Potres v italijanski provinci Abruziji (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o potresu v italijanski provinci Abruziji.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, Komisija izreka sožalje vsem družinam, ki so v nedavnem potresu v Italiji izgubile svoje ljubljene člane.
Komisija je že v prvih urah po potresu navezala tesne stike z italijanskimi organi civilne zaščite. Države članice že od začetka te katastrofe nudijo svojo pomoč prek mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite.
Kljub temu, da je bil potres zelo močan in je povzročil hudo uničenje, so za takojšnji odziv ob nesreči zadostovale že zmogljivosti v državi.
Dne 10. aprila pa je Italija zaprosila za tehnične strokovnjake, ki bi lahko državi pomagali pri analizah trdnosti zgradb, ki jih je poškodoval potres. Sestavili smo ekipo osmih strokovnjakov iz držav članic in iz Komisije. Ekipo smo poslali na področje potresa 18. aprila. Poleg ocen trdnosti zgradb bo ekipa podala tudi predloge rešitev glede poškodovanih zgradb.
Komisija trenutno v sodelovanju z italijanskimi oblastmi preučuje še druge možnosti podpore s strani EU. Med te možnosti bi lahko spadala Solidarnostni sklad EU in reprogramiranje sredstev Strukturnega sklada ter Sklada za razvoj podeželja.
Potres nas je na tragičen način opozoril, da so države članice ves čas izpostavljene nevarnosti naravnih nesreč. V zadnjem desetletju so potresi, valovi vročine, gozdni požari, poplave in neurja po Evropi pobili mnogo ljudi in uničili mnogo drage infrastrukture ter dragocenih naravnih okolij.
Države članice in Skupnost morajo združiti svoje sile pri preprečevanju katastrof in njihovih posledic in pri zagotavljanju hitrega ter učinkovitega odziva Evrope ob hudih nesrečah. Izkušnje kažejo, da bi bil potreben celovit pristop, ki bi zajemal vse nevarnosti, k oblikovanju učinkovitih ukrepov za preprečevanje nesreč in neposredni odziv po nesrečah, kot je orisan v sporočilu Komisije iz marca 2008 o okrepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče.
Nadalje je februarja 2009 Komisija sprejela pristop Skupnosti k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroča človek, ki zajema najnovejše dosežke in odpira pot prihodnjim pobudam Komisije. Predlaga boljšo medsebojno uskladitev obstoječih instrumentov preprečevanja in njihovo zaokrožitev, kar krepi dodatno vrednost delovanja na ravni EU.
Komisija bi bila vesela komentarjev Evropskega parlamenta glede pristopa, ki ga predlaga v tem pomembnem sporočilu. Nadalje po zaslugi sredstev za pripravljalne dejavnosti na področju zmogljivosti hitrega odzivanja EU, ki jih je vključil Evropski parlament v proračuna za leti 2008 in 2009, Komisija trenutno z državami članicami preizkuša možnosti za izboljšanje zmogljivosti za hiter odziv EU. Vse te pobude prispevajo k oblikovanju prave evropske politike obvladovanja nesreč vseh vrst.
Predsednik
Hvala, gospod Kallas. Naj izkoristim priložnost in pozdravim podpredsednika Komisije gospoda Tajanija, da pa mi ne bo kdo očital nemarnosti ali brezčutnosti, naj vas spomnim, da smo se spominu na žrtve te nesreče priklonili z minuto molka že včeraj.
Gabriele Albertini
v imenu skupine PPE-DE. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, v letih od 2002 do 2007 so bili potresi med štirimi najpogostejšimi vrstami naravnih nesreč v Evropski uniji. Po tej zadnji in na žalost najhujši tragediji v provinci Abruziji se moramo združiti in skupaj spopasti s temi strašnimi dogodki, ki so pogosti v številnih državah Unije.
Danes imamo na voljo Evropski solidarnostni sklad in Mehanizem Skupnosti za civilno zaščito: dva instrumenta, ki sta sicer pomembna, vendar ne zadostna na področju, ki je tako izpostavljeno nevarnostim potresov, kot jim je izpostavljena Evropa. V primeru potresa v Abruziji je v obdelavi prošnja za odobritev sredstev Solidarnostnega sklada za obnovo porušenega področja. Znesek bi po izjavi podpredsednika Antonia Tajanija medijem lahko znašal do 500 milijonov EUR. Zaenkrat nam še ni uspelo količinsko oceniti obsega potresa in povzročene škode: provinca Abruzija potrebuje nujno in obsežno pomoč, ki jo je italijanski vladi uspelo vzpostaviti s takojšnjim in temeljitim ukrepanjem že nekaj minut po potresu.
Ukrepanje pa potrebuje usklajevanje na ravni Evrope, seveda ob spoštovanju nacionalnih in lokalnih pristojnosti. Dne 14. novembra 2007 je Parlament soglasno sprejel resolucijo o regionalnih učinkih potresov z vidika preprečevanja in obvladovanja škode, ki jo povzročajo tragični dogodki te vrste. Ta dokument bi moral služiti kot izhodišče usklajene evropske politike na tem področju, kot zahteva pisno vprašanje gospoda Vakalisa, ki ga je sopodpisalo okoli 50 poslancev Parlamenta. Zato upamo, da bo Evropska komisija upoštevala zamisli iz te resolucije in jih uporabila pri oblikovanju evropskega programa preprečevanja in obvladovanja potresov.
Gianni Pittella
v imenu skupine PSE. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, rad bi še enkrat izrekel svoje sožalje, v imenu italijanskih poslancev in imenu vseh poslancev iz Skupine socialdemokratov v Evropskem parlamentu, družinam žrtev, provinci Abruziji in njenim prebivalcem ter Italiji. Prav tako bi rad povedal, da bo naša skupina, ki že od začetka sočustvuje z ljudmi, ki jih je nesreča tako tragično prizadela, poslala v provinco Abruzijo delegacijo pod vodstvom predsednika skupine gospoda Schulza. Številke so strašljive: res je, kot je rekel gospod Albertini, da številke še niso dokončne, kljub temu pa kažejo, da je bilo smrtnih žrtev okoli 300. To je tragedija: 50 000 ljudi evakuiranih, tisoče hiš uničenih, stotine javnih poslopij razrušenih, med njimi tudi šole in znameniti spomeniki kulturne, arhitekturne in umetniške dediščine.
Po besedah predsednika Republike Italije, gospoda Giorgia Napolitana, je bil odziv na dogodke hiter in učinkovit. To so bili odzivi države, pa tudi nevladnih akterjev, sveta, prostovoljcev, različnih skupnosti iz Italije in od drugod, provinc, Redečega križa in gasilcev: res enkraten dokaz solidarnosti. Verjetno bi italijanska vlada - besedico "verjetno" bi pravzaprav lahko kar izpustili - torej, italijanska vlada bi storila najbolje, če bi upoštevala predloge in združila referendum z evropskimi volitvami in lokalnimi volitvami ter tako prihranila nekaj sto milijonov in jih raje namenila za pomoč prizadetim v potresu.
Od Evrope pričakujemo določene odzive: prvič, aktivirati mora Solidarnostni sklad; o tem smo se pogovarjali s podpredsednikom Tajanijem le nekaj ur po tragičnih dogodkih. Drugič, reprogramirati mora sredstva Strukturnih skladov, in tretjič, komisarja, izrabiti mora neporabljena sredstva iz prejšnjih in novega programskega obdobja. Četrtič, spremeniti mora pravila kohezijske politike in strukturnih skladov glede možnosti ponovne vzpostavitve Cilja I na prizadetih, nezadostno nerazvitih območjih in območjih, na katerih je zaradi izjemno hudih naravnih nesreč raven BDP ali blagostanja padla pod 75 % povprečja v Skupnosti. Torej ne zahtevamo ad hoc sprejema zakona za provinco Abruzijo, pač pa zakon, ki bo veljal za vsako območje, ki se bo znašlo v takem položaju. Petič, s Komisijo moramo preučiti možnosti davčnih olajšav za gospodarske dejavnosti in gradbena dela, ki bi se morala, kot upamo vsi med nami, kmalu spet obnoviti v provinci Abruziji. Na koncu pozivam k uporabi direktive o gradbenih materialih, ki smo jo pred kratkim posodobili in izboljšali v Parlamentu.
Naj sklenem z besedami, da ob tragediji, kakršna je ta, ne potrebujemo retorike, pač pa učinkovit, konkreten odziv, paziti pa moramo tudi, da popotresne ruševine ne bodo postale priložnost za dobičkarstvo in goljufije, ki bi samo napolnile žepe velikih kriminalnih združb. Biti moramo čuječi in se kar najbolje potruditi: vsi moramo delovati tako, da se bo z našo pomočjo na lica naših prijateljev v Abruziji vrnil nasmeh.
Patrizia Toia
v imenu skupine ALDE. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, v moji deželi Italiji je pomembno osrednjo provinco Abruzijo in mesto Aquilo zadela strašna tragedija. Ta katastrofa je terjala življenja, med njimi tudi mlada, poškodovala hiše, naše domove, cerkve, naše kraje čaščenja, spomenike, našo kulturo, podjetja, naša delovna mesta, univerze, naša središča učenja, in je pustila za seboj veliko uničenje.
Vsi smo se zgrnili okoli prizadetih ljudi in danes lahko rečemo: prvič, da so nesrečo sprejeli z velikim dostojanstvom, kljub temu, da jih je tako v živo in tako otipljivo prizadela, saj so izgubili najdragocenejše imetje, kakršno je dom - in vemo, da ima dom osrednjo vlogo v italijanski kulturi - vendar so se ti ljudje odzvali dostojanstveno in želijo začeti novo življenje, ponovno zgraditi porušeno, obnoviti svoje skupnosti in kraje, ki predstavljajo skupnosti, pri tem pa ohraniti tradicijo in povezave s preteklostjo. Pripovedujejo mi o tem, kolikšnega pomena so bili univerza in mala ter srednja podjetja za to pokrajino, ki zdaj trpi hudo materialno stisko in pomanjkanje možnosti za obnovo.
Reči moram, da so se institucije izjemno dobro odzvale: vlada, Parlament, vse opozicijske sile, pa tudi parlamentarna večina, ki se zelo modro in odgovorno lotevajo nalog v duhu enotnosti: lokalne institucije, prostovoljci, civilna zaščita, tisoči in tisoči mladih in odraslih, ki so se odpravili v Abruzijo in ki zastopajo skupine in združenja za socialno delo, katoliško skupnost; prav vsak je prispeval svoje. Niti tisti, ki se niso napotili tja, niso stali križem rok: ekonomsko in kulturno se mobilizirajo celotne kulturne, družbene in gospodarske skupnosti, kar je zelo pomembno.
Kot je rekel gospod Pitella, pa tega ne bomo smeli pozabiti pri obnovi, kajti ob vseh pozitivnih dogajanjih, ki jih je sprožila tragedija, so se pokazale tudi slabosti pri gradnji, zato menim, da bi si morali obenem s klici po pregonu krivcev prizadevati tudi za to, da bi ugotovili slabosti in jih upoštevali pri obnovi.
Še beseda o Evropi, gospod predsednik: ko nas je zadela nesreča, je bila Evropa z nami, in z nami bo tudi v prihodnje, s sredstvi in ukrepi, ki smo jih že omenili. Želela pa bi si tudi vidne prisotnosti, saj Evrope ne prepoznavamo le v denarju, ki prihaja, ampak tudi v obrazih in institucijah. Predlagam obisk skupne delegacije Parlamenta v provinci, brez nepotrebnega hrupa, brez publicitete, ampak kot znak, da Evropo sestavljamo ljudje in institucije in da te institucije in ljudje želimo zdaj in v prihodnje pomagati Aquili in Abruziji, pa tudi moji deželi, ki je zelo prizadeta.
Roberta Angelilli
v imenu skupine UEN. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, tudi jaz bi se rada zahvalila institucijam Skupnosti za podporo, ki so jo izkazale Italiji in ljudem, ki jih je prizadel potres. Ti dnevi so hudi, še toliko bolj zaradi slabega vremena zadnja dva dni.
Po žalovanju in uničenju pa pride čas za konkretne predloge in obnovo, čas za vrnitev prihodnosti v provinco Abruzijo. Prosimo evropske institucije, naj prispevajo svoj delež, in dejansko je Komisija že dala svoja zagotovila prek podpredsednika Tajanija, ki nam je zagotovil svojo zavzetost takoj po tragediji.
Kot je danes potrdila sama Komisija, moramo najprej preveriti vse razpoložljive finančne vire, zagotoviti hitro aktiviranje Evropskega solidarnostnega sklada za naravne nesreče, nato pa preučiti možnosti polne izrabe in reprogramiranja Evropskega socialnega sklada in drugih programov Skupnosti za podporo zaposlovanja in poslovanja. Vendar prosimo še zlasti tudi za možnost uvedbe izrednih zakonodajnih ukrepov, davčnih olajšav, spodbud in pomoči, morda kot izjemo v sedanji ureditvi de minimis. Te ukrepe bi odobrila Evropska unija in bi veljali dve ali tri leta, to je toliko časa, kolikor bodo trajale izredne razmere in obnova.
Kot je pokazala današnja razprava, glede teh zadev in teh ciljev soglašamo vsi in med nami ni razhajanj. Sklenila bi rada z besedami globokega sočutja žrtvam, njihovim družinam in vsem prizadetim, sem pa kot Italijanka iz tega območja še zlasti ponosna, da lahko spet izrazim posebno hvaležnost institucijam, vsem političnim strankam in še posebej reševalnim ekipam, civilni zaščiti in Rdečemu križu za ves trud. Zahvaljujem se tudi prostovoljnim organizacijam in posameznikom, ki so storili, kar so mogli, in prispevali osebno ali v denarju v znak solidarnosti in v pravo pomoč; ti ljudje so sijajen zgled učinkovitosti in človečnosti.
Monica Frassoni
v imenu skupine Verts/ALE. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze se pridružuje vsem poslancem, ki so govorili pred menoj, v izrazih sožalja, naše trdne solidarnosti in podpore tistim, ki trpijo zaradi te hude tragedije, katastrofe, naravne nesreče, ki pa jo je povročila cela vrsta napak, in upam, da bo Evropska unija zmogla na viden način pozitivno prispevati v teh razmerah.
Nečesa ne moremo zanikati: učinki potresa bi bili lahko mnogo manj rušilni, tragedija ne bi smela biti tako huda, saj je jasno, da so se številna poslopja in hiše zrušile, ko se vendar ne bi smele. Opravka imamo z malomarnostjo, poneverbami in goljufijami in ugotoviti moramo, kdo je odgovoren, saj je tudi to bistven del obnove, ki mora zajemati tudi moralno obnovo Abruzije, njenih ljudi in države v celoti. Obnova bi morala biti priložnost za velike izboljšave na poti k trajnostnemu razvoju za ljudi, ki so nam dokazali ne le visoko raven dostojanstva, pač pa tudi pogum in neomajno voljo začeti znova.
V tem trenutku bi bil najmanj demagoški in najbolj praktičen pristop, ki bo omogočil Evropi hitro ukrepanje v podporo reševanju in obnovi v Abruziji, revizija operativnega programa za provinco za obdobje 2007-2013, to je Strukturnih skladov. Operativni program Abruzije trenutno določa 140 milijonov EUR evropskega sofinanciranja ob skupni vrednosti programa 345 milijonov EUR, razliko pa krije državno sofinanciranje.
Jasno se zavedamo, da je ena od težav organizacija italijanskega sofinanciranja programov, za katere so sredstva Evropske unije zagotovljena, in na to moramo biti poslanci izredno pozorni.
Kot sem že rekla, bi morali najprej in predvsem zahtevati revizijo in preusmeritev sredstev v ukrepe in naloge obnove pri drugih evropskih skladih, katerih sredstva so že načrtovana za Abruzijo, na primer pri Socialnem skladu. V tem smislu bi lahko v operativne programe Abruzije preusmerili sredstva strukturnih skladov, ki so že dodeljena drugim delom Italije, ki pa so zdaj bolj konkurenčni. Vemo, da Evropska komisija pripravljena ovrednotiti nepovratno pomoč, enak mehanizem pa bi lahko uporabili tudi pri drugih državah članicah.
Po tem morajo italijanski organi, predvsem vlada ob sodelovanju lokalnih organov v prizadeti regiji, hitro izračunati neposredno škodo, da bodo lahko ujeli rok 15, junija 2009 za prošnjo za sredstva v okviru Evropskega solidarnostnega sklada. Znesek dodeljene pomoči bo odvisen od ugotovljene škode, v nobenem primeru pa ne bo presegal nekaj milijonov evrov. Skladu služi prav za zagotavljanje hitre, učinkovite in prožne ekonomske pomoči, zato je pomembno, da italijanski organi ocenijo škodo, drugače bo sredstva težko dobiti.
Državni organi morajo tudi začeti pripravljati prošnjo za posojilo od Evropske investicijske banke, kar bo omogočilo pridobitev zadostnih sredstev za hitro in trajnostno obnovo te regije.
Roberto Musacchio
v imenu skupine GUE/NGL. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej je na vrsti žalovanje za množico nedolžnih žrtev, temu pa sledijo reševanje, odpravljanje izrednih razmer in obnova, pri kateri se bo Italija zelo potrudila.
Evropska pomoč je pri tem pomembna, potrebujemo pa tudi evropski okvir za preprečevanje takih katastrof, katerih vzroki pogosto niso samo naravni, torej potrebujemo preventivni okvir, sistem za opozarjanje na naravne nesreče, na katerem bomo lahko zgradili civilno zaščito in sistem preprečevanja. Poleg tega potrebujemo politiko, ki bo zagotovila ustrezne standarde rabe tal ob upoštevanju ravnovesij, in standarde za varno gradnjo.
Pri potresu v Abruziji imamo opravka tudi s tem, in moramo, brez zahajanja v zdrahe, preiskati vse odgovornosti, da bomo lahko preprečili ponovitve tako hudih dogodkov, predvsem pa se moramo posvetiti obnovi zemljišč namesto novim rušenjem. Tudi zato je nujno sprejeti Okvirno direktivo o rabi tal, ki bo zagotovila strukturno pomoč pri ustreznem upravljanju evropskih tal, evropske sklade pa bi bilo treba preoblikovati v smeri razumne rabe tal, s tem pa zagotoviti zdravo okolje in kakovostna delovna mesta.
Reinhard Rack
(DE) Gospod predsednik, podpredsednik Komisije, naši italijanski kolegi so pravilno doumeli velik pomen te razprave za njihovo državo in so se prijavili k govorom, vendar je ta razprava namenjena tudi vsem drugim Evropejcem. Navsezadnje smo evropska skupnost. Vsi smo veseli priložnosti, ki nam jih odpira Solidarnostni sklad, in želeli bi si čim bolj namenske rabe njegovih sredstev - tudi s strani italijanske vlade in lokalnih organov. Še enkrat bi radi izrekli sožalje številnim žrtvam in upamo, da bo Evropa lahko prispevala k čimprejšnji omilitvi stiske.
Armando Veneto
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, rad bi samo opozoril na sočuten odziv na ta tragični dogodek po vsej Italiji in tudi v Evropi. Ko pride do česa takega, lahko zaznamo enotnost države in Skupnosti, ki nas lahko navda le z zadoščenjem, kakšno splošno solidarnost in mir, tudi notranji mir, uživamo v Evropi.
Rad bi rekel tudi, da moramo brez dvoma odkrito in nujno preiskati odgovornost za slabo gradnjo, zaradi katere so se sosednje zgradbe obnašale različno. Ob robu dogodkov smo bili priče tudi nekaj razpravam o možnosti napovedovanja potresov; v to se tukaj ne bom spuščal, pač pa naj le rečem, da raziskave radona kažejo, da se pred potresom povečajo koncentracije tega plina. Zato menim, kar velja za vsa področja znanstvenega raziskovanja, da Evropa lahko in mora uporabiti vse svoje možnosti za spodbujanje nadaljnjih raziskav na tem področju, saj bi lahko, v skladu z naravo znanosti, prispevale k zaenkrat hipotetičnim možnostim napovedovanja teh uničevalnih dogodkov.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, ni dvoma o močnem čutu solidarnosti v vseh državah članicah, pa tudi v Komisiji, ob tem strašnem potresu. Imamo mehanizme za pomoč in službe Komisije so ukrepale takoj. Vse dejavnosti morajo teči v tesnem sodelovanju z italijanskimi oblastmi. Lansko leto so katastrofalni gozdni požari prizadeli Grčijo, pred tem smo imeli gozdne požare na Portugalskem in poplave v Nemčiji ter v Češki republiki. V vseh teh primerih je Evropa izrazila svojo solidarnost in pomagala, kolikor je mogla. Tako bo tudi v tem primeru.
Najprej čakamo na izračune obsega škode, nato se bomo lahko odločili o najboljši izrabi Solidarnostnega sklada. Sama Komisija sredstev Solidarnostnega sklada ne more sprostiti, to lahko stori le po prejemu prošnje iz države članice in na podlagi izračuna obsega škode.
Številne države odpirajo vprašanje reprogramiranja Strukturnih skladov in v GD REGIO o tem tečejo razprave. Moja kolegica Danuta Hübner bo v kratkem obiskala območje in se pogovarjala o konkretnih možnostih. Smo v stalnih stikih z oddelkom za civilno zaščito v Rimu in mu pomagamo, pomagamo pa mu pripravljati tudi vlogo za sredstva Solidarnostnega sklada, torej ni dvoma, da bo Komisija naredila vse, da bi pomagala žrtvam te hude nesreče.
Kar se tiče standardov varne gradnje: te standarde imamo, vprašanje pa je, kako skrbno jih upoštevajo v državah članicah. Standardi vsekakor obstajajo: obstajajo v direktivah, pa tudi v nacionalnih zakonodajah.
Naš mehanizem civilne zaščite, katerega jedro je center za spremljanje in obveščanje, ki deluje 24 ur na dan, bo sodeloval z državami članicami pri preprečevanju nesreč, pa tudi pri obvladovanju njihovih posledic.
Še enkrat v imenu Komisije izrekam sožalje žrtvam. Naredili bomo vse v pomoč ljudem na območju nesreče.
Predsednik
Za sklep razprave bi rad, v osebnem imenu in v imenu Urada Evropskega parlamenta, izkoristil to priložnost in izrazil sožalje in sočutje žrtvam in prizadetim družinam, in seveda pozval k vsem oblikam podpore ljudem v regiji, ki jo je nesreča tako hudo prizadela.
Razprava je zaključena.
