Situace občanské společnosti a národnostních menšin v Bělorusku (rozprava) 
Předseda
Dalším bodem jednání je rozprava o prohlášení Rady a Komise o situaci občanské společnosti a národnostních menšin v Bělorusku.
Diego López Garrido
Děkuji, pane předsedo, že jste mi umožnil promluvit na téma situace občanské společnosti a národnostních menšin v Bělorusku.
Evropská unie je rozhodně velmi znepokojena zhoršením situace v Bělorusku, obzvlášť v oblasti lidských práv.
Nedostatek svobody projevu a shromažďování, neustále se zvyšující tlak na média, zákony omezující používání internetu a akce proti aktivistům opozice přispívají ke pokračujícímu zhoršování situace v oblasti lidských práv v Bělorusku.
Ve svém prohlášení ze 16. února, minulý měsíc, paní Ashton, vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, také vyjádřila své znepokojení nad situací polské menšiny v Bělorusku a nad skutečností, že několik členů této menšiny bylo zadrženo policií. Toto prohlášení bylo jakožto oficiální postoj vysoké představitelky předáno oficiální diplomatickou cestou běloruským úřadům.
V pondělí jsme o této záležitosti mohli diskutovat v Radě pro zahraniční věci, a tato důkladná debata, jak jsem si jistý, se bude opakovat i v budoucnu. Polský ministr tam mimochodem pronesl projev, ve kterém vyjádřil své znepokojení a pocit, že na systematické pronásledování příslušníků polské menšiny bude třeba reagovat a zaujmout k němu stanovisko. Rovněž je třeba dodat, že různé složky Evropské unie jsou touto situací nepochybně velmi znepokojeny a velmi pozorně a velmi pečlivě ji sledují.
Domnívám se, že je velmi důležité dát úřadům v Bělorusku najevo, že musí dodržovat své závazky v rámci OBSE ohledně dodržování lidských práv a ochrany menšin, která představuje jejich hlavní součást. V Radě pro zahraniční věci, kterou jsem zmiňoval, byla vůči evropským ministrům vznesena výslovná žádost, aby běloruské orgány prostřednictvím vhodných kanálů a na vhodných fórech na tuto situaci upozornili.
Domnívám se, že je ve společném zájmu Běloruska, Evropské unie a všech Evropanů, abychom dokázali zastavit těchto akce, které jsou v rozporu s lidskými právy a právy menšin a ke kterým ve velké míře v Bělorusku dochází. Zároveň si myslím, že pro Bělorusko je důležité, aby se vydalo správným směrem, přičemž všechny rozměry Východního partnerství, včetně toho multilaterálního, představují příležitost, jak ovlivnit Bělorusko správným směrem.
Kristalina Georgieva
členka Komise. - Pane předsedo, v návaznosti na prohlášení předsednictví EU, které odkazuje na velmi jasné a důrazné stanovisko, které v této záležitosti vyjádřila vysoká představitelka baronka Ashtonová, mi dovolte, abych i já vyjádřila své znepokojení ohledně zhoršujícího se stavu lidských práv v Bělorusku, zejména pokud jde o polskou menšinu.
Politováníhodný odklon od rozvoje demokracie v Bělorusku v posledních letech je velmi važné téma, ale i navzdory tomu se v Bělorusku musíme i nadále angažovat a nechat komunikační kanály otevřené, jakkoli to může být obtížné. Nemusí se nutně jednat o oficiální vládní kanály - i když samozřejmě můžeme stavět na Východním partnerství a využívat jej - ale může se také jednat o kontakty mezi lidmi. Právě tyto kontakty by z hlediska jejich dalšího rozvoje mohly být těmi nejdůležitějšími, a prostřednictvím studentských výměn, prostřednictvím obchodních příležitostí a poskytováním kulturních výměn by mohly sloužit jako platforma pro spolupráci s Bělorusy a jako cesta, jak zachovat možnost rozvoje demokracie v Bělorusku.
Dovolte mi uzavřít tím, že i přes tento obrat v posledních dvou letech by se Komise v Bělorusku chtěla nadále angažovat a prostřednictvím vzájemných vztahů s Běloruskem usilovat o urychlení pozitivního vývoje navracejícího proces spolupráce tam, kde byl před dvěma lety.
Gunnar Hökmark
Pane předsedo, děkuji španělskému předsednictví a Komisi za jejich vyjádření k této situaci.
Myslím, že jednu věc musíme říci jasně: to, o čem se tu dnes bavíme, není ojedinělá záležitost - jedná se o činy diktatury a brutálního režimu, jenž upírá práva menšinám i svým jednotlivým občanům. To je reálný stav věcí v Bělorusku a já si myslím, že to musí být východiskem pro naše diskuse o dialogu s tímto režimem.
Musí se jednat o vzájemný dialog. Když ukážeme otevřenost, musíme požadovat, aby režim v Bělorusku něco opětoval, ale nepřišli s takovými změnami a reformami, s jakými měli přijít. Chtěl bych říct a zdůraznit, že se nejedná pouze o problém Polska. Bělorusko se nachází v sousedství Evropské unie. Je součástí Východního partnerství. Jedná se o celoevropský problém a svými současnými činy se režim v Bělorusku distancuje od otevřeného dialogu a spolupráce s Evropskou unií.
Především budeme zásadním způsobem vyžadovat respektování menšin, dodržování lidských práv, ukončení policejní brutality a ochotu ke konstruktivnímu dialogu s Evropskou unií. Myslím, že toto poselství musí být režimu jasně tlumočeno. Náš dialog musí být dialogem pro demokracii a lidská práva a samozřejmě bychom se měli obrátit na občanskou společnost, protože Bělorusko je mnohem více než jen režim. Jsou to lidé, kteří v Bělorusku žijí - studenti, muži a ženy, společnost. To, co jsme v poslední době viděli, nám, myslím, ukázalo, že nyní musíme pokračovat v dialogu zaměřeném na občanskou společnost s cílem posílit svobodu a demokracii a dodržování lidských práv.
Kristian Vigenin
Pane předsedo, dovolte mi, abych jménem skupiny socialistů a demokratů vyjádřil naše obavy ohledně stavu lidských práv v Bělorusku, zejména s ohledem na nedávný vývoj v souvislosti se Svazem Poláků. Rádi bychom také vyjádřili naši solidaritu se všemi občany Běloruska, kteří nemají možnost užívat svých základních občanských a lidských práv. Toto se děje v evropské zemi ve 21. století. Myslím si, že se všichni shodneme na tom, že je to nepřijatelné.
To je východisko. Hlavní otázky, které bychom si měli teď klást, jsou, za prvé, kam chceme Bělorusko přivést, a za druhé, jak toho můžeme dosáhnout. Co se týká první otázky, myslím, že na její odpovědi se všichni shodneme: chceme vidět demokratické Bělorusko a demokraticky zvolené běloruské orgány - parlament, prezidenta, představitele místní samosprávy. Jde nám o to, aby tyto orgány v Bělorusku vytvářely svobodnou a tvořivou atmosféru a samozřejmě o to, aby se země přiblížila EU.
Druhá otázka je, jak toho můžeme dosáhnout. Evropská unie změnila svojí politiku vůči Bělorusku z izolace na angažovanost a zdá se, že tato politika přináší určité výsledky. Samozřejmě to nestačí a neděje se to dostatečně rychle a vývoj z posledních dvou týdnů nám ukazuje, že se musíme angažovat ještě víc.
Jako předseda delegace Euronest a také předseda delegace, která se zítra chystá prozkoumat situaci v Bělorusku na místě, jsem zjistil, že nám schází společná strategie, která by spojovala všechny tři hlavní instituce: Radu, Komisi a Parlamentu. Tuto strategii potřebujeme, abychom posílili naše vzájemné snahy, a opravdu potřebujeme politický dialog, potřebujeme velmi konkrétní cestovní mapu pro Bělorusko, a to nikoliv jen obecná doporučení, ale akční plán - cestovní mapu - které by se Bělorusko mělo držet. Takto bychom měli pokračovat, hospodářská spolupráce a Východní partnerství samy o sobě nestačí.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Já také vnímám dnešní večerní rozpravu jako spíše regionální záležitost. Víme, že Ukrajina zvolila pana Janukovyče. Jako prezident se zcela jasně obrací více k Moskvě než k Bruselu. Nesmíme připustit, aby nám toto jeho návštěva příští týden znemožnila vidět.
To, co se nyní děje v Bělorusku, a akce proti polské menšině v této zemi, k nimž se pan Lukašenko odvážil, jsou podle mého názoru známkou, že i on se přiklání více k Moskvě než k Západu. Přitom se mu zřejmě povedlo připravit menšinu z členského státu EU o její základní lidská práva. Jak je to možné? Je to samozřejmě důsledek toho, že se Evropa otočila k Východu zády až příliš. Nebyli jsme dostatečně otevření myšlence skutečného přístupu k těmto zemím. Přirozeně musíme důrazně odsoudit to, jak se Bělorusko chová ke svojí polské menšině, ale zároveň bychom měli o něco uvolnit svoji politiku a zavést méně restriktivní vízový režim. Podívejme se na svoji energetickou politiku a více jí přizpůsobme zemím jako Bělorusko a Ukrajina.
Žádám tedy o toto: Evropa by měla opět věnovat těmto zemím více pozornosti. To jejich vnitřnímu politickému vývoji prospěje mnohem víc, než když je teď odvrhneme a vyklidíme pole Moskvě.
Heidi Hautala
Pane předsedo, zásadním důvodem, proč je toto téma nyní na pořadu jednání, zajisté bude pokojná demonstrace, na níž bylo zatčeno 40 zástupců Svazu Poláků - což musíme přirozeně odsoudit.
Dalším důvodem aktuálního zájmu o toto téma je to, co už zmínil můj kolega poslanec, pan Vigenin: zítra, po velmi dlouhé době, vysílá Parlament do Minsku vyšetřovací delegaci, a já budu ve čtyřčlenném týmu zastupovat podvýbor pro lidská práva.
Stav lidských práv v Bělorusku by nás měl znepokojovat. Jsou tam problémy se svobodou projevu, svobodou sdělovacích prostředků a svobodou shromažďování a sdružování.
Musíme trvat na tom, aby Bělorusko zrušilo trest smrrti , a pokud se mají vztahy mezi Běloruskem a Evropskou unií rozvíjet, bude muset Bělorusko ve všech ohledech zlepšit stav lidských práv. Souhlasím s dalšími kolegy poslanci, že v tomto vývoji má zásadní úlohu občanská společnost.
Ryszard Czarnecki
Pane předsedo, žádné rozhodnutí je také rozhodnutí. Přijetí usnesení Evropského parlamentu k Bělorusku v březnu bude potřebné, ale nyní je ještě potřebnější. Perzekuce Poláků v Bělorusku není jen záležitostí Poláků, jak už zdůraznili řečníci přede mnou, ale jedná se o projev postoje Běloruska k evropským zásadám, a to včetně těch, které se týkají národnostních menšin.
Evropa by měla dostat Bělorusko ze sféry ruského vlivu, ale zároveň by měla vyžadovat dodržování hodnot, které jsou základem Evropské unie, jako jsou občanské svobody, svoboda tisku, práva národnostních a náboženských menšin a právo na sdružování. Pokud Lukašenko nerozumí jazyku evropských hodnot, jistě porozumí jazyku sankcí. Ale ne sankcí, které postihnou běloruskou společnost - takové sankce nechceme - nýbrž takové, které znepříjemní život politikům a úředníkům zodpovědným za diskriminaci Poláků a demokratické opozice.
Ve vztazích mezi EU a Běloruskem je nerovnováha: Unie otevírá dveře Minsku, ale v podstatě za to zpátky nic nedostává. Tato jednosměrná ulice nikam nevede. Nastal čas pro politické sankce, i když jen dočasné, byť by to mělo znamenat vyloučení zástupců běloruského parlamentu z parlamentního shromáždění Euronest a opětovné zařazení představitelů režimu v Minsku na černou listinu osob, které nebudou vpuštěny na území Evropské unie.
Kinga Gál
Pane předsedo, jako spolupředsedkyně meziskupiny pro tradiční menšiny, národnostní komunity a jazyky důrazně odsuzuji akce běloruských úřadů proti nejpočetnější organizaci polské menšiny a členům menšinové komunity. Jak jsme dnes slyšeli, jednalo se převážně o starší lidi.
Tato fakta ukazují nejen na jasné porušení práv menšin, ale i základních lidských práv. Tyto činy potvrzují nedemokratickou povahu politického systému a my, poslanci Evropského parlamentu, kteří jsme zažili komunistické režimy, jasně tyto metody poznáváme.
Od svého založení se meziskupina důsledně staví za práva národnostních menšin a jakékoli jejich porušení považuje za nepřijatelné.
Žádáme Komisi a vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby přijaly konkrétní kroky s cílem vyslat běloruské vládě jasný signál, že bez angažovanosti v oblasti dodržování lidských práv, včetně práv menšin, bude sankcionování vztahů mezi EU a Běloruskem v nedohlednu.
Práva menšin jakožto součást lidských práv nelze považovat za vnitřní záležitost. Tento problém nelze považovat za vnitřní záležitost Polska a Běloruska. Jedná se o záležitost celé Evropské unie, protože, jak už bylo řečeno, týká se naší politiky sousedství, našeho Východního partnerství. Proto žádáme Komisi, aby vyslala jasné poselství a podnikla jasné kroky.
Bogusław Liberadzki
(PL) Pane předsedo, děkuji Radě a také Komisi za tak rychlou reakci. To je opravdu velmi dobrý příklad našich evropských norem.
Nejdříve mi dovolte konstatovat, že se zde ve skutečnosti nejedná o žádný etnický konflikt. Nejedná se o polsko - běloruský nebo bělorusko - polský konflikt. Prostě a jednoduše je to nerespektování lidských práv a zásad svobody projevu a porušování práv národnostních menšin. To se mohlo stát jakékoli jiné menšině. Proč se to stalo právě polské menšině? Kvůli tomu, že je velká, organizovaná a demokratická a mimo jiné také proto, že k ní patří pan Milinkevič, držitel ceny Evropského parlamentu. Proto to začalo u nás.
Rád bych položil otázku, co bychom měli dělat. Měl jsem již dvakrát možnost hovořit s panem Milinkevičem a paní Borysovou. Oba prohlásili: jsme loajálními občany Běloruska a nechceme žádné ekonomické sankce. Nechceme politické sankce, ale přejeme si sblížení Běloruska a Evropské unie. Chceme rovnováhu a spolupráci, která bude podmíněna pokrokem v procesu demokratizace země. Takto bychom měli postupovat také my. To je důvod, proč bychom se měli více otevřít občanům Běloruska a usnadnit jim získání víz. Jsou poplatky za víza a vízová politika vůbec nutné? Je dobře, že se zítra do Běloruska vydává naše vyšetřovací mise. Vyčkejme na její zprávu a teprve potom rozhodněme o dalších krocích.
Konrad Szymański
(PL) Pane předsedo, s Lisabonskou smlouvou jsme my všichni dostali příslib daleko větší účinnosti zahraniční politiky Evropské unie. Rychle se ale ukázalo, že naše působení na Haiti bylo opožděné a nepřipravené, summit EU-USA skončil neúspěchem a vytvoření diplomatického sboru proběhlo v atmosféře handrkování mezi institucemi EU, což mělo negativní vliv na kvalitu sboru. Dnes jsme měli další příležitost ukázat, že je Unie schopná jednat. Bohužel Rada svoje rozhodnutí odložila a Parlament není schopen reagovat na situaci, kdy jsou nepokrytě porušována lidská práva v zemi, která měla hrát v politice EU čím dál větší roli.
Paní Georgievová, politika otevřených dveří a studentských výměn s Běloruskem selhala, a selhala právě dnes, tak prosím neopakujte stejné fráze o studentských výměnách, které slýcháme už pět let. Jedná se o porážku, která zasáhla důvěryhodnost Unie. Evropská unie je dnes slabým a nerozhodným hráčem. Washington to ví, Moskva to ví a díky nejednoznačné reakci na krizi v Bělorusku to ví už i Minsk.
Jacek Protasiewicz
(PL) Pane předsedo, jakožto předseda delegace Evropského parlamentu pro vztahy s Běloruskem jsem často v kontaktu nejen se zástupci opozice, občanské společnosti a nevládních organizací, ale také se zástupci státních orgánů. Často slýchám jejich argumenty, že Bělorusko má právo přijímat určité mezinárodní normy svým vlastním tempem.
Evropská unie by teoreticky neměla vyvíjet nátlak na tuto zodpovědnou, suverénní zemi, protože zodpovědnost za vnitřní situaci v zemi nesou její vlastní orgány. Teoreticky by bylo možné s takovým postupem souhlasit, i proto, že na základě těchto mezinárodních norem, které Bělorusko samo přijalo vstupem do Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě, nejsou lidská práva vnitřní záležitostí.
Vezměme si jako příklad nedávné události v malém městečku Ivanjec (Iwieniec) ve středním Bělorusku, kde úřady použily, a já bych řekl, že zneužily, policii proti skupině starších lidí, důchodců, vedených Teresou Sobolovou, jež ze své vlastní iniciativy sehnala značné finanční prostředky, a to zejména ze zahraničí. Ty potom použila na obnovu zničené budovy v centru města, kterou proměnila v čilé kulturní a společenské centrum pro polskou menšinu. Na tyto lidi byla poslána policie ještě předtím, než soud rozhodl o právním statutu budovy. Dále pak bylo znemožněno konání spravedlivého procesu tím, že svědkům aktivistů nebylo povoleno dostavit se k soudu a svědčit.
Tady nejde o tempo přijímání mezinárodních norem. Jedná se o odklon od mezinárodních norem, k nimž se Bělorusko zavázalo a jejichž dodržování nám slibuje jako součást svého dialogu s Evropskou unií. Proto bych chtěl říct ještě jednu věc. Můžeme hovořit o sankcích, na ty ještě bude čas. Nicméně nejdůležitější je, aby hospodářská pomoc, o které se uvažuje, byla podmíněna upuštěním od těchto praktik a skutečnou liberalizací a demokratizací v Bělorusku.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Vládní instituce musí okamžitě řešit konflikty a nedorozumění týkající se organizací polských menšin v Bělorusku a to demokraticky a bez použití síly nebo násilí. Také bych chtěl vyjádřit podporu stanovisku komisařky o nutnosti pokračující spolupráce a udržování mezilidských kontaktů. Po dlouhé době odjede zítra do Běloruska první oficiální delegace Evropského parlamentu. Doufejme v otevřenou diskusi jak s opozicí, tak s vládou. Dojmy ze zmiňovaného konfliktu a také z účasti Běloruska v parlamentním shromáždění Euronest, se kterými se vrátí z Minska, by mohly posunout vztahy EU s Běloruskem k lepšímu směřování. Ještě důležitějším lakmusovým papírkem, který ukáže šance na další vztahy, budou místní volby, jež se konají za dva měsíce. Tentokrát by to neměly být volby bez možnosti výběru, ve kterých sdělovací prostředky zpívají podle stejných not a kde opozice nemá hlas a je ignorována, a kde po nekontrolovaném sčítání hlasů téměř 100 % všech voličů podpoří jednu politickou stranu a kde nakonec nebudou poslanci zvoleni, ale jmenováni.
Marek Henryk Migalski
(PL) Pane předsedo, pan Liberadzki ze skupiny Pokrokové aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu začal své vystoupení pochvalou orgánů Evropské unie za jejich reakci. Pane Liberadzki, právě kvůli Vaší skupině jsme dnes nepřijali usnesení, takže asi proto máte takový pocit uspokojení. Nicméně pokud nám dnes paní Georgievová, která denně sleduje vývoj situace, říká, o jaké návrhy se jedná, tak nevím, koho to může uspokojit. Možná to uspokojí vás, pane Liberadzki, a vaši skupinu, ale určitě to neuspokojí Bělorusy a ty, kteří jsou jim nakloněni. Pokud i komisařka Georgievová využije z pěti minut, které má k dispozici na svoji řeč, jen dvě minuty tohoto drahocenného času, tak to, paní Georgievová, znamená nejen to, že vaše řeč nebyla uspokojivá, ale také to, že jste promarnila možnost jasně se k tomuto tématu vyjádřit. Proto vás, paní Georgievová, a také orgány Evropské unie vyzývám, abyste v případech porušování lidských práv využívali nástroje, které máte k dispozici. Nemluvíme tady jenom o porušování práv občanů polského původu, mluvíme o porušování lidských práv.
Edit Bauer
(HU) Během posledních několika dnů jsme byli v Bělorusku svědky hrozné ukázky politické represe demokratické opozice a polské menšiny. Uvěznění politických protivníků a zastrašování představitelů menšin jsou známé praktiky užívané autoritářskými režimy. Jako občanka Slovenska a zástupkyně menšiny rozumím situaci polské menšiny stejně jako situaci paní Borysové v Bělorusku. Zacházení s menšinami ze sousední země jako s nepřáteli a rukojmími je regresivní politický manévr, ke kterému se politické vedení obvykle uchyluje, když se potýká s problémy. Obtěžování národnostních menšin je součástí politické praxe v nedemokratických režimech. Práva menšin jsou však nedílnou součástí všeobecných lidských práv, jak to potvrzuje Rámcová úmluva Rady Evropy. Porušování práv menšin, obtěžování, zastrašování a diskriminace osob patřících k menšinám proto nemohou být považovány za vnitřní záležitosti země. Z toho důvodu je vyhrožující a vydírající zpráva běloruské vlády, kterou poslancům Evropského parlamentu tlumočil velvyslanec Běloruska, zcela nepřijatelná. Pane předsedo, je jenom jedno poselství, které Evropský parlament může poslat vládě Běloruska, a sice to, že její potlačování demokratické opozice a politika hrozeb namířených proti menšinám jsou jednoduše nepřijatelné.
Sławomir Witold Nitras
(PL) Pane předsedo, velmi pozorně jsem si vyslechl projev komisařky Georgievové a rád bych řekl, že bych očekával trochu energičtější chování. Mám podezření, že prohlášení paní Georgievové by bylo úplně stejné i před dvěma týdny, ještě před těmito událostmi. To rozhodně není přijatelné.
S jednou věcí nicméně souhlasím, i když bych očekával jasnější výsledky a důraz na trochu jiné věci. Pravdou je, že ti, kteří dnes prosazují sankce, někdy zapomínají, že to jsme už vyzkoušeli a přesto zůstala běloruská politika bez jakýchkoli změn.
Nesmíme dnes říct, že budeme podporovat občanskou společnost v Bělorusku, protože ten, kdo tam byl, ví, že ve skutečnosti se občanská společnost možná teprve začíná objevovat. Očekávám dnes od evropských institucí, že plnění povinnosti, které má stát vůči svým občanům, a které v případě Běloruska nejsou plněny, převezme za tento stát Evropská unie. Očekával bych, že tam pomůžeme se založením nezávislých sdělovacích prostředků, že podpoříme první svobodnou televizní stanici, která tam existuje a která byla doposud, alespoň myslím, financována vládami dvou evropských zemí. Očekávám, že pro velký počet běloruských občanů budeme schopni vytvořit reálnou možnost studovat v Evropě, protože jsou to oni, kdo tvoří občanskou společnost.
Mirosław Piotrowski
(PL) Pane předsedo, v předchozím období přijal Evropský parlament několik usnesení o Bělorusku, ve kterých na základě přesného vyhodnocení situace vyzval Lukašenkův režim, aby zastavil porušování lidských práv.
Evropská unie ukázala dobrou vůli, když částečně zrušila vízové sankce proti běloruským činitelům. S překvapením a úzkostí jsme proto sledovali nedávnou agresívní politiku běloruských úřadů vůči národnostním menšinám, obzvláště pak polské komunitě. Na tuto politiku bychom se měli dívat v souvislosti s přípravami na volby, které se v Bělorusku budou konat příští rok.
Nelegální zabavení majetku náležejícího polské menšině a ostentativní potlačování opozičních vůdců, kterým - a to by mělo být zdůrazněno - byla udělena Sacharovova cena Evropského parlamentu, je zjevná provokace namířená vůči naší instituci. Naše sněmovna by měla nejen reagovat obvyklým způsobem přijetím odpovídajícího usnesení, ale měla by podniknout konkrétní kroky k ukáznění běloruských úřadů a také by měla apelovat na paní Ashtonovou, aby na základě článku 33 Lisabonské smlouvy jmenovala zvláštního zástupce, který by monitoroval porušování lidských práv v Bělorusku.
Krzysztof Lisek
(PL) Pane předsedo, paní Georgievová, to, že zde na půdě Evropského parlamentu hovoříme o Bělorusku, je velmi dobře, ale jenom mluvení nestačí. Evropská unie by dnes - a to bych čekal od Evropské komise - měla připravit strategický plán na podporu demokratické opozice, občanské společnosti a nevládních organizací, a také na podporu svobodných sdělovacích prostředků. Dnes se tu bavíme o pojmech, jako jsou demokracie a lidská práva, která jsou nám vlastní a na nichž Evropa spočívá. Běloruská společnost je z největší části složena z lidí, kteří o takových hodnotách mohou jen snít. Proto očekáváme, že Evropská komise vypracuje strategický plán pomoci občanské společnosti.
Diego López Garrido
Pane předsedo, na základě těchto projevů mohu jen souhlasit s odsouzením, jež vyjádřili poslanci ohledně porušování lidských práv v Bělorusku a které v tomto konkrétním případě postihuje národnostní menšinu - polskou menšinu v této zemi. To, co se děje, tak postihuje celou Evropskou unii, nejen proto, že se jedná o menšinu, která má národní referenční bod v zemi Evropské unie, ale i proto, že se bavíme o vážném porušení lidských práv menšin, takže náš postoj by byl naprosto stejný, ať by se jednalo o polskou nebo jinou menšinu.
Hovoříme o porušování lidských práv, o kterých říkáme, že jsou všeobecnými právy, a proto se nejedná o problém, který striktně vyžaduje akci ze strany Evropské unie jenom kvůli tomu, že se v tomto konkrétním případě jedná o polskou menšinu. Pokud by se jednalo o jinou menšinu, měli bychom řict přesně totéž, protože všechna lidská práva jsou nedělitelná a univerzální.
Chtěl bych říct, že skutečnost, že se režim dopouští chyb a porušuje lidská práva, by neměla automaticky znamenat trest pro jeho občany.
Proto se domníváme, že pro Bělorusko je důležitá účast ve Východním partnerství. To, co komisařka Georgievová říkala o kontaktech mezi lidmi, je důležité. To vše je důležité, samozřejmě stejně důležité, jak mnoho z vás zmínilo, jako neustále, jasně a přímo sdělovat běloruským orgánům náš zcela kritický a odsuzující postoj k porušování lidských práv.
To je mimochodem přesně to, co vysoká představitelka paní Ashtonová hodlá udělat, zatímco v úzkém kontaktu s předsedou Buzkem, který této rozpravě předsedá, monitoruje tuto záležitost. Chystá se také využít nadcházející návštěvy v Kyjevě při příležitosti uvedení prezidenta Janukovyče do úřadu , kde se předpokládá účast pana Lukašenka, k tomu, že nastolí toto téma, které v budoucnu bude i nadále projednáváno Radou pro zahraniční věci Evropské unie, protože se jedná o velmi důležitou otázku. Jsem proto velmi rád, že jsme dnes o této otázce mohli v Evropském parlamentu mít neprodleně rozpravu.
Kristalina Georgieva
členka Komise. - Pane předsedo, dovolte mi nejprve poděkovat poslancům za diskusi v této sněmovně a vyjádřit se ke čtyřem bodům.
Za prvé dodržování lidských práv je rozhodně základním stavebním kamenem vnějších vztahů Evropské unie a je základem, na němž spočívá jednání s jakoukoli zemí včetně Běloruska.
Za druhé zhoršení demokracie v Bělorusku nedávno dosáhlo nešťastných hodnot, ale nezačalo minulý týden. Začalo asi v polovině roku 2009, a vedlo v listopadu 2009 k požadavku Rady ministrů EU, aby Komise zformulovala návrh takzvaného "společného prozatímního plánu" na podporu reforem, které mají být s Běloruskem prováděny. Útvary Komise připravily návrh tohoto společného prozatímního plánu reforem. Ten je nyní u vysoké představitelky, která určitě ráda vezme v úvahu doporučení, která vzejdou z vyšetřovací mise, již Parlament zítra zahajuje.
Za třetí k dokončení tohoto společného prozatímního plánu dojde až poté, co se vysoká představitelka obrátí na útvary Komise se zpětnou vazbou, po přihlédnutí k těmto posledním událostem.
Dovolte mi zmínit čtvrtý, a poslední bod. V druhé polovině 80. let se v Sovětském svazu rozběhla perestrojka, která, poprvé v životě mnoha lidí, včetně mě, přineslamožnost usilovat o studentské a profesní výměnné pobyty. V mém případě to byla London School of Economics. Zásadně mi to změnilo život a díky tomu jsem pak mohla být daleko užitečnější a prospěšnější své zemi.
Se silným přesvědčením, že právě otevřením demokratických kanálů pro země s represivními režimy můžeme jako Evropané těmto zemím pomoci, jsem vyslovila - a znovu bych zopakovala - svůj názor ohledně důležitosti a užitečnosti mezilidských kontaktů, užitečnosti podpory pro podniky, užitečnosti - i přes značné obtíže, i přes velmi nešťastnou neúctu k menšinám, kterou odsuzujeme - pokračující angažovanosti, která by zvýšila šance Bělorusů dostat se do svobodného světa a spojení s Unií, a já bych ráda zopakovala výzvu, abychom i se nadále tímto způsobem angažovali.
Předseda
Rozprava je ukončena.
Hlasování proběhne během dalšího zasedání příští měsíc.
Písemná prohlášení (článek 149)
Sebastian Valentin Bodu  
Běloruská republika je jedním z Evropských států, pro které účast ve Východním partnerství Evropské unie představuje důležitý krok vpřed v rozvoji dvoustranných vztahů, jakož i vztahů s jednotlivými členskými státy EU. Pokud posuzujeme partnerství jako pozitivní nástroj pro dosažení změny v Běloruské republice, musíme se také v rámci tohoto mechanismu zamyslet nad úlohou občanské společnosti v této zemi s ohledem na důležitou roli, kterou má pro fungování právního státu. Občanská společnost zajišťuje především transparentnost mechanismu Partnerství, čímž přispívá k posílení spolupráce mezi Běloruskem a EU. Kromě toho musí být občanské společnosti zajištěna účast na všech klíčových procesech, které jsou součástí Partnerství (platformy a výbory a podobně), a také veřejná kontrola těchto procesů. Běloruská občanská společnost musí být schopná podílet se na vypracování veřejné agendy, která povede k sociálnímu, ekonomickému a demokratickému pokroku v Bělorusku. Z tohoto důvodu musí být podporována častá setkání mezi zástupci občanské společnosti a vlády.
Filip Kaczmarek  
Represe, kterým byli nedávno vystaveni aktivisté polské menšiny v Bělorusku, jsou součástí mnohem rozsáhlejšího problému. Běloruské úřady netolerují vůbec žádnou nezávislost. Nechtějí a odmítají myšlenku občanské společnosti. Každý projev nezávislosti je považován za politickou opozici. Z tohoto důvodu se nejedná o vnitřní konflikt v rámci nevládní organizace ani o konflikt pouze mezi Běloruskem a Polskem. Jedná se spíše o výraz konzistentního postoje běloruských orgánů, které se snaží zabránit liberalizaci a demokratizaci. Je škoda, že v Polsku existují určité politické síly, které se snaží této situace využít ve svůj vlastní prospěch a využívají události v Bělorusku k diskreditaci politiky polské vlády. Politici, kteří se chovají tímto způsobem, si určitě neuvědomují, že dělají přesně to, co Lukašenko očekává. Polarizace a rozdělení veřejného mínění v Polsku a v Evropě je v jeho zájmu. Odmítnutí polské a evropské politiky vůči Bělorusku je zneužítím svobody a poškozuje účinnost společné činnosti na podporu svobody a demokracie v Bělorusku. Děkuji mnohokrát.
