Letno poročilo Evropske unije o človekovih pravicah - Francoska pobuda pri OZN o dekriminalizaciji homoseksualnosti (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je skupna razprava o izjavah Sveta in Komisije o letnem poročilu Evropske unije o človekovih pravicah in o Francoski pobudi pri OZN o dekriminalizaciji homoseksualnosti.
Imamo majhen problem: predstavnica Sveta gospa Yade se nam še ne more pridružiti. Je na letalu nekje blizu Strasbourga, ki pa ne more pristati. Predlagam, da začnemo s Komisijo in nato nadaljujemo z razpravo, gospe Yade pa bomo potem dali besedo.
Benita Ferrero-Waldner
članica Komisije. - (DE) Hvala, gospa predsednica. (FR) Gospe in gospodje, spet se končuje leto in spet bomo ob tej priložnosti obravnavali objavo letnega poročila o človekovih pravicah.
To srečanje ima še poseben pomen v letu 60. obletnice Splošne deklaracije o človekovih pravicah. Deklaracija z brezhibno enostavnostjo svojih 30 členov in univerzalno vizijo, ki jo pooseblja, se ni postarala. Poleg tega je še kako smiselna v svetu, v katerem so še vedno preveč ljudem vsak dan kršene temeljne pravice. Vsak tak posamezni primer nas opominja, da je treba opraviti še toliko dela, da bi pravice, določene v deklaraciji postale oprijemljiva stvarnost.
Tako kot celoten Evropski parlament danes zjutraj, sem bila tudi sama zelo ganjena zaradi prisotnosti večine prejemnikov nagrade Saharova, prav tako pa so me zelo ganile besede gospe Bonner. Občudujem vse zagovornike človekovih pravic.
Gospe in gospodje, letno poročilo o človekovih pravicah izpostavlja ukrepe, ki jih je pri uresničevanju tega cilja izvedla Evropska unija. Poudarila bi rada dva pomembna dogodka in dva izziva.
Prvi dogodek, ki ga želim omeniti je, da je Evropska unija v letu 2008 dosegla dober napredek pri utrjevanju svojih instrumentov zunanje politike, da bi se tako spopadla z diskriminacijo in nasiljem nad ženskami. Razen simboličnih razmer, kot so razmere v vzhodnem Kongu, nasilje nad ženskami še vedno predstavlja globalni problem.
Izvajanje resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 "Ženske, mir in varnost" in 1820 "Nasilje nad ženskam" še vedno ni zadovoljivo.
Generalni sekretar Združenih narodov Ban Ki Mun je pravkar podal pozitiven odgovor na zahtevo, ki sem mu jo izročila ob podpori 40 voditeljic, glede organizacije ministrske konference o izvajanju resolucije 1325 in 2010 in nad tem sem navdušena.
Iz te perspektive bomo okrepili sodelovanje Evropskih instrumentov. Svet je pravkar sprejel nov celovit pristop k izvajanju resolucij 1325 in 1820, ki se nanaša tako na operacije v zvezi z evropsko varnostno in obrambno politiko, kot tudi na instrumente Skupnosti. S tem bomo lahko izboljšali vključevanje vidika spola, od preprečevanja in kriznega upravljanja, do utrjevanja miru in obnove.
Evropska unija je v enakem duhu pravkar sprejela, v času francoskega predsedovanja, nove smernice Evropske unije o boju proti nasilju in diskriminaciji žensk.
Drugi dogodek, ki mi je zelo blizu, se nanaša na naše razprave o človekovih pravicah. V letu 2008 smo začeli z novimi dialogi s Kazahstanom, Kirgizistanom, Turkmenistanom in Tadžikistanom, ter tako dosegli naš cilj, v skladu s katerim smo želeli zajeti vse države srednje Azije. Prav tako smo letos izvedli dva obetajoča kroga pogovorov v našem novem dialogu z Afriško unijo.
Odločili smo se glede praktičnih podrobnosti petih novih dialogov v Latinski Ameriki. Bolj kot kadar koli poprej smo odločeni, da bomo vključili civilno družbo v pripravo, kot tudi v nadaljevanje dialogov. Ti dialogi niso enostavni - kot je pokazal nedavni dialog s Kitajsko - zato tudi toliko pozornosti namenjamo pomembnosti tehtanja vpliva teh prizadevanj. Določiti moramo, kako lahko izboljšamo povezavo med političnim sporočilom in oprijemljivimi ukrepi na terenu.
S tem bom prešla na dva izziva, ki sem ju prej omenila. Najprej želim spregovoriti o mnogostranskem izzivu. Delo Združenih narodov je ključnega pomena, saj je zagotovilo univerzalnosti človekovih pravic. Kako lahko izboljšamo učinkovitost Združenih narodov in našega prispevka k njegovemu delu? Zavezanost Evropske unije seveda daje rezultate, kot je vse večje število držav, ki podpirajo resolucijo o smrtni kazni ali sprejetje resolucij o Iranu, Južni Koreji in Burmi, pobude, ki jih je v New Yorku sprožila ali pa je pri njih sodelovala Evropska unija.
V kontekstu današnje skupne izjave Sveta in Komisije želim poudariti našo podporo francoski pobudi o spolni usmerjenosti. Komisija je v svojih stikih s tretjimi državami pripravljena izpostaviti ta vprašanja, vključno z dekriminalizacijo homoseksualnosti, v kontekstu medsebojnega spoštovanja, dovzetnosti in ustreznih običajev.
V Ženevi se bo začel univerzalni redni postopek preverjanja. Vendar pa zaradi teh rezultatov ne smemo pozabiti na vse večje težave, ki jih ima Evropska unija v vlogi graditeljice mostov v okolju ZN, ki je zelo polarizirano in kjer države ukrepajo po blokih. Priporočila, navedena v poročilu gospe Andrikienė, o sprejetju katerega se bo vaš Parlament odločal januarja, bi bila v veliko pomoč pri našem nadaljnjem razmišljanju.
Drug izziv predstavlja izziv učinkovitosti. Evropska unija pospešuje svoje dejavnosti v korist človekovih pravic v vse večjem številu držav. Kako lahko izboljšamo učinkovitost? Zagotoviti moramo poglobitev povezanosti med našimi različnimi instrumenti, da bi tako služili našim prednostnim nalogam, pa naj bo to v političnem dialogu ali v diplomatskem delovanju, in evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice, volilna opažanja ali celo vključevanje vidika človekovih pravic v naše druge zunanje politike.
Cilj naše skladnosti, s tem pa tudi povečane učinkovitosti, mora biti glavna skrb vseh institucij.
Laima Liucija Andrikienė
v imenu skupine PPE-DE. - (LT) Nepredstavljivo bi bilo, če bi Evropski Parlament razpravljal o človekovih pravicah v svetu danes, ne da bi pri tem omenili Huja Jiaja. Pred nekaj urami smo vsi sodelovali v ganljivi proslavi, ki se je Hu Jia ni mogel udeležiti, vendar pa bodo danes ljudje po vsem svetu slišali o njegovem delu in prizadevanjih na področju varstva pravic ljudi, obolelih z AIDSOM ter boju za varstvo okolja na Kitajskem. Pred nekaj tedni sem bila na Kitajskem in se prepričala, kako upravičeno se Hu Jia bori za varstvo okolja. Grozno je, da zaradi ogromne onesnaženosti ni mogoče videti sonca na nebu. Vendar pa moramo danes omeniti tudi prejšnje prejemnike nagrade Saharova: San Suu Kyi iz Burme, Oswalda Payo in Dame v belem. Danes jih vse pogrešamo v Evropskem parlamentu, ponovno pa moramo obravnavati nezadovoljive razmere na področju človekovih pravic na Burmi in Kubi.
Pred tednom smo omenili 60. obletnico Splošne deklaracije o človekovih pravicah, vendar pa moramo danes priznati tudi, da številne države ne spoštujejo človekovih pravic, ter da jih tudi grobo kršijo. Razpravljamo o Letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2008. Celovito odraža probleme, povezane s človekovimi pravicami. Evropskemu svetu in Komisiji je treba čestitati za pripravo tega odličnega dokumenta. Izpostavila bi rada nekaj stvari. Prvič, kot je omenila že gospa Ferrero-Waldner, Svet Združenih narodov za človekove pravice in vloga Evropske unije v njem, kot tudi splošna vloga Združenih narodov pri varstvu človekovih pravic v svetu. Drugič, ključne točke politike Evropske unije o smrtni kazni in njihovo izvajanje. Tretjič, dialogi in posvetovanja na temo človekovih pravic.
Kolegi, zelo pomembno je, da pripravimo Svet Združenih narodov za človekove pravice k enostranski in namenski uporabi pooblastila, ki so mu ga podelili Združeni narodi, da bi zaščitil človekove pravice in zagotovil kar največjo preglednost ustanov ter udeležbo civilne družbe pri njegovem delu. V imenu vseh nas želim pozvati institucije Evropske unije, da skladno sodelujejo za zaščito človekovih pravic v svetu.
Raimon Obiols i Germà
v imenu skupine PSE. - (ES) Komisarka, vse kar ste pojasnili, v celoti drži. Popolnoma se strinjamo s tem. Prav tako se strinjamo z vašimi ugotovitvami: Biti moramo bolj dosledni.
Vendar pa obstaja točka v zvezi z vprašanjem doslednosti, ki jo želim v tem kratkem času, ki nam je na voljo, da spregovorimo, izpostaviti. Na področju človekovih pravic v svetu se od Evrope veliko zahteva, prav tako pa je Evropa deležna številnih kritik na področju človekovih pravic v svetu. Ljudje pravijo, da Evropa uveljavlja svoja načela samo takrat, kadar je to primerno, ali samo v korist svojih državljanov. Edini odziv na te zahteve in kritike je doslednost med zunanjimi in notranjimi politikami EU na področju človekovih pravic.
Ne moremo biti verodostojni v svetu, če ukrepi, ki jih sprejemamo, predvsem pri upravljanju priseljevanja in v naših politikah, kot odgovor na tragične dogodke, ki so posledica terorizma, niso ravno zgledni z vidika človekovih pravic.
To, komisarka, je osnovno, temeljno vprašanje: doslednost z vidika človekovih pravic med zunanjimi in notranjimi politikami EU.
Ob tem je mogoče treba izpostaviti dve prednostni nalogi in temu bom namenil čas, ki mi je še na voljo. Boj proti smrtni kazni je nekaj, na kar bi lahko naše prihodnje generacije gledale, kot na izjemen dosežek. To je izvedljiv cilj in osredotočiti se moramo nanj. Drugič, veseli me, da je bila v času francoskega predsedovanja izboljšana feminizacija politike človekovih pravic Evropske unije in sicer s posebno politiko na tem področju človekovih pravic žensk.
Marco Cappato
Gospa predsednica, gospe in gospodje, tudi jaz se želim zahvaliti poročevalki gospe Andrikienza delo, ki ga opravlja v zvezi z vprašanjem vloge Evropske unije v Združenih narodih.
Ni dovolj časa, da bi se spuščal v podrobnosti celotnega poročila, ki ga je Svet predstavil o človekovih pravicah. Menim, da je ključno vprašanje spoštovanje naših lastnih pravil, predvsem pa mehanizmov, vzpostavljenih v določbah o človekovih pravicah v sporazumih o sodelovanju, vendar pa bomo morali obravnavati in razširiti to temo, ko bomo govorili o poročilu, ki ga je pripravil gospod Obiols i Germà.
V tem kratkem času, ki mi je še na voljo, želim za zapisnik izraziti čestitke in pohvale francoskemu predsedstvu in gospe Yade, da so v ZN sprožili pobudo o splošni dekriminalizaciji homoseksualnosti. Na to gledam kot na zelo pomembno politično pobudo, ki jo je treba še toliko bolj pohvaliti zaradi dejstva, da je bila že zagotovljena podpora 60 držav.
Slišali smo gospo Ferrero-Waldner in pozdravljamo njene besede in njeno zavezanost. Ni pomembno le, da je Evropska unija o tem enotnega mnenja, ampak tudi, da odigra podobno vlogo, kot jo je odigrala pri vključevanju drugih držav na drugih celinah, da bi dosegli univerzalen moratorij na smrtno kazen. To je bila ključna strategija.
V zvezi s tem je treba opozoriti, da je Sveti sedež, država Vatikan, ki ni delovala v funkciji verskega subjekta, s katerim imamo kulturni dialog, ampak kot država, ki v Združenih narodih sodeluje kot opazovalka, sprožil trd, kritičen napad proti francoski pobudi. Verjamem, da moramo z odkritostjo ki je v mednarodnih odnosih potrebna, opozoriti državo Vatikan, da je dekriminalizacija homoseksualnosti za nas pomembna, da gre za vprašanje človekovih pravic in da je treba nasprotovanje, ki ga stopnjujejo, odločno zavrniti.
Hélène Flautre
Gospa predsednica, sramotno je, da vodimo to razpravo v odsotnosti Sveta, prav tako kot je obžalovanja vredno - saj ne gre za 15 minutno zamudo, ampak skoraj štiriurno zamudo -, da smo danes skupaj z Evropsko komisijo podeliti to nagrado Saharova brez navzočnosti Sveta
Opozorila bi rada na nujno zadevo. Včeraj je Izrael posebnemu poročevalcu Združenih narodov zavrnil dostop do palestinskega ozemlja. Menim, da je to skrajno nasilno dejanje, na katerega se morata Svet in Komisija nemudoma odzvati, predvsem pa mora biti v zvezi s krepitvijo odnosov med EU in Izraelom sporočilo popolnoma jasno in nemudoma izročeno.
To poročilo je - tako kot vsako leto - dober dokument, saj predstavlja izjavo o dejavnosti, ki je kot delovni dokument skrajno uporabna, vendar pa istočasno ne vsebuje vseh elementov kritične analize, presoj vplivov in strategij, ki jih je sprejel Svet za popolno vključevanje človekovih pravic v okvir, na primer, naših energetskih politik, naših trgovinskih politik in varnostnih politik.
Parlament je to nalogo opravil. Gre za občutljivo zadevo in kar lahko slišite, ni vedno prijazno. Vendar pa moramo povedati, da se je na primer ideja o mreži nagrade Saharov porodila v tem poročilu in na podlagi te študije. Danes je ta mreža izoblikovana v deklaraciji ob 20. obletnici, na mizi pa so številni predlogi, vključno s pisarno nagrade Saharova, potnih listov Saharova in skladom Saharova za pomoč našim nagradam in zagovornikom človekovih pravic po svetu. Idej vsekakor ne manjka.
Veseli me, da je bila ta predstavitev podana skupaj z naslednjim poročilom o temeljnih pravicah v Uniji. Gospod Obiols i Germà ima prav. Ključna naloga Unije je, da svoje dosežke poveže znotraj in svoje cilje navzven. Gre celo za ključno zagotovilo v zvezi z njeno verodostojnostjo.
Povedati želim, da se moramo odzvati na prekomerne kritike, ki prihajajo iz vseh celin in vseh mednarodnih organizacij v zvezi z azilom in politiko priseljevanja Evropske unije. Ustrezno se moramo odzvati na skladnost držav članic Evropske unije v boju proti terorizmu, v katerem je bilo dopuščeno izročanje in mučenje številnih domnevnih teroristov.
Vittorio Agnoletto
v imenu skupine GUE/NGL. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, pozorno sem prisluhnil izjavi komisarke. Res je, da je bilo doseženega kar nekaj napredka, pa vendar vas moram opozoriti komisarka, da demokratična določba, ki jo je odobril Parlament pred tremi leti, še vedno ni bila vključena v trgovinske sporazume z vsemi državami, kot je zahteval Parlament.
Še vedno se uporabljajo dvojni standardi - strogost do šibkih in popustljivost do močnih, glede na to, kar Evropi najbolj ustreza v teh trgovinskih sporazumih, vendar pa se dvojni standardi uporabljajo tudi v drugih razmerah. Sklicujem se na zadevo, ki je bila že omenjena: stališče države Vatikan proti predlogu o dekriminalizaciji homoseksualnosti je sramotno in nesprejemljivo. Nesprejemljivo je, da morajo evropske institucije skoraj vsak teden podati pritožbe proti tistim državam, ki še naprej sodno preganjajo ljudi, katerih edini zločin je, da so homoseksualci, pa vendar molčijo, ko Vatikan in njegov predstavnik v ZN zavzameta tako resno in škodljivo stališče o človekovih pravicah.
Gre za stališče, ki je v nasprotju s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah, ki letos praznuje 60. obletnico. Izjava Vatikana je v nasprotju z bistvom, in sicer da so človekove pravice nedeljive, univerzalne in jih je treba varovati, ne glede na spolno usmerjenost, raso, barvo kože in tako dalje.
Predsednika pododbora za človekove pravice sem prosil, naj pozove predstavnika države Vatikan, da se udeleži enega izmed srečanj pododbora, ter spregovori o tem odnosu in s pododborom o tem tudi razpravlja. To bi morali vedno početi z vsemi državami, ki imajo v Evropski uniji diplomatske predstavnike. Prav tako želim jasno povedati, da je bil poskus pomiriti strasti s preprosto izjavo, da Francija še ni predložila dokumenta, resnična napaka, saj to ne spremeni dejstva: država Vatikan ni preklicala resnih izjav, ki jih je podala.
Zbigniew Zaleski
- (PL) Gospa predsednica, za trenutek razmislimo o naslednjem: človekove pravice, ki izhajajo iz zapisanih ali nenapisanih socialnih sporazumov in katere včasih poimenujemo tudi naravni zakoni, predstavljajo podlago za družbeno sobivanje. Nobenega dvoma ni, da je resničnost drugačna.
Koncept človekovih pravic je bil sedaj razširjen in pokriva nove vidike, njegova opredelitev je postala semantično bogatejša in naša naloga je, da ščitimo te pravice. Zdi se, da je globalno na tem področju prišlo do napredka, vendar pa totalitarni režimi še danes ostajajo žalostno dejstvo. Boriti se moramo za vsako osebo, vsakega posameznika, vsakega pogumnega zagovornika, ki predstavlja vest milijonov, saj je več milijonov ljudi pogosto preveč prestrašenih, da bi spregovorili, tudi če trpijo. Zdi se, da se vsaj nekateri režimi odzivajo na naše odločitve s tem, ko protestirajo proti našim resolucijam in deklaracijam, ki obsojajo njihova dejanja. Ne smemo si dovoliti, da bi nas ti odzivi ustrahovali. Na ta način se povečuje ozaveščenost ljudi. Poudariti želim, da večja, ko bo ozaveščenost o teh vprašanjih, boljše možnosti imamo, da bomo vzpostavili skupno fronto z namenom izgradnje pravične družbe.
Vlaganje v človekove pravice predstavlja prednostno nalogo moje skupine, kar bi moralo veljati tudi za celoten Evropski parlament. Naj bo nagrada Saharova naša zastava, ki predstavlja našo skrb za temeljne vrednote normalnega in veselega življenja vsakega posameznega človeka na Zemlji.
Richard Howitt
Gospa predsednica, Evropski parlament bi moral pozdraviti letno poročilo EU o človekovih pravicah. Vendar pa bi morali ponovno pozvati k večjemu poudarku na doseganje konkretnih rezultatov na terenu in postavljanju človekovih pravic v ospredje v celotnem sistemu Evropske unije. Pozdravljam velik dosežek leta - resolucijo o prepovedi smrtne kazni, ki jo je podprla EU in ki so jo predložili naši kolegi v portugalskem predsedstvu - pa vendar je bilo usmrčenih več kot 1 200 ljudi v 24 državah sveta in ta kampanja se mora nadaljevati.
Še veliko moramo storiti glede prepoznavnosti. Obžalujem, da je prejšnji teden Komisija 16 državam odobrila ugoden trgovinski status GSP+, kljub dokumentiranim dokazom, ki jih je prejela glede zlorab človekovih pravic, kršitev delovnega prava in celo umorov v državah, kot sta Kolumbija in Šrilanka.
Če se ozremo v prihodnost, bi si morala Evropska unija sedaj na začetku prihajajoče administracije Združenih držav Amerike prizadevati za obravnavo njihovega sodelovanja s Svetom ZN za človekove pravice. V času do ponovnega pregleda s strani Generalne skupščine v letu 2011 bi se morali dogovoriti o jasnih ciljih Sveta.
Sarah Ludford
Gospa predsednica, naj najprej izrazim strinjanje s tem, kar je povedal moj kolega Marco Cappato, ki je pozdravil prizadevnost v ZN, da bi bilo mogoče doseči dekriminalizacijo homoseksualnosti po svetu. Tudi sama to močno podpiram.
Želela sem spregovoriti - tu se strinjam s Hélène Flautre - o popolnoma škandalozni odsotnosti Sveta in predsedstva danes zjutraj na podelitvi nagrad Saharov. Velika škoda je, da predsedstvo ni bilo prisotno in slišalo ganljivega in pogumnega sporočila žene Hu Jiaja. Menim, da bi to lahko pripeljalo do ponovnega razmisleka o naših odnosih s Kitajsko.
Vendar sem želela povedati nekaj tudi o mučenju. Junija je EU na mednarodni dan podpore žrtvam mučenja izpostavila prednostno nalogo, ki jo pripisuje globalnemu izkoreninjenju mučenja, hkrati pa je vse države pozvala, naj podpišejo in ratificirajo OPCAT, Opcijski protokol h Konvenciji proti mučenju. Zakaj se je torej temu popolnoma zavezalo le devet držav EU, medtem ko je še 12 držav v procesu ratifikacije? Kaj pa preostalih šest držav? Ali obstaja skupno stališče? In če ne, zakaj ne?
V isti deklaraciji v juniju je EU obsodila vse ukrepe, namenjene odobravanju mučenja in drugih oblik trpinčenja. Zakaj dve leti od tega še vedno ni ustreznega in celovitega odgovora na poročilo Parlamenta glede evropskega sodelovanja pri izredni predaji? Pravica bo sedaj prišla na dan v Washingtonu, prav tako kot tudi iz Odbora senata za oborožene sile. Če države EU ne bodo same priznale, bodo njihove umazane resnice tako ali tako razkrili na drugi strani Atlantika.
Zakaj se ne odzivamo na prošnjo ZDA in portugalskega zunanjega ministra, da bi pomagali pri premestitvi pripornikov iz Gvantanama? Pomagati bi morali novemu predsedniku Obami pri zaprtju tega strašnega poglavja v ameriški in evropski zgodovini.
Gay Mitchell
Gospa predsednica, poročilo, ki ga danes obravnavamo, pokriva številna vprašanja, neposredno povezana z izraelsko-palestinskimi razmerami. Od 12 omenjenih akcijskih načrtov iz evropske sosedske politike, sta dva namenjena Izraelu in zasedenemu palestinskemu ozemlju.
Posebej v zvezi s tem poročilo navaja, da je prišlo do "znatnega poslabšanja razmer na področju človekovih pravic, predvsem v zvezi s pravico do življenja, osebne varnosti in pravico do osebne svobode in varnosti (kar se predvsem nanaša na aretacije, pridržanje, postopke preverjanja, ter na mučenje in trpinčenje v času zasliševanja). Za kršitve človekovih pravic so odgovorne tako palestinske, kot tudi izraelske oblasti."
Zelo sem bil vesel razumnega in razumevajočega načina pretežnega dela korespondence s strani ljudi, ki so očitno zelo prizadevni in ganjeni zaradi zaskrbljujočih razmer v regiji. Te zadeve se izpostavljajo na splošno z Izraelom na srečanjih rednega političnega dialoga, predvsem pa na srečanjih neuradne delovne skupine EU-Izrael o človekovih pravicah.
Prav zaradi tega močno podpiram nadaljevanje dialoga z Izraelom in ostro obsojam zlorabe človekovih pravic na obeh straneh. V tem času pa z učinkovito pomočjo še naprej pomagajmo trpečim ljudem v Gazi in na Zahodnem bregu.
Imamo načrt, v katerega sta vključena EU in ZDA. Z izvolitvijo novega predsednika ZDA je čas, da postavimo to vprašanje na vrh našega načrta odnosov s tujino. Nujno moramo doseči rešitev med dvema državama ob popolnem upoštevanju človekovih pravic in vseh resolucij ZN.
Ana Maria Gomes
Gospa predsednica, nagrada Saharova, ki jo je ta Parlament podelil Huju Jiaju v imenu vseh zagovornikov ljudi na Kitajskem in Tibetu, postavlja človekove pravice v samo središče odnosov EU-Kitajska, ne glede na želje voditeljev v Evropi in Pekingu.
Kot so povedali drugi kolegi, EU ne more spodbujati pravne države in človekovih pravic po svetu, če ni dosledna pri njihovem spoštovanju v Evropi in njenih zunanjih odnosih. Žal letno poročilo o človekovih pravicah za leto 2008 dokazuje, da evropske vlade in institucije še naprej vztrajajo in skrivajo resnico o evropskem prizanašanju zoprnim politikam Busheve administracije pri krhanju pravice in dopuščanju mučenja več tisoč mož, celo otrok, več let zaprtih v Guantánamu in skrivnih zaporih. Sramotno je, da je poglavje o posvetovanju EU Trojke in ZDA v zvezi s človekovimi pravicami, omejeno le na zaskrbljenosti EU glede "nekaterih praks in politik ZDA v okviru boja proti terorizmu". To veliko pove o dvojnih standardih, hinavščini in prikrivanju. Vse dokler Evropejci ne bodo prevzeli svoje odgovornosti in sodelovali z izvoljenim predsednikom Obamo pri razkrivanju resnice, zapiranju Guantánama in skrivnih zaporov ter odškodovanju žrtev, Evropi ne bo povrnjena moralna avtoriteta, politična verodostojnost ali učinkovitost pri spodbujanju človekovih pravic.
Eoin Ryan
Gospa predsednica, upravičeno praznujemo 20 let nagrade Saharov, ki povsem upravičeno poudarja pogum številnih ljudi, ki so žrtvovali svoje življenje, da bi se zavzeli za človekove pravice.
Vendar gre več kot le za častne govore. Kot je dejal znan Irec, je vse kar zlo potrebuje za prevlado, da dobri ljudje ne storijo ničesar. Včeraj sem govoril z enim izmed prejemnikov nagrade, gospodom Salihom Osmanom, ki mi je povedal, da se letalski napadi na civiliste v Darfurju še vedno nadaljujejo in da je le malo zaščite za nedolžne ljudi. Da, nekaj napredka je bilo narejenega v smislu, da Mednarodno kazensko sodišče ukrepa, vendar je treba storiti še veliko več, pa tudi Evropa mora storiti še veliko več.
Upam, da bo nov zagon, ki ga bo prinesla zaprisega Baracka Obame kot predsednika Združenih držav, pripomogel k ponovnemu pregledu mednarodnih prizadevanj, sodelovanja in ukrepov - resničnih ukrepov, kot je podpora pri vzpostavitvi območja v Darfurju, kjer leti niso dovoljeni - in da bomo v novem letu končno začeli delovati v skladu z našimi lepimi besedami in našo moralno odgovornostjo. Že smo stali ob strani in gledali, kako se je Zimbabve, ki je bil nekoč izvor hrane za Afriko, spremenil v smetišče celine. Kolikokrat bomo še rekli "nikoli več"?
Czesław Adam Siekierski
- (PL) Gospa predsednica, velikokrat sem že govoril o človekovih pravicah, predvsem o pravicah žensk in otrokovih pravicah, kot tudi o tem kako zagotoviti, da bi se državljani Evropske unije bolje zavedali vprašanj, ki se nanašajo na njihove pravice ali boj proti diskriminaciji. Prav tako moramo vztrajati na tem, da morajo države, ki želijo pristopiti k Evropski uniji, spoštovati temeljne človekove pravice v skladu s köbenhavenskimi merili, kar bi pozitivno vplivalo na življenja več milijonov ljudi v Evropi in po svetu. Države članice morajo biti pri tem za vzgled.
Ta tema je neločljivo povezana z naslednjim vprašanjem - izraziti želim zaskrbljenost v zvezi z načinom delovanja nemških mladinskih služb za prostovoljno delo, poznanih pod imenom Jugendamt. Na Poljskem je bil pravkar razkrit primer, v katerega je bila vpletena mati, ki se je bila skupaj s svojim sinom prisiljena skriti pred očetom otroka, saj se je bala, da ji ga bo, kot nemški državljan, odvzel. Evropska komisija bi morala preiskati dejavnosti teh služb ter oceniti njihovo upoštevanje standardov, ki jih je določila Evropska unija.
Marek Aleksander Czarnecki
(PL) Gospa predsednica, demokracija v Evropi temelji na zagotavljanju učinkovite zaščite temeljnih pravic in zagotavljanju, da so spodbujajo. To ima pomembno vlogo pri utrjevanju Evropskega območja svoboščin, varnosti in pravice. Potreba po zagotavljanju zaščite temeljnih pravic izhaja iz skupnih ustavnih tradicij držav članic, Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot tudi iz druge zakonodaje na področju mednarodnega prava.
Menim, da bi morali biti vsi cilji evropskih politik usmerjeni h krepitvi temeljnih pravic, ki so opredeljene v določbah Lizbonske pogodbe. Prav tako želim izpostaviti, da naših političnih dejavnosti na področju temeljnih pravic ne moremo omejiti le na primere, ki pritegujejo največ javne pozornosti. Za ohranitev verodostojnosti Evropske unije v svetu, je pomembno, da se izogibamo dvojnim standardom v naših zunanjih in notranjih politikah.
Milan Horáček
(DE) Gospa predsednica, to celovito poročilo jasno ponazarja, kako razširjeno je danes kršenje človekovih pravic v svetu. To je še posebej zaskrbljujoče 60 let po razglasitvi Splošne deklaracije o človekovih pravicah in predstavlja poziv, da moramo še podvojiti svoja prizadevanja. Tudi zaradi tega zagovarjam preoblikovanje trenutnega pododbora za človekove pravice v status polnopravnega odbora.
Danes smo nagrado Saharova podelili Hu Jiaju, ki zagovarja zadeve, povezane s človekovimi pravicami in okoljem na Kitajskem. Ker pa je v zaporu, te nagrade ni mogel osebno sprejeti. To je za Kitajsko sramotno. Poleg tega bo ta Parlament jutri razpravljal o kršitvah človekovih pravic v Rusiji. V naših odnosih z obema državama moramo več pozornosti namenjati še predvsem človekovim pravicam in ne le gospodarskim interesom.
Pozivamo k osvoboditvi Hu Jiaja na Kitajskem in Mihaila Kodorkovskega v Rusiji.
Jim Allister
Gospa predsednica, v razpravi o pravicah homoseksualcev imam občutek, da se v celoti pozablja na kršitev svobode izražanja številnih, predvsem pa svobode do izražanja verskega prepričanja o tej zadevi.
Verni ljudje, ki sprejemajo nauk biblije o temi homoseksualnosti, so obrekovani, ne, preganjani, ker si drznejo izraziti svoje prepričanje in to kar jim narekuje vest. Na Švedskem je bil duhovnik sodno preganjan, ker je navajal biblijo. V mnogih državah je bilo prepovedano branje cerkvenih spisov.
Pa vendar je bilo mogoče na lanskoletni paradi ponosa v Belfastu nositi plakat, na katerem je pisalo "Jezus je peder", vendar ni nihče ukrepal zaradi podžigajočega zločina iz sovraštva. Zakaj? Ker se mi zdi, da so pravice te razvajene skupine povzdignjene nad pravice vseh ostalih in prav to je narobe.
Marios Matsakis
Gospa predsednica, izpostaviti želim vprašanje, za katerega se zdi, da je v institucijah EU tabu in sicer vprašanje kolonizacije. Govorim o kolonijah, ki jih imamo države članice EU, na primer Britanija in Francija, ki imata več deset kolonij po svetu, dve izmed njih v moji državi, Cipru, pa vendar ti ljudje nimajo demokratične pravice, da izvolijo svojo vlado. Večini izmed njih vladajo guvernerji, ki jih na primer imenuje Angleška kraljica. Vsakič ko vprašam gospo Ferrero-Waldner ali kogar koli drugega v Komisiji, zaprejo oči, zaprejo usta in zaprejo ušesa, od njih pa nobenega ustreznega odgovora.
Gospa komisarka, pozivam vas, da na to vprašaje odgovorite danes, tukaj: Ali odobravate, da imajo države članice EU kolonije v svetu v 21. stoletju?
Benita Ferrero-Waldner
članica Komisije. - Gospa predsednica, naj najprej povem, da razumem težave naše kolegice Rame Yade, ko si prizadeva priti v Parlament. Včeraj sem morala čakati pet ur na let v Strasbourg. Mogoče ima tudi sama podobne težave, zato bodite potrpežljivi - nenazadnje gre za višjo silo.
(Vzkliki iz dvorane: "potujoči cirkus!")
Pet ur ni normalno. Povedati želim le, da ne vem, kaj se ji je zgodilo, se je pa to zgodilo meni in zelo vesela sem bila, da včeraj nisem imela sestankov, saj bi se to lahko zgodilo tudi meni. Želela sem le izraziti podporo v zvezi s tem.
Drugič, ta dialog o človekovih pravicah in poročilo o človekovih pravicah predstavljata eno izmed naših glavnih skrbi. Pokazala bi vam rada novo poročilo EU. Ko sem nastopila funkcijo komisarke, smo imeli ločena poročila Sveta in Komisije, sedaj pa sem zelo vesela, da vam lahko pokažem, da sta Svet in Komisija to poročilo pripravila skupaj. Predgovor smo pripravili Bernard Kouchner, Javier Solana in jaz. Zelo pomembno je pokazati, da pri tem resnično sodelujemo.
Kot sem navedla v svojih uvodnih pripombah, si zelo močno prizadevamo, da bi dosegli napredek na poti spodbujanja človekovih pravic. Prav tako pa se zavedamo, da je lahko kozarec na pol prazen ali pa na pol poln. Še veliko je treba storiti in zelo ganljivo je bilo videti številne zagovornike človekovih pravic, ki so bili danes prisotni. Govorim o Eleni Bonner, vendar bi lahko govorila o komur koli izmed njih in seveda je bil zelo ganljiv tudi video žene Hu Jiaja: zelo je bila pogumna.
Odgovoriti želim na nekatera vprašanja. Ne morem odgovoriti na vsako vprašanje v imenu Komisije, vendar bom kar se da podrobno odgovorila.
Prvič, v zvezi s smrtno kaznijo naj povem, da smo se tega vprašanja lotili zelo zavzeto. Popolnoma nasprotujem smrtni kazni in v tem letu smo v ZN močno podprli resolucijo o prepovedi v različnih državah. Da, problem je še vedno prisoten: še vedno veliko usmrtitev izvede majhna peščica držav - Iran na eni strani, žal tudi Kitajska, obstajajo pa tudi številne druge. Še naprej se moramo boriti proti temu, tako da to nenehno izpostavljamo v vsakem dialogu. Najpomembnejše je, da to storimo: vsaka usmrčena oseba je preveč.
V tem kontekstu naj povem, da smo si vsi prizadevali proti usmrtitvi Woja Weihana. Žal je bil usmrčen ravno na dan dialoga EU o človekovih pravicah s Kitajsko. To je bil grozen primer, kako ne upoštevamo eden drugega.
Drugič, naj povem gospodu Agnolettu, da so določbe o človekovih pravicah res zelo pomembne. Prav sedaj države članice in Komisija izvajajo obsežen pregled politike EU o standardnih političnih določbah v zunanjih sporazumih na splošno, da bi tako bilo mogoče doseči pravo ravnotežje med ključnimi, "nedotakljivimi" načeli Evropske unije na eni strani in potrebi po določeni prožnosti pri pogajanjih o različnih delih na drugi strani, seveda pa si moramo prizadevati za doseganje sporazuma.
Ta pregled poteka. Prezgodaj bi bilo, da bi v tej fazi razpravljala o izidu, saj še nismo prišli do končnega rezultata, vendar pa je uporaba določbe o človekovih pravicah eno izmed zadev, ki jih pazljivo preučujemo. Politične določbe so v vseh političnih sporazumih in različnih sektorskih sporazumih in tam tudi morajo biti.
Moja naslednja pripomba se nanaša na Svet za človekove pravice. Gospa Andrikienė, strinjam se, da bi lahko prišlo do večjega napredka in zaradi tega bomo vztrajali na tem, da imamo posebne poročevalce in mogoče tudi resolucije za države; mislim, da je lahko to v pomoč. Prav tako je zelo pozitivno, da so vsaka štiri leta podrobno preučene vse države in da je v to vključena tudi civilna družba. Povedati moram, da so bile do sedaj države zelo dobro pripravljene. To je pozitivno, obstaja pa tudi poglobljena razprava, ki se mora nadaljevati. Vsi vemo, da stvari niso popolne, vendar pa lahko stvari še dodatno izboljšamo.
Naj spregovorim nekaj besed o Kitajski in človekovih pravicah. Kot komisarka sem med drugimi državami odgovorna tudi za stike s Kitajsko in sem vedno zelo odprta za močne odnose s Kitajsko, ki temeljijo na medsebojnem spoštovanju. Vendar pa vam moram tudi povedati, da me skrbi nekakšno zaostrovanje kitajskega stališča do človekovih pravic, na kar kaže tudi usmrtitev Woja Weihana na dan dialoga o človekovih pravicah.
To je bilo potrjeno s tem, kar smo slišali danes in v zadnjih dneh, kot je zatiranje demonstracij v Pekingu ob 60. obletnici Splošne deklaracije o človekovih pravicah - o tem je bila podana tudi izjava predsedstva; blokiranje tujih spletnih strani - na primer, spletne strani BBC; in zelo negativno poročilo odbora Združenih narodov proti mučenju pred tremi tedni.
Vendar pa bi rada ponovila tudi besede Zeng Jinyan, žene Huja Jiaja, ki je danes zjutraj povedala, da se Kitajska z velikimi koraki pomika k odprti in demokratični družbi. Mislim, da to gibanje poteka. Obstaja še veliko drugih stvari, Kitajska je v zadnjih letih na primer naredila veliko na področju delavskih pravic. Pomembno je, da je prišlo do napredka, vendar obstajajo še številni drugi problemi, ki se nanašajo predvsem na izvajanje. Kot smo slišali, je treba včasih nekatere stvari še začeti izvajati, čeprav so zapisane.
Zaradi tega ponavljam, da smo pripravljeni zagotoviti strokovno znanje glede nadaljnjih zakonodajnih reform. Kot je povedal predsednik Pöttering, je Kitajska velika država. Imamo številne skupne interese in moramo sodelovati, vendar pa menim, da mi, Evropska unija, ne bi smeli sprejemati naglih odločitev. Premisliti moramo o nedavnih negativnih sporočilih, ki jih je posredovala Kitajska o človekovih pravicah, ki ogrožajo naše medsebojno zaupanje. Menim, da bi morala Kitajska sedaj, za povrnitev tega zaupanja, poslati nekaj pozitivnih signalov.
V zvezi z Guantánamom smo v številnih razpravah, ki so potekale tu in v katerih sem sodelovala tudi sama, večkrat pozvali k zaprtju Guantánama. Seveda prav tako pozdravljamo izjavo novoizvoljenega predsednika Baracka Obame, da si bo prizadeval za hitro zaprtje centra za pridržanje.
Pripravljeni smo sodelovati z administracijo ZDA pri iskanju načinov, kako rešiti praktična vprašanja, ki se bodo pojavila ob zaprtju Guantánama, kot je premestitev zapornikov v tretje države. Na primer, Evropska unija je nedavno izrazila pomisleke glede tajnega pridržanja in upamo, da bo novoizvoljeni predsednik izpostavil to vprašanje, države članice pa se bodo lahko nanj odzvale. Ne morem govoriti v imenu držav članic.
V zvezi z razmerami na Bližnjem vzhodu, predvsem v Gazi, zelo obžalujem ponovno nasilje v zadnjih dneh; obdobje petih mesecev zatišja, ki je bilo doseženo s premirjem, je bilo žal prekratko, a kljub temu zelo dobrodošlo. Zelo težko je bilo gledati ponoven izbruh nasilja. Obsodili smo nedavne raketne napade iz Gaze, istočasno pa smo obsodili tudi zaprtje mejnih prehodov.
Sama sem prosila izraelskega veleposlanika, naj pride v mojo pisarno. Jasno sem izrazila zaskrbljenost glede vprašanja v Gazi. Nismo mogli dobavljati goriva, ki ga običajno financiramo, nismo mogli omogočiti Agenciji ZN za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu, da bi normalno opravljala svoje delo. Predvčerajšnjem sem bila v New Yorku in o tem sem govorila z Generalnim sekretarjem ZN Ban Ki Munom. Skupaj s predsednikom Sveta Kouchnerjem sva pisala pismo izraelskim oblastem z namenom ponovne vzpostavitve financiranja. Razmere zelo pozorno spremljamo. Žal to sploh ni enostavno, v naših posvetovanjih in razgovorih pa vedno omenimo te stvari.
Sedaj bi se rada dotaknila usklajenosti, ki je bila omenjena med zunanjimi in notranjimi politikami. Da, mislim, da to drži. To je stališče, ki ga moramo zavzeti. Tega se je lotil Jacques Barrot. Skušal je doseči napredek pri vprašanju priseljevanja na način, ki več pozornosti namenja človekovim pravicam. Menim, da to povečuje našo verodostojnost, vendar pa je veliko tudi v pristojnosti držav članic, kar pomeni, da ni tako enostavno.
Pozdravljam državno sekretarko gospo Rama Yade.
Povem lahko le, da so pogovori o človekovih pravicah vzajemni: to pomeni, da rešujemo tudi vprašanja človekovih pravic v Evropski uniji in znotraj različni držav članic imamo strokovnjake s področja svobode, varnosti in pravic.
Tudi komisar ZN za človekove pravice predvideva vzpostavitev urada v Bruslju, tako da skušamo izboljšati usklajenost med notranjimi in zunanjimi politikami.
Tu bom končala. Žal mi je, da ne moremo povedati nič o kolonizaciji. To je zadeva držav članic. To zelo dobro vemo.
(Prekinitev s strani Mariosa Matsakisa)
Žal mi je, vendar ni v pristojnosti Komisije, da se vpleta v to vprašanje.
Rama Yade
predsednica Sveta. - (FR) Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, zelo sem vesela, da lahko zastopam francosko predsedstvo Sveta Evropske unije in da spregovorim o napredkih, ki so bili v zadnjih mesecih doseženi na področju človekovih pravic.
Ker ste že izpostavili, se bom posebej osredotočila na pomembno vlogo smernic, ki služijo kot vodila pri izvajanju ukrepov Evropske unije na terenu.
Ker smo prav letos praznovali dvajseto obletnico Deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, naj spomnim, da se je Evropska unija posebej zavzela in pospešila dejavnosti, ki so v pomoč zagovornikom človekovih pravic, z dejavnostjo ali pa z javnimi izjavami. Evropska unija je prav tako posodobila svoje smernice v zvezi s tem vprašanjem, da bi tako okrepila podporo moškim in ženskam, ki se vsak dan borijo za vsesplošno prevlado človekove pravic.
Poleg obstoječih vprašanj smo letos pripravili osnutek smernic o diskriminaciji in nasilju nad ženskami.
Veseli me, da so poslanci v EP zadovoljni z njim. Svet je te smernice sprejel 8. decembra. To je bila ena izmed prednostnih nalog francoskega predsedovanja Uniji.
Prav tako želim pozdraviti dejstvo, da je Svet sprejel nove dokumente o izvajanju Resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 in 1820, kar bo omogočilo, da bomo z operacijami zunanje politike, varnostne politike in obrambne politike dobili trden nadzor nad problemom spolnega nasilja v času oboroženih spopadov, pa tudi okrepili aktivno sodelovanje žensk pri obnavljanju družb po prenehanju teh spopadov.
Poročilo za leto 2008, ki ga je pripravila Unija in ki navaja ukrep, ki ga je izvedla Evropska unija in njihov učinek, prav tako obravnava boj proti smrtni kazni. Zato je bila resolucija, ki je bila nadregionalna, vendar predložena na pobudo Evropske unije, in poziva k izvajanju splošne prepovedi glede smrtne kazni, sprejeta na Generalni skupščini Združenih narodov decembra 2007. Ta uspeh je bil se podkrepljen s sprejetjem, z zadovoljivo večino, nove resolucije, ki sledi istemu problemu, na 63. zasedanju Generalne skupščine, ki pravkar poteka.
Evropska unija prav tako izvaja približno 30 dialogov in posvetovanj o človekovih pravicah s tretjimi državami, vključno s Kitajsko, državami srednje Azije in Afriške unije, v zadnjih šestih mesecih pa so bili vzpostavljeni novi dialogi.
Poročilo Unije prav tako določa še posebej aktivno vlogo Evropske unije na pristojnih mednarodnih forumih o človekovih pravicah, se pravi, v tretjem odboru Generalne skupščine Združenih narodov ali Svetu za človekove pravice.
V zvezi z vprašanji Darfurja, Burme ali krize s hrano, je Svetu za človekove pravice uspelo dokazati, da se lahko hitro odziva, čeprav bo treba opraviti še veliko dela, da bo mogoče okrepiti njegovo verodostojnost in učinkovitost.
Zavedam se, da je v začetku decembra vaš Odbor za zunanje zadeve sprejel osnutek poročila gospe Andrikienė, ki zagovarja krepitev Sveta za človekove pravice, predvsem pa vloge, ki jo ima Evropska unija v njem. Zagotovim vam lahko, da se tudi Svet zavzema za to.
Prav tako moramo ostati izjemno previdni, da Svet za človekove pravice in drugi večstranski forumu ne bodo postali vsebinski trojanski konji, ki bi ogrozili univerzalnost človekovih pravic. Na ta način bo Evropska unija, ki se podaja na proces spremljanja Durbanske konference o rasizmu iz leta 2001, izjemno previdna, da ta proces ne bo pripeljal do spreminjanja besedil, ki so že bila dogovorjena in sprejeta, ali do priznanja konceptov, kot je žaljenje religije, kar bi škodilo svobodi izražanja. Prepričani ste lahko, da Evropska unija v tej točki ne bo popustila.
Prav tako bi rada izpostavila boj proti nekaznovanju. Veste, da letos praznujemo deseto obletnico sprejetja Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča. Zato je v imenu evropskih vrednot pomembno, da ponovno potrdimo svojo zavezanost boju proti nekaznovanju, saj mir brez pravice ne more obstajati. To Evropska unija potrjuje brez oklevanja, s tem, ko ponuja politično in finančno pomoč mednarodnemu kazenskemu pravosodju, ad hoc razsodiščem ali Mednarodnemu kazenskemu sodišču. Evropska unija s tem, ko izvaja akcije za dviganje ozaveščenosti v tretjih državah, da bi upoštevale Rimski statut, opravlja pogajanja o vključitvi določb v sporazume s tretjimi državami, da bi tako morale podpisati Rimski statut, ali sprejeti deklaracije, ki ponovno poudarjajo obveznosti sudanske vlade glede popolnega sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščem.
Na koncu želim izpostaviti vprašanje dekriminalizacije homoseksualnosti. Jutri bom v New York odnesla ta osnutek, ki so ga podprle številne evropske države, ki poziva k splošni dekriminalizaciji homoseksualnosti.
Opozorila bi vas rada, gospe in gospodje, da homoseksualnost ostaja zločin v 90 državah po svetu, v šestih izmed teh držav, pa se kaznuje s smrtno kaznijo. To pomeni, da moški in ženske ne morejo svobodno izražati svoje spolne usmerjenosti, ne da bi pri tem tvegali, da bodo privedeni pred sodišče. Prav zaradi tega smo lahko ponosni na to pobudo, ki jo je sprožila Norveška v letu 2006, jutri pa bom torej odšla v New York, da bi nas zastopala v dokončanju besedila in izrazila našo podporo, v upanju, da bomo imeli več, kot smo imeli pred dvema letoma. Videli bomo, ali to pobudo podpira kar največ držav.
Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, preden nadaljujemo z našo razpravo, bi se rada opravičila za zamudo. Letalo je vzletelo z zamudo in zato sem tudi zamudila. Resnično mi je žal zaradi tega, vendar verjamem, da bo v nadaljevanju naša razprava zato še bolj intenzivna.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 142)
Tunne Kelam  
v pisni obliki. - Postavljanje človekovih pravic v ospredje je bilo eno izmed ključnih vprašanj v preteklih letih. Prav tako pozdravljam vključitev ESPD v ta proces. Res ključnega pomena je, da bodo človekove pravice upoštevane pri vseh dejanjih EU.
Vseeno pa je treba poudariti, da mora postavljanje človekovih pravic v ospredje v odnosih s tretjimi državami veljati za vsakega partnerja EU, brez izjem. Sklicujem se na enega izmed zadnjih primerov, ko so bile človekove pravice vključene v trgovinski sporazum s Črno goro. Istočasno vaše poročilo izpostavlja, da se načrtne in resne kršitve človekovih pravic vsakodnevno nadaljujejo na Kitajskem, v Rusiji, Iranu in drugih državah, vendar se ta dejstva le redkokdaj upoštevajo pri razvoju gospodarskih odnosov s temi državami, Nesprejemljivo je, da se ista pravila drugače uporabljajo v različnih primerih.
Zaradi tega ostro pozivam Svet in Komisijo, da človekove pravice postavita v ospredje pri vseh vprašanjih, obravnavanih v zvezi s Kitajsko, Rusijo, Iranom in drugimi državami. Žal moramo ugotoviti, da dialog o človekovih pravicah ni obravnavan resno, na primer s strani Rusije. Institucije EU pozivam, da so vedno zahtevne in dosledne pri predstavljanju in ščitenju temeljnih vrednot Unije.
Katalin Lévai  
v pisni obliki. - (HU) Pozdravljam zadnje poročilo Komisije o človekovih pravicah. Prvič zaradi tega, ker del, ki obravnava varstvo manjšin, namenja pozornost tudi največji evropski nadnacionalni manjšini, Romom. Zelo zanimivo pa se mi zdi, da je poročilo, čeprav so rasistični napadi in drugi etnično spodbujeni zločini vse pogostejši v zahodni, pa tudi v srednji Evropi, osredotočeno predvsem na Balkan, ki pa je jugo-vzhodni del Evrope. Veliko dela ni treba opraviti le v državah, ki se želijo pridružiti Evropski uniji, ampak moramo to delo opraviti tudi na domačem dvorišču. Menim, da še vedno nimamo čezmejne pobude, ki bi kolektivno odpravila pomisleke nadnacionalnih manjšin. Po mojem mnenju si je obravnavanje pravic ljudstva, ki šteje 10 milijonov ljudi, zaslužilo v poročilu celo svoje poglavje, pri čemer pa je treba poudariti, da ne govorimo o eni sami homogeni etnični skupini. Prav tako obžalujem, da ni vključena študija socialnega vpliva gospodarske krize, vsaj so v takšnih primerih vedno najbolj ogrožene ranljive družbene skupine. Vendar pa menim, da si obravnava vprašanj, povezanih z invalidnostjo v Evropi, zasluži pozornost. Hvalevredno je, da Komisija sedaj pripravlja osnutek sklepov Sveta, ki se nanašajo na sprejetje Konvencije Združenih narodov z dne 8. avgusta 2008 o pravicah invalidov in njenega neobveznega protokola. V zvezi z vsebino konvencija predstavlja znatno spremembo, saj invalidnosti ne obravnava le kot družbeno in zdravstveno vprašanje, ampak tudi kot pravno vprašanje in vprašanje človekovih pravic. Ta dokument bo olajšal stvari za 650 milijonov invalidnih ljudi po svetu, od katerih jih je 50 milijonov Evropejcev. Zdi se mi pomembno, da spodbujamo, ščitimo in jamčimo popolno in enakovredno spoštovanje vseh človekovih pravic in svoboščin naših državljanov, ki so invalidni.
Sirpa Pietikäinen  
v pisni obliki. - (FI) Evropska unija je eden izmed glavnih mednarodnih akterjev na področju človekovih pravic. Delo Unije, ko zagovarja človekove pravice, zagotavlja razvojno pomoč in varuje vrednote demokracije, je obsežno. Letno poročilo EU o človekovih pravicah, ki je bilo pravkar objavljeno, obravnava večfunkcijsko delo Unije na področju človekovih pravic.
Poročilo EU o človekovih pravicah za leto 2008 navaja številne pozitivne korake, ki so bili globalno izvedeni za zagotavljanje človekovih pravic. Žal so ti koraki še vedno majhni v primerjavi s celotno situacijo in treba bo opraviti še veliko dela, da bi lahko temeljne človekove pravice povsod po svetu postale resničnost.
Generalni sekretar ZN Ban Ki Mun nas je prejšnji teden, ko je govoril ob 60. obletnici Splošne deklaracije ZN o človekovih pravicah, spomnil, da je sedaj Deklaracija o človekovih pravicah prav tako nujno potrebna, kot je bila leta 1948, ko je bila pripravljena. Povedal je: "Izzivi, s katerimi se danes soočamo, so ravno tako težki, kot so bili izzivi, s katerimi so se soočali pripravljavci osnutka deklaracije".
Kljub vsemu pomembnemu delu, bi se morala EU res ustaviti in resno preučiti svoje ukrepe na področju človekovih pravic. Žal njeni politiki o človekovih pravicah še vedno manjka tista odločnost, usklajenost in vztrajnost, ki jo pričakujemo od močnega zagovornika človekovih pravic.
Zaustaviti je treba to postopno zmanjševanje mednarodnih človekovih pravic. Kot unija držav, ki temelji na vrednotah, je EU še posebej dolžna, da zagotovi vzpostavitev človekovih pravic po svetu. Same deklaracije, brez konkretnih dejanj, so le prazne besede.
