Üldeelarve projekti esitamine nõukogu poolt - Eelarveaasta 2008
Juhataja
(DE) Järgmisena on päevakorras 2008. aasta üldeelarve esialgse projekti tutvustamine nõukogu poolt.
Emanuel Santos
nõukogu eesistuja. - (PT) Hr juhataja, daamid ja härrad, mul on au esitada nõukogu eesistujariigi nimel Euroopa Ühenduse üldeelarve esialgne projekt 2008. majandusaastaks, mille nõukogu võttis vastu 13. juulil 2007. aastal.
Ma tahaksin kõige esmalt ära märkida suurepärase ja konstruktiivse õhkkonna, mis valitses 2008. aasta eelarve esimesele lugemisele eelnenud nõukogu kohtumiste ajal. Lepituskohtumine andis märkimisväärse tulemuse, nimelt kokkuleppe viie ühisavalduse koostamiseks oluliste teemade kohta, luues hea aluse tulevaseks tööks.
Sellega seoses olen veendunud, et suurepärane koostöö kahe eelarvepädeva institutsiooni vahel komisjoni väärtusliku abi toel ennustab positiivset tulemust. Ma võin teile kinnitada, et nõukogu on väga huvitatud konstruktiivse dialoogi jätkamisest eelarve üle, et saavutada rahuldav kokkulepe ühenduse 2008. aasta sobiva eelarve osas.
2007. aasta märtsis tähistasime Rooma lepingu 50. aastapäeva ja kinnitasime taas meie ühiseid väärtusi ja eesmärke. Sellises dünaamilises projektis nagu Euroopa Liit on Euroopa Liidu eelarve kui ühine raha üks tuntavamaid näiteid, mida tähendab Euroopa kodanikele ja maksumaksjatele olla eurooplane. Seetõttu peab Euroopa Liidu eelarve olema koostatud meie ees seisvaid ülesandeid arvestades. Väljakutsed on erinevad, kuid teie loaga tahan tähelepanu juhtida neile, mida ma pean olulisemaks. Esiteks, ettevõtluse takistuste kõrvaldamise väljakutse, et luua Lissaboni strateegial põhinev dünaamiline Euroopa majandus. Teine väljakutse on üleeuroopalise transpordivõrgu loomine, et tuua meid üksteisele lähemale ja tugevdada Euroopa siseturgu. Infoühiskonna väljakutse näitab inimressursside ja sotsiaalse kaasamise tähtsust.
Euroopa Liit ammutab suuremat tugevust oma kodanike teadlikust osalemisest selles projektis, mis on tänapäeva ajaloos unikaalne. Kõige uuem väljakutse, mis teatud piirkondi eriliselt mõjutab - kliimamuutused - nõuab taastuvate energiaallikate arendamist ja loodusressursside tõhusamat ning sotsiaalselt vastutustundlikumat kasutamist.
Kõik need ülesanded kerkivad üles maailma majanduse globaliseerumise taustal, mis esitas tõsise väljakutse meie iidsele Euroopa mandrile, väljakutse, millele me peame vastama majanduslikul ja sotsiaalsel tasandil poliitikatega, mis suurendavad Euroopa majanduse tootlikkust ja tugevdavad sotsiaalset ühtekuuluvust. Just seda ootavad meie valitsuselt kõik eurooplased. Me kõik peame kahekordistama oma jõupingutused selle saavutamiseks, et meie eelarved osutuksid tõhusaks ja tulemuslikuks vastuseks poliitilistele prioriteetidele.
Seetõttu peame vähendama halduskoormust, see on nõukogu ja Euroopa Parlamendi ühine mure, ja komisjon peab kiirendama rakenduskavade ja projektide kinnitamist, et vältida täitmisega viivitamist. Kiirem heakskiitmine ei tohiks siiski vastuollu minna hea eelarve haldamise põhimõtetega. On tõsi, et me vajame suuremat paindlikkust, kuid mitte Euroopa maksumaksjate raha tõhusast ja vastutustundlikust kasutamisest loobumise arvel.
Enne 2008. aasta eelarveprojekti üksikasjalikumat tutvustamist tahaksin ma ära märkida nõukogu otsuse tegemise juhtpõhimõtted. Lühidalt olid olulised elemendid Euroopa Liidu erinevate prioriteetide asjakohane rahastamine; maksete assigneeringute hoolikalt kontrollitud suurendamine; vastavus praegu kehtivate finantsraamistike ülemmääradele, mis jätavad vajaduse korral erinevate rubriikide ja alamrubriikide jaoks ülemmäärast madalama piisava varu; ja lõpuks finantsdistsipliin ja hea eelarve haldamine.
Kui tohib, siis mainiksin veel ainult üht detaili. Selleks et esialgse eelarveprojekti analüüs lõpule viia, võttis nõukogu kasutusele eelarvevahendite kombinatsiooni, mis osutus äärmiselt kasulikuks ja mida arendati eesmärkide ning tegevuste eelarve koostamise kontekstis. Nende seas tahaksin juhtida tähelepanu tegevuste kavandamise vormidele, millest teatud osa on nõukogu põhjalikult läbi vaadanud ja leidnud, et protsessi üldine kvaliteet on märkimisväärselt paranenud, ja nõukogu loodab, et sellist eelarvele lähenemisviisi arendatakse tulevikus edasi.
2008. aasta eelarveprojekti mahuks on 128 000 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 119 000 miljonit eurot maksete assigneeringutena. Mis puutub kulukohustustesse, siis peaksin teile meenutama, et nõukogu peab oluliseks, et need saavutaksid 2008. aasta eelarves nõutava üldtaseme, mis võtaks kindlasti arvesse toetuse vastuvõtmise suutlikkust. Nagu te teate, on meie seisukoht, et maksete assigneeringute ülehindamine ei ole väljamaksmata kulukohustuste suhtes lahendus, Reste à liquider. Üks meie juhtpõhimõtteid oli seetõttu vajaduste - tegelikult ja selgelt määratletud vajaduste - hindamine ja selle tulemusel suurenes maksete osa 2007. aasta eelarvega võrreldes 3,4%.
Mis puudutab alamrubriiki 1a - konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive heaks - siis siin kavatseb nõukogu tagada Lissaboni strateegia prioriteetidega seotud vajaliku rahastamise, jättes märkimisväärse varu juunis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel tehtud järeldustes määratletud Euroopa Liidu prioriteetide katteks ja samuti muude seni ettenägematute kulude katteks. Kuigi nõukogu kavatseb piirata summade suurenemist selle alamrubriigi all, võrreldes 2007. aasta eelarvega, peaksin ma rõhutama, et nõukogu kavatseb ka edaspidi teaduse eelarvet märkimisväärselt suurendada, s.o 7,75% kulukohustustena ja 45% maksetena, arvestades eelmiste aastate täitmise määra ja toetuse vastuvõtmise suutlikkust. Kõnealune kasv kajastab suurt tähtsust, mida nõukogu omistab Lissaboni strateegia tulemuslikule elluviimisele, mis, nagu ma juba märkisin, on Euroopa Liidu majandusarengu oluline osa.
Mis puudutab alamrubriiki 1b - kasvu ja tööhõive ühtekuuluvus - siis siin kavatseb nõukogu tunnistada kulukohustuste assigneeringuid, mille kohta komisjon esitas ettepanekud esialgses eelarveprojektis. Maksete assigneeringute puhul tahaksin rõhutada, et soovitud suurenemine on säilitatud isegi veel märkimisväärsemal tasemel, s.o 6,2%, võttes arvesse toetuse vastuvõtmise suutlikkust ja senist kogemust eelmiste programmide lõpetamise ja uute täitmise osas.
Mis puudutab rubriiki 2 - loodusressursside säilitamine ja kasutamine - siis põhinevad nõukogu ettepanekud eraldiste tegemiseks varasematel tulemustel ja mineviku kogemused on näidanud, et vaatamata horisontaalsele rakendamisele on need assigneeringud üldiselt rääkides alati väga lähedal lõpliku täitmise näitajatele.
Ma tahaksin laiendada mõningaid kaalutlusi, mis puudutavad rakenduskavade ja projektide heakskiitu maaelu arengu ning struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide valdkonnas ajavahemikul 2007-2013. See oli meie lepituskohtumisel heaks kiidetud ühise avalduse teema ja ma võin teile kinnitada, et nõukogu peab poliitilises mõttes tähtsaimaks kõikide rakenduskavade ja projektide elluviimist nii kiiresti kui võimalik ja asjakohasel viisil.
Mis puudutab rubriike 3a ja 3b - kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus - siis kavatseb nõukogu teha kulukohustuste ja maksete assigneeringute juures üksnes väikese kohanduse kooskõlas toetuse vastuvõtmise suutlikkusega ja varasema täitmise määraga.
Rubriiki 4 - EL kui globaalne partner - kavatseb nõukogu lisada mõned prioriteedid, millel on eelarveprojektile poliitiline tähendus. Ma viitan Palestiinale, kelle osas tehti ettepanek eraldada täiendavad 80 miljonit eurot (reservis), ja Kosovole, kelle osas tehti ettepanek suurendada toetust 180 miljoni euro võrra (samuti reservis). Oleme siiani eelarveprotsessi esimeses etapis ja ma olen kindel, et meil on ka edaspidi võimalik neid summasid täpsustada.
Käesolevas etapis kavatseb nõukogu, niivõrd kui see tema pädevusse kuulub, kiita heaks ettepaneku ühise välis- ja julgeolekupoliitika eelarve kohta, mis esitati esialgse eelarveprojekti raames ja mis esindab ajutist miinimumi. Siiski on väga tõenäoline, et ühise välis- ja julgeolekupoliitika eelarve jaoks pakutud summa osutub rahvusvahelise olukorra suundumusi arvestades ebapiisavaks. Ma arvan, et me kõik mõistame, mida see tähendab.
Ma tahaksin lõpetada oma selgituse mõne sõnaga rubriigi 5 (haldus) kohta. Nõukogu lähenemisviis põhineb horisontaalsetel kriteeriumidel, nagu tõhususe kasv, ja samal ajal iga institutsiooni eripäradel, eriti uute ametikohtade tagamise kontekstis seoses laienemisega. Oma eelarvejaotise osas kavandab nõukogu ainult 0,2% suurenemise, mis annab selge poliitilise signaali, nagu mulle näib.
Läbi viidi ka üksikasjalik analüüs detsentraliseeritud asutuste eelarvete osas. Nii subsiidiumide kui ka teatud uute kinnitamist vajavate ametikohtade puhul kasutati horisontaalsetel kriteeriumidel põhinevat meetodit.
Ma kasutan seda võimalust ka mõne sõna ütlemiseks mõistliku finantsjuhtimise tagamise vajaduse kohta Euroopa Liidu institutsioonides. Nõukogu tunneb sellega seoses suurt heameelt ühisavalduste üle, mis me lepituskohtumisel heaks kiitsime ja mis tõstatavad selliseid küsimusi nagu detsentraliseeritud asutused, ametid, sihtotstarbeline tulu ja värbamine seoses viimaste laienemistega.
Me kõik teame, et see on eelarvemenetluses ainult esimene samm, kuid ma olen täiesti veendunud, et üheskoos suudame kasutada kõiki võimalusi, et saavutada lõplik kokkulepe ja koostada aasta lõpuks rahuldav eelarve.
Meie peamine eesmärk on saada õigeaegselt oma käsutusse eelarve 2008. aastaks, kus oleks piisavalt vahendeid liidu poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuid mis poleks ülepaisutatud, sest see tähendaks vaikivat nõusolekut tõhusa ja tulemusliku täitmise tõenäoliseks läbikukkumiseks. Me peame mõtlema mitte ainult sellele, et see eelarve mõjutab liidu iga kodaniku heaolu, vaid ka sellele, et need on iga ja kõigi liikmesriikide maksumaksjad, kes eelarve kinni maksavad. Seetõttu on vaja saavutada õige tasakaal. Olen kindel, et täna siin esindatud kolm institutsiooni pingutavad, et teha selleks kõik võimalik.
Hr juhataja, daamid ja härrad, tänan teid väga teie tähelepanu eest.
Kyösti Virrankoski  
raportöör. - (FI) Hr juhataja, nõukogu president, volinik, Euroopa Parlament peab nüüd kaaluma nõukogu ettepanekut järgmise aasta eelarve kohta. Kohe alguses tahan ma tänada eesistujariiki Portugali suurepärase ja läbipaistva koostöö eest. Portugal on töötanud oivaliselt koos Euroopa Parlamendiga ja eriti parlamendi eelarvekomisjoniga. Arutelu kulges äärmiselt ladusalt. Ehkki nõukogu ettepanek tekitas märkusi, annab eesistujariigi töö meile tõesti põhjust uskuda, et me saavutame suurepärase lõpptulemuse.
Nõukogu eelarveprojekt on kokkuhoidlik. Esialgse eelarveprojektiga võrreldes on kulukohustuste assigneeringuid vähendatud 717 miljoni euro võrra, mitmeaastase finantsraamistiku varuga 3,9 miljardit eurot. Maksete assigneeringuid on isegi veel rohkem kärbitud, neid on 2,1 miljardi euro võrra vähendatud, mis tähendab, et need jäävad tervelt 10,3 miljardi euro võrra finantsraamistikus ettenähtust madalamale, mis on teatavasti 95% ELi SKTst. Kui me meelde tuletame, kuidas finantsraamistik pärast pikki ja raskeid läbirääkimisi ainult aasta tagasi vastu võeti, peame arvesse võtma maksete assigneeringuid, ja eelkõige nende tase on ebareaalselt madal.
On kahetsusväärne, et eelarve rubriigid 1a (konkurentsivõime kasvu ja tööhõive heaks) ja 1b (kasvu ja tööhõive ühtekuuluvus) osutusid eriti drastiliste kärbete märklauaks. Esimese puhul vähendati maksete assigneeringuid rohkem kui 500 miljoni euro võrra ja teise puhul 498 miljoni euro võrra. Mõlemad rubriigid seotud Euroopa Liidu võtmeprioriteedi, Lissaboni strateegiaga, mis on nüüd kärbete tõttu rohkem kui miljardi euro võrra nõrgem.
Rubriigist 1 tulenevad ka eelarve põhiprobleemid. Euroopa Parlament hoiatas eelmisel aastal nõukogu, et Euroopa Galileo navigatsioonisüsteemi rahastamine ei ole piisav. Nüüd on seal 2,4 miljardi euro suurune puudujääk, sest erasektorit ei kaasatud. Euroopa Parlament toetab vastavalt oma resolutsiooniga projekti, mis kasutab liidu eelarvest saadud ühenduse fonde. See on kõige lihtsam menetlus, kõige vähem bürokraatlik ja kõige demokraatlikum. Sellist hiiglaslikku rahasummat, 400 miljonit eurot aastas, on siiski praegu kehtiva finantsraamistiku piires võimatu leida ja seetõttu vajame parlamendi ja nõukogu ühist otsust. Me võime selle tähtsa Euroopa projekti päästa, kuid seda tuleb teha käesoleva eelarvemenetluse raames.
Veel üks probleem on Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (ETI). Kui me tahame selle asutada, siis tuleb seda jätkusuutlikult rahastada. See ei saa põhineda lootustel ja eeldustel, vaid vajab realistlikke otsuseid. Eeldus, et ETI saab peaaegu kindlasti raha vabal konkurentsil põhinevatest ELi programmidest, on vaid unistus. Kui see aga läheks siiski täide? Sellepärast me vajamegi realistlikke lahendusi.
Järgmise aasta eelarvega on seotud eriline probleem ja see puudutab struktuurifonde, Ühtekuuluvusfondi ja maaelu arengu fonde. Ainult üksikud struktuurifondide rakenduskavad on heaks kiidetud. Ainult 20% Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi 335 tegevusprogrammist on heaks kiidetud, kuid Euroopa Sotsiaalfondi puhul on see arv pisut vähem kui 10%. Kõige murettekitavam on olukord maaelu arengu fondi osas, kus vaid kaks 96 rakenduskavast on heaks kiidetud. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid juunis vastu deklaratsiooni, milles keskendutakse sellele küsimusele, ja nad lubasid selles osas komisjoni tegevust seirata. Parlament omalt poolt lubab selle deklaratsiooni ellu viia.
Lõpuks tahan ma rõhutada hea haldamise tähtsust. Euroopa Parlament tahab edendada tegevuspõhist haldamist ja eelarve koostamist. Me võtsime koos nõukoguga vastu deklaratsiooni, mis rõhutab uute ametite loomisel kulude-tulude analüüsi ja aruandluse tähtsust. Me peame seda kindlalt nõudma.
Järgmise aasta eelarve tunnuslause on tulemuste eelarve. Eesmärk on rõhutada arusaama, et soovitud tulemuste saavutamiseks on vaja kasutada assigneeringuid. Haldamine ei ole siin peamine küsimus: peamine on tulemus. Ma olen veendunud, et koos nõukogu ja komisjoniga saavutame edu sellise eelarve väljatöötamiseks järgmiseks aastaks.
Juhataja
Tänan teid väga, hr Virrankoski, ja tänan teid samuti kõneaja nii täpse jälgimise eest. Tundub, et soomlastel on siin kõik suurepärase kontrolli all. Väiksemate riikide, nagu Soome, esindajad suudavad, nagu suuremate riikide omad, tugevat mõju avaldada. Meie teine raportöör on samuti soomlane: sõna on teil, hr Itälä.
Ville Itälä  
raportöör. - (FI) Hr juhataja, kõige olulisemad põhimõtted, mida parlament ja teised institutsioonid pidid järgmise aasta eelarvet koostades järgima, olid kokkuhoidlikkus ja eelarvedistsipliin. Me peame olema maksumaksjale, tavalisele Euroopa kodanikule eeskujuks, ja näitama, et ka meie võime majandusküsimustes vastutuse võtta. See on meie ainus võimalus inimeste usalduse võitmiseks.
Parlamendi uus peasekretär on esitanud uue ettepaneku parlamendi 2008. aasta eelarve kohta ja ma tahaksin teda õnnitleda, sest see on äärmiselt hea ja hästi tasakaalustatud ettepanek. See aitab meil lõpliku otsuse vastuvõtmisel kompromissi leida. Ma peaksin mainima kahte ettepanekut puudutavat asjaolu. Esiteks jääb peasekretäri ettepanek siiani madalamaks kui 20% rubriigist 5, st tõus ei kasuta ära kogu 20%. Teine oluline asjaolu on see, et ta on suutnud paigutada paljud olemasolevad töötajad uutele ametikohtadele, arvestades, et kõik töökohad oleks pidanud vabaks tegema.
Me peaksime siiski meelde tuletama, mida see protsess parlamendis üldiselt kujutab. Me oleme käesoleval aastal siin juba mitu korda vastu võtnud teatud põhimõtted. Üks põhimõte on, et parlamendi eelarve on maksumaksja eelarve, ja me peame püüdma säilitada 2007. aasta kulutuste taset, kui tegemist on uute projektidega. Me ei ole sellest sihtmärgist väga kaugel ja ma usun, et kõiki esitatud projekte on võimalik teostada, kui me määrame kooskõlas eelarvedistsipliiniga kindlaks täpsed summad.
Ma soovin tõstatada veel ühe küsimuse, mis puudutab parlamendi eelarvet, ja see on seotud teabepoliitikaga. Eelseisvaid valimisi silmas pidades on algatatud erinevaid projekte, nagu Interneti-TV, ja kõikide parlamendiliikmete ning fraktsioonide jaoks on olulisim suur kaasatus parlamendi teabepoliitika kõikides aspektides. Seepärast peavad fraktsioonid ja parlamendiliikmed ennast toimuvaga kursis hoidma ja mitte jätma teabepoliitika korraldamist haldusasutustele: inimesed tahavad teada, miks üksikliige või fraktsioon hääletab teatud viisil või esitab teatud ettepanekud. Inimesed tahavad teada poliitilist tausta ja seetõttu peaksime olema kaasatud. Ma loodan, et mõte väikese, kohaliku meedia kaasamisest, milles nüüd on kokku lepitud, jõuab lõppredaktsiooni. Üks viis inimestele lähemale pääsemiseks on väikese, kohaliku meedia kaasamine, millel endal ei ole vahendeid siia, parlamenti tulemiseks. Ilmselt peab see toimima meie parlamendiliikmete kaudu.
Tahaksin jälle teiste institutsioonide juurde tagasi tulla. Nõukogu on teinud kõikidele institutsioonidele ettepaneku kulutuste üldiseks vähendamiseks 2% võrra. Raportöörina pean ütlema, et seda on raske heaks kiita, sest institutsioonid erinevad üksteisest oluliselt. Mõned on väikesed, teised suured ja nende töö iseloom on erinev.
Lubage mul näiteks tuua kontrollikoda, mida ma eile külastasin. Nad on väga hästi majandanud ja täitnud eelarvedistsipliini nõudeid juba palju aastaid. Nende eelarve on igas osas ülejäägis, nad ei ole raha raisanud ja nende kulu koosneb palkadest ja püsikuludest ning mitte millestki muust. See 2% kärbe ei tuleks kontrollikoja puhul üldse kõne alla. Kogu süsteem laguneks, kui me sellega nõustuksime.
Ma loodan, et me jõuame kokkuleppele võimalike valdkondade osas, kus iga institutsioon saab säästa. Põhimõtteliselt ma nõustun nõukoguga, et igaüks peab olema kokkuhoidlik ja valdkonnad, kus on võimalik kokku hoida, tuleb leida, kuid ma ei ole üleüldise 2% vähendamise poliitika poolt.
Reimer Böge  
eelarvekomisjoni esimees. - (DE) Hr juhataja, daamid ja härrad, täna arutame kaasotsustamismenetluse teel vastu võetud finantsperspektiivi rakendamise teist aastat; me arutame Euroopa lisandväärtusega mitmeaastaste programmide rakendamist ja oleme arutanud lisakohustusi ümberkorralduste osas, mida kõik kolm institutsiooni peaksid tegema. Tahaksin kinnitada nõukogu eesistujale, et tehtud algus koos kolmepoolse dialoogiga ja lepitusmenetlusega 13. juulil on põhikokkulepete osas paljutõotav. Viis avaldust, millele te viitasite, eriti selles osas, mis puudutab lähenemisviisi detsentraliseeritud asutustele, on selline samm õiges suunas, millele on võimalik lootusi rajada.
Ma peaksin samuti teile, volinik, mainima, et teie algatus eelarve täitmise kaheetapilise tutvustamise kohta on veel üks tähtis samm tõhusa eelarvepoliitika huvides nii komisjoni kui ka Euroopa Parlamendi jaoks.
Ilmselt peame nüüd nõukogu esialgse eelarveprojekti alusel tagama selles eelarvemenetluses eelarvedistsipliini ja kindlustama juba kehtestatud kohustuste täitmise, kuid loomulikult peame kohandama ka prognoositavaid ja eeldatavaid summasid. Sellega seoses ei saa ma aru, mida nõukogu mõtles oma täiendava avaldusega kasvu ja tööhõive alamrubriigi (1a) ja põllumajanduspoliitika ning turuga seotud kulutuste kohta - nimelt et kui rahasummad on ebapiisavad, tuleb komisjonilt paluda paranduseelarve esitamist. Tuleb toonitada, et rubriik 4, välispoliitika, on jälle krooniliselt alarahastatud. Ma pean ka rõhutama, et me osutasime finantsperspektiivi läbirääkimistel kohe alguses nendele puudustele.
Niisiis me teeme tööd, et tagada kokkulepitud programmide nõuetekohane rakendamine nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute osas. Samal ajal, ja lubage mul see täiesti selgeks teha, volinik, ei kavatse me nõustuda mitte ühegi meie poliitilise prioriteedi tahaplaanile jätmisega kas siis praegu käimasolevas eelarvemenetluses või siis oluliste globaalsete ümberpaigutamiste juures eelarveaasta lõpus.
Ma tahan öelda väga selgelt, et avaldus struktuurifondide ja maaelu arengu fondi rakendamise kohta oli meile oluline ja me soovime, et komisjon esitaks eduaruande nii ruttu kui võimalik, sest liikmesriigid ja piirkonnad ootavad õigusega, et kõnealused programmid rakendataks ilma viivituseta.
Üldises plaanis tagavad detsentraliseeritud asutusi puudutavad avaldused, rääkides parandatud kulude-tulude analüüsi poolt, suurema läbipaistvuse ja suurema selguse töötajate osas, kes seal tegelikult töötavad - kas püsivalt või ajutiselt - ja kes tähendavad kvaliteedi paranemist, mis koos komisjoni niinimetatud asutamiskavade läbivaatamisaruandega kujutavad endast positiivset edasiminekut ja mida tuleb edasi arendada, uurida ja mille poole tõsisemalt püüelda. Lisaksin, et selles osas peaks märksõna olema mõistlikkus vastukaaluks ülereageerimisele.
Loomulikult, palju sellest, mille üle me praegu seoses detsentraliseerimisega või finantsmääruse rakendamise eeskirjadega kurdame, tuleneb ühenduse otsustest, mille eest me kõik ühiselt vastutame. Lahendus on tuttav ja hõlmab menetluste keerukuse vähendamist ja teatud lihtsustamist. Selles osas jääb veel palju tööd teha.
Lubage mul siinkohal üht-teist öelda kahe või kolme võtmeteema kohta. Maksete summa komisjoni esialgses projektis oli 8,2 miljardit eurot vähem kui finantsperspektiivi ülemmäär. Nüüd on nõukogu esitanud projekti summaga 10,3 miljardit eurot alla ülemmäära. Kui te vaatate nõukogu koondtabelit, siis leiate siiski, et selle sisu on väga küsitav. Näiteks uue, 342 miljoni euro suuruse varu loomine Lissaboni strateegia, kasvu ja tööhõive rubriigi all ja esialgse projekti maksete summa vähendamine 548 miljoni euro võrra võrdub tähelepanuväärse kunstliku varu tekitamisega, mis sobib Euroopa Ülemkogu välja kuulutatud poliitiliste prioriteetidega.
Ma oletan, et selle taga on Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi finantseerimise probleem ja Galileo projekti finantseerimise probleem. Lubage mul siin väga selgelt öelda: parlament pooldab kindlalt ühenduse lahenduse leidmist Galileo projektile ja ootab üldises kontekstis komisjonilt uusi ettepanekuid.
Mul on lühike märkus rubriigi 3 kohta: seoses loodusõnnetustega, mis juhtus endise voliniku Michel Barnier ettepanekuga Euroopa tsiviilkaitse kohta? Kas meil on ühine vastus, ja kui see on nii, kuidas see mõjutab 2008. aasta ja järgmiste aastate eelarveid?
Hr juhataja, välis- ja julgeolekupoliitika küsimused, millele oleme korduvalt viidanud, kinnitavad, et meie poliitilised analüüsid olid tõesed: praegused summad esialgses eelarveprojektis pole piisavad, et tegelda väljakutsetega Afghanistanis, Palestiinas või Kosovos, ja hädaabireservi kärpimine on üksnes näiline lahendus, teema, mida me ei suuda hõlmata. Selles suhtes tahaksime paluda komisjoni oma vaatenurgast selgelt välja öelda, mis meid järgmistel aastatel ees ootab.
Mul on veel viimane märkus, hr juhataja. Liikmesriigid võtsid kohustuse - viidates institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 44 osutatud kinnitavale avaldusele - tsiteerin: "tegema igal aastal asjakohasel siseriiklikul tasandil kokkuvõtte olemasolevatest audititest ja kinnitustest".
eelarvekomisjoni esimees - "tegema igal aastal asjakohasel siseriiklikul tasandil kokkuvõtte olemasolevatest audititest ja kinnitustest".
eelarvekomisjoni esimees - (DE) Ma ütlen seda väga tõsiselt: liikmesriigid, kes ei suuda tagada aastaaruande õigeaegset esitamist, võivad arvestada sellega, et me arutame seda küsimust nendega nii seoses eelarvega kui ka muudel alustel. Ülejäänud osas toetan ma täielikult seda, mida meie kaks raportööri ütlesid.
Dalia Grybauskaitė
komisjoni liige. - (LT) Tahaksin tervitada kõiki uue istungjärgu puhul, mis näib huvitav ja sisutihe nagu alati. See on väga tänuväärt, et me saavutasime juba juulis mõned väga viljakad ja hästitoimivad kontaktid. Leedus öeldakse, et hea algus on pool tööd. Seetõttu ma loodan, et õhkkond, milles me tööd alustasime, ja tulemused, mida meil on juba õnnestunud kolme olulist deklaratsiooni arutades ja vastu võttes saavutada, on tegelikult hea algus meie ees seisvate ülesannete täitmiseks. Täna me arutasime nõukogu eelarve esimest versiooni, kuigi ma kuulen väga sageli parlamendilt, et meile - komisjonile - antakse nii palju ülesandeid. Ma tõesti tunnistan seda ja nõustun sellega; oleme valmis reageerima ja esitama mis tahes nõutud teavet.
Mis puudutab nõukogu eelarve esialgset projekti, siis tahaksin mainida, et kui komisjon esitas oma versiooni, siis ta viitas meie analüüsi kasutanud liikmesriikide prognoosidele. Seetõttu me usume, et meie ettepanek oli majanduslikult ja poliitiliselt täiesti mõistlik. Seepärast ei saa komisjon nõukogu esialgse läbi räägitud eelarve paljude aspektidega täielikult nõustuda. Kindlasti oleme nõus Euroopa Parlamendi liikmete juba esitatud arvamusega suurimate horisontaalsete kärbete kohta... Tahaksin korrata, et jälle rakendati kõikides kategooriates horisontaalse kärpimise meetodit. Komisjon on kindel, et see lähenemisviis ja meetod ei ole mõistlik, eriti rubriikide 1a ja 1b puhul, kus me räägime innovatsioonist ja teadustööst, seda enam, et meil on täiendavad probleemid Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ning Galileo programmiga, mis tuleb lahendada kui Euroopa Liidu aastaeelarve menetluse paralleelne lisaprobleem. Kindlasti tähendab see, et koguseid ja suurusi käsitlevate arutelude juurde on vaja tagasi tulla, aga mitte kaaluda aritmeetilist vähendamist. Sama kehtib põllumajandus- ja välispoliitika kategooria kohta, kus minu arvates nõukogu lähenemisviis, mis seisneb fondide reservi paigutamises, on üsna konservatiivne ja kindlasti peame kõik selle juurde varsti tagasi tulema. Kahe nädala pärast tutvustab komisjon oma paranduseelarve ettepanekut parlamendile ja nõukogule selles osas, mis puudutab Kosovot ja Palestiinat.
Loomulikult muretseme nagu alati nõukogu lähenemisviisi pärast halduskulutustele ja ma nõustun sellega, et eelarvel on teatud Soome mõju, eriti Euroopa Parlamendis. Ma mõtlen seda heas tähenduses, sest ma näen vajadust distsipliini, range vastutuse ja mõistlikkuse järele riikide esindajate kulutustes ja me aktsepteerime seda ja reageerime sellele alati. Nõukogu ettepanek sisaldab horisontaalseid kärpeid tingimustes, kus nõukogu ise ei suuda täita oma kohustust täiendavalt inimesi palgata; rohkem kui 800 töötajat täiendavate arenguülesannete täitmiseks ei saa komisjonile kindlasti vastuvõetav olla. Me ootame tõesti parlamendilt samasugust suhtumist sellesse küsimusse ja loodame, et uus korrigeerimine tehakse ühiselt koos parlamendiga. Lühidalt öeldes on tänuväärne, et algus on olnud edukas. Siiski oleme kriitilised nõukogu esimese ettepaneku suhtes ja hindame seda rangelt ning oleme 19. kuupäeva paiku valmis arutama Kosovo ja Palestiina küsimust ja samuti Galileo programmi ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti puudutavaid ettepanekuid ning nende osas otsust langetama ja üritama nendes tähtsates küsimustes vastastikusele mõistmisele jõuda. Seetõttu ootan edukat menetlust ja loodan, et minu Leedu kolleegid suudavad minu esimese leedukeelse kõne hästi ja korrektselt tõlkida.
Juhataja
(DE) Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Silvia-Adriana Ţicău  
kirjalikult. - (RO) Lissaboni strateegiaga nõutakse, et 3% liikmesriikide SKTst tuleks investeerida teadustegevusse, sellest kaks kolmandikku peab olema erasektori panus.
Üksnes väga väike arv Euroopa piirkondi on selle eesmärgi saavutanud. 2004. aastal analüüsis 42% Euroopa ettevõtetest oma tegevust ja liikmesriigid investeerisid ainult 1,84% oma SKTst teadustöösse. 2006. aastal töötas 35% ELi aktiivsest elanikkonnast teaduse ja tehnoloogia valdkonnas.
Haridus on ELi tuleviku jaoks otsustava tähtsusega. Haridus peaks olema kättesaadav igaühele, nii rikastele kui ka vaestele, kes elavad kas linna- või maapiirkonnas. Euroopa hariduse kvaliteedi mõõtmine tuleks seada sõltuvusse kooli lõpetamise määrast ja järgmisele haridustasemele vastuvõtu määrast. Me vajame uut sotsiaalset Euroopat, kus kodanik peaks olema prioriteediks.
Võttes arvesse, et nii Euroopa Liit kui ka selle liikmesriigid kiidavad oma 2008. aasta eelarve heaks sügisel, nõuan ma, et investeeringud haridusse ja teadustöösse saaksid Euroopa Liidus prioriteediks.
