Euroopan keskuspankki (2005) (keskustelu)
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Berèsin laatima talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietintö Euroopan keskuspankin vuosikertomuksesta 2005.
Pervenche Berès 
esittelijä. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa Euroopan keskuspankin pääjohtaja, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan keskuspankin vuosikertomus tarjoaa Euroopan parlamentille aina mahdollisuuden arvioida rahapolitiikkaa ja täydentää työtä, jota talous- ja raha-asioiden valiokunta tekee käymällä neljä kertaa vuodessa rahapoliittista vuoropuhelua Euroopan keskuspankin pääjohtajan kanssa. Muistatte tietenkin kaikki, että viime vuonna hylkäsimme EKP:n vuosikertomuksen, sillä se ei vastannut parlamentin noudattamia suuntaviivoja.
Vuosi 2005 oli epätavallinen, sillä EKP nosti sen aikana korkotasoa viiteen otteeseen, ensimmäisen kerran 1. joulukuuta. Nämä peräkkäiset korotukset ajoittuivat epätavalliseen taloudelliseen tilanteeseen, jolle oli luonteenomaista öljyn hinnan nousu, euroalueen viennille epäedullinen vaihtokurssi ja talouden elpyminen, jota asiantuntijat pitivät hauraana.
Tämän vuoksi mietinnössä kehotetaan keskuspankkia analysoimaan huolellisesti olosuhteita, joissa se harjoittaa rahapolitiikkaansa. Olen tyytyväinen siihen, että mietinnössä korostetaan myös euron ja dollarin kurssin tasapainon merkitystä Euroopan unionin talouskasvulle, ja päädytään muutamiin asiaa koskeviin johtopäätöksiin, jotka on laadittu kompromissin hengessä ja joissa on otettu huomioon, että jokaisen keskuspankin on hoidettava täysimääräisesti vaihtokursseja koskeva vastuunsa. Toivon, että tämä yhteisymmärrys vallitsee vielä silloin, kun mietinnöstä äänestetään.
Olen kuitenkin pahoillani siitä, ettei mietinnössä ollut mahdollista mainita sekä kotitalouksien velkaantumista että tarvetta parantaa talouspolitiikkojen yhteensovittamista. Arvoisa puhemies, mainitsen nyt joitakin seikkoja, joista tässä mietinnössä mielestäni tuodaan esiin omaperäisiä ja arvokkaita näkemyksiä.
Keskuspankkia kehotetaan esimerkiksi tutkimaan tarkasti 500 euron setelien käyttöä ja mahdollisuutta jäädyttää niiden liikkeellelasku. Nyt siirryn kysymykseen, joka on parlamentille ensiarvoisen tärkeä, nimittäin demokraattisen valvonnan edellytyksiin ja keskuspankin toimintaan toimielimenä. Halusimme ennen seuraavaa EKP:n johtokunnan uuden jäsenen valintaa antaa oman panoksemme toimielintenväliseen vuoropuheluun, joka on välttämätön, jotta johtokunnan jäsenet edustaisivat euroalueen etuja parhaalla mahdollisella tavalla. Mielestämme paras tapa tämän päämäärän saavuttamiseksi olisi soveltaa EKP:ssä samaa toimintatapaa kuin kaikkien muidenkin keskuspankkien johtokunnissa: on pyrittävä taustojen moninaisuuteen ja vastuualueiden tasapainoisuuteen. Parlamentti vaatii yksimielisesti, ettei valtioiden välistä tasapainoa pidetä ikuisena status quona, ja olemme lisäksi sitä mieltä, että taustojen erilaisuus auttaisi parantamaan johtokunnan toimintaa ja moninaisuutta.
Toivon myös, että parlamentti kehottaa neuvostoa käyttämään hyväkseen koko päätösvaltansa, kun se antaa lausuntonsa jäsenen nimittämisestä johtokuntaan. Näin tapahtuu, jos se valitsee jäsenen useiden ehdokkaiden joukosta. Arvoisa Euroopan keskuspankin pääjohtaja, tiedän perustelun, jonka usein esitätte pääjohtajan ominaisuudessa ja joskus myös yksityishenkilönä: jos olisi useampia ehdokkaita, valitsematta jääneiden ura kärsisi.
Haluan todeta, että kansainvälisten virkanimitysprosessien seuraajina oma arviomme on täysin toinen. Maailmanpankin johtajan tehtävä on ainoa kansainvälinen virka, joka täytetään ilman kilpailua tai useampia ehdokkaita - kuten tiedätte, omassa puolueessani koemme parhaillaan tällaisen valintaprosessin kaikki puolet. Monen ehdokkaan malli on käytössä Kansainvälisessä valuuttarahastossa IMF:ssä, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestössä OECD:ssä ja Maailman kauppajärjestössä WTO:ssa. Tämän vuoksi uskomme, että näin tarkasteltuna yhtenäisellä euroalueella pitäisi voida olla useampia ehdokkaita.
Tietenkin vaadimme myös, että Euroopan parlamentille annetaan vihdoin valta hyväksyä johtokunnan jäsenten nimitykset. Mielestäni se vain vahvistaisi johtokunnan auktoriteettia, legitimiteettiä ja kykyä toimia euroalueen vahvana äänenä myös kansainvälisesti. Tämä on Euroopan parlamentin ensisijainen tavoite - nimittäin se, että keskuspankki olisi kansainvälisissä yhteyksissä neuvoston ja euroryhmän ohella tärkeä ja oikeutettu keskustelukumppani. Arvoisa pääjohtaja, tarvitsemme tuon edustajan, jotta EU:n ääni pääsisi hyvin kuuluviin sellaisissa tärkeissä kysymyksissä, joita olette halunnut ottaa esiin ja joiden edistämiseen parlamentti haluaa osallistua. Tarkoitan tietenkin kysymystä hedge-rahastoista ja toivon, että kaikki poliittiset ryhmät tukevat äänestyksessä niitä koskevaa kompromissia, jonka talous- ja raha-asioiden valiokunta on laatinut.
Jean-Claude Trichet
Euroopan keskuspankki. (FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, on suuri ilo ja kunnia puhua teille tänään. Olen täällä esittelemässä teille Euroopan keskuspankin vuosikertomuksen 2005. Kuten tiedätte, parlamentin ja Euroopan keskuspankin yhteydet eivät rajoitu ainoastaan perustamissopimuksessa tarkasti määrättyihin velvollisuuksiin. Itse asiassa, kuten jäsen Berès juuri totesi, välillemme on vuosien saatossa vakiintunut hyvin tiivis vuoropuhelu, ja korostan, että sitä on syvennetty taas tänäkin vuonna. Hyvät parlamentin jäsenet, nyt onkin kolmas kerta, kun puhun teille tässä kuussa. Lisäksi kollegani EKP:n johtokunnassa ovat olleet tiiviissä yhteydessä Euroopan parlamenttiin monista aiheista, kuten IMF:n uudistamisesta sekä selvitys- ja toimitusjärjestelmistä. Me pidämme näitä yhteyksiä erittäin tärkeinä.
(DE) Haluan aluksi esittää teille lyhyen yhteenvedon talous- ja rahapolitiikan kehityksestä vuonna 2005 sekä Euroopan keskuspankin rahapoliittisista toimista. Sen jälkeen kommentoin eräitä näkökohtia ja ehdotuksia, joita olette esittäneet Euroopan keskuspankin vuosikertomusta 2005 koskevassa päätöslauselmaluonnoksessanne.
(EN) Arvoisa puhemies, haluan aluksi todeta, että olen tyytyväinen talous- ja raha-asioiden valiokunnan arvioon EKP:n rahapolitiikasta vuonna 2005 ja sen jälkeen. Kuten mietintöluonnoksessa myönnetään, EKP:n rahapolitiikalla - jolla pyrimme ensisijaiseen päämääräämme, hintavakauteen - on edelleen menestyksekkäästi pidetty inflaatio-odotukset hintavakautta edistävällä tasolla huolimatta eräistä jäsen Berèsin mainitsemista haasteista, jotka liittyvät erityisesti öljyn hinnan voimakkaan nousun jatkumiseen aivan viime aikoihin saakka.
Kuten on jo monen otteeseen korostettu, inflaatio-odotusten pitäminen kurissa on välttämätöntä, jotta rahapolitiikalla voidaan jatkossakin edistää kestävää talouskehitystä ja työpaikkojen luomista euroalueella täysin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 105 artiklan mukaisesti.
Tämän suhteen haluan korostaa, että EKP:n avoin tiedotus on ensiarvoisen tärkeä asia markkinaodotusten ohjailussa. Erityisesti avauspuheenvuorossa, jonka pidän EKP:n neuvoston kuun ensimmäisen kokouksen jälkeen järjestettävässä lehdistötilaisuudessa, välitän EKP:n neuvoston puolesta selkeän ja ajantasaisen kuvan rahapolitiikan tilasta. Näin julkistamme keskustelujemme tulokset. Avauspuheenvuorot ovat verrattavissa muiden keskuspankkien julkaisemiin pöytäkirjojen tiivistelmiin.
Vuonna 2005 EKP:n rahapolitiikkaa harjoitettiin jatkuvasti kohenevassa taloudellisessa tilanteessa. Vaikka BKT:n määrän kasvu pysyi keskinkertaisena vuoden alkupuoliskolla, tilanteessa, jossa esiintyi erityistä epävarmuutta kotimaisen kysynnän suhteen, kasvuvauhti nopeutui vähitellen vuoden jälkipuoliskolla: alkupuoliskolla muutos oli edelliseen vuoteen nähden keskimäärin 1,2 prosenttia, jälkipuoliskolla puolestaan noin 1,7 prosenttia. Kaiken kaikkiaan BKT:n määrä kasvoi euroalueella 1,4 prosenttia.
Hintakehityksestä totean, että vuotuinen YKHI-inflaatio oli vuonna 2005 keskimäärin 2,2 prosenttia, kun se oli ollut kahtena edeltävänä vuonna 2,1 prosenttia. Vaikka vuotuinen YKHI-inflaatio hidastui 2,0 prosenttiin vuoden 2005 alkupuoliskolla, mikä johtui lähinnä vertailuajankohdan vaikutuksesta, jälkipuoliskolla YKHI-inflaatiovauhti nopeutui merkittävästi yli 2 prosenttiin. Korkein taso eli 2,6 prosenttia saavutettiin syyskuussa, pääasiassa huomattavasti kohonneiden energian hintojen vuoksi.
Näin ollen, kun tarkastellaan EKP:n rahapoliittisia päätöksiä vuonna 2005 ja vuoden 2006 alussa, jakso kannattaa jakaa kahteen osaan. Vuoden 2005 alkupuoliskolla inflaatiokehitys oli hillittyä ja euroalueen inflaatio-odotukset pysyivät vakaasti hintavakautta edistävällä tasolla. Niinpä EKP:n neuvosto tuli siihen tulokseen, että korkojen pitäminen historiallisen alhaisella tasollaan oli tarkoituksenmukaista. EKP:n neuvosto oli kuitenkin jatkuvasti valppaana siltä varalta, että hintavakauteen kohdistuvat riskit, jotka ilmenivät sekä EKP:n taloudellisista että rahataloudellisista analyyseistä, kävisivät toteen.
Vuoden 2005 jälkipuoliskolla ja vuoden 2006 alussa alkoi vaikuttaa yhä todennäköisemmältä, että YKHI-inflaatio voisi pysyä keskipitkällä aikavälillä 2 prosentin yläpuolella, ja oli varottava inflaatio-odotuksiin kohdistuvia vaikutuksia. Tähän kohonneen inflaatiotason skenaarioon liittyi ennakoitua nopeamman inflaatiokehityksen riskejä, jotka oli havaittu aiemmin. Näitä olivat öljyn hinnan ja välillisten verojen korotukset sekä erityisesti mahdolliset kerrannaisvaikutukset palkka- ja hintapäätöksiin. Tämän osoittivat myös rahataloudelliset analyysit, joissa otettiin huomioon rahan määrän vahva lisääntyminen, myönnettyjen luottojen merkittävä kasvu ja runsas likviditeetti.
Tämän seurauksena EKP:n taloudellisten ja rahataloudellisten analyysien tavanomainen vertailu osoitti vuoden 2005 loppuun mennessä, että oli selvästi aiheellista tarkistaa EKP:n rahapolitiikan elvyttävää viritystä, jotta pystyttäisiin hillitsemään hintavakauteen kohdistuvia ennakoitua nopeamman inflaatiokehityksen riskejä ja säilyttämään euroalueen inflaatio-odotukset hintavakautta edistävällä tasolla. Pidettyään korot historiallisen alhaisina kahden ja puolen vuoden ajan EKP:n neuvosto päätti joulukuussa 2005 nostaa ohjauskorkoa 25 peruspistettä. Siitä lähtien EKP:n neuvosto on jatkanut rahapolitiikan elvyttävyyden vähentämistä ja siten nostanut eurojärjestelmän perusrahoitusoperaatioiden korkotarjousten alarajaa tähän mennessä 3,25 prosenttiin.
Viimeaikaisesta kehityksestä totean, että tärkeimmät euroalueen taloudellista toimeliaisuutta kuvaavat indikaattorit, jotka olemme saaneet tietoomme vuoden 2006 aikana, vahvistavat EKP:n neuvoston arvion siitä, että talouskasvu on vahvistunut ja lisäksi muuttunut laaja-alaisemmaksi ja kestävämmäksi pääasiassa kotimaisen kysynnän ansiosta.
Hintakehityksestä voidaan todeta, että vuotuisen YKHI-inflaatiovauhdin arvioidaan pysyvän nopeana vuonna 2006, keskimäärin yli 2 prosentin tasolla, huolimatta vauhdin hidastumisesta viime kuukausina.
Vuonna 2007 inflaation kiihtymisen riski on edelleen olemassa. Riskitekijöihin kuuluvat erityisesti kohenevista työmarkkinoista aiheutuvat palkkojen odotettua suuremmat korotukset ja öljyn aiempien hinnankorotusten ennakoitua voimakkaampi siirtyminen kuluttajahintoihin. Taloudellisen ja rahataloudellisen analyysin tulosten vertailu tukee arviota, jonka mukaan hintavakauteen kohdistuu yhä riskejä inflaation kiihtymisestä, kun otetaan huomioon rahan määrän ja luotonannon jatkuva vahva kasvu, likviditeetin runsaus ja rahan määrän trendikasvu keskipitkällä aikavälillä. Tämä on pantu merkille komission kertomuksessa. Rahatalouden kehitystä on sen vuoksi seurattava yhä tarkemmin, varsinkin tilanteessa, jossa taloudellinen tilanne on kohentunut ja kiinteistömarkkinoiden kehitys on vahvaa monissa euroalueen maissa.
Kuten totesin julkisesti EKP:n neuvoston puolesta viime päätöksemme jälkeen, mikäli oletuksemme ja perusskenaariomme osoittautuvat oikeiksi, rahapolitiikan elvyttävyyden vähentäminen edelleen on jatkossakin perusteltu linja. EKP:n neuvosto siis seuraa edelleen hyvin tarkasti kaikkea kehitystä varmistaakseen hintavakauden keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
Finanssipolitiikan alalla talousarviokehitys vuosina 2005 ja 2006 sekä suunnitelmat vuodelle 2007 osoittavat jatkuvaa vaikkakin hidasta julkisen talouden rahoitusaseman paranemista. Tämä ei kuitenkaan saa johtaa liikaan itsevarmuuteen. On edelleen aivan olennaista, että julkisen talouden tervehdyttämistä jatketaan nykyisen myönteisen suhdannekehityksen aikana ja suhdanteita myötäilevää politiikkaa vältetään, sillä näin lisätään sekä markkinoiden että kansalaisten luottamusta.
Pidän myönteisenä Euroopan parlamentin kantaa, jonka mukaan tarvitaan laaja-alaisia rakennemuutoksia lisäämään euroalueen kasvua ja vauhdittamaan käynnissä olevaa talouden elpymistä. Tässä suhteessa myös uudistetun Lissabonin strategian yhteydessä aloitetut parannukset olivat myönteinen askel oikeaan suuntaan. Jäykkyyttä ja tehottomuutta euroalueen maissa vähentävien kansallisten uudistusten menestyksellinen toteuttaminen edistäisi EMUn moitteetonta toimintaa ja helpottaisi EKP:n yhtenäisen rahapolitiikan toteuttamista.
Päätöslauselmaesityksessänne otatte esiin suuren määrän kysymyksiä, jotka ovat tärkeitä EKP:lle, ja vakuutan teille, että pohdimme niitä perusteellisesti. Haluan kertoa heti arviomme kahdesta asiasta, koska ne ovat ajankohtaisia ja koska minä ja muut EKP:n johtokunnan jäsenet olemme keskustelleet niistä kanssanne.
Päätöslauselmaesityksessä EKP:tä kehotetaan laatimaan lisää hedge-rahastoja koskevia analyysejä - tätä olette korostaneet. Kun hedge-rahastojen toimintaan kiinnitetään yhä enemmän huomiota, mielestäni olisi epäoikeudenmukaista olla mainitsematta niiden osuutta markkinoiden likviditeettitilanteen parantamisessa, investointimahdollisuuksien monipuolistamisessa ja rahoitusalan innovaatioiden edistämisessä. On kuitenkin selvää, että hedge-rahastojen nopea yleistyminen rahoitusjärjestelmässä saattaa aiheuttaa riskejä rahoitusalan vakaudelle, eikä vielä ole tutkittu, lisäisivätkö ne markkinoiden epävakautta tai vastapuoliriskiä vähemmän suosiollisissa rahoitusmarkkinaolosuhteissa. Näistä syistä EKP ryhtyy ehdottomasti toimenpiteisiin vaatimanne lisäanalyysin suhteen. Päädymme mahdollisesti siihen, että on todella tarpeen kehittää nykyistä mallia, joka perustuu pääasiassa rahoituslaitosten tarkkaavaisuuteen - samojen rahoituslaitosten, joita itseään tarkkaillaan hedge-rahastoihin liittyvien vastapuoliriskien osalta. Totean kuitenkin myös, että tuollaisesta kehittämisestä on sovittava kansainvälisen yhteisön tasolla ja erityisesti käymällä asianmukaista vuoropuhelua Yhdysvaltain kanssa.
Maksu- ja selvitysjärjestelmien osalta haluan aluksi kiittää Euroopan parlamenttia sen ilmaisemasta tuesta TARGET 2 -järjestelmän täytäntöönpanolle marraskuuhun 2007 mennessä. TARGET 2 on yhdennetty suurten maksujen järjestelmä, joka lisää tehokkuutta ja helpottaa pankkien likviditeetin hallintaa. Tästä asiasta haluan lisäksi mainita, että on yhä enemmän paineita myös yhdennetyn selvitys- ja toimitusjärjestelmän luomiseksi euromääräisten arvopapereiden kaupalle. Tämän vuoksi eurojärjestelmä tutkii parhaillaan yhdessä Euroopan komission kanssa ja läheisessä yhteistyössä markkinoiden kanssa mahdollisuutta luoda eurojärjestelmän infrastruktuuri keskuspankin rahassa tapahtuville arvopaperikaupan selvitys- ja toimituspalveluille. Päätös tämän arvopaperikaupan TARGET 2:ksi kutsutun palvelun toteuttamisesta tehtäneen vuoden 2007 alussa. Vähittäismaksujen alalla tuemme vahvasti pyrkimyksiä yhtenäisen euromaksualueen (SEPA) perustamiseksi. Pidämme myönteisenä Euroopan komission aloitetta maksupalveludirektiiviksi, jolla pyritään avustamaan pankkialaa SEPA:n maksuvälineiden käyttöönotossa 1. tammikuuta 2008 alkaen. Olen hyvin tyytyväinen siihen, että Euroopan parlamentti on omalta osaltaan edistänyt tämän direktiivin pikaista hyväksymistä.
Kiitos mielenkiinnostanne, nyt voitte esittää minulle kysymyksiä.
(Suosionosoituksia)
Kurt Joachim Lauk
Arvoisa puhemies, aluksi totean, että - kuten mietinnöstä käy ilmi - yleisesti ottaen hyväksymme Euroopan keskuspankin viime vuoden toiminnan. On erityisen tärkeää, että EKP:n riippumattomuus on ollut ja on jatkossakin taattu.
On osoittautunut, että EKP:n maltillinen korkopolitiikka on edistänyt talouden elpymistä, vaikka tuota politiikkaa onkin viime vuosina usein arvosteltu. Niin ollen mielestämme olisi täysin oikein nostaa vähän nykyistä, historiallisen alhaista korkotasoa inflaatiokehityksen hallitsemiseksi, mikäli tilanne sitä edellyttää.
Pidämme myönteisinä myös EKP:n huomautuksia, jotka koskevat sen jatkuvasti vaatimia välttämättömiä rakenneuudistuksia jäsenvaltioissa. On oikein vaatia niitä, sillä inflaatio vahingoittaisi erityisesti keski- ja pienituloisia. Nopeampi inflaatio köyhdyttäisi näitä ihmisiä, emmekä hyväksy sitä.
Olemme tyytyväisiä myös siihen, mitä EKP:n pääjohtaja totesi hyvin selkeästi Euroopan pörssikaupan kehityksestä. Meidän on välttämätöntä huolehtia siitä, että eurooppalaiset pörssit yhdistyvät Euroopan sisällä, eikä niitä vain vallata ulkopuolelta, esimerkiksi Yhdysvalloista. Se on ainoa tapa ehkäistä Yhdysvaltain arvopaperi- ja pörssikomission SEC:n määräysten ja Sarbanes-Oxley -lain tuominen EU:hun takaoven kautta. Meillä EU:ssa on järkevät ja avoimet markkinasäännöt, jotka soveltuvat omaan tilanteeseemme, eikä niiden asemaa pidä horjuttaa.
Mietinnössä olemme vaatineet päättäväisesti, että EKP ei politisoituisi. Me, Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä, torjumme siis täysin ehdotuksen EKP:n äänestystulosten julkistamisesta. Niiden julkistaminen johtaisi politisoitumiseen, koska silloin niistä keskusteltaisiin. Vastustamme myös julkista keskustelua EKP:n nimitysten yhteydessä, jotteivät pätevät ehdokkaat joutuisi armottomaan julkisuusmyllyyn. Emme siis voi tukea näitä kahta asiaa, jotka johtaisivat EKP:n politisoitumiseen.
Toisaalta haluamme huomauttaa, että jos EKP:stä tulee TARGET 2:n kautta markkinatoimija arvopaperien selvitysten ja toimitusten alalla, sen on myös asetettava itsensä asianmukaisen päätöksenteko- ja valvontajärjestelmän alaiseksi. Tällaista valvontaa on vielä kehitettävä. Näin turvataan EKP:n riippumattomuus, ja se johtaa vakaaseen talouspolitiikkaan, joka edellyttää rakenneuudistuksia EU:ssa.
Ieke van den Burg
PSE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, en aio puhua poliittisen ryhmäni puolesta pitkään pääjohtaja Trichet'n puheenvuoron ensimmäisestä osasta enkä siitä, mitä jäsen Lauk sanoi hetki sitten. Tyydyn toteamaan, että mielestäni tämä säännöllinen poliittinen vuoropuhelu kanssanne on myönteinen asia - onhan jäsen Laukin näkökanta tietenkin myös poliittinen. Olemme itse aivan äskettäin käyneet tuota vuoropuhelua, ja olen sitä mieltä, että meidän on jatkettava sitä. Mielestäni nyt käsittelemämme mietintö osoittaa, kuinka tämä vuoropuhelu on kypsynyt. Nyt siinä käsitellään hyvin tärkeitä aiheita, kuten rahapolitiikan ja makrotalouspolitiikan yhteyttä, joka on poliittiselle ryhmällemme hyvin tärkeä asia. Haluan nyt ottaa esiin muutaman asian, joista on keskusteltu.
Ensinnäkin olen erittäin tyytyväinen siihen, mitä pääjohtaja Trichet sanoi hedge-rahastoista, eli että hän sitoutuu analysoimaan niitä tarkemmin ja omaksuu vakavamman suhtautumisen niihin. Vaikka me esitimme selväsanaisesti kantamme tähän vuoropuhelussa muutama viikko sitten, hän oli tuolloin vähän epäröivämpi. Olenkin mielissäni siitä, että asia on nyt esitetty paljon selvemmin. Olen muussa yhteydessä viitannut tähän kysymykseen rahoitusmarkkinoiden "mustana aukkona". Tuo musta aukko kasvaa jatkuvasti, ja se on määrätietoisesti tukittava valvomalla rahoitusmarkkinoita, ei vähiten vakauden ylläpitämiseksi.
Toinen asia, josta haluan puhua, on EKP:n johtokunnan jäsenten nimittäminen. Keväällä keskustelimme tästä aiheesta Jürgen Starkin nimittämisen yhteydessä. Meillä ei ollut mitään Jürgen Starkia itseään vastaan, hänhän oli hyvin pätevä, vaan halusimme keskustella menettelystä. Siksi totesimme silloin selväsanaisesti, ettemme takertuisi siinä vaiheessa valintamenettelyyn, vaan palaisimme siihen tämän mietinnön yhteydessä. Näin siis toimimmekin.
Mielestäni on valitettavaa, että Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä kieltäytyy auttamasta nimitysmenettelyn parantamisessa tekemällä siitä kypsemmän ja lisäämästä Euroopan parlamentin osuutta menettelyssä. Olen kuitenkin tyytyväinen siihen, että ainakin liberaalit ja muut poliittiset ryhmät ovat valmiita antamaan tukensa. Toivon, että edistymme tarvittavalla tavalla seuraavaan nimitykseen mennessä, joka tehdään itse asiassa vasta vuonna 2009 tai 2010. Se on hyvin tärkeää, sillä ei ole oikein, että suurilla mailla on pysyvä edustus EKP:n johtokunnassa ja että tässä tapauksessa "hyvä ehdokas" määritellään ainoastaan liittokanslerinvirastossa Berliinissä.
Lopuksi haluan puhua TARGET 2:sta. Olemme selvästi päättäneet, ettemme ota kantaa tähän emmekä myöskään komission valmistelemiin käytännesääntöihin, vaan seuraamme sen sijaan tarkasti seuraavaa siirtoanne. Tässä vaiheessa sanoisimme, että tarvitaan asianmukaista valvontaa ja demokraattista päätöksentekoa, jotta EKP ja eurojärjestelmä voisivat toimia tässä asiassa aktiivisina päätöksentekijöinä. Se on välttämätöntä, ja tästä olemme yhtä mieltä.
Jules Maaten
ALDE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, tämä mietintö on joka tapauksessa - kuten jo on todettukin - mahdollisuus pohtia paitsi EKP:n vuosikertomusta, myös parlamentin kantaa rahapolitiikkaa koskevaan keskusteluun. Minun on todettava, että tällä kertaa, niin kuin yleensä viime vuosina, poliittisen ryhmäni kanta on ollut perinteinen. Ensinnäkin näkemyksemme rahapolitiikasta on selvä. EKP:n riippumattomuutta ei pidä heikentää, poliittista painostusta ei saa olla, ja meidän on estettävä euroalueen rahapolitiikan politisoiminen.
Mielestämme luottamus Euroopan keskuspankkiin on palautettava. Syyskuussa 2005, jolloin inflaatiovauhti kiihtyi 2,6 prosenttiin, Euroopan keskuspankki toimi oikein nostaessaan historiallisesti tarkasteltuna erittäin alhaista korkotasoa. Hintavakaus on EKP:n kaikkein tärkein tavoite, ja näin on oltava myös tulevaisuudessa, kuten perustamissopimuksessa määrätään. Olemme kuitenkin nyt ja tulevaisuudessa myös sitä mieltä, että avoimuutta voitaisiin lisätä. Jäsen Huhne totesi tämän itse asiassa jo kuusi vuotta sitten, kun hän laati asiaa koskevan mietinnön. Arvostan EKP:n pyrkimyksiä tässä kysymyksessä, ja se, että pääjohtaja on paikalla täysistunnossa, on aivan eri asia - vaikka paikalla on samoja ihmisiä - kuin hänen vierailunsa talous- ja raha-asioiden valiokunnassa, vaikka niitäkin arvostamme paljon. Luulen myös, ettei näin ole toimittu aikaisemmin.
Tästä huolimatta suuri osa EKP:n päätöksenteosta näyttää meistä tapahtuvan pimeissä takahuoneissa. Emme tietenkään toivo, että koko Euroopan parlamentti ja tiedotusvälineet olisivat paikalla EKP:n johtokunnan kokouksissa, mutta haluaisimme tietää tehtyjen päätösten perustelut ja sen, olivatko päätökset yksimielisiä. Näin markkinat saisivat enemmän tietoa rahapolitiikasta.
Lopuksi totean, että vaadimme EKP:n johtokunnan jäsenten nimitysmenettelyn uudelleenarvioimista. Mielestämme nykyinen tapa, jossa paikat jaetaan tosiasiassa jäsenvaltion koon mukaan, olisi hylättävä. Menettelyyn ei pitäisi kuulua laajaa julkista keskustelua, mutta valinta usean ehdokkaan joukosta on todella mielestämme parempi ratkaisu.
Jacky Henin
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, nyt kun keskustelemme Euroopan keskuspankin vuosikertomuksesta, sallikaa minun osoittaa nämä sanat EKP:n pääjohtajalle.
Arvoisa pääjohtaja Trichet, te olette todella elvyttänyt järjestelmän, joka on erittäin huono kaikkien Euroopan kansojen kannalta. Siksi olette luultavasti ollut - tahtomattanne, muuten asia olisi yleisesti tiedossa - paras tukija ei-kannalle Euroopan perustuslakia koskevissa kansanäänestyksissä Ranskassa ja Alankomaissa. Kiitämme teitä siitä.
Periaatteet, joihin Euroopan keskuspankin toiminta perustuu, ovat jo itsessään este euroalueen talouskasvulle, ja silloinkin kun kasvua toimistanne huolimatta on, se luo vähän tai ei lainkaan työpaikkoja ja hyödyttää vain yhteiskunnan rikkaimpia. Euroopan keskuspankki väittää pysäyttäneensä inflaation. Todellisuudessa työläisten ja keskiluokan ostovoima on romahtanut, kun taas rikkaat eivät koskaan ole olleet näin rikkaita. Puolustatte pahimmanlaatuista kapitalismia, osakkeenomistajien kapitalismia, joka köyhdyttää työväen- ja keskiluokan. Toimettomuutenne Yhdysvaltojen harjoittaman heikon dollarin politiikan suhteen tuhoaa jatkuvasti tuhansia koulutettujen teollisuustyöläisten työpaikkoja, jotka ovat tuoneet lisäarvoa euroalueelle. Edustatte tyytymättömyyden ja massatyöttömyyden pankkia.
Kaikkien näiden syiden vuoksi meidän on luovuttava mallista, jossa Euroopan keskuspankkia säätelevät rahoitusmarkkinat ja jossa sillä ei ole yhteyttä EU:n kansojen tahtoon. Tarvitaan nopeasti uusi sopimus, jossa Euroopan keskuspankille annetaan työllisyyttä, koulutusta ja tutkimusta koskevaa vastuuta ja jossa se alistetaan Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien tiukalle valvonnalle. Tässä uudessa sopimuksessa on välttämättä korvattava taloudellinen vakaussopimus sosiaalisen kehityksen sopimuksella, jolla edistetään työllisyyttä ja kasvua sekä elvytetään koko EU:ssa julkiset investoinnit terveydenhuoltoon, koulutukseen, sosiaaliseen asuntotarjontaan, kulttuuriin, liikenteeseen ja infrastruktuuriin.
Näiden päätösten avulla pystymme palauttamaan EU:n kansalaisten luottamuksen. Jos niin ei tehdä, toimielintemme ja EU:n kansojen välinen kuilu syvenee entisestään. Tuloerot EU:n jäsenvaltioiden välillä ja maiden sisällä jatkaisivat kasvuaan. Se edistäisi ääriryhmien ja EU:ta vastustavan kansalliskiihkon nousua.
John Whittaker
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, taas me olemme kertomassa Euroopan keskuspankille, kuinka sen pitäisi tehdä työnsä! Tämä on perustamissopimuksen hengen vastaista, sillä siinä todetaan EKP:n olevan riippumaton, mutta se on myös enimmäkseen ajanhukkaa, koska - kuten aina - EKP:n edustaja kuuntelee kohteliaasti, muttei, aivan oikeutetusti, juuri ota mielipiteitämme huomioon. EKP:llä on todella parlamenttia kuuntelemattakin tarpeeksi ongelmia, kun se yrittää löytää korkotason, joka sopii 12 eri maan taloudelle - ja kohta maita vielä enemmän.
"Yhden koon rahapolitiikka" on ongelma, joka ei poistu. Tällä hetkellä euroalueen suurimmat maat nauttivat muita hieman nopeammasta kasvusta, mutta kuten pääjohtaja Trichet myöntää, se on haurasta. Kun kasvu tyrehtyy, hänen vaikeutensa oikean korkotason valitsemisessa lisääntyvät. Käytännössä EKP joutuu valitsemaan joko inflaation Saksassa tai taloudellisen taantuman Etelä-Euroopassa ja kaikki sen vakavat vaikutukset valtioiden velkatilanteeseen.
Mitähän parlamentti silloin neuvoo EKP:tä tekemään?
Jean-Claude Martinez
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa Euroopan keskuspankin pääjohtaja, eilen keskustelimme parlamentissa rintasyövästä, eikä kukaan silloin tuntunut olevan huolissaan inflaatiovauhdin hidastamisesta. Tarkoitan, että kun on kyse elämästä ja kuolemasta, arvojärjestyksemme muuttuu: huomaamme mikä on todella tärkeää.
Mutta onko inflaation torjuminen todella tärkeintä talouselämässä? Päätöslauselmamme alussa olemme viitanneet keskuspankin riippumattomuuteen ja hintavakauteen kuin Isään ja Poikaan ja toivomme Pyhän Hengen, nimittäin vaurauden, laskeutuvan yllemme Yhdysvalloista. Tämä on ehkä hyväksi keskuspankin riippumattomuudelle, mutta se on pahaksi kansalle. Arvoisa pääjohtaja Trichet, henkilökohtaisesti ymmärrän täysin, että teitä sitovat raha-aggregaatit M1, M2 ja M3 sekä korkotason hienosäädön ja ohjailun tarve. Kuitenkin jopa Milton Friedmanin maassa Chilelle sallitaan 1 prosentin budjetin ylijäämä, kun taas Yhdysvallat itse ottaa budjetillisen yliannostuksen. Tämän vuoksi minun onkin lopuksi kysyttävä oleellisin kysymys: isoäiti Saksa sairasti inflaatiodiabetesta 1920-luvulla, mutta onko koko Euroopan siksi tyydyttävä sokerittomiin talousarvioihin ja rahapolitiikkaan vielä 80 vuotta myöhemmin?
Alexander Radwan
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa Euroopan keskuspankin pääjohtaja, Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä tukee Euroopan keskuspankin kantaa valuutan vakauteen. Meidän ei pidä antaa myöten kiusaukselle lisätä EKP:n tehtäviä sellaisilla aloilla, joilla jäsenvaltiot eivät suostu toimimaan, toisin sanoen taloudellisten ja sosiaalisten uudistusten aloilla. EKP ei voi yksin kustantaa sellaisia uudistuksia, eikä sillä ole varaa siihen. Onkin välttämätöntä, että jäsenvaltiot täyttävät vihdoin velvollisuutensa tässä asiassa.
Tuemme myös Euroopan keskuspankin riippumattomuutta, sekä sen poliittista riippumattomuutta että sen rahapolitiikan riippumattomuutta, ja tämän on koskettava myös jäsenten valintamenettelyä. En tiedä, miten tämän päivän äänestyksessä käy. Voin vain todeta, että Euroopan kansanpuolue kannattaa politisoitumisen estämistä valintamenettelystä alkaen eikä usko ehdotetunlaisen avoimuuden olevan hyväksi. Euroopan keskuspankilla on vuoropuhelussaan käytettävissä monia muita välineitä ja se käyttääkin niitä, aivan kuin myös maailman muut keskuspankit. Parlamentissa kannatetaan tätä laajasti.
Toteaisin riippumattomuudesta vielä, että puolustamme rahapolitiikan riippumattomuutta. Toivon kuitenkin myös, että Euroopan keskuspankissa ymmärretään, ettei riippumattomuutta pidä ylikorostaa. Olemme keskustelleet vuosien ajan Euroopan keskuspankin, erityisesti johtokunnan jäsenen Tumpel-Gugerellin kanssa arvopapereiden selvitys- ja toimitusjärjestelmää koskevasta kysymyksestä. Haluaisinkin muistuttaa parlamenttia siitä, että Euroopan keskuspankki on aloittanut vuoropuhelun Euroopan arvopaperimarkkinoiden valvojien komitean CESR:n kanssa tästä aiheesta ja aloittelee nyt vuoropuhelua myös markkinatoimijoiden kanssa.
Haluan todeta selväsanaisesti, ettemme vastusta vuoropuhelua. Ehkä tie, jota Euroopan keskuspankki ehdottaa ja jolla se etenee, on loppujen lopuksi oikea. Mielestämme aineellinen arviointi ei ole tässä olennaista, mutta tapaa, jolla Euroopan keskuspankista tulee osa markkinoita, ei voida valita ilman valvontaa tyhjiössä, jossa ei ole yhteyksiä politiikkaan. Siksi olemme vaatineet tätä niin itsepintaisesti - ja toivomme, että tämänpäiväinen äänestys sujuu odotetulla tavalla - tarvitsemme hallintotavan ja sääntelyjärjestelmän tälle alalle.
Emme voi hyväksyä tilannetta, jossa parlamentti ja komissio pohtivat, onko direktiivin säätäminen tarpeen ja tarvitaanko asianmukaista sääntelykehystä, samalla kun Euroopan keskuspankki väittää, etteivät nämä asiat koske sitä ja että se valitsee hyväksi katsomansa tien. Älkää liioitelko tässä asiassa. Rahapolitiikan osalta olemme teidän puolellanne.
Robert Goebbels
(FR) Arvoisa puhemies, siitä lähtien, kun Euroopan keskuspankki perustettiin, se on täyttänyt ensisijaisen tehtävänsä, nimittäin inflaation torjumisen. Euroalueella inflaatiovauhti onkin pysynyt alhaisempana kuin Yhdysvalloissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kansalaiset ovat väärässä kuvitellessaan, että euro on saanut hinnat nousemaan merkittävästi. On totta, että euroon siirtymisen aikaan koettiin inflaatiopiikki, erityisesti ravintola-alalla ja vähittäiskaupan alalla, joilla hintoja pyöristettiin hieman liikaa ylöspäin. Alun hyppäyksen jälkeen inflaatio on kuitenkin yleisesti ottaen pysynyt hallinnassa. Hintojen voimakas nousu öljy- ja kaasumarkkinoilla on ollut ulkoinen sokki, johon EU ei ole juuri pystynyt vaikuttamaan. Euron arvo on kuitenkin noussut dollariin nähden, joka on yhä raaka-ainemarkkinoilla hintojen ilmaisemiseen käytetty valuutta, minkä vuoksi kallistumisen vaikutus ei ole ollut euroalueella yhtä ankara kuin Yhdysvalloissa.
Euro on tosiaan toiminut kilpenä, joka on suojannut koko EU:ta muun muassa Irakin sodan, Afganistanin sodan ja jopa vuoden 2001 syyskuun 11:nnen päivän terrori-iskujen vaikutukselta. Jos euroa ei olisi ollut, monet Euroopan valuutat olisivat joutuneet paineen alle ja uhkana olisi ollut sisämarkkinoiden romahtaminen. Pääministeri Zapatero on todennut, ettei Espanja olisi voinut vetää joukkojaan pois Irakista, jos sen valuutta olisi ollut euron sijasta peseta. Vaikka euro on ollut EU:lle hyväksi ja kiitän EKP:tä sen tekemästä työstä, olen kuitenkin vakuuttunut siitä, että EKP voisi toimia paremminkin. Pääjohtaja Trichet kollegoineen kiinnittää liikaa huomiota inflaation torjuntaan, sillä inflaatioriskit ovat hyvin pienet.
Toisaalta EKP kieltäytyy tukemasta EU:n yleistä talouspolitiikkaa ja perustelee tämän väitteellä, että perustuslakisopimuksessa todetaan hintavakauden olevan ainoa mahdollinen tuki EU:n yleiselle talouspolitiikalle. EKP on riippumaton nyt ja jatkossakin, vaikka jäsen Radwan ei tätä tuekaan. Avoimuus vuoropuhelulle on siis sitäkin tärkeämpää. Arvoisa puhemies, riippumattomuus antaa mahdollisuuden pitää yllä aktiivisempaa yhteistyötä euroryhmän kanssa ja pyrkiä esimerkiksi edistämään kestävämpää talouskasvua EU:ssa. Kasvu ja vakaus ovat ne kaksi jalkaa, joiden varassa EU kulkee eteenpäin.
Wolf Klinz
(DE) Arvoisa puhemies, haluan kiittää pääjohtaja Trichet'tä kollegoineen heidän tähän mennessä tekemästään hyvästä yhteistyöstä. EKP:n vuosikertomus on parlamentille hyvin tärkeä asiakirja. Se muodostaa pohjan keskustelulle olennaisista rahapolitiikan kysymyksistä. Asian tärkeydestä kertoo se, että talous- ja raha-asioiden valiokunnan puheenjohtaja otti itse vastuun esittelijänä.
Kun keskustelemme EKP:n nimityksistä ja keskuspankin ensisijaisesta tehtävästä, ilmenee kuitenkin aina erimielisyyksiä. Näin on nyt käynyt jälleen kerran. Ei olekaan yllätys, että suhteellinen yksimielisyys saatiin aikaan valiokunnassa vasta lukemattomien kompromissiehdotusten jälkeen. Mielestäni on valitettavaa, että Euroopan parlamentin sosialidemokraattinen ryhmä äänesti tyhjää valiokunnan lopullisessa äänestyksessä kaikista näistä kompromisseista huolimatta. Heidän päätöksensä osoittaa, että sosialidemokraattisella ryhmällä oli vielä vaikeuksia hyväksyä joitakin mietinnön kohtia. Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä tuki EKP:n riippumattomuutta ehdoitta.
Keskuspankin ensisijainen tehtävä on nyt ja tulevaisuudessa euron vakauden varmistaminen. Tähän mennessä se on selvinnyt tehtävästä ihailtavasti. Emme saa tinkiä riippumattomuudesta emmekä hintavakaudesta missään oloissa. Jatkossakaan ei siis saa olla poliittista painostusta, ja johtokunnan jäsenten valintaperusteena on oltava vain heidän asiantuntemuksensa, ei heidän kansallisuutensa.
Ashley Mote
(EN) Arvoisa puhemies, jälleen kerran on tarpeen kiinnittää huomiota siihen, että EKP painaa edelleen suuria määriä 500 euron seteleitä, joita tarvitsevat vain ne, jotka säilyttävät vääryydellä ansaittuja varoja tai harjoittavat rahanpesua. Viime aikoina painetut setelimäärät ovat itse asiassa jopa lisääntyneet. Kuitenkin Lontoon The Sunday Times -lehti julkaisi äskettäin laajan artikkelin, jossa esitettiin runsaasti todisteita siitä, kuinka noita seteleitä käytetään Espanjassa, Italiassa ja Kreikassa suoraan rahanpesuun. Tästä voimme päätellä vain, että EKP on aktiivisesti mukana avunannossa rahanpesuun.
Dariusz Rosati
(PL) Arvoisa puhemies, haluan sanoa pitäväni Euroopan keskuspankin vuoden 2005 toimia myönteisinä. Haluan myös todeta yksiselitteisesti, että Euroopan parlamentin sosialidemokraattinen ryhmä kunnioittaa ja tukee täysin Euroopan keskuspankin riippumattomuutta. Mielestämme tuo riippumattomuus on ehdoton edellytys asianmukaisen rahapolitiikan harjoittamiselle talous- ja rahaliitossa. Se takaa myös yhteisen valuuttamme arvon.
Haluan nyt ottaa esiin kolme asiaa, joista parlamentissa on keskusteltu pitkään. Ensinnäkin EKP:n rahapolitiikan kahden pilarin merkitys suhteessa toisiinsa on epäselvä. Tarkoitan nyt rahan määrää ja toisaalta muita tietoja tulevasta inflaatiokehityksestä. Tämän vuoksi emme tiedä, onko rahan määrän kehitys ratkaiseva tekijä EKP:lle, kun se päättää korkotasosta, tai missä määrin se on sitä. Selkeiden sääntöjen luominen tämän suhteen lisäisi rahapolitiikan avoimuutta ja tehokkuutta.
Toiseksi tarvitaan kiireesti selvää tulkintaa EKP:n tehtävästä, joka on määritelty perustamissopimuksen 105 artiklan 1 kohdassa. EKP:n on etenkin osoitettava, kuinka se aikoo täyttää perustamissopimuksessa sille asetetut velvoitteet Euroopan unionin talouspolitiikan tukemisen osalta samalla, kun se ylläpitää hintavakautta, ja mitä keinoja se aikoo käyttää niin tehdessään. Haluan huomauttaa, että perustamissopimuksessa tehdään selvä ero noiden kahden päämäärän välille, eikä niiden siis voida katsoa olevan sama asia. Jos EKP esittäisi selvästi kantansa tähän kysymykseen, voitaisiin välttää väärinymmärryksiä sen suhteen, onko EKP vastuussa muidenkin päämäärien kuin hintavakauden saavuttamisesta.
Kolmanneksi totean, että EKP on erehtynyt tulkinnassaan inflaatiokriteeristä, jolla arvioidaan uusien jäsenvaltioiden valmiutta liittyä euroalueeseen. Perustamissopimuksessa todetaan selkeästi, että vertailukohdan on oltava "kolmen hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion" inflaation keskiarvo. Perustamissopimuksessa ei puhuta alhaisimmista arvoista. EKP on määritellyt hintavakauden niin, että inflaatio on alle 2 prosenttia, mutta lähellä 2:ta prosenttia. Ehdokasmaiden valmiuden arviointiin EKP käyttää kuitenkin toista määritelmää, kolmen matalimman inflaation maan keskiarvoa. Samasta perustamissopimuksen kohdasta ei voi olla montaa tulkintaa, ja siksi kehotan EKP:tä selventämään tilannetta.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa pääjohtaja Trichet, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan keskuspankin vuosikertomuksen 2005 esittely parlamentissa ja keskustelu siitä ovat vuosittainen tilinteko, jolla sovitetaan yhteen keskuspankin riippumattomuus ja demokraattinen valvonta.
Haluan kommentoida lyhyesti kolmea asiaa: rahapolitiikan vaikutusta, rahapoliittisen yhdentymisen tarvetta ja johtokunnan tulevaa kokoonpanoa.
Rahapolitiikan tavoitteet ovat inflaation pitäminen kurissa ja yleisten talouspoliittisten tavoitteiden tukeminen. Euroopan keskuspankki nosti korkotasoa vuoden 2005 lopussa, jolloin se oli pysynyt samana kahden ja puolen vuoden ajan. Inflaatio oli 2 kymmenystä yli 2 prosenttia ja euroalueen talouskasvu oli vaatimattomat 1,4 prosenttia.
Makroekonomiset tiedot olivat tässä, mutta rahapolitiikan tulokset edellyttävät tarkempaa analyysitapaa. Mielestäni on toisaalta tarkasteltava sisäisiä eroja, jotka ovat huomattavat euroalueen valtioiden välillä inflaation ja kasvun osalta. Tämä on tärkeää, jotta rahapolitiikan vaikutukset saadaan selville ja erityisesti jotta jatkuvan epätasapainon syntyminen voidaan ehkäistä. Toisaalta on tärkeää tietää myös, kuinka tämä rahapolitiikka vaikuttaa markkinoihin ja erityisesti pk-yrityksiin.
Euroopan keskuspankki julkaisi vuonna 2005 ensimmäisen kertomuksensa rahapoliittisesta yhdentymisestä euroalueella, ja kiitän sitä siitä. Se oli hyvin tärkeää työtä. Kiihtyvä maailmanlaajuistuminen aiheuttaa muutoksia rahoitustuotteissa ja -markkinoilla, ja se tuo uusia haasteita. Kun yhteisvaluutta luotiin, järjestelmän riskejä voitiin käsitellä rahapolitiikan välineillä. Nyt tarvitsemme uusia aloitteita. Sen vuoksi on tärkeää, että talous- ja rahaliitossa edistytään jatkossakin, jotta saavutetaan uusia päämääriä mutta myös jotta säilytetään rahapolitiikan tehokkuus uusien haasteiden edessä.
Arvoisa puhemies, lopuksi totean EKP:n johtokunnan kokoonpanosta, että kannatan parlamentaarisen valvonnan vahvistamista, jotta ammattimaisuutta ja ammattitaitoa sekä myös sukupuolinäkökulman huomioimista voidaan lisätä. Johtokunnan ryhmäkuvassa on vain yksi nainen.
Jean-Claude Trichet
Euroopan keskuspankki. (FR) Arvoisa puhemies, voisinko sanoa vielä muutaman sanan, sillä useita asioita on otettu esiin?
Aluksi haluan kiittää parlamentin jäseniä. Olen näet pannut tarkkaan merkille meille esitettyjen huomautusten, havaintojen ja suositusten tarkkuuden.
Riippumattomuudesta toteaisin kaikkien EKP:n johtokunnan ja neuvoston jäsenten puolesta, kuinka tärkeää on kuulla näin monien parlamentin jäsenten puhuvan Euroopan keskuspankin riippumattomuuden välttämättömyydestä. Minun on tunnustettava, ettemme varmasti olisi pystyneet luomaan Euroopan talouden erityistä rahapoliittista ja rahoituksellista ympäristöä, ellei riippumattomuusperiaate, jonka parlamenttinne, koko maailma ja kaikki markkinatoimijat eri puolilla maailmaa ovat tunnustaneet, olisi tuonut meille uskottavuutta. Keskuspankin riippumattomuus on mainittu perustamissopimuksessa, se on tunnustettu tosiasia ja yksi EU:n tärkeimmistä voimavaroista.
Haluan vielä kerran kiittää kaikkia niitä parlamentin jäseniä, jotka ilmaisivat tämän hyvin selvästi.
(EN) Otan nyt esiin muutamia muita puheena olleita asioita, jotka ovat tärkeitä monien parlamentin jäsenten mielestä. Minun on todettava, että kysymys johtokunnan jäsenten nimityksistä pitäisi osoittaa lakiasäätäville toimielimille, erityisesti neuvostolle, jonka vastuualaan tällaiset asiat kuuluvat. Meidät on nimitetty perustamissopimuksen mukaisella menettelyllä, ja kuten tiedätte, sekä parlamentti että EKP:n neuvosto antavat lausunnon kyseisten henkilöiden pätevyydestä. Tiedän, että parlamentti toivoisi saavansa neuvoa-antavan aseman sijasta vastuuta itse päätöksestä. Kunnioitan tuota mielipidettä. Mielestäni EKP:n on annettava parlamentin ja neuvoston keskustella asiasta keskenään, kunhan taataan täysi riippumattomuus sekä se, ettei tapahdu politisoitumista. On nimittäin selvää, että jos EKP politisoituisi, se ei enää pystyisi suoriutumaan tehtävästään, hintavakauden ylläpitämisestä, sillä inflaatio-odotusten pitämiseen tiukasti kurissa tarvitaan myös täyttä uskottavuutta.
Parlamentin ja EKP:n välistä vuoropuhelua koskeviin moniin huomautuksiin vastaisin, että mielestäni tätä vuoropuhelua käydään nyt tiiviimmin ja vuorovaikutus on parantunut. Olen pannut huolellisesti merkille kaikki huomautuksenne, myös ne, jotka koskivat mahdollisen arvopaperikaupan TARGET 2 -järjestelmämme hallintoa. Tästä kysymyksestä, joka on lähellä jäsen Radwanin ja monen muun parlamentin jäsenen sydäntä, toteaisin, että tavoitteemme - ja tämä työ on todella vielä kesken - oli maksimoida Euroopan yhdentymisen hyödyt euron onnistuneen käyttöönoton ansiosta. Onhan selvää, että yhden ainoan euromääräisille arvopapereille tarkoitetun selvitys- ja toimitusjärjestelmän olemassaolo olisi edistysaskel.
Toinen tavoite olisi saada selvitykset sujumaan mahdollisimman tehokkaasti, ja se edellyttäisi luultavasti, että käteinen ja arvopaperit käsiteltäisiin samassa tietoteknisessä järjestelmässä, eli kyseessä olisi yhdennetty malli.
Kolmas asia, joka on omasta näkökulmastamme tärkeä, on se, miten voimme mahdollisimman hyvin valvoa meillä avattuja tilejä. Olemme tässä kysymyksessä hyvin tiukalla linjalla, sillä mielestämme sellaiset ratkaisut eivät olisi hyviä, joissa ei pakoteta keskuspankkeja ulkoistamaan tiliensä hallintoa.
Nämä ovat kolme pääasiallista syytä, joiden vuoksi työskentelemme tämän asian parissa yhteistyössä markkinoiden kanssa - mikä on hyvin tärkeää - ja tietenkin parlamentin kanssa.
Keskustelussa mainittiin eräitä muitakin asioita. En palaa kysymykseen hedge-rahastoista, josta erityisesti jäsen van den Burg puhui. Siitä, olemmeko tarpeeksi avoimia ja valmiita antamaan tietoja, totean jälleen kerran, ettemme tee päätöksiä yksin ja suljettujen ovien takana. Komission jäsen ja euroryhmän puheenjohtaja Jean-Claude Juncker kutsutaan kaikkiin EKP:n neuvoston kokouksiin. Heidät kutsutaan myös kuulemaan keskustelujamme kahden viikon välein, jotta he voisivat seurata päätöksiämme mahdollisimman läheltä. Minulla itselläni on ilo puhua euroryhmän kokouksessa joka kuussa. Joka kuukaudessa on siis kolme tilaisuutta vaihtaa näkemyksiä ja ymmärtää mahdollisimman hyvin, kuinka päätöksentekojärjestelmämme todella toimii. Tästä näkökulmasta tarkasteltuna minusta vaikuttaa siltä, että meillä on maailman parhaiten järjestetty yhteydenpitojärjestelmä. Se ei ole uusi, vaan perustuu Saksan, Ranskan ja eräiden muiden keskuspankkien perinteeseen. Älkäämme aliarvioiko sen merkitystä. Joissain puhujien huomautuksissa sitä ei ollut otettu huomioon.
Rahapolitiikkamme avoimuudesta sanon, että olemme tilanteessa, jossa kerromme tärkeimmän päämäärämme olevan hintavakaus, sillä niin todetaan perustamissopimuksessa. Olemme määritelleet hintavakauden numeerisesti niin, että inflaatiovauhdin on oltava alle 2 prosentin, mutta lähellä sitä. Kaikki tietävät tämän. Kahden pilarin strategiamme on hyvin selkeä. Tässä mielessä olemme erittäin avoimia ja tarkkoja. Tarjoamme menestyksemme arvioimiseen paremman mittapuun kuin muut keskuspankit. En halua osoittaa sanojani erityisesti millekään niistä, mutta Atlantin toisella puolella on keskuspankki, jolla on - omista pätevistä syistään - hyvin erilainen näkökulma hintavakauden määrittelemiseen ja tuon päämäärän selkeyteen. Tuosta näkökulmasta katsottuna olemme hyvin avoimia. Koko maailmassa tiedetään, että olemme avoimia, ja se on eräs tavoista, joilla inflaatio-odotukset on saatu ankkuroitua hintavakauden määritelmämme edellyttämälle tasolle, mikä on olennaisen tärkeä tulos.
(FR) Arvoisa puhemies, haluaisin vastata lyhyesti muutamille parlamentin jäsenille. EKP on uskottava, ja inflaatiota koskevat ennusteemme vastaavat hintavakauden määritelmäämme, mikä tarjoaa EU:n taloudelle erityisen suosiollisen rahoitusympäristön.
Pyydän niitä jäseniä, jotka arvostelivat rahapolitiikkaamme liian tiukaksi, muistelemaan oman maansa korkotasoa keskipitkän ja pitkän aikavälin markkinoilla ennen euroon siirtymistä. On totta, että inflaatio-odotukset olivat huomattavasti korkeammalla tasolla kuin minkä me voimme nyt taata eurooppalaisille. On huomattava, että hidas inflaatiovauhti on ennen kaikkea tärkeä yhteiskuntiemme köyhimmille, sillä silloin heidän ostovoimansa säilyy. Panin myös merkille, että monet jäsenet pyysivät meitä olemaan tarkkaavaisia tämän suhteen. Olenkin täysin vakuuttunut siitä, että perustamissopimuksessa määrätyn ensisijaisen tavoitteemme ja 105 artiklan välillä on hyvin selvä suhde.
Ensisijaisen tavoitteemme saavuttaminen on välttämätön muttei ainoa ehto sille, että voimme edetä kaikkien läsnäolijoiden toivomaan suuntaan, eli tietenkin kohti nopeampaa kasvua ja parempaa työllisyystilannetta. Hintavakaus on välttämätön ehto kestävälle kasvulle ja pysyvien työpaikkojen syntymiselle.
(EN) Jos minulla on vielä aikaa, kommentoin muutamaa asiaa. Toteaisin olevani täysin eri mieltä siitä, mitä 500 euron seteleistä sanottiin, nimittäin että muka edistäisimme aktiivisesti rahanpesua. Kuten tiedätte, nimellisarvoltaan suurilla seteleillä oli vahvat perinteet monissa euroalueen maissa, ja päätimme olla muuttamatta näitä perinteitä voimakkaasti. Niinpä seteliä käytetään joissakin maissa ja toisissa ei. Se on edelleen yksi vaihtoehto ja päätimme, ettemme poista sitä mahdollisuutta niiltä mailta ja talouksilta, joissa siihen oltiin tottuneita.
Luulisin, että olen vastannut kaikkiin muihin esitettyihin kysymyksiin. Kommentoin kuitenkin vielä jäsen Whittakerin mainitsemaa "yhden koon rahapolitiikkaa". EU on laaja mannertalous, ja kun Slovenia liittyy ensi vuoden tammikuussa euroalueeseen, alueella on asukkaita 315 miljoonaa. Sen koko on vastaava kuin 300 miljoonan asukkaan Yhdysvalloilla, niinpä se on saman suuruusluokan talous. Kun tarkastellaan kasvun ja inflaation eroja erikokoisten valtioiden välillä, huomataan, että hajonta on suunnilleen samanlaista euroalueella ja Yhdysvalloissa. Tätä ei tiedetä yleisesti, mutta se kannattaa mainita, koska vaikuttaa siltä, että alueelliset erot ovat luonteenomaisia laajoille mannertalouksille.
Tämä ei tarkoita, että meidän on varauduttava jatkuviin eroihin, ja se kuuluu asioihin, joista olemme keskustelleet erityisesti euroryhmässä. Meidän on pohdittava tätä kysymystä, mutta totean jälleen kerran, että olisi varmasti väärin unohtaa tämän kokoisilla talousalueilla olevan aina jonkin verran alueellisia eroja.
(FR) Arvoisa puhemies, luulen käsitelleeni useimmat esitetyt kysymykset, mutta olen tietenkin edelleen parlamentin käytettävissä.
Puhemies
Kiitos, arvoisa pääjohtaja Trichet.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tänään klo 11.30.
Kirjallinen lausuma (työjärjestyksen 142 artikla)
Jean-Pierre Audy
(FR) Jäsen Berèsin mietintö Euroopan keskuspankin vuosikertomuksesta 2005 on pettymys, sillä siinä ei korosteta riittävästi tarvetta pohtia poliittisesta näkökulmasta euron käyttöä kasvun ja työllisyyden tukemiseen.
Yhä monimutkaisemmassa maailmassa, jolle on ominaista hyvin väkivaltainen taloudellinen ja sosiaalinen taistelu, olisi virhe - joka voi tulevaisuudessa osoittautua luultua vakavammaksi - jos tästä aiheesta ei nyt käytäisi laajaa ja syvällistä poliittista keskustelua. Euroopan keskuspankki ja sen pääjohtaja Trichet eivät saa unohtaa, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 105 artiklassa todetaan selkeästi, että Euroopan keskuspankkijärjestelmä EKPJ tukee yleistä talouspolitiikkaa yhteisössä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hintatason vakauden tavoitetta. Nykyisin raaka-aineiden ja energian hintojen nousu aiheuttaa luonnollisia inflaatiopaineita maailmassa. Meidän onkin pohdittava tämän tilanteen vaikutusta sisämarkkinoihimme ja yhteisvaluuttaamme sekä kysyttävä samalla vakavasti itseltämme, eikö nyt olisi oikea aika kehittää euroa niin, että se olisi todella hienon teknisen menestystarinan lisäksi myös poliittinen valuutta.
