Izrabljeno gorivo in radioaktivni odpadki (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo Romane Jordan Cizelj v imenu Odbora za industrijo, raziskave in energijo, o predlogu direktive Sveta o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki - C7-0387/2010 - 2010/0306(NLE)).
Romana Jordan Cizelj
Obravnavamo predlog zakonodajnega dokumenta, s katerim bodo prvič uvedeni evropski standardi za ravnanje z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim jedrskim gorivom. Doslej je bilo več pozornosti namenjene varnemu obratovanju jedrskih elektrarn in dve leti sta minili od časa, ko smo sprejeli direktivo o jedrski varnosti.
Iz Evropskega parlamenta je prišla večkrat zahteva tudi o direktivi o ravnanju z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim jedrskim gorivom. Dogodki v Fukušimi so pokazali, da smo imeli prav, kajti tudi izrabljeno jedrsko gorivo v začasnem bazenu lahko predstavlja tveganje, ki pa se mu je možno izogniti z ustreznimi ukrepi. Stališče v odboru ITRE je zelo naklonjeno ideji o evropski direktivi, želimo pa, da bi bila na določenih mestih močnejša. V našem poročilu smo pozornost namenili tehnološkim aspektom, zagotavljanju finančnih in človeških virov ter neodvisnim, močnim ter kompetentnim nadzornim organom.
Zdaj pa nekoliko natančneje o stališčih. Tudi najboljše ideje, pa če so še tako zaželene, se ne izvajajo, če zanje ni na voljo zadosti finančnih sredstev. V ITRE smo bistveno dopolnili zahteve glede finančnih virov. Za nas ni dovolj, da so ti viri zadostni in razpoložljivi. Na politični ravni moramo zagotoviti, da se ti dve zahtevi tudi izvajata. Zato podpiramo večjo transparentnost in nadzor nad finančnimi viri. Uvajamo tudi zahtevo, da se denar porablja namensko.
Podprli smo tudi izvajanje načela "onesnaževalec plača" in ocenjujem, da je to ena izmed ključnih zahtev Evropskega parlamenta. Odzvali smo se tudi na pomisleke javnosti glede varnosti odloženega jedrskega goriva in podprli načelo povratnosti. Zavzeli smo stališče, da mora biti izrabljeno jedrsko gorivo nadzorovano. V primeru tehničnih razlogov ali v primeru novih tehnoloških rešitev pa ga je možno izvleči, predelati oziroma reciklirati in ponovno uporabiti.
Bistveno smo okrepili zahteve glede transparentnosti in natančneje določili sodelovanje javnosti, vsebine, o katerih naj bo obveščena, način obveščanja, sodelovanje v postopkih. Pri tem se sklicujemo na Arhuško konvencijo. V odboru smo podprli regionalno sodelovanje. Da pa le-to ne bi služilo zgolj kot izgovor za zakasnitev odločitev, smo dodali celo vrsto zahtev, ki jih mora takšno regionalno sodelovanje izpolniti.
Posebno pozornost smo namenili zaščiti delavcev, ki ravnajo z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki, spoštovanju strokovno uveljavljenega načela ALARA (As Low As Reasonably Achievable), skrbi za izobraževanje, trening, pa tudi za razvoj znanstvenih in tehnoloških spretnosti.
Posebej želim poudariti stališče do izvoza radioaktivnih odpadkov. Upam si trditi, da ni poslanca v odboru, ki bi podprl tako imenovano načelo NIMBY (Not In My BackYard). Nismo za neodgovorno ravnanje. Želimo, da so radioaktivni odpadki varno odloženi. Vemo pa, da so izjeme, pri katerih je izvoz dopusten. Zato smo podprli amandma, ki dopušča izvoz v države, ki imajo zagotovljene enake standarde, kot jih bomo s to direktivo uvedli v EU. Npr. v države, ki nimajo končnega odlagališča, radioaktivnih odpadkov ne bi smeli izvažati. Vložili smo tudi amandma, v katerem zahtevamo, da Evropska komisija po opravljenih medsebojnih strokovnih pregledih naredi oceno koncepta ravnanja z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim jedrskim gorivom. Poseben poudarek naj bo namenjen načelu povratnosti in zahtevam glede izvoza.
Spoštovani, Evropski parlament ima po pogodbi Euratom le posvetovalno vlogo. Trdo smo delali in želim si, da naše delo ne bi bilo zaman. Zato pričakujem, da bosta Evropska komisija in Svet upoštevala naša stališča in vas prosim, da se v okviru te razprave tudi opredelite do stališč, ki jih je sprejel odbor ITRE.
Günther Oettinger
član Komisije. - (DE) Gospa predsednica, spoštovani poslanci, danes razpravljamo o predlogu Komisije glede teme, ki je povezana z Evropo in je drugič na dnevnem redu Parlamenta. Prvi predlog Komisije ni bil sprejet v letih 2003 in 2004. Menimo, da je smiselno in priporočeno, da se na evropski ravni uporabljajo najvišji varnostni standardi za uporabo jedrske energije, ne glede na to, s kakšnim namenom se uporablja, in za ravnanje z jedrskimi odpadki.
Rad bi se zahvalil gospe Jordan Cizelj za njeno izčrpno poročilo in za njeno delo zadnjih nekaj tednov. Rad bi se zahvalil tudi poročevalcem v senci iz Odbora za industrijo, raziskave in energijo ter drugim odborom. Moji uradniki mi pravijo, da ste izdelali zelo stvarno in dobro poročilo. Zadovoljni smo, da podpira ključne vidike predloga Komisije, ki naj bi bil pomemben osnovni element pri razvoju obsežnega evropskega pravnega in regulativnega varnostnega sistema na najvišji možni ravni.
Vesel sem, da se v osnovi strinjate z zamislijo o evropskem pravnem okviru in da podpirate naše predloge o odgovornosti za nacionalne programe o jasnem delovanju, časovnem usklajevanju in finančnih zahtevah, o informacijah in o popolni zgodnji vključenosti splošne javnosti v vsakem nacionalnem procesu izvajanja.
Delati želimo skupaj, da bi zagotovili podrobne in zanesljive dokaze o poteh ravnanja z odpadki ter o njihovi varnosti, zlasti glede na to, da bodo obdobja skladiščenja zelo dolga.
Menim, da so mnogi predlogi, ki ste jih pripravili, poglobljeni. Podpirajo in krepijo pristop Komisije.
Rad bi podal nekatere dodatne pripombe o štirih posebnih področjih.
Prvič, osnovno načelo je, da ne želimo urejati vsake podrobnosti temeljne zamisli subsidiarnosti. Izhodno stališče vseh držav članic se razlikuje. Ustvariti želimo evropski pravni okvir. Ključne točke, ki so pomembne za varnost in za standarde, so vključene v osnutku dokumenta. Na primer, pustili smo manevrski prostor glede vrste javne udeležbe, izobraževanja in usposabljanja zaposlenih in upravljavcev ter podrobnosti finančnih modelov - ne kakovosti financiranja - in namenoma puščamo odprto ureditev objektov za končno skladiščenje, ki jih je zgradilo več držav članic in/ali jih le-te skupaj upravljajo. Kjer je to potrebno, lahko na tem področju podamo priporočila, če se kasneje pojavi potreba po večji natančnosti.
Vendar pa sem prepričan, da ta predlog ne bo zadnji predložen v naslednjih 20 letih. Pričakujem, da bomo morali dodati ali popraviti vsebino med postopkom izvajanja v naslednjih dveh do petih letih. Zaradi tega Komisija vsem vam jasno ponuja priložnost, da pravi čas pregledate direktivo in se bomo tako lahko učili na lastnih izkušnjah ter še bolj izboljšali direktivo.
Drugič, če si ogledamo vprašanje povratnosti shranjenih elementov goriv in odpadkov, velja načelo, da mora biti vsako skladišče za gorivo primerno in varno za trajno končno skladiščenje, in sicer z geološkega in tehničnega stališča ter glede konstrukcije. Vendar pa se zavedamo, da se bodo zadeve na področju raziskav in znanosti razvijale. Zdaj se večajo pričakovanja, da bo razvoj dogodkov v bližnji prihodnosti, v naslednjih nekaj desetletjih, v naslednji znanstveni generaciji ali generaciji za njo omogočil učinkovitejše recikliranje ali skladiščenje odpadkov, kot to lahko počnemo danes. Zato verjamemo, da so možnost povratnosti in medtem stalen dostop in varnost enako pomembni in to bi radi imeli možnost vključiti v nacionalno zakonodajo in morda bolj razjasniti v uvodni izjavi.
Tretjič, posebej podpiramo stališča poročevalke o pomembnosti ustreznega financiranja nacionalnih programov ravnanja z odpadki. Zaradi tega predlog Komisije vključuje pomembne zahteve glede financiranja, katerih namen je zagotoviti, da prihodnjim generacijam ne bomo naložili prekomernega bremena. Zato želimo zagotoviti, da bo pravi čas na voljo ustrezno financiranje, in da bodo v skladu z načelom "onesnaževalec plača" nacionalni programi vključevali podrobne in zanesljive napovedi glede stroškov ter da bodo zaposleni in prebivalstvo kot celota dobili informacije o vseh vprašanjih, povezanih z ravnanjem z odpadki. Pomembno je, da je pregledno tudi financiranje.
Podpiramo tudi predloge, da se financiranje za ravnanje z odpadki zagotovi za ustrezno dolga obdobja. Te predloge bomo v vašem imenu predložili Svetu.
Moja zadnja točka je povezana z izvozom. Osnovno načelo našega predloga je, da mora vsaka država članica, ne glede na to, koliko jedrskih elektrarn ima, če jih sploh ima, in koliko odpadkov mora obdelati, ker ima vsaka država članica jedrske odpadke iz medicinskih naprav in od industrijskih raziskav, čeprav nima elektrarn, prevzeti odgovornost za svoje naloge in tudi skleniti dvostranske sporazume ter razviti rešitve z drugimi državami članicami. Načeloma izvoz v tretje države članice ni v interesu Evrope.
V moji matični državi Nemčiji so bile v sedemdesetih in osemdesetih letih prejšnjega stoletja v nekdanjo Nemško demokratično republiko in vzhodno Evropo izvožene velike količine nevarnih odpadkov in tam skladiščene v zameno za plačilo v obliki pripomočkov, ki niso niti približno izpolnjevali standardov tistega časa in niso zagotavljali najboljše možne zaščite okolja in prebivalstva. Tudi v tem primeru je to zaskrbljujoče. Zaradi tega smo v Komisiji pripravljeni sprejeti vse možne omejevalne rešitve, vključno s prepovedjo izvažanja in z omejitvami izvažanja. Parlament bi radi pozvali, naj ne podpre odpiranja tega območja, ampak naj podpre omejevalno rešitev. Tako bomo lažje zagotovili, da Svet na koncu postopka ne bo omilil omejitev glede izvoza.
Rad bi se vam najlepše zahvalil za vso vašo današnjo ustvarjalno podporo. Prepričan sem, da bomo čez nekaj let v Parlamentu ponovno razpravljali o tej temi s ciljem, da se razširi in izboljša ta prva direktiva.
Jean Lambert
poročevalka mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve. - Gospa predsednica, upajmo, da bomo lahko, ko bomo prišli do revidiranja te direktive, to storili na drugačni pravni podlagi.
Naš odbor je zavzel stališče, da bi moral pravno podlago predstavljati člen 153 Pogodbe, saj je ta zadeva neposredno povezana z zdravjem in varnostjo. Izpostavili smo tudi pomembnost zagotavljanja informacij in splošnega pravega posvetovanja z delavci glede varnostne analize in ocen varnosti, ne le za kraje, kjer se ukvarjajo z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, ampak tudi glede načina njihovega prevoza in potrebe po strogem in učinkovitem inšpekcijskem režimu z učinkovitimi, odvračajočimi in usklajenimi kaznimi.
Radi bi tudi, da vsi imetniki licenc zagotavljajo temeljito in stalno usposabljanje vseh, ki so udeleženi pri ravnanju s temi snovmi, vključno s pogodbenimi delavci - ki so morda šibki člen v varnostni verigi -, priložnostnimi delavci in vsemi drugimi, ki tam delajo, ne glede na to, kakšno je njihovo delo. Zavzeli smo tudi stališče, da civilnih in vojaških odpadkov ni mogoče enostavno razdeliti, glede na to, da lahko zdaj tudi civilisti ravnajo z vojaškimi odpadki.
Pavel Poc
Gospod predsednik, rad bi iskreno čestital poročevalki za rezultat njenega dela. Kot poročevalec mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane sem dobil priložnost, da iz prve roke izkusim, kako je tehnični predlog čez noč postal izredno politična tema, in zato bi se rad zahvalil vsem kolegom poslancem, ki so uspeli ohraniti objektiven pristop, kljub pritisku po nesreči na Japonskem. Zlasti bi se rad zahvalil poročevalcem v senci v Odboru za okolje, javno zdravje in varnost hrane, ker so pomagali zagotoviti, da je mnenje Odbora tako kakovostno.
Verjamem, da bo direktiva v Evropski uniji vzpostavila pravni okvir za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki in da bo predstavljala sestavni del zakonodaje EU, ki bo zagotavljala varno uporabo jedrske energije v tistih državah članicah, ki jo ohranjajo v svoji energetski mešanici. Med drugim pozdravljam zahtevo, da morajo države članice zagotoviti ustrezno financiranje stroškov, povezanih z ravnanjem z izrabljenim gorivom. Sam sem obiskal več skladišč radioaktivnih odpadkov in trdno sem prepričan, da bi lahko pomanjkanje financiranja neposredno pripeljalo do tega, da bodo manj varna, kar moramo v Evropi preprečiti.
Edit Herczog
Gospa predsednica v imenu Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu pozdravljam to poročilo. Je rezultat dolgih razprav, posvetovanj in pogajanj in jutri ga bomo soglasno podprli. Jedrsko tehnologijo že 60 let uporabljamo za proizvodnjo energije in farmacevtskih proizvodov ter za poganjanje podmornic in ledolomilcev. In v preteklih 60 letih nam ni uspelo najti učinkovitih rešitev za ravnanje z nevarnimi odpadki ter njihovo dolgoročno skladiščenje. To direktivo podpiramo, čeprav se ne strinjamo z vsakim njenim elementom, ker zmanjšuje politične ovire ter vzpostavlja nujne finančne pogoje in neodvisnost. Čeprav se naša mnenja glede proizvodnje energije razlikujejo, pa se na podlagi načela "onesnaževalec plača" vsi strinjamo, da je treba odpadke, ustvarjene v Evropski uniji, skladiščiti znotraj EU, čeprav predelava poteka v tretji državi. Podpiramo pobudo za zmanjšanje odpadkov na minimum in za izvedbo nadaljnjega recikliranja, če bodo raziskave in razvoj to omogočili, saj je za nas zelo pomembno načelo povratnosti.
Prav tako menimo, da je izredno pomembno upoštevati človeški dejavnik. Nujno je, da zagotovimo človeški dejavnik, varnost zaposlenih pa je s tem tesno povezana in mora biti prednostna naloga pri skladiščenju odpadkov. Vendar pa menimo tudi, da je pomembno omeniti, da sedanja pravna podlaga ne zagotavlja zadostnih evropskih rešitev, ker nimamo pravic soodločanja. Zato verjamemo, da je pomembno v prihodnosti najti novo pravno podlago. Nazadnje pa mora biti Evropa vodilna glede predpisov in izgradnje skladišč. Le tako smo lahko zgled preostalemu svetu.
Fiona Hall
v imenu skupine ALDE. - Gospa predsednica, jedrski odpadki so težava, s katero se pač moramo ukvarjati. Četudi bi bili jutri zaprti vsi jedrski reaktorji, bi imeli še vedno zapuščino odpadkov polovice stoletja jedrske proizvodnje in vrste drugih dejavnosti. Glede na to, da si ne moremo preprosto zaželeti, da ne obstajajo več, moramo z jedrskimi odpadki ravnati kar se da odgovorno. To pomeni zagotavljanje, da bodo radioaktivni odpadki ostali pod nadzorom in drobnogledom EU.
Ko bodo jedrski odpadki zunaj evropski meja, ne bomo mogli zagotavljati, kako se z njimi ravna. Zaradi tega skupina ALDE trdno podpira stališče komisarja in vztraja, da je treba ohraniti status quo. Izvoz radioaktivnih odpadkov v tretje države je treba prepovedati.
Poseben problem jedrskih odpadkov je že sam časovni razpon nevarnosti, ki jo predstavlja. Pred deset tisoč leti smo živeli v jamah. Kako bi sploh lahko vedeli, kakšna bosta človeška družba in planet zemlja videti čez deset tisoč let?
Zaradi tega moramo poskrbeti, da bodo odločitve, ki jih sprejemamo danes, zanesljive tudi v prihodnosti. Zdaj se morda geološko skladiščenje jedrskih odpadkov zelo na splošno zdi najmanj slaba možnost, a napredek v znanosti bi lahko morda ta sklep obrnil na glavo. Zato pozdravljam pripombe komisarja glede tega. Zaradi tega je vključitev revizijske klavzule v to direktivo pametna.
Nazadnje pa moram poudariti, kot so pred mano storili številni kolegi, kako nesmiselno je, da z Evropskim parlamentom potekajo le posvetovanja in da nima prave besede glede te direktive, od katere je odvisna varnost tako velikega števila prihodnjih generacij.
Evžen Tošenovský
v imenu skupine ECR. - (CS) Gospa predsednica, kot poročevalec v senci za Evropske konzervativce in reformiste bi rad pohvalil poročilo gospe Jordan Cizelj. To poročilo je bilo izdelano med zelo zapletenimi in celo histeričnimi razpravami po naravni nesreči na Japonskem in vplivu te nesreče na jedrske elektrarne.
Po mnogih razpravah nam je uspelo ohraniti razumen pristop k našemu ravnanju z radioaktivnimi odpadki. Samoumevno je, da bi si morali prizadevati za zagotavljanje največje možne varnosti pri ravnanju z radioaktivnimi odpadki in zato je v poročilu poudarjena dolžnost obveščanja in odprtosti glede teh dejavnosti na tak način, da se poveča zaupanje javnosti. Vse te aktivnosti morajo biti predmet strogih kontrol pri skladnosti z mednarodnimi standardi. Pomembno je zagotoviti skladiščenje v prehodnih skladiščih in na dolgoročnih odlagališčih v skladu s temi standardi. To so izredno drage dejavnosti in vključujejo skladišča, ki bodo delovala več desetletij, če ne stoletij. Zato bi bilo treba upoštevati nadaljnji tehnološki razvoj v prihodnjih desetletjih. Tehnologija odlagališč mora omogočati prožnost za prihodnost. Po mojem mnenju si ni pametno prizadevati za popolno zajezitev jedrskih odpadkov v stalnih odlagališčih.
Béla Kovács
(HU) Gospa predsednica, medtem ko Evropska unija poskuša najti rešitev za skladiščenje in odlaganje tako imenovanega izrabljenega goriva, se to v Združenih državah in Rusiji šteje za gospodarsko preudaren vir energije. Izrabljeno gorivo, ki ga danes proizvedejo jedrske elektrarne, je mogoče enostavno porabiti kot gorivo v reaktorjih na staljeno sol četrte generacije. Uporaba metode pospeševalnikov protonov z uporabo tarče iz zlitine svinca in bizmuta, odpira še večje možnosti. Visokoradioaktivni dolgoživi izotopi, ki jih proizvajajo jedrske elektrarne, so v bistvu nenevarni: lahko bi se jih pretvorilo v nizkoradioaktivne kratkožive izotope in hkrati omogočilo, da obrat deluje kot elektrarna. Dejstvo, da lahko te reaktorje napaja tudi torij in da so naše zaloge tega materiala desetkrat večje kot zaloge urana, je še ena prednost. Te reaktorje napaja frakcija kritične mase cepljivega materiala, kar pomeni, da je pojav spontane verižne jedrske reakcije nemogoč. Če ne bomo začeli takoj uvajati in uporabljati te nove tehnologije, bomo še enkrat zaostali za vodilnimi na področju raziskav in razvoja ter gospodarstva.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Gospa predsednica, poročevalki čestitam za odlično delo, ki ga je opravila. Cilj predlaganega okvira je zagotoviti, da bodo države članice vzpostavile regulativni okvir in pripravile nacionalne programe za odgovornejše ravnanje z radioaktivnimi odpadki.
Pomembno je, da so nacionalni programi jasni glede postopka sprejemanja odločitev. Sprejemanje odločitev mora temeljiti na jasni porazdelitvi dolžnosti in odgovornosti med različnimi udeleženimi akterji. Temeljna vprašanja so nadzor, kontrola in informacije, ki so nujni za pregledno ravnanje. Sodelovanje javnosti spodbuja sprejetost in vključenost, kar pelje do družbenega sprejetja strategij za ravnanje z radioaktivnimi odpadki. Nujno je, da se javnost stalno obvešča o morebitnih tveganjih na vseh področjih, povezanih z jedrsko energijo in novimi tehnologijami.
Informacije, znanje in visoka stopnja preglednosti so nujni za javno sprejetost. Poudariti moram tudi pomembno vlogo, ki jo igrajo mednarodno sodelovanje in skupni programi za raziskave in razvoj pri širjenju in izmenjavi najboljših praks na tem področju.
Marita Ulvskog
(SV) Gospa predsednica, razprava o jedrski energiji nas pogosto razdeli v dva različna tabora. Smo za ali proti, želimo hitro razgradnjo in odpravo ali pa sploh ne želimo odprave. Vendar pa je, ko gre za jedrsko varnost, stališče, iz katerega vsi izhajamo, dokaj drugačno. V tem primeru se strinjamo, da želimo najvišjo možno raven varnosti, in to seveda velja tudi za jedrske odpadke, za katere bomo odgovorni, ne glede na to, kako dolgo bomo še uporabljali jedrsko energijo - in enako velja za mnoge, mnoge generacije za nami. Z odpadki je treba ravnati na popolnoma najboljši možen način in direktiva EU mora biti oblikovana tako, da bo resnično izpolnjevala te cilje. Eno vprašanje, ki je posebno pomembno, je vprašanje izvoza jedrskih odpadkov, ki ga je omenilo že več govornikov. Države članice morajo imeti možnost še naprej sklepati sporazume med sabo glede odpadkov, a ne smejo jih izvažati v države zunaj EU. To je nujno v moralnem smislu in to moramo izpolniti.
Corinne Lepage
(FR) Gospa predsednica, komisar, nobeni državi, ki ne more nadzirati, kako se obdelujejo njeni odpadki, se ne bi smelo dovoliti uporabljati tehnologije, ki je proizvedla odpadke. Nobena država ne bi smela postati smetnjak druge države. Zato moramo podpreti stališče Komisije glede izvažanja odpadkov in prepoved in zato moramo biti izredno strogi glede morebitnih dvostranskih sporazumov, ki se jih morda sklepa.
Drugič, jedrske odpadke bi moralo urejati običajno pravo, a s strožjimi pravili. Opredelitev, ki smo jo dobili, je slabša od minimalnega standarda. V resnici dejansko ne opredeljuje odpadkov, saj če logično sklepamo, ne bo nikoli jedrskih odpadkov, ker si bomo vedno lahko izmislili nove tehnološke rešitve. Menim, da je to neodgovorno.
Zadnjič, strošek razgradnje in strošek odlaganja odpadkov bi moral biti ustrezno vključen v ceno jedrske energije, kar pa zdaj žal ne drži. Ne smemo poskušati uporabljati načela "onesnaževalec plača", če ne bomo popolnoma strogi in odgovorni glede tega, kako nadziramo cene.
Marina Yannakoudakis
Gospa predsednica, nedavni dogodki na Japonskem nas zagotovo spominjajo na morebitne težave, povezane z izkoriščanjem jedrske energije in odlaganjem izrabljenega goriva. Vendar pa moramo v svetu, ki ga postavlja pred preizkušnjo pomanjkanje energije, ostati odprti.
Poskusiti moramo spodbuditi vse oblike proizvodnje energije - od obnovljive, trajnostne energije do vlaganja v varne jedrske elektrarne. Pri ravnanju z jedrsko energijo sta varnost in preglednost postopkov dve pomembni vprašanji, za kateri je treba stalno skrbeti. Odgovor ni nujno zapreti jedrske elektrarne, kakor namerava storiti Nemčija, ampak raje zagotoviti, da izhajamo iz najstrožjih varnostnih programov, ko gre za ravnanje s to obliko energije in odpadki, ki jih ustvarja.
Jedrska energija predstavlja velike možnosti za oskrbovanje Evrope, a biti moramo realni. Bodimo proaktivni in poskrbimo, da bo jedrska energija zdaj in v prihodnosti delala za nas in uporabimo to poročilo.
Paul Rübig
(DE) Gospa predsednica, najprej bi rad čestital gospodu Oettingerju. Zdaj je tretji komisar, ki je odgovoren za področje jedrske varnosti, odpadkov in razgradnje. Parlament je vedno podpiral Komisijo in pozival, da se pristojnost na tem področju pomakne na evropsko raven. Žal delovna skupina Sveta za jedrsko varnost ni verjela, da so to vprašanja, ki imajo svoje mesto na dnevnem redu.
Ponosen sem na dejstvo, da nam počasi uspeva izvajati resne razprave o teh temah in da si Svet res prizadeva, da bi izpostavil evropsko dodano vrednost ter na drugi strani upošteval načelo subsidiarnosti. Vendar pa verjamem, da gre tu tudi preprosto za zavedanje, kaj lahko dosežemo na tem izredno občutljivem področju v osmem okvirnem programu za raziskave. Zaradi tega sta na tem področju zlasti pomembna znanstvena plat in vprašanje glede tega, kaj predvidevamo, da bo v prihodnosti prineslo usklajevanje, in ali želimo medsebojno priznavanje.
Menim, da bi morali premisliti tudi o temah, na katere se želimo osredotočiti v neposredni prihodnosti. Dobro se spomnim, da je gospa Palacio nekoč rekla, da se bo vprašanje ponovno pojavilo na dnevnem redu šele takrat, ko bo prišlo do naslednje jedrske nesreče. Žal je imela prav. Zdaj je prepozno, da bi razmišljali o tem, a skrajni čas je, da premislimo o ukrepih, ki jih je treba sprejeti na evropski ravni. Vsekakor pa to ni dovolj. Evropa mora igrati pionirsko vlogo, zlasti na mednarodnem prizorišču. Na tem področju bi morali določati standarde skupaj z Mednarodno agencijo za atomsko energijo (IAEA). Potrebujemo standarde, ki dokaj preprosto zagotavljajo najvišjo raven varnosti in ki nam na koncu omogočajo, da se kolikor je le mogoče izognemo ogrožanju prebivalstva. Gospod Oettinger, rad bi vam čestital. Sprejeli ste pravi pristop in lahko smo prepričani, da bosta Parlament in Komisija izredno uspešna.
Hannes Swoboda
(DE) Gospa predsednica, najprej bi rad povedal, da se popolnoma strinjam z gospodom Oettingerjem glede prepovedi izvoza. Glede na to, da kaže, da imamo široko soglasje glede tega vprašanja, upam, da se bomo strinjali tudi, ko bo treba jutri glasovati, in da bomo lahko podprli Komisijo. Zagotovo bi bilo zelo smiselno, da bi Komisija in Evropski parlament k temu pristopila skupaj.
Drugič, glede vprašanja sodelovanja javnosti ste dejali, gospod Oettinger, da na tem področju ne potrebujemo podrobnih predpisov. Načeloma imate prav. Vendar pa bomo potrebovali tudi sodelovanje javnosti onkraj nacionalnih meja. Glede na to, da imamo skladišča, ki so blizu meja, ne moremo preprosto reči, da je tu meja in da vprašanje nima ničesar opraviti z drugimi državljani. Verjetno bomo potrebovali skupna pravila na tem področju, drugače bi lahko prišlo do sporov oziroma bi lahko bili izključeni ljudje, katere bi prepričevali, da jih to ne zadeva, saj so državljani druge države. Vendar pa smo vsi državljani Evrope. Glede na to, da so nekatere države pod vplivom takšnih lokacij za skladiščenje, ki so blizu njihovih meja, je pomembno določiti nekatera načela in Komisija mora predlagati nekatere temeljne predpise, da bo sodelovanje javnosti resno upoštevano in da bo temeljilo na skupnih načelih.
Vladimir Urutchev
(BG) Gospa predsednica, najprej bi se rad zahvalil Romani Cizelj za njeno odlično poročilo, za katerega iskreno upam, da nam bo omogočilo, da se približamo sprejetju direktive o radioaktivnih odpadkih in izrabljenem jedrskem gorivu.
Evropa vsekakor potrebuje pravila in pravni okvir za vzpostavitev obveznih zahtev za zagotavljanje najvišje možne ravni varnosti, ki si je tako mi kot državljani Evrope tako zelo želimo. Vendar pa vzpostavitev takšne varnosti izključno v Evropi ni tako velik dosežek. Nasprotno, če se dejavnosti, ki vključujejo jedrsko energijo, izvajajo v bližini meja Evropske unije po pravilih in standardih, ki so nižji od tistih v Evropi, je to za nas in evropske državljane že razlog za zaskrbljenost. Razlog za to je, da jedrske nesreče ne spoštujejo geografskih meja.
Kako lahko širimo uporabo visokih evropskih standardov v druge države? Edino resnično praktično sredstvo, da to storimo, je sodelovanje s takšnimi državami in izvajanje skupnih projektov. Zato menim, da je zelo pomembno uporabiti prvi predlog spremembe, ki je bil predložen v Odboru za industrijo, raziskave in energijo ter dopušča možnost izvažanja izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov v tretje države članice, če so standardi, ki se uporabljajo v teh državah, tako visoki kot naši. Če državam članicam odrečemo to praktično možnost, jih tako prikrajšamo za najbolj učinkovito sredstvo za širjenje naših visokih evropskih zahtev. S tem imam v mislih sodelovanje in skupne projekte na področju ravnanja z radioaktivnimi odpadki. Pustimo na strani moralne dvome, da bo evropska jedrska industrija izkoristila to priložnost, da bi se znebila neprimernih odpadkov v škodo drugih držav. To se ne bo resnično zgodilo. Odločno pozivam Komisijo, naj deluje bolj konstruktivno glede tega vprašanja.
Judith A. Merkies
(NL) Gospa predsednica, komisar, govorili ste o treh stvareh, za katere menim, da boste lahko računali na podporo velike večine v tem parlamentu. Govorili ste o podpori za prepoved izvažanja. V vsakem primeru boste dobili podporo od velikega števila poslancev, ker je to povezano z našimi lastnimi odpadki. Sami moramo poskrbeti za njih in odpadkov ne bi smeli izvažati v druge države zunaj Evropske unije.
Pozivamo k preglednosti. Nihče ni proti preglednosti. Zdi se kot zelo dobra zamisel, zagotovo glede na dejstvo, da vprašanja v zvezi z jedrsko energijo in radioaktivnimi odpadki razvnamejo toliko ljudi.
Govorili ste tudi o končni rešitvi reverzibilnega podzemnega skladiščenja. Dejali ste: "To ni trajna rešitev, vedno bomo imeli dostop do odpadkov". Temu sem naklonjena. V tem smislu imate mojo brezpogojno podporo.
Vendar pa imam pomislek, in to je podzemno skladiščenje. Ali ste absolutno prepričani, da je to najvarnejši način? Po mojem mnenju ni. To tudi ni način, ki bi se uporabljal kjer koli drugje. V nekaterih državah pokrajina ni resnično primerna za skladiščenje radioaktivnih odpadkov, zato trdim, da bi morali dobiti realistično možnost za ravnanje z odpadki v neki drugi varni možnosti nad tlemi.
András Gyürk
(HU) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, vsaka država članica ustvarja radioaktivne odpadke. Zato naša naloga ni le skrb za izrabljeno gorivo elektrarn z namenom zaščite okolja in zdravja ljudi, ampak tudi zagotavljanje varnega in učinkovitega ravnanja z radioaktivnimi odpadki na splošno. Samo zaradi tega razloga je vsekakor primerno, da o tem vprašanju danes razpravljamo tu, v Evropskem parlamentu.
Strinjam se, da je uporaba jedrske energije stvar nacionalne suverenosti. Vendar pa je upravičena določitev osnovnih načel EU, povezanih z nacionalnimi predpisi o ravnanju z odpadki. Ob odsotnosti takšnih načel in posledično različnih predpisov se akterji na trgu zanimajo za upravljanje svojih radioaktivnih odpadkov v državah z najbolj popustljivimi predpisi. Zato je obetajoča pobuda, da se države članice pripravi do tega, da ustvarijo zavezujoče programe za ravnanje z odpadki. Vendar pa je eden od njenih pogojev imenovanje pristojnih organov oblasti, ki lahko zagotovijo strog nadzor nad dejavnostmi ravnanja z jedrskimi odpadki in, če je to potrebno, ustrezno kaznujejo kršitve. Menim, da morajo nacionalni programi razlagati tudi pristojnost takšnih organov oblasti in odgovornost akterjev na trgu.
Zaključil bi rad s še eno, zadnjo pripombo: celostno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki je zelo draga dejavnost. To pomeni, da so nacionalni programi neuporabni, če niso razjasnjena vprašanja financiranja. Pomembno osnovno načelo je, da se finančna sredstva, ki so potrebna za ravnanje z jedrskimi odpadki, rezervirajo že med proizvodnjo jedrskih odpadkov. Strinjam se, da morajo tisti, ki so ustvarili odpadke, nositi stroške ravnanja z odpadki. To bo zagotovilo primerno pobudo, da bodo akterji na trgu lahko zmanjšali količine radioaktivnih odpadkov in z njimi učinkovito ravnali.
Francesco De Angelis
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, nesreča v Fukušimi je povzročila ponovno odprtje vprašanja jedrske varnosti. Problem jedrskih odpadkov je treba obravnavati in rešiti.
Na kratko, menim, da sta glavni prednostni nalogi dve vprašanji. Prvo je prepoved premeščanja odpadkov. Vsaka država mora biti sposobna izpolnjevati svoje dolžnosti, zlasti pa je pravično načelo "onesnaževalec plača". Drugo vprašanje je povezano z varnostjo ter zlasti zdravjem in varnostjo delavcev. To je točka, ki menim, da je izredno pomembna in ljudi moramo pomiriti. Ljudi Evrope moramo pomiriti z zagotavljanjem, da se s to temo ravna kolikor je mogoče pregledno in zlasti, poudarjam, kolikor je mogoče varno.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Gospa predsednica, direktiva določa pravni okvir za odgovorno ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki, kar je v smislu predpisov absolutno nujno.
Zdaj so v Evropski uniji tri elektrarne v postopku razgradnje, ki jih podpiramo z evropskimi finančnimi prispevki. Nemčija je že oznanila, da bo ustavila delovanje številnih elektrarn. V bližnji prihodnosti bo treba v drugih državah članicah ustaviti druge elektrarne, ker se bližajo koncu svoje dobe obratovanja. Zaradi pristopa direktive na nacionalni ravni bodo po celotni Evropski uniji nastala odlagališča radioaktivnih odpadkov. To je zapravljanje sredstev in razlog za zaskrbljenost splošne javnosti. Trenutno je tako v Romuniji, celo v regiji, od koder prihajam, glede radioaktivnih odpadkov iz elektrarne Kozloduj.
Menim, da je potreben resnično evropski dolgoročen pristop, katerega posledica bo uporaba skupne tehnologije, varčevanje z viri in evropski mehanizmi financiranja. S sprejetjem globalnega pristopa in zagotavljanjem ustreznih informacij bomo evropskim državljanom omogočili, da bodo pridobili zaupanje in da bodo mirni.
Csaba Sógor
(HU) Gospa predsednica, vprašanje ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki je pomembno in pereče vprašanje, ki je od nesreče v Fukušimi dobilo še več pozornosti. Kljub tehnološkim inovacijam in rešitvam ter programom za ravnanje z odpadki ta problem predstavlja vsak dan večji izziv. Ravnanje z radioaktivnimi odpadki in njihovo končno odlaganje je problem, ki obstaja in bo obstajal tudi v prihodnosti. V Evropi je naš cilj energetska varnost ter okolju prijazna in stabilna proizvodnja energije. Vendar pa moramo vedno večjo pozornost posvečati več vprašanjem, na primer obdelavi, transmutaciji in končnemu odlaganju hitro rastoče količine radioaktivnih odpadkov. Poleg ustvarjanja tehničnih obratov za to moramo zgraditi tudi strogo politično, pravno in socialno strukturo. Veljalo bi premisliti o vseevropskem sodelovanju na tem področju, ga oceniti in načrtovati. Vsi odgovorni udeleženci bi morali biti vključeni v gradnjo in razvoj tega varnega postopka. Sprejeti moramo ukrepe, ki bodo zaščitili tudi prihodnje generacije.
Jaroslav Paška
- (SK) Gospa predsednica, splošna javnost upravičeno pozorno spremlja ravnanje z jedrskimi odpadki in zato je dobro, da se je Evropska komisija odločila, da bo to vprašanje urejala z izčrpno zakonodajo, ki jasno opredeljuje dolžnosti in odgovornost vseh subjektov, ki sodelujejo v tem postopku.
Dobro je, da so v predloženi direktivi poudarjeni kakovostnejši nadzor in kontrole, a zlasti večja preglednost teh procesov in sodelovanje javnosti. Po mojem mnenju ostaja pomembno odprto vprašanje zagotavljanje zadostne količine sredstev, namenjenih za pokrivanje neizogibnih stroškov za razgradnjo jedrskih reaktorjev in za ravnanje z nastalimi ostanki radioaktivnih odpadkov. Predlagani sistem za nadzor ravni finančnih rezerv lahko preko neodvisnega organa s pravo organizacijo ustvari takšne pogoje, da bo jedrski obrat med svojo dobo obratovanja zbral zadostno količino sredstev za financiranje okolju prijazne razgradnje, in to bi moral biti naš cilj.
Elena Băsescu
(RO) Gospa predsednica, pozdravljam izdelavo tega poročila glede na ozadje sprememb globalne jedrske politike in predloga Komisije za direktivo na tem področju.
Vztrajati moram, da je zelo pomembno pravično uporabljati načelo "onesnaževalec plača", kar se je izkazalo tudi ob nesreči na Japonskem. Čeprav je jedrska energija zaradi nizkih stroškov privlačna, pa ima prednost varnost zaposlenih in civilistov. Zato podpiram sodelovanje med državami članicami, ki je usmerjeno v varno skladiščenje jedrskih odpadkov. Preglednost v tem procesu pri določanju lokacije skladiščenja in drugih podrobnosti vključuje tudi prebivalstvo. Regionalni raziskovalni programi na tem področju so se že izkazali za koristne.
Prav tako menim, da morajo države članice EU deliti tudi uporabo obratov za obdelavo in skladiščenje odpadkov iz jedrskih elektrarn.
Miroslav Mikolášik
- (SK) Gospa predsednica, navdušen sem, da napredujemo na področju ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki in pri tem določamo posebne zahteve, ki bodo zagotovile, da bodo države članice uredile nacionalni regulativni in organizacijski okvir in pripravile učinkovite nacionalne programe od ustvarjanja do skladiščenja odpadkov. V celotnem sistemu morajo ta pravila nujno vključevati načelo preglednosti, nadzora in kontrole. Pozdravljam tudi možnost globokega geološkega skladiščenja, vključno z načelom povratnosti. Vendar pa je treba za nacionalne programe zagotoviti zadostno financiranje, da bodo plačevali onesnaževalci in to je v tej direktivi jasno okrepljeno, zaradi česar sem zadovoljen, vključno s primernimi sankcijami za odvračanje, ki jih je treba zagotoviti v vsakem sistemu.
Günther Oettinger
Gospa predsednica, govori kažejo, da so poslanci Evropskega parlamenta prebrali, predelali in ocenili vse podrobnosti predlogov. Ne mislim, da obstaja navzkrižje. Strinjam se, da bi morali vaše predloge vključiti v postopek.
Verjamemo, da je pomembna ena točka, ki jo je omenil gospod Swoboda, in sicer tema enakih čezmejnih pravic za sodelovanje javnosti. Pogosto je tako, da so lokacije končnega skladiščenja in jedrskih elektrarn na območjih, ki so blizu nacionalnih meja zaradi geoloških ali drugih razlogov, kar pomeni, da so iz evropske perspektive potrebni neločljivo in enakopravno sodelovanje državljanov, preglednost in ustrezne pravice.
Najlepša hvala za vaše sodelovanje. Upam, da bomo imeli jutri pri glasovanju tu v Parlamentu vašo podporo.
Romana Jordan Cizelj
poročevalka. - (SL) Zelo me veseli, da je tudi ta razprava pokazala, da je veliko točk, o katerih imamo podobna, skorajda enaka stališča, in da so to tiste točke, ki so ključne za to, da se zagotovi varno ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki.
Moram povedati tudi to, da je bilo delo v tem času po nesreči v Fukušimi izredno težko in da sem vesela, da kljub tem težkim časom, je besedilo, ki je bilo sprejeto v odboru ITRE, dovolj dobro pripravljeno in da nas ni zaneslo v ideološke debate.
Moja ocena je, da tam, kjer se razlikujemo, so razlike takšne, da ne ogrožajo poročila, in to je tudi dobro. Tako da si želim, da bi bilo poročilo, da bi bila direktiva čim prej sprejeta in da bi jo začeli tudi izvajati. Seveda pritrjujem vsem tistim poslancem, ki ste omenili zgolj pristojnost posvetovanja Evropskega parlamenta na področju jedrske energije. Mislim, da bi morali enkrat opraviti o tem zelo resno debato in poiskati skupno rešitev na tem področju, ker gre za vprašanje demokratičnosti.
Na koncu bi se rada zahvalila vsem, ki ste pomagali pri pripravi tega poročila, in sicer poročevalcem v senci, najprej v odboru ITRE, potem tudi poročevalcem in njihovim skupinam, ki ste pripravljali mnenja, vsem svojim kolegom, ki ste sodelovali v debatah in pripravili amandmaje, Svetu in Evropski komisiji - dobro smo sodelovali in sproti in pravočasno izmenjevali stališča-, pa seveda tudi svoji asistentki, svetovalcu v svoji politični skupini in svetovalki v odboru ITRE.
Predsednica
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 23. junija 2011.
Pisne izjave (člen 149)
Paolo Bartolozzi
Kot poročevalec v senci za mnenje Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in ker sem zato zlasti pozorno spremljali to temo, menim, da moram čestitati gospe Jordan Cizelj za neprecenljivo delo, ki ga je opravila. Kljub težavam, s katerimi smo se srečali med pogajanji, nenazadnje zaradi izredno občutljive vsebine, je delo, katerega posledica je bil predlog direktive o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, uspelo ustvariti povezan in usklajen zakonodajni okvir za zagotavljanje, da se s takšnimi odpadki ravna varno, ne glede na to, kakšno vrednost in posledice bi lahko imela jedrska energija v prihodnosti. Menim, da je v tem velika moč zadevnega predloga. Predlog poziva države članice, naj zagotovijo višje ravni varnosti, ki so tudi v skladu z mednarodnimi standardi na področju varnosti; več pozornosti tehničnemu in znanstvenemu napredku, zlasti zaradi spoštovanja načela povratnosti; večji poudarek na zaščiti okolja in zdravja ljudi ter zavezanost za prepoznavanje odgovornosti v skladu z načelom "onesnaževalec plača", preglednostjo in vlogo imetnikov licenc.
Ioan Enciu
v pisni obliki. - V Evropski uniji se vsako leto proizvede 40 tisoč m³ radioaktivnih odpadkov, od tega je okoli 80 % kratkoživih in 5 % dolgoživih nizkoradioaktivnih odpadkov. Pomembno je, da bo Unija izvajala direktivo o ravnanju z izrabljenimi gorivi in radioaktivnimi odpadki. Romunija je med tistimi državami, ki zagovarjajo možnost izvažanja radioaktivnih odpadkov v tretje države. Izrabljeno gorivo iz raziskovalnih reaktorjev v Romuniji je treba vrniti v državo izvora, Rusijo ali Združene države, ali pa v posebnih primerih izvoziti v tretje države. Zaradi tega ne morem podpreti predloga o prepovedi izvoza. Glede na to, da bo jedrska energija v prihodnosti ostala del jedrske mešanice držav članic, je pomembno, da se takšno sporočilo uspešno sprejme na plenarnem zasedanju tega parlamenta. Izrabljeno gorivo bi bilo treba čim prej prestaviti iz bazenov v suha skladišča, visoko prednost pa bi morali dobiti najstarejši radioaktivni odpadki. Poleg tega je pomembno, da državljani zaupajo načelom, ki urejajo varnost skladišč, in programom za ravnanje z odpadki.
Alajos Mészáros
v pisni obliki. - (HU) Radioaktivni odpadki se proizvajajo povsod po Evropski uniji, vključno z izotopi, ki se uporabljajo za medicinske, industrijske, kmetijske, raziskovalne ali celo izobraževalne namene. Vseeno pa se izrabljeno gorivo najpogosteje proizvaja v jedrskih elektrarnah. Zdaj se za ravnanje s takšnimi odpadki uporabljata dve tehnologiji: recikliranje ali pa končno odlaganje. Odpadki so na podlagi radioaktivnosti razdeljeni na tri vrste: nizkoradiaktivne, srednjeradioaktivne in visokoradioaktivne odpadke. Ta klasifikacija določa tudi, ali se bodo odlagali na odlagališča blizu površja ali v globoka geološka odlagališča. Končno odgovornost za izrabljeno gorivo in radioaktivne odpadke nosijo države članice. Vendar pa večina držav članic še ni sprejela svojih najpomembnejših odločitev glede izrabljenega goriva. Žal le malo krajev izvaja dobro organizirane programe za končno odlaganje jedrskih odpadkov. Stalno moramo biti politično zavezani dolgoročnemu ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki na način, ki omogoča njegovo izvajanje v okviru najvišje ravni varnostnih predpisov. Države članice morajo zaradi zaščite državljanov sprejeti nacionalne predpise o jedrski varnosti na visoki ravni. Poleg tega morajo vzpostaviti sistem, ki določa pristojnost in odgovornost nacionalnih organov oblasti glede ravnanja z jedrskimi odpadki. Zagotoviti je treba tudi javne informacije, ker je zelo pomembno, da je javnost ustrezno seznanjena z dogodki, ki se odvijajo okoli nje.
Rovana Plumb
Pri vseh ukrepih, ki se jih lotimo, moramo zagotoviti varnost splošne javnosti in okolja. Podpiram izvajanje "varnostne kulture", ki pomeni zagotavljanje varnostnih standardov, neodvisnih in močnih regulatorjev, primernih kadrov in finančnih sredstev in zadostnih informacij za splošno javnost.
Za obveščanje splošne javnosti je treba uporabljati pregleden postopek. Povečevanje preglednosti pomeni jasno opredelitev odgovornosti organov oblasti in zagotavljanje utemeljenega in usklajenega sistema za obveščanje splošne javnosti z namenom pridobivanja in ohranjanja njihovega zaupanja v ravnanje z radioaktivnimi odpadki, ki nastanejo med postopkom proizvodnje jedrske energije in iz jedrske energije v medicini.
Jutta Steinruck
Tema ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki je izredno aktualna. Nedavni dogodki na Japonskem so znova izpostavili neposredna tveganja, ki prizadevajo delavce in državljane, ki so izpostavljeni radioaktivnemu materialu.
V Evropi imamo mnogo ton radioaktivnih odpadkov, ki jim morajo ljudje prestavljati. Vesela sem, da lahko položimo temelje, ki bodo pomagali zaščiti zdravje teh ljudi po celotni Evropi.
V Parlamentu smo izdelali poročilo, ki temelji na tehničnem poročilu Komisije in je osredotočeno na ljudi, vključno z zaposlenimi v transportnih podjetjih in tovarnah, ki se ukvarjajo z radioaktivnimi odpadki, ter zaposlenimi na končnih odlagališčih. Zato smo se člani Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve osredotočili na zaščito udeleženih delavcev tako, da smo izdelali varnostne ukrepe, ukrepe za varstvo zdravja in usposabljanje zaposlenih glede teme radioaktivnih odpadkov. Gospodarski interesi ne smejo imeti nikoli večje prednosti kot zdravje delavcev in državljanov. Zato potrebujemo obsežno dokumentacijo o vseh odpadkih in ravnanju z njimi, ko ostajajo škodljivi za ljudi in okolje.
Vesela sem, da je bilo v končno poročilo Odbora za industrijo, raziskave in energijo vključenih toliko naših zahtev.
Kathleen Van Brempt
Jedrska energija je sporna tema, ki povzroča srdite razprave v Parlamentu in med našimi skupinami. Fukušima je povzročila, da se je ta razpravo razvnela, in posledično je mnogo ljudi dramatično spremenilo svoje stališče. Pozitivno je, da se s tem vprašanjem ukvarjamo tako, da lahko tako podporniki kot nasprotniki v Parlamentu izrazijo svoje mnenje. Vendar pa je problem radioaktivnih odpadkov realnost ne glede na naše stališče v zvezi s tem vprašanjem in z odpadki moramo ravnati na najboljši in najvarnejši možen način. Zato pozdravljam to poročilo, ki prispeva k strožji in varnejši politiki o odpadkih, vsako državo članico obravnava enakopravno in izpostavlja odgovornosti proizvajalcev odpadkov.
Podpiram načelo "onesnaževalec plača" in pod nobenim pogojem se ne smemo izogibati svojim odgovornostim. Zaradi tega pozivam tudi k prepovedi izvoza jedrskih odpadkov v tretje države. Tu ne gre le za vprašanje etike, ampak tudi za varnost in zaščito ljudi. Res je, da nimamo dostopa do politik o odpadkih, h katerim stremijo tretje države, ali nadzora nad njimi. To je nesprejemljivo tveganje. Sami moramo ravnati s svojimi odpadki in s strogo zakonodajo in predlogi zahtevati, da se to počne na najbolj varen in tehnično najbolj optimalen način.
