Eiropadomes sanāksmes sagatavošana, iekļaujot jautājumu par pasaules finanšu sistēmas stāvokli (debates) 
Priekšsēdētāja
(EL) Nākamais punkts ir Padomes un Komisijas paziņojumi par Eiropadomes sanāksmes sagatavošanu, iekļaujot jautājumu par pasaules finanšu sistēmas stāvokli.
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, Komisijas priekšsēdētāj, dāmas un kungi, esmu pārliecināts, ka sapratīsiet, cik grūti ir runāt Parlamentā tūlīt pēc šāda emociju, cilvēcīguma un solidaritātes brīža, kādu mēs tikko pieredzējām, pateicoties Ingrid Betancourt, kura aicināja rīkoties.
Tomēr mums ir jāatgriežas realitātē. Eiropadome tiekas 15. un 16. oktobrī. Šī jaunā sēde ir īpaši nozīmīga šajā krīzes un nestabilitātes laikā, tādēļ Eiropas Savienībai ir jāizrāda politiskā griba, jāpieņem iniciatīvas un lēmumi. Eiropadomes darbu noteiks ekonomiskā un finanšu situācija.
Kā jau es Parlamentā teicu 23. septembrī, šī nav tikai ASV krīze. Šobrīd tā ir Eiropas krīze. Šobrīd tā ir starptautiska krīze. Uzticības krīze tirgos un mūsu finanšu nozarē pēdējās dienās ir pat pasliktinājusies. ES ir jāpilda savi pienākumi.
Padomes prezidentūra ir apņēmusies netaupīt pūles un uzlabot valstu iniciatīvu koordinēšanu un saskaņošanu. Padome tā rīkojās sestdien Eiropas G7 valstu sanāksmē, piedaloties Komisijas priekšsēdētājam un Eiropas Centrālās bankas prezidentam. Padome tā rīkojās vakar Ekonomikas un finanšu ministru padomē. Padome tā rīkosies arī Eiropadomē 15. un 16. oktobrī.
Mēs dalībvalstu starpā esam panākuši vienošanos, ka mums ir sīki jāapspriežas par to, kā katra dalībvalsts tiek galā ar krīzes ietekmi uz savu finanšu sistēmu. Dialogs Eiropas valstu starpā ir konkrēta realitāte. Eiropas Komisija pastāvīgi sazinās ar valdībām, administrācijām, centrālajām bankām un banku uzraudzības iestādēm. Kā mums atgādināja Jean-Claude Trichet, mēs reaģējam uz krīzi paši ar saviem resursiem un struktūrām. Mēs neesam federāla valdība kā ASV. Mums nav par ko kaunēties; mums ir jāstrādā savu iestāžu sistēmā. Ir pienācis laiks rīkoties. Galvenais, ka eiropieši strādā kopā un pilda savus pienākumus vienlaicīgi ar Eiropas Centrālo banku. Savā pirmdienas, 6. oktobra, paziņojumā Eiropadomes priekšsēdētājs Nicolas Sarkozy atgādināja, ka ES vadītāji bija vienisprātis savā vēlmē veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu finanšu sistēmas stabilitāti.
Mums ir atzinīgi jāvērtē Eiropas Centrālās bankas un pārējo centrālo banku - ASV, Lielbritānijas, Zviedrijas un Kanādas - nozīme, kas tikko vienojās par saskaņotu likmes samazinājumu par pusi punkta. Mums nekavējoties jāturpina rīkoties. Kā finanšu ministri norādīja savā vakardienas sanāksmē, ir steidzami jānomierina noguldītāji un jāapgādā internetbanku tirgus. Tādā veidā mēs atjaunosim uzticību. Tāpat mums ir jāsagatavo detalizēts finanšu pārvaldības pārskats par sistēmu, kas ir daudz labvēlīgāka ekonomikas ilgtermiņa finansēšanai, kas mudinātu eiropiešus taupīt un samazinātu nepastāvību un finanšu spekulācijas.
Nekas no tā nav nesaderīgs ar konkurētspējīgas un novatoriskas finanšu nozares saglabāšanu. Lai uzlabotu uzraudzību, mēs ļoti lielas cerības liekam uz Eiropas Komisijas priekšlikumiem. Tiem jābūt ātriem un drosmīgiem.
Vakar dalībvalstis panāca vienošanos par tūlītēju reakciju, lai, pirmām kārtām, garantētu finanšu iestāžu stabilitāti, piešķirot kapitālu vai izmantojot jebkurus citus līdzekļus, ko nosaka apstākļi. No šī viedokļa pasākumi, ko šorīt paziņoja Apvienotās Karalistes premjerministrs, ir vērtējami ārkārtīgi atzinīgi. Tie nepārprotami saskan ar saistībām, ko 6. oktobrī uzņēmās valsts un valdības vadītāji. Pa to laiku Francija izskata juridisko struktūru, kas ļautu valdībai vajadzības gadījumā iesaistīties finansiāli. Eiropadomes priekšsēdētājs turpinās izmantot šīs dažādās iniciatīvas un priekšlikumus kā pamatu atbilstīgu iniciatīvu pieņemšanai, lai nostiprinātu koordināciju Eiropas līmenī.
Tāpat mums ir jāaizsargā un jāgarantē noguldītāju intereses. Kā jūs zināt, Eiropā minimālā noguldījumu aizsardzība tiks palielināta līdz EUR 50 000. Dažas dalībvalstis - īstenībā ļoti daudzas - ir paziņojušas savu lēmumu palielināt šo aizsardzību līdz EUR 100 000. Pašreizējos ārkārtas apstākļos ir nepieciešams elastīgums Kopienas noteikumu piemērošanā par valsts atbalstu un Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. Eiropas Komisija sava priekšsēdētāja apņēmīgaja vadībā mums palīdz šajā ļoti īpašajā gadījumā.
Šīs nedēļas beigās ir jāpanāk starptautiska G7 valstu koordinēšana, lai atjaunotu uzticību. Kā teica Japānas finanšu ministrs un G7 priekšsēdētājs, G7 ir jāizplata spēcīgs, vienots finanšu ministru un centrālo banku vadītāju paziņojums. Tieši to centrālās bankas ir tikko izdarījušas, un no šī viedokļa tas bija apņēmīgs un ļoti pozitīvs signāls. Ņemot vērā krīzes starptautisko raksturu, tirgu stabilizēšanā mums acīmredzot jāiesaista lielās jaunās ekonomikas valstis.
Tieši to Eiropadomes priekšsēdētājs līdz gada beigām vēlas izdarīt paplašinātajai G8 valstu organizācijai.
Visbeidzot, Starptautiskajam Valūtas fondam ir jābūt galvenajam forumam, rīkojot diskusiju starp lielākajiem pasaules mēroga dalībniekiem. Tam ir jāatgriežas pie finanšu policista lomas, ko tas pildīja sākotnēji, un jāseko līdzi monetārajai stabilitātei, finanšu stabilitātei, kā tas tika plānots tūlīt pēc Otrā pasaules kara, tā vietā, lai vienkārši kontrolētu situāciju jaunajās tirgus ekonomikas valstīs un jaunattīstības valstīs.
Papildus šiem ārkārtīgi svarīgajiem notikumiem attiecībā uz ekonomisko un finanšu krīzi Padomes prezidentūra vēlējās, lai Padome diskutētu par enerģētikas un klimata paketi. Vācijas prezidentūrai apņēmīgi rīkojoties, Eiropadome 2007. gada martā uzņēmās dažas ambiciozas saistības attiecībā uz vidi. Mēs vēlamies saglabāt Komisijas iesniegtajā paketē minēto mērķi attiecībā uz vidi, par kuru mēs ceram - es uzsveru - panākt vienošanos ar Parlamentu pirmajā lasījumā. Mums ir jābūt gataviem un jāatrodas spēcīgās pozīcijās abās sanāksmēs Poznaņā 2008. gada decembrī un pēc tam Kopenhāgenā 2009. gada beigās.
Tomēr ekonomikas pašreizējā lejupslīde saasina dažu mūsu partneru, kā arī mūsu nozaru bažas. Mums ir jāreaģē uz šīm raizēm kopīgi. Mums jāpārdomā, kādu elastīgumu mēs varam pieļaut, nekompromitējot Komisijas ierosinātās paketes mērķus, pamatprincipus un galvenās bilances. Pakete attiecas uz attīstības modeli, kas mums būs jāizmanto nākotnē; pašreizējā ekonomiskā un finanšu krīze liek apšaubīt šī brīža attīstības modeli.
Prezidentūra vēlējās arī ierosināt jautājumu par energodrošību atbilstoši 1. septembra ārkārtas Eiropadomes secinājumiem. Šajā jautājumā es izteikšos pavisam vienkārši: joprojām ir daudz darāmā, jo īpaši energoefektivitātes, enerģijas avotu dažādošanas, starpsavienojumu un infrastruktūras attīstības jomā, kā arī jomā, kas saistīta ar sadarbību ar lielajiem piegādātājiem, tranzīta valstīm un lielākajiem patērētājiem. Mēs vēlētos pieņemt dažas ievirzes un pamatnostādnes, reaģējot uz daudzu dalībvalstu pamatotajām bažām un īpaši no enerģētikas viedokļa visatkarīgāko dalībvalstu, Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstu bažām. Mums jānosaka pamatnostādnes, lai novembrī Komisija varētu darīt to, kas tai jādara, lai sagatavotu priekšlikumus mūsu kontinenta energodrošības uzlabošanai.
Saskaņā ar ieteikumu, ko Īrija izteica jūnijā un ko apstiprināja visas dalībvalstis, Eiropadome atgriezīsies pie jautājuma par Lisabonas līgumu. Kā mēs šodien redzam, šis iestāžu jautājums ir vajadzīgs vairāk nekā jebkad iepriekš, un tas ir galvenais mūsu interešu objekts. Kā jūs zināt, prezidentūra būtu gribējusi līdz decembrim izstrādāt kopēju rīcības modeli, kas būtu jāievēro. Īrijas premjerministrs Brian Cowen apstiprināja Eiropadomes priekšsēdētājam, ka viņš iepazīstinās savus kolēģus valsts un valdības vadītājus ar pētījumu, ko pasūtīja Īrijas valdība un kurā tiek analizēti "nē” balsojuma iemesli referendumā un secinājumi, ko no tā var izdarīt. Savas vizītes laikā Parīzē viņš arī paziņoja par ad hoc parlamentārās komitejas izveidi, kuras diskusijas tiktu iekļautas Īrijas valdības diskusijās laikposmā no šodienas līdz novembrim. 6. oktobrī ārlietu ministrs Michael Martin Konstitucionālo jautājumu komitejā apstiprināja, ka Īrijas valdība ir apņēmusies izvirzīt konkrētus priekšlikumus. Paralēli prezidentūra aicina tos, kas to vēl nav izdarījuši, pabeigt līguma ratifikācijas procedūru. Pašreizējā nestabilitāte ir papildu iemesls pieņemt jaunu Eiropas Savienības tiesisko un iestāžu sistēmu. Mums tā ir vajadzīga vairāk nekā jebkad agrāk, un mums tā ir vajadzīga steidzami.
Arī Eiropadome tiks aicināta pieņemt Eiropas Migrācijas un patvēruma paktu, par kura tekstu 25. septembrī Tieslietu un iekšlietu padomē tika panākta politiska vienošanās. Es neatkārtošu to, ko teica I. Betancourt, bet tas ir ārkārtīgi svarīgi. Imigrācija joprojām ir Eiropai izdevīga. Eiropas Migrācijas un patvēruma pakta mērķis ir sniegt jaunu stimulu migrācijas politikai, un tas ir saskaņā ar visaptverošas pieejas, kas tiek īstenota kopš 2005. gada, līdzsvaroto struktūru un Eiropas Komisijas priekšlikumu struktūru. Tas nosaka mērķtiecīgas ievirzes nākotnei, lai virzītos uz patiešām kopēju migrācijas politiku. Paktā ir iekļauti visi migrācijas plūsmu vadības aspekti: ne tikai cīņa pret nelikumīgo imigrāciju un robežu kontrole, bet arī tādas jaunas jomas kā ekonomiskā imigrācija, pienācīga patvērumu saskaņošana un izcelsmes valstu attīstība. Tas mums šķiet ārkārtīgi būtiski, ņemot vērā, ka šogad tika paplašināta Šengenas zona.
Saistībā ar ārējām attiecībām Eiropadome novērtēs, vai Krievija ir izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar 12. augusta un 8. septembra nolīgumiem par Krievijas karaspēka izvešanu, no kā ir atkarīga kontaktu atjaunošana par turpmāko partnerattiecību nolīgumu starp Krieviju un Eiropas Savienību. Komisija un Padome visaptveroši un sīki novērtēs ES un Krievijas attiecības, gatavojoties turpmākajai augstākā līmeņa sanāksmei, kas plānota Nicā 14. novembrī.
Vienlaicīgi Eiropas Savienība ir apņēmusies arī turpmāk atbalstīt savus austrumu kaimiņus viņu ekonomiskās un demokrātiskās modernizācijas centienos. Šajā sakarā es atgādinu Parīzē septembrī notikušās ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmes rezultātu nozīmi, kas iezīmē vēl nebijušu soli uz priekšu attiecībās starp Eiropas Savienību un Ukrainu.
Tādā pašā veidā Eiropadome aicinās stiprināt attiecības starp ES un Moldāviju, kuru es apmeklēju pagājušajā pirmdienā, noslēdzot jaunu nolīgumu, kurā tiks ņemtas vērā valsts īpatnības un kurš būs mērķtiecīgāks par iepriekšējo, ļaujot to saistīt ar dažādām ES politikām - ja turpmākās valsts vēlēšanas noritēs normāli. Turklāt Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomei tiks uzdots iepriekš pārbaudīt priekšlikumus par austrumvalstu partnerattiecību nākotni, kuru Komisija plāno iesniegt novembrī.
Priekšsēdētājas kundze, Komisijas priekšsēdētāj, dāmas un kungi, kā jūs redzat, Francijas prezidentūrai ir risināmi vairāki steidzami jautājumi. Lai gan tā noteikti ir krīzes pārvaldības prezidentūra, tā ir arī prezidentūra, kas nedrīkst upurēt savas prioritātes. Eiropa rīkojas, lai risinātu pašreizējās problēmas: tas bija nosaukums, ko mēs pirms pāris mēnešiem izvēlējāmies Francijas prezidentūras darba programmai. Šis mērķis stingrāk nekā jebkad agrāk būs mūsu rīcības pamatā. Tam vairāk nekā jebkad agrāk ir jāvirza Eiropadomes darbs 15. un 16. oktobrī.
