Politika kakovosti kmetijskih proizvodov: katera strategija je prava? (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je razprava o poročilu gospoda Scotte v imenu Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja o politiki kakovosti kmetijskih proizvodov: katera strategija je prava?
Giancarlo Scottà
Gospa predsednica, gospe in gospodje, zaradi globalizacije trga in resne krize, s katero se sedaj srečuje Evropa, vključno s kmetijskim sektorjem, predstavlja poudarek na kakovosti proizvodov enega izmed možnih odzivov kmetijskega trga.
Verjamem, da lahko dobra politika kakovosti EU spodbudi konkurenčnost in ustvari dodano vrednost regionalnim gospodarstvom Evrope, saj pogostokrat predstavlja edino priložnost za razvoj v številnih podeželskih območjih, kjer je malo proizvodnih alternativ. S podpiranjem tržnih niš v kmetijstvu na teh prikrajšanih območjih bomo ustvarili delovna mesta in gospodarstvo.
Prihodnja politika kakovosti mora biti prav tako povezana z glavnimi možnostmi kmetijstva, ki so v primeru Evrope sodobnost, dinamičnost, pestrost in raznolikost in lahko poleg visoko kakovostnih prehrambnih proizvodov nudi tudi storitve, ki so zelo pomembne za nenehno razvijajočo se družbo.
V poročilu sem poudaril pomembnost ohranjanja treh sistemov za ločeno registracijo geografskih označb, saj predstavljajo povezavo z evropskimi pokrajinami, predstavljajo njihovo tradicijo, zgodovino, okus in edinstveno znanje, pridobljeno skozi generacije.
Zato verjamem, da upoštevajo specifične razlike v naravi in moči povezav med proizvodi in njihovim geografskim območjem proizvodnje in sicer z ohranjanjem dveh ločenih sistemov označbe geografskega porekla (PDO) in geografska oznaka (PGI). Potrošniki pogostokrat zamenjajo geografsko označbo, kjer je bil prehrambni proizvod pridelan s krajem izvora kmetijskega pridelka in pogostokrat ne vedo, kako deluje prehranska veriga.
Zato menim, da lahko le obvezna navedba kraja pridelave primarnih proizvodov zagotovi potrošnikom popolno informacijo o kvaliteti izdelkov, ki jih kupujejo, saj gredo proizvodi skozi proizvodnji cikel, ki znatno vpliva na njihove značilnosti glede kvalitete in varnosti hrane. Ne pozabimo, da je naša dolžnost zaščititi tisto, kar naši sodržavljani, ki so glasovali za nas, proizvajajo in jedo.
Naslednji dve vprašanji, za kateri menim, da ju je pomembno vključiti v poročilo, sta: pomembnost intenzivne kampanje za izobraževanje in informiranje potrošnikov, ki bi jo morala Evropska unija izvesti glede različnih evropskih oznak in garancij, ki jih predstavljajo ter vključitev mednarodnih registrov in mednarodnega priznavanja preko sistema STO geografskih označb. Ta zadnja točka je ključnega pomena, če želimo naše visoko kakovostne izdelke zaščititi pred ponarejanjem.
Rad bi se zahvalil komisarju Cioloşu za prisotnost, opozoriti pa ga želim na pomembnost dovolj zaščitnih sistemov kakovosti, ki so naša prihodnost, prav tako pa bi ga rad opozoril tudi na to, da je mogoče gospodarstvo podeželskih območij z neugodnim položajem spodbuditi s pomočjo kmetijskega sektorja, da bi tako zavarovali vse tiste posebne proizvode, ki so tipični za ta območja in zaradi katerih so ljudje povezani s prostorom, ki bi bil drugače zapuščen. To bi pripomoglo k spoštovanju okolja in krajine in bi, kjer bi bilo to mogoče, ustvarilo turistično, vinarsko in gastronomsko gospodarstvo, povezano z različnimi regionalnimi, kulturnimi in zgodovinskimi razlikami v Evropski uniji.
Zahvaliti se želim mojim kolegom za vso podporo, ki so mi jo nudili v Odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja ter upam, da bo tudi Evropski parlament zagotovil podporo na jutrišnjem glasovanju.
Dacian Cioloş
Gospa predsednica, gospod Scottà, gospe in gospodje, ključni element, ki oblikuje evropski kmetijski in kmetijsko-živilski model na mednarodni ravni, je po mojem mnenju ravno njegova politika kakovosti in raznolikosti. Zato bo politika kakovosti v kmetijsko-živilskem sektorju ena izmed prednostnih nalog mojega mandata, ena izmed mojih glavnih prednostnih nalog, takoj za reformo skupne kmetijske politike po obdobju 2013.
Politika kmetijsko-živilske kakovosti ni le dokaz, da se evropski kmeti odzivajo na pričakovanja evropskih potrošnikov, ampak lahko pripomore tudi k temu, da se bo evropski kmetijsko-živilski sektor umestil na mednarodni trg.
Če naj politika kakovosti izpolni cilje, potrebujemo okvir, ki bo jasen, celovit, dobro oblikovan, enostavno prepoznaven s strani potrošnikov in kolikor je mogoče celovit in zadosten. Nameravam oblikovati vsebino politike kakovosti in zagotoviti, da bi bila dostopnejša tako kmetom, ki morajo imeti od nje koristi, kot tudi potrošnikom, ne da bi pri tem žrtvovali njeno vsebino ali da bi ji odvzeli celotno vsebino.
Politika kakovosti potrošnikom predstavlja garancijo, prav tako pa kmetom predstavlja dodatno vrednost; glede tega se popolnoma strinjam z gospodom Scotto. Lahko pripomore k ohranjanju raznolikosti našega kmetijstva in sicer na konkurenčen način, saj so kmetije, ki lahko prodajajo svoje izdelke, konkurenčne. Če lahko živijo od tega, kar proizvajajo, so konkurenčne in če lahko prodajajo izdelke z visoko dodano vrednost, so še konkurenčnejša, čeprav gre občasno za male kmetije.
Zato verjamem, da lahko politika kakovosti v nekaterih pokrajinah pomaga k večji konkurenčnosti kmetij. Na ta način lahko politika kakovosti, razvoj lokalnih trgov, zmanjšanje razdalj pri prevozu hrane ter neposreden in tesnejši stik med potrošniki in proizvajalci, zagotovijo dobre rezultate ravno z namenom povečanja konkurenčnosti nekaterih oblik kmetovanja, ki imajo trenutno relativno majhen tržni delež. Evropski kmeti se že trudijo, da bi dobavljali varne proizvode, s tem ko uporabljajo tehnike, ki upoštevajo okolje in dobro počutje živali.
Razprava o tem, kako bi to lahko postalo očitnejše s pomočjo sistema označevanja, je uporabna in dobrodošla, poročilo pa k temu prispeva nekatere elemente in zamisli. Verjamem, da morajo predmet razprav, ki bodo potekale v sklopu skupne kmetijske politike po letu 2013, biti tudi te povezave med standardi, ki jih vzdržujejo kmetje in politiko označevanja kakovosti.
Verjamem, da moramo razviti in izdelati instrumente v zvezi s komunikacijsko politiko, komunikacijo tako z evropskimi kmeti, kot tudi z evropskimi potrošniki, predvsem pa tudi s komunikacijo na mednarodni ravni. Naš sistem kakovosti je lahko dober ambasador našega kmetijsko-živilskega modela in tudi naše skupne kmetijske politike.
Na koncu želim povedati, da je bilo poročilo gospoda Scotte pripravljeno ravno ob pravem času. Kot veste, namerava Komisija do konca 2010 predstaviti zakonodajni paket o politiki kakovosti. Poročilo, ki ga je danes predstavil gospod Scottà in o katerem bo tekla razprava, vključuje nekatera vprašanja, ideje in predloge, ki so skladni s tem, sam pa si bom koliko bo le mogoče prizadeval, da jih bom upošteval, ko vam bom predstavil zakonodajne predloge.
Poročevalcu in članom parlamentarnih odborov, ki so sodelovali pri tem poročilu, želim čestitati in z veseljem pričakujem vaše poglede in predloge.
Esther Herranz García
Gospa predsednica, najprej se želim zahvaliti gospodu Scotti za odlično spretnost pri pogajanjih v zvezi s tem poročilom. Resnično je bilo pravo zadovoljstvo delati z njim in ostalimi govorniki iz parlamentarnih skupin.
Ponosni smo na stališče, ki ga bomo izkazali na jutrišnjem glasovanju v Parlamentu in glede poročila, kot je to, ki zagovarja kakovost ter se zavezuje razvoju in krepitvi podeželja, ne le kot dokaz tradicionalne evropske kulture, ampak kot resnična sredstva za ustvarjanje blaginje in delovnih mest. Gre za delovna mesta, ki jih zelo potrebujemo v času te gospodarske krize in tako dinamičnih razmer z vidika stopnje zaposlenosti v nekaterih državah članicah.
Poleg tega smo veseli zaščite, ki jo ohranja Parlament in stališča, ki ga ohranja Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja, kar je tudi jasno izjavil, pri zagotavljanju kvalitete najvišjih standardov. Glede najvišjih standardov se seveda zavezujemo k ohranjanju razlike med označbo geografskega porekla in zaščiteno geografsko označbo. Zavračamo idejo o zniževanju kakovosti, hkrati pa želimo, da je proizvodnja v EU deležna pozornosti in da je cenjena.
Navdušena sem nad tem, kar je povedal gospod Cioloş. Seveda je bilo lepo slišati, kako je govoril o zavezah za prihodnost evropskega kmetijskega okolja. Seveda upamo, da bo prisluhnil glasu Parlamenta, ki se bo odražal na jutrišnjem glasovanju.
Upajmo, da se ne bo nikoli več ponovilo, da bi Evropska komisija prehitela Parlament s prepovedjo stvari, kot so na primer tržni standardi za sadje in zelenjavo, ki so močno škodili evropski svobodni konkurenci.
Želimo, da se neravnovesja na trgu odpravijo, prav tako pa se želimo zavezati kakovosti, raznolikosti, varnosti hrane in pravemu obsegu proizvodnje.
Poleg tega želimo, da se proizvodnja v EU ter kakovost kmetijstva in proizvodnja živil v EU zaščitita v Svetovni trgovinski organizaciji. V zvezi s tem se zanašamo tudi na delo gospoda Cioloşa, saj naši evropski proizvajalci in potrošniki ne morejo še naprej ostati nezaščiteni.
Giovanni La Via
Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, tudi jaz se želim v imenu Poslanske skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) zahvaliti poročevalcu gospodu Scotti za izjemno delo, ki ga je opravil, hkrati pa želim poudariti, da politike kakovosti nimajo le izjemne zunanje vrednosti zaradi tega, kar lahko ponudimo potrošnikom; ampak so izjemno pomembne zaradi tega, kar lahko dajo proizvajalcem.
Kot ste vsi opazili, lahko ima konkurenčnost na trgih številne oblike. Na tako veliki in raznoliki celini, kot je Evropa, ki je veliko bolj opredeljena s stroški proizvodnje, kot pa s konkurenčnostjo, bo težko konkurirati z vidika cene in bomo lahko konkurenčni le z vidika raznolikosti proizvodov.
Na politiko kakovosti moramo gledati ravno z vidika raznolikosti, s katero lahko ponudimo in damo na trg proizvod, ki se razlikuje od konkurence, proizvod, ki ga je mogoče prodati tudi brez točnega in posebnega sklicevanja na ceno, ki je nižja v primerjavi s ceno konkurence.
Zato smo naklonjeni nadaljnjemu izvajanju prakse označb Skupnosti, ki že poteka, hkrati pa poudarjamo potrebo po ohranjanju razlike med geografskimi označbami in označevanjem porekla. Kljub temu pa moramo poudariti, da mora Unija mednarodno in na ravni pogajanj o mednarodni trgovini, odigrati svoj del pri zaščiti oznak porekla in politik označevanja porekla, da bi se lahko izognili politiki zamenjave oznak, kar bi škodilo našim proizvodom.
Izpostaviti želim še eno končno stališče, ki se nanaša na označevanje. Že smo zahtevali in to moramo zahtevati tudi jutri, prek posebne spremembe, da Parlament glasuje o možnosti navajanja porekla surovin, ne samo za sveže, nepredelane proizvode, ampak tudi za predelane proizvode z eno samo sestavino; se pravi tiste, katerih značilni element predstavlja surovina.
Csaba Sándor Tabajdi
v imenu skupine S&D. - (HU) komisar, kolegi poslanci, v imenu Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu, menimo, da je poročilo, ki ga je pripravil gospod Scottà, izjemno pomembno in se v osnovi strinjamo z njim. Poročilo vsebuje štiri oziroma pet točk, o katerih moramo razpravljati. Prvič, skupni logotip Evropske unije. Številni ljudje ne razumejo, da skupni logotip EU ne predstavlja korak k federalizmu, ampak dokazuje potrošniku, da proizvod izpolnjuje posebne zahteve varnosti živil EU, istočasno pa ga razlikuje od sveta izven meja EU. Zato pozivam, da podpremo poseben logotip EU.
Druga točka je vprašanje kraja izvora. Zelo dobro je, da ima EU sedaj komisarja za kmetijstvo, gospoda Daciana Cioloşa, ki razume in podpira pomembnost lokalnih trgov, saj bomo le tako lahko ohranili lokalne posebnosti, regionalne posebnosti in raznolikost hrane v Evropi, prav tako pa je jasno, da ključno vlogo pri tem igrajo politika kakovosti hrane, kraj porekla izvora in označba porekla. Bilo je nekaj nesoglasij s Komisijo in močno upam, da novi komisar ne podpira več prejšnjega stališča, da bi morali vsa zaščitena geografska porekla združiti z zaščitenimi geografskimi označbami. Občasno to vzbuja zaskrbljenost, nazadnje v primeru vina Tokaj. Zahvaljujem se komisarju, da so bili ti problemi deloma odpravljeni, medtem ko je nekatere še treba rešiti.
Četrti element: logotip za ekološke izdelke. Glede tega se popolnoma strinjamo. In na koncu peti element: nekateri člani Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja so pozvali k ponovni uvedbi prejšnjih strogih standardov za zelenjavo in sadje. Rad bi se vrnil na izvorno obliko poročila gospoda Scotte. Ne vračajo se v obdobje prekomerne regulacije, ko smo določali, kakšne oblike naj bo kumara.
George Lyon
v imenu skupine ALDE. - Gospa predsednica, ali se lahko najprej tudi jaz zahvalim gospodu Scotti za njegovo poročilo.
Vsebuje veliko pohvalnih stvari. Žal ga sam in moji kolegi iz skupine ALDE ne moremo podpreti v trenutni obliki, ne da bi pred tem prišlo do ene ali dveh sprememb.
Ne moremo podpreti odstavka 19, tako imenovanega odstavka "manjvrednega sadja". Verjamem, da je neumno, če birokrati v Bruslju pravijo potrošnikom, da lahko kupijo samo ravne banane ali ravne kumare.
Seveda so potrošniki tisti, ki sprejemajo odločitve, kaj želijo kupiti, torej upam, da bo Parlament uporabil zdravo pamet in podprl skupno spremembo, ki sta jo predložili skupina Zelenih in ECR, da bi odpravili pravila o ravnih bananah in prepustili potrošnikom, da se svobodno odločijo ali želijo jesti ukrivljeno ali zvito sadje in zelenjavo. Vsekakor je to odločitev potrošnikov.
Marianne Fischer-Boel, prejšnja komisarka, se je odločila za odpravo standardov in upam, da bomo še naprej podpirali to odločitev.
Prav tako si želim nekaj sprememb v odstavku 16. Razumem poziv k logotipu EU, vendar če je brez pomena za potrošnike in ne prinaša dodane vrednosti za kmete, potem gre za nesmiselno delovanje. Doseči mora odziv pri potrošnikih, kmečkemu prebivalstvu pa zagotoviti nekakšno povračilo. Sicer je nekoristen. Ni vreden napora in ne vidim nobenega dokaza, ki bi nakazoval na to, da si evropski potrošniki želijo takšnega logotipa EU.
Iz odstavka 62 izhaja kritika sistema zasebnega certificiranja, ki je bil na Škotskem zelo uspešen. Zdi se mi, da je za kmete dobro, če na prostovoljni osnovi, dodajo vrednost svojim proizvodom preko načrtov zagotavljanja kakovosti in morali bi jih podpirati, ne pa odvračati od tega.
Upam, da bomo na jutrišnjem glasovanju doživeli nekaj sprememb tega poročila, saj ga bomo lahko podprli le s spremembami, o katerih bomo jutri glasovali.
Alyn Smith
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospa predsednica, ponovil bom številne pripombe škotskega kolega - čeprav ni kolega iz skupine - Georgea Lyona. V tem poročilu je veliko dobri stvari, pa tudi nekaj, za katere menim, da bi jih lahko nekoliko izboljšali. Izpostavili smo številne točke, sam pa se bom osredotočil samo na dve.
Skupaj z drugimi verjamem, da potrošniki želijo vedeti, od kje prihaja njihova hrana. Verjamemo, da bi zagotavljanje te informacije moralo biti obvezno, tako torej sprememba 4, ki se nanaša točno na to, nadomešča nekoliko ohlapno besedilo z močnejšo zahtevo, da kjer lahko imamo informacijo o označevanju "kraja pridelave", je to obvezno, saj naši potrošniki želijo ravno to.
Prav tako bi izpostavil spremembo 3 - kot je to storil tudi moj kolega -, ki odpravlja poskus ponovne uvedbe nadležnih in nedelujočih pravil o neposredni prodaji sadja in zelenjave potrošnikom. Šele lani smo se dogovorili o odpravi teh pravil in medtem ko potrošniki niso opazili velike razlike, so jo in jo še vedo opažajo naši proizvajalci. Vsak poskus ponovne uvedbe teh pravil bi dejansko bila nova palica za predelovalce, trgovine v verigi in supermarkete, s katero bi lahko udrihali po proizvajalcih, potrošniki pa ne bi imeli nobenih neposrednih koristi.
V poročilu je veliko dobrih stvari. Ponovil bi pripombe gospoda Lyona glede logotipa EU. Menim, da ima to več opraviti z ambicijami Parlamenta, kot pa z željami naših potrošnikov. Če potrošnikom ideja ni všeč, potem si za to ne bi smeli prizadevati, ampak bi si morali prizadevati za načrt obveznega označevanja porekla, kar si potrošniki želijo.
Spremembe so konstruktivne; upam, da bomo uspešni in da jih bodo kolegi jutri podprli.
James Nicholson
v imenu skupine ECR. - Gospa predsednica, tudi jaz bi rad izrazil zahvalo poročevalcu za zelo dobro poročilo.
Menim, da to poročilo vsebuje številne dobre ideje in popolnoma se strinjam z njim, gospod Scottà, v delu, ki se nanaša na to, kako pomembno je za evropske proizvajalce, da dosežejo dodano vrednost in kar v največji meri izkoristijo potencial svojih proizvodov. Vedno si moramo prizadevati za doseganje najvišjega možnega potenciala evropske kmetijsko-živilske industrije. To bo pripomoglo k povečanju naše konkurenčnosti in okrepilo gospodarstvo na podeželju.
V zvezi s tem me vesli, da gospod Scottà obravnava prihodnost sistemov ZGO in ZOP. Ta instrumenta sta se izkazala za priljubljena med potrošniki in proizvajalci. Vendar se strinjam s poročevalcem, da je treba njihovo upravljanje in izvajanje poenostaviti. Če smo resni glede njihove vrednosti v tujini, moramo zagotoviti večjo zaščito pred tretjimi državami.
Želim si, da bi se več izdelkov iz mojih regij potegovalo za ZOP in upam, da bo Komisija sprejela nekatere predloge za poenostavitev postopka za obravnavanje vlog, da bomo videli več vlog iz moje regije na Severnem Irskem.
Vendar pa moram izpostaviti, da ne podpiram nekaterih elementov tega poročila. Nasprotujem uvedbi logotipa kakovosti EU. Podpiram označevanje države porekla. Menim, da bi bil logotip EU nesmiseln, potrata časa in denarja, enako pa menim tudi glede logotipa EU za ekološke izdelke.
Moj drugi pomislek se nanaša na spremembe, ki so bile sprejete v Odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja in ki pozivajo k ponovni uvedbi tržnih standardov za sadje in zelenjavo, o katerih si nekateri poslanci v EP močno želijo ponovno razpravljati. Dejstvo je, da je Komisija lani ta pravila odpravila. Popolnoma podpiram to potezo in sedaj lahko pustimo trgu, da postavi svoje standarde. V zvezi s tem pozivam kolege, da podprejo plenarne spremembe, ki so jih predložile naša in druge skupine in ki so zelo jasne in enostavne ter so namenjene odpravi teh elementov.
Lorenzo Fontana
Gospa predsednica, gospe in gospodje, komisar Cioloş, hvala vam za spodbude besede in hvala vam gospod Scottà za skrbno delo, ki ste ga pravili pri tem pomembnem poročilu.
Menim, da je namen poročila, o katerem bomo jutri glasovali, zaščititi in povečati vrednost pridelkov ter ustvariti značilnost vsake regije in države članice Evropske unije. Prihajam iz Italije, ki ima 4 500 značilnih proizvodov in ti predstavljajo sredstvo naše države, ki ga želimo z vsem srcem ohraniti.
Vsi se dobro zavedamo, da je pot do odličnosti še dolga, vendar pa se mora naše sporočilo glasiti, da bodo kmetje lahko le s pomočjo kakovosti evropskih pridelkov smiselno tekmovali na svetovnem trgu. Če upoštevamo še globoko krizo, s katero se žal srečujemo, nam ne preostane drugega, kot da ohranjamo kakovost, sledljivost in preglednost informacij, povezanih s kmetijskimi pridelki.
Važno je vedeti, kakšna predelava se uporablja za vsak pridelek in od kje ta pridelek prihaja. Pomembno je zaradi tega, ker je prav, da potrošniki vedo, ali jedo jabolko, ki je zraslo na primer v moji regiji - Veroni ali v Venetu - in da so bila zaradi tega spoštovana pravila EU v celoti proizvodnji verigi, ali pa želijo jesti jabolko, ki je zraslo na Kitajskem, kjer je edina informacija, ki jo imamo, da v številnih primerih Kitajska ni niti blizu spoštovanju predpisov in dobrih praks, ki jih upoštevajo evropski kmeti.
Diane Dodds
Gospa predsednica, zahvaljujem se vam, da ste mi dali priložnost, da spregovorim o tej pomembni zadevi.
Potrošniki povsem upravičeno zahtevajo, da je hrana, ki jo kupujejo, zdrava, ji je mogoče slediti in je proizvedena v skladu z visokimi standardi. Podprla bi sistem označevanja države porekla, ki spodbuja takšne standarde in verjamem, da bo to široko sprejela tudi večina potrošnikov in večina znotraj industrije. Jasno je, da bosta promocija in trženje glavna elementa uspeha ali neuspeha takšne politike. Odločno moramo ukrepati proti morebitnemu ponarejanju proizvodov, ki so nepravilno označeni.
Sama sem - tako kot številni kolegi v Parlamentu - proti logotipu EU. Menim, da bi bil v veliki meri nesmiseln in potrošnikom ne bi bil v pomoč. Označevanje države porekla, pa tudi geografske označbe, so pomembne zaradi tega, ker spodbujajo skupnost, lokalno dediščino in ohranjanje lokalnih tehnik, prav tako pa varujejo področja, ki so odvisna od pridelave posebnih proizvodov.
Prihajam iz Severne Irske, ki je neto izvoznica kmetijskih proizvodov. Zato si želim kakršnega koli sistema označevanja, s katerim bo mogoče vzpostaviti enake pogoje za vse. Vse, kar vpliva na izvoz proizvodov iz držav, kot je moja, bi imelo pogubne posledice za industrijo. Kot drugi kolegi, tudi sama podpiram načrte zagotavljanja kakovosti, ki so na voljo in spodbujajo tiste, ki so del splošne lokalne označbe.
Elisabeth Köstinger
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, proizvodnja visoko kakovostnih proizvodov je temeljnega pomena za evropske kmete. Ne dvomim, da obstajajo povezave med kakovostjo proizvoda in poreklom surovin. Zato menim, da je obvezno označevanje kakovosti pomembna priložnost za naše kmete. Kakovost je ključno vprašanje za celotno prehransko verigo in ključno sredstvo pri podpori konkurenčnosti evropskih proizvajalcev živil. Proizvodnja visoko kakovostnih živil ima dolgo tradicijo in je pogostokrat edina priložnost za zaposlovanje in prodajo v številnih podeželskih regijah z omejenimi proizvodnimi alternativami.
Da bi bilo mogoče jamčiti visoko kakovosten standard, so vsekakor potrebni elementi nadzora in objektivna merila. Vendar pa je dejstvo, da vplivajo tudi finančni pomisleki potrošnikov. Kakovost stane in kmetje potrebujejo pošten dohodek. Vendar pa se lahko potrošniki svobodno odločajo za alternativne proizvode z drugačno ceno, čeprav se pogostokrat odločijo za proizvod, ki ni tako kakovosten. Jasna mora biti ena stvar in to je, da morajo potrošniki imeti to svobodno izbiro, prav tako pa jim mora biti zagotovljena možnost sprejemanja odločitev na podlagi objektivnih in preglednih meril.
V zvezi s tem moramo tudi dvigniti splošno ozaveščenost potrošnikov. Potrebujemo zaščitene geografske označbe in označbe porekla. Uvesti moramo regulirano in zaščiteno označevanje proizvodov iz gorskih pokrajin in območij, kjer ni gensko spremenjenih organizmov. Vendar pa potrebujemo tudi označbe "zajamčena tradicionalna posebnost" in "ekološka pridelava". Kar koli se bo že zgodilo, te moramo ohraniti.
Paolo De Castro
(IT) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, danes se je v Evropi začela nova faza razmišljanja o vprašanju kakovosti, ki ne služil le kot garancija za potrošnike, ampak predvsem kot spodbuda za naše proizvajalce k večji konkurenčnosti na trgu, ki je veliko obsežnejši in konkurenčnejši.
Naša podjetja morajo pridobiti priznanje trga glede jasnih in s kakovostjo povezanih vidikov, ki se nanašajo na njihove proizvode. V tem smislu, kot si prizadeva poročilo gospoda Scotte - tudi sam se mu zahvaljujem za to -, beležimo napredek predvsem pri zagotavljanju več informacij glede porekla, sestave in značilnosti proizvodnih postopkov.
Komisar, istočasno je temeljnega pomena, da evropski predpisi organizacijam, imenovanim za zaščito in spodbujanje kakovostnih proizvodov, omogočajo načrtovati dobavo proizvodov ter prilagajati svoje pridelovalne zmogljivosti potrebam trga na podlagi poštenih in nediskriminatornih načel.
Upamo, da bo potrditev tega poročila pomenila dokončno uveljavitev kakovosti, kot temelja evropske strategije za kmetijsko-živilski sektor in da bo Komisija resno razmislila o predlogih našega odbora, tako da bo mogoče načelne močne strani evropskega kmetijstva preoblikovati v dragoceno konkurenčno prednost.
John Stuart Agnew
Gospa predsednica, naj najprej povem, da imam v tem interes. Sem pridelovalec jajc.
Predpisi morajo biti pošteno prilagojeni skupnemu standardu. To je bistvenega pomena. Kriza, ki jo je povzročila EU, bo kmalu prizadela industrijo pridelave jajc v Združenem kraljestvu. Od 1. januarja 2012 dalje bo pridelava jajc v baterijski reji prepovedana. Prepoved ne velja za jajca iz Romunije ali Bolgarije in mogoče še za druge države, ki imajo začasno imuniteto zaradi pristopnih pogodb.
Vse dokler bodo v obravnavi, lahko te države v Združeno kraljestvo tudi po prepovedi zakonito izvažajo jajca, pridelana v baterijski reji.
Pridelovalci jajc v Združenem kraljestvu, ki so veliko vložili v alternativne sisteme, bodo morali ob slabšem položaju tekmovati z uvoženimi proizvodi, ki jih je mogoče pridelati veliko ceneje.
Najprej moram poudariti, da so ti uvoženi proizvodi jasno označeni in drugič, kar je pomembnejše, da smo s takojšno veljavo uvedli dodatno številko "štiri" za jajca pridelana s sistemom kolonij. Le tako se bodo lahko potrošniki ozaveščeno odločili.
Michel Dantin
(FR) Gospa predsednica, komisar, gospod Scottà, zdi se mi resnično simbolično, komisar, da se vaš prvi govor v Parlamentu nanaša na zelo pomembno temo politike kakovosti.
Verjamem, da smo izbrali enak pristop k tem kakovostnim proizvodom. Da, predstavljajo priložnost za naše najbolj krhke pokrajine. Da, so sredstvo, s katerim lahko delovanje regije, predvsem pa kmetov, postane bolj dinamično. Da, predstavljajo jasno sporočilo za evropske potrošnike, pa tudi za potrošnike v svetu, glede našega kmetijskega modela. Burgundijec, parmska šunka, nekatere španske mesne jedi - njihov pomen sega preko meja vseh naših držav, preko vseh meja Evrope.
Resolucija, ki jo bomo jutri nedvomno potrdili, vam komisar omogoča večje ambicije v zvezi s to politiko kakovostnih proizvodov, proizvodov, ki jih je mogoče prepoznati zaradi različnih oznak. Evropska politika mora biti jasnejša; nekaterim velikim industrijskim ali distribucijskim skupinam mora preprečevati, da bi prevzemale proizvajalce, saj bi jih gotovo z veseljem prikrajšale za dodano vrednost, ki bi jim jo lahko prinesli ti proizvodi.
Med zaslišanjem sem vas opozoril na potrebo po tem, da organizacije, ki uporabljajo predvsem označbe porekla, prevzamejo celotno odgovornost za upravljanje svojih proizvodov. Upravljanje pravic do proizvodnje predstavlja temeljni del politike kakovostne proizvodnje. Skoraj vsi naši odbori so glasovali za spremembo, ki se zavzema za to.
Odzvati se želim na naše kolege poslance iz Združenega kraljestva v zvezi z odstavkom 19 o sektorju sadja in zelenjave. Da, gospe in gospodje, ne smemo se vračati nazaj, prav tako pa ne smemo dopuščati velikega vakuuma v politiki sadja in zelenjave, kar danes pomeni, da so distributerji edini, ki sprejemajo odločitve. Na to spremembo skupaj glejmo kot na poziv za iskanje nove srednje poti.
Komisar, zelo hitro nas lahko prepričate o vašem navdušenju za to posebno politiko, ki daje potrošnikom drugačno podobo kmetijstva. Sedaj nam predstavite dobro besedilo. To storite hitro; zaupamo v vas.
Iratxe García Pérez
(ES) Gospa predsednica, komisar, kakovostna kmetijska pridelava je ključni dejavnik v prehranski verigi in predstavlja ključno sredstvo za podporo konkurenčnosti evropskih pridelovalcev. Vse to se odraža v poročilu gospoda Scotte, v katerem so izpostavljeni tudi drugi pomisleki, ki jih bo Komisija morala upoštevati pri izvajanju te politike.
Logotip kakovosti EU, kot izraz strinjanja naših proizvajalcev z zahtevami proizvodnje znotraj Unije, mora biti rezerviran izključno za kmetijske proizvode, proizvedene v Evropski uniji.
Zaščitenim geografskim označbam mora zagotavljati večjo zaščito, tako v Svetovni trgovinski organizaciji, kot tudi v dvostranskih sporazumih. Prav tako mora biti pripravljena evropska zakonodaja o integrirani pridelavi, ki zagotavlja opaznost te vzdržnejše metode pridelave in usklajuje obstoječa merila v vsaki državi članici.
Upoštevati moramo neuravnoteženost v tržni verigi, pomembnost zanašanja na tržne standarde po sektorjih in potrebo po pripravi smernic EU glede najboljše prakse za izvajanje sistemov, ki se nanašajo na kakovost kmetijskih pridelkov, in njihovo medsebojno priznavanje.
Predvsem se sklicujem na nadzor zasebnih sistemov certificiranja, ki se pogostokrat uporabljajo kot zahteva za dostop do obsežnih distribucijskih izpostav.
Timo Soini
(FI) Gospa predsednica, zelo pomembno je, da gremo do bistva te zadeve in povemo, da je kmetijstvo, ki temelji na kmečkih družinah, lokalne narave, zagotavlja zaposlovanje, krepi pokrajine, je humano, prav tako pa upošteva vprašanja glede varstva živali. Posamezen proizvod, ki je rezultat tega in kakovost blaga predstavljata uspeh v Evropi in v svetu.
Zelo pomembno je, od kje prihaja proizvod. Lokalne specialitete so neizmerne vrednosti. Pokrajina na Finskem iz katere prihajam, proizvaja odličen sir iz kozjega mleka. Vsem vam ga priporočam. Takih posebnih proizvodov je veliko po vsej Evropi. Poskrbeti moramo, da bodo prišli na trg.
Ker je prisoten nov komisar, mu želim povedati, da mora biti kmetovanje možno povsod po Evropi. Če tega ne bomo pozabili, bomo imeli odlično prihodnost, z varno in čisto hrano, ki izvira od tu.
Peter Jahr
(DE) Gospa predsednica, še enkrat vse zahvale poročevalcu za to odlično poročilo. Visoko kakovostni kmetijski proizvodi zagotavljajo evropskemu kmetijstvu veliko prednost zaradi položaja, kar mu omogoča, da se ohrani kljub mednarodni konkurenci. Posledično igrajo pomembno vlogo pri razvoju podeželskih regij znotraj Evropske unije. Kmetijski proizvodi Evropske unije že ustrezajo standardom visoke kakovosti. Evropski standardi veljajo v svetu za zelo visoke. Žal se tega ne zavedajo vsi potrošniki. Zato je pomembno, da Evropska unija izboljša svojo politiko kakovosti, istočasno pa posodobi svojo politiko informiranja. To bo spodbuda za pridelovalce, da se bolj osredotočijo na kakovost in varnost hrane.
Potrošniki imajo pravico do tega, da uživajo kmetijske proizvode v EU, brez kakršne koli skrbi in z mirno vestjo. Prostovoljno označevaje "proizvedeno v Evropski uniji" in obvezno regionalno označevanje, kot tudi obvezno dokazilo o poreklu se med seboj ne izključujejo.
Po drugi strani pa moramo razumno pristopiti k velikosti embalaže in geometrijski obliki kmetijskih proizvodov. Ni namen Evropske unije, da se ukvarja z ukrivljenostjo kumar. Enako velja tudi za velikost pic. Resno opozarjam, da na tem področju ne bi izvajali prekomernega zakonskega urejanja. Če želimo regionalne gospodarske cikluse, se moramo osredotočiti na kakovost, ne pa na stopnjo ukrivljenosti. Če industrija želi enotne kumare v enotnih kozarcih enotne teže, je to stvar industrije in ne Evropske unije ali Evropskega parlamenta. Osredotočimo se na kakovost, ne pa na embalažo.
V zvezi s tem zaupam v zdrav razum in modrost Evropskega parlamenta ter našega novega komisarja za kmetijstvo gospoda Cioloşa.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Naj najprej čestitam poročevalcu za obravnavanje tega vprašanja kakovosti kmetijskih proizvodov.
Zahteve trga so raznolike in se nenehno povečujejo. V Evropski uniji se večina vidikov nanaša na higieno in varnost živil, zdravje in hranilno vrednost, pa tudi na nekatere družbene zahteve.
Poleg tega so potrošniki vse bolj ozaveščeni glede prispevka kmetijstva k trajnosti, podnebnim spremembam, varnosti živil, biotski pestrosti, dobremu počutju živali in pomanjkanju pitne vode.
Kakovost je glavno sredstvo evropskih kmetov, ki se srečujejo z novimi komercialnimi izzivi. Evropska unija ponuja prednost kakovosti, ki jo je mogoče pripisati izjemno visoki stopnji varnosti, ki jo zagotavlja trenutna zakonodaja v celotni prehranski verigi, h kateri niso prispevali le kmetje, ampak tudi pridelovalci.
Vendar pa je nekaj vidikov, ki lahko pripomorejo k izboljšanju kakovosti. Menim, da je Evropska unija dolžna spodbujati proizvode dobre kakovosti, skupaj z ukrepi za njihovo zaščito na globalni ravni. V tem kontekstu menim, da je treba izvajati strožji nadzor glede tistih ekoloških kmetijskih pridelkov, ki prihajajo iz tretjih držav ter s tem zagotoviti pošteno konkurenco med ekološkimi pridelki, pridelanimi v Evropi in tistimi iz tretjih držav.
Spyros Danellis
(ES) Gospa predsednica, komisar, kakovost kmetijskih proizvodov predstavlja prednostno nalogo za potrošnike s povečevanjem konkurenčnosti za pridelovalce in s krepitvijo področja, kjer so pridelani. Zato toliko prizadevanj, da bi jih zaščitili, vključno z označevanjem.
Danes pa zakonodaja skupnosti omejuje obvezno označevanje kraja pridelave samo na nekatere proizvode in jim s tem podeljuje posebno obravnavo, hkrati pa ne zajema kmetijskih proizvodov z veliko hranilno vrednostjo in pomembnostjo za potrošnike. Zato pozivamo Parlament, da sprejme doslednejše in bolj logično stališče in zaščiti interese potrošnikov s tem, ko podpre obvezno označevaje kraja pridelave vseh kmetijskih proizvodov, vključno s predelanimi proizvodi, ki vsebujejo samo eno sestavino, kot je mleko.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Politika kakovosti kmetijskih proizvodov lahko pomeni rešitev za številne kmete. Osredotočenost na kakovost in ne na količino lahko predstavlja dolgoročne prednosti za številna gospodinjstva. Zato Evropska unija potrebuje koherentne politike na tem področju, ki bodo istočasno evropskim kmetom zagotovile možnost, da so konkurenčni na globalnem trgu. Glede na to je poročilo gospoda Scotte dobrodošlo, kot tudi paket, ki ga je najavil komisar Cioloş.
Istočasno bomo potrebovali še nekaj drugega, da bomo lahko uresničili cilje kakovosti in sicer trdno, skupno kmetijsko politiko v prihodnosti, skupaj z ustreznim proračunom. Politika kakovosti kmetijskih proizvodov in zmanjšanje evropskega kmetijskega proračuna sta dve nezdružljivi ideji.
Prav tako moramo kmetom zagotoviti dovolj instrumentov, da bodo lahko razvili lastne kakovostne politike, nenazadnje pa morajo biti kmetje iz držav članic na zahodu in vzhodu deležni enakih priložnosti.
Britta Reimers
(DE) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, ko obravnavamo logotipe kakovosti in obvezno označevanje porekla živil, ne smemo pozabiti na to, da morajo biti naše politične odločitve izvedljive tudi v praksi. Ne vem, kako bi bilo mogoče spremembi 4 in 5 izvesti v praski in jih bom zato zavrnila.
Logotipi kakovosti načeloma prinašajo koristi, če se uporabljajo prostovoljno. Pridelovalcem in predelovalcem dajejo dobro možnost, da uspejo v tržnih nišah. Vendar pa moramo upoštevati dejstvo, da zaradi tržne prevlade nekaj verig trgovin, številni prostovoljni zasebni logotipi štejejo kot kvazi standardi. To proizvajalcem in predelovalcem jemlje njihovo podjetniško svobodo ter hkrati zmanjšuje izbiro potrošnikov.
Podobne razmere veljajo v zvezi z obveznim označevanjem porekla za kmetijske proizvode, kot je mleko. Izvajanje te zahteve v kmetijstvu in v predelovalni industriji s tehničnega vidika skoraj ni mogoče. Paziti moramo, da se dobre namere ne bodo spremenile v prekomerno birokracijo.
Janusz Wojciechowski
(PL) Gospa predsednica, opozoril bi rad na pomembnost in ustreznost točke 9 poročila gospoda Scotte, ki poudarja, da mora Komisija v pogajanjih s STO skušati zagotoviti sporazum o "netržnih pomislekih", s katerimi bo mogoče zagotoviti, da uvoženi kmetijski proizvodi izpolnjujejo enake zahteve na področju varne hrane, dobrega počutja živali in varstva okolja, kot veljajo za kmetijske proizvode, pridelane v Evropski uniji.
Težava je v tem, da je Evropski parlament verjetno že 150-krat zatrdil, da morajo za uvoznike veljati enake zahteve, kot veljajo za pridelovalce v Evropski uniji. Prejeli nismo nobenega odgovora in še vedno vladajo razmere, v katerih morajo naši pridelovalci, kmetje in proizvajalci izpolnjevati visoke, drage standarde, medtem ko uvozniki teh standardov ne izpolnjujejo. To vodi v nelojalno konkurenco. To je treba spremeniti, kot je bilo upravičeno izpostavljeno v poročilu.
Andreas Mölzer
(DE) Gospa predsednica, nadzor živil je utopična fantazija. Zdi se, da je utopičen tudi pritisk glede nadzora in posledic. Zaradi tega smo se ponovno znašli v stari brozgi! V primeru nevarnosti za zdravje ljudi bi morale oblasti izdati opozorilo, vendar tega niso dolžne storiti. Rezultat tega smo nedavno lahko videli pri škandalu s sirom, okuženim z listerio. Živilski inšpektorji se morajo pogostokrat boriti s pomanjkljivim označevanjem - in ne samo inšpektorji; tudi potrošniki imajo enak problem. Zaradi zmede pri označevanju so popolnoma nemočni. Na primer na embalaži je lahko navedena beseda "kmet", čeprav je bil proizvod industrijsko predelan, prav tako je lahko navedeno "poreklo Avstrija", čeprav sestavine prihajajo od vsepovsod.
Potrošniki, ki prisegajo na kakovost, so pripravljeni plačati več za visoko kakovostna živila. Vprašanje je le, kako dolgo, če bodo na tem področju še naprej delovali tudi nepošteni trgovci. Če so sistemi nadzora osredotočeni na majhna podjetja, velikim ekološkim podjetjem pa se posveča le malo pozornosti, potem je nekaj narobe s celotnim sistemom.
Herbert Dorfmann
(DE) Gospod predsednik, komisar, danes ste povedali, da so proizvodi z oznako porekla v samem vrhu naše industrije. Glede tega imate prav. To še posebej drži za proizvode, ki se pridelujejo v težkih okoliščinah, kot na primer v gorskih regijah in ki zahtevajo višje marže. Zaradi tega je oznaka "pridelano v gorski regiji" še posebej pomembna.
Rad bi se dotaknil dveh stvari. Mislim, da bi morali v zvezi s temi proizvodi kmetom dati priložnost, da se organizirajo v strokovne odbore in podporne konzorcije, kjer bi lahko sprejemali tudi tržne odločitve. To ne bi bilo v nasprotju s konkurenčnim pravom in če bi bilo, bi vsekakor šlo za manjše neskladje, kot pa neskladje verig trgovin, ki smo mu bili priča v zadnjih nekaj letih.
V zvezi s standardi kakovosti, o katerih je bilo povedanega že veliko, poznam razpravo v tisku, pa tudi govorice o ukrivljenih kumarah. Vendar pridelovalci želijo in potrebujejo ta pravila. V naši razpravi, pa tudi na jutrišnjem glasovanju moramo to upoštevati.
João Ferreira
(PT) Mehanizmi certificiranja lahko prispevajo k povečevanju vrednosti dela kmetov, ter s tem izboljšajo njihov dohodek in spodbudijo kakovost in varnost hrane. Ker pa so trenutni postopki certificiranja zahtevni, zamudni, predvsem pa dragi, so bili njihovi rezultati negativni, predvsem za male in srednje velike kmetije. Povišani stroški pridelave v celotni vrednostni verigi so še manj naklonjeni pridelovalcem, s tem ko v verigo uvajajo še enega poslovnega posrednika.
Glede na to in kot učinkovito zagotovilo preglednosti, kakovosti in varnosti za potrošnike, morajo certificiranje opravljati javni organi, prav tako pa ne smejo pomeniti višjih stroškov za pridelovalce.
Če želimo imeti dobro politiko, predvsem potrebujemo drugo kmetijsko politiko, temeljito reformo skupne kmetijske politike, ki podpira lokalno zaščito, pravico do pridelave in pravico do suverenosti pri preskrbi s hrano, ki bo kmete in potrošnike ščitila pred posledicami deregulacije svetovne trgovine in nekontrolirane liberalizacije trgov, in jih bo vključevala v okvir dvostranskih sporazumov ali v okvir Svetovne trgovinske organizacije.
Zigmantas Balčytis
(LT) Kmetijska proizvodnja Evropske unije je dobro poznana na mednarodnem trgu in cenjena zaradi visoke kakovosti. Z vidika prihodnjih možnosti skupne kmetijske politike sem prepričan, da mora kakovost proizvodov tudi v prihodnje ostati temeljni cilj. Visoko kakovostni kmetijski proizvodi niso le naša vizitka na globalni ravni; so tudi zelo pomemben del gospodarskega in družbenega življenja regije EU. Politike kakovosti morajo biti razvite tako, da bodo zagotavljale več jasnosti glede certificiranja in označevanja proizvoda, ki ga lahko razumejo vsi potrošniki v Evropski uniji. Da bi zaščitili pridelavo kakovostnih kmetijskih proizvodov, morajo določiti jasna pravila za označevanje proizvodov, ki lahko vsebujejo gensko spremenjene organizme. Ta problem je postal še posebej pomemben po odločitvi Komisije, da bo dovolila uporabo gensko spremenjenega krompirja za živalsko krmo. Dokler ne določimo standardov označevanja in certificiranja za takšne proizvode, sta ogrožena prihodnost politike EU kakovosti hrane in zdravje nas vseh.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospa predsednica, zahvaljujoč instrumentom skupne kmetijske politike, je za kmetijski trg v Evropski uniji značilna oskrba z visokokakovostnimi kmetijskimi proizvodi in živili. Visoki standardi, primerna kakovost hrane in zadostna oskrba predstavljajo komponente zanesljive preskrbe s hrano, ki je tako pomembna.
Pomembno je, da informacije o kakovosti blaga dosežejo potrošnika. Vemo, da mora vsak proizvod, ki je dan na trg, ustrezati minimalnim standardom. Posebna kakovost, ki presega minimalne standarde, mora biti navedena na proizvodu, da bi se s tem izboljšala njegova konkurenčnost z opozarjanjem na dodatne kakovosti, ki pa jih mora potrošnik plačati.
Druge pomembne informacije, ki morajo prav tako biti na živilih, so kraj porekla in predelava surovin. Potrošniki morajo vedeti, kaj kupujejo in kaj plačujejo. Nenavedba teh informacij slabi konkurenčnost kmetijskih proizvodov in živil, pridelanih in predelanih v Evropi v primerjavi z uvoženim blagom, ki je bilo pridelano, ne da bi se pri tem upoštevalo dobro počutje živali, okoljske zahteve ali socialni standardi zaposlenih.
Franz Obermayr
(DE) Gospa predsednica, uspešno poročilo gospoda Scotte je zelo pomembno za varstvo potrošnikov. Varnost kmetijskih proizvodov, tudi s stališča zdravja, mora biti resnično najpomembnejša prednostna naloga. Izpostaviti želim ključni pomen izboljšanja označevanj porekla živil. Vsak kmetijski proizvod v EU mora imeti jasno označeno poreklo in sestavine. Potrošnikov ni dovoljeno zavajati z goljufivim označevanjem. Za primer vzemite Kitajsko. Uvožena semena pridejo v Avstrijo, potem pa se tu prodaja tako imenovano "olje iz semen". Še hujše, rejene živali se prevaža po Evropi v obžalovanja vrednih pogojih, z namenom, da bi se na primer proizvajala "tirolska slanina". Zaradi tega se moramo osredotočiti na regionalno oskrbo in v interesu naših potrošnikov in kmetov je, da podpremo lokalne kmete in majhne klavnice.
Marija Nedelčeva
(BG) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, čestitam gospodu Scotti za to poročilo, ki jasno izraža željo in odločnost Evropskega parlamenta, da aktivno sodeluje v razpravi o prihodnosti SKP. Pozdravljam predlog o logotipu, ki bi jasno dokazoval, da je določen proizvod pridelan in predelan izključno v Evropi. Menim, da bi to zagotovilo še dodatno podporo in originalno garancijo visoke kakovosti naših proizvodov.
Moje stališče je, da je treba uvesti sistem zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe. S tem bomo lahko ohranili prepoznavnost pokrajin in njihov značaj, prav tako pa bodo ljudje imeli občutek, da je to, kar so pridelali mogoče identificirati in da je cenjeno na trgu. Zato verjamem, da moramo ohraniti instrument zajamčene tradicionalne posebnosti in ga obravnavati, kot dober primer naše združenosti v raznolikosti. Nič ni narobe s tem, če vemo, da jemo sir feta, ki je iz Grčije, bel soljen sir iz Bolgarije ali mozzarello iz Italije. Kakovost in varnost hrane sta med glavnimi izzivi, s katerimi se moramo v prihodnje spopasti. Ohranimo kakovost naših proizvodov in njihovo konkurenčnost, prav tako pa zagotovimo spodoben prihodek in življenje našim pridelovalcem in kmetom.
Zahvaljujem se vam za pozornost.
Dacian Cioloş
Gospa predsednica, ne predlagam, da bi obravnaval vsa izpostavljena vprašanja, še posebej zaradi tega, ker bo jutri glasovanje, kljub temu pa želim izpostaviti nekatera stališča, ki so se v govorih večkrat ponovila.
Glede združevanja različnih sistemov geografskega označevanja popolnoma razumem pomisleke nekaterih poslancev. Zagotovim vam lahko, da moj namen ni uničiti nekaj, kar deluje, kar funkcionira, nekaj, na kar so potrošniki navezani. Poskrbeti moramo le, da bodo sistemi zaščite kakovosti jasnejši in doslednejši, še toliko bolj glede na to, da skušamo z mednarodnimi pogajanji, povečati prepoznavnost teh sistemov.
Zato je pomembno, da so ti sistemi jasni in enostavni za naše partnerje ter jih je tako mogoče prepoznati. Moja namera torej ni, da bi jih združil samo zaradi procesa združevanja. Končni rezultat bo sistem, s katerim lahko dosežemo poenostavitve, ne da bi spreminjali stvari, ki so že enostavno prepoznavne pri potrošnikih.
V zvezi z evropskim logotipom kakovosti moramo prav tako v Parlamentu obravnavati in se odločiti, katere cilje želimo doseči. Ali je namen enostavno odražati skladnost z osnovnimi standardi, ki jih izpolnjujejo vsi evropski kmeti in da jih izpolnjuje tudi uvoženo blago? Vsi uvoženi živilsko-predelovalni proizvodi morajo - to želim poudariti - ustrezati minimalnim standardom higiene živil in varnosti, ki jih izpolnjujejo naši pridelovalci.
Zato moramo poiskati način, kako najbolj uspešno ločiti naše proizvode od drugih. Ali potrebujemo logotip Evropske unije, ali raje namesto tega navajamo poreklo, kraje kmetijske pridelave? Poiskati moramo najboljše mehanizme, vsekakor pa moramo razmisliti tudi o tem.
Glede geografskih označb na mednarodni ravni želim zagotoviti, da bodo ta sistem naši partnerji prepoznali, v to ste lahko prepričani. To želimo zagotoviti v pogajanjih, opravljenih z Mednarodno organizacijo dela, pa tudi v pogajanjih o dvostranskih sporazumih, kadar se ponudi priložnost za to.
Zato si bomo prizadevali za uresničitev tega cilja, v svojem mandatu pa želim okrepiti politiko za mednarodno posredovanje in spodbujanje teh oznak kakovosti, saj je kakovost sredstvo in nam lahko kot takšno zagotovi večjo prisotnost na mednarodnem prizorišču.
Glede rezerviranih izrazov "gorski", "otoški" in tako dalje, preučujemo možnost uvedbe tovrstnih sistemov. Tudi tu se moramo odločiti, kako nadaljevati in zagotoviti, da ne bodo pomenili dodatne stroške za tiste kmete, ki jih želijo uvesti.
V zvezi s strokovnimi organizacijami in njihovo vlogo pri upravljanju zaščitenih označb porekla ali ZOP je naša namera, predvsem glede mleka - saj je večina ZOP in zaščitenih geografskih označb (ZGO) zbranih v tem sektorju - izvesti študijo, s katero bomo ocenili, kakšen vpliv bo imela odprava kvot na brezhibno delovanje teh sistemov varovanja kakovosti in upam, da bomo na podlagi tega poročila ugotovili, katere ukrepe bo treba izvesti, če bo to potrebno.
Giancarlo Scottà
Gospa predsednica, gospe in gospodje. Hvala, komisar Cioloş. Na začetku želim zelo na kratko spregovoriti o zemlji.
Iz zemlje pridobivamo naše proizvode in prav njo moramo ohraniti za prihodnost in tiste, ki bodo morali storiti prav to. Zaradi tega se želim sedaj, ko sem izrazil to enostavno misel, dotakniti pridelovalcev, tistih, ki delajo na zemlji, ki jim morajo ustrezno mesto priznati tudi tisti, ki kupujejo komercialne pridelke v supermarketih in drugih trgovinah. Zato je prav, če najprej spoštujemo zemljo, ki daje pridelek, potem predelovalca, če obstaja, predvsem pa potrošnika.
Podati želim predlog, ki bo v korist potrošnikom, vendar nisem prepričan ali bo dobro sprejet ali ne: zakaj ne vprašamo potrošnike, kaj želijo vedeti? Tako bomo vedeli, katere morebitne oznake potrošniki znajo brati in jih razumejo, s tem pa bi lahko prišli tudi do veliko enostavnejših oznak, kot jih uporabljamo sedaj. Zakaj potrošniki ne bi vedeli, da se lahko odločijo za liter mleka iz Evrope ali za liter mleka iz Brazilije? Sami se bodo odločili ali je liter mleka iz Brazilije boljši od litra mleka, pridelanega v Evropski uniji.
Kakor koli že, menim in upam, da bo to poročilo uporabno za komisarja Cioloşa, s tem ko zagotavlja dodatne podrobnosti kot pomoč pri krepitvi verige, ki sem jo omenil prej: zemlja, pridelovalec, predelovalec, če obstaja, potrošnik, varnost, predvsem pa vprašanje varnosti, kakovosti. Vsi smo govorili o kakovosti in verjamem, da smo vsi naklonjeni večji kakovosti naših pridelkov, še toliko bolj, če to pomeni boljšo in bolj zdravo hrano.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 149)
Paolo Bartolozzi  
v pisni obliki. - (IT) Vprašanje politike kakovosti kmetijskih proizvodov je naletelo na avtoritativen in enoten odziv Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja Evropskega parlamenta, s tem pa je postala popolnejša tudi obstoječa zakonodaja. Evropski kmetijski proizvajalci so končno dobili mesto v evropski zakonodaji o kakovosti njihovih pridelkov, povezanih z regijo pridelave. To predstavlja jamstvo za zaščito pred globalizacijo trga in zagotovilo, da bo lahko "obveščen" potrošnik zavrnil pridelek, ki ni označen z obvezno označbo geografskega porekla, ki ni jasno certificiran in ne ustreza tržnim pravilom in pravilom proti ponarejanju. Potrošniki se bodo lahko o nakupu odločali ob popolnem poznavanju pravil, ki veljajo za njihove priljubljene proizvode. Evropski parlament si bo še naprej prizadeval za zaščito kmetov in potrošnikov. Zdravje potrošnikov je odvisno od kakovosti proizvodov kmetov. Moja sprememba o zaščiti značilnosti proizvoda, ki jo je Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja odobril, navaja, da imajo regije, kot partnerji pridelovalci ključno vlogo, predvsem vlogo partnerjev tradicionalnih in ekoloških proizvodov, ter poziva po vključitvi regij v priznavanje in promocijo proizvodov z geografsko oznako, tradicionalnih proizvodov in ekoloških proizvodov. Veseli me, da je ta oznaka vse bolj prepoznana.
Sergio Berlato
v pisni obliki. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, tema kakovosti kmetijskih proizvodov je temeljnega pomena, ko govorimo o informiranju kupca in potrošnika o značilnostih proizvodov ter v zvezi z nadaljnjim zagotavljanjem, da so kupljeni proizvodi iz Evropske unije sinonim za visoko kakovost, ki izhaja iz različnih regionalnih tradicij znotraj Unije. Politika kakovosti kmetijskih proizvodov se je z leti razvijala na neenoten način, za katerega je značilno prevzemanje instrumentov posameznih sektorjev. Globalizacija trga ter gospodarska in finančna kriza, ki je prizadela Evropo, nista prizanesli kmetijskemu sektorju. Da bi našli pot iz tega, se moramo osredotočiti na kakovost in varnost naših proizvodov. Nenehno prizadevanje za kvaliteto mora predstavljati ključni element strategije, ki ji sledi kmetijsko-živilski sektor EU na svetovnem trgu. Poleg tega verjamem, da je treba resno razmisliti o predlogu Komisije o uvedbi evropskega logotipa kakovosti za proizvode, ki izvirajo in so v celoti predelani v Evropi. Ta logotip bi predstavljal uradno priznanje za prizadevanja evropskih kmetov pri ohranjanju visokih standardov pridelave. Vsekakor je dobra ideja za poenostavitev zakonodaje ter zmanjšanje birokratskega bremena za podjetja, istočasno pa zagotavlja ohranjanje standardov kakovosti, ki jih dosegajo evropski pridelovalci.
Robert Dušek  
Politika kakovosti kmetijskih proizvodov ni statična politika, ki bi bila ločena od drugih politik, povezanih s kmetijstvom. Prav nasprotno, reforma skupne kmetijske politike mora vključevati tudi politike, ki se nanašajo na prilagajanje podnebnim spremembam, ohranjanje biološke raznovrstnosti, varno preskrbo z energijo ali vodo, zagotavljaje spodobnih življenjskih razmer za živali in na evropski ribolov. Politika kakovosti proizvodov lahko pomaga povečati konkurenčnost evropskih kmetov in ohraniti ekonomske dobičke v podeželskih področjih v času krize ravno z osredotočenostjo na kakovost kmetijskih proizvodov in visoko kakovost živil. Še naprej mora brezpogojno veljati, da nakup proizvodov iz EU pomeni nakup visoko kakovostnih proizvodov, ki so proizvedeni na podlagi različnih evropskih regionalnih običajev ob hkratnem upoštevanju najvišjih standardov proizvodnje z vidika varne hrane. Podpiram predlog Komisije o uvedbi evropskega logotipa kakovosti, ki bi se uporabljal za proizvode iz EU, ki so tu tudi izključno predelani. Potrošniki zamenjujejo oznako kraja, kjer je hrana predelana s krajem porekla kmetijskega proizvoda. Nujno je treba poudariti, da lahko proizvodnja dramatično, mišljeno v negativnem smislu, vpliva na kakovost in značilnosti proizvoda. Prav tako pozdravljam ohranitev sistemov registriranih geografskih označb in tradicionalnih specialitet, saj so te označbe zelo pomembne za evropsko kmetijstvo, ne samo z gospodarskega vidika, ampak tudi z okoljskega in družbenega vidika.
