Eiropas Noziedzības novēršanas tīkla (EUCPN) izveide - Eiropola informācijas konfidencialitātes noteikumi - Īstenošanas noteikumi par Eiropola attiecībām ar partneriem, tostarp saistībā ar personas datu un klasificētas informācijas apmaiņu - To trešo valstu un organizāciju saraksts, ar kurām Eiropols slēdz līgumus - Īstenošanas noteikumi par Eiropola analīzes darba datnēm - Kriminālistikas laboratoriju darbības akreditācija (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir kopējās debates par šādiem ziņojumiem:
Kirkhope kunga ziņojums Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vārdā par Padomes lēmuma projektu, ar ko pieņem Eiropola informācijas konfidencialitātes noteikumus [11943/2009 - C7-0105/2009 -;
Sophia in 't Veld kundzes ziņojums Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vārdā par Padomes lēmuma projektu, ar ko pieņem īstenošanas noteikumus par Eiropola attiecībām ar partneriem, tostarp saistībā ar personas datu un klasificētas informācijas apmaiņu [11944/2009 - C7-0106/2009 -;
Albrecht kunga ziņojums Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vārdā par Padomes lēmuma projektu, ar ko nosaka to trešo valstu un organizāciju sarakstu, ar kurām Eiropols slēdz līgumus [11946/2009 - C7-0107/2009 -;
Diaz de Mera Garcia Consuegra kunga ziņojums Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vārdā par Padomes lēmuma projektu, ar ko pieņem īstenošanas noteikumus par Eiropola analīzes darba datnēm [11947/2009 - C7-0108/2009 -;
Alfano kundzes ziņojums Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vārdā par Beļģijas Karalistes, Čehijas Republikas, Vācijas Federatīvās Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas, Ungārijas Republikas, Nīderlandes Karalistes, Slovākijas Republikas, Somijas Republikas, Zviedrijas Karalistes, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes iniciatīvu saistībā ar Padomes lēmumu, ar ko izveido Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu (EUCPN) un atceļ Lēmumu Nr. 2001/427/JHA [11421/2009 - C7-0109/2009 -; un
Kirkhope kunga ziņojums Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vārdā par Zviedrijas Karalistes un Spānijas Karalistes iniciatīvu nolūkā pieņemt Padomes lēmuma projektu par kriminālistikas laboratoriju darbības akreditāciju [11419/2009 - C7-0100/2009 -.
James Nicholson
aizstāj referentu. - Priekšsēdētāja kungs, beidzot man ir piešķirts pietiekams uzstāšanās laiks! Vispirms es gribētu izmantot izdevību un lūgt atvainot manu kolēģi Timothy Kirkhope, kurš nevarēja piedalīties šajās debatēs. Es nolasīšu viņa viedos vārdus, kuri ir rūpīgi pārdomāti un uzrakstīti šajā ziņojumā. Es nolasīšu jums viņa kā referenta viedokli. Viņš ir Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas divu ziņojumu referents.
Vispirms es gribētu pievērsties Timothy kunga ziņojumam par Padomes lēmuma projektu, ar ko pieņem Eiropola informācijas konfidencialitātes noteikumus. Sagatavojamie noteikumi ir jāpiemēro drošības pasākumiem attiecībā uz visu informāciju, ko apstrādā Eiropols - citiem vārdiem sakot, vienots standarts, lai aizsargātu informāciju, kas tiek pārraidīta pa sakaru kanāliem starp Eiropolu un dalībvalstu dienestiem.
Kopā ar referentiem, kas strādā pie Eiropola paketes, viņš pavadīja daudz laika sarunās par Padomes lēmuma projekta termiņiem un likumību. Pēc tam, kad prezidents V. Klaus parakstīja Lisabonas līgumu, tādējādi ļaujot tam kļūt par realitāti, sarunas Padomes un Komisijas starpā kļuva liekas. Šajā ziņojumā, tāpat kā viņa kolēģu ziņojumos, ir izteikts aicinājums noraidīt Padomes dokumentu.
Viņš vēlas skaidri norādīt, ka viņš atbalsta Padomes lēmuma mērķi, jo mēs atbalstām labāku informācijas apmaiņu un atzīstam Eiropola radītās priekšrocības dalībvalstīm tiesību aizsardzības un noziedzības apkarošanas jomā.
Mēs vēlamies, lai Eiropola darbības joma un kompetence būtu ierobežota un noteikta, tādējādi padarot aģentūras darbu pēc iespējas efektīvāku. Mums arī jāatzīst suverēno valstu nozīme, jo tās kontrolē savus policijas spēkus un drošības dienestus. Tomēr, neskarot vispārējo atbalstu Eiropas Policijas birojam un ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā un tā ietekmi uz policijas sadarbību, referents un viņa kolēģi, LIBE komitejas referenti, uzskata, ka nevajadzētu izdarīt grozījumus pasākumos, ar kuriem īsteno Eiropola lēmumu, līdz šādus pasākumus var pieņemt saskaņā ar jauno tiesisko regulējumu, kā paredzēts Lisabonas līgumā.
Tāpēc mēs aicinām Padomi atsaukt savu priekšlikumu un, kā norādīts ziņojumā, aicinām Komisiju vai Padomi plenārsēdē nākt klajā ar deklarāciju par jauna Eiropola lēmuma priekšlikumu, kuru iesniedz sešu mēnešu laikā no dienas, kad stājas spēkā Lisabonas līgums.
Tagad es gribētu pievērsties otram ziņojumam par Zviedrijas Karalistes un Spānijas Karalistes iniciatīvu nolūkā pieņemt Padomes pamatlēmumu par kriminālistikas laboratoriju darbības akreditāciju. Šī ir Zviedrijas un Spānijas iniciatīva, lai nodrošinātu, ka laboratorijas darbības akreditē akreditācijas iestāde nolūkā apkarot noziedzību, ciešāk sadarbojoties tiesību aizsardzības iestādēm dalībvalstīs. Pēdējo pāris gadu laikā informācijas apmaiņa tiesu un tiesību aizsardzības iestāžu sadarbības jomā ir kļuvusi par Eiropas Savienības un tās dalībvalstu prioritāti attiecībā uz noziedzības novēršanas un apkarošanas iespējām.
Šā pamatlēmuma projekta mērķis ir nodrošināt, lai laboratoriju darbību rezultāti vienā dalībvalstī tiktu atzīti par līdzvērtīgiem laboratoriju darbību rezultātiem pārējās dalībvalstīs, tādējādi nodrošinot juridisko noteiktību attiecībā uz aizdomās turamajiem un uzlabotu sadarbību tiesu iestāžu starpā, ja vienas dalībvalsts pierādījumi tiek izmatoti tiesas procesā citā dalībvalstī.
Šis mērķis ir sasniedzams, nodrošinot, ka akreditācijas iestāde akreditē laboratoriju darbības, lai tās atbilstu starptautiskajiem standartiem. Pamatlēmums tiktu attiecināts uz laboratoriju darbībām, kas saistītas ar DNS un pirkstu nospiedumiem, un katra dalībvalsts nodrošina, ka akreditēto laboratoriju citās dalībvalstīs veikto darbību rezultāti tiek atzīti par līdzvērtīgiem akreditēto laboratoriju vietējā līmenī veikto darbību rezultātiem. Tomēr, nenoliedzami, katra tiesu iestāde joprojām paliek atbildīga par visu pierādījumu - gan tiesas pierādījumu, gan citu pierādījumu - novērtēšanu saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem.
Es vēlreiz gribētu uzsvērt, ka mēs atbalstām Padomes pamatlēmuma mērķus. Tomēr, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, atkal rodas problēmas saistībā ar šīs iniciatīvas juridisko pamatu. Tāpēc ziņojumā ir izteikts aicinājums noraidīt Zviedrijas Karalistes un Spānijas Karalistes iniciatīvu. Ņemot vērā Lisabonas līguma ratifikāciju, juridiskā noteiktība attiecībā uz LIBE ziņojumiem ir neskaidra. Šis ziņojums tiks iesniegts vēlāk saskaņā ar nepārprotamu juridisko pamatu. Mūsuprāt, tas ļautu iztirzāt šo svarīgo jautājumu sīkāk, jo noteiktais termiņš atkal bija pārāk īss un Parlamentam netika dots vēlamais laiks šā svarīgā jautājuma risināšanai.
Sophia in 't Veld
referente. - Priekšsēdētāja kungs! Es runāšu ļoti īsi, lai kompensētu Nicholson kunga pārsniegto uzstāšanās laiku un nepaildzinātu šīs debates.
Ja esmu pareizi aprēķinājusi, Lisabonas līgums stāsies spēkā pēc septiņām dienām un piecām stundām. Man jāsaka, ka Padomes steigšanās pieņemt visus lēmumus uzreiz šajā ziņā ir mazliet mulsinoša. Tāpat mani mulsina šī tukšā sēdvieta, kurās biju cerējusi ieraudzīt Padomes pārstāvi, lai mums būtu iespēja apmainīties viedokļiem.
Es pamatā atbalstu iepriekšējā runātāja izvirzītos priekšlikumus. Protams, mēs atbalstām Eiropola pilnveidošanu. Mums ir vajadzīgs spēcīgs Eiropols. Mēs vēlamies tādu Eiropolu, kas spēj darboties un apkarot noziedzību, bet mēs arī vēlamies tādu Eiropolu, kas ir pakļauts demokrātiskai kontrolei. Tādēļ es atbalstu iepriekšējā runātāja priekšlikumu lūgt Padomi atsaukt priekšlikumu par Eiropolu un, ilgākais, sešu mēnešu laikā - vēlams pat agrāk - iesniegt jaunu priekšlikumu saskaņā ar Lisabonas līgumu.
Noslēgumā, pievēršoties tēmai, kuras referente es esmu, proti, Eiropols un personas datu un konfidenciālu dokumentu nodošana trešām personām, es vēlētos zināt, ko Padome, kuras nav zālē, domā par Eiropas Parlamenta Juridiskā dienesta veikto analīzi, ja šim konkrētajam priekšlikumam izraudzītais juridiskais pamats ir nepareizs. Es nezinu, kas atbildēs Padomes vietā, bet varbūt tā var atgriezties pie šā jautājuma un atsūtīt kādu, kas varētu sniegt mums atbildi.
Jan Philipp Albrecht
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs! Es piekrītu iepriekšējiem runātājiem, jo, manuprāt, prātīgāk būtu, ja Padome iesniegtu Eiropas Parlamentam priekšlikumu par Eiropolu atkārtoti saskaņā ar Lisabonas līgumu.
Ir pareizi un vajadzīgi, ka tiesu iestāžu un policijas sadarbību Eiropā apspriež un kopīgi lemj Parlaments. Tikai šādi Eiropola darbs var iegūt pietiekamu leģitimitāti. Eiropas Parlamenta kopīgi un apņēmīgi noraidītie Padomes ierosinātie noteikumi, kas attiecas uz Eiropola darbu, skaidri apliecina, ka grozījumi attiecībā uz juridisko pamatu tagad ir jāpiemēro.
Turklāt ir visi iemesli, lai to darītu. Pārāk ilgi Eiropas iekšpolitikas un drošības politikas īstenošana ir bijusi tikai izpildvaras kompetencē, lemjot par to aiz slēgtām durvīm. Ir apstiprināti daudzi tiesību akti drošības jomā - ne tikai saistībā ar pretterorisma pasākumiem, kas tika pieņemti pēc uzbrukumiem 2001. gada 11. septembrī -, kuru nepieciešamība, lietderība un piemērotība daudzos gadījumos nav rūpīgi izvērtēta vai pat nav apspriesta. Politiskā attālinātība no Eiropas Savienības trešā pīlāra ir devusi valdībām iespēju noteikt ļoti pretrunīgus ierobežojumus iedzīvotāju pamattiesībām.
Tas ir radījis ļoti bīstamu nesamērību, īpaši vienā jomā. Lai gan tagad vērojama ciešāka sadarbība starp drošības spēkiem visā pasaulē, trūkst starptautiskas vienprātības par obligātajiem standartiem attiecībā uz pamattiesībām un tiesisko aizsardzību. Šī plaisa starp valdību pilnvarām un pilsoņu tiesībām kļūst arvien lielāka, jo īpaši attiecībā uz personas datu apmaiņu ES un trešo valstu starpā. Tādas Eiropas drošības aģentūras kā Eiropols, Eurojust un Frontex, kā arī informācijas sistēmas, piemēram, Šengenas, Eurodac vai muitas un vīzu datu bāze, izmanto, lai uzglabātu personas datus, kuru daudzums arvien palielinās, un dažādu nolūku dēļ strauji attīstās šo datu sasaiste un analīze. Pat Eiropā top arvien neskaidrāks, kuram ir atļauta datu apkopošana, uzglabāšana, analīze vai tālāknodošana, kādi var būt šie dati un kādi ir nosacījumi šo darbību veikšanai. Tādējādi tiesiskās aizsardzības jautājums bieži vien tiek atstāts novārtā, ņemot vērā principus, kas reglamentē pašreizējo sistēmu.
Tomēr, kas notiktu, ja visi šie dati būtu nodoti tikai trešām valstīm? Mēs nerunājam tikai par tādām valstīm kā Norvēģija vai Šveice, bet arī par ASV, Krieviju un pat Maroku vai Ķīnu. Kas tādā gadījumā nodrošinātu, ka šie dati ir aizsargāti pret ļaunprātīgu izmantošanu un patvaļīgu rīcību no valstu puses tāpat, kā tas ir bijis līdz šim? Parlamentam ir tiesības un pienākums izmantot jauno juridisko pamatu, ko sniedz līgums, lai uzsāktu procesu, kura rezultātā būtu bez ierobežojumiem jāievēro Eiropas iedzīvotāju pamattiesības, tostarp attiecībā uz starptautisko sadarbību noziedzības un terorisma apkarošanā. Vienotie obligātie standarti, jo īpaši attiecībā uz personas datu aizsardzību, ir jāievieš pirms mēs kā Eiropas Savienības pārstāvji parakstām nolīgumus par datu apmaiņu ar trešām valstīm.
Tas attiecas uz informāciju, kas iegūta no Eiropola, kā arī uz SWIFT banku datiem un gaisa pārvadātāju pasažieru datiem, ar kuriem notiek apmaiņa ar ASV varas iestādēm. Skaidri datu aizsardzības standarti, visaptverošs proporcionalitātes novērtējums un efektīva iedzīvotāju juridiskā aizsardzība ir visu turpmāko pasākumu galvenie priekšnoteikumi.
Esmu gandarīts, ka mums ir izdevies panākt šādu vienprātību visu politisko grupu starpā attiecībā uz tiesību aktiem par Eiropolu, un es uzskatu, ka tā ir laba zīme gaidāmajām diskusijām par pamattiesību visaptverošu aizsardzību Eiropā. Tieši to no mums sagaida ES iedzīvotāji.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka kungs! Eiropola paketi veido četri lēmumu projekti, kas paredzēti, lai īstenotu Padomes 2009. gada 6. aprīļa lēmumu.
Priekšsēdētāja kungs, vispirms es gribētu pievienoties deputātiem ar lūgumu atsaukt Padomes priekšlikumu. Mēs vēlamies Parlamentu, kas būtu pārredzamāks, un Lisabonas līgumu, kas ļauj pieņemt lēmumus attiecībā uz Eiropola paketi. Mēs vēlamies, lai Parlaments un Padome būtu līdzvērtīgi partneri un būtu līdzsvarā viens ar otru.
Lai jūs labāk saprastu, kāpēc es noraidu šo priekšlikumu, es dažos vārdus paskaidrošu sava ziņojuma būtību. Viens no galvenajiem uzdevumiem, kas uzticēts Eiropas Policijas birojam, ir informācijas un datu apmaiņas, apkopošana, uzglabāšana, apstrāde un analīze. Lai varētu veikt šo svarīgo darbu, dalībvalstu kompetento iestāžu pienākums ir iesniegt Eiropolam visaptverošu, atjauninātu un precīzu informāciju. Tas ir vienīgais veids, kā Eiropols varētu pilnībā izmantot analīzes iespējas.
Kā noteikts 2. pantā, Padomes lēmuma projekta piemērošanas joma ir ierobežota, aptverot datu apstrādi analīzes nolūkā saskaņā ar lēmuma 14 panta 1. punktā paredzētajām pilnvarām. Šim nolūkam Eiropolam analīzes vajadzībām patlaban ir 19 veidu darba datnes. Katra darba datne ir atsevišķa datu bāze, kas saistīta ar konkrēta veida noziedzīgu darbību. Tādējādi katra datu bāze ir cieši saistīta ar konkrētu darbības atbalstu, ko Eiropols var sniegt saskaņā ar tam piešķirtajām pilnvarām.
Šobrīd darba datnes ir vienīgais juridiskais instruments Eiropas līmenī informācijas uzglabāšanai, apstrādei un analīzei, neņemot vērā, vai tā ir nozares informācija vai izlūkdati, tostarp personas dati.
Priekšlikumā ietverti arī noteikumi un vispārīgi principi, kas attiecas gan uz tehniskiem pasākumiem, gan uz noteikumiem par šo datu izmantošanu. Vajadzība apkopot un apstrādāt informāciju nozīmē, ka ir jāizstrādā tāds juridiskais instruments, kas nodrošina pamattiesību pilnīgu ievērošanu. Es gribētu uzsvērt, ka tas nozīmē Eiropas iedzīvotāju pamattiesību pilnīgu ievērošanu. Tajā pašā laikā šādam instrumentam jānodrošina, ka Eiropols var pilnībā veikt tam uzticētās darbības. Tādēļ, atsaucoties uz Sophia in 't Veld kundzes teikto, es gribētu noskaidrot, vai juridiskais pamats, kuru paredzēts piemērot, ir atbilstīgs vai nav.
Šajā jomā, priekšsēdētāja kungs, Eiropas Parlamentam ir izšķiroša nozīme kā iedzīvotājus pārstāvošai institūcijai. Obligātā kontrole, ko veic Eiropas Parlaments, ir neatņemama. Tādēļ ir būtiski, lai, ņemot vērā Lisabonas līguma nekavējošu stāšanos spēkā, Parlaments piedalītos likumdošanas procesā līdzvērtīgās pozīcijās ar Padomi. Steidzamībai nevar būt svarīgāka par eiropiešu drošību un pilsoņu brīvību aizsardzību.
Tāpēc es mudinu godājamos deputātus pievienoties, lai noraidītu ierosinātos instrumentus, nemazinot mūsu atbalstu Eiropas Policijas birojam - kuru mēs patiesi atbalstām -, līdz Padome ļaus Parlamentam piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā. Es arī ierosinu lūgt Komisiju un Padomi atsaukt priekšlikumu un iesniegt jaunu priekšlikumu, kurā būtu ņemtas vērā Lisabonas līgumā noteiktās pilnvaras.
Priekšsēdētāja kungs, nākamajā uzstāšanās reizē es sniegšu pārliecinošāku un skaidrāku savas nostājas skaidrojumu. Pagaidām tas ir viss.
Sonia Alfano
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es vēlos runāt par Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu.
Šis tīkls tika izveidots 2001. gadā ar Padomes Lēmumu Nr. 2001/427/JHA. Tā mērķi bija valsts un Eiropas līmenī veicināt sadarbību un informācijas un pieredzes apmaiņu; apkopot un analizēt attiecīgo informāciju, galvenokārt nolūkā veicināt apmaiņu ar paraugpraksi; rīkot konferences, seminārus, sanāksmes un ierosināt iniciatīvas ar mērķi veicināt apmaiņu ar pieredzi un paraugpraksi; dalīties zināšanās ar Padomi un Komisiju noziegumu novēršanas jomā.
Lēmumā paredzēts, ka struktūras pamatā būs Komisijas un dalībvalstu izraudzīti kontaktpunkti, kuros iekļauj vismaz vienu valsts iestāžu pārstāvi, bet pārējie izraudzītie kontaktpunkti var būt pētnieki vai universitāšu locekļi, kas specializējas šajā jomā. Jebkurā gadījumā dalībvalstīm bija jāiesaista pētnieki, universitāšu locekļi, NVO un pilsoniskā sabiedrība. Šajā darbā kā ekspertu struktūras bija iesaistītas pat tādas iestādes kā Eiropols un Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs.
Tīkla pirmās iekšējās strukturālās reformas tika veiktas 2005. gadā. Tajā bija paredzēta divu komisiju pastāvīga pārstāvniecība - viena darba programmai un otra pētījumiem -, bet tīmekļa vietnes uzturēšanu no Eiropas Komisijas pārņēma Apvienotā Karaliste, kura joprojām šo vietni atjaunina.
Atkārtotajā pārskatīšanā, kas notika 2007. gadā, apstiprinājās, ka īpaši ir jāpastiprina sekretariāts un jārisina problēma saistībā ar resursiem, kas vajadzīgi pastāvīgajām komisijām un valstu pārstāvjiem.
Ārējais novērtējums par tīkla darbību tika publicēts 2009. gada martā. Tajā galvenā uzmanība bija pievērsta šā tīkla izveidošanas mērķu nozīmīgumam, bet tajā pašā laikā novērtējumā diemžēl ir uzsvērtas organizatoriskās kļūdas, kas traucēja sasniegt svarīgos mērķus, par kuriem runājām iepriekš.
Tādējādi konstatētās problēmas, kas izraisīja tīkla faktisku sabrukumu, ietvēra piemērotu resursu trūkumu, neefektīvu sekretariāta darbību, valsts pārstāvju nepietiekamu sadarbību un ļoti vāju darba programmu.
Novērtējumā bija apsvērta arī iespēja pārtraukt tīkla darbību. Tādēļ tika iecelta tīkla darba grupa, kuras uzdevums ir pārbaudīt 2009. gada martā iesniegtos ieteikumus, un tika izteikts viedoklis, ka ir jāveic daži grozījumi tiesību aktā, ar kuru tika izveidots minētais tīkls. Īpaši tika ierosināts izveidot ārējo sekretariātu, kuru finansētu no Kopienas programmu līdzekļiem.
Lai gan atsevišķās dalībvalstīs ir atdzimusi ideja par tīkla likvidēšanu, pārējās dalībvalstis ir ierosinājušas, ka tīkls ir jāreformē. Zviedrijas prezidentūra Eiropadomē pieņēma šo ierosinājumu, izvirzot to par prioritāti savā sešu mēnešu pilnvaru termiņā. Šobrīd man jāuzsver, cik apmulsusi esmu, redzot šīs tukšās vietas zālē, ņemot vērā, ka Zviedrijas prezidentūra pati izvirzīja šos priekšlikumus.
Priekšlikumā paredzēts, ka tīklu veido valde, sekretariāts un katras dalībvalsts izraudzīti kontaktpunkti. Valdi veido dalībvalstu izraudzīti pārstāvji un valdes priekšsēdētājs, kurš ir atbildīgs par izpildkomitejas darbu.
Manuprāt, šajā ziņā ir arī dažas neskaidrības kontaktpunktu un valsts pārstāvju starpā. Pilsoniskā sabiedrība, akadēmiskās aprindas, pieredzējuši speciālisti un eksperti ir pilnībā izstumti ārpus šī tīkla. Šis ir ļoti nopietns jautājums. Strukturālās tīkla saiknes ar citām Kopienas iestādēm un struktūrām, kas darbojas noziedzības apkarošanas un novēršanas jomā, ir pilnībā likvidētas.
Lēmumā nav paredzēta nekāda veida sadarbība ar Eiropas Parlamentu un nav arī prasības par valodu zināšanām, kaut arī tas iepriekš tika pieprasīts.
Kā referente es uzskatu, ka šis priekšlikums ir nelietderīgs un nespēj risināt noziedzības novēršanas jautājumu vairāku iemeslu dēļ. Pirmkārt, tajā nav sasniegti šā ierosinājuma izstrādāšanas mērķi; otrkārt, Komisija, Padome un dalībvalstis nav savstarpēji sadarbojušās, un, manuprāt, tas ir uzskatāms par sava veida kaitniecību tīkla darbībai.
Noziedzības novēršanu nevar reducēt tikai līdz apmaiņai ar paraugpraksi. Diemžēl esam redzējuši, kas tas ir kļuvis par sava veida tūrismu dažādiem ierēdņiem, kuri ir apmeklējuši dažādas valstis, bet bieži vien pat nav varējuši sarunāties savā starpā, jo neesot bijis tulku. Pilsoniskās sabiedrības un NVO līdzdalības trūkums, nespēja sagatavot materiālus, piemēram, skolu mācību grāmatas, par noziedzības novēršanu, padara šo tīklu nelietderīgu. Manuprāt, lai tīkls varētu darboties, mums ir jāpastiprina tā pilnvaras, kā arī jāiekļauj tajā noziedzības apkarošana un organizētās noziedzības novēršana.
Tādēļ es ierosinu noraidīt šo priekšlikumu, kuru mēs būtu varējuši pieņemt tikai tad, ja Padome būtu iesniegusi patiesi vērienīgu priekšlikumu. Diemžēl tas tā nenotika.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētāja kungs! Es ar lielu interesei klausījos Nicholson kunga, Sophia in 't Veld kundzes, Albrecht kunga and Alfano kundzes runas. Šajās debatēs tika diskutēts gan par procedūras, gan par satura problēmām.
Es pilnībā izprotu Parlamenta nostāju attiecībā uz procedūras jautājumiem. Drīz stāsies spēkā Lisabonas līgums. Tāpēc es pilnībā saprotu, ka daži Padomes lēmumi var izraisīt jautājumus Parlamentā. Ir skaidrs arī tas, ka Komisija zināmā mērā nožēlo šo situāciju. Tomēr es tagad vēlētos mazliet paskaidrot šos trīs jautājumus par labu Parlamentam.
Kā jūs jau zināt, Eiropolam - ar Padomes lēmumu, kas aizstās starpvaldību konvenciju, - tiks piemērots jauns tiesiskais regulējums, un 2010. gada 1. janvārī Eiropols kļūs par Eiropas aģentūru. Pirms Padome pieņēma šo lēmumu, notika ilgstošas sarunas un sagatavošanas darbi šā lēmuma īstenošanai.
Es saprotu Parlamenta bažas, un es arī ceru, ka tiks ieviesta jaunā institucionālā sistēma, kas pavērs ceļu lielākai demokrātiskai kontrolei pār Eiropas Policijas biroju. Mums būtu jāgūst mācība no Padomes pašreizējā lēmuma sākotnējās īstenošanas, lai mums būtu stabils pamats turpmāko tiesību aktu īstenošanai. Tādēļ būs izdevīgi iesaistīt Parlamentu un citas ieinteresētās puses turpmāko tiesību aktu par Eiropolu izstrādāšanā, it īpaši attiecībā uz noteikumiem, kas ļaus Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem uzraudzīt Eiropola darbību.
Tomēr, priekšsēdētāja kungs, man žēl, ka Parlaments ir noraidījis Padomes lēmumu projektus. Tie ir īstenošanas noteikumi, ar ko regulē svarīgus Eiropola darba aspektus, bez kuriem Eiropols nevar darboties.
Tagad es pievērsīšos kriminālistikas laboratoriju jautājumam. Vēlreiz atkārtošu, ka es saprotu to, ka Parlaments vēlas atšķirīgu pamatu attiecībā uz minēto pamatlēmumu par kriminālistikas laboratoriju darbības akreditāciju. Komisija atbalsta akreditācijas izmantošanu, jo tas sekmē šo laboratoriju darba kvalitātes uzlabošanu, it īpaši attiecībā uz jutīgām metodēm, kas saistītas ar pirkstu nospiedumiem un DNS paraugiem. Stingrāki akreditācijas noteikumi attiecībā uz minētajām laboratorijām vairos sabiedrības uzticēšanos.
Es arī esmu informēts par problēmām saistībā ar juridisko pamatu. Komisija, tāpat kā Parlaments, uzskata, ka par pamatlēmuma - ciktāl tas attiecas uz pakalpojumiem saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 50. pantu - juridisko pamatu būtu jāizvēlas 50. pants. Komisija ir iesniegusi deklarāciju, kas ir ietverta Tieslietu un iekšlietu padomes 2009. gada 23. oktobra sanāksmes protokolā. Šajā deklarācijā Komisija patur tiesības turpmāk veikt tādus pasākumus, kādus tā uzskata par atbilstīgiem.
Es gribētu piebilst, ka saskaņā ar nosacījumiem attiecībā uz finanšu noteikumiem Komisija ir gatava sniegt finanšu atbalstu to dalībvalstu darbībām, kuras ļauj akreditēt policijas zinātniskās laboratorijas. Visbeidzot, Komisija vēlas veikt šā instrumenta īstenošanas un piemērošanas novērtējumu līdz 2018. gada 1. jūlijam, kā tas noteikts 7. panta 4. punktā (jauns).
Attiecībā uz šo akreditāciju -, lai gan es saprotu Parlamenta nostāju, es arī uzskatu, ka tas lielākoties ir pareizs solis un tajā ir ņemti vērā visi Parlamentā paustie viedokļi.
Tagad es pievērsīšos Eiropas Noziedzības novēršanas tīklam. Protams, mēs uzskatām, ka noziedzība ir jānovērš. Ar piespiedu pasākumiem vien mēs nemazināsim noziegumus un organizēto noziedzību. Profilaksei ir īpaša nozīme gan vietējā, gan pārrobežu līmenī. Turklāt es nesen iesniedzu priekšlikumus, kuros paredzēju profilakses pasākumus attiecībā uz cilvēku tirdzniecību un bērnu pornogrāfiju.
Alfano kundze, jūs tikko norādījāt uz tīkla trūkumiem. Es zinu, ka nesenajā novērtējumā tika secināts, ka cīņā pret organizēto noziedzību ir vajadzīga patiesa sadarbība Eiropas līmenī, un es zinu arī to, ka valsts iestādes, organizācijas un privātais sektors vēlas daudznozaru pieeju, lai Eiropas līmenī dalītos pieredzē un metodēs un apmainītos instrumentiem.
Protams, Eiropas Savienības Noziedzības novēršanas tīklam ir stratēģiskas, politiskas un organizatoriskas problēmas. Komisija to zina. Īsā laikposmā mēs esam palielinājuši finanšu atbalstu tīkla sekretariātam.
Stokholmas programmā mēs esam piešķīruši prioritāti policijas sadarbībai un spējai to pārvaldīt Kopienas līmenī atbilstīgi Lisabonas līgumam. Protams, šis tīkls var pildīt daudzus jūsu pieminētos uzdevumus, kā arī jūsu ierosinātos interesantos uzdevumu piemērus.
Mēs varam arī cerēt uz sociālo un izglītības iestāžu kopējiem projektiem, kuros iesaistītu skolas un ietvertu pastāvīgu apmācību un augstskolu studiju kursus. Mēs nepārprotami atrodamies ļoti nozīmīgas jaunas noziedzības novēršanas politikas veidošanas sākumā.
Ir pašsaprotami, ka jāpalielina pilsoniskās sabiedrības un Parlamenta nozīme. Turklāt par policijas sadarbību tagad lems koplēmuma procedūrā. Tāpēc es uzskatu, ka mēs varam sadarboties pēc iespējas ciešāk saskaņā ar jauno juridisko pamatu. Tas būtu visu to pilsoņu interesēs, kurus ikdienā ietekmē drošības jautājumi.
Nenoliedzami, man ir mazliet žēl, ka šajās debatēs uzmanība vienlaikus tika vērsta gan uz procedūras, gan satura jautājumiem. Tomēr es domāju, ka tagad, kad stājas spēkā Lisabonas līgums, mēs varam strādāt daudz labāk un atbilstīgi Stokholmas programmai, un Parlamentam būs iespēja pilnībā veikt savus pienākumus saistībā ar jauno stratēģiju cīņai pret organizēto noziedzību un, protams, visa veida noziedzību.
Wim van de Camp
PPE grupas vārdā. - (NL) Es gribētu pateikties Komisijas priekšsēdētāja vietniekam J. Barrot par sniegtajām atbildēm un viņa viedokli par dažādiem jautājumiem.
Tiesu iestāžu sadarbība Eiropas Savienībā ir ļoti nozīmīgs jautājums. Runājot par pilsoņu Eiropu, mēs galvenokārt domājam par tiesu iestāžu sadarbību. Šajā saistībā noziedzības apkarošana ir mūsu galvenā prioritāte, galvenokārt pieaugošās pārrobežu noziedzības izplatības dēļ. Plaša pārrobežu noziedzība bieži vien ir ļoti nozīmīgs jautājums, salīdzinājumā ar kuru valsts mēroga noziedzība šķiet līdzvērtīga sīkajam huligānismam.
Šajā ziņā Eiropas Tautas partijas grupa nelokāmi atbalsta ne vien Eiropolu, bet arī Eurodac sistēmas pozīciju nostiprināšanu. Es runāju par kriminālistikas laboratoriju sistēmu.
Nozīmīgs organizētās noziedzības apkarošanas elements ir šo noziedzības apkarotāju demokrātiska uzraudzība. Es noteikti nevēlos novirzīties no šīs tēmas, bet es gribētu lūgt jūs ņemt vērā cietušo nostāju un darīt to arī turpmākajos mēnešos, kad debatēsim par šiem priekšlikumiem. Apkarojot noziedzību, bieži ir jārēķinās ar aizdomās turamo tiesībām, kas ir tikai pareizi, jo aizdomās turamo privātums un viņu viedoklis kriminālprocesā ir ļoti svarīgs. Tomēr es vēlētos, lai nākamo piecu gadu laikā jūs pievērstu vairāk uzmanības cietušo stāvoklim. Priekšsēdētāja kungs, pamattiesības nav pilnīgas; tās vienmēr ir jāizvērtē, ņemot vērā kontekstu. Vai, kā teikts Nīderlandes Konstitūcijā, "likuma priekšā visi ir vienādi”. Tas attiecas gan uz aizdomās turamajiem, gan uz cietušajiem.
Es to labi saprotu un piekrītu, ka attiecībā uz šiem četriem jautājumiem Parlamentam tagad ir jāsaka: "Pagaidiet!”. Pagaidīsim līdz 1. decembrim, kad mūsu rīcībā būs jaunie priekšlikumi, un tad noskaidrosim reālo situāciju - vai Eiropas Parlamentam ir reāla līdzdalība.
Ramón Jáuregui Atondo
Priekšsēdētāja kungs! Mums ir problēma, jo Parlaments lūdz Komisiju pārskatīt tiesību aktu kopumu attiecībā uz šiem jautājumiem, un Barrot kungs, kā vienmēr, ļoti apburošā veidā mums stāstīja, ka tas viss aizsākās sen, ka tas ir pietiekami daudz apspriests, un 1. janvārī stāsies spēkā. Tā ir realitāte - mums ir problēma.
Tagad es varu jums pateikt, Barrot kungs, ka jums jābrīdina sava amata pārņēmēja - jo es sapratu, ka jūs nevarat mums sniegt atbildi uz šo jautājumu -, ka Parlamenta uzklausīšanā mēs viņai jautāsim, vai viņa gatavojas izstrādāt tiesību aktu paketi attiecībā uz šo jautājumu, jo to lūdz Parlaments, un tā nav tikai pārlieku liela vēlme piedalīties likumdošanā.
Nav tā, ka Parlaments saka, ka tas vēlas būt iesaistīts; Parlamentam ir jābūt iesaistītam. Parlamentam ir jābūt iesaistītam tāpēc, ka tam jau pēc dažām dienām būs jāpilda likumdevēja pienākumi un tāpēc, ka patlaban mēs nevis vēlamies veikt parlamentāru kontroli, bet drīzāk vēlamies iesniegt turpmākus priekšlikumus. Piemēram, vairākās iesniegtajās direktīvās un lēmumos es saskatu daudz nepilnību, trūkumu un juridisku nedrošību. Mēs gribētu veikt izmaiņas šajos noteikumos.
Manuprāt, būtu labi, ja ar to nodarbotos Eiropols. Es saprotu, ka Eiropols pie tā jau strādā, un es vēlos, lai tas tā turpinātos, jo, manuprāt, Eiropolam ir jāvirzās uz priekšu. Tāpat es vēlos, lai jūs ievērotu Parlamenta tiesības paust savu viedokli par šiem noteikumiem, jo tas ietilpst Parlamenta kā likumdevēja pienākumos, un mēs vēlamies tos pildīt.
Tāpēc es jums tagad saku, ka nākamreiz, kad tiksimies ar jauno komisāri, mēs viņai jautāsim, vai viņa ir apņēmusies sagatavot tiesību aktu priekšlikumus šajā jautājumā, lai Parlaments varētu pieņemt tiesību aktus. Tas arī viss.
Nathalie Griesbeck
ALDE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, dāmas un kungi! Es izteikšos īsi. Pirmkārt, par saturu un, otrkārt, par procedūru; un es atkārtošu dažas lietas, ko jau ļoti labi izklāstīja visas politiskās grupas.
Kaut arī mums ir svarīgi, lai Eiropas Savienība kļūtu par drošības, taisnīguma un brīvības telpu, un, protams, mēs veidojam Eiropas demokrātijas paraugu, un, lai gan daudzi no mums uzskata, ka Eiropols ir pielāgojams instruments, mēs piešķiram lielu nozīmi resursu apvienošanas - galvenokārt cilvēku, bet arī tehnisko resursu cīņai ar organizēto noziedzību un cilvēku tirdzniecību, - stingrai uzraudzībai, maksimāli garantējot juridisko noteiktību, jo mūsu pilnvaru pamatā ir Eiropas iedzīvotāju tiesības un brīvības.
Attiecībā uz procedūru, riskējot atkārtoties, es gribētu Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas vārdā pārliecināt komisāri, ka darbs nav bijis veltīgs. Tomēr mūsu iedzīvotāji varētu pārprast un nepareizi interpretēt to, ka mēs tik ilgi gaidījām, lai sāktu darboties iestādes, kas saistītas ar Lisabonas līgumu, bet tagad mums pietrūka pacietības pagaidīt vēl pāris stundu vai pat dienu, lai mēs varētu izmantot savas pilnvaras kā vieni no likumdevējiem, kas mums ir tik svarīgi.
Šoreiz Eiropai ir ļoti būtiski, lai mēs pagaidītu pāris nedēļas, līdz mums būs dokuments, kurā ņemti vērā mūsu procedūras noteikumi, un man, tāpat kā Sophia in 't Veld kundzei, ir žēl, Padome šodien nav kopā ar mums, jo šis jautājums galvenokārt attiecas uz Padomi. Tāpēc mana komiteja uzskata, ka mums ir vajadzīgs jauns tiesību aktu priekšlikums.
Raül Romeva i Rueda
Verts/ALE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs! Turpinot šo tēmu, es gribētu uzstāties kā Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas koordinators jautājumos, kas attiecas uz brīvību, un es runāšu tieši par to.
Tas būtu nesaprotami, ja Parlamentam būtu dota iespēja piedalīties tiesību aktu sagatavošanā, bet mēs nespētu to paveikt. Tāpēc šajā jautājumā mēs visi esam vienisprātis. Jebkurā gadījumā mums būs jānogaida, lai redzētu, kā viss izvērtīsies, bet tā nenoliedzami būs problēma, ja mēs nespēsim līdzdarboties, lai gan pamatoti to pieprasām.
Es gribēju arī īsi pieminēt ziņojumu par kriminālistikas laboratorijām - es šim jautājumam sekoju - un paskaidrot, ka, apspriežot koordinācijas nepieciešamību, mums ir ļoti rūpīgi jāizskata arī decentralizācijas jautājums. Neaizmirsīsim, ka atsevišķās dalībvalstīs nav vienota kriminālistikas pētījumu centra, bet pastāv vairāki centri, ņemot vērā teritoriju sadalījumu un pastāvošās policijas un tiesību sistēmas. Šāds piemērs ir Spānija. Tas ir jāņem vērā; tāpēc, ja mēs vēlamies, lai koordinācijas darbs būtu sekmīgs, mums jāpatur prātā, ka mums ir vajadzīga koordinācija ne vien dalībvalstu starpā, bet arī starp reģioniem, kuru atšķirīgie apstākļi ne vienmēr ir attiecināmi uz valsts līmeni.
Marie-Christine Vergiat
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es atkārtošu to, ko jau minēja vairāki deputāti.
Pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā, Eiropas Parlamentam lūdza saskaņā ar steidzamības procedūru izskatīt četrus dokumentus par Eiropolu un jautājumu par to datu konfidencialitātes aizsardzību, kurus Eiropols nodod tālāk, tostarp trešām valstīm. Parlaments vienprātīgi nosoda veidu, kādā mums tika lūgts izskatīt šos dokumentus, tā kā šie dokumenti attiecas uz jautājumiem, kuri pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā pilnīgi noteikti būs koplēmuma jautājumi.
Daudzi no mums uzskata, ka mūsu pilsoņiem ir tiesības uz drošību un ka terorisma apkarošana ir prioritāte. Mums jādara viss iespējamais, lai iedzīvotājiem nebūtu jādzīvo pastāvīgās bailēs kļūt par teroristu uzbrukumu upuriem. Tāpēc ir svarīgi darīt visu, kas ir mūsu spēkos, lai pastiprinātu policijas sadarbību, bet tas nav jādara par katru cenu, it īpaši, ja tas kaitē pilsoņu pamattiesībām uz privātumu, brīvu pārvietošanos un vārda brīvību.
Es gribētu piebilst, ka noziedzības novēršanai nevajadzētu nozīmēt neko vairāk, kā tikai piespiedu pasākumus. Mūsu demokrātisko valstu priekšrocība ir vienmēr aizsargāt mūsu brīvību un neierobežot to, ja vien bez tā nevar iztikt. Tādējādi policijas sadarbībai jāpiemēro īpašs tiesiskais regulējums, kas nodrošina informācijas konfidencialitāti un pareizu līdzsvaru starp informāciju un minētajiem drošības mērķiem.
Tāpēc GUE/NGL grupa kopā ar citām grupām aicina Padomi un Komisiju atsaukt šos priekšlikumus. Man arī ir žēl, ka Padome nepiedalās šajās debatēs.
Gerard Batten
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Šajos ziņojumos ietverti uz Eiropolu attiecināti noteikumi par ES iedzīvotāju ļoti personīgu datu apkopošanu un apmaiņu ES dalībvalstu starpā, un, protams, arī ES dalībvalstu un trešo valstu starpā.
Zīmīgi, ka tajos ir minēta tādas informācijas neatļauta izpaušana, kas kaitē būtiskām Eiropola interesēm vai nostāda tās neizdevīgā stāvoklī. Tajos nekas nav teikts par to nelaimīgo nevainīgo iedzīvotāju interešu aizsardzību, kuri varētu būt nokļuvuši Eiropola izmeklēšanas labirintos.
Var apkopot vispersoniskāko informāciju, tostarp par seksuālo orientāciju un bankas kontu. Šo informāciju var pat nodot trešām valstīm, tostarp tādām "izcilām demokrātijas sludinātājām” kā Albānija, Peru un Krievijas Federācija.
Objektīvā skatījumā Eiropols ir pilnīgi nevajadzīgs, bet ES subjektīvais viedoklis ir tāds, ka tai ir būtisks vēl viens tāds politiskas valsts simbols kā sava policija.
Cik daudz ES iedzīvotāju, kuri nevēlas pakļauties tās likumiem, zina, ka Eiropola amatpersonām ir imunitāte pret jebkādu apsūdzību saistībā ar viņu rīcību vai sacīto pienākumu pildīšanas laikā? Tiem deputātiem, kuri nāk no šādām policijas valstīm, tas varbūt nešķiet nekas īpašs, bet Anglijas tiesību aktos tāds jēdziens kā tiesībaizsardzības darbinieka imunitāte ir svešs.
Ņemot vērā, ka ES veido savu tiesu sistēmu ar tādiem instrumentiem kā Eiropas apcietināšanas orderis un aizmuguriski (in absentia) tiesas procesi, un tagad arī policija, mēs Lielbritānijā uzskatām, ka tiek iznīcinātas mūsu visdārgākās pamatbrīvības, kas līdz šim bija nodrošinājušas mūsu aizsardzību.
Visi referenti vismaz bija tik laipni un pateica, ka šie priekšlikumi ir jānoraida, līdz Lisabonas līgums ir juridiski stājies spēkā. Ja ES būtu kaut kripatiņa morāles, tā būtu rīkojusi referendumu par Lisabonas līgumu un neviens no šiem priekšlikumiem nekad nestātos spēkā.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Ir apsveicami, ka Eiropola darbība nesen atkal ir vainagojusies panākumiem, likvidējot cilvēku tirdzniecības tīklu, kas nodarbojās ar nelegālo migrantu kontrabandu. Turpmāk būtu vienlīdz slavējami, ja Eiropols iesaistītos cīņā pret nopietnu starptautisko noziedzību. Protams, dažādu varas iestāžu savstarpēja sadarbība cīņā ar noziedzību principā ir apsveicama.
Tomēr datu aizsardzības jautājums nav atrisināts attiecībā uz plāniem nodrošināt visām varas iestādēm neierobežotu piekļuvi datiem. Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs cenšas mūs mierināt ar solījumiem, lai gan nav skaidrs pat tas, kādas ir tā uzraudzības pilnvaras. Dalībvalstu datu aizsardzības amatpersonas ātri sastopas ar savas darbības jomas ierobežojumiem, tiem ir niecīgas iespējas iejaukties un maza reālā ietekme. Iespējams, tas tā notiks arī ES līmenī.
Pēdējo desmit gadu laikā pilsoņu brīvības tika aizvien vairāk ierobežotas starptautiskā terorisma apkarošanas vārdā. Ja tagad tieslietu un iekšlietu ministri vēlas ātri apstiprināt nolīgumu par finanšu darījumiem, pirms Lisabonas līgums ir nodrošinājis Eiropas Parlamentam koplēmuma tiesības, tad tas ir tikai tāpēc, ka viņi zina, ka ar to ir saistīti nopietnie datu aizsardzības jautājumi un ka SWIFT nolīguma gadījumā viņiem neizdotos izkļūt cauri sveikā. Ņemot vērā, ka šīs tiesības nav piešķirtas pat dalībvalstu tiesībaizsardzības aģentūrām saskaņā ar šo valstu konstitūcijām, kāpēc šādas neierobežotas tiesības tiek piešķirtas Eiropolam un jo īpaši, caur ES "sētas durvīm”, Amerikas Savienotajām Valstīm? Manuprāt, mums vajadzētu pārtraukt šo uzbrukumu datu aizsardzībai.
Simon Busuttil
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Vispirms vēlos apsveikt Komisijas priekšsēdētāja vietnieku un pateikties par darbu, ko viņš ir paveicis, būdams atbildīgais komisārs šajā jomā.
Es ceru, ka abi komisāri, kuri pārņems jūsu amatu - nevis viens, bet gan divi komisāri -, smelsies iedvesmu no jūsu politiskā redzējuma, jūsu ieguldījuma un darba. Paldies, priekšsēdētāja vietnieka kungs!
(MT) Tagad es gribētu pastāstīt, ka man nesen bija lieliska izdevība savā valstī apmeklēt biroju, kurš ir atbildīgs par Eiropolu, attiecībām ar Eiropolu, kā arī par Šengenas zonu. Šajā birojā daudzi policijas darbinieki lieliski strādā šajā jomā, sadarbojoties ar policijas darbiniekiem citās ES dalībvalstīs. Es augstu novērtēju viņu centienus un vēlos piebilst, ka šis apciemojums ļāva man novērtēt Eiropola aģentūras lielo nozīmi. Man bija iespēja to novērtēt tuvumā; tās nozīmi noziedzības apkarošanā, it īpaši tagad, kopš mēs dzīvojam telpā, kurā valda brīvība, un varam brīvi pārvietoties Eiropas Savienībā un daudzās Eiropas Savienības dalībvalstīs.
Acīmredzot mēs balsosim pret šiem priekšlikumiem nevis tāpēc, ka mums ir iebildumi pret Eiropolu, bet gan tāpēc, ka Parlaments vēlas sniegt ieguldījumu, lai stiprinātu šo biroju, kurš nākamgad kļūs par aģentūru un tādējādi varēs patiesi efektīvi un pilnībā pabeigt savu misiju noziedzības apkarošanā.
Rosario Crocetta
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Attiecībā uz Padomes lūgumu, lai mēs apstiprinām priekšlikumu par informācijas apmaiņu starp Eiropolu un tā partneriem, tostarp trešām valstīm, visiem ir skaidrs, pie kā tas varētu novest - ja šo priekšlikumu apstiprinātu, tas radītu absurdu situāciju attiecībā uz regulējumu, informācijas apmaiņu starp Eiropolu un trešām valstīm, jo Parlaments vēl nav apstiprinājis šo valstu sarakstu.
Šajā priekšlikumā sniegtais personas datu apstrādes attēlojums varētu radīt iespēju izveidot patiesi neierobežotu datu bāzi, kura būtu pieejama pat tām trešām personām, kuras Parlaments vēl nav precīzi norādījis.
Padomes priekšlikuma 15. panta 2. punktā noteikts, ka galējas nepieciešamības gadījumā, arī tad, ja trūkst norāžu par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, var sniegt datus par personas rasi, etnisko izcelsmi, politisko nostāju, reliģisko un filozofisko pārliecību, dalību arodbiedrībā un citu informāciju, nepaskaidrojot, ko nozīmē "galēja nepieciešamība” un, vēl ļaunāk, - tajā atbalstīta doma, ka pastāv rasu grupas.
Būtu interesanti dzirdēt Padomes skaidrojumu par to, kas ir rases grupa un kādas rasu grupas pastāv. Cik man zināms, ir tikai viena rase - cilvēks.
Gan šo iemeslu dēļ, gan arī tāpēc, lai saglabātu Parlamenta neatkarību, tā kā tam jādarbojas pietiekami ilgā laikposmā, es uzskatu, ka pašreizējais Padomes priekšlikums ir jānoraida pieprasītajā termiņā līdz 30. novembrim.
Alexander Alvaro
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pievienoties Busuttil kungam, lai pateiktos Komisijas priekšsēdētāja vietniekam komisāram J. Barrot par paveikto darbu. Viņam pavisam noteikti bija jāpieņem nebūt ne vienkāršs tiesību aktu kopums, un viņam bieži nācās cīnīties ar "vētrām un negaisiem”, tomēr ticiet man, priekšsēdētāja vietnieka kungs, Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa sniegs jums izturīgu "lietussargu”, ko izmantot šādās situācijās. Tā kā par Eiropolu ir pateikts daudz, es nedomāju, ka man vajadzētu atkārtot manu kolēģu teikto, proti, ka ir pārsteidzoši, ja no mums sagaida, ka mēs izskatīsim šo jautājumu līdz 30. novembrim, tas ir - pirms stājies spēkā Lisabonas līgums. Tāpēc ir pašsaprotami, ka Parlaments noraida šos priekšlikumus.
Tāpat ir ļoti žēl, ka Padome nevar mūs šodien pagodināt ar savu klātbūtni, lai ņemtu vērā izteiktos komentārus. Esmu pārliecināts, ka tie tiks ņemti vērā. Vispirms es vēlējos komentēt Kirkhope kunga ziņojumu par kriminālistikas laboratorijām un standartiem, sakot, ka mums bieži nākas apsvērt, vai sākt ar detaļām, proti, kādi dati un kādā veidā tiks nosūtīti, vai arī noskaidrot, vai šie dati ir pilnībā salīdzināmi, it īpaši kriminālistikas laboratoriju gadījumā. Ja DNS datus iegūst dažādos veidos un pēc tam nosūta tālāk, un salīdzināšana nav iespējama, tad attiecīgajām personām ir nodarīts vairāk ļaunuma nekā labuma. Iespējams, ka mums to vajadzētu paturēt prātā.
Ernst Strasser
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Priekšsēdētāja vietniek Barrot kungs, pateicos par jūsu izpratni saistībā ar Parlamenta stingro nostāju attiecībā uz procedūras jautājumiem. Mēs nenoraidām Padomes un Komisijas priekšlikumus. Drīzāk mēs vēlamies piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā. Tas ir ļoti būtiski attiecībā uz mūsu balsojumu.
Skaidrs, ka Eiropols ir viens no Eiropas Savienības veiksmes stāstiem. Jo īpaši cīņā pret noziegumiem, kas saistīti ar narkotikām, cilvēku tirdzniecību, terorisma finansēšanu un viltotas naudas drukāšanu, Eiropolam ir būtiska nozīme attiecībā uz informācijas apmaiņu, un tas ir vērsts uz pastāvošajiem policijas sadarbības tīkliem. Tā darbības turpmākai paplašināšanai ir ļoti liela nozīme. Tāpēc mēs atzinīgi vērtējam to, ka aģentūrai būs jauns pamats. Te mums būs vajadzīga datu apmaiņa un iekšēja saikne starp policijas spēkiem Eiropas Savienībā. Tas vajadzīgs veiksmīgai terorisma un noziedzības apkarošanai. Ir jāsaprot, ka tas vajadzīgs arī tāpēc, lai aizstāvētu Eiropas iedzīvotāju tiesības.
Septembra vidū Eiropas Parlamenta vairākums lēmumā par SWIFT kodiem arī nostiprināja Eiropas attieksmi un noteica skaidras Eiropas vērtības. Mums jāprasa, lai Padome un Komisija tagad īsteno šos pamatprincipus un pamatnostādnes sarunās ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Tas jādara, lai nodrošinātu Eiropas pilsoņu drošību.
Kinga Göncz
(HU) Arī es priecājos, ka Padome ir apņēmusies turpmāk pilnveidot un reformēt Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu. Tāpēc, kā jau daudzi šodien minēja, ir patiesi žēl, ka šajās debatēs vairs nepiedalās Padomes pārstāvji.
Es arī gribētu atsevišķi runāt par procesu un atsevišķi par faktisko saturu. Lēmums par vajadzību veidot šādu tīklu tika pieņemts pirms 10 gadiem. Pašreizējais novērtējums parādījis, ka tīkls nav devis mums visas cerētās iespējas. Tomēr ir skaidrs arī tas, ka mums ir vajadzīgs šāds tīkls, un mums ir jāturpina to pilnveidot, jāiesaista iedzīvotāji un pētnieki un jāsadarbojas ar tiesībaizsardzības aģentūrām. Tāpat es vēlos teikt, ka Sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa Eiropas Parlamentā uzskata, ka tīkla darbība un tā turpmāka pilnveidošana ir svarīga. Tas, ka Eiropas Parlaments tagad noraida šo iniciatīvu, nozīmē tikai to, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu šis pasākums iegūs vēl lielāku likumību un mēs varēsim tajā aktīvāk iesaistīties.
Cecilia Wikström
(SV) Priekšsēdētāja kungs! Patlaban Eiropas lielākā neveiksme ir tā, ka mums vēl aizvien nav izdevies apturēt cilvēku tirdzniecību, kas notiek tieši mūsu acu priekšā. Sievietes un bērni tiek pārdoti kā preces visās dalībvalstīs. Eiropola piesardzīgais novērtējums liecina, ka 2009. gadā Eiropā tika nopirktas un pārdotas apmēram pusmiljons sieviešu. Tas ir jautājums, par kuru mums jārunā atklāti, un mums jāizstrādā stratēģijas šīs tirdzniecības izskaušanai.
Eiropas Savienībā ir iestādes, kuru mērķis ir apkarot cilvēku tirdzniecību un organizēto noziedzību, bet pašreiz tām ir daudz trūkumu. Mums ir nopietni jāuzlabo sadarbība starp dalībvalstīm, Komisiju, Padomi un Parlamentu, lai mēs spētu reizi par visām reizēm izskaust smagos noziegumus, arī tādus kā organizētā noziedzība, mafijas darbības un cilvēku tirdzniecība.
Pēc dažām dienām stāsies spēkā Lisabonas līgums. Es domāju, ka mēs pēc tam varēsim uzelpot, jo beidzot varēsim cerēt uz ciešāku sadarbību, lai nodrošinātu mūsu iedzīvotāju drošību visās dalībvalstīs. Drīz mums būs iespēja redzēt spēcīgāku Eiropolu un efektīvu sadarbību Eiropola un Eirojust starpā. Tad mēs beidzot varēsim sākt cīņu pret organizēto noziedzību, tostarp cilvēku tirdzniecību un mafijas tipa noziedzīgajiem sindikātiem. Mēs tagad, 2009. gadā, reizi par visām reizēm pateiksim, ka mūsdienās cilvēku tirdzniecība ir Eiropas necienīga.
Birgit Sippel
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Šodienas debates un it īpaši no šīm diskusijām izrietošie lēmumi mums būs jāapspriež nevis formāli, bet gan politiskā skatījumā.
Vienoti standarti attiecībā uz laboratoriju darbu nenoliedzami arī ir svarīgi policijas un tiesu iestāžu sadarbībai, kuras pamatā ir savstarpēja uzticība. Tomēr laika trūkuma dēļ daudzus šā jautājuma aspektus mēs nepagūsim apspriest. Tomēr pamatā galvenais jautājums ir pavisam atšķirīgs, proti, cik nopietni politiskie dalībnieki uztver Lisabonas līgumu, Parlamenta un iedzīvotāju tiesības, kā arī uzticamu sadarbību Padomes un Parlamenta starpā.
Es gribētu sniegt trīs piemērus - Lisabonas līgumā Augstais pārstāvis raksturots kā neietekmējams Eiropas viedokļa paudējs, un ir liels negods, ka dalībvalstis arī šajā gadījumā ir piemērojušas atšķirīgus kritērijus. Nākamajā pirmdienā Parlaments varētu atkal rūpīgi pārbaudīt daudzējādā ziņā pretrunīgo nolīgumu par SWIFT kodiem. Tomēr tā vietā pāris stundas agrāk sarakstā tiks ātri atzīmēts ķeksītis, un tiks parakstīta vienošanās ar ASV.
Tas pats notiek šeit saistībā ar apspriežamajiem jautājumiem. Īsi pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā mums lūdz ātri pieņemt lēmumus, kuros ietverti noteikumi, kas nākotnē ierobežos mūsu iespējas lēmumu pieņemšanā. Mums jāuzdod sev jautājums, kāpēc tas tā notiek, jo noteikti bija iespēja iesniegt jaunus priekšlikumus par citiem jautājumiem.
Padomes un Komisijas nostāja liedz tām iespēju sniegt nepārprotamu vēstījumu Eiropas iedzīvotājiem, kas liecinātu par apņemšanos īstenot līgumu un par demokrātisku pilsoņu Eiropu. Eiropas Parlamentam ir tikai viena iespēja - mums jānoraida šie priekšlikumi, jo mēs vēlamies plašu sabiedrisko apspriešanu un vēlamies izmantot mūsu pastiprinātās tiesības atbalstīt iedzīvotājus tagad, nevis tuvākā vai tālākā nākotnē.
Luigi de Magistris
- (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Šīvakara ļoti interesantās debates ir palīdzējušas mums saprast dažus svarīgus aspektus, kas īpaši attiecas uz Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu.
Pirmkārt, tagad, kad mums ir Lisabonas līgums, Parlamenta nozīmei koplēmuma procedūrā ir arvien jāpalielinās; to var panākt divējādi. Vispirms kultūra - organizēto noziedzību un mafijas grupējumus galvenokārt var izskaust ar informācijas un izpratnes palīdzību. Izcilais itāliešu tiesnesis Giovanni Falcone, kuru nogalināja mafija, mēdza teikt, ka mafija ir parādība, kurai ir sākums un beigas. Šīs beigas nozīmē plašu mobilizāciju kultūras ziņā, un tai ir jāsākas Eiropā un Parlamentā.
Otrs aspekts ir tāds, ka organizētā noziedzība ir jāapkaro efektīvāk, galvenokārt izveidojot Eiropas prokuratūru, un es uzskatu, ka ir jāietver arī atsevišķu ļoti smagu noziegumu apkarošana, kas paredzēta tikai noteiktās dalībvalstīs. Es runāju arī par mafijas noziegumiem.
Mums jāsaprot, ka mafijas krīze attiecas uz visu Eiropu, jo mafijas grupējumiem ir iespējas iefiltrēties arī iestādēs. Pastāv ļoti cieša saistība starp mafijas grupējumiem un korupciju, kā tas uzsvērts arī jaunākajos ziņojumos, un krāpšanu Eiropas Savienībā, kā to nesen paziņoja arī Eiropas Revīzijas palāta.
Debora Serracchiani
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Kā ēnu referente attiecībā uz vienu no dokumentiem par Eiropolu, es varu tikai vēlreiz apstiprināt to, ko jau minēja deputāti, kuri uzstājās pirms manis.
Eiropols, pateicoties tā nozīmei informācijas apmaiņā, apkopošanā un analīzē, sekmē izmeklēšanas procesus dalībvalstīs, un tādējādi tas ir svarīgs instruments cīņai ar noziedzību.
Mums ir efektīvāk jāapkaro noziedzība, taču vienlaikus nelokāmi jāaizstāv Parlamenta pilnvaras.
Padome ir nolēmusi jebkurā gadījumā 30. novembrī pieņemt Eiropola dokumentu paketi, negaidot, kamēr Parlaments iegūs koplēmuma pilnvaras šajā jautājumā līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā 1. decembrī.
Šo priekšlikumu noraidīšanas mērķis nav stāšanās ceļā Eiropolam kā jaunai Eiropas iestādei, bet gan tādu Eiropas Parlamenta pilnvaru iegūšana, kuras būtu paplašinātas īpaši attiecībā uz svarīgiem jautājumiem, kas saistīti ar brīvību, drošību un tiesiskumu.
Visbeidzot, es uzskatu, ka ir pareizi piešķirt Parlamentam lielākas pilnvaras Eiropola darbību pārbaudē, lai pārliecinātos, ka Eiropola rīcībā esošo datu apstrāde nemazina Eiropas iedzīvotāju tiesības.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Pēdējo gadu laikā tiesu medicīnas joma ir guvusi ievērību galvenokārt tāpēc, ka aizvien palielinās tās nozīme cīņā pret noziedzību.
Šajā saistībā augsta līmeņa sadarbība dalībvalstu starpā varētu palīdzēt efektīvāk cīnīties pret noziedzību. Prakse skaidri apliecina, ka ar šādu sadarbību vien nebūs pietiekami un ka ir svarīgi izstrādāt kopēju tiesisko regulējumu, nosakot standartus attiecībā uz kriminālistikas laboratoriju darbību, kā arī izveidot šādu augsti kvalificētu laboratoriju tīklu visā Eiropas Savienībā.
Tas, ka nav panākta vienošanās par vienotu akreditācijas standartu piemērošanu zinātnisko pierādījumu analīzei, ir nopietns trūkums, kas jānovērš. Tāpēc es ceru, ka Padome pēc iespējas ātrāk uzsāks iniciatīvas un drīz vien sagatavos jaunu dokumentu, kura izstrādāšanā arī Parlamentam būs nozīmīga līdzdalība.
Priekšsēdētāja kungs, lai gan es vēlējos mazliet vairāk izteikties par kriminālistikas laboratorijām, es noslēgumā gribētu pateikt, ka mans mērķis noteikti nav pārspīlēt Eiropas Parlamenta nozīmi, tomēr, manuprāt, ir nepieņemami, ka neviens Padomes pārstāvis neatrada laiku, lai atnāktu un uzklausītu mūsu viedokli.
Artur Zasada
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Būdams jurisprudences absolvents un bijušais policists, es gribētu uzsvērt Padomes pamatlēmuma nozīmību, tā kā šā lēmuma mērķis ir uzlikt par pienākumu ievērot ISO 17025 starptautisko standartu visām kriminālistikas laboratorijām, kuras piegādā ģenētisko un pirkstu nospiedumu analīžu rezultātus. Šā ļoti svarīgā lēmuma nolūks ir stiprināt pierādījumu pārbaudes procesa uzticamību un tādējādi vairot sabiedrības uzticēšanos tiesībaizsardzības iestādēm un tiesu sistēmai.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Iespējams, mēs pie šā jautājuma atgriezīsimies pēc sešiem mēnešiem, kad saskarsimies ar šīm pašām problēmām. No vienas puses, mums būs svarīgi, lai policijas un Eiropola darbs būtu pēc iespējas efektīvāks, No otras puses, mums vienmēr jāatceras, ka mēs runājam arī par cilvēktiesību jautājumu un ļoti bieži par jutīgo datu jautājumu.
Mūs gaidīs tas pats darbs, tāpēc šajā saistībā es jo īpaši gribētu vērst uzmanību uz 15. pantu Padomes lēmumā, ar ko pieņem īstenošanas noteikumus par Eiropola attiecībām ar partneriem, tostarp saistībā ar personas datu un klasificētas informācijas apmaiņu. Es vēlos vērst uzmanību uz to, ka mēs runājam par ļoti jutīgiem datiem un sakām, ka šādu datu tālāknodošana nav pieļaujama, ja vien tas nav ļoti nepieciešams. Mums jāpadomā par to, kurš izlems, kad tas ir ļoti nepieciešams, jo tas ir ļoti būtisks jautājums.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētāja kungs! Mans uzdevums nav bijis viegls, ņemot vērā to, ka klāt nav Padomes pārstāvju. Tomēr es gribētu minēt dažus iemeslus, kāpēc Komisija piekrita pieņemt šos dokumentus.
Vispirms attiecībā uz Eiropolu būtu sarežģīti pārtraukt tā pārveidošanu par aģentūru. Tiks iesniegti vēl citi dokumenti par Eiropolu, un Parlaments nenoliedzami būs viens no tiesību aktu pieņēmējiem. Būtu ļoti sarežģīti pārtraukt Eiropola darbu. Es gribētu arī paskaidrot, ka Eiropolu tagad vada izcils profesionālis no Lielbritānijas. Tas būtu neprāts, ja mēs iejauktos Eiropola darbā.
Attiecībā uz pārējiem abiem dokumentiem - ir svarīgi apzināties, ka tie tika izstrādāti Padomes un dalībvalstu kopīgi ierosinātās iniciatīvas rezultātā. Tomēr tas ir solis uz priekšu, lai dalībvalstis pieņemtu ideju par laboratoriju akreditāciju nolūkā iegūt ticamus datus. Tas ir pozitīvs sasniegums un solis uz priekšu.
Attiecībā uz noziedzības novēršanas tīklu - un šajā jautājumā Parlamenta apsvērumi ir vispamatotākie - mums tas noteikti būs jāpastiprina arī turpmāk, un jāuzdod tam citi uzdevumi. Es jūs ļoti labi saprotu un pateicos Busuttil kungam un Strasser kungam, un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas priekšsēdētājam, kurš arī pirms kāda laika bija šeit, par to, ka viņi saprata, ka arī es noteikti uzskatu, ka Parlamentam ir jābūt cieši iesaistītam. Par visu, ko pēdējo piecu gadu laikā esmu paveicis, man ir jāpateicas Parlamenta atbalstam. Tāpēc, kā jūs zināt, es patiesi vēlos, lai Parlaments būtu iesaistīts.
Turklāt es gribētu piebilst, ka Komisija uzskata, ka mums ir vajadzīga padziļināta, individuāla analīze, lai noteiktu, vai mums ir jāmaina trešā pīlāra acquis. Ir svarīgi, lai mēs saprastu, ka atrodamies pārejas periodā no starpvaldību pieejas uz kopienas pieeju, un man ir prieks par Tieslietu un iekšlietu komiteju.
Es arī apzinos, ka jūs vēlaties iesaistīties, lai veidotu policijas sadarbību, kurā tiek ievērotas cilvēktiesības un ņemtas vērā Eiropas Savienības vērtības. Protams! Es uzskatu, ka Parlamentam būs pozitīva ietekme uz visiem turpmākajiem dokumentiem, kas ļaus turpināt sadarbību ar policiju, ievērojot pilsoņu tiesības un vērtības.
Tomēr šis ir pārejas periods, un es ļoti labi saprotu jūsu vēlmi piedalīties šo dokumentu sagatavošanas darbā. Tomēr es atkārtošu, ka, pēc Komisijas domām, mums ir jāpārskata šie trešā pīlāra acquis dokumenti, analizējot katru gadījumu atsevišķi. Mēs varēsim iesniegt priekšlikumus, kad pašreizējie instrumenti būs novecojuši vai arī tie būs jāpapildina, vai jāatjaunina. Mana amata pārņēmēji iesniegs priekšlikumus, kas ļaus Parlamentam uzlabot dokumentus, jo beidzot Parlaments būs viens no likumdevējiem.
Priekšsēdētāja kungs, šajā saistībā es gribētu atkārtot, ka sava pilnvaru termiņa beigās es pievērsīšu pastiprinātu uzmanību visiem Eiropas Parlamenta ierosinājumiem. Tomēr es vēlos uzsvērt, ka mēs labi apzināmies to, ka daudziem dokumentiem, kas vajadzīgi policijas un tiesu iestāžu sadarbībai, būs jāpiešķir jauns pamats, tādējādi ļaujot Parlamentam pildīt savu pienākumu kā vienam no likumdevējiem.
Tajā pašā laikā es ceru, ka jūs sapratīsiet, kāpēc es centos paskaidrot mūsu vēlmi, lai 1. janvārī Eiropols kļūtu par aģentūru un turpinātu savu darbu, un mēs esam ņēmuši vērā dalībvalstu panākumus attiecībā uz laboratoriju akreditāciju un noziedzības novēršanas tīklu.
Es vēlreiz apstiprinu, ka saprotu Parlamenta nostāju un varat būt droši, ka nākamajās nedēļās es iespēju robežās aizstāvēšu šo lielisko brīvības un drošības telpu, kuru dalībvalstis turpmāk veidos ar aktīvu Parlamenta atbalstu.
James Nicholson
aizstāj referentu. - Priekšsēdētāja kungs, šovakar mums ir ļoti izdevušās debates. Manuprāt, par nepiedalīšanos šajās debatēs ir jānosoda prezidentūra. Tās pārstāvji nav šeit, un es domāju, ka tas viņiem godu nedara.
Es vēlos pievērsties pāris jautājumiem. Es pilnībā piekrītu Sophia in 't Veld kundzei. Protams, mēs vēlamies spēcīgu Eiropolu, kas darbotos ilgā laikposmā, un, vēl labāk, Eiropolu, kas vajadzības gadījumā censtos vairāk sadarboties. Pietiks, ja mēs paraudzīsimies uz daudzajām problēmām, ar kurām sastopamies uz mūsu robežām - narkotikas, cilvēku tirdzniecība, starptautiskā noziedzība un terorisms -, lai saprastu, cik ļoti tas ir vajadzīgs.
Manuprāt, tas bija PPE grupas pārstāvis, kas izvirzīja arī man tuvo jautājumu par cietušā tiesību izvērtēšanu attiecībā pret vainīgā tiesībām. Manuprāt, mums tas būtu ļoti nopietni jāpārdomā.
Diemžēl mēs pārāk bieži redzam, ka nozieguma pastrādātāji iekaro lielākas simpātijas un gūst lielāku atbalstu nekā cietušie. Tas ir vērojams ļoti daudzās jomās. Šāda situācija ir pilnībā nepieņemama. Es uzskatu, ka mums ir vairāk jāatbalsta cietušie, un, manuprāt, tas skaidri parādīs, kurš ir cietušais. Nedrīkst pieļaut situāciju, kad pret nozieguma pastrādātāju un cietušo ir vienlīdzīga attieksme.
Tie, kuri domā, ka mūsdienu sabiedrībā var izdzīvot nesadarbojoties, lidinās mākoņos. Cik man zināms, tā ir realitāte. Lūk, vienkāršs piemērs no manas zemes Ziemeļīrijas, kur pēdējo nedēļu laikā, sadarbojoties Ziemeļīrijas policijai un Garda Síochána (Īrijas policija), valsts dienvidu daļā bija iespējams aizturēt un neļaut iepludināt tirgū miljoniem cigarešu. Vai jūs tiešām domājat, ka tas būtu varējis notikt bez sadarbības ne tikai šo abu dienestu starpā, bet arī ar citām valstīm līdz pat tālajiem austrumiem?
Jā, mīļie draugi, mums ir vajadzīgs spēcīgs Eiropols. Jā, mums ir jāstrādā šajā virzienā. Jā, mums ir jāsadarbojas par labu mūsu visu interesēm.
Sophia in 't Veld
referente. - Priekšsēdētāja kungs! Es arī vispirms vēlos izteikt atzinību komisāram J. Barrot. Varu tikai piebilst, ka viņš ir noteicis ļoti augstus standartus sava amata pārņēmējam.
Es neiedziļināšos jautājuma būtībā, jo, manuprāt, mums par to būs jādebatē arī turpmāk, bet es īsi atgriezīšos pie procedūras, jo vēlos precizēt vienu jautājumu.
Esmu dzirdējusi, un to apliecina arī šie tukšie krēsli, ka Padomes steigai ir pamatots iemesls, proti, tas, ka mēs nevēlamies apturēt Eiropola darbu. Eiropolam līdz 1. janvārim jākļūst par aģentūru.
Ja Padomi patiesi interesētu Eiropas Parlamenta viedoklis, tā būtu šajā zālē. Tā būtu sākusi procedūru nevis jūlija beigās, bet krietni agrāk. Padome pat būtu varējusi pieņemt Eiropas Parlamenta piedāvājumu strādāt ļoti ātri, jo Parlaments vienmēr pilda savus pienākumus, un vajadzības gadījumā mēs strādājam ļoti ātri.
Mēs to piedāvājām Padomei kā procedūru, kas noritētu vismaz Lisabonas līguma garā. Mēs lūdzām pagarināt termiņu par vienu mēnesi, bet Padome vienkārši nevēlējās to darīt, un tas, ka Padome šodien nav ieradusies un nav ieinteresēta runāt ar Eiropas Parlamentu, apliecina, ka tā gluži vienkārši nevēlas, lai Eiropas Parlaments būtu iesaistīts; tas pierāda Padomes liekulību.
Ļoti žēl, ka tas ir tā, jo jau pēc septiņām dienām, trīs stundām un četrdesmit minūtēm mums būs jāstrādā kopā. Es vēlos tikai norādīt, ka runa nav par mūsu ego, kā to ļoti labi pateica viens no mūsu kolēģiem. Runa nav par Eiropas Parlamenta vai pat dalībvalstu parlamentu pabīdīšanu malā. Runa ir par atbildību pilsoņu priekšā, jo tas skar ļoti svarīgus lēmumus.
Mēs runājam par personas datu un konfidenciālu dokumentu, tostarp datu un konfidenciālas informācijas par pilsoņiem, kurus mēs pārstāvam, nodošanu trešām personām. Šajā saistībā Padomei ir lielāka atbildība nekā mums.
Noslēgumā vēlos teikt, ka es dzirdēju to, ko teica komisārs, tomēr es gribētu saņemt Eiropadomes solījumu, ka tā, ņemot vērā steigu, kas saistīta ar šīs dokumentu paketes pieņemšanu, pēc iespējas ātrāk atsauks šo lēmumu vai pārskatīs to ne vairāk kā sešu mēnešu laikā, un pēc tam pilnībā iesaistīs Eiropas Parlamentu koplēmuma procedūrā un uzņemsies atbildību pilsoņu priekšā.
Jan Philipp Albrecht
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es vēlos pateikties Komisijai par tās darbu saistībā ar Eiropolu un vēlreiz pateikt, ka mēs nevēlamies kavēt Eiropola pārveidošanu par ES aģentūru.
Tomēr būtisks ir jautājums par attiecībām starp valsti un tās pilsoņiem, jo tas ir jutīgs jautājums, kas būtu jāapspriež Parlamentā. Demokrātiskā sistēmā tas ir lēmums, kas jāpieņem parlamentam un kas sīki jāiztirzā, lai galarezultāts būtu pietiekami leģitīms.
Arī mani, tāpat kā Sophia in 't Veld kundzi, uztrauc tas, ka Padome pat nav ieradusies, lai uzklausītu šo kritiku, kurai, manuprāt, būtu jābūt jebkuras demokrātijas pamatā. Es ceru, ka valdība tomēr ņems vērā Parlamenta kritiku par līdz šim paveikto darbu drošības politikas jomā.
Par pilsoņu tiesībām ir jādiskutē parlamentārā līmenī visā Eiropā, un tāpat ir jādiskutē par mūsu drošības politikas efektivitāti. Šajās debatēs lielāka nozīme jāpiešķir Eiropas Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem.
Es gribētu pateikties referentiem par kopīgi pausto nostāju, un es ceru, ka tā būs nepārprotama un Padome arī uz to reaģēs.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos paust dziļu cieņu Eiropas Policijas birojam, kuru es pilnībā atbalstu. Es ceru, ka tam pēc iespējas drīzāk būs pieejami visi vajadzīgie juridiskie, cilvēku un materiālie resursi, lai sasniegtu savus mērķus un pilnībā izmantotu savu potenciālu saskaņā ar Lisabonas līgumu.
Īsumā apkopojot, kas ir Eiropas Policijas birojs, jaunais birojs?
Tas tika uzskatīts par starpvaldību biroju, bet tagad tas ir Kopienas birojs, ko finansē no Kopienas budžeta un ko uzrauga Eiropas Parlaments. Tomēr mums ir jāapdomā, kas nav pietiekami labi definēts. Mums jāapsver, kas ir visneskaidrākie aspekti.
Šajā lēmumā visneskaidrākā ir Eiropas Parlamenta veiktā uzraudzība. Tāpēc, priekšsēdētāja kungs, mums nav saprotama un pieņemama šī steiga, kuru neviens nespēj precīzi pamatot un kura, īsi sakot, ierobežo Parlamenta kā uzraugošās iestādes nozīmi. Šis ir alfabēta pirmais burts, priekšsēdētāja kungs. Mums nav pieņemams, ka Padome izvairās arī no šā jautājuma. Rīt balsojot, mēs lūgsim Padomi sniegt paziņojumu saskaņā ar iepriekš minēto. Šajā paziņojumā Padomei jāapņemas sešu mēnešu laikā iesniegt jaunu tiesību aktu paketi saskaņā ar Lisabonas līgumu.
Visbeidzot, priekšsēdētāja kungs, mums nav pieņemams, ka mums jāpalīdz veicināt to, ko mēs kritizējam. Piemēram, seši ziņojumi par šādiem nopietniem jautājumiem nav izskatāmi vienā pēcpusdienā pusotras stundas laikā. Pirmkārt, mēs runājam par noziedzības novēršanas tīklu, otrkārt, par kriminālistikas laboratorijām un par četriem ziņojumiem saistībā ar Eiropolu. Tas nav saprātīgi.
Mēs redzējām, cik svarīgas ir šīs debates, bet mēs neesam spējuši iedziļināties šajos jautājumos, jo Parlaments un tā dienesti nav ļāvuši mums to darīt, pieprasot, lai vienlaikus tiek izskatīti ne mazāk kā seši ziņojumi.
Tāpēc es ceru, priekšsēdētāja kungs, ka nākotnē mēs vairāk pārdomāsim debates, kas attiecas uz mums un kurām mēs veltām tik daudz laika. Rīt mēs iesniegsim jautājumus Padomei.
Sonia Alfano
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es vēlos pateikties deputātiem, kuri piedalījās šajās debatēs. It īpaši man jāpateicas Barrot kungam par to, ka mūsu bažas tika ņemtas vērā.
Mūsu ierosinātais noraidījums nav nepamatots - tas nenozīmē, ka mēs vienkārši sakām "nē” Padomei. Tieši otrādi, mēs vēlamies iesaistīties, ņemot vērā, ka pēc dažām dienām stāsies spēkā Lisabonas līgums, un es uzskatu, ka Parlamentam ir ļoti liela nozīme kā vienam no likumdevējiem.
Es personīgi lūdzu Padomi oficiāli iesniegt vērienīgāku priekšlikumu par Eiropas Noziedzības apkarošanas tīklu un iesniegt to tūlīt pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā. Šis priekšlikums netika iesniegts. Tādējādi pierādījās, ka šis priekšlikums ir noteikti jānoraida, un es uzskatu, ka Parlamentam ir tiesības darboties saskaņā ar koplēmuma procedūru, it īpaši tādos svarīgos jautājumos kā šie.
Es pateicos Nicholson kungam, kurš runāja par cietušajiem un vainīgajiem, kuru lomas pārāk bieži tiek mainītas vietām. Šajos dažos mēnešos, darbojoties Parlamentā, esmu ievērojusi, ka Parlaments un Eiropas Savienība piešķir ārkārtīgi lielu nozīmi terorisma apkarošanai, bet tajā pašā laikā redzams gribas trūkums, lai pievērstos ne vien noziedzības apkarošanai, bet arī cīnītos ar organizēto noziedzību, kas ir tās pamatā.
Noziedzības apkarošana vai novēršana nav iedomājama, ja netiek apsvērta visaptverošākas darbības iespēja, lai izskaustu un novērstu organizēto noziedzību un mafijas struktūras, kā to jau minēja De Magistris kungs, citējot zīmīgos vārdus, ko teicis tiesnesis G. Falcone, kuru nogalināja mafija.
Ņemot vērā iepriekš minēto, es gribētu izdarīt mazu atkāpi kā persona, kurai diemžēl nācās tieši saskarties ar šiem jautājumiem. Pārāk bieži attiecībā uz cietušajiem un vainīgajiem ir ne vien pārāk maz skaidrības, bet ir pat valdības - diemžēl Itālijas valdība nav pievērsusi šim jautājumam pietiekamu uzmanību -, kas pret viena un tā paša nozieguma upuriem izrāda dažādu attieksmi. Pret terorisma upuriem tiek izrādīta viena attieksme, bet pret mafijas upuriem - cita.
Manuprāt, šādas atšķirības un diskriminācijas formas turpmāk nedrīkst pastāvēt, jo tām nav vietas Eiropā, kura vēlas, lai tās politika būtu pamatota uz inovācijām.
Priekšsēdētājs
Es arī gribētu pievienoties apsveikumiem Jacques Barrot kungam par viņa atbildīgo un lielisko darbu. Es vēlos pateikties referentiem par paveikto darbu.
Kopīgās debates tiek slēgtas. Balsošana notiks otrdien, 2009. gada 24. novembrī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Raffaele Baldassarre  
Lisabonas līgums būtiski maina institucionālo līdzsvaru, kāds sākotnēji bija noteikts Māstrihtas līgumā saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, tostarp ietverot, lai gan ar būtiskiem izņēmumiem, parasto likumdošanas procedūru attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.
Tādēļ ir jāizdara grozījumi visos pasākumos, ar kuriem īsteno Eiropola lēmumu, ko pieņems Lisabonas līgumā paredzētā jaunā tiesiskā regulējuma ietvaros. Eiropolu nevar stiprināt, ja Parlaments nespēj pienācīgi paust savu viedokli par noteikumiem attiecībā uz pasākumiem, kuri ir ne vien tehniski, bet arī politiski, piemēram, personas datu tālāknodošana.
Vēlos piebilst pāris vārdu par Eiropas Savienības aizvien vairāk uz āru vērsto nostāju un labāku iekšējās drošības un aizsardzības sinerģiju. Pat ja līgumam nav tūlītējas ietekmes uz drošības un aizsardzības tirgu attīstību, tas paver iespējas izveidot integrētāku un konsekventāku drošības tirgu, kas prasa koordinētus un starpiestāžu likumdošanas pasākumus. Tādējādi būtu vēl neatbilstošāk un pat kaitējoši pieņemt "politiskus” grozījumus pasākumos, ar kuriem īsteno Eiropola lēmumu, kurā nav ievērota Lisabonas līgumā paredzētā likumdošanas procedūra.
