Kohti uutta Euroopan energiastrategiaa kaudelle 2011-2020 (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Lena Kolarska-Bobińskan teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan puolesta laatima mietintö asiakirjasta "Kohti uutta Euroopan energiastrategiaa kaudelle 2011-2020".
Lena Kolarska-Bobińska
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olemme viime aikoina puhuneet paljon Lissabonin sopimuksen aiheuttamista institutionaalisista muutoksista. Näitä ovat ulkoasiainhallinto sekä talousarvion valmisteluun liittyvät menettelyt, mutta Lissabonin sopimuksessa viitataan myös unionin politiikkaan. Keskustelemme tänään ensimmäisestä Lissabonin sopimuksen jälkeisestä energiastrategiasta, jonka komissio on valmistellut vuosiksi 2011-2020.
On korostettava, että niin komission strategia kuin parlamentin mietintökin heijastavat Lissabonin sopimuksen henkeä - sitä, mitä siinä todetaan energia-alan solidaarisuudesta, sekä siinä esitettyä huolta energiavarmuudesta ja energiatoimituksista. Komission strategiassa ja parlamentin mietinnössä korostetaan myös energiapolitiikan vahvistamista ja sen tekemistä luonteeltaan eurooppalaisemmaksi. Tämä on saavutettavissa tietyin toimenpitein.
Meidän on ensinnäkin pantava nopeasti täytäntöön nykyistä yhteisön energialainsäädäntöä jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi tuemme täysin komissiota siinä, että se käyttää tiukkoja toimenpiteitä niitä hallituksia ja yrityksiä vatsaan, jotka eivät toteuta toimia tällä alalla. Toiseksi, jotta yhteiset tavoitteemme voidaan saavuttaa, myös yhteisten energiamarkkinoiden on toimittava hyvin. Tämä koskee myös tarvetta rakentaa Euroopan uusiutuvan energian markkinat. Jotta voimme saavuttaa tavoitteemme, on siis olennaista laajentaa ja nykyaikaistaa eurooppalaista ja rajat ylittävää energiainfrastruktuuria. Monopolit ja niitä suojaavat hallitukset usein vastustavat tätä. Ilman Euroopan laajuista verkostoa Euroopan unionin keskeiset tavoitteet eivät kuitenkaan ole saavutettavissa.
Tässä on ylitettävänä kaksi merkittävää estettä: hallinto ja rahoitus. Hallinnollisissa kysymyksissä meidän on ennen kaikkea määritettävä selkeät ensisijaiset tavoitteet ja säännöt keskeisten hankkeiden valinnalle. Ilman näitä edellytyksiä ja ilman selkeitä sääntöjä hankevalinta aiheuttaa paljon ristiriitoja ja erimielisyyksiä sekä herättää toivon sijaan epäilyksiä. Kansallisella tasolla sääntelytoimet ovat kuitenkin olennaisia, varsinkin rajat ylittävissä hankkeissa.
Siirtykäämme nyt kaikkein suurimpaan ongelmaan - infrastruktuurin rahoitukseen. Me tiedämme, mitä jännitteitä seuraavan vuoden talousarvion hyväksymiseen nyt liittyy, mutta vuoden 2013 jälkeiseen rahoituskehykseen liittyy vielä suurempia jännitteitä. Suunnittelemiemme menojen on kuitenkin vastattava Euroopan unionin poliittisia tavoitteita, ja tällä tarkoitan kansalaisten energiavarmuutta. Meidän on myös löydettävä uusia tapoja houkutella investointeja yrityksiltä ja pankeilta. Tästä puhutaan mietinnössä.
Energiapolitiikka liittyy nykyisin yhä enemmän Euroopan unionin ulkopolitiikkaan. Suhteemme ulkoisiin energiakumppaneihin on muotoiltava Euroopan sisämarkkinoiden periaatteiden mukaisesti. Euroopan markkinoille tulevien ulkomaisten yritysten on toimittava avoimesti ja lainsäädännön mukaisesti ja niitä on hallinnoitava avoimin sopimuksin. Tämä koskee niin tulevia putkia kuin nyt rakenteilla olevia.
Arvoisa komission jäsen, arvostan Puolalle tarjoamaanne apua neuvotteluissamme Venäjän kanssa Yamal-kaasuputkesta. Toivoisin kuitenkin vastaavanlaisia toimia muidenkin kaasuputkien osalta, myös Nord Streamin. Haluan korostaa, että avoimuutta on sovellettava kaikkiin nykyisiin ja tuleviin hankkeisiin, eikä vain joihinkin niistä.
Arvoisa puhemies, lyhyesti sanottuna unioni tarvitsee pitkän ajanjakson energiapoliittista näkemystä. Me tarvitsemme eurooppalaisen energiayhteisön. Jos komissio haluaa nopeuttaa yritysten ja jäsenvaltioiden toimia, sen on itsekin oltava luotettava ja todella saatettava tämä oikein hyvä strategia sekä infrastruktuuripaketti voimaan. Tulevaisuudessa Euroopan parlamentti haluaa seurata strategian täytäntöönpanoa, koska sillä on oltava todellista vaikutusta tilanteeseen, eikä se saa jäädä pelkäksi toiveikkaan ajattelumme ilmaisuksi.
Lopuksi, hyvin merkityksellistä on jäsenvaltioiden asenne Euroopan komission strategiaan ja mietintööni sisältyviä tavoitteita kohtaan. Ovatko ne valmiita hillitsemään kansallisia etuja yhteisen hyvän, Euroopan edun vuoksi? Vastustavatko ne suurten eturyhmien toimintaa ja ottavatko ne huomioon kuluttajien turvallisuuden ja edun? Euroopan parlamentin jäseninä me vaadimme tätä. Arvoisa komission jäsen, onnittelen teitä energiastrategiasta seuraavaksi kymmeneksi vuodeksi.
Günther Oettinger
komission jäsen. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan aluksi että olen vaikuttunut ajatustenne, kriittisten huomautustenne ja rakentavien kannanottojenne lukumäärästä ja laadusta. Ne koskevat sitä, minkä komissio esitteli luonnoksena energiastrategiaksi ajanjaksolle 2011-2020. Kiitän jäsen Kolarska-Bobińskaa hänen puheenvuorostaan, siitä, että hän on kerännyt älykkäällä tavalla yhteen kollegojensa kannanotot ja määrittänyt ensisijaiset tavoitteet, ja katson itse tämän hyvin tärkeäksi. Sisällytämme mietintönne työhömme mielellämme tulevina viikkoina, sillä seuraavat viikot ovat energiapolitiikan osalta hyvin kiireisiä. Energianeuvosto kokoontuu 3. joulukuuta, ja sitä seuraa valtioiden ja hallitusten päämiesten ainutlaatuinen tilaisuus tarkastella energia-asioita 4. helmikuuta, mikä antaa uutta vauhtia yhteisille tavoitteillemme ja energiapolitiikan eurooppalaistamiselle. Minun kantani on, että parlamentti on tässä ratkaiseva kumppani.
Lähtökohtaamme voidaan kuvata äärimmäisen vaikeaksi. Meillä on yhtenäismarkkinat, joita ei vielä ole saatettu loppuun. Sähköä ja kaasua koskevana lainsäädäntönä se on ollut olemassa jo 12 vuotta, mutta siitä ei ole vielä tullut todellisuutta. Meillä on yhä enemmän osamarkkinoita ja alueellisia rajoja, ja meidän on tehtävä kaikki voitavamme sen varmistamiseksi, että seuraavien viiden vuoden aikana yhtenäismarkkinat voidaan panna täytäntöön myös teollisuutta ja kuluttajia varten tavoitteena entistä laajempi kilpailu ja avoimuus.
Toiseksi meillä on ilmeinen puute infrastruktuurista. Kun tarkastellaan yhtenäismarkkinoilla muita tuotteita, tavaroita ja palveluita varten olevia perustoja - teitä, rautateitä, lentoyhteyksiä, digitaalista maailmaa, vesiväyliä - havaitaan, että olemme vielä kaukana siitä, mitä tarvitsemme energiansiirtoinfrastruktuureissa, erityisesti kaasun ja sähkön osalta, voidaksemme täyttää eurooppalaisen energiapolitiikan tavoitteet, joita ovat erityisesti toimitusvarmuuden, solidaarisuuden, kilpailun ja kuluttajan etujen vahvistaminen. Seuraavien kahden vuosikymmenen aikana meidän on valettava perustaa sille, mitä teiden ja rautateiden osalta kehitettiin kaksi viimeistä vuosisataa ja digitaalimaailman osalta viimeiset kymmenen vuotta. Tällä on yhtymäkohtansa kansalaisten hyväksyntään ja avoimuuteen. Avoimuutta tarvitaan, jotta saadaan laajempi hyväksyntä sähkön ja kaasun infrastruktuurin kehittämiselle, ja tarvitaan myös riittävät taloudelliset resurssit, jotka pääasiassa kuluttajien on maksettava energian hinnassa, mutta jotka Euroopan edun ollessa kyseessä kuuluvat myös unionin talousarvion julkiseen vastuuseen.
Kolmanneksi meillä on laajasti hyödyntämätöntä potentiaalia energiatehokkuuden alalla. Jokaisen, joka meidän tavoin on riippuvainen tuonnista ja haluaa samalla edistyä kestävyyden, ilmastonsuojelun ja ympäristönsuojelun aloilla, on vastustettava energian tuhlausta ja edettävä kohdennetuin energia-aloittein, energiasäästöin sekä julkisen, teollisen ja yksityisen sektorin energiatehokkuutta lisäämällä. Energiatehokkuus onkin seuraava kohta meidän molempien asialistalla. Odotan suurella mielenkiinnolla parlamentin valiokunta-aloitteista mietintöä, joka valmistuu lähiaikoina ja jonka pohjalta esittelemme energiatehokkuutta koskevan strategiamme suurelle yleisölle, teille ja neuvostolle ensi keväänä.
Toinen osa strategiaamme on kohtuuhintainen energia. Puheenjohtajavaltio Belgia korostaa aivan perustellusti erityisesti sitä, että energia voi myös aiheuttaa yhteiskunnan jakautumista sen seurauksena, että energiasta tulee yhä kalliimpaa, joten se ei ole enää kaikkien saatavilla. Tämä merkitsee sitä, että meidän on laajennettava toimitusvarmuutta koskevaa strategiaamme kattamaan kohtuuhintainen energia teollisuudelle ja työpaikoille sekä yksityisille kotitalouksille. Myös tutkimus on merkittävä näkökohta. Eurooppa ei voi huolehtia kaikesta, mutta energiatutkimus voi olla painopiste yhteisön talousarviossa seuraavien kymmenen vuoden ajan sekä julkisten viranomaisten ja tutkimusta toteuttavien alojen kumppanuudessa.
Lisäksi on vielä ulkosuhteet, ulkoinen ulottuvuus. Jäsen Kolarska-Bobińska jo kiinnitti huomiota tähän. Tarvitsemme Euroopan merkittäviä intressejä koskevassa ulkoisessa energiapolitiikassamme yhteistä ja koordinoitua eurooppalaista strategiaa. Olemme edelleen energiankulutuksen osalta maailman suurin markkina-alue, olemme edellä Kiinaa ja Yhdysvaltoja. Jos keskitämme ostovoimamme ja infrastruktuuristrategiamme, meillä on määräysvaltaa. Jos sovelletaan vanhaa hajota ja hallitse -periaatetta, muiden on helpompi toimia meitä vastaan. Emme halua, että niin tapahtuu. Tätä ajatellen haluan kiittää teitä monipuolisista ja älykkäistä kannanotoistanne sekä mietinnöstänne. Se ohjaa minua edelleen jatkuvassa strategiaamme koskevassa työssäni, jonka me lopulta esitämme neuvostolle.
(Suosionosoituksia)
Pilar del Castillo Vera
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kiitän esittelijää, joka on tehnyt erinomaista työtä. Hänen mietintönsä on tietenkin yhtä kunnianhimoinen kuin laajakin, ja minun on todettava, että se on tiukkojen ja tuloksekkaiden neuvottelujen tulosta, joiden seurauksena teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta hyväksyi sen yksimielisesti.
Jatkan aiheesta ja haluan korostaa seikkaa, josta me kaikki olemme tietoisia, mutta jonka toteamisesta ei ole haittaakaan: Euroopan energiatilanne ei täsmällisesti sanottuna ole optimaalinen. Me olemme yhä riippuvaisempia Euroopan ulkopuolelta tulevasta energian tuonnista, mutta meidän on myös ratkaistava tarvittavat valtavat investoinnit energiainfrastruktuureihimme aikana, jona Eurooppa kärsii edelleen kriisin seurauksista. Ja kaikki tämä kontekstissa, jossa emme ole vielä onnistuneet soveltamaan omaa energialainsäädäntöämme.
Parlamentin tällä toimikaudella meillä on kuitenkin väline, jota ei ollut käytettävissä aiemmalla toimikaudella. Lissabonin sopimus tarjoaa sekä lukuisia selkeitä tavoitteita, kuten energian sisämarkkinat, toimitusvarmuus, energiatehokkuus ja energiaverkostojen edistäminen, että Euroopan unionille oikeuskehyksen ja vankan oikeusperustan - 194 artiklan - toiminnalle energiapolitiikan alalla.
Tässä uudessa kontekstissa, jossa nyt keskustelemme, pyydän kaikkia kollegojani kannattamaan mietintöä, jossa ehdotetaan useita toimenpiteitä, joilla pyritään takaamaan energiatoimitukset sekä nykyisen lainsäädännön ja ohjelmien täysimääräinen täytäntöönpano. Siinä myös korostetaan tutkimusinvestointien tarvetta, edistetään yleiseurooppalaisten energiaverkkojen kehittämistä ja asetetaan energian sisämarkkinoiden luominen sen ansaitsemaan ensisijaiseen asemaan.
Paljon kiitoksia, toivon teidän kaikkien kannattavan mietintöä huomenna.
Marita Ulvskog
Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijä Lena Kolarska-Bobińskaa hänen erinomaisesta ja avoimesta yhteistyöstään. Minulle sosialidemokraattina oli tärkeää pyrkiä saamaan aikaan sellainen energiapoliittinen ja energiatoimituksia koskeva strategia, jossa on selkeä kuluttajanäkökulma ja jossa myös tuodaan avoimuutta energiamarkkinoille ja varmistetaan, että ilmastokriisi vaikuttaa päätöksiimme siirtymisestä uusiutuviin, kestäviin ja turvallisiin energialähteisiin ja energiajärjestelmiin. Tässä olemme menestyneet jossain määrin, ja olen siitä iloinen. Kuluttajan oikeuksia koskevia sanamuotoja on parannettu ja selvennetty, ja aivan kuten komission jäsen totesi, tämä koskee myös oikeutta ostaa energiaa sellaiseen hintaan, että kotitalouksilla on siihen varaa. On tehtävä jotain energiaköyhyyteen puuttumiseksi. Myös ilmastoa koskevia sanamuotoja on selvennetty, vaikka tässä on edelleen paljon parantamisen varaa.
Minusta on myös tärkeää, että strategiassa esitetään selkeästi jäsenvaltioiden vastuu esimerkiksi energialähteiden yhdistelmässä. Suurin pettymys oli se, ettei mietintöön sisälly sitovia tavoitteita energiasäästöjen ja energiatehokkuuden lisäämisen osalta - se on harmillista. Jäsenvaltiot tuskin saavuttavat 20 prosentin tavoitetta, mikä on meidän kannaltamme valtava epäonnistuminen, sillä energian säästäminen on yksi parhaista tavoista vähentää riippuvuuttamme tuonnista, vahvistaa kilpailukykyämme ja luoda työpaikkoja. Me palaamme parlamentissa tähän asiaan toisessa yhteydessä, ja toivomme silloin saavamme vankan kannatuksen koko parlamentilta sekä komissiolta.
Jens Rohde
Arvoisa puhemies, aluksi haluan kiittää ja onnitella jäsen Kolarska-Bobinskaa erinomaisesta mietinnöstä ja jatkaa sitten tosielämän tarinalla. Kymmenen vuotta sitten Kiinassa ei tuotettu yhtään tuulimyllyjä. Nyt Kiinassa toimii yksi maailman kymmenestä suurimmasta tuulienergiayrityksestä. Kahden vuoden kuluessa siellä odotetaan olevan kaksi viidestä suurimmasta yrityksestä. Kymmenen vuotta sitten ei ollut mitään. Nyt Kiinan tuotanto maailman tuulimyllyjen tuotannosta on 50 prosenttia. Kiina edistyy ja se edistyy vauhdilla.
Tältä kannalta minun on valitettavasti todettava, että komission uusi energiastrategia ei ole rohkaiseva, koska siitä puuttuvat vihreämpää tulevaisuutta koskevat kunnianhimoiset tavoitteet. Tarvitaan kunnianhimoinen energiastrategia Euroopassa, ei pelkästään COP16-päätöslauselmissa, joita kukaan ei kuitenkaan lue. Meidän on pantava täytäntöön kunnianhimoisia ja konkreettisia poliittisia tavoitteita Euroopassa. Neuvoston ja komission strategia vaikuttaa olevan, että voimme ryhtyä kunnianhimoisiksi sitten, kun on sen aika. Nyt kuitenkin on sen aika, emmekä voi vain levätä ja odottaa jotain ihmeellistä kansainvälistä sopimusta, ennen kuin voimme toimia.
Jotta energiastrategialla olisi myönteistä vaikutusta ilmastoon, kasvuun ja työpaikkoihin, tarvitaan paljon kunnianhimoisempi ja markkinaperusteinen lähestymistapa, jotta voimme hyödyntää markkinamekanismia. On meistä itsestämme kiinni, luommeko markkinoille vetoa, näytämmekö pioneereille, mihin suuntaan haluamme, jotta ne voivat viedä meitä sinne. Tämän vuoksi ALDE-ryhmä kehottaa EU:ta siirtymään 30 prosentin hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteeseen. Hiilimarkkinat, hiilidioksidipäästövähennystemme ja vihreiden investointien merkittävin mekanismi, ei toimi. Markkinat tulvivat kiintiöitä ja hinta on liian alhainen, joten kannustimia investointeihin vihreään teknologiaan ei muodostu. Katsomme, että EU:n on edistyttävä tässä talouskasvumme, ilmaston ja energiavarmuuden vuoksi. No niin Eurooppa ja komissio, sanoista tekoihin.
(Suosionosoituksia)
Claude Turmes
Arvoisa puhemies, haluan ensiksi kiittää omasta puolestani ja ryhmäni puolesta Lena Kolarska-Bobińskan ja kaikkien varjoesittelijöiden työstä. Ei varmasti ollut helppoa saada meitä kaikkia yhteen - kuin kokoaisi lammaslaumaa - mutta te onnistuitte siinä.
Ensimmäinen viestini on täytäntöönpano, täytäntöönpano, täytäntöönpano. Emme tarvitse uutta energiapolitiikkaa. Meidän on pantava täytäntöön ilmastopaketti, kolmas sisämarkkinapaketti ja kaasun toimitusvarmuus. Sitten tarvitsemme niiden lisäksi kohdennettua politiikkaa. Te mainitsitte energiatehokkuuden. Se on ratkaisevaa, ja odotamme jäsen Bendtsenin mietintöä, jossa tätä tarkastellaan yksityiskohtaisemmin.
Toinen aihe koskee sisämarkkinoita. Arvoisa komission jäsen, olette mielestäni tehnyt erinomaista työtä infrastruktuuripaketin yhteydessä, mutta toivon, ettei kilpailupolitiikan osalta toimita tietyllä tavalla rennommin. Olemme viimeisten viiden vuoden aikana saaneet hyviä tuloksia määräävän markkina-aseman torjumisessa, ja tämän on oltava keskeinen näkökohta eurooppalaisessa energiapolitiikassa.
Uusiutuvien energialähteiden osalta meidän mietintömme on paljon suorasanaisempi, ja teidän EU-strategianne ja 2020-energiastrategianne ovat paljon hämärämpiä. Jens Rohde on oikeassa. Seuraavien kymmenen vuoden aikana uusiutuvat energialähteet muodostavat 70 prosenttia kaikista energiainvestoinneista Euroopassa. Uusiutuvia energialähteitä käyttävä teknologia on kaikista energiateknologioista suurin vientimarkkinamme. Minusta se, että uusiutuvat energialähteet sivuutetaan EU 2020 -strategiassa, ei anna oikeaa kuvaa. Tarvitaan erillinen luku seuraavien kymmenen vuoden merkittävimmästä investointikohteesta.
Suhtaudumme mietinnössämme myös paljon varovaisemmin kansallisia järjestelmiä ja muita järjestelmiä koskevan keskustelun uudelleen aloittamiseen. Hallitukset haluavat kansallisia tukijärjestelmiä, eikä meidän pidä sotkea keskustelua palaamalla edelliseen keskusteluun.
Tulevaisuudessa kaasu on tärkeää, kuten öljykin. Minulla on teille kaksi konkreettista kysymystä. Toinen koskee sitä, millaisena näette kaasumarkkinat energia-alalla ensi vuosikymmenellä. Toiseksi, puhuitte lehdistötilaisuudessa hyvin selkeästi öljyhuipusta sekä vaarasta, että hinta nousee 200 dollariin tynnyriltä, joten mikä on tämän yhteys liikennepolitiikkaan komission tasolla?
Konrad Szymański
Arvoisa puhemies, minäkin haluan tietysti yhtyä esittelijälle esitettyihin kiitoksiin hänen erinomaisesta yhteistyöstään tämän hyvin hankalan mietinnön valmistelussa. Mietinnössä korostetaan kaikkia Euroopan energiapolitiikan merkittävimpiä haasteita. Katson, että unionin on ennen kaikkea tarkasteltava markkinoiden vastaisia lausekkeita kolmansien maiden kanssa tehtävissä sopimuksissa. Se on yksi suurimmista esteistä.
Erityisesti Venäjä vaatii rajoituksia kaasuputkiin pääsyssä ja kieltää myös jälleenviennin, mikä rajoittaa eurooppalaisten yritysten omistusoikeuksia kaasuun, joka on jo ostettu. Näin kävi puolalaisen sopimuksen tapauksessa, joka on komissiolle tuttu. Venäjän politiikan tavoitteena on säilyttää monopoliasema kaasumarkkinoilla mahdollisimman pitkään. Gazpromin monopoli Keski-Euroopassa säilytetään yhteismarkkinoiden kustannuksella, kilpailun kustannuksella ja viime kädessä kuluttajan oikeuksien kustannuksella. Tällaisissa tapauksissa unionin on toimittava hyvin määrätietoisesti, eikä se saa jättää huomiotta diplomaattista tekijää tai ulkopolitiikan korkean edustajan tehtävää. Muutoin vastauksemme on yksinkertaisesti tasapainoton.
Unionin diplomatiassa olisi yleisesti kiinnitettävä enemmän huomiota raaka-aineita koskeviin seikkoihin. Tämä on aihe, jonka merkitys kasvaa ja joka on merkittävä haaste yksiköillemme, kun otetaan huomioon toimivalta EU:n kauppapolitiikan alalla. Meidän on energiapolitiikassamme todellakin annettava täysi tukemme nykyaikaiselle teknologialle, nestekaasulaitteistoille, geotermiselle energialle ja liuskekaasulle. Emme myöskään voi luopua hiilestä liian nopeasti ennen kuin olemme varmistaneet kaasun toimitusvarmuuden ja toimitusten monipuolisuuden. Muutoin vaan lisäämme riippuvuuttamme kaasusta erityisesti Keski-Euroopassa, jossa hiilellä on edelleen hyvin tärkeä asema.
Lopuksi vielä yksi asia. Minusta on pantava merkille eräänlainen institutionaalinen ongelma. Kaikkia asiat, joita jäsen Kolarska-Bobińska mietinnössään tarkastelee, saivat aivan riittämätöntä huomiota Euroopan komission tiedonannossa, joka ilmeisesti laadittiin ottamatta huomioon parlamentin kantaa. Tämä on ikävä yhteensattuma - menettely on sujunut hyvin huonosti. Minusta meidän ei pitäisi toimia näin.
Niki Tzavela
Arvoisa puhemies, haluan onnitella jäsen Kolarska-Bobińskaa hänen erinomaisesta ja kovasta työstään. Koska olemme kuulleet täällä lukuisia kunnianhimoisia tavoitteita - ja kunnioitettava ystäväni jäsen Turmes viittasi toistuvasti täytäntöönpanoon - minusta meidän kaikkien on onniteltava komissiota sen marraskuussa antamasta energiastrategiaa koskevasta tiedonannosta. Tämä on ensimmäinen näkemämme realistinen strategia. Komissio viittaa erityisesti ja selkeästi vaikeuksiin. Se määrittää ne ja kertoo, mitä ne ovat ja missä on liikkumavaraa asettamiemme tavoitteiden saavuttamiselle.
Arvoisa komission jäsen, koska olette esittänyt meille realistisen ja strategisen energiapolitiikan, ja olen siitä hyvin kiitollinen, haluan ehdottaa käytännöllistä ja realistista ratkaisua South Stream -hankkeeseen. Meillä on kaksi pientä kaasuputkea: ITGI ja TAP. Ne ovat valmiina, ne ovat käytössä. Tästä voidaan edetä. Nabucco on suuri ja siksi monimutkainen hanke, ja se saattaa viivästyä. On siis edettävä kahdella pienellä kaasuputkella.
Dimitar Stoyanov
(BG) Arvoisa puhemies, haluan ilmaista kannatukseni nyt laaditulle mietinnölle, erityisesti sen viimeiselle osalle, jossa vaaditaan kansalaisten edun vaalimista poliittisten argumenttien sijaan.
Syy on se, että tästä on hyvin yksinkertainen esimerkki. Parhaillaan kehitetään kahta suurta hanketta, South Streamia ja Nabuccoa. Tietyt radikaalit joukot Bulgariassa väittävät, että hankkeet eivät ole keskenään yhteensopivia. On lähes kyse joko South Streamista tai Nabuccosta. Uskon, että näiden kahden hankkeen välinen kilpailu on ainoa mahdollinen keino taata turvallista ja halpaa energiaa Euroopan kansalaisille.
Toinen merkittävä seikka, jota ei todellakaan pidä väheksyä, on ydinenergia ja sen kehittäminen suhteessa asian politisoimiseen. Otan tämän esiin, koska päätös sulkea Bulgarian Kozloduyn voimalan reaktorit oli poliittinen. Sen sijaan, että niillä olisi saatu miljardeja euroja, joista osa olisi jopa voitu sisällyttää EU:n talousarvioon, jäsenvaltioiden on nyt maksettava korvauksia reaktorien sulkemisesta tehdyn poliittisen päätöksen vuoksi.
Tämän lisäksi viime aikoina on havaittu ydinvoimaloihin kohdistuvaa hysteriaa. Kehotan teitä puolustautumaan aktivistijärjestöjä vastaan toteuttamalla puolueettomia toimenpiteitä tämän torjumiseksi, varsinkin kun ne eivät tarjoa mitään vaihtoehtoja. Itse asiassa ydinenergia on vaihtoehto, joka voi myös taata turvallista ja halpaa energiaa.
Herbert Reul
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Oettinger, hyvät kollegat, minäkin kiitän jäsen Kolarska-Bobińskaa hänen oikein rakentavasta ja intensiivisestä työstään. Koska esitän kiitokseni, minä myös kannatan mietintöä, toisin kuin eräät kollegat, jotka ylistävät mietintöä, mutta yrittävät huomenna merkittävillä tarkistuksilla tehdä siihen joitakin radikaaleja muutoksia. Esitän siis monta kertaa esitetyn toiveen, että olisimme kunnianhimoisempia. En ole varma, onko se, mitä tästä on sanottu, kunnianhimoista vai liiallista.
Olen hyvin kiitollinen jäsen Kolarska-Bobińskalle siitä, että hän on esitellyt realistista politiikkaa, sillä sellaista tarvitaan talous- ja rahoitusalan kriisiaikoina. Meidän ei tarvitse esittää uusia unelmia, meidän on esitettävä jotain, joka antaa meille mahdollisuuden vuoden, kahden, kolmen tai neljän vuoden kuluttua osoittaa, että olemme saavuttaneet sen.
Olen kiitollinen siitä, että hän mainitsi energialähteiden yhdistelmän ja jäsenvaltioiden vastuun, koska nämä päättävät itse, mitä haluavat. Me emme vaadi yhtä ainoaa näkökulmaa, uusiutuvaa energiaa. Näkökulmamme kattaa uusiutuvan energian, hiilen, öljyn, kaasun ja ydinenergian sekä ydinfuusion. Olisin hyvin iloinen, jos kaikki, mitä jäsen Kolarska-Bobińska on kirjoittanut ja mitä suuri enemmistö kannattaa, todella säilytettäisiin.
Hän tarkasteli rahoitusvastuuta, tarvetta kehittää ja luoda infrastruktuuria eikä pelkästään vaatia sellaista ja sanoa, että rahan on tultava jostain muualta. Hän korosti myös yritysten vastuuta.
Tästä pääsemmekin yhtenäismarkkinoihin. Tämän osalta emme tarvitse uutta pakettia ja uutta lainsäädäntöä. Meidän on pikemminkin vaadittava täytäntöönpanoa ja tarkistusta, ja meidän on oltava realistisia, jotta laatimamme standardit toteutuvat käytännössä. Viimeisenä muttei vähäisimpänä, meidän ei pidä vain keksiä uusia asioita ja sitten yllättyä, kun energian hinnat ovat niin korkeita, ettei kansalaisilla enää ole siihen varaa. Onko kunnianhimoista vaiko vastuutonta vain esittää uusia asioita, lisätä kustannuksia ja sitten valittaa kansalaisten energiaköyhyydestä?
Toisinaan keskustelussa keskitytään vain teollisuuteen, mutta tämä koskee täysimääräisesti kansalaisia muutaman seuraavan kuukauden ja vuoden aikana. Joissakin keskusteluissa toivoisin meidän jo alussa tarkastelevan lopputulosta.
Teresa Riera Madurell
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, onnittelen aluksi jäsen Kolarska-Bobińskaa sekä ryhmäni varjoesittelijä Ulvskogia ja muita esittelijöitä heidän erinomaisesta työstään.
Strategisen luonteensa vuoksi tämä on laaja-alainen mietintö, jossa tarkastellaan yksityiskohtaisesti EU:n energiapolitiikan eri näkökohtia siten, että rakennetaan strategiaa määrällisesti merkittävän lainsäädännön pohjalta, jota olemme viime vuosina hyväksyneet. Haluan käytettävänäni olevassa lyhyessä ajassa korostaa mietinnön kahta hyvin merkittävää aihetta: yhteenliittymiä ja verotusta.
Tässä vaiheessa meidän on kiireesti ja päättäväisesti sovellettava lainsäädäntöä ja käytettävissä olevia rahoitusmekanismeja vahvistaaksemme Euroopan laajuisten energiaverkkojen heikkoja lenkkejä oikeassa aikataulussa, mikä on hyvin tärkeää.
Mitä tulee verotukseen, uskon, että markkinatasolle kehittämisen vuoksi energiatehokkuus, energian säästäminen ja uusiutuva energia eivät tarvitse pelkästään erityisiä verotoimenpiteitä, vaan myös verokannustimia asianmukaisten vähennysten tai poikkeusten muodossa.
Lena Ek
(EN) Arvoisa puhemies, meillä on valtavia ongelmia energiamarkkinoiden ja energiaverkon kanssa Euroopassa, puhumattakaan siitä, että energiantuotanto perustuu pääasiassa fossiilisiin lähteisiin. Jos joku sanoo täytäntöönpano, täytäntöönpano, täytäntöönpano, minä sanon keskittyminen, keskittyminen, keskittyminen ja esitän joitakin esimerkkejä.
Meiltä puuttuu edelleen 50 prosenttia SET-suunnitelman rahoituksesta. Talousarvioneuvottelumme menevät täysin päinvastaiseen suuntaan kuin tämä energiastrategia. Meidän oli taisteltava - olen pahoillani enkä halua tulla poistetuksi salista - helvetillisesti Euroopan talouden elvytyssuunnitelman, energiatehokkuuden ja vaihtoehtoisten polttoaineiden edestä, ja tutkimuksen osalta on sama ongelma.
Arvoisa komission jäsen, samalla viikolla kun keskustelemme, minä myönnän, osittain hyvästä strategiasta, me myös äänestämme hiilelle annettavaa tukea koskevasta mietinnöstä, jonka mukaan Espanja tukee hiiltä kilpailukyvyttömillä hiilimarkkinoilla noin 50 000 eurolla työpaikkaa kohden, kun keskiarvo on 17 000 euroa työpaikkaa kohden. Kuinka voimme olla kilpailukykyisiä ja nykyaikaisia, jos teemme tällaisia päätöksiä? Se vaarantaa koko strategian.
Jaroslav Paška
(SK) Arvoisa puhemies, aiempien vuosien kokemukset, kun Ukrainasta tulevien kaasutoimitusten romahtaminen ja lukuisat sähkökatkot useissa EU:n jäsenvaltioissa paljastivat, että energiajärjestelmästämme puuttuvat kriisitilanteista selviämiseksi tarvittavat reservit, ovat osoittaneet meille, että kaikki vaihtoehdot edellyttävät laajamittaisia investointeja. Välttämättömistä muutoksista päätettäessä meidän on siis edettävä koordinoidusti ja tarkkaavaisesti, jotta voimme hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti investoituja varoja.
Mietinnössä vastataan asiaintilaan hyvin kattavasti ja otetaan huomioon käytännössä kaikki seikat, joita on tarkasteltava energiaongelmiemme ratkaisemiseksi. Se sisältää kaiken lainsäädäntöperustasta ja toimivallan jaosta kaupan sääntöihin, verkon nykyaikaistamiseen ja rahoitukseen.
Sen lisäksi, että takaamme energiavarmuuden sekä tuen tutkimukselle ja kehittämiselle, me tarvitsemme lisää energiatehokkuutta eikä uusiutuvia energialähteitäkään ole unohdettu. Kattavan ja tasapainoisen lähestymistapansa vuoksi mietintö on minusta hyvä lähtökohta jatkotöille Euroopan energiajärjestelmän parantamiseksi.
Bendt Bendtsen
(DA) Arvoisa puhemies, aluksi haluan kiittää esittelijää sekä loistavasta työstä että tasapainoisesta mietinnöstä. Epäilemättä Euroopan uuden energiastrategian tarve kasvaa vauhdilla, ja myös eurooppalaiset yritykset ovat tästä tietoisia. Olemme yhä riippuvaisempia Venäjän kaasusta ja Lähi-idän öljystä. Energiastrategiasta on tullut sekä osa Euroopan ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa että toimitusvarmuutta koskeva kysymys. Eurooppalaiset päätöksemme ovat kilpailukykymme kannalta ratkaisevia. On valtava tulevien investointien tarve, jotta saamme aikaan täydelliset ja yhtenäiset sisämarkkinat, ja myös energiatehokkuuteen tarvitaan suuria investointeja. Jokainen säästö on arvokas. Energiatehokkuuden parantaminen on myös halvin tapa vähentää hiilidioksidipäästöjä.
Haluan kiittää komission jäsen Oettingeria hänen tämänpäiväisistä energiatehokkuutta koskevista kommenteistaan. Energiatehokkuuden osalta - riippumatta siitä, ovatko tavoitteet sitovia - olen tyytyväinen komission tiedonantoon, jossa luetellaan paljon aloja, joilla voimme vielä tehdä paljonkin. Olen myös valmis antamaan komissiolle lisää toimivaltaa hylätä kansallisia toimintasuunnitelmia, jos ne eivät riitä 20 prosentin tavoitteemme saavuttamiseksi vuoteen 2020 mennessä.
Lisäksi Yhdysvallat ja Kiina investoivat voimakkaasti aloille, jotka lisäävät energiatehokkuutta. Kaikki ovat täysin tietoisia siitä, että energian hinta nousee tulevaisuudessa, ja tällä hetkellä Euroopasta puuttuu kilpailukykyä globaalilla tasolla. Meidän on annettava yrityksillemme mahdollisuus saavuttaa parempi kilpailukyky tekemällä järkeviä investointeja energiatehokkuuteen, infrastruktuuriin, älykkäisiin verkkoihin ja niin edelleen. Lisähyötynä syntyy uusia työpaikkoja ja innovatiivisia yrityksiä Eurooppaan, jossa tällä hetkellä menetetään tuhansittain työpaikkoja.
Ivari Padar
(ET) Arvoisa puhemies, onnittelen esittelijää ja kollegoita tästä onnistuneesta mietinnöstä. Euroopan laajuisten energiamarkkinoiden luominen on kaikkien eurooppalaisten edun mukaista. Energiamarkkinoita avatessamme olemme kuitenkin sivuuttaneet markkinoiden avoimuuden ja kattavuuden.
Olen huolissani siitä, että vaikka sähköä, kaasua ja hiilidioksidipäästökiintiöitä ostetaan ja myydään markkinoilla satojen miljardien eurojen arvosta, on olemassa selvä aukko valvonnassa ja lainsäädännössä. Tämän vuoksi olen tyytyväinen Euroopan komission aloitteeseen aukon tukkimisesta. Toivon, että pian hyväksyttävässä komission tiedonannossa keskitytään kuluttajansuojaan ja määritetään selkeät sääntelypuitteet, joissa vahvistetaan yksiselitteiset säännöt ja määritelmät, jotta vältetään sisäpiirikaupat, markkinoiden manipulointi ja lisätään markkinoiden maksuvalmiutta.
Uskon, että kolmannella sisämarkkinapaketilla perustetun Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisen (ACER) on valvottava sähkö-, kaasu- ja päästökauppaa, ja ehdotan, että näiden kolmen markkinan valvonta on saatettava yhden sääntelyviranomaisen alaisuuteen jäsenvaltioissa.
Fiona Hall
(EN) Arvoisa puhemies, olen iloinen siitä, että komission Euroopan energiastrategiassa kaudelle 2011-2020 viitataan meneillään olevaan maankäytön välillisen muutoksen vaikutusten tarkistukseen. On hyvin tärkeää, että komissio täyttää velvoitteensa esittää tätä koskeva ehdotus tämän vuoden loppuun mennessä sekä lieventääkseen laajalle levinnyttä yleistä huolta siitä, että jotkut markkinoilla olevat biopolttoaineet eivät tuottaisikaan nettovähennystä kasvihuonekaasupäästöihin, että teollisuuden vuoksi, joka kehittää innovatiivisia prosesseja, joiden lisäarvo on tunnustettava.
Energiavarmuuden osalta pyytäisin komissiota myös pohtimaan uudestaan kommenttejaan kansallisten uusiutuvaa energiaa koskevien tukijärjestelmien yhdenmukaistamisesta. Kannatan täysin toimia yhteisön tasolla silloin, kun sillä on lisäarvoa, mutta jäsenvaltiot ovat vasta hiljattain esittäneet kansalliset uusiutuvaa energiaa koskevat suunnitelmansa ja panevat niitä täytäntöön, joten yhdenmukaistaminen on liiallista.
Maria da Graça Carvalho
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan aluksi kiittää esittelijää hänen erinomaisesta työstään mietinnön parissa. Energia-ala on talouskasvun moottori. Euroopalla on ollut energiastrategia ja strategia ilmastonmuutoksen torjumiseksi vuodesta 2008 alkaen. Strategian täytäntöönpano on ratkaisevaa, mutta Lissabonin sopimus antaa meille mahdollisuuden mennä pidemmälle, tehdä tietä aidon energiayhteisön luomiselle Euroopassa.
Meidän on syvennettävä energian sisämarkkinoita, rakennettava ja muokattava verkkojen välisiä yhteyksiä, varmistettava energiasolidaarisuus ja asetettava kuluttajan edut ensisijaisiksi. On lisättävä julkista rahoitusta sekä välineiden ja ohjelmien kehittämistä energiatehokkuuden lisäämiseksi. Tieteellisellä tutkimuksella ja teknologialla on keskeinen asema näiden tavoitteiden saavuttamisessa.
Tämän vuoksi olen tyytyväinen Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa käynnistettyihin eurooppalaisiin teollisuusaloitteisiin ja kehotan komissiota toteuttamaan käytännössä muutkin suunnitelman toimenpiteet. Myös kahdeksannessa puiteohjelmassa innovatiivisten teknologioiden kehittäminen on asetettava ensisijaiseksi tavoitteeksi energia-alalla. Tämän vuoksi on hyvin tärkeää, että rahoitus puhtaan ja kestävän teknologian tukemiseksi on riittävää. Tämä on ainoa keino, jolla kykenemme säilyttämään teollisuutemme kilpailukyvyn, edistämään talouskasvua sekä luomaan työpaikkoja.
Kathleen Van Brempt
(NL) Arvoisa puhemies, tänään eniten kuultu sana on strategia, ja aivan oikeutetusti. Suhtaudummekin myönteisesti komission strategiaan. Arvoisa komission jäsen, olemme siihen kuitenkin myös hieman pettyneitä, sillä hyvään strategiaan liittyy järkevä arviointi - toimitusongelmien arviointi ja erityisesti ekologisten ja myös sosiaalisten ongelmien arviointi - ja tämän strategian perusteella asetetaan ensisijaiset tavoitteet. Pidän termiä "ensisijaiset tavoitteet" hyvin merkittävänä, sillä se merkitsee asioiden asettamista tärkeysjärjestykseen. Energiatehokkuus on tärkeysjärjestyksen kärjessä. Olette maininnut tämän, mutta jos pidämme energiatehokkuutta niin merkittävänä, miksi on niin vaikeaa asettaa tavoitteita, joita aiomme vaatia jäsenvaltioilta? Tällä on ratkaiseva merkitys. Tiedämme, että se toimii, ja se on tapa päästä tavoitteisiin. Tämän vuoksi haluan kehottaa arvoisaa komission jäsentä todella huolehtimaan tästä ensisijaisuudesta sekä todella esittelemään meille valmistelunne helmikuun huippukokousta varten.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, päätämme tänään energiakehityksen suunnasta vuoteen 2020 asti, mutta ajanjakso on aivan liian lyhyt. Energialaitosten rakentaminen ja käyttöönotto kestää useita vuosia. Verkkojen ja sähkövoimaloiden rakentaminenkin vie aikansa. Tällaisten rakennusten käyttöikä on useita vuosikymmeniä. Tämän vuoksi sijoittajat tarvitsevat suhteellisen vakaat poliittiset suuntaviivat paljon pidemmälle ajanjaksolle. Jos haluamme saavuttaa ilmastonmuutosta ja kestävää energiatuotantoa koskevat tavoitteemme, meidän on kehitettävä poliittinen kehys paljon pidemmälle tulevaisuuteen. Tarvitsemme strategia-asiakirjan energiakehityksestä ainakin vuoteen 2050 saakka.
Ydinenergiasta on vahvasti tulossa yksi tulevaisuuden energialähteistä, ja haluan tämän vuoksi korostaa kolmea tehtävää, joiden katson odottavan meitä tämän osalta Euroopan tasolla. Ensinnäkin meidän on ryhdyttävä lainsäädäntötoimiin varmistaaksemme ydinvoimaloiden turvallisen käytöstäpoistamisen ja radioaktiivisen jätteen loppusijoittamisen saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti.
Toiseksi meidän on varmistettava tehokkain ja avoimin menettelyin, että uudet sähkövoimalat rakennetaan mahdollisimman korkeiden turvallisuusstandardien mukaisesti. Pystymme tähän ottamalla käyttöön uusien ydinvoimaloiden hyväksyntää ja suunnittelun vahvistamista koskevat vähimmäisstandardit. Lisäksi meidän on harkittava uusien ydinvoimalatyyppien lisensointia yhteisön tasolla. Se auttaisi meitä hyödyntämään yhdistettyä tietämystä ja auttamaan valtioita, jotka vasta nyt ottavat käyttöön ydinenergiaa ja joissa itse asiassa on suhteellisen pienet hallintoelimet.
Kolmanneksi meidän on tehtävä ydinenergiaa koskevasta päätöksentekoprosessista entistä demokraattisempi. Ydinenergia on vain yksi monista mahdollisista energialähteistä, joten päätöksentekomenettelyjen on oltava samat kuin hiilen, uusiutuvien energialähteiden, kaasun ja öljyn osalta. Euroopan parlamentille on annettava yhteispäätösvalta. Euratom-sopimusta ei ole tarpeen tarkistaa, sillä tämä voidaan toteuttaa toimielinten välisellä sopimuksella.
Adam Gierek
(PL) Arvoisa puhemies, energian osuus tuotantokustannuksista on noin 40 prosenttia, kun työvoiman osuus on tuskin 15 prosenttia, mutta raaka-aineen hankkiminen energiantuotantoa varten edellyttää sekin energiaa. Tämän vuoksi talouden kilpailukyky tulee olemaan riippuvainen energiasta. Vaikutuksia maapallon ilmastoon koskeva oppi ja niin kutsuttu hiiletön talous ovat puppua. Jumiutuminen sitoviin hiilitavoitteisiin on esimerkki sosiaalisesti ja taloudellisesti vastuuttomista ehdotuksista, aivan kuten CCS-teknologian edellyttäminen hiilivoimaloilta - miksei muilta polttoaineilta? Miksi edistyksen moottori ei ole vaikuttavuus?
Minun on varoitettava energiaköyhyyden luomiseen liittyvästä yhteiskunnallisesta tyytymättömyydestä. Uusissa jäsenvaltioissa energiamenot muodostavat noin 40 prosenttia perheen menoista. Minun on myös varoitettava energiavarmuuden heikkenemisestä nyt esitetyn lainsäädännön johdosta ja erityisesti ilmasto- ja energiapaketin johdosta. Vielä yksi asia - miksi jäsenvaltiot eivät voi itse päättää kuinka pienentävät omia hiilidioksidipäästöjään aivan kuten ne päättävät omasta energialähteiden yhdistelmästään?
Lambert van Nistelrooij
(NL) Arvoisa puhemies, Lissabonin uuden sopimuksen myötä energia-asiat ovat EU:n ja jäsenvaltioiden jaetun vastuun alaa. Toinen energiapaketti, joka tosiasiassa muodostaa tämän strategian perustan, tarvitsee selvästi lisäyksiä, ja tästä mietinnössä esitetään hyvä analyysi. Jäsenvaltioiden ja niiden julkisten ja yksityisten osapuolten on kuitenkin tultava mukaan. Jäsenvaltioiden sisäisistä ja niiden välisistä toimenpideohjelmista tulee yhä tärkeämpiä. On asetettu riittävät prosentuaaliset tavoitteet, niin ilmaston kuin energiankin osalta. Ei ole tarvetta uusiin sitoviin lisätavoitteisiin. Kuten täällä jo on todettu, merkitystä on täytäntöönpanolla, kansalaisten - kuluttajien - mukaan ottamisella. Voi olla, että komissionkin on parannettava näiden kansallisten ohjelmien arviointiaan ja että resurssiemme, mahdollisesti euro-obligaatioiden, on oltava tästä riippuvaisia. Puheiden ja tekojen välillä on kuitenkin edelleen kuilu. Ensimmäinen kahdesta keskeisestä seikasta on energiatehokkuus: loistava tilaisuus. Se edistää osaltaan yritystemme kilpailukykyä sekä työllisyyttä - esimerkiksi asennus- ja rakennusaloilla. Tarkastelkaapa myös kotimaatanne: Saksassa tämän tuloksena on syntynyt kymmeniätuhansia työpaikkoja. Toinen painopiste on - kyllä, te sanoitte sen - valtioiden väliset ja sisäiset yhdistävät infrastruktuurit ja älykkäät verkot. Tässä tarvitaan euro-obligaatioita. Minulla on komission jäsenelle kysymys. Edistytäänkö euro-obligaatioasiassa joulukuussa? Puhumme uusista resursseista - me tarvitsemme rahaa - ja toivoisin teidän kertovan meille aiotteko kerätä rahaa tällä tavalla. Nyt tarvitaan toimia.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, Euroopan unionin energiastrategiassa on keskityttävä energiatehokkuuteen, primäärienergian kulutuksen vähentämiseen ja energiaköyhyyteen sekä uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseen ja unionin energiavarmuuteen. On kuitenkin myös ehdottoman tärkeää yhdistää unionin energiastrategia teollisuuspolitiikkaan, liikennepolitiikkaan, tutkimus- ja innovointipolitiikkaan sekä ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevaan politiikkaan.
Kehotamme komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään energiatehokkuuden edellyttämiä rahoitus- ja verotusvälineitä erityisesti rakennusalalla ja asettamaan energiatehokkuuden ja älykkään energiaverkon ensisijaiseksi tavoitteeksi tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä.
Unionin on kiinnitettävä entistä suurempaa huomiota itäiseen kumppanuuteen erityisesti Mustanmeren alueella, jolla on suuri geopoliittinen merkitys energian toimitusvarmuuden ja energialähteiden monipuolistamisen kannalta.
Kehotamme komissiota ja jäsenvaltioita myös jatkamaan eteläisen kaasulinjan hankkeita, erityisesti Nabucco-hanketta, joka lisäisi merkittävästi energiatoimitusten varmuutta.
Alajos Mészáros
(HU) Arvoisa puhemies, esittelijä Kolarska-Bobińska ja komission jäsen Oettinger ansaitsevat kiitokset tästä hyvin merkittävästä työtä. Lissabonin sopimuksen seurauksena Euroopan unionin energiastrategia perustuu neljään uuteen pilariin: yhtenäisiin energiamarkkinoihin, toimitusvarmuuteen, energiatehokkuuteen ja Euroopan energiaverkostojen yhteenliittämiseen.
Uutta energiastrategiaamme laadittaessa meidän on pidettävä mielessä muutama haaste. Kun fossiilisten polttoaineiden tarjonta asteittain vähenee, voimme lisätä tarjontaa löytämällä uusia raaka-aineiden etsintäkohteita sekä tutkimus- ja kehittämistoimin. Euroopan riippuvuus energiasta kasvaa suhteessa sen väestönkasvuun. Vuoteen 2030 mennessä Euroopan on turvattava 65 prosenttia energiatuonnista muista kuin EU:n lähteistä. Maakaasutarjonnan osalta luku voi olla jopa 80 prosenttia. Meidän on pyrittävä monipuolistamaan energialähteitämme ja toimitusreittejämme. Myös nykyisin toiminnassa olevien voimalaitosten kunnostaminen voi olla ratkaisevan tärkeää.
Ei riitä, että osoitetaan huomattavia summia vanhentuneiden voimalaitosten käytöstäpoistamiseen - meidän on kiinnitettävä huomiota myös niiden säilyttämiseen. Jäsenvaltioiden on tarkistettava huolellisesti kantansa ydinenergiaan. Meidän on jatkettava ponnisteluja ydinenergian kehittämisen alalla, sillä muuten emme voi saavuttaa ilmastonmuutosta koskevia tavoitteitamme. Suosittelen varovaisuuteen tällä alalla sen varmistamiseksi, että kunnianhimoiset suunnitelmamme eivät uhkaa teollista tai kaupallista kilpailukykyämme. Tältä kannalta mietintö on tasapainoinen ja se sisältää realistisesti saavutettavissa olevia tavoitteita, joten kannatan sitä vahvasti.
Mario Pirillo
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, kestävän, turvallisen ja saatavilla olevan energian takaaminen on varmasti yksi Euroopan tulevien vuosien suurimmista haasteista.
Euroopan unionin poliittiset tavoitteet edellyttävät useita toimia, joita ei voida sivuuttaa. Energian sisämarkkinoiden täysimääräinen toteuttaminen on saavutettavissa vain, jos kaikki jäsenvaltiot panevat täysimääräisesti täytäntöön energiapakettiin liittyvän nykyisen lainsäädännön.
Katson, että jotta voimme täysin saavuttaa strategian tavoitteet, emme voi perääntyä investoinneista nykyaikaiseen ja älykkääseen infrastruktuuriin, varsinkaan uusiutuvan energian tutkimuksen ja käytön osalta. Juuri nämä investoinnit ovat sekä taloudellisesti edullisin ratkaisu EU:n energiariippuvuuden vähentämiseksi että edistävät osaltaan ilmastonmuutoksen torjuntaa.
Hannes Swoboda
(DE) Arvoisa puhemies, haluan lausua vilpittömät kiitokseni esittelijälle ja varjoesittelijöille sekä teille, arvoisa komission jäsen Oettinger, sillä se, mitä olette viime päivien ja viikkojen aikana esitelleet, on ratkaisevan tärkeää Euroopan unionin kehitykselle. Olen kuitenkin jäsen Van Bremptin, jäsen Turmesin ja muiden tavoin sitä mieltä, että meidän on edettävä vielä pidemmälle, sillä - jos saan sanoa - kaukonäköinen ja ympäristön kannalta järkevä energiapolitiikka on väline, jolla käynnistetään vihreä kasvu ja luodaan vihreitä työpaikkoja.
Keskustelimme tästä jälleen eilen komission puheenjohtajan kanssa. Valitettavasti tästä on puhuttu hyvin vähän tänään. Meidän on kuitenkin otettava nämä lisäaskeleet. Suuri osa ympäristöystävälliseen energiapolitiikkaan liittyvistä asioista on edelleen kallista. Kun kuitenkin tarkastelemme ympäristöhyötyä ja sitä, mitä johtoasema merkitsee Euroopan teollisuudelle, ymmärrämme, että se on hyvin tärkeää myös työllisyyden kannalta.
Jäsen Reul on oikeassa: me tarvitsemme useita energialähteitä. Ehkä emme niitä kaikkia - tässä olemme montaa eri mieltä monista asioista. Meidän on kuitenkin tiedettävä mihin suuntaan edetään energiatehokkuudessa, energiansäästössä ja uusiutuvien energialähteiden osalta. Ne ovat tulevaisuuteen suuntaavan eurooppalaisen talouden moottoreita.
Petru Constantin Luhan
(RO) Arvoisa puhemies, energiakysymys on merkittävä painopisteala, jota ei voida lykätä. On tärkeää, että tulevassa toimintasuunnitelmassa ajanjaksolle 2011-2020 panostetaan merkittävästi Euroopan unionin yhteisen politiikan vahvistamiseen.
Tarvitaan tiivistä yhteistyötä, erityisesti energiainfrastruktuurin osalta, sekä riittävää EU:n rahoitusta. Katson, että julkisen ja EU:n rahoituksen lisäksi sellaisen EU:n strategisen infrastruktuurin kehittämiseksi, johon liittyy laajentuminen ja yhdentyminen kaikilla paikallisilla, alueellisilla ja yhteisön energiamarkkinoilla, meidän on kiinnitettävä enemmän huomiota yksityiseen sektoriin ja sieltä saataviin investointeihin.
Minusta hyvä tapa tämän saavuttamiseksi on edistää julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia tarjoamalla tarvittavaa poliittista ja hallinnollista tukea, tietyn tason rahoitusta ja joitakin julkisia takeita. Tämä auttaa meitä saamaan energiapolitiikan tulevaisuuden kannalta niin ratkaisevaa rahoitusta.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan tänään puhua lyhyesti kansalaisten hyvinvoinnista ja saarista. Tavallisesti meillä on miellyttäviä ajatuksia saarista, niille on hauska matkustaa - on aurinkoa ja lämpöä. Eteläisten saarien eristyneisyys on jopa hyödyksi saarien asukkaille, koska se houkuttelee matkailijoita, mutta energian osalta eristyneisyys tai erityisesti saariasema on erityisen haitallista väestölle. Juuri tätä ei tarvita. Miksikö? Energia-alalla eristyneisyys merkitsee jonkun monopolin valtaa markkinoilla, ja näille kansalaisille se puolestaan merkitsee sekä epävarmoja toimituksia että korkeaa hintaa. Mietinnössä esitetään ratkaisu. Infrastruktuuri, infrastruktuuri, infrastruktuuri. Rakennetaan Euroopan unioniin yhteenliittymät, jotka yhdistävät meidät kaikki, jotta kansalaiset voivat saada toimitusvarmuuden ja energiaa kohtuulliseen hintaan. Kiitoksia.
Francesco De Angelis
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluan kertoa, että arvostan tätä päätöslauselmaa, joka on neljältä kannalta erinomainen aikaansaannos.
Ensinnäkin siinä vahvistetaan, että energiatehokkuus ja energian säästöt ovat taloudellisesti edullisia ensisijaisia tavoitteita Euroopan energiariippuvuuden vähentämiseksi ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Toiseksi siinä korostetaan älykästä infrastruktuuria. Kolmanneksi siinä kehotetaan panemaan nykyinen yhteisön lainsäädäntö täysimääräisesti täytäntöön. Neljänneksi sillä pyritään energiapolitiikkaan, jolla on vankka ja johdonmukainen kansainvälinen ulottuvuus.
Lopuksi painotan energiavarmuuden sekä tutkimus-, kehittämis- ja innovointi-investointien merkitystä kuluttajien, yritysten ja kansalaisten etujen suojaamiseksi mahdollisimman hyvin.
Zigmantas Balčytis
(LT) Arvoisa puhemies, uskon Euroopan unionin jäsenvaltioiden todella nyt kokevan pahinta päänvaivaa energiasta, ja haluan aluksi todella kiittää esittelijää ja varjoesittelijöitä siitä, että käytännössä me kaikki, kaikkien jäsenvaltioiden edustajat, saimme mahdollisuuden esittää omat ehdotuksemme, ja joidenkin hyvin älykkäiden kompromissien ansiosta saatiin aikaan oikein hyvä asiakirja. Katson myös, ettei ole niin tärkeää omata kunnianhimoisia suunnitelmia kuin omata todellisia suunnitelmia, sellaisia, jotka koskevat todellisia infrastruktuureja, yhdysputkia, kansalaisten todellista mahdollisuutta valita energiantoimittaja, jolta haluavat ostaa energiaa, sekä tietenkin todellisia markkinahintoja. Katson, että jos onnistumme tässä, olemme saaneet paljon aikaan. Katson, että tulevaisuudessa meidän on myös paremmin valvottava jäsenvaltioiden toiveita ja etuja, sillä jos luomme yhteiset energiamarkkinat, nämä edut on sovitettava yhteen. Arvoisa komission jäsen, haluan myös kiittää teitä siitä, että reagoitte hyvin nopeasti tiettyjen sopimusten allekirjoittamiseen, ja olen hyvin kiitollinen EU:n tasolla syvään juurtuneesta solidaarisuusperiaatteesta.
Sonia Alfano
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, olen lukenut mietinnön oikein huolellisesti, ja kannatan sitä kokonaisuudessaan. Olen kuitenkin jokseenkin hämmentynyt useista viittauksista hiilen tulevaisuuteen eurooppalaisessa strategiassa, erityisesti 52 kohdassa, jossa komissiota kehotetaan antamaan lainsäädäntöä, jolla helpotetaan hiilivoimaloiden rakentamista.
Yhdysvalloissa käynnistyi useita vuosia sitten poliittinen kansalaisliike, mikä johti todellisuudessa eräänlaiseen moratorioon hiilivoimaloiden rakentamisessa. Hiilidioksidipäästöjen lisäksi päätös perustuu tuhkan käsittelyongelmaan, sillä se sisältää useita myrkyllisiä aineita. Tämän vuoksi tuomitsen täysin hiilivoimaloiden puolustamisen ja haluan todeta, että niin kutsuttu puhdas hiili on usein enemmänkin mainoslause kuin todellisuutta.
Kuulin myös joidenkin kollegojen puolustavan ydinenergiaa sekä kustannusten että turvallisuuden vuoksi. Valitettavasti tällaisesta puhuminen osoittaa, ettei tiedä, mistä puhuu. On olemassa vaihtoehtoja, ne ovat uusiutuvia ja aitoja, ja Euroopan unionin on suunnattava tiensä tulevina vuosina niitä kohti.
Oreste Rossi
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, mietintö tarjoaa joitakin hyvin mielenkiintoisia seikkoja, koska lähtökohtana se, että Euroopan on laadittava yhteinen energiapolitiikka, siinä analysoidaan huolellisesti niin menetelmiä kuin aikataulujakin.
Kun itse puhuin puhemies Buzekin järjestämässä Euroopan energiafoorumissa, johon osallistuivat EU:n 27 jäsenvaltion edustajat sekä Euroopan parlamentti, ilmaisin myönteisen kantani yhteisestä energiasuunnitelmasta, jolla mahdollistettaisiin yhtäläiset energian saatavuutta koskevat ehdot yksityisille ihmisille ja yrityksille, millä poistettaisiin nykyisin toisinaan merkittävät kustannuserot.
Pahoittelen sitä, että välttämättömät viittaukset Euroopan unionin vastuuseen ilmastonmuutoksen torjunnassa on sisällytetty näin hyvään mietintöön. Siitä aiheesta on erityisiä asiakirjoja, ja minusta on turhaa, että edelleen lisäämme viittauksia siihen tyydyttääksemme joitain ympäristöalan ääriliikkeitä.
Omalta osaltamme Kioton pöytäkirjan toinen velvoitekausi on mahdollinen vain maailmanlaajuisessa kontekstissa, jossa kaikki suurimmat taloudet osallistuvat oikeudellisesti sitovin sopimuksin.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Arvoisa puhemies, haluan onnitella esittelijää ja esittää kiitokseni komission jäsenelle, joka tarkastelee energiastrategiaa ja -politiikkaa niin hyväntahtoisesti. Meillä on kunnianhimoisia suunnitelmia ilmastonmuutosprosessin lieventämiseksi. Ympäristön suojelun kannalta energia voi olla kumppani, mutta se voi olla myös vihollinen. Olemme Euroopan unionissa riippuvaisia energiantuotantoon käytettävistä fossiilisista polttoaineista. EU:n energiavarojen huvetessa olemme yhä riippuvaisempia kolmansista maista, joten on tärkeää sekä kehittää uusiutuvaa energiaa että investoida energiatehokkuuden lisäämistä koskevaan tutkimukseen. Edellisissä istunnoissa olemme keskustelleet lisärahan osoittamisesta energia-alalle Euroopan talouden elvytysohjelmasta. Olisi kenties sopivampaa osoittaa siihen varoja muista Euroopan unionin rahoitusmekanismeista, jotka on korvamerkitty yleisesti energiatehokkuuteen. Uusiutuva energia on meille tärkeää niin ilmastonmuutoksen kuin energiavarmuuden vuosi. Joidenkin jäsenvaltioiden kahdenväliset sopimukset ja hankkeet, kuten Nord Stream -kaasuputki, aiheuttavat epäluottamusta ympäristöasioiden lisäksi myös yleisen yhteisvastuuperiaatteen kannalta, joten alalla tarvitaan avoimuutta.
Elena Băsescu
(RO) Arvoisa puhemies, mielestäni EU:n uusiutuvia energialähteitä koskevan potentiaalin vahvistaminen on yksi mietinnön keskeisiä tekijöitä. Tämän vuoksi haluan muistuttaa, että Kaakkois-Romanian Dobrogean alueesta tulee muutaman vuoden kuluessa Euroopan suurin tuulipuisto. Näiden 522 turbiinin rakentaminen saatetaan päätökseen vuonna 2011. Tämän jälkeen Dobrogea voi tuottaa 50 prosenttia kansallisesta energiankulutuksesta.
Toinen tehokkaiden energiamarkkinoiden keskeinen tekijä on infrastruktuuri. EU:n on valittava hankkeista ne, jotka osoittautuvat tehokkaiksi ja taloudellisesti tuottoisiksi. AGRI-yhdysputken, joka on yksi Romanian merkittävimmistä panoksista energiainfrastruktuurin kehittämiseen, kustannukset ovat matalat ja se tarjoaa vaihtoehdon.
Energialähteiden monipuolistaminen on välttämättömyys myös öljyalalla. P8-putki on tästä hyvä esimerkki. Romania ja Serbia ovat hiljattain saaneet päätökseen toteutettavuustutkimuksen putken ensimmäisen osuuden rakentamisesta Constanţan ja Pancevon välille.
Ioan Enciu
(RO) Arvoisa puhemies, energialähteiden monipuolistaminen, uusi energiainfrastruktuuri ja uusiutuvien energialähteiden osuuden lisääminen ovat tärkeitä Euroopan unionin tulevaisuuden energialle. Samalla meidän ei kuitenkaan pidä lakata käyttämästä myöskään vanhoja energialähteitä, joita voidaan varmasti parantaa innovatiivisella teknologialla jokaisen jäsenvaltion mahdollisuuksien ja tarpeiden mukaan.
Minulle ja edustamilleni kansalaisille tärkein tekijä on kuitenkin se, että meidän on säilytettävä kohtuulliset hinnat kaikille kuluttajille sekä säilytettävä alan työpaikat ja luotava jopa uusia työpaikkoja.
Emme saa päätyä tilanteeseen, jossa Euroopan energiamarkkinoilla on energiaylijäämä, koska energiaa ei osteta sen korkean hinnan vuoksi.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Arvoisa puhemies, uskon, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen on itsestään selvää, että Euroopan parlamentti voi antaa yhä suuremman panoksensa energiapolitiikkaan.
Olen samaa mieltä kaikesta, mitä esittelijä sanoo, ja korostan sitä, että energiapolitiikka liittyy nykyisin yhä enemmän suorasti tai epäsuorasti niin jäsenvaltioiden kuin unionin ulkopolitiikkaan yleisesti. Olen samaa mieltä siitä, että tarvitaan töitä, infrastruktuuritöitä, ja että tarvitsemme myös sääntelyä sopimusten täytäntöönpanosta.
Vaadimme nyt selkeitä sopimuksia, avoimuutta ja erityisiä viittauksia uusiutuviin energialähteisiin. Arvoisa komission jäsen, nyt me kuitenkin tarvitsemme yhteiset energiamarkkinat. Ne auttaisivat erityisesti unionin pieniä saarivaltioita, koska yksillä suurilla markkinoilla voimme tarkastella avoimesti merkittäviä energia-asioita.
Nick Griffin
(EN) Arvoisa puhemies, haluan sanoa komission jäsenelle, että uudessa energiastrategiaraportissa unohdetaan virtahepo olohuoneessa: öljyhuippu. Komissio on kuitenkin ainakin havahtunut tähän valtavaan ja välittömään uhkaan. Hetkellä, jona öljyhuipun merkitys tunnustetaan, suurimmasta osasta tätä oikein hyväntahtoista mietintöä tulee valitettavasti jätteenpolttolaitoksen polttoainetta.
Nyt paljastuvaa valtavaa energiakuilua ei ole mahdollista täyttää naurettavilla uusiutuvilla energialähteillä tai liuskehiilellä. Hiili, ydinfuusio - ja pidemmällä ajanjaksolla ydinfuusio sekä -fissio - ovat ainoat riittävät energialähteet pelastamaan meidät öljyn loppuessa.
Arvoisa komission jäsen, kun tämä nyt on tunnustettu, voimmeko odottaa uutta, vakavaa lähestymistapaa energiaan? Meidän on luovuttava kaikesta tuulivoimaverkkoja ja maapallon lämpenemistä koskevasta hölynpölystä ja keskityttävä todellisiin öljyhuippukriisiä koskeviin tieteellisiin ratkaisuihin.
Günther Oettinger
komission jäsen. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, me käynnistämme nyt keskustelua, ja jos mainitsen muutamia puheenvuorojenne aiheita, meillä on Euroopan unionissa, jäsenvaltioissa ja myös parlamentissa laaja energialähteiden yhdistelmä. Olen kuullut puhuttavan kaikesta aina sataprosenttisesti uusiutuvasta energiasta ydinfuusioon, ydinvoimaan ja hiileen. Tämä tarkoittaa, että vaikea kysymys on: pääsemmekö yksimielisyyteen pitkän ajanjakson strategiasta. Saadaanko Euroopassa aikaan konsensus? Jos saadaan, niin millainen konsensus?
Työstämme parhaillaan strategiaa, jonka kolme tavoitetta ovat uusiutuvien energialähteiden 20 prosentin osuus, 20 prosentin hiilidioksidipäästöjen vähennys ja 20 prosentin lisäys tehokkuudessa. Se on tulevan vuosikymmenen strategia. On totta, että tarvitsemme pitkän ajanjakson strategian. Etenemissuunnitelma, josta esittelemme teille karkean luonnoksen keväällä, mahdollistaa tämän. Etenemissuunnitelman avulla tarkoituksemme on tarkastella ensi vuonna teidän ja jäsenvaltioiden kanssa seuraavia 40 vuotta sekä esittää ennusteita energiavaatimuksista, energialähteiden yhdistelmästä, ympäristötavoitteista sekä toimitusvarmuudesta neljälle vuosikymmenelle. Tämä ei ole helppoa. Kuvitelkaapa hetken, että 70-luvulla juuri ennen öljykriisiä, ennen muurin murtumista ja vain muutaman jäsenvaltion kesken, meidän oli käytettävä kaikki 1970-luvun asiantuntemuksemme ennustaaksemme vuotta 2010 ja nykyistä energiatilannetta. Arviomme olisivat menneet täysin pieleen. Tiedämmekö me, minkälaisia teknisiä valmiuksia syntyy seuraavien 40 vuoden aikana? Minkälaisia uusia poliittisia intressejä jäsenvaltioilla tulee olemaan? 'Tästä huolimatta kannatan ajatusta etenemissuunnitelman laatimisesta vuoteen 2050.
Täällä kysyttiin myös, miksi tarvitsemme sitovia päästövähennystavoitteita ja miksi jäsenvaltiot eivät kykene tähän. Näin yksinkertaisesti päätettiin. Minä kannatan 20 prosentin vähennystä ja 30 prosentin vähennystä, jos saamme maailmalta muita kumppaneita. Tämä päätös on parlamentin, johon te kuulutte, ja neuvosto ja minä panemme sitä täytäntöön. Jos haluatte jotain muuta, kertokaa se minulle. Uskon, että jos tavoitteet eivät olisi sitovia, jäsenvaltiot eivät yksinkertaisesti noudattaisi niitä. Jos luovumme sitovista tavoitteista, jäsenvaltiot tekevät vähemmän tai eivät mitään, varsinkin taloudellisesti vaikeassa tilanteessa.
Myös energiatehokkuus mainittiin. Me laadimme strategiassamme vain tätä koskevat otsakkeet. Käytännön täytäntöönpanon yksityiskohdat sekä välineet, toimenpiteet ja rahoitus esitetään keväällä, jolloin meidän on esiteltävä energiatehokkuutta koskeva strategia, jota parhaillaan käsittelette.
On kysytty sisämarkkinoista. Olkaa hyvät ja luottakaa minuun sekä komission jäsen Almuniaan. Me huolehdimme täydellisestä yhteensopivuudesta toisen ja kolmannen sisämarkkinapaketin kanssa, me tarkastelemme perussopimuksen rikkomismenettelyjä ja teemme kaikkemme sen varmistamiseksi, että seuraavien viiden vuoden aikana saadaan aikaan kilpailevat ja avoimet kaasun ja sähkön markkinat. Olemme viime viikkojen aikana neuvoneet jäsenvaltioita - Puolan hallitusta Jamalin osalta, Bulgarian hallitusta South Streamin osalta ja kaasuntoimituksista Bulgariaan. Itse asiassa jäsenvaltiot eivät aina ole halukkaita tai kykeneviä itse takaamaan sisämarkkinasääntöjen noudattamista kahdenvälisissä sopimuksissaan. Kun neuvoamme pyydetään, me autamme, mutta tarvitaan myös jäsenvaltioiden osallistumista. On myös suuria jäsenvaltioita, joissa sisämarkkinat eivät toimi. Yksi tällainen maa on aivan lähellä, ja se voi olla jopa maa, jossa nyt olemme. Kysynkin Ranskaa edustavilta jäseniltä: oletteko valmiit tekemään kanssani yhteistyötä sisämarkkinoiden toteuttamiseksi Ranskassa ja muissa valtioissa? Minä tarvitsen tässä tukeanne - en kansallisella vaan Euroopan tasolla.
Eteläisen kaasulinjan osalta Nabuccoa, TAP:ia tai ITGI:tä koskeva päätös tehdään uskoakseni ensi vuoden ensimmäisellä neljänneksellä. Kaasuinfrastruktuuri edellyttää meiltä kuitenkin keskustelua siitä, kuinka paljon tulevina vuosikymmeninä tarvitaan kaasua lämmittämiseen ja sähköntuotantoon. Tällä hetkellä tarve on 500 miljardia kuutiometriä vuodessa. Tarvitaanko sitä enemmän vai vähemmän? Myös tätä tarkastellaan etenemissuunnitelmassa vuoteen 2050.
Jäsen Rohde mainitsi esimerkkinä Kiinan. Minusta Kiinaa on aina hyvä käyttää vertailukohtana, mutta mieluummin ei seurattavana esimerkkinä. Olette oikeassa siinä, että Kiinassa on investoitu suuresti tuulienergiaan. Se on totta, mutta jätitte mainitsematta sen, että Kiina ostaa nyt maailman hiilen ja investoi paljon enemmän hiileen. On totta, että viime vuonna Kiina investoi uusiutuvaan energiaan enemmän kuin Saksa. Kiinassa tuotetun uusiutuvan energian osuus kuitenkin laskee, sillä ydinvoimaan ja hiileen investoidaan paljon enemmän. Lisäksi Kiina viittaa ydinvoimaan uusiutuvana energiamuotona. En ole samaa mieltä asiasta. Näin ollen on tärkeää pitää Kiinaa vertailukohtana, mutta neuvon vakavasti olemaan pitämättä Kiinaa esimerkkinä, jota meidän olisi seurattava Euroopassa.
Kiitos vielä kerran. Tarvitsen teitä myös yhteisön talousarvion yhteydessä. On vaadittu enemmän tekoja ja varojen ohjaamista enemmän tutkimukseen ja infrastruktuuriin. Olen tästä samaa mieltä. Otan vastaan jokaisen euron, jonka minulle annatte, mutta talousarviosta päättävät neuvosto ja parlamentti. Energiateknologiasuunnitelmasta saamiemme hyvien kokemusten perusteella, energiatutkimusrahoituksen ja talouden elvytyssuunnitelman avulla uskon meidän tuottavan hyvän ehdotuksen infrastruktuuriksi ja että te tuette sitä, jotta seuraavalla vuosikymmenellä osoitetaan riittävää yhteisön rahoitusta lisäarvoineen asianmukaisiin yhteisön toimiin infrastruktuurin ja tutkimuksen aloilla. Kun pidämme tämän mielessä, meillä on varmasti riittävät mahdollisuudet rakentavaan yhteistyöhön.
Lena Kolarska-Bobińska
Arvoisa puhemies, kuten voimme todeta, Euroopan parlamentin keskustelunaiheet ja esitetyt mielipiteet ovat hyvin moninaisia ja erilaisia. Tämän vuoksi mietintö on tulos kompromissiin pyrkimisestä. Mielestäni se on erittäin hyvä mietintö, koska olemme saaneet aikaan konsensuksen.
Haluan esittää kiitokseni varjoesittelijöille - jäsen Ulvskogille, jäsen Rohdelle, jäsen Turmesille, jäsen Szymańskille ja muille - siitä, että muodostimme konsensuksen näin miellyttävällä tavalla. Haluan myös kiittää jäsen Castillo Veraa yhteistyöstä, avusta ja tuesta, Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraattien) ryhmän jäsen Tothia avusta, jäsen Hillmania sekä komission jäsentä ja komission henkilöstöä, jotka vastasivat lukuisiin kysymyksiini ja ottivat kantaa erilaisiin ajatuksiini.
Brysselissä on nyt käynnissä taistelu hallitustenvälisyyden kannattajien sekä niiden välillä, jotka haluavat toimia solidaarisuusajatuksen pohjalta. Niin Euroopan parlamentti kuin komissiokin kohtaavat tarpeen varmistaa, että solidaarisuus kuitenkin voittaa yksittäiset kansalliset intressit Eurooppa-neuvoston tulevissa kokouksissa. Olemme saavuttaneet eräänlaisen konsensuksen. Meillä on strategia, ja kuten jäsen Turmes totesi, tarvitaan täytäntöönpanoa, täytäntöönpanoa ja vielä kerran täytäntöönpanoa sekä puolustautumista erilaisia erityisintressejä vastaan.
Puhemies
(EL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna torstaina 25. marraskuuta kello 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Luís Paulo Alves
kirjallinen. - (PT) Katson tämän uuden energiastrategian olevan välttämätön, jotta saamme aikaan kilpailukykyisen, kestävän ja varman strategian. Kun Eurooppa nyt on yhä riippuvaisempi energiantuonnista, minusta on tärkeää, että se säilyttää energia-asioissa johtoasemansa keskittymällä innovointiin ja teknologiaan. Meidän on kiinnitettävä jatkuvasti huomiota uusiutuviin energialähteisiin ja lisättävä kilpailua alalla, jotta energiastrategiamme olisi entistä kestävämpi ja jotta voimme todella panna täytäntöön energian sisämarkkinat. Näin vähennetään kustannuksia ja lisätään talouden kilpailukykyä sekä luodaan vaurautta ja uusia työpaikkoja, jotka ovat terveen kauppataseen kannalta tärkeitä. Olen kotoisin syrjäiseltä alueelta, jossa energiaomavaraisuus on noin 27 prosenttia ja jossa sitä pyritään nostamaan 75 prosenttiin vuoteen 2012 mennessä. Azoreilla on vahvistettu kunnianhimoisempia erityistavoitteita kuin EU:ssa, ja tulokset on jo tunnustettu EU:n tasolla. Ne koskevat erityisesti geotermistä energiaa ja niihin on päästy kunnianhimoisella energiapolitiikalla, joka perustuu alueen sekä parhaiden kansallisten ja kansainvälisten tutkimuskeskusten väliseen kumppanuuteen. Unionin olisi tarkasteltava näitä esimerkkejä ja lisättävä tukeaan tutkimuksen, innovoinnin ja hankekehittelyn aloille.
George Sabin Cutaş
Meidän on aika puhua aidosta eurooppalaisesta energiastrategiasta. EU:n energialainsäädännön täytäntöönpanossa on tällä hetkellä puutteita. Lissabonin sopimuksen määräykset tarjoavat Euroopan unionille vahvan oikeudellisen kehyksen toimivien energia-alan yhtenäismarkkinoiden kehittämiseen, jotka takaavat toimitusvarmuuden, kestävyyden, energiaverkkojen yhteenliitännät ja solidaarisuuden. Tässä yhteydessä uudet jäsenvaltiot, jotka ovat paljon muita haavoittuvampia ulkoisille katkoksille energiatoimituksissa, tarvitsevat Euroopan unionin tukea selvitäkseen näistä haasteista.
Lisäksi kehotan teitä säilyttämään mahdollisuuden jäsenvaltioiden tukeen hiilikaivoksille ainakin vuoteen 2018 saakka. Kapitalistisessa maailmassa kilpailukyvytön on synonyymi yhteiskunnalliselle vitsaukselle. Meidän on otettava huomioon inhimillinen tekijä ja ajateltava hiilikaivosten sulkemisen kielteisiä sosioekonomisia vaikutuksia, sillä ne tarjoavat paljon työpaikkoja, ennen kuin leimaamme kaivoksen kilpailukyvyttömäksi.
Ilda Figueiredo
Mietinnöllä pyritään osaltaan edistämään uutta energia-alan toimintasuunnitelmaa Eurooppa 2020 -strategian puitteissa. Periaatteessa uusi suunnitelma voi osoittautua merkittäväksi aloitteeksi, kunhan aiempien suunnitelmien virheistä ja puutteista otetaan opiksi. On hyödytöntä vaatia juuri sitä lähestymistapaa ja ehdotuksia, joiden vuoksi olemme jääneet suuresti jälkeen tavoitteista.
Euroopan energiapolitiikan strategiset puutteet, jotka on otettava huomioon, sisältävät seuraavat seikat.
Energiapolitiikka on asemoitu eräänlaisen ympäristöpolitiikan lisäykseksi, jolla pyritään viime kädessä avaamaan uusia aloja taloudelliselle keinottelulle tekemällä kasvihuonekaasupäästöluvista tuottoisia. Energia-ala ansaitsee kuitenkin räätälöidyn lähestymistavan, joka perustuu erityisten indikaattorien, kuten energiankulutuksen tai energiavajeen parantamiseen.
Energia-alalla myös luullaan, että panemalla täytäntöön toimivat markkinat, joilla toimii yksityisiä sijoittajia, kaikki ratkeaa kuin taikaiskusta. On annettu jo kolme lainsäädäntöpakettia, on käytetty julkisia varoja, eikä meillä vieläkään ole kilpailukykyisiä markkinoita, infrastruktuuri-investointeja tai helpommin kuluttajien saatavilla olevaa energiaa. Tämä merkitsee, että on epäonnistuttu kaikissa asetetuissa tavoitteissa kaikista näkökohdista.
Väite, jonka mukaan biopolttoaineista koituisi vain etua ympäristölle sekä merkittäviä kehitysmahdollisuuksia maataloudelle ja teollisuudelle Euroopan valtioissa, on osoittautunut perättömäksi.
András Gyürk
kirjallinen. - (HU) Olen tyytyväinen havaitessani Euroopassa yhä laajempaa sitoutumista energia-alan yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseen. Tämän osoittaa osuvasti se, että niin jäsen Kolarska-Bobińskan mietinnössä kuin Euroopan komission viimeisimmässä energiastrategiassa ja infrastruktuuria koskevissa ensisijaisissa tavoitteissa vaaditaan rakenteellisia muutoksia. Me kaikki alamme vihdoin ymmärtää, että näkyvä menestys edellyttää merkittäviä investointeja, konkreettisia toimintasuunnitelmia ja hallinnollisten taakkojen poistamista. Tämä on ainoa vaihtoehto, jotta kaikki jäsenvaltiot voivat saavuttaa Lissabonin sopimuksen merkittävät tavoitteet: yhtenäismarkkinat, toimitusvarmuuden, energiatehokkuuteen ja uusiutuvien energialähteiden yleistymisen.
Minusta on hyvin tärkeä askel eteenpäin, että edellä mainituissa asiakirjoissa katsotaan Keski- ja Itä-Euroopan energia-alan kehittämispyrkimykset kiireelliseksi painopisteeksi. Viime vuoden kaasukriisi teki myös lännen valtioille selväksi sen, että jäsenvaltiot alueellamme ovat voimakkaasti riippuvaisia yhdestä ainoasta kaasulähteestä ja että yhtenäismarkkinat eivät toimi täällä. Euroopassa on ymmärretty, että vaihtoehtoisten kaasulähteiden saatavuus, pohjoisen ja etelän välisen kaasureitin luominen ja eristyneiden markkinoiden lakkauttaminen lisäävät alueen toimitusvarmuutta sen lisäksi, että kyse on merkittävästä askeleesta kohti yhtenäismarkkinoiden toteutumista.
Samalla myös sähköverkkojen ja öljyputkien alueellisten yhteenliitäntöjen vahvistaminen lisäävät alueemme joustavuutta. Sitoutumisen aste ei kuitenkaan lopu pelkän strategian laatimiseen. Suhtaudun luottavaisesti siihen, että yhtenäismarkkinoiden tehokkaan toteuttamisen edellyttämät rakennemuutokset pannaan pian täytäntöön ja että saamme aikaan nopean ja avoimen lupamenettelyn, kehitämme alueellisia aloitteita ja tarjoamme pääsyn uusiin rahoitusvälineisiin.
Tunne Kelam
kirjallinen. - (EN) Useiden energiatoimituksia koskevien dramaattisten kokemusten jälkeen on tullut selväksi, että energia on EU:n turvallisuuden kannalta keskeinen ala. Energia-alan pitkän ajanjakson strategisen näkemyksen tarve on ilmeinen. Ehdotettu uusi energiastrategia pyrkii täyttämään tämän tarpeen. Ensinnäkin Euroopassa tarvitaan yhtenäiset ja yhdenmukaiset energia-alan sisämarkkinat, joiden on yhdistettävä toisiinsa erilaisia energiaverkkoja. Tämä on EU:n vakauden ja turvallisuuden kannalta aivan ensisijainen tavoite. EU:ssa on edelleen eristyneitä alueita, jotka ovat lähes sataprosenttisesti riippuvaisia ulkoisista energiatoimituksista. Tuontikaasun osalta tämä koskee kolmea Baltian jäsenvaltiota. Ne ovat riippuvaisia Venäjän tuontikaasusta, ja Moskova käyttää tätä aseena ulkopolitiikassaan. Tämän tuloksena Baltian maat, Venäjän rajanaapurit, maksavat samasta venäläisestä kaasusta 30 prosenttia enemmän. Uudessa Itämeren strategiassa olisi pyrittävä kehittämään yhdennettyjä verkkoja Itämeren ympärille. Minä kannatan suuremman talousarvio-osuuden osoittamista yhteiseen energiapolitiikkaan. Nykyaikaisten ja tehokkaiden energiainfrastruktuurien kehittäminen edellyttää kiireellisiä investointeja. Energiatehokkuuden vahvistaminen merkitsee lisää investointeja tutkimukseen ja kehittämiseen sekä uuteen energiateknologiaan.
Marian-Jean Marinescu
Ehdotetussa energiastrategiassa on edistettävä pitkällä ajanjaksolla energialähteiden monipuolista yhdistelmää, joka uusiutuvien energialähteiden lisäksi käsittää myös ydinenergian. Strategian ei kuitenkaan ole mahdollista onnistua, jos siirtoverkkoa ei vahvisteta niin, että se tukee markkinoiden yhdentymistä ja laaja-alaisen kestävän energiantuotannon kehittämistä.
Myös yhteenliitäntöjen ja yhteyksien vahvistaminen kolmansien maiden kanssa on hyvin tärkeää. Jakeluverkkoja on laajennettava ja nykyaikaistettava kiireesti, jotta niihin voidaan yhdistää yhä suurempi määrä erilaisia tuotantoja. Sanomattakin on selvää, että markkinoiden yhdentäminen edellyttää myös nykyisin toiminnassa olevien verkkojen entistä parempaa hyödyntämistä siten, että yhdenmukaistetaan markkinoiden rakennetta yli rajojen ja kehitetään yhteisiä eurooppalaisia malleja yhteenliitäntöjen hallinnoimiseksi. Viimeisenä muttei vähäisimpänä tärkeää on myös EU:n älykkään verkon rakentaminen, jossa hallinnointi, jakelu ja mittaaminen ovat mahdollisia reaaliaikaisesti kaikissa eri tuotanto- ja kulutusmalleissa, jotta voidaan taata tulevan sähköjärjestelmän turvallinen ja tehokas toiminta.
Rareş-Lucian Niculescu
Olen tyytyväinen mietintöön ja erityisesti viittauksiin bioenergia-alan potentiaalin kehittämiseen. Tämän alan potentiaali Euroopassa on rajaton. Yksi tämän kannalta merkityksellinen seikka on, että joissakin jäsenvaltioissa valtava määrä maatalousmaata jää viljelemättä vuosittain. Tätä hylättyä maata voitaisiin käyttää myös uusiutuvien energialähteiden osalta. Romanian tilanne, jonka tunnen parhaiten, tarjoaa tästä selvän esimerkin: noin kolme miljoonaa hehtaaria maata jää viljelemättä, ja alueella menee hukkaan noin 187 teravattia sähköä tunnissa. Katson, että tätä asiaa on tarkasteltava keskustelussa yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta. Komissiolle esitetty pyyntö ehdottaa toimintapuitteita ja tukea entistä enemmän toisen sukupolven biopolttoaineiden käyttöönoton edistämistä Euroopassa on ajankohtainen, ja toivon, että se hyväksytään EU:ssa.
Wojciech Michał Olejniczak
Energian saanti on nykyään yksi maailman suurimmista haasteista. Kauan sitten Euroopan unioni tuki politiikkaa, jossa energiaa saatiin käyttämällä matalapäästöistä teknologiaa. Se, että esittelijä tunnustaa tämän ajatuksen strategiseksi tavoitteeksi, ei ole yllätys ja kannatan sitä. Toinen strateginen tavoite - energiavarmuuden takaaminen kaikissa jäsenvaltioissa - saa myös täyden tukeni. Esittelijä yhdistää tämän tavoitteen vähän hiilidioksidipäästöjä tuottavaan talouteen. Asia on Puolalle erityisen merkittävä. Ei ole mikään salaisuus, että Puolan energiavarmuus perustuu hiileen. Jotta tämä tavoite voidaan todella saavuttaa, on siis tärkeää saada EU:lta voimakasta taloudellista tukea. Puolassa - ja monessa muussa jäsenvaltiossa - tunnustetaan tarve rakentaa vähäpäästöistä taloutta, mutta tätä tavoitetta ei kuitenkaan kyetä saavuttamaan ilman yhteisön tukea. Lopuksi haluan ilmaista kiitollisuuteni siitä, että esittelijä tunnustaa tarpeen varmistaa kansalaisten energian saanti kohtuulliseen hintaan yhdeksi Euroopan uuden energiastrategian strategiseksi tavoitteeksi. Hyväksyen Euroopan uuden energiastrategian kolme merkittävintä strategista tavoitetta haluan ilmaista painokkaan tukeni päätöslauselmalle asiakirjasta "Kohti uutta Euroopan energiastrategiaa kaudelle 2011-2020".
Indrek Tarand
Olen hyvin iloinen siitä, että meillä on jälleen tänään mahdollisuus keskustella aktiivisesti parlamentissa energiavarmuudesta. Tästä ei saa olla väärinkäsityksiä - asia on aivan yhtä arkaluontoinen kuin kaasu. Koko EU:n riippuvuus tiettyjen kolmansien maiden energiatarjonnasta on lisääntynyt viime vuosina. Tähän liittyy markkinoita koskeva riski, ei pelkästään taloudellisesta näkökulmasta, vaan myös demokraattisten oikeuksien ja ihmisoikeuksien vajeena ja sellaisten yritysten osallistumisena, joilta puuttuu hyvät yritystoiminnan mallit. Meidän on valitettavasti todettava, että jäsen Kolarska-Bobińskan mietinnöstä, joka on erinomainen, keskustellaan ja äänestetään hieman liian myöhään. Euroopan komissio esitti energiastrategiansa ajanjaksolle 2011-2020 jo 10. marraskuuta, joten siihen on todennäköisesti liian myöhäistä vaikuttaa. Parempi kuitenkin myöhään kuin ei milloinkaan. Lisään tämän vuoksi tänään esitettyihin seikkoihin sen, että Ranska on päättänyt myydä Venäjälle Mistral-luokan sota-aluksen. Oletamme sen pahoittelevan vilpittömästi päätöstään.
Zbigniew Ziobro
Nyt esitetystä päätöslauselmaesityksestä puuttuu edelleen selkeät viittaukset kahteen merkittävään seikkaan. Näistä ensimmäinen on Euroopan unionin talousarviosta annettava taloudellinen tuki vaihtoehtoisten polttoaineiden, kuten liuskekaasun, etsintään. Liuskekaasun käyttö on nyt antanut Yhdysvalloille mahdollisuuden taata riippumattomuutensa energiatoimituksista. Tutkijat ja geologit raportoivat, että myös Euroopan unionissa on ilmeisesti vastaavanlainen mahdollisuus energiaomavaraisuuteen. Minusta on tärkeää muuttaa unionin tätä koskevaa politiikkaa siten, että se tukee liuskekaasun etsintää ja käyttöä. On myös tärkeää varmistaa taloudellinen tuki laitoksille, jotka osallistuvat teknologian kehittämiseen liuskekaasun louhimiseksi ja kuljettamiseksi - myös hiilidioksidin käyttämiseksi liuskeen leikkaamisessa. Toinen seikka on selkeän viittauksen puuttuminen polttoaineen välittämistä koskeviin hankkeisiin tehtävistä investoinneista. Tämä on toinen asiakirja, joka ei ole yhteydessä strategiaan. Euroopan parlamentin on lopultakin nimettävä energiahankkeet, jotka ovat sen turvallisuuden kannalta tärkeitä, ja niiden rahoitustavat. Sekä itäisessä kumppanuudessa että Mustanmeren synergiaohjelmassa annetuista julkilausumista huolimatta Nabuccon kaasuputken, jonka on määrä yhdistää Aasian varannot eurooppalaisiin käyttäjiin, rakentamista lykätään edelleen. Strategiassa ei myöskään viitata mahdollisuuteen käyttää Afrikan tai arktisten alueiden varantoja. Viimeinen seikka, joka on sivuutettu, on selkeän selityksen antaminen termille Euroopan unionin energiavarmuus. Mitä se itse asiassa tarkoittaa? Onko sillä tarkoitus viitata koko unioniin vai jonkin asteiseen toimitusvarmuuteen yksittäisissä jäsenvaltioissa, joista Euroopan unioni nyt muodostuu?
