Psichikos sveikata (trumpas pristatymas) 
Pirmininkas
Kita tema - E. Tzampazi pranešimas Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto vardu Psichikos sveikata (Trumpas pristatymas).
Evangelia Tzampazi
Gerb. pirmininke, gerb. Komisijos nary, ponios ir ponai, dabar kaip niekada didėja supratimas, kad nėra sveikatos be psichikos sveikatos. Suvokiame, kad humanitariniu ir finansiniu požiūriu psichikos sveikatos problemos dažnai turi įtakos tiek asmeniniam, šeiminiam, profesiniam ir socialiniam asmenų ir jų šeimų gyvenimui, tiek visai visuomenei.
Skaičiai kalba patys už save: vienas iš keturių žmonių patiria kokios nors formos psichikos sutrikimą. Depresija - vienas dažniausių sutrikimų ir iki 2020 m. taps dažniausia liga besivystančiame pasaulyje. Kasmet Europos Sąjungoje nusižudo apie 59 000 žmonių, iš kurių 90 proc. sirgo psichikos sutrikimais. Pažeidžiamos ir marginalizuotos grupės, pvz., neįgalūs žmonės, labiau linkę į psichikos sveikatos problemas.
Be to, senėjančioje Europoje labiau nei bet kada plinta neurodegeneraciniai sutrikimai. Todėl visi sutinkame, kad būtina turėti suderintą požiūrį į psichikos sveikatos keliamas problemas ir kad tai liečia mus visus. Visi turime įsipareigojimą ginti psichikos sveikatą, o psichinių ligonių ir jų šeimų teisių apsauga - ideologinir politinpozicija, kuria valstybsuteikia socialinę paramą ir apsaugą tiems, kuriems jos reikia. Pirmas žingsnis buvo Komisijos Žalioji knyga; kitas žingsnis buvo Europos konferencija "Kartu dėl psichikos sveikatos ir geros savijautos", kurioje buvo sukurtas Europos paktas dėl psichikos sveikatos ir geros savijautos.
Šito laikantis, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugumo komitetas vieningai patvirtino pranešimą dėl psichikos sveikatos, kuriame pateikiamos rekomendacijos skatinti gyventojų psichikos sveikatą ir gerą savijautą, kovoti su diskriminacijos ir socialinės atskirties stigma, stiprinti prevencinius veiksmus ir pagalbą sau bei teikti paramą ir tinkamą gydymą žmonėms su psichikos sveikatos problemomis ir jų šeimoms bei globėjams.
Šiame pranešime pabrėžiame būtinybę teikti aukštos kokybės, prieinamas ir universalias psichikos sveikatos paslaugas bei naujausius teisės aktus. Raginame ypač pabrėžti asmenų, užimančių pagrindines pozicijas, apmokymą. Raginame sukurti priėjimą prie atitinkamo išsilavinimo, apmokymo ir darbo bei kurti palankią aplinką, kurioje pažeidžiamoms grupėms skiriamas ypatingas dėmesys. Raginame, kad būtų skiriamas dėmesys psichikos ligų prevencijai per socialinę intervenciją. Raginame valstybes nares suteikti galias organizacijoms, atstovaujančioms žmones su psichikos sveikatos problemomis. Siūlome priimti platformą, siekiant prižiūrėti Pakto įgyvendinimą. Raginame Komisiją pateikti teminių konferencijų išvadas. Pabrėžiame būtinybę sukurti atitinkamus rodiklius, turint tikslą pagerinti poreikių vertinimą nacionaliniu ir Europos lygmeniu.
Tuo pat metu formuluojame pasiūlymus pagal penkias prioritetines Pakto sritis. Pagal šią sistemą pabrėžiame, kad, siekiant užkirsti kelią depresijai ir savižudybėms, turime įgyvendinti įvairių sektorių programas ir sukurti tinklus, sveiką atmosferą mokyklose, pagerinti darbo sąlygas, imtis priemonių, kad būtų pagerinta gyvenimo kokybir galiausiai kalbant apie kovą su stigma ir socialine atskirtimi, pabrėžiame, kad reikalingos visuomenės informavimo ir sąmoningumo ugdymo kampanijos. Už tai norėčiau padėkoti nariams, kurie prisidėjo savo pasiūlymais, ir tikiuosi, kad būsime išgirsti, kad psichikos sveikata yra vertinga socialinprekir kad mums visiems reikia dirbti, kad ją skatintume.
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, sveikinu Europos Parlamentą ir jo pranešėją, E. Tzampazi, dėl savo iniciatyva pateikto pranešimo psichikos sveikatos klausimu. Pranešimas visiškai teisingai pabrėžia, kokią didelę įtaką psichikos sveikata daro bendrai gerai savijautai, švietimui, mokymuisi ir socialinei sanglaudai Europos Sąjungoje.
Tas faktas, kad Parlamentas priima šį pranešimą tik praėjus dviem metams po rezoliucijos, atsakančios į Komisijos žaliąją knygą dėl psichikos sveikatos, rodo, kad skubiai reikia daugiau veiksmų šioje srityje.
Mano nuomone, yra pagrindas optimizmui. Visuose sektoriuose yra daugiau supratimo apie psichikos sveikatos ir geros savijautos svarbą, palyginti, kaip buvo prieš keletą metų. Tai liudijo didelis Komisijos aukšto lygio konferencijos "Kartu dėl psichikos sveikatos ir geros savijautos" ir Europos pakto dėl psichikos sveikatos ir geros savijautos palaikymas, kuriuos abu minėjo pranešėja.
Daugiau teigiamų pokyčių - tai faktas, kad daug valstybių narių persvarstsavo psichikos sveikatos strategijas arba nustatveiksmų planus, pvz., Suomijoje ir Vengrijoje. Į mokyklų programas įtrauktas socioekonominis mokymas. Jungtinėje Karalystėje daugelyje mokyklų yra mokymo dalykas - gyvenimo klausimai.
Darbdaviai vis labiau suvokia ryšį tarp gerovės ir produktyvumo. ĮSA Europa net sukūrgeros savijautos priemonių rinkinį darbe. Tačiau kalbėkime aiškiai. Nėra jokios priežasties nusiraminti - dar daug ką reikia nuveikti. Dėl dabartinės finansų ir ekonomikos krizės gali atsirasti nauji pavojai psichikos sveikatai. Valstybes nares gali imti pagunda sumažinti biudžetus psichikos sveikatai arba sumažinti savo pastangas dėl modernių psichikos sveikatos sistemų su bendruomene pagrįstomis paslaugomis vietoj pasenusių prieglaudų kūrimo.
Ekonomikos nuosmukis blogina jaunų žmonių, ypač mokyklą paliekančių, ateities perspektyvas. Darbo vietos nesaugumas ir su juo susiję problemos dėl pajamų stabilumo ir kylančio bedarbystės lygio sukuria naujas dideles grėsmes psichikos sveikatai.
Per dvejus ateinančius metus Komisija suorganizuos daug teminių konferencijų dėl penkių psichikos sveikatos pakto prioritetų, tai bus bendri renginiai su Tarybai pirmininkaujančiąja valstybe ir valstybėmis narėmis. Pirmą tarptautinę konferenciją dėl stigmos ir psichiatrinės pagalbos organizuos pirmininkaujančioji Čekija šių metų gegužės 29 d. Pirma teminkonferencija dėl jaunimo psichikos sveikatos ir švietimo vyks Stokholme rugsėjo 29-30 d., bendradarbiaujant su pirmininkaujančiąja Švedija. Antra teminkonferencija dėl depresijos ir savižudybių prevencijos bus organizuojama su Vengrija gruodžio mėn. Pirmajame 2010 m. semestre pirmininkaujančioji Ispanija surengs teminę konferenciją dėl vyresnių žmonių psichikos sveikatos. Be to, mes bendraujame su valstybėmis narėmis dėl kitų dviejų konferencijų psichikos sveikatos darbo vietos aplinkoje ir kovos su stigma ir socialine atskirtimi klausimais.
Parlamento pranešime pateikiami konkretūs pasiūlymai, sudarantys vertingą indėlį į būsimas diskusijas šiose konferencijose. Pranešime ne tik pabrėžiama psichikos sveikatos svarba Europos Sąjungoje, bet ir parodoma, kad yra daug galimybių veikti psichikos sveikatos sferoje Europos Sąjungos lygmeniu.
Vienas iš šio pranešimo pasiūlymų - sukurti struktūrą, siekiant prižiūrėti Europos pakto dėl psichikos sveikatos ir geros savijautos įgyvendinimą. Sutinku, kad bus sukurta reikšminga pridėtinvertperiodiškai persvarstant pažangą pakto tikslų prasme.
Mes rimtai apsvarstysime, kaip geriausiai galime praktiškai įgyvendinti tokią idėją. Dar kartą norėčiau padėkoti Parlamentui ir jo pranešėjai už šį labai palaikantį pranešimą ir jo labai svarbias rekomendacijas.
Pirmininkas
Klausimas baigtas.
Balsavimas vyks 2009 m. vasario 19 d., ketvirtadienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Louis Grech  
raštu. - Psichikos sveikata - svarbus veiksnys žmonių gyvenime ir atsiranda vis daugiau jos įtakos mūsų socialinėms, ekonominėms ir teisinėms sistemoms įrodymų. Palaikau šį pranešimą, kadangi jis įkūnija visapusišką požiūrį į problemas, su kuriomis susiduriame psichikos sveikatos sektoriuje, pvz., kova su stigma, diskriminacija ir socialiniu atskirtumu, taip pat pripažįsta prevencinių programų, visuomenės paramos ir tinkamo žmonių gydymo poreikį.
Kaip santykinai naujas mokslas, psichikos sveikata nėra plačiai pripažinta, kaip prioritetas, bet nauji technologiniai pasiekimai leido mums labiau ištyrinėti žmogaus smegenis ir parodkelią į naują, keičiantį gyvenimą gydymą žmonėms. Manau, turime stipriai remti tolesnius mokslinius tyrimus šioje srityje, skirdami ypatingą dėmesį augančiam pagyvenusių gyventojų, kurie tikisi sveiko, oraus ir aktyvaus senėjimo, skaičiui Europoje.
Mums reikia prieinamų struktūrų psichikos sveikatos priežiūrai ir gydymui, bet taip pat labai svarbu turėti palankią aplinką, pvz., darbo rinkos integracijos programas. Psichikos sveikata taip pat yra labai reikšminga darbo vietos aplinkoje, kur ji gali labai kliudyti darbui, taigi turime skatinti gerąją patirtį tarp darbdavių, kuri mažintų nereikalingą įtampą ir saugotų savo darbuotojų psichinę gerovę.
Eija-Riitta Korhola  
Norėčiau padėkoti E. Tzampazi už pranešimą dėl psichikos sveikatos, už kurį aš balsavau.
Bent kartą gyvenime vienas iš keturių žmonių susiduria su psichikos sveikatos problemomis. Apskaičiuota, kad 2020 m. depresija bus tapusi dažniausia liga besivystančiame pasaulyje ir antra pagrindine nedarbingumo priežastimi. Tokie išorės veiksniai kaip dabartinės finansų krizės pasekmės pavers žmones pažeidžiamais šių problemų. Psichinės ligos reiškia ne tik išlaidas, kurios apsunkina sveikatos priežiūros sektorių ir visą socialinę ir ekonominę sistemą; ji taip pat mažina kenčiančių žmonių ir jų šeimų gyvenimo kokybę.
Nors buvo dramatiškų šuolių į priekį, kalbant apie priežiūros ir bendro požiūrio standartus, žmonės, kenčiantys nuo psichikos sveikatos problemų, ir jų šeimos vis dažniau nustumiamos į šalį. Skirtumai tarp standartų, taikomų prevencijai ir aukščiausio lygio priežiūros garantijoms, yra per dideli, tiek tarp ES šalių, tiek regioniniu atžvilgiu - šalių viduje.
Džiaugiuosi, kad A. Tzampazi pranešime buvo ypatingai paminėtas jaunų žmonių psichikos sveikatos klausimas - pranešime, kuriame teigiama, kad turi būti programos tarp sektorių šiam klausimui spręsti. Tačiau turime nepamiršti, kad svarbiausias prevencinis psichikos sveikatos darbas yra visada pedagogų ir institucijų už šeimos ir namų ribų atsakomybė. Tai reiškia sveiko gyvenimo stiliaus skatinimą ir įsiklausymą į vaikus ir jaunus žmones bei dėmesio jiems skyrimą.
A. Tzampazi pranešime raginamą aukštą universaliųjų psichikos sveikatos paslaugų kokybę, galimybę lengvai jomis pasinaudoti ir veiksmingumą, kaip ir didesnį investavimą į aukščiausios kokybės mokslinius tyrimus, laikau ypač svarbiais. Turi būti didesnis finansavimas ypač medicinos moksliniams tyrimams, nukreiptiems į sąsajas tarp prevencijos ir fizinių sveikatos problemų.
Siiri Oviir  
Psichikos sveikatos sutrikimai yra nacionalinės sveikatos problemos daugelyje šalių, kadangi jos daro reikšmingą poveikį su tuo susijusiems žmonėms, jų šeimoms ir visuomenei apskritai. Psichikos sveikatos sutrikimai taip pat dažnai lemia nedarbingumą ir tokiu būdu sukuria didelę ekonominę naštą visuomenei.
Pagal 1993 m. Pasaulio banko vystymosi pranešimą, keturios iš dešimties dažniausių nedarbingumo priežasčių buvo psichikos sveikata ir (arba) neurologiniai sutrikimai. 1993 m. depresija buvo ketvirtoje vietoje tarp ligų, sukeliančių nedarbingumą. Jei dabartinės tendencijos tęsis, iki 2020 m. depresija gali tapti antra svarbiausia priežastimi tarp visų gyventojų ir net svarbiausia nedarbingumo priežastis moterims.
Nepaisant psichikos sveikatos sutrikimų priežasčių masto ir rimtumo, pasaulyje ir Europoje šiandien vis dar yra šalių, kur šiai problemai skiriama nepakankamai dėmesio. Tokią padėtį dažnai lemia paplitęs iš dalies neigiamas visuomenės ir politikų požiūris visuomenėje ir psichikos ligonių stigmatizacija. Tai, savo ruožtu, lemia nepakankamą dėmesį, skiriamą psichikos sveikatai, ribotą paslaugų prieinamumą, alternatyvių gydymo metodų stygių ir nepakankamą informaciją apie gydymo galimybes.
Nepaisant to fakto, kad psichikos sveikatos problemų sprendimas patenka į valstybių narių kompetencijos sferą, svarbu, kad būtų toliau didinama ES valstybėms narėms teikiamos finansinės pagalbos ir žiniomis pagrįstos pagalbos apimtis, siekiant padėti joms vystyti ir gerinti būtinas sveikatos, socialines, priežiūros ir švietimo paslaugas bei prevencines priemones.
Manau, kad asmenų psichikos sveikata ir gera savijauta turi būti aukšto prioriteto tikslas Europos Sąjungos valstybėse narėse, nes asmenų psichikos sveikata turi tiesioginį poveikį valstybių narių ekonomikos produktyvumui ir užimtumui.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
Kaip žinome, psichikos sveikata - fundamentali vertybkiekvienam žmogui ir mes, Europos tautų atstovai, turime nepamiršti šio fakto. Manau, kad gerai, jog šiandien pažvelgta į šį klausimą Europos Parlamento forume. Psichinės ligos, savižudybių ir depresijos antplūdis tapo grėsme šiuolaikinei visuomenei. Šios problemos ne tik paveikia žmones, kurie gyvena nuolatinėje įtampoje, bet ir vaikus, jaunus žmones ir pagyvenusius žmones. Manau, turime imtis toliaregiškų priemonių, kad nugalėtume šias civilizacijos ligas. Dar ir todėl palaikau mokslinius tyrimus ir galimybę pasinaudoti mokslinių tyrimų rezultatais ir pasiekti specialistus.
Išreikšdamas savo padėką už pranešimą dėl psichikos sveikatos, sykiu norėčiau išreikšti savo susirūpinimą dėl to, ar įmanoma kartu su pagalbos pagyvenusiems žmonėms teikimu ir veiksmais kovai su stigmatizacija ir socialine sanglauda, įtraukti projektus, skirtus žmonėms, kurie yra socialiai atstumti. Tokie žmonės labai dažnai demonstruoja antipatiją kitų atžvilgiu, jaučiasi atstumti ir jaučia visuomenės pasmerkimo baimę. Mano nuomone, pirma problema, prie kurios turime susitelkti - išplėsta mokymo programa, kad visi, kuriems reikia, žinotų, kur kreiptis, kokią pagalbą gali gauti ir, svarbiausia, kad įmanoma sugrįžti į normalų gyvenimą.
Daciana Octavia Sârbu  
Psichikos sveikata ir gera savijauta yra svarbi problema šiame amžiuje, kuriame gyvename. Pasaulio sveikatos organizacijos paskaičiavimais, psichiniai sutrikimai sudarys 15 proc. visų ligų 2020 m.
Man ypač kelia rūpestį paauglių ir vaikų ateitis, štai kodėl pasiūliau veiksmus, skirtus informuoti piliečius apie vaikų, kurių tėvai emigravo, psichikos sveikatos būklės pablogėjimą, taip pat programų, kurių tikslas padėti šiems jauniems žmonėms atremti psichologines problemas, susijusias su jų tėvų nebuvimu, mokyklose įvedimą.
Aš primygtinai to reikalavau šiuo klausimu dėl didelio skaičiaus vaikų, kuriuos apleido tėvai, išvykdami į užsienį - tai vis dažniau pasitaikanti padėtis Vidurio ir Rytų Europoje. Turėdama omenyje paramą šiems jauniems žmonėms, pasiūliau veiksmus, skirtus skatinti konsultacinių funkcijų sukūrimą kiekvienoje vidurinėje mokykloje ir siūlyti alternatyvas, kurios yra konfidencialios ir kurios neužtrauks šiems vaikams gėdos, siekiant patenkinti jų socialinius ir emocinius poreikius.
Turint omenyje, kad psichikos sveikata lemia Europos Sąjungos piliečių gyvenimo kokybę, į šį klausimą reikia žiūrėti taip pat rimtai, kaip į fizinės sveikatos klausimus. Iš tiesų, šiuo klausimu reikalingas Europos veiksmų planas, siekiant reaguoti į problemas, kurias sukelia psichiniai sutrikimai.
Richard Seeber  
Kai kalbame apie sveikatą, paprastai turime omenyje fizinę savijautą. Tačiau psichikos ligos gali būti tokia pat kliūtis ligoniams kasdieniame gyvenime, ir jos turi didelį neigiamą socialinį poveikį. Todėl Parlamento iniciatyva pagerinti informavimą dėl psichikos sveikatos yra labai teigiamas žingsnis. Turi būti daugiau viešų diskusijų apie požiūrius į psichikos sutrikimus, be to, plačiajai visuomenei turi būti prieinami psichinių ligų prevencijos metodai.
Šiuo atžvilgiu ypatingas dėmesys turi būti skiriamas darbo vietos aplinkai. Kadangi dirbantys žmonės praleidžia labai daug laiko savo darbo vietose ir patiria įtampą dėl darbo, būtina skatinti psichikos sveikatą būtent šioje aplinkoje. Tik motyvuoti, subalansuoti darbuotojai gali įvykdyti jiems keliamus reikalavimus.
Todėl turi būti daugiau informacijos tarp įmonių ir viešųjų įstaigų. Apskritai, pripažindamas psichikos sutrikimus, Parlamentas parodo šiuolaikinį sveikatos supratimą ir siūlo daugeliui ligonių ilgalaikę pozityvią perspektyvą.
