Upravitelji alternativnih investicijskih skladov (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospoda Jeana-Paula Gauzèsa v imenu Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembi direktiv 2004/39/ES in 2009/.../ES - C7-0040/2009 -.
Jean-Paul Gauzès
Gospod predsednik, gospod Reynders, komisar, besedilo, o katerem razpravljamo nocoj in o katerem se bo glasovalo jutri v Parlamentu, je rezultat dolgotrajnega dela. Evropska komisija je 30. aprila 2009 objavila predlog direktive o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov. Cilj te direktive je zagotoviti varen in usklajen okvir na ravni Evropske unije za spremljanje in nadzor tveganj, ki jih upravitelji predstavljajo za vlagatelje, njihove nasprotne stranke, druge akterje na finančnih trgih in finančno stabilnost, obenem pa omogočiti upraviteljem, da skladno s strogimi zahtevami zagotavljajo storitve in tržijo svoje sklade na celotnem notranjem trgu.
Gospod predsednik, dovolite mi, da se za trenutek ustavim, želel sem vedeti, ali časovna omejitev morda ne velja zaradi dolgotrajnosti našega dela, kajti vidim, da ura ni začela teči. Mene to ne moti, toda zdi se mi pošteno, da vas na to opozorim.
Parlament je besedilo prejel pred približno 14 meseci. Zbudilo je vidno zanimanje med poslanci Evropskega parlamenta, saj je bilo vloženo rekordno število sprememb, 1 690. V veliki meri so bili vključeni strokovnjaki in poročevalec je imel skoraj 200 razprav o tem besedilu, če ne štejemo razprav z nacionalnimi organi.
Dokončanje kompromisnega besedila, o katerem razpravljamo danes, je bilo zelo težko delo. Pod španskim predsedstvom se je v prvi polovici leta 2010 odvilo pol ducata neformalnih tristranskih pogovorov, da bi olajšali izmenjavo informacij o napredku pri delu. V tem obdobju ni bil dosežen sporazum v Svetu.
Odbor za ekonomske in monetarne zadeve je 17. maja 2010 z veliko večino glasoval za poročilo, kar je posledica skupnega posvetovanja poslancev Evropskega parlamenta. Parlament je uvedel sorazmernost, različna pravila za različne kategorije skladov, predpise za zaščito zasebnega kapitala ciljnih podjetij ter delovna mesta in sistem potnih listov za sklade in upravitelje alternativnih investicijskih skladov s sedežem zunaj Evropske unije.
Nato je sledil ducat tristranskih pogovorov. Ustanovljena je bila tudi delovna skupina treh institucij, ki naj bi na številnih sestankih z belgijskim predsedstvom in Komisijo obravnavala ravno tehnične vidike predloga.
26. oktobra 2010 je potekal tristranski pogovor, ki je postal odločilen, v katerem sta dejavno sodelovala predsednik Sveta Ecofin gospod Reynders in komisar Barnier, dosežen pa je bil sporazum o kompromisnem besedilu, za katerega je poročevalec menil, da bi se lahko predložil v glasovanje v Parlamentu.
Ne bom se spuščal v podrobnosti tega tehničnega dokumenta, temveč bom izpostavil ključne točke. Direktiva bo upraviteljem alternativnih investicijskih skladov v Evropski uniji nalagala obveznost, da morajo imeti dovoljenje ali biti registrirani ter da morajo ravnati skladno z zahtevami glede delovanja in organizacije, kodeksi ravnanja in pravili glede preglednosti, obenem pa bodo pristojni organi držav članic in Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) pooblaščeni za njihov nadzor in nalaganje sankcij.
S potnim listom, veljavnim znotraj Evrope, bodo imeli dostop do notranjega trga Unije, kjer bodo lahko upravljali in tržili svoje produkte. Sčasoma bodo lahko upravitelji s sedežem zunaj Evropske unije zaprosili za potni list, če bodo izpolnjevali enake zahteve kot upravitelji s sedežem v Evropski uniji. Številni sestanki ter intenzivne izmenjave in pogajanja med poročevalcem, poročevalci v senci, takratnim predsedstvom in Komisijo so znatno obogatili prvotni predlog na mnogih področjih.
V tem pogledu moram pojasniti, da je bil napredek, ki ga je zahteval Parlament, dosežen postopoma med pogajanji in seveda ne le na zadnjem tristranskem pogovoru, na katerem so bile dosežene nekatere prilagoditve, toda ta pogovor je bil odločilen na politični ravni.
Zdaj bi rad poudaril področja, na katerih je bilo posredovanje Parlamenta odločilno. Prvič, pri dveh izjemno političnih vprašanjih, povezanih z odnosi s tretjimi državami, sta bila odobrena uvedba in uveljavljanje potnega lista - zdaj pa res ne razumem, kajti običajno imam štiri minute - za upravitelje, ki prebivajo zunaj Evropske unije. Opredeljeni so bili posebni pogoji za izdajo potnega lista. Kar zadeva zasebni kapital, je uspel Parlament zagotoviti, da direktiva vsebuje določbe, ki preprečujejo morebitno odprodajo ciljnega podjetja po delih, ter tudi natančna pravila glede obveznosti poročanja v zvezi s ciljnimi podjetji, njihovimi zaposlenimi ali njihovimi zastopniki.
Zaradi nerazumnega delovanja ure ne bom ponavljal nekaterih določb, ki so bile uresničene skladno z željami Parlamenta. Dejal bom le, da bi Parlament želel iti dlje, vendar je lahko vplival na pogajanja, tako da ima ESMA večjo vlogo. Podprte rešitve kljub temu predstavljajo bistven napredek v smeri boljšega spremljanja na evropski ravni. Parlament je pazljivo povečal pooblastila Sveta in Parlamenta v postopku sprejemanja aktov, ki jih je delegirala Komisija.
Večina v Parlamentu bi si želela zelo strog nadzor nad pasivnim trženjem ali celo njegovo prepoved. V uvodno izjavo je bilo vključeno načelo, ki določa, da morajo profesionalni vlagatelji opraviti skrben pregled, ko vlagajo v sklade zunaj Evropske unije, kar je pomemben prvi korak.
To sem hotel povedati ob otvoritvi razprave, gospod predsednik, gospod Reynders, komisar. Na koncu se bom v dveh minutah, ki sta mi na voljo, zahvalil vsem, ki so prispevali k temu uspehu.
(Aplavz)
Predsednik
Gospod Gauzès, časa imate, kolikor želite, če ščitite interese britanske finančne industrije.
Didier Reynders
Gospod predsednik, gospod Gauzès, gospe in gospodje, ponovno sem z veseljem ponovno pred vami, ko razpravljate o dodatnem delu svežnja reform, ki jih želimo uvesti v finančnem sektorju. Poročilo, ki vam je bilo predloženo, predstavlja del nadzornega svežnja, ki ga je, kot veste, Svet že soglasno sprejel.
Kar zadeva investicijske sklade, smo nadaljevali z enakim soglasjem v Svetu, vi pa ste sprejeli nadzorni sveženj z zelo veliko večino. Upam, da bomo lahko videli ravno tako veliko večino za del o investicijskih skladih.
Ta direktiva prvič uvaja evropski predpis, ki zadeva upravitelje alternativnih investicijskih skladov, predvsem hedge sklade in sklade zasebnega kapitala, o katerih smo velikokrat razpravljali. Za ta podjetja, ki koristijo evropskemu gospodarstvu, do zdaj ni veljal noben nadzor ali posebni predpisi na evropski ravni. Obstoječi predlog v celoti izpolnjuje željo komisarja Barniera - ki je tudi moja -, da se učinkovita, ustrezna ureditev in nadzor razširita na vse akterje in finančne dejavnosti, ki predstavljajo znatna tveganja.
S to direktivo je Evropa storila še en korak proti popolnemu izvajanju odločitev, sprejetih na vrhu G20. Na predvečer vrha G20 je to močan signal Evrope preostalemu svetu. Kot sem dejal, to besedilo je v celoti vključeno v nov evropski nadzorni okvir in krepi vlogo, ki jo bo imel ESMA pri urejanju upraviteljev alternativnih investicijskih skladov.
Če boste glasovali za, kot upam, bodo za upravitelje teh skladov veljala dosledna in pretežno nova pravila, namenjena večji preglednosti nadzornikov, vlagateljev, podjetij in delavcev podjetij, ki so jih prevzeli nekateri od teh skladov. Skladi zasebnega kapitala bodo morali priglasiti svojo prisotnost v prevzetih podjetjih in zagotoviti informacije zaposlenim, predvsem glede prihodnje strategije poslovanja in možnih posledic za delovna mesta. Namen direktive je tudi povečati zaščito vlagateljev. Na primer, funkcija depozitarja se bo znatno okrepila, ravno tako upravljanje tveganj. Vzvod, način plačevanja in prenos funkcij se bodo zdaj spremljali.
Cilj direktive je tudi okrepiti notranji trg v tem sektorju, predvsem z uvedbo potnega lista, veljavnega v Evropi, ki bo olajšal čezmejne transakcije, kar bo koristilo gospodarstvu na splošno. Uveden bo tudi potni list za tretje države, da se ohranijo enakovredni pogoji na mednarodni ravni, ob spoštovanju načela "enake pravice, enake obveznosti". Zadovoljen sem s pravo evropsko naravo te direktive, ki zagotavlja visoko stopnjo zaščite in preglednosti, obenem pa še naprej spodbuja naložbe v Evropi. Sistem potnih listov, ki temelji na strogem nazoru in evropskim nadzornim organom dodeljuje osrednjo vlogo, predstavlja zanesljivo in učinkovito regulativno podlago za sektor, čigar predvidene vloge pri oživitvi rasti ne smemo podcenjevati.
Kot pri drugih elementih programa reform za finančni sektor je splošnejši cilj direktive tudi preprečiti ali vsaj omejiti obseg prihodnjih finančnih kriz. Rad bi razjasnil, da so za sporazum med Parlamentom in Svetom, ki je, upam, kar se da širok, v veliki meri zaslužni odločnost Evropskega parlamenta in zlasti poročevalca gospoda Gauzèsa ter poglobljeno delo, ki so ga opravili.
Gospod Gauzès, rad bi se vam zahvalil za vašo vztrajnost, predanost in odločnost, brez katerih najbrž ne bi bilo mogoče, da bi Evropski parlament sprejel direktivo.
predsedujoči Svetu.Gospod predsednik, rad bi se zahvalil tudi gospe Sharon Bowles, predsednici Odbora za ekonomske in monetarne zadeve. Na tristranskih pogovorih in drugih forumih sva mnogokrat razpravljala o tej direktivi in tudi drugih besedilih. To je bilo koristno, saj se je izkazalo, da imamo lahko postopek soodločanja pod enim pogojem, namreč mogoče je istočasno začeti pogajanja s Svetom na eni strani in Parlamentom na drugi. Najlepša hvala, ker ste to lahko organizirali v Parlamentu. To ni v Svetu preprosto in prepričan sem, da tudi ni vedno preprosto z vsemi poslanci Evropskega parlamenta.
predsedujoči Svetu.(FR) Gospod predsednik, na koncu bi se rad zahvalil švedskemu in španskemu predsedstvu kot tudi komisarju Barnieru, ki se nam je ravnokar pridružil, ter vsem poročevalcem v senci, gospodu Goebbelsu, gospodu Klinzu, gospodu Canfinu, gospodu Kamallu in tudi gospodu Lehneju, za plodne in nesporno konstruktivne izmenjave, ki smo jih imeli glede spremenjenega poročila, o katerem boste glasovali.
Od zdaj naprej, gospod predsednik, bo obstajal zanesljiv in usklajen okvir na ravni Evropske unije za nadzor in kontrolo tveganj, ki jih upravitelji alternativnih investicijskih skladov predstavljajo za svoje vlagatelje in finančno stabilnost. Prepričan sem, da bo volja doseči rezultate, ki nas je navdihnila, še naprej spodbujala pogajanja o prihodnjih besedilih. Vsakič, ko pridem v vaš parlament, gospod predsednik, se vam zahvalim za delo, ki smo ga ravnokar opravili, vendar bi se vam rad zdaj zahvalil za delo, ki ga bomo opravili v naslednjih tednih.
Gospod Gauzès, upam, da bomo lahko sodelovali z enakim tempom v smeri sporazuma o bonitetnih agencijah. V imenu mojih naslednikov v predsedstvu Sveta in glede na nedavna pogajanja sem tudi prepričan, da bomo v prihodnosti dosegli napredek pri tem vprašanju, morda pa tudi pri drugih. Datum je že določen. V vsakem primeru se vam zahvaljujem za delo, ki ste ga vložili v to poročilo.
(Aplavz)
Michel Barnier
Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej vas bom prosil, da mi oprostite, ker sem se vam pridružil nekaj minut kasneje.
Belgijsko predsedstvo je tako dinamično, da istočasno razpravi, ki poteka tu o direktivi o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov, poteka tudi razprava v Svetu za konkurenčnost o drugi pomembni temi, evropskem patentu, in komaj sem odšel od tam, da sem lahko prišel sem - ne vem še, v kakšnem stanju, toda potrudil se bom. Ne morem biti na dveh koncih hkrati.
Gospod Gauzès, čigar prepričanja poznam, vendar mu nisem mogel prisluhniti, mi bo gotovo oprostil. Rad bi se mu zahvalil in mu čestital, prav tako vsem koordinatorjem in poročevalcem v senci ter seveda, kot je ravnokar dejal gospod Reynders, belgijskemu predsedstvu in celotni skupini za zelo pomembno in vztrajno delo, ki so ga v zadnjih nekaj tednih in pred tem opravila druga predsedstva.
O tej temi zdaj razpravljamo že skoraj 15 ali 18 mesecev in z glasovanjem Parlamenta smo zelo blizu uveljavitvi tega smiselnega sporazuma. Parlament se bo danes sestal, da bi o njem razpravljal, jutri pa, da sprejme odločitev o njem. To glasovanje na plenarnem zasedanju, gospe in gospodje, bo potekalo večer pred vrhom G20 v Seulu, kar predstavlja odlično priložnost, da dokažemo našo sposobnost sodelovanja, uresničevanja skupnih ciljev in tudi izvajanja odločitev, sprejetih tik po krizi - ta kriza pa še ni končana, kar zadeva finančne, gospodarske, človeške in socialne posledice -, odločitev, ki so bile sprejete na najvišji mednarodni ravni, na vrhu G20.
Po sporazumu o nadzornem svežnju, za katerega se lahko zahvalimo zavezi Parlamenta in vztrajnosti belgijskega predsedstva, mora sporazum o tej direktivi o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov odražati to sposobnost, da iz krize potegnemo nauk, oblikujemo pametne predpise in učinkovit nadzor, kjer je to potrebno, tako da bodo ti predpisi in nadzor, ki so odločni in učinkoviti, veljali za vse finančne akterje.
Države članice so se soglasno strinjale s tem zadnjim predlogom, kot je dejal gospod Reynders. Gospe in gospodje, rad bi povedal, kaj mislim: ta sporazum ne bi bil mogoč brez prispevka Parlamenta, ki je bistveno izboljšal predloge, o katerih razpravljamo.
Zahvaljujoč odločnosti gospoda Gauzèsa in poročevalcev v senci poročilo danes vsebuje mnoge nove elemente, povezane s poročilom, ki ga je sprva maja sprejel Svet Ecofin, zaradi teh prispevkov Parlamenta pa je predlog direktive kakovostnejši v zelo realnem smislu. Rad bi drugega za drugim omenil nekatere elemente, ki so po mojem mnenju pozitivni in kakovostni.
Prvi element je okrepitev pravil o zasebnem kapitalu, ki bodo povečala preglednost teh dejavnosti v zvezi z zaposlenimi ciljnih podjetij in uvedla trdne zaščitne ukrepe za preprečevanje odprodaje podjetja po delih, kar ste mnogi želeli, čeprav vem, da nekateri od vas mislite, da to ne gre dovolj daleč.
Drugi element je zares evropska rešitev za tretje države. Komisija je to rešitev, temelječo na pristopu "enake pravice, enake obveznosti", vedno podpirala in sčasoma bo ta rešitev zagotovila, da bodo vsi upravitelji, delujoči v Evropi, primorani spoštovati evropska pravila.
Tretji element je ključna vloga ESME, predvidena v tej določbi, ki bo zagotovil doslednejši nadzor upraviteljev in okrepil učinek potnih listov za Evropo in tretje države.
Četrti element so močna dopolnilna pravila, ki bodo zaščitila vlagatelje in trge. V zvezi s tem bi rad omenil omejitve vzvoda, dodatni kapital, poklicno zavarovanje za upravitelje in pravila o vlogi in odgovornosti depozitarjev.
Gospe in gospodje, Komisijo ravno tako skrbi pomanjkanje pravil o pasivnem trženju. Ta vrzel bi lahko omogočila, da se zaobidejo naša pravila, zato tudi nas to skrbi.
Toda države članice skoraj soglasno nasprotujejo vsem pravilom na tem področju in v duhu kompromisa smo pripravljeni sprejeti obstoječe poročilo pod pogojem, da se ta zadeva preuči, končno v okviru direktive, in poskrbeli bomo, da se bo to zgodilo.
V imenu Komisije bi se rad še enkrat zahvalil Parlamentu za njegovo ključno sodelovanje in prispevek k temu poročilu in kot gospod Reynders upam, da bomo dosegli čim širši sporazum o tem kompromisu, ki po našem mnenju ostaja dinamičen kompromis in nam omogoča, da ohranimo eno od zavez, danih na vrhu G20: da iz finančne krize potegnemo nauk.
Evelyn Regner
poročevalka mnenja Odbora za pravne zadeve. - (DE) Gospod predsednik, gospod Reynders, komisar Barnier, opravili smo že veliko dela - kot je dejal gospod Gauzès: 21 tristranskih pogovorov in številna srečanja med poročevalci in poročevalci v senci iz Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za pravne zadeve. Predvsem si že leta prizadevamo prepričati druge. Kot tibetansko molitveno kolo si Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu že leta zelo trdo prizadeva, da bi bili hedge skladi, skladi zasebnega kapitala in vsi drugi finančni posredniki predmet evropske ureditve. Ravno na avstrijski državni praznik 26. oktobra smo končno dosegli kompromis z državami članicami. Ne živimo v idealnem svetu, zato tudi kompromis ni popoln. Toda ta evropski zakonodajni akt je do zdaj najpomembnejši element v smislu ureditve finančnega trga. Zdaj obstaja druga možnost poleg starega neoliberalnega zavračilnega argumenta, da "ni druge možnosti", kar zadeva ponovno ureditev finančnega trga in njegovo preoblikovanje.
Jaz mislim, da sta pomembni zlasti naslednji dve točki. Prvič, obstajajo pravila, ki preprečujejo odprodajo podjetja po delih, tako da se rezerv prevzetih podjetij ni mogoče dotakniti dve leti. Obstajajo tudi pravila o obveznosti depozitarjev, ki preprečujejo nastanek dolgih, nepreglednih verig odgovornosti. Te določbe predstavljajo minimalne standarde, kar pomeni, da jih lahko in tudi mora izboljšati vsak, ki to želi. Toda ureditev upraviteljev alternativnih investicijskih skladov predstavlja tudi novo priložnost za vzpostavitev nove kulture hedge skladov. Majhni skladi so do zdaj opravljali izjemno tvegane transakcije, zdaj pa morajo spremeniti način poslovanja. Zdaj imajo priložnost, da se uveljavijo s trajnostnim poslovnim modelom.
Da bi Komisija zagotovila delovanje te direktive - omeniti je treba, da si ne delam utvar, ko to pravim -, mora strogo in pozorno opazovati izvajanje in delovanje direktive ter po potrebi predstaviti revizijo pred predvidenim datumom.
Iskreno se želim zahvaliti gospodu Gauzèsu. Sodelovala sva nadvse tvorno. Rada bi se zahvalila tudi gospodu Bullmannu in gospodu Goebbelsu. Zlasti bi rada omenila močan duh, pravzaprav voljo, ki je prevladala, na koncu tudi na strani Komisije in Sveta, da dosežemo zares konstruktivno rešitev.
Burkhard Balz
v imenu skupine PPE. - (DE) Gospod predsednik, z direktivo o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov zdaj polagamo še en pomemben temeljni kamen na poti k vzpostavitvi nove, stabilne arhitekture finančnega trga v Evropi. Naš poziv k celovitemu in učinkovitejšemu preprečevanju krize bo v celoti dosegel svoj namen, šele ko ga bomo razširili na celoten finančni sektor in s tem na upravitelje alternativnih investicijskih skladov, ki so bili prej urejeni samo na nacionalni ravni. To je zelo heterogen sektor z različnimi vrstami skladov, profilov tveganja in tudi naložbenimi strategijami.
S predlogom Komisije za direktivo se ni bilo preprosto ukvarjati, toda zdaj smo prišli do skupnega kompromisa, ki ne meče vseh skladov in upraviteljev skladov v en koš in ki vsaj pri svojem pristopu upošteva različen pogled glede na sistemsko tveganje. Danes določamo enotne standarde po celotni Evropi za dovoljenja za upravitelje skladov. Pri tem bomo profesionalnim vlagateljem in skrbnikom dodelili del odgovornosti. Z dodatnimi predpisi o zasebnem kapitalu preprečujemo odprodajo portfeljskih družb po delih. Res ni opravičila za sramotenje industrije zasebnega kapitala same po sebi, saj ima pomembno in tudi konstruktivno vlogo - na primer, pri financiranju malih in srednje velikih podjetij. Toda zdaj bomo preprečili negativne primere s tem, da bo treba ohraniti vsebino podjetja zlasti v kritičnih prvih letih po prevzemu.
Največji uspeh Parlamenta je zagotovo uvedba enotnega evropskega potnega lista, ne samo za upravitelje evropskih skladov, temveč tudi za upravitelje skladov zunaj EU. Slednji imajo dostop do evropskega trga, le če velja sporazum o sodelovanju za zagotavljanje izmenjave informacij med nadzornimi organi. V prihodnosti bo Evropski organ za vrednostne papirje in trge v resnih primerih tudi posredoval, kar pomeni, da bo nova zakonodaja za nas nekaj novega. Ne moremo črpati iz preteklih izkušenj, zlasti kar zadeva ureditve v zvezi s tretjimi državami, toda mislim, da je to dober začetek za zagotavljanje učinkovitega nadzornega okvira.
Robert Goebbels
Gospod predsednik, gospe in gospodje, po izbruhu krize sta evropski vrh in nato G20 pozvala k ureditvi vseh segmentov finančnega trga s hedge skladi. Komisija je hitro pripravila predloge, toda zaradi lobiranja, ki je bilo močno kot le redko kdaj, so nekateri nosilci političnega odločanja oklevali, ali naj se nadaljuje z ureditvijo. Združeno kraljestvo se je postavilo v bran hedge skladom, ki se nahajajo na bližnjih ali oddaljenih otokih. Francija, samooklicana zagovornica mednarodne ureditve, je padla nazaj v običajen protekcionizem.
V Parlamentu so predvsem liberalci poskušali nasprotovati tej zakonodaji. Skupina gospoda Verhofstadta, ki je običajno tako proevropska, je predlagala, da se predlog Komisije zavrne v celoti. Stališče znatne večine je bilo oblikovano zahvaljujoč poročevalcu gospodu Gauzèsu in zahvaljujoč koaliciji v Odboru za monetarne in ekonomske zadeve, sestavljeni iz skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu in skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze, ki jo je podprla celo Konfederalna skupina Evropske združene levice - Zelene nordijske levice. Po 21 tristranskih pogovorih in zahvaljujoč osebni zavezi gospoda Reyndersa in komisarja Barniera so pogajalci Parlamenta pripravili predlog direktive, ki je bistven korak naprej, zlasti srednjeročno.
Namreč zato, ker bomo morali počakati do leta 2018 na notranji trg, ki bo vsem skladom nalagal enake dolžnosti in obveznosti ter jim dodeljeval enake pravice. Evropska ureditev se bo izvajala od leta 2013 naprej. Pooblastila evropskega reglatorja ESMA bo večja, saj mu bo direktiva dodelila kar 72 pooblastil za posredovanje in nadzor. Poudariti je treba, da je ta direktiva prvi evropski zakonodajni akt, ki bo urejeval hedge sklade in zasebni kapital. Vlagateljem bo zagotovila precejšnjo zaščito - ne samo profesionalnim vlagateljem, temveč tudi državljanom, ki vlagajo svoje prihranke v finančne produkte.
Veljala bodo zelo natančna pravila o upravljanju tveganja in likvidnosti. Strategije, ki jih izvajajo upravitelji, bodo preglednejše in vlagatelji bodo o njih bolje obveščeni. Spremljalo se bo vzvod, upravitelji pa bodo morali vnaprej najaviti svoje omejitve za uporabo financiranja z zadolžitvijo. Regulatorji bodo imeli možnost posredovanja, če se bo uporabljala preveč tvegana strategija. Pretirana plačila in dodatki upraviteljev bodo omejeni in se jih ne bo smelo takoj izplačati v celoti. Direktiva bo uvedla več preglednosti na področju skladov zasebnega kapitala. Ti skladi bodo dobrodošli pri financiranju realnega gospodarstva. Toda direktiva bo resno omejila obseg, v katerem bodo oderuški skladi delili podjetja. Kapitala in določenega dela rezerv prevzetega podjetja ne bo mogoče razdeliti med nove lastnike dve leti.
Poleg te "zaklenitve" se bo posvetovalo z zaposlenimi v podjetju, država, v kateri je registriran sklad, pa bo obveščena o poslovni strategiji kupcev. Če povzamem, gospod predsednik, direktivo bi bilo mogoče izboljšati, toda socialisti in demokrati jo bodo podprli, ker bo prinesla precej svetlobe v temno luknjo mednarodnih financ, ki so jo alternativni skladi predstavljali do zdaj.
(Aplavz)
Wolf Klinz
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospod predsednik, po dolgih krogih pogajanj so se Parlament, Svet in Komisija končno dogovorili o skupnem besedilu za ureditev upraviteljev alternativnih investicijskih skladov. To pozdravljam in moram popraviti gospoda Goebbelsa: Prvotni predlog smo želeli poslati nazaj, ker smo menili, da so alternativni investicijski skladi tako različni - hedge skladi, skladi zasebnega kapitala in premoženjski skladi -, da bi jih bilo treba urediti ločeno. Kljub temu imamo zdaj besedilo, ki ga lahko v celoti sprejmemo in podpremo. Vseobsegajoči pristop, ki se nam je sprva zdel moteč, je bil spremenjen v ključnih elementih. Zato nas ne moti več.
Cilj direktive je bil ustvariti večjo preglednost za nadzorne organe in predvsem vlagatelje, da bi lahko pravočasno in v zgodnji fazi prepoznali sistemska tveganja ter jih ustrezno obravnavali. Osebno sem za pravila, ki jih morajo spoštovati vsi upravitelji skladov, ki delujejo v EU. Obenem pa mi ni všeč zamisel o tem, da Evropo spreminjamo v trdnjavo ali celo zapor ali da evropske institucije, ki želijo vlagati, tega ne morejo storiti zunaj Evrope. Zato sprva nismo mogli podpreti predloga, kot je bil predstavljen v odboru. Kompromis, ki je bil dosežen, rešuje to težavo. Obljublja, da bodo trgi ostali odprti.
Drug razlog za našo prvotno zavrnitev so bili predpisi o področju zasebnega kapitala, ki bi lahko dejansko pripeljali do izkrivljanja konkurence na tem področju. Prvotno oblikovane zahteve za zasebni kapital bi celo javne družbe postavile v bistveno slabši položaj. Kompromis, ki je pred nami, pa odpravlja te pomanjkljivosti in preprečuje odprodajo podjetja po delih, kar izrecno pozdravljamo.
Zato smo na splošno zelo zadovoljni s predlogom. Oblikuje jasne okvirne pogoje in pravila za upravitelje alternativnih investicijskih skladov. Zagotovil bo večjo preglednost za opredelitev sistemskih tveganj. To pomeni, da bo zagotovil večjo stabilnost. Okrepil bo notranji trg, ker uvaja potni list EU, ki bo po prehodnem obdobju uveden tudi za upravitelje zunaj Evrope. Zagotovil bo jasno, neizkrivljeno konkurenco. Na koncu bo oblikoval jasno novo nalogo Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA).
Za konec bi se rad zahvalil kolegom poslancem, predvsem pa belgijskemu predsedstvu, ki je to zadevo z neumornimi prizadevanji uspešno pripeljalo do zaključka.
Sven Giegold
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, prvič, ta ureditev upraviteljev alternativnih investicijskih skladov zagotavlja nekoliko večjo preglednost in pravila v tej neprehodni džungli hedge skladov in alternativnih investicijskih skladov. A žal ta pravila ostajajo nepopolna. Še vedno je mogoče dajati neurejene produkte na notranji trg prek pasivne distribucije. Tržni dostop za te produkte dejansko ni učinkovito omejen. Evropa je tako zapravila priložnost, da bi svoja pravila razširila po celotnem svetu in dosegla enotno ureditev.
Drugič, v nasprotju z željo Parlamenta na žalost ni bilo učinkovitega pravila za uravnoteženi proračun za sklade na evropski ravni. Še vedno so nacionalna pravila tista, ki omejujejo zadolženost skladov, kar pomeni, da iz krize nismo potegnili nauka. Posledično bo med državami prišlo do tekmovanja v zvezi s to ureditvijo.
Za nas je ponovno ključno, da odprodaja podjetja po delih, ki jo opravljajo skladi zasebnega kapitala, ni učinkovito preprečena. Seveda obstajajo naložbe zasebnega kapitala, ki so smiselne za podjetja. Toda pravila, ki se opredeljujejo zdaj, so žal daleč od ustreznih. Pravice delavcev do obveščenosti, ki jih upravičeno pričakujejo, niso učinkovite, prav tako ni učinkovita zaščita malih in srednje velikih podjetij pred tovrstno odprodajo po delih. V tem primeru je to zelo težko upravičiti pred volivci. Na žalost to ne sodi v odgovornost Parlamenta. Sodi zlasti v intenzivno lobiranje zadevnega sektorja, ki je dosegel velik uspeh pri vladi Združenega kraljestva, francoski vladi in žal v določeni meri pri nemški vladi. Ta lobi je zastopan tudi tu v Parlamentu, zastopa ga namreč Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo.
Tega predloga ne moremo podpreti, ker bi pomenil precedens za neuspeh Parlamenta pri izvajanju učinkovitih pravil. Ne moremo stopiti pred volivce z dvignjeno glavo in reči, da smo uspeli učinkovito urediti to podzemlje. Upamo, da bomo dosegli kakšen napredek z revizijo direktive. Še enkrat bi se rad iskreno zahvalil, zlasti za sodelovanje s kolegi poslanci v Parlamentu.
Syed Kamall
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, dovolite mi, da najprej pohvalim težka prizadevanja komisarja Michela Barniera. Hvala lepa, da ste prišli v London na sestanek z upravitelji hedge skladov in skladov zasebnega kapitala ter prisluhnili njihovim pomislekom. Rad bi se zahvalil tudi belgijskemu predsedstvu za njegovo delo, kot so povedali že nekateri kolegi pred mano, ter gospodu Gauzèsu in drugim poročevalcem v senci. Ne bom se zahvaljeval še drugim, ker mi bo zmanjkalo časa, saj imamo samo eno minuto.
Mislim, da je zelo pomembno, da preučimo vprašanja in ugotovimo, kako daleč smo prišli v osemnajstih mesecih. Bil sem med najbolj kritičnimi do prvotnega osnutka. Zlasti glede vprašanj, kot je bilo področje uporabe, se mi je zdelo, da gre za direktivo, ki temelji na eni rešitvi za vse, z enakimi pravili za vse vrste skladov - ne samo hedge sklade in sklade zasebnega kapitala, temveč tudi investicijske sklade v Združenem kraljestvu, ki so 150 let obstajali brez sistemskega tveganja. Tam smo na boljšem.
Zelo sem zadovoljen z rešitvijo za dostop tretjih držav: uspeli smo ohraniti odprte trge in omogočiti vlagateljem iz EU, da še naprej vlagajo v sklade zunaj EU. Imamo stopnjo preglednosti, ki ne postavlja zasebnega kapitala v bistveno slabši položaj v primerjavi z državnimi investicijskimi skladi, in izboljšali smo odgovornost depozitarjev, kjer se ne osredotočamo na sistemsko tveganje.
Na splošno nihče ne more reči, da je direktiva popolna, vendar mislim, da smo dosegli uresničljiv kompromis. Upam, da bo večina Parlamenta podprla poročevalca gospoda Gauzèsa in druge poročevalce v senci pri delu, ki smo ga opravili.
Jürgen Klute
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, imam dve pripombi. Prvo naslavljam na gospoda Gauzèsa. Rad bi se mu izrecno zahvalil za odlično delo in sodelovanje. Toda tudi sodelovanje z drugimi poročevalci v senci se mi je zdelo izjemno dobro in konstruktivno. To sem hotel povedati najprej, preden preidem na kritiko.
Načeloma lahko sprejmem in podprem, kar je ravnokar povedal gospod Giegold. Lahko bi podprl prvi kompromis, o katerem smo se dogovorili v Odboru za ekonomske in monetarne zadeve maja letos. Dejansko sem se lahko strinjal z odločitvijo. Toda kar je bilo zdaj izdelano kot rezultat nadaljnjih pogajanj, po mnenju moje skupine ni več sprejemljivo in tega ne moremo več podpirati. Menim, da je vsak upravičen do svojega mnenja o zadevi, toda po mojem mnenju je imel Svet tu nesrečno vlogo. To bom pojasnil nekoliko bolj nazorno kot že eden ali dva pred mano. Po mojem mnenju je Svet tukaj zamudil priložnost. V veliki meri je popustil lobiju finančnega trga in po svoji najboljši moči preprečil učinkovito ureditev na evropski ravni.
Neko jutro sem prejel klic lobista, ki je dejal, da bomo preprečili Afriki, da dobi razvojno pomoč, če zares želimo na ta način urediti sklade zasebnega kapitala. Bolj absurdnega in nejasnega argumenta v zvezi s tem ne bi mogli najti. Ti zadevi nimata nič opraviti druga z drugo. Vsak, ki predloži tako trditev, zgolj dokaže, da nima interesa za smiselno in učinkovito ureditev.
Toda to ni skrb Parlamenta. V imenu Parlamenta - in to bi rad ponovno poudaril - so se gospod Gauzès in drugi poslanci borili za učinkovito ureditev. To je spodkopal Svet. To bi rad povedal še enkrat; to je pasivno trženje. To je že omenil gospod Giegold. Kot bi nekomu prepovedali prodajati gnila jajca na tedenski tržnici, če jih oglašuje, če pa jih ne oglašuje in samo stoji tam in jih prodaja, pa je to očitno zakonito. Toda to ni nič drugače, kot tisto, kar je opredeljeno v oddelku o pasivnem trženju. Zagotavlja okno. Imamo evropsko ureditev - to je bilo že povedano in mislim, da je to dobro. Toda ko so na široko odprta vrata, da se jo zaobide skozi luknje, se pojavi vprašanje, kako učinkovita dejansko je.
Skladi zasebnega kapitala so bili prvotno bolje urejeni. Zdaj so urejeni razmeroma slabo. Zelo pomembna točka - tudi tu lahko samo poudarim, kar je dejal gospod Giegold - je vprašanje obveščanja zaposlenih. V prvotnem kompromisu je bilo navedeno, da morajo upravitelji obvestiti svoje zaposlene o tem, kaj nameravajo s podjetji, v katera so vložili. Od tega je ostala izsiljena zahteva, da lastniki obvestijo svoje zaposlene in svet delavcev. Lahko si predstavljate, kaj se bo izcimilo iz tega - ne prav veliko. Svet je tu zapravil priložnost, toda upam, da bomo morda kljub temu lahko dosegli izboljšanje kasneje.
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, jaz nisem tako hvaležna kot prejšnji govorniki. Od samega začetka je direktiva o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov usmerjena v britansko finančno industrijo, ki so jo v zadostni meri uredili že britanski organi.
Kot ponavadi je EU zgrešila bistvo: nepremišljeno posojanje bank je bilo tisto, ki je povzročilo vsemogočni kreditni balon in finančno krizo, ne alternativni investicijski skladi. Bo ta ureditev preprečila nadaljnjo krizo? Nikakor ne. Vsekakor pa ji bo uspelo odgnali upravitelje iz Londona. Žal ne bodo odšli v Pariz ali Frankfurt, temveč dlje: v New York in Singapur.
Si lahko privoščimo tako izgubo posla? Seveda ne, toda EU ni mar. Ta direktiva bo bistveno povečala stroške teh skladov in zmanjšala donose ter manjše sklade izrinila iz posla. Njene kapitalske zahteve bodo otežile delovanje skladov zasebnega kapitala, posledice pa bodo trpela nova podjetja, ustanovljena s tveganim kapitalom.
Smešno je, da Komisija trdi, da želi spodbujati raziskave, razvoj in podjetništvo, da bi obnovila rast v evropskem gospodarstvu. Namesto da bi spodbujali tvegani kapital, se zanašajo na javno financiranje, ki je preokorno in neuporabno za ta namen.
Neverjetno je tudi videti, kako je EU oblikovala to direktivo iz svojega slonokoščenega stolpa, gluha za zakonodajni napredek v preostalih delih sveta, ter na protekcionističen in aroganten način, s čimer bo dala končno besedo o tem, kdo posluje v Evropi in kam se vlagajo evropska sredstva, Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge.
Toda kje je gospod Cameron v vsem tem? Izdal je finančno industrijo - najpomembnejšo britansko industrijo. Dovolil je še en prenos pooblastil v Bruselj, ne da bi Britancem dal referendum. V imenu britanskih upraviteljev alternativnih investicijskih skladov lahko rečem samo najlepša hvala, gospod Cameron. Ne hodite k nam po pomoč za ponovni zagon britanskega gospodarstva!
Hans-Peter Martin
(DE) Gospod predsednik, zelo rad bi stopil pred volivce in rekel: "Da, dosegli smo pomembne stvari. Da, končno smo dosegli preboj tam, kjer - povsem v nasprotju z besedami prejšnje govornice - po mnenju prevladujoče večine Evropejcev potrebujemo jasna pravila."
Toda žal je bila ponovno zamujena velika priložnost. Komisar, če vi že med tem, ko to predstavljate, pravite, da je treba direktivo revidirati prej, kot je bilo načrtovano, če različni govorniki zdaj pravijo, da "ima to opraviti samo s Svetom, mi, Evropski parlament, pa smo na pravi strani," potem moram vprašati: zakaj jutri preprosto ne rečemo "ne"? Zakaj dovolimo, da ostaja struktura evropskih upraviteljev alternativnih investicijskih skladov polna lukenj ravno zaradi te pasivne komercializacije? Zakaj se ne držimo reka nemške zvezne kanclerke, ki je požel veliko odobravanja: "Noben produkt, noben akter, nobena institucija ne sme biti neregulirana"? Zakaj moramo v odziv na to, kar bo jutri potrjeno tu v Parlamentu, biti priča temu, da prvič slišimo izrečeno iz mnogih različnih strani - mnogih poslancev iz številnih različnih skupin -, da potrebujemo neodvisno strokovnost, potrebujemo "financewatch.org"? Nemočni smo pred lobisti. Zakaj nimamo poguma, da bi povedali, kaj verjamemo, da lahko dosežemo, če rečemo "ne"? Zakaj ponovno puščamo na cedilu prav tiste, ki bi jih morali zastopati - z drugimi besedami, glede zasebnega kapitala in spodkopavanja podjetij? To se mi zdi nadvse sramotno ter bo Evropi in evropski zamisli, katere velik podpornik sem, povzročilo več škode kot koristi.
Gunnar Hökmark
Gospod predsednik, dovolite mi, da najprej čestitam gospodu Gauzèsu za odgovorno vodenje tega postopka, med katerim je bil odprt za druga mnenja. Rad bi ponovil, tudi zaradi kolegov, ki pravijo, da bodo jutri glasovali proti temu poročilu - to se morda zdi tako očitno, da tega ni treba povedati, toda včasih je treba povedati očitno -, da trgi zasebnega kapitala in dinamični finančni trgi niso samo pomembni za konkurenčno gospodarstvo, temveč so nujni.
Potrebujemo jih in dobri so za trdno gospodarstvo. Zato mislim, da si poročilo, o katerem bomo glasovali jutri, zasluži našo podporo. Ko govorimo o zasebnem kapitalu, govorimo o priložnostih malih in srednje velikih podjetij, da rastejo in se razvijajo. Prišli smo do rešitve za zasebni kapital, ki ne bo postavila skladov zasebnega kapitala v nič slabši položaj. Zagotovila nam bo odprtost za tretje države in naložbe v druge dele sveta; ni bilo vedno tako. V tem pogledu smo izboljšali zakonodajo.
Mislim, da je pomembno, da smo zmanjšali področje uporabe, tako da nimamo opravka z nekdaj industrijskimi družbami, zdaj ko smo iz področja uporabe izvzeli holdinške družbe. Če bi sprejeli prvotni predlog, bi to pomenilo, da bi se običajne industrijske družbe in strukture v mnogih naših državah štele za finančne institucije. To bi ustvarilo nove težave, ne samo za naložbe, temveč tudi za industrijski razvoj. Gledano kot celota, bi stvari, kot vedno, lahko bile boljše, toda pomembno je, da imamo zdaj osnovne pogoje za dinamične finančne trge, ki so dobri za evropsko gospodarstvo.
Udo Bullmann
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ko poslušam to razpravo, moram priznati, da me zelo spominja na razpravo o direktivi o storitvah. Povedal vam bom, zakaj. Tudi v tistem primeru so moji kolegi poslanci iz Skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze in Konfederalne skupine Evropske združene levice - Zelene nordijske levice izjavili, da je bila vložena uredba v tem parlamentu, ki ni popolna, dokončana, vendar so že več let hvaležni, da jo je Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu uspela spraviti skozi ta parlament. To drži za ureditev, o kateri bomo glasovali jutri. Dejansko je mogoče izboljšanje predloga Sveta in Komisije pripisati gospodu Goebbelsu in gospe Regner, ki sta se tu borila za izboljšave proti opoziciji ob podpori in izvrstnem sodelovanju gospoda Gauzèsa, za kar se mu zahvaljujem.
V moji domovini, Nemčiji, bo to, o čemer smo se tu dogovorili glede industrije zasebnega kapitala, prineslo dejansko izboljšanje za delavce ter mala in srednje velika podjetja, ki se jim ni več treba bati, da jih bodo pogoltnile črne ovce kapitalske industrije, ki ne spoštujejo nobenih standardov. Kar te dni beremo in slišimo od medijev, ki nam pravijo, da se industrija skladov preusmerja proč od Karibov in proti Evropi, ker je za dolgoročne vlagatelje pomembno, da imajo dobre produkte, v katere lahko vlagajo, podpira delo tega parlamenta in mu ni nasprotno.
Toda preden se preveč razgovorimo o dinamiki, moram povedati, da moja skupina poziva k ureditvi od leta 2002. Morda se kaže dinamika, toda le v zadnjih nekaj tednih. Rad bi se zahvalil predsedujočemu Svetu in komisarju, ker sta osebno zagotovila to dinamiko. Prosim, povejte svojim kolegom v Svetu, da s tem medlim odnosom "da, vendar" in zavračanjem boljše ureditve v Evropi ne bomo uspeli spraviti skozi naslednjih zakonodajnih aktov o izvedenih finančnih instrumentih ali prodaji na kratko. Te razmere se morajo spremeniti. K temu poziva ta parlament.
Sharon Bowles
Gospod predsednik, o tej direktivi so potekale dolge in težke razprave v odboru, na tristranskih pogovorih in občasno v državah članicah, z mediji, vlagatelji tveganega kapitala in upravitelji skladov vseh vrst. Zanimivo je, da so tiste države članice, ki so bile najbolj zaskrbljene glede hedge skladov, tudi tiste, ki niso imele nobene ureditve za upravitelje hedge skladov niti pravil poslovanja, da bi zaustavile prodajanje nekaterih produktov, primernih samo za profesionalne vlagatelje, malim vlagateljem. Podobno so bile najbolj zaskrbljene glede odprodaje podjetij po delih in skritih prevzemov ravno države članice z nižjim pragom za razkritje deležev in brez razkritja pogodb za razliko.
Zdaj bo povsod v EU zaščita - in to je prav. V nadzorni arhitekturi smo naredili velik korak proti skupnemu pravilniku. Nauk upraviteljev alternativnih investicijskih skladov je, da moramo uvesti tudi ukrepe za zgodnjo izmenjavo najboljše prakse.
Zato pravim britanski finančni industriji, moji državi članici, Združenemu kraljestvu: previdno spodbujajte izvoz celotnega obsega tržne ureditve, ki jo že spoštujete, v Evropo. Končni produkt ne bo nujno enak, zato se boste morali prilagoditi, bojim pa se, da bo to prineslo določene stroške. Toda izmenjava te najboljše prakse, zgodnji izvoz zamisli je način, da se izognemo travmi zakonodaje na kasnejši stopnji.
Končen rezultat, ki ga imamo, pa je odprt in razmeroma uravnotežen. Ne odstopa od norm prava družb. Ni popoln in vsekakor ni tako jedrnat, kot bi si želela, toda glede na vse okoliščine ga podpiram kot dober rezultat. Osebno bi se rada zahvalila ministru Reyndersu in komisarju Barnieru za njuno zelo pomembno in dejavno vključenost v tristranske pogovore.
Kay Swinburne
Gospod predsednik, direktiva o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov je bila prvi zakonodajni akt, ki je šel preko moje mize, ko sem bila prvič izvoljena pred osemnajstimi meseci, zato sem si pravzaprav oddahnila, ker bo končno obravnavana na plenarnem zasedanju ta teden, zdaj ko smo končno dosegli sporazum. Uveljavitev režima potnih listov za alternativne investicijske sklade, da bi delovali v celotni EU, skupaj z enim samim pravilnikom, ki ureja njihovo delovanje, bi morala biti še en dragocen del oblikovanja resničnega enotnega trga za finančne storitve za Evropo in bi jo morala industrija pozdraviti v obstoječi spremenjeni obliki.
Kot bivša upraviteljica sklada, ki ga je reguliralo Združeno kraljestvo, zdaj upam, da bo to kmalu postalo znak visoke kakovosti ureditve za vlagatelje po vsem svetu, kot so bili KNPVP v preteklosti in so še vedno po celotnem svetu.
Vendar upam, da so vsi, ki so bili vključeni v ta postopek, iz tega potegnili kakšen nauk o načelih boljše ureditve. Jasno je, da to ne more biti vzor boljše ureditve, in glede na obsežno agendo finančne zakonodaje v naslednjih mesecih upam, da se lahko izognemo ponavljanju tega neučinkovitega postopka.
Astrid Lulling
(FR) Gospod predsednik, med porodnimi popadki direktive o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov sem nenehno zagovarjala enako obravnavo vseh upraviteljev skladov, ne glede na to, ali so iz Evropske unije ali ne. To je morda slišati razumljivo, toda v praksi so se pojavile številne težave.
Danes predstavljeno besedilo je zadovoljivo. Rada bi se zahvalila pogajalcem, predvsem našemu poročevalcu gospodu Gauzèsu, ki si po prestanem težkem porodnem postopku zagotovo zasluži starševski dopust.
Rada bi poudarila, da je mogoče na obravnavo tretjih držav gledati z dveh zornih kotov, odvisno od tega, ali smo znotraj ali zunaj Evropske unije. Za vse sklade, ki se prodajajo v Evropski uniji, bodo dejansko veljala podobna pravila, v veliki meri zaradi prizadevanj Evropskega parlamenta. Tako lahko zdaj rečemo, da so pogoji bolj ali manj enaki.
Kljub temu bodo v prehodnem obdobju subjekti, ki niso iz EU, lahko uporabljali nacionalna naložbena pravila, medtem ko bo za sklade in upravitelje v EU veljala direktiva, ki zna biti strožja. Za trge zunaj Evropske unije pa so razmere drugačne: za evropske sklade in njihove upravitelje bo vseeno veljala direktiva, toda za sklade tretjih držav ne bo. Zato bo mnogo težje tržiti evropske produkte v preostalem svetu, ker bodo manj prožni in dražji. Zavedati se moramo tega neskladja, čeprav je bilo v tem primeru neizogibno.
Kar pa zadeva depozitarje, bodo, glede na to, da tudi njim nalagamo več omejitev, predvsem v obliki novih odgovornosti, višji stroški zagotovo privedli do daljnosežnih sektorskih sprememb. Gospod predsednik, tega ne govorim, da bi izrazila svoje nasprotovanje, temveč zato, da bi poudarila, da ta nova zakonodaja ni zdravilo za vse tegobe. Treba jo je izvesti, vendar bo ustvarila tudi težave, in to moramo priznati.
Ivo Strejček
(CS) Nastanek hedge skladov in skladov zasebnega kapitala je posledica stroge ureditve finančnih trgov že pred izbruhom finančne krize. Finančne institucije so zato izbrale te instrumente, da se izognejo ureditvi kapitalskega trga. Torej niso alternativne investicije glavni razlog za to, temveč različne obstoječe ureditve, razmere, ki se rešujejo z današnjimi še strožjimi predpisi. Kapital se lahko prožno odzove in je zelo mobilen. Vladno posredovanje tega ne bo ustavilo, če pa je ureditev prestroga, bo prisilila ta segment finančnih storitev, da se preseli ven iz Evropske unije ali najde nove, še neurejene oblike. Z gotovostjo lahko rečemo, da je gradivo, o katerem razpravljamo, morda odziv na preteklost, vendar ne zmanjšuje tveganja prihodnjih kriz. Vendar mislim, da so gospod Gauzès in njegovi prijatelji dobro opravili delo.
Alfredo Pallone
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej se seveda želim zahvaliti pogajalcem in zlasti gospodu Gauzèsu, skupaj s poročevalci v senci, za odlično delo, ki so ga opravili glede direktive o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov, ki zagotavlja, da imamo za sklade končno enoten sklop pravil v celotni Evropski uniji.
Ti skladi so odgovorni za upravljanje precejšnje količine sredstev, vloženih v Evropi, in lahko imajo opazen vpliv na trge. Njihov vpliv je v veliki meri koristen, toda njihove dejavnosti lahko prispevajo tudi k širjenju tveganja v celotnem finančnem sistemu.
Novi skupni ukrepi prispevajo k zamenjavi obstoječih 27 različnih nacionalnih sistemov in k okrepitvi priložnosti za enoten trg. Alternativni skladi imajo torej korist od evropskega potnega listam ne glede na njihov kraj registracije. Poleg tega bo enoten evropski sistem preprečil, da bi imeli skladi korist od zakonodaje v državah, ki imajo ugodnejšo pravno ureditev. V preteklosti je ta praksa prinašala resna špekulativna tveganja za celotno Evropsko unijo. Strinjam se tudi z uvedbo pravil glede tako imenovane odprodaje podjetij po delih in s prepovedjo prodaje na kratko - to sta dve točki, ki nista bili vključeni v prvotni predlog Evropske komisije.
In končno, da bi se izognili izkrivljanju konkurence, je nujno, da ima sklad iz neke tretje države, ki deluje v Evropski uniji, korist od potnega lista in da lahko nadaljuje s poslovanjem, če spoštuje enake pogoje kot skladi EU.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Najprej bi rad čestital poročevalcu, gospodu Gauzèsu. Ta osnutek resolucije danes ne bi bil vložen brez znanja, veščin in vztrajnosti tega gospoda in tistih, ki so z njim sodelovali, ter brez vključenosti Komisije in Sveta. Glasoval bom za to poročilo zaradi koristi, ki jih bo prineslo s tem, ko bo naredilo dejavnost teh skladov pregledno v smislu stroškov, naložbene politike in tudi tveganj, ki so jim izpostavljeni. Še predobro se zavedamo, da brez preglednosti ne moremo govoriti o tem, da imajo upravitelji teh skladov odgovornost.
Poleg tega smo lahko z uvedbo nadzora in spremljanja teh skladov prepričani, da bomo tako zapolnili eno od vrzeli, ki še obstajajo v evropski strukturi finančnega nadzora, ter se s tem neposredno odzvali na upravičene zahteve evropskih državljanov, ki jih je zelo hudo prizadela ta finančna kriza, ki se je sprožila po celotnem svetu.
Diogo Feio
(PT) Najprej bi rad čestital komisarju, predstavnikom Sveta, Svetu, poročevalcem v senci in zlasti poročevalcu Parlamenta. Dobro vem, koliko truda je vložil v to temo in s kakšnimi težavami se je spopadal, da bi bilo mogoče doseči soglasje. Zato si gospod Gauzès zasluži čestitke.
Če preidemo na posel, rad bi izpostavil tri glavne vidike predstavljene rešitve: prvič, obstaja zaskrbljenost glede povezave z dejanskimi razmerami, ki je vidna v nagnjenosti, da se dovoli različna obravnava različnih stvari. Skladi imajo različne vsote, različne značilnosti in različna tveganja. Drugič, obstaja zaskrbljenost glede finančne stabilnosti, ki se lahko opazi v opredelitvi stopenj kapitala. Tretjič, obstaja zaskrbljenost glede boja proti protekcionističnim nagnjenjem, kar nazorno prikazuje sporazum v zvezi s tretjimi državami. Skratka, to je bolj pregledna rešitev, ki zagotavlja večjo varnost za trg in večjo zaščito za potrošnika. To je bolj evropska rešitev in je boljša za notranji trg. Boljša ureditev bo vsekakor pomenila, da bomo imeli boljši trg.
Miroslav Mikolášik
(SK) Trdno verjamem, da je pomembno ustvariti sistematičen okvir za spremljanje in nadzor alternativnih investicijskih skladov. Ureditev teh skladov predstavlja del širše ureditve finančnega sektorja, namenjene preprečevanju ponovne finančne krize.
Podpiram predloženi predlog in rad bi poudaril, da z njim ne želimo omejiti vstopa alternativnih investicijskih skladov iz tretjih držav v države Evropske unije, temveč opredeliti enotne pogoje, ki jih morajo izpolniti ne samo alternativni investicijski skladi, temveč tudi tretje države, v katerih imajo sedež.
Ker sta objava informacij in nadzor ključna elementa za dosego ciljev direktive, je pomembno, da se uvede popolna preglednost v smislu nadzornih organov. Na koncu bi rad čestital gospodu Gauzèsu za odličen izdelek.
Zigmantas Balčytis
(LT) Hvala, gospod predsednik. Najprej bi se rad zahvalil predstavnikom Evropske komisije in poročevalcem za zelo pomemben dokument. Finančna in gospodarska kriza je izpostavila pomanjkljivosti delovanja in spremljanja našega finančnega sistema. Danes se v Evropi že sprejema zakonodaja, ki vzpostavlja strog sistem na ravni EU, ki bo omogočil spremljanje in ocenjevanje dejavnosti finančnih institucij ter izvajanje ustreznih priporočil in ukrepov, če bo to potrebno. Kar zadeva alternativne sklade, bi moral nadzorni sistem veljati tudi zanje. Če želimo doseči večjo in boljšo stabilnost finančnega sistema ter povečati zaščito vlagateljev, tj. naših državljanov, je treba kontrolirati tudi dejavnosti teh skladov in jih nadzorovati na ravni EU. Pravila morajo biti enaka za vse, ki delujejo na tem področju, in ne smemo pustiti vrzeli za nenadzorovano dejavnost. Učiti se moramo iz prejšnjih napak in jih ne smemo ponavljati. Verjamem, da se iz njih ne uči samo Evropa, temveč vse države sveta.
Ilda Figueiredo
(PT) Govorimo o zelo pomembni zadevi, zlasti če upoštevamo težave, do katerih je prišlo v finančnem sektorju pri tovrstnih alternativnih investicijskih skladih. Resnica pa je, da te rešitve ne rešujejo temeljnih vprašanj. Ureditev je očitno nezadostna in še vedno obstajajo pomembni dejavniki za špekulativno tveganje, kar bo vidno v prihodnosti. Ni dovolj le govoriti o nadzoru in ureditvi. Potrebujemo jasno stališče, ki bo naredilo konec izvedenim finančnim instrumentom in hedge skladom, obenem pa zagotovilo učinkovit javen in političen nadzor nad celotnim finančnim sektorjem, zlasti nad finančnimi transakcijami, vključno z odpravo davčnih oaz na svetovni ravni. Evropska unija mora biti za vzor.
Seán Kelly
(GA) Gospa predsednica, kot ostali govorniki bi rad čestital komisarju Barnieru, belgijskemu predsedstvu in Jeanu-Paulu Gauzèsu za dobro delo, ki so ga opravili. Jean-Paul je podal primere tega dobrega dela.
Dejal je, da je bilo 1 170 sprememb, 200 intervjujev in pol ducata tristranskih pogovorov. To je vsekakor trdo delo in upam, da se bo izplačalo.
Po drugi svetovni vojni so voditelji - Schuman in drugi - rekli, da se to ne sme nikoli ponoviti. Zdaj, 60 let kasneje, govorimo enako o gospodarski krizi ter neuspešnem nadzoru in ureditvi. Na srečo bo nova nadzorna arhitektura v veliki meri zagotovila, da bo tako, danes pa upam, da bomo dokončali sliko z ureditvijo upraviteljev alternativnih investicijskih skladov.
Imam pa eno vprašanje, namreč: ali verjamejo, da bo vzajemen tržni dostop, o katerem se je govorilo, ustvaril enake pogoje za Evropsko unijo?
Elena Băsescu
(RO) Najprej bi se rada zahvalila gospodu Barnieru in gospodu Gauzèsu za odlične rezultate, ki sta jih dosegla na nedavnih pogajanjih. Ena od koristi sprejetja te direktive bo spremljanje sistemskega tveganja. To se bo izvajalo predvsem na podlagi sodelovanja med nacionalnimi organi in Evropskim odborom za sistemska tveganja. Druga pomembna oblika sodelovanja bo med nacionalnimi agencijami in Evropskim organom za vrednostne papirje in trge. Slednji bo lahko podal priporočila in se vključil v nacionalne nadzorne sisteme.
Mislim, da je pomembno tudi vključiti dodatne določbe glede preglednosti delovanja upraviteljev skladov. Obenem pozdravljam uvedbo preprostejše ureditvene sheme za upravitelje malih in srednje velikih podjetij, da bi povečali dostop do virov alternativnih investicij.
Othmar Karas
(DE) Gospa predsednica, ureditev hedge skladov ni posledica krize. Zapolnjuje zakonodajno vrzel. Tako bomo korak bliže evropeizaciji notranjega trga za finančne produkte. In za kaj gre? Registrirali bomo vse sklade in jim izdali dovoljenja. Določili bomo minimalno kapitalsko zahtevo v višini 125 000 EUR. Evropski organ za vrednostne papirje in trge bo nadzorni organ. Naše načelo preglednosti bo veljalo za naložbeno strategijo, naložbeno politiko, načine plačila in prenos funkcij. Zasnova enotnega trga se bo uresničila s potnim listom. Ne bo potnih listov EU za sklade, ki imajo več kot 30 % naložb zunaj EU. Ureditev dodatkov, ki smo jo uvedli za direktorje bank, bo razširjena tudi na upravitelje hedge skladov, da bi zagotovili trajnost in čim bolj zmanjšali tveganje. To je dober rezultat.
Michel Barnier
Hvala, gospa predsednica. Mislim, da se vam bo zahvalil tudi gospod Reynders, ko pride na vrsto. Rad bi se zahvalil Parlamentu za njegov neverjetno konstruktiven pristop med temi razmeroma dolgimi pogajanji, kar je razvidno iz razprave, ki smo jo ravnokar imeli.
Gospod Klinz je že govoril o "večji preglednosti". Vedno sem verjel, da je preglednost ključna lastnost odgovornosti znotraj celotnega sektorja finančnih storitev. Zato zdaj prav v tem sektorju sodelujemo, da bi dosegli preglednost in v središče reflektorjev postavili ljudi, ki verjetno na to niso navajeni.
V nasprotju z gospo Andreasen mislim, da ta preglednost ne bo ovirala konkurenčnosti finančne industrije. Po mojem mnenju bo imela ravno nasproten učinek. 13. januarja sem vam pojasnil, da je Evropa privlačna za finančno industrijo: tam imamo konkurenčno prednost pred preostalimi regijami sveta. Finančni sektor ima interes, da postopoma - kajti, gospe in gospodje, nismo še končali - ustvari bolj zdrave, preglednejše in zaupanja vredne temelje. Pravzaprav mislim, da bodo ti temelji pogosto malo bolj etični.
Kot nas je opomnil gospod Balz, smo tokrat prvič uvedli evropska pravila za ta ključni sektor. Ta pravila bodo imela ključno vlogo pri doseganju številnih ambicioznih ciljev in doseganju pravega napredka - to je beseda, ki jo je gospod Bullmann prej uporabil za opis dela, ki ga je opravil ta parlament skupaj s Svetom in Komisijo.
Napredek pomeni izboljšanje nadzora sistemskega tveganja; pomeni večjo zaščito vlagateljev, kot je izpostavila gospa Bowles. Pomeni tudi veliko večjo preglednost v industriji zasebnega kapitala. Gospod Hökmark je poudaril pomen te industrije. Končno pa pomeni tudi oblikovanje pravega enotnega trga za alternativne investicijske sklade za institucionalne vlagatelje. Gospod Kamall je še enkrat izrazil svoj pomislek, s katerim se strinjam, namreč da ne sme biti diskriminacije. Namesto diskriminacije imamo zdaj sklop preprostih zahtev. Menim, da je to prava rešitev.
Vse, ki so želeli iti dlje, bi rad opomnil, da je to kompromis, dinamičen kompromis. Ne živimo v popolnem svetu, na kar nas je ravnokar opozorila gospa Regner. To drži. Morda bi si želeli veliko več napredka, kot ga je opaziti v kompromisnem besedilu, o katerem boste glasovali, vendar je to dinamičen kompromis in klavzule o pregledu pomenijo, da se bo zakonodaja lahko razvijala v naslednjih letih. Gospodu Giegoldu in gospodu Klutu lahko povem, da bodo dodatne razprave in da se bomo vrnili zlasti k vprašanju pasivnega trženja in vlogi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA). Slednjo je ravnokar omenil gospod Karas, medtem ko nas je gospod Goebbels prej upravičeno spomnil na pomen ESME. Gospod Goebbels, omenili ste 72 posebnih pooblastil v 11 različnih kategorijah. To pomeni, da bo imel ESMA dejanske pristojnosti, in za to je v veliki meri zaslužno prizadevanje Parlamenta.
Zato dovolite, da se zahvalim vsem vam. Skoraj vsi govorniki iz vseh skupin, celo tisti, ki verjetno ne bodo glasovali za to besedilo, so prej pohvalili poročevalca gospoda Gauzèsa zaradi njegove dovzetnosti, strokovnosti in kakovostnega odnosa, ki ga je vzpostavil. Mislim, da ne bo imel časa za starševski dopust, ker je treba opraviti še veliko dela v naslednjih tednih. Vseeno bi se rad zahvalil celotni skupini Komisije, ki je sodelovala z mano in je nocoj tukaj, rad pa bi dodal tudi svoj glas, osebno in v imenu Evropske komisije, zboru zahval in čestitk, naslovljenih na poročevalca gospoda Gauzès, za odlično delo.
(Aplavz)
Didier Reynders
Gospa predsednica, ne bom ponavljal vsega, kar je ravnokar povedal gospod Barnier - besedo sem že imel -, rad pa bi se zahvalil vsem, ki so v govoru podprli predlagano besedilo, in tudi tistim, ki so podali komentarje, ki kažejo, da ima to besedilo kljub vsemu pravo vsebino, kar nam bo omogočilo napredek na evropski ravni pri urejanju vseh teh alternativnih investicijskih skladov.
To je prva zares evropska zakonodaja na to temo, kot sem že dejal. Mislim, da moramo priznati, da je okrepitev vloge ESME korak v pravo smer. Več govornikov je omenilo tudi pasivno trženje. Uvajamo številne praktične ukrepe za to zadevo in sklade zasebnega kapitala, ker potrebujemo vse več informacij in vse večjo preglednost, vključno glede uslužbencev v podjetjih, ki so včasih tarča ukrepov teh skladov.
Na koncu bi rad izpostavil dve točki. Prvič, nekatere sem slišal reči, da nismo šli dovolj daleč, in druge, da se sploh ne bi smeli spustiti v urejanje. To me je privedlo prav do belgijskega zaključka, da smo verjetno dosegli dober kompromis. Če sta obe strani kritični do kompromisa, potem so razlogi za naše ukrepe verjetno smiselni.
Gospodu Bullmannu bi rekel samo, da smo dosegli določen napredek pri nadzorni strukturi. Zdaj se ukvarjamo s finančnimi naložbami in preučili bomo tudi investicijske sklade in finančne skupine.
Dovolite, da še enkrat čestitam gospodu Gauzèsu. Prej sem mu rekel, da bomo poskusili doseči napredek tudi pri bonitetnih agencijah, in lahko mu povem, da sta tako belgijsko predsedstvo kot Komisija pripravljena poskusiti pospešiti razprave o izvedenih finančnih instrumentih. Še enkrat sem preveril in lahko potrdim, da naj bi parlamentarni odbor poročilo sprejel marca naslednje leto.
Če bo mogoče ta datum prestaviti naprej, smo pripravljeni poskusiti pospešiti zadeve. Prosim, sporočite nam, če je to izvedljivo. Navdušen sem, da smo dosegli sporazum o takšnem besedilu. Prizadevali si bomo sprejeti druge v naslednjih tednih. Še enkrat se zahvaljujem. Še toliko bolj iskreno, gospod Gauzès, ker bomo še naprej sodelovali v naslednjih nekaj dneh.
(Aplavz)
Jean-Paul Gauzès
Gospa predsednica, prej sem govoril o tehničnih podrobnostih. Dovolite mi, da zadnji dve minuti izkoristim za zelo zasluženo zahvalo: najprej hvala vsem kolegom poslancem, ki so govorili danes. Hvala predvsem tistim, ki so rekli, da bodo podprli besedilo, tistim, ki so dejali, da ne bodo glasovali za, pa pravim, da nisem užaljen, če me dajejo v isti koš z gospodom Cameronom.
Želel bi se zahvaliti tudi poročevalcem v senci iz skupin: gospodu Goebbelsu, gospodu Bullmannu, gospodu Canfinu, gospodu Klutu in gospe Regner, poročevalki mnenja Odbora za pravne zadeve. Želel sem imenovati vse kot priznanje neverjetni podpori, ki so mi jo nudili v prvi fazi tega postopka. Uspelo nam je produktivno sodelovati, vsak je predstavil lastna stališča, in za to bi se jim rad zahvalil. Vesel sem, da so se nam Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo ter Evropski konzervativci in reformisti pridružili zdaj, ko je bilo doseženo soglasje, zato sem navdušen, da sta gospod Klinz in gospod Kamall z mano sopodpisala spremembo, ki nadomešča prvotno poročilo.
Posebna zahvala gre gospodu Barnieru za njegovo znatno udeležbo pri tem dokumentu: ve, kako ga cenim. Vem, da ve, da se Parlament zanaša nanj in da ga bo podprl pri postavljanju teh gradnikov, ki so njemu in nam tako dragi. Vem, da je nenavadno, vendar bi se rad zahvalil tudi Ugu Bassiju, s katerim sem imel zelo ploden deloven odnos ves ta čas, tako da je besedilo tudi rezultat dela znotraj Komisije.
Kar zadeva vas, minister, prej se mi je zdelo, da ste nekaj prispevali, ko ste med zahvalo vprašali, ali bomo še naprej dosegali napredek. Naj se vam najprej zahvalim, kajti brez vas ne bi nikoli nič dosegli na strani držav članic. To je iskrena zahvala, ne le vljudna gesta - verjamem, da je bila vaša osebna predanost ključna za napredek, dosežen v Svetu, in za to, da smo dosegli sporazum. Uspeli ste tudi zagotoviti, da se lahko vse glavne skupine poistovetijo z deli besedila in pri pridobivanju večine, ki sva jo oba želela za to direktivo.
Zahvaljujem se tudi prispevkom kolegov poslancev na levi, saj brez njihove podpore direktiva ne bi imela verodostojnosti, za katero sem prepričan, da jo bo dobila jutri po zelo veliko glasovih za. Kot ste izpostavili, je to ključno za nadzor in tudi za to direktivo. Zelo hvaležen sem tudi vašim skupinam, minister; prosim, posredujte jim mojo zahvalo. Nekatere razprave so bile zelo živahne, toda čeprav zdaj živim v Normandiji, prihajam z juga in včasih moj južnjaški temperament prevlada nad bolj uravnoteženim normanskim pristopom.
Minister, predsedujoči Svetu Ecofin, želel sem reči tudi, da zares upam, da bomo do konca leta zaključili naše delo v zvezi z bonitetnimi agencijami. Kar zadeva nas, bo odbor glasoval 22. novembra, glasovanje v Strasbourgu bo decembra, nato pa bomo pripravljeni, če bo pripravljen Svet.
(Aplavz)
Predsednica
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 149)
Dominique Baudis
Finančna kriza, ki jo je prestal svet, je pokazala, da morajo za mednarodne finančne borze veljati minimalna pravila. Evropski parlament je septembra dejal, da je odločen nadzorovati trge, danes, 11. novembra, pa je poslal še eno odločno sporočilo preostalemu svetu. Od zdaj naprej bo Evropa alternativne investicijske sklade (hedge sklade), ki vstopajo v Evropo, strožje nadzorovala in urejala. Še več, priglasiti jih bo treba organom in jih upravljati znotraj Evropske unije. Neureditev teh virov je povzročila mnoge stečaje, zlome borz in socialne krize. Francija bo kmalu prevzela enoletno predsedstvo G20. Njena glavna prednostna naloga bo reforma mednarodnega finančnega sistema. S tem glasom Evropa utira pot.
Sebastian Valentin Bodu
To poročilo o upraviteljih investicijskih skladov je sprožilo obsežno razpravo med različnimi skupinami v Evropskem parlamentu ter med Parlamentom in Svetom. Vztrajam pri mnenju, ki je bilo izraženo med razpravami pred glasovanjem v Odboru za pravne zadeve, da je predlog Komisije huda napaka in kaže na očitno nepoznavanje vloge investicijskih skladov (zasebnega kapitala in hedge) kot tudi zmedo med bankami kot institucijami, ki so zakrivile finančno krizo, temi zaprtimi investicijskimi skladi in odprtimi investicijskimi skladi (vzajemni skladi).
Za dobronamernimi načeli, ki so jih žal sprejeli kolegi poslanci, ki ne razumejo, kaj pomenita finančno upravljanje in makroekonomija, se skrivajo predpisi, ki ne le, da nimajo nič s preprečevanjem nove krize, ampak bodo le povečali stroške delovanja alternativnih investicijskih skladov na neupravičen in absurden način, kar se bo odražalo v nižjem kapitalu, manjšem donosu in manj naložbah. Odkrito priznam, da sem povsem osupel, da v EU prevladuje ta uničujoč odnos, ki spominja na petdeseta leta prejšnjega stoletja, ko so se institucije v vzhodni Evropi uničile na podlagi velikih sloganov.
George Sabin Cutaş
Gospodarska in finančna kriza nam je pokazala, da moramo strožje nadzorovati gospodarske subjekte. Izpostavili so se prekomernim tveganjem, ki so povzročila pretres v svetovnem finančnem sistemu. Analiza Evropske centralne banke kaže, da upravitelji alternativnih investicijskih skladov vodijo posel, ki zajema okoli 700 milijard EUR sredstev v Evropski uniji, kar ima pomembno vlogo pri financiranju gospodarstva Unije.
Zato pozdravljam predlog Komisije o izdaji dovoljenj in nadzoru teh skladov ter uvedbi evropskega potnega lista na tem področju. Oblikovanje evropskega notranjega trga za upravitelje alternativnih investicijskih skladov bo pripomoglo k omejitvi sistemskih tveganj in zagotovilo boljšo zaščito vlagateljev skladno z novo evropsko strukturo gospodarskega nadzora. Istočasno bo morala Komisija pravočasno predložiti oceno rezultatov tega postopka usklajevanja, da bi zagotovila, da ne pride do izkrivljanja razmer na trgu.
Proinsias De Rossa
v pisni obliki. - Podpiram ta zakonodajni akt glede hedge skladov in zasebnega kapitala. Še veliko je treba storiti na tem področju, toda to je pomemben korak proti boljši ureditvi dejavnosti upraviteljev alternativnih investicijskih skladov, ki so mu nasprotovali, predvsem Charlie McCreevy, takratni komisar za notranji trg, celo po tem, ko je leta 2008 hudo udarila finančna kriza. Ko bo novi Evropski nadzorni organ začel delovati v celoti, upravitelji skladov ne bodo mogli tržiti svojih produktov v Evropski uniji, če ne bodo imeli evropskega potnega lista, ki potrjuje popolno skladnost s to direktivo. Stroga odgovornost depozitarjev bo zagotovila, da lahko vlagatelji vedno zahtevajo odškodnino in so obveščeni o razlogih za morebiten prenos obveznosti. Kritične nove klavzule, pri katerih smo vztrajali in ki so pri Svetu naletele na odpor, so določbe za boj proti odprodaji podjetij po delih. Zaposleni bodo zaščiteni pred grabežljivimi skladi, ki se pehajo za kratkoročnim dobičkom, pri tem pa uničujejo podjetja, ki bi sicer lahko obstala. Razdelitev vlagateljem in zmanjšanje kapitala bosta omejena v prvih dveh letih po prevzemu, zaposleni pa bodo imeli dostop do informacij o načrtih, predvidenih za njihova podjetja.
Jiří Havel
Alternativni skladi, kot so hedge skladi ali skladi zasebnega kapitala, so s svojimi dejanji verjetno prispevali k še vedno trajajoči svetovni krizi, o vprašanju njihove ureditve pa se trenutno ne razpravlja samo v EU, temveč tudi v ZDA. Omenjeno poročilo se nanaša na poročili gospoda Rasmussena in gospoda Lehneja, oba iz leta 2008, in obravnava predlog direktive o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov. Poročilo vsebuje povzetek analize težave alternativnih skladov, vključno z opisom ključnih točk: ureditev dejavnosti upraviteljev alternativnih investicijskih skladov, vključno z oblikovanjem enotnega evropskega potnega lista; obveznost upraviteljev alternativnih investicijskih skladov, da imenujejo neodvisnega cenilca za vsak alternativni sklad, ki ga upravljajo; zahteva, da se poveča preglednost alternativnih skladov in tržnih disciplin, ter ureditev prodaje na kratko. Direktiva državam članicam omogoča tudi, da upraviteljem dovolijo, da alternativne sklade ponujajo tudi neprofesionalnim vlagateljem. Po drugi strani obstajajo pripombe glede predlagane ureditve, kot so poročilo gospoda Larosièra, Turnerjev pregled in odziv Združenja upraviteljev alternativnih investicijskih skladov. Sprejetje te direktive ne bi smelo prinesti bistvenih sprememb za alternativne sklade v Češki republiki, ker so obstoječi češki predpisi na tem področju na visoki stopnji. Na splošno menim, da poročilo, ki ga je predložil moj kolega gospod Gauzès, vsebuje točno analizo tega vprašanja kot tudi ustrezna priporočila za alternativne sklade, zato priporočam, da se sprejme v predlagani obliki.
Sirpa Pietikäinen
Gospe in gospodje, najprej bi rada čestitala poročevalcu gospodu Gauzèsu za njegovo odlično pripravo tega zapletenega, tehničnega in kontroverznega poročila. Predlog Komisije o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov je najprej sprožil gorečnost, kritiko in hvalo iz različnih strani. Bil je deležen hudih kritik, tudi ker je bil sestavljen na skrivaj. Meni se je zdela največja pomanjkljivost, da meša dva sklopa produktov - različna po naravi in s tem glede na tveganja - v isti direktivi. Namreč sklade zasebnega kapitala in hedge sklade. Eni se osredotočajo na hiter donos, pri drugih pa je ročnost naložbe dolga. Tveganja so povezana predvsem s prvimi. Razprava Parlamenta in Sveta o direktivi je privedla do kompromisa - ne popolnega, a sprejemljivega. Direktiva o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov predstavlja pomemben del novega sistema za finančno ureditev in nadzor. Toda ne smemo pozabiti, da bo treba finančni nadzor izboljšati tudi po sprejetju te direktive.
Marianne Thyssen
Z jutrišnjim glasovanjem bo EU uvedla v prakso tisto, kar je bilo dogovorjeno na vrhu G20 v Londonu. Po sporazumu o finančnem nadzoru sta Evropski parlament in belgijsko predsedstvo pokazala, da resno mislita z reformo finančnega sistema. Doseženi sporazum je uravnotežen, saj se posveča trem vidikom: omejitvi sistemskega tveganja, zaščiti vlagateljev in zajamčenim enakim pogojem. Pomembno je tudi, da EU ne zapre svojega trga za kapital zunaj nje, kar je osnovni pogoj, da lahko naše evropsko gospodarstvo diha. Nova usklajena pravila bodo zagotovila preglednost, pravno varnost in okrepljen notranji trg.
Zlasti bo evropski potni list pooblastil upravitelje za delovanje v celotni Evropski uniji, ne da bi se morali registrirati posebej v vsaki državi članici. Rada bi poudarila tudi, da sem zadovoljna z rešitvijo glede zasebnega kapitala. Manj strog režim, ki bo veljal za upravitelje majhnih skladov, bo spodbujal ustanovitev in financiranje novih podjetij - pogosto malih in srednje velikih - v inovativnih sektorjih. Zato moramo prepričljivo podpreti političen sporazum, ki je rezultat 14 mesecev pogajanj.
