliset yhteyspisteet, kuten ne, joita olemme perustamassa terveydenhuoltoalalle rajat ylittävää potilashoitoa varten, tuntuvat lähes itsestään selviltä ratkaisulta tässä asiassa. Kansalliset yhteyspisteet ovat sellaisia, joiden puoleen kaikkien sukupolvien edustajat voivat kääntyä. Tosiasia on, että näen myös tiettyä sukupolvien välistä epätasa-arvoa lentoliikenteessä tällä hetkellä. On lähes mahdotonta nykyään saada tietoa ilman Internetiä. Meidän olisi työskenneltävä yhdessä myös tämän ongelman ratkaisemiseksi.
Pat the Cope Gallagher
(EN) Arvoisa puhemies, kuten monet kollegat ovat todenneet, tuhkakriisi aiheutti merkittäviä lentoliikenteen häiriöitä ja taloudellisia vahinkoja vuonna 2010. Tätä vahinkoa ei voida vielä mitata määrällisesti. Kriisi vaikutti suoraan 10 miljoonaan matkustajaan, ja eri puolilla Eurooppaa peruttiin 100 000 lentoa. Olen kotoisin Irlannista, ja irlantilaiset matkustajat kokivat äärimmäisiä vaikeuksia tuhkapilven vuoksi, sillä Irlannilla ei ole maayhteyttä Euroopan mantereeseen. Minun oli matkustettava meritse ja junilla, takseilla ja autoilla päästäkseni tänne Strasbourgiin, mikä vei yli 24 tuntia, ja tuona aikana en nukkunut lainkaan. Tämä on luonnollisesti vähäinen hinta; on varmistettava, että turvallisuus on etusijalla.
Tilanne korosti kuitenkin yhteisen politiikan ylivoimaista tarvetta. Panen tyytyväisenä merkille komission jäsenen Kallasin hiljattain tekemät aloitteet yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan täytäntöönpanosta ja toiminnallisen ilmatilan perustamisesta. Suhtaudun myönteisesti myös komission jäsenen Hahnin tämänpäiväiseen puheenvuoroon ja kannatan kaikilta osin näitä toimenpiteitä, sillä tuhkapilvet eivät tunne poliittisia tai maantieteellisiä rajoja.
Ádám Kósa
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisat jäsenet, kuten jäsenkollegani Marinescu jo huomautti, tuhkakriisi osoitti, ettei Euroopan unioni ollut strategisesti eikä teknisesti valmis tällaiseen tilanteeseen. Haluan kiinnittää arvoisan komission jäsenen huomion myös siihen, että tällä oli huomattava vaikutus myös tiedon jakamiseen ja tiedon saantiin. Tiedotuksessa vallinneen kaaoksen vuoksi kriisin kielteiset vaikutukset koskivat epäedullisessa asemassa olevia, kuten pienten lasten kanssa matkustavia perheitä ja vammaisia, jotka eivät pystyneet reagoimaan asianmukaisesti. Kysyn komissiolta, saako kukin matkustava kansalainen vastaavassa kriisitilanteessa huhtikuun 2010 jälkeen riittävää tietoa, jotta voisi asianmukaisesti käyttää oikeuttaan saada tietoa.
Johannes Hahn
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää arvoisia jäseniä heidän ymmärtäväisyydestään, koska he tietävät, että en ole perehtynyt tähän asiaan. Arvoisat jäsenet, olette oikeassa, että kollegani, varapuheenjohtaja Siim Kallas tekee loistavaa työtä, ja tulette tarvittaessa saamaan kirjalliset vastaukset kysymyksiinne. Haluan kiittää teitä mielenkiintoisesta keskustelusta, etenkin kun tilanne koski teidän tavoin minuakin henkilökohtaisesti monella tavalla. Tämän vuoksi haluaisin päättää toteamalla seuraavaa:
Viime vuoden tuhkakriisi selvästikin korosti tarvetta tehdä työtä yhdessä ratkaisujen löytämiseksi, jotta vältettäisiin ilmatilan sulkemisen toistuminen kokemallamme tavalla. Näin ollen - ja kuten oli asianlaita viime vuoden huhtikuussa - tähän liittyvät toimet eivät voi alentaa turvallisuustasoa, josta ilmailuala on tunnettu eri puolilla maailmaa.
Kriisitilanteet eivät ole uusia Euroopan unionille, ja EU:n vastaus kriisiin oli oikea-aikainen ja tehokas. Se osoitti Euroopan unionin keskitetyn toimen tärkeyden laajassa kriisitilanteessa. Kun tarkastellaan erityisesti Eyjafjallajökull-tulivuoren tapausta, yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan aloitteen käsite, pyrkimykset ja tavoitteet korostuvat jälleen. Kuten ministerineuvosto on todennut, sen täytäntöönpanoa on vauhditettava, jotta hyödyttäisiin sen soveltamisesta saatavista eduista.
Komission näkökulmasta keskeisenä tavoitteena säilyy yhdenmukaisen lähestymistavan varmistaminen ja sovittujen toimenpiteiden soveltaminen tulevissa kriisitilanteissa. Tästä hyötyvät kaikki Euroopan unionin kansalaiset. Aiomme tarkistaa lentomatkustajien oikeuksia vuonna 2012. Viimeisenä, vaan ei vähäisimpänä, ilmailualan osallistuminen on olennaisen tärkeää, jotta helpotettaisiin koordinoitua päätöksentekoprosessia.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
David Martin
kirjallinen. - (EN) Euroopan ilmatilan laajojen osien sulkeminen viime vuoden huhti- ja toukokuussa Islannin tulivuorenpurkauksen seurauksena aiheutti vakavia liikennehäiriöitä ja taloudellista vahinkoa sekä vaikutti välittömästi 10 miljoonaan matkustajaan. Minusta päävastuu lentojen turvallisuudesta kuuluu lentoliikenteen harjoittajille. Tästä syystä heille täytyy toimittaa täsmällistä tietoa. Lentäjiä koulutetaan selviytymään epätavallisista lento-olosuhteista, sääntelyviranomaiset tarkistavat, valvovat ja vahvistavat kaupallisten lentoyhtiöiden turvallisuusoppaita ja lentoyhtiöillä on tarvittavaa kokemusta toimia vulkaanisilla alueilla, kuten niiden turvallisuushistoria osoittaa. Lentoliikenteen harjoittajan (lentäjän) pitäisi tämän vuoksi vastata riskien arvioinnista ja lentoturvallisuuden varmistamisesta esimerkiksi valitsemalla reittejä tai päättämällä uudelleenreitityksen tarpeellisuudesta ottaen huomioon kaiken saatavilla olevan tiedon (lisätiedon ja parannettujen teknisten laitteiden hankkiminen lentokoneisiin). Toivon, että komissio toimii yhteistyössä asianomaisten viranomaisten kanssa varmistaakseen, että he tulevaisuudessa voivat pärjätä työssään.
Wojciech Michał Olejniczak
Euroopan parlamentissa keskusteltiin tänään tuhkapilven aiheuttamasta kriisistä. Viime vuonna Islannissa tapahtunut tulivuorenpurkaus aiheutti vakavia lentoliikenteen häiriöitä Euroopassa. Kriisistä seurasi valtaisia taloudellisia menetyksiä, ja se vaikutti 10 miljoonaan matkustajaan. Ei varmaan ole unionin etujen mukaista vastustaa luonnonvoimia, mutta tulevaisuudessa samankaltaisen kriisin mahdollisuuden parempi ennustaminen varmasti auttaisi pienentämään taloudellisia menetyksiä ja lisäisi Euroopan unionin kansalaisten mukavuutta.
Keskustelussa mainittiin asioita, jotka liittyvät edistymiseen teknisiin laitteisiin ja tiedonsiirtojärjestelmiin tehtyjen investointien täytäntöönpanossa, jotta tuotettaisiin reaaliaikaisia sääennusteita. Euroopan komissiolle esitettiin kysymyksiä avoimuudesta yhteistyössä toteutettavassa päätöksentekoprosesseissa ja vastausten paremmasta koordinoinnista. Huomiota kiinnitettiin myös lentoliikenteen lisääntymisen seurauksiin tulevaisuudessa ja siihen, mihin toimenpiteisiin pitäisi ryhtyä, jotta Euroopan lentoturvallisuusvirasto saataisiin vastuuseen operationaalisten muutosten toteuttamisesta.
Nuno Teixeira
Luonnonkatastrofit ovat lisääntyneet paitsi voimakkuuden myös esiintymistiheyden näkökulmasta. Islannista viime vuoden huhti- ja toukokuussa noussut tuhkapilvi häiritsi vakavalla tavalla koko Euroopan ilmatilaa. Tuona aikana 75 prosenttia lentokenttäverkostosta ei ollut toiminnassa, ja tilanne johti huomattaviin taloudellisiin menetyksiin ja vaikeutti noin 10 miljoonan matkustajan matkaa.
Jotta estettäisiin tulevat lentoliikenteen häiriöt, kriisinhallintatoimenpiteitä on pohdittava pikaisesti. Tämä merkitsee, että on investoitava teknisiin laitteisiin maalla ja ilmassa, jotta saataisiin täsmällistä tietoa reaaliajassa. Lisäksi on olennaisen tärkeää määritellä eri laitosten rooli ja tehtävät kriisinhallinnassa, jotta käytössä olisi keskitetty koordinointi suurten menetysten välttämiseksi eri toimijoiden keskuudessa. Kyseinen tapahtuma osoittaa, että Euroopan ilmatilan integraation kehittäminen on äärettömän tärkeää yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan aloitteen avulla. Lentoliikenteen jatkuva kasvu, Euroopan ilmatilan hajanaisuus ja odottamattomat tapahtumat, kuten tuhkapilvi, osoittavat, että EU:n olisi koordinoitava ja yhdenmukaistettava ilmailualan menettelyjään, jotta Euroopan ilmailualalle saataisiin lisäarvoa.
(Istunto keskeytettiin klo 11.35, ja sitä jatkettiin klo 12.00.)
