EL tulemuslikum Lõuna-Kaukaasia poliitika - piirkondlik lähenemine Musta mere poliitikale (arutelu) 
President
Järgmisena on päevakorras järgmiste raportite ühine arutelu:
raport, mille on esitanud Lydie Polfer, väliskomisjoni nimel, ELi tulemuslikum Lõuna-Kaukaasia poliitika: lubadustest tegudeni, ja
raport, mille on esitanud Roberta Alma Anastase, väliskomisjoni nimel, Musta mere regionaalpoliitilise lähenemisviisi kohta
Lydie Polfer
raportöör. - (FR) Härra president, tahaksin tänada rahvusvahelise kaubanduse komisjoni liikmeid, ja eelkõige oma kolleege väliskomisjonis, kes on tegusalt kaasa aidanud käesoleva raporti koostamisele, mida me tahtsime hoida tasakaalus, ja mis lõpuks kinnitati ühehäälselt.
Jah, kolm Kaukaasia riiki on väga huvitatud. Armeenia, Aserbaidžaan ja Gruusia, kõik kolm riiki, kes väljusid kokkuvarisenud NSVList, kannatavad siiani nende aegade pärandi tõttu, eriti lahendamata konfliktide tõttu Mägi-Karabahhis, Abhaasias ja Osseetias, mis mürgitab nende ja nende naabrite vahelist õhkkonda ja on käivitanud kahjuliku võidurelvastumise. Sellele vaatamata otsustasid need kolm riiki 1980. aastatel vastu võtta Euroopa väärtused, astudes Euroopa Nõukogu liikmeks ja kirjutades hiljem alla partnerlus- ja koostöölepingu Euroopa Liiduga.
Nende geograafiline lähedus ja transiidipiirkonna seisund Iraani, Türgi, Venemaa ning Kaspia ja Musta mere vahel tähendab, et meil on huvi aidata neil riikidel tugevdada selles piirkonnas demokraatiat ja õigusriiki ning luua elujõuline raamistik piirkondliku koostöö ja arengu jaoks, mis võimaldab saavutada poliitilise stabiilsuse. See on nendele riikidele eriti tähtis, sest hoogsale majanduskasvule vaatamata on vaesuse ja töötuse tase ikka veel kõrge.
Me oleme analüüsinud tegutsemisvõimalusi eri lõikudes, mille tulemused ma lühidalt kokku võtan. Esiteks, Euroopa naabruspoliitika raamistikus oleme soovitanud individuaalsetel väärtustel põhinevat liigendatud lähenemist, seades piirkondliku koostöö võtme-eesmärgiks. Me palume, et komisjon laiendaks kontakte kodanikuühiskonnaga ning konkreetselt toetame Gruusia ja Armeenia vabakaubandusleppe tasuvusuuringu teostamise algatust ja Aserbaidžaani toetamist WTOga liitumise protsessis.
Demokraatia, inimõigused ja õigusriik on ilmselgelt selle protsessi fundamentaalne osa ja me tunnustame Armeenia põhiseadusliku reformi läbiviimisele järgnenud jõupingutusi, kuid me julgustame teda edasi minema sõltumatu kohtusüsteemi ja avaliku teenistuse loomisega. Mis puutub Aserbaidžaani, siis, kuigi me oleme mures inimõiguste ja ajakirjandusvabaduse olukorra halvenemise pärast, tunnustame teisest küljest presidendi armuandmist, mille tagajärjel vabastati mitu ajakirjanikku, ja palume algatada uurimine väidetava politseivägivalla suhtes. Gruusia puhul, kes on alates 2003. aastast läbi viinud ulatuslikke reforme ja kogenud tormilisi aegu, millest oleme teadlikud, oleme väga rahul, et presidendivalimised kulgesid rahulikult, kuid väga pingeline õhkkond ja väidetavad inimõiguste rikkumised sundisid meid paluma ametiasutusi algatada viivitamatult esitatud kaebuste uurimine. Samuti palusime opositsioonijõude vastutustundlikult käituda ja valimisi austada. Kokkuvõttes oleme palunud nendel kolmel riigil tagada sõnavabadus, kogunemisvabadus ja ajakirjandusvabadus, samuti võimaldada opositsioonile õiglane ja aus juurdepääs meediale, ja me oleme palunud neil tugevdada võitlust korruptsiooni vastu ning luua soodne investeerimiskliima. Mis puutub läbirääkimistesse Gruusiaga viisarežiimi tingimuste väljatöötamise üle, siis saame üksnes soovitada komisjonil ja nõukogul nendega alustada, arvestades seda, mis toimub Abhaasias ja Osseetias.
Mis puutub konfliktide rahumeelsesse lahendamisse, siis on see piirkonna püsiva stabiilsuse jaoks ilmselt tingimus sine qua non. Me oleme sellega tegelnud, ma usun, tasakaalustatud viisil. Ma ei hakka üksikasjadesse laskuma; ma ütlen lihtsalt, et - nagu me rõhutasime - vastuolu enesemääramis- ja territoriaalse terviklikkuse printsiibi vahel on siiani kaasa toonud konfliktide jätkumise piirkonnas, ja et selle takistuse saab ületada ainult läbirääkimistega ÜRO põhikirja ja Helsingi lõppakti alusel. Loodame, et Minski grupi kõige uuemad ettepanekud aitavad neid lõhesid ületada. See oleks parim kingitus sadadele tuhandetele põgenikele ja ümberasustatud isikutele, kes selle olukorra tõttu rängalt kannatavad.
Lõpuks, mis puudutab koostööd energia ja transpordi valdkonnas, siis ehkki on selge, et uus algatus võimaldab avatust suurendada, saab üha selgemaks, et Armeenia isolatsioon aina suureneb.
Kokkuvõtteks tahaksin meenutada, et käesoleva raporti ainus eesmärk on näidata meie siirast huvi Lõuna-Kaukaasia piirkonna, tema elanike, nende ajaloo, eesmärkide ja lootuste vastu, ja et me tahaksime neid rohkem tundma õppida, et paremini aidata neil soovitut ellu viia.
Roberta Alma Anastase
raportöör. - (RO) Aasta tagasi, jaanuaris 2007, tähistasime selles samas ruumis Rumeenia ja Bulgaaria liitumist. Mõtlesime siis uutele võimalustele, mis avanesid mõlemale uuele liikmesriigile ja Euroopa Liidule tervikuna. Aktiivne ja järjekindel osalemine Musta mere piirkonnas koos sisulise piirkondliku koostööpoliitika arendamisega, mida saab võrrelda Vahemere piirkonna ja Põhjamõõtme poliitikaga, olid vajalikud ja selged nõuded.
Nüüd, 2008. aasta jaanuaris, Musta mere koostöö raportöörina, on mul privileeg avada see plenaaristung, et arutada parlamendi soovitusi Musta mere piirkonna sünergia väljaarendamise ettepaneku kohta, mille esitas aprillis Euroopa Komisjon. Need soovitused on kõikide huvitatud kolleegide, samuti sõltumatute ekspertide ja avalike teenistujate osalusel toimunud laialdase mõttevahetus- ja konsultatsiooniprotsessi tulemus.
Raport rõhutab Musta mere strateegilist tähtsust Euroopa Liidu jaoks ja määratleb samal ajal väga selgelt koostööpoliitika eesmärgid selles piirkonnas: julgeoleku, demokraatia ja heaolu ühise ruumi loomine. Raport rõhutab piirkondliku koostöö tähtsust, mobiliseerides kümmet naaberriiki dialoogi pidama ja koos tegutsema, ühendades oma mitmekesisuse ja tohutu potentsiaali, mida ei saa eirata. Järelikult on Euroopa Liidu ülesanne võtta aktiivse piirkondliku koostöö edendamisel Musta mere regioonis juhtimine enda kätte.
Võtmeküsimus, millele käesolev raport püüab vastata, on järgmine: kuidas me saame Euroopa regionaalse koostöö poliitikat Musta mere piirkonnas tugevdada ja tulemuslikult rakendada, et saavutada julgeoleku, demokraatia ja heaolu ühisruumi loomise eesmärk?
Kõige esmalt vajame Euroopa Liidu poolt kindlat, ühtset ja tulemustele suunatud tegevust. Raport määratleb selles osas kolm põhiteemat: kõigi asjakohaste rahastamisvahendite kasutamine, tihendatud koostöö piirkonna teiste institutsioonide ja organisatsioonidega, ja mitte sugugi viimasena seire, et kindlustada tegevuste järjepidevus ja tulemuslikkus ning tegevuskava väljatöötamine.
Raport soovitab veel Euroopa Liidul keskenduda viiele prioriteetsele valdkonnale. Musta mere piirkond on Euroopa Liidu julgeoleku ja energiavarustuse mitmekesistamise seisukohalt kahtlemata strateegilise tähtsusega ja nõuab seda arvestades laiahaardelist lähenemist. Siiski on väga oluline, et Euroopa Liit ei piirduks majanduskoostööga, vaid seaks sihiks pigem piirkonna loomise, kus valitsevad stabiilsus, demokraatia ja hea valitsemistava. ELi Musta mere poliitika saab ainult siis täielik olla, kui Euroopa Liit pühendub eksisteerivate konfliktide lahendamisele ja kodanikuühiskonna arengule, isiklikud kontaktid ja head suhted naabrite vahel on selle jaoks olulised.
Et me oleme arutanud ka proua Polferi raportit Lõuna-Kaukaasia kohta, ja selle piirkonna riigid on osa laiemast Musta mere regioonist, tervitan ma selle raporti koostamist. On väga oluline, et kahe raporti peamised seisukohad ühtivad, rõhutades koostöö ja dialoogi tähtsust kõikide riikide vahel kui arengu ja heaolu eeltingimust, samuti Euroopa Liidu järjepideva osaluse vajadust.
Kokkuvõtteks tahaksin tänada kõiki, kes aitasid kaasa Musta mere sünergia raporti valmimisele. Ma hindan koostööd ja kõikide fraktsioonide kolleegide üksmeelset toetust. Ma loodan, et sama vaim juhib Euroopa Liitu ja Musta mere piirkonna riike nende ühistes jõupingutustes piirkondliku koostöö arendamiseks selles regioonis.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - Proua president, kas lubate mul veidi rohkem aega kulutada, sest ma annan vastuse kahe raporti kohta. Tegemist on kahe suurepärase raportiga, mis toovad täna meie ette ühelt poolt keerulise piirkonna meie naabruspoliitikas ja teisest küljest Musta mere piirkonna küsimuse. Raportiga tutvumine kinnitas kahtlemata minu veendumust, et samal ajal kui erinevad kahepoolsed suhted jäävad Euroopa naabruspoliitika (ENP) nurgakiviks, nõuavad paljud meie ette kerkivad väljakutsed ja võimalused minu arvates reageerimist kohalikul või piirkondlikul tasandil, nagu siin juba öeldi.
Nüüd lubage mul esiteks rääkida Lõuna-Kaukaasia piirkonnast. Me nõustume suurema osa seisukohtadega, mis esitati väga heas raportis Lõuna-Kaukaasia kohta. Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia kaasamine meie naabruspoliitikasse toob kõik kolm Euroopa ühisväärtustele tuginedes samm-sammult Euroopa Liidule lähemale.
Komisjon avaldab kevadel oma eduaruande Euroopa naabruspoliitika kolme tegevuskava rakendamise kohta, esitades uusi andmeid meie ühisürituse hetkeolukorra kohta.
Me teame, et teha jääb veel palju. Demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimine on ikka veel nõrk ja vajab parandamist. Näiteks täna vahetasime nende riikide üle mõtteid härra Hammarbergiga, Euroopa Nõukogu inimõiguste volinikuga. Me oleme jätkuvalt mures inimõiguste ja ajakirjandusvabaduse olukorra pärast Aserbaidžaanis. Hiljutised poliitilised sündmused Gruusias näitasid, et sõnavabadus poliitiliste vaadete väljendamiseks meedia kaudu on stabiilsuse jaoks oluline, ja näiteks Armeenia edenemisele vaatamata on vaja jätkata pingutusi korruptsiooniga võitlemiseks ja täieliku vastavuse saavutamiseks inimõiguste standardiga. Vaesus on kiirele majanduskasvule vaatamata piirkonnas siiani laialt levinud ja me jätkame majandusreformide edendamist, sammude astumist ettevõtluskliima parandamiseks, aga ka õigusriigi tugevdamiseks. Ja ma olen nõus, et on vaja rohkem piirkondliku koostöö algatusi, eriti energia, transpordi ja keskkonna valdkonnas, mida rõhutatakse ka proua Polferi raportis. Loodame, et Euroopa Liit suudab võtta julgemaid ja proaktiivsemaid hoiakuid, toetades konfliktide lahendamist selles piirkonnas.
Nagu hiljuti avaldatud naabruspoliitika teatises märgiti, võiks Euroopa Liit osutada isegi suuremat abi konfliktidega seonduvaks tööks, tegeldes nende tegelike põhjustega ja kahtlemata luues usaldust mõlemal pool piirijoont.
Nagu raportis rõhutati, võivad komisjoni konkreetsed sammud abi ja teabe jagamiseks tulla kasuks nende eesmärkide elluviimisel. Tegelemine väljakutsetega, mida lühidalt kirjeldasin, jääb seetõttu järgmiste kuude jooksul minu tegevuse peamiseks prioriteediks Lõuna-Kaukaasia komisjonis.
Et seda teha, rakendame ka edaspidi kõiki asjakohaseid ELi finantsabi programme. Meie Armeenia esinduse täiendamine ja esinduse avamine Aserbaidžaanis 2008. aasta kevadel lubab meil kindlasti ka nähtavust suurendada ja tulemuslikumalt tegutseda.
Lubage mul teha erimärkus Gruusias toimunud presidendivalimiste kohta. Nagu teate, on rahvusvaheline valimiste vaatlusrühm, mille saatmisele Euroopa Parlament kaasa aitas, kinnitanud, et valimised olid üldjoontes kooskõlas OSCE ja Euroopa Nõukogu standarditega. Siiski tuvastas rahvusvaheline valimiste vaatlusrühm mitmeid eeskirjade eiramisi ja puudusi, ja praegu on kõige pakilisem ülesanne nende probleemidega tegeleda: uurida kõiki valimiste kohta esitatud kaebusi ja luua sobivad tingimused saabuvateks seadusandliku kogu valimisteks. Nende kohustuste kiire ja põhjalik täitmine näitab meie valmisolekut toetada Gruusiat ka edaspidi.
Mis puudutab Musta merd, siis olen raportis kirjeldatud Musta mere regionaalpoliitilise lähenemisega valdavalt nõus. See annab väärtusliku poliitilise tõuke meie aprillis ilmuvale teatisele Musta mere sünergia kohta ja minu arvates on tähendusrikas, et pärast eelmise aasta mais vastu võetud nõukogu järeldusi ja käesolevat arutelu Euroopa Parlamendis kinnitavad kõik ELi peamised institutsioonid vajadust rakendada piirkondlik ja kõikehõlmav lähenemine meie Musta mere piirkonna suhtes kohaldatavale poliitikale.
Parlamendi raporti ajastus on väga sobiv. Meie ettepaneku tulemusel saavad ELi välisministrid vähem kui kuu aja pärast Kiievis kokku oma Musta mere kolleegidega Musta mere sünergia alasel kohtumisel. Loomulikult kavatsen ma sellest kohtumisest isiklikult osa võtta. Rahvusvahelised ja Musta mere piirkonna organisatsioonid osalevad samuti ja me ootame arutelusid, mis kiidaksid heaks ja kinnitaksid ELi toetuse suurendamise Musta mere piirkondlikule koostööle ja määratleksid koordineeritud tegevuse prioriteedid.
Lubage mul mõnda neist mainida. Komisjon edendab Musta mere dialoogi energia julgeoleku teemal, kasutades ära INOGATE'i struktuure. Me jätkame õigusliku ja regulatiivse ühtlustamise soodustamist Bakuu protsessi kaudu. Me kavatseme jätkata tihedat koostööd oma partneritega uue energia infrastruktuuri rajamisel, arendades Musta mere piirkonda ühendavat energiakoridori. Ja Musta mere koostöö parandab koordinatsiooni TRACECA, Euroopa-Kaukaasia-Aasia transpordikoridori (üleeuroopaline transpordi juurdepääsu programm) ja meie partnerite transpordiprogrammide vahel. Me kavatseme ka algatada piirkondliku dialoogi Musta mere merenduspoliitika ja piirkondliku kalamajanduse koordinatsiooni sisseseadmise üle.
Komisjon töötab Musta mere-Doonau ühenduse tugevdamise huvides ja me kavatseme ühineda Musta mere komisjoniga, mis tegeleb keskkonnaprobleemidega.
Niisiis on komisjon välja töötanud mitmeid ettepanekuid piirkondlike võimaluste kohta kliimamuutusega võitlemiseks ja me oleme alustanud ka oma Musta mere piiriülese koostööprogrammi rakendamist, keskendudes kodanikuühiskonnale ja kohalikele ametiasutustele.
Meie Musta mere partneritega arutatakse mitmeid ettepanekuid organiseeritud kuritegevusega võitlemise, kaubanduse ja kultuuri valdkonnas, ning meil on arenenud kontaktid Musta mere piirkondlike organisatsioonidega, eriti aga Musta mere majanduskoostöö organisatsiooniga.
Mis puutub Musta mere sünergia rahastamisse, siis põhireegliks saab kaasrahastamine. Euroopa naabrus- ja partnerlusvahend on kindlasti EL rahalise abi keskmes, kuid kasutatakse ka teisi ELi vahendeid, sealhulgas temaatilisi, ja Türgi puhul kasutatakse ka ühinemiseelse abi vahendit.
Ministrite kohtumine Kiievis avab foorumi ELi algatuste arutamiseks ja edasiviimiseks ja meie partneritelt saadud ideede koordineerimiseks. Ja me loodame, et Musta mere piirkondlik kontekst avab uusi koostööruume, mis põhinevad võrdsel partnerlusel kõikide Euroopa naabruspoliitika idapoolsete riikidega ja oluliste partneritega nagu Venemaa ja Türgi.
Meie tegevus Musta mere piirkonnas võib areneda pikaajaliseks koostööks selge potentsiaaliga stabiilsuse, progressi ja jõukuse tugevdamiseks kogu piirkonnas, ja parlamendi toetus on edu saavutamiseks äärmiselt oluline.
Marusya Ivanova Lyubcheva
INTA seisukoha eest vastutav raportöör. - (BG) Proua president, proua volinik, kolleegid, rahvusvahelise kaubanduse komisjon õnnitleb Euroopa Komisjoni ja raportööri tähtajast kinnipidamise ja tasakaalustatud lähenemise eest Mustale merele ja kogu piirkonnale.
Must meri on Euroopa Liidu piir, geostrateegiline risttee ja transiidipiirkond, koostööpiirkond kaubanduse, kalanduse, turismi, laevanduse valdkonnas, strateegiline piirkond Euroopa energiapoliitika jaoks.
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon ootab koostöö paremat koordineerimist iseseisva Musta mere strateegia abil ja juhib tähelepanu Euroopa Liidu osalemisele energiaressursside edastamisega seotud infrastruktuuri projektides.
Tähtis on soodustada investeeringuid keskkonnakaitsesse, riskiennetusse, katastroofi tagajärgede likvideerimisse ja päästeoperatsioonide läbiviimisse seoses selliste õnnetustega nagu Kertši väinas ja Bulgaaria laeva Vanessa uppumine.
Avatud menetluste ja kõrgete standardite tagamiseks piirkonnas peab Euroopa Parlament nimekirja võtma ka Bourgas-Alexandroupolise naftajuhtme koos teiste gaasi- ja naftaedastusvõrkudega, sest sinna on kaasatud Euroopa Liidu liikmesriigid. Õnnitlused Euroopa Liidule seoses vastutustundega, millega liit suhtub Musta mere väljakutsesse, ja vastutustundega selle piirkonna elanike ees.
Eugenijus Maldeikis
Esiteks tahaksin tänada raportööri, proua Polferit, sellise tundliku piirkonna nagu Lõuna-Kaukaasia probleemide väga täpse analüüsi eest, samuti esitatud ettepanekute ja meetmete eest, mida me täna arutame. Traditsiooniliselt antakse ELi poliitikate raames hinnang Lõuna-Kaukaasia piirkonna energia- ja transpordiküsimustele peamiselt majanduslikes terminites. Tahaksin pigem juhtida teie tähelepanu tõhusa ELi kaubanduspoliitika tähendusele selles piirkonnas, sest see võimaldab kiiremini majandust ümber korraldada, ettevõtlust arendada ja vaesuse taset alandada, sest riikide arvates ei aita energeetikaprojektid sellele alati kaasa. Kui räägime tulemuslikust EL poliitikast, mis on Lõuna-Kaukaasia piirkonnas väga tähtis, tahaksin rõhutada kahte asjaolu. Esiteks ootame ikka veel komisjoni kulutasuvusuuringut, mis hindaks võimalikult laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut nii Armeenia kui Gruusiaga ja samuti õhutame komisjoni ja nõukogu rakendama meetmeid, mis aitaksid Lõuna-Kaukaasia riikidel võimalikult suurt kasu saada üldise soodustuste süsteemi rakendamisest.
Silvia-Adriana Ţicău
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportöör. - (RO) Rumeenia ja Bulgaaria liitumine andis Euroopa Liidule Musta mere piirkonnas kaaluka rolli. Piirkonnal on geostrateegiline tähtsus liidu julgeolekule ja energiaga varustamise mitmekesistamisele oma läheduse tõttu Kaspia merele, Lähis-Idale ja Kesk-Aasiale.
Liidu põhimõtteid ei saa edendada üksnes poliitilistele väärtustele toetudes. See on vajalik avatud, läbipaistvate turgude arengu soodustamiseks piirkonnas.
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon rõhutab Nabucco projekti tähtsust energiavarustuse mitmekesistamise seisukohalt, ning kutsub liikmesriike ja nende partnereid tagama selle elluviimine. Me tervitame koordinaatori määramist sellele Euroopa mõõtega prioriteetsele projektile.
Selleks et tagada rahvusvaheline kaubandus ja transport nafta ja gaasi valdkonnas, on oluline arendada ühenduse sadamate infrastruktuuri Musta mere rannikul ja Doonaul. Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon taunib koordinatsiooni puudumist investeerimisprojektide osas energia, transpordi ja turismi valdkonnas ning juhib tähelepanu Musta mere reostusohule.
Tunnustades Musta mere foorumi ja Musta mere majanduskoostöö organisatsiooni tähtsust, soovitab tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon luua Põhjamõõtme eeskujul Musta mere jaoks Euroopa mõõde.
Bernd Posselt
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Proua president, me ei saa arutada Lõuna-Kaukaasia teemat, mõtlemata oma endisele kolleegile parlamendis Ursula Schleicherile, kes eriliselt hoolis sellest piirkonnast ja kellele me oleme tänulikud asjaolu eest, et kolonialistlik väljend "Taga-Kaukaasia” on asendatud terminiga "Lõuna-Kaukaasia”. Piirkond koosneb kolmest väga erinevast iidse kultuuriga riigist, mis on sellele vaatamata kannatanud lähiminevikus kolonialismi ja neokolonialismi all. Seetõttu peame sellele piirkonnale väga ettevaatlikult lähenema.
Armeenlased Lääne-Armeenias olid genotsiidi ohvrid, mis tähendab, et isegi täna mõtleb Türgi praegusele Armeeniale - täpsemalt Ida-Armeeniale - vastuvõetamatu blokaadi terminites. Gruusia oli Venemaa ja Nõukogude Liidu eriline koloonia, mis tähendab, et Moskva kasutab ja kuritarvitab tänapäeva Gruusia separatistlikke jõude riigi destabiliseerimiseks. Aserbaidžaan on samasuguses olukorras.
Nende põhjuste tõttu peab Euroopa Liidul olema selles piirkonnas tugev roll, sest kunagi oli see piirkonnaks, kus ometi kord meie, eurooplased, ei juhtinud arengut vales suunas, vaid teised. Meil on seetõttu kordumatu võimalus vahendada, demokratiseerida ja stabiliseerida ja me peame vastuolulised põhimõtted ja huvid lepitama. See tähendab loomulikult püsivaid piire, kuid ka rahvaste õigust enesemääramisele.
Me peame toetama vähemuste õigusi nii palju kui võimalik, kuid samal ajal vältima destruktiivset separatismi. Me peame säilitama kaubandus- ja geopoliitilised huvid, kuid samal ajal peame mõistma, et need pole kolooniad, vaid oma huvidega ja oma väärikusega partnerid, ja nad on selle ära teeninud, et nende väärikust lõpuks tunnustatakse.
Seetõttu näitab Polferi raport seda rasket ülesannet õiges valguses ja selgepiiriliselt ning ma tänan volinikku tohutu jõupingutuse eest, mida ta selle piirkonna nimel teeb.
Adrian Severin
fraktsiooni PSE nimel. - Proua president, Lõuna-Kaukaasia on äärmiselt tähtis piirkond mitte ainult Euroopa Liidu, vaid enamiku globaalsete osalejate jaoks. Ma arvan, et Euroopa Liit peaks määratlema oma huvid selles piirkonnas. Peamiselt seisnevad need huvid soovis näha Lõuna-Kaukaasiat rahuliku ja stabiilse alana, kus on piisavalt suur vaba ja integreeritud turg, kus on avatud ala strateegilise kaubavahetuse turvalise transiidi jaoks, ja mille institutsioonid ning õigustik oleksid Euroopa Liiduga koostalitlusvõimelised.
Meie huvide edendamiseks peaks Euroopa Liit välja arendama asjakohaselt liigendatud ja konkreetsed kahepoolsed suhted selle piirkonna liikmesriikidega. Kahepoolsete suhete sisu peaks välja kasvama meie piirkondlikust strateegilisest lähenemisest ja mitte vastupidi.
Me ei saa pakkuda Lõuna-Kaukaasia riikidele võimalust Euroopa Liiduga liituda, seetõttu peame pakkuma neile Euroopa Liidu mudelit ja aitama neil seda sisuliselt tugevdada. Euroopa Liit ei tohiks kõhelda kõiki oma vahendeid kasutamast, et saavutada oma piirkondlikud eesmärgid Lõuna-Kaukaasias. Samal ajal peame tunnistama, et ka teistel rahvusvahelistel osalejatel on piirkonna vastu huvi ja me mõistame, et Euroopa Liit ei saa oma prioriteetidega edasi liikuda ilma teiste globaalsete osalejateta koostööd tegemata.
Mõned piirkonna lahendamata konfliktid on tegelikult osa suuremast ühisest probleemist, mis on seotud Venemaa nõukogude korra järgse staatusega. Seetõttu peaks Euroopa Liit julgelt selle probleemiga tegelema ja püüdma läbirääkimistega jõuda lahendusele, mis puudutab vastutuse jagamist Venemaa, Euroopa Liidu ja teiste globaalsete osalejate vahel jätkusuutliku piirkondliku ja ülemaailmse stabiilsuse ja julgeoleku tagamisel.
Teisest küljest peame tunnistama, et territoriaalse terviklikkuse ja enesemääramise põhimõtted on Lõuna-Kaukaasias vastuolulised. Minu arvamuse kohaselt tuleks see põhimõtete vastuolu ületada, ühendades Euroopa Liidu kogukondlikku mudelit järgiv piirkondlik integratsioon sisemise enesemääramise, õiguste üleandmise ja autonoomia asjakohase rakendamisega. See eeldab heauskseid läbirääkimisi, poliitilist tahet, praktilist meelt ja austust rahvusvahelise õiguse reeglite vastu. Euroopa Liidu jaoks on õige aeg Lõuna-Kaukaasias lubadustelt tegudele üle minna. Ma loodan kindlalt, et see juhtub.
Janusz Onyszkiewicz
Proua president, ma soovin viidata eelkõneleja järeldusele. Kogu küsimus seisneb läbi Musta mere kulgevate gaasi ja nafta transporditeede tegelikkuseks muutmises.
Euroopa Liidus ütleme kõik, et need on strateegilised projektid, ja Nabucco projekt on strateegiline projekt. Me oleme seda rääkinud aastaid, kuid midagi pole tehtud. Küsimus on järgmine: kui on tekkinud sellised raskused, siis miks me ei saa kasutada üht või teist fondi, nagu tehti Galileo projekti puhul, et seda projekti ellu viia? Kui selles osas ei tehta praktilisi ja nähtavaid tegusid, siis ehitavad venelased varsti oma gaasitorud läbi Musta mere, ja tulemuseks on meie ulatusliku transporditeede mitmekesistamisprogrammi kokkuvarisemine.
Niisiis on siin muud põhjused. Muud põhjused tähendavad, et Euroopa saab ressursse kogu Kaspia mere piirkonnast. Aserbaidžaan üksi võiks varustada Euroopat viie aasta jooksul kolmandikuga sellest gaasist, mida Euroopa saab praegu Venemaalt, kuid olemas on veel Kasahstan ja Türkmenistan. Igal juhul peame gaasitorude juhtimiseks läbi väljaspool Venemaa territooriumi asuvate alade lahendama Kaspia mere staatuse probleemi; teiste sõnadega, me peame langetama lõpliku otsuse, kas määratleda seda järve või merena. Oluliselt mõistlikum ja edasiviivam tundub olevat üldine kokkulepe, et Kaspia meri on meri, sest see muudaks gaasitorude või muude torustike ehitamise läbi nende vete palju kergemaks, olgu tegemist Türkmenistani või Kasahstaniga.
Kas tohiksin siis sellega seoses soovitada Euroopa Liidu asutustel lõpetada pidev korrutamine, et Nabucco probleem ja Odessa-Brody-Gdanski torujuhtme probleem on Euroopa Liidule tähtsad probleemid. Me peame hakkama tegutsema või muidu jõuavad teised meist ette.
Adam Bielan
Proua president, ka mina tahaksin õnnitleda proua Polferit suurepärase raporti koostamise puhul.
Meie tänane arutelu toimub piirkonna üle, millel on kogu Euroopa Liidule eriline tähtsus, piirkonna üle, millel on ELi energiajulgeolekule ebatavaline tähendus. Raporti pealkiri - Tulemuslikum ELi poliitika Lõuna-Kaukaasias: lubadustest tegudeni - tunnistab selgelt, et Euroopa Liit on viimastel aastatel olnud tavatult passiivne, kui asi puudutab kõnealust piirkonda. Siiski on see piirkond areen, kus võistlevad kõige kaalukamad rahvusvahelised osalejad; mitte ainult Euroopa Liit, vaid ka Venemaa, Ameerika Ühendriigid ja Hiina. See on ebatavaliselt kiire majanduskasvuga piirkond. Piisab, kui öelda, et Aserbaidžaani majanduskasv ületas 2006. aastal 35 %.
Sellel aastal võib veetase siiski alaneda; 2008. aasta võib osutuda kriisiaastaks. Ärme loome endale illusioone: Gruusia põhjanaaber võib kasutada Kosovo näidet kui ettekäänet selle riigi territoriaalse terviklikkuse rikkumiseks. Seetõttu loodan, et Euroopa Liit ei luba Venemaal toetada Abhaasia ja Osseetia separatistlikke taotlusi.
Marie Anne Isler Béguin
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FR) Proua president, volinik, eelkõige õnnitlused meie kahele raportöörile. Proua Polferi raport tuleb just õigel ajal, koos Gruusia sündmustega, me võime otsesest allikast näha demokraatia ülesehitamise raskusi.
Raport on tasakaalustatud ja toob esile Lõuna-Kaukaasia peamised geostrateegilised väljakutsed. Tähtis on meeles pidada, et naabruspoliitika kohustab meid neid riike toetama ja abistama. Meil on nende ees poliitiline ja moraalne kohustus, kuid ka neil on meie ees kohustusi, eriti inimõiguste ja sõnavabaduse osas, nagu te rõhutasite, volinik.
Meie toetus neile kolmele riigile peaks seetõttu olema rohkem suunatud konfliktide lahendamisele. Praegu on ELil ainult administreeriv roll. Ilma poliitilise kompromissita Armeenia ja Aserbaidžaani vahel Mägi-Karabahhi küsimuses, ilma rahuplaanita ühelt poolt Gruusia ja teiselt poolt Lõuna-Osseetia ja Abhaasia vahel ei ole need riigid võimelised taastama usalduslikke suhteid või saavutama püsivat stabiilsust nende endi ja nende suuremate naabrite vahel.
Mis puudutab demokraatia toetamist, siis oleme seda teinud iga päev. Õnnetuseks tõukasid Gruusiat vapustanud sündmused riigi poliitilisse kriisi, millest ta pole siiani väljapääsu leidnud, pealegi on opositsioonijõud tulnud tänavatele, et protesteerida presidendivalimiste esimese ringi tulemuste vastu.
Loomulikult tabas härra Saakašvili presidendi tagasiastumise nõudele vastates opositsioonijõud ootamatult, jättes valimiste korraldamiseks väga vähe aega. Loomulikult polnud see valimiskampaania aus, sest kaks kandidaati said kasutada märgatavalt rohkem vahendeid kui teised. Loomulikult varjutas kampaaniat opositsiooni kandidaadi süüdistamine ja paljastamine valimisjärgse riigipöörde kavandamises, kuid sellele vaatamata tuleks märkida, et valimiste päeval - ja olime seal vaatlejatena - ei teatanud vaatlejad suurematest intsidentidest, ja sellises väikeses riigis pole valimistel kunagi olnud nii valju vaatlejaid.
Olime koos rahvusvahelise üldsuse ning riikide ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonidega kodanike üldise sõnavabaduse tunnistajaks, isegi kui võis märgata arvukaid reeglite rikkumisi ja hirmutamist, polnud see süstemaatiline.
Oma järeldustes rõhutasime kohustust jätkata kohtumenetlust, võtta kõik kaebused arvesse, ja mitte pidada tulemusi lõplikuks enne, kui kõik vaidlused on läbi vaadatud, ja niimoodi tühistati mitme tosina valimispunkti tulemused.
Tänaseks pole olukord siiski lahenenud ja me peame ka edaspidi õhutama Gruusia juhte uuesti alustama ja jätkama dialoogi kõikides poliitilistes aspektides; peame taotlema, et ametiasutused kuulaksid ära opositsiooni nõuded; ning peame taotlema, et opositsioon, kes saavutas nende valimiste ajal usaldusväärsuse, võtaks oma osa vastutusest kompromissi pakkumise eest, sest Gruusial on tõesti vaja uuesti jõuda positsioonile, kus ta varem asus, kohale, mille ta hõivas pärast rooside revolutsiooni, ja mis iseloomustab riiki, kes keeras pärast vägivalda ja ebastabiilsust uue lehekülje. Seda nõuab Gruusia rahvas, ja et nad pöörduvad täna ka Euroopa Liidu poole, siis peame neid toetama.
Athanasios Pafilis
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (EL) Proua president, tahaksin väljendada meie tõsist rahutust arengute üle, mis ilmnevad selles piirkonnas, kus elavad tosina rahvuse esindajatena miljonid töötajad. Kõnealused tendentsid ohustavad neid tõsiselt imperialistlike vastuolude süvenemise tõttu Ameerika Ühendriikide, Venemaa ja Euroopa Liidu vahel seoses energiaallikate ja turu kontrollimisega ning energia transporditeedega. Ülejäänu on retoorika.
Õnnetuseks on ΝΑΤΟ laienemine, et kaasata piirkonna riigid, ja Ukraina ning Gruusia eelseisev lähenemine lisategurid, mis aitavad kaas piirkonna destabiliseerimisele. Ebastabiilsust suurendavad tundlikesse ristumiskohtadesse rajatud välisbaasid ja paigutatud väeosad, mis jätavad mulje, nagu valmistutaks uuteks tõsisteks sõjalisteks konfliktideks.
Viimased teated 3000 USA sõduri oodatavast saabumisest Burgase piirkonda Bulgaarias, kust saab alguse uus Burgas-Alexandroupolise naftajuhe, kinnitavad kõike, mida me oleme öelnud, ja põhjustavad tõsist muret.
Samamoodi murettekitavad on teated ettevalmistustest võõrmereväe pidevaks kohalolekuks Mustal merel ja Kaspia merel, mis saabub riikidest, mis ei kuulu sellesse piirkonda, nagu näiteks Ameerika Ühendriigid.
Volinik, Kosovo eelseisev iseseisvumine, mida toetavad Ameerika Ühendriik ja Euroopa Liit, vallandab Pandora laekast terve rea samasuguseid regiooni puudutavaid küsimusi, nagu me oleme arutanud: Abhaasia, Lõuna-Osseetia, Krimm, Transnistria ja Mägi-Karabahh ning teised vähemustega seotud teemad, mis on juba üleval või on tõstatatud arutelu käigus.
Topeltmoraali poliitika, mida te kasutate, hukutab piirkonna ja põhjustab jätkuvat verevalamist. Te ainult teesklete, et teid huvitab Gruusia ja Aserbaidžaani territoriaalne terviklikkus. Et Euroopa Liit on huvitatud ainult võimaluste leidmisest piirkonda imbumiseks, siis on ta teinud ettepaneku korraldada Lõuna-Kaukaasias "kolm-pluss-kolm” julgeoleku ja koostöö konverentsi, kaasates osalejaid "kolm-pluss-kolm” riikidest: kolm Lõuna-Kaukaasia riiki pluss Euroopa Liit, Ameerika Ühendriigid ja Venemaa. See on tõesti ettepanek USA kohalolu legaliseerimiseks.
Me arvame, et teil pole õigust kiskuda Euroopa rahvaid oportunistlikesse plaanidesse, mis teenivad rahvusvaheliste suurettevõtjate huve, kes teenivad terve varanduse, püüdes võidu taskusse pista suuremat tulu nafta pumpamisest.
Bastiaan Belder
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (NL) Proua president, Lõuna-Kaukaasia kui energiakoridori tähtsust Euroopa Liidule ei saa alahinnata. Mis saaks muidu meie energiaallikate mitmekesistamise eesmärgist? Seetõttu oleme täielikult nõus proua Polferi raporti suunitlusega.
Analüütik Vladimir Socor väljendas selle koridori funktsiooni Lõuna-Kaukaasias väga täpselt, öeldes, et Aserbaidžaani-Gruusia-Türgi raudtee purustab Venemaa raudteetranspordi monopoli Kasahstanis ja teistes Kesk-Aasia riikides samamoodi, nagu torujuhtmed läbi Lõuna-Kaukaasia lõpetavad Venemaa nafta ja gaasi transpordi monopoli Kesk-Aasias. Me võime sellele lisada Aserbaidžaani energiavarud, mida on vaja Nabucco projekti teostamiseks.
Kui Euroopa Liit tahab Lõuna-Kaukaasiast kui energiakoridorist maksimaalset kasu saada, siis on eelkõige oluline sisemise poliitilise stabiilsuse tagamine Gruusias, Armeenias ja Aserbaidžaanis. Kahjuks ei ole neis riikides selles küsimuses ühiskondlikku konsensust. See seab ELi ette otsese ülesande. Poliitilist stabiilsust soovitakse ka piirkondlikul tasandil. Brüsselil on õigus ja kohustus kaasata kandidaatriik Türgi selle küsimuse lahendamisse, sest sõjaliste kokkupõrgete teke Mägi-Karabahhi konfliktis on pikemas perspektiivis väga reaalne võimalus, võttes arvesse Aserbaidžaani sõjalise suutlikkuse neljakordistumist ja suurenevat välisabi, mida Bakuu praegu koos sellega saab.
Sylwester Chruszcz
- (PL) Proua president, me oleme jälginud Kaukaasia olukorda suure mure ja huviga. Armeenia ja Gruusia on Euroopale väga lähedased riigid, mitte ainult geograafiliselt, vaid ka tsivilisatsiooni mõttes.
Soovin väljendada oma toetust kõikidele demokraatlikele jõududele nendes riikides ja algatustele, mille eesmärgiks on Kaukaasia rahvaste demokraatia ja majandusarengu toetamine. Tasakaalu saavutamine selles piirkonnas on kõikide piirkonna riikide ning nende partnerite ja naabrite huvides, kaasa arvatud Euroopa Liidu riigid. Meie huvides on toetada kõiki selle piirkonna rahvaid, eriti inimõiguste ja ajakirjandusvabaduse valdkonnas. Ma loodan, et Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia ametiasutused tagavad sõna- ja ajakirjandusvabaduse valimiste ettevalmistamise ajal, mis seisab selle piirkonna ees 2008. aastal.
Viimastel päevadel on Gruusia kodanikel olnud võimalus väljendada oma demokraatlikku tahet presidendivalimistel. Kuigi president Saakašvili võitis sellel rahvahääletusel, tunnen ma rahutust opositsioonijõudude laiaulatuslike protestide pärast, mis püüavad nõrgestada valimistulemusi, ja samuti Gruusia hiljutiste sündmuste pärast, mis lõppesid rahulike demonstratsioonide jõhkra mahasurumisega, sõltumatute meediaväljaannete sulgemisega ja erakorralise seisukorra kehtestamisega riigis.
Tahaksin samuti väljendada oma kahtlusi seoses inimõiguste ja ajakirjandusvabaduse olukorra halvenemisega Aserbaidžaanis. Ärgem unustagem väikesi ja ajaloolisi Kaukaasia rahvaid, abhaase ja osseete, kelle enesemääramisõigusega tuleks arvestada Gruusia ametiasutustega peetava mitmepoolse dialoogi raamistikus. Vastastikust mõistmist ja dialoogi nõuab ka olukord Mägi-Karabahhis, kus ühiskonna armeenia osa sõltumatuspüüdlusi tuleks arvestada ja lepitada aseri elanikkonna ja rahvuse ootustega.
Kõik pooled peaksid mõistma, et nende tulevik ja heaolu sõltub suutlikkusest jõuda mõistmisele ja rajada rahul ja vastastikusel usaldusel põhinevad vastastikused suhted.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Tänan teid väga, proua president. Me pühendame järjekindlat tähelepanu Lõuna-Kaukaasia piirkonna olukorrale ja arengule. Parlamentidevahelise koostöö dokumendi järkjärguline rakendamine ja Euroopa naabruspoliitika ning tegevuskavade tugevdamine tagavad positiivse arengu.
Tahaksin väljendada kogu oma heakskiitu proua Polferile, kes on teinud väga keeruliste probleemide kokkuvõtmisel ning täpsel ja otsustaval formuleerimisel head tööd. Tema koostatud raport esitab selged eesmärgid: turumajanduse ülesehitamine, majandusarengu tulemuslik toetamine ja energiajulgeoleku tagamine lisaks demokraatia, õigusriigi, heaolu ja julgeoleku loomisele.
Majanduslik kasv on aasta-aastalt kiirenenud, kuid peab möönma, et mõju, mida see peaks avaldama rahvastiku majanduslikele ja sotsiaalsetele tingimustele, pole veel märgata. Vaja on tõhusat EL poliitikat hapra demokraatia tugevdamiseks ja tõelise kogunemis-, ajakirjandus- ja sõnavabaduse tagamiseks.
Gruusia näide tõestab, kui tähtis osa on järjekindlal dialoogil ametiasutuste ja kodanikuühiskonna vahel, või dialoogil vaenlasega. Põhilisteks probleemideks on poliitilise stabiilsuse loomine piirkonnas, mille arengut takistavad kolm konflikti. Vahepeal aga peame võitlema mõjuriga, mis tähendab pidevat ebaturvalisust, nimelt Venemaa üliriigi poliitika õõnestamispüüdlused. Olen veendunud, et EL peab selles küsimuses Venemaa vastu otsustavamalt tegutsema.
Eriti murettekitav on Mägi-Karabahhi probleem. Minski grupp töötab järjekindlalt, kuid sellele vaatamata pole me paigalt liikunud. Läbirääkimisprotsessi tuleb jätkata ja seetõttu pidasin tähtsaks mõlemat põhiprintsiipi: võrdne suhtumine piirkonna terviklikkusesse ja õigus enesemääramisele. Siiski, esimeseks sammuks on vältimatult Mägi-Karabahhi ümbritsevate okupeeritud alade vabastamine, pagulaste tagasipöördumine ja piirkonna stabiliseerimine. Ainult sel viisil on võimalik otsustada Mägi-Karabahhi tulevase staatuse üle. Tänan teid tähelepanu eest.
Alexandra Dobolyi
Proua president, kõigepealt tahaksin tänada proua Polferit suurepärase töö ja suurepärase koostöö eest. Euroopa Parlament edastab selle raportiga valju ja selge sõnumi: sõnumi selle kohta, et EL peaks olema Lõuna-Kaukaasia asjadega tugevalt seotud, sõnumi selle kohta, et EL võib mängida piirkonnas otsustavat rolli ja sõnumi selle kohta, et EL peaks suurendama rahalist ja tehnilist abi, et aidata Gruusial, Armeenial ja Aserbaidžaanil oma valitsusasutusi reformida ja demokraatlikke institutsioone arendada, julgustada kodanikuühiskonda tegutsema kooskõlastatult ja tugevdada nende riikide kohustusi seoses selliste Euroopa väärtustega nagu inimõiguste austamine, põhivabadused ja õigusriik.
Need on ELi tuumpõhimõtted, aga nagu ma olen korduvalt selles kojas öelnud, me peame tunnistama, et olukorra paranemine nendes piirkondades on järkjärguline protsess, mis võtab aega. Järeldan selles olukorras, et kõik kolm riiki liiguvad õiges suunas, aeglaselt ja mõnikord tagasilangustega, kuid jään kindlaks selle juurde, et olukord on parem kui paar aastat tagasi.
Gruusia valimiste kohta ei ole mul midagi lisada sellele, mida kolleegid juba ütlesid. Olukord on, nagu ma just ütlesin, sammu võrra edasi liikunud, kuid palju jääb veel teha. Mis puudutab vastust külmutatud konfliktidele, siis nõustub igaüks, et rahulike lahenduste leidmine on poliitilise stabiilsuse saavutamise võti. Eriti selles osas, mis puudutab Mägi-Karabahhi konflikti, olen üks neist, kes toetab territoriaalse terviklikkuse ja enesemääramisõiguse põhimõtetel põhinevat lahendust. Olen ka üks nendest, kes usuvad, et usalduse rajamiseks eri poolte vahel ja aeglase, kuid visa ja vastuolulise piirkonna demilitariseerimisprotsessi lõpuleviimiseks on vaja uut julgeolekukorraldust.
Nagu ma enne ütlesin, peaksid EL ja rahvusvaheline üldsus tegutsema intensiivsemalt. Olukord "ei sõda ega rahu” on ebastabiilsuse allikas ning eelkõige suudab ja peaks EL üle kandma oma kogemusi ja saavutusi piirkonnas rahu loomisse, majandusliku heaolu ja demokraatia tagamisse.
Samuli Pohjamo
(FI) Proua president, kõigepealt soovin õnnitleda raportööri proua Polferit suurepärase raporti eest, mis esitab põhjaliku ülevaate Lõuna-Kaukaasia olukorrast ja piirkonnas kasutatavatest Euroopa naabruspoliitika võimalustest.
Euroopa naabruspoliitika laiendamine Armeeniale, Aserbaidžaanile ja Gruusiale on oluline edasiminek Euroopa Liidu sidumisel selle piirkonnaga. Ainuüksi raporti nimetus "lubadustest tegudeni” on piisav, et julgustada liitu selles piirkonnas aktiivsemalt tegutsema. Samal ajal annab Euroopa naabruspoliitika Lõuna-Kaukaasia riikidele võimaluse tihedamaks koostööks Euroopa Liiduga.
Paljud piirkonna ees seisvad ülesanded kutsuvad siiski Euroopa Liitu tulemuslikumale tegutsemisele ja lisaks sellele nõuavad, et Lõuna-Kaukaasia ilmutaks selle partnerluse suhtes rohkem vastutust ja pühendumist. Üks peamisi eesmärke on arvukate kohalike konfliktide rahumeelne lahendamine. See toob piirkonnale stabiilsuse ja parandab sõltumatu arengu võimalusi.
Tahan rõhutada kodanikuühiskonna toetamise tähtsust ja inimestevaheliste kontaktide arendamist demokraatia ja õigusriigi ülesehitusprotsessis. Näiteks ELi rahastatud piiriülesed projektid on dialoogi uuesti alustamise ja pooltevahelise usalduse suurendamise vahendiks, kuid see nõuab, et asjaomased riigid ei takistaks selle saavutamiseks kavandatud programmide ja projektide elluviimist.
Lisaks sellele saavutatakse lähedasemad suhted tõepoolest ainult piiriülese liikumise takistuste vähendamise teel, üliõpilaste ja õpilasvahetuse programmide kaudu, teadlaste, uurijate, kunstnike, eraettevõtjate ja ajakirjanike liikumise hõlbustamisega.
Viisarežiimi arendamine Lõuna-Kaukaasia riikide ja ELi vahel suurendaks ka kaubandus- ja majanduskoostööd, nagu on kinnitanud rahvusvahelise kaubanduse komisjon.
Inese Vaidere
- (LV) Daamid ja härrad, olukorras, kus Lõuna-Kaukaasias konkureerivad mitme mõjuka geopoliitilise osaleja huvid, on tähtis kindlaks teha nende tegelik mõju. Raportis on enamasti välditud Venemaa tegeliku rolli tunnistamist selles piirkonnas. Meie kogemused Balti riikides on näidanud, et paljude probleemide põhjuseks on Venemaa neoimperialistlik välispoliitika ja soov uuesti saavutada mõju alade üle, mis ta kaotas. Ma ei saa nõustuda raportis väljendatud seisukohaga, et NATO liikmeks saamine soodustab konflikti taaspuhkemist Abhaasias ja Lõuna-Osseetias. Me peaksime märkima, et rohkem kui 70 % Gruusia elanikest hääletas tegelikult NATOga ühinemise poolt, kuid just Venemaa muutis olukorra keeruliseks, õhutades muutusi etnilises koosseisus ja muutusi kodanike osakaalus. Me ei tohi eirata rahva soovi lääne demokraatiale lähemale liikuda. Gruusia demokraatia edenemise tõendiks on ka 5. jaanuaril toimunud presidendivalimised, mis üldjoontes viidi läbi kooskõlas rahvusvaheliste standarditega. On võimalik, et oleme olnud Aserbaidžaani suhtes liiga kriitilised, sest riik väljendas soovi austada inimõigusi - 119 vangi, kaasa arvatud ajakirjanikud, vabastati detsembris presidendi dekreedi alusel. Euroopa Liit peab aktiivsemalt osalema pikale veninud konfliktide lahendamises, mis on stabiilsuse ja arengu eeltingimus. Esimeseks sammuks võiks olla julgustada neid asendama Vene vägesid rahvusvaheliste rahuvalvajatega. Peame Venemaaga rääkima selges keeles. Mõistujuttude keele kasutamine ei ole lubadustelt tegudele ülemineku tee. Tänan teid.
Jiří Maštálka
(CS) Proua president, alustuseks tahaksin öelda palju tänu volinikule vastuste eest minu küsimusele, mis puudutas isikute kriminaalvastutust Gruusias. See on väga tundlik teema, mida käsitleti Gruusias ka valimiseelsetes aruteludes. Tahaksin märkida, et eelmine kõneleja väitis, nagu oleksid Venemaal imperialistlikud kavatsused. Jah, see on võimalik. Pean siiski ütlema, et Kaukaasia ei ole Alpid ega Püreneed. Kaukaasia on lihtsalt Kaukaasia ja meil on vaja seda mõista geograafilises kontekstis. Valmistasin ette pikema sõnavõtu, kuid teen kokkuvõtte oma missioonist valimiste vaatlejana Gruusias seitsmes valimispunktis.
Esiteks, samamoodi nagu suurem osa inimesi Kaukaasia piirkonnas, tahame ka meie Lääne-, Kesk- ja Ida-Euroopas näha seda piirkonda stabiilsena. On võimalik, et see stabiilsus saavutatakse Ameerika Ühendriikide või Euroopa Liidu toetusega. Teiseks, meie kui Euroopa Parlamendi liikmete kohustus on esitada küsimusi rahaliste vahendite kasutamise kohta, mida Euroopa Liit on eraldanud asjakohaste programmide elluviimiseks. Seda raha ei tohiks kasutada president Saakašvili valimiseks. Kolmandaks, on väga kena, et vana-uus president teeb ettepaneku pidada dialoogi Venemaaga; kuid kehtib sama reegel, mis ametlikul ballil - kui pakute daamile käsivart, ei tähenda see, et te tantsite nii, nagu daam tahab. Tahan sellega öelda järgmist: kui president Saakašvili teeb ettepaneku dialoogiks Venemaaga, siis on teisel poolel vaja aru saada, et tegemist on siira tantsule kutsega. Neljandaks, kõik riigid on Kaukaasiast huvitatud, kaasa arvatud Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liidu riigid. Õnnetuseks Euroopa Liit peaaegu ei ulatugi Kaukaasiasse. Volinik, pean tunnistama, et Euroopa Liidu mure selle piirkonna pärast ei ole endastmõistetav, ja see puudutab ka muret seal valitseva vaesuse pärast. Selles mõttes tuleb meie ühist Euroopa poliitikat paremini formuleerida; sõnade kõrvale peaks seadma teod ja raha.
Derek Roland Clark
Proua president, ma ei saa Musta mere poliitikat toetada. Selle peale kulub äärmiselt palju raha. Minu riik on ELi suuruselt teine maksumaksja, ja meie valitsus otsustas äsja vähendada meie ELi tagasimakset ühe miljardi inglise naela võrra aastas.
Algselt on üks selle poliitika tõukejõude gaasi ja nafta tarne hõlbustamine läände. Kaks aastat tagasi nägime, kuidas Venemaa katkestas jõulude ajal gaasi tarnimise Ukrainale. Nad lihtsalt demonstreerisid oma jõudu ja kui Venemaal on tulevikus Läänele energia tarnimises isegi suurem osakaal, kes oskab siis öelda, et nad ei tee seda uuesti - seekord meie kõigiga? Euroopa energiavarustus peab muutuma sõltumatumaks - mitte kasutu tuuleenergia ja mitte biokütuste arvel. Kui maailmas napib teravilja, siis on hullumeelsus asendada kütusepuudus toiduainete puudusega. Minu valitsus teatas, võib-olla isegi peaaegu hilja, uue põlvkonna tuumajaamade ehitamise programmist, lootes järele jõuda Prantsusmaale - see tähendab, et 70 % elektrist toodetakse tuumajaamades. Me peaksime ja peame rohkem tegema ning kasutama täiendavat energiat vesiniku tootmiseks ja arendama seda tehnoloogiat, et naftat asendada.
Kui EL tõesti tahab olukorda muuta, peaks ta rahastama tuumajaamade ehitamist kogu kontinendil, et vähendada meie sõltuvust ebastabiilsetest režiimidest ja ülearu pikkadest tarnetorustikest. Siis ja ainult siis on meil raha Musta merd ümbritsevate vaesemate piirkondade abistamiseks. Raha juurdepumpamine praegu lükkab ainult veelgi kaugemale kümnele uuele idapoolsele ELi liikmesriigile antud rahastamislubaduse täitmise - lubaduse, mis on vaja veel täita. Lubadused - Suurbritannias lubati meile referendumit Euroopa põhiseaduse, Lissaboni lepingu üle otsustamiseks, kutsuge seda, kuidas tahate. Nõuan praegu, selles kojas, et EL korraldaks referendumi lepingu kohta kõigis liikmesriikides, kaasa arvatud Ühendkuningriik. Küsige rahvalt.
Georgios Papastamkos
- (EL) Proua president, daamid ja härrad, Musta mere piirkonna majanduskoostöö organisatsioon on üsna küps piirkondlik organisatsioon, mis osaleb pidevalt intensiivses ja laiaulatuslikus koostöös. Lisaks sellele kujutab see endast foorumit Euroopa ja Aasia vahelisteks kontaktideks. See on loovuse väljendamise, erinevate kultuuride, erinevate etniliste identiteetide ja religioonide foorum.
BSEC poole on pöördutud palvega, et ta mängiks tähtsat rolli rahu, stabiilsuse ja heaolu kindlustamises piirkondades nagu Balkani poolsaar ja Kaukaasia, mille ees seisavad märkimisväärsed väljakutsed, samuti Euraasia majanduspiirkonna loomises.
Kiirelt areneva Musta mere piirkonna geostrateegilist ja majanduslikku tähtsust ei saa eitada. Eriliselt tähtis on mereühenduste, maanteetranspordi ja koridoride areng, samuti koostöö energia valdkonnas, jätkusuutliku arengu edendamine.
Suhted EL ja Musta mere piirkonna vahel on saanud uue hoo tänu komisjoni teatisele koostöö kohta Musta mere piirkonnaga. See teatis kannab volinik Ferrero-Waldneri pitserit. Kõigele vaatamata arvan ma, et piirkonnale on vaja laiaulatuslikku, ühtset, strateegilist lähenemist. Ma toetan ka Euroopa Parlamendi ja BSEC parlamentaarse assamblee vahelise koostöö ametlikuks muutmist.
Lõpuks lubage mul esile tõsta eriti konstruktiivset osa, mida etendab minu riik Kreeka oma kahetise identiteediga kui ELi ja BSEC liikmesriik koostöö tugevdamisel nii BSEC-s kui ka piirkondadevahelisel tasandil ELis.
Tahaksin lõpetada õnnitlustega kahele raportöörile, eriti proua Anastasele, samuti volinikule viljaka panuse eest nende kahe struktuuri ühiste prioriteetide väljatoomise eest. Volinik, ma mõtlen ikkagi, et me peaksime olema isegi julgemad ja üle minema ametlikule piirkondadevahelisele koostööle ELi ja Musta mere piirkonna vahel.
Hannes Swoboda
(DE) Proua president, esiteks tahaksin tänada mõlemat raportööri nende suurepärase töö ja väga hea koostöö eest. Tahaksin tänada ka volinikku, sest ma tean, et ta on sellele piirkonnale tõesti väga pühendunud ja seepärast ma usun, et ta tahab teha võib-olla isegi rohkem, kui paljud liikmesriigid sooviksid. Pakume selles talle meie ülimat toetust. Ma tahaksin kasutada ka seda võimalust tänada siiralt härra Semnebyt, kes esindab nõukogu ja on selles piirkonnas samuti väga aktiivne.
Ma usun, et me peame saavutama midagi, mis vähemalt lähenemise osas vastab sellele, millele mina ja mu kolleegid pidevalt viitavad kui ELi Musta mere piirkond. Härra Sarkozy on seda kasutanud teises tähenduses Vahemere piirkonna suhtes, nimelt Euroopa Liidus esineva lõhe mõistes. Ei, kogu Euroopa Liit ja Musta mere kallastel asuv piirkond ja Lõuna-Kaukaasia peavad koostöö tegema partneritena - nagu ka teised on juba kinnitanud - selleks, et lahendada ühised probleemid: poliitilised probleemid nagu stabiilsus, ränne, ja loomulikult ka majanduslikud probleemid, ja siin ma pean silmas lihtsalt energia transiiti.
Näiteks igaüks, kes tahaks lihtsalt veidi vähem Venemaast sõltuda, peab tagama, et leiduks teisi kanaleid, ja need läbivad tõepoolest seda piirkonda, eriti Türgit. Ükskõik mida te mõtlete Türgi liitumisest - ma tean, et arvamused selle kohta erinevad - Türgi jääb selles piirkonnas Euroopa Liidule tähtsaks partneriks ja seetõttu peame Türgi selles küsimuses loomulikult kaasama. Ma nõustun oma kolleegi härra Severiniga, kes on öelnud, et peaksime püüdma lahendada neid küsimusi koos mandri-Venemaaga.
See ei peaks siiski tähendama, et me heidame kõrvale selle piirkonna riikide iseseisvuse, autonoomia ja iseenesliku paranemise jõu, ja ütleme, et me saame lahendada küsimusi ainult koos Venemaaga. Venemaa peab samuti teadma, et me toetame neid riike nende iseseisvuspüüdlustes ja ka konfliktide lahendamises. Euroopa peab siin olema partner, seistes kindlalt nende riikide kõrval. See tähendab, et Musta mere piirkond on Euroopa Liidule väga tähtis. Me ei tohiks kõrvale jätta võimalust seda tegevusvälja ühiselt arendada. Ainult siis, kui astume Venemaa ette ühiselt, suudame koos oma huvid maksma panna.
Henrik Lax
(SV) Proua president, ma tahan öelda suur aitäh raportöörile, Lydie Polferile, tema tõesti suurepärase raporti eest. Saabunud on aeg lõpetada tühjade lubaduste andmine ja selle asemel tegutseda, et tagada Lõuna-Kaukaasia parem integratsioon Euroopa Liiduga. Parlamendi raportöörina viisareeglite osas tahaksin juhtida tähelepanu liikumisvabadusele ja tungivalt paluda nii komisjoni kui liikmesriike teha tööd selle võimaldamise nimel.
Selleks et ELi naaberriigid ja Kaukaasia riigid saaksid üles ehitada õigusriigi põhimõtteid järgiva ja toimiva turumajandusega demokraatliku ühiskonna, peavad nende kodanikud saama sujuvalt kohaneda ELi korraga, et saada kasu meie kogemustest selles valdkonnas. Praegu ei ole see nii. On üldiselt teada, et ELi liikmesriikide konsulaarteenistused paljudes Lõuna-Kaukaasia riikides ei vasta üldse nõuetele. Neil napib nii toetust kui suutlikkust. Seetõttu kutsun ma liikmesriike koostööd suurendama. Näen kahte võimalust. Ühte mainitakse raportis, mida oleme nüüd arutanud, see on ettepanek luua ühised ELi viisade taotluskeskused. Õnnetuseks on see tee liiga pikk. Seetõttu pakun alternatiivset lahendust, nimelt et asjaomase Lõuna-Kaukaasia riigi kodanikel oleks reisi eesmärgist olenemata õigus taotleda viisat neile kõige lähemal asuvas ELi või Schengeni riigi konsulaadis.
Ryszard Czarnecki
- (PL) Proua president, see on oluline arutelu ja proua Polfer on koostanud tähtsa raporti. See hääl Euroopa Parlamendis püüab tasa teha kümne kuni kahekümne aasta pikkust mahajäämust. Selle aja jooksul pole Euroopa Liidul tegelikult olnud ühtki tõelist Lõuna-Kaukaasia riike käsitlevat poliitikat.
Viimaks ometi oleme mõistnud, et Aserbaidžaan, Armeenia ja Gruusia ei ole Venemaa majanduse ja poliitika loomulik mõjuala. Ütlen seda täpselt 11 päeva pärast Gruusia valimisi, kus ma olin üks Euroopa Parlamendi kuuest vaatlejast, jälgides valimisi, mille võitis järjekordselt läänemeelse suuna esindaja, Euroopa liidule maksimaalse lähenemise ja NATOga liitumise pooldaja. Ütlen seda ka meid kõiki - kogu Euroopat -ähvardava poliitilise konflikti taustal, mis võib isegi areneda sõjaliseks konfliktiks Gruusia ja Venemaa vahel Osseetia ja Abhaasia pärast, kuid Jerevan, Bakuu ja Tbilisi on ühtviisi olulised Euroopa Liidu energiapoliitika ja energiaallikate mitmekesistamise seisukohalt. Niisiis, mingem sõnadelt üle tegudele, nagu ütleb raporti pealkiri; muudame tühjad sõnad tegudeks.
Nickolay Mladenov
(BG) Proua president, Proua volinik, lubage mul meenutada, mida meie Ühendkuningriigi kolleeg veidi aega tagasi ütles. Kui me saaksime Ühendkuningriigi tagasimakse arvel lahendada inimestega kaubitsemise, energiaalase sõltumatuse, Musta mere julgeoleku probleemid, siis ma ei usu, et leiaksime kasvõi üheainsa uue liikmesriigi, kes poleks nõus võtma oma kohvritest ühte miljardit eurot nende küsimuste lahendamiseks.
Kolleegid, proua Anastase raport kannab ühte keskset sõnumit, ja see on sõnum, et Euroopa vajab Musta mere poliitikat samal eesmärgil, nagu tal on Põhjamõõde, ja samas mõttes, nagu tal on Vahemere piirkonna poliitika. 2007. aastal avaldas Euroopa Komisjon oma teatise, nüüd on meil selle kohta ka Euroopa Parlamendi raport. Kas ma tohin meenutada oma väärikatele kolleegidele, et eelmise aasta lõpus palusime Euroopa Komisjoni esitada 2008. aasta tööprogrammis konkreetsed ettepanekud projektide ja programmide kohta selle poliitika rakendamiseks. Seepärast olgu 2008 Musta mere tegevuse aasta.
Euroopa energiaküsimusi arutades tahaksin öelda, et see raport sisaldab väga tähtsat sõnumit: Must meri on Euroopa jaoks strateegilise tähtsusega, sest võib suurendada tema energiasõltuvust ühest allikast, aga ka aidata allikaid mitmekesistada....
Allikad ja energeetiline iseseisvus. Meie raport rõhutab viimast. Ja ma pöördun teie kõikide poole: ärgem laskem Euroopal ja Euroopa Liidu teatud riikidel suurendada oma energiasõltuvust ühest või teisest allikast.
Raport sisaldab väga tähendusrikast sõnumit meie naabritele ja võtan vabaduse tsiteerida seda inglise keeles. Suhted Musta mere piirkonnas peaksid põhinema "mutual respect, territorial integrity, non-interference in each other's internal affairs and the prohibition of the use of force or threat of the use of force.” (vastastikusel austusel, territoriaalsel terviklikkusel, mittesekkumisel üksteise siseasjadesse ja jõu kasutamise või jõu kasutamisega ähvardamise keelamisel.)
See on sõnum, mille Euroopa Komisjon ja eesistujariik saavad, ma loodan, edukalt edastada meie partneritele Musta mere teisel kaldal selle poliitika aluspõhimõttena, mida me selles piirkonnas rakendama hakkame, ja üleskutsena neile, et nad järgiksid samasugust poliitikat riikide suhtes, kes on Musta mere rannikul saavutanud iseseisvuse. Tänan teid.
Ioan Mircea Paşcu
Proua president, pärast kõrvalejätmist rohkem kui pooleteise sajandi vältel on Musta mere piirkond taas rahvusvahelise majanduse ja poliitika haripunktis.
See piirkond püüab praegu saavutada uut tasakaalu pärast uute osalejate sisenemist, kaasa arvatud EL, kui seda enam ei peetud umbjärveks nagu külma sõja pikkade aastate jooksul.
Pärast komisjoni teatise ilmumist pealkirjaga "Musta mere sünergia: uus piirkondlik koostööalgatus” on käesolev esimene raport parlamendis teine samm õiges suunas.
Aga õnnetuseks pole kumbki neist piisav. Identiteedi puudumine piirkonnas ja teatud ELi riikide traditsiooniline tundlikkus Venemaa suhtes, nii poliitiline (näiteks Ukraina, Moldova, Lõuna-Kaukaasia ja külmutatud konfliktid) kui ka majanduslik (Euroopa suurenenud sõltuvus Venemaa gaasist ja ELi-Türgi läbirääkimiste delikaatne olukord) on arvatavasti osa põhjustest, miks EL on piirdunud strateegia asemel sünergiaga.
Kui strateegia tähendab selgeid eesmärke, konkreetseid meetmeid nende saavutamiseks ning lõpuks ka üksikasjalikku ajakava, mis on kõik koostatud piirkonna kasu silmas pidades, siis sünergia eeldab lihtsalt kontakte ELi huvitavate naaberpiirkondadega.
Strateegia puhul saavutatakse edu konkreetsete meetmetega, mille abil EL suhtleb arvukate kohalike organisatsioonidega; mille abil ühendatakse piirkond füüsiliselt ülejäänud mandriga, kus Doonau on eluliselt oluline; ja mille abil tugevdatakse naabruspoliitika vahendeid Musta mere regiooni suunal, nagu soovitati minu fraktsiooni esitatud muudatustes.
Lõpuks üks sõna Moldova, viimase ladina päritolu mandri-Euroopa killu kohta väljaspool ELi piire. Kuigi talle langes osaks sama kahetsusväärne kogemus Teise maailmasõja alguses, ei õnnestunud Moldoval pärast külma sõja lõppu jagada kolme Balti riigi positiivset saatust.
Ma usun, et Euroopa on kohustatud seda olukorda parandama ja seetõttu ka edaspidi julgustama Moldovat tegema jõupingutusi Euroopa Liiduga ühinemiseks ja neile pingutustele reageerima. Ma loodan, et Moldova üle otsustatakse lõpuks tema väärtuse põhjal ja temast ei saa ELi teiste suhete de facto vangi, olenemata sellest, kui strateegiliselt tähtsad need suhted on.
Olle Schmidt
(SV) Proua president, lubage mul tänada raportööri suurepärase raporti eest piirkonna kohta, mis väärib meie tähelepanu. Lõuna-Kaukaasia hõivab üha olulisema strateegilise positsiooni nii poliitilisest kui majanduslikust vaatenurgast. Me kõik täheldame suurenevat huvi piirkonna vastu, ja sugugi mitte ainult selles kogus.
Kahjuks on ka palju potentsiaalseid tulipunkte, ja Venemaa sekkumine on märkimisväärne. Venemaa tahab oma mõju suurendada ja annab oma huvist märku, valitsedes ja kontrollides selliseid protsesse nagu Euroopa varustamine nafta ja gaasiga. EL peab Venemaa käitumises ohtu nägema ja seetõttu tugevdama oma sidemeid Lõuna-Kaukaasiaga. Sel viisil saaksime ka kasuliku ja vajaliku täienduse Venemaa naftale ja gaasile, mille jaotuskanalid asuvad Põhja-Euroopas. ELile on suurem osalus igal juhul kasulik.
Olen ühe Rootsi organisatsioon liige - tegelikult aitasin seda asutada -, mille tegevuse eesmärk on suurendada kontakte Rootsi ja Aserbaidžaani vahel. Seetõttu ütlen seda nagu sõber. Mägi-Karabahh konflikt aastatel 1991-1994 sundis miljon inimest põgenema, ja konflikt on siiani lahendamata. Amnesty Internationali andmetel elab 600 000 sisepagulast Aserbaidžaanis kohutavates tingimustes. Mõned aastad tagasi külastasin Aserbaidžaani põgenikelaagrit, mis asub Iraani piiri lähedal. Ma ei ole kunagi varem näinud sellist vaesust ja viletsust. On täiesti vastuvõetamatu, et pärast kõiki neid aastaid elavad sajad tuhanded inimesed ikka veel sellistes alandavates tingimustes. Selles osas on Aserbaidžaani juhid eesotsas president Alijeviga ära teeninud tõsise kriitika. EL ja komisjon peavad selles piirkonnas rohkem ära tegema. Neist põgenikest ei tohi saada unustatud inimesed.
Samuti on tähtis, et me tegutseksime jõuliselt selliste põhiõiguste tagamiseks nagu sõnavabadus. Opositsiooni poliitikuid ja ajakirjanikke ei tohi ähvardada ja hirmutada või vangistada. Kui Aserbaidžaan tahab olla riik, keda Euroopas austatakse, peab ta kinni pidama demokraatliku õigusriigi põhimõtetest.
Andrzej Tomasz Zapałowski
. - (PL) Proua president, probleemid, mida me oleme täna arutanud, on - nagu minu eelkõnelejad ütlesid - ebatavaliselt tähtsad. Nad märgivad ära ühenduse tegutsemissuuna, mis on olnud ja on ka praegu tähelepanuta jäetud.
Kui küsimuse all on euroopalikkuse säilitamine, võib Euroopa Liit loomulikult ise laieneda ja oma mõju laiendada ainult ida suunas. Siiski ei tekita arutelud, mis kestavad lõpmatult ja puudutavad näiteks teatud piirkonna teatud riigi liikmelisuse väljavaateid, optimismi. Selleks, et nentida, et seda piirkonda koheldakse näiteks Aafrikaga võrreldes nagu meie mandri kaugel asuvast provintsi, ei ole vaja teha analüüse ega dokumentides tuhnida.
Näiteks kõik koostöömehhanismid on Euroopa naabruspoliitika osana tähtsad, kuid need ei ole selle piirkonna jaoks eesmärk omaette, sest ei soodusta vastastikustes suhetes tõelist partnerlust. Euroopa Liidu jaoks on tõsine osalus selles piirkonnas seotud Venemaa mõjusfääri sisenemisega ja see tähendab kindlasti poolikute meetmete kasutamist selles piirkonnas ka tulevikus. Peame meeles pidama, et see poliitika ei tasakaalusta piirkonda pikas perspektiivis, vaid mõjub vastupidiselt, võib-olla tekitab uusi pingeid, ja neid on juba niigi piisavalt.
Urszula Gacek
Proua president, Musta mere piirkondliku poliitika raportöör tuletab meile meelde, et Euroopa Liit toetab uut energia infrastruktuuri ja elujõulisi transpordikoridore, nii tarnijate kui kanalite mitmekesistamist. Selle toetuse esimene näide on Nabucco gaasitoru, mida on juba tunnustatud kui Euroopa huvi prioriteetset projekti. Seetõttu on kahetsusväärne, et selle projekti väärtust kahandab alternatiivne Venemaa-Itaalia torujuhe nimega South Stream.
Poolast pärit parlamendiliikmena näen palju paralleele South Streami ja Balti gaasitoru Nord Streami vahel. Mõlemad on palju kulukamad kui maitsi kulgevad torujuhtmed. Kahtlemata võib South Stream osutuda 4 miljardi USD võrra kallimaks kui Nabucco. Mõlemad võivad häirida tundliku merekeskkonna habrast ökoloogilist tasakaalu. Lisaks võib mõlemat torujuhet vaadelda kui poliitilist relva Venemaa kätes.
Nord Stream isoleerib Poola, Balti riigid ja Ukraina; South Stream mängib sama rolli Türgi, Lõuna-Kaukaasia ja võimalik, et ka Rumeenia suhtes, keda võidakse nüüd kõrvale jätta Serbia huvides. South Stream läheb vastuollu Euroopa energiajulgeoleku põhimõttega, mille sisuks on mitmekesised allikad ja tarneteed. Seetõttu, kui South Streami ehitamine jätkub, ei peaks sellele mitte ühelgi etapil ELi fondidest raha eraldama.
Kui Venemaa jätkab majanduslikult elujõuetute ja keskkonna seisukohalt küsitavate projektide läbisurumist, sest need teenivad tema välispoliitilisi eesmärke, ei peaks see toimuma meie kulul.
Jan Marinus Wiersma
(NL) Proua president, ma tervitan asjaolu, et oleme sellel õhtul arutanud Musta mere piirkonnaga seonduvat Lõuna-Kaukaasia olukorra ja meie kui Euroopa Liidu ja kui parlamendi taotluste valgusel. Lõppude lõpuks räägime piirkondlike probleemidega regioonidest, kus tuleb leida piirkondlikud lahendused riikide huvides, kes kujutavad endast selle piirkonna osa.
Me oleme siin rääkinud julgeolekust, energiast, kaubandusest, transpordist - või üldisemalt, stabiilsusest ja ELiga piirnevate piirkondade arengust, piirkondadest, mille vastu meil on suur huvi. Tegemist on huvidega, mis minu arvates peavad kajastuma ELi ja Euroopa Komisjoni palju aktiivsemas poliitikas. Me võlgneme volinikule tänu algatuste eest, mida ta on edendanud "Musta mere sünergia” all.
Nagu teised parlamendiliikmed juba mainisid, on oluline rõhutada, et seda laadi koostöös on oma osa ka Venemaal ja Türgil. Need riigid on selle juba omaks võtnud, ja eriti tähtis on, et EL kindlustaks, et nad oma rolli juures püsivad. Lõppude lõpuks on meil head suhted Türgiga - me peame temaga läbirääkimisi liikmeks saamise üle - kuid Türgil on selles piirkonnas laiem, aga samuti traditsiooniline roll. Venemaa on piirkonnas tähtis, kuid suhted selle riigiga on keerulisemad. Ma usun, et kui EL võtab selles koostöös pigem partneri kui juhi positsiooni, siis Moskva tunnetab, et vastutus selle piirkonna eest on jagatud, et me võime teha koostööd kui partnerid, ilma et EL haaraks juhtrolli.
Sünergia on hea idee - sellega on ELi - komisjoni - poliitiliste tegevuste ühendamine hästi kokku võetud, kuid sellele suuremaks liigendamiseks soovitasime koos härra Swobodaga anda sellele parlamendi mõõde, konsulteerides ministritega Musta mere piirkonna tasandil. Me kiidaksime heaks veidi konkreetsema ülesehituse. Me oleme tõepoolest isegi rääkinud EL-Musta mere ühendusest, kuigi oleme härra Sarkozy eeskuju järgides võib-olla tagasihoidlikumaks muutunud, kui tegemist on sellise terminoloogia kasutamisega.
Tähtis on rõhutada, et ehkki meie ettepanekud ja teie nägemus ei asenda ELi kahepoolseid suhteid kõikide nende riikidega, võivad need sellele vaatamata innustada meie idanaabreid suuremale piirkondlikule koostööle. Ma usun, et see on ka ELi jaoks võtmetähtsusega.
Siiri Oviir
(ET) volinik, Proua president, daamid ja härrad.
Euroopa Liidu huvi ja eesmärki Lõuna-Kaukaasias tuleb toetada ja praegu piirkonna kolmes riigis toimuvat arengut rahumeelse ja stabiilse riigi rajamise suunas on vaja julgustada. Naabruspoliitika toimib, kuid selle kõrvale on vaja välja töötada piirkondlik poliitika. Samal ajal ei tohi me jääda ükskõikseks kolme riigi eriomaste joonte suhtes, muidu ei osutu meie poliitikad tulemuslikuks.
Peaksin veelkord rõhutama, et Lõuna-Kaukaasia riigid - Armeenia, Aserbaidžaan ja Gruusia on kultuuri, tavade, religiooni ja geopoliitika mõttes väga erinevad. Siiski on neil ühine taust - kõik on vabanenud nõukogude ideoloogia mõju alt, mis kestis peaaegu 100 aastat. Nad ei ole veel täielikult vabanenud Nõukogude Liidu õigusjärglase - Venemaa sõjalisest kohalolekust.
Need riigid vajavad ja nende rahvad tahavad demokraatlikke reforme; nad vajavad Euroopa Liidu reaalset sihipärast abi. On ootuspärane ja vajalik, et komisjoni esindused Jerevanis ja Bakuus alustaksid viivitamata tööd.
Samal ajal ei ole Euroopa Liidu Lõuna-Kaukaasia eriesindaja töö praeguses vormis piisav. Keegi pole selgitanud, miks Euroopa Parlament pole mitme aasta vältel saanud eriesindaja aruannetega tutvuda. Seda olukorda tuleks muuta. Me kõik töötame sama eesmärki silmas pidades.
Me ei tohi unustada, et demokraatia ei ole ese, vaid mõtteviis ja seda ei saa ühel päeval lihtsalt mujale viia või ühest riigist teise üle kanda. Täielik demokraatia ei teki üleöö.
Me ei ole rahul kõigega, mis toimub Armeenias või Aserbaidžaanis või Gruusias, puudutagu see võitlust korruptsiooniga või kohtusüsteemi või meedia olukorda. Ka riigid ise ei ole nende asjaolude üle õnnelikud. Meil on võimalik pakkuda neile aktiivset toetust nii institutsioonide ülesehitamiseks kui ekspert- ja rahalise abi vormis. See piirkond võtab täna rõõmuga vastu kogu reaalse abi.
Seetõttu kutsun komisjoni ja Euroopa Parlamenti üles paremini ära kasutama tänaste Euroopa Liidu liikmesriikide oskusteavet, kes olid hiljuti samas olukorras kui Lõuna-Kaukaasia. Me teame, millised on kohalikud tingimused ja probleemid, ja meie kogemused õigusriigi põhimõtetel ja turumajandusel põhineva riigi ülesehitamisel oleksid neile praktiliseks abiks.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
- (PL) Proua president, võttes sõna Lõuna-Kaukaasia riikidele ja Musta mere vesikonna piirkondlikule poliitikale pühendatud arutelul, soovin juhtida tähelepanu järgmistele küsimustele.
Alustaksin sellest, et tegemist on väga suure alaga, kus energiat toodetakse ja edastatakse, ning alaga, millel on erandlik tähtsus Euroopa Liidu energiatoorme varude mitmekesistamise ja julgeoleku seisukohalt. Siiski on vaja toetada projekte, mis hõlmavad energiatoorme transporti sellest piirkonnast mitte ainult Euroopa lõunaossa, nagu siiani on toimunud, vaid ka põhja -Ukrainasse ja Poolasse - ning läände.
Teiseks, ainult ELi toetus poliitilise stabiilsuse ja demokratiseerimise saavutamiseks selles piirkonnas ning samuti naabritevaheliste konfliktide rahumeelne lahendamine annab võimaluse kiireks majandusarenguks nendes riikides ja äärmiselt kõrge töötuse ja suure vaesuse tõeliseks vähendamiseks.
Kolmandaks, tugev majanduskasv kogu piirkonnas, mis mõnes riigis ületab aastas 30 % SKTst, põhineb ainult ja erandita toornafta ja maagasi tootmisel ja ekspordil. Seetõttu on selles piirkonnas vaja toetada alternatiivsete sissetulekuallikate kasutuselevõttu, eriti turismi ja seonduva infrastruktuuri arendamist.
Christopher Beazley
Proua president, Musta mere sünergiat käsitleva komisjoni teatise autorit Janos Hermanit tuleb õnnitleda väljapaistva töö eest. Parlamendi raportöör proua Anastase on samuti koostanud väga tähtsa raporti.
Proua volinik, te ütlesite käesoleva arutelu alguses, et nõustusite suure osaga proua Anastase raportist. Kas võiksite oma vastuses, mis lõpetab selle arutelu, konkreetselt viidata raporti punktidele 29 ja 36? Punktiga 29 palutakse teil edendada kultuuridevahelist dialoogi Musta mere piirkonnas, ja punktiga 36 rajada valitsusväliste organisatsioonide platvormi kodanikuühiskonna muutuste jaoks. Kas te saaksite parlamendile kinnitada, et te rakendate need kaks soovitust?
Libor Rouček
(CS) Daamid ja härrad, volinik, palun lubage mul oma lühikeses sõnavõtus keskenduda tänaste teemade ühele aspektile, nimelt piirkondlikule koostööle. Kui me räägime kahest regioonist, Lõuna-Kaukaasiast ja Musta mere piirkonnast, siis näeme, et vastastikused suhted riikide vahel on tavaliselt vähe arenenud, olenemata sellest, kas tegemist on kahepoolsete või mitmepoolsete suhetega. Sisutihedam poliitiline dialoog tavaliselt puudub, nende riikide vahelise kaubavahetuse tase on väga madal ning kaasaegne ja tõhus transpordi- või energiavõrgustik puudub peaaegu kõikjal. Ma tervitan seetõttu mõlema raportööri üleskutset tugevdada just nimelt seda külge: vastastikust piirkondlikku koostööd nendes piirkondades, lisaks kahepoolseid suhteid Euroopa Liiduga. On eluliselt tähtis tugevdada piirkondlikku koostööd inim- ja kodanikuõiguste valdkonnas, arendada demokraatiat ja haridussüsteeme; tugevdada piirkondlikku koostööd transpordi, energia ja keskkonna valdkonnas; tugevdada piirkondlikku koostööd kaubanduse, turismi ja investeeringute valdkonnas. Teiste sõnadega, eluliselt tähtis on tagada järk-järgult, samm-sammult, inimestevaheliste, kultuuri-, majanduslike ja poliitiliste suhete tugev lõimumine Lõuna-Kaukaasia ja Musta mere piirkonna rahvaste ja riikide vahel. Kui see korda läheb, olen veendunud, et isegi selles geograafilises piirkonnas pikka aega kestnud konfliktid järk-järgult selgitatakse ja lõpuks lahendatakse, ja luuakse stabiilsuse, demokraatia ja jõukuse piirkond.
Anna Ibrisagic
(SV) Proua president, Musta mere piirkond on oma selge geostrateegilise positsiooni tõttu tähtis nii ELile kui kaugematele riikidele mitte lihtsalt julgeolekupoliitilistel põhjustel, vaid ka kultuurilise mitmekesisuse ja rikkuse tõttu. Siiski on piirkonnas, kus ristuvad mitmed teed, mille vastu ilmutatakse erinevaid poliitilisi ja muid huve, sageli oht üht või teist laadi konfliktide tekkeks.
Mina sündisin Balkani piirkonnas ja tean, mida pikale veninud ja lahendamata konfliktid võivad kaasa tuua mitte ainult kogu piirkonna julgeolekule, vaid ka selle majanduslikule potentsiaalile ja sealsete inimeste normaalsele elule. Tean ka, et ELil on täita tähtis roll. EL saab ja peab seadma oma eesmärgiks kujundada koos Musta mere piirkonna riikide rahvastega see ala stabiilseks ja turvaliseks piirkonnaks, kus valitsevad demokraatia ja õigusriigi põhimõtted. Suurenev energiaalane koostöö on samuti selle tegevuse tähtis element. Uude infrastruktuuri tehtavate investeeringutega ja tarnijate suurema hajutamisega anname oma panuse piirkonna majanduse ja kaubanduse arengusse, mis omakorda parandab stabiilsuse ja julgeoleku saavutamise võimalusi.
Sidemete tugevdamine ELi ja Musta mere piirkonna vahel pole seetõttu lihtsalt hea, vaid vajalik. Seetõttu on enesestmõistetav, et Musta mere piirkond vajab uut ja selget piirkondlikku poliitikat. Ma pean rõhutama, et piirkondlikku poliitikat ei tohiks kasutada kui alternatiivi ELiga liitumisele nende riikide puhul, mis võivad olla liitumiskõlblikud. Seda ei tohiks kasutada ka ettekäändena, et piirkonna Euroopaga integreerumine edasi lükata.
Lõpuks tahan tänada kaht raportööri nende suurepärase töö eest ja üle anda erilised tänusõnad proua Ferrero-Waldnerile isikliku huvi eest ja tõestatud isiklike kohustuste võtmise eest küsimustes, mis mõjutavad seda piirkonda.
Kristian Vigenin
(BG) Proua president, proua volinik, kolleegid, tahaksin väljendada oma rahulolu asjaoluga, et kaks raportit, Musta mere ja Lõuna-Kaukaasia kohta, valmistati ette ja arutati läbi väliskomisjonis kokkuleppe õhustikus, ja võeti vastu praktiliselt ühehäälselt.
See on julgustav märk, et me teadvustame endale, kui tähtis on välja töötada selgem, süstemaatilisem, struktureeritum ja ühtlustatum poliitika Musta mere piirkonna ja naaberriikide jaoks. See pole kerge ülesanne. Musta mere piirkond koosneb erinevate traditsioonide, kultuuride, poliitiliste tavade, territooriumi suuruse ja rahvastiku arvuga riikidest.
Need riigid on ka oma koostöös Euroopa Liiduga erinevatel tasanditel, kus on liikmesriike, kandidaatriike ja riik, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa naabruspoliitikat, ja lisaks Venemaa, kelle konstruktiivne lähenemine oleks selle algatuse edu võtmeks. See kogum pakub siiski arvukaid võimalusi erinevate poliitikate kombineerimiseks, et saavutada suurem liitmõju.
Tahaksin rõhutada kolme punkti. Esiteks, piirkonnal on äärmiselt suur strateegiline tähtsus Euroopa Liidule julgeoleku, energiavarude, transpordi ja kaubanduse, keskkonna jne seisukohalt. Seepärast sooviksime, ehkki hindame kõrgelt komisjoni Musta mere sünergia algatust, näha ambitsioonikamat projekti, mis võtab eeskujuks Põhjamõõtme või EL-Vahemere piirkonna koostöö saavutused. Pole midagi loomulikumat kui koos EL-Vahemere piirkonna liidu idee arendamisega leida ambitsioonikam valem Musta mere piirkonna jaoks .
Teiseks, kogu piirkonna transpordi- ja energia ülekandevõrgustikud on välja arendamata. Seepärast pean kohaseks toetada kõiki selles võtmes planeeritud riikidevahelisi projekte, sest nad ei ole alternatiivid, vaid täiendavad üksteist vastastikku. See tähendab suuremat julgeolekut, majandusliku vahetuse hõlbustamist ja piirkonna riikide sidumist Euroopa Liiduga. See mitmekesistab mitte üksnes allikaid, vaid ka transporditeid, mida mööda nafta ja maagaas jõuavad Euroopa Liitu.
Kolmandaks, suurem osa piirkonna riikidest kannatab tõsiste sotsiaalsete probleemide all ja me tahaksime olla kindlad, et sotsiaalküsimusi ei jäeta tahaplaanile. Musta mere ja Lõuna-Kaukaasia riikide pikaajalised väljavaated on seotud inimpotentsiaali arenguga, haridusse investeerimisega, nõuetekohaste tervishoiuteenuste tagamisega ja lastehooldusega. Tänan teid.
Tunne Kelam
Proua president, tahaksin koos mitme kolleegiga teavitada volinikku, et oleme veendunud, et EL peab ilmutama Lõuna-Kaukaasias suuremat pühendumist. Lõppude lõpuks on kõik selle piirkonna riigid juba Euroopa Nõukogu liikmed ja seda arvestades osa Euroopast.
Laiendatud naabruspoliitikast saab väärtuslik tööriist sellise pühendumise tegelikuks rakendamiseks. Meie ülesanne ja võimalus on täita usaldusväärse stabiliseerija, samuti sõltumatu vahendaja ja demokraatlike protsesside toetaja osa. Seetõttu peame kõhklused ja ebaselguse kõrvale heitma. On viimane aeg ELi poliitikat selles piirkonnas konkreetsemalt kirjeldada.
ELi esindaja Peter Semneby on teinud silmapaistvat tööd, ja ma olen rõõmus, volinik, et te rääkisite meie esinduste suurendamisest ja laiendamisest selles piirkonnas. ELi aktiivne pikaajaline tegevus aitab kindlasti kaasa lahenduste leidmisele külmutatud konfliktide, mida väliskomisjon on otsustanud nimetada realistlikumalt nõukogude aja järgseteks lahendamata konfliktideks.
Seetõttu on tähendusrikas, et raport lükkab tagasi mis tahes võõrvõimu püüded luua tsoonis eksklusiivseid huvipiirkondi, ja nõuab, et Venemaad ei takistaks ELi osalemist konfliktide lahendamises ja rahuvalveoperatsioonides.
Samavõrra tähtis on ka ELi roll demokraatliku dialoogi kultuuri edendamises selles piirkonnas. Euroopa Parlamendil on selles tähtis osa. Parlamendi liikmed saavad vahendada ja julgustada normaalset poliitilist dialoogi opositsiooniliste parteide vahel.
Lõpuks on tähtis, et raport julgustab komisjoni edasi liikuma võimaliku vabakaubanduslepingu suunas Armeenia ja Gruusiaga, ning tegema ettevalmistusi liikuvuspartnerluse lepingu sõlmimiseks Gruusia ja EL vahel.
Niisiis on Lõuna-Kaukaasia saanud meile üha lähedasemaks ja olulisemaks. See piirkond väärib meie kindlat pühendumist.
Justas Vincas Paleckis
Proua president, EL suudab ja tahab aidata Musta mere ja Lõuna-Kaukaasia piirkonnas stabiilsust ja demokraatiat tugevdada ja elustandardeid parandada. Suurte riikide, nagu Türgi, Ukraina ja Venemaa, kaasamine on tähtis, kuigi neil kõigil on erinev seisund, kui vaadelda nende suhteid ELiga.
Poola toob piirkonda oma potentsiaali ja kogemuse, ehkki ta ei ole sellega otseselt seotud, sest tal on ühine ajalugu Balti riikidega. Paraku just siis, kui on hädasti vaja hoogustada dialoogi ja koostööd meie naabritega, on EL tõmmanud ette veel ühe kardina seoses Schengeni ala laiendamise teatud aspektidega.
Paljude idaeurooplaste jaoks tõi 1. jaanuar 2008 endaga kaasa naaberriikidesse reisimiseks vajalike viisade tasu neljakordse tõusu, tõmmates niimoodi ette Euroopa rahalise eesriide. Ma ei nõustu komisjoni ametnike väidetega selles kohta, et meie lõuna- ja idanaabreid tuleks sellest hetkest alates võrdselt kohelda. Meie idanaabrid on samal mandril, ja mitte väga kaua aega tagasi elasid mõned meist nendega ühes riigis, ilma piirideta.
Ma vaatan oma PSE fraktsiooni kolleegide poole toetuse saamiseks Musta mere strateegiaraporti kohta esitatud muudatusettepanekule 10. Me nõuame tungivalt, et nõukogu ja komisjon alandaksid viisatasusid tasemeni, mis on ELi naabruspoliitikas osaleva või ELiga strateegilises partnerlussuhtes oleva riigi tavalisele kodanikule vastuvõetavamad.
Maria Petre
(RO) Kõigepealt lubage mul õnnitleda raportööri, proua Anastaset, samuti minu kolleege eri komisjonidest, kes esitasid oma arvamused arutatava raporti kohta, mis on sama tähtis kui piirkondliku Musta mere poliitika kujundamise probleemid. Ma tahaksin samuti tänada oma kolleege regionaalarengu komisjonist, et nad toetasid selle komisjoni arvamuse alusel esitatud muudatusi, mille liige ma olen. Ma viitan sellele, et minu päring Euroopa abimissiooni tugevdamise kohta Moldova ja Ukraina piiril ning ebaseadusliku rände ja sisserände parema korralduse kohta piirkonnas viidi Musta mere raporti eelnõu lõplikku teksti.
Ma usun, et me vajame komisjoni julgustust tegevuse näol selles regioonis, nii riigi kui piirkonna tasandil, et see ala muutuks tõeliselt demokraatlikuks ja stabiilseks. Euroopa aktiivsem osalemine tähendaks tõelist võimalust selle piirkonna jaoks, millel on tohutu, ebapiisavalt rakendatud potentsiaal, võttes arvesse külmutatud konflikte ja pingelisi suhteid piirkonna riikide vahel.
Institutsiooniliselt seisukohalt olen selle poolt, et piirkonna liikmesriigid võtaksid juhtimise üle (Rumeenia, Bulgaaria, Kreeka), ja ma arvan, et Euroopa Liit ja piirkonna riigid peaksid tugevdama ja koordineerima piirkondlikku koostööd ja mehhanisme. Ainult sel viisil, kahekordistades Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu kättesaadavaid summasid ja tugevdades struktuurifondide tegevust reguleerivaid põhimõtteid, nagu partnerlus, jätkusuutlikkus, tõhusus, mittediskrimineerimine ja detsentraliseerimine, saavutame oodatud kasuliku tulemuse.
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
- (PL) Proua president, raportöörid ei suuda varjata oma rahulolu selle üle, et Euroopa Parlamendile tutvustati Must mere sünergia tugevdamise algatust. Ettepaneku esitas Saksamaa oma eesistumise ajal ja Euroopa Komisjon muutis selle konkreetsemaks.
Idee sai toetust ka Balti mere lõuna- ja idakaldal asuvatelt riikidelt, mis hiljuti integreeriti Euroopa Liitu. Nende seisukoht kinnitab ka veendumust, et Musta mere sünergia on vaja liita sellega, mida tuntakse ELi idamõõtmena. Sel viisil omandab kohalik koostöö üldisema tähenduse ja elluviimisvõime kooskõlas ühenduse peamise sõnumiga.
Teiste sõnadega, Musta mere sünergia peaks väljenduma lihtsalt mitmepoolsete ettevõtmiste määratlemises ja sünteesis, samastades neid nii Musta mere piirkonna kui ühendatud Euroopa kogu idaosa parimate huvidega.
Üks tähtis tegur, mis suurendab Musta mere eriomast rolli, on selle veekogu eriline geograafiline, ajalooline ja poliitilis-majanduslik olukord. Euroopa ja Aasia mõjud on siin vastastikku toiminud tuhandete aastate vältel. Euroopa Liidu osalemine Musta mere vesikonnas peab seetõttu olema vaba ülemäärasest ametlikkusest ja poliitilisest mõjust, ning piirangutest, mis ähvardavad nõrgestada ratsionaalse koostöö tingimusi, ja isegi selle piirkonna destabiliseerimisest nii julgeolekusfääris kui sidevõrgu funktsioneerimise sfääris, keskkonnakaitse valdkonnas ja nii edasi. See peaks looma täiendavaid soodsaid tingimusi Musta mere basseini suuremaks kaasamiseks energia tarneteede mitmekesistamisse, võib-olla uute allikate kasutuselevõtmisse, eriti selles osas, mida tuntakse Kaspia suunana. On teada, et paljud ELi riigid on sellest huvitatud.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Euroopa naabruspoliitika koostöö sisuks on ühistel väärtustel ja muredel põhinev koostöö, mida Euroopa Liit jagab koos selles poliitikas osalevate riikidega.
Vajalik on tugevdada stabiilset naabruspiirkonda, millel oleks positiivne mõju liidu sisejulgeolekule ja mis oleks asjaga seotud riikide majandusliku heaolu ja arengu eeltingimus.
Lõuna-Kaukaasia riikidel on teatud tunnusjooned, mis on vajalikud Euroopa projektide edukaks elluviimiseks võtmevaldkondades nagu energia ja transport. Nende riikide geopoliitiline tähendus on seotud nende strateegilise positsiooniga Kesk-Aasia energiaallikate suhtes. See on oluline transiidipiirkond, üks vähestest koridoridest, mis võib-olla võimaldavad Euroopa Liidul mitmekesistada juurdepääsu Kaspia energiaallikatele. Võimalikud alternatiivsed transiiditeed gaasitorudele Kaspia mere äärest ja Musta merd läbivale torujuhtme projektile sõltuvad suures ulatuses Lõuna-Kaukaasia stabiilsusest.
Euroopa Liit pole ainus osaleja, kellel on selles piirkonnas strateegiline huvi. Kaks teist peamist rahvusvahelist osalejat on piirkonna jaoks välja töötanud tugevaid algatusi ja ka pikaajalisi strateegiaid. Ameerika Ühendriikidel on energiajulgeoleku tegevuskava, mis näeb ette nafta ja gaasi alternatiivsed transpordivõimalused. Venemaa rahastab oma projekte ja tugevdab oma positsiooni Kesk-Aasia turul.
Praeguses kontekstis, võttes arvesse energiateemade ilmset tähtsust ja sõltuvust Venemaast, võib Euroopa Liidu vähene osalus piirkonnas kaasa tuua negatiivseid tagajärgi kõikidele liikmesriikidele. Euroopa Liit peab nii kiiresti kui võimalik välja töötama ühtse energiajulgeoleku poliitika, kaasates individuaalset huvi ilmutavad liikmesriigid ja tingimata Lõuna-Kaukaasia riigid.
Rumiana Jeleva
(BG) Proua president, proua volinik, ma õnnitlen Euroopa Komisjoni selle teatisega arutelu algatamise puhul koostöö tugevdamise üle Musta mere piirkonnas, mis täiendaks olemasolevaid kahepoolseid poliitikaid uue piirkondliku lähenemisega.
Tahaksin tänada raportööri, proua Anastaset, väga hästi tasakaalustatud ja uuendusliku raporti eest. Ma jagan täielikult arusaama, et Bulgaaria ja Rumeenia liitumise tõttu Euroopa Liiduga on Must meri omandanud uue strateegilise tähtsuse - mitte ainult piirkonna riikide, vaid kõikide liikmesriikide jaoks ja Euroopa Liidus juba rakendatud poliitika ja põhimõtete jaoks.
Ma pöördun komisjoni poole ja palun tungivalt, et ta pöörduks nende riikide valitsuste poole, kus teostatakse suuri, kodanike elatist, tervist ja elukvaliteeti mõjutavaid infrastruktuuri-, energia- ja keskkonnaprojekte, et asundustes ja kohalikes omavalitsustes, kus neid projekte rakendatakse, tagataks kohustuslikus korras kohalike kogukondade teavitamine selliste projektide tehnilistest parameetritest kooskõlas kõige kõrgemate maailmastandarditega, mida seda liiki projektide suhtes kohaldatakse.
Jagades raportis väljendatud sügavat muret Musta mere piirkonna keskkonnaseisundi, ja eriti Musta mere seisundi pärast, mida on tabanud kontrollimatu reostus, mille põhjuseks on arvukad keskkonnakatastroofid, nõuan sõltumatute hindamiste läbiviimist uue areneva nafta ja gaasülekande infrastruktuuri mõju kohta keskkonnale ja kodanike ühiskondlikule elule ja et riikide valitsused valmistaksid ette aruanded võimaliku kahju kohta, mida sellised projektid võiksid põhjustada, ja paneksid need rahvahääletusele ja aruteludele. Juhtum, millele siin viidatakse, on Bourgas-Alexandroupolose naftajuhtme projekt Bulgaarias.
Täielikus kooskõlas jätkusuutlikku arengut ja keskkonnakatastroofide tagajärgede likvideerimist kindlustavate põhimõtetega, nagu raportis osutatud, ja silmas pidades kahte traagilist õnnetus Kertši piirkonnas eelmise aasta novembris ja käesoleva aasta esimesel nädalal, on vaja luua mehhanism rannikul asuvate kohalike kogukondade huvide arvessevõtmiseks kohtades, kus Musta mere vee puhtus, nende linnade ja külade kodanike elatisallikas ja elukvaliteet on ohus. Tänan teid tähelepanu eest.
Alessandro Battilocchio
(IT) Proua president, daamid ja härrad, tahaksin tänada raportööre nende põhjaliku ja hästi üles ehitatud raportite eest ning sooviksin lühidalt rääkida ühest küsimusest.
Gruusias olid meil valimised, mida OSCE pidas reeglite kohaseks, kuid Venemaa vaidlustas, mille käigus lahkuv president Saakašili tagasi valiti. Loendamatute raskuste kiuste püüdis ta riiki tuua demokraatiat, lammutada nõukogude aja järgset vana diplomaatilist süsteemi ja avaneda läänele, NATOle ja ELile. Just avanemine põhjustas Putini Venemaa kättemaksu, mis on teiste hulgas alati soosinud iseseisvumisliikumist Lõuna-Osseetias ja Abhaasias.
Geopoliitilise olukorra kõrval on veel teinegi erimeelsuste põhjus Venemaaga, nimelt Gruusia territooriumil asuvad nafta- ja gaasitorud, mis on ette nähtud Aserbaidžaani nafta ja gaasi läände transportimiseks. Ma usun, et saada Kaukaasia piirkonnas, mida, nagu peaksime arvestama, mõjutab salakaval sõda Armeenia ja Aserbaidžaani vahel, Tšetšeenia küsimus, Türgi ja Armeenia konflikt ja paljud teised probleemid, liitlaseks demokraatlik riik, kes peale kõige muu pakub Moskva kõrval alternatiivset energiaallikat, on strateegilise tähtsusega tegur. Me peaksime seetõttu astuma konkreetseid samme selle sünergia tugevdamiseks.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Liikmesriigid ja komisjon peaksid kiirendama prioriteetsete projektide rakendamist üleeuroopalise transpordi valdkonnas 7. 18., 22. ja 21. teljel ja nende progressiivset integratsiooni TRACECAga ja komisjoni teatises 32/2007 määratletud 5 teljega, mis laiendavad naaberriikidesse peamisi üleeuroopalisisi transporditeid.
Euroopa Musta mere mõõde peaks sarnanema Põhjamõõtmele ja põhinema võrdsel partnerlusel ja nõuetekohasel infrastruktuuril prioriteetsete projektide teostamiseks tuumaenergeetika, teadusuuringute ja turvalisuse, transpordi, turismi ja kliimamuutusega võitlemise valdkonnas.
Daamid ja härrad, ma usun, et Musta mere riikide majandusareng nõuab kiirteid ja raudteeühendusi, mis ühendavad Euroopa Liidu kesk- ja lääneosa Musta mere rannikuga.
Euroopa Liit peaks edendama Musta mere piirkonnas ühtset merenduspoliitikat. See tagab integreeritud lähenemise keskkonnakaitsele, rannikupiirkondade arengule, mereuuringutele ja turismile.
Christopher Beazley
Proua president, ma esitasin volinikule kaks küsimust ja kui ta vastab küsimusele lõike 29 rakendamise kohta, mis puudutab kultuuridevahelise dialoogi edendamist, ja lõike 36 kohta VVO platvormi loomisest kodanikuühiskonna vaheliseks dialoogiks, võtaks ta võib-olla arvesse ka meil Balkani piirkonnas organisatsiooniga CLIO seotud juhtumit. CLIO on valitsusest sõltumatu ja kaasab kõigi Balkani riikide ajalooõpetajaid, kes korraldavad kohtumisi ühiste ajalooliste ja kultuurialaste minevikuteemade arutamiseks, et välja anda raamatuid ja dokumente oma piirkonna ajaloo kohta, mis ei puuduta rahvuslikke konflikte.
Võib-olla oleks see Musta mere piirkonna jaoks õpetlik: Musta mere äärsete riikide ajaloolased ja teadlased kohtuvad, olles valitsuse survest sõltumatud, et edendada Musta mere ajaloo ühist mõistmist, mis on vaba rahvuslikest konfliktidest.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - Proua president, ma pean ütlema, et see on üks parematest aruteludest, mis mul on kuni tänaseni olnud.
See puudutas Euroopa naabruspoliitikat, mis on juba olemas. Paljud teist on öelnud, et Euroopa Liidul on palju teha, kuid teised on öelnud, et Euroopa Liit on juba palju teinud. Tahaksin tänada kahte raportööri, proua Anastaset ja proua Polferit, sest arvan, et tekitasite väga huvitava arutelu.
Kuid mis on Musta mere sünergia uus element? See on piirkondlik element, nagu õigesti märkisid mõned parlamendiliikmed, kes praegu kahjuks enam siin ei ole; see esitati Saksamaa eesistumise ajal, mille puhul tahaksin avaldada tunnustust selle eest, et selles sisaldus piirkondliku mõõtme idee. See on nüüd idasuuna naabruspoliitika kahepoolse osa regionaalne mõõde. See tähendab, et sünergia saavutamiseks oleme püüdnud kokku tuua mitte ainult naabruspoliitikaga hõlmatud riigid, vaid ka kaks teist väga olulist osalejat: Türgi ja Venemaa.
Seetõttu pole tegemist strateegia, vaid sünergiaga, sest loomulikult on olemas ka erinevad strateegiad. Kui te järele mõtlete: meil on naabruspoliitika, meil on eriline strateegia Venemaa suunal ja meil on loomulikult ka kandidaatriik - Türgi. Siiski arvame, et koos tegutsemise poliitika on väga tähtis.
Külastan eesitujakolmiku raamistikus üsna varsti koos teiste kolleegidega seda piirkonda - arvan, et kahe nädala pärast - ja võtan kindlasti kaasa palju sellest, mida mulle siin öeldi.
Tulen nüüd konkreetsete punktide juurde, sest nii palju on öelda, et võiksin veel pool tundi rääkida, kuid ei taha seda teha, sest ma arvan, et meil oli väga huvitav arutelu, ja ka tulevikus on veel palju rääkida.
Kaubandus on üks tähtsatest valdkondadest. Te olete rääkinud energiast, transpordist, kliimamuutusest nagu ma isegi. On ka teised aspektid, kuid kaubandus on väga tähtis, ja juba on algamas kaubanduse tasuvusuuring. See on komisjoni algatus. Mis on selle eesmärk? Eesmärk on hinnata edasiste kaubandusvõimaluste avamise väljavaateid, näiteks Gruusia puhul, Armeenia puhul, kuid loomulikult peame sündmuste käiku jälgima. See on üks asi.
Teiseks, minu isiklik soov, kui tutvustasin naabruspoliitikat ühes oma viimastest teatistest - mitte kõige viimane, vaid enne seda ilmunud teatis -, oli öelda, et me vajame majanduslikku naabruspiirkonda, majandusruumi, ja seda mainisid siin ka mõned parlamendiliikmed. Nii et tulevikus on kavas teatud tüüpi vabakaubandus. Aga loomulikult peame sinna jõudma samm-sammult.
Tulevikus saab see olema ka õiglase kohtumõistmise, vabaduse ja liberaalsuse piirkond, kuid loomulikult on see jälle samm-sammult lähenemine. Paljud on rääkinud viisapoliitikast. Võin teile komisjoni esindajana öelda, et oleme olnud selles osas üsna avatud. Kuid te teate väga hästi, et see on liikmesriikide pädevuses, nii et kui te räägite viisatasudest, siis teate, et põhimõtteliselt saavad liikmesriigid seada sisse viisavabaduse ja samuti on liikmesriikidel võimalus öelda, et nad lihtsustavad viisamenetlust. Aga see pole kindlasti komisjoni pädevuses. Tahtsin seda mainida, sest komisjoni poole pöördutakse alati, kui ta on midagi üritanud, kuid pole sellega edasi liikunud, sest tegelikkus ei võimalda.
Lähen nüüd energiateema juurde. Loomulikult, see on energia mõttes väga tähtis piirkond, ja me vajame seoses kaugtorujuhtmetega paljude osaliste - riigi ja erasektori osaliste - kooskõlastatud otsuseid. Te teate, et komisjon kasutab Lõuna-Kaukaasia ja Musta mere piirkondlikku koostööd otsustamisprotsessi hõlbustamiseks ning allikate ja tarneteede mitmekesistamiseks. See hõlmab näiteks Kaspia gaasitoru, Nabuccoga seotud kontakte. Te teate, et selleks on nüüd koordinaator, kuid jällegi, see pole ainult komisjoni küsimus. See on komisjoni ja liikmesriikide küsimus. Ja jälle, mõned liikmesriigid on juba otsustanud erinevate ideede kasuks, mis ei jää alati meie ühtlustatud lähenemise piiridesse.
Ma arvan, et veel üks väga tähtis aspekt on sadamate areng. See on mere kiirteede programmi raamistikus meie tegevuste loetelus kõrgel kohal. See kajastub ka TRACECA projekti järgmises faasis.
Lubage mul nüüd vastata härra Beazleyle. Jah, kahtlemata, eelnevaga on seotud ka kultuuridevaheline dialoog. Aga näiteks eile olin ma Madridis, kus algas tsivilisatsioonide liidu kohtumine, millest on nüüdseks saanud globaalse ulatusega projekt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni egiidi all. Kindlasti on kohalik ja piirkondlik aspekt üks selle teemadest, kuid ma arvan, et peaksime asetama selle uude ülemaailmsesse raamistikku.
Pealegi, teisest küljest, te mainisite VVOde dialoogi. Selle kohta võin öelda, et Musta mere piiriülese koostöö programm juba toetab VVOde vahelisi kontakte. Komisjon on käesolevaks aastaks plaani võtnud mõned valitsusväliste organisatsioonide üritused, mis puudutavad majanduskoostööd ja ajakirjandusvabadust, ja selles valdkonnas teeme tihedat koostööd Musta mere foorumiga, mis on Rumeenia algatus.
Lõpuks arvan, et härra Beazley kommentaar ajalooraamatute kohta on kindlasti üks nendest huvitavatest elementidest. Muuseas, loomulikult on paljude mainitud projektide jaoks vaja rahalisi vahendeid. Seetõttu oleme loonud naabruspoliitika raames naabrusrahastu, mis on põhimõtteliselt suunatud lõuna- ja idaaladele. Kuid ka regionaalkoostöö raames on võimalik teha ettepanekuid projektide teostamiseks.
Ma arvan, et need on peamised punktid, mida ma tahaksin selles etapis rõhutada, kuid olen kindel, et me võime selle teema juurde tagasi tulla, võib-olla pärast seda, kui kohtumised on aset leidnud. Ja te teate juba, et oleme püüdnud, vähemalt komisjonis, leida lähenemisviisi küsimustele, kuidas me saame aidata külmutatud konfliktide probleemi lahendada. See on mõistagi palju raskem valdkond, sest igaüks on väga erinev, kuid me oleme vähemalt püüdnud oma projektidega aidata ja õiget keskkondal uua, et hõlbustada nende lahendamist. Me loodame, et leiame koos liikmesriikide ja nõukoguga hea lahenduse.
Lydie Polfer
raportöör. - (FR) Proua president, tahaksin väga lühidalt tänada kõiki oma kolleege parlamendis, kes sõna võtsid ja neid, kes koos minuga töötasid. Täheldasin suure rahuloluga seisukohtade laialdast ühtelangemist vajaduse osas süvendada meie suhteid Lõuna-Kaukaasia riikidega, jagada nendega meie kogemusi ja toetada neid nii poliitiliste kui majandusreformide rajal. Eriti tahaksin tänada volinikku, kes tänase õhtu meile pühendas ja meiega mõtteid vahetas, et jagada teavet ja käesoleva toimiku arenguga kursis olla. Kinnitan teile, et ta pälvis meie huvi, tähelepanu ja sõpruse.
Roberta Alma Anastase
raportöör. - (RO) Ka mina tahaksin tänada kõiki kõnelejaid nende sisuka panuse eest seoses Musta mere koostööga seotud peamiste aspektidega. Olen täielikult nõus sellega, et Musta mere piirkonna jaoks tuleks välja töötada eraldi poliitika, võib-olla isegi strateegia, ja tahaksin veelkord rõhutada selle tähtsust.
Ma tervitan Musta mere poliitika konverentsi korraldamist ministritele ja loodan, et selle üks tulemusi on konkreetsed, kindlad meetmed, mis puudutavad kõiki Musta mere piirkonna riikide koostöövaldkondi ja nende riikide ning Euroopa Liidu vahelist koostööd.
Ma ei peatu praegu pikalt teistel teemadel; loomulikult, arutelu on olnud väga huvitav, kuid peamist mõtet on vaja veel kord rõhutada: Musta mere piirkonna sünergia ja koostööpoliitika ei tohiks välistada uute liitumiste väljavaateid.
Dialoog organiseeritud kodanikuühiskonnaga väga tähtis, sest kahtlemata on institutsioonide rajamine võimalik ainult siis, kui asjaga seotud inimesed soovivad tegelikke muutusi.
President
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub homme, neljapäeval, kell 12 p.m.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
András Gyürk 
kirjalikult. - (HU) Raport, mis käsitleb Musta mere sünergiat, heidab õiget valgust valdkondadele, kus dialoogi tugevdamine tooks vastastikust kasu ELile ja piirkonna riikidele. Energiapoliitika kuulub vältimatult nende hulka.
Koostöö süvendamine Euroopa Liidu ja Musta mere riikide vahel võib viia väärtuslikule edasiminekule ühenduse varustuskindluse valdkonnas. Gaasitorude ehitamine Euroopa energiasõltuvuse märgatavaks vähendamiseks ei ole mõeldav ilma aktiivse koostööta piirkonna riikidega. Läbipaistva, mittediskrimineeriva transpordi raamprogrammi arendamine on eluliselt oluline mitte ainult Euroopa Liidu liikmesriikide, vaid ka paljude piirkonna riikide heaolu jaoks.
Me ei suuda küllalt rõhutada Nabucco gaasitoru tähtsust, sest see tähendaks Euroopale alternatiivi nii allikate kui partnerite mõttes ja transporditeede seisukohalt. Selles punktis on eriti tähtis, et asjaomased riigid suudaksid vastu panna ahvatlevatele püüetele jagada lühiajalist tulu. Nabucco võib olla mitte ainult ühtse energiapoliitika, vaid ka Musta mere koostöö sümbol.
Seda teemat arutades oleks asjakohane juhtida tähelepanu Venemaa suurenenud aktiivsusele selles piirkonnas. Euroopa Liit peab tegema selgeks, et ta peab vastuvõetamatuks Venemaa märgatavalt monopolistlikke taotlusi energiaressurssidele. Nagu märgib tööstuskomisjon oma raportis, on juurdepääs ressurssidele ühenduse õigustatud huvi. Kui Euroopa Liit töötab selle jaoks välja poliitikat, peavad esikohal olema vaba konkurentsi põhimõtted.
Katrin Saks 
kirjalikult. - (ET) Raport käsitleb piirkonda regionaalsel alusel, ja kuigi sellel lähenemisel on oma eelised, ei võimalda see piisavalt esile tõsta Lõuna-Kaukaasia riikide erinevusi. Soovitan riikide erinevusi tugevamalt rõhutada, sest muidu käitume nendega nii, nagu me ei taha, et meiega käitutaks.
Teiseks, raporti sõnastus võib jätta mulje, et Gruusia on selle piirkonna kõige probleemirohkem riik; olen näinud seda juhtumas arutelude ajal erinevates parlamendi komisjonides ja gruppides, kus esindajad on seda isegi öelnud. Hiljutised sündmused näitavad siiski, et see pole nii, ja me teame väga hästi, et see on tõde. Kahjuks pälvis Tbilisis toimunud demonstratsioonide vägivald maailmalt palju suuremat tähelepanu kui igapäevane inimõiguste rikkumine näiteks Aserbaidžaanis, mis ei satu meie tähelepanu alla kuigi sageli riigi suurte energiaressursside tõttu.
Kui kaalume majanduse või inimõiguste olukorda, demokraatlike institutsioonide edenemist ja ajakirjandusvabadust, siis on Gruusia tulemused iseloomulikud riigile, kes on väga selgelt valinud demokraatia tee ja liigub edasi edukamalt kui teised. Ja see väärib meie poolt suuremat toetust.
Toomas Savi 
kirjalikult. - Euroopa Parlamendi Eesti liikmena olen rõõmus, et võin teile teatada, et viiendik Eesti parlamendi liikmetest osales Gruusias valimiste vaatlusrühmades.
Rahvusvahelise valimiste vaatlusrühma andmetel olid 5. jaanuaril toimunud valimised põhijoontes kooskõlas enamikuga demokraatlikele valimistele kehtivatest rahvusvahelistest standarditest, kuid esile toodi märkimisväärseid väljakutseid, millega tuleb kiiremas korras tegeleda.
Kuigi täheldati ja toodi esile teatud reeglite rikkumist, on täiesti vastutustundetu anda põhjust Gruusia vastuolude suurendamiseks. Eriti kui ohustatakse valimiste legitiimsust Gruusia rahva silmis kahtluse tekitamisega, et valimised polnud põhimõtteliselt vabad ja õiglased.
Olen veendunud, et naaberriikide ja isegi ELi poliitikud, kes on jätkuvalt skeptilised ja sellele lisaks ka väga häälekad, ei ole tegutsenud Gruusia edasise jätkusuutliku arengu ja demokraatia süvendamise parimates huvides, mille tähtsust rõhutab selgelt ka käesolev raport.
