Razmere v Moldaviji (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je izjava Sveta in Komisije o razmerah v Republiki Moldaviji, toda najprej želi gospod Watson opozoriti parlament na prisotnost uglednih moldavskih javnih osebnosti med nami.
Graham Watson
Gospod predsednik, kolege bi rad opozoril na prisotnost vodij treh opozicijskih strank, ki sedijo danes v galeriji in so prišli na razpravo iz moldavskega parlamenta: Dorin Chirtoacă, župan mesta Chişinău in podpredsednik liberalne stranke Moldavije; Vladimir Filat, predsednik stranke liberalnih demokratov, in Serafim Urechean, predsednik združenja "Naša Moldavija".
(Aplavz)
Petr Nečas
predsednik Sveta. - (CS) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, tako Svet kot Parlament z velikim nezadovoljstvom spremljata dogodke v Moldaviji, povezane s parlamentarnimi volitvami 5. aprila. V naši neposredni soseščini se je razvila velika politična kriza, ki predstavlja resni izziv za politiko EU glede Moldavije in glede celotne regije na sploh. Ta dejavnik je še zlasti zaskrbljujoč, ker EU pripravlja začetek vzhodnega partnerstva. V interesu nas vseh je, da zagotovimo, da razmere v Moldaviji ne bodo omajale izvedbe vzhodnega partnerstva. Jasno moramo ločiti med izjavami predsednika Voronina in dejanji političnih predstavnikov na eni strani ter interesi državljanov Moldavije na drugi strani.
Kmalu po izbruhu nasilnih protestov v Kišinevu 7. aprila je EU poslala posebnega predstavnika Kalmana Mizseija v Moldavijo. Od takrat poskuša gospod Mizsei vzpostaviti politične pogovore med raznimi moldavskimi strankami. Stranke, ki so si pridobile sedeže v novem parlamentu, se morajo dogovoriti o realni rešitvi, ki upošteva demokratična načela. Skozi vse obdobje krize je posebni predstavnik v tesnem stiku s predsedstvom in z visokim predstavnikom Javierjem Solano.
Morda veste, da je češki premier Mirek Topolánek včeraj prav tako obiskal Kišinev. Odločno je pozval moldavske oblasti in opozicijo, da začnejo politični dialog. Srečal se je s predsednikom Voroninom, premierom Greceanum in predstavniki opozicije. Glavno sporočilo predsedstva se popolnoma ujema z dolgoročnimi ukrepi Kalmana Mizseija. Potrebno je okrepiti civilne pravice moldavske družbe, vlada mora omogočiti civilni družbi, da pravilno deluje in mora ji zagotoviti svobodo izražanja in druge temeljne človekove pravice. Poleg tega je pomembno, da moldavska opozicija pridobi dostop do glavnih medijev, da lahko sporoči svoja stališča in se pod enakovrednimi pogoji udeležuje politične tekme. Po drugi strani je pomembno, da predstavniki opozicije konstruktivno sodelujejo z vladajočo stranko in spoštujejo volilne rezultate. Premier Topolánek je kot predsednik Evropskega sveta za vse predstavnike poudaril temeljni pomen tega, da se zmeraj upošteva evropska perspektiva. Moldavija ne sme odstopati od demokratične poti. Povezava s projektom vzhodnega partnerstva bi morala Moldavijo na tej poti okrepiti.
Rad bi vas spomnil, da je uradni rezultat volitev, razglašen 8. aprila, pomenil zmago moldavske komunistične stranke, ki je dobila skoraj 50 % glasov. Preostali glasovi so bili razdeljeni med tri opozicijske stranke. Glede na to bi komunisti dobili 60 od 101 sedeža v novem parlamentu. Predhodna ocena mednarodne misije za opazovanje volitev je bila, da so bile volitve veljavne, čeprav je bilo nakazanih več težav, ki so se pojavile med kampanjo.
Toda opozicija in številne nevladne organizacije so izjavile, da so bile volitve nekorektne. Prejšnji teden je osrednja volilna komisija ponovno preštela glasove in ugotovila, da je vladajoča komunistična stranka resnično dobila 60 od 101 sedeža v parlamentu in s tem potrdila rezultate prvega štetja. Glede na opozicijo glavni problem ni štetje glasov pač pa volilni register, ki je domnevno vključeval več sto tisoč "mrtvih duš" ali ljudi, ki ne obstajajo. Opozicija preverja volilni register, da bi za te domneve predložila dokaze. Kot je dejal predstavnik komisije, med ponovnim štetjem glasov ni bilo zaznati nobenih znakov goljufije. Opozicija je prav tako izpostavila množično izkoriščanje upravnih virov s strani vladajoče stranke med volilno kampanjo. Mednarodni opazovalci volitev so v zvezi s tem kritizirali moldavske oblasti. EU je pred volitvami večkrat opozorila moldavske oblasti na te težave. Zlasti se je sklicevala na pomanjkanje svobode tiska in preganjanje opozicije z represivnimi organi.
Po protestih se je pritisk na neodvisne medije naglo poostril. Novinarje so zapirali in jih preganjali. Nekatere tuje novinarje so izgnali ali jim preprečili vstop v državo. Poleg tega obstaja še en razlog za skrb. Med krizo so moldavske oblasti zagrešile resne kršitve človekovih pravic. Glede na poročilo je bilo po nasilnih protestih 7. aprila skoraj 250 ljudi aretiranih. Mnogo od njih, predvsem mlade, je policija pretepla, jih nehumano obravnavala in mučila, jim ni dovolila pravne pomoči in ni obvestila njihovih sorodnikov. Trije mladi protestniki so umrli.
Moldavskim oblastem smo zelo jasno povedali, da so takšne kršitve človekovih pravic in svobode medijev nesprejemljive za EU. Nasilje, ki se je zgodilo v Kišinevu, ni opravičilo za krute ukrepe, ki so jih uvedle državne oblasti. Moldavija je sprejela evropske norme in vrednote z ukrepi, kot so akcijski načrt EU-Moldavija. EU je resno pozvala moldavske oblasti, da vzdržujejo načela človekovih pravic in temeljnih svoboščin.
15. aprila je predsednik Moldavije Vladimir Veronin sprejel korak v pravi smeri, ko je pomilostil vse osebe, zaprte med protesti, razen tistih, ki so že od prej imele kazensko evidenco. Pozval je tudi k pregledni in pravilni preiskavi dogodkov. Preiskavo je treba opraviti v sodelovanju z bistvenimi evropskimi in mednarodnimi institucijami. Stanje človekovih pravic je pod drobnogledom na licu mesta s strani EU, Sveta Evrope, OVSE in ZN. Pomembno je, da so te operacije usklajene. Preiskava v Moldaviji mora vključevati mednarodno sodelovanje, da se šteje za zanesljivo in pošteno. Ostra nasprotja in nezaupanje, ki sta zadnje tedne prevevala moldavsko družbo, je mogoče premagati le s preglednim postopkom.
Bistveno je, da se za to krizo najde politična rešitev. Moldavija se sooča z resnimi gospodarskimi težavami, ki izhajajo iz globalne finančne krize. Nadaljevanje političnih pretresov bi onemogočilo, da se bi država spoprijela s temi gospodarskimi težavami. Obstaja nujna potreba po delujoči vladi. Potrebna bo tudi zunanja pomoč, vključno z vključitvijo Mednarodnega denarnega sklada. Na tej stopnji je potrebno pogledati v prihodnost brez neposrednih posledic sedanje krize in premisliti, kakšna bi naj bila naša politika proti Moldaviji. Ta kriza je pokazala jasno potrebo po skladnih in ambicioznih ukrepih, ki bodo okrepili demokratične standarde in institucije v Moldaviji. Od EU bo potrebna večja pomoč, ki se bo osredotočila na vzpostavljanje institucije skozi reformo policije in sodstva ter na zagotavljanje svobode in pluralnosti medijev. Dogovor med moldavskimi političnimi strankami glede premagovanja trenutne krize bi moral vključevati zavezo za izčrpno reformo na zadevnih področjih.
Gospe in gospodje, zaključil bi rad s poudarkom na tem, da je Moldavija bila mnogo let ena izmed najnaprednejših držav vzhodne Evrope v smislu, da je bila odločena ohranjati demokratične standarde in biti pripravljena, da se približa EU. V našem interesu je, da pomagamo Moldaviji premagati trenutno krizo in nadaljevati po tej poti. Vzhodno partnerstvo bo zagotovilo nov in ambiciozen okvir za povečanje pomoči EU, namenjene političnim in gospodarskim reformam v Moldaviji in drugih državah te regije. V interesu vseh je, da zagotovimo krepitev demokracije v Moldaviji in da Moldavija nadaljuje s približevanjem Evropski uniji.
Olli Rehn
član Komisije. - Gospa predsednica, sklicujem se na najavo gospoda Watsona in toplo pozdravljam goste iz Moldavije.
Položaj v Republiki Moldaviji je resnično zaskrbljujoč. Pozorno spremljamo razvoj in iščemo poti za spodbujanje dialoga in pomiritev med političnimi silami v državi.
Kar zadeva postopek nedavnih volitev, je moja kolegica Benita Ferrero-Waldner pozdravila predhodno oceno mednarodne misije za opazovanje volitev, ki jo vodi OVSE. Misija je ugotovila, da so se volitve odvijale v večstrankarskem okolju, da je bila volivcem ponujena politična izbira in da so bili doseženi številni mednarodni standardi za demokratične volitve.
Toda ugotovljene so bile tudi pomembne slabosti, ki so zaskrbljujoče in jih je Komisija izrazila že pred volitvami. To so nedovoljena administrativna vmešavanja, nezadostno spoštovanje svobode izražanja in dostopa vseh strank do medijev in vsesplošno pomanjkanje zaupanja javnosti v demokratični in volilni proces. Te pomanjkljivosti je potrebno rešiti čim prej, še toliko bolj od dogodkov 7. aprila.
Veliko bolj zaskrbljujoča so poročila množičnih kršitev človekovih pravic v valu demonstracij po dnevu volitev. Po nemirih, ki so sledili demonstracijam 7. aprila, je Komisija ostro obsodila pretirano uporabo sile in pozvala vse vpletene, da ustavijo uporabo sovražnega govora in nasilja.
Tej zadevi še vedno namenjamo posebno pozornost. Spoštovanje človekovih pravic ostaja ključni pogoj za nadaljnji razvoj našega odnosa z Moldavijo. Bistveno je, da se domnevne kršitve človekovih pravic s strani varnostnih sil preiskujejo celovito in tekoče. Kjer so domneve utemeljene, morajo organi delovati tako, da zagotovijo, da se tiste, ki so odgovorni za take zlorabe, privede pred sodišče.
Privolitev predsednika Voronina, da obišče komisarja Sveta Evrope za človekove pravice, Thomasa Hammarberga, in sodelovanje o teh zadevah s posebnim predstavnikom EU sta dobrodošla. Prav tako je moldavski interes za možnost pošiljanja misije EU za ugotovitev dejstev pozitiven.
Medtem ko te misije ne morejo nadomestiti odgovornosti države, da preišče in obsodi kršitve človekovih pravic, pa bi morale pomagati vreči luč na zadnje volitve in njihove posledice. Prav tako bi morale opraviti del poti nasproti lajšanju političnega dialoga, da se vzpostavi zaupanje javnosti.
Danes je stanje v Moldaviji zelo krhko. Država je vedno izražala svojo željo, da poglobi odnose z Evropsko unijo. Sedanja kriza je v tem pogledu preizkus za moldavsko odločnost.
Pozdravljamo dejstvo, da Romunija ni sprejela vzajemnih ukrepov po ponovni uvedbi zahteve za vizo za romunske državljane in za izjavo, da je njihov ambasador nezaželena oseba. Spodbujati bi morali vse partnerje, da ravnajo zelo previdno in zmeraj upoštevajo, da je glavni cilj stabilizacija države.
Sedanje stanje je zelo zaskrbljujoče, toda ne smemo izgubiti smisla za širšo sliko. Ključ do prihodnje stabilnosti in razcveta Moldavije je v poglobljenih odnosih z Evropsko unijo. Na predvečer začetka vzhodnega partnerstva moramo pokazati, da smo zares pripravljeni pomagati Moldaviji, da premaga trenutne težave, zlasti z manjšanjem napetosti, spodbujanjem dialoga in krepitvijo vezi med nami.
Republika Moldavija je naša soseda. V odnosu, ki izraža zaupanje pri državljanih Moldavije, tesno sodelujemo že zadnjih 15 let. Popolnoma se zavedamo moldavskih teženj glede Evrope. Bistveno je, da še naprej sodelujemo z moldavskim prebivalstvom in da skupaj delamo na tem, ne le da premagamo težave, ki so se pojavile v volilnem obdobju, ampak tudi tiste, ki so rezultat globalne finančne in gospodarske krize. Z drugimi besedami, ni nam vseeno za Moldavijo in njene državljane.
Marian-Jean Marinescu
Republika Moldavija ima mednarodne obveznosti in zaveze, kar pomeni, da je prevzela odgovornost za spoštovanje demokracije, pravne države in človekovih pravic. Toda zadnji dogodki so pokazali precejšnji odklon od teh zavez. Naključne aretacije, ugrabitve, izginotja ljudi, zloglasne kršitve pravic aretiranih, nehumano in ponižujoče obravnavanje, ustrahovanje državljanov, grožnje z orožjem so obžalovanja vredna dejanja, ki ogrožajo prihodnost države v EU.
Kampanje, naperjene proti predstavnikom množičnih medijev in opozicijskim strankam, skupaj z aretacijami in izgoni novinarjev so resna in žalostna dejanja. Obsojam to kampanjo trpinčenja, resnih kršitev človekovih pravic in nezakonitih ukrepov, ki jih izvaja vlada Republike Moldavije.
Pomoč EU, ki je načrtovana za 2007-2010 in namenjena podpori razvoju demokracije in dobremu vladanju v Moldaviji, znaša več kot 50 milijonov evrov. Upam, da denar bi bil porabljen za usposabljanje policije in kako uporabiti nasilje proti prebivalstvu. Rad bi prosil Komisijo, da predstavi Evropskemu parlamentu poročilo o uporabi vseh EU sredstev v Republiki Moldaviji.
Romunija vodi in bo nadaljevala proaktivno politiko, ki je namenjena podpori integracije Republike Moldavije v evropske strukture. Razlog za to ni le v zgodovinskih vezeh, ki jih imamo z državljani te države, ampak bolj zaradi trdnega prepričanja, da usoda Republike Moldavije leži v Evropi kot moderne, demokratične države, ki temelji na spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Obtoževanja, uperjena proti Romuniji s strani moldavskih oblasti, so nesmisel. Uvedba vize za romunske državljane je prav tako neupravičeno in nesprejemljivo dejanje. Šef države se menja, toda državljani ostajajo.
Menim, da je v interesu Evropske unije, da Republika Moldavija sledi evropski poti in upošteva želje svojih državljanov po stabilni, varni in demokratični državi. V tem pogledu je vzhodno partnerstvo učinkovit instrument in izhod za evropske težnje državljanov Republike Moldavije.
Marianne Mikko
v imenu skupine PSE. - (ET) Gospe in gospodje, vedno sem bila odkrita zagovornica Moldavije, toda sedanja kriza me zelo skrbi. Čeprav je Moldavija majhna država, ki je odvisna od tuje pomoči, ne moremo zatisniti očesa, kadar so kršena načela pravne države.
Odnosi med Evropsko unijo in Moldavijo ostajajo za nas zelo pomembni, toda ni mogoče upati, da je Evropska unija sestavljena iz priljubljenih naivnih ljudi, ki verjamejo vse, kar jim moldavske oblasti predstavijo kot resnico. Prihajajoča ad hoc misija Evropskega parlamenta v Moldavijo je zelo pomembna. Nobena tema ne bo nedotakljiva. Radi bi vedeli, kako se je policija obnašala do protestnikov v povolilnem obdobju. Spoštovanje človekovih pravic ne le z besedami, pač pa tudi z dejanji, je bistvenega pomena za Evropsko unijo in tudi za predstavnike, ki so jih ljudje neposredno izvolili. Na žalost je Republika Moldavija naznanila včeraj na srečanju Odbora za zunanje zadeve in moldavske delegacije, da mora biti Evropa pripravljena v Chişinău na monologe. Tega ne moremo sprejeti, saj evropska integracija pomeni odprti dialog. Partnerji razpravljajo o vsem. Verjamem v vzhodno partnerstvo in prav tako v možnost demokracije za Moldavijo. Torej pomagajmo Moldaviji.
Graham Watson
v imenu skupine ALDE. - Gospa predsednica, moldavska država nam prinaša prezira vredne spomine evropske nesrečne preteklosti: komunistična vlada razglasi zmago pod lastnimi pogoji, protestniki pretepeni in ubiti, obtožbe, da sosedje organizirajo vznemirjenje. Če obstajajo resni dokazi, da je romunska varnostna služba podžigala nasilje, potem mora to preveriti mednarodna skupnost.
Naslednji teden mora misija parlamenta poiskati dokaze glede prijave 200 000 dodatnih natiskanih glasovalnih lističev, domnev, da je bilo 400 000 volivcev registriranih na dan volitev z neustrezno identifikacijsko številko in trditev, da so bile volivcem v Transnistriji množično odvzete volilne pravice. Dokler ne bo to raziskano in dokler ne bo OVSE predal poročil, mnogi ne bodo verjeli rezultatom, ne glede na to, kar odločijo moldavska sodišča. Lahko se zgodi, da se optimizem komisarke Ferrero-Waldner izkaže kot neosnovan.
Predsednik Voronin bi prav tako moral javno obsoditi prijetje, pretep in nezakonito ubijanje mladih ljudi, ki so bili naključno zajeti po protestih. Nič več ovir za odvetnike ali NVO, nič več zadržanja imen in števil tistih, ki so bili zadržani. Rad bi, da Komisija potrdi, ali izgon romunskega ambasadorja iz Moldavije in zahteva za vize za turiste kršita dogovore, ki jih ima Unija s to državo. Če jih, kakšne ukrepe bo sprejela Komisija?
Napoved predsednika Băsescua glede potnih listov je prav tako pomagala k napetostim. Pokazati moramo rahločutnost za dvostranske odnose, toda vztrajati moramo pri tem, da se dogovori spoštujejo.
Naši moldavski obiskovalci danes opisujejo državo, kjer sta veliko let bila svoboda in demokracija zanikani, kjer internet začuda ne deluje, kjer televizijski kanali izginjajo, kjer državna TV raje predvaja trebušni ples kot pa da poroča o nasilju na ulicah.
Naša Unija, ki je v mislih polna geopolitike, mora razumeti politike Moldavije, ljudi, ki želijo demokracijo in svobodo izbire, državo, ki na veliko trguje z državami zahodno od nje, ozemlje, ki je povezano z državami članicami Unije geografsko, zgodovinsko in kulturno. Naslednji mesec, ko se bodo naši voditelji zbrali na vrhu vzhodnega partnerstva, bi se morali prepričati, da gradijo partnerstvo na temeljih demokracije in človekovih pravic. Predsednik Voronin in njegovi kolegi se morajo k temu zavezati. Naša Unija mora to zahtevati.
Bastiaan Belder
(NL) Mednarodno poročanje o nemirih v Moldaviji na začetku aprila in njihove posledice postavljajo kar nekaj vprašanj, vprašanj, ki jih morajo evropske institucije zastaviti moldavskim in romunskim oblastem.
Če začnem s Chişinău. Ali moldavska vlada od sedaj naprej resnično namerava streljati na protestnike v primeru izrednih razmer? Člane parlamenta bi rad opozoril na izjavo premiera na državni televiziji. Kako moldavska vlada razlaga radikalen preobrat v pristopu, ki so ga sprejeli organi nacionalne varnosti nasproti protestnikom in drugim nasprotnikom? To je bil preobrat od nerazumljive pasivnosti proti vandalizmu, požigom in plenjenju vladnih stavb do brutalnega fizičnega nasilja proti neoboroženim državljanom, katerega posledica so bile tri sumljive smrti.
In predvsem, kako se bo Republika Moldavija otresla odgovornosti za te kršitve najbolj temeljnih pravic? Za odgovor na to zadnje in bistveno vprašanje, gospa predsednica, je treba upoštevati odprto pismo, ki vsebuje devet priporočil, ki jih je včeraj češkemu predsedstvu predložilo štirinajst moldavskih zagovornikov civilne družbe. Upam, da bodo evropske institucije, komisar Rehn in češko predsedstvo to pismo upoštevali. Vidnejše osebe moldavske družbe prosijo za razlago. Soočiti se moramo z moldavskimi oblastmi.
Poleg tega mora Bruselj vsaj prositi Bukarešto za razlago predloga, da se moldavskim državljanom z romunskimi starimi starši množično podeli romunsko državljanstvo. Evropsko posvetovanje glede take radikalne odločitve z daljnosežnimi posledicami je vsekakor razumno.
Adrian Severin
Gospa predsednica, nasilje v Republiki Moldaviji ni bilo revolucija pač pa upor, ki se je dogodil v revolucionarnem vzdušju v razdeljeni družbi. To nasilje bi se lahko štelo tudi, kot da je bilo izzvano in uporabljeno kot del strategije s ciljem ponovno narisati meje med Evropsko unijo in Evrazijo.
Zato je problem, s katerim se moramo soočiti, evropski problem. Ni zgolj interni problem ali problem ene države članice. Toda rešitev ne sme biti maščevanje pač pa podvojitev prizadevanj, da se Moldavijo pritegne na evropsko pot. Prav tako ni rešitev v tem, da se spodbudi moldavske izbrance, da zapustijo državo kot imetniki tujih potnih listov.
S tem namenom moramo okrepiti misijo poslanikov Evropske unije v Moldaviji, tako po obsegu kot virih, pospešiti pogajanja z Moldavijo glede lažje pridobitve vize in poglobiti sodelovanje na področju krepitve javnega reda in spoštovanja človekovih pravic. Sodelovati moramo z oblastmi, opozicijo in civilno družbo, toda tudi z Rusijo, ki ima pomembno navzočnost v regiji. Izogibati se moramo temu, da bi se taki dogodki jemali kot opravičilo za enostranske rešitve glede Transnistrije.
Anna Ibrisagic
(SV) Gospa predsednica, so tisti, ki verjamejo, da bi morali imeti resolucijo o Moldaviji, in so tisti, ki menijo, da ne. Tisti, ki te resolucije ne želijo, pogosto navajajo, da je OVSE dejansko sam odobril volitve. Naj povem, da poročilo OVSE ni bilo docela nekritično. Nasprotno, vsebovalo je veliko mero kritike. Toda resolucija ni le o volitvah, ampak tudi o tem, kaj se je zgodilo po volitvah in kaj se dogaja v Moldaviji že nekaj časa.
Človekove pravice je treba spoštovati. Medijem je treba dati svobodo. Slabo ravnanje z miroljubnimi protestniki ne more nikoli biti sprejemljivo. Odobritev te resolucije bi pomenila, da bi ljudem v Moldaviji poslali močan signal in jim pokazali, da niso sami, da vidimo, kaj se dogaja, in da tega ne odobravamo. Zato vas vse pozivam, da to resolucijo podprete.
Victor Boştinaru
(RO) Dogodki, ki so se zgodili v Republiki Moldaviji, so bili napovedani že dolgo časa. Ko to govorim, se sklicujem na dejstvo, da so leta 2008 razgovori med EU in Republiko Moldavijo zajemali najmanj tri glavna vprašanja: a) prosti dostop opozicije do javnih množičnih občil, ki ga je Voroninov režim sistematično zavračal in ga institucionaliziral; b) neupoštevanje zahteve Beneške komisije, da se ne spremeni zakon o parlamentarnih volitvah, kar je odločno zavrnil režim v Chişinău in njegovi podporniki; c) vključevanje opozicije v bistvene odločitve državne politike, zlasti glede evropske integracijske politike, še en ukrep, ki je bil odločno zavrnjen.
Dejstvo, da so bile te tri glavne točke spregledane ali sistematično zavrnjene s strani partnerjev v Chişinău, nam dejansko nakazuje na to, da je bila Evropska unija odločno zavrnjena s strani Moldavije, kadar se je šlo za stvari bistvenega pomena za prihodnost te države. Dogodki, ki so se zgodili na dan volitev, so bili predvidljivi konec zgodbe, za katero si nekaj krivde delita Evropska unija in Evropski parlament.
Maria Petre
(RO) Gospa predsednica, gospe in gospodje, imamo tri vrste težav z Republiko Moldavijo, vse so resne, na podlagi tega lahko oblikujemo tri vrste ukrepov. Prva vrsta zadeva človekove pravice. Imamo na stotine mladih, ki so bili priprti, včasih celo mučeni. Naslednja vrsta zadeva svobodo tiska. Imamo novinarje, ki so bili ustrahovani in nasilno odpeljani z ulic pri belem dnevu. Zadnja vrsta zadeva metodo za izvedbo volitev. Imamo veliko specifičnih podatkov, ki kažejo na prirejanje rezultatov volitev. Glede tega zadnjega bomo morali biti pri odločanju pravični in jasni. Opozicijske stranke trdijo, da je prirejanje spremenilo rezultat od 10 do 15 %. Državljani Republike Moldavije še vedno z velikim upanjem čakajo na naše odločitve in naše odzive. Je njihova edina pot iz tega tragičnega stanja, ki je brez primere v Evropi in so ga morali dati skozi.
Alexandru Nazare
(RO) Dandanes imate v Chişinău, gospa predsednica, pravico molčati, pravico narediti, kar vam je ukazano, in pravico plačevati davke eliti, ki ni nikomur odgovorna, prav tako se izseliti, prilagoditi in, če je potrebno, sovražiti na ukaz. Nimate pravice do svobodnega izražanja, združevanja, javne razprave in niti pravice, da sami odločate o svoji identiteti. Komisar, to so pogoji za stabilizacijo Republike Moldavije, toda ne ponujajo razlogov za optimizem.
Na tej poti je v najboljšem primeru edina usoda, ki čaka Moldavijo, takšna, kot jo ima Belorusija. Dolgo pred volitvami je komunistična stranka uspela dobiti in utrditi svoj absolutni nadzor nad kanali množičnih medijev. Ti ukrepi so demokratični proces oropali vsebine in prisilili četrtino prebivalstva v državi, da se je izselila. S takšnim ozadjem se volitve niso mogle odvijati brez sence dvoma. Represija, ki jo je izvajal Chişinău, je sedaj postala sredstvo oblasti za komunikacijo s prebivalstvom.
Zato si od zdaj naprej EU ne more privoščiti, da bi zavzela popustljiv, ambivalentni odnos do režima v Chişinău. Od sedaj naprej bodo naša molčečnost ali te ambivalentne izjave označevale naše soglasje in sokrivdo pri kazanju prezira glede temeljnih svoboščin in demokratičnega pravnega sistema kot tudi pri dejanjih nasilja in represije. Nazadnje je kriza v Chişinău pokazala, da moramo izboljšati metode, ki jih uporabljamo za opazovanje in spremljanje volitev in premisliti o vlogi naših stalnih predstavnikov tam.
Charles Tannock
Gospa predsednica, Moldavija ostaja ena izmed najrevnejših držav v Evropi s krhko demokracijo, ki jo vodi predsednik Voronin, ki je tradicionalen "homo sovieticus", ki se še vedno ponosno razglaša za komunista in ima na žalost ambivalentni odnos do EU, tudi v smislu vzhodnega partnerstva.
Toda ostaja popularen, zlasti v ruralnih območjih in med starejšimi generacijami, ki so v teh negotovih gospodarskih časih nostalgične po varnosti ZSSR.
OVSE trojka, ki je vključevala našo delegacijo EP, je praktično potrdila njegovo zmago, zato moramo le sprejeti to dejstvo, čeprav moramo strogo ugovarjati represivnemu zlomu protestnikov opozicije, ki so obtožili vlado monopoliziranja medijev med kampanjo z uporabo zastarelega in nezanesljivega volilnega registra - vključno z mnogimi ljudmi, ki bi naj bili že mrtvi - in odvzemom volilne pravice veliki večini ljudi v tujini, ki niso mogli voliti.
Sedaj se moramo osredotočiti na kršitve človekovih pravic, ki jih je potrebno docela preiskati z misijo Evropske unije, če Moldavija želi nadaljevati s prejemanjem pomoči v okviru svojih EU-atlantskih želja.
Paul Rübig
(DE) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, zelo sem hvaležen za to razpravo danes, ker kaže, da zaušnica Evrope s 27 državami članicami in 500 milijoni prebivalcev prav gotovo sega izven meja Evrope. Mnogi državljani v Moldaviji so spoznali, kako pomembna je deljena moč vladanja za razvoj osnovnega demokratičnega razumevanja in boj zanj.
Ne zgodi se običajno, da se ljudje postavijo za demokracijo in da lahko razglasijo svoja prepričanja javno in zato niso zaprti ali podvrženi represiji. Zato verjamem - in tukaj bi rad v celoti podprl komisarja - da bi morali mi v Evropi uporabiti vse, kar nam je trenutno na razpolago v boju za svobodo posameznih državljanov, za svobodo tiska in za dobro stoječo demokracijo.
Petr Nečas
predsednik Sveta. - (CS) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, položaj v Moldaviji je še vedno krhek in EU mora nadaljevati v svojih okrepljenih prizadevanjih, da se stranke usedejo za pogajalsko mizo. Prav tako mora sodelovati z njimi, da najdejo skupno rešitev, ki bo vsestranska, uravnotežena in realna in ki bo prispevala h krepitvi demokratičnega procesa in demokratičnih institucij v Moldaviji. Povsem se strinjam z Grahamom Watsonom, da se mora gospod Voronin zavezati demokratičnim načelom in da mora obsoditi trpinčenje in nasilje, ki je bilo zakrivljeno nasproti protestnikom. Menim, da bi morali vsi tudi obsoditi aretacije novinarjev in množične kršitve svobode izražanja. V tem pogledu je za nas prav tako pomembno, da popolnoma podpremo delo posebnega predstavnika EU v Moldaviji.
Nobenega dvoma ne bi smelo biti, da sta EU in Svet zelo vznemirjena zaradi kršitve človekovih pravic, ki so se zgodile med krizo v Moldaviji. Nujno pozivamo moldavske oblasti, da se vključijo v transparentni postopek s polnim sodelovanjem zadevnih evropskih in mednarodnih ustanov in raziščejo ter obsodijo kršitve človekovih pravic. Kriza je pokazala potrebo po krepitvi pomoči EU, ki je namenjena nadaljnjim političnim in gospodarskim reformam v Moldaviji, da bi okrepili zavezo Moldavije k demokratičnim standardom in vrednotam in v skladu s podporo EU moldavski suverenosti in ozemeljski celovitosti. EU je pripravljena sodelovati in približati Moldavijo Evropski uniji. Toda osnova za to je demokratična Moldavija, to je Moldavija, kjer se spoštujejo človekove pravice, kjer je svoboda izražanja in kjer temeljne demokratične ustanove delujejo.
Olli Rehn
član Komisije. - Gospa predsednica, svoj čas bi rad namenil odgovoru na nekatera vaša vprašanja in pripombe v tej, po mojem mnenju, zelo odgovorni izmenjavi mnenj.
Začel bom s pripombami gospoda Watsona glede viz in človekovih pravic, toda najprej moram komentirati pripombe glede moje kolegice Benite Ferrero-Waldner, ki je odgovorna za naše odnose z Moldavijo. Rekli ste, da je Benita instinktivni optimist. Zagovarjam lahko njo in stališče Komisije najprej s tem, da rečem, da je dejansko stališče Komisije zelo realno in uravnoteženo. Drugič, če želite biti evropski komisar, morate biti profesionalni optimist, zlasti če ste odgovorni za širitev EU in odnose v JV Evropi.
Glede vprašanja vize smo resnično osupli zaradi odločitve Moldavije, da uvede vizo za romunske državljane. To ni sprejemljivo. Preučujemo zakonitost te poteze. To vprašanje bomo obravnavali 30. aprila na predvečer praznika dela, 1. maj, z moldavskimi oblastmi v sklopu skupnega upravljalnega odbora Komisija-Moldavija, ki je bil ustanovljen v okviru sporazuma za lažjo pridobitev vize.
Na splošno pa je glede volitev, posledic in kršitev človekovih pravic Komisija strogo obsodila nasilje, ki je vzplamtelo na ulicah Chişinău 7. aprila, in množično ter pretirano uporabo sile s strani služb kazenskega pregona in s strani zasebne milice in v nadaljevanju. Poročila o množičnih kršitvah človekovih pravic pripornikov kot tudi ugrabitev so zelo resna.
Vidimo, da je dejansko za Moldavijo zelo pomembno, da se izkaže vredno svojih evropskih želja, da se zatrjevanja o kršitvah človekovih pravic popolnoma in nepristransko raziščejo s sodelovanjem vseh političnih sil in, po potrebi, pod mednarodnim nadzorom. Tiste, za katere se sumi, da so storili kazniva dejanja, vključno z zlorabo človekovih pravic, je treba zaslišati in če bodo za ta dejanja obtoženi, jim omogočiti pravico do poštenega sojenja.
Nenazadnje, glede verjetnega vpliva volitev na odnose EU-Moldavija, so te prinesle v ospredje nedokončano naravo notranjih reform Moldavije, zlasti kar zadeva pravno državo in spoštovanje temeljnih svoboščin. Pričakujemo, da se bodo vse zadevne strani v Moldaviji, uradni organi in politična opozicija ter civilna družba, sporazumele in nadaljevale v smeri rešitve sedanje krize, ki bo prinesla več in ne manj demokracije in svobode za moldavsko prebivalstvo.
Zgodovina, kako je nastala Evropska unija, je konkretni dokaz, da lahko dialog, sodelovanje in pravna država obrodijo skladno in trajno mešanico spoštovanja temeljnih svoboščin, politične stabilnosti in gospodarske blaginje.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje o predlogih resolucije bo potekalo med naslednjo sejo.
Pisne izjave (člen 142)
Corina Creţu  
v pisni obliki. - (RO) V času, ko se komunistična oblast v Chişinău še drži na oblasti s prevaro in mučenjem, opisuje premier države, ki je na čelu predsedstva EU, krizo na mejah EU kot "zaskrbljujočo". Niti dokaz o terorju in agresivna drža nasproti državi članici Evropske unije nista sprožila take reakcije kot prevračanje besed zakonite odločitve Romunije, da pohiti s postopkom za pridobitev romunskega državljanstva za tiste, ki so ga izgubili proti svoji volji v tragičnih zgodovinskih okoliščinah, za katere nosi Zahod del odgovornosti.
Ne morem si pomagati, da ne bi omenil hinavščine tistih politikov, ki sedaj širijo preplah o milijonu Moldavcev, ki bo okupiral Zahod, enako kot so do leta 2007 širili ideje o napadu Romunov.
Glede teptanja demokracije in temeljnih svoboščin bomo imeli možnost za izmenjavo mnenj z gospodoma Lukashenkom in Voroninom po začetku vzhodnega partnerstva. Če ta sodelovalni mehanizem ne bo podprl demokratičnih reform v nekdanjih sovjetskih državah, ki so bile povabljene, to pomeni, da se ne bo nikamor premaknil.
Ne morem si kaj, da ne bi prišla do neprijetnega zaključka, da je za nekatere Evropejce Tibet bliže od Moldavije. To se verjetno zgodi, ko cesta v Chişinău vodi skozi Moskvo.
Silvia-Adriana Ţicău  
Volitvam, ki so bile 6. aprila 2009 v Republiki Moldaviji, so sledile demonstracije. Na žalost je tisk naletel na težave pri sporočanju informacij glede tega, kako so se dogodki odvijali. Menim, da so svoboda tiska, svoboda izražanja in spoštovanje človekovih pravic ter pravna država načela, ki se jih vsi držimo, jih spodbujamo in zagovarjamo.
Mislim, da je položaj v Republiki Moldaviji izjemno resen. Zlasti verjamem, da mora Evropska unija obravnavati ta položaj resno in diplomatsko. Menim, da so obtožbe, naperjene proti Romuniji, naperjene tudi proti Evropski uniji. Toda proglasitev romunskega ambasadorja v Chişinau za nezaželeno osebo in nenadna, enostranska uvedba viz s strani Republike Moldavije, je za romunske državljane nesprejemljiva.
Republika Moldavija je evropska država skozi zgodovino in geografijo. Je ena izmed sosed EU in odnosi med EU in Republiko Moldavijo morajo še naprej temeljiti na dobrih sosedskih odnosih. Regija, iz katere prihajam, meji na Republiko Moldavijo in Ukrajino. Vključeni smo v mnogo skupnih razvojnih programov in menim, da morata Romunija in Evropska unija nadaljevati s podporo gospodarskega in družbenega razvoja v Republiki Moldaviji preko partnerstva, ki temelji ne le na dobrem sodelovanju ampak zlasti na vzajemnem spoštovanju.
