Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji)
Predsednica
Naslednja točka je čas za vprašanja (B7-0019/2011).
Preden začnem s časom za vprašanja, bi rada, ker smo tako pozni, povedala nekaj besed o načinu, na katerega bom vodila čas za vprašanja. Hvaležna bi bila, če bi bili vsi pozorni, vključno s komisarji, če smem vljudno prositi, ki bodo odgovarjali. Besedo bom v okviru dodatnih vprašanj dala samo avtorju vprašanja, ker nimamo dovolj časa, da bi storili več, če hočemo obdelati dovolj vprašanj. Komisarje, ki odgovarjajo ali podajajo svoj prvi odgovor, bi prosila, naj nam, prosim, ne berejo dolgega eseja. Želimo si lep odgovor in informativen odgovor na naše vprašanje, da bi lahko potekal tudi dialog z osebo, ki je postavila vprašanje.
Na Komisijo so naslovljena naslednja vprašanja.
Jörg Leichtfried
(DE) Gospa predsednica, priznati moram, da podpiram vaše utemeljitve glede razpoložljivega časa. Vendar pa bi vas prosil, da upoštevate naslednje. Poslanci, ki hočejo zastaviti vprašanja, niso tisti, ki so odgovorni za to, da smo tako pozni. Moja težava je, da sem Svetu zastavil vprašanje o zadevi, ki bo zdaj obravnavana kot vprašanje št. 2. Moje vprašanje Svetu je bilo enako temu, vendar pa je bil čas za vprašanja Svetu zdaj črtan brez nadomestitve. To je seveda obžalovanja vredno in prosil bi vas, da glede tega enega vprašanja ponovno razmislite o vašem drugače popolnoma logičnem in razumljivem pristopu.
Predsednica
Glede na okoliščine danes zvečer nimam nobene druge možnosti. Zelo mi je žal za vse spraševalce, vendar je največ, kar lahko storim, to, da obravnavamo čim več vprašanj in pridejo do besede tudi spraševalci. To me ne navdušuje, vendar pa po mojem mnenju veste, da si prizadevamo za novo in realnejšo obliko časa za vprašanja, ki bo odražala nov položaj, v katerem smo se znašli po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe. Prej ko bo prišlo do tega, bolje bo, toda zdaj nadaljujmo.
Prvi del

Zadeva: Okvirna direktiva o minimalnem dohodku v EU
Lani je Evropski parlament sprejel poročilo o vlogi minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju vključujoče družbe v Evropi, v katerem je trdil, da bi bilo treba oblikovati okvirno direktivo o zagotovljenem minimalnem dohodku v Evropski uniji.
Ali Komisija meni, da bi bilo treba oblikovati okvirno direktivo o sistemu zagotavljanja ustreznega minimalnega dohodka po vsej Evropi, zlasti glede na to, da že več kot 85 milijonov naših državljanov živi pod pragom revščine?
László Andor
član Komisije. - Ljudje so pogosto rekli, da je treba družbe soditi po tem, kako ravnajo s svojimi najšibkejšimi člani. Če seveda ne zagotovimo ustrezne podpore za osebe v stiski, jih bomo po vsej verjetnosti še bolj izključili in tako otežili njihovo vključevanje v družbo in vstop na trg dela.
Komisija meni, da lahko poleg tega, da delujejo kot avtomatični stabilizatorji, sistemi minimalnega dohodka igrajo pomembno vlogo pri zaščiti najbolj ranljivih pred učinki krize z zagotavljanjem varnostne mreže.
Priporočilo Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela, in sklepi Sveta EPSCO z dne 17. decembra 2008 o skupnih načelih dejavnega vključevanja za učinkovitejši boj proti revščini poudarjata pomen dostopa do ustreznih virov ter kakovostnih storitev in vključujočih trgov dela.
Priporočilo države članice poziva, naj zlasti "priznajo osnovno pravico posameznika do virov in socialne pomoči, ki zadostuje z življenje, ki je združljivo s človekovim dostojanstvom kot del celovitih, nenehnih prizadevanj za boj proti socialni izključenosti".
Ta pristop, opredeljen v priporočilu, se je izkazal za korak v pravo smer, zlasti v gospodarski krizi. Vendar pa je treba storiti več za popolno izvajanje reform za dejavno vključevanje.
Kot je v svojem sporočilu o evropski platformi za boj proti revščini in socialni izključenosti napovedala Komisija, bo leta 2012 poročala o izvajanju splošnih načel o dejavnem vključevanju, ki se med drugim osredotočajo na učinkovitost sistemov minimalnega dohodka.
Na podlagi te ocene bo predlagala ukrepanje, vključno z načini, na katere bi lahko finančni instrumenti EU podprli dejavno vključevanje.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Gospa predsednica, komisar, hvala za vaš odgovor, vendar pa niste odgovorili na more vprašanje. Moje vprašanje se je glasilo tako - ali namerava Komisija uvesti okvirno direktivo o zagotavljanju zadostnega minimalnega dohodka, kajti drugače vsekakor ne bomo premagali revščine. Celo lani, v evropskem letu za boj proti revščini in socialni izključenosti, se je revščina v posameznih državah članicah povečala. Komisar, še eno vprašanje - ker je v revščino pahnjenih resnično veliko število starejših, kakšno je vaše mnenje o tem, da Komisija uveljavi enotna merila za minimalno pokojnino na ravni Evropske unije?
László Andor
član Komisije. - Komisija se je zavzemala za minimalni dohodek in tudi minimalno plačo, vendar pa tu govorimo o pristojnostih držav članic in obveznostih držav članic, zato je v tej razpravi zelo v ospredju načelo subsidiarnosti.
Strinjam se, da moramo v času krize posebno pozornost namenjati pripadnikom ranljivih skupin v družbi, zlasti tistim, ki so brez prihodka, ker so tudi brez dela, vendar pa moramo države članice spodbujati, naj uporabijo različna sredstva - in to je samo ena možnost -, da bi preprečile, da ljudje zdrsnejo v revščino.
Zato je manevrskega prostora za zakonodajne pobude tu izredno malo, čeprav je v nekaterih obdobjih politična zahteva po njih precejšnja.
Glede revščine starejših naj povem, da je to zelo zapletena tema, glede katere si moramo prizadevati na področju zaposlovanja, socialnih storitev in socialnega varstva, kar me je pripeljalo do kampanje o dejavnem staranju, ki bo potekala naslednje leto in ki jo bodo podpirale politike na področju zdravstvenega varstva in ohranjanja zdravja ter vseživljenjskega učenja, ker menimo, da je največji napredek, ki ga lahko dosežemo v smislu življenjskih pogojev in socialnega vključevanja starejših oseb, okrepitev udeležbe na trgu dela. Na tem lahko potem gradimo dodatne politike.
Zadeva: Energijsko varčne žarnice
Ali je Komisija seznanjena s študijo nemškega zveznega urada za okolje, ki pravi, da lahko energijsko varčne žarnice zaradi živega srebra, ki ga vsebujejo, povzročijo zastrupitev, če se razbijejo v domačem okolju? Kaj je Komisija na podlagi te študije ugotovila?
Ali je Komisija pripravljena ponovno pretehtati svojo odločitev o umiku običajnih žarnic iz prometa?
Ali je Komisija pripravljena omiliti prepoved prodaje običajnih žarnic vsaj za zasebna gospodinjstva?
Günther Oettinger
Gospa predsednica, gospa Koch-Mehrin, gospe in gospodje, Komisija je seznanjena s poročilom nemškega zveznega urada za okolje in je seveda ponovno preučila dejstva. Ozadje zadeve je naslednje. Zaradi sklepa Evropskega sveta leta 2007 in posledičnih resolucij Evropskega sveta in energetskega sveta - z drugimi besedami, po obsežnem posvetovanju s Parlamentom in državami članicami - je Komisija leta 2009 predložila svoj predlog za uredbo za okoljsko primerno zasnovo. Ta je vključeval postopen prehod od običajnih žarnic na energijsko varčne žarnice, ki učinkoviteje porabljajo energijo. Menimo, da bo mogoče na evropskem trgu razsvetljave in žarnic doseči prihranek 40 milijard kilovatnih ur, kar ustreza stroškom za električno energijo v višini od 5 milijard EUR do 10 milijard EUR. Direktiva vključuje številne varnostne ukrepe, osredotoča pa se na živo srebro in zgornje omejitve. Te so bile ponovno znatno zmanjšane septembra lani, da bi še dodatno zmanjšali morebitna tveganja za javnost.
Ugotovitve študije, ki jo je naročil nemški zvezni urad za okolje, so nas pripravile k temu, da smo Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja prosili, naj poda še eno izjavo. Po pregledu celotnega korpusa znanstvene literature je odbor ugotovil, da je zelo neverjetno, da bi razbite kompaktne fluorescentne sijalke predstavljale tveganje za zdravje ljudi.
Vendar pa na tem področju obstaja težava. Študije temeljijo na poskusih, ki so vključevali odrasle. Seveda je jasno, da je treba otroke obravnavati ločeno, zaradi česar sodelujemo z nemškim zveznim uradom, da bi čim prej dobili ustrezne rezultate za otroke. Zelo pozorno spremljamo razmere. Sem v stiku z omenjenim uradom, tako da lahko izvedemo hitro, skupno oceno dodatnih preskusov, ki jih opravlja.
Naša splošna ugotovitev je, da bomo zaradi potrebe po medsebojnem zaupanju med vsemu vpletenimi nadaljevali s postopnim izvajanjem uredbe. Vendar pa bomo z veseljem ponovno obvestili Parlament, če bo prišlo do ugotovitev, ki bi lahko dale podlago za drugačno oceno. Takšne so razmere v tem trenutku.
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Gospa predsednica, gospod Oettinger, dobro je, da ste Znanstvenemu odboru za zdravstvena in okoljska tveganja naročili, naj ponovno preuči to zadevo. To me veseli. Vendar pa vprašanje ostaja: kako lahko državljanom Evrope pojasnimo, da morajo v svojih hišah v skladu s predpisi EU dovoliti nekaj, kar predstavlja zdravstveno tveganje za njihove otroke? Imate otroke in veste, kako je. Pogosto se kaj razbije. Gospod Leichtfried iz Avstrije in jaz sva zelo zaskrbljena zaradi tega. Kako lahko pojasnimo, da je to nekaj nevarnega? Zdi se, da se nismo sposobni učiti iz preteklih napak. Vendar pa niste bili odgovorni za prvotno odločitev, zato lahko pokažete voljo za učenje, ne da bi izgubili ugled. Lahko bi rekli, da bomo odpravili to prepoved vsaj za zasebna gospodinjstva. Bi bili pripravljeni ponovno razmisliti o svoji odločitvi?
Günther Oettinger
Gospa predsednica, kot odgovor na vprašanje bi izpostavil, da bodo žarnice na trgu na razpolago takoj po prehodu, kar ne bo predstavljalo morebitnega tveganja. Vprašanje se nanaša na CFL oziroma kompaktne fluorescentne sijalke. Zaradi tega moramo razmisliti o povečanju svojih dejavnosti v zvezi z odnosi z javnostmi glede direktive o okoljsko primerni zasnovi, tako da lahko državljane obveščamo o žarnicah LED in novi generaciji halogenskih žarnic. To nam bo omogočilo doseči oboje: naše okoljske cilje in cilje v zvezi z varčevanjem z energijo v okviru uredbe po eni strani in preprečevanje morebitnih tveganj po drugi strani. Z veseljem bom natančneje ponovno preučil zadevo.
Zadeva: Svežnji o pravicah žrtev
Večja podpora žrtvam kaznivih dejanj je pomembna sestavina stockholmskega programa. Za državljane EU so pomembna zlasti vprašanja v zvezi s pomočjo žrtvam čezmejne kriminalitete v Evropi. Obstaja nekaj praktičnih postopkov za podporo ali nasvete žrtvam in njihovim družinam, ki se spopadajo s posledicami kaznivega dejanja v tujini ali ki jim je v tujini nastala velika škoda. Trenutno pomagam volivcu, čigar sin je bil med dopustovanjem na Kreti žrtev nasilnega napada. Na tem področju je velika potreba po ukrepanju EU, da se uresniči obljuba Evrope državljanov.
Komisarka Reding je najavila sveženj ukrepov v zvezi z zaščito žrtev kaznivih dejanj. Ob upoštevanju tega, kdaj namerava Komisija predlagati ta sveženj ukrepov za žrtve kaznivih dejanj? Ali lahko Komisija da več informacij o tem, kaj bo ta zakonodajni predlog vseboval? Ali lahko Komisija da kakšne informacije o nezakonodajnih ukrepih, ki bodo vključeni v sveženj?
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Gospa predsednica, v Evropi se vsako leto poroča o več kot 30 milijonih ljudi, ki so žrtve kaznivih dejanj. Pomembno je, da zagotovimo, da imajo žrtve dostop do svojih pravic in prejmejo podporo in zaščito, ki ju potrebujejo. To je strateška prednostna naloga za Komisijo.
Dovolite mi, da to priložnost izkoristim za to, da izpostavim pogum gospe Hughes, ki se zavzema za močnejše pravice žrtev po vsej Evropi. Menim, da mora njena odločenost služiti kot navdih za vse nas, da okrepimo pravice žrtev in povečamo zaupanje državljanov v naše pravosodne sisteme. To močnejše medsebojno zaupanje potrebujemo, da zagotovimo, da se priznava in ščiti pravice žrtev ne samo doma, ampak tudi v tujini. Zagotoviti moramo tudi, da naši pravosodni in pravni sistemi ne bodo pozabili na žrtve.
Zato bo Komisija maja predlagala celovit sveženj o žrtvah. Posvečen bo kakovosti obravnavanja žrtev po kaznivem dejanju in med kazenskim postopkom. Zagotovil bo, da bodo žrtve deležne enakih minimalnih standardov obravnave v vseh državah članicah EU ne glede na njihovo državljanstvo ali matično državo. Cilj naših predlogov je spodbujanje spremembe odnosa do žrtev, da se stori več za zagotavljanje njihovega okrevanja in da se zmanjša tveganje, da se jim dodatno škoduje zaradi ponavljajoče viktimizacije med postopki.
Iz česa bo zelo konkretno sestavljen sveženj? Prvič, horizontalne direktive o položaju žrtev v kazenskih postopkih, ki bo na primer jasno opredelila naslednje izvršljive pravice: lahko dostopne službe za podporo žrtvam v vseh državah članicah, pravico do tolmačenja med zaslišanji, zmanjšanje stikov med storilcem in žrtvijo med postopki, vsako sodišče pa mora biti zasnovano tako, da zagotavlja ločene čakalnice, in pravico v vseh državah članicah, da se zahteva pregled pregona.
Drugič, predlagala bom tudi uredbo o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov civilnega prava, da se zagotovi, da ima lahko vsaka žrtev, ki je ogrožena in ki ima koristi od zaščitnega ukrepa, sprejetega proti morebitnemu storilcu v eni državi članici, še naprej koristi od takšnega ukrepa, ko se preseli ali potuje v drugo državo članico. Ta instrument bo dopolnjeval drug instrument o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov kazenskega prava.
Uvesti nameravamo tudi vrsto nezakonodajnih ukrepov, da se zagotovi učinkovito delovanje nove zakonodaje, predlagali pa bomo tudi načrt za krepitev pravic žrtev, da se zagotovi, da bodo te pravice tudi v prihodnjih letih ostale visoko na politični agendi.
Claude Moraes
Kot veste, smo prejšnji teden z Maggie Hughes, eno izmed na tisoče pogumnih žrtev kaznivega dejanja, obiskali vašo pisarno.
Povedati moram, da smo po pogovorih z vašim osebjem zelo vznemirjeni, da bi to morda lahko bil sveženj, ki obnavlja zaupanje in dodano vrednost za državljane, ki potrebujejo pomoč, ko postanejo žrtev kaznivega dejanja.
Maggie Hughes in številne druge žrtve zločina so nam povedale, da so jim všeč ukrepi, ki jih predlagate, da pa si želijo koncentracijo pomoči. Če na primer obstaja urad za pomoč žrtvam, mora biti enostavno dostopen, imeti pa moramo tudi posameznike, ki pomagajo v bolnišnici, v policijski celici in v zvezi s sistemom sodišča.
To zahtevajo naši državljani in tega doslej niso dobili. Na vas torej naslavljamo prošnjo, da iz tega naredite odličen predlog, kakršen je lahko.
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Popolnoma se strinjam. Tudi sama sem imela občutek, da so žrtve nekoliko odsotne.
V zvezi s postopkovnimi pravicami smo se močno osredotočili na ljudi, ki se znajdejo v težavah, ker so morda storili kaznivo dejanje: zagotoviti smo hoteli, da se poskrbi za njihove pravice, tako kot to moramo storiti v naši družbi, utemeljeni na pravicah. Vendar pa se žrtve pogosto ponovno viktimizira, ko pridejo na sodišče, in to nikomur ni mar. Gre za zelo nepošten položaj, ki pomeni zanikanje pravic. Zato upam, da bo ta sveženj o pravicah žrtev spremenil ne samo zakonodajo, ampak tudi miselnost, in da bodo povsod na naših sodiščih, naših policijskih postajah in naših bolnišnicah - kot je upravičeno pozval spoštovani poslanec - ljudje imeli posebno pomoč za žrtve in bodo vedeli, da se z njimi ne sme ravnati kot z vsakim drugim. Izredno pomembno je, da to velja tudi čez mejo, za ljudi v državah članicah, ki niso njihova matična država.
Zato se zanašam na Parlament, da bo Komisiji pomagal pripraviti najboljšo možno zakonodajo, in tudi - v zvezi s soodločanjem glede svežnja -, da bo šlo hitro, tako da se lahko predlog predloži v odobritev Svetu.
Drugi del
Zadeva: Predlogi Komisije o skupni konsolidirani davčni osnovi za pravne osebe
Ali lahko Komisija obrazloži trenutno stanje v zvezi s predlogom Komisije o skupni konsolidirani davčni osnovi za pravne osebe?
Algirdas Šemeta
član Komisije. - Skupna konsolidirana davčna osnova za pravne osebe (CCCTB) je pomembna pobuda za odpravljanje ovir na enotnem trgu in je bila v letnem pregledu rasti opredeljena kot pobuda, ki spodbuja rast in jo je treba zagotoviti. Spopadla se bo z nekaterimi pomembnimi davčnimi ovirami za konkurenčnost podjetij.
Sedaj pomanjkanje pravil o skupnem davku za pravne osebe in razlike v nacionalnih davčnih sistemih pogosto vodijo k prekomernemu obdavčevanju in dvojnemu obdavčevanju. Poleg tega se podjetja srečujejo s težkimi upravnimi bremeni in visokimi stroški za davčno disciplino. Položaj ustvarja odvračilne dejavnike za naložbe v EU in je v nasprotju s prednostnimi nalogami, določenimi v strategiji Evropa 2020.
Doslej je bil dosežen pomemben napredek glede tehnične priprave predloga o CCCTB. Zdaj je čas, da se podjetjem zagotovi enotna pravila, da bi bilo tako lažje in ceneje poslovati na enotnem trgu.
Kolegij komisarjev naj bi CCCTB predvidoma sprejel 16. marca 2011. Prepričan sem, da bo končni predlog pomembno prispeval k boljšemu okolju za podjetja, rast in delovna mesta v EU.
Marian Harkin
Hvala za vaš odgovor, komisar. Imam samo tri kratka vprašanja in upam, da boste nanje lahko odgovorili.
Ali predvidevate, da bo CCCTB prostovoljna?
Drugič, ali predvidevate kakršne koli okoliščine, v katerih lahko domača sodišča izgubijo sodno pristojnost v davčnih zadevah, če odločitev, ki jo sprejmejo, vpliva na dobičke v drugi državi članici?
In nazadnje pričakujem, da je bila na tej stopnji že določena formula za porazdelitev davka, ki je plačljiv v različnih državah članicah. Je Komisija že opravila oceno vpliva na zmagovalce in poražence, s tem pa mislim zmagovalce in poražence v finančnem smislu, glede na formulo, ki ste jo že določili?
Algirdas Šemeta
član Komisije. - Zelo na kratko bom odgovoril na vprašanje o tem, ali bo CCCTB prostovoljna ali obvezna. Odgovor je da, bo prostovoljna: predlog predvideva prostovoljno izbiro za podjetja, da izvajajo pravila CCCTB.
Glede vloge domačih sodišč predlog o CCCTB predvideva pravila za reševanje sporov, predlog pa ne bo spodkopaval vloge domačih sodišč.
Predlog predvideva formulo za porazdelitev z enakomerno delitvijo med prodajo, delom in sredstvi, delo pa bo razdeljeno na dva sestavna dela: plače in število zaposlenih.
Da, opravili smo oceno vpliva, ta ocena vpliva pa bo objavljena skupaj z našim predlogom. Popolnoma sem prepričan, da bo predlog koristil evropskim podjetjem, po mojem mnenju tudi irskim podjetjem.
Predsednica
Kolegi, v dvorano so po začetku časa za vprašanja prišli nekateri poslanci, ki se ne zavedajo velike časovne omejitve, ki se jo moramo držati, da bi poskusili napredovati. Cilj je odgovoriti na čim več vprašanj. Zato sem na začetku povedala, da ne bom sprejemala nobenih dodatnih vprašanj, razen dodatnih vprašanj tistih poslancev, ki so zastavili vprašanja.
Naj povem, da je moj cilj - in ta je v določeni meri odvisen od dolžine odgovorov Komisije - pred 20.45 obravnavati naslednja vprašanja, in sicer vprašanja gospe Jensen, gospoda Papanikolauja, gospoda Posselta in gospe Ţicău. Takšen je načrt.

Zadeva: Oprostitev DDV za kmetijske proizvode v Romuniji
Danska podjetja, ki so investirala v romunski kmetijski sektor, so bila obveščena, da v prihodnje ne smejo več obračunavati DDV za proizvode, ki jih prodajo posrednikom. Zato pa bodo morali kmetje še naprej zaračunavati ta isti DDV za proizvode, ki jih prodajo končnim uporabnikom (tj. pekom, drugim kmetom, itd). Romunska vlada je o tem predlogu za oprostitev DDV za prodaje posrednikom baje obvestila generalni direktorat za obdavčenje in carinsko unijo (TAXUD).
Ali se je Komisija strinjala, da bodo kmetijski proizvodi, prodani posrednikom, oproščeni DDV? Če se je strinjala, zakaj? Ali Komisija meni, da bo ta mehanizem vnesel spremembe v vzorce trgovanja s kmetijskimi proizvodi v Romuniji? Ali Komisija meni, da bo konkurenca na notranjem trgu izkrivljena, če damo finančne spodbude kmetom, da svoje proizvode prodajajo določenim kupcem? Ali Komisija namerava zagotoviti, da se bo skupni sistem DDV uporabljal za vse romunske kmete?
Algirdas Šemeta
član Komisije. - Zaradi goljufij z DDV v povezavi z nekaterimi kmetijskimi proizvodi je Komisija v stiku z Romunijo, da najde najprimernejši način za napredovanje pri obravnavanju tega problema.
Ena izmed možnih rešitev za obravnavanje tako imenovanega davčnega vrtiljaka v tem sektorju je uporaba mehanizma obrnjene davčne obveznosti. V skladu s to ureditvijo, ki ni sistem davčnih oprostitev, zaloge ostajajo obdavčene, vendar pa oseba, ki mora davčni upravi plačati DDV, ni več davkoplačevalec, ki dobavlja blago, ampak davkoplačevalec, ki prejme blago.
Dejstvo, da je k plačilu davka zavezan prejemnik namesto dobavitelj, je edina sprememba standardne ureditve, v skladu s katero davkoplačevalec, ki dobavlja blago drugemu davkoplačevalcu, pobere DDV in ga plača državi, medtem ko lahko davkoplačevalec, ki prejme blago, ta znesek odbije v svoji napovedi DDV.
V standardnem režimu in tudi v režimu obrnjene davčne obveznosti prejemnik, ki je končni potrošnik, ne more odbiti DDV in ga mora plačati v celoti.
Zato DDV še vedno ostaja nevtralen za davkoplačevalce in ne bo prišlo do izkrivljanja konkurence. Ker lahko prejemnik sočasno plača in odbije isti znesek v svojem obračunu DDV, je dobra plat te spremembe, da odpravlja potrebo po efektivnem plačilu DDV davčni upravi. S tem se izogne goljufijam, ki temeljijo na neplačilu DDV s strani dobavitelja, ki mu sledi odbitek DDV s strani stranke, ki ima veljaven račun.
Slaba plat tega sistema je dejstvo, da lahko ustvari druga tveganja za goljufije, ker bi se DDV pobiral na zadnji stopnji v preskrbovalni verigi.
Zato bi moral biti ta sistem po mnenju Komisije omejen na kmetijske proizvode, ki se jih običajno prodaja posrednikom - davčnim zavezancem - in niso namenjeni dobavi končnemu potrošniku.
Ker ta ureditev odstopa od običajnih pravil DDV, opredeljenih v direktivi o DDV, bi moral Svet Romuniji odobriti odstopanje na podlagi te direktive; Komisija še preučuje zadevo.
Anne E. Jensen
(DA) Hvala, komisar. Nisem prepričana, da sem razumela vse podrobnosti, vendar pa jih lahko seveda natančneje preučim pozneje. Vendar pa lahko ta sistem, ki je bil, kot razumem, vzpostavljen za preprečevanje goljufij, predstavlja predvsem problem za proizvajalce iz drugih držav, ki so vlagali v Romuniji in imajo torej izdatke za DDV v drugi državi, ki jih ni mogoče pobotati s prihodki od DDV v Romuniji, ker nima prihodka od DDV. Je Komisija preučila, kako lahko rešimo ta problem za proizvajalce iz druge države EU, ki imajo podjetja v Romuniji in tudi drugih državah članicah, da se jim ne prepreči pobotanje njihovega vhodnega DDV z njihovim prihodkom od DDV? Hvala.
Algirdas Šemeta
član Komisije. - Povedal bi samo, da mehanizem obrnjene davčne obveznosti ni nov mehanizem in se uporablja v številnih državah članicah. Uporablja se ga na primer tudi v sistemu trgovanja z emisijami v nekaterih državah članicah. Res je, da sistem obrnjene davčne obveznosti dejansko pomeni pobiranje DDV na koncu preskrbovalne verige namesto pobiranja po celotni preskrbovalni verigi.
Ko preučujemo zahteve držav članic za uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti, seveda preučimo vse podrobnosti, prav tako pa se upošteva vprašanje izkrivljanja notranjega trga. Zato predlogi Komisije niso avtomatični, ampak temeljijo na študiji, na podlagi katere potem predložimo predlog Svetu.
V zvezi z Romunijo si prizadevamo že več kot pol leta - ali celo dlje -, da bi našli rešitev za to, kako se spopasti z goljufijami glede DDV v kmetijstvu v tej državi.
Gay Mitchell
Tu sem od začetka časa za vprašanja, ki naj bi se začel ob 19.30. V moji državi, ki bo jutri dobila novo vlado, je veliko ljudi, ki jih zanima vprašanje, ki sem ga postavil komisarju Rehnu. Prosim vas, tudi če bomo morali sedeti še nekaj minut več, da se dovoli moje vprašanje in da se komisarju dovoli odgovoriti nanj.
Predsednica
Poslanci so že zapustili dvorano, ker sem jim rekla, da ne morem sprejeti njihovih vprašanj ali dodatnih vprašanj. Bilo je težko popoldne. Težek je tudi večer. Navedla sem tista vprašanja, ki jih hočem obravnavati do 20.45. Videli bomo, kako nam bo šlo, vendar pa se resnično trudim biti poštena do vseh vpletenih in predvsem komisarjev, ki čakajo na svojo udeležbo.

Zadeva: Izjava direktorja OECD o morebitnem prestrukturiranju dolga držav članic euroobmočja in stališče Komisije
V četrtek, 27. januarja 2011, je generalni sekretar OECD Angel Gurría na svetovnem gospodarskem forumu v Davosu poudaril, da obstaja država, ki bi morebiti potrebovala prestrukturiranje, to je Grčija. Treba je poudariti, da je generalni sekretar vplivne mednarodne organizacije, ki tesno sodeluje z Unijo pri mnogih političnih, gospodarskih in družbenih vprašanjih, tokrat prvič javno izrazil svoje stališče glede vprašanja prestrukturiranja dolga ene od članic euroobmočja.
Kakšno je stališče Komisije glede tega konkretnega vprašanja, zlasti glede na izjavo generalnega sekretarja OECD?
Olli Rehn
član Komisije. - Gospa predsednica, Komisija je skupaj z ECB in MDS nedavno zaključila tretji pregled programa gospodarske ocene za Grčijo. Naša skupna splošna ocena je dvojna in na kratko jo bom pojasnil.
Prvič, program je dosegel nadaljnji napredek v smeri svojih ciljev in, drugič, premagati je treba precejšnje izzive, da se zagotovi proračunsko vzdržnost, povrne konkurenčnost in zagotovi uspešen bančni sektor.
Medtem ko smo na nekaterih področjih priča zakasnitvam, pa se izvajajo temeljne davčne in druge reforme, ki so potrebne za izpolnitev srednjeročnih ciljev programa. Vendar pa je še vedno treba oblikovati in izvajati pomembne reforme, da se doseže kritično maso, potrebno za zagotovitev davčne vzdržnosti in oživitev gospodarstva.
Prizadevanja konsolidacije bo podprl smel program privatizacije, kot je omenil predsednik vlade Papandreu. Vlada je izrazila svojo zavezanost povečanju obsega programa privatizacije z namenom realizacije 50 milijard EUR od dohodkov od privatizacije do leta 2015. To ima potencial, da v naslednjih petih letih zmanjša delež dolga za več kot 20 odstotnih točk BDP. Poleg tega bo odločnost izvajanja programa privatizacije povečala gospodarsko uspešnost in podprla večje naložbe in izvoz.
Zaradi vseh teh razlogov bo popolna zavezanost vlade temu procesu privatizacije in nenazadnje njena odločenost, da se spopade s privilegiji in interesi kapitala, resnično kritična za prepoznavanje ambicioznih ciljev in s tem izkoriščanje potenciala za precejšnje izboljšanje razpoloženja na trgu spričo Grčije. Komisija zato spodbuja Grčijo, naj v svojem programu privatizacije pokaže odločnost.
To se navezuje na pripombo generalnega sekretarja OECD: letošnje leto 2011 je odločilno leto za Grčijo v smislu obnove verodostojnosti njenih gospodarskih politik in to je pogoj, če hoče ponovno dobiti dostop do trga v naslednjem letu.
V ta namen morajo oblasti doseči ali celo preseči davčni cilj za letošnje leto in oblikovati trdno srednjeročno proračunsko strategijo.
Poleg tega mora Grčija v naslednjih tednih in mesecih doseči odločilen preboj strukturnih reform. Odločno izvajanje programa mora krepiti verodostojnost in zaupanje državljanov in tudi vlagateljev.
S kombinacijo teh političnih ukrepov - tj. izpolnjevanje davčnih ciljev in izvajanje programa privatizacije - in ukrepov EU za podaljšanje zapadlosti posojil ter ponovnim pregledom cenovne politike spričo vzdržnosti dolgov se lahko obravnava pomisleke glede prestrukturiranj dolga in se jih tudi bo obravnavalo.
Georgios Papanikolaou
(EL) Gospa predsednica, komisar, lani smo skupaj podpisali memorandum z Grčijo o poplačilu posojila, odobrenega za obdobje treh let in pol. Danes ste v svoji izjavi osebno predlagali, da se ga podaljša na sedem let, kar očitno pomeni, da je bila storjena računska napaka. Obenem je agencija Moody's boniteto Grčije zmanjšal na enako raven, kot jo ima Angola; to je bilo neupravičeno in ni sprejemljivo.
Komisar, navsezadnje se vsi sprašujemo, kaj bo zadostovalo, da se Grčija spet postavi na noge: enostavno podaljšanje? Znižanje obrestnih mer, kot ste prav tako omenili? Ponovna pogajanja o pogojih memoranduma? Evroobveznice? Evropska obveznica s fiksno kapitalsko rastjo? Vse našteto? Ali morda kaj drugega? Morda več varčevalnih ukrepov v Grčiji? Kaj, komisar?
Olli Rehn
član Komisije. - Gospa predsednica, bistvena zadeva in nujen pogoj je držati se ciljev davčne konsolidacije in odločno izvajati strukturne reforme v skladu z memorandumom.
Poleg tega je, kot sem povedal v svojem predhodnem odgovoru, za Grčijo nujno, da se loti zelo ambicioznega programa privatizacije, ki bo pomagal zmanjšati breme dolga. V okviru celovite strategije, o kateri se bo v Evropski uniji odločalo marca letos, je prav tako zelo pomembno, da države članice preučijo vprašanje vzdržnosti dolga. Države članice lahko samo spodbudim, naj se odločijo podaljšati zapadlost posojil Grčiji in ponovno pregledajo cenovno politiko za ta posojila.
Jim Higgins
To je popolna farsa in to je vprašanje pravilnosti postopka. Rečeno nam je bilo, da bo čas za vprašanja od 19.30 do 20.30. Vi ali nekdo drug je odločil, da se lahko predhodna razprava raztegne na čas za vprašanja. To je ena redkih priložnosti, da ljudje komisarjem zastavijo vprašanja. Na Irskem imamo krizo; skupaj s kolegoma Gayem Mitchellom in Patom the Cope Gallagherjem sem zastavil vprašanja. Kdo je odločil? Vedeti hočem zdaj - in to je upravičeno vprašanje -, kdo je odločil, da se mora dvajsetminutna seja, ki jo imamo samo osem minut, skrajšati na osem ali devet minut. Kdo je odločil o tem, gospa predsednica?
Predsednica
Gospod Higgins, pravzaprav sem hotela podati izjavo, preden prepustim besedo komisarju za zadnje vprašanje, kajti verjemite mi, tako jezna sem kot vi. Ni mi všeč sedeti tu v teh okoliščinah, ko moram razočarati veliko število poslancev in sem pustila čakati številne člane Komisije. Ljudje, na katere se morate obrniti, so vaši vodje skupin, in to pravim še enkrat jasno in glasno: vodje skupin določajo dnevni red in nas skoraj vsak teden s plenarnimi zasedanji puščajo v razmerah, ko nimamo dovolj časa za ustrezno obravnavanje časa za vprašanja Komisiji ali, ko so na vrsti, vprašanja Svetu. To ni sprejemljivo; svoje mnenje sem povedala že prej. Vsakega posameznega poslanca, ki mu ni vseeno, bi prosila, naj stopi v stik v vodji skupine in jim pove, kaj misli, kajti obtičala sem z dnevnim redom, kakršen mi je predložen, ko prevzamem predsedstvo, in ni mi v veselje.
Gay Mitchell
Toda kdo je odločil, da lahko komisar Šemeta odgovori na tri vprašanja in komisar Rehn samo na eno? Vprašanje gospoda Higginsa je bilo drugo vprašanje, zastavljeno komisarju Rehnu, moje pa tretje. Kako je en komisar dobil številna vprašanja in drug samo eno vprašanje? Tega ne razumem.
Predsednica
Obravnavali smo dve, zdaj pa gospodu Šemeti prepuščam vprašanje, ki je dejansko naslovljeno na komisarja De Guchta. Zato je prišlo do tega. Držati se moram določenega reda in žal mi je za to. Žal mi je za vas tri, vendar pa bi vam povedala, ker vem, da je komisar Rehn zelo razumevajoč komisar, da sem prepričana, da bo, ko bo zapustil dvorano, pripravljen govoriti z vami tremi. To je edina rešitev, ki jo imam, in zavedam se, da ni zadovoljiva.
Pat the Cope Gallagher
Glede na to, da sem prebral vsa tri vprašanja, vprašanje št. 23 gospoda Higginsa, 24 gospoda Mitchella in 25 gospoda Gallagherja, lahko predvidim, da bi komisar združil vsa tri vprašanja, in ali ne bi mogli poseči v naslednjo razpravo oziroma ali imate pravico do tega? Kajti vedno je čas za vprašanja tisti, ki je prikrajšan. Če lahko torej podaljšamo, bodo morda komisarji tako prijazni, da nam bodo posvetili še nekaj svojega časa po 21.00.
Predsednica
Gospod Gallagher, časa za vprašanja ne morem podaljšati čez začetek naslednje seje. Gospodu Posseltu sem že povedala, da bom obravnavala njegovo vprašanje, in gospe Ţicău, da bom obravnavala njeno vprašanje, vprašanje vas treh pa bi dejansko bilo zadnje vprašanje, če bi hitreje napredovali, vendar ne. Zdaj je težko obravnavati celo vprašanje gospoda Posselta. To je stvarnost. Resnično mi je žal in, kot sem povedala, jezna sem, vendar pa je to položaj, v katerega smo bili postavljeni. Videli ste, kaj se je ves dan dogajalo z dnevnim redom, in to ni zadovoljivo. Zato bi nadaljevala, če smem, z vprašanjem, ki je bilo zastavljeno komisarju De Guchtu, nanj pa bo odgovoril gospod Šemeta, in z velikim obžalovanjem moram povedati, da bo to zadnje vprašanje danes zvečer.

Zadeva: Zunanja trgovina in vzhodno partnerstvo
Kako Komisija ocenjuje razvoj trgovine med EU in državami vzhodnega partnerstva ter kakšna je pri tem vloga strategije Črnega morja oziroma držav Južnega Kavkaza?
Algirdas Šemeta
član Komisije. - Svetovna finančna in gospodarska kriza je negativno vplivala na dvostransko trgovino med EU in vzhodnimi državami partnericami. Na splošno se je trgovina med EU in šestimi vzhodnimi državami partnericami med leti 2008 in 2010 zmanjšala za 20 %.
Spomniti je treba, da se je začelo vzhodno partnerstvo izvajati, ko je bila finančna kriza v polnem razmahu. Vrh, na katerem se je začelo, je potekal 7. maja 2009. V tem zgodnjem obdobju so bile oblikovane delovne strukture in potekala so prva srečanja večstranskih platform. Vzhodno partnerstvo je bilo enostavno premlado, da bi ublažilo negativne učinke finančne in gospodarske krize.
Glede vloge sinergije Črnega morja za trgovino z EU je mogoče povedati, da je bila zanemarljiva, saj je pobuda sinergije Črnega morja okvir za regionalno sodelovanje in ne trgovinski dogovor.
Države Južnega Kavkaza posamezno ali kot skupina niso igrale posebne vloge v razvoju trgovine med EU in državami vzhodnega partnerstva.
Potekajo priprave na prihodnja pogajanja o dvostranskem, obsežnem in celostnem območju proste trgovine z Gruzijo in Armenijo, trgovinske določbe sporazuma o partnerstvu in sodelovanju z Azerbajdžanom pa se trenutno nadgrajuje.
Bernd Posselt
(DE) Hvala, gospod Šemeta, za vaš zelo natančen odgovor. Zelo kratek bom. Ali menite, da obstajajo priložnosti za povečanje trgovine z državami Južnega Kavkaza, med drugim z zmanjšanjem napetosti med njimi, predvsem glede zunanje energetske politike?
Algirdas Šemeta
član Komisije. - Gospa predsednica, kot sem povedal v svojem odgovoru, si prizadevamo za obsežno in celostno območje proste trgovine, zadevnim državam pa smo predložili ključna priporočila glede tega, kaj morajo storiti, da lahko začnejo pogajanja o takšnih sporazumih.
Ti sporazumi bi seveda pomenili znaten napredek in če bodo te države naredile domačo nalogo - in vsaj nekatere izmed njih si zelo resno prizadevajo, da jo naredijo -, bodo obeti za okrepitev trgovine veliko boljši.
Brian Crowley
Gospa predsednica, počakal sem, da ste končali vprašanja, preden sem prekinil, kajti vedel sem, da ste na tesnem s časom, vendar pa bi rad tako kot drugi kolegi za zapisnik Parlamenta povedal, da je to še dodatno zmanjševanje ključnega vira za poslance - zlasti za zasebne poslance tega parlamenta. Menim, da ni prav, da ste bili postavljeni v položaj, ko ste nam morali skrajšati čas, vendar pa prav tako ne verjamem, da so za vse krivi vodje, kajti dnevni red vodi tisti, ki prevzame predsedstvo. Očitno je tisti, ki je predsedoval pred vami, dovolil, da so zadeve nekoliko krenile po svoje, kar vas je postavilo v neprijeten položaj.
Morda bi se lahko dogovorili in vi bi skupaj s predsedstvom in podpredsedniki soglašali, da je ta del, čas za vprašanja, nedotakljiv in da se ne bo spremenil. Če je treba prekiniti razpravo in jo nadaljevati po koncu časa za vprašanja, naj bo tako. To bom predlagal vodji moje skupine in upam, da bodo drugi storili enako, vendar pa vas prosim tudi, da to obravnavate s predsedstvom.
Predsednica
To bom načela z vodji skupin, kajti, žal mi je, da moram reči tako, od tod izvira problem: s konference predsednikov, ko določijo dnevni red. Gre za to, da je na dnevnem redu preveč zadev, preden pridemo do časa za vprašanja. Imate prav. Potegniti je treba nekakšno črto, da zagotovimo, da se bo spoštovalo ta čas, ko lahko poslanci Komisijo ali Svet pokličejo na odgovornost. Strinjam se z vami in zagotavljam vam, da bom jutri zjutraj najprej uporabila računalnik.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Prej ste rekli, da bomo prišli do vprašanja, ki sem ga predložila komisarju De Guchtu. Kot sem razumela, je komisar odšel, jaz pa sem ostala tu v dvorani in čakala na odgovor. Menim, da ni bil upoštevan noben postopek, in ne razumem, kaj se je zgodilo.
Predsednica
Gospa Ţicău, obravnavati sem hotela vaše vprašanje, vendar pa sem rekla tudi, da je časovna omejitev takšna, da moramo končati petnajst minut pred enaindvajseto uro, to pa se je zgodilo, preden smo prišli do vašega vprašanja. To je preprost odgovor. Žal mi je.
Kot sem povedala, nisem zadovoljna z razmerami, v katere smo bili pahnjeni, vendar pa danes zvečer ne bi bila mogla storiti ničesar več, da bi lahko obravnavali več vprašanj. Dodatnih vprašanj nisem dovolila, da bi dosegla več za vas, vendar pa mi je žal, da nisem mogla priti do vašega vprašanja.
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
S tem se je čas za vprašanja iztekel.
(Seja, ki je bila prekinjena ob 20.50, se je nadaljevala ob 21.05)
