Cianido kasybos technologijų draudimas (diskusijos)
Pirmininkė
Kitas klausimas - diskusijos dėl žodžiu Komisijai pateiktų J. Áderio ir L. Tőkéso klausimų dėl cianido kasybos technologijų draudimo Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos vardu - B7-0206/2010).
János Áder
autorius. - (HU) Gerbiami EP nariai, per pastaruosius metus Europos Sąjungoje priimti labai svarbūs sprendimai, kuriais siekiama apsaugoti aplinką. Tepaminėsiu sprendimą dėl biologinės įvairovės arba Vandens pagrindų direktyvą. Pagal ES Vandens pagrindų direktyvą valstybės narės atsakingos už tai, kad būtų saugoma vandens kokybir būtų užkirstas kelias taršai. Ar tai deramas tikslas? Taip. Ar tai mūsų pareiga dėti visas pastangas, kad šis tikslas būtų pasiektas? Akivaizdu, kad taip. Ar kokios nors kasybos technologijos kelia grėsmę mūsų vandeniui ir aplinkai? Deja, taip. Be to, visų pirma esama vienos labai pavojingos ir kartu pasenusios technologijos. Kartu su gan daug kitų EP narių norėčiau, kad ši technologija būtų uždrausta visoje Europos Sąjungoje. Cianido nelaimTisos upėje prieš dešimt metų ir nuo to laiko nutikę nelaimingi atsitikimai taip pat primena apie šią problemą.
Ponios ir ponai, dabartinpadėtis dėkinga ir kartu įtempta. Padėtis dėkinga todėl, kad remiantis iš Komisijos gauta informacija šiuo metu tik trys šalys kasyboje naudoja šią cianido kasybos technologiją, ir taip pat todėl, kad dar trys šalys uždraudcianido kasybos technologiją, taip rodydamos pavyzdį kitoms ES valstybėms narėms. Padėtis taip pat įtempta, nes dėl augančios aukso kainos esama planų visoje Europoje atidaryti naujų kasyklų naudojant šią pavojingą ir pasenusią technologiją. Tai kelia didelę grėsmę mūsų aplinkai.
Ponios ir ponai, jeigu išties ketiname apsaugoti savus vandenis, negalime šalia mūsų upių ir ežerų kurti cianidu užterštų ežerų. Vis dėlto tokie yra šios pasenusios technologijos padariniai. Jeigu išties ketiname apsaugoti biologinę įvairovę, negalime leisti naudoti technologijas, kurios gali pražudyti bet kokio pobūdžio gyvybę mūsų upėse, pradedant mikroorganizmais, baigiant krabais ir žuvimis. Gerbiami EP nariai, atėjo laikas imtis veiksmų. Nelaukime naujos katastrofos, kuri mus sukrėstų.
Galiausiai, leiskite pasveikinti tuos EP narius, kurie dalyvauja šiame posėdyje, ir tuos, kurie dalyvaus diskusijoje, tačiau negali dalyvauti šiame posėdyje dėl ugnikalnio išsiveržimo, nes jie daug padėjo rengiant šį pasiūlymą dėl sprendimo ir jų dėka galėjome šiems rūmams pateikti bendrą pasiūlymą dėl teksto, parengto pasiekus kompromisą, kurį remia ne tik Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija, bet taip pat Žaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas, Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija, Liberalų ir demokratų aljansas už Europą ir Europos konservatoriai ir reformistai. Manau, atsižvelgiant į klausimo svarbą, tai visiškai pateisinama. Norėčiau paprašyti kolegų EP narių paramos ir paskutiniame sprendimo priėmimo proceso etape.
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Ponia pirmininke, gerbiami EP nariai, mano kolega, Komisijos narys A. Piebalgs, atsiprašo. Deja, šiandien jis negali dalyvauti šiame posėdyje, todėl jis mane įpareigojo dalyvauti diskusijoje su jumis. Dėkoju už šią galimybę paaiškinti Komisijos poziciją dėl cianido naudojimo aukso gavybai Europos Sąjungoje.
Pirma, kaip gerbiami EP nariai žino, atidžiai ir labai nuodugniai ištyrėme jaudinančią nelaimę Baja Marėje, Rumunijoje, kai 2000 m. buvo pralaužta užtvanka, sulaikanti nuodingas medžiagas, bei jos priežastis. Į šio tyrimo išvadas atsižvelgta, kai 2006 m. Europos Sąjunga priėmkonkrečią direktyvą dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo.
Valstybėms narėms skirtas šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę terminas baigėsi vos prieš dvejus metus ir ji vis dar laikoma aktualia, proporcinga ir tinkama cianido naudojimo požiūriu.
Direktyvoje numatyti tam tikri reikalavimai siekiant pagerinti kasybos pramonės atliekų tvarkymo įrenginių saugą ir sumažinti poveikį aplinkai.
Atliekų tvarkymo įrenginių statybai ir jų valdymui nustatyti aiškūs ir tikslūs reikalavimai - įrenginiai turi būti eksploatuojami remiantis "geriausios prieinamos technikos" koncepcija.
Įrenginiuose, kuriuose tvarkomos arba saugomos nuodingos medžiagos, būtina visapusiška avarijų prevencijos politika. Nelaimės atveju naudotinus avarinius planus privalo parengti ne tik valdytojas, bet taip pat kompetentingos valdžios institucijos. Direktyvoje nustatyti aiškūs informavimo reikalavimai tuo atveju, jeigu tikėtini tarpvalstybinės reikšmės padariniai.
Šiuose teisės aktuose taip pat nustatyti reikalavimai kasybos įrenginių uždarymui ir laikotarpiui po įrenginių uždarymo. Juose nustatytas įpareigojimas pateikti parašu patvirtiną finansinę garantiją kiekvienam įrenginiui prieš pradedant jį eksploatuoti. Direktyvoje nustatytos griežtos aukščiausios cianido, prieš medžiagą patalpinant į atliekų saugyklas, kad likusias daleles išskaidytų oksidacija, saulės šviesa arba bakterijos, koncentracijos vertės.
Praktikoje tam, kad būtų laikomasi griežtų ribinių verčių, reikia įdiegti specialią įrangą, sunaikinančią didžiąją dalį cianido iki jį patalpinant į saugyklą.
Deja, mūsų žiniomis rinkoje nėra alternatyvų cianido naudojimui aukso kasyboje. Didžiojoje dalyje Europos telkinių auksas susijungęs su kitomis medžiagomis, tai reiškia, kad būtina naudoti atskyrimo metodus. Visiškas cianido uždraudimas reikštų aukso kasybos Europoje sustabdymą ir, vadinasi, jo importo, dažnai iš šalių, kuriose laikomasi ne tokių griežtų aplinkosaugos ir socialinių reikalavimų, padidėjimą.
Nepaisant to, Komisija stebi technologijų raidą šiame sektoriuje ir jeigu artimiausiais metais bus sukurtos alternatyvios technologijos, labai tikėtina, kad diskusijos gali būti atnaujintos.
Kol taip nėra, geras šios direktyvos įgyvendinimas labai svarbus siekiant užtikrinti šių įrenginių saugą ir sumažinti su jų valdymu susijusį pavojų. Taip pat norėčiau pažymėti, kad valstybės narės atsakingos už sprendimus dėl aukso kasyklų atidarymo jų teritorijose.
Komisijos vaidmuo - užtikrinti visapusišką direktyvos įgyvendinimą ir pirmenybteikiama geram įgyvendinimui ir vykdymui.
Pagal direktyvą valstybės narės įpareigotos Komisijai pateikti informaciją apie įgyvendinimą ne vėliau kaip 2012 m., o mes savo ruožtu ja remdamiesi privalome analizuoti ir atsiskaityti.
Tai, aišku, mums bus tinkamas laikas įvertinti šio metodo veiksmingumą ir jeigu bus nustatyta, kad dabartinis metodas neveiksmingas, neturėtume atmesti visiško uždraudimo galimybės.
Baigdama kalbą norėčiau pabrėžti, kaip svarbu užtikrinti aukštą atliekų perdirbimo lygį ir didesnį išteklių veiksmingumą kasybos sektoriuje. Net neatsižvelgiant į cianido naudojimą, aukso kasyba toli gražu nėra nekenksminga aplinkai.
Norint išgauti 1 g aukso vidutiniškai reikia iškasti ir apdirbti 5 000 kg rūdos. Tiek pat galima išgauti perdirbant apytiksliai 5 kg senų mobiliųjų telefonų. Šis pavyzdys rodo, koks svarbus yra vis labiau plintantis atliekų rūšiavimas ir perdirbimas - šiuo atveju elektronikos ir elektros įrangos atliekos, kuriose gali būti aukso ir kitų brangiųjų metalų. Todėl išteklių veiksmingumui Komisija teikia pirmenybę.
Richard Seeber
Ponia pirmininke, džiaugiuosi, kad Komisijos narC. Malmström dalyvauja šiame posėdyje, tačiau šiuo atveju labiau būčiau norėjusi, kad dalyvautų jos kolega J. Potočnik, kuris yra atsakingas Komisijos narys, nes šią problemą turi spręsti jis.
Pirmiausia norėčiau pasakyti, kad Europoje iškasama 0,73 proc. pasaulio aukso ir kad šiuo metu auksas kasamas Bulgarijoje, Suomijoje, Italijoje, Rumunijoje ir Švedijoje. Ne visais atvejais naudojamos šios pavojingos cianido technologijos. Taip pat norėčiau atkreipti dėmesį, kad darbo grupė, sukurta nelaimei Baja Marėje ištirti, nustatė, kad kasyklos konstrukcija buvo netinkama kasybos atliekoms saugoti ir tvarkyti ir kad už priežiūrą atsakingos valdžios institucijos netikrino leidimo tokiai konstrukcijai, ir kad užtvenkimas ir kasyklos eksploatavimas buvo nepakankamai stebimas, taigi kasyklos valdytojas padardaug klaidų. Kaip Komisijos narteisingai nurodė, ši nelaimmums buvo pamoka. Vis dėlto manau, kad atsižvelgdama į šią labai pavojingą technologiją Komisija turėtų padaryti tolesnes išvadas.
Kadangi, mano žiniomis, alternatyviomis rinkoje esančiomis technologijomis dar negalima pasiekti tokių rezultatų, kokių norime, mes taip pat turėtume apsvarstyti, ką galėtume nuveikti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, kad užtikrintume aukso gavybą ateityje, tačiau taip pat užtikrintume kasyklų saugą. Daugelį kartų Europa įsipareigojo laikytis griežtų aplinkosaugos standartų. Norėčiau jums priminti Vandens pagrindų direktyvą, kuria aiškiai siekiama užkirsti kelią šiems pavojams, taip pat įsipareigojimus biologinės įvairovės srityje. Todėl prašau jūsų, Komisijos nare C. Malmström, perduoti Komisijos nariui J. Potočnikui mūsų aiškų prašymą, kad aukso gavybos srityje Komisija, Europos teisėkūros institucija, pasiektų pažangos.
Csaba Sándor Tabajdi
Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija besąlygiškai pritaria draudimui naudoti cianido kasybos technologijas, ir norėčiau atkreipti Komisijos narių dėmesį į tai, kad nepakanka to, kad Komisija imasi veiksmų įvykiui nutikus. Deja, Europos aplinkos apsaugos srityje - ir visų pirma Peticijų komitete - esama daug pavyzdžių, kai pradedama teršti ir teršiama, o mes negalime tam užkirsti kelio; todėl nuo šiol Europos Sąjunga prevenciją privalo laikyti savo tikslu. Mano kolegos J. Áder ir R. Seeber taip pat kalbėjo apie cianido katastrofą Baja Marės kasykloje. Ragindami uždrausti kasyboje, aukso kasyboje naudoti cianidą remiamės konkrečia, labai liūdna aplinkosaugos katastrofos patirtimi.
Kalbant apie dabartines investicijas, Roşia Montană, numatoma dar didesnkasykla. Su investicijomis susiję daug problemų. Nėra garantijos, kad paviršinkasyba, vykdoma kartu su investicijomis, nepakeis kraštovaizdžio. Į aplinką pateks didelis kiekis nuodų. Tikimasi, kad kasyklos eksploatavimo laikotarpis tesiekia dvidešimt metų ir vargu ar kasykloje bus sukurta kiek nors darbo vietų. Nėra garantijos, kad kasybai pasibaigus investuotojas atkurs aplinką. Dėl visų šių priežasčių Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija kartu su Žaliųjų frakcija / Europos laisvuoju aljansu ir Europos vieningųjų kairiųjų jungtinfrakcija / Šiaurės šalių žalieji kairieji ne tik imasi iniciatyvos, bet taip pat prašo Komisijos iki 2010 arba 2011 m. parengti teisės aktus, galutinai uždraudžiančius cianido naudojimą kasyboje Europos Sąjungoje, nes aplinkos tarša neapsiriboja tik nacionalinėmis sienomis. Net jeigu kelios šalys uždraustų cianido naudojimą aukso kasyboje, toks draudimas nenaudingas, jeigu nesprendžiame problemos ES lygmeniu.
Michail Tremopoulos
Ponia pirmininke, diskutuojame labai svarbia tema, nes cianidas itin pavojinga medžiaga. Nepritariame Komisijos atstovės išsakytoms mintims, kad nėra saugių technologijų. Manome, kad trys dabartiniai investicijų planai Graikijoje kasti auksą naudojant cianidą turėtų būti nagrinėjami uždraudžiant šią techniką. Evre, Rodopėje ir Chalkidikėje sulaukta didelės vietos bendruomenių reakcijos ir Graikijos aukščiausiasis administracinis teismas - Valstybės taryba - priėmsprendimus.
Tarptautinio valiutos fondo įsitraukimas dėl krizės mano šalyje kelia baimę dėl galimo spaudimo švelninti teisės aktus siekiant apsaugoti aplinką ir kontrolės mechanizmus. Kitose šalyse esama tragiškus rezultatus atnešusios praktikos ir patirties. Graikijoje pavojus kyla dėl aukso kasybos Bulgarijoje, kuri priklauso Evro upės baseinui.
Taip pat keliamas klausimas dėl Turkijos krantų ir su Egėjo jūra susijusių pavojų. Kitose šalyse taip pat esama panašių planų. Vis dėlto, kaip žinome, Vengrija vos praeitą gruodžio mėn. nusprenduždrausti visą cianido naudojimu grindžiamą kasybą.
Europos teisės aktais taip pat būtina parodyti paramą nustatant visišką draudimą ir kartu sukuriant saugos tinklą tokioms ekonominiu požiūriu pažeidžiamoms šalims kaip Graikija. Reikalaujame, kad neryžtinga Europos Sąjungos teisės aktuose nustatyta pozicija taptų ryžtingesnir kad valstybėms narėms leistino teršalų lygio skirtumai būtų panaikinti.
Nikolaos Chountis
Ponia pirmininke, Europos vieningųjų kairiųjų jungtinės frakcijos / Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų vardu norėčiau pasakyti, kad klausimą laikome itin svarbiu; reikia imtis neatidėliotinų veiksmų ir trukdymams dabar ne laikas.
Komisijos pozicija, kurios ji laikosi, yra neryžtinga, direktyvoje esama daug trūkumų ir ja neužkertamas kelias pavojams, apie kuriuos kalbėjo kiti EP nariai. Cianido naudojimo metalo kasyboje svarba ir padariniai puikiai aprašyti ir matėme, kas nutiko Rumunijoje. Vienas EP narys anksčiau kalbėjo apie šiuo metu Graikijoje rengiamas kasybos programas. Kai Komisijos paklausiau apie cianido naudojimu grindžiamų aukso kasyklų atidarymą Bulgarijoje, Komisijos atsakymas mane dar labiau įbaugino, taigi tiesiog būtina, kad šie teisės aktai būtų griežtesni ir ryžtingiau taikomi. Esame įsitikinę, kad piliečiai, aišku, reaguos, tačiau mes taip pat turime imtis veiksmų. Todėl pritariame visiems, kurie ragina visiškai uždrausti cianido naudojimą metalo kasyboje, ir visos šalys turėtų pritarti tokiam draudimui, kaip tai neseniai padarVengrija.
Jaroslav Paška
ES įstaigų atstovai dažnai mėgsta viešai pabrėžti mūsų piliečių sveikatos bei gamtos ir aplinkos apsaugos klausimą. Todėl stulbina tai, kad Europos teisės aktai beveik įtartinai nenuoseklūs labai nuodingos cheminės medžiagos, cianido, naudojimo brangiųjų metalų kasyboje srityje.
Specialistams puikiai žinoma, kad cianidas yra viena iš nuodingiausių cheminių medžiagų. Į organizmą jis pakliūna per nepažeistą odą arba jį panaudojus. Esant pakankamai koncentracijai mirtis ištinka per kelias sekundes arba minutes.
Kasybos įmonių argumentai, kad jos užtikrins aukso kasybos sąlygas, kurios užkirs kelią žalos sveikatai arba aplinkai pavojui visuomet buvo beverčiai. Kartais klaidą padaro žmogus, o kartais gamta pateikia staigmenų. Tą matome iš daugybės nelaimių visame pasaulyje, dėl kurių labai naikinama gamta, kenkiama sveikatai ir prarandamos gyvybės.
Leiskite priminti vos kelias naujausias: Summitville Kolorado valstijoje, Narson Hill Kalifornijos valstijoje, Brueris Pietų Karolinoje, Harmony Pietų Afrikoje, Omai Gvianoje, Gold Quarry Nevados valstijoje, Zortman-Landusky Montanos valstijoje, Kumtor Kirgizstane, Homestake Pietų Dakotos valstijoje, Placer Filipinuose, Baja MarRumunijoje ir Toukma Papua Naujojoje Gvinėjoje. Visose šiose vietovėse tiek gyventojai, tiek ir gamta brangiai sumokėjo už šiuolaikinių aukso kasėjų gobšumą, palaikomą valdžios institucijų abejingumo.
Komisijos nare, atėjo laikas parodyti ES žmonėms, kas išties jums svarbu - aplinka ir žmonių sveikata bei gyvybar kasybos įmonių pelnas.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Turime pripažinti, kad cianido naudojimas kasyboje taps prioritetine aplinkos problema ne tik Rumunijoje, bet taip pat ir visoje Europoje. 1998-2006 m. pasaulyje nutiko daugiau kaip 25 didelės nelaimės ir teršalų išleidimo atvejai, todėl tampa vis akivaizdžiau, kad dešimtmečiais cianidas kėlnuolatinį pavojų aplinkai. Dėl šių kasybos nelaimių kyla tam tikrų klausimų dėl įpročių ir cianido valdymą reglamentuojančių teisės aktų taikymo net ir tuo atveju, kai susijusios įmonės kupinos gerų ketinimų.
Be to, dėl sunkumų organizuojant cianido vežimą, saugojimą ir naudojimą ir kartu dėl atliekų baseinų eksploatavimo ir priežiūros trūkumų, nekalbant apie blogą orą, gali įvykti sprogimų, niokojančių aplinką. Kasyboje galima naudoti cianido alternatyvas, tačiau kasybos pramonjų neskatina, nors teisės aktai ir taikomi Europos Sąjungos lygmeniu siekiant aktyviai skatinti naujas kuriamas technologijas, kurios yra saugios.
2005 m. lapkričio mėn. EP nariai ir valstybės narės priėmKasybos atliekų direktyvą. Ši direktyva - tai neveiksmingas teisės aktas, priimtas dėl kasybos pramonės daryto didelio spaudimo ir Vidurio ir Rytų Europos šalių išreikšto rūpesčio dėl bet kokių prašymų ir atsakomybės išvalyti senas, apleistas kasyklas atsisakymo. Tam tikros direktyvos spragos akivaizdžiai išryškėja, jeigu įvertiname tai, kad joje kol kas nekalbama apie cianido išmetimą į orą.
Pasinaudokime Roşia Montană kasybos vystymo Albos apskrityje pavyzdžiu. Jeigu veikla bus vykdoma, manoma, kad kiekvieną dieną į orą bus išmetama 134,2 kg cianido, tai nutiks kiekvieną dieną įprastomis eksploatavimo sąlygomis. Tai sudaro 48 983 kg išmetamų teršalų per metus arba 783 728 kg teršalų per kasyklos šešiolikos metų eksploatavimo laikotarpį. Be to, Europoje nepriimtas joks teisės aktas dėl oro kokybės tokių teršalų išmetimo atžvilgiu. Tokiomis aplinkybėmis ir laikydamiesi visuotinės tendencijos uždrausti cianido naudojimą kasyboje, turime moralinę pareigą ateities kartoms pritarti šiam pasiūlymui dėl teisės akto.
Zuzana Roithová
(CS) Ponios ir ponai, minėdami plataus masto aplinkos katastrofos į Europos upes iš Rumunijos aukso kasyklos išsiliejus cianidui dešimties metų sukaktį balsuojame dėl rezoliucijos, kurioje reikalaujame, kad visoje ES būtų uždrausta aukso gavyba naudojat cianidą. Tai itin pavojinga technika ne vien tik dėl nelaimių, kurios kelia pavojų daugeliui sričių, bet taip pat todėl, kad ji yra našta aplinkai vykdant kasybos darbus, su kuria negali būti toliau taikstomasi. Iš kiekvienos labai nuodingomis medžiagomis, kurios aplinkoje išskaidomos labai sunkiai, užterštos tonos uolienų išgaunami tik keli gramai aukso. Kartu sukuriama labai daug tonų nuodingų uolienų. Be to, didžioji dalis užsienio kasyklų savininkų prieštaravimų dėl mūsų veiksmų nepagrįsti, nes yra kitų, saugesnių, nors ir brangesnių gavybos būdų.
Norėčiau paprašyti jūsų paramos balsuojant už mūsų bendrą rezoliuciją, kuria Europos Komisiją raginame nuo 2012 m. uždrausti cianidu grindžiamą technologiją ES ir taip pat raginame Komisiją ir valstybes nares neremti kasybos projektų, kuriuose naudojamas cianidas, ES ar trečiosiose šalyse. Draudimas šiuo metu jau taikomas Čekijoje, Vokietijoje ir Vengrijoje, o kitos šalys taip pat turėtų uždrausti šią kasybos techniką. Manau, labai svarbu, kad kasybos įmonės turėtų privalomą draudimą dėl nelaimių metu padarytos žalos, įskaitant nuo avarijos nukentėjusių vietovių atkūrimo išlaidas. Baigdama norėčiau pabrėžti, kad naudojant pigesnę aukso gavybą naudojant cianidą gaunamas nedidelis pelnas negali panaikinti mūsų atsakomybės dėl ekosistemos veikimo ir dėl ekosistemos išsaugojimo ateities kartoms.
Kriton Arsenis
(EL) Ponia pirmininke, Komisijos nare, po Černobylio nelaimės visi suvokiame branduolinę riziką. Tačiau 2000 m. antrą pagal dydį ekologinę nelaimę Europos istorijoje - galbūt net pasaulio istorijoje - sukėlavarija Baja Marėje, Rumunija, kurią paminėjo daugelis EP narių. Šimtas tūkstančių kubinių metrų vandens, kuriame buvo didelcianido ir kitų sunkiųjų metalų koncentracija, nutekėjo iš aukso kasyklos į Tisos upę, o iš jos į Dunojaus upę, taip pakenkdami Vengrijai ir Serbijai, taip pat Rumunijai, pražudydami dešimtis tūkstančių žuvų ir užteršdami geriamąjį vandenį.
Maisto grandinės užteršimas vietovėse, kurioms tiesiogiai pakenkta, buvo ilgalaikis. Vengrija pranešapie 1 367 tonas nugaišusios žuvies. Daugiau kaip 100 žmonių, daugiausia vaikų, apsinuodijo suvalgę užkrėstos žuvies ir buvo nedelsiant gydomi.
Nepaisant to, aukso kasyba naudojant cianido tirpiklį toliau tęsiama, ji neuždrausta Europos lygmeniu; priešingai, valstybės narės ir Europos Sąjunga subsidijuoja aptariamas investicijas. Kasyba tęsiama arba planuojama vykdyti Švedijoje, Suomijoje, Slovakijoje, Rumunijoje, Bulgarijoje ir Graikijoje, uždrausta įstatymu Vengrijoje ir Čekijoje, teismų praktika - Vokietijoje.
Seniai parėjo laikas, kai aukojom vietos aplinką ir savo piliečių sveikatą dėl darbo vietų. Net ekonominis šios specifinės veiklos gyvybingumas žlugtų, jeigu būtų pritaikyta prevencija ir principas "teršėjas moka".
Bet kokio pobūdžio ekonominveikla sveikintina su sąlyga, kad ji vykdoma paisant aplinkos apsaugos ir mūsų piliečių sveikatos apsaugos sumetimų. Vis dėlto naudodami cianidą keliame neišvengiamą pavojų aplinkai ir mūsų piliečiams.
Komisijos nare, C. Malmström, ar galite mums garantuoti, kad turėsime tinkamus ir griežtus teisės aktus ir kad Baja Marės atvejis kitą kartą nepasikartos Švedijoje, Suomijoje, Bulgarijoje arba Graikijoje? Raginu Komisiją įrodyti, kad ji laikosi įsipareigojimų, kuriuos Europos Parlamente prisiėmvos prieš du mėnesius.
Palaikau tuos vietos bendruomenių atstovus, kurie pirmieji pajuto padarinius ir prisijungprie aplinkosaugos judėjimų, kartu reikalaudami nedelsiant uždrausti aukso kasyklose Europos Sąjungoje naudoti cianidą.
Theodoros Skylakakis
(EL) Ponia pirmininke, Komisija, ten glūdi auksas; jis negali ištrūkti. Turime diskutuoti apie tai, kada, kaip ir kokį poveikį aplinkai darydami nuspręsime kasti.
Jeigu investicijos realizuojamos naudojant cianidą, padariniai negrįžtami, nes aukso nebėra, o daug skysto molio, kuriame yra pavojingo nuodingo cianido, lieka kasykloje, kaip tai pripažįstama pačioje direktyvoje. Ši problema aktuali ne tik susijusioms valstybėms narėms, nes tolesniame procese taip pat yra valstybių narių, kurių įrenginiai įrengti upėse.
Galiojanti direktyva turi vieną trūkumą: pateiktos finansinės garantijos nepakanka visiems padariniams avarijos atveju likviduoti, ypač nutraukus aptariamų įrenginių eksploatavimą. Todėl pagrindinis principas "teršėjas moka" pažeidžiamas, ypač atsižvelgiant į tai, kad iš esmės šią techniką naudojančios įmonės yra ne Europos teritorijoje, ir užbaigusios kasybos procesą jos atsisveikina su mumis.
Todėl turime rimtai pakartotinai išnagrinėti alternatyvius kasybos būdus ir atkurti pagrindinį principą "teršėjas moka", avarijos atveju visapusiškai ir patikimai taikant draudimą nuo dabar ir tol, kol šios pavojingos medžiagos išlieka žemėje. Kol šios išankstinės sąlygos netaikomos, manau, ši technologija turėtų būti visiškai uždrausta, kas galbūt paskatins rimtai ištirti alternatyvias, mažiau teršiančias technikas, nes jeigu naudojamas pigus būdas ir nemokama už jo keliamą taršą, nėra motyvo ieškoti alternatyvų.
Jan Březina
(CS) Ponios ir ponai, nusprendžiau kalbėti diskutuojama tema, nes nuosekliai stebėjau Mokrsko ir Kašperske Horų saugyklų Čekijoje planavimą ir atidarymą, kur galiausiai panaudojant cianidą turėjo būti išgaunamas išskaidytas auksas. Tuomet, dešimtojo dešimtmečio viduryje, svarstėme naudotų cheminių medžiagų poveikį aplinkai ir tai, kad naudojant cianidą reikia apdoroti labai didelį kiekį rūdos, kas, be to, lėmne tik žalingą cianido, bet taip ir medžiagų, naudojamų vadinamajam cianido pašalinimui - chloro ir kalcio oksido - poveikį. Taip pat esama dar vienos įtikinamos aplinkybės, kad lydintys žalingi elementai gali būti mobilizuojami naudojant šiuos procesus. Prie šių elementų visų pirma priskiriamas arsenas, kuris yra labai pavojingas ir jo dažnai yra arsenopirito sudėtyje, labai dažname lydinčiame minerale. Daugeliu atvejų asmeniškai remiu kasybą kaip būtiną technologinio proceso dalį, tačiau kai kalbame apie aukso rūdos telkinių apdirbimą naudojant cianidą, prieštarauju šiai technologijai ir džiaugiuosi, kad Kasybos įstatymo 2000 m. pakeitimu ji neįtraukta į leistinus aukso apdirbimo būdus. Atsižvelgiant į didelį su cianido naudojimu susijusį pavojų, gerai būtų šios technologijos atsisakyti ne tik ES, bet ir visame pasaulyje. Būtų gerai to atsisakyti, nes cianido naudojimo rizika neproporcingai didelvisų pirma trečiojo pasaulio šalyse, kur aplinkosaugos lygis žemesnis. Komisijos nare, ar esate tikra, kad naujos alternatyvios technologijos ir nauji išskyrimo ir flotacijos būdai buvo tinkamai aptarti?
Alajos Mészáros
(SK) Pirmiausia norėčiau padėkoti iniciatoriams, būtent J. Áderiui ir L. Tőkésui, iškėlus šią labai svarbią problemą. Labai tvirtai norėčiau paremti rezoliucijos dėl bendro cianido technologijų kasyboje draudimo visoje Europos Sąjungoje.
Visi, kurie patyrir matekologinės nelaimės, kurią sukėltechnologijos defektas Baja Marėje, padarinius ir po to įvykusį nuodingų cianido nutekamųjų vandenų išsiliejimą į vandens telkinius, kuris sukėlplataus masto padarinių faunai Tisos upėje Vengrijoje ir Dunojuje Bulgarijoje, dės visas pastangas, siekdami užtikrinti, kad kas nors panašaus Europos Sąjungoje nenutiktų dar kartą.
Mano paties šalis, Slovakija, dėl nelaimės labai nukentėjo, nes ji nutiko palei mūsų valstybės sienas. Be to, panašus pavojus Slovakijoje kyla dėl kai kurių senų brangiųjų metalų kasyklų eksploatavimo atnaujinimo, kuriose cianido technologijos naudojimo klausimas svarstomas atsižvelgiant į žemą brangiųjų metalų koncentracijos lygį.
Apibūdinti šį procesą kaip dvišalį dviejų ES valstybių narių susitarimą būtų klaidinga ir netikslu. Tikiuosi, Komisijos pozicija bus ryžtingesnnegu šiame posėdyje dalyvaujančios Komisijos narės.
Priimdami rezoliuciją turime pasisakyti už bendrą ir plataus masto Europos vertybių gynimą vykdant mūsų aplinkosaugos politiką.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Kalbą norėčiau pradėti padėkodamas Komisijos narei už suderintą poziciją, kurią ji pristatšios diskusijos pradžioje. Cianidą naudojančios technologijos pavojingos. Vis dėlto esama ir kitų technologijų, kurios šiuo metu ne mažiau kenksmingos - tai branduolintechnologija. Siekiant užkirsti kelią avarijoms nustatytos taisyklės, standartai ir normos. Nebūtina taikyti draudimo; paprasčiausiai turime laikytis taisyklių. Rezoliucijoje minimos trisdešimt nelaimių per pastaruosius 25 metus. Joje konkrečiai nenurodoma, kiek jų nutiko Europoje, nes jų buvo labai nedaug, daugiausia jų įvyko šalyse, kurios nebuvo Europos Sąjungos narės nelaimės metu. Dėl 2000 m. nutikusios nelaimės Komisija sugriežtino taisykles.
Cianido technologija naudojama siekiant išgauti įvairius produktus, įskaitant farmacinius preparatus ir vitaminus. Rezoliucijoje aptariama tik kasyba ir, konkrečiau, aukso gavyba. Kodėl? Todėl, kad problema kyla ne dėl cianido, bet dėl aukso. Prašoma ne tik uždrausti šią technologiją, bet taip pat iki planuojamo draudimo įsigaliojimo sustabdyti įgyvendinamus projektus. Vienintelis projektas Europoje, susijęs su aukso kasyba, apie kurį žinau, planuojamas Rumunijoje.
Kolegos EP nariai, norėčiau jūsų paprašyti įdėmiai perskaityti rezoliucijos tekstą; visų pirma tokius pareiškimus kaip "gausus lietus ateityje padidins nutekėjimo riziką" arba "kasybos pramonsuteikia kelias galimybes įsidarbinti ir tai su šešiolika metų trukmės ribotomis perspektyvomis", arba "žmogus gali pasielgti neatsargiai, nes kai kurios valstybės narės negali vykdyti teisės aktų". Nemanau, kad tokiems pareiškimams atsirastų vietos Europos Parlamento dokumente.
Todėl, kolegos EP nariai, prašau apsvarstyti balsavimo prieš rezoliuciją, kuri sumenkina mūsų patikimumą Komisijos akyse ir sumažina tikimybę, kad į Europos Parlamente priimtus pasiūlymus dėl rezoliucijų bus atsižvelgta šiuo atveju, bet taip pat ir vertinant apskritai, priežastis ir padarinius.
Mariya Nedelcheva
(BG) Pone pirmininke, ponios ir ponai, cianido mišinio naudojimas kasybos pramonėje, aišku, yra problema, kuriai niekas negali būti abejingas. Žinome teisines priemones, kurių ėmėsi Europos Sąjunga. Jomis perteikiamas aiškus pranešimas: ir toliau turime užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį naudodami tinkamus išteklius, struktūras, kontrolės mechanizmus ir valdymo sistemas. Tolesnis viešosios nuomonės Europoje telkimas taip pat yra vienas mūsų uždavinių. Vis dėlto kai tai daroma naudojantis žmonių baimėmis ir aplinkosauginiais sumetimais, kad būtų apsaugomi kitokio pobūdžio interesai, priimta pozicija visiškai praranda savo vertę.
Remiantis "SRE Consulting" ataskaita didžioji dalis šiuo metu pramonėje naudojamų cianido mišinių naudojami chemijos pramonės tikslams ir paviršiniam metalų apdirbimui. Tai reiškia, kad nors uždraudžiame jų naudojimą aukso kasyboje, jie toliau bus naudojami kitais tikslais ir, vertinant apskritai, dėl mūsų draudimo jų naudojimas ženkliai nesumažės. Visiškai pritariu, kad būtina įvertinti poveikį aplinkai ir kad mūsų šalyse tiek valdytojai, tiek ir kontrolės valdžios institucijos turėtų atlikti išankstinę ir paskesnę kontrolę.
Šiuo metu mano šalyje, Bulgarijoje, nėra tiesiogiai uždraustas cianido mišinių naudojimas aukso kasyboje. Šiuo atveju kitų technologijų naudojimas, ypač krizės laikotarpiu, nebuvo veiksmingesnis. Tai nereiškia, kad einame į kompromisus, tačiau remiamės sveiku protu ir nesiimame kraštutinių priemonių. Todėl jūs esate grandis, sujungianti žmonių, nepritariančių jokiems draudimams, grupę su žmonių, besilaikančių kitos nuomonės, grupe. Tai grandis, kurios, atkreipiu jūsų dėmesį, negalime sunaikinti
Sari Essayah
Pone pirmininke, tokios atliekų užtvankos kaip užtvanka, dėl kurios 2000 m. avarija įvyko Baja Marėje neturėtų būti statomos. Pagal Europos standartus Suomijoje iškasama daug aukso. Nauja kasykla Kitilėje didžiausia Europoje, joje iškasama 5 000 kg aukso. Dabar turime prisiminti vieną mokslinį faktą; auksas tirpsta tik cianido skystyje. Todėl gavybos procese Kitilės kasykloje naudojamas cianidas, tačiau šie procesai uždari. Cianidas, panaudotas apdorojant praturtintą skystą molį, naudojamas pakartotinai, o cianido likučiai atlikus procesą sunaikinami. Išvalomi net iš atliekų užtvankų sugrąžinamame vandenyje esantys cianido likučiai. Bakterijų naudojimu pagrįstas gavybos būdas mažiau kenkia aplinkai, tačiau aukso gavybai jis dar nenaudojamas.
Pirmoji kasykla pasaulyje, kurioje gavybai iš nikelio rūdos naudojami mikrobai, yra Talvivaara, taip pat Suomijoje. Cianido likučių gryninimo naudojant mikrobus plėtojimas duoda gerų rezultatų ir labai rekomenduoju dirbti šia kryptimi. Todėl nepritariu visiškam cianido naudojimo draudimui, tačiau, žinoma, skatinčiau griežtai kontroliuoti, kaip laikomasi ekologinių reikalavimų, naudojant geriausią prieinamą technologiją ir uždarus procesus.
Cristian Dan Preda
(RO) Manau, iniciatyva uždrausti cianidu grindžiamos technologijos naudojimą nepagrįsta. Kaip minėta, nuo pat anksčiau minėtos avarijos, įvykusios Baja Marėje, kuri, deja, baigėsi užteršimu, šioje srityje galioja tam tikri Europos teisės aktai, kuriais vis labiau griežtinamos cianido naudojimo sąlygos.
Todėl šiomis aplinkybėmis pastangas turėtume sutelkti ties šios teisinės sistemos stiprinimu kiekvienoje valstybėje narėje išimtinai tik nacionaliniu lygmeniu. Veiksmingame aukso gavybos procese cianidu grindžiama technologija aukso gavybai buvo naudojama ilgiau kaip 100 metų sąlygomis, kurios užtikrino aplinkosaugą. 90 proc. pasaulyje išgauto aukso per daugiau kaip dvidešimt metų išgauta naudojant šią, o ne alternatyvią technologiją.
Techninio pobūdžio taisyklės, reglamentuojančios cianido neutralizavimą padėjo sumažinti pavojų aplinkai ir žmonėms. Manau, reikia pabrėžti, kad tinkamas atsargumo principo taikymas neapima emocijomis grindžiamos reakcijos, kuri pasireikštų technologijos uždraudimu, kurios nauda pasitvirtino ir kurios pavojai gerai žinomi ir kontroliuojami. Taikant atsargumo principą taip pat reikia atsižvelgti į aplinkai kylančius pavojus dėl kitų medžiagų, panašių į cianidą, kaip alternatyvos naudojimą. Bet kuriuo atveju ekspertai mano, kad tokių alternatyvių medžiagų naudojimas daug pavojingesnis nei cianido naudojimas.
Csaba Sógor
(HU) Leidimas arba draudimas vykdyti veiklą, kurioje naudojamas cianidas, kai kuriose valstybėse narėse kelia opių problemų. Pirmiausia, turime konstatuoti, kad šios problemos sprendimas negali būti laikomas politinių ketinimų ir interesų įkaitu. Taršos pavojaus įvertinimą turi atlikti ekspertai ir jeigu toks pavojus yra, politiniai lyderiai turi apsaugoti piliečių interesus. Šiuo klausimu klausimas yra platesnis nei aplinkosaugos problemos, nes tarša gali kelti pavojų žmonių sveikatai, pažeidžiant ES piliečių teisę į aukšto lygio sveikatos apsaugą (Pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnis). Šioje srityje negalima diskutuoti apie mažą ar didelį pavojų. Jeigu kyla pavojus piliečių sveikatai, politinės diskusijos beprasmės ir valdžios institucijos privalo imtis veiksmų prieš potencialų teršėją. Nors kai kuriose valstybėse narėse cianido naudojimas draudžiamas, o kitose leidžiamas, valstybės narės turi tartis tarpusavyje ir siekti užmegzti partnerystės ryšius. Komisija savo ruožtu turėtų imtis šio klausimo ir inicijuoti taisykles, kuriomis būtų atimta galimybkenkti ES piliečių sveikatai.
Hannu Takkula
(FI) Pone pirmininke, kadangi esu iš aukso šalies, Šiaurės Laplandijos, noriu prisidėti prie šios diskusijos. Kaip S. Essayah minėjo savo puikioje kalboje, tirpinant auksą naudojamas cianidas ir tai daroma uždaruose procesuose Suomijoje.
Kitilės aukso kasykloje, kuri išties yra netoli mano gyvenamosios vietos, per metus išgaunama daugiau kaip 5 000 kg aukso. Problemų nekilo, nes aplinkosauginiai klausimai išspręsti taip, kad teisės aktai atnaujinti, procesai uždari, o likučiai sunaikinami. Šioje kasykloje taip pat labai svarbi technologija. Šiuo klausimu padėtis Europos šalyse labai skiriasi ir tikiu, kad turime bendradarbiauti ir keistis gerąja patirtimi.
Kitas svarbus klausimas - mikrobų naudojimas, tai naujovė. Ateityje į šią sritį taip pat turime investuoti, kad galėtume sukurti dar mažiau aplinkai kenkiančias ir veiksmingas aukso tirpinimo procedūras. Privalome dėti bendras pastangas visoje Europoje, kad kasybos veikla galėtų būti tęsiama tvarumo požiūriu atsižvelgiant į aplinką.
Bernd Posselt
(DE) Pone pirmininke, Z. Roithovos, J. Březinos ir A. Mészároso kalbos mane išties įtikino, nes jie papasakojo, kokia vienodai netvarkinga buvo eksploatacija šalyje, kurioje jie anksčiau gyveno, t. y. komunistinėje Čekoslovakijoje, kaip požiūris pasikeitir kaip dabar jie gina aplinkos apsaugą ir bendrus Europos reikalavimus.
Manau, šis elgsenos pokytis reikalingas visoje Europoje. Turime žinoti, kad kuriame naujas technologijas. Kodėl nepagelbėjus atsargų, kurios šiaip ar taip baigiasi, kasybai ir visų pirmiausia nesukūrus šių naujų technologijų? Vieną aspektą norėčiau itin aiškiai išdėstyti: jeigu nebūsime atsargūs, bus sunaikinta kas nors nesugrąžinamo ir ateities kartos mus prakeiks už tai.
Todėl iš tikrųjų turiu paprašyti šiuo klausimu laikytis ilgalaikio požiūrio. Labai svarbu, kad taikytume vienodus Europos standartus, nes upės teka per valstybių sienas ir cianidas, žinoma, kelia pavojų aplinkai, kuris peržengia valstybių sienas.
Elena Băsescu
(RO) Sutinku, kad siekiant sumažinti galimą tokių nuodingų, kenksmingų medžiagų kaip cianido naudojimo pavojų visos priemonės turi būti įgyvendinamos Europos Sąjungos lygmeniu. Vis dėlto šių medžiagų draudimas neturi būti laikomas vieninteliu sprendimu. Nuodingos, kenksmingos medžiagos naudojamos daugelyje kitų nei kasyba pramoninių procesų. Be 2000 m. avarijos Baja Marėje, kasybos sektoriuje įvyko dar dvi didelės avarijos: viena jų 1998 m. įvyko Ispanijoje, o kita 2003 m. Švedijoje, abi jų buvo didesnės. Vis dėlto jų priežastys panašios - sugriuvo atliekų baseinai.
Daugiau kaip 90 proc. pasaulyje išgaunamo aukso ir sidabro išgaunami naudojant cianidu grindžiamą metalų gavybos technologiją. Besąlygiškas šios technologijos draudimas ir jos pakeitimas technologijomis, kuriose naudojamos medžiagos, keliančios mažesnį pavojų aplinkai, tačiau kurių reikia labai daug ir kurių našumas mažesnis, reiškia, kad atitinkama šalis iš tikrųjų turi sustabdyti šių metalų gavybą atsižvelgdama į šio proceso ekonominius ir socialinius padarinius.
Michael Theurer
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, kaip ką tik paminėjo H. Takkula, cianido technologija kasybos srityje yra įprastai naudojama technologija. Vis dėlto, kaip girdėjome, ji labai pavojinga. Dėl katastrofos, apie kurią ką tik kalbėjo E. Băsescu, buvo užterštas Dunojus ir mes visi buvome sukrėsti, ir jūs žinote, kad labai palaikau Dunojaus regioną. Todėl, kaip už prekybą atsakingas politikas, svarstau, kokių priemonių galime imtis šiuo klausimu? Europos Sąjungoje turime tik ribotas aukso kasybos galimybes. Tikslas - pasauliniu mastu išsiskirti technologinėmis naujovėmis. Žinau, šioje srityje technologijų lygis aukštas. Vokietijoje sukurtos aplinkosaugos srities technologijos, kurios padės išvengti cianido ateityje. Turime pasiekti, kad šios Europos aukšto lygio technologijos būtų gyvybingos komerciniu požiūriu, ir turime pasiekti, kad jos būtų įperkamos. Šioje srityje matau didelių prekybos galimybių. Neturėtume apsiriboti Europos Sąjunga, tačiau turėtume užtikrinti, kad aplinkosaugos ir mūsų ekonomikos naudai pasiektume persilaužimą tarptautinės prekybos srityje.
Miroslav Mikolášik
(SK) Cianido gavybos technikos kelia didelį žalos aplinkai pavojų ir todėl taip pat kelia pavojų žmogaus gyvybei ir sveikatai. Tokių brangiųjų metalų kaip auksas tirpinimas cianidu uždraustas kai kuriose valstybėse narėse, tačiau gaivalinės nelaimės, įskaitant paviršinių vandenų užteršimą, pavojaus mastas siekia toliau negu iki nacionalinių sienų.
Žinoma avarija Baja Marėje (kuri yra Rumunijoje ir šiuo klausimu privalau pataisyti savo kolegą B. Posseltą: avarijos priežastis buvo ne Čekoslovakijoje, o veikiau Rumunijoje, tada buvo užteršta Vengrija ir Slovakija, taigi Čekoslovakija) padarneišmatuojamą žalą net 1 000 km atstumu nuo vietos, kur ji įvyko. Mano paties šalis buvo tarp nukentėjusiųjų šalių.
Nepaisant to, daugelyje Europos šalių pagal įstatymą tokias technikas vis dar galima naudoti. Žmogaus sveikatos ir aplinkos apsaugos sumetimais ir atsižvelgdamas į tai, kad įvykus avarijai cianidu pagrįstos gavybos technikos gali pakenkti kelioms šalims, esu tvirtai įsitikinęs, kad reikia ir iš tikrųjų labai svarbu nustatyti vienodus teisės aktus Europos lygmeniu.
Iosif Matula
(RO) Nekontroliuojama tapusi ir į aplinką patekusi cheminmedžiaga sukelia didelių problemų, bet yra daugiau nei dešimt milijonų cheminių medžiagų. Tačiau yra dar daugiau vietų, kuriose dirbama naudojant chemines medžiagas. Čia, Europos Parlamente, galime aptarti milijonus galimai pavojingų scenarijų. Cianidai, žinoma, nuodingi, bet aš esu chemikas ir galiu jums pasakyti, kad susidūrėme su visuotine problema: kasyboje naudojama mažiau nei 18 proc. cianidų. Kiti cianidai naudojami vaistams, vartotojų prekėms kosmetikos pramonės srityje gaminti, taip pat ir daugelyje kitų sričių.
Vis dėlto mūsų planetoje naudojamos medžiagos, kurios yra tūkstantį kartų nuodingesnės už cianidus. Apskritai, jeigu cheminės medžiagos patenka į vandenį, jos naikina gyvybę. Pasaulyje yra daug negyvų upių, į kurias cianidai nepateko. Negyvojoje jūroje nėra jokios gyvybės, nes joje yra daug natrio chlorido, kitaip tariant, stalo druskos. Naudojant chemines medžiagas, privalu laikytis visų 2010 m. galiojančių aplinkos apsaugos technologijų ir taisyklių. Kaip Europos valstybė, Rumunija pasirinko būtent šį kelią. Visos pasaulio šalys turi pasielgti taip pat.
Traian Ungureanu
Pone pirmininke, su visa derama pagarba norėčiau pasakyti, kad ši diskusija vyksta visiškai netinkama linkme. Aptariama tema yra labai neįprastas klausimas. Vėl prisimenama prieš dešimt metų įvykusi avarija. Kodėl? Kodėl taip ilgai tylėta? Ir kodėl dabar? Kodėl diskusija vyksta dabar? Jeigu laikomės šio požiūrio, turėtume uždrausti bet ką ir viską, kas gali būti sietina su avarija praeityje. Mano manymu, visas šis reikalas nepagrįstas. Manau, sprendžiant šį klausimą aplinkosauga naudojamasi kaip priedanga ir remiamasi šiais laikais taip madingomis masinėmis baimėmis. Mano nuomone - ir manau, kad tai tiesa - tai tiesiog prastas politinis sąmokslas.
Bernd Posselt
(DE) Pone pirmininke, trumpai norėčiau paaiškini, nes dėl vertimo kolega EP narys galbūt neteisingai suprato. Baja Marę labai gerai žinau ir žinau, kad ji yra ne buvusioje Čekoslovakijoje, bet Šiaurės Transilvanijoje. Žinau tai iš tikrųjų. Tai vertimo klaida. Aš tik užsiminiau apie J. Březinos, Z. Roithovos ir A. Mészároso kalbas, kuriose paminėta Kašperské Hory arba Bergreichenstein patirtį ir t. t. Žinau Europos geografiją.
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Pone pirmininke, dėkoju už šią diskusiją. Aš, žinoma, užtikrinsiu, kad J. Potočnik būtų išsamiai su ja supažindintas.
Kaip ir jums, cianidas mums taip pat kelia rūpestį. Žioma, tai labai pavojinga nuodinga medžiaga ir mes tai žinome. Tačiau leiskite jus užtikrinti, kad po avarijos, kuri Baja Marėje įvyko prieš dešimt metų, Komisija padarišvadas. Direktyvoje, kurią tik labai neseniai priėmėme, numatyta daug apribojimų, reikalavimų, suvaržymų ir sąlygų, kad būtų užtikrinta didžiausia įmanoma apsauga nuo padarinių aplinkai ir žmogaus sveikatai. Direktyva taip pat sumažins tokios avarijos pasikartojimo galimybę ir, jeigu avarija įvyktų, labai sumažins galimus padarinius. Todėl labai svarbu, kad direktyva būtų tinkamai įgyvendinama.
Atsižvelgiant į labai griežtus Kasybos atliekų direktyvoje nustatytus reikalavimus ir tinkamų alternatyvų nebuvimą šiuo metu, bendras draudimas naudoti cianidą aukso gavybai kol kas neatrodo tinkama priemonė. Vis dėlto mes stebime padėtį, analizuojame naujausią technologinę raidą ir 2012 m. bus atliktas vertinimas. Turime padidinti produktų, kurių sudėtyje yra brangiųjų metalų, perdirbimo lygį ES, kad kartu sumažintume priklausomybę nuo aukso kasybos.
Dėkoju už šią diskusiją. J. Potočnik, žinoma, galės atsakyti į kitus jūsų klausimus šia tema. Komisija šį klausimą vertina labai rimtai. Jeigu išanalizuosite direktyvą, įsitikinsite, kad į didžiąją dalį jums rūpimų klausimų ten jau atsakyta. Padėkite mums paraginti valstybes nares išties ją įgyvendinti visapusiškai, nes tai labai sumažintų pavojų.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks per pirmąją gegužės mėn. mėnesinę sesiją.
Linkiu jums saugios kelionės namo. Tikėkimės, kad išsiveržęs ugnikalnis ar kas nors kitas jos nesutrukdys!
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Daciana Octavia Sârbu  
2000 m. sausio 30 d. dvi užtvankos, supančios atliekų baseinus, kuriuose buvo saugomos įmonės "Aurul" atliekos Baja Marėje, Rumunijoje, įlūžo, leisdamos išsilieti apytiksliai 100 000 kubinių metrų užteršto vandens, kuriame buvo 100 tonų cianido ir sunkiųjų metalų. Dėl šio išsiliejimo geriamojo vandens tiekimas nutrūko 2,5 mln. žmonių trijose šalyse. Somešo upėje cianido koncentracija 700 kartų viršijo leistiną normą. Keliuose šimtuose kilometrų vandens gyvūnija buvo visiškai sunaikinta. Turime nepamiršti šios katastrofos, kuri tarptautiniu mastu tapo taršos sinonimu, detalių. Ji mums aiškiai parodo, kad nepaisant teisės aktų ir kontrolės priemonių tokios avarijos bet kada gali nutikti. Jeigu norime apsisaugoti nuo katastrofų, kasybos srityje kenksmingoms medžiagoms ne vieta. Roşia Montană ketinama pastatyti pagal plotą didžiausią aukso kasyklą Europoje, kurioje bus naudojamas cianidas. Kokios tuomet bus pasekmės? Aplinkos sunaikinimas, miestelio išnykimas, gyventojų, bažnyčių ir kapinių perkėlimas, negrįžtamas neįkainojamo palikimo, menančio Romėnų ir ankstesnius laikus, sunaikinimas. Istorija mus moko. Visi privalome pasimokyti. Neabejotinai būtina visiškai uždrausti cianido naudojimą kasyboje ES, kad būtų išvengta tragedijų, kenkiančių aplinkai ir žmonėms.
László Tőkés
raštu. - (HU) Per pastaruosius dvejus metus kelis kartus ir plenarinėse Europos Parlamento sesijose, ir įvairiuose jo posėdžiuose kalbėjau apie cianidu grindžiamos kasybos pavojus. Be to, parašiau raštą už aplinką atsakingam Komisijos nariui Stavrui Dimui dėl kasybos įmonių Rumunijoje (Roşia Montană) ir Bulgarijoje (Chelopech ir Krumovgrade). Kartais dėl poveikio gyvajai aplinkai cianidų kasybos technologijos naudojimas vadinamas pavojinga "chemine atomine bomba". Nuo 1990 m. pasaulyje užfiksuota apie trisdešimt užteršimo dėl cianidu pagrįstos kasybos atvejų. Prieš dešimt metų Tisos upėje įvykusi katastrofa laikoma didžiausia Europos ekologine nelaime po Černobylio. Vos per pastarąsias kelerias dienas Rumunijos Arieş upę, kuri įteka į Tisos upę, užteršaukso kasykla, kuri uždaryta dar prieš keturiasdešimt metų. Pernai lankydamasis netoli esančioje kasybos įmonėje (Roşia Poieni) pats Prezidentas Traian Băsescu pareiškė, kad "negalime sėdėti ant tokios ekologinės bombos, tai tiesiog savižudybė". Atsižvelgdamas į naujus kasybos srities vystymo planus Rumunijoje (Roşia Montană, Baja Marė, Certeju de Sus ir t. t.), pabrėžiu, kad cianido naudojimu pagrįsta kasyba yra ne tik Rumunijos ar kokia nors "etninė" problema, bet tai visuotin- europin- problema, dėl kurios ES valstybės narės ir Europos Parlamento frakcijos gali siekti pagrįsto susitarimo. Europa negali būti abejinga įvykusioms cianido katastrofoms arba naujų katastrofų grėsmei ateityje. Visi esame suinteresuoti žmonių ir mūsų aplinkos apsauga ne tik nuo radioaktyvių ar oro teršalų, bet taip pat nuo apsinuodijimo cianidu. Prašau gerbiamų šių rūmų narių balsuoti už mūsų iniciatyvą.
