Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji)
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja (B7-0211/2010).
Na Komisijo so bila naslovljena naslednja vprašanja.
Prvi del

Zadeva: Sporočilo o zvišanju cilja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov
Pred nekaj dnevi je Komisija v medijih objavila osnutek sporočila Svetu, Parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o možnosti, da bi v podnebnem in energetskem svežnju zvišali cilj glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov z 20 % na 30 % do leta 2020.
K temu predlogu bi bilo treba podati niz pripomb. Prvič, znižanje stroškov za zmanjšanje emisij bi prineslo olajšanje za države članice, ki se soočajo s težavami, ko skušajo ponovno uravnotežiti državne proračune. Drugič, stopnja emisij toplogrednih plinov je zaradi gospodarske krize močno upadla, vendar je treba pričakovati, da bo z izhodom iz krize in povečanjem proizvodnje ponovno narasla. Posledično bodo stroški za zmanjšanje emisij ponovno večji. Tretjič, zdi se vprašljivo, če je to resnično primeren čas za zvišanje ciljev zmanjšanja emisij, saj bi s takšnim ukrepom ponovno narasli stroški, kar bi v času prizadevanj za izhod iz recesije lahko naletelo na upravičen odpor podjetij.
Kakšno stališče namerava sprejeti Komisija v zvezi s temi pripombami?
Connie Hedegaard
članica Komisije. - Obljubljam, da bom odgovarjala zelo na kratko, saj dokumenta, ki ga navaja spoštovani poslanec, ni sprejela Komisija in njegova objava ni bila odobrena, vendar pa namerava kasneje ta mesec Komisija sprejeti sporočilo Svetu in Parlamentu, ki ocenjuje koristi in stroške zvišanja cilja EU glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov na 30 %.
To sporočilo je dejansko zahteval Svet za okolje v svojih sklepih z dne 15. marca letos. Zato ni potrebno reči, da smo imeli malo časa, vendar menimo, da je to pomembna razprava; seveda bo po njej veliko podrobnosti, ki jih bomo morali natančneje preučiti. Poleg tega bo s tem sporočilom predložena, kot je bilo zahtevano v skladu z Direktivo o sistemu trgovanja z emisijami, analiza položaja energetsko intenzivnih sektorjev, za katere je bilo ugotovljeno, da so glede na izid konference v Københavnu izpostavljeni tveganju selitve virov CO2.
Toda naj zelo jasno povem eno stvar. Namen Komisije ni, da sprejme odločitev o zvišanju cilja na 30 % dan po predložitvi sporočila. Samo en korak je prizadevati si zagotoviti, da bomo imeli, ko bomo razpravljali o teh ciljih zmanjšanja emisij, informirano podlago, na kateri bomo lahko nadaljevali to razpravo. To je namen tega - da dobimo analizo, poznamo stroške, številke in izračune, da lahko imamo informirano razpravo. Resnično upam, da bo v tej razpravi sodeloval tudi Parlament.
Zbigniew Ziobro
Dokument navaja, da bodo večja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v srednji in vzhodni Evropi temeljnega pomena za dosego novega cilja. Res je, da Komisija upošteva, da bodo za takšne ukrepe potrebni veliki finančni stroški, vendar pa hoče ta denar poiskati v strukturnih skladih za te države. Z drugimi besedami, to bi bilo odvisno od preusmeritve sredstev, določenih za druge namene, predvsem za zmanjšanje razlik v razvoju med državami članicami Evropske unije in življenjskem standardu v teh državah in bi na primer potekalo na račun razvoja cestne infrastrukture v državah srednje in vzhodne Evrope.
Connie Hedegaard
članica Komisije. - Upam, da bo spoštovani poslanec upošteval dejstvo, da se ne bom spuščala v podrobnosti enega osnutka izmed mnogih, ki je pricurljal v javnost. Ne bi bilo prav, da to storim.
Med svojim zaslišanjem v Evropskem parlamentu sem povedala, da moramo, ko porabljamo denar Evropske unije za druge namene, zagotoviti tudi, da se različne projekte - omenjena je bila na primer infrastruktura - preveri glede podnebnih vidikov. Vendar pa ne menim, da lahko kdor koli a tej stopnji da odgovor v zvezi s tem, kako točno bi to storili, če bi si prizadevali za 30-odstotno zmanjšanje emisij do leta 2020. Namesto tega si prizadevamo zagotoviti analizo in med drugim poslance Parlamenta in Svet povabiti k sodelovanju v razpravi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Danes smo glasovali o poročilu o spremembi Direktive o energetski učinkovitosti stavb. To je samo začetek novega procesa, kjer bomo lahko dejansko pomembno zmanjšali emisije in porabo energije v stavbah. Kot je dejal tudi kolega poslanec, še vedno potrebujemo sredstva. Upam, da imamo vašo podporo za veliko povečanje stopnje dodelitve iz ESRR za energetsko učinkovitost stanovanj in tudi za vzpostavitev sklada z začetkom leta 2014 za izboljšanje energetske učinkovitosti tudi v industrijskem sektorju.
Chris Davies
Komisarka, ali izvirno vprašanje ne kaže obsega problema, s katerim se soočate, ko obravnavate to vprašanje? Mnogi poslanci tu in številne vlade, zastopane v Svetu, ne dojamejo potrebe po nujnem ukrepanju za preprečevanje podnebnih sprememb. Zanje je enostavno podpisati hvalevredne resolucije v času gospodarske blaginje, toda zdaj, ko ni tako, so nenaklonjeni sodelovanju pri praktičnih ukrepih. Ali morate obravnavati problem zanikanja podnebnih sprememb, če naj povečate naše ambicije?
Connie Hedegaard
članica Komisije. - Prvič, rada bi preučila, kar ste se dogovorili danes o energetski učinkovitosti stavb. Obstaja veliko načinov za obvladovanje izboljšanih prizadevanj.
Obstaja tudi nekaj alternativnih finančnih model, ki se jih lahko uporabi, da bi bilo v interesu tistih, ki skrbijo za stavbe, da so te čim bolj energetsko učinkovite. Obstajalo bo veliko načinov, da to storimo - za katere ni nujno, da bodo potrebna sredstva -, in z veseljem bi jih preučila.
Strinjam se s predlagateljem vprašanja, da je eno od področij, na katerem lahko v Evropi storimo še veliko več, področje energetske učinkovitosti in stavb. Tam se skriva velik potencial in neumno je, da porabljamo veliko energije, od katere pravzaprav nihče nima dejanske koristi, ker je ne uporabljamo dovolj učinkovito.
V odgovor Chrisu Daviesu in glede tistih, ki zanikajo podnebne spremembe: s tem si prizadevam ukvarjati, ko naletim na to. Kljub vsem razpravam - in predvsem v Združenem kraljestvu imate obsežno razpravo o tem z Vzhodno Anglijo in čeprav bi moral biti IPCC boljši pri popravljanju napak, ko jih odkrije - vse do danes nisem našla ničesar, kar bi spodbijalo glavna odkritja znanosti, namreč da moramo obravnavati to vprašanje in da ga moramo vzeti resno.
Menim, da je še veliko drugih razlogov - s čimer se morajo strinjati tudi podnebni skeptiki -, da je tako pomembno storiti nekaj z energetsko učinkovitostjo in energetskimi tehnologijami. Če Evropa tu ni ambiciozna, me je zelo strah, da bomo izgubili rastoče trge tega stoletja v korist naše konkurence. Selitev virov CO2 ni primer tega, da tvegamo izgubo delovnih mest, če kaj storimo. Resnično se bojim, da tvegamo izgubo delovnih mest v velikem obsegu, če bomo v naslednjih nekaj letih preveč neodločni. Zelo me veseli, da se zdi nova britanska vlada zelo željna biti ambiciozna na področju podnebnih sprememb. Menim, da je to ključnega pomena za vse nas.
Zadeva: Ukrepi Komisije na področju avtorskih pravic
Člen 118 Pogodbe o delovanju Evropske unije uvaja pristojnosti Unije na področju urejanja intelektualne lastnine: "Pri vzpostavitvi ali delovanju notranjega trga Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku določita ukrepe za uvedbo evropskih pravic intelektualne lastnine, da se zagotovi enotno varstvo pravic intelektualne lastnine v vsej Uniji in vzpostavi centralizirana ureditev na ravni Unije na področju potrjevanja, usklajevanja in nadzorovanja."
Dejstvo, da na ravni Evropske unije ni enotnega pravnega okvira na področju avtorskih pravic, je velika ovira za razvoj notranjega trga blaga, ki ga ščitijo te pravice.
Ali bi Komisija lahko naštela pobude, ki jih namerava sprožiti na področju avtorskih pravic v skladu s členom 118 Pogodbe o delovanju Evropske unije?
Michel Barnier
Najprej bi se zahvalil gospe Geringer de Oedenberg za njeno vprašanje. Sega v samo bistvo trenutnih razprav o avtorskih pravicah in internetu.
Žal se avtorske pravice prepogosto predstavlja kot oviro za vzpostavitev enotnega digitalnega trga. Mislim, da to ni pošteno. Avtorske pravice ustvarjalcu omogočijo prodajo tega, kar je ustvaril, in mu zagotavljajo vračilo njegove naložbe. Poleg tega to ne velja samo na področju kulturnega ustvarjanja, kar gospa Geringer de Oedenberg zelo dobro ve. Velja tudi na področju industrije, ustvarjanja, industrijskih inovacij; vračilo naložbe, zaradi katerega bo ustvarjalec lahko nadaljeval z ustvarjanjem drugih del in nove vsebine. Ta gospodarski model, ki podpira avtorske pravice, je obstajal več sto let, seveda pa se je upravljanje pravic razvilo s tehnologijami, radiem, televizijo, kablom, satelitom in danes z internetom. Vsakokrat so nam nove tehnologije omogočile preusmeritev k novim gospodarskim modelom, ki so vodili k spremembi uporabe in komercializaciji avtorskih pravic.
Gospod predsednik, gospe in gospodje, namesto da predlagam radikalne spremembe avtorskih pravic, hočem zaščititi ustvarjanje, obenem pa poiskati pravni okvir, ki bo omogočil nastanek novih gospodarskih modelov. To sem najavil, ko sem 13. januarja stal pred vami, in točno to je načelo, ki bo vodilo moje delovanje. Poleg tega je to naloga, ki jo skupaj z vami načrtujem za evropskega zakonodajalca. Digitalna agenda, ki jo je Komisija na odločno pobudo moje kolegice in prijateljice gospe Kroes sprejela 19. maja, vsebuje moj načrt, ki zajema avtorske pravice in internet.
Poleg tega bom v skladu s temi usmeritvami prevzel tri pobude. Prvič, predlog okvirne direktive o kolektivnem upravljanju avtorskih pravic. Zamisel tu se najprej nanaša na omogočanje družbam za kolektivno upravljanje, da se bolje organizirajo, da bi zagotavljale nove internetne storitve, kot so imeniki po meri ali sistem "vse na enem mestu". Po drugi strani je cilj tudi uskladitev pravil o upravljanju, preglednosti in nadzoru družb za kolektivno upravljanje, da bi omogočili preglednejše oblikovanje cen in vračil za člane družb za kolektivno upravljanje.
Drugič, direktiva o delih, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani: cilj je vzpostaviti potrebno pravno gotovost za podporo prizadevanj za digitalizacijo naše kulturne dediščine. V mislih imam evropsko opredelitev del, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani.
Tretjič, predložil bom zeleno knjigo o avdiovizualni vsebini in internetu. Tu gre za vprašanje analize pogojev za omogočanje nove storitve video na zahtevo v Evropi. Leta 2011 bomo začeli dialog z različnimi zainteresiranimi stranmi o temah, ki vplivajo na omogočanje novih storitev vsebin z dodano vrednostjo na internetu, da bi ugotovili, kako pojasniti obstoječa pravila. Zamisel je ugotoviti, kakšno vlogo lahko igra tehnologija pri opredelitvi in plačilu digitalne vsebine, opredeliti vprašanja, povezana z digitalnimi mediji in izvedeti, kako se učinkoviteje spopasti s sivo ekonomijo internetnega piratstva. Moja metoda bo enostavna: prisluhniti hočem različnim zainteresiranim stranem in vam predlagati ukrepe. Hočem Evropo, ki omogoča pojav novih gospodarskih modelov. Nimam vnaprej oblikovane zamisli o vrsti posredovanja, ki bo potrebna, zakonodajno ali drugače. Prav tako nisem dogmatičen ali si delam utvare glede možnosti, da najdemo rešitev, ki bo ustrezala vsem. Vendar pa bi ta nov proces oživitve notranjega trga in digitalne agende - o kateri je slučajno v svojem poročilu govoril gospod Monti - izkoristil za razvoj prave gospodarske politike za kulturni sektor v Evropi.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Pozdravljam pobude Komisije. Imam dodatno vprašanje v zvezi z zeleno knjigo iz leta 2008 z naslovom "Avtorske pravice v gospodarstvu znanja", v kateri Komisija priznava, da trenutni sistem neobveznih izjem iz varstva avtorskih pravic, ki je bil vzpostavljen z direktivo iz leta 2001, ne izpolnjuje svojega namena, z drugimi besedami, da ne olajšuje distribucije del, zaščitenih z avtorskimi pravicami, in ne odraža ravnotežja med pravicami avtorjev in pravicami ljudi, ki uporabljajo njihova dela.
Poleg tega je pomembno to, da so obvezne izjeme iz varstva avtorskih pravic nujno potrebne za knjižnice, za dajanje del na razpolago slepim in tudi za distribucijo del, za katera imetniki avtorskih pravic niso znani. Vprašala bi, kakšne pobude namerava Komisija predstaviti v bližnji prihodnosti v zvezi s temi izjemami iz varstva avtorskih pravic.
Michel Barnier
Gospa Geringer de Oedenberg, vprašali ste me tudi o pripombi, ki bi jo rad potrdil, o tem, kako bo ukrepala Komisija; radi bi, da poda izjavo o uporabi člena 118 Pogodbe. Potrdim lahko, da glede te točke to ni pristop, ki smo ga izbrali. Naš zaželen pristop je vzpostaviti regulativni okvir, ki daje prednost vseevropskim licencam avtorskih pravic. To je pragmatičen pristop, ki bi nam omogočil doseči želene rezultate na učinkovitejši način kot uvedba novih edinstvenih in centraliziranih avtorskih pravic. Poleg tega bi povedal, da je ta zelena knjiga zelo pomembna in nam mora omogočiti zastaviti številna vprašanja in napredovanje zamisli. V mislih imam predvsem vprašanje slabovidnih.
Sprašujete se, zakaj nismo bolj ambiciozni glede vzpostavitve enotnih evropskih avtorskih pravic. Največja ovira za uvedbo avtorskih pravic EU, gospa Geringer de Oedenberg, je, da bi morale prevladati nad nacionalnimi avtorskimi pravicami, da bi bile učinkovite. Z drugimi besedami, avtorske pravice Evropske unije morajo prevladati nad nacionalnimi avtorskimi pravicami, kar bo težko, kulturno in politično. Četudi bi tak pristop sprejele države članice, bi imel precej omejen vpliv, saj se ga ne bi uporabljalo za stara dela. Uporabilo bi se jih lahko samo za nedavno ustvarjena dela. Zato nove avtorske pravice ne bi veljale za predhodno obstoječe skladbe.
Povedal sem tudi, zakaj si prizadevam za direktivo o delih, za katera imetnik avtorskih pravic ni znan. Vendar pa se bom, preden oblikujemo dokončno besedilo tega osnutka direktive, posvetoval s tistimi poslanci Evropskega parlamenta, tudi z vami, ki so najbolj udeleženi v tej zadevi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vprašala bi vas, ali načrtujete pregled direktive o avtorskih in sorodnih pravicah v informacijski družbi. To sprašujem, ker potrebujemo pravno gotovost. Žal se je izjeme v različnih državah razlagalo na različne načine, zaradi česar je v različnih državah članicah prišlo do različnih odločitev o isti zadevi. Zato menim, da je koristno, da opravimo pregled, posebno glede na novo Lizbonsko pogodbo.
Michel Barnier
Gospa Ţicău, da zelo jasno odgovorim na vaše vprašanje, trenutne ne nameravamo spremeniti kataloga izjem v direktivi iz leta 2001. Sprejeli smo pristop, za katerega menim, da je pragmatičen in napreden s temi tremi pobudami, ki sem jih omenil, o kolektivnem upravljanju, delih, za katera imetnik avtorskih pravic ni znan, in zeleni knjigi, zato bomo v tem okviru obravnavali pomisleke, ki ste jih izrazili. Vendar pa ne nameravamo spremeniti kataloga izjem.
Zadeva: Karta državnih pomoči EU
Ali bi Komisija soglašala s celovito revizijo karte državnih pomoči EU za obdobje 2007-2013?
Ali je glede na to, da bo letos potekala revizija, res, da ta revizija karte državnih pomoči omogoča le nekakšno "izmenjavo", ne pa tudi prerazporeditve regij, ki bi odražala novo gospodarsko realnost, nastalo zaradi finančne krize?
Obstoječa karta državnih pomoči je bila določena na podlagi statistike iz leta 2006, vendar je evropsko gospodarstvo danes bistveno drugačno. Ali se Komisija strinja, da je zaradi tega obstoječa karta pomanjkljiva in na kakšen način bi bilo te pomanjkljivosti po njenem mnenju možno odpraviti?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Gospod Almunia me je prosil, naj odgovorim na to vprašanje.
Da bi zagotovila kontinuiteto prizadevanj regionalnega razvoja, je Komisija leta 2006 odločila, da seznam regij, ki so jih države članice razporedile kot del kart regionalne pomoči, velja v celotnem obdobju od leta 2007 do leta 2013. Vendar pa je Komisija v svojih smernicah za nacionalno regionalno pomoč ugotovila, da lahko pride do situacij, kjer bodo potrebne prilagoditve, zato je bila v skladu s točko 104 smernic državam članicam dana možnost, da nadaljujejo z vmesnim pregledom kart regionalne pomoči v zvezi z regijami, razporejenih v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Tri izmed sedemnajstih držav članic, ki jih zadeva ta vmesni pregled, so se odločile izkoristiti to možnost. V skladu z vmesnim pregledom lahko države članice nadomestijo največ polovico regij, ki so trenutno upravičene do regionalne pomoči, z nanovo razporejenimi regijami. Pod določenimi pogoji je mogoče povečati intenzivnost pomoči za regije, ki so že razporejene v skladu s prvotno karto regionalne pomoči. Kot del vmesnega pregleda se na podlagi povprečja podatkov Eurostat zadnjih let v zvezi z bruto domačim proizvodom na prebivalca in brezposelnost v zadevni regiji ravni NUTS III oceni upravičenost nanovo razporejenih regij in morebitnih povečanj intenzivnosti pomoči. To pripomore k usmeritvi regionalne pomoči za naložbe v gospodarski razvoj regij,ki so prikrajšane glede na nacionalno povprečje.
Zdi se, da dejstvo, da so se samo tri izmed držav članic, ki jih zadeva vmesni pregled, odločile priglasiti spremembe h kartam regionalne pomoči, kaže, da večina držav članic meni, da gospodarska kriza ni znatno vplivala na seznam regij, ki potrebujejo razvojno pomoč.
Alan Kelly
avtor. - Zahvaljujem se vam za odgovor. Presenetljivo je, da so se dejansko prijavile samo tri države. To je neverjetno.
Prihajam iz regije, v kateri smo izgubili tisoče delovnih mest: Dell - 3000 delovnih mest; in prav danes je brez delovnega mesta v farmacevtskem podjetju Pfizer ostalo 800 ljudi, od teh 300 v moji regiji južni Irski, to pa ima bruto ekvivalent dotacije nič odstotkov. Naša vlada je ponovno zaprosila zanjo, in upam, da se bo to spremenilo, kajti če se ne, to zagotavlja, da vlada ne more uporabiti resnično aktivnih ukrepov z vidika pritegnitve večjih podjetij. To se mi zdi zelo nazadujoče in se mora spremeniti. Zato si bom aktivno prizadeval za to, da Komisija sprejme drugačno strategijo, ker menim, da je karta državne pomoči zastarela.
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Morda je res nenavadno, kot je poudaril spoštovani poslanec, da so samo tri države članice zaprosile za ta vmesni pregled. Vendar pa je tako v skladu s številkami, ki smo jih imeli danes zjutraj.
Seveda je številne države članice in številne regije močno prizadela gospodarska kriza, vendar pa so morda nekatere države članice ugotovile, da obstajajo drugi načini in druga sredstva za obravnavanje tega, saj jih je, kot ste videli, zelo malo zaprosilo za ta pregled. Možnost je bila dana sedemnajstim državam članicam, izkoristile pa so jo samo tri.
Menim, da se spoštovani poslanci strinjajo z mano, da je osnovni namen dolgoročnega programa seveda, da moramo imeti kontinuiranost za regije, da bi lahko dolgoročno načrtovali. Vsekakor obstajajo druga sredstva za obravnavanje krize, vendar pa sem prepričana, da bo komisar Almunia pripravljen o tem razpravljati z vami ob drugi priložnosti.
Drugi del
Zadeva: Policijsko sodelovanje med Evropsko unijo in Ukrajino
Kako se razvija čezmejno policijsko sodelovanje med Evropsko unijo in njeno najpomembnejšo vzhodno sosednjo državo Ukrajino in katere ukrepe načrtuje Komisija, da bi se to sodelovanje okrepilo?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Hvala, gospod Posselt, za vaše vprašanje o zelo pomembni zadevi. Čezmejno policijsko sodelovanje z državami, sosedami Evropske unije, je predvsem v pristojnosti držav članic. Vendar pa Evropska unija podpira dvostransko sodelovanje med državami članicami in Ukrajino predvsem z delovanjem Europola. 4. decembra 2009 je bil podpisan sporazum o strateškem sodelovanju med Europolom in Ukrajino, ki bo omogočil uskladitev prizadevanj za boj proti mednarodnemu organiziranemu in resnemu kriminalu in terorizmu. Vendar pa strateški sporazum ne dopušča izmenjave osebnih podatkov o osumljencih. Te je mogoče izmenjati samo z državami, ki so z Europolom sklenile operativni sporazum, pred sklenitvijo takšnega sporazuma pa mora Ukrajina sprejeti zakonodajo o varstvu osebnih podatkov in ratificirati Konvencijo Sveta Evrope o varstvu posameznikov v zvezi z avtomatsko obdelavo osebnih podatkov in njen protokol.
Del širše prednostne naloge Komisije je namreč, da Ukrajina vzpostavi režim varstva osebnih podatkov v skladu z evropskimi standardi. Ta bi omogočil vzpostavitev dejanskega neodvisnega organa za nadzor varstva podatkov, ki bi se ga lahko podpiralo s tehnično in strokovno pomočjo iz EU. EU podpira tudi finančno policijsko sodelovanje z Ukrajino s projektom povezovanja, s katerim povečuje zmogljivost ukrajinske policije in misije Evropske unije za pomoč na meji (EUBAM). In lansko leto je EUBAM s sodelovanjem Frontexa, urada OLAF in pobude za sodelovanje jugovzhodne Evrope podprl skupno operacijo za mejni nadzor Nikonij za izboljšanje sodelovanja med ukrajinskimi in moldavskimi policijskimi silami v boju proti čezmejnemu kriminalu in nezakoniti migraciji.
Bernd Posselt
avtor. - (DE) Vprašal bi samo, kakšna je situacija v zvezi s podporo policijskemu usposabljanju in krepitvijo pravosodja in notranjih organov v Ukrajini. Ali to poteka kot osrednje področje v okviru vzhodnega partnerstva in ali sta udeležena Komisija in tudi Evropska policijska akademija? Ali pa to poteka samo na ravni držav članic?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Seveda nenehno vodimo dialog z Ukrajino glede tega vprašanja. Moj kolega komisar Štefan Füle je predstavil podlago sodelovanja in tudi sama sem precej vključena v to. Zajema notranje zadeve, da bi ugotovili, kako lahko pomagamo ukrajinskim organom pri razvoju v zvezi s temi zadevami in kako lahko nadalje poglobimo naše sodelovanje. To bomo obravnavali tudi na srečanju z ukrajinskimi organi čez samo nekaj tednov.
Policijskega sodelovanja in izobraževanja kot takšnega se v neposredni prihodnosti ne predvideva, vendar pa bi o tem lahko razpravljali, ko bo Ukrajina izvedla potrebne reforme. Naklonjeni smo sodelovanju z njo. Je pomembna soseda. Imamo veliko skupnega. Imamo skupne izzive v zvezi s čezmejnim kriminalom, zato bi bilo tudi za nas dobro, če bi se nadalje obvezali. Seveda morajo Ukrajinci uvesti tudi izboljšave, vendar pa smo tu in jim pripravljeni pomagati, in videli bomo, kam nas bo to popeljalo dolgoročno.
Zadeva: Izbruh kriminalitete v Evropi
Kot so pokazale informacije, ki jih je pred nekaj meseci objavil Eurostat, sta v evropskih družbah močno narasla kriminaliteta in nasilje. Ker je gospodarska kriza neposredno povezana s porastom teh pojavov, sta kriminaliteta in nasilje zelo pogosta v državah, ki se soočajo z največjimi gospodarskimi težavami.
Ali namerava Komisija sprejeti pogumnejše ukrepe, da bi države članice učinkoviteje sodelovale ne samo pri preprečevanju kriminalitete v evropskih družbah, ampak tudi v boju proti temu pojavu, pri tem pa upoštevale potrebo po zaščititi osebne svobode evropskih državljanov?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Najnovejša izdaja statistike Eurostata o kriminalu in kazenskem pravosodju je bila objavljena 29. maja; zajema obdobje od leta 1998 do 2007 in ne razkriva porasta, ki ga je opisal spoštovani poslanec Evropskega parlamenta. Komisija kljub temu priznava, da organizirani kriminal ogroža državljane in gospodarstvo po vsej Evropski uniji.
Komisija je zavezana predložitvi zadevnih predlogov in izvajanju ukrepov za preprečevanje in boj proti različnim oblikam kriminalnih dejavnosti, organiziranih ali ne. Zato so ti cilji del celovitega okvira stockholmskega programa za ukrepanje EU v zvezi z državljani, pravosodjem, varnostno politiko in politiko priseljevanja za naslednjih pet let. Nedavno je Komisija sprejela stockholmski akcijski načrt in mislim, da je bila moja kolegica podpredsednica Reding tu pred pol ure, da bi ga predstavila in o njem razpravljala na tem plenarnem zasedanju.
Poleg tega bo Komisija pred koncem leta predstavila sporočilo o notranji varnostni strategiji, ki bo vsebovala konkretne predloge in ocene groženj za naslednjih pet let. Seveda bo v to vključen tudi organizirani kriminal.
Skupne grožnje zahtevajo skupne odzive, zato morajo vse države članice, javni organi in zasebne organizacije učinkovito uporabiti skupna orodja. Naj omenim tri vrste kriminala, ki so resnično evropske in imajo tudi mednarodno razsežnost: trgovina z ljudmi, kibernetski kriminal in kraja identitete. Komisija je odločena okrepiti sodelovanje glede tega in v zvezi s tem pripravlja tudi operativne in zakonodajne predloge. To bomo storili v sodelovanju z državami članicami, Evropskim parlamentom in NVO ter zasebnim sektorjem.
Usklajevanje dialoga in operacij so ključne besede za prihodnost; izmenjava najboljših praks, standardov, smernic, razvoj usposabljanja in raziskav morajo povečati medsebojno učinkovitost in razumevanje. Za učinkovit boj proti kriminalu je pomembno sodelovanje z državami kandidatkami in tretjimi državami.
Poudarila bi, da je ambiciozen pristop v postopku sprejemanja odločitev odvisen od politične pripravljenosti držav članic. Učinkovito in uspešno izvajanje sprejetih ukrepov je odvisno od nacionalnih sredstev, dodeljenih za dosego ciljev. Komisija lahko države članice podpira s finančnimi programi za sodelovanje na evropski ravni.
Kot vsi veste, Lizbonska pogodba podeljuje Evropskemu parlamentu nove pristojnosti na tem področju, sama pa bi poudarila vašo odgovornost in pomembno vlogo pri oblikovanju varnosti v Evropski uniji.
Gay Mitchell
Komisarki se zahvaljujem za njen odgovor. Lani sem pripravil poročilo Parlamenta o Evropski centralni banki in eno izmed vprašanj, ki sem jih načel, je bilo veliko povečanje števila bankovcev za 500 EUR in tudi bankovcev za 200 EUR, toda predvsem bankovcev za 500 EUR. Izpostavil sem možnost, da se jih uporablja za namene pranja denarja, za kriminalne namene. Zdaj vem, da v Združenem kraljestvu vlada resnična zaskrbljenost zaradi tega.
Bi lahko komisarko pozval, da skupaj z Evropsko centralno banko preuči vprašanja, ki sem jih načel, da bi ugotovila, kdo uporablja tako velike količine bankovcev za 500 EUR? Povedati moram, da obstaja utemeljen sum utaje davkov ali morda drugih kriminalnih dejavnosti.
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Spoštovanemu poslancu bi se zahvalila za te informacije. To bom vsekakor preučila in si prizadevala ugotoviti, ali lahko odkrijemo kakšen vzorec. Trenutno ne morem odgovoriti na to vprašanje, vendar pa bom to zagotovo preučila, zahvaljujem pa se vam, da ste to predlagali.
Georgios Papanikolaou
Hvala, komisarka, za vaš odgovor. V tem odgovoru ste bili informativni in odkriti v smislu datuma, do katerega razpolagate s podatki, z drugimi besedami, do leta 2007. To vprašanje sem vam zastavil 6. aprila 2010 in 5. maja 2010. Kot veste, so trije ljudje tragično in po nepotrebnem izgubili življenje med mirnimi demonstracijami grških državljanov, ki so zahtevali boljši jutri.
Ponovil bom vprašanje, da bi dobil natančnejši odgovor. Ali namerava Komisija sistematičneje posredovati in državam članicam priporočati v zvezi s temi vprašanji? Ali nameravati zbrati podatke o teh zadevah neposredneje in hitreje glede na to, da se zdi, da se problem zaostruje, predvsem zdaj, v mnogih državah članicah?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Komisija - in tudi sama - zelo obžaluje smrt teh treh ljudi v nedavnih nemirih, kot je navedel poslanec. Vedno je tragično, ko te zadeve prizadenejo nedolžne ljudi. To obžalujemo, v mislih pa smo z njihovimi družinami.
Kot pravite, moramo nenehno posodabljati svoje statistike, Eurostat pa to preučuje. Upam, da bomo v kratkem izvedli boljšo oceno. V zvezi s tem trenutno ne načrtujemo pobud. Ti zločini in te smrti so strašne, vendar pa je pristojnost Komisije omejena na čezmejni kriminal in na omogočanje sodelovanja med nacionalnimi organi in evropskimi organi. Trenutno se v zvezi s tem ne načrtuje pobud.
Zadeva: Skupna vizumska politika EU
V skladu s členom 77(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije in v skladu s sekundarno zakonodajo na tej pravni podlagi, zlasti z Uredbo Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (kakor je bila spremenjena), so države članice zavezane k skupni vizumski politiki in k vzajemnosti.
Ali Evropska komisija pod pojmom "skupna vizumska politika" razume izključno določitev enotnih pravil za tretje države v okviru notranjega območja EU? Ali pa je mogoče ta člen Pogodbe o Evropski uniji - poleg tega, da ureja vizumsko politiko v zvezi s tretjimi državami - razumeti tudi kot zavezo Evropske komisije in držav članic, da si bodo prizadevale za enake pogoje za vse države članice EU v tretjih državah?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Vizumska politika Evropske unije je usklajena in je skupna politika. Temelji na treh pravnih instrumentih, ki veljajo za države članice, in sicer Uredbi (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo imeti vizum, in tistih, katerih državljani so izvzeti iz te obveznosti; drugič, vizumskem zakoniku, ki določa vse postopke in pogoje za izdajo schengenskih vizumov za kratkoročno prebivanje; in nazadnje Uredbi (ES) št. 1683/95 o enotni obliki za vizume. Ta pravila veljajo za državljane vseh tretjih držav, ki morajo imeti vizum.
Prva uredba, ki sem jo navedla, vzpostavlja seznam tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume; to je tako imenovani "negativni" seznam. Obstaja tudi pozitivni seznam: tisti državljani, ki so izvzeti iz te zahteve na podlagi različnih meril, med katerimi je vzajemnost osnovno načelo. Ta uredba velja za vse države članice EU, razen Združeno kraljestvo in Irsko, in tudi za Islandijo, Norveško in Švico.
V skladu z načelom vzajemnosti EU meni, da mora v primeru državljanov iz tretjih držav, ki so pri potovanju v države članice EU izvzeti iz vizumske obveznosti, tretja država zagotoviti recipročno obravnavo za državljane EU s tem, da jih izvzame in vizumske obveznosti, ko potujejo v to državo. Ko tretja država na pozitivnem seznamu ohrani ali uvede vizumsko obveznost za državljane ene, dveh ali več držav članic, veljajo mehanizmi vzajemnosti. To je okvir, v katerem bi lahko Komisija ukrepala, da doseže ponovno vzpostavitev potovanj brez vizumov s strani tretje države, ali če tega ni mogoče doseči, da predlaga povračilne ukrepe za začasno ponovno vzpostavitev vizumske obveznosti za državljane te tretje države.
Ta sistem se je izkazal za precej učinkovitega, kot kažejo ukrepi, ki jih je sprejela Komisija, in pripravljeni v periodičnem poročilu o vzajemnosti, države članice pa so v skladu z mehanizmom vzajemnosti, ki velja od leta 2005, uradno obvestile o 75 primerih nevzajemnosti, ki zadevajo 13 tretjih držav s pozitivnega seznama. Od takrat je bila vzajemnost vzpostavljena z večino izmed teh 13 držav, kot so Japonska, Panama, Singapur, Avstralija, Urugvaj in Kostarika, nedavno pa je Komisija zaključila pogajanja z Brazilijo o odpravi vizumov, kar bo vam in Svetu zelo kmalu predloženo.
Problemi zaradi nevzajemnosti še naprej obstajajo za določene države članice nasproti ZDA in Kanadi, in to temo vedno načnemo s tema državama.
Mehanizem ne velja v primeru, da tretja država na negativnem seznamu ohrani ali uvede vizumsko obveznost samo za državljane ene ali več držav članic ali če tretja država uporablja drugačne pogoje za državljane različnih držav članic. Pravni red Skupnosti ne zajema pravil za takšne primere in ne zagotavlja posebnega mehanizma, zato EU zelo težko posreduje.
Pavel Poc
Komisarka, če Evropska komisija jamči skupno vizumsko politiko in če ta politika temelji predvsem na načelu vzajemnosti, kako dolgo namerava Komisija dopuščati brezprimeren, nesorazmeren vizumski režim, ki ga je uvedla tretja država, in sicer Kanada, za državo članico EU, namreč Češko republiko?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Seveda zelo dobro poznam primer, ki ga navaja spoštovani poslanec, in Komisija je bila vključena v to.
Kanadski organi so v Pragi odprli pisarno - in to je en pogoj, ki smo jim ga naložili -, pripravljajo pa tudi načrt za ponovno odpravo vizumov. Imeli smo številna srečanja na visoki ravni s Kanado, Češko republiko in Komisijo, da bi opredelili ukrepe, ki jih je treba sprejeti. Kanadčani so rekli, da bodo spremenili svoj zakon in ga bodo kmalu predložili svojemu parlamentu, da bi ga spremenili. Vodimo dialog z njimi in češkimi organi, da bi zagotovili obstoj dialoga, konstruktivno ozračje in premik k rešitvi tega. O tem bodo države članice ponovno razpravljale v začetku junija v Svetu.
Žal mi je, da ta spor še ni bil rešen, vendar pa lahko spoštovanemu poslancu zagotovim, da si skupaj s češkimi kolegi prizadevamo čim prej najti rešitev.
Zadeva: Nerešena vprašanja v zvezi s skupno izjavo Turčija-EU z dne 5. novembra 2009
Ob upoštevanju:
skupne izjave, ki so jo 5. novembra 2009 podpisali turški minister za notranje zadeve Atalay, podpredsednik Komisije Barrot in predsedujoči Svetu Billström, in natančneje 3. točke te izjave o ponovnem začetku uradnih pogajanj za sklenitev dogovora o obnovitvi odnosov med Turčijo in EU ter 5. točke, iz katere izhaja, da je bil sprejet dogovor med Turčijo in Frontexom na tehnični ravni,
odgovora na moje vprašanje, ki ga je predsedujoča Svetu Cecilia Malmström dala na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta 16. decembra 2009,
vztrajnih motilnih napadov turških zračnih sil na zračna plovila Frontexa,
prosim Komisijo, naj odgovori na naslednja vprašanja: Kako daleč so pogajanja iz 3. točke skupne izjave? Ali v pogajanjih s Frontexom mogoče prihaja do zapletov? Ali so motilni napadi na zrakoplove Frontexa povezani z zavračanjem Turčije, da bi uradno priznala meje EU v Egejskem morju?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Danes imam polno dela! Spomnila bi, da smo imeli težavno zgodovino v pogajanjih s Turčijo, ki so se začela že z mandatom leta 2002, vendar pa so bili nedavno narejeni zelo številni pozitivni koraki. Lani je sklep Sveta o nezakonitem priseljevanju pozival k pospešitvi pogajanj s Turčijo, prav tako lani pa je moj predhodnik gospod Barrot skupaj s švedskim ministrom Billströmom obiskal Turčijo. Takrat je bila pripravljena skupna izjava o doseganju napredka.
Od takrat je bil dosežen napredek. Pozimi smo imeli nekaj pogovorov in zdaj smo zelo blizu dogovoru v pogajanjih s Turčijo o ponovnem sprejemu.
Komisija je prepričana, da so dogovorjeni deli besedila uravnoteženi in da odražajo naše potrebe ter hkrati obravnavajo pomisleke Turčije. Prizadevamo si za dokončanje tega besedila čim prej in smo v nenehnih stikih s turškimi organi.
Cilj je dokončanje tega in poročilo o izidu pogajanj med junijskim Svetom. Parlament bomo o vsem obveščali, saj bo naprošen za soglasje o sklenitvi, ko bo dokončano.
Glede Frontexa ni uradne povezave med pogajanji o dogovoru in sporazumu o ponovnem sprejemu med EU in Turčijo. Glede na povedano Komisija sprejema potrebne ukrepe, da bi zagotovila splošno skladnost pri obravnavanju podobnih vprašanj v obeh aktih.
Komisija ne more komentirati določitve ozemlja ali mej zadevne države članice, saj so ta vprašanja v izključni pristojnosti držav članic in veljavnih določb mednarodnega prava. Frontex in državo članico gostiteljico bi radi spodbudili, da zagotovita ustrezne informacije sosednjim tretjim državam o uporabi sredstev kot so leteča sredstva blizu mej pred začetkom skupne operacije.
Nikolaos Chountis
Komisarka, zaradi težavnosti jasnega odgovora na vrsto podobnih vprašanj sem se zavedel, da so ta pogajanja v vsakem primeru težka, in po mojem mnenju to potrjuje vprašanje, da turška stran načenja številna politična vprašanja, zaradi katerih je težko zaključiti pogajanja.
Zelo hvaležen bi bil, če bi nas takoj ko se ta pogajanja zaključijo, takoj ko bo sklenjen sporazum, seznanili s tem. Povedal bi tudi naslednje: med nedavnim obiskom turškega predsednika vlade v Grčiji, v Atenah, je bil podpisan protokol, memorandum o sodelovanju z Grčijo o vprašanjih nezakonitega priseljevanja. Vprašati vas želim naslednje: ali lahko ta memorandum, ta - recimo mu - sporazum o ponovnem sprejemu med Grčijo in Turčijo nadomesti sporazum med Evropsko unijo in Turčijo, o katerem potekajo pogajanja?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Ne da bi poznala točne podrobnosti sporazuma, sklenjenega med Turčijo in Grčijo, menim, da kaže konstruktivno razpoloženje, v katerem smo, v zvezi z grškimi organi na eni in turškimi na drugi strani.
Potekajo vzporedna pogajanja s Turčijo. Kot sem povedala, smo blizu dokončanja teh pogajanj. Ozračje je bilo zelo konstruktivno in menim, da to kaže na potrebo Evropske unije po dosegi tega in tudi interes na strani Turčije, da z nami sklene sporazum o ponovnem sprejemu. To je seveda v korist vseh.
Georgios Papanikolaou
(EL) Komisarka, v drugih odgovorih, ki smo jih prejeli, ste izrecno povedali, da se Frontex s Turčijo pogaja o tehničnih vprašanjih. To razumem. Pred kratkim ste nam v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, ko ste prišli in nas seznanili z zadevami v vaši pristojnosti, povedali, da končni sporazum s Turčijo o vprašanjih nezakonitega priseljevanja, kot ste povedali danes, dobro napreduje in se bliža sklenitvi.
Ali v tem sporazumu med Evropsko unijo in Turčijo ne bi moral biti predviden tudi Frontex med Evropsko unijo in Turčijo? Ali Frontex ni zelo pomemben dejavnik v boju proti nezakonitemu priseljevanju? Ne vem, koliko nam lahko poveste o tem, kaj vključujejo pogajanja, toda ali vam zdrava pamet ne pove, da bi morala na tej točki obstajati določba o delovanju in ukrepanju Frontexa?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Prejšnji ponedeljek sem imela priložnost nagovoriti Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in ponavljam, kar sem povedala takrat, namreč da pogajanja s Turčijo napredujejo.
Glede Frontexa in mejnega nadzora Turčije so dosegli začetni dogovor o osnutku dogovora na tehnični ravni. Obe strani si prizadevata za pogovore, Frontex pa trenutno čaka na odgovor Turčije, da bi nadaljeval te pogovore. Frontex je pomemben akter, vendar pa moramo najprej skleniti sporazum in potem nadaljevati vzporedne pogovore s Frontexom. Strinjam se, da je tu veliko prostora za sodelovanje.
Zadeva: politike EU za boj proti terorizmu in programi izročitev CIE
Številni nedavni dogodki so bolje pokazali udeležbo držav članic v programe izročitev v ZDA. Skupna študija ZN iz leta 2010 je razkrila, da so se države članice EU tajno dogovarjale in sodelovale v dejavnostih, povezanih s programi izročitev CIE in s skrivnimi zapori.
Ali lahko Komisija glede na številne zlorabe moči držav članic v zadnjih osmih letih in glede na predlagano sporočilo Komisije o pregledu politik EU za boj proti terorizmu predloži podrobnosti o posebnih ukrepih, ki jih namerava sprejeti za zagotovitev, da bodo politike EU za boj proti terorizmu v prihodnosti preprečile tovrstne zlorabe?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Zahvaljujem se Sarah Ludford za to vprašanje. Kot veste, me to zanima, glede tega pa smo sodelovali tudi v preteklosti. Ni treba povedati, da gresta svoboda in varnost z roko v roki, spoštovanje temeljnih pravic in pravna država pa sta v središču pristopa Evropske unije k boju proti terorizmu. Ukrepe za boj proti terorizmu je treba vedno sprejemati v okviru popolnega spoštovanja temeljnih pravic in EU mora v zvezi s tem dajati zgled.
To ni samo pravna zahteva, ampak tudi ključni pogoj za zagotovitev verodostojnosti in legitimnosti ter tudi za spodbujanje medsebojnega zaupanja med nacionalnimi organi in zaupanja v javnosti na splošno. Komisija bo zato nadaljevala s pristopom k protiterorizmu, ki si prizadeva združiti operativno in pravno učinkovitost in izvedljivost z jasno zavezo spoštovanju temeljnih pravic.
Prakse, imenovane izročitve in skrivni zapori, kršijo človekove pravice. Komisija je to vedno poudarjala, v rokah zadevnih držav članic pa je, da začnejo ali nadaljujejo s poglobljenimi neodvisnimi in nepristranskimi preiskavami, da bi ugotovile resnico. To je pozitivna dolžnost, ki izhaja iz Evropske konvencije o človekovih pravicah, da bi ugotovili odgovornost in žrtvam omogočili, da dobijo odškodnino. S strani Komisije smo spodbujali Poljsko in Romunijo, naj izvedejo preiskave domneve o obstoju skrivnih zaporov, in pozdravljamo začetek kazenske preiskave na Poljskem marca 2008.
Komisija je tudi pisala litovskim organom in pozdravila njihov proaktivni odnos pri uvedbi preiskav. Kar zadeva razprave o letih za izročitev in njihovih posledicah za letalsko politiko EU, se je Komisija v okviru sporočila civilnega in poslovnega letalstva iz januarja 2008 tudi nekaj naučila. Poleg tega enotno evropsko nebo, ki je začelo veljati januarja lani, zagotavlja dodatne ukrepe za nadzor dejanskega premikanja zrakoplovov, to pa bomo pozorno spremljali - seveda v skladu s svojimi pristojnostmi.
Leta 2008 je Komisija zagotovila celovite dejanske informacije v svojem javnem dokumentu služb Komisije o terorizmu in temeljnih pravicah. To je združitev odgovorov držav članic na vprašalnik o kazenskem pravu, upravnem pravu, postopkovnem pravu in temeljnih pravicah v boju proti terorizmu. Na ta vprašalnik so odgovorile vse države članice, prav zdaj pa s strani Komisije pripravljamo pregled glavnih ukrepov in političnih pobud, sprejetih na področju protiterorizma pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe.
Protiteroristična politika, ki jo na nacionalni ravni izvajajo države članice, ali udeležba v programu izročitve CIE v tem okviru ne bosta ocenjena, vendar pa je zelo jasno, kaj o tem meni Komisija, in še naprej bomo spremljali razvoj v državah članicah, vključno s pravnim izpodbijanjem protiterorističnih ukrepov pred nacionalnimi sodišči, in se učili iz trajnostnega oblikovanja politike na ravni EU.
Sarah Ludford
avtor. - Komisarka Malmström, mislim, da fraza "divji lovec je postal lovski čuvaj" nikoli ni bila primernejša, in vedno sem se veselila dela z vami glede teh vprašanj.
Menim, da je to, kar ste povedali, nekoliko ohrabrujoče, saj kaže krepitev nadzora in mehanizmov, ki jih bo Komisija imela v prihodnosti, toda dejstvo je, da obstaja tudi preteklost. Države članice so sodelovale v nezakonitih izročitvah CIE, mučenjih in izginotjih, nadzor in odgovornost pa sta bila pomanjkljiva. Veliko se je govorilo o človekovih pravicah, prav tako kot zdaj, vendar pa je med govorjenjem in resničnostjo velika vrzel. Še vedno nimamo popolnega pozivanja k odgovornosti.
Ali obstajajo zadeve, ki si jih lahko zamisli Komisija kot varuhinja pogodb in ki bi jih še bilo mogoče storiti ne samo, da bi poskusili in zagotovili, da države članice v prihodnje spoštujejo svoje obveznosti, ampak kako lahko dosežemo preiskave - vključno z ustrezno javno preiskavo zdaj pod novo vlado Združenega kraljestva -, da bi zagotovili, da v celoti izvemo, kaj se je zgodilo v preteklosti in kaj je šlo narobe?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Menim, da je bilo delo, ki ga je v zvezi s tem opravil Parlament, zelo pomembno pri osvetlitvi programa izročitev in pri razkrivanju tega, kar se dogaja. To je dalo zagon, toda tudi močno javno mnenje, da se razkrije resnica. Kot sem povedala, je Komisija pozivala in spodbujala popolne, temeljite preiskave v prizadetih državah ter bo še naprej nadzorovala in zagotavljala, da se te resnično izvajajo. Predlog o enotnem evropskem nebu nam bo omogočil nadaljnji nadzor.
To bomo spremljali in si še naprej prizadevali za jasnost. Poleg tega ni prav veliko konkretnih zadev, ki jih lahko stori Evropska komisija, vendar pa smo veseli sodelovanja z Evropskim parlamentom pri nadaljnjih prizadevanjih za jasnost in zagotavljanje, da to ni nekaj, kar bo del evropske politike proti terorizmu.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Vprašal bi vas, gospa Malmström, o informacijah glede nečesa, kar je po mojem mnenju pomembna zadeva. Za boj proti terorizmu - in seveda vsi dobro vemo, da se moramo boriti proti terorizmu - je potrebno tudi medsebojno sodelovanje evropskih držav. V zvezi s tem bi želel vprašati naslednje: ali opažate, da s strani držav članic Unije obstaja večja težnja v smislu sodelovanja, in ali obstaja tudi večja težnja v smislu medsebojne izmenjave različnih in zelo pomembnih vrst informacij, potrebnih za boj proti terorizmu? Je s tem v zvezi prišlo do pozitivnih sprememb?
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Boj proti terorizmu je ključni element v politiki Evropske unije. Nacionalne službe, policijski organi in nacionalni politiki sprejemajo najpomembnejše ukrepe. Evropska unija lahko podpre te pobude, zagotovimo lahko določen pravni okvir in zagotovimo lahko tudi spoštovanje Listine o temeljnih pravicah. Imamo nekaj financiranja, zagotovimo lahko podporo za žrtve in spodbujamo lahko nadaljnje sodelovanje.
Menim, da v zvezi s tem države članice medsebojno veliko sodelujejo. Seveda je tu še zelo občutljivo vprašanje skupne obveščevalne službe. Ta temelji na zaupanju - ali včasih na pomanjkanju zaupanja. To je treba razviti, to pa se lahko stori samo z usklajevanjem in zagotavljanjem, da sistemi Evropske unije docela spoštujejo pravno državo in da so vredni zaupanja. To je področje, na katerem lahko Evropska unija pomaga. V stockholmskem programu in v razpravah, ki so vodile k tej, je bila izražena jasna pripravljenost držav članic na krepitev sodelovanja - drug z drugim, znotraj Evropske unije, toda tudi s tretjimi državami - za boj proti terorizmu. To je vsekakor vedno treba storiti ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic, program izročitve CIE pa ni del tega.
Predsednik
Ker obravnavajo isto temo, se bo na naslednja vprašanja odgovorilo skupaj:
Zadeva: Podjetniki ter mala in srednja podjetja
Ali lahko Komisija ob prihajajočem tednu malih in srednjih podjetij (od 25. maja do 1. junija 2010) in evropski nagradi za podjetja (31. maja) poroča o izvajanju akta o malem gospodarstvu, zlasti o ukrepih glede pripravljenosti podjetnikov za naložbe, izboljšanju njihovega dostopa do financiranja, zmanjšanju upravnih bremen ter o pobudah držav članic in političnih odločitvah za pomoč malim in srednjim podjetjem pri soočanju s težavami, ki ovirajo njihov razvoj?
Zadeva: Mala in srednja podjetja
Ali ima namerava Komisija uvesti ukrepe v pomoč malim in srednjim podjetjem po vsej Evropski uniji, ki se spopadajo s težavami, in ali bi Komisija premislila o posebni shemi za pomoč mladim podjetnikom, ki si prizadevajo, da bi v Uniji ustvarili uspešna mala in srednja podjetja, tako da Evropska unija pri spodbujanje svoje industrije ne bi bila več tako odvisna od neposrednih tujih naložb?
Zadeva: Mala in srednja podjetja ter ustvarjanje delovnih mest
Splošno je priznano, da so mala in srednja podjetja ključ do zmanjševanja brezposelnosti v Evropi, vendar se zaradi ekonomij obsega soočajo z nesorazmernim regulativnim bremenom v primerjavi z večjimi podjetji. Če bi lahko vsako malo in srednje podjetje v Evropi jutri ustvarilo eno delovno mesto, bi to imelo izjemno pozitiven vpliv na stopnje zaposlenosti.
Na kakšen način Komisija spodbuja ustvarjanje delovnih mest prek malih in srednjih podjetij, na primer z regulativno reformo ali naložbami? Katere cilje si je zastavila Komisija in kako jih namerava spremljati?
Zadeva: Evropski teden malih in srednjih podjetij
Naslednji teden je evropski teden malih in srednjih podjetij. Namen tega tedna je spodbujanje podjetništva, inovacij in konkurenčnosti ter zagotavljanje informacij o tem, kaj so Evropska unija in pristojni organi na vseh ravneh naredili za podporo in financiranje mikropodjetij ter malih in srednjih podjetij.
Največji izziv, s katerim se trenutno spopadajo mala in srednja podjetja je zagotavljanje kapitala in financiranja. Obstaja veliko malih podjetij, malih družinskih podjetij in novo ustanovljenih podjetij, ki so bila zelo uspešna, vendar so zdaj ogrožena, ker ne morejo zagotoviti kapitala. Kaj se za rešitev tega problema lahko naredi na evropski ravni?
Zadeva: Ukrepi za zmanjšanje upravnih stroškov za mala in srednja podjetja
Ali lahko Komisija opiše, katere ukrepe je sprejela za zmanjšanje nepotrebnih upravnih stroškov za mala in srednja podjetja v Evropski uniji?
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, bi vas lahko v vašem novem liberalnem duhu prosila, da pojasnite, na katera vprašanja se bo dejansko odgovorilo? Se bo odgovorilo na vprašanje št. 33 v delu 3? Vsi si prizadevamo udeležiti se številnih srečanj. Če bi lahko točno navedli tiste, na katere se ne bo odgovorilo, bi bilo to zelo v pomoč.
Predsednik
Menim, da je zelo neverjetno, da bomo prišli do vprašanja št. 33. Če čakate nanj, na vašem mestu ne bi.
Gospod Tajani bo zdaj podal skupni odgovor, po tem pa bom predlagateljem vprašanj - in drugim kolegom - dal priložnost za postavitev dodatnih vprašanj.
Naj poudarim, da bomo prekinili ob 20.30 uri, ker morajo osebje in tolmači nekaj pojesti, preden nadaljujemo ob 21.00 uri.
Antonio Tajani
Gospod predsednik, zdaj v svoji novi vlogi govorim že dve leti. Mala in srednje velika podjetja še naprej predstavljajo prednostno nalogo za novo Komisijo, ki je prepričana o potrebi, da stori vse, kar lahko, da bi preprečila, da finančna kriza postane socialna kriza, ki bi močno vplivala na mala in srednje velika podjetja in njihove zaposlene.
Od sprejetja Akta za mala podjetja leta 2008 je bil dosežen precejšen napredek. Komisija je sprejela pet zakonodajnih predlogov v zvezi z Aktom za mala podjetja, izmed katerih se dva že izvaja: Uredbo o splošnih skupinskih izjemah za državne pomoči in direktivo o možnosti znižanih stopenj DDV; o drugih treh, direktivi o zamudah v plačilih, direktivi o izdajanju računov za DDV in uredbi o statutu evropske zasebne družbe, se še vedno razpravlja tu v Parlamentu in v Svetu.
Komisija je začela tudi zahtevane nezakonodajne ukrepe; odboru za študije vpliva je bila zdaj predložena "presoja za MSP" za izboljšanje kakovosti zakonodaje. Naj navedem primer: direktiva o zamudah v plačilih in izvzetje mikrosubjektov iz računovodskih obremenitev.
Države članice so pokazale tudi močno politično voljo za izvajanje Akta za mala podjetja: "presojo za MSP" so na primer vključile v nacionalne postopke sprejemanja odločitev, mala in srednje velika podjetja pa so bila med glavnimi upravičenci ukrepov, ki so jih države članice za obravnavanje krize sprejele v okviru evropskega programa za oživitev gospodarstva. Med ukrepi, sprejetimi za izboljšanje dostopa do financ, sta bila na primer vzpostavitev in razširitev posojil in jamstev na mala in srednje velika podjetja.
Vendar pa se izbrane metode in dobljeni rezultati med državami članicami razlikujejo, zato moramo nadaljevati s prizadevanji za izvajanje Akta za mala podjetja na nacionalni ravni. Zato menim, da je ključnega pomena prizadevati si za uresničevanje usmeritev sprejetih ukrepov in zagotoviti, da se načela in priporočene usmeritve ukrepov izvaja na evropski in tudi nacionalni ravni.
Politiko v korist malim in srednje velikim podjetjem v celoti podpira strategija Evropa 2020, je sestavni del mnogih predvidenih pobud in bo predmet posebnega pregleda, ko se bo strategijo izvajalo v državah članicah. Ena izmed 10 dodatnih smernic, ki jih predlaga Komisija, države članice poziva k izvajanju vrste ukrepov za mala in srednje velika podjetja, v skladu z načeli Akta za mala podjetja.
Naslednja stopnja bo zajemala zagotavljanje, da države te ukrepe vključijo v svoje nacionalne programe reform. Do konca tega leta bomo izvedli natančen pregled izvajanja akta, da bi izmerili doseženi napredek in opredelili nove usmeritve ukrepov, ki upoštevajo tudi prednostne naloge Evrope 2020. Glavno področje ukrepanja bo vključevalo izboljšanje dostopa do posojil in inovacij, spodbujanje duha podjetništva in internacionalizacije malih in srednje velikih podjetij. Mala in srednje velika podjetja, predvsem tista, ki jih upravljajo mladi podjetniki, bodo med glavnimi upravičenci teh novih pobud.
Ob upoštevanju težav, s katerimi se trenutno soočajo mala in srednje velika podjetja, ko poskušajo dostopati do financ, je Evropska komisija pozorno spremljala razvoj v sektorju, pri čemer je sodelovala zlasti z Evropsko centralno banko s ciljem izvajanja rednih pregledov položaja.
Komisija je pripravila tudi vrsto programov, ki zagotavljajo finančno pomoč, da bi pripomogli k dostopu malih in srednje velikih podjetij do kapitala, ki ga potrebujejo za razvoj svojih dejavnosti. Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost na primer zajema določene finančne instrumente, razvite v sodelovanju z Evropskim investicijskim skladom, ki zagotavljajo pobude za tvegane posle ter posojilne in jamstvene posle za podjetja. Program Jeremie, ki ga financira Evropski sklad za regionalni razvoj, zagotavlja številne posebne finančne produkte za razvoj in krepitev malih in srednje velikih podjetij na evropskem ozemlju kot celoti. Novi evropski mikrofinančni instrument, skupna pobuda Komisije in Evropske investicijske banke, je usmerjen k mikropodjetjem, ki imajo težave s pridobivanjem takojšnjega financiranja.
Zaradi povečanja zneska kreditnih linij, ki jih jamči Evropska investicijska banka posredniškim bankam, ki so odgovorne za dodeljevanje zneskov malim in srednje velikim podjetjem v obliki posojil, se je povečal dostop malih in srednje velikih podjetij do kreditov. Leta 2009 je Evropska investicijska banka finančnim institucijam odobrila skupaj 13 milijard EUR, kar predstavlja 55-odstotno povečanje v primerjavi s predhodnim letom. V vašo vednost naj povem, da je več kot 75 % od 21 milijard EUR, odobrenih v obdobju 2008-2009, doseglo mala in srednje velika podjetja, ki so jim bila namenjena, kar pomeni 50 000 malih in srednje velikih podjetij po vsej Uniji.
Pred nekaj dnevi je Komisija organizirala tudi konferenco na visoki ravni, na kateri so se sestali banke, skladi tveganega kapitala ter mala in srednje velika podjetja; srečanja so se udeležili tudi predstavniki Evropskega parlamenta. To nam je omogočilo preučiti trenutni položaj trga in raziskati nove zamisli in strategije za izboljšanje dostopa do financ za mala in srednje velika podjetja. To je bila pomembna priložnost za razpravo o možnih usmeritvah ukrepov, ki jih je treba sprejeti za pomoč podjetjem, da bi podprla oživitev gospodarstva in gospodarsko rast.
Ena od usmeritev ukrepanja, za katero smo se odločili, je bila vzpostavitev stalnega foruma za razprave s finančnimi institucijami, skladi tveganega kapitala in predstavniki malih in srednje velikih podjetij. Četrtletna srečanja bo vodila Evropska komisija. Sklepi tega foruma bodo predstavljali prvo stopnjo strategije, namenjene vzpostavitvi načrta ukrepanja za zagotavljanje dostopa do kredita in kapitala za mala in srednje velika podjetja v naši Uniji.
Nazadnje bom to razpravo izkoristil za to, da Parlament obvestim, da bo v okviru prvega tedna evropskih MSP potekalo več kot 1200 nacionalnih, regionalnih in lokalnih dogodkov, ki zadevajo širok niz vprašanj, ki vplivajo na ta sektor. Teden MSP bo potekal od 25. maja do 1. junija, v istem času kot slovesnost evropske nagrade za podjetja, ki je načrtovana za 31. maj v Madridu.
Vse to vam govorim, da bi potrdil svojo osebno zavezanost zagotavljanju, da se zaposlovanje v naši Uniji lahko ščiti z zagotavljanjem podpore malim in srednje velikim podjetjem. Potrebno prestrukturiranje obsežne zasebne industrije bo povzročilo izgubo nekaj delovnih mest, edini način za podporo zaposlovanju pa je s podporo malim in srednje velikim podjetjem, ki predstavljajo hrbtenico našega evropskega gospodarstva.
Marian Harkin
avtorica. - Komisarju bi čestitala za doseženi napredek. Vendar pa ste, komisar, govorili o tem, da je eden izmed največjih problemov dostop do kapitala, in omenili ste Evropsko investicijsko banko. Sredstva je dodelila irskim bankam, ki jih nato razdeli MSP. Vendar pa se znatne vsote ne razdeljuje, predvsem zaradi neujemanja med potrebami MSP - nekakšno refinanciranje - in ciljem Evropske investicijske banke, ki je denar za srednjeročne naložbe. Zato bi vas vprašala, ali se strinjate, da je treba sprejeti nekatere ukrepe za MSP, ki bodo potrebovala refinanciranje, in kakšno vlogo bi lahko imela Komisija. Ali bi poleg tega dali prednost nekakšni jamstveni shemi za podjetja, podobni tisti v Združenem kraljestvu?
Jim Higgins
Gospod predsednik, popolnoma se strinjam z izjavo Komisije, da so MSP zelo pomembna ne samo zaradi števila delovnih mest, ki jih ustvarijo, ampak tudi zato, ker so stabilnejša od velikih podjetij, ki se pojavijo in niso vdana regiji ali državi.
Povsem se strinjam z izjavo kolegice poslanke Marian Harkin, da je pomanjkanje financ trenutno največja ovira, kar je omenila tudi Komisija. Poleg tega je tudi preveč birokracije.
Gay Mitchell
avtor. - Komisarja bi vprašal, ali bo preučil vidike problemov posrednega financiranja, s katerimi se soočajo MSP.
Ne vem, kako je na primer v vaši državi, toda v moji državi nekaj takega kot direktor banke ne obstaja več. Denar dajemo bankam, toda banke ljudi ne ocenjujejo glede na njihove rezultate, značaj in ne poznajo njihovih podjetij. V zmešnjavi, v kateri smo, smo se znašli zato, so bili ljudje avtomatizirani. V določenem obsegu so še vedno. Kako zmagate na volitvah? Glas za glasom. Če lahko v vsakem MSP v Evropi ustvarimo eno delovno mesto, bomo končali krizo zaradi brezposelnosti.
Prosim vas, da se posvetujete z Evropsko centralno banko in Evropsko investicijsko banko in poskusite uveljaviti svoj vpliv, da bi se vrnili k običajnim direktorjem bank, ki se ukvarjajo z MSP in jim pomagajo razviti njihovo poslovanje. To se bo vrnilo z obrestmi.
Liam Aylward
Očitno vprašanje je, ali Komisija dejansko meni, da lahko teden MSP izpolni svoj namen. Ali smem Komisijo vprašati, kako lahko ukrepamo, da bi zagotovili, da Evropska unija in države članice ustvarijo okolje, v katerem lahko podjetniki in družinska podjetja preživijo, se razvijajo in uspevajo ter se podjetništvo nagrajuje in ne ovira, kot se pogosto dogaja v sedanjem gospodarskem ozračju?
Antonio Tajani
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospod predsednik, zelo kratek bom: strinjam se s pripombami vseh poslancev Parlamenta, ki so govorili v tej razpravi.
Glede Evropske investicijske banke sem ukrepal takoj ko sem prevzel svojo funkcijo komisarja za industrijo in podjetništvo in se sestal s predsednikom Maystadtom in ga pozval, naj zagotovi 30 milijard EUR, ki jih je za pomoč malim in srednje velikim podjetjem dodelila Evropska investicijska banka. To sem v svojem zaslišanju obljubil Parlamentu, preden mi je zaupal funkcijo komisarja za industrijo in podjetništvo.
Če nadaljujem, je bil odziv predsednika precej pozitiven: povedal mi je, da je po začetni zamrznitvi okoli 6 do 7 milijard od dodeljenih 30 milijard EUR doseglo predvideni cilj. Predsednika sem pozval, naj pospeši čas prenosa.
Obstaja tudi problem v zvezi z bankami na našem področju - pripomba, ki jo je podal predhodni govornik -, ker je evropski bančni sistem precej raznolik: niso vse banke enake. Nekatere se ukvarjajo s finančnimi špekulacijami, vendar pa imamo na srečo še vedno bančno mrežo, kjer direktor pozna podjetnika, ki pride prosit za kredit, in mu tako lahko zaupa, ve pa tudi, da bo denar, ki ga naloži, ponovno vložen v banko in da se to, kar se je zgodilo v Združenih državah, tu ne bo zgodilo.
Cilj srečanja, ki sem ga organiziral pred nekaj dnevi in ki so se ga udeležili številni izmed vaših kolegov iz Evropskega parlamenta, je bil v resnici: razvoj strategije. Zato sem rekel, da smo vzpostavili forum, ki bo kasneje vodil k akcijskemu načrtu za zagotavljanje kredita.
Cilj je konkurenčnost malih in srednje velikih podjetij. Da bi bila konkurenčna, je potrebna inovativnost, ta pa je nemogoča, če za ta namen niso dodeljena sredstva. Zato je moja prva zaveza, da se vključi banke - celo banke, ki zagotavljajo kredite. Mnoge izmed njih so se zavezale temu v prihodnosti. Naše ukrepanje je odločno, s spodbudo Komisije, ki vključuje banke in finančne operaterje ter tudi Evropsko investicijsko banko, ki je poslala dva podpredsednika, da se udeležita razprave. Cilj tega ukrepanja je doseči vsaj nekatere izmed teh ciljev v prepričanju, da mala in srednje velika podjetja danes predstavljajo najboljši instrument za izhod iz krize in - kot sem povedal na začetku svojega govora - preprečevanje, da bi se gospodarska in finančna kriza spremenila v socialno krizo.
Zanesete se lahko na mojo popolno zavezanost zagovarjanju, zaščiti in podpori malim in srenje velikim podjetjem - to pa velja tudi za finančne vidike - v upanju, da se bodo lahko razvijala in da se bodo pojavila nova podjetja, saj je naš cilj še vedno enak kot vselej: s tržnim gospodarstvom, ki malim in srednje velikim podjetjem omogoča, da postajajo vse bolj konkurenčna, lahko vzpostavimo pravo socialno politiko, povedano z besedami Lizbonske pogodbe.
Predsednik
Kolegom se opravičujem za nekoliko krajši čas ta vprašanja, saj je bila predhodna razprava 25 minut predolga.
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
Čas za vprašanja Komisiji se je zaključil.
(Seja je bila prekinjena ob 20.30 in se je nadaljevala ob 21.00)
