Druhá revize dohody o partnertví AKT-ES (Dohoda z Cotonou) (rozprava)
Předsedající
Dalším bodem je zpráva poslankyně Evy Jolyové předložená jménem Výboru pro rozvoj o druhé revizi dohody o partnerství AKT-ES (Dohoda z Cotonou).
Eva Joly
Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, revize Dohody z Cotonou představuje příležitost poučit se z krizí, kterým čelíme: z hospodářské a finanční krize, ze sociální nebo potravinové krize, ze změny klimatu, z energetických problémů a přetrvávání extrémní chudoby.
Převládající model hospodářství, jímž je ničím neomezovaný volný trh, a náš životní styl totiž nejen narazily na své meze, nýbrž tyto dosud nevídané mnohostranné krize ve skutečnosti zapříčinily. Musíme proto provést radikální revizi veškerých našich politik.
Dnes předkládaná zpráva, kterou jednomyslně přijali členové Výboru pro rozvoj, podle mne činí první krok k této nezbytné revizi.
Hlavním pravidlem, kterého se musíme držet, je konzistentnost. Obchodní politika Evropské unie, rybolov a zemědělství musí být vypracovány konzistentně tak, aby zajistily udržitelný rozvoj, bojovaly proti chudobě a každému zaručovaly přiměřený životní standard a příjem.
S politováním musím konstatovat, že tomu tak v současnosti není. Evropská unie tím, že udělala obchod samotným cílem, nikoliv prostředkem sloužícím rozvojové politice, obětuje obyvatelstvo rozvojových zemí prospěchu nadnárodních společností. Proto se jednání o dohodách o hospodářském partnerství právem setkávají s nesouhlasem vlád států AKT, odborů a občanské společnosti, jež je považují za hrozbu pro své ekonomiky.
Zemědělství je jednou z nejproblematičtějších otázek a ve spolupráci mezi Evropskou unií a zeměmi AKT zůstává tragicky opomíjeno. Ačkoliv zemědělské oblasti a toto odvětví mají význam pro 60 % obyvatelstva a jejich pracovní místa, z evropských fondů pro země AKT prakticky nic nedostávají.
To se musí změnit. Jak můžeme vymýtit chudobu, když nepovažujeme potravinovou soběstačnost za prioritu? Zemědělství musí tvořit jádro rozvojových politik Evropské unie. Pomáhat rozvojovým zemím a místním zemědělcům zajistit jejich potravinovou soběstačnost je zkrátka zcela nezbytné, a to tím spíše, že v současnosti je potravinová soběstačnost stejně jako demokratická legitimita místních vlád ohrožována novým, zvláště zneklidňujícím jevem, totiž skupováním zemědělské půdy zahraničními investory vyvolanému vzrůstem cen potravin v roce 2007.
Čína, Saudská Arábie a dokonce i Katar nyní vlastní v rozvojových zemích tisíce hektarů půdy. Evropská unie a země AKT se musí pustit do řešení tohoto problému, který by mohl vyústit do násilných střetů a hladových bouří, a učinit z přístupu k přírodním zdrojům, jako jsou půda a voda, základní a nezadatelné právo místního obyvatelstva.
Další problém, který mi leží na srdci, jsou daňové ráje. Rozvinutým zemím působí nemalé škody, ale ještě horší dopad mají na hospodářství a politické instituce rozvojových zemí. Odhaduje se, že nezákonné finanční toky, které umožňují, dosahují až desetinásobku výše oficiální rozvojové pomoci.
Zastavení tohoto vnitřního krvácení je zkouškou naší zásadovosti a důvěryhodnosti. Prvním krokem by mohlo být uzavření závazné dohody, která by po nadnárodních společnostech požadovala, aby automaticky zveřejňovaly, jakých zisků dosáhly a jaké daně zaplatily v každé zemi, ve které působí, což by omezilo zneužívání a ztráty, kterými trpí rozvojové země.
Závěrem bych chtěla tuto rozpravu využít k tomu, abych znovu poukázala na demokratický deficit této revize, která nebyla konzultována s našimi parlamenty. Role Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU však musí být posílena.
Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, doufám, že vyjednavači se chopí nabízené příležitosti a dosáhnou potřebných změn tohoto partnerství, které budou znamenat úspěch, z něhož bude mít zásadní prospěch obyvatelstvo zemí AKT.
Vital Moreira
Pane komisaři, dámy a pánové, Výbor pro mezinárodní obchod, jemuž mám tu čest předsedat, se usnesl, že zaujme stanovisko k probíhající revizi Dohody z Cotonou, a to ze dvou důvodů.
Zaprvé proto, že obchod tvoří neodmyslitelnou součást vztahů mezi africkými, karibskými a tichomořskými zeměmi (AKT) a Evropskou unií. Zadruhé proto, že Dohoda z Cotonou je doprovázena novými dohodami o hospodářském partnerství, jež jsou v zásadě obchodními dohodami.
Z těchto důvodů jsme se rozhodli do tohoto procesu vstoupit prostřednictvím zprávy, pro kterou jsem byl určen zpravodajem.
V této zprávě nám jde o dvě věci: zaprvé o dodržování jednotlivých bodů dohod o hospodářském partnerství a o respektování parlamentních kontrolních institucí, které jsou těmito smlouvami zřízeny, například institucí Cariforum, a zadruhé o využívání jejich součinnosti, ovšem za současného respektování nezávislosti obou institucí. Jinak řečeno o respektování součinnosti smíšeného parlamentního shromáždění, které zasedá mezi Evropskou unií a zeměmi AKT, a novými meziparlamentními institucemi ustanovenými dohodami o hospodářském partnerství.
Karel De Gucht
člen Komise. - Pane předsedající, velmi si vážím zájmu, který máte o druhou revizi Dohody z Cotonou. Rovněž jsem si s velkým zájmem přečetl zprávu Výboru pro rozvoj, která přináší pronikavou analýzu důležitých otázek. Považujeme za svoji prioritu v průběhu celého procesu Parlament stále informovat, jako tomu bylo v minulých měsících.
Jednání nabralo obrátky a nyní již vstupují do závěrečné fáze. Příští společné zasedání velvyslanců prověří hodnotu těchto rokování. Budeme se připravovat na mimořádné společné zasedání ministrů, kterým v březnu uzavřeme tato jednání, jak to předpokládá Dohoda z Cotonou.
Dovolte mi nyní, abych vám ke zprávě řekl několik poznámek. Tak především zpráva již prokázala svoji užitečnost tím, že podporuje určitá stanoviska EU. Jmenoval bych alespoň některá z nich: vaše stanovisko k posílení parlamentů států AKT, k Mezinárodnímu trestnímu soudu a dalším bodům týkajícím se lidských práv upevnilo naši vyjednávací pozici. Shodujeme se s vámi také v důležitosti, kterou připisujete změně klimatu a potravinové bezpečnosti, což se odrazí i v konečném výsledku.
Chtěl bych se zaměřit na čtyři body a začal bych důležitostí parlamentního rozměru vtěleného ve smíšeném parlamentním shromáždění, kterému zpráva přičítá velkou důležitost. Komise si stanovila za svůj cíl posílit parlamentní rozměr v Dohodě z Cotonou. Nemáme proto v úmyslu oslabit SPS. Návrh Komise je naopak zapotřebí vidět v širším kontextu posilování funkcí parlamentního dohledu, a to zvláště s ohledem na stávající a budoucí dohody o hospodářském partnerství (EPA) a programy ERF. Měli bychom zajistit maximální součinnost mezi institucemi EPA a institucemi Dohody z Cotonou včetně spolupráce mezi regionálními zasedáními SPS a parlamentními orgány EPA. V tomto připravovaném uspořádání by bylo rozumné zúžit plenární zasedání SPS. Komise však souhlasí s tím, že o této záležitosti je třeba se dohodnout s těmi, kterých se nejvíce týká, a proto je ochotna znovu zvážit své stanovisko. Současně bychom chtěli blíže poznat názor Parlamentu na roli a fungování SPS v kontextu měnících se politických a institucionálních podmínek.
Uzavření dohod EPA nezbytně vyžaduje nejen zajištění součinnosti jejich institucí s institucemi Dohody z Cotonou, ale neobejde se rovněž bez aktualizace obchodních ustanovení Dohody z Cotonou, protože obchodní režim zavedený Dohodou z Cotonou zastaral. Dohodli jsme se s partnery z AKT, že budeme dále jednat se záměrem uzavřít regionální dohody o partnerství s Evropou. V této souvislosti bych chtěl jakožto komisař pro rozvoj zdůraznit, že není politicky žádoucí ani právně přípustné do Dohody z Cotonou začlenit unilaterální obchodní režimy jako například GSP nebo GSP+, jak se doporučuje v návrhu zprávy, protože tyto režimy jsou závislé na samostatných systémech EU. Komise však naopak vítá požadavek, aby Dohoda z Cotonou věnovala obecně více pozornosti obchodní problematice a rozvojovým otázkám a pomáhala konkrétně obchodu.
Ve své zprávě vyjadřujete obavu, zda by závěry dohod EPA a zvýšená míra regionalizace nemohly narušit soudržnost skupiny AKT. Komise je přesvědčena, že regionální diferenciace v rámci Dohody z Cotonou představuje spíše dobrou příležitost než hrozbu. Regionální integrace má pro rozvoj zemí AKT klíčový význam a tuto skutečnost je zapotřebí začlenit do Dohody z Cotonou, abychom mohli lépe podporovat vlastní úsilí těchto zemí o dosažení tohoto cíle. To však v žádném případě neznamená rozdělování skupiny AKT a naši partneři ze skupiny AKT z velké části sdílejí tento přístup.
Dovolte mi nyní se stručně vyjádřit k politikám týkajícím se jednotlivých odvětví, která zdůrazňujete ve své zprávě. Zcela sdílíme názor o důležitosti změny klimatu a obnovitelných energií a toto hledisko již uplatňujeme v současnosti při provádění revize. Podobně se na regionální úrovni zaměříme na problematiku potravinové bezpečnosti.
Vyzdvihujete také důležitost řádné správy věcí veřejných v daňových záležitostech a fiskální oblasti. Řádná správa věcí veřejných tvoří základní zásadu Dohody z Cotonou. V současné době Komise připravuje v návaznosti na článek 9 Dohody z Cotonou v kontextu rozvojové spolupráce novou politiku týkající se řádné správy věcí veřejných v daňových záležitostech. Tato hlediska se snažíme také zahrnout do probíhající revize. Mohu proto potvrdit, že s vámi máme stejný cíl, totiž vytvořit spravedlivé, efektivní a prorůstové daňové systémy a efektivní správu daní a také posílit účast rozvojových zemí v mezinárodních daňových procesech.
Na závěr se vyjádřím k vašemu zklamání z toho, že Komise před započetím procesu revize nekonzultovala svůj postup s větším počtem subjektů - viz odstavce 2 a 8. Plně souhlasím s tím, že o budoucnosti vztahů AKT-EU v období po roce 2020 je zapotřebí vést rozsáhlé konzultace, snad formou zelené knihy. Budeme muset zhodnotit výsledky současného průběhu revize a poznatky, které si z toho odneseme, využít jako základ těchto konzultací.
Cristian Dan Preda
Nejprve bych chtěl paní poslankyni Jolyové blahopřát za to, že připravila tuto zprávu. Témata, o kterých se zmiňuje, jsou mimořádně významná pro zajištění toho, aby Dohoda z Cotonou zůstala v kontextu nových problémů, se kterými se země AKT potýkají, základem pevného partnerství s těmito zeměmi AKT a také funkčním nástrojem.
Jednání se konají v podmínkách, které jsou, jak všichni víme, náročné a složité. Na jedné straně jsou země AKT hluboce postiženy nejen hospodářskou a finanční krizí, ale trpí také nedostatkem potravin a následky změn klimatu. Na druhé straně všechny strany účastnící se jednání rozlouskávají určitý institucionální oříšek, který spočívá v tom, jak náležitým způsobem zohlednit tendence k regionalizaci vztahů mezi zeměmi AKT a Evropskou unií. Musíme zajistit, aby revidovaný text již obsahoval všechny nezbytné složky pro fungování takové spolupráce, která napomůže efektivnímu rozvoji a bude schopná v zemích AKT přispět k realizaci rozvojových cílů tisíciletí.
Chtěl bych také upozornit na to, že jsem za skupinu Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) předložil pět pozměňovacích návrhů. Mám za to, že tyto změny nabízejí odstíněnější interpretaci některých návrhů obsažených v této zprávě. Například považujeme za důležité v odstavci 29 trvat u zemědělské půdy na zásadě vlastnictví.
Dále pokud jde o téma vytvoření mechanismu, který bude nadnárodní společnosti nutit zveřejnit dosažené zisky, domnívám se, že tento mechanismus musí být zaveden na mezinárodní úrovni. V odstavci 25 je důležité jasně zařadit otázku potravinové bezpečnosti konzistentním způsobem do kontextu rozvojové politiky EU. Konečně v odstavci 31 stanovisko týkající se dohody o zpětném přebírání osob se třetími zeměmi nevyjadřuje představu skupiny PPE o této záležitosti.
Harlem Désir
Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, také bych chtěl paní poslankyni Jolyové blahopřát za její práci, za zprávu a rovněž za to, že zohlednila příspěvky skupiny progresivní aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu. Přestože jsme opět předložili několik pozměňovacích návrhů, v usnesení, které představila, poznáváme svůj podíl.
Pro naši skupinu je partnerství mezi Evropskou unií a zeměmi AKT součástí historického závazku, jenž si musí uchovat všechny své specifické rysy, nesmí být oslaben, a to dokonce ani kvůli požadavku, aby byl v souladu s určitými pravidly, například pravidly WTO. Velmi nám záleží na tom, aby toto partnerství zachovalo především konzistentnost všech politik Evropské unie - obchodní politiky, rozpočtové politiky - s cíli v oblasti rozvojové politiky, ale také s ohledem na prosazování míru, bezpečnosti, demokracie a lidských práv v zemích AKT.
Nejde o to, vnutit těmto zemím určitý model, ale spolupracovat s nimi na zajištění jejich rozvoje, jenž musí být udržitelným rozvojem. Z tohoto hlediska je velmi důležité, aby nám tato revize umožnila zohlednit nové faktory, které se vynořily v posledních pěti letech: boj proti změně klimatu, šíření technologií, rozvojová pomoc zaměřená na obnovitelné energie, boj proti potravinové krizi a s ním tedy větší důraz na naši spolupráci v oblasti zemědělství a potravinové soběstačnosti, boj proti finančním deregulacím, řádná fiskální správa a boj proti daňovým rájům. Zde všude spatřujeme náš podíl.
Chtěl bych zdůraznit dva body. Obchod: prováděním dohod o hospodářském partnerství se některá ustanovení Dohody z Cotonou stanou zastaralými, ale záleží nám na tom, aby tato dohoda přesto zmiňovala, že obchodní doložky a obchodní režimy, které budou zemím AKT poskytnuty, nesmí být méně výhodné než ty, které využívaly dříve. Domníváme se, že do revize Dohody z Cotonou by měl být zahrnut systém GSP, prozatímní dohody EPA a všechna tato ustanovení.
Na závěr, pokud jde o emigraci - naši kolegové ve skupině to zdůrazní - jde nám o to, aby bylo výslovně řečeno, že dohody o migraci zachovávají práva migrantů a že nemůžeme přijmout tranzitní režimy do zemí, které nezaručují dodržování lidských práv.
Louis Michel
Pane předsedající, pane komisaři, chtěl bych také blahopřát paní poslankyni Jolyové za pečlivost a přesnost její zprávy a za velmi případnou analýzu, která je jejím obsahem.
Druhá revize Dohody z Cotonou musí rozšířit acquis Loméské úmluvy, ale současně zachovat jednotu, soudržnost a solidaritu mezi státy AKT. Tato smlouva musí pochopitelně zaručovat, že dotyčné země budou moci řídit svoji rozvojovou politiku.
Příprava, hodnocení a sledování dohody by v důsledku toho měly být také právem parlamentů našich partnerských zemí. Vím, že tu jde jednoznačně o velmi náročný úkol, ale domnívám se, že se musíme zvláště snažit tyto parlamenty povzbudit. Toto očekávání musíme také velmi otevřeně dát najevo správním orgánům našich partnerských zemí. Některé vlády, jak sami víte, nejsou ochotné podporovat ve svých zemích parlamentní diskusi.
Žádám také zvláště o posílení demokratické kontroly a role Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU, zejména prostřednictvím doplnění takových ustanovení do Dohody z Cotonou, která by umožňovala SPS dostávat dokumenty o vnitrostátní a regionální strategii, aby se o nich mohla vést rozprava. Domnívám se, že v budoucnosti musí být s vnitrostátními a regionálními parlamenty mnohem systematičtěji konzultována příprava návrhů dokumentů o regionální a vnitrostátní strategii.
Chtěl bych se také stručně dotknout otázky uspořádání práce smíšeného parlamentního shromáždění: Myslím si, že musíme zachovat dvě zasedání. Kdybychom snížili počet zasedání na jedno, vyslali bychom tím našim partnerům velice negativní signál. Regionální zasedání by možná měla být uspořádána blíže u sebe; dne 25. ledna v tomto smyslu předložím několik konkrétních návrhů předsednictvu smíšeného parlamentního shromáždění.
Kvůli konzistentnosti a efektivnosti trvám na tom, aby se parlamentní orgány pověřené sledováním dohod EPA skládaly z členů SPS. Lépe se tím zajistí jejich rozvojový rozměr. Kromě toho uvítám vaše vyjádření, pane komisaři, protože jakožto budoucí komisař pro obchod máte o této deklaraci velký přehled. Ani na chvíli nepochybuji o vaší upřímnosti, když říkáte, že chcete tyto dohody o hospodářském partnerství rozšířit o rozvojový rozměr.
Na závěr dodávám, že revize Dohody z Cotonou by měla umožnit zvýšit pomoc a finanční příspěvky zemím AKT, aby jim pomohla přijmout opatření nezbytná pro boj se změnou klimatu.
Nirj Deva
jménem skupiny ECR. - Pane předsedající, stále dokola děláme totéž. Pořád mluvíme o zmírňování chudoby. Toto je již desátý Evropský rozvojový fond. Víme, že chudoba zase vzrostla, proto jsme poskytli přibližně 350 miliard EUR na tzv. zmírňování chudoby.
Proč je však tomu tak, že v zemích AKT uskutečňujeme takové politiky a programy, které jsme v naší vlastní evropské historii nikdy neměli? Cesta ke zbohatnutí a odstranění chudoby v oblastech jako Bruselský region nebo Brabantsko nebyla tvořena tím, co se snažíme dělat v zemích AKT. Evropa se stala bohatou vytvářením bohatství. Jak vytvoříme bohatství v zemích AKT?
Paní poslankyně Jolyová dospěla k velmi zajímavému zjištění, totiž že dochází k úniku kapitálu. Tvrdí, že z těchto zemí odchází osminásobek toho, co do nich vkládáme. Proč v těchto zemích není tento kapitál využit? Proč nevytvářejí podmínky pro to, aby kapitál zůstal doma a vytvářel pracovní místa a přinášel bohatství? Dokud neodpovíme na tyto otázky, budeme jen dále plýtvat penězi našich daňových poplatníků a vůbec nikomu nepomůžeme dostat se z chudoby.
Gabriele Zimmer
Pane předsedající, má skupina podporuje zprávu paní poslankyně Jolyové. Požadujeme, aby byly vzaty v úvahu kromě jiných tyto problémy: zahrnutí následků změny klimatu a nezbytných adaptačních opatření pro země AKT; obava zemí AKT, že regionální jednání se skupinami zemí AKT naruší uvnitř společenství AKT solidaritu; možnost podporovat na základě Dohody z Cotonou nezbytné investice v oblasti veřejných služeb a veřejné infrastruktury prostřednictvím úvěrů poskytovaných EIB. Současně jsme však proti tomu, aby byly součástí těchto jednání kvóty pro navracení migrantů z EU do zemí AKT.
První revize Dohody z Cotonou měla politický rozměr. Nyní přichází ke slovu parlamentní rozměr, a z toho důvodu se nám nápad snížit počet zasedání Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU na jedno ročně jeví jako nepochopitelný.
Krisztina Morvai
(HU) Hluboce mnou otřáslo, když jsem během konference o potravinách zahlédla v rukou africké delegace ceduli s nápisem: "Nezásobujte Afriku potravinami". Udělali bychom lépe, kdybychom si uvědomili, že Afrika nepotřebuje pomoc, ale právo na sebeurčení v produkci potravin. Je zajímavé, že africké obyvatelstvo a zemědělci mají stejný zájem jako zemědělci a obyvatelé východoevropských postkomunistických zemí nebo vzato do extrému jako zemědělci a obyvatelé Francie, místní zemědělci totiž potřebují, aby se mohli sami rozhodnout, co chtějí pěstovat, jak to chtějí pěstovat a jakým způsobem prodávat na místním tržišti. V zájmu místních obyvatel zase je, aby mohli jíst zdravé a kvalitní potraviny z místní produkce. Myšlenka liberalizovaného globálního volného trhu na jedné straně a myšlenka sebeurčení v produkci potravin na druhé straně jsou založeny na dvou rozdílných logikách. Zde bychom se měli postavit důrazněji na stranu sebeurčení v produkci potravin.
Filip Kaczmarek
(PL) Pane předsedající, pane komisaři, druhá revize Dohody z Cotonou přichází na pořad ve velmi zajímavou dobu, která dovoluje analyzovat ustanovení dohody ve světle rychle se měnící skutečnosti. Od poslední revize, která proběhla v roce 2005, se toho mnoho událo: objevily se krize v oblastech hospodářství, potravin, energií a finančnictví a změny vyplývající z jednání v oblasti změny klimatu a jejich dopadů na rozvojové země.
Věcí, která však určitě musí poslance zajímat, je role smíšeného parlamentního shromáždění a případné pokusy omezit četnost jeho zasedání a funkci. Velmi mne potěšilo, že pan komisař potvrdil, že Evropská komise nemá něco takového v úmyslu. Jedná se o důležitou věc, protože ani Evropský parlament, ani smíšené parlamentní shromáždění ani parlamenty zemí AKT se neúčastnily rozhodovacího procesu, jehož výsledkem jsou změny dohody.
Další důležitou věcí je regionalizace vztahů mezi Evropskou unií a zeměmi AKT a především charakter této regionalizace. Nejsem odpůrcem regionalizace, ale jsem přesvědčen, že regionální zasedání smíšeného shromáždění nesmí nahradit plenární zasedání. Ostatně bylo by pravděpodobně vhodnější, kdyby rozhodnutí o struktuře a zásadách práce smíšeného shromáždění učinilo toto shromáždění samo, a nikoliv strany dohody.
Schvaluji přání vyjádřené ve zprávě, aby byly posíleny vnitrostátní parlamenty. Pan poslanec Michel o tom hovořil. V budoucnosti bychom chtěli, aby všichni zástupci zemí AKT, kteří se účastní práce smíšeného shromáždění, byli poslanci parlamentů těchto států a nikoliv představitelé jejich vlád.
Neméně důležité je, aby parlamenty zemí AKT dostaly příležitost hrát významnou roli v rozvojové spolupráci, při přípravě a realizaci programů a při sledování a hodnocení uskutečněných kroků. Tím se také vysvětluje nezbytnost poskytnutí přístupu ke strategickým dokumentům. Kromě toho souhlasím s tím, že by se funkce neměly zdvojovat a že je velmi důležité vzájemné doplňování a součinnost mezi dohodami o hospodářském partnerství a smíšeným parlamentním shromážděním.
Véronique De Keyser
(FR) Pane předsedající, článek 13 Dohody z Cotonou nebyl již od roku 2000 revidován. Týká se citlivého tématu: dialogu mezi Evropskou unií a zeměmi AKT o přistěhovalectví, o řádném zacházení s přistěhovalci, o zásadách nenavracení, o základních příčinách přistěhovalectví a konečně o boji proti nelegálnímu přistěhovalectví a o zpětném přebírání osob, přičemž Evropská unie se soustředila zejména na tyto dvě stránky.
Bolestná neexistence společné přistěhovalecké politiky, která by byla v souladu s hodnotami, jež Evropa prohlašuje za své, hrozí, že v plánované revizi článku 13 přispěje k posílení represivní stránky a k honům na nelegální přistěhovalce. Tragický příklad bilaterální dohody mezi Itálií a Libyí, která vedla ke vzniku nepřijatelných humanitárních situací, se nezdá být dostatečně odstrašujícím pro zchlazení horlivosti těch, kdo chtějí zpřísnit článek 13, aby mohli zostřit část věnovanou boji proti nelegálnímu přistěhovalectví.
Kromě toho v některých regionech - mám na mysli Kalábrii - nyní probíhá otevřený a žádná pravidla nerespektující hon na nelegální přistěhovalce. Místo abychom jednali na základě obav vyvolaných současnou krizí, musíme zdůrazňovat souhru, která musí být vytvořena mezi přistěhovalectvím a rozvojem.
Potřebují-li země AKT pomoc, aby se hospodářsky odrazily ode dna, my sami potřebujeme přistěhovalectví, abychom mohli čelit krizi, která nás postihuje. Měli bychom se proto zaměřit na legální přistěhovalectví a mobilitu. Ty jsou jedinou ochranou proti nenávistné atmosféře pozvolna se usazující v našich vlastních zemích.
Niccolò Rinaldi
(IT) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, jakožto liberální demokraté chceme revizi Dohody z Cotonou využít k potvrzení moderních zásad, které podporují také země AKT. Když hovořím o moderních zásadách, mám na mysli především prosazování politik, kterými lze akcentovat a umožnit větší míru svobody.
Tato svoboda by měla být v první řadě svobodou od byrokracie, která nabývá v zemích AKT čím dál přehnanějších rozměrů a stále dusí hospodářský růst. Tato svoboda by měla především pro studenty znamenat možnost jít studovat do zahraničí. Domnívám se, že bychom měli využít příležitost, která se nám naskýtá s touto revizí, a zahájit ambiciózní program nabídky studijních stipendií. Tato svoboda by se měla uskutečňovat prostřednictvím šíření nových informačních technologií, aby se zvláště internet mohl stát co nejdostupnější vymožeností.
Za poslední by měl být povolen volný pohyb pracovní síly tak, aby se našlo řešení závažných případů zásahů proti přistěhovalcům, které zmínila paní poslankyně De Keyser, když hovořila o bilaterálních smlouvách. Dohoda z Cotonou, která je přímým následníkem úmluv z Lomé a z Yaoundé, má za sebou dlouhou historii; svého času byla průkopnická, a bude-li s to se vypořádat s novými problémy, opět se jí podaří hrát významnou roli.
Mariya Nedelcheva
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, nejprve bych chtěla paní poslankyni Jolyové blahopřát za kvalitní zprávu.
U příležitosti revize Dohody z Cotonou musíme konečně provést inventuru a na základě získaných poznatků navrhnout řešení, která zlepší její provádění, fungování a dopad. V tomto ohledu je mimořádně důležité udělat si zcela jasno o prioritách.
Chtěla bych zdůraznit tři okruhy: Zaprvé musíme jasněji určit obsah politického dialogu. Nesmíme ztratit ze zřetele upevňování míru, předcházení konfliktům a úsilí o jejich řešení, nicméně posílení funkčnosti stávajících nástrojů a doplnění bodů o boji proti obchodování s lehkými zbraněmi a proti drogám jsou úkoly, jejichž zvládnutí bude mít kladný politický, ekonomický i sociální dopad.
Zadruhé je mimořádně důležité uzavřít pružné a vyvážené dohody o hospodářském partnerství, které budou věnovat náležitý zřetel regionálnímu rozvoji. Lépe zohledněny by měly být klíčové oblasti jako zemědělství, obnovitelné energie a zaměstnanost mladých lidí. Poctivý dialog s místním obyvatelstvem umožní provést realistickou adaptaci.
Poslední bod se týká nezbytnosti institucionálního rámce. Má-li být zajištěna větší soudržnost různých pilířů této dohody, je takovýto rámec naprosto nepostradatelný. Posílení pravomoci SPS a vnitrostátních parlamentů automaticky povede ke zlepšení demokratické kontroly a především k daleko větší transparentnosti.
Na závěr dodávám, že každý nástroj, ať již nový nebo renovovaný, musí zachovat základní zásady a ducha dohody a především nesmíme ztratit ze zřetele hlavní cíl, jímž je vymýcení chudoby doprovázené podporou udržitelného růstu a postupného začleňování zemí AKT do globální ekonomiky.
Michael Cashman
Pane předsedající, stručnost a výstižnost je známkou inteligence. Blahopřeji paní poslankyni Jolyové, blahopřeji panu komisaři. Parlamentu v těchto jednáních záleží hlavně na posílení zásady týkající se doložek o nezadatelných lidských právech a posílení sankcí za nedodržování takovýchto doložek, a to, mimo jiné, za diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženství nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku, sexuální orientace nebo za diskriminaci lidí s AIDS a HIV.
Pane komisaři, některé členské státy si prý nepřejí tuto úpravu, ale pro Parlament má zásadní důležitost. Lidská práva jsou, jak dobře víte, mnohdy příliš hluboce omezována a toto omezování se děje především kvůli politickému prospěchu určité strany. Ochrana základních práv je základní hodnotou Evropské unie, a proto by měla být i základem a ústředním bodem našich vztahů se všemi zeměmi AKT.
Pane komisaři, dnes před nás předstupujete patrně naposledy za vaši současnou oblast působnosti, dovolte mi proto, abych vám jménem Parlamentu srdečně poděkoval. Byl jste věrným obhájcem lidských práv a hodnot EU a přeji vám hodně zdaru ve vaší nové oblasti působnosti. Děkuji vám.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Tato revidovaná verze Dohody z Cotonou zohledňuje klíčové otázky týkající se udržitelného rozvoje a postupného začlenění zemí AKT do globální ekonomiky. Pro rozvoj v těchto zemích mají zásadní význam otázky jako změna klimatu, energetická bezpečnost, odborná příprava a vzdělání.
Globální oteplování však může být současně i příležitostí. Výdaje na obnovitelné energie, které tyto země mají k dispozici, jsou nezbytným předpokladem jejich hospodářského a sociálního rozvoje a umožní jim z energetického hlediska směřovat k vlastní nezávislosti, a tak úspěšně čelit globální krizi.
V boji proti chudobě, nezaměstnanosti a úniku mozků jsou neméně důležité investice do vzdělání a odborné přípravy, které pomohou v této zemi vybudovat hospodářství.
Na závěr bych chtěla samostatně zmínit malé ostrovní státy, které jsou zvláště zranitelné a křehké. Vzhledem k tomu by provádění Dohody z Cotonou mělo vzít v potaz strategii pro Mauritius a akční plán pro Barbados, které stanovují řadu opatření, jež pomohou rozvojovým ostrovním zemím realizovat udržitelný rozvoj.
Diogo Feio
(PT) Pane předsedající, Parlament se v tuto dobu sešel kvůli tomu, aby se usnesl o druhé revizi Dohody z Cotonou.
Dovolte mi však laskavě poukázat na problémy, se kterými se v současnosti potýká Haiti. Tamní situace vyžaduje mezinárodní solidaritu, podniknutí konkrétních kroků a poskytnutí péče. Myslím samozřejmě na ty, kteří přišli o život, a na ty, kdo přežívají v opravdu zoufalých podmínkách.
Pokud jde o téma, kterým se tu zabýváme, víme, že cílem Dohody z Cotonou je vytvořit rámec pro spolupráci, který bude základem společné reakce AKT-EU na globalizaci, přispěje k upevnění míru a bezpečnosti a podpoří demokratickou atmosféru v politice.
Revize z roku 2005 provedla několik kroků správným směrem. Ještě mnoho věcí však zbývá udělat. Globální ekonomická a finanční krize, problémy týkající se klimatu a růst cen potravin a energií jsou důvody, které vedly k nové revizi.
Nebudu již nikdy hlasovat pro to, aby Evropská unie zachovala, a kde je to možné zvýšila, míru finanční pomoci poskytované zemím AKT. Souhlasím s argumentem, že vnitrostátní parlamenty těchto zemí se musí podílet na vytváření revize této dohody, a to jak nyní, tak i v budoucnosti, a znovu opakuji, že je zapotřebí je k tomu přizvat.
Mario Mauro
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, jedním cílem, který by si druhá revize dohody o partnerství měla klást, je rozhodně podpora kultury odpovědnosti. Tohoto cíle bude velmi obtížné dosáhnout bez pomoci organizací občanské společnosti, nestátních subjektů a také bez účasti parlamentů. Vlastně ani nevěřím v možnost vytvoření politik, které by zcela odpovídaly potřebám dotyčných pospolitostí.
Druhou velmi důležitou stránkou je humanitární pomoc. Pomoc ve výši 300 miliard USD, která byla za těchto více než čtyřicet let poskytnuta, nepřinesla žádný výsledek, vezmeme-li v úvahu skutečnost, že roční růst na africkém kontinentě za toto období nedosáhl ani 0,2 %.
To je opravdu hrozivý scénář, který se musí mezinárodní společenství snažit pochopit. Musíme se problematiky rozvojových zemí alespoň chopit jako našeho vlastního problému, problému, který se nás týká, který se týká všedního života našich společností, který musíme postupně řešit společně s místními institucemi, jež se takřka ustavičně snaží získat skrovnou auru legitimity.
Dovolte mi na závěr zdůraznit, že investovat do lidského kapitálu znamená víceméně pochopit, že nejdůležitějším pramenem ozdravení jsou sami lidé, kteří procházejí obtížnými podmínkami. Na nich leží odpovědnost za to, zda se daný kontinent odrazí ode dna, na nás je, abychom si problémů těchto zemí všímali a měli přitom na zřeteli jasný cíl: obecné dobro, které je v zájmu nejenom zemí AKT, ale také v našem vlastním, v zájmu budoucnosti našich občanů.
Neměli bychom hledět na peníze, ale spíše na lidi, dát nikoli na hesla, ale spíše pochopit podstatu problémů. To nám umožní dosáhnout pomocí našich strategií těch nejlepších výsledků.
Zuzana Roithová
(CS) Pane komisaři, vážení kolegové, opakovaně kritizuji, že do rozhodování o rozvojové pomoci nejsou začleněny vnitrostátní parlamenty a nevládní organizace rozvojových zemí a že nemají přístup ke strategickým dokumentům. Při nové revizi Dohody z Cotonou to musí být napraveno. Také musí být nově do dohody zahrnuty závazky vlád a parlamentů, že vybudují funkční daňové systémy ve svých zemích. Je to důležité pro obě smluvní strany. Země AKT potřebují konečně standardní fiskální správu, tedy plánované příjmy z daní pro své rozvojové cíle. Unii to pomůže zase v boji proti zneužívání daňových rájů, proti daňovým únikům a proti nezákonnému úniku kapitálu.
Jako místopředsedkyně odpovědná za lidská práva žádám, aby mezinárodní dohody obsahovaly také lidskoprávní doložky, a to nejen pro africké, karibské a tichomořské země. Je mi líto, že zpráva paní Jolyové, jinak dobrá zpráva, neobsahuje takový požadavek. Žádám Komisi a španělské předsednictví, aby toto napravily.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Zpráva, o níž tu dnes hovoříme, se zmiňuje o mnoha problémech souvisejících s potravinovou bezpečností zemí AKT. Domnívám se, že nelze hovořit o tomto tématu a současně vynechat některá fakta o evropském zemědělství.
Evropská unie může a dokonce by měla hrát roli regulátora světových trhů. Kdyby Evropa snížila svoji zemědělskou produkci, nárůst objemu dovážených potravin by výrazně přispěl ke globálnímu růstu cen potravin. Produkce potravin v Evropské unii si proto musí zachovávat stálou výši, neboť to bude ku prospěchu jak Evropanů, tak občanů zemí AKT a ostatních států.
Domníváme se proto, že tyto faktory související s potravinovou bezpečností chudých zemí mají také úzkou spojitost s budoucností společné evropské zemědělské politiky.
Isabelle Durant
(FR) Pane předsedající, chtěla bych rovněž vyjádřit podporu velmi dobře připravené zprávě své kolegyně, paní poslankyně Jolyové. Partnerství AKT-EU se stává důležitějším, než tomu bylo doposud, a tragédie, která postihla Haiti, dokládá, do jaké míry je partnerství AKT-EU nepostradatelné a že je nutné ho každopádně posílit.
Je poněkud neobvyklé, že o tom všem hovoříme s komisařem, který je sice zatím pověřen oblastí rozvoje, ale již velmi brzy bude odpovědný za obchod, a právě z toho důvodu bych vám chtěla dát tři náměty.
Za prvé, jak už tu zaznělo přede mnou, pokud jde o parlamentní kontrolu a shromáždění, měli bychom i nadále zachovat dvě zasedání ročně a nesnižovat jejich počet na jedno.
Za druhé, proč by dohody o hospodářském partnerství v případě AKT neměly spíše než čistě obchodní logice podléhat parlamentní kontrole, aby také zde mohly být parlamenty zapojeny a zodpovídat za kontrolu dopadů na obyvatelstvo zemí dohod o hospodářském partnerství a v tomto rámci za ochranu jejich zájmů?
João Ferreira
(PT) Pane předsedající, dámy a pánové, revize dohod z Cotonou by měla napomoci posunu v unijní politice spolupráce a rozvojové pomoci. Cílem této politiky by měla být opravdová spolupráce a solidarita a měla by pomoci podpořit samostatný a nezávislý rozvoj zemí AKT.
V současné době velké množství mechanismů pojišťuje stav, díky němuž mnohé z těchto zemí zůstávají v podřízeném a závislém postavení. Tíživý zahraniční dluh, který byl již mnohonásobně zaplacen, a přesto stále roste, hraje ve vytváření tohoto druhu vztahů klíčovou roli.
Tlak ze strany Evropské unie na plnění dohod o hospodářském partnerství - což jsou svojí povahou dohody o volném obchodu - odráží současné priority Evropského rozvojového fondu, které vyžadují revizi, a svědčí o tom, jakou cestou jsme se v současnosti vydali. Je to cesta charakterizovaná snahou přinutit tyto země, aby se podřídily novým vztahům založeným na závislosti a zájmům nadnárodních společností, jež povede k nadměrnému využívání jejich zdrojů ve službě zájmům, které nesdílejí občané těchto zemí.
Rozvojová pomoc nesmí být podmiňována plněním dohod o hospodářském partnerství. Obavy a námitky zemí AKT musí být respektovány spolu s prioritami, které si stanoví.
Franz Obermayr
(DE) Pane předsedající, půjdu přímo k věci a řeknu toto: Domnívám se, že odstavec 31 současného návrhu revize dohody poněkud nedává smysl. Jsem také odpůrcem tohoto svého druhu štafetového závodu, který různé dohody o zpětném přebíraní osob pro migranty vytvářejí, když si osoby, kterých se to týká, jednotlivé země mezi sebou vzájemně předávají sem a tam. V důsledku toho je zapotřebí, aby tyto kaskádové dohody byly lépe regulovány na mezinárodní úrovni. Zdá se mi však ještě důležitější, aby se především zamezilo vzniku takovýchto situací.. Domnívám se proto, že nápad vydávat lidem ze zemí AKT cirkulační víza nikam nepovede. Podporujme proto svépomoc. Pomáhejme vytváření soběstačnosti. Pomožme současným adresátům milodarů stát se pěstiteli a výrobci, kteří si budou vědomi vlastní ceny. Tím nepochybně zastavíme sociální emigraci, útěk před sociální chudobou.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pane předsedající, dnes odpoledne se konala rozprava o obrovské katastrofě na Haiti dosahující nepředstavitelných rozměrů a o tom, jak může Evropa pomoci zmírnit utrpení obětí. Tato rozprava by nám měla připomenout - a proto jsem si vzal slovo během dnešního večerního zasedání -, že musíme přistupovat k dohodám se zeměmi, které čelí vážným ekonomickým problémům a které jsou zvláště bezbranné vůči přírodním katastrofám, jak ukázala tragédie na Haiti, v duchu zcela odlišném od jiných hospodářských dohod, které Evropská unie uzavřela. Hovoříme o zemích vydaných na pospas chudobě, strádání a nákazám. Hovoříme o zemích, ve kterých je stav humanitární krize spíše pravidlem.
Je proto naší povinností, naším závazkem, naším krédem a také základním kamenem Evropské unie, abychom lidský život kladli nad cokoliv jiného, tedy nad jakákoliv formální nebo ekonomická hlediska. Proto všechno, o čem jsme dnes vedli rozpravu, byrokracie, formální otázky se musí co nejdříve vyřešit.
Hans-Peter Martin
(DE) Pane předsedající, když pomyslím na Karibik, vytanou mi na mysli dva obrazy: současná obrovská katastrofa na Haiti a jakožto člověku, který v této sněmovně pracuje již dlouhá léta, přepych, kterého si poslanci užívali na zasedáních Společného parlamentního shromáždění AKT-EU (SPS).
Po této dlouhé rozpravě, ve které zazněly důležité věci, by snad bylo možné vyslat navenek velmi jasný signál a vzhledem k situaci na Haiti se obejít bez jednoho či dvou opulentních zasedání SPS AKT-EU přímo v těchto zemích a použít čistý výnos ve prospěch obětí. Byla by to sice jen kapka v moři, ale byl by to symbolický čin a dali bychom tím najevo, že myslíme opravdu vážně to množství krásných slov, která zaznívají v tomto Parlamentu.
Crescenzio Rivellini
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, v této politické situaci, kdy globalizace svět víceméně rozdělila na země, které produkují výrobky, a země, které vytvářejí nápady, v důsledku čehož vzrostla migrace pracovních sil a také přirozeně pohyb zboží, se shromáždění AKT stalo zvláště důležitým.
Ve středu tohoto dění se nachází Středomoří, které představuje skutečný průsečík mezi Evropou a zeměmi AKT. Pravidla Dohody z Cotonou je proto třeba přizpůsobit této nové situaci a navrhuji - na žádost prezidenta Italské republiky Giorgia Napolitana, jenž oficiálně podporuje tento návrh -, aby byl ve městě, pro které je v nejvyšší míře příznačný mnohonárodnostní charakter, je mezi evropskými městy tím nejvíce středomořským a leží také nejblíže k zemím AKT, totiž v Neapoli, zřízen decentralizovaný úřad nebo se tu každý rok konalo pravidelné zasedání shromáždění AKT.
Proto opakuji - znovu na žádost prezidenta Italské republiky -, že doporučuji projednat tento návrh v nových dohodách. Jeho další výhoda spočívá v tom, že přiblíží Evropu jejím občanům a obyvatelům jižní Itálie, která představuje vzhledem ke středomořským zemím skutečnou evropskou logistickou základnu.
Janusz Wojciechowski
(PL) Pane předsedající, po vyslechnutí projevu pana poslance Niculesca jsem se rozhodl požádat sám o slovo a chtěl bych plně podpořit myšlenku, kterou vyjádřil, totiž že v hospodářských vztazích s jinými zeměmi včetně zemí AKT bychom neměli ztrácet ze zřetele potravinovou bezpečnost evropské společnosti. Co se týče vztahu se zeměmi AKT, můžeme připomenout reformu trhu s cukrem, která byla provedena pod vznešeným heslem, že musíme podpořit tyto země, čímž se však velmi zhoršila situace pro naše zemědělce a spotřebitele v Evropské unii a zemím AKT to moc nepomohlo. Mějme proto stále na paměti potravinovou bezpečnost a naši společnost, která tuto bezpečnost potřebuje.
Karel De Gucht
člen Komise. - Nejprve tedy, pokud se týče režimů GSP a GSP+, nemáme v zásadě nic proti tomu, aby byly zahrnuty do Dohody z Cotonou, ale měli bychom si být vědomi skutečnosti, že režimy GSP a GSP+ jsou unilaterální, kdežto Dohoda z Cotonou je smluvním vztahem. Domnívám se, že je proto velmi obtížné zařadit je do Dohody z Cotonou, ale možná lze nalézt formulace, které činí tento vzájemný poměr poněkud složitějším.
člen Komise. - (FR) Demokratická kontrola: Několik řečníků požadovalo, aby zůstala zachována praxe konání dvou plenárních zasedání ročně. Komise je připravena v tomto ohledu znovu zvážit své stanovisko, ale mohli bychom se snad přesto shodnout na tom, aby se regionální zasedání v rámci možností konala současně s jedním či oběma plenárními zasedáními, protože se mi zdá, že všech zasedání Evropského parlamentu spolu se zasedáními dalších orgánů je již opravdu velmi hodně. Proto v zásadě souhlasím s myšlenkou, že by se konala dvě plenární zasedání, ale snažme se je úžeji spojit s regionálními zasedáními.
Několik řečníků hovořilo také o charakteru dohod o hospodářském partnerství. Jedná se o název, na kterém jsme se dohodli, ale spíše bychom měli opravdu hovořit o dohodách o rozvojovém partnerství, což by podle mého názoru také usnadnilo jednání se zeměmi AKT. Domnívám se, že rozprava by díky tomu byla často o něco otevřenější. V každém případě, pokud Evropský parlament schválí novou Komisi, jejímž jsem členem, udělám v rámci svých pravomocí vše pro to, aby tyto dohody byly dovedeny úspěšně k závěru a abych se mohl zúčastnit zasedání smíšeného parlamentního shromáždění.
Zazněly tu také otázky týkající se fiskálních záležitostí. Pokud si vzpomínám, tímto tématem jsem se zabýval již ve svém úvodním projevu a jsem opravdu přesvědčen, že je důležité, aby se tato problematika stala zásadním tématem našich jednání se zeměmi AKT, ale také jednání, která vedeme mezi sebou, protože, ruku na srdce - a vím, že španělské předsednictví má také vážný zájem o tuto problematiku - pokud zde chceme opravdu něčeho dosáhnout, musíme mít odvahu vložit se také do našich společností působících v rozvojových zemích. Tento problém nevzniká ovšem jenom tam, naopak vzniká zvláště, a dokonce bych řekl, že především ve vztahu mezi Evropou a jejími vlastními společnostmi a podniky v rozvojových zemích. Tato věc se již projednává a jsem informován o tom, že španělské předsednictví v tomto směru také podnikne určité kroky.
Migrace.
člen Komise. - Pokud jde o článek 13, obě strany chtějí modernizovat ustanovení o migraci. K článku 13 Komise předložila vyvážený a ucelený návrh, který se opírá o tři pilíře spolupráce v oblastech migrace a rozvoje, legální a nelegální migrace a zpětném přebírání. Hlediska uvedená ve zprávě jsou v něm náležitě zohledněna. Všechny oblasti si zasluhují stejnou pozornost. Jednání probíhají a za předpokladu, že nebude narušena rovnováha mezi zmíněnými třemi pilíři, možnost dosažení shody vidíme optimisticky.
Pan poslanec Cashman vyslovil poznámku týkající se diskriminace. Pan poslanec tu sice zrovna není, ale domnívám se, že jeho poznámka byla naprosto oprávněná. Sexuální orientace byla mezi body, které Komise navrhovala, a tento bod vůbec nebereme na lehkou váhu, ale měli byste tak jako Komise vědět, že v některých zemích AKT homosexualitu zakazuje zákon. Nedávno jsme předali protesty burundskému a také ugandskému prezidentovi kvůli diskriminačním zákonům, které zavedli, ale jedná se o velmi citlivé téma a domnívám se, že přijde čas, kdy se s ním budete muset sami vypořádat. První možnost je takováto: Budete vyžadovat, aby text byl naprosto jednoznačný, ale pak se na něm s partnery pravděpodobně neshodneme; druhou možností je zvolit případně určité formulace, které nebudou tak konkrétní. Formulace OSN nejsou tak explicitní, ale týkají se také sexuální orientace. O této záležitosti by se ještě během jednání mělo dále diskutovat. Myslím, že jsem se již vyjádřil k většině bodů, i když jsem díky tomu svůj projev asi poněkud protáhnul.
Eva Joly
Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, od doby, kdy dohody z Cotonou vstoupily v platnost, se chudoba nesnížila. Naše rozvojová mise tedy neuspěla. Tato druhá revize musí přinést určité změny.
S potěšením konstatuji, že na opatřeních, která navrhuji, se poměrně široce shodneme, a domnívám se, že jedním opatřením, které lze použít k vymýcení chudoby, je vést skutečný boj proti daňovým rájům a použít tento nástroj k provedení toho, co je v našich silách. V rámci Evropské unie a v regionu AKT můžeme nutit nadnárodní společnosti k tomu, aby zveřejnily jednotlivě za každou zemi, kolik v ní vydělávají a kolik odvádějí na daních.
Tento požadavek má také mezinárodní rozměr. Než však bude splněn na mezinárodní úrovni, uplyne ještě mnoho let. Využijme proto možnosti, kterou nám přináší tato dohoda, a zaveďme toto pravidlo v Evropě. Proto vás žádám, abyste zamítli navrhovanou změnu článku 16, ale zachovali původní formulaci, která nás vybízí, abychom si udělali pořádek ve vlastním domě.
Stejně tak můžeme udělat to, že přinutíme naši vlastní investiční banku, aby vůči daňovým rájům podnikla konkrétní opatření. Měli bychom zakázat Evropskému rozvojovému fondu poskytovat investice firmám, které nevykazují zisk v zemích, v nichž působí, ale raději vytvářejí zisk v daňových rájích.
K takovému případu došlo například v Zambii, kde byly velmi významné investice - domnívám se, že až ve výši 46 milionů dolarů - poskytnuty dolu Mopani. Tyto investice obyvatelům Zambie vůbec nijak nezlepšily život, zato zvýšily životní úroveň akcionářům, kteří tuto pomoc využili ke svému prospěchu. Taková pomoc má tedy přesně opačný účinek. Je však v naší pravomoci s tím něco udělat. Můžeme změnit mandát naší banky. Udělejme proto, co je v našich možnostech, a neodkládejme nic až na zítřek. Podnikněme v tomto směru konkrétní opatření.
Existují totiž zásady, které bychom za žádnou cenu neměli zradit: lidská práva a práva migrantů. Žádám vás proto naléhavě, abyste zachovali mnou navrhované znění článku 31 a nepolevovali v protestech vůči bilaterálním dohodám, které ve skutečnosti nejsou ničím jiným než odkláněním migračních toků do jiných zemí.
(Potlesk)
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat zítra (ve středu 20. ledna 2010).
Písemná prohlášení (článek 149)
Corina Creţu  
Druhá revize Dohody z Cotonou je příležitostí zhodnotit, ve kterých oblastech byly provedeny nesprávné nebo neúčinné změny. Revize přichází také v době, kdy lze dohodu upravit tak, aby zohledňovala vývojové trendy procesu globalizace. Je nutno čelit řadě problémů, jejichž příčinou jsou ekonomické a sociální jevy, například hospodářská a finanční krize a ozbrojené konflikty, ale také těm, které jsou spojeny s nepříznivým vývojem zdravotního stavu obyvatelstva, jak ukazuje nárůst počtu lidí nakažených přenosnými chorobami (tuberkulóza, AIDS, malárie) a růst počtu obětí násilných činů nebo přírodních katastrof. Změna klimatu rovněž způsobuje problémy, avšak ty se mnohem obtížněji řeší. Všechny zmíněné problémy svědčí o tom, že obyvatelstvo rozvojových zemí si naléhavě potřebuje vytvořit silnější imunitu vůči systémovým nedostatkům sociálních struktur. To ovšem předpokládá, že nabídka rozvojové spolupráce bude lépe zacílena na klíčové prvky systémů veřejného zdravotnictví a školství. V důsledku toho se domnívám, že tato hlediska je nezbytné pojmout mnohem jasněji sloučením hlavy I - Rozvojové strategie - v části 3 dohody.
Martin Kastler  
Pane předsedající, dámy a pánové, budu hlasovat pro tuto zprávu, protože si myslím, že prohloubení spolupráce mezi Evropskou unií a státy AKT v rámci daném dohodami o partnerství je důležité. Chtěl bych však upozornit na to, že tato zpráva obsahuje formulaci "ochrana pohlavního a reprodukčního zdraví". Co však znamená tento obrat? Myslí se jím, za prvé, zajištění tělesné a duševní pohody ve vztahu ke všem oblastem lidské sexuality a reprodukce například tím, že se bude bojovat proti sexuálně motivovanému násilí a mrzačení pohlavních orgánů? Myslí se jím, za druhé, přístup k informacím o tom, čemu se začalo říkat plánování rodiny? Nebo se, za třetí, vztahuje také na potrat? Již dříve Komise a Rada poslancům, kteří se na to ptali, vysvětlily, že "pohlavní a reprodukční zdraví" nezahrnuje potrat. Přesně tak to chápu i já. Považuji proto za důležité, aby se uvedlo, že termín "pohlavní a reprodukční zdraví žen" nesouvisí s potratem, a navrhuji proto, aby byl text dohody za tímto účelem doplněn o objasnění.
Siiri Oviir  
V současné době se provádí druhá revize Dohody z Cotonou uzavřené v roce 2000 a cílem, o nějž se usiluje v rámci této revize, je zavést do dohody celou řadu změn, a to takových změn, které nám pomohou dosáhnout cílů stanovených dohodou: odstranit chudobu, podpořit hospodářský rozvoj a postupné začlenění africké, karibské a tichomořské skupiny států do světového hospodářství. Mělo by se přihlédnout k tomu, že od poslední revize Dohody z Cotonou z roku 2005 se v globální situaci projevilo mnoho nových změn (např. finanční krize, změna klimatu, nárůst cen potravin a energií atd.), které na země v Africe, Karibiku a Tichomoří mají přímý dopad. Bezvýhradně se ztotožňuji se stanoviskem zpravodajky, že pokud se nebudeme během revize dohody náležitě zabývat všemi změnami v globální situaci, které se udály, mohlo by to zkomplikovat dosažení cílů Dohody z Cotonou a rozvojových cílů tisíciletí do roku 2015. Jak je dobře známo, EU a země AKT se dnes dohodly na oblastech a článcích, které budou v Dohodě z Cotonou revidovány, přičemž výše řečené skutečnosti v nich byly částečně zohledněny. Znamená to však bohužel, že Evropský parlament, Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU a parlamenty členských států a zemí AKT se nepodíleli na přípravě příslušných rozhodnutí, což má velmi zásadní dopad na transparentnost a důvěryhodnost revize dohody. Jsem toho názoru, že aby se zvýšila demokratická legitimita a míra odpovědnosti, měla by být Evropskému parlamentu, Smíšenému parlamentnímu shromáždění AKT-EU a parlamentům členských států EU a zemí AKT při revizi této dohody přiznána důležitější role.
