Čas za vprašanja (vprašanja Svetu)
Predsednica
Naslednja točka je čas za vprašanja (B7-0006/2010).
Svetu so bila predložena naslednja vprašanja.
Zadeva: Oblikovanje skupnega notranjega energetskega trga
V sporazumu med Španijo, Belgijo in Madžarsko in njihovi dolgoročni strategiji je bilo kot politična prednostna naloga navedeno oblikovanje skupnega notranjega energetskega trga. Da bi ta cilj dosegli, je treba v evropski energetski trg vključiti najbolj izolirane regije Skupnosti, kot je na primer Baltik. V strategiji za Baltik so predvideni številni projekti za elektroenergetske in plinovodne povezave, ki bodo, če bodo izvedeni, baltskim državam omogočili neodvisnost od samo enega dobavitelja. Glede na meddržavno naravo navedenega projekta njegova uspešna izvedba ne bo odvisna zgolj od zagotovitve ustreznih finančnih sredstev, temveč tudi od politične volje in namerah udeležencev. Glede oblikovanja notranjega energetskega trga se je Skupnost obvezala, da bo nastopila enotno.
Ali bo Španija, ki ravno predseduje Svetu, prevzela vodilno vlogo in spodbudila države članice, da bodo pri izvedbi energetskih projektov v Baltiku, na primer AmberLitPol, Swedlink in drugih projektov, katerih namen je povečanje zanesljivosti v preskrbi z energijo ne le v tej regiji, pač pa v vsej Skupnosti, nastopile enotno?
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospa predsednica, notranji energetski trg in zanesljivost v preskrbi z energijo sta neločljivo povezana. V Evropski uniji smo se tega postopno zavedli, zato je energetska varnost postala ena od strateških prednostnih nalog Unije. To vprašanje je res postalo kritično pred nekaj več kot enim letom ob plinski krizi med Rusijo in Ukrajino.
Tedaj smo spoznali, da je notranji energetski trg, ki polno deluje, je med seboj povezan in je učinkovit, predpogoj za zanesljivost preskrbe Evrope z energijo.
Varnost preskrbe je tako ključni strateški element, ki ga je treba izboljšati z večjo diverzifikacijo dobaviteljev energije, virov in distribucijskih kanalov, s spodbujanjem energetskih interesov Unije v odnosih s tretjimi državami in na koncu z oblikovanjem dejanskega skupnega energetskega trga, ki ga še vedno nimamo. Pri doseganju tega nas bo podprla Lizbonska pogodba, kjer se ta kompetenca za Unijo prvič izrecno navaja na osnovni zakonodajni ravni.
Zato mora biti Unija v odnosih s tretjimi državami bolj jasna in mora v teh odnosih govoriti v en glas. Španski minister za gospodarstvo, turizem in trgovino je to jasno povedal, ko je ustreznemu odboru Evropskega parlamenta 27. januarja 2010 predstavljal prednostne naloge španskega predsedstva.
Zato je v okviru drugega strateškega pregleda energetske politike to, kar bi lahko imenovali povezovanje energetskih otokov v Evropski uniji z notranjim trgom, postalo eden od ključnih ciljev Unije.
Julija 2009, ko je Komisija predstavila Akcijski načrt o medsebojnem povezovanju za baltski energetski trg, pobudo, ki si prizadeva spodbuditi združitev energetskega trga in razvoj energetske infrastrukture v baltski regiji, je Evropski svet pozdravil njen glavni prispevek k povečanju energetske varnosti Unije in to berem besedo za besedo.
Pobuda za baltski energetski trg zdaj sodi pod širšo krovno strategijo Unije za baltsko morje, ki je bila ena od glavnih prednostnih nalog švedskega predsedstva. Oktobra 2009 je Evropski svet sprejel pobudo in pozdravil napredek na področju energetske infrastrukture in povezanosti v baltski regiji, s čimer je podprl informacije v poročilu Komisije.
Zigmantas Balčytis
(LT) Minister, še enkrat bi se vam rad zahvalil za vaše misli in odgovor. Vendar pa en vidik mojega vprašanja ni bilo vezano le na tretje države, ampak na samo Evropsko unijo, in sicer da nekatere države članice nimajo niti gospodarskega niti političnega interesa tako ali drugače prispevati k skupnim projektom. Tako se je moje vprašanje glasilo ali med predsedovanjem Španija prevzema politično vlogo, da govori v imenu Evropske unije, da se zagotovi izvajanje teh prihodnjih projektov?
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospa predsednica, prepričani smo, da to nedvomno tvori del skupne energetske politike in da tako kot ne želimo energetskih otočkov iz tehničnega stališča, jih ne želimo s političnega stališča.
To zagotovo ni stališče, ki bi ga lahko imenovali proevropsko in ga pravzaprav v praksi tudi ni bilo. Zdi se mi, da se spomnim, da smo se med razpravo o Uredbi o ukrepih za zagotovitev zanesljivosti energetske preskrbe dogovorili glede evropske zaveze v zvezi s tem vprašanjem. Govorim predvsem o energetskih projektih, odobrenih kot del programa za gospodarsko oživitev, ki se je izvajal lansko leto med češkim predsedovanjem. Skupaj je bilo dodeljenih 425 milijonov EUR za tri povezovalne projekte v baltski regiji: Skanled/baltski plinovod, povezava električnega omrežja Eastlink-2 in medsebojno povezovanje Švedske in baltskih držav.
Špansko predsedstvo bo zato pozvalo države članice, naj podprejo projekte energetske infrastrukture v baltski regiji, čeprav bodo potem države članice same izvajale posebne projekte v skladu z nacionalno zakonodajo in veljavno evropsko zakonodajo. Zadevne države članice naj bi v tej zadevi delovale kot ena.
Predsednica
Preden nadaljujemo, naj vsem v dvorani pojasnim, da je minister pripravljen ostati do 19.20, kar pomeni, da bo vprašanj več, kot bi jih lahko sprejeli do 19.00.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Minister, pozornost bi rada usmerila na pomen vključevanja obnovljivih virov energije v nacionalno električno omrežje, medtem ko bi evropsko električno omrežje sestavljala energetska omrežja držav članic.
Baltske države so glede uporabe obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti zgradb primer dobre prakse. Notranji energetski trg potrebuje boljše medsebojne povezave med nacionalnimi energetskimi omrežji.
Rada bi vas vprašala, če imate skupaj z državami članicami akcijski načrt za uporabo obnovljivih virov energije.
Franz Obermayr
(DE) Proces povezovanja električnega trga v baltskih državah naj bi vključeval neomejeno deregulacijo trga za zasebne stranke in skupno energetsko izmenjavo. Baltske države je gospodarska kriza zelo močno prizadela.
Zato bi rada vedela, kako je mogoče dejansko doseči popolno deregulacijo energetskega trga v tem zelo krhkem gospodarskem stanju. Pri tem še zlasti mislim na nihanje cen. Kakšen je načrt v zvezi z infrastrukturo v baltskih državah in kaj se bo zgodilo glede diverzifikacije transportnih poti za energijo in energetskimi viri?
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospa predsednica, strinjamo se s stališči, izraženimi v zvezi z obnovljivimi energijami in njihovim vključevanjem v evropsko energetsko omrežje. Prav tako smo prepričani, da je to eden glavnih ciljev strategije Evropske unije v boju proti podnebnim spremembam, kar smo zagovarjali na vrhu v Københavnu. Upamo, da bodo do leta 2020 obnovljive energije predstavljale 20 % celotne evropske mešanice energetskih virov in tak pristop bi radi vključili akcijski načrt za energijo za 2010-2014, za katerega upamo, da bo sprejet pod španskim predsedstvom.
Ta cilj akcijskega načrta je zato jasno v programu španskega predsedstva in ga seveda delimo z belgijskim in madžarskim triom, saj je to strateški cilj.
Kar zadeva tisto, kar je dejal gospod Obermayr, smo, kot sem omenil že prej, prav tako prepričani, da je diverzificiranje virov brez dvoma še en strateški cilj.
Evropska unija in njene institucije so zelo proaktivne in nudijo vso svojo politično podporo projektom, kot so Nabucco, Severni tok in Južni tok. Vsi ti projekti imajo zelo jasen cilj: diverzifikacija energije, diverzifikacija dobaviteljev energije in diverzifikacija različnih kanalov za distribucijo energije. Te so seveda del naše strategije, da postanemo Evropa z resnično skupnim energetskim trgom, ki ga trenutno še nimamo. Vse to je potrebno, da bi ta trg vzpostavili in dosegli energetsko varnost, ki predstavlja podlago za vse.
Zadeva: Razvojni pristopi, cilji in ukrepi v strategiji EU za trajnostni razvoj do leta 2020
Gospodarska kriza, sprememba podnebja in demografske spremembe drastično vplivajo na življenja evropskih državljanov. Zdravje, izobraževanje, kmetijstvo, razvoj prometne in energetske infrastrukture, naložbe v raziskave, inovacije in v posodobitev javnih služb morajo biti prednostne naloge za države članice in EU. Zagotavljanje temeljnih pravic in svoboščin evropskim državljanom, vključno s prostim gibanjem delavcev, je zaveza vseh. Evropski socialni model zagotavlja potrebno podporo za zaposlene, ki so izgubili službo, za starejše in za mlade, kot tudi za delavce migrante. Strategija EU za trajnostni razvoj do leta 2020 bo predstavljena na neuradnem srečanju Evropskega sveta februarja 2010.
Ali lahko špansko predsedstvo Sveta navede, na katere razvojne pristope, cilje in ukrepe se bo osredotočila ta strategija, in kakšna je ocena predsedstva glede virov, potrebnih za njeno uspešno izvajanje?
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospa predsednica, nobenega dvoma ni, da je strategija za leto 2020 verjetno najbolj ambiciozen in najpomembnejši cilj v bližnji prihodnosti in bo središče razprav, ki bodo jutri potekale v Bruslju na neformalnem srečanju Evropskega sveta in ki potekajo na najvišji možni politični ravni pod španskim predsedstvom.
Cilj je predlagati in sprejeti program za spodbujanje rasti ter ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, nadomestitev lizbonske strategije in osredotočenost na eni strani na krepitev nekaterih nepogrešljivih vidikov, ki so potrebni za konkurenčnost in produktivnost evropskega gospodarstva v prihodnje: vlaganje v informacijske tehnologije, oblikovanje Evrope kot prostor za informacijsko družbo ter izpostavljanje tudi socialnih vidikov, kar pomeni, da bi morala zaposlitev temeljiti na specializaciji in usposabljanju; seveda si prizadevamo za zeleno, nizkoogljično gospodarstvo, kot je bilo navedeno v vsebini, o kateri smo že razpravljali.
Naslednji temeljni element - tisti, ki bo jutri brez dvoma polariziral jutrišnje razprave v Bruslju - je vprašanje upravljanja. Na neformalnem zasedanju Evropskega sveta bo predsednik Evropskega sveta predstavil prvotni predlog za razpravo o upravljanju, povedano drugače, približevanje gospodarski uniji v Evropi in ne le denarni uniji, ki naj bi postala bistvena - kot je zapisano v Lizbonski pogodbi -, da bi se naše gospodarske politike, zaposlitvene politike in socialne politike v Evropski uniji zbližale.
Ta element strategije za trajnostni razvoj in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest je tako osrednji cilj španskega predsedstva in vse Evrope. Dokaz je mogoče najti v dejstvu, da smo se z zadevo že začeli ukvarjati na najvišji ravni z organiziranjem neformalnega zasedanja Sveta jutri v Bruslju.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Zdaj imamo tudi pripombe, ki so jih dale zainteresirane strani. Javno posvetovanje o strategiji EU 2020 na spletni strani Komisije je končano. Vendar pa imamo v Evropi 10 % stopnjo brezposelnosti, v Španiji in Latviji pa je ta dosegla 20 %. Zato bi želela, da nam poveste, kakšne ukrepe sprejemamo v korist državljanov Evropske unije, da bi ohranjali in ustvarjali delovna mesta in predvsem izboljšali kakovost njihovega življenja.
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Menim, da morajo biti v središču prihodnje strategije 2020 prav točke, ki ste jih izpostavili, in če sem natančen, gospa Ticău, delovna mesta ne smejo biti tako negotova, tako nestanovitna in tako nestabilna, kot so v Evropski uniji. Omenili ste primer Španije, ki je res utrpela veliko škodo v nepremičninskem sektorju.
Zato si moramo prizadevati za model proizvodnje, ki sam po sebi ustvarja močnejša, trdnejša in bolj stabilna delovna mesta, ki temeljijo na specializaciji.
Prav tako si moramo prizadevati za ukrepe, ki povečujejo specializacijo in usposabljanje osebja, da bomo delavce nameščali v na znanje temelječo družbo, na delovna mesta na področju informacijske tehnologije in specializirana družbena delovna mesta, na čemer naj bi temeljil proizvodni in razvojni model zaposlovanja v prihodnje.
To je zamisel, za katero smo prepričani, da bi jo vsaka država morala uveljaviti v praksi, vendar pa jo je treba usklajevati med vsemi evropskimi državami. Evropska unija mora prav tako nuditi podporo na primer s spodbudami, kot je uporaba posebnih strukturnih skladov, na primer Evropskega socialnega sklada, ter tako spodbuditi tiste države, ki res vlagajo v ta proizvodni model, da bi ustvarjale kakovostna delovna mesta.
Mislim, da je to vodilo, ki naj bi bilo v središču, v samem osrčju naše strategije, ki se, med nami rečeno, morajo izvajati v naslednjih nekaj mesecih pred zasedanjem Evropskega sveta junija, da se nadomesti neustrezna lizbonska strategija.
Zadeva: Verska svoboda na Kitajskem
Kakšne ukrepe ima v načrtu Svet, da bi izboljšal položaj verskih skupnosti, zlasti krščanskih cerkva, ter uresničevanje pravice do verske svobode na Kitajskem?
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospa predsednica, gospod Posselt, verjetno ste opazili, da je eden od glavnih instrumentov naših odnosov v zvezi z vprašanjem človekovih pravic na Kitajskem dvoletni dialog o človekovih pravicah, s katerim smo začeli pred več kot 15 leti. Strukturiran dialog je tako tisti, ki nam nudi priložnost izmenjave stališč glede zadev, ki so za nas zaskrbljujoče.
Novembra lani je Svet sprejel sklepe o verski svobodi, ki so nam omogočili, da smo še enkrat jasno ponovili stališče Evropske unije v tej zadevi. Spoštovanje verske svobode, kot jo opredeljujejo mednarodni instrumenti o človekovih pravicah, tvori del klavzule o človekovih pravicah, ki je vključena v sporazume med Evropsko unijo in tretjimi državami.
V zadnjih petih letih je Evropska unija v posvetovanjih s tretjimi državami v svojih dialogih o človekovih pravicah občasno opozarjala na svobodo vere in prepričanj. V zvezi s tem je pripravila številne izjave, glede ljudi, ki so bili ogroženi zaradi svojih prepričanj, pa so potekala pogajanja. Evropska unija je na globalni ravni igrala zelo dejavno vlogo pri spodbujanju verske svobode na mednarodnih forumih, kot sta Generalna skupščina Združenih narodov in Svet za človekove pravice.
Kar zadeva Kitajsko, je Svet opredelil določeno število referenčnih meril za dialog o človekovih pravicah leta 2010. Gospod Posselt, lahko vam zagotovim, da je verska svoboda sestavni del teh meril. O tem vprašanju smo s kitajskimi sogovorniki nedavno večkrat razpravljali, sestali smo se s pristojnimi oblastmi v Pekingu in z namenom tega dialoga so tisti, ki so odgovorni za verske zadeve, obiskali Evropo, da bi povečali njihovo ozaveščenost glede praks v številnih državah članicah.
Bernd Posselt
(DE) Gospod Garrido, najlepša hvala za podroben odgovor. Imam dve kratki dodatni vprašanji. Prvič, kdaj boste naslednjič imeli priložnost razpravljati o teh zadevah s Kitajsko? Drugič, ali lahko vztrajate pri oblikovanju seznama duhovnikov, nun in škofov, ki so jih prijeli?
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Rekel sem že, da imamo strukturiran dialog in tako s Kitajsko redno potekajo pogovori o tej temi.
Mi, Svet, se zavedamo, da obstaja določeno število ljudi, pripadnikov vere, ki so jim grozili in ki so bili izpostavljeni praksam, ki se na Kitajskem enačijo s pregonom. Tako je v primeru določenih tibetanskih budistov, ki so pripadniki skupine Falun Gong, podobno pa se godi tudi kristjanom, duhovnikom in vernikom kot tudi odvetnikom, ki so jih v nekaterih primerih zastopali. Svet je te primere raziskoval in s tem seznanil kitajske oblasti.
Ob vseh teh priložnostih smo izjavili, da je miroljubna pripadnost veri pravica in se je nikoli ne sme obravnavati kot grožnjo državi.
Seveda pa moram, spoštovani poslanci, še enkrat potrditi, da bomo glede uporabe verske svobode na Kitajskem in postopka ocenjevanja dialoga o človekovih pravicah preučili vse možnosti, s katerimi lahko povečamo možnosti za pozitivne spremembe na tem območju.
Jim Higgins
Svetu bi se zahvalil za odgovor. Veliko je že narejenega, veliko bo še treba storiti. Kar zadeva versko udejstvovanje na kitajskem člen 36 ustave Ljudske republike Kitajske navaja točno to, za kar pri tem gre. Člen je zelo previdno oblikovan. "Versko prepričanje" se zagotavlja, kaj pa versko udejstvovanje? Kaj predstavlja "običajne verske dejavnosti"? In kar zadeva "tujo nadvlado", se prihod pridigarja v državo šteje kot "tuja nadvlada". Vere, na katere gledajo sumničavo, so budizem, katolicizem, deizem, islam in protestantsko krščanstvo.
Veliko že storjenega, presneto veliko pa je še treba - zato nadaljujte z dobrim delom.
Franz Obermayr
(DE) Hvala za vaše natančne odgovore, gospod Garrido. Vendar bi vas rad prosil še za bolj podrobno informacijo. Ali je v trenutnem dvostranskem sporazumu s Kitajsko klavzula, ki naj bi zagotovila posebno varstvo krščanskih cerkev oziroma ali Svet načrtuje uvedbo takšne klavzule?
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Spoštovani poslanci, res nas čaka še veliko dela, vendar zagotovo zaupamo dialogu in temu, kar bi lahko poimenovali vpliv dialoga in njegovi učinki. Kot je pred kratkim baronica Ashton rekla v Evropskem parlamentu: dialog o človekovih pravicah nesporno obrodi sadove in ga je seveda mogoče izvajati na različnih krajih. Poteka lahko s posebnimi ljudmi, ko gre za primer aktivista za človekove pravice, Liua Xiaboja, ali pa poteka na drugih ravneh, na politični ravni s političnim dialogom. Vsekakor ga bomo še naprej odločno izvajali, da zaščitimo vse človekove pravice, vse in vsako posebej. Nekaterih ne smemo podpirati bolj kot druge, saj so človekove pravice neločljive, mi pa si bomo še prizadevali, da okrepimo in izboljšamo stanje glede človekovih pravic na Kitajskem.
Dialog je bistven in seveda je bistveno biti priča, kako se na tem območju dogajajo spremembe, prav tako pa smo prepričani, da kitajske oblasti, naši sogovorniki, cenijo pomen tega dialoga.
Zadeva: Ciini skrivni zapori in leti
Mediji so pred nedavnim razkrili, da v Litvi v neki nekdanji konjeniški akademiji obstaja skrivni zapor, ki ga Cia uporablja od leta 2004 in v katerem je bilo mučenih več oseb, osumljenih terorizma.
Neko italijansko sodišče je obsodilo več kot 20 agentov ZDA in dva italijanska uradnika za ugrabitev Abuja Omarja v Milanu, ki je bil kasneje mučen v Egiptu. Drugi postopki so še v teku, zlasti na Poljskem in v Veliki Britaniji.
Obstajajo številni dokazi, da so druge vlade (vključno s skrivnim dogovorom v Natu), zlasti portugalska, vedele, da se njihov zračni prostor in letališča uporabljajo za vzdrževanje mreže za pripore, ugrabitve in mučenje, ki jo podpirajo ZDA.
Kaj Svet meni o teh novicah in sodnih postopkih in kako si jih razlaga?
Kakšne ukrepe predlaga, da do takšnih dogodkov ne bo več prišlo?
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Najprej bi rad ponovno poudaril podporo Evropske unije globalni strategiji Združenih narodov za boj proti terorizmu, ki priznava, da so razvoj, mir, varnost in človekove pravice medsebojno povezani in drug drugega krepijo.
Tako imenovani program tajnih pridržanj in prevozov Združenih držav Amerike ali domnevna uporaba evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje zapornikov s strani Cie je brez dvoma razlog za zaskrbljenost številnih poslancev tega parlamenta. To je bilo predmet zelo nedavne razprave, ki je potekala pred le nekaj dnevi, in kot je predsedstvo že povedalo, se Svet strinja s stališčem Parlamenta in glede tega ni dveh možnosti; morebiten obstoj teh skrivnih centrov za pridržanje je v neskladju z mednarodno zakonodajo. Naše mnenje je še naprej takšno.
Zato smo menili, da je bilo primerno, da je predsednik Obama spremenil politiko ZDA v zvezi z določenimi pripori in obstojem zaporov, kot je Guantanamo. Še več, prepričani smo, da se je ta sprememba dejansko zgodila in je v politiki ZDA prišlo do preobrata. Vedno smo izkoristili priložnost, da smo Združenim državam Amerike izrazili svojo zaskrbljenost glede teh zadev s stališča Evropske unije.
Zadovoljni moramo biti, da se je ta sprememba zgodila, kajti skupna izjava Evropske unije in Združenih držav Amerike je 15. junija lani postala uradna. Zato verjamemo, da bomo ostali skladni s to politiko in bomo vedno zelo jasni, vse dokler se bomo zavedali in imeli neizpodbitne dokaze o obstoju teh primerov.
V določenih primerih nismo imeli teh dokazov, čeprav se je o njih govorilo ali se je na njih sklicevalo v medijih; v nekaterih primerih pa je manjkalo dokazov in temeljitega poznavanja njihovega obstoja.
Vendar ni nobenega dvoma, da je bila Evropska unija v tej zadevi zelo jasna in je bila vedno proti takšnim centrom za pridržanje, bodisi da je šlo za znane centre za pridržanje, kot je Guantanamo, bodisi za domnevno skrivne, vendar pa smo bili v Evropski uniji vedno zelo odprti, da se glede slednjih ugotovijo dejstva, ali resnično obstajajo.
Ilda Figueiredo
(DE) Gospa predsednica, minister, hvala za vaš odgovor. Vendar pa je celo po tisti izjavi julija še prišlo do novih odkritij. Znano je, da je novembra lani italijansko sodišče obsodilo 23 ameriških agentov ZDA in dva italijanska uradnika za ugrabitev Abuja Omarja v Milanu, in eden od obsojenih agentov Cie je tisku priznal, da je kršil zakon in da so se odločitve sprejemale v Washingtonu. Administracija predsednika Obame je le izjavila, da je razočarana nad odločitvijo italijanskega sodišča.
Drugi primeri, ki se prav tako nanašajo na polete Cie, kot so na Poljskem in v Združenem kraljestvu, še potekajo. Litovski parlament je potrdil obstoj skrivnega zapora tudi v Litvi in to, da so s številnimi leti Cie prikrivali svoje dejavnosti, kar je seveda pomenilo, da so bili ljudje nezakonito zaprti. Sprašujem naslednje. Bomo obsodili kršitve človekovih pravic, ki so s tem neločljivo povezane?
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Smo borci za človekove pravice in prepričan sem, da lahko to rečemo jasno in samozavestno; zato nimamo pravice, ampak dolžnost, da obsodimo primere kršitev človekovih pravic, kjer koli se dogajajo. Prav tako je res, da mora Evropska unija spoštovati pristojnosti držav članic in tako morajo določena področja preiskovati države članice in jih ne more preiskovati Evropska unija. Lizbonska pogodba na primer zelo jasno navaja, da je nadzor obveščevalnih služb na ozemlju držav članic pristojnost države članice.
V zvezi s tistim, kar je bilo tudi omenjeno v vprašanju, zagotovo ne vemo za domnevni skrivni sporazum z Natom. Vsekakor bi morebitni obstoj takšnega sporazuma, za katerega ne vemo, državam članicam nikakor ne preprečil, da izpolnijo svoje obveznosti v skladu z mednarodnim in humanitarnim pravom. Vendar pa, gospa Figueiredo, vsekakor verjamemo, da je Evropska unija nedvomno eno od območij na svetu, kjer se spoštujejo človekove pravice in je Evropska unija ob spoštovanju tega, kako se je vsaka država odločila upravljati, dolžna in bo očitno vedno dolžna obsoditi kršitve človekovih pravic, saj smo odgovorni človeštvu in ne le vsaki od pristojnih držav. Še naprej bomo v skladu s tem delovali in se razvijali. Še več, zdaj imamo novo, še bolj pomembno referenčno točko, ki je Listina o temeljnih pravicah državljanov Evrope.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Minister, v vprašanju so bili omenjeni mediji in viri medijev, kajti prav mediji so povedali novico o ustanovitvi skrivnega zapora v Litvi in drugje. Kako na splošno ocenjujete vlogo medijev v teh zadevah in ali bi bilo mogoče mobilizirati javno mnenje, da se takšni dogodki ne bi več ponovili?
Bogusław Sonik
(PL) Gospa predsednica, rad bi dal izjavo in se zahvalil gospodu Lópezu Garridi za vse, kar je dejal, vendar ni povedal nič novega. Pred tremi leti je bila imenovana posebna parlamentarna komisija za Guantanamo. Evropski svet je prav tako delal na tej zadevi in se zdaj spet vrača k njej. Obstajajo resnično pomembnejše zadeve in res je, kot je rekel gospod López Garrido, da je država članica tista, ki je dolžna spremljati človekove pravice. Še nekaj - gospod López Garrido, ko ste govorili o Kitajski, ste rekli, da obstajajo različne človekove pravice in bi jih morali vse braniti. Vendar pa je temeljna pravica do svobode v diktaturah sama svoboda in mislim, da bi se najprej morali zavzeti za pravico do svobode.
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Strinjam se s tem, kar sta povedala zadnja govornika. Mislim, da je varstvo človekovih pravic eden od ključnih ciljev, za katere si mora prizadevati vsaka demokratična država in vsaka demokratična organizacija, kot je Evropska unija.
Evropski parlament ima seveda kulturo varstva človekovih pravic, na kar smo ponosni, prav tako kot na evropsko povezovanje v tem smislu, saj izgradnja Evrope temelji na človekovih pravicah. Narava Evrope in to, kar Evropejce, ki govorijo različne jezike in imajo različne tradicije, združuje, je prav dejstvo, da imamo te vrednote varstva človekovih pravic.
V zvezi s tem sem prepričan, da je vloga tiska zelo pomembna. Tisk je ključna značilnost v osrčju demokracije in je nedvomno potreben in nepogrešljiv instrument za varstvo človekovih pravic in obsodbo kršitev človekovih pravic, ko se te pojavijo.
Ko se te kršitve zgodijo, vendar so znane le na osebni ravni, je preprosto nemogoče, da bi jih preganjali.
Zato tisk igra temeljno in pomembno vlogo in prav tako mislim, da mora biti najpristnejša in osnovna kultura novinarstva izredno tankočutna za varstvo človekovih pravic in varstvo vseh svoboščin. To resnično zagotavlja, da je življenje vredno, in to je tisto, kar na koncu daje smisel sobivanju ljudi.
Preganjanje tistih, ki kršijo človekove pravice, in obramba žrtev je brez dvoma ena od osi evropskega povezovanja, Evropske unije, in zelo sem ponosen, da pripadam območju, kjer se te vrednote gojijo in kjer so se vzpostavili instrumenti pravne, nadnacionalne in pravosodne neodvisnosti, kot je Evropsko sodišče za človekove pravice, ki se nahaja v tem mestu, Strasbourgu. Zelo sem ponosen, da Evropa s svojo tradicijo, kulturo in zgodovino ohranja prav te cilje in resnice.
Predsednica
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
Čas za vprašanja se je zaključil.
(Seja je bila prekinjena ob 19.25 in se je nadaljevala ob 21.00)
