Parlamentin kanta neuvoston muuttamaan talousarvioesitykseen vuodeksi 2011 - kaikki pääluokat - Lisätalousarvioesitys nro 3/2010: pääluokka III - Komissio - BAM (banaanialan liitännäistoimenpiteet) (keskustelu)
Puhemies
(ES) Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista asiakirjoista:
Sidonia Elżbieta Jędrzejewskan ja Helga Trüpelin budjettivaliokunnan puolesta laatima mietintö neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2011 - kaikki pääluokat ja oikaisukirjelmistä nro 1/2011, 2/2011 ja 3/2011 esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2011
(12699/2010 - C7-0202/2010 - ja
László Surjánin budjettivaliokunnan puolesta laatima mietintö neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 3/2010 varainhoitovuodeksi 2010, pääluokka III - Komissio - BAM (banaanialan liitännäistoimenpiteet)
(13472/2010 - C7-0263/2010 -.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
esittelijä. - (PL) Puhumme tänään Euroopan unionin talousarviosta vuodeksi 2011. Vuosi 2011 on poikkeuksellinen varainhoitovuosi monesta syystä. Ennen kaikkea 2011 on viides vuosi monivuotisessa rahoituskehyksessä 2007-2013, joten tiedämme jo melko paljon siitä, miten tämä monivuotinen rahoituskehys pannaan täytäntöön, mitkä osat ovat olleet menestyksiä ja mitkä eivät, ja monet ohjelmat ovat jo edenneet hyvin pitkälle elinkaaressaan.
Tällä välin Euroopan unionissa on tapahtunut paljon, sillä me olemme hyväksyneet Lissabonin sopimuksen, jolla Euroopan unionille määrätään tai osoitetaan uusia toimivallan aloja. Aion nyt mainita niistä useita, erityisesti ne, jotka ovat kalliita, eli uusi toimivalta ilmastonmuutoksen ja energiapolitiikan alalla. Sopimuksella Euroopan unionille annetaan uutta toimivaltaa myös maailmanlaajuisesti, ja tarkoitan sillä unionin diplomatian luomista, ja sitten on uutta toimivaltaa avaruustutkimuksen sekä urheilun ja matkailun alalla. Valitettavasti yhdellekään uusista tehtävistä ei osoiteta asianmukaista rahoitusta. On melko lailla totta sanoa, että Euroopan unionilla on uusia tavoitteita ja uusia suunnitelmia, mutta sillä ei välttämättä ole rahoitusta suunnitelmien ja tavoitteiden toteuttamiseksi. Siltä vuosi 2011 näyttää.
Euroopan parlamentti katsoo, että Euroopan komissio ohjelmoi tehtävänsä viisaasti luonnoksessaan ja osoitti riittävästi varoja vuodeksi 2011. Neuvosto - olemme jo keskustelleet siitä täällä - on vähentänyt kyseisiä varoja. Kerron lyhyesti mitä budjettivaliokunnassa tapahtui käsittelyn aikana. Muistutan teitä vielä siitä, että uudella Lissabonin sopimuksella otetaan käyttöön myös uusi budjettimenettely. Meillä ei enää ole kahta mahdollisuutta. Neuvostolla tai Euroopan parlamentilla ei ole kummallakaan kahta käsittelyä. Meillä on vain yksi käsittely, ja siksi kummaltakin budjettivallan käyttäjältä edellytetään erityistä ponnistelua ja kuria, koska kummallakin meistä on vain yksi mahdollisuus. Toistan: meillä ei enää ole kahta käsittelyä.
Äänestämme huomenna ja meidän on kiinnitettävä huomiota budjettivaliokunnan kantaan. On tärkeää korostaa sitä, että budjettivaliokunta on laatinut kannan, jossa kunnioitetaan monivuotista rahoituskehystä. Aikaisempiin vuosiin verrattuna Euroopan parlamentti hyväksyy sen käsittelyn, jossa ei ylitetä suunniteltujen rahamäärien osalta monivuotisia rahoitusnäkymiä. Kyseinen kanta on innovatiivinen, mutta se on yhtälailla kanta, joka sisältää ja ottaa huomioon huolet ja tilanteen, jossa neuvosto on. Tilanne, jossa seitsemän neuvoston jäsentä hylkäsi neuvoston kannan, ei ole jäänyt parlamentilta huomiotta. Olemme kuulleet ja ottaneet huomioon tiettyjen jäsenvaltioiden ja neuvoston pelot. Olemme panneet huolella merkille neuvoston kannan ja siksi parlamentin käsittely on kurinalaista eikä ylitä monivuotista rahoituskehystä. Toisaalta emme voi tietenkään suhtautua välinpitämättömästi tosiasioihin, joista puhuin aikaisemmin, eli siihen, että on olemassa uusia aloja, joista Euroopan unionin on otettava vastuuta, mutta että kyseisillä aloilla ei ole riittävää rahoitusta. Lisäksi neuvosto on sitoutunut lukuisiin toimiin, jotka koskevat esimerkiksi banaaneita sekä ITER-hankkeeseen ja muihin ohjelmiin liittyviä banaanintuottajien korvauksia, jotka edellyttävät uusia määrärahoja, joita niille ei kuitenkaan ole osoitettu. Ilmeisesti ne rahoitetaan nykyisistä varoista. Siihen me suhtaudumme Euroopan parlamentissa epäillen.
Haluamme nostaa käsittelyssämme esiin jälleen kerran ennen kaikkea painopisteiden kolmion, joka koskee nuorisoa, koulutusta ja liikkuvuutta. Euroopan parlamentti on sanonut maaliskuusta lähtien, että siinä on painopisteidemme luettelo vuonna 2011 ja että haluamme riittävästi rahoitusta niille budjettikohdille, joilla edistetään nuorisoa, koulutusta ja liikkuvuutta, niin että resursseja riittää myös innovatiivisille hankkeille liikkuvuuden, nuorison ja koulutuksen alalla. Sama pätee tutkimusta ja innovointia koskeviin ohjelmiin. Tiedämme, ettei nykyisessä rahoituskehyksessä ole riittävästi varoja, minkä takia olemme tehneet kipeitä - vaikkakin meidän mielestämme elintärkeitä - leikkauksia ITER-hankkeeseen. Haluaisin, että tätä parlamentin käsittelyä pidetään kurinalaisena mutta myös käsittelynä, jonka avulla mahdollistetaan Euroopan unionin sitoumusten rahoittaminen vuonna 2011.
Helga Trüpel
Arvoisa puhemies, arvoisa Melchior Wathelet, arvoisa komission jäsen Lewandowski, hyvät parlamentin jäsenet, olemme juuri kuulleet komission talousarviosta vastaavan esittelijän puhuvan kohtaamistamme suurista haasteista. Puhun nyt Euroopan parlamentin ja muiden, pääasiassa pienempien elinten talousarvioista vastaavana esittelijänä.
Poliittinen konflikti, jota meidän on käsiteltävä - ja se koskee parlamentin talousarvion lisäksi yhtälailla myös komission talousarviota - on seuraavanlainen: Lissabonin sopimus antaa Euroopan parlamentille toimivaltaa energiapolitiikassa ja ulkopolitiikassa ja yhteispäätösvaltaa maatalouden alalla. Meillä on enemmän sananvaltaa urheiluun ja avaruuteen liittyvässä politiikassa. Yksinkertaisesti sanottuna toimivaltamme on kasvanut, ja se on hyvä asia. Olemme aina pyrkineet siihen sitoutuneina Euroopan parlamentin jäseninä. Samalla meillä on kuitenkin jäsenvaltioissa tilanne, joka on pakottanut ne tiukkaan talouskuriin ja velkojen vähentämistä koskeviin ohjelmiin, ja siksi meidän on löydettävä poliittinen linja näiden kahden suuren tavoitteen välillä - toisaalta meillä on uusia tehtäviä ja toisaalta meidän on osoitettava, että ymmärrämme paineen, jonka alla talousarviot ovat. Juuri siihen olen pyrkinyt Euroopan parlamentin talousarvion esittelijänä eli olen pyrkinyt löytämään aidosti oikeudenmukaisen tasapainon uuden toimivallan, ja siten uusien työvaatimusten ja lisähenkilöstön tarpeen, sekä sen välillä, että Euroopan unionin kansalaisille ja hallituksille lähetetään viesti, että mekin haluamme noudattaa itsekuria.
Puhemiehistö on esittänyt ehdotuksia, koska se on puhemiehistön tehtävä, siitä mitä menoja parlamentin talousarviossa pitäisi lisätä, jotta se voisi työskennellä asianmukaisesti. Olemme nyt tehneet budjettivaliokunnassa päätökset määrärahoista, jotka noin 25 miljoonan tasolla jäävät sen alle, mitä puhemiehistö alun perin ehdotti. Se merkitsee sitä, että aiomme rajoittaa matkakuluja, tutkimusmäärärahoja, parlamentin turvallisuutta ja tietotekniikkaa koskevia määrärahoja ja vähennämme kirjastopalveluille suunniteltuja virkoja. Meillä on kiista, joka koskee kysymystä siitä, miten paljon lähitulevaisuudessa pitäisi osoittaa rahaa Euroopan parlamentin jäsenten avustajille. Ehdotus on sellainen, että vuonna 2011 määrärahoja lisättäisiin jälleen kerran 1 500 eurolla. Sanoisin varsin selvästi, että Vihreät / Euroopan vapaan allianssi -ryhmän jäsenenä en kannata kyseistä ehdotusta. Mielestäni se on liian suuri tällaisena aikana. Budjettivaliokunnan enemmistö sopi siitä, että tarvitsemme lisää tietoa ja että kyseiset määrärahat jätetään aluksi varaukseen, toisin sanoen niitä ei vapauteta, vaan että on tehtävä lisää poliittisia päätöksiä siitä, haluammeko nyt vapauttaa kyseiset määrärahat vai pidämmekö viisaampana politiikkana sitä, ettei määrärahoja anneta käytettäväksi vuonna 2011.
Minulle on myös erittäin tärkeää - koska on meidän etujemme mukaista tehdä unionin toimielimistä ympäristöystävällisiä ja muuttaa omaa käyttäytymistämme mahdollisuuksien mukaan - että olemme vaatineet liikkuvuuteen uutta, entistä ympäristöystävällisempää lähestymistapaa. Esimerkiksi on saatava lippu paikalliseen julkiseen liikenteeseen Brysselissä, ja siitä on neuvoteltava lisää. Olisi erittäin hyvä, jos voisimme rajoittaa huomattavasti kuljettajapalvelumme käyttöä, mutta se merkitsee myös sitä, että täällä Strasbourgissa meidän olisi annettava enemmän polkupyöriä parlamentin jäsenten ja henkilöstön käyttöön, niin että voimme liikkua ympäristöystävällisesti myös täällä Strasbourgissa.
Toinen asia, joka on minulle erittäin tärkeä, on se, että olemme yrittäneet löytää oikean tasapainon enemmistön kanssa budjettivaliokunnassa. Emme ottaneet vain omia etujamme huomioon Euroopan parlamentin edustajina ja lisänneet omaa budjettivastuutamme, vaan tarkastelimme tietysti myös muita, pienempiä elimiä: alueiden komiteaa, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, tilintarkastustuomioistuinta, Euroopan tietosuojavaltuutettua ja Euroopan oikeusasiamiestä. Siinä suhteessa me olemme omaksuneet vastuullisen kannan, niin että olemme lisänneet omia resursseja ja henkilöstöämme mutta että olemme myös erittäin kohdennetulla tavalla myöntäneet alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle jonkin verran lisärahoitusta, vaikkakaan ei kaikkea mitä ne pyysivät, koska niilläkin on tietysti enemmän työtä koskevia vaatimuksia Lissabonin sopimuksen tuoman uuden toimivallan myötä. Erityisesti pienten elinten tapauksessa, kuten Euroopan tietosuojavaltuutettu, joka on erittäin tärkeä monissa keskusteluissa, joita me käymme tällä hetkellä siitä, miten hoitaa tietosuojaa digitaalisessa maailmassa - ja kyseinen tärkeä toimielin on edelleen perusteilla - on oikein myöntää sille kaksi uutta virkaa. Hyvät kuulijat, tässä suhteessa haluamme tehdä selväksi, että budjettivaliokunta yritti vetää erittäin vastuullisen linjan, jonka toisella puolella ovat perustellut korotukset, joita me tuemme ja jotka meidän on myös perusteltava neuvostolle koska haluamme tehdä hyvää työtä, ja toisella puolella on ymmärrys siitä, että tänä aikana tarvitaan ehdottomasti tietty määrä itsekuria.
László Surján
esittelijä. - (HU) Arvoisa puhemies, arvoisa Melchior Wathelet, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, tehtäväni on ratkaista yksi vuoden 2010 budjettikohta niin pitkälle kuin mahdollista ja arvioida yksi tarkistus, tarkistettu talousarvio. Asiaan liittyy komission muutama vuosi sitten tekemä lupaus tarjota kohtuullinen korvaus banaanintuottajavaltioille, ja meidän on pidettävä lupaus. Ainoa pieni ongelma asiassa on se, että kun komissio teki päätöksen ja antoi ilmoituksen, se ei keskustellut siitä budjettivallan käyttäjien kanssa asianmukaisilla tasoilla eikä se ole vieläkään esittänyt ehdotusta, jonka kaikki osapuolet hyväksyvät. Kyseinen rahamäärä on 300 miljoonaa euroa, joista 75 miljoonaa olisi maksettava vuoden 2010 talousarviosta. Kysymys kuuluu mistä ne otetaan. Siitä neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat edelleen eri mieltä, kahden epäonnistuneen kolmikantaneuvottelun jälkeen.
Valitettavasti ei ole ollut mahdollista saavuttaa edes mitään sopimuksen tapaista, vaikka kompromissia ehdottomasti tarvitaan, koska maksut suoritettaisiin valtioille tilanteissa, joissa ne, tasapuolisuuden nimessä, selvästi tarvitsevat kyseistä korvausta. Emme kuitenkaan pääse sopimukseen neuvoston kanssa, koska meidän mielestämme kyseessä on itse asiassa uusi tehtävä, joka ei sisälly alustavaan talousarvioesitykseen, ja me kehitimme välineen, jota kutsutaan joustovälineeksi, juuri tämänkaltaista tilannetta varten. Tähän se on tarkoitettu, ratkaisemaan tällaisia ongelmia, ja sillä on asianmukainen säädöskehys sekä varat valmiina käyttöönottoon. Neuvosto kuitenkin katsoo, että nykytilanteessa jäsenvaltiot eivät halua ottaa käyttöön kyseistä välinettä, koska se edellyttäisi uusia maksuja, eikä niitä ole saatavilla kansallisista talousarvioista. Euroopan parlamentissa me kuitenkin katsomme, että nykyiset ohjelmamme, jotka ovat jo käynnissä, eivät mahdollista rahojen pois vetämistä, emmekä me ole saavuttaneet kompromissiratkaisua. Siksi joudun pahoitellen ja budjettivaliokunnan suuren enemmistön tuella ehdottamaan parlamentille, että myös me, Euroopan parlamentti, hylkäämme lisätalousarvion nro 6, komission meille esittämän kompromissin, jota neuvosto ei ole hyväksynyt.
Arvoisa puhemies, tässä keskustelussa minun on määrä puhua myös aluekehitysvaliokunnan puolesta. Yhdistän kyseiset kaksi puhetta ja annan tunnustusta komissiolle, koska se on tehnyt kaiken voitavansa noudattaen täysin sääntöjä ja vuoden 2011 talousarviossa määriteltyjä enimmäismääriä. Me tiedämme kaikki, että Euroopan unionin rahoitus on riittämätöntä. Tehtävien hoitamiseen vaadittuja varoja olisi lisättävä. Meidän on myös tiedettävä, että meiltä puuttuu varoja, ja meidän on hallinnoitava käytettävissä olevia varoja entistä paremmin. Aluekehityksen alalla oli tuskallista nähdä, että neuvostokin on vetänyt pois tai leikannut aluekehitysmenoja. Olemme juuri nähneet maksumäärärahojen suurimman vähennyksen viimeisen kymmenen vuoden aikana. Meidän mielestämme on mahdotonta toimia tällä tavalla. Siksi nyt seuraa sovittelukokous, jossa kannat toivottavasti lähenevät, ja me saamme myös riittävän talousarvion banaanintuottajavaltioille. Kiitos mielenkiinnostanne.
Janusz Lewandowski
Arvoisa puhemies, tämä on ensimmäinen talousarvio Lissabonin sopimuksen voimassaoloaikana, kuten esittelijä totesi, ja se herättää ymmärrettävästi mielenkiintoa ei niinkään talousarvion lukujen takia vaan vuotuiseen budjettimenettelyyn liittyvän institutionaalisen ulottuvuuden takia.
Olemme tietysti tyytyväisiä siihen, että Euroopan parlamentti palauttaa talousarvioesityksen yleistason maksusitoumusmäärärahoissa ja maksumäärärahoissa - Euroopan parlamentin äänestyksen ja neuvoston äänestyksen välillä on 8,62 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoissa ja noin 3,6 miljoonaa euroa maksumäärärahoissa.
Tarkistetun ennusteen perusteella olemme melko varmoja siitä, että suunnitelmamme oli oikea, että erityiskoheesiorahastot etenevät nopeasti rahoitusnäkymien tässä vaiheessa ja laskut maksetaan ensi vuonna, niin että toistamme ennusteemme vuodeksi 2011. Kiinnittäisin vielä huomionne tarpeeseen palauttaa maatalouden tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva talousarvioesitys. Leikkauksen säilyttäminen jättäisi osan maatalousmenoja koskevasta ennusteesta käytännössä katteetta.
Suhtaudumme tässä suhteessa myönteisesti myös Euroopan parlamentin valiokuntien esittämiin tarkistuksiin. Parlamentin omaksuma linja on erittäin selvä, kuten esittelijä Sidonia Elżbieta Jędrzejewska totesi. Se näkyy horisontaalisissa tarkistuksissa ja poliittisissa painopisteissä ennusteen otsakkeessa 3 b nuorisosta ja nuorten liikkuvuudesta.
Talousarvioesitykseen on esitetty muitakin tarkistuksia, ja jotkut niistä voitaisiin toteuttaa, jos niille olisi oikeusperusta. Lähetämme toteutettavuutta koskevan kirjeen kummastakin tarkistuksesta ja myös pilottihankkeista ja parlamentaarisista valmistelutoimista, joista äänestettiin parlamentin valiokunnassa.
Pahoittelemme sitä, että Euroopan parlamentti on lisännyt huomattavan määrän varauksia. Palkkoja koskevien varausten koko (75 miljoonaa euroa, joista 41 miljoonaa euroa ei liity 1,85 prosentin palkkojen mukautukseen) ja niitä koskevat ehdot - jotka eivät aina edes liity henkilöstöasioihin - ovat huolestuttavia.
Teemme parhaamme täyttääksemme ehdot, ja varaukset voitaneen poistaa viimeistään sovittelumenettelyn aikana.
Komissio arvostaa Euroopan parlamentin tapaa olla ylittämättä monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä. Se on aiheuttanut joitakin leikkauksia esimerkiksi ITER-hankkeeseen, johon tarvitaan lisää eikä vähemmän rahaa, ja ulkoisiin toimiin, joihin tarvitaan myös lisää eikä vähemmän rahaa.
Pidän sitä keskustelukutsuna, ja asia ratkaistaan koko pakettia koskevassa sovittelumenettelyssä.
Viittaan tässä yhteydessä myös lisätalousarvioon nro 3, jota esittelijä Surján jo käsitteli. Kyse on banaaneihin liittyvistä toimista, ja tähän saakka parlamentin esittelijä on vahvistanut parlamentin kannan, joka on erittäin kaukana neuvoston kannasta. Neuvosto kannattaa uudelleenkohdentamista, parlamentti kannattaa joustovälineen käytön lisäämistä, mutta tässäkin asiassa kyse on toimielintemme uskottavuudestamme AKT-valtioihin nähden. Siksi meidän pitäisi pyrkiä kompromissiin tulevassa sovitteluprosessissa.
Kuten tavallista, talousarvioesitystä seuraa tai siihen liittyy tämän vuoden lisätalousarvion ja ensi vuoden banaanien lisätalousarvion ohella oikaisukirjelmä ulkosuhdehallinnosta, oikaisukirjelmä uusista valvontavirastoista, joista on jo sovittu poliittisesti, ja huomenna komissio hyväksyy ja toimittaa parlamentille oikaisukirjelmän, joka on tavanomainen maatalous- ja kalastussopimuksia koskevien arvioiden päivitys.
Tiedän toki sen, että institutionaalisen ulottuvuuden pitäisi olla merkittävässä asemassa tulevassa sovittelumenettelyssä. Olemme kansalaisille sen velkaa, että teemme kompromissin ja osoitamme, että Lissabonin sopimus toimii heidän edukseen ja selvittää erot Euroopan unionin monitahoisen koneiston avulla. Aion toimia rehellisenä välittäjänä odottaessani lopullista sopimusta.
Melchior Wathelet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, pyydän aluksi anteeksi, että olen hieman myöhässä. Syynä siihen ovat liikenneongelmat, joita nykyään niin usein esiintyy.
Kuulin lopun komission jäsenen puheesta. Minulle on kerrottu myös esittelijän puheesta. On totta, että aion kertoa teille täällä vain neuvoston kannan pääaiheista, ja me voimme tietysti viimeistellä kaikki poliittiset kannat sovittelumenettelyssä, jonka pitäisi käynnistyä siinä tapauksessa, että parlamenttinne äänestää kaikkien tarkistusten puolesta - kuka tietää. Puhun siksi parlamentin tarkistuksista ja tarkistuksista, joista parlamentti on valmistautunut äänestämään.
Haluan kuitenkin käyttää tämän tilaisuuden kertoakseni teille alustavista reaktioista ja muistuttaakseni teitä neuvoston huolista, jotka liittyvät vuoden 2011 budjettimenettelyyn. Minun on ennen kaikkea korostettava sitä, että budjettimenettely toteutetaan aikana, jolloin olemme elpymässä talouskriisistä, ja vaikka EU:n talousarvio voi ja sen täytyy edistää elvytystä, emme saa unohtaa talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, joka vaikuttaa kansallisiin talousarvioihimme. Se vaatii luonnollisesti tiukkaa menojen valvontaa. Tässä yhteydessä neuvosto korostaa monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeiden ylärajojen noudattamista mutta myös ja ennen kaikkea riittävän liikkumavaran säilyttämistä, jotta voidaan sopeutua ennalta arvaamattomiin olosuhteisiin.
Tässä suhteessa neuvosto suhtautui myönteisesti komission osoittamaan kurinalaisuuteen, joka koski maksusitoumusmäärärahoja sen talousarvioesityksessä. Toisaalta olemme selvästi enemmän huolestuneita siitä, että Euroopan parlamentin tarkistukset supistaisivat liikkumavaraa huomattavasti.
Samalla tavalla neuvosto on pahoillaan maksumäärärahojen tason nostoista, joiden puolesta parlamentti aikoo äänestää, varsinkin kun määrärahojen taso ylittää komission talousarvioesityksen. Maksumäärärahojen tason on oltava riittävä, mutta se ei saa olla yliarvioitu, ja siinä on otettava huomioon aikaisempi toteutus ja todelliset tarpeet vuonna 2011. Meidän on kaikin keinoin vältettävä väärän viestin lähettämistä aikana, jolloin jäsenvaltioiden julkiset taloudet ovat elpymässä. Muistuttaisin teitä myös siitä, että kyseisten vaikeuksien takia neuvostossa oli mahdollista saavuttaa tasapaino vain erittäin pienellä enemmistöllä maksumäärärahojen lisäämisestä 2,91 prosentilla vuoteen 2010 verrattuna.
Kiinnittäisin huomionne erityisesti tiettyihin seikkoihin. Neuvosto on pannut merkille Euroopan parlamentin aikeen noudattaa monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeiden ylärajoja mutta ei voi hyväksyä sitä, että lähestymistavassa, joka on omaksuttu maksusitoumusmäärärahoihin, otetaan pois määrärahoja tärkeiltä ohjelmilta, erityisesti otsakkeesta 1 a, joka koskee kasvua ja työllisyyttä tukevaa kilpailukykyä, ja myös otsakkeesta 4, joka koskee Euroopan unionin asemaa maailmanlaajuisena toimijana.
Saanen tässä yhteydessä todeta yllättyneeni siitä, että Euroopan parlamentti ehdotti vähennystä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan määrärahoihin aikana, jolloin on tehtävä kaikki, jotta Euroopan ulkosuhdehallinto saadaan perustettua nopeasti.
Samalla tavalla neuvosto on yllättynyt ITER-hankkeen määrärahojen vähentämisestä vuonna 2011, kun työskentelemme edelleen sen parissa, miten vapauttaa varoja hankkeen rahoitusvaikeuksien voittamiseksi vuosina 2010, 2012 ja 2013. Neuvosto on kuitenkin pannut merkille Euroopan parlamentin painopisteet, nuorison, koulutuksen ja liikkuvuuden, ja voi ottaa kyseiset painopisteet huomioon kokonaissopimuksen yhteydessä. Ehdotuksia esitetään tulevissa keskusteluissa.
Maksumäärärahoista välitän teille neuvoston huolen todellisesta vastaanottokyvystä otsakkeessa 1 b, joka koskee kasvua ja kilpailukykyä tukevaa koheesiota. Jos Euroopan parlamentin tarkistuksilla palautetaan talousarvioesitys ja lisätään siten määrärahoja, se voi herättää kysymyksiä kyseisten määrärahojen käytöstä. Huomauttaisinkin, että neuvosto on hyväksynyt 14 prosentin kasvun maksumäärärahoihin harkittuaan huolellisesti komission ehdotuksia ja ottaen huomioon määrärahojen toteuttamisasteen vuonna 2010, koska se on paras perusta.
Mainitsen vielä yhden asian, joka koskee Euroopan parlamentin aietta luoda kahdeksan uutta budjettikohtaa ilman määrärahoja, jotka liittyvät toisaalta Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanoa koskeviin menoihin ja toisaalta omia varoja koskeviin tuloihin. Katson, ettei vuoden 2011 talousarvio ole oikea paikka muuttaa budjettivälineeksi kyseisten tärkeiden keskustelujen päätelmiä ja vaikeita päätöksiä, jotka on tehtävä Euroopan unionin tulevasta rahoituksesta, kun neuvotellaan seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä. Keskustelu on pitkä ja monimutkainen eikä ratkaisua löydetä lähiviikkoina vuoden 2011 budjettimenettelyn suhteellisen rajoitetuissa puitteissa.
Panen kuitenkin merkille, ja se on varsin ymmärrettävää ja odotettavaa ottaen huomioon Euroopan parlamentin uusi toimivalta, että moni muu aihe on sisällytetty vuoden 2011 talousarviosta käytävään poliittiseen keskusteluun. Jotkut liittyvät tämän vuoden tai tulevien vuosien talousarvioon monivuotisen rahoituskehyksen 2007-2013 loppuun saakka. Erityisesti on kyse ITER-hankkeesta sekä prosessista, jossa hyväksytään säännöt monivuotisen rahoituskehyksen hallinnoinnille Lissabonin sopimuksen määräysten mukaisesti ja näistä kahdesta kysymyksestä meidän on päästävä sopimukseen. Komissio esitti ehdotuksia, jotka hyväksyttiin laajalti neuvostossa. Neuvosto keskustelee pian puheenjohtajavaltion ehdotuksesta, joka koskee joustavuuden arkaa aihetta, kysymystä, jota pidän tarpeellisena.
Muista asioista, kuten mukautuksen hyödyntämisestä kasvattamalla monivuotisen kehyksen budjettivaroja huomattavasti sopimuksesta seuraavien uusien määrärahojen huomioon ottamiseksi, minun on sanottava teille realistisesti, ettei se ole mahdollista jäsenvaltioiden nykyisellä rahoitustasolla. Elvytyksen tarve ja kansalliset budjettipolitiikat, joihin Euroopan unioni vaikuttaa ja joita se valvoo merkittävällä tavalla, eivät salli sitä.
Neuvotteluissa käsitellään muitakin kysymyksiä, kuten tiedämme. Komissio korostaa niitä tiedonannossaan talousarvion kokonaistarkastelusta. Neuvosto on luonnostaan elin, joka kuuntelee, pohtii ja yrittää löytää vastauksia. Se ei luonnollisestikaan toimi toisin tämän keskustelun yhteydessä. Se kuuntelee ehdotuksia ja muodostaa mielipiteen. Sitten tulee tietysti aika vastata kysymyksiin ja tehdä päätöksiä. Koska kyse on monimutkaisista asioista, jotka edellyttävät huomattavia mekanismeja ja resursseja, tiedämme, ettei vastauksia saada vuoden 2011 talousarviota koskevassa keskustelussa vaan ne saadaan keskustelussa seuraavasta monivuotisesta kehyksestä. Luonnollisesti joissakin ongelmissa voidaan kuitenkin odottaa, että neuvosto on valmis tekemään aloitteita tai sitoumuksia.
Lopetan muistuttamalla, miten tärkeää on tehdä sopimus vuoden 2011 talousarviosta lähiviikkoina. Sitä tarkoitusta varten puheenjohtajavaltio antaa edelleen aktiivisen panoksensa erinomaiseen yhteistyöilmastoon, joka on vallinnut tähän saakka, ja katson, että EU:n kansalaisten näkökulmasta olisi erityisen haitallista EU:n imagolle, jos ei päästäisi sopimukseen ensimmäisestä talousarviosta, josta äänestetään Lissabonin sopimuksen voimassaoloaikana.
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kiitän teitä mielenkiinnostanne.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
ulkoasiainvaliokunnan lausunnon valmistelija.
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa Melchior Wathelet, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, kiitän aluksi talousarviosta vastaavaa yleisesittelijää hänen työstään.
Vaikka olemme olleet ulkoasiainvaliokunnassa maltillisia ja tiedämme, että otsakkeen 4 määrärahat kasvavat huomattavasti keskiarvon yläpuolelle, pidämme niitä riittämättöminä takaamaan johdonmukaisen, näkyvän ja tehokkaan ulkopolitiikan, joka vastaa Lissabonin sopimuksen tavoitteita.
Olemme myös yllättyneitä siitä, että neuvosto ilmaisee yllättyneisyytensä joistakin taktisista leikkauksista, joita Euroopan parlamentti on ehdottanut, sillä leikkaukset ovat merkittäviä kompromissimäärärahoina ja maksumäärärahoina, joita neuvosto on itse esittänyt.
Kiitän budjettivaliokuntaa, jota sen puheenjohtaja täällä edustaa, siitä, että se on pannut varauksen määrärahat Euroopan ulkosuhdehallinnon uusia virkoja varten.
Arvoisa puhemies, se ei tietenkään tarkoita sitä, ettei meillä pitäisi olla myönteistä ja rakentavaa asennetta, vaan parlamentin on tietysti oltava sovittelumenettelyssä luja, erittäin luja puolustaessaan painopisteitään tavoitteenaan valmius laatia talousarvio vuodeksi 2011, aivan kuten neuvoston puheenjohtaja juuri totesi.
Thijs Berman
Arvoisa puhemies, kehitysyhteistyölle osoitettujen varojen on tosiasiassa edistettävä kehitysyhteistyön tavoitteita, niin että voimme auttaa pehmittämään köyhien valtioiden saamia iskuja talous- ja rahoituskriisistä, johon ne eivät ole syyllisiä.
Jos varmistamme, että ne on integroitu maailmantalouteen, ne muodostavat uudet markkinat ja siten osan ratkaisua. Kehitysyhteistyövarat - kehitysyhteistyön rahoitusvälineen (DCI) varat - on suunnattu tähän tarkoitukseen, köyhyyden torjuntaan, eikä EU:n yhteistyöhön teollisuusmaiden kanssa.
Myöskään varojen vapauttamista banaanintuotannon uudistuksen - banaanialan liitännäistoimenpiteisiin (BAM) - ei pitäisi toteuttaa nykyisten kehitysyhteistyöohjelmien kustannuksella. Lisäksi varat, joilla vahvistetaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen (EIDHR) puitteissa, on säilytettävä.
Pakistanin viimeaikaiset tulvat ovat osoittaneet jälleen kerran, että tarvitaan nopeaa, tehokasta toimintaa - ei turvautumalla hätätoimenpiteenä talousarvioon vaan humanitaarisen avun rakenteellisella rahamäärällä. EU:n on voitava toimia nopeasti ja jatkaa auttamista.
Bogusław Liberadzki
Puhun talousarvion valvontavaliokunnan puolesta ja kiinnitän huomionne seuraaviin asioihin. Ensimmäinen on niiden virheiden määrä, joita tapahtuu budjetoinnin ja toteutuksen aikana. Kaksi alaa, jotka ovat erityisen tärkeitä, ovat ulkoiset toimet ja rakennerahastot. Toinen asia, joka on meille erittäin tärkeä, ovat määrärahat, jotka on osoitettu perinteisellä tavalla käyttäen kriteereitä, jotka perustuvat käytettyjen varojen vaikutusten arviointiin. Tämä toinen näkökohta puuttuu usein, kun tehdään talousarviota koskevia päätöksiä. Kolmas asia on yhdenmukainen talousarvio, esimerkiksi koheesiorahasto ja Euroopan laajuiset liikenneverkot. Vaikuttaa siltä, että laatiessamme talousarviota käytämme liian vähän EU:n menetelmiä ja liian paljon talousarvion kansallista hajottamista. Viimeinen tekijä, joka liittyy talousarvioon, on pyyntö ottaa huomioon sellainen tieto kuin kansalliset raportit talousarviota koskevien tavoitteiden toteutumisesta edeltävänä vuonna. Tällä hetkellä alle puolet jäsenvaltioista toimittaa kyseiset raportit, ja toimitetut raportit on valmisteltu käyttäen hyvinkin erilaisia menetelmiä.
Pervenche Berès
työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa Melchior Wathelet, arvoisa komission jäsen, vuoden 2011 talousarviosta voin todeta sen, että työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta on iloinen siitä, että budjettivaliokunta on palauttanut Euroopan globalisaatiorahaston määrärahat. Meidän mielestämme se on ehdottoman tärkeä näin kriisin aikana, ja me kehotamme neuvostoa seuraamaan parlamentin järkevää lähestymistapaa nykyisissä olosuhteissa.
Pyydämme myös kiinnittämään erityistä huomiota tasoon, jolla Euroopan sosiaalirahaston määrärahoja toteutetaan, tai muuten rahasto ei voi saavuttaa tavoitteitaan.
Pyydämme myös lisää resursseja sosiaaliseen vuoropuheluun, koska kokemukset nykyisistä rakenneuudistusprosesseista ovat opettaneet meille, että kun sosiaalista vuoropuhelua käydään, asiat sujuvat sopuisammin ja löydetään parempia ratkaisuja. Se on tärkeä asia.
Olemme iloisia myös siitä, että budjettivaliokunta on hyväksynyt EURES "First Job" -aloitteen, koska se on Euroopan parlamentilta todellinen panos Nuoret liikkeellä -lippulaivahankkeeseen, ja se on myös väline, jolla edistetään sosiaalista innovointia, jota meidän on kehitettävä.
Jutta Haug
Arvoisa puhemies, arvoisa Melchior Wathelet, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan talousarviota koskevan lausunnon valmistelijana en kerro kenellekään läsnä olevalle mitään uutta. Muistutan kuitenkin vielä kerran, että ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta on vastuussa alle prosentista koko talousarviosta, alle prosentista kaikista ympäristönsuojelutoimista, biologista monimuotoisuutta koskevista toimista ja toimista, joilla hillitään ilmastonmuutosta. Se on vastuussa koko kansanterveyden alasta, elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuudesta ja eläinlääkintätoimista sekä viiden EU:n viraston erittäin tärkeästä työstä. Yksi prosentti! No, siinä tapauksessa ei varmastikaan voida puhua liiallisista rahamääristä. Kyseinen pieni rahamäärä tarvitaan siten kipeästi työmme jatkamiseen. Sen takia kukaan tuskin yllättyy siitä, ettemme voi hyväksyä neuvoston leikkauksia. Me tarvitsemme kyseiset määrärahat.
Heide Rühle
Arvoisa puhemies, arvoisa Melchior Wathelet, arvoisa komission jäsen, tuen edellisen puhujan näkemystä. Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokuntana me olemme vastuussa tullin, sisämarkkinoiden ja kuluttajansuojan kapeasta alasta. Olemme kovasti pyrkineet kiinnittämään huomiota lukuihin ja ottamaan käyttöön vain sen, mikä on todella tarpeellista. Kriisin aikana rahaa tarvitaan luonnollisesti kuluttajansuojaan, tulliin, tullivirkailijoiden koulutukseen ja niin edelleen. Siksi me katsomme, että vanhat luvut on palautettava.
Kiitämme budjettivaliokuntaa erinomaisesta yhteistyöstä tähän saakka ja toivomme sen jatkuvan.
Mairead McGuinness
Arvoisa puhemies, kiitän esittelijää huolellisesta työstä vuoden 2011 talousarvion valmistelussa.
Menen suoraan maatalousbudjetin yhteen erityiseen kohtaan eli tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaan kohtaan. Olemme valiokuntana esittäneet uudelleen tarkistuksen ja pyydämme parlamentin täyttä tukea kyseiselle tarkistukselle. Neuvoston on soveltanut luovaa kirjanpitoa löytääkseen 420 miljoonaa euroa. Jos me emme saa tarkistustamme läpi, meillä on talousarviossa ensi vuonna valtava ongelma, ja kaikkiin maatalouden budjettikohtiin tehdään leikkauksia.
Emme voi parlamenttina antaa sen tapahtua, ja meidän on pyydettävä teidän tukeanne kaikista poliittisista ryhmistä tälle tarkistukselle. Kiitän budjettivaliokuntaa ymmärryksestä ja tuesta maatalousvaliokunnan tarkistukselle maitorahastosta ja rahoituksellemme, joka osoitetaan koulujen maito- ja hedelmäohjelmalle, mehiläispopulaatioille ja vähävaraisten henkilöiden ohjelmalle.
Toivon, että komission maitomarkkinoita koskeva optimismi on perustelua. Olen huolestunut epävakaudesta.
Morten Løkkegaard
kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon valmistelija. - (DA) Arvoisa puhemies, talousarviosta vastaavana kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan valmistelijana olen ylpeä voidessani sanoa, että me Euroopan parlamentissa olemme onnistuneet tekemään sen, mihin komission ei pystynyt ja mitä neuvosto ei halunnut tehdä, eli ottamaan huomioon uuden Eurooppa 2020 -strategian velvoitteet ja antamaan sille rahoitustukea strategian tavoitteiden saavuttamiseksi.
On erittäin tärkeää, että me investoimme koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, jotta voimme luoda "uusia taitoja uusia työpaikkoja varten" - se on strategian keskeinen osa. Haluaisimme siksi myös, että neuvosto tukee kantaa vuoden 2011 talousarvioon, jonka me hyväksynemme parlamentissa huomenna. Se tietysti sisältää erityisesti ylimääräiset 18 miljoonaa euroa elinikäistä oppimista koskevalle ohjelmalle. Se antaa yli 3 500 eurooppalaiselle opiskelijalle mahdollisuuden lähteä Erasmus-vaihtoon. Me haluamme lisätä ammatillisessa koulutuksessa niiden opiskelijoiden määrää, jotka voivat saada harjoittelupaikan. Haluamme saada lisää aikuisia EU:n rahoittamaan jatkokoulutukseen. Sitten on 10 miljoonaa euroa "Ihmiset"ohjelmalle, jolla pyritään lisäämään tutkijaopiskelijoiden ja tohtoriopiskelijoiden liikkuvuutta, tarjoamaan mahdollisuutta tiiviiseen yhteistyöhön teollisuuden kanssa ja uudistamaan EU:n yliopistoja sekä rahaa viestintään. Olisimme kiitollisia neuvoston tuesta tälle kaikelle.
Juan Fernando López Aguilar
Arvoisa puhemies, kerron lyhyesti panoksesta, jonka kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta on antanut budjettikeskusteluun ja jonka tämä parlamentti tietää. Käsittelen neljää asiaa.
Ensimmäinen koskee Europolia, sillä valiokuntamme on palauttanut sen talousarvion neuvoston ehdottamien leikkausten jälkeen ja olemme ehdottaneet myös 500 000 euron korotusta, niin että Europol voi hoitaa velvollisuutensa, jotka ovat seurausta terroristien rahoituksen jäljittämisohjelman toisesta versiosta.
Toiseksi olemme pyytäneet vapauttamaan varauksessa olleet määrärahat ja antamaan ehdotetun korotuksen Europolin käyttöön.
Olemme myös päättäneet laittaa varaukseen määrärahat toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmälle sillä ehdolla, että ne vapautetaan heti kun saamme tarvittavat tiedot toimista, jotka on toteutettava tulevaisuudessa.
Koska pidämme niitä erittäin tärkeinä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueelle, olemme ehdottaneet myös, että maahanmuuttoon ja kotouttamiseen suunnattujen kolmen rahaston varat palautetaan. Kyseessä ovat ulkorajarahasto, Euroopan paluurahasto ja eurooppalainen rahasto kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten.
Lopuksi muistutan, että olemme myös palauttaneet talousarvion, joka on suunniteltu Eurojust-virastolle, jonka tehtäviä on viime aikoina laajennettu, koska se on elintärkeä väline oikeudellisen yhteistyön kehittämiselle EU:ssa.
Algirdas Saudargas
perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (LT) Haluan kiittää esittelijää tasapainoisen kannan löytämisestä. Mielestäni ehdotuksella vuoden 2011 talousarvioksi, josta me äänestämme huomenna, ylläpidetään täydellinen tasapaino talousarvion säästöjen ja taloudellisten kannustimien välillä ja sillä saavutetaan Euroopan parlamentin ensisijaiset tavoitteet, jotka on toistettu useaan otteeseen. Ymmärrän jäsenvaltioiden tavoitteen leikata kustannuksia yrittämällä vähentää budjettivajettaan niin paljon kuin mahdollista, mutta monet neuvoston ehdottamista leikkauksista ovat perusteettomia. Emme saa unohtaa, että Euroopan unionin talousarvion tavoitteet ovat erilaisia. EU:n talousarvion varat on suunnattu tuleviin investointeihin. Kriisin voittaminen riippuu siitä, että kyseiset rahat jaetaan ja käytetään asianmukaisesti. Energia, innovointi, tieteellinen tutkimus, koulutus ja liikkuvuus ovat talouskasvun ja uusien työpaikkojen perusta. Siksi meidän on varmistettava jo olemassa olevien tehokkaiden ohjelmien jatkuvuuden lisäksi myös riittävä rahoitus uusille politiikan aloille, jotka sisältyvät Lissabonin sopimukseen. Kehotan kollegoitani hyväksymään talousarvioesityksen.
Peter Šťastný
kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon valmistelija. - (EN) Arvoisa puhemies, Lissabonin sopimus on antanut Euroopan parlamentille uutta toimivaltaa kansainvälisten kauppasopimusten alalla, ja kansainvälisen kaupan valiokunta aikoo käyttää uuden toimivallan tehokkaasti.
Joustoväline banaanialan liitännäistoimenpiteissä auttaa tuottajamaita kohtaamaan uusia haasteita ja hyödyttää EU:n kuluttajia ja vähiten kehittyneitä maita. Kauppaan liittyvä apu, kuten talouskumppanuussopimukset ja kauppaa tukeva apu, edistää kasvua EU:n kanssa käytävällä kaupalla mutta myös kaupalla muiden alueiden kanssa.
Lopuksi mainitsen, että olemme keskittyneet Maailman kauppajärjestön parlamentaariseen ulottuvuuteen ja ulkoisiin kauppaetuihin Intiassa, ASEAN-valtioissa ja Kiinassa. Suhteet nopeasti kasvaviin maihin tällaisten keskusten välityksellä edistävät talouttamme yleisesti sekä erityisesti pk-yrityksiä.
Dominique Riquet
Arvoisa puhemies, liikenne- ja matkailuvaliokunta, joka on ollut erittäin kohtuullinen ehdotuksissaan kriisin aikana, muistuttaa, että liikenne- ja matkailu tuottavat hyvinkin yli 10 prosenttia unionin bruttokansantuotteesta ja ovat keskeisiä eurooppalaisen lisäarvoa tuottavan kasvun aloja.
On korostettava erityisesti kolmea kohtaa, ja toivomme niiden saavan tukea. Ensimmäinen on virastojen rahoitus. Miksi antaa lainsäädäntöä ilman sitä edeltäviä perusteita tai sitä seuraavia toiminnallisia täytäntöönpanovälineitä? Kyseisillä tarkistuksilla pyritään tarjoamaan virastoille resurssit, joita ne tarvitsevat tehtäviensä ja siten EU:n tehtävien suorittamiseen.
Toiseksi matkailusta, jossa unioni on maailman ykköskohde, tuli todellinen toimivallan ala Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä, mutta sillä ei ole omaa budjettikohtaa. Se, että vain jatketaan nykyisen kahden valmistelevan toimen kanssa, ei riitä. Haluamme tehostaa toimintaamme ainakin symbolisesti tukemalla uusia pilottihankkeita, erityisesti teollisen matkailun ja kulttuurimatkailun alalla.
Kolmanneksi Islannin tulivuorenpurkaus osoitti meille, miten tärkeää on toteuttaa kaikkien liikennemuotojen yhteinen eurooppalainen tieto- ja varausjärjestelmä, ja se on viimeisen pyyntömme aihe.
László Surján
Arvoisa puhemies, kiitos puheenvuorosta. Neuvosto ottaa pois 4 miljardia euroa ja vetoaa talouskriisiin. Mitä se ratkaisee näillä rahoilla? Ei ainakaan kriisiä. Sillä voidaan kuitenkin raunioittaa jäsenvaltioiden välinen solidaarisuus ja tehdä käynnissä olevista ohjelmista mahdottomia. Arvoisat puhemies, ministeri, se ei ole sen arvoista. Siksi meidän on palattava valiokuntamme lausunnossa, vuoden 2011 talousarvion 1 b luvussa, komission ehdotuksiin, tarkoitan Euroopan komissiota, sillä ne perustuvat jäsenvaltioiden ennusteisiin. Jäsenvaltioiden ei pitäisi pelata kahdella ristiriitaisella ratkaisulla. Kiitos mielenkiinnostanne.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, kysyn miksi teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta ei ole esitellyt lausuntoa. Siellä tehdään suurimmat leikkaukset. Miksi täällä ei ole puhujaa valiokunnasta?
Puhemies
(ES) Se on hyvä kysymys, Paul Rübig. Mietinnössä ei ole teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausuntoa. Minulla on tässä luettelo kaikista valiokunnista, joiden piti antaa lausunto, enkä näe siinä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokuntaa.
Joka tapauksessa otamme siitä selvää, Paul Rübig.
Salvador Garriga Polledo
PPE-ryhmän puolesta. - (ES) Arvoisa puhemies, optimaalinen budjettipolitiikka ei ole sellaista, jossa budjetoidaan enemmän vaan jossa budjetoidaan hyvin tai älykkäästi, kuten komission jäsen toteaa tiedonannossaan.
Pidän tavasta, jolla Euroopan komissio on laatinut vuoden 2011 talousarvion, mutta sitä voidaan parantaa. En pidä tavasta, jolla neuvosto puuttuu EU:n talousarvioihin, enkä ole siitä koskaan pitänyt. Leikkausten tekeminen kautta linjan kaikkiin hankkeisiin, joita Euroopan komissiosta tai parlamentista tulee, ei ole budjettitekniikka vaan aito esimerkki rahoituksen teurastuksesta.
Kysyisimmekin muuten neuvoston edustajalta onko hän kuullut komission jäsen Lewandowskin puhuvan maksumäärärahojen tarpeesta.
Ryhmäni katsoo, että on mahdollista löytää tasapaino budjettikurin ja EU:n antaman sysäyksen välillä. On selvää, että Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä ei pidä kyseisen tasapainon löytämistä mahdollisena ja esittää siksi tarkistuksia, joilla ylitettäisiin talousarvion enimmäismäärät ja tehtäisiin taistelusta neuvoston kanssa väistämätöntä.
Pyydänkin parlamentilta, että se ei osallistu kyseiseen strategiaan vaan tukee täysin esittelijän strategiaa, joka on jo saanut osakseen enemmistön tuen budjettivaliokunnassa viime viikolla.
Göran Färm
Paljon kiitoksia esittelijä Jędrzejewskalle. Hän on tehnyt erinomaista työtä ja me olemme budjettivaliokunnassa pääosin yksimielisiä, vaikka onkin joitakin aloja - palaan tähän myöhemmin - joista meillä on sosialistien ja demokraattien ryhmässä hieman erilainen näkemys.
Tunnemme hyvin jäsenvaltioiden talouksien kriisitilanteen. Siitä huolimatta me puolustamme periaatteessa EU:n talousarviota, vaikka pysyttelemmekin erittäin alhaisilla tasoilla erityisesti ensi vuoden poliittisissa sitoumuksissa, kun Euroopan parlamenttikin pitää korotuksen alle yhden prosentin tasolla. Se on todella vaatimatonta.
Maksuissa korotuksen tahti on kovempi ja se on myös järkevää. Jos nyt yritettäisiin rajoittaa rakennerahastojen maksuja, se vaikuttaisi suoraan niihin valtioihin, joilla on eniten ongelmia työpaikkojen ja kasvun kanssa. Meidän on muistettava, että sellaiset valtiot kuin Kreikka, Irlanti, Portugali, Espanja ja Latvia ovat kaikki EU:n budjettimäärärahojen nettosaajia. Talousarvion leikkaaminen ei auta niitä. Emme saa unohtaa sitä.
Ensinnäkin meillä on rajoituksemme. 20 viime vuoden aikana EU:n talousarvio on itse asiassa kasvanut hitaammin kuin jäsenvaltioiden talousarviot. Emme saa unohtaa sitäkään.
Toiseksi me sosiaalidemokraatit emme hyväksy näkemystä, että säästötoimenpiteet ovat ainoa keino käsitellä kriisiä. Puolustamme siksi korotusta, erityisesti luokassa 1 a, joka sisältää investoinnit, tutkimuksen ja kehityksen sekä työmarkkina-aloitteet. Niiden määrärahoja on korotettava. Emme kuitenkaan ole täysin yksimielisiä neuvoston ja komission kanssa ITER-hankkeesta. Kannatamme kyseistä hanketta, mutta se ei saa olla ainoa painopiste tutkimuksen ja kehityksen alalla. Sen ei saa antaa syrjäyttää kaikkea muuta. Niinpä jos aiomme edetä ITER-hankkeen kanssa, meidän on tutkittava asiaa ja siihen tarvitaan lisää rahaa.
Kolmanneksi, mikä on aivan yhtä tärkeää, meidän on säilytettävä solidaarisuus kriisin aikana. Jos rakennerahastojen leikkaukset osuvat kipeimmin niihin, jotka todella tarvitsevat tukea, niin politiikkaa ei voida hyväksyä.
Neljänneksi katsomme myös, että jonkinmoinen korotus on perusteltua Lissabonin sopimuksen perusteella. EU:lla on monia uusia tehtäviä, jotka liittyvät ulkosuhdehallintoon, uusiin rahoituslaitoksiin, energiaan ja ilmastoon. Emme voi antaa EU:lle uusia tehtäviä ja sitten olla maksamatta niistä.
Lopuksi mainitsen ulkopolitiikan talousarvion, joka on selvästi liian pieni. Jotta voimme antaa tukea Palestiinalle ja jotta löydämme riittävästi rahoitusta laajentumiselle, tarvitsemme lisää rahaa. Sen takia meille sosiaalidemokraateille oli myös tärkeää sitoa vuodan 2011 talousarvio keskusteluun, jossa katsotaan kauemmas tulevaisuuteen: omiin varoihin, vuosien 2012 ja 2013 talousarvion enimmäismääriin ja uuden rahoitustukimekanismin rahoitukseen. Jotta se voidaan toteuttaa, olen tyytyväinen komission jäsenen mainitsemaan joustoon mahdollisena ratkaisuna. Olen aivan varma siitä ettemme onnistu näissä budjettineuvotteluissa, ellemme voi jollain tavalla tarkistaa talousarvion enimmäismääriä tai hyödyntää joustovälinettä. Se on mielestäni täysin välttämätöntä.
Anne E. Jensen
Arvoisa puhemies, arvoisa Melchior Wathelet, arvoisa komission jäsen, leikkauskirves heiluu useimpien jäsenvaltioiden talousarvioissa. Pitäisikö meidän sitten hillitä EU:n talousarviota? Kyllä pitäisi, ja niin me teemmekin jossain määrin. Se on yleinen aihe Euroopan parlamentin ehdotuksessa ensi vuoden talousarvioksi. Olemme pysytelleet monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien alapuolella, mutta se on mahdollista vain tekemällä leikkauksia määritellyillä painopistealoilla ja kansainvälisissä sitoumuksissa. Muuten emme saa tarpeeksi määrärahoja tutkimukseen, energiaan ja Palestiinan tukeen. Tarkemmin sanottuna meidän on täytynyt tehdä leikkauksia ITER-fuusiohankkeen määrärahoihin, yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan ja banaanintuottajavaltioiden tukeen sekä yhteistyöhön nopeasti teollistuneiden maiden kanssa. Se kertoo siitä tosiasiasta, että monivuotinen rahoituskehys on liian rajoittava, ja pahoittelen jälleen kerran sitä, ettei komissio ole tehnyt luvattua aitoa väliarviointia kehyksestä. Meidän on arvioitava rahoitusnäkymiä vuoteen 2013 saakka. Muuten joudumme vaikeuksiin. Komissio on juuri toimittanut meille tiedonannon talousarvion kokonaistarkastelusta, jossa se määrittää linjat useaksi vuodeksi, mutta se ei selitä miten saamme rahamme riittämään vuosina 2011, 2012 ja 2013.
Euroopan liberaalidemokraattien ryhmän puolesta kiitän Sidonia Elżbieta Jędrzejewskaa budjettiäänestyksen asiantuntevasta johtamisesta. Olemme tyytyväisiä tulokseen. Olisimme halunneet nähdä muutamia erilaisia lukuja maatalousbudjetissa. Emme halunneet 300 miljoonaa euroa maitorahastoon. Meidän pitäisi myös auttaa ratkaisemaan tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva ongelma. Äänestimme väärin siinä asiassa. Euroopan parlamentin talousarviossa on myös muutama kohta, joissa olisimme halunneet nähdä säästöjä, mutta kaiken kaikkiaan olemme tyytyväisiä siihen mitä edessämme nyt on ja odotan kiinnostuneena rakentavia neuvotteluja neuvoston kanssa.
Isabelle Durant
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, arvoisa komission jäsen, minäkin kiitän esittelijöitä sekä erityisesti Sidonia Elżbieta Jędrzejewskaa ja Helga Trüpeliä. Katson, että Helga Trüpel on tehnyt loistavaa työtä, todella erinomaista työtä, niin että jopa budjettiveteraanit, jotka ovat laatineet talousarvioita tässä parlamentissa vuosikausia, ovat voineet tehdä töitä uusin ehdoin - Lissabonin sopimuksen ehdoin - yhdessä käsittelyssä. Joka tapauksessa on tehty erinomaista työtä - kiitos.
Tämä on myös ollut maraton, johon ryhmien puheenjohtajat - vain yksi heistä on enää tässä salissa - ovat osallistuneet jossain vaiheessa. Toisinaan pelkäsimme hieman, että asiat menisivät lopulta huonosti, mutta onneksi niin ei suinkaan käynyt esittelijöiden ja puhemiehen ansiosta. Se voi olla epäsovinnaista, mutta minäkin kiitän hänen työtään. Olemme hyötyneet siitä, että ryhmien puheenjohtajat haluavat laatia meidän kanssamme kunnianhimoisen talousarvion ja ennen kaikkea luoda yhteyden seurantaan, siihen mitä myöhemmin tapahtuu, kestävän Euroopan unionin poliittisia haasteita ja rahoitusta vuoden 2013 jälkeen käsittelevässä erityisvaliokunnassa (SURE) ja tulevien budjettinäkymien yhteydessä, koska on selvää, että vuoden 2011 talousarvio on yksi asia, mutta se, mitä sen jälkeen tulee, on paljon tärkeämpää. Olen iloinen siitä, että me, ryhmien puheenjohtajat ja budjettivaliokunta, olemme päässeet yhdessä sopimukseen.
Saapa nähdä. Tosiasia on se, että meillä on tällä hetkellä parlamentin kanta ja kun olemme kuulleet, mitä Melchior Wathelet sanoi neuvoston näkemyksistä, olen luonnollisesti hieman huolestunut siitä, mikä meitä odottaa sovittelumenettelyssä. Siitä ei tule helppoa, koska meidän on ponnisteltava neuvoston ja parlamentin pyyntöjen välillä päästäksemme sopimukseen. Luotan siihen, että te autatte meitä tässä asiassa ja laaditte todella kunnianhimoisen talousarvion.
Ne henkilöt neuvostossa, jotka arvostelevat esimerkiksi maksumäärärahojen korotusta, ovat epäreiluja tätä talousarviota kohtaan. Ne ovat aikaisempia sitoumuksia; kyse on uskottavuudesta: kun me maksamme sen, mitä olemme sanoneet maksavamme, teemme vain sen, mitä meidän pitää tehdä, vaikka se ylittäisi maksumäärärahat. Meidän pitää olla huolellisia, ettei olennainen jää meiltä huomaamatta.
Vaikka me kannatammekin päätöslauselmaa huomenna, löydän talousarviosta joitakin epäjohdonmukaisuuksia ja nostan niistä kaksi suurinta esiin.
Pari kuukautta sitten, me kaikki äänestimme tärkeästä vuoden 2020 ohjelmaa koskevasta päätöslauselmasta, johon me päätimme sisällyttää ohjelmaan sellaiset asiat kuin vihreä talous, uusiutuvien energialähteiden tukeminen, vihreä teknologia ja niin edelleen ja kaikki millä luodaan työtä ja työpaikkoja. Tehdäksemme aikeistamme virallisia tästä näkökulmasta me esitimme tarkistusta varmistaaksemme erityisesti, että kestävän kehityksen kriteerit poistetaan Life-ohjelmasta, mutta sisällytetään kaikkiin muihin aloihin. Uskon, että tarkistus hylätään huomenna. Pyydän kuitenkin, että te kannatatte tarkistustamme, niin että kestävän kehityksen kriteereistä tulee toimintaa eivätkä ne jää pelkäksi puheeksi.
Siirryn nyt toiseen ristiriitaan: kansainvälinen lämpöydinkoereaktori (ITER). ITER-hankkeen talousarviota on supistettu 45 miljoonalla eurolla. Se on jo jotakin. Rahoja yritettiin kuitenkin ottaa pois maatalouspolitiikasta; onneksi niitä ei otettu sieltä vaan tutkimuksesta, mikä ei ole paljon parempi asia. Viittaan jälleen siihen, mitä Ban Ki-moon sanoi meille tänä aamuna. Hän pyysi meitä eurooppalaisia toimimaan edelläkävijöinä uusiutuvien energialähteiden alalla, tukemaan voimakkaasti uusia energiamuotoja eikä menneisyyden energiamuotoja, niitä joilla tehdään ennen kaikkea rahaa osakkeenomistajille mutta ei auteta eurooppalaisia kuluttajia tai eurooppalaisten tulevia sukupolvia, joiden täytyy jatkaa jätekysymyksen käsittelyä. ITER-hanketta koskeva kaikki tai ei mitään -strategia - hanke maksaa kaiken kaikkiaan 1,5 miljardia euroa - on minun mielestäni suuri virhe, emmekä me tee sitä mitä lupasimme tekevämme vuotta 2020 koskevassa päätöslauselmassa.
Lopuksi mainitsen pari aikataulua koskevaa seikkaa: meillä on myös talouden ohjaus ja hallinta, neuvoston työryhmän työn lopettaminen ja komission ehdotukset; vaaditaan paljon työtä, jotta tämä talousarvio saadaan yhdistettyä tulevien talousarvioiden ja rahoitusnäkymien kanssa.
Michał Tomasz Kamiński
Tämä budjettikeskustelu ja kaikki keskustelut, joita olemme aloittamassa, ovat kova koe EU:n eliitille. Olemme antaneet EU:lle Lissabonin sopimuksen, ja kyseinen sopimus antaa kansalaisille enemmän EU:ta. Totean täysin selvästi, ettemme saa sanoa haluavamme enemmän EU:ta, jos emme anna siihen lisää rahaa. Aloitan tästä asiasta. Emme voi sanoa rehellisesti, että haluamme enemmän EU:ta mutta emme halua maksaa EU:sta enempää. EU aiheuttaa menoja, ja jos tarkastelemme EU:n talousarvioon suoritettujen menojen rakennetta suurimpien maksajien menojen rakenteessa, havaitsemme, että EU:sta aiheutuneet menot eivät ole suuri kustannus. Käsittelen vielä yhtä asiaa Puolan sekä Keski- ja Itä-Euroopan edustajana: kaikki rahat, jotka käytetään kehittämään aluettamme, missä kulutetaan paljon Länsi-Euroopassa kehitettyjä ja tuotettuja tavaroita, ja kaikki rahat, jotka investoidaan EU:n uusiin jäsenvaltioihin, ovat EU:n tulevaisuuteen sijoitettua rahaa. Entistä vauraampi Keski- ja Itä-Eurooppa ja entistä suurempi vauraus EU:n uusissa jäsenvaltioissa hyödyttävät myös niitä Länsi-Euroopan valtioita, joita me kunnioitamme paljon ja jotka ovat Euroopan unionin talousarvion nettomaksajia. Tässäkin keskustelussa tarvitaan lisää eurooppalaista solidaarisuutta.
Miguel Portas
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (PT) Arvoisa puhemies, haluan olla täysin rehellinen tässä keskustelussa. Tämä ei ole kirjanpitäjien keskustelu vaan koskee tulevaisuuden suunnitelmia ja valintoja.
Hallitusten kanta on hyvin yksinkertainen: ne kaikki alistuvat uuteen Brysselin konsensukseen. Kansallisella tasolla talousarvioita voi kuvailla yhdellä avainsanalla: säästäminen. EU:n tasolla tulos on hyvin yksinkertainen: jäännösbudjetti.
Sanoisin neuvostolle, ettei kriisi ole vielä ohi, mutta tällä hetkellä sosiaalisia toimia todellakin perutaan jäsenvaltioissa. Kriisi ei ole ohi, mutta kansallisissa talousarvioissamme kaikki viittaa palkkojen jäädyttämiseen tai alentamiseen, eläkkeiden alentamiseen ja korotukseen kaikista epäoikeudenmukaisimmassa verossa: arvonlisäverossa.
Tässä yhteydessä hallitukset kieltäytyvät antamasta yhtään lisäeuroa EU:n talousarvioon. Niiden ehdotus on 3 miljardia vähemmän kuin se, josta me keskustelemme täällä tänään. Meidän on kuitenkin muistettava, että ehdotus, josta me keskustelemme täällä, on myös varovainen eikä siinä ole minkäänlaista rohkeutta.
Todellisuudessa me tarvitsimme EU:n talousarviota, jolla voitaisiin kompensoida kansallisen tason politiikkaa selvillä työpaikkojen luomiseen suunnatuilla investoinneilla. Tarvitsimme EU:n talousarviota, jolla torjuttaisiin jäsenvaltioiden budjettipolitiikan kielteisiä vaikutuksia.
Se ei ollut mahdollista. Hallitukset siirtävät EU:lle uutta toimivaltaa siirtämättä resursseja ja katkaisevat siten yhteydet, ja kuitenkin ne voivat ehdottaa korotuksia, jotka voidaan selittää vain sillä, että ne ovat etujärjestöjen vallassa. Näin tehtiin ydinfuusioinstituutille osoitetun 350 miljoonan euron kanssa. Tämä investointi on erittäin kyseenalainen nykyisissä olosuhteissa.
Todellinen logiikka on kuitenkin seuraavanlainen. Kansallisella tasolla budjettikuri perustuu tyhmiin rangaistuksiin, kuten ne, joita ranskalais-saksalaisella julkilausumalla yritetään antaa ja ratifioida tänään. EU:n tasolla on kyse keskinkertaisesta jäännösbudjetista, josta puuttuu jatkuvasti rahaa.
Siksi nyt on erittäin tärkeää keskustella EU:n omista varoista ja EU:n transaktioveron tarpeesta, jälkimmäinen toisi hiukan oikeutta talouteen. EU on nyt epätoivoinen. EU:ssa on yleislakkoja Kreikassa, Espanjassa ja Ranskassa, tänäkin päivänä. Portugalissa ja Italiassa on myös lakkoja ensi kuussa. Olemme velkaa EU:lle, joka taistelee ja on epätoivoinen, vastauksen, joka perustuu oikeuteen, investointeihin ja työpaikkojen luomiseen.
Marta Andreasen
Arvoisa puhemies, tämä parlamentti on ryhtynyt Euroopan komission tavoin vaatimaan lähes kuuden prosentin korotusta vuoden 2011 talousarvioon aikana, jolloin hallitukset ehdottavat merkittäviä leikkauksia omiin talousarvioihinsa.
Ne, jotka puolustavat korotusta, väittävät, että ylimääräistä rahoitusta vaaditaan kattamaan Lissabonin sopimuksesta johtuva uusi toimivalta. Itse asiassa en muista kuulleeni - tai kenenkään mainitsevan ratifioinnin aikana - että Lissabonin sopimuksesta aiheutuisi kustannuksia, tai millaisia kustannukset olisivat. Vielä tänäkään päivänä meillä ei ole selvää käsitystä siitä, mitä Lissabonin sopimuksen täytäntöönpano maksaa veronmaksajille.
Väitetään myös, ettei säästäminen ole oikea vastaus kriisin aikana ja että on käytettävä enemmän rahaa koulutukseen, uusiutuviin energialähteisiin ja niin edelleen. Kun tarkastellaan viime vuosien käyttämättä jääneitä varoja, on selvää, että EU ei onnistu laatimaan tehokasta talousarviota. Epäonnistuminen liittyy säännönvastaisuuksiin, joita Euroopan tilintarkastustuomioistuin löytää joka vuosi. Jälleen kerran suurin korotus, jota on ehdotettu - 17 prosentin korotus - menee koheesiorahastoille, alalle, jolla tilintarkastajat ovat havainneet eniten säännönvastaisuuksia.
Jos minusta on uskomatonta, että kriisin aikana EU pyrkii kasvattamaan omaa talousarviotaan, minusta on vieläkin vaikeampaa selittää sitä, että Euroopan parlamentti haluaa kaksinkertaistaa oman viihdebudjettinsa. Tarkoittaako se, että Yhdistynyt kuningaskunta leikkaa lapsilisiä ja yliopistojen rahoitusta, lykkää koulujen rakennussuunnitelmia ja tekee muita kipeitä leikkauksia vain rahoittaakseen lisää samppanjaa ja ostereita Euroopan parlamentille? Onko järkevää, että Yhdistynyt kuningaskunta leikkaa sotilasmenoja, samalla kun sen maksut Euroopan unionille kasvavat lähivuosina noin 6 miljardista punnasta 8 miljardiin puntaan? Britit eivät kerta kaikkiaan voi hyväksyä sitä.
(Suosionosoituksia EFD-ryhmältä)
Lucas Hartong
(NL) Arvoisa puhemies, kun kuulen Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmän sekä erityisesti Euroopan parlamentin sosiaalistien ja demokraattien ryhmän näkemykset vuoden 2011 talousarviosta minulle tulee nöyryyttävä tunne, etten halua olla osa Euroopan parlamenttia. Samaan aikaan kun ihmiset kotona ovat epävarmoja työpaikoistaan ja tuloistaan ja odottavat innostavien poliitikkojen säästävän silloin kun se on mahdollista ja investoivan silloin kun se on aivan välttämätöntä, Euroopan komissio ja parlamentti ovat itse asiassa onnistuneet lähes kautta linjan lisäämään menoja kaiken maailman hyödyttömiin ja tarpeettomiin harrastuksiin.
Samalla kun komission puheenjohtaja Barroso kehottaa jäsenvaltioita säästämään, hänen komissionsa ja Euroopan parlamentti kasvattavat talousarviota vuodeksi 2011. Sitä ei voi enää ottaa vakavasti; ja kuitenkin niin tapahtuu. Tämä parlamentti ei näytä ymmärtävän, mikä kansalaisia kotona oikein huolestuttaa. Yhtä myönteistä poikkeusta lukuun ottamatta se on synkkä, harmaa, kallis laitos.
Jotkut tässä salissa ajattelevat, että nyt se merkillinen Vapauspuolue (PVV) taas puhuu - ja se on totta, arvoisa puhemies, että me katsomme peiliin ja kysymme, "onko tarpeellista tuhlata kansalaistemme rahoja kalliisiin virka-autoihin, jotka tulevat myös yksityiskäyttöön". Onko tarpeellista kylvää rahaa juhliin, kun EU on keskellä syvää talouskriisiä? Onko tarpeellista perustaa kallis ulkosuhdehallinto, kun kaikki jäsenvaltiot pystyvät hoitamaan asian täysin hyvin itsekin? Onko tarpeellista ylläpitää hyödyttömiä, kalliita komiteoita ja lähettää lisää rahaa Jemeniin ja palestiinalaisalueille?
Kyse on vain PVV:stä. Älkää kuitenkaan erehtykö: PVV ei ole enää yksin Euroopassa. Taistelemme kansalaisten puolesta, ja haluamme toimia äänenä tässä kalliissa sirkuksessa. Olen ylpeä kotimaastani ja sen kansalaisista ja jatkan puhumista, koska asia on sanottava ja koska haluan tehdä niin. Siksi me äänestämme vuoden 2011 talousarviota vastaan.
(Puhuja suostui vastaamaan sinisen kortin kysymykseen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti)
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Arvoisa puhemies, voimme todeta Lucas Hartongin väitteiden ja puolueen tarkistusten perusteella, että alankomaalainen Vapauspuolue (PVV) on EU:n vastainen puolue. PVV väittää myös olevansa puolue, joka taistelee rikollisuutta vastaan ja haluaa lähettää ihmiset takaisin kotimaahansa. Kysymykseni Lucas Hartongille on: miten te voitte tehdä sen, jos te supistatte Europolin koko talousarvion nollaan, jos te säästätte Schengenin tietojärjestelmän olemattomiin ja jos te poistatte 113 miljoonaa euroa Euroopan paluurahastolta?
Lucas Hartong
(NL) Arvoisa puhemies, kiitos paljon tästä kollegan kysymyksestä. Kuten Gerben-Jan Gerbrandykin tietää, terrorismin torjunta ja siihen liittyvä politiikka on jäsenvaltioiden asia, ja me katsomme, ettei se kuulu Euroopan unionin toimivaltaan. Lisäksi olen varma, että arvoisa kollegani tietää senkin, että Europolissa on tehty viime vuosina paljon petoksia, joista me keskustelimme äskettäin tässä parlamentissa, ja siinä on minulle tarpeeksi syytä palauttaa politiikka jäsenvaltioiden hoidettavaksi.
(Puhuja suostui vastaamaan sinisen kortin kysymykseen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti)
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, minäkin haluan esittää kysymyksen Lucas Hartongille. Haluaisin kovasti tietää, haluaako hänen puolueensa, joka on tietysti tällä hetkellä ratkaisevassa asemassa Alankomaiden parlamentissa hallituksen tukijana, EU:n rahoitukseen kohdistuvan arvostelun perusteella, että Alankomaat, joka on myös nettomaksaja, vähentää maksamaansa nettomaksua?
Lucas Hartong
(NL) Kysymys on erittäin mielenkiintoinen, ja tämä on aihe, josta keskustellaan vielä paljon tässä parlamentissa. Alankomaiden uusi hallitus on todellakin asettanut Euroopan unionille suoritettavien maksujen vähentämisestä painopisteeksi, ja olen siitä iloinen ja kiitollinen. Lisäksi me annamme varmasti panoksemme keskusteluun tämän parlamentin monivuotisesta rahoituskehyksestä. Niinpä voitte olla varma siitä, että suhtaudumme erittäin kriittisesti uusiin korotuksiin talousarviossa vuodeksi 2011 ja sen jälkeen.
José Manuel Fernandes
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa Melchior Wathelet, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, vuoden 2011 talousarvio, jota Euroopan parlamentti on esittämässä, on kunnianhimoinen ja älykäs ja siinä noudatetaan parlamentin tekemiä sitoumuksia tiukasti ja realistisesti. Tiedän hyvin, että älykäs kunnianhimo on mahdollista, sillä EU:n talousarvio on edelleen noin yksi prosentti bruttokansantuotteesta.
Tämä talousarvio osoittaa myös selvästi tarpeen tarkistaa monivuotinen rahoituskehys ottaen huomioon tiukat marginaalit sen budjettikohdille sekä erityisesti 1 a, 3 b ja 4 kohdalle. On myös selvää, että nyt vaaditaan nopeasti keskustelua uusien resurssien tarpeesta unionin talousarviossa.
EU:n toimielinten sopimien ohjelmien ja politiikan täytäntöönpano taataan vastoin neuvoston tahtoa. Neuvosto esittää maksumäärärahoihin ja maksusitoumusmäärärahoihin rajuja ja mielivaltaisia leikkauksia, jotka eivät ole talousarvio- ja varainhallinnon mukaisia. Pahinta on se, että neuvosto kyseenalaistaa sellaisten aloitteiden ja investointien täytäntöönpanon, jotka tuovat voittoja ja lisäarvoa EU:lle.
Asetetaan painopiste - ja samalla onnittelen esittelijää - politiikkaan, joka koskee nuorisoa, koulutusta ja liikkuvuutta. Olemme lisänneet rahoitusta elinikäistä oppimista koskevalle ohjelmalle, Pessoa-ohjelmalle, tutkijoiden liikkuvuutta koskevalle ohjelmalle, Erasmus Mundus -ohjelmalle sekä kilpailukykyä ja innovointia koskevalle puiteohjelmalle. Nuorten työntekijöiden liikkuvuudessa korostaisin pilottihanketta, johon osallistuin henkilökohtaisesti: "Ensimmäinen työpaikkasi ulkomailla".
En voi myöskään olla korostamatta toimivaa lainsäädäntöä koskevaa Euroopan parlamentin tavoitetta, joka yhdistettiin täsmällisyyteen, mistä kertoo 25 miljoonan euron leikkaus tässä talousarviossa verrattuna alkuperäiseen ehdotukseen ennen kokousta puhemiehistön kanssa.
Derek Vaughan
(EN) Arvoisa puhemies, aluksi kiitän esittelijöitä työstä, jonka he ovat tehneet talousarvion eteen. Jokainen talousarvio on vaikea, mutta jäsenvaltioiden tekemien leikkausten takia tämä talousarvio on tavallista vaikeampi.
Yhdistyneen kuningaskunnan koalitiohallitus ilmoittaa huomenna noin 83 miljardin punnan rajuista leikkauksista, jotka vaikuttavat jokaiseen brittiin. Meidän mielestämme ne tulevat liian nopeasti, liian aikaisin ja niitä on liikaa.
Me kaikki kuitenkin tiedämme, että meidän on oltava varovaisia EU:n menojen kanssa, ja siksi meidän on varmistettava, että EU käyttää rahansa viisaasti. Meidän on myös varmistettava, että EU ja Euroopan parlamentti pystyvät suoriutumaan velvollisuuksistaan ja että me pystymme rahoittamaan painopisteemme - kuten rakennerahastot sekä tutkimus ja kehitys, jotka hyödyttävät yksilöitä, yhteisöjä ja pk-yrityksiä kaikkialla EU:ssa. Kaikki nämä asiat auttavat meitä kasvamaan ja pääsemään vajeista ja veloista. Kyseisiä budjettikohtia ei pitäisi nähdä tarpeettomina menoina vaan investointeina tulevaisuuteen.
Vaikka jäsenvaltiot haluavat leikata tiensä ulos kriisistä, me uskomme voivamme auttaa luomaan erilaisen strategian: strategian, joka perustuu kasvamiseen ulos vaikeuksista, kuten velasta, vajeesta ja kasvavasta työttömyydestä. Koska meidän on löydettävä rahoitus näille painopisteille, meidän on tietysti valvottava tarpeettomia menoja ja hallintomenoja. Kun ylimääräiset menot ovat perusteltuja, meidän pitäisi tukea niitä. Muistetaan se, että jotkut EU:n nykyisistä ylimääräisistä menoista ovat seurausta jäsenvaltioiden tukemista päätöksistä, kuten ulkosuhdehallinto ja kolmen uuden rahoitusalan hallintaviraston perustaminen.
Kun menot ovat tarpeettomia, meidän pitäisi vastustaa niitä. Se koskee yleistä talousarviota sekä Euroopan parlamentin talousarviota. Esittelijä on jo antanut joitakin esimerkkejä aloista, joilla olemme pyrkineet tekemään säästöjä parlamentin talousarvioon. Mainitsen niistä yhden: 1 500 euroa jäsentä kohden kuukaudessa olevan toisen erän varauksen vapauttaminen. Meidän on käytettävä kaikki menot palkattaessa ylimääräistä henkilöstöä, ennen kuin vapautamme varauksen, ja toivon, että parlamentin jäsenet tukevat tätä näkemystä.
Toivon myös, että äänestäessään huomenna parlamentin jäsenet tarkastelevat huolellisesti jokaista tarkistusta varmistaakseen, että meillä on oikea tasapaino investointien ja parlamentin velvollisuuksien täyttämisen välillä sekä harkitut julkiset menot. Olen varma siitä, että jokainen parlamentin jäsen haluaa varmistaa, että EU luo lisäarvoa jäsenvaltioiden menoihin sekä yksilöille ja yhteisöille.
Lopuksi toivon, että neuvosto tunnustaa sovittelukokouksissa, että sen on otettava huomioon leikkausten lisäksi investoinnit ja kasvun työpaikkojen luomiseksi kaikkialla EU:ssa, mitä me kipeästi tarvitsemme.
Carl Haglund
(SV) Kiitän esittelijää, joka on tehnyt erinomaista työtä. Kiitän myös budjettivaliokunnan esittelijää, joka on johtanut neuvotteluja erinomaisesti.
Koemme tällä hetkellä taloudellisesti vaikeita aikoja, seikka, josta kollegani ovat todistaneet. Vastasin ryhmäni puolesta asiasta, joka tunnettiin nimellä "talousarvion muut osat". Taloudellisesti vaikeina aikoina on helppoa päätyä symboliseen keskusteluun parlamentin omista menoista ja menojen korotuksista. Se tulkitaan helposti populistiseksi, mutta kuten brittikollegani huomautti, että vaikka avustajien kustannukset ja puhemiehen edustuskulut eivät todellakaan ole suuria, kun ajatellaan koko kuvaa ja EU:n talousarviota, niillä on huomattava symbolinen merkitys. Meidän pitäisi todennäköisesti tarkastella omia menojamme ja olla nostamatta niitä taloudellisesti vaikeina aikoina.
Haluaisin arvostella neuvostoa talousarvioesityksestä yleensä. Ymmärrän, että neuvosto halusi tehdä tiettyjä leikkauksia tämän vuoden talousarvioon. On täysin johdonmukaista ettemme halua esimerkiksi kuuden prosentin korotusta, mutta ei ole erityisen johdonmukaista leikata samalla varoja tutkimukselta ja kehitykseltä sekä innovoinnilta, kun sovimme vasta viime keväänä yhdessä Eurooppa 2020 -strategiasta, jossa kyseiset alat ovat huomion keskipisteenä. Niinpä neuvoston painopisteet vuoden 2011 talousarviossa vaikuttavat jokseenkin epäjohdonmukaisilta.
Lopuksi käsittelen keskustelua omista varoista. Monet meistä Euroopan liberaalidemokraattien ryhmässä ovat erittäin tyytyväisiä kyseiseen keskusteluun. Se on tarpeellinen. Meillä on tällä hetkellä käynnissä kädenvääntö talousarvion rahoituksesta, eikä se ole kovinkaan rakentavaa. On hyvä, että voimme nyt keskustella muista malleista EU:n talousarvion tulevaisuuden turvaamiseksi.
François Alfonsi
(FR) Arvoisa puhemies, vuoden 2011 talousarvio on ensimmäinen unionin talousarvio Lissabonin sopimuksen voimassaoloaikana. Esittelijämme ovat tehneet erittäin hyvää työtä EU:n toimielinten puolesta, ja kiitän heitä siitä. Parlamenttimme on onnistunut vastustamaan painetta määrätä tiukkoja säästöjä painopisteidemme kustannuksella, erityisesti kestävän kehityksen alalla. Olemme tyytyväisiä joihinkin tarkistuksiin, jotka on hyväksytty.
Korsikalaisena parlamentin jäsenenä olen tyytyväinen siihen, että EU:n varoja käytetään vastedes Euroopan uhanalaisten kielten hyväksi huolimatta niiden asemasta jäsenvaltioissa. Uskomme myös, että tämä EU:n talousarvio herättää keskusteluja, jotka ovat olennaisia EU:n tulevaisuuden kannalta. Äänestys vuoden 2011 talousarviosta on meidän mielestämme ensimmäinen askel. Euroopan parlamentin työ on vasta alussa.
Ensinnäkin meidän hyödynnettävä uusi toimivaltamme. Komissio ja valtionpäämiehet ovat saaneet kiinnostavia viestejä tässä suhteessa, erityisesti ITER-hankkeesta.
Toiseksi meidän on käynnistettävä keskustelu ja saavutettava sitten vallan tasapaino, jotta resurssejamme lisätään tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä vuosiksi 2014-2020. Unionilla on oltava omat varansa, kuten transaktiovero tai eurooppalainen hiilivero.
Vuoden 2011 talousarvio synnyttää keskusteluja selvästi, vaikka asiat onkin kirjattu vain symbolisesti. Tällä talousarviolla Euroopan parlamentti on ryhtynyt täyttämään uusia velvollisuuksiaan ja valmistelee keskusteluja, joilla määrätään unionin tulevaisuus.
Lajos Bokros
(EN) Arvoisa puhemies, EU:n talousarvio vuodeksi 2011 on ensimmäinen Lissabonin sopimuksen voimassaollessa, mutta se ei ole ensimmäinen säästöjen aikakaudella. Maailmanlaajuinen rahoituskriisi on paljastanut syvät rakenteelliset heikkoudet EU:n kehitysmallissa, joka perustuu korkeisiin veroihin, suureen fiskaaliseen uudelleenjakoon, joustamattomiin työmarkkinoihin ja turhan laajoihin hyvinvointia koskeviin säännöksiin. Nyt on ajateltava ja järjesteltävä uudelleen verotus, jäsenvaltioiden lisäksi myös EU:ssa.
EU:n talousarvio vuodeksi 2011 osoittaa joitakin merkkejä tiukasta taloudenpidosta, muttei mene tarpeeksi pitkälle rakenneuudistuksen alalla. Se liittyy siihen, että monet ajattelevat, että määrä on laatua, eli mitä suuremmat menot sitä parempi on vaikutus EU:n talouteen ja yhteiskuntaan. Lisäksi he vaativat lisää rahoitusta, koska Lissabonin sopimus ja Eurooppa 2020 -strategia antavat yhteisölle uusia valtuuksia.
Käsitteessä on kuitenkin perustavanlaatuinen väärinkäsitys. EU:n talousarvio on pieni verrattuna jäsenvaltioiden talousarvioihin - ja syystäkin. Sen ei tarvitse kasvaa tehtävien suorittamiseksi. Tärkeintä on talousarvion rakenne ja menojen tehokkuus. Tiukka keskittyminen innovointiin, tutkimukseen ja kehitykseen, korkeakoulutukseen, valikoituihin energiansiirron aloihin, maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen riittää. Talousarviomme on täysin erilainen kuin jäsenvaltioiden talousarviot, joissa on tuskin lainkaan harkinnanvaraisia menoja. Meillä on paljon harkintavaltaa. EU:n talousarviota pitäisi tarkastella pääomatalousarviona pikemmin kuin rahoitustalousarviona. Siinä pitäisi keskittyä investointeihin yhteiseen eurooppalaiseen tulevaisuuteen.
Siksi ryhmämme on voimakkaasti sitä mieltä, että EU:n talousarvion ei pidä kasvaa. Se ei koskaan korvaa kansallisia talousarvioita, jotka edustavat kansallista itsemääräämisoikeutta. Ei ole tarvetta EU:n laajuiseen veroon. EU:n verot eivät korvaisi vaan väistämättä täydentäisivät kansallista verotusta, mikä lisäisi EU:n haittoja muuhun maailmaan verrattuna.
ECR-ryhmä sanoo ei myös obligaatioiden liikkeeseenlaskulle. Joukkovelkakirjat merkitsevät velkaa ja avaisivat oven velkaa kasvattavalle vajeelle. Jäsenvaltioilla on tarpeeksi velkaa ja sitäkin enemmän kattamattomia menoja. Emme tarvitse lisää velkaa, joka tuhoaisi EU:n nuorison tulevaisuuden ja tekisi EU:n lopullisesta rappiosta väistämättömän. ECR-ryhmä hyväksyy vuoden 2011 talousarvion painopisteet sellaisina kuin esittelijä ne esittää - nuoriso, koulutus ja liikkuvuus - mutta, jos otamme ne vakavasti, siitä seuraa johdonmukaisesti että se, mitä nuorisomme tarvitsee, ei todellakaan ole entistä suurempi verotaakka epäsuotuisan väestökehityksen aikana, vaan enemmän solidaarisuutta ja investointeja yhteiseen tulevaisuuteemme.
João Ferreira
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tämä talousarvio, aivan kuten muutkin, määritellään erittäin tiukan monivuotisen rahoituskehyksen rajoilla, mikä jarruttaa käytännössä mahdollista taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Siksi nyt tarvitaan nopeasti rahoituskehyksen väliarviointi, kuten toiset ovat täällä todenneet. Ehdotettu talousarvio jää kuitenkin taas monivuotisessa rahoituskehyksessä sovitun määrän alle. Kun kriisi, työttömyys ja miljoonien ihmisten elinolot pahenevat kaiken aikaa, me kaikki ymmärrämme jälleen kerran, mitä paljon ylistetty eurooppalainen solidaarisuus todella merkitsee joillekin ihmisille.
Joko talousarvio on solidaarisuuden, epätasa-arvon vähentämisen, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämisen, työllisyyden ja sosiaalisen kehityksen väline, joka edistää työntekijöiden ja kansalaisten etuja, tai se on epätasa-arvon, uusliberalististen tarkoitusten edistämisen, työpaikkojen epävarmuuden, työttömyyden, ulkomaiden interventionismin ja sodan väline, joka loukkaa työntekijöiden ja kansalaisten etuja.
Tämä viesti leviää myös kaikkialla Euroopassa lisääntyviin taisteluihin. Ensinnäkin talousarvion pienuus vaarantaa sen uudelleenjakavan roolin, poistaa siitä oikeudenmukaisuuden ja vahvistaa EU:n tavoitteleman politiikan haitallisia vaikutuksia.
Niinpä haluammekin sanoa, että tälle talousarviolle on vaihtoehto, joka on mahdollinen mutta myös yhä tarpeellisempi. Sen takia esittämämme eri ehdotukset sisältävät uuden työllisyyttä ja kestävää kehitystä koskevan eurooppalaisen ohjelman, joka vaikuttaa yhteen prosenttiin EU:n bruttokansantuotteesta ja jota täydennetään jäsenvaltioiden pääomalla. Ohjelman tavoitteena on saavuttaa todellinen lähentyminen edistämällä kunkin valtion mahdollisuuksia, sen resurssien kestävää käyttöä, investointeja tuotantoon ja oikeuksin varustettujen työpaikkojen luomista.
Bastiaan Belder
(NL) Arvoisa puhemies, talouskriisi on pakottanut meidät säästämään, mikä käy hyvin ilmi jäsenvaltioiden talousarvioista. Euroopan parlamentti on toisaalta päättänyt kasvattaa Euroopan unionin talousarviota vuodeksi 2011. On perusteetonta syyttää vielä esittelijöitä korkealla poliittisella tasolla liian pienten rahamäärien ehdottamisesta.
Euroopan parlamentti on myös ilmaissut toiveensa, että Euroopan unionista tulee entistä riippumattomampi omien varojen keruussa. Periaate, jonka mukaan jäsenvaltiot rahoittavat Euroopan unionin, on siten arvostelun kohteena. Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä ehdottaa transaktioveroa, jonka tuotto menisi EU:n talousarvioon. EU:n vero olisi kuitenkin ei-toivottu. Jos pankkivero otettaisiin käyttöön, tuotto pitäisi käyttää jäsenvaltioiden suurten julkisten velkojen maksuun. Loppujen lopuksi ne ovat käyttäneet suuria rahamääriä pankkien pelastamiseen.
Angelika Werthmann
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, EU:n talousarvio vuodeksi 2011 on haaste kaikille: Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle. Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen Euroopan parlamentilla on entistä enemmän vastuuta ja lainsäädäntötyötä. Ennen kaikkea haluan muistuttaa, että EU:n talousarvio on tällä hetkellä hieman yli yksi prosentti bruttokansantulosta.
Kommentoin erityisesti kolmea asiaa.
Ensinnäkin EU:n talousarviossa vuodeksi 2011 on painopisteitä, joita on vahvistettava niiden taloudellisten ongelmien takia, joita koko Euroopassa on viime vuosien rakenteellisen kriisin jälkeen. Ennen kaikkea työttömyyden nykytason alentamisen on säilyttävä toimiemme keskipisteessä, esimerkiksi investoimalla talouteen, teollisuuteen, matkailuun ja energiaan sekä ilmastopolitiikkaan ja turvaamalla nykyiset työpaikat ja luomalla uusia. Tässä suhteessa ajattelen erityisesti painopisteitä: nuorisoa, koulutusta ja liikkuvuutta. Meidän on kiinnitettävä huomiomme ohjelmiin kuten elinikäisen oppimisen ohjelma tai nuorisotoimintaohjelma. Niillä tuetaan EU:n taloudellisen elvyttämisen strategiaa ja Eurooppa 2020 -strategiaa. Hyvällä koulutuksella - erityisesti koulutuksella joka antaa pätevyyden - nuorille avautuu paljon parempia mahdollisuuksia työmarkkinoilla. Erasmus helpottaa kielten oppimista mutta myös liikkuvuutta - joka on elintärkeää globalisaation aikakaudella. Liikkuvuuden alalla nuoria vaaditaan myös ottamaan vastuuta, ja tätä ohjelmaa pitäisi käyttää paljon enemmän.
Toiseksi yhteisen maatalouspolitiikan päätavoitteena on pidettävä edelleen markkinoiden vakautta ja elintarviketurvaa.
Lopuksi, kolmas asiani on se, että raha on tiukassa näinä taloudellisesti vaikeina aikoina. Kuten olen sanonut monta kertaa aikaisemmin, meidän on vähennettävä byrokratiaa kaikilla mahdollisilla aloilla, ja meidän on löydettävä synergia jäsenvaltioiden kanssa ja hyödynnettävä sitä.
Alain Lamassoure
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisat ministerit, arvoisa komission jäsen, hyväksymällä nämä tarkistukset vuoden 2011 talousarvioesitykseen budjettivaliokunta haluaa toimia vastuullisesti. Arvoisa ministeri, me ymmärrämme hallitusten kannan.
Kaikissa valtioissa pannaan täytäntöön rohkeaa ja epäsuosittua politiikkaa sietämättömien vajeiden supistamiseksi. Euroopan parlamentti on antanut tukensa tällaiselle politiikalle. Tällaisissa olosuhteissa emme voi pyytää jäsenvaltioita lisäämään verojaan tai velkaansa EU:n talousarvion huomattavan korotuksen takia.
Niinpä, ensimmäistä kertaa 20 vuoteen, Euroopan parlamentti ei äänestä sellaisten tarkistusten puolesta, joilla ylitetään nykyisten rahoitusnäkymien enimmäismäärät. Samoin, kun neuvosto on sopinut symbolisesta 0,2 prosentin korotuksesta maksusitoumusmäärärahoihin, budjettivaliokunta ehdottaa 0,8 prosenttia nykyeuroissa, mikä tarkoittaa määrän supistumista. Maksujen osalta, arvoisa ministeri, Euroopan parlamentti kuuntelee tarkasti neuvostoa, jonka selvä viestin on ymmärretty.
Vastineeksi Euroopan parlamentti odottaa samanlaista vastuuntuntoa neuvostolta. Lissabonin sopimus antaa Euroopan unionille uutta tai entistä suurempaa toimivaltaa: yhteisen energiapolitiikan, yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan, yhteisen maahanmuuttopolitiikan, yhteisen avaruuspolitiikan ja niin edelleen. Olisiko vastuullista saada kansalaiset uskomaan, että kyseiset politiikanalat pannaan täytäntöön käyttämättä niihin yhtään euroa ennen tämän vuosikymmenen toista puoliskoa? Eurooppa-neuvosto hyväksyi kunnianhimoisen Eurooppa 2020 -ohjelman yksimielisesti viime heinäkuussa. Onko vastuullista olla kuusi kuukautta myöhemmin ilman ainuttakaan ajatusta siitä, miten se rahoitetaan? Huomaamme, että EU:n talousarvion rahoittaminen maksuilla kansallisista talousarvioista on nyt johtanut poliittiseen ja taloudelliseen umpikujaan. Olisiko vastuullista kieltäytyä kehittämästä järjestelmää edelleen?
Meidän mielestämme neuvotteluihin vuoden 2011 talousarviosta, ensimmäisestä talousarviosta Lissabonin sopimuksen voimassaoloaikana, pitäisi liittää poliittinen sopimus, jolla taataan unionin politiikan tuleva rahoitus, sopimus rahoitusnäkymien tarkistuksesta vuodesta 2012 eteenpäin jo käynnissä olevien hankkeiden, kuten ITER- tai Galileo-hankkeen, rahoituksen täydentämiseksi ja Lissabonin sopimuksen mukaisen toimivallan ja Eurooppa 2020 -strategian painopisteiden rahoittamisen aloittamiseksi sekä sopimus käynnistää keskustelu omien varojen uudistuksesta. Euroopan parlamentti vaati tällaista uudistusta kolme vuotta sitten. Olemme tyytyväisiä siihen, että komissio ottaa varovaisia askelia esittääkseen joitakin mahdollisia vaihtoehtoja.
Sovitaan, että käsittelemme asiaa yhdessä kolmen toimielimen välillä kansallisten parlamenttien tuella. Meidän on sovittava menettelystä ja aikataulusta yleissopimuksessa, jota me neuvoston tavoin tuemme voimakkaasti.
Ivailo Kalfin
Kuten kollegani ovat jo maininneet, Euroopan unionin talousarvio vuodeksi 2011 hyväksytään uudella menettelyllä, josta Euroopan parlamentin ja neuvoston on päästävä sopimukseen. Euroopan parlamentti tunnustaa täysin tämän asian.
Omaksuimme budjettivaliokunnan keskusteluissa erittäin vastuullisen asenteen emmekä tehneet kaikkein tavallisinta asiaa, jonka jokaisen parlamentin jokaisen jäsen tekee, mikä on pyytää lisää varoja, sillä siten me joudumme ristiriitaan toimeenpanovallan edustajien kanssa.
Päinvastoin me tunnustimme, että taloudellisessa taantumassa, jossa kansalliset talousarviot ovat jatkuvassa säästöpaineessa, Euroopan parlamentin talousarvion on annettava siitä esimerkki. Jäsenvaltioiden vetoomuksessa, joka heijastaa EU:n kansalaisten mielipidettä, vaaditaan jatkuvaa harkintaa ja tehokkuutta julkisten varojen käytössä.
Etsimme kaikki mahdollisuudet lisätä tehokkuutta. Ehdotuksemme on sen tulos. Ensimmäistä kertaa Euroopan parlamentti on näin vastuullinen budjettikeskustelun alusta alkaen. Samalla odotan, että neuvostokin arvioi kantansa uudelleen.
Emme saa unohtaa sitä, että tehokkuuden lisäämisellä on rajoituksensa. Resurssien vähentäminen merkitsee poliittisten tavoitteiden vähentämistä. Millaisen viestin neuvosto antaa ehdottamalla 1 a kohdan resurssien huomattavaa vähentämistä? Kyseiset resurssit on tarkoitettu erityisesti innovointiin ja älykkääseen kasvuun, mikä tarjoaa myös perustan kaikille kansallisille elvytysohjelmille ja Eurooppa 2020 -strategialle.
Miten kyseiset tavoitteet voidaan saavuttaa talousarvion supistamisella? Se tarkoittaa käytännössä sitä, että me hylkäämme monia EU:n painopisteitä. Milloin me olemme rehellisiä EU:n kansalaisille? Milloin neuvosto julistaa virallisesti uutta politiikkaa, antaa EU:n toimielimille uusia tehtäviä tai milloin sovitaan, että resursseja ei vähennetä?
Viime vuosina EU:n talousarvio on ollut yhä pienempi osa EU:n taloutta. Samaan aikaan EU:n tehtävien määrä on kasvanut. Siitä seuraa kysymys, että talousarvio on perusväline, jolla saavutetaan tiettyjä poliittisia tavoitteita. Se ei itsessään ole päämäärä. EU:n talousarvio luo lisäarvoa veronmaksajille. Sillä saavutetaan paljon enemmän kuin samoilla resursseilla voidaan saavuttaa, jos 27 jäsenvaltioita käyttävät ne.
EU:n talousarviota ja kansallisia talousarvioita ei voi verrata suoraan. Nykyinen menojen vähennys kansallisissa talousarvioissa on seurausta niiden kasvusta viime vuonna. Niin ei tapahtunut EU:n talousarviolle, joka on paljon vakaampi.
Alexander Alvaro
(DE) Arvoisa puhemies, kiitän erityisesti kahta esittelijää. Kuten monet kollegat ovat jo todenneet, vaikuttaa siltä, että me käytämme yhtälöä "enemmän rahaa on yhtä kuin parempi politiikka". Uskon kuitenkin, että juuri sen vastakohta on totta, toisin sanoen, että parempi politiikka on peruste rahan lisäämiselle. Täytyy olla niin, että käytettäväksi annetut rahat käytetään tehokkaasti. Jos sitä pidetään olennaisena perusteena, se johtaa yhdessä vastaavan valvonnan kanssa menestykseen. Meidän ei ole mielekästä rahoittaa pyhiä lehmiä, kuten maatalousbudjetti ja rakenne- ja koheesiopolitiikka, jos emme samalla uudista niitä. Moni kollegani on sanonut - ja olen heidän kanssaan täysin samaa mieltä - että meidän on keskityttävä tutkimukseen ja kehitykseen, uusiutuviin energialähteisiin, energiavarmuuteen ja liikkuvuuteen koulutuksen alalla.
Kurista puheen ollen palaan jälleen kerran sopimukseen, joka tehtiin Deauvillessä, koska kuria meidän on odotettava myös jäsenvaltioilta. Uutistoimisto AFP siteerasi Ranskan edustajaa: "Saksassa on ajatollia, jotka noudattavat näissä kysymyksissä kovaa preussilaista linjaa", hän totesi viitaten Saksan hallituksen taipumattomaan kantaan. Epäilen henkilökohtaisesti, että Ranskan edustaja EU:ssa on ymmärtänyt savoir vivren niin, että meidän pitäisi jakaa vapaasti rahaa, jota meillä ei ole, ja tulevat sukupolvet on laitettava maksamaan nykypäivän velat. En usko, että jäsenvaltiot haluavat tehdä niin, ja nyt meidän on viimeistään osoitettava se keskeisissä budjettineuvotteluissa osoittamalla samaa kuria, jota me vaadimme ja osoitimme toukokuussa.
James Elles
(EN) Arvoisa puhemies, onnittelut esittelijöille erittäin koettelevissa ja vaikeissa taloudellisissa olosuhteissa, kuten olemme kuulleet tämän iltapäivän keskustelussa.
Nyt kun Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ehdottaa suurimpia leikkauksia talousarvioon kokonaisen sukupolven aikana, me konservatiivit olemme vaatineet EU:n menojen jäädyttämistä. Me uskomme, että EU:n talousarvio on käytettävä todelliseen lisäarvoon aloilla, kuten talouskasvun turvaaminen nyt ja elpyminen tulevaisuudessa, vakaus EU:ssa ja muualla maailmassa, maailmanlaajuisen köyhyyden vähentäminen ja ilmastonmuutoksen yhteisen haasteeseen vastaaminen.
Me olemme myös esittäneet tarkistuksia talousarviota koskevaan päätöslauselmaan, jossa haluamme selvennystä kolmeen erityisalaan, jotka ovat: esimerkiksi jäsenvaltioissa sijaitsevien Euroopan parlamentin toimistojen kustannukset, huoli kansalaisjärjestöjen rahoituksesta, josta haluaisimme kertomuksen Euroopan komissiolta ja lopuksi henkilöstösääntöjen avokätiset eläkejärjestelyt, mukaan luettuna eläkkeelle jäävien komission jäsenten eläkejärjestelyt. Näihin kysymyksiin me haluamme selvennyksen lähikuukausina.
Laajemmasta näkökulmasta olemme saaneet Euroopan komission lehdistötiedotteen tänään iltapäivällä.
Ensinnäkin me katsomme, ettei nyt ole sopiva hetki ajatella uusia omia varoja keskellä pahinta rahoituskriisiä 70 vuoteen.
Toiseksi, arvoisa komission jäsen, kun sanomme "kyllä", me tarvitsemme lisää joustavuutta, ja "kyllä", me haluamme kiinnittää enemmän huomiota tuloksiin ja panoksiin, miten se on yhdistettävissä vetoomukseen 10 vuoden rahoitusnäkymistä, kun me näemme, että väliarvioinnin tulokset ovat täysin mitäänsanomattomia tällaisessa tilanteessa, jota me käymme läpi? Emme voi hakata lukuja kiveen 10 vuotta aikaisemmin, kun emme edes tiedä miltä EU:n talous näyttää kahden vuoden kuluttua.
Lopuksi voin todeta kotimaani osalta, että nettomaksuosuutemme nousee 60 prosenttia kahden seuraavan vuoden aikana, mutta emme ole saaneet siihen liittyvää muutosta yhteisessä maatalouspolitiikassa. Miksi asia muuttuisi tänä vuonna? Meidän pitäisi vaatia maksuihimme nettomaksujen ylärajaa, kunnes meillä on oikeudenmukainen järjestelmä EU:n talousarviolle.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Arvoisa puhemies, tiedämme, että EU:n talousarvio on tärkein väline, jota käytetään poliittisten suuntausten ja painopisteiden täytäntöönpanoon. Tiedämme myös, että vuosien 2007-2013 rahoituskehys määrää periaatteessa talousarvion luonteen. Niinpä se on poliittisesta näkökulmasta joustamaton väline. Se mitä meiltä on jäänyt huomaamatta - jos saan sanoa - on seuraava järjettömyys: suurimmassa rahoituskriisissä, jonka uhreiksi perheet ja työntekijät, pk-yritykset ja nuoret ovat joutuneet, kaikki ehdotukset, joita on esitetty komissiosta neuvostoon, rajoittuvat yksityisen sektorin yritysten kannustimiin. Kaikkina näinä vuosina voidaan varmastikin syyttää niin kutsutun vapaan markkinatalouden dogmatismia ja kunnianhimoista Lissabonin strategiaa vakavasta työttömyydestä ja köyhyyden ja vajaatyöllisyyden kasvusta. Mihin olemme käyttäneet kaikki vuodet keskittymällä välineisiin ja kansainvälisiä säännöksiä koskevaan strategiseen lähestymistapaan, jota ylläpidetään ehdotetulla talousarviolla? Jos nykyinen malli on epäonnistunut, miksi ei ehdoteta rohkeaa sosiaalista muutosta?
Kiinnittäisin lopuksi huomionne niitä ihmisiä koskevaan ongelmaan, jotka katosivat Kyproksessa Turkin miehityksessä ja vuosien 1963-1967 tapahtumissa, jotka johtivat saaren jakoon. Olemme tyytyväisiä siihen, että Euroopan parlamentti on jälleen hyväksynyt 3 miljoonan euron määrärahan Kyproksen kadonneiden henkilöiden kohtaloa tutkivalle komitealle. Asia koskee sekä kyproksenturkkilaisia että kyproksenkreikkalaisia. Korostan kuitenkin sitä, että Turkin on annettava selvittää kadonneiden henkilöiden kohtalo järjestelmällisesti ja päättäväisesti ja sen on annettava kaikki tiedot, jotka on julistettu sotilassalaisuuksiksi.
Frank Vanhecke
(NL) Arvoisa puhemies, edustan tässä parlamentissa väestöä, joka suorittaa suhteellisesti eniten nettomaksuja veronmaksajien rahoilla Euroopan unionille. Jokainen flaamilainen maksaa nettona noin 290 euroa vuodessa taatakseen EU:n toimielinten toiminnan. Me flaamilaiset olemme eurooppalaisten veronmaksajien mestareita.
Siksi en voi mitenkään hyväksyä sitä, että mietinnössä jo ensimmäisestä kohdasta lähtien heristetään sormea kansalle, joka uskaltaa esittää kysymyksiä - perusteltuja kysymyksiä - Euroopan unionin maksujen suuruudesta ja unionin menojen pääosan hyödyllisyydestä. Ei ole mitenkään varmaa, että veronmaksajien rahoja käytetään yhtään tehokkaammin EU:ssa kuin lähempänä veronmaksajia, itse asiassa päinvastainen on totta.
En voi hyväksyä tapaa, jolla EU:n hallintokolossia laajennetaan edelleen, varsinkaan nyt kun kaikissa EU:n toimielimissä maksetaan ruhtinaallisia peruspalkkoja ja lisiä. Puhumattakaan EU:n tuista; joka vuosi maksetaan esimerkiksi miljardi euroa kansalaisjärjestöille, joille melkein mikä tahansa käy tehokkuuden perusteeksi.
Kaikkien EU:n jäsenvaltioiden on tehtävä valtavia ponnisteluja ja säästöjä valtion taloudessa. Voisimme odottaa paljon suurempia ponnisteluja Euroopan unionilta, mutta ilmeisesti me katsomme olevamme rupusakin yläpuolella. Euroopan parlamentti ja Euroopan unioni ovat jälleen hukanneet yhden tilaisuuden.
Reimer Böge
(DE) Arvoisa puhemies, minun tekee mieli kommentoida Frank Vanhecken puhetta sanomalla, että tämä on alhainen vakuutusmaksu flaamilaisille EU:n kansalaisille, koska EU takaa rauhan, vapauden, hyvinvoinnin ja toivottavasti myös kunnioituksen ja suvaitsevaisuuden kaikille Euroopan unionissa.
Käsittelemme vuoden 2011 talousarviota aikana, jolloin me olemme vahvistamassa julkisia talousarvioita. Vaikka EU:n talousarvion rakennetta ei tietenkään voi verrata kansallisten talousarvioiden rakenteeseen, meidänkin on toimittava hillitysti ja kuitenkin meidän on puhuttava aloista, joihin on keskityttävä tulevaisuudessa. Siinä on tasapainotuksen ydin. Komission ja neuvoston kieltäytyminen tarkistuksesta myöhästyttäisi tosiasiassa Lissabonin sopimuksen talousarviota koskevien näkökohtien voimaantuloa. Globalisaation aikakaudella, jolloin on kyse Euroopan unionin taloudellisesta ja poliittisesta selviytymisestä, se ei ole oikea vastaus tulevaisuutta koskeviin kysymyksiin. Sovittelumenettelyssä saamme toivottavasti lopultakin tilaisuuden puhua järkevästi ja tasavertaisesti lisäarvosta ja toissijaisuudesta, myönteisistä ja kielteisistä painopisteistä ja samalla kiireellisistä poliittisista vaatimuksista.
Sen lisäksi meidän on keskusteltava myös talousarviota koskevan toimielinten sopimuksen mukauttamisesta. Meidän on sovittava siitä, miten me tulevaisuudessa keskustelemme ja päätämme yhdessä monivuotisesta rahoituskehyksestä. Tarvitsemme lisää joustavuutta toimielinten sopimuksen 21 ja 23 kohdan perusteella. Sitten - pyydän anteeksi komissiolta - jos teidän asiakirjassanne todetaan, että EU:n talousarvion käyttö vakausmekanismiin on sen innovatiivista käyttöä, niin mielestäni kyseinen käytäntö merkitsee periaatteessa Euroopan parlamentin kiertämistä. Sitäkin asiaa meidän on käsiteltävä.
Lopuksi tärkeä huomautus neuvostolle. Valitatte sitä, että olemme tehneet vähennyksiä ITER-hankkeeseen. Haluamme kuitenkin luotettavan monivuotisen ratkaisun ITER-hankkeelle, mutta teidän ei pitäisi valittaa nykyisistä leikkauksista, niin kauan kuin ITER-hankkeen hallintorakenteet ovat huonoja. Asia on selvitettävä ensin ja sitten me löydämme järkevän ratkaisun, mutta sellaisen, joka on jaettu pieniin osiin ja kolmelle vuodelle.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Arvoisa puhemies, panemme täytäntöön uutta politiikkaa, hyväksymme uusia haasteita, teemme sitoumuksia kolmansille valtioille, mutta kun totuuden hetki koittaa, te ette halua rahoittaa niitä uudella rahalla.
Vaikuttaa siltä, että neuvoston ja komission ohjeena on huolehtia uusista painopisteistä mutta leikata vanhoja. Emme hyväksy sellaista asennetta. Uskon myös, että sillä voi olla vain kaksi selitystä: joko puuttuu vastuuta tehdyistä päätöksistä tai me voimme kuvitella, että esiintyy EU:n vastaista asennetta, joka on enemmän tai vähemmän peiteltyä.
Niille, jotka kuuluvat ensimmäiseen luokkaan, sanoisin, että kun joku hyväksyy sitoumuksen, hänen pitäisi täyttää se. Emme siten voi sopia, että viimeisimmälle tarpeelle annetaan 100 prosenttia, samalla kun unohdamme ne, jotka ovat vähemmän ajankohtaisia.
Niitä, joiden ainoana tavoitteena on leikata Euroopan unionin talousarviota, pyytäisin harkitsemaan asiaa uudelleen. Tiedän, että jotkut tekevät niin, koska he eivät usko Euroopan yhdentymiseen. Itse asiassa jotkut, kuten olemme valitettavasti nähneet tässä parlamentissa, eivät pidä ajatuksesta rakentaa yhdessä jotain. He haluavat työskennellä itseään varten välittämättä naapureistaan. Tällä hetkellä he ovat kuitenkin vähemmistössä.
Joka tapauksessa sovittelukomitean on tehtävä päätös, ja olemme samaa mieltä perusasioista. Mekin haluamme rahoittaa kansainvälistä lämpöydinkoereaktoria (ITER). Kysymys on siitä, miten. Rahoitammeko uusia painopisteitä leikkaamalla vanhoja, kuten neuvosto ja komissio haluavat meidän tekevän, vai teemmekö sen kunnolla?
Me teimme sopimuksen ja löysimme 1,8 miljardia euroa Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan. Miksi meidän on nyt leikattava tutkimuksen puiteohjelmaa rahoittaaksemme ITER-hanketta? Toimitaan johdonmukaisesti.
Emme voi julistaa Eurooppa 2020 -strategiaa suurella kohulla pyrkien talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kestävään kasvuun ja yrittäen saavuttaa sen, mitä Lissabonin strategiassa jäi saavuttamatta, ja ryhtyä sitten välittömästi leikkaamaan esimerkiksi tutkimusmenoja rahoittaaksemme muita tutkimusmenoja. Ne perustelevat sitä meille sanomalla, että me elämme leikkausten aikaa.
Asia on kuitenkin niin, että ne leikkaavat talousarviota joka vuosi, ja nykyinen rahoituskehys hyväksyttiin vuonna 2005, jolloin elimme talouskasvun aikaa! Siksi me kiistelemme muutamasta sadasta miljoonasta eurosta: koska vuonna 2005 ei oltu kunnianhimoisia ja koska me elämme kriisiaikaa.
Niiden ei pitäisi kertoa meille, että jäsenvaltioiden kassat ovat tyhjenemässä niiden ponnistelujen takia, joita me pyydämme. Muistutan vain siitä, että puhumme talousarvion osuudesta, joka vastaa 0,003 prosenttia unionin bruttokansantuotteesta. Minusta se on varsin hyväksyttävää.
Riikka Manner
(FI) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tämän budjettivalmistelun aikana olemme saaneet kuulla useasta suusta, että Euroopan unionin on kiristettävä nyörejään tämän talouskurimuksen alla. Emme voi kuitenkaan tyytyä lamabudjettiin, jossa joudumme leikkaamaan yhteisistä ja mahdollisesti myös kansainvälisistä sitoumuksistamme.
Erityisen huolestuttavaa neuvoston leikkauksissa on ollut se, että ne ovat kohdistuneet muun muassa jo aiemmin mainittuun tutkimukseen ja kehitykseen. Jäsenvaltioiden tahto puolustaa taloudellista kasvua ja pienempää julkista velkaa ei oikeuta meitä hukkaamaan prioriteettejamme. Kurimuksen hetkellä meidän tulisi pystyä katsomaan entistä vahvemmin tulevaisuuteen. Tämä kaava on osoittautunut hyväksi muun muassa omassa kotimaassani Suomessa.
Jo Lissabonin tavoitteissa mainittiin tutkimuksen ja kehityksen osalta tavoitteeksi kolme prosenttia bruttokansantuotteesta. EU kokonaisuudessaan on tällä hetkellä noin 1,9 prosentin tasolla. Prosenttiyksikön lisäyksen on arvioitu luovan jopa useita miljoonia työpaikkoja. Meillä on näin ollen kaikki syyt pyrkiä tähän hyvin tärkeään ja kunnianhimoiseen tavoitteeseen.
Huomenna äänestykseen tuleva vuoden 2011 budjetti osoittaa mielestäni sen, että budjettivaliokunta pitää tärkeänä, että pyrimme jatkossa luomaan kasvua myös alueiden kautta. Tämän vuoksi neuvoston aluekehitykseen kohdistuvat leikkaukset ovat täysin kestämättömiä. Toivoisin, että myös neuvostossa ymmärrettäisiin aluepolitiikan tärkeys ja sen voimakas yhteys Eurooppa 2020 -strategiaan.
Hynek Fajmon
(CS) Esitän kolme kommenttia valmistelusta ensi vuoden EU:n talousarvioon. Minun mielestäni meidän on yritettävä toteuttaa seuraava toimenpide. Ensinnäkin Euroopan parlamentin on otettava huomioon jäsenvaltioiden todellinen taloudellinen tilanne - se että useimmissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa talous joko taantuu tai polkee paikallaan ja että vain muutaman valtion talous on kasvussa. Meidän on muistettava se, emmekä siksi voi pyytää korotusta EU:n menoihin tilanteessa, jossa resursseja on vähän. Toiseksi Euroopan parlamentin on jatkettava EU:n talousarvioiden tasapainoisen hallinnan perinnettä. On hyvä, että meillä on tasapainoiset talousarviot ja että meidän ei tarvitse pelastaa omia velkojamme kuten lähes kaikkien jäsenvaltioiden. Kolmanneksi Euroopan parlamentin pitäisi keskustella talousarviosta siten, että me voimme hyväksyä sen tavanomaisesti viimeisessä täysistunnossa ennen joulua. Hyväksytyn talousarvion tuoma varmuus on tärkeää EU:n taloudelliselle vakaudelle, ja meidän pitäisi voida tukea sitä tällä tavalla.
Giovanni La Via
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa Melchior Wathelet, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, kiitän aluksi Sidonia Elżbieta Jędrzejewskaa ja muita parlamentin jäseniä erinomaisesta työstä, jota he ovat tehneet viime kuukausina ja jonka avulla on voitu määritellä kanta vuoden 2011 talousarvioon - ensin komission talousarvioon ja huomenna Euroopan parlamentin talousarvioon.
Minun mielestäni lähtökohtana EU:n talousarvion laatimisessa on oltava EU:n lisäarvon käsite, joka, kuten tiedätte, tarkoittaa sitä, että EU:n menojen on luotava selvää, näkyvää hyötyä unionille ja sen kansalaisille. Siinä suhteessa on korostettava sitä, että uuden politiikan soveltaminen ja kaikkialla unionissa jo tunnustetun toimivallan tehostaminen, esimerkiksi Lissabonin sopimuksen voimaantulon seurauksena, ovat tehneet täysin selväksi, että nyt tarvitaan asianmukaista talousarviota.
Siksi uskon, että EU:n talousarvion pitäisi säilyä riittävän suurena, jotta sillä voidaan saavuttaa tuloksia, joita ei voida saavuttaa minkään muiden kansallisten tai paikallisten menojen avulla. Se on sitäkin tärkeämpää kriisiaikana kuten nyt, kun jäsenvaltiot ovat sitoutuneet vaikeaan tehtävään pitää menot kurissa ja tasapainottaa omat talousarvionsa ja kun budjettivaliokunta on antanut runsaasti todisteita varovaisesta ja vastuullisesta politiikasta pitäytymällä monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa ensimmäistä kertaa 20 vuoteen.
Euroopan parlamentti on päättänyt noudattaa komission alkuperäistä kantaa monessa suhteessa, samalla kun se on myös esittänyt monia korotuksia rahoittaakseen omia painopisteitään, joita on ehdotettu maaliskuun 2010 jälkeen, kuten nuoriso, liikkuvuus, tutkimus ja innovointi. Se on siten poistanut neuvoston ehdottamat leikkaukset, joita on usein sovellettu valikoimatta ja jopa keskeisiin budjettikohtiin, kuten tilien tarkastaminen ja hyväksyminen otsakkeessa 2, mikä osoittaa selvän, perustellun poliittisen päätöksenteon puutetta ehdotuksen taustalla.
Katson myös, että yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) talousarvio on pidettävä nykytasolla, erityisesti ajatellen YMP:n seuraavaa tarkistusta, joka on määrä toteuttaa vuoden 2013 jälkeen ja joka edellyttää riittävää rahoitusta, jonka on siksi oltava yhdenmukainen nykyisessä talousarviossa olevan rahamäärän kanssa.
Edit Herczog
(EN) Arvoisa puhemies, en tiedä mitä todella tapahtui, mutta haluaisin puhua teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan valmistelijana. Olen todella iloinen voidessani tarjota PSE-ryhmälle aikaa, koska on harvinaista, että Euroopan sosialistit, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta ja budjettivaliokunta ovat yksimielisiä. Niinpä voin puhua missä tahansa roolissa. Yksimielinen sopimus on olemassa.
Tutkimuksen ja kehityksen hallintaa koskevista luvuista 1 a ja 5 me kaikki olemme sitä mieltä, ettei neuvoston esittämää leikkausta voida hyväksyä verrattuna komission esitysluonnokseen. Leikkauksia ei kerta kaikkiaan voida hyväksyä talouden elvyttämisen ja taloudellisten kannustimien alalla, eikä missään politiikassa, joka koskee digitaalistrategian yrittäjiä ja pk-yrityksiä koskevaa politiikkaa, innovaatiopolitiikkaa, tutkimus- ja kehityspolitiikkaa, avaruuspolitiikkaa ja ITER-hankkeen kaltaisia ohjelmia.
Talousarviossa on noudatettava kauniita sanoja, jotka on kirjattu sopimukseemme ja politiikkaamme, kuten Eurooppa 2020 -strategia, suuri innovaatiounioni, digitaalinen yhteys kaikille, seuraavan sukupolven verkko ja niin edelleen.
Meidän sanojemme on noudatettava talousarvion lukuja. Niinpä talousarvion on oltava yhdenmukainen 2000-luvun globaalin maailman haasteiden kanssa.
Voimme estää Eurooppaa mutta emme maailmaa kehittymästä, ja siksi valiokunnassamme vallitsee yksimielisyys - ensinnäkin siitä että talousarvio palautetaan sellaiseksi kuin se oli komission ehdotuksessa - mikä oli jo kompromissi, koska me olisimme tarvinneet enemmän - ja sitten siitä, että löydetään resurssit Lissabonin sopimuksen uusille politiikanaloille eli avaruuspolitiikalle ja ITER-hankkeelle.
Työn on jatkuttava. Me olemme valmiita etsimään sovittelumenettelyssä kompromissia, joka on paras mahdollinen 2000-luvulla eläville EU:n kansalaisille.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Arvoisa puhemies, puolueeni ei näe mitään tarvetta kasvattaa vuoden 2011 talousarviota vuoden 2010 talousarviosta. Me haluamme kuitenkin, että varat käytetään paljon viisaammin tavalla, joka antaa meille mahdollisuuden saavuttaa todella eurooppalaista lisäarvoa.
Valitettavasti neuvosto ei ole tehnyt niin. Päinvastoin, se on säilyttänyt juuri ne alat, joissa tulevaisuus ei ole - maatalouden ja koheesion - ja se säästää tiedon, innovoinnin, kestävän kehityksen ja energian alalla: juuri niistä investoinneista, jotka määrittävät kilpailuasemamme tulevaisuudessa. Siksi en olekaan yllättynyt siitä, että jopa seitsemän jäsenvaltiota äänesti neuvoston yhteistä kantaa vastaan.
Kuten kaikki tiedätte, talousarvio on hakattu kiveen ja meillä, Euroopan parlamentilla, ei ole käytännössä mitään joustovaraa siirtää asioita luvusta toiseen. Myös neuvosto on jo valittanut siitä. On myös hyvin valitettavaa, että nykyisten rahoitusnäkymien tarkistus on valmis vasta tänään, aivan liian myöhään jouston soveltamiseksi. Kaikesta tästä seuraa minun nähdäkseni se, ettei Euroopan parlamentilla ole valinnanvaraa. Meidän on lisättävä tarvittavia investointeja tietoon, innovointiin, kestävään kehitykseen ja energiaan, mikä johtaa suurempaan talousarvioon, mutta neuvosto ei jätä meille valinnanvaraa.
Lopuksi, arvoisa puhemies, meille on annettava omat varat, sillä se on ainoa keino saada neuvosto muuttamaan mielensä.
Konrad Szymański
(PL) Me puhumme uudesta Euroopan unionin talousarviosta useiden jäsenvaltioiden julkisen talouden kriisin ja niiden talousarvioiden suurten leikkausten yhteydessä, niin ettei ole outoa, että haemme vastaavia leikkauksia myös unionin talousarvioon. Kiinnittäisin huomionne siihen, että tehokkain ja voimakkain kriisintorjuntaväline, joka meillä on käytettävissä, ovat yhteismarkkinat. Kestävät yhteismarkkinat saavutetaan nopeammin käyttämällä investointeja koheesiopolitiikassa sekä rakenteellisilla investoinneilla. Ei siis haeta leikkauksia niillä aloilla, joilla ei ole kyse sosiaaliturvapolitiikasta tai rahan tuhlauksesta, vaan investoidaan siten, että saamme kaiken hyödyn yhteismarkkinoista, joita laajennettiin vuosina 2004 ja 2007.
Vielä yksi asia. Puhumme tänään uudesta talousarviosta diplomaattisten instituutioiden rakentamisen yhteydessä. Älkää odottako, että Keski-Euroopasta tulevat Euroopan parlamentin jäsenet antavat ehdottoman tukensa ulkosuhdehallinnon menoille tilanteessa, jossa niiden edut ja valtiot eivät ole tasa-arvoisesti edustettuna uusissa instituutioissa.
Ingeborg Gräßle
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa Melchior Wathelet, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, vuoden 2011 talousarviossa tärkein asia on jäsenvaltioiden yleinen mielipide, ja meidän on annettava neuvostolle tunnustusta siitä - olette toimineet hyvin siinä suhteessa. Esititte luvun -2,77 prosenttia, mutta on se on pelkkää hölynpölyä kansallisille parlamenteille, jotka eivät tunne asiaa. Toisin sanoen olette tehneet leikkauksia niissä kohdissa missä oli jaossa liikaa rahaa joka tapauksessa, ja jälkeenpäin Euroopan parlamentista, joka yrittää hyvässä uskossa perua kyseisiä leikkauksia, tulee niin sanotusti roisto ja se saa syyn niskoilleen. Se on varsin nerokasta, mutta liian läpinäkyvää, jotta voisitte onnistua siinä. Talousarvion valvontavaliokunnan jäsenenä en näe mitään merkkiä siitä, että neuvosto olisi kiinnostunut EU:n talousarviosta, joka on parempi pitkällä aikavälillä. Missä sitten on yhteinen seuranta ja missä on yhteinen talousarvion valvonta? Neuvoston osalta se ei toimi.
Pyytäisin - ja vetoan nyt erityisesti kollegoihini, koska huomenna me puhumme myös varauksista - että me viimeistelemme valvontamekanismimme. Huoleni on ennen kaikkea hallintobudjetti, yksinkertaisesti siksi, että huomio on aina kiinnitetty voimakkaasti siihen myös jäsenvaltioissa. Vuoden 2007 jälkeen meillä on ollut henkilöstökartoitus hallinnon ja koordinoinnin alalla. Meidän on jatkettava kartoitusta. Olemme luoneet jälleen kerran varauksen sitä varten. Komissiolla on 100 virallista pääjohtajan virkaa - 100 viime kesästä lähtien. Sen omien normien mukaan sille on myönnetty vain 87 virkaa. Toinen varaus on tehty sitä vaatimusta varten, että komissio palaa omaan lukuunsa 87. Me olemme sanoneet, että tarvitsemme parempaa EU:n lainsäädännön valvontaa jäsenvaltioissa, koska lainsäädännön noudattaminen on Euroopan unionin kulmakiviä. Sitäkin varten on tehty varaus. Meidän on pohdittava, mitä käy kehitysyhteistyöstä vastaavalle pääjohtajalle, kun ulkosuhdehallinto perustetaan, ja mitä tapahtuu yhteistyötoimisto EuropeAidille. Siellä istuu monia ihmisiä, ja jos emme ole huolellisia, komission lähetystöissä istuu yhtä paljon ihmisiä kuin ulkosuhdehallinnossa. Tähän mennessä olemme onnistuneet tehostamaan ulkosuhdehallintoa vain yhden prosentin verran, kun tavoite on 10 prosenttia. Siinäkin meillä olisi palkitseva yhteinen tehtävä, ja pyydän lämpimästi neuvostoa suorittamaan sen.
Jens Geier
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa Melchior Wathelet, arvoisa komission jäsen, uskon, että me olemme kaikki, jopa tämän parlamentin euroskeptisten ja EU:n vastaisten ryhmien miehet ja muutamat naiset, samaa mieltä siitä, että EU suorittaa tärkeitä tehtäviä ja että kyseisten tehtävien suorittaminen luo eurooppalaista lisäarvoa, koska kansallisvaltiot joko eivät voisi suorittaa niitä tai lopulliset edunsaajat eivät saisi kyseisiä rahoja kansallisvaltioilta. Jälkimmäinen vaihtoehto johtuu erityisesti siitä, että jäsenvaltiot eivät investoisi säästöjä vaan käyttäisivät ne velan vähentämiseen, kun taas EU:n talousarvio käytetään suurelta osin investoimiseen. Niinpä, jos haluamme saavuttaa tavoitteet, joita täällä asetetaan joka viikko, tarvitsemme kunnianhimoisen talousarvion, ja se ei merkitse vähemmän rahaa vaan lisää rahaa tulevaisuudessa. Tässä yhteydessä minusta on tärkeää korostaa sitä, että jäsenvaltioiden talousarviot ja EU:n talousarvio täydentävät toisiaan.
Neuvosto ja jäsenvaltiot käyttäytyvät ikään kuin EU:n talousarvioon menevät rahat häviäisivät mustaan aukkoon. Asia ei ole niin; ne investoidaan tavoitteisiin, joista me olemme täällä aikaisemmin sopineet. Siksi me tarvitsemme myös, kuten Reimer Böge ehdottaa, keskipitkän aikavälin rahoitusohjelman kriittistä tarkastelua. Se tietysti osoittaa sen, että neuvosto ei voi sanoa "kyllä" Lissabonin sopimukselle ja samalla lykätä yhtä tai toista rahoitushanketta ja todeta sitten: ette saa yhtään rahaa täytäntöönpanoon. Jos se ei ole mahdollista, niin meidän on tehtävä tarvittavia poistoja budjettikohdista, joita Euroopan parlamentti ei pidä ensisijaisina.
Hyvä kuulijat, me keskustelemme tästä yhä uudelleen, niin kauan kun EU:lla ei ole riittäviä omia varoja. Tärkeää - ei vaan elintärkeää - on se, että omat varat eivät luo lisätaakkaa tavallisille veronmaksajille. Sosiaalidemokraattina kannatan transaktioveron käyttöönottoa, koska se ei vaikuta yleisesti tavallisiin palkansaajiin ja se auttaa panemaan jarrut markkinoille. Uskomme vakaasti siihen, että niitä, jotka aiheuttivat kriisin, jollaista emme ole nähneet aikaisemmin, ja kustannukset, jotka meidän kaikkien on maksettava omien jäsenvaltioidemme talousarvioista, pitäisi vaatia korvaamaan tappiot.
Oldřich Vlasák
(CS) Kaikkien hallintotasojen paikallisviranomaisista alkaen on säästettävä. Kaikkien EU:n hallitusten on poikkeuksetta vähennettävä valtion menoja. Se pätee paljon puhutun Kreikan tilanteen lisäksi - Kreikka on onnistunut vähentämään valtiontalouden alijäämäänsä tämän vuoden ensimmäisellä puoliskolla 46 prosenttia - myös Tšekin tasavaltaan, Saksaan, Irlantiin ja kaikkiin muihin. Euroopan komissio itse sanoo muuten usein jäsenvaltioille: "Laittakaa julkiset taloutenne nopeasti kuntoon!"
Siksi minusta on kohtuutonta, että jatkuvan talouskriisin aikana Euroopan komissio on ehdottanut jälleen kerran EU:n talousarvion kasvattamista vuonna 2011. Loppujen lopuksi myös EU:n on säästettävä. Ilmeisistä syistä ei tietenkään ole päästy sopimukseen siitä, mistä säästetään. Minun mielestäni sitä ei pitäisi tehdä aluepolitiikasta vaan EU:n hallinnosta, tiedotusmenoista ja menoista, jotka liittyvät Brysselin byrokratiaan, joka maksaa lähes seitsemän prosenttia. Hallintomenot aiheuttavat perinteisesti eniten erimielisyyttä, ja valitettavasti tässä suhteessa, näkemykseni eroaa parlamentin enemmistön näkemyksestä.
Véronique Mathieu
(FR) Arvoisa puhemies, noudattamalla viime viikolla tekemäänsä päätöstä kieltäytyä antamasta vastuuvapautta Euroopan poliisiakatemialle (CEPOL) vuodelta 2008 Euroopan parlamentti vahvistaa asemaansa jäädyttämällä osan CEPOLin talousarviosta.
Pyrimme varmistamaan, että budjettivaliokunnan ehdottamalla varauksella saavutetaan tavoite. Toisin sanoen pyrimme varmistamaan, että jäädytetty osa CEPOLin talousarviosta vapautetaan riippuen vastauksista, joita akatemia antaa vastuuvapautta varten toimittamiimme kyselyihin. Keskiviikkona suoritettava äänestyksemme on siten uusi väline, jonka avulla Euroopan parlamentti velvoittaa kollegiota antamaan todisteen luotettavuudestaan.
Muistutan tässä vaiheessa, että hajautetuille virastoille suoritetut maksut ovat kasvaneet 610 prosenttia kaudella 2000-2010. Maksut ovat siten kasvaneet 95 miljoonasta eurosta 579 miljoonaan euroon, vaikka kyseisten virastojen henkilöstön määrä on kasvanut noin 271 prosenttia. Vuonna 2000 virastoissa työskenteli 1 219 henkeä, kun niissä nyt työskentelee 4 794 henkeä.
Vaikka EU:lla on budjettirajoituksia, jotka heijastuvat jäsenvaltioihin, virastojen rationalisoinnista toimivallan, tehokkuuden ja vastuualueen arvioinnin osalta pitäisi keskustella, ja Euroopan parlamentin on esitettävä ehdotuksia. Nyt on kysyttävä, pitäisikö CEPOLin toimintaa jatkaa nykyisissä olosuhteissa.
Poliitikkoina meidän on määriteltävä EU:n säännöt niin, että yhteisön virastoille osoitettu talousarvio käytetään mahdollisimman tehokkaasti.
Roberto Gualtieri
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, on erittäin tärkeää saada tämä budjettimenettely onnistumaan, koska se on ensimmäinen talousarvio Lissabonin sopimuksen voimassaoloaikana, jolloin Euroopan unioni on saanut uuden menettelyn ja uusia tehtäviä, mutta erityisesti koska se tapahtuu EU:n tulevaisuuden kannalta ratkaisevana aikana, johon vaikuttaa vakava kriisi.
Kriisin takia monet hallitukset harkitsevat talouden ohjauksen mallia, joka perustuu kokonaan vakautusmekanismeihin, mikä merkitsee jäsenvaltioiden talousarvioiden ja ehkä myös EU:n talousarvion leikkaamista. Me toisaalta katsomme, että entistä vahvempi EU:n talousarvio, jota tuetaan omilla varoilla ja myös transaktioverolla, on edellytys tehokkaalle EU:n talouden ohjaukselle ja hallinnalle sekä jäsenvaltioiden talousarvioiden kurinpidolle. Siksi meidän on päätettävä mille tielle lähteä, ja sitä varten tarkistukset, jotka neuvoston puheenjohtaja on katsonut epäasianmukaisiksi, ovat itse asiassa erittäin tärkeitä.
Suurimmat erimielisyydet koskevat tietysti kuitenkin lukuja. Tässä suhteessa kehotan neuvostoa tekemään päätöksensä, koska se ei voi haluta marginaalien tiukkaa noudattamista ja samalla odottaa Euroopan parlamentilta, että tämä ei nosta esiin omia painopisteitään. Lissabonin sopimus on tässä asiassa varsin selvä: neuvosto on tärkein elin, kun päätetään menojen suuruudesta, kun taas Euroopan parlamentilla on viimeinen sana menojen laadusta. Otsakkeessa 4 me emme vastusta yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tai teollistuneita maita koskevan rahoitusvälineen (ICI+) rahoituksen lisäämistä, mutta me emme halua sen tapahtuvan painopisteidemme kustannuksella: ensin Palestiina ja sitten kehitysyhteistyö.
Neuvostolla on siten kolme vaihtoehtoa, joista valita: se voi hyväksyä Euroopan parlamentin painopisteet tai se voi suostua marginaalien tarkistukseen tai se voi hyväksyä talousarvion joustavuuden lisäämisen tietäen, että parlamentti puolustaa yhtenäisesti oikeuksiaan ja painopisteitään.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, arvoisa komission jäsen, Euroopan talouden elpyminen voidaan saavuttaa vain kunnianhimoisella talousarviolla, jolla vahvistetaan keskeisiä aloja kuten koulutusta, nuorisoa sekä tieteellistä tutkimusta ja innovointia.
Olen tyytyväinen Euroopan parlamentin talousarvioesitykseen vuodeksi 2011, josta tänään keskustellaan, sillä siinä keskitytään juuri edellä mainittuihin painopisteisiin, ja onnittelen siitä esittelijää. Ensimmäistä kertaa Euroopan parlamentti on neuvoston kanssa tasavertainen näissä asioissa. Tämä on ensimmäinen talousarvio Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen. Siksi ja EU:n kokeman kriisin takia on tärkeää, että sovittelumenettely onnistuu.
On erittäin tärkeää, että EU saa talousarvion painopistealojen täytäntöönpanoa ja uutta toimivaltaa varten, jonka Lissabonin sopimus sille antaa, kuten energia-, avaruus- ja ulkopolitiikka. On tärkeää puolustaa vakaumustamme, talousarviota, joka on näkemyksellinen kriisiaikana. Euroopan parlamentin ehdotus heijastaa tällaista kunnianhimoa. Vain vahvistamalla näitä aloja, kuten tiedettä ja innovointia, ja edistämällä talouskasvua sekä uusia ja entistä parempia työpaikkoja me voimme tehdä EU:sta entistä houkuttelevamman paikan asua ja tehdä työtä.
Estelle Grelier
(FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kuten keskustelumme jälleen kerran osoittaa, olemme yhtä mieltä yhdestä asiasta: mitä enemmän EU laajentuu, mitä enemmän sillä on valtaa, mitä enemmän se osoittaa kunnianhimoa, sitä vähemmän resursseja se saa toteutusta varten. Niinpä kaikki ovat samaa mieltä diagnoosista, mutta selvästikään me emme ole samaa mieltä siitä mitä meidän on tehtävä päästäksemme taloudellisesta umpikujasta. Se, minkä piti olla lyhytaikaista, on kestänyt kauan, unionin talousarviosta on tullut kansallisten maksujen vanki, nämä muodostavat lähes 75 prosenttia resursseista.
Jos päättäisimme tänään nostaa menojen ylärajaa sopimusten sallimaan enimmäisylärajaan, se merkitsisi yli 5 miljardin euron lisämaksua Ranskan ja Saksan kaltaisilta valtioilta. Jokainen täällä ymmärtää varmasti, ettei se ole mahdollista. Kyse ei ole kurin lisäämisestä, sillä ihmiset ja pääasiassa kaikkein köyhimmät ihmiset maksavat kovimman hinnan kansallisen säästöpolitiikan seurauksista.
Koska rahoitusala kantaa päävastuun kriisistä ja julkisen velan voimakkaasta kasvusta, Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä ehdottaa luomaan "omat varat" -kohdan ja rahoittamaan sen transaktioverolla. Oikeisto torjui tämän ehdotuksen budjettivaliokunnassa. Se voi hyvittää asian huomenna ja ryhtyä toimimaan niiden lukuisien lausuntojen mukaisesti, joita se on antanut tiedotusvälineissä kyseisen toimenpiteen puolesta.
On kulunut yli kaksi vuotta Lehman Brothersin kaatumisesta, eikä Euroopan parlamentti saa jättää käyttämättä historiallista tilaisuutta luoda perusta uudelle kehitysmallille, joka perustuu entistä kestävämpiin varoihin ja sellaisiin, jotka ovat oikeudenmukaisempia vaurauden uudelleenjaon ja solidaarisuuden kannalta.
Ensimmäisenä talousarviona, josta äänestetään Lissabonin sopimuksen voimassa ollessa, se lähettäisi voimakkaan poliittisen viestin parlamentiltamme, joka ei aio tyytyä käyttämään uusia yhteispäätösvaltuuksiaan köyhyyden hallintaan eli valitsemaan mistä säästetään. Keinojen antaminen itselle, huomisesta alkaen, unionin talousarvion koon kasvattamiseksi merkitsee keinojen antamista itselle kunnianhimoiseen elvytys-, tutkimus-, teollisuus- ja työllisyyspolitiikkaan. Ei jätetä käyttämättä tätä mahdollisuutta, jota EU:n kansalaiset meiltä odottavat ja jota rahoitusalan toimijat meiltä joka tapauksessa odottavat.
Georgios Stavrakakis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa Melchior Wathelet, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, olemme kaikki samaa mieltä siitä, että vallitsevassa talouskriisissä nykyinen monivuotinen rahoituskehys on toistuvasti osoittautunut riittämättömäksi rahoittamaan lukuisia tärkeitä poliittisia painopisteitä. Neuvotteluja vuoden 2011 talousarviosta käydään erityisen vaikeana aikana. Toisaalta useat jäsenvaltiot vaativat leikkauksia talouskriisin takia, kun taas toisaalta tärkeillä talousarvion aloilla, kuten kasvu, työllisyys ja ulkosuhteet, on merkittäviä puutteita. Talous- ja rahoituskriisi on iskenyt koko Eurooppaan ja ainoa mahdollinen reaktio on siten eurooppalainen reaktio yhteisön talousarviolla, josta löytyvät tarvittavat keinot.
Siksi me sosialistit olemme esittäneet ehdotuksia kunnianhimoisemmasta lähestymistavasta kuin se, jonka neuvosto on omaksunut maksusitoumusten osalta, erityisesti työllisyyden, innovoinnin ja tutkimuksen alalla. Maksusitoumukset ilmaisevat EU:n poliittisen kunnianhimon tasoa. Sen talousarvio on talousarvio, jolla tuetaan investointeja. Sitä ei voida pitää kansallisten talousarvioiden taakkana; päinvastoin se edustaa lisäarvoa jäsenvaltioiden talousarvioille. Se edustaa jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta erityisesti kriisiaikana, kun EU:n talousarvio voi esittää ratkaisevaa osaa taloudellisen tilanteen korjaamisessa kaikkialla Euroopan unionissa, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat suurimmissa vaikeuksissa.
Vladimír Maňka
(SK) Toimin kotimaassani paikallisviranomaisen johtajana. Talouskriisin takia alueellinen talousarviomme on 25 prosenttia pienempi kuin viime vuonna. Siksi meidän ei pitäisi ihmetellä alueilta kuuluvia ääniä, jotka vaativat leikkaamaan myös Euroopan unionin talousarviota.
Me kaikki kuitenkin varmasti tiedämme, että usean politiikan rahoittaminen on edullisempaa ja tehokkaampaa, jos vältämme voimiemme hajottamisen ja jos rahoitamme politiikan yhteisestä EU:n talousarviosta eikä jäsenvaltioiden talousarvioista. Siinä etsimämme resurssit. Hyvät kuulijat, Lissabonin sopimus vaikuttaa usean EU:n toimielimen toimintaan. Jo neuvotteluissa vuoden 2010 budjettimenettelystä me sovimme, että käyttäisimme otsakkeen 5 varauksen ensisijaisesti Lissabonin sopimuksesta aiheutuvien kustannusten rahoittamiseen.
Euroopan unionin muiden toimielinten vuoden 2010 talousarviosta vastaavana esittelijänä pyysin kolmikantaneuvotteluissa 30. kesäkuuta neuvostoa ottamaan kantaa Lissabonin sopimuksen Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheuttamiin seurauksiin liittyvään lisätalousarvioon. Neuvosto ei ole vielä ottanut kantaa kyseiseen talousarvioon. Kyseinen lähestymistapa aiheuttaa vakavia ongelmia niiden tehtävien täyttämiselle, joista toimielimet ovat vastuussa. Ratkaisu voisi olla, valitettavasti vasta joskus tulevaisuudessa, rahoitusvälineiden tarkistaminen, sillä samaa lähestymistapaa, jota sovelletaan talousarvioon, on sovellettava myös lisätalousarvioihin.
Andreas Schwab
Arvoisa puhemies, arvoisa Melchior Wathelet, arvoisa komission jäsen Janusz Lewandowski, olen toiminut tällä vaalikaudella talous- ja raha-asioiden valiokunnan talousarviosta vastaavana esittelijänä ja voin sanoa teille, etten voi täysin ymmärtää joitakin juuri kuulemiani puheita.
Tietysti me Euroopan parlamentin jäseninä katsomme olevamme solidaarisia jäsenvaltioita kohtaan, joiden selviydyttävä ja ilmoitettava takaiskuista talousarvioissaan. Olemme luonnollisesti myös valmiita lähtemään vaikealle tielle, joka koskee ilmoituksia kyseisistä päätöksistä. Jos kuitenkin katsotte esimerkiksi uusien EU:n virastojen talousarviota, niin havaitsette, ettei säästöjä voida tehdä, koska meidän on päinvastoin selviydyttävä uusista menoista.
Toisessa kohdassa, joka koskee eurooppalaisia tilastoja, neuvosto on vuosia yrittänyt sivuuttaa ne jossain määrin ja vältellä niitä. Nyt me näemme, että lisärahoitus eurooppalaisille tilastoille olisi ollut oikea investointi.
En sano sitä syyttääkseni yksin teitä. Katson kuitenkin, että lähiviikkoina me tarvitsemme keskustelua, jossa käsitellään yksittäisiä aihekohtaisia kysymyksiä eikä kiinnitetä huomiota EU:n säästöjen prosenttiyksikköihin, koska loppujen lopuksi tavoitteenamme on oltava se, että EU:n kansalaiset hyötyvät yhdessä jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin yhteisestä budjettipolitiikasta. Odotamme teidän ehdotuksianne tässä asiassa.
Giovanni Collino
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tämä parlamentti valmistautuu äänestämään ensimmäisestä talousarviosta Lissabonin sopimuksen voimassaoloaikana. Vahva väline, jonka sopimus on antanut käyttöömme, osuu samaan aikaan kuin pahin taloustilanne, jonka Eurooppa on kokenut sitten vuoden 1929. Meidän on varmistettava, että vakava talouskriisi ei muutu vielä pahemmaksi poliittiseksi kriisiksi.
Jos kolmikantaneuvottelut eivät onnistuisi ja vuoden 2011 rahamäärät olisivat murto-osia vuoden 2010 rahamääristä, rakennerahastojen jako ja käyttö muuttuisi varsin monimutkaiseksi, ja Euroopan ulkosuhdehallinto olisi vaarassa lässähtää alkuunsa. Sen pitäisi pistää meidät ajattelemaan.
Olemme tyytyväisiä esittelijä Jędrzejewskan työhön. Olemme hänelle kiitollisia, eikä vähiten hänen pyrkimyksestään keskittyä nuorisoa, tutkimusta ja innovointia koskeviin Euroopan unionin resursseihin. Emme saa kuitenkaan koskaan unohtaa miten tärkeää meille on ennen kaikkea antaa esimerkki terveestä, kurinalaisesta rahoituksen hallinnasta, jossa vältetään mahdollisimman pitkälti tuhlausta ja ehkä jopa rakenteiden päällekkäisyyttä, jota kansalaiset eivät ymmärtäisi ja joka ei todellakaan edistäisi EU:n tulevaisuutta.
Andrew Henry William Brons
(EN) Arvoisa puhemies, mietinnössä todetaan, ettei EU:n talousarviota pitäisi millään tavalla pitää taakkana kansallisille talousarvioille. Yhdistyneen kuningaskunnan kaltaisille valtioille, joiden on leikattava menojaan kotona, mikä tahansa EU:n talousarvion korotus olisi liikaa, saati sitten alun perin ehdotettu 5,9 prosentin korotus. Määrärahojen leikkaaminen tai jäädyttäminen olisi todennäköisesti paljon parempi vaihtoehto.
Yhdistynyt kuningaskunta on saanut tupla-annoksen karvasta lääkettä. Meidän hyväksemme tehtävää korjausta on alennettu kolmanneksella yksin viime vuonna, mikä tekee meistä entistä enemmän nettomaksajia. On sanottu, että samalla kun EU on ollut nettomaksaja, uudet jäsenvaltiot ovat olleet nettosaajia, mistä ei tietenkään voida syyttää niiden kansalaisia. Eikö olisikin hulluutta jatkaa laajentumista tuon kiistattoman tosiasian valossa vielä köyhempiin ja suurempia taakkoja aiheuttaviin valtioihin kuten Turkkiin, jota ei mitenkään pysty edes kuvittelemaan Euroopan valtioksi?
Milan Zver
(SV) Ymmärrän, että talousarviota on mukautettava ja ymmärrän myös väitettä, ettei sitä saa kasvattaa ja että sen oltava kohtuullinen. Sitä en kuitenkaan ymmärrä, miksi tänä aikana, Lissabonin sopimuksen ratifioinnin jälkeen, neuvosto ei ole ponnistellut enempää talousarvion eli budjettikohtien koordinoimiseksi Euroopan parlamentin kanssa.
Ymmärrän, että joillakin yhteisen politiikan aloilla on tehtävä leikkauksia, mutta en ymmärrä miksi erityisesti koulutus ja liikkuvuus ovat joutuneet pehmeän politiikan leikkausten kohteeksi.
Kuten tiedätte, Erasmus-ohjelma käynnistettiin vuonna 1987, kun 3 000 opiskelijaa osallistui ohjelmaan. Vuonna 2012 luku nousee kuitenkin 3 miljoonaan ja vuonna 2020 suunnittelemme noin 15 miljoonan opiskelijan vaihtomahdollisuuksia.
Liikkuvuus antaa meille mahdollisuuden vahvistaa eurooppalaista ulottuvuutta ja parantaa osaltaan koulutusjärjestelmien ja yleisesti tiedon laatua.
Miten siis voimme saavuttaa tärkeät tavoitteet, jotka asetimme itsellemme Eurooppa 2020 -strategiassa, samalla kun leikkaamme alojen rahoitusta?
Janusz Lewandowski
Arvoisa puhemies, vain lyhyt vastaus Marta Andreasenille, Lucas Hartongille, Bastiaan Belderille, Frank Vanheckelle, Hynek Fajmonille, Oldřich Vlasákille ja Andrew Henry William Bronsille - jotka vastustavat Euroopan parlamentin kantaa talousarvioon ja komission ehdotusta.
96 prosenttia vaatimattomasta korotuksesta vuodeksi 2011 on keskitetty kasvun ja työpaikkojen edistämiseen. Nämä laskut on maksettava, ne ovat eräänlainen oikeudellinen velvoite. Lisäksi se merkitsee investoinneissa olevan aukon täyttämistä. Kyse on puutteesta jäsenvaltioiden luottomarkkinoilla, missä investoinnit leikataan ensimmäiseksi. Siksi näen lisäarvoa näissä hyvin vaatimattomissa korotuksissa ja vastuullinen toimenpide, joka koskee hanketta, jää 4 miljardia euron sen enimmäismäärän alapuolella, josta vuosina 2005-2006 sovittiin vuodeksi 2011.
On syytä tietää, että kuusi prosenttia kokonaismäärästä on hallintomenoja talousarviosta, joka vastaa yhtä prosenttia bruttokansantuotteesta. Se merkitsee sitä, että 94 prosenttia menee edunsaajille. Se on syytä tietää, kun keskustellaan EU:n talousarvion tulevaisuudesta.
Pyydän kummaltakin budjettivallan käyttäjältä lähentymistä tulevina viikkoina, kun aloitamme sovittelumenettelyn ja osoitamme, että Lissabonin sopimus on kompromissikoneisto.
Melchior Wathelet
Arvoisa puhemies, on mahdotonta vastata kaikkiin neuvostolle esitettyihin kysymyksiin. Toistan vain tiettyjä periaatteita, joista tulin puhumaan tänne keskustelussa silloin, kun esittelimme neuvoston talousarvion. On toistettava jälleen kerran, että kaikki neuvoston hyväksymät määrärahat perustuvat vuoden 2010 talousarvion täytäntöönpanoon ja että kaikkiin budjettikohtiin on itse asiassa varattu mahdollisuus tehdä useita tarkistuksia oikaisukirjelmillä vuoden 2011 talousarvion täytäntöönpanon puitteissa.
Me elämme vaikeita aikoja, jolloin talousarvion kasvu on rajoitettua, ja kuten tiedätte 2,91 prosentin korotus, josta sovittiin neuvostossa, sai taakseen erittäin niukan enemmistön. Mahdollisuutta uudelle tai toisenlaiselle enemmistölle ei käytännössä ole. Siksi meidän olisi voitava jättää auki mahdollisuus kehittää talousarviota oikaisukirjelmillä vuoden mittaan, täytäntöönpanon aikana.
Otsake 1 b mainittiin monta kertaa. Muistutan teitä, että neuvosto lupasi lausunnossaan varmistaa, että budjettikohdan 1 b täytäntöönpanon kehittymistä arvioidaan, ja siksi me haluamme pitää siitä kiinni ja kokea tämän todellisuuden ja sen täytäntöönpanon.
Kuitenkin, kuten sanoin alustuksessani, keskustelu vuoden 2011 talousarviosta ei liity pelkästään vuoden 2011 talousarvioon. Muut talousarvioon liittyvät tekijät ovat keskustelun aiheena. Me keskustelemme myöhemmin talousarvion kokonaistarkastelusta. On selvää, että kaikkia kysymyksiä, jotka nousevat esiin talousarvion kokonaistarkastelussa, sekä erityisesti niitä, jotka koskevat omia varoja, käsitellään keskusteluissa, jotka meidän on käytävä yhdessä. Toinen aihe talousarvion kokonaistarkastelussa, kysymys joustavuudesta, on sellainen, josta meidän on keskusteltava.
Toivon, että varmistamalla sen, että me käymme yleisen keskustelun, voimme näyttää, että vuoden 2011 talousarviosta tulee menestys uuden Lissabonin menettelyn perusteella, ja muistutan teitä siitä, että jos me emme pääse sopimukseen vuoden 2011 talousarviosta, lisämenojen mahdollisuus vuonna 2011 on entistäkin pienempi, eivätkä menot vastaa sitä mitä komissio tänään ehdottaa. Meidän on syytä tuntea kaikki nämä tekijät varmistaaksemme, että ensimmäinen Lissabonin sopimuksen mukainen menettely vuoden 2011 talousarvion laatimiseksi on menestys, jonka me saavutamme yhdessä.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
esittelijä. - (PL) Korostaisin jotain, jolla voin tiivistää niiden henkilöiden mainitsemat asiat, jotka ovat käsitelleet yksityiskohtaisesti aiheita erikoisaloillaan. Ennen kaikkea vuoden 2011 talousarvio, jonka Euroopan parlamentti hyväksyy huomenna, on käsitelty erittäin kurinalaisesti. Ensimmäistä kertaa moneen vuoteen Euroopan parlamentti ei ehdota nyt yhtään enempää kuin sen, mitä suunniteltiin niinkin kauan sitten kuin vuonna 2006 monivuotisessa rahoituskehyksessä. On korostettava sitä, että tilanne on jokseenkin poikkeuksellinen ja merkki kuristamme Euroopan parlamenttina. Ymmärrämme myös neuvoston epäilyt. Korostaisin sitä, että Euroopan unionin talousarvio ei ole samanlainen talousarvio kuin kansalliset talousarviot. Se on talousarvio, joka on suunnattu investointeihin, ja se on kriisin vastainen väline. On syytä käyttää hyväksi mahdollisuus, jota se edustaa. Huomauttaisin myös, että toivon luonnollisesti yleisesittelijänä, että me voimme yhdessä hyväksyä vuoden 2011 talousarvion onnistuneesti ja tehokkaasti, ja toivon, että hyväksymme sen siten, että voimme panna täytäntöön unionin politiikkaa tammikuun alusta lähtien sen mukaan, mitä vuonna 2006 päätettiin, ja sen mukaan, mitä me olemme tehneet koko tämän vuoden ajan.
Neuvoston pitäisi panna merkille ne asiat, joita me olemme korostaneet erityisesti talousarvion käsittelyssä. On kyseenalaista, pitäisikö meidän lisätä uusia tehtäviä ja uusia tavoitteita, jos ei ole olemassa valmiutta hyväksyä uusia taloudellisia velvoitteita. Vetoan neuvoston puheenjohtajaan, joka on läsnä tänään, jotta neuvosto panee merkille Euroopan parlamentin käsittelyssään osoittaman hyvän tahdon. Toivon, että neuvosto onnistuu Belgian puheenjohtajakaudella saamaan lisää tukea Euroopan komission alkuperäiselle ajatukselle, joka koskee vuoden 2011 talousarviota ja sen ehdotuksia. Sitä, mistä tässä on kysymys ja mitä Euroopan parlamentti ehdottaa, ei ole vedetty hatusta, vaan se on seurausta aikaisemmasta työstämme, ja uskon, että suuri osa neuvoston epäilyistä on itse asiassa tulosta siitä, että neuvosto hyväksyi sen käsittelyn kirjallisessa menettelyssä, koska on paljon helpompaa olla kielteinen kirjallisesti kuin suullisessa keskustelussa. Toivon avointa ja suoraa vuoropuhelua, joka antaa meille mahdollisuuden hyväksyä kohtuullinen ja järkevä talousarvio vuodeksi 2011.
Helga Trüpel
Arvoisa puhemies, arvoisa Melchior Wathelet, arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, kiitän kaikkia niitä tässä parlamentissa, jotka ovat osallistuneet tähän keskusteluun, ja kiitän taas myös kollegoitani budjettivaliokunnassa heidän kompromissihalukkuudestaan. Sen ansiosta teimme parlamentin ja muiden elinten talousarviosta vastuullisen sopimuksen, jossa otetaan huomioon Lissabonin sopimuksen mukaisen uuden toimivallan muodostamat uudet rahoitustarpeet ja kohdennettu itsekuri. Muistutan jälleen kerran, että pidän oikeana sitä, että olemme ilmaisseet halukkuutemme laittaa menomme suurennuslasin alle, mutta että meidän pitäisi tietysti pyytää itsevarmasti sitä, mitä me tarvitsemme uusien vaatimusten täyttämiseksi, ja taistella sen puolesta, niin että me myös saamme tarvittavan rahoituksen. Lisäisin vielä poliittisen viestin, jos sallitte. Huomisen äänestyksen jälkeen aloitamme kolmen viikon kuulemisvaiheen neuvoston kanssa, ja sen aikana pääsemme toivottavasti sopimukseen.
Tämä on tietysti ensimmäinen kerta, kun meillä on tämä uusi menettely Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen, mutta uskon, että meidän kaikkien, aina todellisia EU:n vastaisia ryhmiä ja epäilijöitä myöten, on tehtävä itsellemme jälleen kerran selväksi kaiken arvostelun jälkeen, mukaan luettuna kohdennettu arvostelu, että Euroopan unioni vahvistaa meitä. Me kaikki ja kaikki jäsenvaltiot hyötyvät siitä tosiasiasta, että meillä on Euroopan unioni, erityisesti kun otetaan huomioon haasteet, joita esiintyy maailmanlaajuisesti. Kaikille on selvää, että kukin yksittäinen jäsenvaltio olisi heikompi yksin maailmanlaajuisessa tilanteessa. Sen pitää olla yhteinen lähtökohtamme, ja siksi on oikein vaatia lisää resursseja Euroopan unionissa ja harkita yhdessä huolellisesti, mitä tärkeimmät rahoitustarpeet ovat, miten voimme tehdä talousarviosta entistä kestävämmän ja miten se voi olla entistä sosiaalisempi ja tulevaisuuteen suuntautuneempi.
Toivon, että pääsemme parlamenttina sopimukseen neuvoston kanssa käyttäen tällaista lähestymistapaa ja että EU:n kansalaiset hyötyvät sen tuloksista.
László Surján
Haluaisin ojentaa banaanin kaikille niille, jotka ovat kantaneet tämän työn taakan. Ensinnäkin kaikille johtaville esittelijöille, vuoden 2011 talousarvion toteuttajille, mutta antaisin rakkaudella banaanin myös neuvostolle siinä toivossa, että neuvosto nauttisi sen syömisestä ja olisi sitten tyytyväinen ja myös valmis kompromissiin, niin että me voimme lopultakin päästä yli tästä banaanikysymyksestä. Myös Janusz Lewandowski ansaitsee suuren, kauniin banaanin esiteltyään vuodeksi 2011 talousarvion, joka on paljon lähempänä Euroopan parlamentin ajattelutapaa. Ei ole sattuma, että me vietimme viisi vuotta yhdessä. Kiitos, arvoisa komission jäsen! Puhujat, jotka ovat antaneet erittäin selvän kuvan parlamentin kannasta, ansaitsevat myös kiitoksemme. Kanta ei ole täysin yksimielinen, mutta sen takana on enemmistö. Me haluaisimme paremman ja tehokkaamman talousarvion, niin että meidän ei tarvitse käyttää useita kuukausia tai puolia vuosia kiistelyyn aiheista kuten se, onko meillä varaa käyttää 75 miljoonaa korvauksiin banaanintuottajavaltioille.
Katson, että keskustelumme ydin on siinä, että meidän mielestämme, kuten vuoden 2010 talousarviossa todetaan, EU:n talousarvio on kriisin ratkaisukeino eikä jonkinlainen kriisin syy. Siitä meidän pitäisi olla yksimielisiä, ja pyydän neuvostoa panemaan merkille täällä esitetyn lupauksen. Se merkitsee Euroopan parlamentin aietta tehdä yhteistyötä komission kanssa jäsenvaltioiden houkuttelemiseksi entistä tuottavampaan työhön. Tällainen työ pitäisi oikeastaan suunnata tavoitteiden saavuttamiseen, tuotannon lisäämiseen ja työpaikkojen määrään. Jos näin on, on syytä säilyttää Euroopan unionin talousarvio riittävällä tasolla. Kiitän kaikkia kuulijoita. Nauttikaa banaaneistanne!
Göran Färm
(EN) Arvoisa puhemies, huomautan ongelmasta puheajan jakamisessa tässä keskustelussa. Edit Herczog huomautti, että teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta ei saanut puheaikaa. Syynä siihen oli se, että he jättivät talousarviota koskevat ehdotuksensa eri muodossa, sen sijaan että olisivat jättäneet virallisen lausunnon. Ei ole järkevää, että se johtaa siihen, että valiokuntaa rangaistaan siitä, että se on valinnut tehokkaamman työskentelytavan kuin virallinen lausunto.
Täällä on myös esiintynyt jonkin verran sekaannusta keskustelun kahden osan välillä - ne ovat tämä vuotta 2011 koskeva keskustelu ja tulossa oleva talousarvion kokonaistarkastelu. Kuten olette nähneet, edellisen keskustelun viidestä viime puhujasta neljä oli S&D-ryhmän puhujia. Tulevassa keskustelussa meillä on vain yksi S&D-ryhmän puhuja, mutta tietääkseni puoli tusinaa PPE-ryhmän puhujaa. Sihteeristön, puhemiehen ja poliittisten ryhmien välillä on ollut jonkinlaista sekaannusta. En tiedä kuka on tehnyt virheet - ehkä me - mutta tarkastellaan asiaa tulevaisuudessa, niin että puheaika jaetaan järkevämmin tulevissa keskusteluissa.
Puhemies
(EN) Kiitos kommenteistanne. Olemme tehneet kaikkemme tarkistaaksemme teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan tilanteen ja se ei ole antanut virallista lausuntoa, mutta luonnollisesti teidän huomautuksenne pannaan merkille. Puheaika sen sijaan on selvästi poliittisten ryhmien selvitettävissä ja jaettavissa.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Cătălin Sorin Ivan
kirjallinen. - (RO) Vuoden 2011 talousarviomenettely on käynnistetty pettymyksen tuottaneen komission ehdotuksen pohjalta. Esittelijä Jędrzejewska kuitenkin lupasi, että hän taistelisi kunnianhimoisesti sellaisen talousarvion aikaan saamiseksi, jolla suojellaan parlamentin poliittisia painopisteitä, erityisesti nuorille suunnattuja toimenpiteitä.
Neuvosto on nyt esittänyt kantansa, josta käy ilmi neuvoston täydellinen kunnianhimon puute tai pikemminkin sen populistinen lähestymistapa, johon toisaalta sisältyy kunnianhimoisia strategioita, kuten EU 2020, ja jossa toisaalta kieltäydytään myöntämästä riittävästi rahoitusta sen takaamiseksi, että strategialla olisi edes jonkinlaisia mahdollisuuksia toteutua.
Käsittelemme tänään kuitenkin parlamentin kantaa. Näemme, kuinka siitäkin puuttuu kokonaan kunnianhimoinen vuoden 2011 talousarviota koskeva näkemys. Elämme kieltämättä lama-aikaa. Emme kuitenkaan selviydy siitä laatimalla keskinkertaisen suunnitelman vaan mielikuvituksen ja poliittisen rohkeuden avulla ja tarjoamalla itsellemme mahdollisuuden saada todellista muutosta aikaan.
Elisabeth Köstinger
Euroopan unionin tehokkuus on täysin riippuvainen sen talousarviosta. Kannatan näitä vuoden 2011 talousarviota koskevia ehdotuksia, sillä tärkeät politiikan alat ja yksittäiset mielipiteet on niissä otettu huomioon. On tehtävä selväksi, ettei EU pysty tulevaisuudessa toteuttamaan laajoja tehtäviään pienemmillä määrärahoilla. Maanviljelijöiden edustajana vastustan ehdottomasti sitä, että maatalouden rahoitusta vähennetään. Sen sijaan, että takaisin perittyjä varoja kohdennetaan uudelleen muille politiikan aloille, niitä olisi käytettävä maanviljelijöiden suunnittelumahdollisuuksien parantamiseen. Tällä hetkellä varoja vähennetään maataloudesta, ja niillä rahoitetaan ITER-ydintutkimushanketta. Tämä esimerkki osoittaa, että laajamittaisten tutkimushankkeiden rahoitus on riippuvainen muilta aloilta takaisin perittävistä varoista, joiden määrää on etukäteen vaikea määrittää. Ei saisi olla niin, ettei EU:n tutkimustoiminnan rahoittamista suunnitella pitkällä aikavälillä ja huolellisesti harkiten. Myös maatalouspolitiikkaan liittyy pitkän aikavälin näkökohtia ja suunnitelmia, ja tällaista turvallisuutta meidän on annettava maatiloille. Elintarvikeketjun heikoimpana lenkkinä maatilat tarvitsevat turvaa suunnitelmien laatimiseen varmistaakseen olemassaolonsa. Rahoituksen korvamerkitseminen tätä tarkoitusta varten on välttämätöntä, jotta EU:n maatalouden kilpailukykyä voidaan lisätä. Maatalouden tutkimukseen ja vihreään teknologiaan tehtävät investoinnit ovat investoimista tulevaisuuteen, ja ne luovat uusia työpaikkoja.
Véronique Mathieu
Kouluhedelmäjärjestelmä, joka otettiin käyttöön lukuvuoden 2009 alussa, on erityinen eurooppalainen aloite, ja sen myönteisiä ja suoria vaikutuksia kansalaisillemme on syytä korostaa.
Järjestelmän rahoituksen tukeminen on meille tehokas tapa investoida nuorten eurooppalaisten terveyteen. Itse asiassa lasten liikalihavuus kasvaa Euroopassa hälyttävällä tavalla. Vaikka elinkustannukset kasvavat, hedelmien olisi pysyttävä tärkeänä osana lasten ruokavaliota kaikkialla Euroopan unionissa. Heidän ruokavalionsa ravintoarvon parantaminen suojaa myös sydän- ja verisuonisairauksilta, syövältä ja diabetekselta.
EU:n kouluhedelmäjärjestelmä on esimerkkinä Euroopasta, joka on lähellä kansalaisiaan ja tarttuu kansalaistensa jokapäiväisiin haasteisiin, ja toivon sille pitkää ikää.
