Balsojumu skaidrojumi
Carlos Coelho  
rakstiski. - (PT) Mums iesniegta Somijas Republikas iniciatīva par spēkā esošo tiesību aktu analītisko datņu noteikumu pielāgošanu.
Patiesībā 2003. gada Protokols, kas stājās spēkā šogad, maina Eiropola Konvencijas III sadaļu un it īpaši to daļu, kas attiecas uz analītisko datņu izveidi un šādās datnēs iekļauto personas datu vākšanu, apstrādi, lietošanu un dzēšanu.
Tas nozīmē, ka attiecīgi jāmaina pieņemtie īstenošanas noteikumi.
Kaut gan tas ir pagaidu pasākums, tas ir nepieciešams un piemērots.
Patiesībā šis pasākums būs spēkā ierobežotu laiku, jo visi iepriekšējie tiesību akti tiks atcelti, kad stāsies spēkā Padomes Lēmums, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju.
Hubert Pirker
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es balsoju par šo rezolūciju, tomēr es vēlos izvirzīt kādu jautājumu - jautājumu par atsauci uz Eiropas aizsardzības spēku izveidi. Mums šeit, Eiropas Parlamentā, ir tendence reaģēt uz īpašiem notikumiem, aicinot nekavējoties izveidot jaunu iestādi vai organizāciju ar jaunu stāvokli.
Šajā gadījumā, un tas ir vēlreiz skaidri jāpasaka, atbildību par rīcību dabas katastrofu gadījumā vienkārši nevar un nedrīkst izraut no dalībvalstu rokām. Tieši otrādi, vispirms tā ir dalībvalstu atbildība, un dalībvalstu kompetencē ir preventīvu pasākumu īstenošana un nodrošināšana, lai ugunsdzēsēju dienestiem būtu vislabākais aprīkojums un apmācība, lai tie varētu efektīvi cīnīties ar katastrofām. Tikai izņēmuma gadījumos, ja notikusi ārkārtīgi liela katastrofa, pēdējais glābiņš, protams, būs Eiropas Savienības atbalsts un solidaritāte, lūdzot to iesaistīties. Taču galvenā atbildība joprojām jāuzņemas dalībvalstīm.
Agnes Schierhuber
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es balsoju par rezolūciju par dabas katastrofām, jo tā vēlreiz pierādīja, ka Eiropa nav neievainojama šādās ārkārtas situācijās un ka tai ir vajadzīga ES solidaritāte. Tomēr ir jānoskaidro viena lieta: ir vajadzīga daudzkārt uzlabota koordinācija, un nedrīkst pieļaut tādas situācijas izveidi, kad ES dalībvalstīm ir vajadzīgs papildu atbalsts no trešām valstīm, jo mēs paši nespējam sniegt neieciešamo palīdzību. Dalībvalstu uzdevums ir izveidot labāk organizētas palīdzības struktūras it īpaši tur, kur ir iesaistīti brīvprātīgie, piemēram, nodrošināt ugunsdzēsēju brigādēm vislabāko iespējamo apmācību un aprīkojumu.
Mirušo mājdzīvnieku un savvaļas dzīvnieku likvidēšana ir liela problēma, kas jārisina, cik ātri vien iespējams gan tādēļ, lai novērstu gan slimību uzliesmojumus, gan lai samazinātu kaitējumu videi.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Arī es balsoju par rezolūciju, kaut gan es domāju, ka šie briesmīgie mežu ugunsgrēki nedrīkstēja izraisīt vēl lielāku ES iestāžu uzpūšanos. Manuprāt, ne Eiropas Civilās aizsardzības aģentūra, ne Eiropas katastrofu novēršanas spēki nespēs sniegt efektīvu aizsardzību pret dabas katastrofām Eiropas Savienībā. Drīzāk tie palielinās birokrātiju un paaugstinās izdevumus.
Tādēļ mums ir jāuzlabo starptautiskā sadarbība, lai mēs būtu gatavi nākamajām dabas katastrofām, un mums ir pietiekami labi jāuztur ugunsdzēsības dienesti un arī meži, lai šāda mēroga katastrofas turpmāk vienkārši nenotiktu.
Glyn Ford
Priekšsēdētāja kungs, man jāsaka, ka manas Grupas balsošanas sarakstā šī rezolūcija par dabas katastrofām ir ierakstīta kā mežu ugunsgrēki, taču pagājušajā vasarā Eiropā dabas katastrofas faktiski bija plašākas un dažādākas nekā tikai šie ugunsgrēki, un es vēlos ierosināt jautājumu par vislielākajiem plūdiem pēdējā gadsimta laikā, kas notika manā reģionā. Trešdaļmiljons cilvēku ilgāk nekā nedēļu palika bez dzeramā ūdens. 4000 mājokļu bija smagi bojāti un cilvēkus no desmitiem tūkstošu mājokļiem vajadzēja evakuēt, kas kopumā izmaksāja 150 miljonus eiro.
Es ceru, ka mana valdība lūgs palīdzību no Eiropas Komisijas, lai mana reģiona un citu Lielbritānijas reģionu grāfistes un pilsētas faktiski saņemtu kompensācijas par izmaksām, kas neizbēgami skars ļoti šauru iedzīvotāju loku.
Priekšsēdētājs
Rezolūcijas priekšlikuma nosaukums ir "dabas katastrofas” un ir izlabots.
Linda McAvan
Priekšsēdētāja kungs, es tikai vēlos vēlreiz atkārtot Glyn Ford teikto par dabas katastrofām Apvienotajā Karalistē. Cilvēki varbūt nav par to informēti, taču applūda 40 000 mājokļu. Tika skartas deviņsimt skolas. Galvenās dzelzceļa līnijas vēl joprojām ir slēgtas. Tika skarta arī lauksaimniecības zeme, tostarp 75% Apvienotās Karalistes zirņu sējumu. Manā reģionā, Jorkšīrā un Hamberā tika skarti daudzi tūkstoši cilvēku, un daudzi vēl tagad nevar atgriezties savos īpašumos.
Ņemot vērā to, ka Apvienotās Karalistes valdība ir pieprasījusi finansējumu no Solidaritātes fonda, mēs no Komisijas sagaidām, ka tā ātri reaģēs uz šo pieteikumu, taču tajā pašā laikā mums ir nepieciešams, lai visas ES institūcijas par galveno prioritāti izvirza klimata pārmaiņas. Kad šajā Parlamentā dažu nākamo mēnešu laikā nonāks galvenie tiesību akti, es ceru, ka kolēģi paturēs prātā šīs vasaras dabas katastrofas un pārliecināsies par to, ka mēs ilgtermiņa klimata pārmaiņu jautājuma risināšanā sniedzam savu ieguldījumu, un tāpat ceru, ka vairāk nebūs tāda apmēra dabas katastrofu, kādas piedzīvojām šajā vasarā.
Nirj Deva
Priekšsēdētāja kungs, arī es vēlos atbalstīt līdzekļu pieprasījumu Eiropas Komisijai. Mans reģions, Anglijas dienvidaustrumu reģions, ir cietis tikpat nopietni, it īpaši Oksfordšīra un daļa Berkšīras, un es un mans kolēģis Daniel Hannan Eiropas Komisijai esam iesnieguši pieteikumu ārkārtas palīdzības līdzekļu saņemšanai. Šobrīd es vēlos lūgt Komisiju paātrināt palīdzības finansējuma piešķiršanu un mana reģiona, Anglijas dienvidaustrumu reģiona, atjaunošanu normālā stāvoklī.
Françoise Castex  
rakstiski. - (FR) Balsojot par rezolūciju par šovasar notikušajām dabas katastrofām, es vēlējos paust solidaritāti ar upuru ģimenēm un tiem cilvēkiem, kuri dzīvo nopostītajos reģionos. Tā ir arī pateicības zīme visiem speciālistiem, brīvprātīgajiem un vietējām varas iestādēm, kuras palīdzēja apkarot ugunsgrēkus un glāba plūdu upurus.
Es uzskatu, ka tagad nekavējoties vajag īstenot Kopienas atbalsta pasākumus, īpaši finanšu pasākumus, lai palīdzētu atdzimt nopietni cietušajiem reģioniem. Mums ir jāatjauno arī cietušo apgabalu ražošanas potenciāls, jācenšas izteikt pamudinājumus veidot vairāk darbavietu un īstenot atbilstīgus pasākumus, lai kompensētu sociālos izdevumus, kas radās darba un citu ienākumu avotu zaudējuma rezultātā.
Es joprojām esmu nobažījusies par arvien pieaugošo laika apstākļu izraisīto katastrofu skaitu, kas, kā uzskata speciālisti, ir globālās sasilšanas radīto klimata pārmaiņu rezultāts. Tādēļ es aicinu Komisiju īstenot pasākumus, lai nodrošinātu Kioto saistību izpildi un to rezultātus.
Den Dover  
rakstiski. - Atbalstot un balsojot par Rezolūcijas priekšlikumu par dabas katastrofām, Lielbritānijas Konservatīvajai partijai ir zināmas bažas par "Eiropas spēku” izveidi (9. punkts), jo uzskatām, ka gan profilakse, gan ātrās reaģēšanas spēja ir jānodrošina no dalībvalstu resursiem.
Ilda Figueiredo  
rakstiski. - (PT) Mēs uzskatām, ka šī rezolūcija ir laba un ierosinām balsot par to, bet mums ir jāvērš uzmanība uz jebkādu nozīmīgu priekšlikumu neesību (neraugoties uz vairākām atsaucēm uz EP iepriekšējām rezolūcijām) un uz citu priekšlikumu uzspiešanu, par kuriem mums ir lielas šaubas.
Tādējādi mums ir jāpieprasa pārskatīt rezolūciju par Solidaritātes fondu, lai kompensētu reģionālas katastrofas, izveidotu mehānismus cietušos cilvēku atbalstam un palīdzētu atjaunot mežus, pievēršot pienācīgu uzmanību klimata pārmaiņu izraisītu lielu katastrofu novēršanai. Ir jāizveido Eiropas Savienības finansēta sabiedriska lauksaimniecības apdrošināšanas sistēma, lai nodrošinātu lauksaimniekiem minimālus ienākumus tādās vispārējās ārkārtas situācijās kā sausums, ugunsgrēki un plūdi.
Ir ārkārtīgi svarīgi izvēlēties preventīvu politiku, lai risinātu dabas katastrofu problēmas, kuras galvenokārt skar Vidusjūras reģionus, un īstenotu radikālas pārmaiņas KLP, lai apkarotu mazo un vidējo lauku saimniecību skaita samazināšanos, veicinot lauksaimniecisko ražošanu, bioloģisko daudzveidību un nodarbinātību laukos.
Mums ir šaubas par Kopienas civilās aizsardzības sistēmu, jo var izrādīties, ka tā ir vēl viens veids, kā likvidēt tādus valsts suverenitātes aspektus kā dabas resursu, it īpaši mežu un mežu apgabalu, pārvaldība.
Genowefa Grabowska  
rakstiski. - (PL) Tagad jau vairākus gadus mēs atklājam Parlamenta rudens sesiju ar diskusijām par to dabas katastrofu traģiskajām sekām, kas vasarā skārušas Eiropu. Sausums, karstuma viļņi, plūdi un ugunsgrēki posta Eiropu. Ja mēs tām pieskaitām dabas spēku izraisītās rūpnieciskās katastrofas, tad redzam Eiropu, kuras iedzīvotāji bezpalīdzīgi stāv graujošā dabas spēka priekšā.
Šogad ugunsgrēkos Grieķijā dzīvību zaudēja vairāk nekā 60 cilvēki, daudzas ģimenes zaudēja visu, kas tām piederēja, un tūkstošiem hektāru mežu un olīvu audžu pārvērtās dūmos. Tā ir patiesi traģiska aina. Es zinu, ko nozīmē šāda traģēdija. Manu valsti skāra plūdi, un mums ir bijuši daudzi upuri traģiskos nelaimes gadījumos raktuvēs. Tādēļ es vēlētos izteikt līdzjūtību un Eiropas solidaritāti Grieķijas katastrofā cietušajām ģimenēm un upuru piederīgajiem, kā arī ugunsgrēku skarto reģionu iedzīvotājiem.
Tajā pašā laikā es nedomāju, ka Eiropa var atļauties būt pasīva šādos notikumos. Tas nenozīmē tikai ES finansiālu palīdzību, kas dos iespēju atjaunot katastrofu skartos reģionus. Pirmkārt, mums ir jāsagatavo efektīvākas novēršanas un agrīnas brīdināšanas mehānisms ES, kurš, pat ja tas nedos iespēju novērst katastrofas, noteikti ietekmēs to seku samazināšanu. Kaut gan iedzīvotāju aizsardzība pret katastrofām ir katras dalībvalsts pienākums, mums ir jādomā par valsts krīžu kontroles politikas efektīvāku pārraudzību un, iespējams, par kopējiem ātrās reaģēšanas spēkiem šādu katastrofu gadījumā.
Pedro Guerreiro  
rakstiski. - (PT) Es vēlētos izteikt mūsu visdziļākās skumjas par pavasarī notikušo lielo mežu ugunsgrēku - galvenokārt Grieķijā - upuriem un solidaritāti ar viņu ģimenēm un visiem cietušajiem.
Tagad ir vajadzīgi darbi, nevis vārdi. Eiropas Savienībai ir jāiedarbina vajadzīgie finanšu instrumenti, lai apmierinātu cietušo cilvēku materiālās vajadzības un veicinātu attiecīgo reģionu sociālo, ekonomisko un vides atdzimšanu.
Ņemot vērā līdz šim izvirzītos jautājumus, es atgādinu dažus priekšlikumus, kurus mēs iesniedzām 2003. un 2005. gadā un kuri joprojām ir aktuāli:
saglabāt tiesības saņemt atbalstu no Solidaritātes fonda reģionālo katastrofu gadījumos;
atzīt, ka dabas katastrofas īpaši skar Vidusjūras reģionu, kurā ir reģistrēti vairāk nekā 90 % no mežu ugunsgrēku un sausuma gadījumiem;
izveidot Kopienas programmu mežu un mežu apgabalu aizsardzībai pret ugunsgrēkiem;
izskatīt iespēju izveidot lauksaimniecības katastrofu fondu;
dabas katastrofu gadījumā pievērst īpašu uzmanību vismazāk attīstītajiem reģioniem.
Nobeigumā es vēlētos norādīt, ka tad, ja arvien pieaugošajām militārajām apropriācijām piešķirtie līdzekļi tiktu iztērēti dabas katastrofu novēršanai un apkarošanai, un skarto reģionu atjaunošanai, šādu katastrofu biežums un sekas ievērojami samazinātos.
Carl Lang  
rakstiski. - (FR) Augusta beigās Grieķija piedzīvoja visu laiku lielāko dabas katastrofu. Pirmie upuri milzīgajām liesmām, kas traucās pa lieliem Peloponesas apgabaliem, bija 63 mirušie, vairāk nekā 40 000 sadegušu mājlopu, 250 000 nodegušu olīvkoku un tūkstošiem hektāru dūmos izkūpējušu mežu.
Premjerministra Kostas Karamanlis izsludinātās trīs valsts sēru dienas nevar atlīdzināt valsts nespēju aizsargāt pilsoņus un nākt palīgā liesmu ielenktajiem ciematu iedzīvotājiem valstī, kurā svelmainas vasaras un ugunsgrēka draudi ir parasta parādība.
Šeit viss liecināja ne tikai par nepietiekamu ugunsdzēsēju sastāvu un aprīkojuma trūkumu, bet arī par nespēju plānot iepriekš un saskaņot darbību. Tāpat kā iepriekšējās PASOK valdības arī Jaunās demokrātijas valdība nedarīja neko, lai novērstu ugunsgrēku apjomu un bīstamību. Bez jebkādiem sirdsapziņas pārmetumiem un tikai politisku iemeslu dēļ, kaut gan ugunsgrēki plosījās visā Grieķijā, premjerministrs paziņoja, ka vispārējās vēlēšanas notiks paredzētajā laikā. Atbalstot grieķus, kuru cietuši kā politiķu upuri, cerēsim, ka turpmāk bezatbildīgas valdības tiks aizstātas ar atbildīgām valdībām.
David Martin  
rakstiski. - Es balsoju par rezolūciju par šīs vasaras dabas katastrofām un īpaši atzinīgi vērtēju ES Solidaritātes fonda pastāvēšanu, kas ir pieejams, lai dalībvalstīm palīdzētu pārvarēt šādu katastrofu sekas. Tā ir noderīga solidaritātes izpausme, kas ES valstīm un pilsoņiem nepieciešamības gadījumā patiesi palīdz.
Sebastiano 
rakstiski. - (IT) Briesmīgie ugunsgrēki, kuri skāra Grieķiju un Itālijas dienvidus galvenokārt šajā vasarā, atstājot upurus un iznīcinot tūkstošiem hektāru mežu un lauksamniecības zemes, atkal parāda steidzamo nepieciešamību labāk saskaņot dalībvalstu civilās aizsardzības spēku ātrās reaģēšanas pasākumus.
Tādēļ tagad ir skaidrs, ka ir jādibina Eiropas Civilās aizsardzības aģentūra, kura koordinē un pārvalda pasākumus katastrofu izraisītāju likvidēšanai vai novēršanai.
Šī aģentūra - kuru referents daudzreiz ir ierosinājis Komisijai izveidot, pamatojoties uz ASV Federālās ārkārtas situāciju pārvaldes aģentūras pozitīvo pieredzi - būs atbildīga ne tikai par postošu ugunsgrēku apkarošanu, kuri katru gadu rada ārkārtīgus zaudējumus Vidusjūras reģiona valstīm, bet arī strauji reaģēs, lai likvidētu ārkārtas situācijas, kuras radušās visu veidu katastrofu, piemēram, tādu dabas katastrofu, kā nesen Bulgārijā pārciestie plūdi, vai cilvēku izraisītu katastrofu rezultātā.
Jāuzsver, ka katastrofas var būt pārnacionālas, un Eiropa nedrīkst paļauties tikai uz brīvprātīgo augstsirdību vai uz skartās valsts kompetenci un līdzekļiem, bet tai ir jābūt pietiekami lieliem cilvēku un finanšu resursiem un atbilstīgam aprīkojumam, kas dod iespēju īstenot steidzamus pasākumus.
Luís Queiró  
rakstiski. - (PT) Konsekvences dēļ un ņemot vērā to, ko mēs teicām iepriekš, un to, ko mēs sagaidām no Eiropas Solidaritātes fonda, es noteikti balsošu par šo rezolūciju. Bet balsojumā nav runa tikai par konsekvenci.
Viena no neskaitāmajām Eiropas integrācijas priekšrocībām ir lielāka mēroga priekšrocības un lielāka mēroga ietaupījumi, kuras nāk līdz ar solidaritāti. Nekādā ziņā nemazinot dalībvalstu un to valdību pienākumus, ar Eiropas mēroga solidaritātes palīdzību ir iespējams un vēlams stāties pretī katastrofām, kuras izraisa daba un tās arvien pieaugošā neprognozējamība nevis kļūdas valsts pārvaldē.
Tomēr, uzstājot uz šo jautājumu, mēs nevaram neievērot cilvēcisko faktoru, kad noziedznieki izraisa ugunsgrēku vai zemes plānojums paver iespēju šāda veida katastrofām vai saasina to sekas. Tādēļ es uzskatu, ka ir laiks pārskatīt daudzas mūsu politikas jomas, it īpaši mežu un mežotu apvidu pārvaldes un lauku attīstības jomas, un ne tikai šīs: mums ir jāizskata arī vides pasākumi, lai neļautu cilvēkam kļūt postošākam nekā postošie dabas spēki.
Frédérique Ries  
rakstiski. - (FR) Vairāk nekā 60 mirušo, un vairāk nekā 184 000 hektāru zemes izkūpējuši dūmos - tādu ražu ievāca ugunsgrēks, kas augusta beigās plosījās Grieķijā.
Eiropa nebija pasīva novērotāja. Solidaritāte parādījās visā pilnībā ar "Eiropas ātrās reaģēšanas instrumenta” starpniecību, par kuru mēs balsojām pagājušā gada martā - par vienotu civilās aizsardzības sistēmu, kurai 30 valstis nodrošina tādus resursus kā lidmašīnas, tankkuģus un kvalificētu personālu ("zaļās beretes”) tām valstīm, kuras cieš no cilvēku vai dabas izraisītas katastrofas.
Es neesmu sajūsmā par kompetenču sistemātisku nodošanu Eiropai, bet es tiešām uzskatu, ka Kopienas civilās aizsardzības sistēma ir vērtīga, jo dabas katastrofas nepazīst robežas. Šajā Parlamentā esmu to teicis jau vairākas reizes, it īpaši tad, kad 2003. gadā ugunsgrēki plosījās Portugālē.
Eiropas Savienībai nekavējoties ir jāparāda tās priekšrocības. Tai ir jābūt paraugam, lai solidaritāte valdītu starp visiem Eiropas iedzīvotājiem un ne tikai šajā konkrētajā katastrofā.
Gilles Savary  
rakstiski. - (FR) Katastrofālā vētra 1999. gada decembrī, plūdi Centrāleiropā 2002. gadā, ugunsgrēki Portugālē un Spānijā 2004. gadā un tagad ugunsgrēki Grieķijā, kuros dzīvību zaudēja cilvēki, kā arī Rumānijā un Bulgārijā - katru reizi ir spēcīga emocionāla reakcija, katru reizi Eiropa jūt līdzi, katru reizi Komisija apsola uzlabot solidaritātes un atbalsta sistēmas.
Tieši šeit 2000. gada 18. janvārī es aicināju izveidot sabiedrības drošības Eiropas korpusu, un 2006. gada maija ziņojumā šo ideju uztvēra komisārs M. Barnier.
Tieši šeit, šajā Parlamentā mēs velti aicinājām atjaunot 1992. gada regulu par līdzekļu piešķišanu tādam ugunsdzēsības aprīkojamam kā ugunsdrošības joslas, piekļuves ceļi un pārraudzības sistēmas.
Tagd mēs nevaram gaidīt nākamo katastrofu un vairāk upuru. Īstenosim M. Barnier priekšlikumu. Pastāv militārs Eiropas korpuss (Eurocorps). Vai tiešām Eiropa var izveidot pati savu sabiedrības drošības Eurocorps, lai aizsargātu iedzīvotājus pret dabas un nelaimes gadījumu apdraudējumiem?
Tad mums ir jālūdz dalībvalstis izstrādāt plānus mežu ugunsgrēku novēršanai, jāpalīdz tām un jāmudina finansēt šos plānus ar īpašu finanšu instrumentu palīdzību, līdzīgi kā tas bija vecajā 1992. gada regulā.
Stājoties pretī klimata pārmaiņām, visas Eiropas interesēs ir īstenot vērienīgu preventīvu politiku.
Miroslav Mikolášik
(SK) Kas attiecas uz reģioniem, tad, ņemot vērā to, ka reģionu loma likumdošanas procesā nereti nozīmē, ka tie ir tieši atbildīgi par ES tiesību aktu īstenošanu un izpildi, un tādēļ centieni panākt labāku regulējumu ir ārkārtīgi svarīgi. Dažāda līmeņa valsts un vietējās pārvaldes organizācijām, ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un nevalstiskajām organizācijām, ciktāl tas iespējams, ir aktīvi jāpiedalās apspriešanās par Eiropas likumdošanas procesu.
Tikpat svarīga ir to loma, novērtējot to, kā šī likumdošana ietekmēs un skars dalībvalstis. Tas paaugstinās sagatavoto noteikumu kvalitāti, skaidrību un pārredzamību, tajā pašā laikā ņemot vērā vietējos un reģionālos apstākļus un atšķirības. Šādā veidā mēs novērsīsim gan nepareizu interpretāciju, gan tiesību aktu transponēšanas un īstenošanas aizkavēšanos.
Zita Pleštinská
(SK) Īstenojot Parlamenta deputātes mandāta pilnvaras, es saņemu iedzīvotāju sūdzības par to, ka ES tiesību aktu transponēšanas laikā dažas dalībvalstis uzliek viņiem tādus pienākumus, kas pārsniedz attiecīgo likumu prasības. Iedzīvotājus nomoka ar nevajadzīgu administratīvo slogu, izraisot viņos nepatiku pret pieņemamajiem ES tiesību aktiem.
Es balsoju par ziņojumu par labāku likumdošanu Eiropas Savienībā, kurā iekļauti daudzi grozījumi, un tas dod lielisku iespēju pieiet Eiropas likumdošanai no jauna redzespunkta. Eiropas tiesību aktus veido ar mērķi vienkāršot ES pilsoņu dzīvi, un tie nav paredzēti pilsoņu apgrūtināšanai; tādēļ tiem ir jābūt vienkāršiem un saprotamiem, uzsverot kvalitāti nevis daudzumu. Tajā pašā laikā, ja visas iesaistītās puses visos līmeņos ir efektīvi un savlaicīgi informētas par ES tiesību aktu transponēšanu, tas nodrošinās iedzīvotāju lielāku uzticību Eiropas projektiem.
David Martin  
rakstiski. - Es balsoju par šo ziņojumu par labāku likumdošanu ES. Es stingri atbalstu likumdošanas izstrādi, kas tiek veikta ar vismazākajām izmaksām un visefektīvākajā veidā, lai palīdzētu attīstīt konkurētspējīgu Eiropas ekonomiku un tajā pašā laikā sasniegt labākus sociālos, vides un ekonomikas rezultātus.
Jonathan Evans  
rakstiski. - Lielbritānijas Konservatīvā partija uzskata, ka tā ir neveiksme, ka trešais punkts ir neskaidrs, un šķiet, ka tas atbalsta "jebkādas” iniciatīvas Kopienas tiesību aktu izpildei.
Lielbritānijas Konservatīvā partija atbalsta Kopienas tiesību aktu izpildi, taču vēlas izanalizēt un apsvērt visas Komisijas ierosinātās iniciatīvas. Citādi mēs šo ziņojumu uzskatām par lielisku.
David Martin  
rakstiski. - Es balsoju par šo ziņojumu par to, kā vislabāk īstenot ES tiesību aktu un likumdošanas izstrādi. Efektīvāka un racionālāka likumdošanas un tiesiskā sistēma radīs visu ES aptverošus, labākus sociālos un ekonomiskos rezultātus, vairāk darba vietu un uzlabos mūsu dzīves kvalitāti.
Ilda Figueiredo  
rakstiski. - (PT) Ziņojumā apgalvots, ka tiesiskās vides vienkāršošana, lai nodrošinātu tiesību aktus skaidrību, efektivitāti un kvalitāti, ir svarīgs priekšnoteikums tiesību aktu labākas izstrādes mērķa sasniegšanai, kas, savukārt, ir Eiropas Savienības prioritāte. Tajā pašā laikā tajā apgalvots, ka aptuveni 500 jaunas likumdošanas iniciatīvas (no kurām 200 tikai 2007. gadā vien) ir iekļautas atsevišķā darba programmā, kas īpaši paredzēta kodifikācijai, liecinot par Eiropas Savienības birokrātisko sarežģītību.
Ziņojumā norādīts, ka vienkāršošanas veicināšanai Eiropas līmenī ir jāpievieno atbilstīga vienkāršošana dalībvalstu līmenī, lai nodrošinātu to, ka priekšrocības, ko dod vienkāršošana Kopienā, nemazina valstu noteikumi vai tehniski šķēršļi.
Tomēr ir jāatšķir tīri birokrātiski jautājumi no lietām, kur var tikt apšaubītas tiesības.
Mēs piekrītam priekšlikumam, ka Komisijai reizi par visām reizēm ir jāpieņem pārstrādāšana kā standarta likumdošanas metode, lai katras iniciatīvas teksts būtu pieejams pilnā apjomā arī tad, ja tajā ir īpaši grozījumi, skaidri norādot jaunās daļas un tās daļas, kuras nav mainītas, un tādējādi nodrošinot Kopienas tiesību aktu skaidrību un pārredzamību.
Glyn Ford  
rakstiski. - Es balsoju par šo ziņojumu par labāku likumdošanu. Tā kā esmu sociālists, man nav grūti rūpniecībai uzlikt lielāku slogu, lai aizsargātu veselību, drošību un vidi vai palielinātu minimālo algu. Tomēr pretī es vēlos saņemt ko līdzvērtīgu. Lielbritānijas Ministru kabinets ir aprēķinājis, ka Direktīva par nolietotiem transportlīdzekļiem, kas stājās spēkā pirms dažiem gadiem, ekonomikai izmaksāja 400 miljonus Lielbritānijas mārciņu (590 miljonus eiro) un gadā sniedza vides un sociālos uzlabojumus 100 miljonu Lielbritānijas mārciņu (150 miljonu eiro) apmērā. Ja šie skaitļi ir kaut cik pareizi, tad šī direktīva politikas un vides jautājumu ziņā ir bijusi izgāšanās. Mēs vēlamies, lai rūpniecība (un sabiedrība) maksātu tikai tajā gadījumā, ja 100 miljonu Lielbritānijas mārciņu lielās izmaksas sniedz 500 miljonu eiro lielus ieguvumus. Ieteikumu ieviešana ierosinātās likumdošanas izmaksu un ieguvumu analīzē nākotnē tieši to arī darīs.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh un Inger Segelström  
rakstiski. - (SV) Mēs uzskatām, ka tradicionālā likumdošana un atklātā koordinācijas metode var pastāvēt viena otrai līdzās un ka abas joprojām ir vajadzīgas. Tādēļ mēs nepievienojamies uzskatām, ka atklātā koordinācijas metode jālieto tikai izņēmuma gadījumos. Tā joprojām ir jālieto, ja saskaņošana nav vēlama vai iespējama.
Tomēr mēs pievienojamies uzskatam, ka Eiropas Parlamentam pilnākā apjomā jāiesaistās tur, kur tiek lietota atklātās koordinācijas metode.
Jonathan Evans  
rakstiski. - Lielbritānijas Konservatīvā partija atbalsta Medina Ortega ziņojuma plašo kritiku, kas Kopienas tiesību aktu veicināšanā un izmantošanā nosaka skaidras robežas.
Kas attiecas uz 18. punktu, mēs vēlamies paskaidrot, ka Konservatīvie neatbalsta ciešāku Eiropas integrāciju, taču piekrīt viedoklim, ka pašlaik pastāv neuzticība ES institūcijām, kuru šie priekšlikumi varētu palīdzēt samazināt.
Ilda Figueiredo  
rakstiski. - (PT) Mēs piekrītam referentam, ka tiesiski nesaistošu instrumentu (soft law) jēdziens, pamatojoties uz vispārējo praksi, ir neskaidrs un kaitīgs, un to nedrīkst lietot nevienā Kopienas iestāžu dokumentā, kaut gan mēs nepiekrītam pārējiem ziņojuma punktiem.
Šādus tiesiski nesaistošus instrumentus, kurus likumīgi var lietot kā līdzekļus saistošu tiesību aktu interpretācijai vai sagatavošanai, nedrīkst uzskatīt par tiesību aktiem vai piešķirt tiem normatīvu spēku, un katrai valstij ir jālemj par to lietošanu it īpaši tur, kur tie skaidro tādu valsts pasākumu interpretāciju, kas pieņemti to īstenošanai, vai tur, kur tie paredzēti saistošu Kopienas noteikumu papildināšanai.
Skaidrs, ka tā dēvētie tiesiski nesaistošie instrumenti nevar aizstāt tiesību aktus un instrumentus, kas ir pieejami likumdošanas procesa nepārtrauktības nodrošināšanai. Tādēļ Komisijai ir īpaši jāapsver tiesiski nesaistošo instrumentu ietekme uz patērētājiem un to iespējamos kompensācijas līdzekļus, pirms tā ierosina jebkādus pasākumus, kuros iesaistīti tiesiski nesaistoši instrumenti.
Daniel Strož  
rakstiski. - (CS) Šis ziņojums ir ļoti svarīgs saistībā ar Kopienas tiesiskās vides uzlabošanu un vienkāršošanu. Es vēlētos īpaši uzsvērt tā nozīmi attiecībā uz nepieciešamību nostiprināt Eiropas Parlamenta nozīmi likumdošanas procesā un tā svarīgumu demokrātijas deficīta novēršanā. Es pilnīgi atbalstu arī vēlēšanos izveidot apspriešanās metodes ar Eiropas Parlamentu par tā dēvēto nesaistošo tiesību aktu pieņemšanu, it īpaši tādēļ, ka šie akti ir diezgan bieži sastopami: tiem bieži pievieno tādus apzīmētājus kā "neskaidrs” un "neefektīvs”, un to pārmērīga lietošana var būt Komisijas darbības jomas paplašināšanas zīme. Turklāt sabiedrība šos aktus var uzskatīt par Eiropas "superbirokrātijas” attēlu.
Kaut gan ziņojumā ieteikts neizmantot nesaistošās tiesību normas Kopienas dokumentos un neatzīt atšķirību staarp dura lex un mollis lex, es neuzskatu to par svarīgu jautājumu. Atšķirība starp Kopienas saistošajām un nesaistošajām normām pastāv, un šis ieteikums nemaina ne to pastāvēšanas realitāti, ne to būtību. Turklāt tas, ka Kopienas sekundāro tiesību aktu noteikumi nav tiesiski saistoši, nenozīmē, ka tiem nav tiesiskas vērtības. Padomājiet, piemēram, par to nozīmi tiesību aktu interpretācijā. Turklāt ja kāda Kopienas organizācija neizdod ieteikumu vai nepauž viedokli gadījumos, kad tās pienākums ir to darīt, to var apsūdzēt par pasivitāti. Tomēr šis pēdējais komentārs ir tehnisks un nemazina visa ziņojuma vērtību.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Šodien mēs pieņēmām ziņojumu, kurā pārskatījām Eiropas Savienības vienotā tirgus darbību. Vienotais tirgus, kuru veido personu, pakalpojumu, kapitāla un preču brīva aprite, ir veicinājis ievērojamu ekonomisko izaugsmi, palielinājis nodarbinātību un uzlabojis Eiropas ekonomikas konkurētspēju.
Tomēr tā darbības uzlabošanai ir jālikvidē pastāvošās barjeras un nevajadzīgie noteikumi. Diemžēl vēl joprojām dažas dalībvalstis ierobežo jauno dalībvalstu darba ņēmēju brīvu pārvietošanos. Ir svarīgi informēt arī mūsu iedzīvotājus, ieguldītājus un uzņēmējus par vienotā tirgus sniegtajām priekšrocībām un iespējām.
Vienots tirgus bez robežām vai ierobežojumiem ir Eiropas Savienības fundamentāls pīlārs. Vienotais tirgus ciešāk apvieno mūsu sabiedrību un saista mūs kopā, īstenojot pārredzamus konkurences principus un veicinot uzņēmējdarbības izaugsmi. Tomēr vienotajā tirgū ir jāņem vērā sociālā kohēzija, nodarbinātības jautājumi, vides un patērētāju aizsardzība. Īpaši svarīgs jautājums ir administratīvā sloga samazināšana Eiropas Savienībā.
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs, Jacques Toubon ziņojuma 16. punktā ir pausta nožēla par to, ka nav pietiekami uzsvērts potenciālais kodolenerģijas ieguldījums. Mana balsojuma pret šo frāzi pamatā ir pieņēmums, ka tas attiecas uz kodoldalīšanos, kas man un daudziem citiem rada problēmas attiecībā uz radioaktīvo atkritumu apglabāšanu un ekspluatācijas pārtraukšanas sekām. Jebkurš uzsvars uz kodoliekārtu potenciālo ieguldījumu, lai arī tas notiks tikai kaut kad nākotnē, tomēr būtu pelnījis atbalstu.
32. punkts cita starpā attiecas uz saskaņošanu nodokļu jomā un aicina Komisiju virzīt tālāk tās priekšlikumus par kopējo konsolidēto uzņēmumu peļņas nodokļa bāzi. PPE-DE Grupas Īrijas delegācija stingri iebilst pret jebkādu tiešo nodokļu, tostarp uzņēmumu peļņas nodokļa, saskaņošanu, un turpinās noraidīt visus priekšlikumus, kas šo nostāju vājinātu. Tādēļ, neskatoties uz daudziem lieliskiem Jacques Toubon ziņojuma punktiem, maniem kolēģiem un man nācās atturēties no balsošanas.
Jan Andersson, Göran Färm un Inger Segelström  
rakstiski. - (SV) Mēs uzskatām, ka ziņojumā līdzsvaroti apskatīts vienotais tirgus, un īpaši atzinīgi vērtējam noteikumus par sociālās un vides ietekmes novērtējumiem, kuriem ir jākļūst par jauno politisko ierosmju pamatu. Tomēr mēs nepiekrītam viedoklim par kodolenerģijas ietekmi un uzskatām, ka ziņojums nav skaidrs attiecībā uz nodokļu jautājumiem. Piemēram, mēs šaubāmies par ierosmēm, kuras jāīsteno Komisijai attiecībā uz akcīzes nodokļiem un PVN, un norādām, ka nodokļu likmes ir dalībvalstu kompetencē. Mēs šaubāmies arī par to, kādi tirdzniecības aizsardzības instrumenti ir minēti ziņojumā. Kaut gan mēs vēlējāmies redzēt stingrākus noteikumus par sociālajām klauzulām, mēs balsojām par šo ziņojumu kopumā, jo mēs atzinīgi vērtējam pārskatu un ziņojuma plašo vērienu.
Liam Aylward, Brian Crowley, Sean У Neachtain un Eoin Ryan  
rakstiski. - Pirmie 10 iekšējā tirgus darbības gadi ES ekonomiku ir palielinājuši par 877 miljardiem eiro. Tas palīdzēja radīt 2,5 miljonus darba vietu. Šie fakti runā paši par sevi un apliecina, ka vienotais tirgus darbojas.
Būdama tirdzniecības valsts, Īrija no pilnībā strādājoša vienotā tirgus ir tikai ieguvusi. Konkurētspējas nodrošināšana ir būtisks pilnībā strādājoša vienotā tirgus politikas elements. Es nepiekrītu tam, ka kopējā konsolidētā uzņēmumu peļņas nodokļa bāze (CCCTB) nekavēs ES konkurētspējas uzlabošanos, kā tas minēts Jacques Toubon ziņojumā. Kopējā konsolidētā uzņēmumu peļņas nodokļa bāze ir kā sētas durvis uz nodokļu saskaņošanu. Ir svarīgi, ka dalībvalstīm ir iespēja nodokļu sistēmu izmantot elastīgi, dažādos veidos un piemērojot dažādas likmes, lai sasniegtu to sociālos un ekonomikas mērķus - nodokļu saskaņošana to liegtu.
Jacques Toubon ziņojumā ir daudzi labvēlīgi punkti, kas attiecas uz zināšanu sabiedrību ilgtspējīgai ES, uz pasaulei atvērtu ES un labi regulētu ES. Tomēr, es atturējos no gala balsojuma, jo esmu pārliecināts, ka ES vislabākais būtu konkurences veicināšana nodokļu jomā, nevis nodokļu saskaņošana.
Françoise Castex  
rakstiski. - (FR) Es balsoju pret ziņojumu par vienotā tirgus noteikumu pārskatīšanu - šķēršļu un neefektivitātes novēršana, uzlabojot īstenošanu un izpildi.
Es nepiekrītu referenta J.Toubon kunga pieejai, kad, atverot vienoto tirgu konkurencei, tā netiktu pakļauta nekādiem ierobežojumiem vai sociālajiem noteikumiem. Es balsoju arī pret ziņojumā aizstāvēto pasta pakalpojumu turpmāko liberalizāciju, un man žēl, ka tika noraidīti grozījumi par sociālo un fiskālo saskaņošanu.
Turklāt es nožēloju jaunu atsauci uz neierobežota transatlantiskā vienotā tirgus ieviešanu un uzsveru, ka prioritāte ir jāpiešķir Eiropas sociālā modeļa aizsardzībai un popularizēšanai.
Manuprāt, vienotā tirgus izveides pabeigšana jāregulē ar garantijām par Eiropas iedzīvotāju sociālo aizsardzību, kas nav ierosināta J. Toubon ziņojumā, kas ir vienīgais Eiropas Parlamenta ieguldījums vienotā tirgus pārskatā.
Brigitte Douay  
rakstiski. - (FR) Francijas sociāldemokrāti balsoja par J. Toubon ziņojumu par vienotā tirgus pārskatīšanu un tā pielāgošanu divdesmit pirmajam gadsimtam, jo tas attiecas uz svarīgiem aspektiem, kurus dažreiz ignorē, apspriežot vienotā tirgus izveides pabeigšanu. Tādējādi sociālā un teritoriālā kohēzija un mūsdienīgi vispārējas intereses pakalpojumi iet roku rokā ar vienotā tirgus izveides pabeigšanu. Neraugoties uz to, mēs balsojām pret 24. punktu par pasta pakalpojumu liberalizāciju. Ziņojumā ir uzsvērta arī patērētāju aizsardzība, kas ir cieši saistīta ar Eiropas vienotā tirgus izveides pabeigšanu un kas ir jānodrošina. Nobeigumā, iekšējam tirgum izvirzītajās prasībās ir jāiekļauj vides aspekts, kas ir Eiropas Savienības vērtība, ja tiek ievēroti šie vispārējie principi.
Vēl viens svarīgs ziņojuma punkts ir MVU un to piekļuves atvieglošana Eiropas iekšējam tirgum kopumā, ņemot vērā lielo nozīmi, kāda ir MVU un amatniecības nozarēm Eiropas nodarbinātībā un inovācijā.
Es īpaši atbalstu referenta pausto apņēmību īstenot aktīvus un efektīvus pasākumus pret viltošanu, kas ir īsta sērga Eiropas ekonomikā.
Ilda Figueiredo  
rakstiski. - (PT) Šim ziņojumam ir ļoti spēcīga neoliberāla ievirze, vēlreiz apliecinot, ka Eiropas Parlaments tiecas uz arvien lielāku liberalizāciju, vēl lielākas peļņas no uzņēmējdarbības kapitāla nekā jau reģistrētā 35 % un lielāka peļņa.
Tādējādi pēc slavas dziesmām vienotā tirgus dotajiem lielākajiem ieguvumiem (lielajiem uzņēmumiem un finanšu grupām) mums stāsta, ka joprojām pastā protekcionistiska attieksme un ka ir svarīgi to apkarot un virzīties uz priekšu citās jomās, piemēram, finanšu pakalpojumu, nodokļu politikas, transporta, pasta pakalpojumu un enerģētikas jomā, kuras vēl nav pilnīgi liberalizētas un integrētas.
Kropļojot realitāti, tie cenšas maskēt vienotā tirgus patiesos rezultātus, tādus kā izmaksu palielināšanos, pakalpojumu daudzuma un kvalitātes pazemināšanos, daba zaudējumus, un te ir minēti tikai daži no tiem.
Šis ziņojums ir mēģinājums veicināt sabiedrisko pakalpojumu turpmāko liberalizāciju, politiskās varas turpmāko pāriešanu no valsts uz pārvalstu līmeni un turpmākos uzbrukumus patērētāju un darba ņēmēju tiesībām, un tādēļ mums ir jābalso pret to.
Hélčne Goudin un Nils Lundgren  
rakstiski. - (SV) June List piekrīt referenta vispārējai nostājai, ka iekšējais tirgus ir vienos no ES lielākajiem panākumiem un ka tas ir jāuzlabo un jāattīsta arī turpmāk.
Tomēr mēs iebilstam pret ziņojumā izvirzītājiem pārāk daudzajiem īpašajiem priekšlikumiem. Mēs noteikti iebilstam pret noteikumiem par nodokļu saskaņošanu, labvēlību attiecībā pret eiro un nepieciešamību dalībvalstīm liberalizēt pasta pakalpojumus, kuri ir sabiedriski pakalpojumi un kurus pirmkārt un galvenokārt ir jāreglamentē katrai dalībvalstij.
Nobeigumā, mēs piekrītam, ka nav skaidra situācija attiecībā uz vispārējas intereses pakalpojumiem. Tomēr mēs nolēmām balsot pret PPE-DE iesniegto grozījumu Nr. 12/rev un 4. grozījumu, kuru iesniedza PSE, jo šo grozījumu noteikumu ilgtermiņa rezultāts būs pilnvaru turpmākā nodošana Eiropas Kopienu Tiesai.
Pamatojoties uz minētajiem argumentiem, mēs nolēmām balsot pret ziņojumu galīgajā balsojumā.
Malcolm Harbour  
rakstiski. - Lielbritānijas Konservatīvās partijas dalībnieki ir bijuši pilnībā funkcionējoša un efektīva vienotā tirgus radīšanas kampaņas priekšgalā. Mēs atzinīgi vērtējam Jacques Toubon ziņojumu un tā uzsvērto atbalstu nepārtrauktai rīcībai, lai vienoto tirgu padarītu dinamisku, uz āru vērstu un elastīgu, tajā pašā laikā nodrošinot, ka tas pilsoņiem sniedz patiesu labumu.
Šajā kontekstā Lielbritānijas Konservatīvās partijas locekļi ir teikuši, ka nodokļu politikai ir jāpaliek pilnīgā ES dalībvalstu kontrolē un ka "visām situācijām piemērotas” ES līmeņa politikas apdraud ekonomikas dinamiku un globālo konkurētspēju, kas Eiropas nākotnei ir tik būtiska. Tādēļ mēs balsojām pret aicinājumiem ieviest kopējo konsolidēto uzņēmumu peļņas nodokļa bāzi.
Anna Hedh  
rakstiski. - (SV) Kaut gan ziņojumā ir daži pozitīvi aspekti, es nolēmu balsot pret to. Līdzās noteikumiem par kodolenerģiju, kurus es nevaru atbalstīt, ziņojumā ir kritizēts akcīzes nodoklis un patērētāju aizsardzības obligātā saskaņošana, kas turpmāk var nelabvēlīgi ietekmēt gan Zviedrijas alkohola politiku, gan patērētāju aizsardzību. Es atzinīgi vērtēju pārskatu, tomēr es vēlējos redzēt stingrākus noteikumus par sociālajām klauzulām, un es uzskatu, ka ziņojums nav tik līdzsvarots, kādam tam vajadzēja būt.
Astrid Lulling  
rakstiski. - (FR) Es balsoju par Toubon kunga ziņojumu par vienotā tirgus noteikumu pārskatīšanu, un es atbalstu referenta labvēlīgo pieeju vienam no vissvarīgākajiem Eiropas Savienības pīlāriem. Četras brīvības, kas veidot vienoto tirgu - brīva preču, pakalpojumu, personu un kapitāla aprite - ir jāatbalsta un jāattīsta arī turpmāk, lai nodrošinātu to, ka ikviens pilnīgi izmanto vienotā tirgus priekšrocības.
Attiecībā uz pakalpojumu brīvu apriti es domāju, ka ir ļoti žēl, ka nav likts lielāks uzsvars uz to, cik svarīgs patiesi vienota tirgus sasniegšanai un darbavietu radīšanai ir izcelsmes valsts princips, kuram jau ievērojami ir kaitējusi pakalpojumu direktīva.
Es uzskatu, ka izcelsmes valsts principa ievērošana attiecībā uz PVN, ko piemēro tālpārdošanai un e-komercijai, ir saskaņotas un pārredzamas nodokļu sistēmas vienīgais dzīvotspējīgais pamats, kas nodrošina preču brīvu apriti.
Manuprāt, nodokļu konkurence nekādā gadījumā nav šķērslis vienotā tirgus izveidei; gluži pretēji, tā mudina ekonomikas dalībniekus aizstāvēt viņu brīvības attiecībā uz pārvietošanos vienotajā tirgū.
David Martin  
rakstiski. - Es balsoju par šo ziņojumu par Vienotā tirgus noteikumu pārskatīšanu, pie kuras Komisija pašlaik strādā. Īpaši atzinīgi es vērtēju koncentrēšanos uz likumdošanas uzlabošanu visā Eiropas Savienībā un uz tiesiskās skaidrības nodrošināšanu attiecībā uz pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi.
Christel Schaldemose  
rakstiski. - (DA) Sociāldemokrātu grupas Eiropas Parlamentā Dānijas deputāti - P. N. Rasmussen, B. Thomsen, C. Schaldemose, D. Jørgensen un O. Christensen - balsoja pret 18. punktu par patērētāju acquis Komisijas pārskatu. Delegācija uzskata, ka ir vajadzīga minimāla saskaņošana, bet šādas lielas atšķirības joprojām ir patērētāju aizsardzības līmenī dalībvalstīs.
Delegācija nepiekrīt arī 26. punktam, kurā noteikts, ka pašreizējā PVN un akcīzes nodokļa sistēma ir šķērslis vienotā tirgus galīgai izveidei. Delegācija uzskata, ka šis formulējums ir pretrunā arī ar Dānijas akcīzes nodokļu sistēmu.
Tomēr delegācija vēlas uzsvērt atbalstu vienotā tirgus labākai izveidei.
Brian Simpson  
rakstiski. - Es vēlos paskaidrot, ka nevaru atbalstīt ziņojuma 32. punktu, kas prasa plašu nodokļu saskaņošanu vai arī uzņēmumu peļņas nodokļu saskaņošanu, un arī O apsvērumu, kas kritizē tās dalībvalstis, ka aizsargā savas privilēģijas attiecībā uz nodokļu jautājumiem. Dalībvalstīm ir jāvar brīvi noteikt savu nodokļu politiku, kas ir valstu fiskālās politikas daļa. Kas attiecas uz 40. punkta 2. daļu, es balsošu par to, jo man ir bažas, ka vairākos jautājumos dalībvalstis ES tiesību aktus izmanto, lai "spodrinātu” savu valstu tiesību aktus, un pēc tam, kad saskaras ir kritiku, tajā vaino ES.
Es balsošu arī par 16. punkta 2. daļu, kas norāda, ka nepietiekama uzmanība ir veltīta kodolenerģijai kā līdzeklim, ar kura palīdzību līdzsvarotā veidā varētu risināt klimata izmaiņu problēmu, un ceru, ka rezultātā varētu sākties diskusija, kas balstītos uz faktiem, nevis uz bailēm, par lomu, ko kodolenerģija kā daļa no labi sabalansētas enerģētikas politikas, varētu spēlēt klimata pārmaiņu risināšanā.
Kathy Sinnott  
rakstiski. - Es balsoju pret šo ziņojumu, jo tajā tika pieņemti un iekļauti grozījumi , kas atbalsta nodokļu saskaņošanu. Es esmu stingri pret jebkādiem pasākumiem, kas atbalsta nodokļu jomas saskaņošanu visā ES. Pastāv nepārtraukti centieni šos pasākumus "ieslidināt” kā grozījumus pat ziņojumu galvenajā daļā; es tam pretošos pie katras iespējas. Komisijai ir jābūt atklātākai par tās nodomiem attiecībā uz šo tematu tagad, kad tuvojas referendums par Reformu līgumu.
