Eiropas mantojuma zīme (debates) 
Priekšsēdētājs
Pirmais darba kārtības punkts ir ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi, ko Kultūras un izglītības komitejas vārdā sagatavoja C. Paliadeli - C7-0071/2010 -.
Chrysoula Paliadeli
Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze! Tādas Eiropas apziņas veicināšana, kas ietver cieņu pret multikulturālismu un tā aizsardzību, ir liels uzdevums Eiropas Savienības iestādēm to centienos panākt plašu kohēziju un solidaritāti starp Eiropas Savienības dalībvalstu iedzīvotājiem.
Zināšanas par mūsu vēsturi un mūsu multikulturālo kultūras mantojumu, kā arī informācijas sniegšana jaunajai paaudzei par idejām un cilvēkiem, kuriem ir bijusi galvenā nozīme Eiropas Savienības izveidošanā, var palīdzēt pārvarēt plaisu starp Eiropas Savienību un tās iedzīvotājiem.
Eiropas Komisija Eiropas Savienības Padomes uzdevumā ir uzņēmusies sagatavot priekšlikumu starpvaldību Eiropas mantojuma zīmes pārveidošanai Kopienas institūcijā. Plaša sabiedriskā apspriešana un ietekmes novērtējums ir apliecinājis, ka šīs institūcijas integrācija Eiropas iniciatīvās palīdzētu uzlabot zīmes tēlu un ticamību, ja tā būtu balstīta uz skaidri noteiktiem kritērijiem un uzsvērtu pieminekļa vai objekta simbolisko, nevis estētisko raksturu. Citiem vārdiem sakot, šī zīme sniegtu vēstījumu, ka Eiropas vēsture ir bagāta, savstarpēji papildinoša un kopīga kultūras mantojuma rezultāts un ka Eiropas Savienība sakņojas stiprās vērtībās, piemēram, brīvībā, demokrātijā, cilvēktiesību ievērošanā, kultūru daudzveidībā, iecietībā un solidaritātē.
Mēs sākām ar ļoti vērienīgu pieeju šai zīmei, proti, aplūkojot to kā rīku mūsu ārpolitikas arsenālā, kas pārsniegtu Eiropas Savienības robežas un ko varētu piešķirt citām Eiropas valstīm un (kāpēc gan nē?) arī valstīm citos kontinentos. Šobrīd varētu šķist reālistiskāk to izmantot kā instrumentu kohēzijas padziļināšanai starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un sākotnēji ierobežot šī instrumenta izmantojumu Eiropas Savienības dalībvalstu ietvaros.
Komisijas priekšlikumam, ka zīme būtu jāpiešķir ne vairāk kā 27 objektiem, mēs atbildējām ar ierosinājumu, ka procedūra būtu jāatkārto ik pēc diviem gadiem, lai uzturētu institūcijas vērtību un sniegtu laiku objektu atlasei un pārraudzībai pēc zīmes piešķiršanas. Mēs piekrītam, ka apbalvojuma kā Eiropas apvienošanu veicinoša faktora simboliskās vērtības dēļ priekšroka ir dodama starptautiskiem objektiem, jo ar to palīdzību tiek atbalstīta kohēzija, veicināta tīklu veidošana un dalībvalstis vai reģioni tiek mudināti iesaistīties sadarbībā. Tādēļ "kvotā” šiem objektiem būtu jāpiešķir prioritārs stāvoklis. Praktisku apsvērumu dēļ viena dalībvalsts darbosies kā koordinatore starp Eiropas ekspertu grupu un Komisiju.
Mēs pret zīmes pārveidošanu attiecāmies nevis kā pret iepriekšējās starptautiskās institūcijas administratīvu transformāciju, bet kā pret jaunu institūciju ar konkrēti noteiktiem atlases kritērijiem un saistošiem nosacījumiem, kas saņēmējiem ir jāizpilda, ja tie gatavojas zīmi paturēt. Ekspertu grupa, tīklu veidošana, simboliskais raksturs un zīmes saņēmēja pārraudzība norāda uz atšķirīgu pieeju, ko nevajadzētu jaukt ar iepriekšējo starptautisko institūciju. Tāpēc, lai aizsargātu iepriekš izveidoto institūciju un atbalstītu jaunās institūcijas pamatotību, mēs uzskatījām, ka Komisijas priekšlikuma 18. pantā minētie pārejas noteikumi nav nepieciešami. Mēs arī meklējām iespējas Komisijas tekstā nostiprināt divpadsmit dalībnieku lielās ekspertu grupas nozīmi, papildinot to ar vēl vienu dalībnieku saskaņā ar Reģionu komitejas ierosinājumu, un mēs centāmies nodrošināt, lai grupa būtu vairāk iesaistīta zīmes piešķiršanas vai anulēšanas procedūrā.
Šajā pašā kontekstā un lai nostiprinātu Eiropas Parlamenta nozīmi, mēs uzstājām uz Komisijas pienākumu pirms galīgās atlases publicēt pilnu priekšatlasē izvēlēto objektu sarakstu un attiecīgi par to informēt Eiropas Parlamentu un Padomi. Tas Eiropas Parlamentam un Padomei nodrošinās laiku, lai reaģētu, ja rastos kādi jautājumi.
Noslēdzot šo īso izklāstu, es vēlētos pateikties ēnu referentiem, Komisijas pārstāvjiem un Padomei par radošo ieguldījumu ziņojumā, par kuru pēc brīža jūs tiksiet aicināti balsot. Es ticu, ka nākamajā apspriešanas posmā mēs turpināsim sadarboties tādā pašā garā.
Androulla Vassiliou
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos sākt, izsakot pateicību Eiropas Parlamentam, jo īpaši referentei Paliadeli kundzei, un ēnu referentiem par stingro atbalstu Komisijas priekšlikumam par Eiropas mantojuma zīmi. Kā jūs zināt, šis priekšlikums bija viens no pirmajiem, ko jaunā Komisija apstiprināja pēc tās darba uzsākšanas, un tā ir viena no mūsu nākamo gadu prioritātēm kultūras nozarē.
Mūsu mērķis ar šīs zīmes palīdzību ir sniegt Eiropas iedzīvotājiem, jo īpaši jauniešiem, jaunas iespējas iegūt zināšanas par viņu kopīgo un tajā pašā laikā daudzveidīgo kultūras mantojumu, vēsturi un Eiropas Savienības attīstību. Esmu pārliecināta, ka tas Eiropas iedzīvotājus ļaus tuvināt Eiropas Savienībai. Eiropas mantojuma zīme arī palīdzēs veicināt kultūras tūrismu un sniegs fiziskus un finansiālus ieguvumus.
Sadarbība, kas aizvadīto mēnešu laikā noritēja starp Parlamentu un Komisiju, ir bijusi ārkārtīgi konstruktīva, un esmu gandarīta, ka attiecībā uz daudziem pamatjautājumiem mūsu pieeja bija identiska. Lielākā daļa grozījumu, ko jūs šodien apstiprinājāt, pilnībā atbilst mūsu mērķiem attiecībā uz jauno zīmi. Mēs piekrītam Parlamenta viedoklim, ka iniciatīvas kvalitāte un pamatotība ir ļoti svarīga. Mēs arī novērtējam jūsu veiktos pasākumus, lai nodrošinātu noteikumu un procedūru pēc iespējas pilnīgāku skaidrību, vienkāršību un elastību, lai sabiedrībai tās būtu viegli saprast un dalībvalstīm un Eiropas Savienībai - viegli piemērot.
Tomēr atsevišķi jūsu labojumi ir politiski jutīgāki. To es galvenokārt attiecinu uz svītrotajiem pārejas noteikumiem. To objektu pārvaldītāji, kuriem ir piešķirta starpvaldību zīme, kā arī dalībvalstis saista lielas cerības ar pārejas periodu, kas tiem sniegs iespēju ātri iesaistīties jaunajā sistēmā, ja tie, protams, nodrošinās atbilstību jaunajiem kvalitātes kritērijiem. Šis, iespējams, ir viens no galvenajiem jautājumiem, kas mums ar Padomi ir jāapspriež mūsu trīspusējās sarunās nākamajos mēnešos.
Tomēr esmu pārliecināta, ka tiks rasti kompromisi, kas ir pieņemami visām pusēm un kas ilgtermiņā nodrošinās veiksmīgu Eiropas mantojuma zīmes darbību. Tāpēc mēs ceram šajā jomā turpināt mūsu teicamo sadarbību ar Parlamentu. Vēlreiz paldies jums par teicamo sadarbību!
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Priekšsēdētāja kungs, tā kā tas ir tikai pamatoti, es vēlētos apsveikt mūsu referenti ne tikai saistībā ar viņas darbu, bet - svarīgākais - arī saistībā ar viņas spēju ieklausīties.
Lai gan vispārējā šā Parlamenta darba kontekstā šis ziņojums var šķist ne īpaši nozīmīgs, manuprāt, tas, domājams, veicinās reālu Kopienas rīcību. Mazi strauti veido lielas upes.
Kultūras un izglītības komiteja balsojumā atbalstīja "Eiropas mantojuma zīmes” nosaukuma saglabāšanu, uz ko īpaši cerēja Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti), jo šī iniciatīva neaprobežojas ar Eiropas Savienības pastāvēšanas vēstures periodu, bet ir vērsta uz lielo ideju par Eiropu, kas ir daudz senāka.
Zīme ir efektīvs instruments, kuram ar kultūras daudzveidības palīdzību galvenokārt būtu jāpopularizē Eiropas identitāte. Tā nebūtu jāuzskata par vienkāršu starpvaldību iniciatīvas pārveidošanu, bet drīzāk par reālu instrumentu, kas, balstoties uz pieredzi, sniegs faktisku pievienoto vērtību - gan ar stimula palīdzību, ko tas dalībvalstīm vai vietējās varas iestādēm var sniegt Eiropas vērtību atbalstam, gan attiecībā uz mūsu iedzīvotāju zināšanām par šīm vērtībām.
Iniciatīvas mērķis ir stiprināt Eiropas iedzīvotāju piederības izjūtu Eiropai, kā arī palīdzēt nodrošināt vispārēju informētību. Laikā, kad sabiedrības atbalsts Eiropas idejai vēl joprojām ir svarīga problēma, ar ko mums ir jāsaskaras, Eiropai ir nepieciešami arī simboli, kas šo ideju pastāvīgi attīstītu un nostiprinātu, jo diemžēl šķiet, ka Eiropas identitāte ir acīmredzams fakts, kas vēl ir jārada.
Mary Honeyball
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es pilnībā piekrītu visiem pārējiem runātājiem, ka šī ir teicama iniciatīva, un es esmu ļoti gandarīta, ka Kultūras un izglītības komiteja un Paliadeli kundze to ierosina.
Es jo īpaši vēlētos pateikties mūsu referentei, kura šajā jomā ir paveikusi teicamu darbu. Šī iniciatīva ir ļoti labs Eiropas un mūsu kopīgās kultūras un vēstures popularizēšanas veids. Esmu pārliecināta, ka tā būs ļoti veiksmīga, un mēs esam veikuši dažādus pasākumus, lai nodrošinātu šīs iniciatīvas sekmīgumu. Galīgo objektu izvēli veiks ekspertu žūrija, kuras pārstāvji būs šīs jomas speciālisti, un, kā jau es iepriekš teicu, īpašu uzmanību mēs pievērsīsim pārrobežu objektiem, lai popularizētu Eiropas ideju.
Mēs arī pieprasām, lai veiksmīgie kandidāti nodrošinātu atbilstību konkrētiem kritērijiem: mēs vēlamies palielināt izraudzīto objektu Eiropas līmeņa nozīmi. Veiksmīgajiem kandidātiem būs jāorganizē izglītojoši pasākumi, jo īpaši paredzēti jauniešiem, notiks ideju apmaiņa par kopīgu projektu uzsākšanu ar citu objektu pārvaldītājiem, kuriem ir piešķirta zīme, tiks organizēti mākslinieciski un kultūras pasākumi, kas veicinās dialogu, kā arī, protams, šos objektus varēs apmeklēt plaša sabiedrība.
Tādējādi, manuprāt, šie objekti pēc to sagatavošanas un nodošanas ekspluatācijā sniegs milzīgu labumu Eiropai, iedzīvotāji tos varēs apmeklēt un novērtēt un tie popularizēs Eiropas ideju un mūsu darbu Parlamentā un Eiropas Savienībā.
Tāpēc es jums visiem iesaku šo ziņojumu. Esmu pārliecināta, ka tad, kad iniciatīva tiks sagatavota un darbosies, tā būs ārkārtīgi veiksmīga, un es esmu ļoti lepna par to, ka esmu tajā piedalījusies.
Oriol Junqueras Vies
Priekšsēdētāja kungs, Eiropas mantojuma zīme, bez šaubām, ir ļoti nozīmīgs projekts vismaz divu iemeslu dēļ: pirmkārt, tas Eiropas iedzīvotājiem ļauj izjust lielāku tuvību ar viņu kopīgo un daudzveidīgo vēsturi un mantojumu. Otrkārt, tas ir labs instruments kultūras tūrisma veicināšanai un ekonomikas stimulēšanai.
Tāpēc es vēlētos pateikties komisārei Vassiliou kundzei un referentei Paliadeli kundzei par viņu iniciatīvu un smago darbu, un es gribētu izmantot šo iespēju, lai sacītu, ka, lai arī sākumā tā bija dalībvalstu iniciatīva, tagad mums tai ir jāpiešķir skaidra Eiropas Savienības dimensija.
Tas nozīmē, ka Eiropas mantojuma zīmei nevajadzētu būt dalībvalstu izraudzīto vietu kopumam, bet tai drīzāk būtu jāatspoguļo kopīgs Eiropas redzējums. Eiropas redzējums nosaka vajadzību pēc kopīgiem kritērijiem un pilnīgas dalībvalstu īstenotā priekšatlases procesa pārredzamības. Tas arī nozīmē, ka mums ir jāciena reģionāla, kultūru un valodu daudzveidība.
Šīs iniciatīvas veiksme ir atkarīga no mums.
Emma McClarkin
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, mantojuma objektu popularizēšana un attīstīšana Eiropā ir nepieciešams un atbalstāms projekts, kas ir pelnījis pilnīgu mūsu uzmanību. Mūsu iedzīvotājiem ir jālepojas ar mūsu bagāto un daudzveidīgo kultūras mantojumu, kas ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc miljoniem cilvēku no visas pasaules ik gadu apmeklē Eiropu. Projekts vēsturisko objektu pārvaldītājiem var sniegt iespēju piekļūt papildu finansējumam un saglabāt un attīstīt to aprīkojumu, kas šajā ekonomiski sarežģītajā laikā ir ļoti nepieciešams ieguvums, tomēr, sniedzot iedzīvotājiem cerības, mums tās ir jāizpilda.
Tomēr jau no paša sākuma šis ziņojums tika izstrādāts, izmantojot federālistu valodu, cenšoties popularizēt nepatiesus vai uzspiestus Eiropas paraugus. Centieni pārdēvēt iniciatīvu par Eiropas Savienības mantojuma zīmi bija politiski motivēti un izslēgtu tūkstošiem iespējamo vietu, kuru vēsture un mantojums ir senāks un pat aizēno virkni mūsdienu objektu.
Turklāt mani un citu cilvēku centieni nodrošināt, lai zīmes centrā turpinātu atrasties mantojums, nevis politiskā integrācija, tika noraidīti. Tas nenovēršami izraisīs daudzu nozīmīgu objektu netaisnīgu izslēgšanu.
Nopietnas bažas radīja arī šīs programmas finansējums, īpaši ņemot vērā taupības pasākumus, kas šobrīd ietekmē kultūras departamentus visā Eiropā. Es ceru, ka, turpinot attīstību, mēs varam to ierobežot. Problēmas varētu radīt arī objektu skaita pārmērīgs pieaugums un iespējamā UNESCO sistēmas dublēšana.
Šīs zīmes galvenajiem mērķiem bija jābūt mūsu kopīgā un daudzveidīgā mantojuma saglabāšanai un novērtēšanai, bet diemžēl mēs neesam nodrošinājuši vērtības pievienošanu. Tas mums ir jāatceras.
Giancarlo Scottà
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Esmu gandarīts par šo iniciatīvu, kuras mērķis ir Eiropas mantojuma zīmes pārveidošana oficiālā Eiropas Savienības rīcībā, lai palielinātu šīs iniciatīvas efektivitāti, atpazīstamību, prestižu un ticamību.
Šajā nolūkā es vēlētos uzsvērt šo objektu novērtēšanai ieceltās ekspertu žūrijas locekļu profesionālisma nozīmi, kā arī zīmes piešķiršanas procedūras stingrību un zīmes paturēšanas pārskatīšanu laika gaitā. Šie elementi ir svarīgi, lai nodrošinātu pašas zīmes īpašo raksturu un kvalitāti.
Tomēr zīmei ir pilnībā jākoncentrējas uz objekta simbolisko un audzinošo vērtību, nevis uz tā estētiskumu, kā tas nereti notiek citu kultūras mantojuma popularizācijas iniciatīvu gadījumā, lai skaidri nošķirtu zīmi no šīm pārējām iniciatīvām. Tāpēc es arī piekrītu, ka īpaši jāņem vērā starptautiski objekti to simboliskās nozīmes dēļ.
Hans-Peter Martin
(DE) Priekšsēdētāja kungs, šāda veida zīme ir pamatota, tomēr tikai ar diviem nosacījumiem: pirmkārt, tai ir jābūt plaši atpazīstamai, lai nodrošinātu informētību - galu galā mums jau ir ļoti daudz šādu simbolu. Otrs nosacījums ir prasība, lai ar iniciatīvu saistītā birokrātija pati par sevi nekļūtu par mērķi, kā tas notiek tik daudzu līdzīgu iniciatīvu un Eiropas Savienības institūciju gadījumā. Ja šī iniciatīva, kas mums varētu sniegt tik lielus ieguvumus, nepārprotami formulējot nostāju, kas ir visai atšķirīga no Ķīnas attieksmes pret tās seno kultūru vai no Amerikas Savienoto Valstu pieejas ar to vēsturiski nelielo kultūras objektu krātuvi, galīgajā analīzē būtu atspoguļota kā ārkārtīgi birokrātisks un sarežģīts veids, kā "puišiem” radīt darba vietas, tas patiešām būtu Eiropas kultūras tradīcijas paradokss.
Mums ir labi jāsaprot viens aspekts: kultūra ir iedvesmojošu ideju un redzējumu avots, kas šeit bieži tiek atbalstīti, bet daudz retāk praktiski īstenoti. Šī konkrētā iespēja radīt identitāti, kas ir ietverta arī subsidiaritātes principā, var pastāvēt tikai ar kultūras starpniecību, tāpēc mums šajā jomā ir jādara pat vairāk. Es arī domāju par rakstnieku un citu mākslinieku konkrētu atbalstu bez nebeidzamajām birokrātiskajām organizācijām un institūcijām, ar ko mēs nereti sastopamies Eiropas kontekstā.
Marco Scurria
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es vēlētos sveikt komisāri Vassiliou kundzi un pateikties viņai par stingro šīs iniciatīvas atbalstu, un es velētos pateikties arī Paliadeli kundzei un visiem ēnu referentiem par labo darbu, ko viņi ir paveikuši.
Pašlaik Eiropa piedzīvo ekonomiskus un finansiālus sarežģījumus. Šobrīd mēs apspriežam jautājumu, kā iejaukties, lai palīdzētu vairākām grūtībās nonākušām Eiropas Savienības valstīm. Tas, bez šaubām, ir svarīgi, bet Eiropa nevar aizmirst par to vērtību nozīmi, kas ir ļāvušas Eiropas Savienībai ar uzvaru izkļūt no tām neskaitāmajām problēmām, ar kurām tai savas pastāvēšanas laikā ir nācies saskarties.
Eiropas bagātība balstās tās vēsturē, kultūrā, mākslā, tās izcilākajās personībās, tās ainavās, simboliskajās vietās, intelektuāļos, filozofos un - es uzdrīkstos sacīt - tās civilizācijā. Šī zīme to visu var atspoguļot un izcelt visas neskaitāmās Eiropas identitātes formas, kuras dalībvalstis laika gaitā ir veicinājušas.
Tagad mums ir jāpievēršas sarunām ar Padomi, lai atrisinātu dažas interpretācijas atšķirības vairākos jautājumos. Es ticu, ka apspriestie jautājumi tiks atrisināti ātri un, iespējams, pat viegli, ņemot vērā šī temata nozīmi. Es arī uzskatu, ka, tiklīdz šis ziņojums tiks pieņemts tā galīgajā redakcijā, mēs visi sevi vairāk izjutīsim kā eiropiešus mūsu kopīgo vērtību un tradīciju dēļ. Es domāju, ka ar Komisijas palīdzību, Parlamenta veikto darbu un ar Padomi mēs tiešām veicam labu darbu visu mūsu iedzīvotāju interesēs.
(Runātājs piekrita atbildēt uz jautājumu, ko uzdeva Martin kungs, paceļot zilo kartīti, saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu)
Hans-Peter Martin
(DE) Priekšsēdētāja kungs, esmu ļoti pateicīgs Scurria kungam. Es ļoti novērtēju viņa teikto par šo jautājumu. Es tikai vēlētos viņam kā lielākās šā Parlamenta grupas pārstāvim pajautāt, kā viņš novērtē risku, ka attiecībā uz šā kultūras mantojuma zīmes administrāciju un īstenošanu mēs varētu iestigt pārāk lielā birokrātijā? Vai viņam ir kādi ieteikumi, kā to sapratīgi ierobežot, lai mēs nesaskartos ar nebeidzamā apspriežu procesā ieslīgušu milzīgu skaitu žūriju un lai netiktu atstāts novārtā mūsu faktiskais mērķis, proti, plaši atpazīstama zīme, kas gūst atbilstošu uzmanību plašsaziņas līdzekļos?
Marco Scurria
(IT) Priekšsēdētāja kungs, es ar gandarījumu atbildu Martin kungam, jo mēs zinām, ka birokrātijas jautājums dažkārt nošķir un attālina Eiropas iedzīvotājus no to iestādēm. Raugoties no šā viedokļa, manuprāt, šajā ziņojumā noteiktā rīcība ir visai skaidra. Mēs to apspriedīsim arī ar Padomi.
Kad dalībvalstis būs izlēmušas, kuriem objektiem varētu piešķirt Eiropas zīmi, un kad sapulcēsies īstu ekspertu žūrija, kuriem vajadzīgā, bet ne pārāk ilgā laika posmā tiks sniegta iespēja izvēlēties objektus (un mums vēl joprojām ir jānoskaidro, kuram šajā jautājumā būs galavārds, tomēr tas ir jautājums, kas mums būs jāapspriež ar Padomi un Komisiju) - un šajā ziņā es nesaskatu pārmērīgas birokrātiskas problēmas. Birokrātiskas problēmas pastāv attiecībā uz daudziem citiem jautājumiem, bet nevis saistībā ar šo jautājumu par zīmi, kurai, manuprāt, drošā termiņā var vienkārši izsekot ar skaidriem rezultātiem visu Eiropas iedzīvotāju interesēs.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, dāmas un kungi! Es arī vēlētos pievienoties Paliadeli kundzei veltītajiem apsveikumiem par viņas lieliski paveikto darbu.
Es domāju, ka tagad, kad ziņojums ir pieņemts, mēs varam sacīt, ka tā būs veiksmīga kulminācija jaunam ieguldījumam eiropeismā, un es neuzskatu, ka darbs eiropeisma labā šobrīd ir triviāls.
Es arī uzskatu, ka dalībvalstu, komisāres un Komisijas lēmums iekļaut Eiropas mantojuma zīmi Eiropas Savienības kompetences jomā palīdzēs uzlabot tās atpazīstamību, prestižu un ticamību, kā arī nostiprinās dziļi iesakņotos kohēzijas un Eiropas iedzīvotāju solidaritātes ideālus.
Zīme ir svarīgs solis virzībā uz Eiropas integrāciju, jo tā mūs un visus iedzīvotājus tuvinās mūsu kopīgajai vēsturei.
Situācijā, kad izskan tik daudz viedokļu, kas tik bieži pauž tiesības uz individuālu, bieži vien - nacionālu vēsturi, manuprāt, tādai iniciatīvai, par kādu mēs šodien balsojam, lai paustu tiesības uz kopīgu vēsturi un to popularizētu, ir tiešām simboliska un ļoti svarīga nozīme.
Es uzskatu, ka darbs, ko mēs ar šo Eiropas mantojuma zīmi gatavojamies veikt, arī palīdzēs jaunākajām paaudzēm izprast idejas, uz ko balstījās Eiropas Savienības dibinātāji, lai tādējādi šīs paaudzes varētu redzēt, ka Eiropas integrācijas process, kuru mēs šobrīd piedzīvojam, ir process, un ka šā procesa iznākums, tāpat kā visu procesu gadījumā, ir atkarīgs no tiem, kuri tajā piedalās. Es domāju, ka šajā ziņā Eiropas Savienība būs tāda, kādu to vēlas redzēt tās iedzīvotāji. Tāpēc es visus mudinu sadarboties. Es, protams, dzirdēju, ka Martin kungs tikko norādīja, ka mums ir jāizvairās no birokrātijas. Protams, ka mums tas ir jādara! Tomēr galvenais jautājums, kam mums ir jāvelta darbs, ir mūsu kopīgā vēsture un tās popularizēšana.
Priekšsēdētājs
Takkula kungs ir lūdzis atļauju uzdot jautājumu.
Takkula kungs, jūs drīkstat uzdot jautājumu Badia kundzei.
Hannu Takkula
(FI) Priekšsēdētāja kungs, mans galvenais nolūks bija lūgt vārdu, jo es esmu Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas koordinators, un es šīs grupas vārdā velētos pateikties Paliadeli kundzei par šo brīnišķīgo ziņojumu un teikt dažus vārdus par mūsu sabiedrības vēsturi un par Eiropas mantojuma zīmi. Tādējādi patiesībā mans jautājums ir...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Priekšsēdētājs
Takkula kungs, vienu mirkli: procedūra... mēs jums drīz dosim vārdu kā papildu runātājam, jo jūsu grupas pārstāvis patiešām nebija pārstāvēts.
Mēs jūs aicināsim kopā ar pārējiem runātājiem, kuri uzstāsies nākamie, un jums būs divas minūtes, lai izklāstītu savu runu.
Marek Henryk Migalski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze! Pirms brīža, tulkojot Badia i Cutchet kundzes runu, tulks lietoja jēdzienu "eiropeisms”, kas, domājams, bija kļūda. Šāds vārds poļu valodā neeksistē, un patiesībā man ir sajūta, ka ar iniciatīvu, ko mēs pašlaik apspriežam, tiek konstruēts kas neeksistējošs, proti, "eiropeisms” vai kāds mākslīgs veidojums, kas kalpo par bandinieku politiskajā spēlē.
Manuprāt, tas, ko mēs darām, ir lieki. Kā reiz sacīja slavens filozofs "bez vajadzības nevajag daudz apgalvot”. Man radies iespaids, ka Eiropas mantojuma zīme ir lieki izteikts apgalvojums. Es nepieminēšu lielās neskaidrības, kas attiecas uz jautājumu par to, kā zīme tiks piešķirta un anulēta. Es nepieminēšu faktu, ka iniciatīva Eiropas nodokļu maksātājiem izmaksās EUR 1 350 000. Es vēlos uzdot pamatjautājumu, nerunājot par šiem pārējiem svarīgajiem tematiem, proti - kāpēc mēs to darām? Vai mums tiešām ir jārada kas tāds, kas nav eiropeiskums, bet tikai eiropeisms, ko es minēju iepriekš?
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze! Šī ideja par kultūru nav nekas jauns - mēs to esam dzirdējuši jau agrāk citiem ziņojumiem veltītu diskusiju laikā Parlamentā, un mēs to atkal šeit dzirdējām šodien - kultūra Eiropas Savienībā ir tuvu tam, lai tiktu uzskatīta par instrumentu. Tas izpaužas dažādos veidos: tā sauktās kultūras diplomātijas kontekstā, kurā kultūra tiek uzskatīta par ārpolitikas instrumentu, vai šobrīd apspriestajā jomā attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmes radīšanu, lai, runājot referentes vārdiem, "palielinātu Eiropas iedzīvotāju uzticēšanos Eiropas Savienībai un tās vadītājiem” un "novērstu plaisu starp Eiropas Savienību un tās iedzīvotajiem”.
Referente izprot, ka pastāv citi, daudz efektīvāki veidi minēto mērķu sasniegšanai, par ko varētu pateikt daudz vairāk. Es vēlētos norādīt, ka neviena zīme nespēs izdzēst acīmredzamās sekas, ko uz Eiropas iedzīvotājiem un tautām ir atstājusi Eiropas Savienības īstenotā politika un ekonomikas pārvaldība: īsumā sakot, īsta sociālā terorisma plāni, ko tā ir īstenojusi ar klusējošu dalībvalstu valdību piekrišanu.
Mums ir jāņem vērā arī tādu politiku kā, cita starpā, kopējās lauksaimniecības politikas vai kopējās zivsaimniecības politikas radītās sekas attiecībā uz svarīgu kultūras zīmju un Eiropas tautu kultūras un vēstures mantojuma dzīvu elementu iznīcināšanu. Ņemsim vērā piekrastes vai sekulāro lauku iedzīvotāju kopienu gaidāmo bojāeju tikai vienas paaudzes dzīves laikā. Šī iniciatīva, kurai galvenokārt ir simboliska nozīme, ir balstīta uz maldīga pieņēmuma attīstīšanu par vienotu Eiropas identitāti un vienotu Eiropas kultūru, kā arī uz tādām vērtībām kā brīvība, demokrātija, iecietība un solidaritāte, izmantojot īpaši jutīgu kultūras mantojuma jomu un vēsturi, kas rada nopietnas bažas, ka šāda situācija veicinās satraucošo vēstures pārrakstīšanas procesu, ko mēs pēdējā laikā esam novērojuši.
Kultūra, tāpat kā citas vēsturiskas parādības, nerodas no kāda veida viendabīgas, kopīgas identitātes, bet ir pretrunu, konfliktu un kultūras dominēšanas rādītājs. Atkal uzdosim sev jautājumu par "Eiropas Savienības mantojuma zīmes” jēgu, kas vienkārši tiek piešķirta, pamatojoties uz attiecīgo mantojuma elementu atrašanās vietu. Tā kā mēs zinām, ka Eiropas mantojums ir aizgūts no daudzām kultūrām un uz to savas tiesības varētu paust arī islāma pasaule, Vidusjūras kultūras vai to tautu kultūras, kas tika pakļautas Eiropas koloniālismam, vai tas ir Eiropas Savienības mantojums vai mantojums, kas atrodas Eiropas Savienībā?
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos noslēgt savu runu, sakot, ka kopumā, ar dažiem izņēmumiem, referentes iesniegtie grozījumi ir uzlabojuši Komisijas sagatavoto projektu, bet šajā gadījumā ziņojuma konkrētie mērķi ir daudz mazsvarīgāki nekā kļūdainā ideja, kas ir tā pamatā.
Corneliu Vadim Tudor
(RO) Priekšsēdētāja kungs, šodien, 16. decembrī, mēs svinam Ludviga van Bēthovena, vienotās Eiropas himnas komponista, 240 dzimšanas dienu.
Ņemot vērā šo lielisko Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, es kā rumāņu vēsturnieks un rakstnieks vēlētos ierosināt Eiropas mantojuma zīmes piešķiršanu izcilam objektam, kas pasaules kontekstā ir unikāls, proti, Svētā Andreja alai, kas atrodas netālu no Donavas ietekas Melnajā jūrā. Kā apstiprinājis Origēns, viens no kristīgās baznīcas izveidotājiem, kurš par to uzzināja no sava tēva, kurš to savukārt bija uzzinājis no Andreja mācekļiem, pirmais Jēzus Kristus aicinātais cilvēks devās turp, uz šo mazo alu Scythia Minor provincē, un izplatīja kristīgo ticību. Gandrīz droši zināms, ka šī ir pirmā kristiešu baznīca Eiropā.
2011. gada pirmo mēnešu laikā es veikšu nepieciešamos pasākumus, lai saņemtu kopienas atbalstu lielam projektam. Es gatavojos uzstādīt iespaidīgu mūsu pestītāja Jēzus Kristus skulptūru Rumānijai piederošajā Transilvānijas daļā, Braşov reģionā, ja runājam precīzi. Tā būs 40 metrus augsta, tādējādi tā būs augstāka nekā tai līdzīgās skulptūras Brazīlijā, Portugālē un Polijā. Skulptūras pakājē būs arī baznīca, kurā notiks kāzas, kristības un dievkalpojumi, lai atzīmētu nozīmīgus kristiešu svētkus. Mēs pārdzīvosim grūtos laikus, kas mūs sagaida, un izkļūsim no tiem kā uzvarētāji tikai kristiešu krusta gaismā.
Hella Ranner
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es esmu ļoti gandarīta, ka šī iniciatīva, kuru dažas dalībvalstis jau ir īstenojušas, tagad ir nonākusi līdz Eiropas Savienībai kopumā. Divgadu cikla izvēlēšanās zīmes piešķiršanai bija pareiza un pamatota. Es šajā jautājumā arī vēlētos pateikties referentei. Tomēr jāatzīst, ka man ir neliela piebilde saistībā par faktu, ka mums ir jāspēj precīzi nošķirt UNESCO pasaules kultūras mantojuma programma un šīs zīmes Eiropas mēroga raksturs. Pretējā gadījumā mūsu iedzīvotājiem būs grūti saprast, kāpēc šai konkrētajai zīmei ir īpaša Eiropas dimensija.
Es esmu iepazinusies ar to, kādus objektus dalībvalstis līdz šim brīdim ir izvirzījušas zīmes saņemšanai, un esmu secinājusi, ka, visai saprotami, tās galvenokārt ir cilvēku radītas celtnes. Mūsu ideja Kultūras un izglītības komitejā bija atzīt ne tikai ēkas, lai gan tās ir nozīmīgs elements, bet, un tas ir vēl svarīgāk, vērtīgus objektus un citas vietas vai pat pieredzi, kas ir saistīta ar Eiropas attīstību.
Te es nonāku pie pēdējā manu komentāru punkta. Žūrijās būs ļoti svarīgi iecelt piemērotus ekspertus, kuri pieņēmuši šos mērķus un kuri palīdzēs tos īstenot un attīstīt. Tādējādi nebūtu iemesla bažām par birokrātiju, kas varētu rasties.
Silvia Costa
(IT) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, dāmas un kungi! Manuprāt, pastāvēšanas posmā, kurā Eiropa pārdzīvo identitātes un perspektīvu krīzi, Eiropas mantojuma zīmes izveide, ar ko apzīmē gan nemateriālus, gan materiālus objektus, kuriem ir augsta simboliskā un audzinošā vērtība vēstures, kultūras un Eiropas Savienības izveides kontekstā, ir jo īpaši svarīga.
Es vēlos pateikties referentei Paliadeli kundzei, kura faktiski ņēma vērā priekšlikumus un papildinājumus, ko daudzi no mums Kultūras un izglītības komitejā ierosināja, jo īpaši paredzot procedūras, kas ir konkrētākas un atbilstošākas Lisabonas līgumam attiecībā uz uzdevumu sadalījumu starp dalībvalstīm, Komisiju, Padomi un Parlamentu. Kā daži mani kolēģi to ir norādījuši, mēs arī centāmies nodrošināt, lai zīme un citas ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) vai Eiropas Padomes programmas nepārklātos.
Pamatojoties uz labi definētiem kritērijiem, dalībvalstis ik pēc diviem gadiem izvirzīs ne vairāk kā divus aktīvi apsaimniekotus objektus. Šis ir nozīmīgs aspekts: dalībvalstīm ir jāapliecina, ka tās tic objektu potenciālam un tāpēc tos apsaimnieko izglītojošā veidā, iesaistot cilvēkus. Tajā pašā laikā Komisija pēc ekspertu žūrijas viedokļa uzklausīšanas būs atbildīga par priekšatlasi, tomēr tā uzņemsies arī pārraudzīšanas uzdevumu, ik pēc sešiem gadiem novērtēs objektu apsaimniekošanas efektivitāti un tā zīmi var arī anulēt. Parlamenta nozīme tā rezultātā nostiprinās, jo tas ne tikai ieceļ četrus no 16 Eiropas žūrijas locekļiem, bet arī tāpēc, ka tam ir aktīva saikne ar priekšatlases rezultātā sagatavoto objektu sarakstu.
Es arī atbalstu risinājumu, kas ir rasts sarežģītajai problēmai attiecībā uz zīmēm, kas starpvaldību līmenī jau ir piešķirtas daudzām dalībvalstīm, proti, tās jebkurā gadījumā, lai arī nav piemērotas jaunajai sistēmai un jaunajiem kritērijiem, saglabās savu iepriekšējo zīmi, un tādējādi to pozīcija netiks pazemināta.
Es arī novērtēju starptautiskajiem objektiem piešķirto prioritāti, kas būs ļoti interesants uzdevums Eiropai, un subsidiaritātes pieejas ietvaros Reģionu komitejai piešķirto uzdevumu, kā arī uzsvaru uz vajadzību dalībvalstīm iesaistīties atlases posmā, ietverot pašvaldības un reģionus, lai novērstu tikai daļēju to piedalīšanos. Tomēr es domāju, ka būtu noderīgs arī dalībvalstu papildu darbs. Būtu ļoti svarīgi, lai dalībvalstis organizētu konkursus, kas vērsti uz jauniešiem skolās un universitātēs, lai sāktu objektu noteikšanas procesus, kas arī kļūtu par veidu, kā rekonstruēt kopējo Eiropas vēsturi un likteni, un nozīmētu, ka arī jaunieši veicinātu piederības un Eiropas pilsonības izjūtu.
Hannu Takkula
Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, dāmas un kungi! Vispirms es vēlētos pateikties par iespēju manis pārstāvētās Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas vārdā uzstāties ar īsu runu par šo svarīgo Eiropas mantojuma zīmei veltīto ziņojumu.
Šodien, klausoties debates, es dažkārt atcerējos to, ko reiz man teica kāds skolotājs - visu, ko iespējams, pārprast, cilvēki pārpratīs. Ar to es domāju dažu deputātu centienus šo lielisko projektu, kura mērķis ir veicināt Eiropas atpazīstamību un apliecināt, ka Eiropas spēks balstās tās daudzveidībā un faktā, ka tā ir vienota savā daudzveidībā, skatīt kā draudus izpratnei par nacionālu valsti vai kā draudus Eiropas identitātei, vai ko citu. Tā tas nav.
Es uzskatu, ka šī ir teicama iniciatīva, un es sacītu, ka mums ir nepieciešamas plašākas zināšanas par Eiropu. Mums ir jāzina vairāk vienam par otru, jo tādā veidā mēs nākotnē varēsim izveidot labāku Eiropu.
Eiropa ir nāciju mozaīka, kurā ir attīstījušās kopīgas idejas par demokrātiju, cilvēka cieņu un uzskatu brīvību. Tās ir pamatvērtības, kuras mēs vēlamies turpināt.
Kad mēs runājam par Eiropas kultūras mantojumu, jāsaka, ka tas mums ir ļoti bagāts. Es ticu, ka šis nelielais ieguldījums, ko veicam, proti, EUR 1,3 miljons visai programmai, vairākkārt un pat finansiālā veidā sniegs labumu objektiem, kas saņems Eiropas mantojuma zīmi. Finansiālais ieguvums te nav pats svarīgākais: nozīmīgākais ir psiholoģiskais ieguvums no nostiprināta Eiropas gara un labākas izpratnes par to, kā šī mozaīkas veida Eiropa ir radusies un kas ir tās pamati. Kad mēs pārzināsim savu izcelsmi un vēsturi, mēs arī spēsim veidot ilgtspējīgu nākotni.
Priekšsēdētāja kungs, es vēlreiz vēlētos pateikties referentei Paliadeli kundzei par viņas ziņojumu. Manuprāt, tas ir teicams un vajadzīgs dokuments. Turklāt ir vērts turpināt Eiropas mantojuma zīmes projekta attīstību, pamatojoties uz ziņojumu.
Raffaele Baldassarre
(IT) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, dāmas un kungi! Eiropas identitātes radīšana un iedzīvotāju intereses palielināšana par Eiropas Savienību un tās aizsākumiem ir divi uzdevumi, kas Eiropas iestādēm ir jārisina, lai panāktu plašu kohēziju un solidaritāti.
Turklāt šie uzdevumi ir Lisabonas līguma mērķu centrā. Līguma 3. pantā noteiktas Eiropas Savienības saistības nodrošināt Eiropas kultūras attīstību. Ja Eiropas sapnis šobrīd pārdzīvo sarežģītu posmu, tas nav skaidrojams tikai ar strupceļu attiecībā uz Eiropu kā politisku projektu vai pašreizējo ekonomikas krīzi, bet arī ar grūtībām, ar kurām sastopas Eiropas Savienība, kas ir dibināta uz vēl aizvien nesakārtotas identitātes pamata.
Šajā situācijā svarīgāk kā jebkad agrāk ir samazināt plaisu starp Eiropas Savienību un tās iedzīvotājiem, sniedzot viņiem un - svarīgākais - nākamajām paaudzēm piekļuvi daudznacionālajam, tomēr kopīgajam kultūras mantojumam. Tā ir Eiropas mantojuma zīmes jēga un nozīme: tuvināt Eiropu tās dažādībā, popularizējot kopīgo kultūru un atbalstot tās teritorijā ietilpstošo vietu integrāciju.
Lai īstenotu šo mērķi, jaunā zīme vairāk koncentrēsies uz simboliski audzinošo vērtību, nevis uz objekta estētismu, atbalstot sadarbību starp objektu pārvaldītājiem un to kopīgus projektus. Tāpēc es vēlētos īpaši pieminēt Paliadeli kundzes un pārējo Kultūras un izglītības komitejas pārstāvju paveikto lielisko darbu, jo īpaši attiecībā uz objektu atlasi un Eiropas Parlamenta nozīmes nostiprināšanu atlases procesā.
Esmu pārliecināts, ka dalībvalstu lēmums iekļaut zīmi Eiropas Savienības kompetences jomā uzlabos tās atpazīstamību un prestižu, lai īstenotu kohēzijas un solidaritātes mērķus Eiropas iedzīvotāju vidū.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Priekšsēdētāja kungs, arī es vēlētos sākt, paužot pateicību referentei par teicamo ziņojumu, ko viņa ir sagatavojusi, un par pārrunām, ko viņa veica ar Komisiju un Padomi. Lai gan viņai neizdevās izveidot Eiropas Savienības kultūras mantojuma zīmi, Eiropas mantojuma zīme, tāpat kā pats projekts, tik un tā ir teicams risinājums. Esmu pilnībā pārliecināts, ka, ja tas tiks īstenots līdzīgi Eiropas kultūras galvaspilsētas projektam, tas gūs milzīgus panākumus. Tā ir teicama iniciatīva, jo īpaši tāpēc, ka tā rada apstākļus pārrobežu projektu īstenošanai.
Virkne valstu sadarbojas, lai dalītos ar tām pašām vērtībām un tradīcijām, ko tās kopā ir baudījušas simtiem gadu. Es nāku no pilsētas, kas atrodas uz Eiropas Savienības austrumu robežas - iespējams, tā ir lielākā kultūras pilsēta uz austrumu robežas, tikai 10 kilometru attālumā no tās. Tomēr es esmu apmeklējis arī Santjago de Kompostelā, kas faktiski atrodas uz Eiropas Savienības rietumu robežas. Tie ir divi kultūras centri, kuriem ir daudz kopīga, bet arī daudz atšķirīga. Viena vieta ir pareizticīgo svētceļojumu centrs, kamēr otra vieta ir centrs katoļu svētceļotājiem. Visskaidrāk mēs redzam mūsu kopīgās vērtības, izbraucot ārpus Eiropas Savienības robežām, ceļojot citos kontinentos. Tad mēs gūstam ļoti skaidru iespaidu par vērtībām, kas mums ir bijušas kopīgas simtiem gadu, un par faktu, ka mums ir kopīga kultūra un konkrētas iezīmes, kas mūs atšķir no citām tautām. Eiropas Savienība - vai drīzāk Eiropas mantojuma zīme - iegūst savu nozīmi, kad mēs izbraucam ārpus Eiropas Savienības robežām.
Es jūs vēlreiz apsveicu saistībā ar šo ziņojumu, un esmu pārliecināts, ka tas būs veiksmīgs projekts.
Csaba Sógor
(HU) Priekšsēdētāja kungs, es atzinīgi vērtēju faktu, ka šīs sesijas laikā šis ir otrais priekšlikums, par kuru mēs balsojam un kas vērsts uz plaisas pārvarēšanu starp Eiropas Savienību un tās iedzīvotājiem. Eiropas mantojuma zīme, kas no vairāku Eiropas valstu starpvaldību programmām ir pārveidota oficiālā Eiropas Savienības darbībā, stiprinās piederības apziņu Eiropas Savienībai, atšķirību atzīšanu un starpkultūru dialogu. Ar tās palīdzību iedzīvotāji, jo īpaši jaunieši, sapratīs savu nozīmi Eiropas vēsturē un Eiropas simbolu līmenī. Tā var palielināt mūsu informētību par mūsu kopīgo kultūras mantojumu.
Objekti, kuriem ir piešķirta zīme, būs vieglāk pieejami, jo īpaši jauniešiem, un objekti, kas iemieso mūsu kopīgo vēsturi, tiks pienācīgāk izmantoti. Man personīgi vislielāko gandarījumu sniedz darbības organizācijas aspekti, proti, fakts, ka atlases un pārraudzības procedūras tiks īstenotas saskaņā ar vienotiem, skaidriem un pārredzamiem kritērijiem un pieaugs profesionāla pieredzes apmaiņa. Es kā ievēlēts mazākumtautību pārstāvošs deputāts ar gandarījumu ņemu vērā, ka, piemēram, Rumānijas gadījumā pastāv iespēja, ka tiks izraudzīti objektīvu, starptautiska mēroga ekspertu izvirzīti objekti papildus četriem objektiem, kuriem jau ir piešķirta šī zīme. Šādu objektu vidū ir Teleki bibliotēka Târgu-Mureş, kas ir pazīstama kā viens no ungāru kultūras bastioniem, vai Braşov Melnā baznīca, kas tiek uzskatīta par sakšu gotiskās arhitektūras izcilības tipisku paraugu.
Olga Sehnalová
(CS) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas mantojuma zīme, bez šaubām, ir laba iniciatīva un turpinājums starpvaldību projektam, kas darbojas kopš 2006. gada. Iniciatīvas mērķis ir veicināt kopīgas Eiropas identitātes radīšanu, palielinot interesi par Eiropas Savienību un tās vērtībām.
"Kultūras mantojuma” ideja ir ļoti plaša, un tas ir pozitīvs aspekts. Esmu gandarīta, ka šajā ziņojumā tika pieņemts arī grozījuma priekšlikums par industriālā mantojuma iekļaušanu šajā kategorijā. Rūpniecība ir viens no svarīgiem kopīgās Eiropas vēstures elementiem. Galu galā Eiropa 19. gadsimtā bija industriālās revolūcijas šūpulis, un Eiropas Savienības pirmsākumi ir saistīti ar Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanu. Tomēr industriālais mantojums ir saistīts arī ar pilsonisko un sociālo tiesību kustību kopīgo vēsturi.
Viena no nozarēm, kas, domājams, iegūs no Eiropas mantojuma zīmes, ir tūrisma joma. Esmu pārliecināta, ka šī ir iespēja izmantot kopīgās Eiropas vēstures pieminekļus, lai attīstītu tūrismu arī tajos reģionos, kas nav tradicionālie tūristu galamērķi. Manuprāt, šāda veida pieminekļi tiek nepamatoti ignorēti, un viss, kas ir nepieciešams, ir tos atklāt un izmantot to sniegtās iespējas. Tāpēc es ļoti atzinīgi vērtēju un atbalstu ziņojumu, un saistībā ar to es vēlētos pateikties referentei Paliadeli kundzei.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Priekšsēdētāja kungs, laikā pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā mēs saskārāmies ar situāciju, kad Eiropas Savienības iedzīvotāji kļuva ievērojami neieinteresētāki Eiropas Savienības darbībā un pasākumos. Lisabonas līguma pieņemšana bija paredzēta ne tikai risinājuma nodrošināšanai problēmām saistībā ar iestāžu labāku darbu, bet arī lielākai iedzīvotāju iesaistīšanai Eiropas Savienības pasākumos, piemēram, izmantojot pilsoņu iniciatīvu. Eiropas mantojuma zīme ir nākamais solis Eiropas identitātes veidošanā un starp iedzīvotājiem un Eiropas Savienību pastāvošo saikņu nostiprināšanā.
Aizvadītajos četros gados dalībvalstis kā Eiropai īpaši nozīmīgus ir noteikušas 64 objektus. Atklājot mūsu kopīgo vēsturi un uzzinot par Eiropas Savienības nozīmi un tās kultūras daudzveidību, kas ir balstīta uz kopīgajām demokrātiskajām vērtībām un cilvēktiesībām, mēs Eiropas Savienībā varam nostiprināt mūsu Kopienas iedzīvotāju piederības izjūtu lielai Eiropas ģimenei.
Seán Kelly
(GA) Priekšsēdētāja kungs, es atzinīgi vērtēju šos priekšlikumus un domāju, ka tie paplašinās un attīstīs tūrisma nozari, kas mūsdienās ir ļoti nepieciešams.
Neraugoties uz visu kritiku, kas tiek veltīta Eiropai, manuprāt, lielākā daļa iedzīvotāju joprojām novērtē Eiropu un jo īpaši zīmi ar Eiropas vārdu. Es to esmu redzējis saistībā ar Eiropas sporta pilsētu. Limerika manā vēlēšanu apgabalā nesen saņēma šo apbalvojumu, un tas tika ļoti novērtēts. Tas pats attiecas uz Eiropas kultūras pilsētām un noteikti attieksies uz Eiropas mantojuma objektiem.
Ir vairāki pozitīvi ar šo jautājumu saistīti aspekti, kas ir jāuzteic. Pirmkārt, jums ir jārūpējas par objektu, jo jūs šo zīmi nesaņemsiet uz visiem laikiem, ja jūs to nebūsiet pelnījuši. Otrkārt, Martin kungs izteica piezīmi, uz ko Scurria kungs sniedza labu atbildi, ka birokrātija šo iniciatīvu nenosmacēs. Es domāju, ka mēs ar to varam ļoti lepoties. Iniciatīvai ir liels potenciāls.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas iedzīvotāju vidū bieži notiek diskusijas par Eiropas Savienības nākotni. Spēcīgas Eiropas Savienības un veiksmīgas nākotnes pamati - tāpat kā tas ir ģimenē - ir balstīti uz uzticību un abpusēju pielāgošanos. Eiropas mantojuma zīme ir instruments, lai cilvēki vairāk uzzinātu par citiem, lai atrastu lietas un atpazītu personības un kustības, kas simbolizē Eiropas veidošanu. Kopīgā kultūras mantojuma atzīšana ir iespēja nostiprināt vienotu Eiropu. Visām tautām un valstīm, mums visiem ir atšķirīga, dažāda vēsturiskā pieredze, kas bieži vien ir sāpīga, bet šīs atšķirības apvienojas, lai veidotu mūsu ģimeni un radītu mūsu Eiropas identitāti. Es jo īpaši vēlētos uzsvērt daudzus gadus ilgušo Eiropas sašķeltību un atšķirīgās vai pilnībā neesošās demokrātijas attīstības iespējas. Es runāju par Austrumeiropu un Padomju Savienības īstenoto okupāciju. Tomēr arī tur vienmēr noritēja cīņa par vienotu Eiropu, un mums ir jānovērtē...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Piotr Borys
(PL) Priekšsēdētāja kungs, neviens mūs nevar apsūdzēt konsekvences trūkumā. Lisabonas līgumā mēs paredzējām Eiropas Savienības pilsonību tās iedzīvotājiem, un vakar mums bija iespēja balsot par pilsoņu iniciatīvu. Šodien mēs pieņemam lēmumu par simbolu, proti, Eiropas mantojuma zīmi. Tā, bez šaubām, veicinās Eiropas Savienības identitāti un pilsonību vai, citiem vārdiem sakot, visas vērtības, kas mums ir tik svarīgas. Es uzskatu, ka šī zīme būs izcils papildinājums gan UNESCO sarakstam, gan "Eiropas kultūras ceļiem”, kā arī Eiropas kultūras galvaspilsētām. Ikviens ceļotājs zina par šo iniciatīvu nozīmi un vērtību.
Es uzskatu, ka Eiropas kultūras popularizēšana eiropiešu vidū, kuri ir Eiropas centrālais elements, ir svarīgs aspekts. Liela daļa Eiropas šajā ziņā vēl nav atklāta, tomēr ļoti svarīga ir arī Eiropas kultūras popularizēšana ārpus Eiropas. Būtiskākais ir tas, lai šo zīmi veiksmīgi popularizētu komisāre un dalībvalstis.
Georgios Papanikolaou
(EL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos izmantot iespēju sveikt mūsu referenti Paliadeli kundzi saistībā ar viņas lielisko ziņojumu un līdz šim paveikto darbu. Šī jaunā Eiropas mantojuma zīme vērš uzmanību uz mūsu kultūru, uz Eiropas garu un sniedz gandarījumu visiem tiem no mums, kuri bieži apmeklē objektus Eiropā un izjūt nožēlu par to, ka mēs neizceļam šo Eiropas pievienoto vērtību, visus šos vēstures pieminekļus, ko mums ir ļoti nepieciešams popularizēt.
Kā jums ir zināms, šobrīd Eiropu nesatrauc tikai ekonomikas krīze, kas ir tikai saprotami. Eiropa pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā vēlas izcelt tās kultūras kohēziju, bagāto vēsturi, mozaīku, kas to veido. Protams, tas ir jādara ar aktīvu Eiropas Parlamenta līdzdalību, un es domāju, ka pārrunas ar Padomi par 18. pantu sniegs labus rezultātus.
Iosif Matula
(RO) Priekšsēdētāja kungs, es atbalstu starpvaldību Eiropas mantojuma zīmes projekta pārveidošanu oficiālā Eiropas Savienības iniciatīvā laikā, kad projekts nav guvis plašu popularitāti un prestižu, kas tam pienāktos. Šis projekts mums ļauj atvērt durvis arī tām valstīm, kuras bagātina mūsu kontinenta kultūru, neesot Eiropas Savienības sastāvā.
Viens no svarīgiem aspektiem ir to objektu atkārtota novērtējuma veikšana, kas jau ir noteikti starpvaldību vienošanās ietvaros, kā arī taisnīguma principa nodrošināšana attiecībā uz valstīm ar atšķirīgu sākotnēji reģistrēto objektu skaitu. Turklāt gadījumos, kad tūlītējs objekta atkārtots novērtējums nav iespējams, ir svarīgi, lai tā pārvaldītājiem būtu iespēja atkārtoti pieteikties zīmes iegūšanai, lai nodrošinātu viņiem vairāk iespēju.
Eiropas mantojuma zīmes piešķiršana uz neierobežotu laiku, nenosakot atkārtota novērtējuma prasību, palīdzētu efektīvāk izmantot projektam piešķirto samazināto budžetu. Eiropas mantojuma zīme uzlabos vispārējo sabiedrības informētību par mūsu kopīgā kultūras mantojuma daudzveidību un kultūras tūrismu.
Elena Băsescu
(RO) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas identitātes radīšana un intereses līmeņa paaugstināšana par Eiropas Savienību ir nozīmīgi uzdevumi. Tie var radīt liela mēroga kohēziju un solidaritāti. Eiropas mantojuma zīme varētu nodrošināt šo mērķu daudz efektīvāku īstenošanu, ja tā tiktu vadīta kā Eiropas Savienības iniciatīva. Tā ir jābalsta uz vienādiem kritērijiem, un tai ir jābūt ļoti skaidri formulētai pārraudzības sistēmai. Viens no galvenajiem šīs iniciatīvas punktiem ir kultūras tūrisma veicināšana. Tāpat kā UNESCO pasaules mantojuma objektu gadījumā, zīme palielinās tūristu skaitu un sniegs svaigu stimulu vietējām ekonomikām.
Es atbalstu Komisijas nodomu kopā ar citiem izveidotajiem instrumentiem izmantot Eiropas mantojuma zīmi, lai radītu ciešāku saikni starp Eiropas Savienību un tās iedzīvotājiem. Es vēlos noslēgt savu runu, uzsverot starpkultūru dialoga veicināšanas nozīmi.
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, šķiet, ka lielākā daļa deputātu, kuri uzstājās, uzsvēra šīs Eiropas iniciatīvas nozīmi un tās faktisko pievienoto vērtību. Viņi uzsvēra šīs iniciatīvas nozīmi Eiropas, kopīgās Eiropas vēstures un mantojuma popularizēšanā, šīs iniciatīvas audzinošo vērtību un tās nozīmi plašāka kultūras dialoga radīšanā un veicināšanā.
Esmu ļoti gandarīta un ļoti pateicīga par šo atzinību. Es vēlētos skaidri norādīt, ka ekspertiem, kuri tiks iecelti lēmumu pieņemšanai par šo nozīmīgo iniciatīvu, noteikti būs augstākā profesionālā kvalifikācija, lai nodrošinātu, ka viņi izvēlas ne tikai labākos un augstvērtīgākos objektus, bet arī idejas. Ļaujiet man jums atgādināt, ka mantojums nav tikai objekti, bet arī netaustāms kultūras mantojums. Piemēram, Portugālē tika pieņemts lēmums, kas bija pirmais lēmums par nāvessoda atcelšanu Eiropā. Tas tika iekļauts zīmju sarakstā, tādējādi šis mantojums var būt arī netaustāms.
Es vēlos arī precizēt, ka mūsu nolūks patiešām ir iegūt vienkāršotu procedūru - ir svarīga kvalitāte un vienkāršošana. Tāpēc mēs nepieņēmām Padomes ierosinājumu, ka pēc ekspertu grupas iniciatīva tiktu nodota komitoloģijas procedūrai, jo tas radītu birokrātiskus šķēršļus un nelietderīgi patērētu vērtīgo laiku, kas vajadzīgs lēmuma pieņemšanai.
Es vēlētos noslēgt savu runu, norādot, ka šajā ekonomikas krīzes laikā, kas politiski, sociāli un ekonomiski sašķeļ Eiropas tautas, mums ir nepieciešamas šādas iniciatīvas, kas tuvina Eiropas iedzīvotājus. Viņiem būs nodrošināta identitātes izjūta, un mums ir jāuzsver mūsu kopīgā kultūras mantojuma nozīme, kura bagātība patiešām balstās tā daudzveidībā. Mūs vienos kopīgais, bet daudzveidīgais kultūras mantojums.
Es vēlreiz velētos jums pateikties par atbalstu, jo īpaši sakot paldies Paliadeli kundzei un ēnu referentiem par mūsu šo teicamo sadarbību, un es ar nepacietību gaidu šīs iniciatīvas galīgo pieņemšanu tuvā nākotnē.
Chrysoula Paliadeli
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos sākt, norādot, ka piekrītu paustajiem viedokļiem gan attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmes ietekmes novērtējumu, gan tās pievienoto kultūras vērtību. Zīme viena pati nevar nodrošināt plaisas pārvarēšanu starp sabiedrību un Eiropas Savienību. Tā kopā ar citām iniciatīvām var tikai palīdzēt risināt problēmu. Protams, es nevaru noslēpt faktu, ka tādas krīzes laikā kā tā, ko piedzīvojam, ar tās nikno uzbrukumu eiro un Eiropas Savienībai, sabiedrība savu ikdienas problēmu risināšanai nevēršas tikai pie kultūras. Tomēr vēstures zināšanas un cieņa pret multikulturālismu var funkcionēt gan kā kohēzijas instruments, gan vietējo kopienu izaugsmes stimuls, aicinot tās sadarboties vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī, kā norādīts Komisijas ierosinājumā un kā mēs to esam pieņēmuši. Raugoties no šīs perspektīvas, ideja par kultūras mantojuma zīmi Eiropas Savienībai (pateicos Ivan kungam, kurš atcerējās sākotnējo priekšlikumu), kas ir izstrādāta, lai uzlabotu Eiropas sabiedrības informētību par tās kopīgo kultūras mantojumu un tajā pašā laikā atbalstītu kultūras tūrismu, ir pozitīvs solis šajā virzienā. Tādas vērtības kā demokrātija un brīvība, kas sakņojas Eiropas kultūras vēsturē, mūsdienās ir tikpat nozīmīgas kā pārredzamība un solidaritāte, jo īpaši, ja mēs vēlamies pārvarēt plaisu starp Eiropas iestādēm un Eiropas Savienības dalībvalstu iedzīvotājiem, kā arī plaisu starp dalībvalstu iedzīvotājiem. Protams, mums būs jārisina birokrātijas problēmas, bet es jums varu apgalvot, ka uz Eiropas ekspertu grupas pārredzamību un sastāvu attieksies ļoti skaidri noteikumi. Nav šaubu, ka institūcija darbosies pilnīgi pārskatāmi.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks šodien, plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Rareş-Lucian Niculescu
Eiropas mantojuma zīmes pārveidošana oficiālā Eiropas Savienības darbībā nodrošinās konkrētu pievienoto vērtību dalībvalstu īstenotajiem pasākumiem, tajā pašā laikā sniedzot nozīmīgu ieguldījumu kopīgas Eiropas identitātes radīšanā. Es atzinīgi vērtēju šo iniciatīvu un izskatīšanai nodoto ziņojumu. Es vēlos arī pieminēt, ka Eiropas mantojuma zīmi varētu ļoti veiksmīgi paplašināt, pozitīvi ietekmējot pasākumus, kuri saistīti ar tradicionālo lauku tūrismu, kas ir veiksmīga nozare Eiropas valstīs. Tas ir viens no priekšlikumiem, ko es iesniegšu Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejā, iepazīstinot to ar atzinumu par lauku tūrisma un agrotūrisma nozīmi Eiropas Savienības mērķa sasniegšanā, lai panāktu Eiropas izvirzīšanos par populārāko tūristu galamērķi pasaulē.
Emil Stoyanov
Es vēlētos apsveikt Paliadeli kundzi saistībā ar viņas darbu šā ziņojuma sagatavošanā. Eiropas mantojuma zīmes izveidošana un piešķiršana ir iniciatīva, kas ir pelnījusi īpašu uzmanību. Ierosināto objektu Eiropas dimensija un nozīme palīdzēs veicināt Eiropas identitāti un Eiropas pilsonības izjūtu. Mūsu kontinenta vēsture ir nozīmīgs elements, kas varētu veicināt Eiropas tautu integrāciju. Mūsu jaunākajai paaudzei ir jābūt pienācīgi informētai par mūsu kopīgo Eiropas mantojumu, jo ir ļoti svarīgi, lai nebūtu atšķirīgu versiju radītu šaubu vai populistisku interpretāciju centienu, jo tā ir mūsu kopīgā Eiropas vēsture, un tā atspoguļo mūsu visu kultūras un lingvistisko dažādību. Atlases procedūrai ir jānodrošina, ka tiek izraudzīti tikai piemērotas kvalitātes objekti. Manuprāt, dalībvalstīm būtu jāiesniedz to priekšlikumi, cieši sadarbojoties ar vietējām un reģionālajām varas iestādēm. Tas palīdzēs popularizēt objektus valsts līmenī un pārvarēt plaisu starp Eiropas iestādēm un Eiropas iedzīvotājiem. Kā Eiropas Parlamenta, vienīgās demokrātiski ievēlētās institūcijas, kas pārstāv Eiropas iedzīvotājus, deputāts es uzskatu, ka Parlamentam šajā iniciatīvā ir jābūt lielākai nozīmei.
Csanád Szegedi
Es pilnībā piekrītu ziņojumā paustajam apgalvojumam, ka starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstu iedzīvotājiem pastāv milzīga plaisa, jo vairāk nekā pusei iedzīvotāju par Eiropas Savienību ir ne īpaši pozitīvs viedoklis. Pārdēvējot Eiropas mantojuma zīmi par Eiropas Savienības mantojuma zīmi un veicot ar to saistītos grozījumus, mēs uzsākam vēl vienu grandiozu, dārgu un lieku Eiropas Savienības pašreklāmas un propagandas kampaņu. Neņemot vērā tādas maznozīmīgas detaļas kā slovaku nacionālistam un separātistam Stefanik veltīta pieminekļa pasludināšanu par izcilu pieminekli Eiropas Savienības sadarbības mantojumam, arī šī iniciatīva netuvinās cilvēkus Eiropas Savienībai. Turklāt nav skaidrs - ja Eiropas mantojuma zīme patiešām nav paredzēta jau pastāvošā UNESCO Pasaules mantojuma saraksta dublēšanai, kāpēc to ir iecerēts paplašināt, iekļaujot trešās valstis, un kuras valstis ziņojuma sagatavotājiem šajā ziņā ir padomā?
