Zdokonalení právních předpisů - Zlepšení tvorby právních předpisů v roce 2005: uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality - 13. výroční zpráva - Zjednodušení právního prostředí - Právní a institucionální dopady využívání nezávazných právních nástrojů (soft law) (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem programu je společná rozprava o následujících zprávách:
, kterou předkládá Katalin Lévai jménem Výboru pro právní záležitosti, o zdokonalení právních předpisů v Evropské unii;
, kterou předkládá Bert Doorn jménem Výboru pro právní záležitosti, o zlepšení tvorby právních předpisů v roce 2005: uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality - 13. výroční zpráva;
, kterou předkládá Giuseppe Gargani jménem Výboru pro právní záležitosti, o strategii zjednodušení právního prostředí;
, kterou předkládá Manuel Medina Ortega jménem Výboru pro právní záležitosti, o institucionálních a právních dopadech využívání nezávazných právních nástrojů "soft law".
Katalin Lévai  
zpravodajka. - Pane předsedající, dovolte mi, abych úvodem poděkovala všem, kdo přispěli k mé zprávě. Jsem jim velice vděčná za pomoc.
V posledních letech Komisi čím dále tím více záleží na kvalitě právních předpisů Společenství z hlediska srozumitelnosti a přístupnosti na jedné straně a z hlediska účinnosti a příznivého dopadu na občany a na podnikatelskou oblast na straně druhé.
Komise obvykle označuje tyto cíle pomocí pojmů "zdokonalení právních předpisů" nebo "zlepšení tvorby právních předpisů". Cílem zdokonalení právních předpisů je ve skutečnosti maximalizace výhod moderních, rozumných a účinných právních předpisů při současné minimalizaci nákladů, tak, aby byla zabezpečena co nejvyšší úroveň produktivity, růstu a v konečném důsledku i zaměstnanosti v Evropské unii.
Není pochyb o tom, že zdokonalení právních předpisů je základním předpokladem pro zabezpečení spravedlivého a konkurenčního trhu, blahobytu občanů a účinné ochrany veřejného zdraví a životního prostředí. Je důležitou součástí Lisabonské strategie, neboť může významně zvýšit produktivitu a zaměstnanost. Zdokonalení právních předpisů je věcí společné odpovědnosti. Zákony EU se prostřednictvím národních vlád a parlamentů provádějí do vnitrostátních právních předpisů a často jsou uplatňovány na regionální a místní úrovni. Existuje riziko, že se zákony v procesu svého vzniku, od tvorby zákona až k jeho výkonu, postupně přikrášlí. Proto je odpovědnost za tvorbu právních předpisů společnou odpovědností.
Mnoho členských států v současnosti vypracovává posouzení dopadů, některé členské státy zpracovávají hlavní směry. Avšak pouze poměrně málo zemí systematicky zpracovává ucelené posouzení dopadu u nových legislativních návrhů.
Vytváření zákonů na evropské úrovni výrazně snížilo byrokracii. Jeden společný právní předpis, který je uplatňován ve všech členských státech, je mnohem jednodušší než složitá síť různých právních předpisů uplatňovaných na národní a regionální úrovni. Evropské právní předpisy účinně odstraňují škodlivé překážky hospodářské soutěže a vnitrostátní právní předpisy, které nejsou slučitelné s evropskými, a to tak, aby program zjednodušení mohl vytvářet hmatatelný hospodářský přínos nejen prostřednictvím snižování správní zátěže. Zkušenosti členských států ukazují, že veřejné orgány mohou udělat mnoho pro snížení neodůvodněné správní zátěže vyplývající z právních předpisů. Taková opatření by podle Komise posílila hospodářství EU přibližně o 1,5 % HDP a uvolnila by odhadovaných 150 miliard EUR na investice.
Ve své zprávě podporuji zajištění takového cíle, aby byla tvorba právních předpisů potřebná, jednoduchá a účinná. Na druhé straně však musíme zdůraznit, že takovýto proces by měl být zcela transparentní a založený na maximálním styku Evropského parlamentu s veřejnou kontrolou a na širokospektrálních a otevřených konzultacích s odborníky a všemi zúčastněnými stranami - nejen s vládami a podniky, ale také a především s nevládními organizacemi.
Dále bych chtěla navrhnout vytvoření výboru pro posouzení dopadů. Je mimořádně důležité, aby tento orgán, který bude poskytovat poradenství a podporu při vytváření kultury vysoce kvalitních posouzení dopadu v rámci Komise, působil nezávisle na odděleních, která mají na starosti tvorbu politik. Nemusí to však nevyhnutelně znamenat, že posouzení dopadu musí vypracovávat externí odborníci, kteří nepatří do dané instituce. Je také potřeba, aby výbor pro posouzení dopadů pomohl při vypracování společné metodiky pro všechna posouzení dopadů.
Dále bych chtěla navrhnout zvláštní projekt v rámci procesu posouzení dopadu - takzvané "kritérium sociálního porovnávání". Tento projekt by měl být zaměřen zejména na citlivé cílové skupiny, například na znevýhodněné osoby, ženy, národnostní menšiny, rodiče vychovávající děti, starší a chronicky nemocné občany a na postižené osoby.
Abych to shrnula: ráda bych zdůraznila, že cílem zdokonalení právních předpisů jsou takové právní předpisy, které budou jednodušší, jasnější, k občanům vstřícnější, přičemž je průběžně vykonáváno posouzení dopadu s důrazem na ty zranitelné skupiny, které nemohou samy obhajovat své zájmy. Věřím, že klíčovými prvky mé zprávy jsou srozumitelnost, transparentnost, jednoduchost a odstraňování byrokracie.
Bert Doorn  
Vážený pane předsedající, rád bych vyzdvihl výborný argument paní Lévaiové. Je dobře, že si v Parlamentu najdeme alespoň jednou za rok čas na zvážení kvality právních předpisů a nařízení. Naše nařízení a právní předpisy jsou vizitkou Evropské unie. Tvoří rámec, v němž žijí a pracují naši občané a fungují naše podniky. To znamená, že na jejich kvalitu musíme klást skutečně velký důraz.
Jaký je současný stav? Přijatý směr je správný. Komise spustila mnoho iniciativ. Došlo ke zřízení výboru pro posouzení dopadů, která vykonává velmi hodnotnou práci. To však není vše. Řekl jsem to již mnohokrát: je zapotřebí zlepšit transparentnost a tuto záležitost znovu přednáším panelu externích odborníků pro vyhodnocení toho, zda Komise připravila posouzení dopadů podle správné metodiky.
Potřebujeme revizi, nikoliv byrokracii. Paní Frassoniová stále naříká: "Vy chcete více byrokracie", ale já žádnou byrokracii nechci. Chci jen více transparentnosti a myslím, že každá forma transparentnosti je ve vládě ctností. Další výhodou je, že když se provádí posouzení dopadů pozměňujících a doplňujících návrhů v Parlamentu, a musím podotknout, že v této oblasti nebyl zaznamenán žádný větší úspěch, musíme se zamyslet nad tím, zda je nemůže vykonávat nezávislý orgán v této oblasti, a nikoliv výbor pro posouzení dopadů v rámci Komise.
Skutečnost, že bude existovat panel odborníků pro problematiku správního zatížení, je důležitým krokem správným směrem. Jde o významný pozitivní vývoj, který v oblasti byrokracie hraje svou úlohu. Samozřejmě je důležité také to, kdo bude v tomto panelu pracovat. Nesmí se z něj stát procesí; nesmí se jednat o nějaký pseudoparlament, ale o malý výbor odborníků: takže žádní průmyslníci, státní zaměstnanci, politici, ale obyčejní profesionálové, kteří vědí, co to je posouzení dopadů, co to je byrokracie, a kteří mají mnoho zkušeností v této oblasti na vnitrostátní úrovni.
Komise stanovila jasný cíl: správní zatížení se musí do roku 2012 snížit o 20 %. To je velmi správné, ale samozřejmě by se mělo jednat pouze o čistý cíl. To znamená, že od nynějška by mělo být dosahováno snížení o 25 % a že nové správní zatížení by mělo být zahrnuto do výpočtů a do vyvozování výsledků, jinak to bude jen ztráta času.
Rád bych zdůraznil ještě jeden bod, který vyžaduje zvláštní pozornost Komise. V současnosti diskutujeme o snížení správního zatížení, ale v budoucnu budeme potřebovat také snížení nákladů na dodržování právních předpisů. Náklady na dodržování právních předpisů jsou náklady, které společnost a občané musí vynakládat na to, aby byly všechny předpisy dodržovány, a tyto náklady bývají často velice vysoké. Hovoříme-li o nákladech na nařízení, musíme se zabývat také náklady na dodržování předpisů, které jsou v současnosti ignorovány.
Giuseppe Gargani  
zpravodaj. - (IT) Vážený pane předsedající, dámy a pánové, v listopadu 2006 přijala Komise pracovní dokument, úvodní zprávu o pokroku v oblasti strategie pro zjednodušení právního prostředí, který vychází z jiného oznámení z října 2005. Je to významný vývoj, protože, jak správně podotkl pan Doorn, pokračuje proces, který jsme sami iniciovali s cílem dosáhnout zjednodušení, které je srovnatelné s transparentností a představuje transparentní a komplexní metodu tvorby právních předpisů.
Pracovní dokument schválil Výbor pro právní záležitosti, který provedl inventuru pokroku v oblasti realizace programu zjednodušení, který byl zaveden, jak jsem již řekl, v roce 2005. Konkrétně bude program obsahovat 43 přepracovaných znění a já bych rád Parlamentu představil následující čísla: 12 kodifikací, 8 zrušení a 46 jiných opatření týkajících se podstatného zjednodušení. Kromě toho bylo do dalšího průběžného programu začleněno 500 nových legislativních iniciativ týkajících se zejména kodifikací, z nichž 200 bylo začleněno v roce 2007.
V této souvislosti bych chtěl, samozřejmě jen velice stručně, poukázat na několik bodů, které tvoří podstatu mé zprávy, s cílem informovat Parlament o současné situaci přímo na místě, a také vás seznámit s obecným postojem Výboru pro právní záležitosti k této otázce.
Mám pro Komisi tři jasné vzkazy. Věřím, že je důležité jasně zdůraznit, že je potřeba zaprvé od nynějška systematicky začleňovat iniciativy týkající se zjednodušení do konkrétních částí legislativních a pracovních programů; zadruhé určit v nich priority každé iniciativy týkající se zjednodušení; a zatřetí vyhnout se šíření dokumentů obsahujících záznamy iniciativ týkajících se zjednodušení, s cílem dosáhnout co nejjasnějšího referenčního rámce.
Rád bych proto znovu zdůraznil, že Komise musí být konzistentní ve vztahu k cílům týkajícím se zjednodušování, které zdůrazňuje. Podobně by se měla i přepracovaná znění stát jednou provždy standardní legislativní technikou. Celkově si myslím, že jako předseda výboru, jehož členy jsou také kolegové paní Lévaiová, pan Doorn a pan Medina, mohu říci, že tyto čtyři iniciativy, věnované tvorbě právních předpisů, se týkají situace jako celku a že Komise je povinna o nich uvažovat.
Bude proto vždy možné mít k dispozici právní text v jeho úplnosti, i v případě existence konkrétních pozměňujících a doplňujících návrhů, s jasným určením nových částí a částí, které zůstanou beze změn. Pro Parlament je to důležitý návrh textu, neboť vyústí do zlepšení srozumitelnosti právních předpisů Společenství a zlepšení jejich transparentnosti, o což usilujeme všichni.
Pracovní dokument Komise v podstatě navrhuje používání úvodních shrnutí návrhů na zlepšení vysvětlení cílů zjednodušení. Tato iniciativa se však může projevit jako kontraproduktivní: přestože shrnutí může být odůvodněné v případě rozvláčných textů, například oznámení, v případě právních textů však může úvodní shrnutí obsahovat určité nepřesnosti. Tomuto bodu je třeba věnovat velkou pozornost.
A konečně, zpráva zdůrazňuje, že dobrou pověst získávají doplnění jednacího řádu Evropského parlamentu týkající se zlepšení zavedení kodifikačního postupu (článek 80) a nového postupu pro přepracovaná znění ad hoc (čl. 80 písm. a)). Tyto záležitosti musí Parlament zvážit, doufám, že na základě konsenzu a celkově bez pozměňujících a doplňujících návrhů, aby tak signalizoval svůj zítřejší souhlas s touto důležitou záležitostí.
Manuel Medina Ortega  
zpravodaj. - (ES) Vážený pane předsedající, moje zpráva je rozporuplná, protože používám rozporuplné vyjádření: "měkké zákonodárství". Zákonodárství není měkké, má donucovací charakter. V žargonu EU se však objevují tendence používat tento výraz: "nástroje měkkého zákonodárství".
Co to znamená? Jde především o dokumenty navržené Komisí: některé z nich se zaměřují na výklad, jiné jsou prováděcími akty a jiné čistě přípravnými dokumenty. Problémem je, že vzhledem k zmatku a nedostatku znalostí o podstatě práva Společenství uplatňují mnohé soudy včetně Soudního dvora právo na základě dokumentů "měkkého zákonodárství".
Jedná se o porušení základních právních zásad členských států EU a Evropské unie jakožto celku. Jediná současná oprávnění k vydávání závazných pravidel s právním základem vychází z přání občanů na národní i evropské úrovni a přání občanů jsou zpravidla vyjadřována prostřednictvím zastupujících orgánů, například v tomto případě Evropského parlamentu, přímo voleného občany, nebo Rady, která se skládá z vlád závislých na občanech své země a jimi volených.
Komise samozřejmě hraje hlavní úlohu při uplatňování evropského práva jakožto strážkyně uplatňování smluv, ale musí přitom spolupracovat se zákonodárnými orgány a určitě nemůže nahradit legislativní pravomoci, které Smlouva uděluje Parlamentu a Radě.
Náš Výbor pro právní záležitosti nemá žádný zájem bránit právu Komise na iniciativy, nemá žádný zájem bránit výkonným funkcím, které musí Komise vykonávat, nemá zájem oklešťovat možnosti rozvoje, ale cítí, že je důležité stanovit koncepční rozdíl mezi dvěma typy nástrojů, a že Komise, pociťuje-li potřebu tohoto postupu využít, měla by přitom spolupracovat alespoň s Parlamentem a určitě s Radou, aby přípravy na takováto jednání nedávaly záminku k mylným výkladům nebo k zásahům.
Právo určitě nemůže být tím, čemu se říká "otevřená metoda koordinace". Otevřená metoda koordinace může být nesmírně užitečným nástrojem při dosahování cílů Smlouvy, ale může stanovit povinnosti pouze zúčastněným stranám. To by se rovnalo dohodám mezi stranami, například mezi sociálními subjekty. Stejně jako mohou být například dohody mezi odbory a podniky závazné pro zúčastněné strany, otevřená metoda koordinace se může používat při přípravě takovéto dohody, ale musí podléhat nařízením Společenství a nikdy je nemůže nahradit, neboť Evropská unie jakožto právní společenství vyžaduje přijímání právních textů.
Proto nelze jen říci "chceme použít otevřenou metodu koordinace", protože je účinným nástrojem pro dosahování cílů EU. Není účinným nástrojem, protože Evropská unie může fungovat pouze jakožto právní systém.
Evropská unie nemá armádu ani policejní síly a funguje na základě přijímání mnoha povinností členskými státy, které vykonávají instituce těchto států a na jejichž dodržování dohlíží Komise a Soudní dvůr. Otevřená metoda koordinace však není jen právní metodou, není právním nástrojem pro vytváření obecných zákonů a tyto dvě koncepce nelze zaměňovat.
Jak již uvedl pan Gargani, Výbor pro právní záležitosti znepokojuje tato protiprávní tendence projevující se v rámci EU. Evropský parlament chce pracovat spolu s Komisí na dosahování svých cílů, chce se podílet na jejích výkonných funkcích a na funkcích navrhování právních textů. Nesmí však, a ani nemůže, nahradit používání technik, které jsou v rozporu s vývojem právního státu, s vývojem EU jakožto právního subjektu, společenství, které musí mít stanovenou jasnou hierarchii pravidel: soubor smluv, které navzdory všemu stále nazývám ústavními, mimo jiné proto, že stanovují základní zákony a právní předpisy EU týkající se všech oblastí, v nichž musí EU hrát svou úlohu, přičemž přirozeně dodržují zásady proporcionality a subsidiarity, ale udržují pravomoci Unie a stanovují legislativní kroky, přičemž pro účely pozdějšího vykonání zachovávají takové nástroje, jako jsou tyto otevřené metody koordinace nebo jiné nástroje, které chce Komise přijmout za účelem dosažení cílů EU.
(potlesk)
Günter Verheugen
místopředseda Komise. - (DE) Vážený pane předsedající, dámy a pánové, zlepšení tvorby právních předpisů je především politickým projektem. Při poslední velké rozpravě o této otázce v Parlamentu v dubnu minulého roku jsem zdůraznil, že chceme dosáhnout dvou cílů: zaprvé chceme zvýšit důvěru občanů v celý systém evropské integrace a zadruhé musíme zavést jasné a spolehlivé parametry evropského hospodářství tak, aby poskytovalo zaměstnanost a růst.
Od té doby jsme udělali výrazný pokrok. Podle výsledků voleb veřejnost přijímá evropskou integraci lépe, než tomu bylo v minulosti, naše hospodářské postavení se o mnoho zlepšilo a má dobré výhledy do budoucna, a dosáhli jsme široký konsenzus o partnerství pro růst a zaměstnanost. Zlepšení tvorby právních předpisů, které je součástí této politiky pro růst a zaměstnanost, je klíčovým pilířem. Přestože je celková politická situace v současnosti velmi příznivá, nesmíme nyní ve svém úsilí polevit; naopak, musíme této chvíle využít.
Nálada se přece může velmi rychle změnit a lhali bychom sami sobě, kdybychom věřili, že obraz Evropské unie se již od základů změnil. Lidé stále neochvějně věří, že vše, co přichází z Evropy, je nepodstatné, přehnané a centralistické. Taková obvinění jsou nepochybně přehnaná, ale je důležité uznat, že takto vnímá Evropu veřejné mínění. Proto se musíme ještě více snažit toto vnímání změnit.
Chceme Evropu s výsledky. Chceme Evropu, která přináší bezpečí, prosperitu a ochranu životního prostředí do všech oblastí života. To musí vyjadřovat všechna naše praktická rozhodnutí v každé oblasti politiky, ať již se jedná o chemické právní předpisy, farmaceutický průmysl, informační technologie nebo o zemědělství. Nedejme se zmást: zdokonalení právních předpisů není kampaň zaměřená na image. Zcela jsme přetvořili náš politický styl a způsob, jakým připravujeme a revidujeme právní předpisy. Opakuji: zdokonalení právních předpisů nelze vnímat izolovaně, ale jako součást celkové strategie, jako úplně nový směr evropské politiky.
Podobné pokusy byly uskutečněny již v minulosti, ale projekt, o němž dnes hovoříme, má dva zvláštní rysy: rozsah a udržitelnost. V minulosti jsme se zaměřovali na úpravy ad hoc. Nyní jsme však rozšířili rozsah koncepce zdokonalení právních předpisů tak, aby zahrnul celý evropský legislativní proces, od hodnocení potřeby nového předpisu s přísnou kontrolou subsidiarity, širokých konzultací se skupinami účastníků, posouzení dopadu hospodářských, sociálních a environmentálních politik, až po otázku nejlepšího možného uplatňování a provádění práva Společenství. Zdokonalení právních předpisů se však nevztahuje jen na nové iniciativy; nacházíme se rovněž v procesu revize existujícího acquis v jeho celistvosti s cílem určit, kde a jak ji lze zjednodušit a aktualizovat.
Druhým novým aspektem je udržitelnost, kterou v rámci tohoto přístupu prosazujeme. Nejde o jednorázovou kampaň; jak přednesli někteří zpravodajové, jde o proces, který je intenzivní, má dalekosáhlé následky a je prosazován konzistentně. Všechny předložené iniciativy, které zákonodárci zatím nepřijali, budou pravidelně revidovány a v případě potřeby budou staženy. Jedna takováto revize právě probíhá v rámci pracovního programu na rok 2008.
Náš program zjednodušování bude pokračovat v letech 2007 a 2008 a v jeho rámci představíme mnoho nových iniciativ. Výsledkem bude progresivní pokrytí veškerých legislativních oblastí Evropské unie. Zavádíme všechny metody, které máme k dispozici, jak je navrhl a podpořil pan Gargani ve své zprávě. Polovina iniciativ předpokládaných v programu zjednodušení už byla úspěšně dokončena a v této práci budeme pokračovat do konce roku 2009. Přinese to přímé a hmatatelné výhody podnikům, veřejným orgánům a jednotlivcům. Naším cílem je dosáhnout situace, v níž budou naše právní předpisy v každém případě jasné, srozumitelné a uživatelsky příjemné, přičemž se budou řídit technickým pokrokem.
Pro účely kontroly kvality a posouzení dopadu jsme zřídili Výbor pro posouzení dopadu, který působí nezávisle na příslušných útvarech Komise, a již přinesl určité velmi pozitivní příspěvky. Jsem velmi vděčný paní Lévaiové za plnou podporu, kterou tomuto orgánu vyjádřila ve své zprávě. Rád bych však jasně sdělil, že máme závazky vůči revizi tohoto systému v příštím roce a že podle potřeby přijmeme příslušné kroky, které budou založeny na zjištěních tohoto přezkumu. Rád bych to zdůraznil v souvislosti s důležitými body, které přednesl pan Doorn.
Jednou z hlavních priorit letošního roku je snížení správního zatížení podniků, k němuž by mělo dojít na základě právních předpisů EU. Pro tento účel jsme již předložili 10 urychlených opatření a díky okamžité podpoře Evropského parlamentu byla dvě z nich již úspěšně realizována. Další návrhy budou následovat.
Nacházíme se nyní v procesu zavádění komplexního monitorování současného zatížení; toto monitorování je uskutečňováno v 10 hlavních hospodářských odvětvích, která prakticky pokrývají zhruba 85 % celého evropského hospodářství. Slouží k určení potenciálu snížení. Cílem, který byl již stanoven, je snížit toto zatížení do roku 2012 o 25 %. Zcela se ztotožňuji s tím, co uvedl pan Doorn. Samozřejmě, že je důležité zabezpečit, aby snížení zatížení v jedné oblasti nevyvolalo prostřednictvím nových právních předpisů zatížení v jiné oblasti. To je velmi důležitý bod a jsem velice vděčný Parlamentu, že na něj zaměřil pozornost.
Doufám, že si členské státy stanoví stejně ambiciózní cíle do konce tohoto roku, neboť tento projekt může být úspěšný pouze tehdy, pokud bude prosazován společně na evropské i vnitrostátní úrovni.
Samozřejmě, skupiny zúčastněných subjektů hrají v tomto projektu důležitou úlohu a my potřebujeme jejich podporu. Proto bude zřízen nezávislý panel odborníků na vysoké úrovni, který bude zastupovat malé a střední podniky, spotřebitele a environmentální organizace, jejichž úlohou je poskytnout Komisi poradenství ohledně potenciálních opatření ke snížení zatížení.
Komise je stejně jako já velice vděčná Evropskému parlamentu za jeho širokou podporu vyjádřenou ve zprávách, o nichž dnes jednáme. Komisi těší zejména zpráva paní Lévaiové, v níž naléhavě vyzývá Radu a Parlament, aby vykonávaly systematická posouzení dopadu navrhovaných změn a doplnění, jejichž vliv může být významný. Souhlas s tímto jsme vyjádřili již v listopadu 2005 při společných meziinstitucionálních přístupech.
Komise chce požádat také Radu a Parlament, aby podpořily návrh pana Doorna a nadále přijímaly své pracovní metody tak, aby byly určité úlohy související se zjednodušováním právních předpisů vykonávány rychle. Nepomůže nám, když projekty zůstanou ve fázi návrhů.
V souvislosti s různými nástroji, které se ve zprávě pana Medina Ortegy souhrnně nazývají měkkým zákonodárstvím, si Komise přeje zdůraznit, že klasické právní předpisy nejsou vždy tím nejvhodnějším řešením. Rád bych znovu zdůraznil zásadu: zákony se mají přijímat jedině tehdy, pokud je to absolutně nevyhnutelné. Máme i jiné nástroje, jejichž uplatňování jasně upravují smlouvy Společenství, ale i takové, které slouží výhradně k přípravě prostředí pro budoucí právní předpisy. Jménem celé Komise mohu slíbit, že u všech nástrojů, které uplatňujeme, plně dodržujeme práva Parlamentu a budeme Parlament plně informovat v zájmu vzájemného respektování našich orgánů.
Dovolte mi na závěr znovu zdůraznit to, co řekl předseda Barroso na půdě Parlamentu vloni v dubnu o základní zásadě. Evropské právní předpisy jsou jedinečným a určujícím rysem Evropské unie, protože jsme právním společenstvím. Evropská integrace je založena na tomto právu. Pouze právo může zabezpečit svobody, kterých dnes Evropané využívají, a pouze právo může poskytnout hospodářství spolehlivé a spravedlivé parametry. Občané Evropy mají právo očekávat nejen zlepšení právních předpisů, ale i zlepšení lidsky přijatelných právních předpisů.
Gunnar Hökmark  
navrhovatel stanoviska Hospodářského a měnového výboru. - Paní předsedající, úvodem mi dovolte poděkovat zpravodajce ve věci zdokonalení právních předpisů v Evropské unii, paní Lévaiové, a Výboru pro právní záležitosti za přijetí mnoha návrhů, které můj výbor podal, čehož si velice ceníme.
Je to oblast, v níž se velmi snadno shodneme na našem cíli. O tom však tato rozprava není, je o tom, jak dosáhnout výsledků. Je nutno zdůraznit úlohu Komise v této oblasti. Hospodářský a měnový výbor navrhl, aby Komise každoročně vykonala novou kontrolu výsledků snižování správního zatížení o 25 % do roku 2012. Úloha Komise je důležitá také v tom, že umožňuje výběr během rozpravy o právních předpisech, nebo například samoregulaci či vzájemné uznávání, a v tom, že zabezpečuje, abychom měli některé takovéto právní předpisy a dokonce i to - to je záležitost, jíž se Komise rovněž zabývá - že odstraňuje právní předpisy, které nejsou v souladu s lisabonským procesem.
Byli bychom rádi, kdyby Komise považovala Lamfalussyho proces za dobrou zkušenost, která otevřela finanční trhy v souladu se skutečností. Rádi bychom však zdůraznili také povinnosti samotné Komise z hlediska přímých vztahů k občanům. Je potřeba, aby Komise zabezpečila zjednodušení a zdokonalení právních předpisů ve vztahu k financování výzkumu, ke grantům, státní podpoře, různým druhům dotací a dodávek. Komise musí v této oblasti hrát svou vlastní úlohu. Doufám také, že se Komise vrátí k myšlence dát občanům právo jednat v případě, že členské státy začnou s tzv. "pozlacováním" (gold-plating), tj. s přidáváním dodatků, které nebyly původních předpisech obsaženy. Je důležité, aby existovala protiváha neustále se zvyšující byrokracie ve všech našich místních a vnitrostátních orgánech a, dalo by se říci, i v orgánech Evropské unie. Jedním ze způsobů, jak toho dosáhnout, je dát občanům právo jednat.
Ole Christensen  
Vážená paní předsedající, právní prostředí, v němž existují podniky, určuje jejich konkurenceschopnost, udržitelný růst a zaměstnanost ve smyslu vytváření dalších a lepších pracovních příležitostí. Jak jsem již uvedl i ve Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, přirozeně podporujeme odstraňování nadbytečných právních předpisů, ale musíme si být jisti tím, že právní předpisy, které rušíme, jsou skutečně nadbytečné. Z mého pohledu člena Výboru pro zaměstnanost a sociální věci bude odpověď záviset na tom, zda se kvalita pracovních míst v Evropě zhoršuje nebo zlepšuje.
Podporuji zdokonalení právních předpisů pouze v případě, že jeho záměrem je zvýšit transparentnost a pružnost právních předpisů, a nikoli v případě, má-li přinést deregulaci. Podstatné je, aby to nepoškodilo zájmy zdraví a bezpečnosti pracujících. Cíl snížení o 25 % je pochybný, neboť byl zvolen naslepo. Pokud jsou právní předpisy nadbytečné, neměli bychom se zastavit na 25 %. Vcelku však plně souhlasím s cílem této činnosti a uznávám, že nepotřebné správní zatížení EU podkopává účinnost a důvěryhodnost právních předpisů EU. Chtěl bych vyzvat Komisi, aby zvýšila také využívání sociálního dialogu jako důležitého nástroje pro dosažení cíle spočívajícího ve zdokonalení právních předpisů.
Elspeth Attwooll  
navrhovatelka stanoviska Výboru pro regionální rozvoj. - Paní předsedající, budu hovořit konkrétně o zprávě paní Lévaiové. Blahopřeji jí a Výboru pro právní záležitosti k vynikající kvalitě zprávy a děkuji jim za to, že do ní zapracovali tak mnoho z ducha i z litery našeho stanoviska.
Přestože konečná odpovědnost za soulad s právními předpisy Společenství přísluší členským státům, samotné plnění požadavků je ve velké míře udíleno jiným orgánům, například regionálním a místním úřadům a specializovaným agenturám. To může znamenat, že mají zajistit v téže míře svůj vlastní soulad a/nebo soulad jiných orgánů s nařízeními a směrnicemi. Kromě toho, pokud jde o určité směrnice, v procesu přenosu zákonodárství musí svou úlohu hrát také ústavní regiony.
Výbor pro regionální rozvoj by chtěl přiměřeně zdůraznit význam široké odborné diskuse ve všech fázích procesu tvorby právních předpisů včetně přípravy posouzení dopadu, aby mohly být zohledněny národní, regionální a místní odlišnosti. Zdůrazňujeme také význam informovanosti. Žádáme zejména o poskytnutí hlavních pokynů týkajících se dalšího postupu při provádění směrnic a hlavních směrů týkajících se uplatňování nařízení. Vzorem by v této oblasti mohla být Příručka pravidel Společenství o státní podpoře, kterou vypracovalo Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž.
Žádáme, aby byl v právních předpisech používán jasný a srozumitelný způsob vyjadřování a aby při provádění směrnic byly zabezpečeny srovnávací tabulky, jimiž se zajistí snížení rizika tzv. pozlacování. Věříme, že díky těmto i dalším opatřením, která jsou ve zprávě obhajována - ve skutečnosti ve všech čtyřech zprávách - budeme moci udělat mnohé pro to, abychom dosáhli zdokonalení právních předpisů v EU.
Andreas Schwab  
navrhovatel stanoviska Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů. - (DE) Vážená paní předsedající, dámy a pánové, dovolte mi, abych začal omluvou. Nevšiml jsem si, že předcházející řečník byl nepřítomen a že čas vystoupení se změnil. Děkuji za dovolení promluvit nyní.
Byl jsem zpravodajem pro stanovisko Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a po důkladných jednáních výbor na základě konsenzu toto stanovisko přijal. Rád bych především poukázal na to, že jsme se v našem výboru shodli na tom, že měkké zákonodárství, nebo jak chceme nazvat tato opatření, která jsou nyní stále intenzivněji uplatňována v evropském právu, ale i ve vnitrostátních právních předpisech, se stala běžným postupem, který nabízí příležitost k pružné a tím i rychlé reakci na nový vývoj, a proto by neměla být kritizována per se.
Do určité míry jsme se shodli i na tom, že Komise, abychom se vrátili na evropskou úroveň, využívá měkkého zákonodárství v jednotlivých případech, aby se vyhnula možnosti účasti zákonodárce, kterou poskytuje zákon. To je, podle našeho názoru hlavní problém týkající se měkkého zákonodárství. Diskutovali jsme i o tom, že Parlament v jednom případě podpořil stížnost vůči Komisi, protože jsme se přesvědčili, že k takovému obcházení skutečně došlo.
Domníváme se, že zákonodárce se dnes setkává s měkkým zákonodárstvím v různých situacích, proto musíme vždy jasně rozlišovat mezi tím, co se na jedné straně dostává na trh jako skutečná zelená kniha, tedy jinými slovy tím, co bylo prostě plánováno jako příprava nového právního předpisu, a na straně druhé tím, co je skutečně potřeba k pružným právním předpisům v rámci měkkého zákonodárství.
Jako členové Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitele neurčujeme žádný právní předpis, žádný přímý dopad takových zelených a bílých knih, ale myslíme si, že přijme-li se právní předpis, zákonodárce musí vždy přijmout i nové rozhodnutí.
Rozprava se ostatně nezaměřuje pouze na měkké zákonodárství, ale i na jiná hodnotící kritéria zdokonalení právních předpisů, a já se domnívám, že v mnohých oblastech jsme skutečně příliš nepokročili, jak se občané dozvídají z médií, a proto je odpovědností všech zúčastněných orgánů, tedy Parlamentu, Rady a Komise, aby v této oblasti došlo k rychlému pokroku.
Gary Titley
jménem skupiny PSE. - Vážená paní předsedající, rád bych začal třemi výroky, kterými stanovím kontext této rozpravy. Zaprvé, nesmíme zapomínat, že to, co pro někoho představuje zbytečnou byrokracii, může být pro jiného velmi důležitou součástí právních předpisů. Zadruhé, neměli bychom zapomínat na to, že - jak se kdysi vyjádřil komisař Verheugen - 50 % správního zatížení týkajícího se EU přidávají členské státy. A konečně, nejdůležitější je to, že samotná Evropská unie prochází procesem zjednodušování, protože budeme-li mít místo dvaceti sedmi souborů předpisů pouze jeden, výrazně se tím sníží náklady na podnikání v porovnání se situací, která byla dříve, než došlo k přijetí mnohých zákonů na úrovni Evropské unie.
Právní předpisy musí být jasné a snadno pochopitelné, mělo by být možné je snadno prosadit a rychle upravit podle měnících se okolností. V minulosti se to ne vždy dařilo, až jsme se někdy museli zamyslet nad tím, zda celkové úsilí při tvorbě a prosazování určitého zákona nepřeváží v některých směrech nad výhodami, které tento zákon přináší. Proto bych podpořil to, o co Komise usiluje ve snaze dosáhnout zjednodušení a zlepšení tvorby právních předpisů, zejména založením výboru pro posouzení dopadu.
Je důležité, aby si všechny orgány uvědomily svou úlohu v tomto procesu. Je sice správné, že Parlament nebo Rada kážou o zlepšení tvorby právních předpisů, ale když dojde na pozměňující a doplňující návrhy, my sami jsme svědky vlivu těchto návrhů. Je odpovědností Parlamentu zkontrolovat současné právní předpisy, do hloubky je přezkoumat a zjistit, zda mají požadovaný dopad. Často celé měsíce bojujeme o ten či onen pozměňující a doplňující návrh, ale pak si ani nedáme tu námahu zjistit, zda mají tyto právní předpisy požadovaný účinek. Proto věřím, že jakožto poslanci Parlamentu můžeme naše úsilí zvýšit a tohoto procesu se účastnit.
Jan Mulder
- (NL) Vážená paní předsedající, i já bych rád začal tím, že poděkuji všem zpravodajům za jejich mimořádně zajímavé zprávy. Je velmi důležité, že Parlament se do značné míry této otázce věnuje a já naprosto sdílím názor komisaře, že mnozí občané Evropy mají pocit, že všechny špatné zákony přicházejí z Bruselu. Poslanci vnitrostátních parlamentů příliš často prohlašují, že se s tím nedá nic dělat, že to Brusel na ně tyto zákony uvaluje. Musíme udělat vše, co je v našich silách, abychom to co nejdříve vyvrátili.
To je poprvé, co jsem promluvil k otázce vznesené Výborem pro právní záležitosti, a zapojuji se do této rozpravy proto, že mne toto téma mimořádně zajímá. Sám jsem členem Rozpočtového výboru a Výboru pro rozpočtovou kontrolu. V loňském roce jsme v Rozpočtovém výboru schválili mnou připravený návrh na vytvoření orgánu, pilotního projektu, který by byl zaměřen na hodnocení snížení správního zatížení nezávisle na Komisi. Znamená to tedy, že Parlament si myslí, že vnitřní hodnocení ze strany Komise nestačí. Zcela souhlasím s panem Doornem, že potřebujeme orgán vně Komise, který bude hodnotit účinky právních předpisů. Text v rozpočtu, který mezitím schválily Rada i Parlament, by měl Komisi sloužit jakožto vzor pro přijímání dalších kroků. Výbor pro rozpočtovou kontrolu připravil i zprávu, která byla schválena v červenci na plenárním zasedání.
Podporujeme cíl týkající se snížení správního zatížení o 25 % a přirozeně, což potvrdili i komisař a pan Doorn, zákony, které zrušíme, se nesmí dostat nazpět zadními dvířky jakožto nové právní předpisy. Je důležité, abychom do roku 2013 přezkoumali všechny právní předpisy a zjistili, které z nich jsou nadbytečné. Komise by měla zveřejňovat pravidelné zprávy nebo jiná oznámení o dosaženém pokroku. Kroky Komise a opatření, která byla přijata za účelem snížení správního zatížení, by měly být transparentní. Potřebnou se může konečně stát i vnitřní reorganizace Komise.
Své vystoupení uzavírám tím, že bych chtěl poděkovat panu Verheugenovi za vynikající spolupráci s jeho odděleními během přípravy pilotního projektu, který Parlament v loňském roce schválil.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
jménem skupiny UEN. - (PL) Vážená paní předsedající, ve svém vystoupení jménem skupiny UEN v rámci této rozpravy o zdokonalení právních předpisů v Evropské unii bych rád upozornil na následující otázky.
Zaprvé, autoři obhajují zdokonalení právních předpisů, zaměřené na zvýšení účinnosti, efektivity, soudržnosti a transparentnosti právních předpisů Unie. Proto by měl tedy celý proces být v souladu s následujícími podmínkami, a tuto perspektivu podporuji:
základním předpokladem je, aby v této věci spolupracovaly Rada, Komise a Evropský parlament;
měly by být uskutečněny široké a otevřené konzultace o této věci se všemi zúčastněnými stranami včetně podnikatelů, místních úřadů a nevládních organizací, a rád bych zdůraznil význam těchto konzultací,
orgány Společenství by měly věnovat více odpovědnosti procesu tvorby právních předpisů a celkový proces transparentnosti by měl být zlepšen,
každé hodnocení právního předpisu zaměřené na jeho zjednodušení by však mělo přisuzovat stejný význam hospodářským a sociálním otázkám a zohledňovat otázky týkající se ochrany zdraví a životního prostředí,
proces zjednodušování právních předpisů by navíc neměl vést ke snížení standardů zakotvených v současném acquis Unie.
Zadruhé, autoři poukazují rovněž na to, že při navrhování právních ustanovení je nutno vyhnout se nadbytečným a nejasným výrazům. Použitý jazyk by měl být přímý, snadno srozumitelný. Zároveň by však měla být používána přesná terminologie a zabezpečena právní jistota, aby právním předpisům Unie rozuměli občané, jichž je nyní už téměř 500 milionů.
Zatřetí, rozhodnutí přijaté na jarním zasedání v roce 2007, jehož cílem je dosáhnout do roku 2012 25% snížení správního zatížení vyplývajícího z právních předpisů Unie, by mělo být s radostí přijato. Lze jen doufat, že tento cíl je realističtější a že má vyšší naději na úspěch než cíle vytyčené Lisabonskou strategií.
Začtvrté, mělo by se poukázat také na to, že zprávy obsahují i návrhy na alternativní řešení týkající se zavádění nových právních předpisů. Patří k nim autoregulace nebo vzájemné uznávání vnitrostátních ustanovení, a dokonce i možnost nevykonat žádný zákonodárný krok. V souvislosti s dramatickým snížením počtu právních předpisů Unie si všechny tyto návrhy zaslouží podrobné zvážení.
Monica Frassoni
Vážená paní předsedající, dámy a pánové, chci poděkovat svým kolegům za jejich úsilí a přednést další záležitost. Přestože jde o záležitost především politickou, jak uvedl komisař Verheugen, je také nepříjemná a často technická; její řešení je obzvlášť komplikované, zejména pokud se zeptáme, co termín "zdokonalení právních předpisů" znamená pro občany v praxi.
Chci jen velmi stručně říci, že pokud jde o zprávy pánů Garganiho a Mediny, moje skupina souhlasí prakticky se vším. Pokud však jde o alternativy k právním předpisům, chci stejně jako komisař poukázat na potřebu ujasnit si, že jejich uplatňování je mimořádně neuspokojivé, čímž myslím především autoregulaci a koregulaci. Jak již uvedl pan Medina, je potřeba zaměřit se zejména na právní a zákonodárnou hodnotu aktů.
Pan Doorn si velice dobře uvědomuje, že já i moje skupina máme pochybnosti o myšlence soustředění naší pozornosti na zásady subsidiarity a proporcionality, tedy na úvodní téma jeho zprávy, a na správní náklady. Pro nás je otázka správních nákladů málo důležitým problémem v porovnání s celkovou kapacitou našich nařízení a institucí pro vytváření srozumitelných právních předpisů, které lze spravedlivě, vyváženě a jednoznačně uplatňovat, a které především neumožňují různé výklady. Diskuse o těchto aspektech je přinejmenším stejně důležitá jako diskuse o nákladech.
Ba co více, jak uvedl pan Titley, existence vysokých správních nákladů je jednoznačně věc, která závisí hlavně na členských státech, a podle mého názoru není těmto skutečnostem věnována dostatečná pozornost. Například bych ráda věděla jednu věc: kolik bude stát, pane Verheugene, vykonání všeho, co požadujete? Výbory, zprávy, monitorování: to všechno stojí peníze, a pokud se skutečně rozhodneme jít cestou nastavení této obrovské struktury, musíme vědět, kolik to bude stát.
Daniel Strož
jménem skupiny GUE/NGL. - Vážená paní předsedající, pane komisaři, za velmi dobré považuji to, že se dnes v jednom bloku projednávají tematicky propojené zprávy, které se týkají všeobecných zásad tvorby a přezkoumávání sekundárního práva Společenství.
Chtěl bych se stručně vyjádřit ke zprávě kolegy Garganiho, přestože ji považuji jako celek za kvalitní, a tedy hodnou schválení plénem. Zcela souhlasím s tím, že strategie zjednodušení právního prostředí by měla mít politickou prioritu. V této souvislosti si však myslím, že je potřeba dále posílit úlohu Evropského parlamentu v zákonodárném procesu. Mám tím na mysli především to, aby Parlament, stejně jako Komise, disponoval zákonodárnou iniciativou, což by se bezpochyby pozitivně projevilo i v procesu zjednodušování a zlepšování kvality evropského právního prostředí.
Dále bych chtěl vyjádřit svůj skeptický pohled na cíl stanovený Komisí, podle něhož mají být právní předpisy Společenství, ale i vnitrostátní právní předpisy, omezeny do roku 2012 o 25 %. V programu zjednodušení na období let 2006 až 2009 se uvádí, že má dojít ke 43 přepracováním, 12 kodifikacím, 26 dalším opatřením a k 8 zrušením. Ale oproti tomu se očekává přibližně 500 nových zákonodárných iniciativ, a to pouze v souvislosti s postupem spolurozhodování. Proto si myslím, že plány Komise jsou v oblasti omezení sekundárního práva Společenství nereálné.
Jens-Peter Bonde
Vážená paní předsedající, rád bych poděkoval Výboru pro právní záležitosti a zpravodaji za výbornou zprávu o měkkém zákonodárství, což je nehezké slovní spojení, které v dánštině naštěstí neexistuje. Jsem zpravodajem pro tuto záležitost ve společném parlamentním výboru EHP a plně podporujeme závěry pana Mediny Ortegy. V roce 2005 vydali odborníci na vnitřní trh Komise doporučení o ochraně autorských práv pro skladatele a spisovatele. Koordinovalo jej Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž v řízeních proti agenturám na ochranu práv. Dánská společnost autorských práv, KODA, je neustále vystavena hrozbě 10% poplatků z obratu od roku 1973. Chci vyzvat předsedu Komise, Josého Manuela Barrosa, aby zasáhl a ochránil tak kulturní dědictví.
Doporučení a řízení ve věci hospodářské soutěže vedou společně k tvrdému právu a vyvlastnění, což je porušením evropského práva, neboť takového účinku lze dosáhnout pouze pomocí právních předpisů. Nezvolené orgány výkonné moci nemohou přijímat právní předpisy a vyvlastňovat prostřednictvím doporučení a řízení ve věci hospodářské soutěže. Namísto toho by měl být prosazen návrh na směrnici o autorských právech umělců a agenturách pro autorská práva, jak jsme požadovali ve zprávě paní Lévaiové. Jakožto zvolení zástupci lidu zastupujeme spotřebitele hudby, umělce, rozhlas, televizi a mnohé malé a střední podniky, jejichž příjmy pocházejí z různých kulturních provizí. Odmítáme administrativní právní předpisy, které vyhovují jen hrstce nadnárodních společností. Vždy než Komise takové doporučení vydá, měla by konzultovat zvolené zástupce.
Andreas Mölzer
jménem skupiny ITS. - (DE) Vážená paní předsedající, samozřejmě si přejeme méně byrokracie a více právní srozumitelnosti a samozřejmě, že je nejvyšší čas, abychom se zbavili starých a nadbytečných nařízení a směrnic. Vezměme si například "směrnici o slunečním záření". Původně byla navržena k tomu, aby omezovala vystavení pracovníků radioaktivnímu záření, ale každý, kdo již od počátku upírá obyčejnému občanu špetku zdravého rozumu, nesmí být překvapený, že mnoho agentur EU, které v současnosti vznikají jako houby po dešti, bývá obviňováno z regulačního šílenství a z přebujelé byrokracie EU.
Občané jsou nepochybně inteligentnější, než si myslí EU, a všimli si i toho, že kromě regulačního nadšení, toho příslovečného regulačního šílenství, se objevuje i jakési deregulační šílenství, zejména pokud jde o práva a bezpečnost samotných občanů. Nikdo nemůže být obviněn z diskriminace, takže například muslimové a další skupiny přistěhovalců mají neustále téměř plnou moc porušovat zákony, přičemž zároveň poptávka po neevropských kvalifikovaných pracovnících vyvíjí na trhu práce stále větší tlak na obcházení kolektivních dohod a dalších sociálních práv. To je podle mne nepřijatelné.
Občanům se právem nelíbí ústava, o níž se jednalo za zavřenými dveřmi a nyní se jen kosmeticky upravila, stejně jako nedostatečné vyslechnutí jejich názoru v jednotlivých kolech rozšiřování EU. Činnosti uváděné pod heslem přibližování EU občanům nemohou, podle mého názoru, odvrátit pozornost od skutečných problémů. Brusel se musí naučit přijmout nesouhlas občanů a musí se naučit zakládat svá rozhodnutí na vůli lidu. Cílem musí být federativní Evropa subsidiarity, Evropa, v níž převládají demokracie, právní stát a transparentnost, Evropa, se kterou se občané budou moci znovu ztotožnit.
Irena Belohorská
(SK) V prvé řadě bych se chtěla věnovat otázce nutnosti kodifikace. V rámci Evropské unie existuje bezpočet právních předpisů, jimiž je upraven velký okruh společenských vztahů. Toto množství způsobuje jejich přílišnou složitost a nepřehlednost. Právní akty Evropské unie nejsou totiž vytvářeny pouze pro právníky, ale pracují s nimi i běžní občané Unie. Vzniká zde problém, který souvisí s návazností těchto právních předpisů na vnitrostátní právní akty.
Pokud si občan Evropské unie daný předpis vyhledá, často ani netuší, že s ním podstatně souvisí i jiné právní akty Evropské unie. Proto navrhuji věnovat se podrobněji otázce kodifikace právních předpisů v zájmu jejich lepšího a kvalitnějšího vyhledávání a následného uplatňování v praxi.
V druhé řadě bych chtěla soustředit pozornost na předkládání pozměňujících a doplňujících návrhů v Evropském parlamentu. Nepovažuji za účelné obohacovat text původního návrhu Komise dalšími, často nesmyslnými návrhy. Ať již takovými, které nemají zásadní vliv na meritum věci, mnohdy jde pouze o jazykovou úpravu, nebo takovými, které rozšiřují oblast působnosti budoucího zákona do takové míry, že dochází k duplicitě tvorby právních předpisů, což způsobuje nepřehlednost. V zájmu zpřehlednění by řešení jednoho problému nemělo být obsaženo ve více aktech Společenství.
Výsledkem je, že mnohdy z Evropského parlamentu odchází návrh právního aktu, jehož rozsah až dvojnásobně převyšuje rozsah návrhu Evropské komise, což je v rozporu se zájmem zjednodušení nebo zpřehlednění. Kodifikace by měla být založena na zásadách efektivity, účinnosti, odpovědnosti, transparentnosti a souvislosti.
Klaus-Heiner Lehne
jménem skupiny PPE-DE. - (DE) Vážená paní předsedající, dámy a pánové, za svou skupinu bych rád přednesl tři připomínky týkající se zásad. První se týká posouzení vlivu legislativních návrhů. Uznávám, že od roku 1999, kdy se Parlament v této otázce chopil iniciativy, a od roku 2003, kdy byla přijata meziinstitucionální dohoda, kterou vyjednal náš předseda, pan Gargani, bylo dosaženo významného pokroku. Stále však existují nedostatky. Parlament žádá, tak jak to již udělal v mnoha usneseních, aby bylo posouzení dopadu legislativních návrhů prováděno nezávislejším způsobem. Netajím se tím, že podle mého názoru bychom se měli zamyslet nad tím, zda přijmout americký model nezávislé agentury, která bude založena mimo Komisi a bude provádět posouzení dopadu právních předpisů podle normalizovaného postupu, a to nejen pro Komisi, ale i pro všechny ostatní orgány.
Dalším zásadním bodem založeným na naší zkušenosti ve Výboru pro právní záležitosti je však to, že posouzení dopadu není zatím standardně prováděno u každého návrhu Komise. Mohu uvést dva konkrétní příklady z Generálního ředitelství pro spravedlnost a jeden z Generálního ředitelství pro vnitřní trh, které mi utkvěly v paměti.
Domnívám se rovněž, že je důležité důkladně zvážit možnost provádět posouzení dopadu v rámci komitologických postupů, neboť se často tvrdí, že byrokracie vyplývá z komitologických rozhodnutí a s tím souvisejícího zatížení.
Pokud jde o měkké zákonodárství, zpráva pana Mediny Ortegy má mou plnou podporu. Ve Výboru pro právní záležitosti máme skutečně stále intenzivnější pocit, že Evropská komise zneužívá nástroj měkkého zákonodárství s cílem obejít spolurozhodovací pravomoci Parlamentu. Pro Komisi je nepřijatelné, aby přijímala rozhodnutí jako zákonodárný orgán na návrh Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž, které jej konzultovalo s Parlamentem, proto nejde o doporučení týkající se vnitřního trhu.
Jako poslední bod bych chtěl upozornit na otázku zjednodušení. Naléhavě potřebujeme institucionální dohodu o zjednodušení, jaké máme v jiných oblastech, abychom mohli zabezpečit účinnost postupů. Nechceme otevírat Pandořinu skříňku a namísto zjednodušení dospět k ještě větší složitosti.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Vážená paní předsedající, s radostí poznamenávám, že v posledních letech se Evropská komise stále intenzivněji zajímá o kvalitu právních předpisů Unie. Komise se na jedné straně snaží zabezpečit to, aby byly právní předpisy transparentní a přístupné, a na druhé straně to, aby byly účinné a aby měly pozitivní vliv na občany a na podnikání.
Dokonalejší právní předpisy přinášejí větší výhody plynoucí z moderních a účinných právních předpisů a zároveň snižují náklady na jejich provedení na minimum. Oznámení Komise ze dne 14. listopadu 2006 o strategickém přezkumu zdokonalení právních předpisů v Evropské unii, spolu se stanoveným cílem dosáhnout 25% snížení správního zatížení do roku 2012, představují klíčový první krok na cestě k řešení problému na evropské i na vnitrostátní úrovni.
V oznámení se zdůrazňuje také to, že je potřeba, aby Rada a Evropský parlament prováděly pravidelné posouzení dopadu týkající se hlavních změn v návrzích, a aby byla návrhům týkajícím se zjednodušení právních předpisů v rámci kodifikace a odstraňování zastaralých právních aktů věnována velká pozornost. V této souvislosti je nesmírně důležité zřídit zvláštní výbor, který se bude zabývat posouzením dopadu a posilováním provádění právních předpisů Společenství prostřednictvím preventivních kroků přijímaných členskými státy od prvních fází provádění právních předpisů Společenství.
Součástí probíhající práce na zdokonalení právních předpisů by mělo být také to, že Evropský parlament se zapojí do meziinstitucionální rozpravy a bude jednat jako spoluzákonodárce při přijímání právních aktů vycházejících z tohoto procesu. Je důležité zdůraznit nové zásady komitologie v Parlamentu. Jejich prostřednictvím je posilována kontrola výkonných pravomocí Komise ze strany Evropského parlamentu a Rady, a tím se přispívá ke zjednodušení právních předpisů Společenství.
V souvislosti s úlohou Komise to bude vyžadovat doporučení určená členským státům, aby předkládaly srovnávací tabulky pro kontrolu, zejména s cílem zjednodušit kontrolu procesu provádění směrnic v jednotlivých členských státech. Na Komisi by se také mělo naléhat, aby v předkládaných legislativních návrzích používala snadno srozumitelný a transparentní jazyk, přičemž však bude zachována právní jistota a přesnost terminologie.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Vážená paní předsedající, zlepšení tvorby právních předpisů je pro harmonizaci činností v rámci Evropské unie velmi důležité. Rád bych poděkoval zpravodajům za vynikající zprávy. Dík patří paní Lévaiové a pánům Doornovi, Garganimu a Medinovi Ortegovi.
Tendence zabývat se prostřednictvím tvorby právních předpisů všemi možnými problémy se stala zjevnou v mnohých vnitrostátních parlamentech a i v tomto Parlamentu. Často vychází z předpokladu, že problémy je nutno řešit navržením ustanovení. Přitom se snažíme zohledňovat všechny argumenty, lobbisty a zvláštní zájmy. Výsledkem je, že právním ustanovením chybí transparentnost a že jejich pochopení je pro občany, podniky a správu složité. Stávají se z nich obsáhlé dokumenty, kterým chybí transparentnost a lze je jen stěží provádět do právních předpisů všech zemí.
Zlepšení tvorby právních předpisů by mělo zahrnout používání zákonodárných nástrojů a tím dosahovat cílů stanovených Smlouvou. Koregulaci a autoregulaci lze použít jakožto doplňková zákonodárná opatření, ale jedině tehdy, pokud nabídnou lepší nebo rovnocenný přínos než metody uplatňování právních předpisů.
Zlepšení tvorby právních předpisů a upuštění od toho, že co největší množství otázek je řešeno prostřednictvím právních předpisů, není nic nového, avšak musíme se jimi zabývat co nejdříve. Posouzení zákonodárného dopadu, kterým se zabezpečí terminologická přesnost a právní jistota a kterým se omezí používání zkratek a bezdůvodně dlouhých odůvodnění, bude mít za následek lepší, modernější, racionálnější a účinnější právní předpisy. Těmito kroky budou výrazně sníženy správní náklady, které nese Parlament, zúčastněné strany a ti, jichž se týkají zaváděné právní předpisy.
Další úlohu představuje uplatňování takzvaného měkkého zákonodárství založeného na postupech Společenství. Měkké zákonodárství nezaručuje úplnou právní ochranu, není závazné a vede ke vzniku právních výhrad. Nelze jej používat namísto právních aktů v oblastech, pro něž má Společenství zákonodárné pravomoci. Otázky, jimiž se tyto studie zabývají, mají obrovský praktický význam a vyžadují další rychlé kroky. Úspěch zdokonalení právních předpisů závisí do značné míry na Evropské komisi a na její spolupráci s Parlamentem a Radou.
Roger Knapman
Vážená paní předsedající, tato společná rozprava zahrnuje čtyři zprávy, které byly vypracovány údajně proto, aby byla představena otázka zdokonalení právních předpisů v Evropské unii. To si zjevně protiřečí! Navzdory mnohým slovům, která již byla k tomuto tématu vyslovena i napsána, podstata problému je zcela přehlížena. Zpráva pana Doorna nejlépe shrnuje omezený postoj, který byl přijat v souvislosti s chápáním zdokonalení právních předpisů. Ve zprávě se konečně uvádí, že akční program Komise týkající se snížení správního zatížení o 25 % do roku 2012 "nemůže ... být považován za deregulaci ani nemůže vést ke změně politických cílů a úrovně ambicí, jež si právní předpisy Společenství kladou." Proto ani jedna ze zpráv nebere v úvahu možnost, že snížení množství právních předpisů - a nebo ještě lépe, žádné právní předpisy - je to, co je potřebné.
Toto neplodné jednání prostě uvedený pojem nikdy nepochopí, protože pokud by se tato logika prosadila, pak by byla eurozóna nucena přiznat to, co my již po dlouhá léta dobře víme, a to, že Evropská unie má na podnikání negativní dopad.
Roger Helmer
Pane předsedající, jednáme-li o zdokonalení právních předpisů, měli bychom nejprve připomenout rozsah problému. Nikdo si nedokáže představit, že by moderní hospodářství mohlo fungovat bez právních předpisů, ale zároveň je třeba říci, že nadměrná tvorba právních předpisů může působit velmi ničivě, což potvrzují číselné údaje předložené samotnou Komisí. V rozhovoru pro Financial Times místopředseda Komise pan Verheugen v loňském roce uvedl, že provedl nový odhad ročních nákladů pro hospodářství zemí EU v důsledku tvorby právních předpisů, a že výška jeho odhadu je neuvěřitelných 600 miliard EUR! To představuje přibližně 5,5 % HDP Evropské unie.
Ale co s přiznanými obchodními výnosy jednotného trhu? Můžeme se znovu obrátit na číselné údaje Komise. Komise odhaduje výšku obchodních výnosů na 160 miliard EUR ročně. Jinými slovy, náklady vzniklé v důsledku právních předpisů překračují obchodní výnosy jednotného trhu více než trojnásobně. Systém právních úprav Evropské unie nás všechny ochuzuje a ničí naši konkurenceschopnost v rámci globalizujícího se světa.
Obávám se, že všechny řeči o zlepšení tvorby právních předpisů jsou pouze šifrou pro "ještě více téhož". Nepotřebujeme zdokonalení právních předpisů, potřebujeme jich méně.
Mám praktický návrh: dohodněme se, že v dalším volebním období nepřijmeme žádný nový právní předpis. Namísto toho nechme orgány EU, aby se plnou silou pustily do úlohy deregulace. Proveďme posouzení dopadu, konzultujme s daným odvětvím průmyslu a potom odstraňme ty právní předpisy, které nás brzdí.
Předsedající
Děkuji Vám, pane Helmere. Pokud jsem si vědoma, když jsem se dnes ráno probudila, byla jsem stále ženou!
Georgios Papastamkos
(EL) Vážený pane předsedající, rád bych se zaměřil na pozměňující a doplňující návrhy, které jsem předložil Výboru pro ústavní záležitosti a začlenil do textu stanoviska výboru o používání "měkkého zákonodárství".
"Měkké" nebo "tolerantní" zákonodárství je široce přijímanou společnou evropskou regulační politikou založenou na dialogu, jejíž součástí jsou koordinace, spolupráce, jednání a hierarchie. Mým hlavním zjištěním je, že nástroje měkkého zákonodárství, které nepřebírají právně závaznou podstatu, ale naproti tomu vytvářejí určité nepřímé právní důsledky, se projevily jako přiměřené pro účinnou regulaci určitých oblastí činnosti Společenství, v rámci smluv Společenství, samozřejmě, na základě požadavků těchto smluv.
Zastávám rovněž názor, že nástroje měkkého zákonodárství by měly být používány jako přípravné nástroje pro závazné zákonodárné akty. Jsou nahrazovány poté, co formální zákonodárné akty nabudou účinnosti, a přispívají k výkladu a prosazování právních předpisů Společenství.
Rád bych však zdůraznil, že nadměrné využívání nástrojů měkkého zákonodárství signalizuje změnu jednotného modelu Evropského společenství v tradiční mezinárodní organizaci. Měkké zákonodárství nemůže být náhradou v případě, že je nevyhnutelné přijmout závazné právní předpisy Společenství, samozřejmě podle zásad subsidiarity a proporcionality.
Jak jsem již zdůraznil v jednom ze svých přijatých pozměňujících a doplňujících návrhů, Komise by měla vyvinout zvláštní úsilí k tomu, aby zabezpečila transparentnost, viditelnost a veřejnou odpovědnost v procesu schvalování nezávazných aktů Společenství a zajistila vyšší používání posouzení dopadu v rozhodovacím procesu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vážená paní předsedající, pane komisaři, na jarním zasedání Evropské rady bylo navrženo snížení vnitrostátní byrokracie a byrokracie Společenství o 25 % do roku 2012. Členské státy by měly vypracovat plán na vyčíslení a snížení správních nákladů upuštěním od přílišné tvorby právních předpisů při provádění právních předpisů Společenství do vnitrostátního práva. S cílem zajistit zdokonalení právních předpisů by mělo dojít k upřednostnění návrhů na zjednodušení právních předpisů, snížení množství normativních aktů a zachování pouze těch nejpotřebnějších nařízení. Ve spolupráci s demokratickými institucemi by se měly připravit nepovinné zákonodárné nástroje (měkké zákonodárství), které by měly být používány velmi opatrně, ale nikoli tak, aby v případě potřeby nahrazovaly právo Společenství. Pro snadno pochopitelné a uplatnitelné právní předpisy jsou základním předpokladem studie dopadu a konzultace příslušných stran, především vzhledem k sociálnímu dopadu legislativních návrhů. Ke snížení správních nákladů a k zabezpečení transparentnosti zákonodárného procesu by měly být používány informační technologie. Příští evropská smlouva umožní občanům Evropské unie vykonávat prostřednictvím národních parlamentů kontrolu dodržování zásad subsidiarity v souvislosti s legislativními návrhy.
Marek Aleksander Czarnecki
(PL) Vážená paní předsedající, dura lex, sed lex je latinský citát, který většina právníků pravděpodobně velmi dobře zná. V překladu to znamená "tvrdý zákon, ale zákon". Dnes se zabýváme měkkým zákonodárstvím, které určuje konkrétní přístup, ale není právně závazným aktem. Je vyjádřením politického prohlášení, usnesení, prohlášení Rady, závěrů předsednictví, ale takováto ustanovení nejsou závazná. Měkké zákonodárství však může uplatňovat i Evropský soudní dvůr při výkladu ustanovení. Je proto druhem zákona, přestože soud prohlašuje, že jeho cílem není mít právně závazný účinek, dokonce ani v případě osob, u nichž je uplatňováno. V praxi se však od vnitrostátních soudů požaduje, aby při řešení sporů zohledňovaly doporučení. Slouží pro pomoc při výkladu přijatého vnitrostátního práva, přičemž zaručuje jeho uplatnění a doplňuje závazná ustanovení Společenství.
Zpravodaj připravil velmi kritickou analýzu nezávazných právních ustanovení. Konkrétně jejich uplatnění ze strany Komise je považováno za nevhodné. Zpravodaj zdůrazňuje, že v situaci, v níž má Komise zákonodárné pravomoci, by bylo vhodné, aby orgány jako Rada nebo Parlament přijaly akt, přičemž zohlední zásady subsidiarity a proporcionality. Souhlasím se zpravodajem v tom, že jediným způsobem, jak zaručit možnost uplatňování a používání práva, je prostřednictvím přijímání ustanovení v rámci institucionálních postupů stanovených ve Smlouvě.
Nils Lundgren
(SV) Vážená paní předsedající, v zájmu spolupráce v rámci EU podepsaly členské státy několik smluv, v nichž jsou stanovena základní pravidla upravující podstatu EU a její povinnosti. Říká se tomu primární právo a orgány EU nemohou přijímat rozhodnutí, která nejsou na primárním právu založena.
Rád bych obrátil pozornost Parlamentu na usnesení zpravodaje Manuela Mediny Ortegy, v němž naléhavě vyzývá Komisi, aby se vyhýbala výrazu měkké zákonodárství. Jak všichni víme, měkké zákonodárství jsou právně nezávazné dokumenty, které jsou předkládány Komisí k objasnění směrnic v různých politických oblastech. Je štěstím, a nikoliv neštěstím, jak tvrdí pan Ortega, že členské státy mají hlasovací pravomoci v oblastech, kde je úplná harmonizace práva nesplnitelným snem federalistů. Právo Společenství je závazné pouze v oblastech, v nichž členské státy převedly rozhodovací pravomoci na Společenství.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Vážená paní předsedající, přivítal jsem skutečnost, že poprvé byly iniciativy týkající se zjednodušení právních předpisů začleněny do práce a do legislativního programu Komise na tento rok. Lepší právní prostředí je spolu s jasnými a účinnými právními předpisy nevyhnutelným předpokladem zabezpečení lepšího uplatňování práva. Ovlivní to hospodářský růst a vytváření pracovních míst, což významně přispěje k úspěchu Lisabonské strategie.
Neměli bychom zapomínat ani na to, že v mnohých případech vyústil způsob zavádění právních předpisů Společenství v potřebu poukazovat mezi občany členských států na vzdálené byrokratické struktury. Tato struktura je vnímána jako struktura, která nemá zájem na řešení problémů obyčejných lidí ani na zjednodušení jejich života, což je situace, kterou rádi využívají euroskeptici.
Jasně řečeno, zjednodušení nelze omezit pouze na evropskou úroveň. Je nutno jej uskutečňovat také na vnitrostátní úrovni, aby se nepromarnily výhody zjednodušení na úrovni Společenství z důvodu vnitrostátních nařízení. Velmi podporuji výzvu adresovanou Evropské komisi, týkající se monitorování tohoto procesu také na vnitrostátní úrovni.
Zjednodušené právní předpisy však samy o sobě nezaručují také vyšší kvalitu. Musíme určit, zda takzvané měkké zákonodárství představuje v souvislosti se Společenstvím účinný nástroj. Všichni víme, že současný model měkkého zákonodárství klade požadavky na provádění do vnitrostátních systémů. Je to nejen spojeno s vysokými náklady, ale má to také významný vliv na srozumitelnost a účinnost právních předpisů právě na vnitrostátní úrovni.
Kromě toho to vede k závažnému problému v oblasti judikatury, neboť dochází k prodloužení doby čekání z důvodu předkládání předběžných otázek Evropskému soudnímu dvoru. Souhlasím s tvrzením, že takzvané měkké zákonodárství příliš často ústí do nejednoznačných a neúčinných nástrojů, které mají negativní vliv na právní předpisy Společenství a na institucionální rovnováhu. Nemělo by být používáno jako náhrada za žádoucí a nepřijaté právní předpisy.
Účinný systém posuzování vlivu právních aktů je sine qua non pro zabezpečení vysoce kvalitních a účinných právních předpisů na úrovni Společenství nebo na vnitrostátní úrovni. Myslím, že v této oblasti je toho ještě třeba hodně udělat a rád bych využil příležitost, kterou mi dává tato rozprava, abych zdůraznil, jaký význam má úplná nezávislost orgánů provádějících posouzení dopadu.
Zlepšení tvorby právních předpisů znamená také zapojení Evropského parlamentu do meziinstitucionální rozpravy jako spoluzákonodárce.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Vážená paní předsedající, vítám skutečnost, že se stále intenzivněji zabýváme kvalitou vhodných právních předpisů Evropského společenství. Jsou předmětem kontroly v oblasti transparentnosti, přístupnosti a účinnosti. Neměli bychom však zapomínat na to, že zlepšení tvorby právních předpisů obsahuje všechny stránky zákonodárného procesu, a to od úvodní koncepce až po zavedení a uplatnění. Diskutujeme-li tedy o zdokonalení právních předpisů, měli bychom zvážit každou úroveň správy. Struktura správy nesmí zbytečně bujet a působit tak zbytečné zatížení.
To se netýká pouze evropské správy, ale také správy na úrovni členských států. Evropská unie a stejně tak i členské státy by měly zahájit ambiciózní strategii zaměřenou na snížení správního zatížení, přičemž je třeba mít na paměti to, že takové zatížení je výsledkem evropského a stejně tak i vnitrostátního zákonodárství. Příprava a realizace programů zaměřených na zjednodušení správního řízení a na poskytování systematičtějšího posuzování sociálních a hospodářských dopadů uplatňování právních předpisů Společenství však spočívá na bedrech členských států.
Diana Wallis
jménem skupiny ALDE - Pane předsedající, nemyslela jsem si, že se mi podaří přednést tento projev, domnívala jsem se, že Vám ho budu muset později poslat, ale velmi jsem si přála se za svou skupinu zúčastnit. Je jasné, že tyto čtyři zprávy o zlepšení tvorby právních předpisů, o nichž jednáme, jsou velmi důležité. I když je to vzácným jevem, musím říci, že mám pochopení pro své kolegy z pravé části sněmovny, uvádějí-li, že čtyři zprávy o zlepšení tvorby právních předpisů je trochu mnoho, nemyslíte? Nemohli bychom snad mít pouze jednu jasnou a jednoduchou zprávu?
Chtěla bych soustředit své poznámky na problematiku měkkého zákonodárství a na zprávu pana Mediny Ortegy. Měkké zákonodárství vyvolává obavy. Používání měkkého zákonodárství může být velmi užitečnou metodou, ale také může vést ke zmatku, nejasnostem a k potížím. Pan Medina Ortega se snaží, aby se ve své zprávě vyjadřoval velmi jasně, za což jej chválím, ale mezi zákonodárci se bude vždy projevovat snaha používat takříkajíc alternativní metody tvorby právních předpisů, odlišných od všeobecně uznávaného práva.
Musíme si přiznat, že stát nemůže dělat vše, ale pokud si to přiznáme, musíme si také jasně popsat úskalí, která jsou spojena s používáním měkkého zákonodárství. V prvé řadě, jak již uvedlo mnoho mých kolegů z Výboru pro právní záležitosti, měkké zákonodárství má sklon obejít zákonodárce, obejít Parlament, obejít demokracii - a to je absolutně nepřijatelné. Musíme si být vědomi tohoto nebezpečí a musíme zajistit, aby se to nestalo. Měli jsme možnost vidět jeden velmi jasný příklad velmi důležitého projektu, který se týkal evropského smluvního práva, jenž by se měl rozhodně politicky projednat, ale kvůli způsobu, jakým se k němu přistupovalo, se k nám dostal jako nástroj měkkého zákonodárství.
Používáme-li měkké nebo alternativní metody, přináší to další těžkosti, které souvisí se spravedlností a s přístupem ke spravedlnosti. Používáme-li alternativní metody - často je řeč o systémech alternativního řešení sporů na evropské úrovni - tyto metody nejsou podporovány státními strukturami. Jeden z mých voličů se nedávno vrátil z dovolené v jiné zemi Evropské unie. Neuspěl při pronájmu automobilu a byl nucen využít alternativního systému, ale společnost pronajímající automobily se odmítla do tohoto systému zapojit. Tak se stává, že systémy měkkého zákonodárství, které nejsou podloženy obecně přijímaným právem, naše občany zklamou a nezabezpečí výkon spravedlnosti.
Pokud chceme mít Evropskou unii, která zabezpečí výkon spravedlnosti prostřednictvím zákonů, které přijímáme, a cestou, která je přístupná prostřednictvím soudů, musíme být u měkkého zákonodárství velice opatrní a musíme se ujistit, že je nějakým způsobem podporováno ze strany státu.
Günter Verheugen
místopředseda Komise. - (DE) Vážený pane předsedající, dámy a pánové, jsem velice vděčný za široký konsenzus, který se v této rozpravě objevil, ale rád bych objasnil několik bodů. Především, zdokonalení právních předpisů se nerovná deregulaci. To musím velmi důrazně vyvrátit. Toto není výbor pro deregulaci: jak jsem již řekl, evropská integrace je založena na právu, nikoliv na jeho zrušení. Zdokonalení právních předpisů je přesně tím, co má v názvu: jeho cílem je zlepšit tvorbu právních předpisů a zmodernizovat ji, zjednodušit, zvýšit její transparentnost a především dokázat to, aby lépe reagovala na potřeby malých a středních podniků. Často na ně klademe stejnou zátěž jako na velké korporace a to je nespravedlivé.
Konkrétně bych rád potvrdil to, co uvedla paní Frassoniová: nejde zde o snižování standardů. Vidíme-li to množství iniciativ navržených až dosud Komisí, zjistíme, že ani v jediném případě Komise nenavrhla snížení standardu nebo oslabení úrovně evropské integrace, jíž bylo dosaženo. Cílem je vždy pouze dosáhnout cílů, které Evropský parlament považuje za politicky potřebné, ale udělat to jednodušším, modernějším a levnějším způsobem. Chci, aby toto bylo zcela jasné.
Zdá se, že panují veliké zmatky v oblasti statistiky. Jsem skutečně překvapen. Pokusím se to vysvětlit. Pokud jde o zjednodušení, je to program, který probíhá a který se neustále zlepšuje. Komise v současné době pracuje na 143 iniciativách týkajících se zjednodušení, z nichž přibližně polovina, 67 iniciativ, byla již přijata. Tyto iniciativy se přirozeně týkají velikého množství základních aktů s následnými předpisy. Takže, máme-li 143 iniciativ týkajících se zjednodušení, znamená to, že to ovlivní několik tisíc aktů. Cílem je, jak jsem již řekl, přezkoumat stávající právní předpisy a určit, zda jsou vhodné i v současnosti. Je zcela logické, že po 50 letech trvání evropské integrace je to třeba udělat.
Pokud jde o náklady, to je něco jiného. Častým opakováním se výroky pana Helmera nestanou pravdivými. Předpokládám, že zde není, ale rád bych to již jednou provždy vysvětlil. Správní zatížení společnosti je definováno jako náklady evropských společností, které vyplývají z evidence záznamů a statistických a informačních povinnostech podle evropských, vnitrostátních nebo regionálních právních předpisů. Dosahují 3,5 % celkového evropského hrubého národního produktu, i když se to týká všech tří úrovní: evropské, vnitrostátní a regionální. Máme k dispozici již i rozpis těchto nákladů: přibližně 35 % z nich lze přímo přičíst evropským právním předpisům, 15 % provádění evropských právních předpisů do vnitrostátního práva a zbytek, tedy 50 %, souvisí čistě s vnitrostátní úrovní.
Je samozřejmě zcela nesprávné tvrdit, tak jako pan Helmer, že EU stojí hospodářství 350 miliard EUR a že vnitřní trh takový zisk nepřináší, takže náklady na právní předpisy EU překračují zisky jednotného trhu. Při vší úctě, jde o šikovné využívání lidské nevědomosti; ignoruje se přitom skutečnost, že kdybychom například neměli právo EU, stále bychom měli vnitrostátní právo, a to i ve Spojeném království, v podobě velkého množství předpisů, jak dobře víme. A to by bylo určitě nákladnější.
Dovolte mi uvést příklad, do jaké míry si mohou evropské právní předpisy dovolit masivní zjednodušení a úspory. V Evropě existuje 1 400 různých technických právních předpisů o bezdrátových systémech ve 27 zemích. To znamená, že společnost ve Spojeném království, která vyrábí konkrétní bezdrátové systémy, se musí obeznámit s 1 400 vnitrostátními právními předpisy. V souladu s návrhem Komise přijal tento Parlament právní předpisy, které těchto 1 400 ustanovení zjednodušují, a vytvořil z nich jeden právní předpis. Můžete si spočítat přesné úspory, které to přináší společnostem, celkové poselství je však jasné.
Snížení o 25 % je bez problémů dosažitelné. S návrhem dostáváte 10 urychlených opatření, která ukazují, že, odborně řečeno, návrh je zcela přímočarý. Musíte pouze přezkoumat stávající předpisy, abyste zjistili, které statistické, informační a záznamové povinnosti existují a zda je stále potřebujeme v tomto rozsahu na základě současných postupů. V mnohých případech zjišťujeme, že nejsou vůbec potřebné ve stejném rozsahu, nebo že se dají zjednodušit prostřednictvím moderních informačních a komunikačních technologií.
Dosáhneme těch 25 % a povede to ke zvýšení produktivity evropského hospodářství o 1,5 % HNP. Má to samozřejmě i makroekonomický rozměr, neboť v Evropské unii neexistuje mnoho hospodářských programů, které přinášejí pozitivní hospodářský dopad ve výši 1,5 %. Chtěl bych mimochodem říci, že půjde-li vše dobře, dosáhneme i velmi vysokého růstu, pokud bude úspěšně uzavřena nová transatlantická spolupráce, tedy pokud budou odstraněny obchodní překážky transatlantického obchodu.
Domnívám se, že je důležité podat vám toto objasnění, abychom věděli, o čem je vlastně řeč. Zdůrazňuji vše, co zde bylo řečeno v souvislosti s posouzením dopadu. To je to nejdůležitější a pravidlem Komise je: žádný nový návrh bez komplexního posouzení dopadu a žádný nový návrh bez posouzení dopadu, které prošlo kontrolou výboru pro posouzení dopadu. Pokud bylo toto pravidlo při některých příležitostech porušeno, Evropský parlament má podle mého názoru plné právo, ne-li dokonce povinnost, postavit se k němu kriticky. Bez posouzení dopadu nemá zákonodárce takové postavení, aby mohl hodnotit praktické výsledky svého jednání.
Dokonce i v případě, že posouzení dopadu odhalí, že nový návrh bude znamenat náklady pro hospodářství nebo pro občany, neznamená to, že se musí opatření odložit, protože existují i důležitější věci než náklady. Jde-li o ochranu životního prostředí, o boj se změnou klimatu, snížení naší závislosti na fosilních palivech nebo o podporu zdraví našich občanů, náklady jsou tím posledním. V takových případech je nutno dělat to, co je třeba. Komise však považuje za svou povinnost plně informovat Parlament o sociálních, environmentálních a hospodářských důsledcích každého nového návrhu. Proto je posouzení dopadu tak důležité.
Návrhy, které zde byly předneseny, velmi pozorně přezkoumáme. S nejdůležitějším bodem, který byl v rozpravě několikrát uveden, se zcela ztotožňuji: celý tento projekt může být úspěšný pouze tehdy, bude-li projektem Společenství. Neuspěje, pokud ho budeme vnímat jako konflikt mezi orgány. Bude to fungovat jedině za předpokladu, že jej všechny tři orgány, tedy Parlament, Rada i Komise, společně podpoří a budou považovat za svou prioritu. Jedině tak může být toto úsilí úspěšné.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat v úterý.
