Sledování národních akčních plánů pro  energetickou účinnost: první hodnocení (krátké přednesení) 
Předsedající
Poukázali jste na to, že jsme trochu ztlumili osvětlení ve Sněmovně. Předpokládám, že to je kvůli úsporám energie.
To je velmi případné, protože dalším bodem je krátké přednesení zprávy o sledování národních akčních plánů pro energetickou účinnost: prvního hodnocení, panem Gyürkem, jménem Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku.
András Gyürk
Děkuji vám za slovo, vážený pane předsedající. Vážený pane komisaři, plynová krize v lednu měla bezesporu jeden pozitivní přínos. V každém členském státě oživila dialog o energetické politice.
Obdobně i zde, v Evropském parlamentu, se hodně diskutovalo o různých alternativních přepravních trasách, rozšíření skladovacích kapacit, a také o budoucí roli jaderné energetiky. My jsme ale věnovali pramálo pozornosti energetické účinnosti. Velice mě potěšilo, že zpráva o národních akčních plánech energetické účinnosti v průběhu posledních několika týdnů nastolila diskusi o této problematice.
Význam energetické účinnosti spočívá v její schopnosti dosáhnout viditelných výsledků rychleji než jinými prostředky. Jak nedávno zdůraznil Andris Piebalgs, komisař pro energetiku, opatření EU týkající se zařízení ve vypnutém stavu by mohla snížit ztráty zařízení v pohotovostním režimu o hodnotu odpovídající roční spotřebě energie v Maďarsku.
Nelze dostatečně zdůraznit, že energetická účinnost může vyřešit všechny problémy týkající se energetické politiky. Především může pomoci zmírnit energetickou závislost Evropy na třetích zemích. Kromě toho může mít také blahodárný vliv na konkurenceschopnost evropského průmyslu a může snížit zátěž našeho životního prostředí. Připomeňme si také, že zlepšení energetické účinnosti může snížit rovněž zátěž nejzranitelnějších spotřebitelů.
Pochopitelně, že pokud jde o konkrétní okolnosti a potenciál, a také v oblasti legislativních iniciativ, mezi jednotlivými členskými státy existují velké rozdíly. Souhlasíme proto se směrnicí EU z roku 2006, která stanoví pro členské státy požadavek shrnout v národních akčních plánech plánovaná opatření ke zlepšení energetické účinnosti.
V této zprávě jsme se snažili vyvodit obecné závěry týkající se výše uvedených akčních plánů. Zároveň bylo našim cílem definovat nezbytné budoucí kroky v právních předpisech EU. Rád bych upozornil na několik klíčových bodů ve zprávě.
Zpráva především vyzývá Komisi, aby přijala důraznější opatření proti prodlevám ve vypracování národních akčních plánů energetické účinnosti. Tentokrát je třeba důkladně přezkoumat, zda jsou tyto plány doprovázeny praktickými kroky podniknutými členskými státy. Závažným nedostatkem několika národních akčních plánů je skutečnost, že jsou velmi vzdáleny od politik jejich vlád.
Za druhé, zdroje určené ke zlepšení energetické účinnosti musí být zvýšeny na úrovni členských států i na úrovni Společenství. V důsledku finanční krize si jen velmi málo evropských občanů může dovolit investovat do energetické účinnosti. Stávající projekty zaměřené na podporu energetické účinnosti musí být proto okamžitě rozšířeny. Tím se dostáváme k příštímu rozpočtu Společenství na dobu sedmi let, v němž musí být energetická účinnost dále zdůrazněna a k opravdovým zlepšením mohou přispět také daňové úlevy.
Za třetí, Evropská unie i nadále potřebuje právní předpisy upravující energetickou účinnost. Jsem přesvědčen, že doporučení Evropské komise vytyčila v této oblasti správný směr. Přísnější právní předpisy v oblasti energetické spotřeby budov by například mohly přispět ke značným úsporám.
A za čtvrté, národní vlády musí převzít průkopnickou roli ve vývoji energeticky účinných řešení. Povědomí o těchto řešeních by mělo být šířeno prostřednictvím osvětových kampaní. Spotřebitelé se rozhodnou investovat do energetické účinnosti pouze v případě, že si budou plně vědomi, jaké pro ně má užitky.
A závěrem bych se s vámi rád podělil ještě o jednu myšlenku. Jsem přesvědčen, že k energetické účinnosti nelze přistupovat jako k druhořadému faktoru, a to ani v době recese. A kromě toho mohou programy energetické účinnosti v Evropě vytvořit stovky tisíc pracovních míst. V roce rozsáhlých propouštění tento aspekt určitě není od věci.
Janez Potočnik
člen Komise. - Vážený pane předsedající, vítám příležitost pronést projev k tomuto částečnému zasedání Evropského parlamentu, a to částečně na téma posouzení národních akčních plánů energetické účinnosti, které bylo představeno ve druhém strategickém přezkumu energetické politiky v listopadu 2008 a v dřívějším sdělení Komise z ledna 2008.
Podrobnější technická syntéza posouzení národních akčních plánů energetické účinnosti Komisí bude představena v dokumentu o národních akčních plánech energetické účinnosti Komise letos na jaře.
Rád bych proto využil této příležitosti a poděkoval zpravodaji, panu Gyurkovi, za jeho práci a také Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (ITRE) za jejich cenné diskusní podněty a připomínky.
V minulých několika letech Komise dala zcela jednoznačně najevo, že energetická účinnost je prvořadou prioritou energetické politiky Evropské unie a velice důležitým hlavním článkem postupů směřujících ke splnění vytyčených cílů do roku 2020, a že národní akční plány energetické účinnosti hrají v tomto ohledu klíčovou roli. Směrnice o energetické účinnosti u konečného uživatele a o energetických službách, jak je vám známo, stanoví pro členské státy povinnost, aby tyto plány předložily, a aby ukázaly, jak v praxi dosáhnou svých národních cílů v oblasti energetické účinnosti.
Původní lhůta, do které měly členské státy své plány předložit, byl 30. červen 2007, ale jak víte, členské státy se bohužel opozdily. Komise obdržela poslední národní akční plán energetické účinnosti v červnu 2008.
Komise v této fázi dokončila všechna jednotlivá posouzení a odeslala dopisy s výsledky těchto posouzení všem členským státům. Jako následné opatření se uskutečnila řada bilaterálních jednání a řada členských států prohlásila, že by v příštích měsících měla zájem své národní akční plány energetické účinnosti zlepšit. Jak konstatovali členové výboru ITRE, první národní akční plány energetické účinnosti se ukázaly jako skutečně užitečný postup. Mnohé členské státy skutečně poprvé vypracovaly komplexní akční plány energetických úspor. Mnohé z nich také potvrdily, že meziodvětvové činnosti potřebné k jejich sestavení, považují za velmi užitečné.
Podle směrnice o energetických službách mají národní akční plány energetické účinnosti pouze omezenou roli. Komise ovšem ve svém sdělení z listopadu 2008 a v jiných nedávných prohlášeních vždy nabádala členské státy, aby jejich roli rozšířily.
Komise vypracuje nový akční plán energetických úspor pro Evropskou unii, který posílí a lépe zacílí činnosti Evropské unie a pomůže členským státům a podnikům v EU šetřit energii nákladově efektivnějším způsobem.
Ve své zprávě jste žádal Komisi, aby navrhla závazný cíl energetických úspor. Jak je vám známo, současný cíl úspor 20 % primární energie do roku 2020 je nezávazný. Komise je však přesvědčena, že se souborem opatření ke klimatu a energetické politice, a také s návrhy ve druhém strategickém přezkumu energetické politiky můžeme dosáhnout 20 %.
Ve zprávě pana Gyürka se také správně uvádí, že se finanční podpora musí zvýšit. Finanční problémy týkající se energetických úspor uznala Komise v evropském plánu hospodářské obnovy z 26. listopadu 2008 a v rámci jiných koordinovaných iniciativ směřujících k vytváření pracovních míst, jež se vyskytují často u malých a středních podniků, protože investice do energetické účinnosti a zejména do budov souvisejí především s projekty renovace menšího rozsahu.
Závěrem bych rád připomněl, že v průběhu funkčního období této Komise vůdčí činitelé EU přijali reálný závazek, že budou podporovat energetickou účinnost. Zvýšení investic do energetické účinnosti a souvisejících nových technologií představuje zásadní přínos pro udržitelný rozvoj a také bezpečnost dodávek. Energetická účinnost má širší dopad, který výrazně přesahuje rámec energetické politiky. Má celkově pozitivní dopad na ekonomiku Evropské unie jako takovou: zvýšení účinnosti pomáhá vytvářet nová pracovní místa, podporuje hospodářský růst a zlepšuje konkurenceschopnost. Jak jste správně uvedl, to je přesně ten směr, kterým bychom měli jít v této obtížné a náročné době.
Předsedající
Tento bod jednání je uzavřen.
Hlasování se bude konat ve čtvrtek 19. února 2009.
Písemná prohlášení (článek 142)
Šarūnas Birutis  
Je jasné, že ceny ropy klesají, ale jakmile současná hospodářská krize pomine, ceny opět porostou. Dovolte mi tedy, abych vám připomněl, že je důležité více diverzifikovat energetické zdroje a trasy dodávek EU s cílem zmírnit negativní dopady, které mohou vzniknout v důsledku budoucí ropné krize.
Stupeň závislosti jednotlivých členských států EU, zejména tzv. 'energetických ostrovů EU', na dovozu energetických dodávek a stávající infrastruktuře se liší. Můžeme hovořit o jednotném trhu s energií, jestliže například pobaltské státy, včetně Litvy, jsou energetickými ostrovy? Neschopnost Evropy vystupovat vůči hlavním dodavatelům energie jednotně je také akutním problémem. Na papíře vytváříme ambiciózní evropskou energetickou politiku, ale v praxi i nadále převládá bilaterální energetická politika. Kolegové poslanci, zpolitizování energetického odvětví nepřispívá ke stabilitě. Mohli bychom a měli bychom se snažit tuto situaci změnit prostřednictvím diverzifikace a solidarity. Musíme doplnit chybějící propojení energetických sítí a zavést koordinační mechanismus EU, který by reagoval na obdobné krize. Je nezbytně nutné, aby členské státy, které jsou nejvíc závislé na dodávkách energie, měly dostatečné rezervy těchto dodávek. Nesmíme uvažovat jenom o krátkodobých opatřeních k zajištění bezpečnosti dodávek energie, ale musíme brát také v úvahu dlouhodobý výhled. Evropa musí dále diverzifikovat své zdroje energie a zlepšit bezpečnost dodávek.
Cristian Silviu Buşoi  
Energetická účinnost nabývá neustále na významu, v souvislosti s tím, jak jsme konfrontováni s reálnými výzvami týkajícími se poskytování dodávek energie EU a vzhledem k tomu, že potřebujeme vyvinout důslednější úsilí směřující ke snížení emisí kysličníku uhelnatého. Podporuji přístup k problému energetické účinnosti, který je konzistentní s jinými politikami EU, zejména se souborem opatření k boji proti změnám klimatu a s potřebou diverzifikovat zdroje energie.
Pevně věřím, že odvětví výzkumu a vývoje musí být podporováno, protože může významně přispět ke zvýšení energetické účinnosti. Komise a vlády členských států by měly výrazněji podporovat projekty, jejichž účelem je zvýšení energetické účinnosti, ať již jde o investice, které mají přispět k maximální energetické účinnosti veřejné dopravy, investice určené k izolaci budov, atd. Myslím si, že státní zdroje by měly být orientovány více tímto směrem než směrem k dotování ceny energie, vzhledem k tomu, že tyto projekty poskytují zároveň podporu zranitelným spotřebitelům, kteří jsou konfrontováni s rostoucími cenami energií.
Vyzývám proto členské státy, aby předložily účinné a realistické akční plány, aby poskytly občanům maximální možné množství informací o energetické účinnosti, a aby spolupracovaly prostřednictvím výměny tzv. osvědčených postupů. Vyzývám také Komisi, aby podporovala vnitrostátní orgány, zejména formou technické pomoci.
Daniel Petru Funeriu  
Energetická účinnost budov je obzvláště znepokojivý problém pro země, které zdědily velký počet budov postavených podle nekvalitních norem komunistické éry.
Rád bych využil této příležitosti a požádal Komisi, aby zavedla finanční nástroje a účinné postupy k renovaci topných systémů v těchto budovách v souladu s cílem dvacetiprocentního zvýšení energetické účinnosti v EU do roku 2020.
Iosif Matula  
Energetická účinnost je jedním z hlavních cílů Evropské unie, jehož dosažení bude znamenat důležitý krok směrem k prosazování udržitelného rozvoje. Z tohoto důvodu, vedle úsilí členských států směřujícího k aktivnímu podílu na uplatňování politik zaměřených na vyšší účinnost energetické spotřeby, musí také existovat koordinace na úrovni Společenství, aby bylo dosaženo mnohem lepších výsledků.
Jedním způsobem, jak dosáhnout energetické účinnosti, je opatřit budovy tepelnou izolací. Podle jisté studie lze snížit energetické ztráty na úrovni Společenství přibližně o 27 %, což znamená ve svém důsledku snížení nákladů, které ponesou občané.
Jedním z problémů, jemuž čelí místní komunity, které navrhují realizovat projekt renovace topných systémů v obytných objektech, je složitý postup, který musí dodržovat. Při návrhu opatření, která budou přijata v budoucnosti, je proto třeba zvážit zjednodušení těchto postupů. Tento cíl vyšší energetické účinnosti prostřednictvím izolace budov musí být také zaměřen na znevýhodněné sociální skupiny, čímž posílí princip solidarity v Evropě.
Anni Podimata  
Zkušenost z prvního posouzení národních akčních plánů ukazuje v praxi, že podmínky v EU doposud nedozrály k bodu, v němž by opatření k prosazování energetické účinnosti mohla být podporována. Jedním ze závažných nedostatků v prvních národních akčních plánech energetické účinnosti, který je daleko podstatnější než velká prodleva při jejich předkládání určitými členskými státy, včetně Řecka, je skutečnost, že ambiciózní plány nejsou doprovázeny jasně definovanými praktickými návrhy s přidanou hodnotou, bez ohledu na to, že podle nedávných údajů zveřejněných Evropskou komisí, pokud by bylo dosaženo cíle 20 % zlepšení energetické účinnosti, EU by používala přibližně o 400 megatun ropného ekvivalentu méně primární energie a emise CO2 by poklesly o 860 megatun.
Z tohoto důvodu rozsah potenciálu, který nám dává podpora energetické účinnosti, zejména v době hospodářské recese, takové, kterou nyní prožíváme, nebyl plně pochopen. EU by proto měla bez dalších prodlev přistoupit k začlenění energetické účinnosti do všech svých odvětvových politik, s jasnými návrhy a podpůrnými opatřeními a ke zvýšení pomoci Společenství v této oblasti. Energetická účinnost je klíčovým dalším krokem následně po přijetí souboru opatření ke změnám klimatu a může zaručit energetickou bezpečnost, snížení emisí skleníkových plynů a posílení evropské ekonomiky.
