Javna naročila gradenj, blaga in storitev na področju obrambe in varnosti (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospoda Lambsdorffa v imenu Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih javnih naročil gradenj, blaga in storitev na področju obrambe in varnosti - C6-0467/2007 -.
Alexander Graf Lambsdorff
Gospod predsednik, gospe in gospodje, po svetu trenutno poteka 13 misij EU, s katerimi si prizadevamo za mir in stabilnost. Devet misij se je že zaključilo. V mnogih od teh operacij oborožene sile, ki pogosto vključujejo policiste, iz naših držav članic naletijo na težavno okolje. Sočasno vsi vemo, da je še vedno veliko žarišč nemirov in da se bo potreba po evropski intervenciji v mednarodni politiki verjetneje povečala in ne zmanjšala, žal pa tudi vemo, da Evropejci pogosto nismo v položaju, da bi svoje misije izpeljali tako, kot bi morali, z optimalno opremo ter na interoperabilen način in s strateško prerazporeditvijo. To moramo doseči, saj smo to dolžni našim vojakom in policistom, ki sodelujejo v operacijah po vsem svetu. Vendar je ta cilj še zelo oddaljen.
Eden od razlogov za to je razdrobljen trg za obrambno opremo. Naših 27 držav članic sodeluje v 89 različnih, včasih celo podvojenih raziskovalnih programih. ZDA jih imajo samo 29. Med državami članicami je vse premalo sodelovanja v zvezi z razvojem proizvodov. Tako imenovanim tradicionalnim dobaviteljem se daje prednost pred netradicionalnimi, toda morda boljšimi dobavitelji, in to je tisto, kar želimo spremeniti.
Vrednost blaga in storitev na evropskem trgu za obrambno opremo vsako leto znaša okoli 91 milijard EUR. V Evropi se za povprečno samo 13 % teh razpiše javni razpis. Naj dodam, da je država, ki caplja na repu, Nemčija s samo okoli 2 %. Bistvo je, da notranji trg za obrambne proizvode ne deluje. Mnogih pomembnih novosti v tej visoko tehnološki industriji ni mogoče uporabiti, naše oborožene sile ne dobijo najboljše opreme in zapravlja se denar davkoplačevalcev. Posledično postajajo obrambni proizvodi vse dražji, medtem ko obrambni proračun ostaja enak ali se celo manjša. V tej situaciji je jasno, za kaj gre. Ne gre za večje izdatke za orožje, temveč za razumnejšo uporabo obstoječega denarja. To je tisto, kar moramo narediti. To dolgujemo našim davkoplačevalcem.
Zato je v poročilu leta 2005 ta Parlament pozval Komisijo, da predloži direktivo za to področje. To je storila v soglasju s Parlamentom in Svetom. Za nas in tudi zame kot poročevalca je bilo pomembno, da je predsednik Sarkozy v svojem govoru o prednostnih nalogah francoskega predsedovanja izrecno omenil evropski trg za obrambno opremo. S tem je postalo jasno, da bodo Parlament, Svet in Komisija pri tem združili moči. Sporazum v prvem branju je odraz te skupne politične volje. Jutri bomo - upam, da skupaj - položili temelj za nov evropski pravni okvir, ki bo zagotovil resnično odprtje trga ter večjo preglednost in konkurenco glede javnih naročil.
To direktivo moramo gledati v kontekstu. Decembra smo uspešno sprejeli Direktivo o prenosu obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti. Današnja predložena direktiva je drugi pomembni gradbeni kamen v evropskem paketu obrambne opreme. Čeprav ti dve direktivi teoretično delujeta neodvisno, v praksi potrebujeta druga drugo. To je še en razlog, da je zaključek našega dela jutri glede paketa obrambne opreme tako pomemben. Jasno je, da ne bo čez noč prinesel revolucije trga, vendar je pomemben korak v pravo smer in lahko znatno premakne naprej evropsko varnostno in obrambno politiko.
Iskreno bi se zahvalil mojim kolegicam, poročevalkam v senci Charlotte Cederschiöld, Barbari Weiler in Giseli Kallenbach za njihovo pošteno, včasih kritično, toda vedno konstruktivno sodelovanje. Prav tako bi se zahvalil Svetu in Komisiji. Vsi vpleteni so pokazali čudovito mešanico politične volje, profesionalizma in pripravljenosti sklepanja kompromisov.
Vsi dolgujemo našim državljanom, da skupaj ustvarimo konstruktivno politiko za Evropo. Upam, da bomo jutri s sprejetjem tega paketa izpolnili to dolžnost za naše področje pristojnosti. Mimogrede, to razpravo bi morali imeti v Bruslju, ne v Strasbourgu. Hvala.
Charlie McCreevy
član Komisije. - Gospod predsednik, naj se najprej opravičim zaradi slabotnosti mojega glasu, saj sem zelo hudo prehlajen.
Glasovali boste o predlogu direktive o javnih naročilih za obrambno in varnostno opremo, ki jo je Komisija predložila decembra 2007 kot del tako imenovanega "obrambnega paketa". Ta predlog je velik korak naprej k vzpostavitvi skupnega evropskega obrambnega trga, ki je sam po sebi pomemben prispevek k varnostni in obrambni politiki Unije. Z drugimi besedami, ta direktiva je politično izredno pomemben instrument, ki bo okrepil obrambne sposobnosti Evrope, naredil javne izdatke učinkovitejše in povečal varnost naših državljanov.
Procesu pogajanj je koristilo tesno sodelovanje Parlamenta, Sveta in Komisije. Zato bi se želel toplo zahvaliti poročevalcu, gospodu Lambsdorffu, za njegovo intenzivno in učinkovito delo za dosego sporazuma s Svetom v prvem branju. Prav tako bi se želel zahvaliti poročevalkam v senci za njihovo konstruktivno sodelovanje. Čestitati želim tudi francoskemu predsedstvu skupaj s slovenskim predsedstvom za uspešno spodbujanje pogajanj v Svetu. Nenazadnje bi se želel zahvaliti češkemu predsedovanju za njegovo zavezanost dokončanju tega dokumenta.
Komisija pozdravlja predloženo besedilo. Nova direktiva je narejena po meri za javna naročila na področju obrambe in varnosti. Naročnikom bo dala prožnost, ki jo potrebujejo za pogajanje o sklenitvi pogodb, ki so pogosto zelo zapletene in občutljive. Prav tako jim bo omogočila zahtevati posebne varnostne določbe za varovanje tajnih podatkov in zagotoviti zanesljivost oskrbe. Vse to naredi direktivo za instrument, ki ga lahko države članice uporabijo za večino svojih javnih naročil na področju obrambe, ne da bi ogrozile svoje varnostne interese.
Novo direktivo se bo prav tako uporabljalo za občutljiva javna naročila na področju nevojaške varnosti. Ta pristop je v skladu z današnjim strateškim okoljem, v katerem so nadnacionalne grožnje in nove tehnologije povzročile brisanje meje med vojaško in nevojaško varnostjo, notranjo in zunanjo varnostjo. Javno naročanje ne more prezreti tega razvoja: v primerih, v katerih ima na primer oprema za policijske sile podobne značilnosti kot obrambna oprema, je vsekakor logično, da se uporabi iste določbe o naročanju.
Vse to bo imelo velike prednosti: nova direktiva bo državam članicam omogočila omejitev odstopanja po členu 296 Pogodbe ES na posebne primere. Odslej bodo načela notranjega trga končno veljala za pomembne dele obrambnih in varnostnih trgov v Evropi. Pravične in pregledne določbe o naročanju se bodo uporabljale po vsej Uniji in podjetjem omogočile enostavnejše oddajanje ponudb v drugih državah članicah. Evropske industrije bodo dobile precej večji "domači trg" z daljšimi serijskimi proizvodnjami in ekonomijami obsega. To pa bo zmanjšalo stroške in vodilo k nižjim cenam.
Na koncu bomo dosegli večjo odprtost trgov v korist vseh: industrije bodo postale konkurenčnejše, oborožene sile bodo dobile boljše razmerje med ceno in kakovostjo in davkoplačevalci bodo imeli koristi od večje učinkovitosti javnih izdatkov. Vse to je tudi rezultat vašega dela in vašega prispevka. Naj se vam zato še enkrat zahvalim in vam čestitam za to.
Charlotte Cederschiöld
Gospod predsednik, evropskega trga za obrambne proizvode se ne ustvari čez noč, toda poročevalec je vzpostavil trdno sodelovanje, ki nam je skupaj s Svetom in zlasti Komisijo pomagalo narediti prvi zelo pomemben korak. Zdaj bodo obrambni proizvodi jasno vključeni v osnovna pravila notranjega trga, kar bi moralo pomagati pri znižanju cen. Z bolj odprtim trgom bo prišlo do povečanja evropske konkurenčnosti in učinkovitejše proizvodnje opreme.
Francoska vlada prav tako zasluži pohvalo za njeno konstruktivno vlogo, toda prispevek poročevalca, gospod Lambsdorff, je bil seveda najpomembnejši. Prav tako bi se želela zahvaliti obrambni industriji za njen dragocen prispevek, ki je povečal prožnost. Tu so bili ohranjeni mnogi elementi iz direktive o javnih naročilih iz leta 2004. Sočasno se spoštuje na primer interese nacionalne varnosti in posebne pogoje oskrbe in varstva podatkov. V skladu z veljavno zakonodajo je ohranjena uporaba člena 296, preprečena pa je njegova zloraba. To bi morala pozdraviti tudi industrija, ki bo seveda še naprej lahko vplivala na izvajanje direktive in razvoj novih praks.
V Parlamentu smo zadovoljni, da smo se s Svetom sporazumeli glede pragovnih vrednosti in preglednosti, da omenim samo par primerov številnih uspehov Evropskega parlamenta, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in poročevalca. Osebno sem zadovoljna, da je bilo mogoče rešiti najbolj sporna vprašanja glede obstoječega prava ES. Če Parlament, kot upam in sem prepričana, široko podpira to poročilo, potem je bil narejen pomemben in logičen korak naprej.
Iskreno se zahvaljujem vsem mojim kolegom poslancem in drugim zainteresiranim stranem, ki so pomagali narediti ta postopek konstruktiven in zanimiv.
Barbara Weiler
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, konec lanskega leta je nekaj pozornost zbujajočih naslovov razglašalo: "Svet se ponovno oborožuje", "Trgovina z orožjem cveti", "Industrija obrambne opreme - draga zaradi pomanjkanja konkurence", prav tako pa druge primere korupcije v Nemčiji in drugih državah Evropske unije. Socialni demokrati smo povsem jasni glede svoje opozicije do takšne oboroževalne tekme, te krepitve oboroževanja in tudi glede popustljivega odnosa do korupcije. Glede tega vprašanja se strinjamo z nacionalnimi kolegi poslanci.
Cilji tega zakonodajnega paketa s tema dvema direktivama o prenosu in javnih naročilih, o katerih danes razpravljamo, bodo zagotovili, da ne gre samo za konkurenčnost, ampak tudi za ustavitev zapravljanja denarja davkoplačevalcev za proizvodnjo obrambne opreme in za preprečevanje korupcije. To so dovolj dobri razlogi, da se bodo socialni demokrati strinjali z rezultatom.
Obstajal bo evropski pravni okvir za oddajo naročil za blago in storitve na področju obrambe in varnosti, obstajalo bo večje sodelovanje med državami članicami, z drugimi besedami, brez nepotrebnih prekrivanj in brez goljufanja držav članic s strani oboroževalnih podjetij, poleg tega pa bo več konkurence in manj izjem po členu 296.
Za nas poslance - prepričan sem, da za vse skupine - je bilo pomembno, da smo tu uvedli direktivo o pravnih sredstvih, z drugimi besedami, direktivo, ki jo je pripravil gospod Fruteau. Za Svet to ni bilo tako samoumevno. Za nas je bilo pomembno, da v primeru korupcije obstajajo sankcije, vključno z izključitvijo iz javnih naročil. Menim, da je to nekaj novega za to doslej razvajeno industrijo.
Vendar pa je bilo prav tako pomembno za nas, da so rezultati trajni za vseh 27 držav članic. Čeprav ima samo šest ali sedem držav članic svojo lastno proizvodnjo in se jih nekaj manj vključi v trgovino, je pomembno, da imamo za sabo 27 držav. To nam je uspelo. Nisem prepričana, da bo vse delovalo tako, kot si predstavljamo, in zaradi tega smo vključili dejstvo, da želi Parlament še naprej imeti določen nadzor. Želimo biti obveščeni, ne samo avtomatično s strani Komisije, ampak želimo biti obveščeni o rezultatih in prenosu tega paketa direktiv.
V prihodnosti, ko bomo imeli še močnejši evropski notranji trg in bomo dobili evropske pristojnosti, kot je seveda načrtoval gospod Sarkozy, bo moral biti Evropski parlament kot voljena institucija v Evropi vključen v resnični nadzor, kot je to v nacionalnih parlamentih, vendar še ne v Evropskem parlamentu. Toda to je naloga za prihodnost. V Nemčiji smo si na primer opekli prste pri proizvodnji obrambne opreme in povišanih cenah. Imamo Eurofighter - pretirano drag, če ne celo najdražji projekt - in prepričana sem, da ima vsaka država članica podobne izkušnje.
Za konec se ne želim zahvaliti. Sodelovanje je bilo dokaj konstruktivno in rezultati so predvsem pomenljivi. Vendar bi želela povsem odkrito povedati, da je bil parlamentarni postopek nevzdržen. Doseganje kompromisov s Svetom in Komisijo v prvem branju ne bi smelo biti delo tega Parlamenta. Zaradi tega mora biti ta postopek v prihodnje absolutna izjema. Dejansko ni bil potreben za ta zakonodajni paket. Tega se moramo držati in takoj po glasovanju ukiniti to vrsto postopka za neparlamentarno delo.
Cristian Silviu Buşoi
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, na začetku želim čestitati mojemu kolegu, gospodu Lambsdorffu, za njegovo izvrstno poročilo. Vem, da se je docela posvetil temu zelo pomembnemu delu. Menim, da je vzpostavitev skupnega trga za orožje in pravnega okvira za to ključnega pomena, da bi še naprej razvijali Evropsko varnostno in obrambno politiko (EVOP).
Prav tako pozdravljam pomemben dosežek, da se bo načela Pogodbe, predvsem preglednost, nediskriminacijo in odprtost, izvajalo tudi na trgu obrambe in varnosti in to bo, kot je bilo že povedano, imelo za posledico izboljšanje učinkovitosti izdatkov za obrambo.
Predlog Komisije in poročilo gospoda Lambsdorffa sta uspela vzpostaviti sklop novih pravil glede pogodb javnih naročil na področju varnosti in obrambe, ki omogoča ustrezno delovanje skupnega trga za orožje.
Omeniti želim vsaj dve večji izboljšavi za dobavitelje in naročnike, katerih cilj je varovanje EU in njenih držav članic. Tu bi omenil določbe, ki se nanašajo na zanesljivost oskrbe, namreč informacije o ponudnikih in podizvajalcih, ki se jih zagotovi naročniku, in obveznosti ponudnikov, da bi zagotovili zanesljivost oskrbe. Po drugi strani ponudnike varuje uvedba revizijskega postopka, ki zagotavlja, da je postopek oddaje naročil pošten in ne prihaja do diskriminacije.
Predlog povečuje preglednost delovnega postopka, vendar države članice temu ne bi smele nasprotovati, saj so njihovi varnostni interesi zaščiteni, predvsem z ohranitvijo odstopanj od razkrivanja informacij, če so ogroženi varnostni interesi.
Na koncu bi želel poudariti dejstvo, da je za nas zelo pomembno, da imamo skupni evropski obrambni trg. Hkrati bi morali ob razpravljanju o tem vprašanju - skupnem evropskem obrambnem trgu - ali če bomo v prihodnosti razpravljali o občutljivejših vprašanjih, kot so nadomestila, resno upoštevati strateške interese in konkretno situacijo vsake posamezne države članice.
Mieczysław Edmund Janowski
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, komisar, gospod Lambsdorff je odlično opravil delo. Čestitke. Izdajanje javnega denarja je vedno izzvalo močna čustva. To je še posebno res v primeru oddaje naročil za vojsko ali obrambne sile. Gre za velike vsote denarja in izbrati moramo proizvajalce in izvajalce storitev, ki nudijo najboljše storitve, namesto najcenejše rešitve. Potrebujemo visoko kakovost po razumni ceni.
Upoštevati moramo tudi, kako temeljito bo vse delo in kakovost uporabljenih materialov, prav tako pa specifična vprašanja, kot sta zaupnost, celo tajnost, predvsem v povezavi s ključnimi vprašanji. Te zadeve so povezane tudi z vprašanji nadomestila in zagotovitve vračila vlaganj. Mislim, da se bomo morali vrniti k tej temi. Menim, da je stališče, predstavljeno v predlogu direktive, pravilno. Po mojem mnenju bodo predlagane rešitve povečale učinkovitost evropskega sistema javnih razpisov na področju obrambe. Zaslužijo, da jih sprejmemo.
Gisela Kallenbach
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, poročevalcu bi se želela zahvaliti za njegovo konstruktivno sodelovanje, saj je bilo kljub povsem upravičeni kritiki postopka v prvem branju to sodelovanje dejansko predpogoj, da se glas Parlamenta jasno sliši v trialogu.
Danes odločamo o kompromisu glede trgovskega blaga, katerega predhodni trg je bil omejen na samo nekaj držav članic. Zame je bila resnično zanimiva izkušnja videti, kako so zagovorniki notranjega trga in konkurence nenadoma poskušali z vsemi sredstvi ohraniti uporabo nacionalnih mehanizmov odločanja in izolacije. Pri tem niso uspeli in to je dobro.
Zakaj? Ker bo večja konkurenca v trgovini z obrambno opremo morda v prihodnje pomenila tudi odmik od narekovanja cen in možnost, da se javni denar, ki je namenjen temu, uporabi učinkoviteje in tudi zmanjša. Enako velja za zmanjševanje korupcije. To dolgujemo našim državljanom. Jasno je tudi, da bodo zdaj veljali nedvoumni razpisni pogoji, ki bodo vodili k večji preglednosti v zvezi z oddajo naročil in bodo končno dali pravo možnost majhnim in srednje velikim podjetjem, da vstopijo na trg. Poleg tega so bile zmanjšane tudi vse mogoče vrzeli za izogibanje postopku oddaje ponudb, o vseh predvidenih odstopanjih pa se je treba vnaprej dogovoriti s Komisijo. Menjalnih poslov, ki so bili doslej po zakonu prepovedani, vendar so bili kljub temu splošna praksa, ta direktiva ni uzakonila. Nazadnje, toda nič manj pomembno, se lahko zdaj prvič uporabi pravna sredstva.
Upala sem, da jih bomo še bolj evropeizirali, znižali pragovne vrednosti in s tem pridobili večjo preglednost, vendar je to velik korak v pravo smer in veselim se prenosa.
Tobias Pflüger
Gospod predsednik, ta direktiva je del obrambnega paketa, katerega kontekst se glasi, citiram: "Strategija za močnejšo in konkurenčnejšo evropsko obrambno industrijo". Glavna smernica je, kot pri tako mnogih stvareh, prosti trg tudi za obrambne proizvode, povedano drugače, za orožje, orožje pa je za ubijanje in vojskovanje. Cilj direktive je izboljšati učinkovitost in konkurenčnost industrije orožja v EU. Gospod Swoboda je v prejšnji razpravi o tem govoril brez ovinkarjenja. Rekel je, da potrebujemo boljše prvotne pogoje za evropsko industrijo orožja glede konkurence, predvsem s strani Združenih držav.
Leta 2005 so države članice EU skupaj prvič bile na prvem mestu med izvozniki orožja na svetu. Od teh izvozov jih 70 % odpade na štiri največje države, in sicer Francijo, Nemčijo, Združeno kraljestvo in Italijo. Glavne države uvoznice so države Bližnjega vzhoda. Ne bi nas smelo skrbeti za učinkovitejšo industrijo orožja, temveč za razoroževanje, za katerega ne obstaja direktiva tako kot za učinkovitost industrije orožja. Povsem jasno je, za kaj gre tu.
Andreas Schwab
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, želel bi izraziti svojo iskreno zahvalo poročevalcu v Odboru za notranji trg in varstvo potrošnikov in tudi Pododboru za varnost in obrambo ter njegovemu predsedniku in pripravljavcu mnenja o poročilu gospoda Lambsdorffa, mojemu prijatelju Karlu von Wogauu.
Tu ne govorimo o izvozu orožja v države zunaj evropskega notranjega trga, temveč samo o vprašanju, kako lahko prodajo in trgovino z orožjem na evropskem notranjem trgu, to je v 27 državah članicah Evropske unije, naredimo stroškovno učinkovitejši in učinkovitejši na splošno. Zelo pozdravljam dejstvo, da je Parlament tu zavzel skupno stališče, saj bodo državljani posledično znatno prihranili na trgu, in sicer v višini približno 70 milijard EUR letno, in lahko tako dobijo na nek način plačane mirovne dividende.
To delo in - nekoliko žalostno je, da je danes tu tako malo predstavnikov Sveta - ta odločitev sta izredno dobrodošla zaradi težavne razprave med državami članicami v preteklosti. Čeprav se še kako strinjam z mnenjem o težavah v trialogu, kot so poudarili socialni demokrati, moram povedati, da bomo nekega dne s tem dosegli mejnik v evropski obrambni politiki. Še bolj sem razočaran, da želi tako malo kolegov poslancev prisostvovati tej odločitvi.
Danes zjutraj smo praznovali deseto obletnico evra. Upam, da se bomo čez nekaj let ozrli nazaj na današnji dan, saj je to mejnik v evropskem sodelovanju med državami članicami na področju obrambe in zunanje in varnostne politike, ker bo v prihodnje veljalo načelo, da zahteve, ki jih določimo v naši lastni državi članici, samodejno veljajo tudi v vseh drugih državah članicah. To je veliko zaupanje, ki so ga države članice zdaj pripravljene vložiti. Za to sem izredno hvaležen.
Zahvaliti bi se želel tudi Komisiji, ki je tako energično delala na tej direktivi, ki je premagala opozicijo v državah članicah in ki si je konstruktivno prizadevala pomagati Parlamentu pri iskanju poti skozi goščavo zakonodaje na področju javnih naročil. Pozitivne točke so že bile omenjene, vključno z izboljšavami zakonodaje o javnih naročilih, in ne želim jih ponavljati.
Z drugim delom paketa za vzpostavitev tega pravega evropskega notranjega trga za obrambne proizvode smo naredili pomemben premik naprej. To tudi krepi avtonomno sposobnost Evropske unije, da se odzove na mednarodne krize, to je delo, ki se mu je posvetil gospod von Wogau predvsem v Pododboru za varnost in obrambo. Če je potem, kot je bilo opisano pred kratkim, mogoča avtonomna operacija Evropske unije v Afriki pod vodstvom irskega generala s poljskim namestnikom in pripadniki čet iz 15 različnih držav članic, to kaže, kako daleč je prišla Evropska unija pri izgradnji Evrope obrambe. Nadaljevati moramo po tej poti. Hvala lepa.
Joel Hasse Ferreira
(PT) Gospod predsednik, najprej bi se želel zahvaliti poročevalcu, gospodu Lambsdorff, in poročevalcem v senci, predvsem gospe Weiler.
Gospe in gospodje, menim, da je ključnega pomena, da se premikamo proti vključevanju nacionalnih obrambnih trgov in celo strateškega usklajevanja njihove proizvodnje. Premakniti se moramo naprej, skupaj z vsemi potrebnimi specifičnostmi in varnostnimi ukrepi, proti uporabi osnovnih pravil notranjega trga tudi za obrambne industrije, s povečevanjem preglednosti v postopkih oddaje ponudb, ki so organizirani, in v oddaji naročil, ki vključujejo države članice Evropske unije. Toda sočasno moramo pomagati ustvariti pogoje, ki bodo evropsko opremo in proizvode naredili konkurenčnejše na svetovnih trgih.
Pomembno se mi zdi, komisar McCreevy, da ta direktiva zagotovi izboljšave pravnega okvira za javna naročila na področju obrambe in varnosti. Pospeševati mora izgradnjo notranjega trga, ob čemer mora seveda spoštovati pravice in interese držav članic, predvsem na področju varnosti; obračam se predvsem na tiste, ki proizvajajo orožje, strelivo in obrambno in varnostno opremo, kot na primer moja država.
Gospod predsednik, poudariti želim tudi določbe, ki zagotavljajo lažji dostop do tega trga za majhna in srednje velika podjetja, še zlasti z izboljšanjem pravil za podizvajalske pogodbe. Prav tako poudarjam možnost večjega in temeljitejšega vplivanja na industrijski potencial, da bi ustvarili pravi evropski trg za obrambne industrije. To bi lahko prispevalo tudi h krepitvi raziskav in razvoja, ne samo znotraj teh industrij, temveč tudi v tistem delu evropske industrije, ki se okorišča z razvojem le-teh.
Na koncu naj povem, da je treba omeniti očitno povezavo med obrambnimi industrijami in zunanjimi politikami Unije. Kot odgovor na nedavni govor bi želel navesti klasični rimski rek: "če želiš mir, se pripravi na vojno". V Evropski uniji, ki je skorajda pacifistična nadsila, te industrije imenujemo "obrambne industrije" in ne "vojaške industrije", ker želimo mir, ne vojne. Zato tudi potrebujemo obrambne industrije.
Janusz Onyszkiewicz
(PL) Gospod predsednik, Združene države za obrambo porabijo približno 500 milijard USD. Evropska unija zanjo porabi nekaj več kot 200 milijard. Toda vprašanje je, ali kot nadomestilo za teh 200 milijard vojaške zmogljivosti držav članic Evropske unije resnično odražajo to vlaganje, kot je to v Združenih državah. Ko sem bil obrambni minister, sem se sestal s predstavniki industrije in jim povedal, da sem minister, odgovoren za nacionalno obrambo in ne industrijsko obrambo. Menim, da bo direktiva takšne vrste, o kateri razpravljamo danes in za katero bi želel izraziti svojo zahvalo in hvaležnost gospodu Lambsdorffu, vodila k temu, da se bo velike vsote, ki jih potrošimo za obrambo, porabilo na precej bolj razumen in primeren način, in da bo vojaška zmogljivost Evropske unije odražala našo stopnjo vlaganja v obrambo.
Angelika Beer
(DE) Gospod predsednik, ponovno bi želela poudariti, da govorimo o paketu: resolucija v decembru in ta razprava danes. Le če združimo oboje - ureditev o prenosu obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti in zdaj direktivo o javnih naročilih -, imata smisel.
Pripravila sem poročilo Odbora za zunanje zadeve. Imeli smo osrednji politični cilj, namreč da je treba z usklajevanjem evropske industrije orožja in liberalizacijo v EU sočasno izvajati strožji nadzor glede vprašanja izvoza iz EU. Če omenjamo negativna poglavja, moramo omeniti tudi pozitivna. Na svojem zadnjem zasedanju konec lanskega leta je Svet pod francoskim predsedovanjem sprejel kodeks ravnanja kot pravno zavezujoč instrument. To je dobro in to je tisto, kar je nenehno zahteval Parlament.
Zato bi želela še enkrat opozoriti, da je to usklajevanje, za katerega menimo, da je pravilno - in ne samo usklajevanje, temveč tudi vzpostavitev mehanizma sankcij, ki se ga bo uporabilo v primeru kršitve te direktive -, zdaj pod nadzorom nacionalnih držav in poslancev. Ne samo usklajevanje, temveč celoten proces bomo spremljali z velikim zanimanjem.
Jacques Toubon
(FR) Gospod predsednik, želel bi izraziti svojo podporo stališču, ki ga je pred nekaj trenutki predstavil gospod Schwab. Rekel bi, da je sprejetje te direktive danes velika odločitev, zahvalo zanjo pa smo dolžni izrednim prizadevanjem našega poročevalca, gospoda Lambsdorffa, naše poročevalke v senci, Charlotte Cederschiöld, ki se ji resnično zahvaljujem, in seveda francoskemu predsedstvu, ki si je konec lanskega leta zelo prizadevalo za dosego kompromisa.
Dejansko danes zaključujemo krog, ki se je odvil izredno hitro, v nekaj mesecih, in ki vključuje tako direktivo o notranjem trgu za obrambne proizvode, sprejeto decembra, kot tudi kodeks ravnanja glede izvoza, ki sta sočasno postala del zakonodaje, in končno to direktivo, ki člen 296 Pogodbe usklajuje s skupnimi pravili javnih naročil. Dejansko nas ta celotni niz tako rekoč zavezuje k nečemu, kar bom poimenoval "komunizacija" obrambne ekonomije. Ta se lahko seveda zdi sovražna do želje po suverenosti ali celo do pravih značilnosti obrambne politike. Dejansko to izraža željo po integraciji državnih suverenosti.
Enako je opaziti na področju pravosodja. V času francoskega predsedovanja in od portugalskega in slovenskega predsedovanja je bil dosežen ogromen napredek tudi na drugem področju, na katerem so hotele državne suverenosti preprečiti vsakršen sporazum ali sodelovanje.
Gospe in gospodje, menim, da s sprejetjem takšnega besedila dejansko pomagamo končati ideološko razpravo o naravi in obliki evropskega projekta. To je področje, to je moč, ki se ju bo vse bolj prepoznavalo na področju obrambne in varnostne politike.
Geoffrey Van Orden
Gospod predsednik, kot Britanski konzervativci smo na splošno odločni zagovorniki odprtih trgov, toda, kot so potrdili številni govorniki, je osnovni namen tega poročila krepitev vključevanja EVOP in EU, namesto pravih ekonomskih koristi. Vsekakor nima nič s krepitvijo obrambnih zmogljivosti.
Vidim lahko, da bi lahko bilo nekaj obrobnih koristi glede lažjega dostopa Združenega kraljestva do trgov drugih evropskih držav v zvezi z javnimi naročili za obrambo. Vendar pa so veliko večje koristi za druge pri dostopu do trga Združenega kraljestva, ki ima največje izdatke za obrambo - in mimogrede, Združeno kraljestvo že ima najbolj odprt trg javnih naročil za obrambo v Evropi.
Zlasti zaskrbljujoče je, da v skladu s predlaganimi predpisi vlada ali podjetje, ki je veliko vložilo v nekatere dele raziskav in razvoja na področju obrambe, ne bo več v položaju, da bi to vlaganje nadomestilo v razvojni in proizvodni fazi. Pričakuje se, da se bodo naročila v zvezi z razvojem odprla za evropsko konkurenco, s čimer nacionalna vlada ne bo imela sredstev za varstvo intelektualne lastnine, delovnih mest ali izvoznih priložnosti. To bo zaviralo raziskave in razvoj.
Obstajajo tudi druga vprašanja, vendar moram reči, da to poročilo ni resnično potrebno s stališča obrambe, industrije ali celo gospodarstva.
Ioan Mircea Paşcu
Gospod predsednik, direktiva o javnih naročilih za obrambo je pomemben korak proti evropskemu trgu obrambne opreme in EVOP. Zavedam se težav usklajevanja načel prostega trga z neizogibno prosto presojo glede obrambnih poslov in skupnih pravil, ki zajemajo oddajo javnih naročil, s posameznimi praksami, ki zadevajo naročila na področju obrambe.
Ta zelo zapleten sklop predpisov mora seveda prestati preskus praktičnosti, saj bo zaradi tega, ker želi istemu okviru prilagoditi nasprotujoče si elemente, kot so preglednost in tajnost, enakost in individualnost, potreboval nenehno spremljanje in odločnost glede kaznovanja vsakega posameznega poskusa dajanja prednosti enemu elementu pred drugim, da bi s stalnim prizadevanjem ohranili ravnotežje med vsemi štirimi.
Ustrezno delovanje bo potem odraz delovanja in odločenosti organov EU, da vodijo ta nastajajoči evropski trg, in resnične pripravljenosti zagovornikov nacionalne obrambe in držav članic za njimi, da spoštujejo ta nova pravila in igrajo igro v skladu z njimi.
Še beseda o nadomestilih. Za države, kot je moja, Romunija, je nadomestilo vsaj za zdaj pomemben mehanizem za zagotavljanje preživetja naše državne industrije.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Evropsko enotnost in varnost trenutno spet ogrožata finančna in gospodarska kriza in energetska kriza. To je še enkrat pokazalo, da se lahko samo z enotnostjo in solidarnostjo uspešno spopademo z velikimi problemi v modernem svetu.
Uvedba skupnih, preglednih pravil o javnih naročilih na trgu za varnostne in obrambne proizvode je pomemben korak h krepitvi evropske varnostne politike. Prav tako je to mehanizem, specifičen za tržno gospodarstvo, ki evropski industriji omogoča uspešno tekmovati z velikimi globalnimi akterji, predvsem v Združenih državah.
Čim prej je treba vzpostaviti sistem Skupnosti za obravnavo varnosti informacij, za izvoz varnostne in obrambne opreme v tretje države pa je treba vzpostaviti ustrezen nadzorni sistem. Ratifikacija in izvajanje Lizbonske pogodbe bosta omogočili vzpostavitev stalnega in dobro strukturiranega sodelovanja na področju varnostne politike, ki je ključnega pomena za prihodnost EU.
Bogusław Rogalski
(PL) Od devetdesetih let prejšnjega stoletja je bilo jasno, da je imelo drobljenje evropskih obrambnih trgov negativne gospodarske posledice. V zadnjih dvajsetih letih so se izdatki za obrambo zmanjšali, kar je vodilo k manjšemu prometu in nižjim ravnem zaposlovanja, kot tudi k zmanjšanju vlaganja na področju raziskav in novih vojaških tehnologij.
Danes imajo celo velike države članice težave pri financiranju novih obrambnih sistemov. Vzpostaviti je treba evropsko bazo obrambne industrije in tehnologije, da bi razvili temeljne obrambne zmogljivosti držav članic. Ta korak je ključnega pomena za soočanje z globalnimi izzivi na področju obrambe.
Prav tako je pomembno, da imamo usklajen evropski zakonodajni okvir, ki bo državam članicam omogočil izvajanje določb Skupnosti, ne da bi pri tem ogrozile svoje lastne obrambne interese. Ne smemo pozabiti na pomemben element, namreč na uvedbo nadzornega postopka. Njegovi cilji bi morali biti zagotavljanje učinkovitega pravnega varstva za ponudnike, spodbujanje preglednosti in preprečevanje diskriminacije med postopkom naročanja.
Emmanouil Angelakas
(EL) Gospod predsednik, tudi jaz bi želel poročevalcu, gospodu Lambsdorffu, in poročevalkam v senci čestitati za pomembno delo, ki so ga opravili.
Glavna lastnost evropskega trga je razdrobljenost, ki prevladuje na nacionalni ravni. Za izvoz proizvodov, povezanih z obrambnim in varnostnim sektorjem, veljajo nacionalni sistemi izdajanja dovoljenj, ki se razlikujejo glede postopkov, področja uporabe in rokov.
Ta nova zakonodaja spodbuja preglednost in polaga temelje za vzpostavitev enotnega odprtega evropskega trga za obrambno opremo, kar je tudi osnovni dejavnik pri krepitvi evropske varnostne in obrambne politike.
Prav tako je pomembno, da obstajajo temeljne določbe, ki urejajo varnost oskrbe in informacij. Prav tako je bila razjasnjena navedba člena 296 Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti, ki je zdaj omejen na dejanska odstopanja, kakor je predvideno v Pogodbi in je zahtevalo Sodišče Evropskih skupnosti.
Za zaključek bi želel poudariti pomembnost prožnih ureditev, ki krepijo vlogo majhnih in srednje velikih podjetij, ki v nekaterih državah članicah tvorijo sektor, ki zaposluje na tisoče delavcev.
Nickolay Mladenov
Gospod predsednik, tudi jaz bi želel čestitati gospodu Lambsdorffu za odlično opravljeno delo, prav tako pa tudi njegovim poročevalkam v senci, predvsem gospe Cederschiöld, toda naj poudarim tudi nekaj, kar je povedal gospod Toubon: odlično delo, ki ga je opravilo francosko predsedstvo glede sporazuma o tej direktivi.
Upam, da bomo, ko se bomo po nekaj letih vrnili k temu, ugotovili, da nas ne bi bilo smelo biti strah govoriti o evropskem trgu za obrambno opremo zaradi skupnega evropskega trga. V skupnem obrambnem interesu Evrope in v skupnem interesu Evrope je več konkurence.
Naj izpostavim del te direktive, ki je izredno pomemben za mnoge države članice. To je predvsem besedilo, ki zadeva podizvajanje. Zelo me veseli, da sporazumi, doseženi s Svetom in Komisijo, o besedilu, ki zadeva podizvajanje, v veliki meri odražajo tisto, za kar si je prizadeval Parlament, in sicer za več preglednosti v okviru podizvajanja; drugič, da ni diskriminacije na nacionalni osnovi, ko se sestavlja naročilo za podizvajalce, in nazadnje, da lahko nacionalni organi dovolijo izvajalcem, da podizvajalcem oddajo do 30 % svojih naročil.
To je v interesu združevanja industrije po vsej Evropi.
Charlie McCreevy
član Komisije. - Gospod predsednik, želel bi se zahvaliti vsem udeležencem razprave. Jasno je, da je predloženo besedilo kompromis in da kot takšno ne more vključiti vseh predlogov, namenjenih njegovemu izboljšanju. Sočasno pa ima Parlament veliko razlogov za zadovoljstvo.
Prvič, Parlament je bil tisti, ki je v svoji resoluciji z dne 17. novembra 2005 v Zeleni knjigi o javnih naročilih za obrambo pozval Komisijo k pripravi te direktive. Zato je to v veliki meri predlog Parlamenta.
Drugič in še bolj pomembno, trenutnemu besedilu je izredno koristil vaš prispevek med postopkom. Vključenih je bilo veliko število sprememb iz poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, predvsem glede področja uporabe, določb o pravnih sredstvih in preglednosti.
Komisija lahko sprejme vse te spremembe in zato podpira besedilo. Prepričani smo, da bo ta direktiva resnično nekaj pomenila in prispevala k pravemu evropskemu obrambnemu trgu. Sprijaznimo se, da je bila pred petimi leti zamisel o vzpostavitvi tega trga z instrumenti Skupnosti prava znanstvena fantastika za večino ljudi, toda danes postaja resničnost. Ne izpustimo te priložnosti.
Alexander Graf Lambsdorff
Gospa predsednica, mojega kolega poslanca gospoda van Ordna bi pozval, da razmisli o dejstvu, da je edina oseba tu, ki ga podpira, nemški skrajni levičar. Gospodu Pflüger iz levice bi dejal, da bo bežen pregled zakonodaje olajšal njeno razumevanje. Sploh ne gre za izvoz, gre za evropski notranji trg.
Drugače je tisto, kar je povedala gospa Weiler, pravilno. Rekla je, da so ti proizvodi dragi zaradi pomanjkanja konkurence. Da, če ni konkurence, so dragi. Upam, da bomo na evropski notranji trg uvedli več konkurence. To vsekakor ne bo povzročilo, da bi bili ti proizvodi poceni, toda morda bo njihova cena vsaj razumnejša. To je velika priložnost, priložnost za industrijo, da odpre nove trge, in tudi priložnost za srednje velika podjetja, da prodrejo na te trge. Toda - in to je precej pomembno - to je prav tako priložnost za preglednost in s tem za civilno družbo, ki bo lahko bolje spremljala način strukturiranja tega trga in dogajanje na njem, in za nevladne organizacije.
Izrecno bi se želel zahvaliti gospodu Mladenovu in gospodu Toubonu za njuno omembo nenavadnega dela, ki je bilo vloženo v ta projekt. V bistvu je to projekt v skladu z drugim stebrom, to je krepitev evropske varnostne in obrambne politike, z uporabo instrumenta prvega stebra, namreč direktive o notranjem trgu. Brez odličnega dela francoskega predsedstva, ki je posredovalo med državami članicami - izredno težka naloga -, projekt ne bi nikoli uspel.
Širiti moramo te priložnosti. To bo priložnost za politično Evropo. To bo priložnost za skupno zunanjo in varnostno politiko in priložnost za Evropo vrednot in miru. To je priložnost, ki jo moramo izkoristiti.
Tobias Pflüger
(DE) Gospa predsednica, želel bi podati prošnjo v skladu s členom 145 poslovnika. Če ste navedeni osebno, imate priložnost za kratek odgovor.
Sorazmerno hitro bo postalo jasno, kdo so tu skrajneži, če pogledate, za kaj gre pri vsem tem. Gre za tržni ekstremizem, ki je očiten na tem področju. Rekel sem, da bi imela učinkovitejša obrambna industrija v Evropski uniji seveda vpliv na izvoz orožja. Nihče ne more zanikati tega. Namigovanje na kar koli drugega bi kazalo popolno osredotočanje na Evropsko unijo.
Predsednica
Razprava se je zaključila.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 142)
Bogdan Golik  
Poudariti bi želel pomembnost predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih javnih naročil gradnje, blaga in storitev na področju obrambe in varnosti, ki ga odločno podpiram.
Direktiva odpira pot za utemeljitev javnih naročil na področju varnosti in obrambe na preglednih merilih, brez diskriminacije ponudnikov iz drugih držav članic EU ob sočasnem zagotavljanju varnosti teh držav. Zato je tako pomembno, da se je mogoče sklicevati na določbo v Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki zagotavlja neupoštevanje njenih določb, če je takšen korak potreben za varovanje bistvenih interesov kake države članice EU.
Skupna proizvodnja, skupna nabava, javna naročila - posebno v smislu najbolj tehnološko napredne in zato dražje opreme - bodo evropski varnostni in obrambni politiki dali večjo možnost za uspeh. Predlog direktive, ki ga podpiram, je pozitiven premik k odprtju trgov držav članic EU in zmanjšanju rivalstva med državami v tem sektorju, ki bi lahko izkoristile skupne in stroškovno učinkovite rešitve.
Hkrati bi želel izraziti svoje zadržke glede prednostnega vrstnega reda standardov, pregledanih v postopku priprave tehničnih specifikacij za nabavo obrambne opreme. Obrambni ministri bi morali biti pristojni za določanje prednostnih nalog za izvajanje.
Poleg tega sem opazil tudi odsotnost kakršnega koli sklicevanja v tem predlogu na Kodeks najboljše prakse za področje preskrbovalne verige Evropske agencije za obrambo, ki ga izvajajo dobavitelji. Zato ni jasno, ali je treba pri izbiri dobavitelja še naprej upoštevati to merilo.
Dushana Zdravkova  
v pisni obliki. - (BG) Moje trdno mnenje je, da sta obramba in varnost temeljnega pomena za vsako državo članico, vendar pa sta še zlasti področji, ki sta v interesu vsakega državljana Evropske unije, prav tako pa evropske obrambne industrije.
Ni potrebno povedati, da bo še naprej veljala možnost odstopanja od te direktive. Iz tega razloga je izredno pomembno, da se države članice pozove k izboljšanju njihove zakonodaje, ki ureja javna naročila na področju nacionalne varnosti. Prav tako bi smele izkoristiti priložnost, ki jo zagotavlja člen 296 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, izključno pod pogojem, da so zagotovile podobno stopnjo preglednosti, odgovornosti, osredotočenosti na rezultate in učinkovitosti, vključno z ustreznim mehanizmom za reševanje sporov, do katerih je prišlo.
Omeniti želim, da direktiva, ne glede na to, kako celovita in specifična je, ne more nadomestiti potrebe po tem, da ima obrambna industrija EU in bolj splošno njena varnostna industrija jasno vizijo. Pomanjkanja vizije in strategije ni mogoče nadomestiti s pravili in izjemami, zaradi katerih bodo države "goljufale", da bi zaščitile svoje zasebne interese, veleprodajo ali maloprodajo, v skladu z velikostjo njihove obrambne industrije. Zaradi tega razloga je treba na tem področju določiti strategijo, ki bo v interesu ohranitve evropskih načel.
