Obchodní dohoda proti padělatelství (ACTA) (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je stanovisko Komise k obchodní dohodě proti padělatelství (ACTA).
Karel De Gucht
člen Komise. - Pane předsedající, vážení poslanci, požádali jste mne, abych přišel na plenární schůzi a vysvětlil, jak daleko jsme postoupili v jednáních o dohodě ACTA - mezinárodní obchodní dohodě proti padělání. Sdílím váš názor, že tato problematika je důležitá, a potřetí za necelý rok jsem ji s vámi přišel projednat.
Jak jsme daleko? Stručně řečeno, jsme téměř u cíle. Dne 2. října 2010 se totiž uzavřelo poslední kolo jednání mezi EU a deseti dalšími zeměmi. Byly při něm vyřešeny téměř všechny problémy, jen několik jich zůstalo ještě otevřených. K tomu se vrátím později.
Před dvěma týdny bylo zveřejněno konsolidované a do značné míry konečné znění návrhu dohody. Doufám, že jste z něj mohli zjistit, že Komise svědomitě dodržela zásady, jež jsem představil při svých předchozích vystoupeních v této sněmovně.
Důležité je uvědomit si, že dohoda ACTA se týká vymáhání práv duševního vlastnictví. To znamená, že nezavazuje žádného ze signatářů, aby vytvářel nová hmotná práva nebo aby měnil práva již existující. Smluvní strany pouze zavazuje, aby zajistili, že držitelé práv mohou tato práva plně uplatňovat, pokud existují, a to kdykoli a kdekoli.
Dohoda ACTA znamená zavedení nového nástroje, který zajistí účinnou ochranu stávajících práv duševního vlastnictví. To je zásadní, pokud si chceme zachovat vedoucí úlohu ve "znalostní ekonomice". Na rozdíl od toho, co někteří tvrdí, neznamená dohoda ACTA vytvoření nějakého "velkého bratra".
Vím, že jste měli obavy z toho, že se jednání vedou za zavřenými dveřmi a že texty, o nichž se jednalo, nejsou zveřejňovány. Na naléhání Komise byly postupně vznikající verze textu zveřejňovány a naši vyjednavači se sem dostavovali po každém kole jednání, aby zodpověděli vaše dotazy. Tyto kroky jsme učinili proto, abychom zajistili možnost projednávat toto téma v ovzduší vzájemné důvěry.
Chtěl bych uvést, že veřejný ochránce práv nedávno právě v souvislosti s jednáními o dohodě ACTA uznal, že bylo oprávněné zachovat některé klíčové dokumenty pro jednání v tajnosti. Veřejný ochránce práv potvrdil, že zachování tajnosti bylo z právního hlediska přípustné a bylo v souladu s nařízením z roku 2001 o přístupu k dokumentům.
Dovolte mi zdůraznit některé z hlavních rysů dohody ACTA. Zaprvé široce pokrývá oblast práv duševního vlastnictví. Vzhledem k různorodosti práv duševního vlastnictví, na která evropské subjekty spoléhají při ochraně svých vynálezů, jsme bojovali za široký záběr a dosáhli jsme ho. Podařilo se nám zejména zajistit rovné zacházení pro evropská zeměpisná označení.
To je úspěch EU. Bez Evropské komise by se to v návrhu dohody ACTA neobjevilo. Vím, že to možná nezašlo až tak daleko, jak by někteří byli chtěli - například pokud jde o hraniční opatření. Odůvodněné rozdíly budou nadále přetrvávat a smluvní strany dohody ACTA nebudou muset přijímat systém ochrany zeměpisných označení prostřednictvím systému sui generis.
Zadruhé, dohoda ACTA poprvé definuje mezinárodní normu pro porušování duševního vlastnictví na internetu. Internet je nejkomplexnější a otevřené, dynamické tržní prostředí, kde se do oběhu dostává hudba, filmy, knihy a software. Na internetu se denně obchoduje s miliony padělaných výrobků. Dohoda ACTA proto představuje průkopnický, a přitom vyvážený stupeň harmonizace a transparentnosti, pokud jde o pravidla uplatnitelná na taková porušení, přičemž je nadále plně v souladu s acquis EU.
Chtěl bych zdůraznit, že dohoda ACTA nijak nezmění acquis EU. To byly naše zásady při vyjednávání, a jak je ze znění dohody zjevné, svědomitě jsme je dodrželi.
Zatřetí, dohoda ACTA je vyváženou dohodou, která reaguje na čtyři hlavní vyjádřené obavy poslanců , a to z následujících čtyř důvodů.
Zaprvé, znění dohody nemá žádný vliv na ochranu základních práv, soukromí a soukromých údajů.
Zadruhé, dohoda respektuje důležitou úlohu svobodného internetu a zachovává úlohu poskytovatele služeb, stejně jako evropský systém výjimek z autorského práva, jako je evropský režim podmíněné výjimky z odpovědnosti u internetových operátorů. Evropské výjimky, jako je použití pro účely osobní nebo vzdělávací, zůstávají rovněž v platnosti.
Zatřetí, text odkazuje na ta ustanovení dohody TRIPS, která zajišťují základní rovnováhu mezi právy držitele práv a veřejným zájmem a která zdůrazňují "potřebu, aby práva k duševnímu vlastnictví přispěla k podpoře technických inovací, k sociálnímu a ekonomickému blahobytu a k ochraně zdraví".
Začtvrté, dohoda ACTA výslovně uznává nezbytnost zaručit přístup k léčivům a v této věci odkazuje na prohlášení z Dohá a výslovně vylučuje porušování patentů z oddílů věnovaných hraničním opatřením a vymáhání trestní cestou.
Jaký je stav a další kroky v dohodě ACTA? v Tokiu nebylo možné dokončit znění dohody. Smluvní strany si ponechaly některé výhrady, kterým bude ještě potřeba se v následujících týdnech věnovat. Zejména dvě věci zůstaly otevřené.
Zaprvé, mělo by být porušování patentu zahrnuto do opatření v rámci občanskoprávních sporů, nebo by z nich mělo být vyloučeno? Zajímaly by mě vaše názory na tuto věc. Já jsem znepokojen tím, že by paušální vyloučení patentů, tedy důležitého práva duševního vlastnictví, mohlo vyvolat nebezpečí, že mnohá průmyslová odvětví přijdou o výhody plynoucí z této oblasti. Mám na mysli například automobilový, strojírenský, farmaceutický a agrochemický průmysl.
Zadruhé, další důležitý problém souvisí s návrhem EU, aby se opatření v oblasti internetu stanovená dohodou ACTA vztahovala nejen na autorské právo, ale přinejmenším i na porušování ochranných známek. Jak víte, na internetu můžete najít tisíce nabídek padělků s evropskými značkami, ať je to již oblečení, kosmetika, hodinky nebo dokonce potraviny. Jsem přesvědčen, že se musíme zabývat tímto porušováním na internetu, neboť je v podstatě totožné s porušováním fyzicky přítomného zboží ve skutečném životě.
Závěrem bych chtěl říci, že jsem pevně přesvědčen o významu řešení týkající ho se rozšířeného zneužívání evropského duševního vlastnictví po celém světě. Dohoda ACTA může významně k tomuto cíli přispět, a to v naprostém souladu se stávajícími evropskými právními předpisy. Dohoda ACTA je první významnou mezinárodní dohodou o právech duševního vlastnictví od uzavření dohody TRIPS v rámci WTO v roce 1994. Je v ní zdůrazněna i skutečná rovnováha s občanskými a spotřebitelskými právy.
Těším se na pokračování tohoto úzkého dialogu s Evropským parlamentem a na úspěšné uzavření dohody a její následné schválení.
Daniel Caspary
jménem skupiny PPE. - (DE) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, chtěl bych vyjádřit své upřímné poděkování panu komisaři za to, že v uplynulých měsících několikrát využil příležitosti a, zaprvé, informoval zde na dílčím plenárním zasedání a, zadruhé, on osobně nebo jeho spolupracovníci objasňovali v části vyhrazené otázkám a odpovědím příslušnému parlamentní výboru svá stanoviska. Je správné a důležité, že můžeme ujistit Evropský parlament, že Komise skutečně podává transparentní zprávy o stavu jednání. Myslím si, že díky tomu můžeme vyhodnotit, a tedy schválit nebo zamítnout, takovou dohodu na základě vyvážených údajů.
V této chvíli mám dojem, že mnohým kritikům docházejí argumenty proti dohodě ACTA. Myslím si, že je dobré, že acquis communautaire zůstane beze změny. Bylo by skutečně skvělé, kdyby nám Komise mohla znovu dokázat, že je to skutečně zajištěno. Někteří poslanci této sněmovny o tom stále pochybují a já bych byl rád, kdyby Komise mohla tuto záležitost znovu jasně a jednoznačně vysvětlit, možná i prostřednictvím právní služby Komise. Jsem přesvědčen, že je pozitivní, že dohoda ACTA se očividně zaměřuje na provádění stávajících právních předpisů a nevytváří nové právní předpisy.
Já osobně vítám zejména část o internetu. Je nejvyšší čas, abychom podnikli kroky v souvislosti s filmy, hudbou, knihami a softwarem kolujícími na internetu. Nechci kriminalizovat žádného z našich občanů, ale jsem přesvědčen, že musí být možné, aby umělci a tvůrci prosazovali svá práva duševního vlastnictví na internetu a vítám skutečnost, že dohoda ACTA je prvním krokem tímto směrem.
Rozhodně bych byl dal přednost tomu, aby se celá záležitost řešila v rámci WTO. Povšiml jsem si však také, že v dialogu v rámci WTO jsme neměli vhodné partnery, a proto je dohoda ACTA zajisté dobrým začátkem. Byl bych rád, kdyby Komise, pokud možno po uzavření dohody ACTA, udělala vše, co je v jejích silách, aby zajistila, že dohodu podepíše co nejvíce zemí, a aby v případech, kde existují pochybnosti, projevila trochu více flexibility.
Vítám zejména skutečnost, že jste uspěl se zahrnutím informací o zeměpisném původu, jako je šampaňské, skotská whisky, parmská šunka atd. k tomu bych vám chtěl poblahopřát. Jsem přesvědčen, že je to velký krok kupředu, pokud jde o zájmy Evropské unie. Naše evropské označování původu a informace o původu musí být možné zajistit a chránit stejně, jako například ochranné známky Coca Cola, Kellogg's Cornflakes atd. Myslím si, že v zájmu svých výrobců musíme být v této oblasti aktivní.
Vznesli jste otázku týkající se patentů: na jedné straně již samotný název této dohody míří jinam, ale na druhé straně mají naše podniky v tomto směru obrovské potíže a já bych navrhoval, že bychom možná mohli tuto záležitost s vámi podrobně projednat v pondělí, kdy budete přítomen na schůzi Výboru pro mezinárodní obchod.
Gratuluji vám k tomu, čeho jste dosáhl. Chtěl bych vás povzbudit, abyste vytrval, pokud jde o záležitosti, které ještě nebyly dořešeny. Těším se na den, kdy tato sněmovna bude moci rozhodovat, zda schválí nebo zamítne dohodu v jejím konečném znění.
Kader Arif
Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, máme před sebou text, jehož složitost trápí mnohé z nás a podle mého názoru trápí ještě více občany Evropy. Pane komisaři, žádal jsem transparentnost a vy jste reagoval. Dnes jsem poněkud znepokojen.
Vidím to tak, že kromě čistě technických záležitostí je hlavním nebezpečím směr, jímž se vydáváme, pokud jde o stále složitější vztah mezi osobními svobodami a internetem. Svět se rychle mění a všichni to víme. Všichni jsme si vědomi revoluce, která probíhá v oblasti přístupu pomocí tohoto nástroje nejen k informacím, ale i ke kultuře.
V dnešním světě, kde je tento přístup bezprostřední a volný, jsou tradiční referenční body podlomeny. Naším nejsložitějším úkolem je proto stanovit nové předpisy, neboť opatření jsou nezbytná nejen na ochranu umělců a držitelů práv. Já ovšem nechci, aby se přehlížely osobní svobody.
Pokud jde o ochranu svobod, z nichž jednou z nejdůležitějších je ochrana práva na soukromí, pak jsem velmi znepokojen kontrolami osobních věcí a zavazadel cestujících na hranicích, což je možnost, již dohoda ACTA nabízí. Znamená to, že celní orgány nám budou moci prohlížet mobilní telefony, MP3 přehrávače a počítače a hledat ilegálně stažené soubory?
Podle Komise je to jen možnost, neboť přesný termín použitý v textu není závazný. Říká se, že členské státy si mohou zvolit, zda povolí či nepovolí kontrolu osobních zavazadel. Pojďme se bavit chvíli vážně. Jak můžete čekat, že toto znění nebude vnímáno jako podněcování k provádění takových prohlídek? Vážně si myslíte, že vláda, zejména pokud je do určité míry pod tlakem vlastního hudebního průmyslu - a tento příklad uvádím záměrně, nevyužije tuto možnost, kterou nabízí dohoda ACTA, a neupraví své vnitrostátní právní předpisy ve prospěch důkladnějšího prohlížení cestujících vstupujících na její území?
Dalším problémem je, že pokud se potvrdí, že soubory, které má u sebe soukromá osoba, jsou určeny ke komerčnímu použití, trest je automatický. Kdo však určí, zda soubory, které máme nahrané, mají nebo nemají komerční povahu? Někdo může říci, že osoba, která má ve svém MP3 přehrávači 500 skladeb, má nutně komerční úmysl, ale proč by pak ostatní nevyužili příležitosti a nestanovili si tuto hranici na 300, 100, 50 nebo 10? Osobě, která má špatné úmysly, stačí stáhnout si ilegálně jediný film, aby vyrobila tisíce jeho kopií a učinila z toho komerční činnost.
A nakonec, trest budou vyměřovat soudy každé země, ale evropský občan zadržený pohraničními orgány signatářské země na základě mimořádně závazných právních předpisů nebude mít žádnou možnost vznést námitku. Přejete si, aby bylo možné takové zneužívání? Nebyla právě Komise zodpovědná za to, aby učinila vše, co je v jejích silách, a zajistila, že dohoda bude zakazovat prohledávání soukromých věcí?
Záměrně jsem dnes večer zmínil jen tuto záležitost, ale vy jste zmínili mnohé další, které zahrneme do usnesení, jenž jsem požadoval a o němž se bude řádně hlasovat na plenární schůzi příští měsíc. Pane komisaři, věnujte, prosím, pozornost výsledku tohoto hlasování. Bude totiž v souladu s naším závazkem věnovat před podepsáním aktu pozornost názoru Evropského parlamentu.
Niccolò Rinaldi
jménem skupiny ALDE. - (IT) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, jednání byla obtížná, vyskytovaly se mnohé protichůdné názory a různé výklady důsledků této dohody. Pokud to dobře chápu, současný stav jednání předpokládá určitou nerovnováhu v přístupu k zeměpisným označením a k ochranným známkám, a to ve prospěch ochranných známek, a nedotknutelnost ochranných známek, které používají označení chráněná zeměpisnými označeními, což je v rozporu s článkem 22 dohody TRIPS. Jedním z mnoha příkladů je Parmesan, který může být volně vyráběn jako Parmesan ve Spojených státech a v Austrálii a vyvážen do Číny nebo kamkoli jinam v přímé konkurenci s evropskými výrobky, jejichž silnou stránkou jsou mimo jiné zeměpisná označení. Zdá se tak, že evropské produkty podporují nekalou soutěž a nemají účinnou ochranu ze strany dohody ACTA. v této souvislosti bych uvítal vysvětlení.
Parmesan znamená "z Parmy", nikoli z Austrálie nebo ze Spojených států, a to platí i pro všechna ostatní evropská zeměpisná označení. Musíme být opatrní, neboť jestliže v rámci globalizace ve 21. století nebudeme mít už za pár let svá zeměpisná označení, bude to částečně i v důsledku dnešních špatných rozhodnutí, a ztratíme tak velkou část své identity. Jestliže to všechno dohoda ACTA z tohoto pohledu dovoluje, je nepřijatelná.
Jak bylo již uvedeno, je zde i otázka internetu. Evropská unie podporuje společnost založenou na širokých znalostech, otevřenou všem, a dohoda ACTA nesmí v žádném případě představovat omezení svobody přístupu na internetu. Mnohého bylo v této oblasti dosaženo. Pan komisař nám dal rozhodná ujištění, ale bylo by nepřijatelné, kdyby acquis communautaire byl jakkoli poskvrněn, což by, jak se zdá, bylo možné pomocí soudních příkazů podle článku 2 a pomocí trestních sankcí vztahujících se i na soukromé uživatele, jak stanoví čl. 2 odst. 14 bod 1.
Oceňuji důležitá ujištění týkající se přístupu rozvojových zemí k léčivům, ale víme, že seznam zemí, které jsou stoupenci dohody ACTA, je velmi omezený a nezahrnuje padělatelské mocnosti zejména v Asii, ale nejen tam. z tohoto důvodu, vzhledem ke všemu, co můžeme ztratit v oblasti zeměpisných označení, a vzhledem k rizikům spojeným s internetem to v této chvíli vypadá tak, že dohoda je jen nevýhodou, a proto je lepší se jí vzdát.
Jan Philipp Albrecht
Pane předsedající, pane komisaři De Guchte, je zřejmé, že vyjednaná dohoda ACTA bude co nejdříve přijata. Je to dohoda, v níž je obsažena celá řada závazků smluvních stran, pokud jde o posílení vymáhání práv duševního vlastnictví. Komise nás, poslance Evropského parlamentu, brzy požádá, abychom tuto dohodu přijali. Již řadu měsíců však Parlament zdůrazňuje, že by mnohá prohlášení EU o záměrech v rámci dohody ACTA mohla vybočovat ze stávajících právních předpisů EU. Nejen, že není jasné, zda existují dostatečné pravomoci pro uzavření takové obchodní dohody, včetně takových jejích ustanovení, jako jsou tresty nebo zásahy do základních práv, ale nemáme ani informace o tom, do jaké míry bude dohoda ACTA vést k tomu, že budou zavedena protiprávních opatření v EU. z tohoto důvodu je třeba dohodu ACTA vrátit na jednací stůl. Přesto chcete v této chvíli dohodu podepsat. Proto se vás nejdříve ptám: Už jste ji podepsali? Pokud ne, kdy máte v úmyslu ji podepsat? Za druhé: Kdy dostaneme podrobné posouzení dopadu týkající se toho, do jaké míry může dohoda ACTA ovlivnit základní práva v EU? Těším se na vaše odpovědi.
Syed Kamall
jménem skupiny ECR. - Pane předsedající, myslím si, že bychom měli nejdříve uvítat některá z prohlášení, která dnes večer zazněla, a také skutečnost, že po tokijském kole jednání předložila Komise text Parlamentu, který bude mít nakonec možnost vyslovit či nevyslovit souhlas s touto dohodou. Myslím si, že krok směrem k transparentnosti je něco, co je třeba v celém Parlamentu přivítat. To byla ostatně jedna z oblastí, na níž se celý Parlament shodl. Na některých věcech jsme se možná neshodli, ale shodli jsme se na podstatně větší transparentnosti.
Větší transparentnost znamená to, že omezíme falešné spekulace o obsahu jednání, ale, abychom byli spravedliví, tak i to, že se zdůrazní pozitivní úloha Komise při přesvědčování partnerů při jednání o potřebě větší transparentnosti. Myslím si, že jsme zde v Parlamentu sehráli určitou roli, když jsme vyvíjeli tlak na Komisi, takže Komise může zase na oplátku hovořit se svými partnery na jednání o potřebě větší transparentnosti.
V této sněmovně panují pochopitelně různé názory na práva duševního vlastnictví. Pro držitele autorských práv a ochranných známek je to jednoznačně klíčová záležitost. Doufám, že dohoda ACTA je důležitým krokem v oblasti vymáhání práv mezi všemi aktivními stranami a staví na dohodě TRIPS z poloviny devadesátých let minulého století.
Osobně se domnívám, že by se mělo rozlišovat mezi digitálním světem a světem z atomů. Ve světě s narůstající kapacitou zpracování, ukládání a s větší šířkou vlnového pásma vidíte, že ceny spějí k nule, a mnoho subjektů, například v hudebním průmyslu, na to nereaguje. z rozhovorů s právnickými experty jsem však pochopil, že je velmi obtížné kodifikovat tuto skutečnost v dohodě.
Pokud jde o výrobu generických léčiv, jsem rád, že dohoda ACTA chrání autorská práva a ochranné známky, ale z hraničních opatření vylučuje patenty, takže při tranzitu přes EU nebude docházet k zabavování generických léčiv. Mám ale otázku, neboť Komise neodpovídala za jednání jménem EU v oblasti kapitoly týkající se vymáhání práv trestní cestou, za což byla odpovědná Rada jménem členských států. Diskutujeme-li zde o svých obavách vyplývajících z trestních sankcí, jak potom chceme vzájemně sladit tato dvě různá jednání o občanskoprávní a trestněprávní kapitole?
To je otázka na vás, pane komisaři. Můžete pokrčit rameny, ale váš pohled na tento problém bude zajímavý.
Helmut Scholz
jménem skupiny GUE/NGL. - (DE) Pane předsedající, pane komisaři, tento týden se američtí senátoři Bernie Sanders a Sherrod Brown obrátili na US Patent and Trademark Office a písemnou formou požádali o důkladné šetření, aby bylo zajištěno, že znění dojednané dohody ACTA může být sladěno se stávajícími právními předpisy USA. Buďte ubezpečeni, že my v této sněmovně plníme svou povinnost a prověřujeme dohodu v souvislosti s právními předpisy Evropské unie. Moje skupina upřednostňuje svědomitý přístup a věnuje tomu veškerý potřebný čas, i když jste opakovaně a velmi podrobně odpověděl na otázky týkající se acquis communautaire. Děláme to proto, že jsme na otázky, které jsme mohli pokládat Komisi na zasedáních, kde Komise podávala zprávu a která jste nám nedávno po jednáních nabídl, za což bychom vám chtěli poděkovat, nedostali úplně uspokojivé odpovědi. Váš hlavní vyjednavač s námi často jednal, jako kdybychom obtěžovali Pána Boha a zpochybňovali Písmo svaté, mohu-li se zde tak lidově vyjádřit, nikoli jako kdybychom se zabývali obavami, které jsme vyslovili jménem evropských občanů.
Některé z našich původních kritických postojů týkajících se internetu však měly určitý účinek a některé nejvíce sporné návrhy byly staženy.
Angelika Werthmann
(DE) Pane předsedající, vypadá to, že jednání o dohodě ACTA jsou víceméně uzavřena. Znění poslední verze dohody lze již interpretovat jako legislativní text tak, jak se uplatňuje v jednotlivých členských státech. Dohoda ACTA tak ponechá stávající právní situaci v Evropě téměř beze změny. Původním cílem dohody bylo zlepšit vymáhání práva. v návrhu však nejsem schopna nalézt žádná taková konkrétní řešení. Před zveřejněním vyšlo najevo, že sporné body byly staženy. Zdá se však, že tato verze dostatečně nezohledňuje různé protichůdné zájmy. Článek 2 odst. 2 dohody například zní: "Přijaté, zachovávané nebo uplatňované postupy provádění této kapitoly musí být poctivé a spravedlivé a musí zabezpečit práva všech účastníků, na něž se vztahují postupy, která mají být odpovídajícím způsobem chráněna". Kapitola o přechodných opatřeních neobsahuje žádné výslovné odkazy na právo na řádný zákonný postup a není v ní obsaženo ani ustanovení týkající se ověření nutnosti zničit padělané produkty.
A v neposlední řadě, slyšeli jsme, že poslední body jednání budou projednány prostřednictvím e-mailu. Tyto poslední body se však týkají i oblasti uplatňování dohody jako celku. To by bylo mělo být nepochybně stanoveno předtím, než se začal formulovat obsah. Mohlo to pak možná přispět k některým praktickým řešením v dohodě samotné.
Cristiana Muscardini
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, chtěla bych poděkovat Evropské komisi a zejména panu komisaři De Guchtovi za to, že vedou nesnadná jednání se Spojenými státy, což je bohužel zdánlivě nekonečná práce, jejímž cílem je nalézt určité sblížení týkající se dohody.
Stále ještě zdaleka nemáme řešení problémů týkajících se duševního vlastnictví, které jsou nadále předmětem sporu mezi dvěma různými bloky lišícími se jak z ekonomického hlediska, tak i z politického. Evropa se musí nadále soustředit na dva hlavní body. Evropská zeměpisná označení musí být povinně chráněna z hlediska občanskoprávního i celního, neboť jsou v dnešní době poškozována tak, že tím trpí nejen zemědělsko-potravinářský průmysl, kde padělané výrobky způsobují nekalou soutěž tím, že užívají názvy, jež kopírují a napodobují známé evropské značky, ale jsou poškozeny i podniky působící v oblasti designu a módy. Dochází tak k poškozování obchodu, duševního vlastnictví, výzkumu a jako vždy i spotřebitele.
Dalším důležitým bodem je potřeba společných pravidel, jimiž by se řídil prodej na internetu: na internetu se bez jakékoli kontroly prodávají filmy, knihy, hudba, léčiva a miliony dalších padělaných produktů. Evropská unie musí vyslat ostatnímu světu jasný signál: dohoda ACTA se musí stát záštitou proti padělání.
Emine Bozkurt
(NL) Pane předsedající, pane komisaři, mezinárodní dohody musí být předkládány Evropskému parlamentu ke schválení. Pro nás jako poslance Parlamentu je důležité, abychom mohli kdykoli podle potřeby uplatnit své právo veta, ale momentálně je nám práce fakticky znemožněna. Opakovaně jsme nuceni žádat Komisi o vyjasnění stavu jednání o dohodě ACTA. Komise nás však pokaždé odbude několika slovy. Nejdříve jsme byli uklidněni argumentem, že jednání ještě zdaleka nejsou dokončena, a nyní jste nám řekl, že jde pouze o dohodu o vymáhání a že v acquis EU nebo v právních předpisech členských států nedojde k žádným změnám.
V tom případě se chci zeptat: jaká je tedy přidaná hodnota dohody ACTA? Řekl jste, že dohoda nebude ani harmonizovat trestní postih, ani nebude ukládat nějaké nepřímé povinnosti v souvislosti s politikou "třikrát a dost". Hovoříme tady ale znovu o obsahu tohoto návrhu dohody a konkrétně o bodech, které jsem zmínila. Dále dostávám denně vzkazy od zainteresovaných občanů a podniků a jednotlivé skupiny v Evropském parlamentu se stále shodují na tom, že tento návrh dohody porušuje základní práva našich občanů a cestujících ze třetích zemí. Položím vám tedy tuto jasně formulovanou otázku: jaké budou konkrétní výhody přijetí dohody ACTA? Přesvědčte nás, prosím, že znění ze dne 2. října je pozitivní a že je nezbytnou věcí.
Mám na vás, pane komisaři, ještě velmi specifickou otázku: kdy se účastníci jednání znovu sejdou k jednání o dohodě ACTA? Kteří účastníci s ní nesouhlasili? Proč tomu tak bylo? Je to jedna otázka za druhou, pane komisaři. Ještě jednou opakuji, že nám bylo řečeno, že poslední úpravy nebyly ještě do dohody začleněny. Jak můžeme souhlasit s dohodou, která se projednává v zákulisí.
Marietje Schaake
Pane předsedající, včera Komise přijala strategii na zahrnutí právně závazné Listiny základních práv EU. My jsme to jako liberálové navrhovali, takže to je andělská hudba pro mé uši.
Dnes Komise zveřejnila informace o dohodě ACTA, a to po skončení posledních jednání před třemi týdny. Na stránce je odstavec nazvaný "pozitivní aspekty dohody ACTA", ale jsou tam i některé otázky, které by mohly být označeny jinak.
Zaprvé, patří obchodní dohody a smlouvy o vymáhání, což dohoda ACTA myslím je, do oblasti začleňování základních práv? Provede Komise posouzení?
Zadruhé, je Komise ochotná vrátit se k jednacímu stolu, pokud bude dohoda ACTA ohrožovat základní práva? Bude Komise čekat s ukončením jednání, aby mohla vzít skutečně na vědomí usnesení Parlamentu z počátku příštího roku? Pokud vím, žádná země neparafovala jedinou stránku dohody ACTA.
Pokud jde o internet, v prohlášení se uvádí, že dohoda ACTA dokonce dobývá nova území. v preambuli se uvádí, že dohoda ACTA se snaží o "podporu spolupráce mezi poskytovateli služeb a držiteli práv". Článek 2.18.3 pokračuje takto: "všichni účastníci se vynasnaží podporovat společné úsilí potírat v obchodním prostředí účinně porušování autorských práv. To zahrnuje mimosoudní opatření a vybízí k dělbě pravomocí". Článek 2.18.4 uvádí, že příslušný orgán, nikoli nutně soudní, by měl mít pravomoc "nařídit poskytovateli on-line služeb, aby neprodleně podal držiteli práv informace dostatečné k identifikaci účastníka, jehož účet byl údajně použit k porušování práv".
Kromě toho, že poukážu na slovo "údajně", bych chtěla zdůraznit, že poskytovatelé internetových služeb mají obavy z toho, že budou muset začít vymáhat právo. Proto je třeba vytvořit určitý prostor v položce "negativní aspekty dohody ACTA" ke zhodnocení aspektu základních práv, který stále je v současném návrhu dohody ACTA a který je Komise od nynějška podle právních předpisů povinna začlenit.
Eva Lichtenberger
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, od chvíle, kdy máme k dispozici znění dohody ACTA, zjišťujeme, že vyvolává více otázek než odpovědí. Částečně je tomu tak v důsledku místy použité nejasné a vágní právní terminologie, která nic nevylučuje a všechno připouští. Chtěla bych se na tomto místě dotknout jedné klíčové záležitosti, kterou je výzva ke spolupráci mezi poskytovateli služeb a držiteli práv při provádění práv. Znamená to, že by například společnost Warner Brothers měla spolupracovat s poskytovateli internetových služeb téměř ve funkci zástupce šerifa? Jak by to do nejmenších podrobností fungovalo? Znamenalo by to prohledávat internet, aby bylo zjištěno porušování? Tato zmatená situace vyplývá ze skutečnosti, že například termín "osobní účely nebo komerční účely" není dostatečně definován a žádná obecná definice nebyla nalezena. Myslím si, že je to mimořádně problematická záležitost, neboť zahrnuje privatizaci práva.
Jak bylo uvedeno již včera, Komise se zavázala, že ke každému novému předpisu bude provedeno posouzení dopadu s ohledem na občanská práva. Kdy můžeme čekat toto posouzení dopadu dohody ACTA? Co od tohoto posouzení můžeme očekávat a kdy si je budeme moci přečíst? To je pro nás rozhodující, abychom mohli tuto dohodu posoudit.
Sajjad Karim
Pane předsedající, jako Unie jsme tápali v temnotách, abychom splnili požadavky, které jsou na nás kladeny v tomto novém internetovém věku. Nejsme pochopitelně sami a mnoho našich partnerských zemí je ve stejném postavení, ale všichni jsme museli společně pracovat na harmonizaci vymáhání předpisů v oblasti boje proti padělání.
Ochrana autorských práv je naléhavá, ale je třeba dosáhnout rovnováhy, aby bylo zajištěno, že není narušena svoboda projevu a inovace. Jsme odhodláni zajistit, aby rovnováha, jíž bylo dosaženo ve zprávě paní Gallové, byla v dohodě řádně uznána s cílem podpořit rozkvět růstu, konkurenceschopnosti a inovace a zajistit nezbytnou ochranu držitelům práv. v dohodě neexistuje v oblasti vymáhání nebo v oblasti přístupu k vymáhání způsob, který by vyhovoval všem. Našim členským státům je přiznána flexibilita a my to podporujeme. Jak uvedl pan komisař, dohoda ACTA je správným prvním krokem k řešení problematiky padělatelských a pirátských skupin na internetu i mimo něj.
Pokud jde o EU, očekáváme podrobný návrh v oblasti autorských práv a důkladné posouzení dopadu, které Evropský parlament přezkoumá, zanalyzuje a zkontroluje jménem našich občanů.
Christofer Fjellner
(SV) ACTA, obchodní dohoda o boji proti padělání, je samozřejmě velmi sporná. Je velmi sporná zde v Evropském parlamentu, ale i ve Švédsku, které zastupuji. Stavím se velmi kriticky zejména k tomu, co vypadalo z velké části jako tajnůstkářství, tedy mimo jiné ke skutečnosti, že texty nebyly dány veřejně k dispozici. To vytvořilo pocit a atmosféru, v níž se mohlo dařit pověstem obklopujícím dohodu. Nejúpornější se zdá být mýtus, že v důsledku dohody ACTA začnou celní orgány kontrolovat iPody a počítače. Před chvílí jsem to zaslechl i zde v plénu. Teď, když ale před sebou máme kompletní znění textu, vidím, že to nebyla pravda a že šlo jen o mýtus. Jsem přesvědčen o tom, že kdyby Shakespeare napsal hru o diskusi okolo dohody ACTA, byl by ji také pojmenoval Mnoho povyku pro nic.
Komise slíbila, že dohoda ACTA nijak nezmění právní předpisy EU, a když dohodu čtu, rozumím tomu také tak. Skutečnost, že v právních předpisech nenastanou žádné změny, znamená, že nenastanou žádné změny v každodenním životě občanů a nezmění se například nijak užívání internetu našimi občany.
Neznamená to však, že dohoda ACTA není důležitá nebo potřebná, jak v této sněmovně někdo uvedl. Naopak, dohoda ACTA bude celosvětovým zlatým standardem v oblasti ochrany duševního vlastnictví. To je důležité a je to v zájmu Švédska i Evropy. Sníží se počet sporů a je-li něco, co slýchám při návštěvách švédských podniků, je to především potřeba chránit patenty a práva duševního vlastnictví, jichž jsou držiteli. To je dobré především mimo Evropu. Nyní, když jsem četl dokumenty z jednání, které jsem dostal, cítím se klidný a mám důvěru. Jsem si jist, že i občané to budou pociťovat stejně. Znamená to, že mám dopředu důvěru v další diskusi o této problematice v Evropském parlamentu.
Françoise Castex
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, jako iniciátorka písemného prohlášení k obchodní dohodě o boji proti padělání (ACTA) společně se svými kolegy poslanci panem Lambrinidisem, paní Roithovou a panem Alvarem bych vám především chtěla poděkovat za úsilí, které jste zejména v posledních týdnech věnoval zajištění transparentnosti a konsensu. v tuto chvíli s děkováním skončím, protože znění dohody je v klíčových bodech velmi dvojznačné.
Pane komisaři, vy zaprvé říkáte, že toto znění dohody nezmění acquis EU, ale co nové trestní sankce za trestný čin napomáhání porušování autorského práva a podněcování k tomuto porušování, které chcete naopak odlišit od padělání?
Jak nemáme pomyslet na to, co se děje ve Francii, kde hrozí zákon HADOPI a možné sankce za neutralitu technických zprostředkovatelů? Skutečnost, že toto znění vyjednala Rada, staví dohodu mimo vyjednávací prostor Komise a možná i mimo rámec acquis EU.
Zadruhé se zdá, že výbor ACTA má možnost začlenit do znění dohody pozměňovací návrhy. Proto pochopíte naše obavy z vyhlídky na přijetí znění, které by mohlo být změněno. Takže, pane komisaři, opakuji, že pro nás je obtížné dát budoucímu sekretariátu ACTA bianco šek a výhrady, které budeme mít k výkladu textu při hlasování o usnesení, budou základem našeho stanoviska k ratifikaci tohoto znění.
Christian Engström
Pane předsedající, dne 10. března tohoto roku přijala tato sněmovna naprostou většinou usnesení, v němž se mimo jiné uvádělo, že dohoda by neměla umožňovat stanovení postupů na základě tzv. zásady třikrát a dost. To proto, že nechceme, aby si poskytovatelé internetových služeb začali počínat jako soukromá policie a aby byli nuceni na sebe tuto úlohu brat.
Komise opakovaně uvedla v různých ústních stanoviscích, že tomu tak není. Já tato stanoviska vítám. Když se však podíváte na znění dohody, již v preambuli je uvedeno "přeje si podporovat spolupráci mezi poskytovateli služeb a držiteli práv, pokud jde o příslušné porušování práv v digitálním prostředí". v článku 2.18.3 se pak uvádí, jak citovala paní Schaakeová, "se vynasnaží podporovat společné úsilí potírat v obchodním prostředí účinně porušování autorských práv". Neznamená-li to "třikrát a dost", co to tedy znamená?
Je skvělé hovořit o spolupráci mezi držiteli práv a poskytovateli internetových služeb, ale co mají poskytovatelé internetových služeb dělat? Pokud to nechtějí dělat, jaká opatření proti nim budou podniknuta? Jsem velmi znepokojen tím, že jazyk této dohody je, jak řekla paní Castexová, tak dvojznačný, že není opravdu jasné, co se tím myslí. Po celou dobu mám tytéž zásadní obavy a velmi rád bych viděl skutečné posouzení aspektů základních práv v této dohodě.
Jörg Leichtfried
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, pokus o dosažení dobrých mezinárodních dohod je velmi cenný a otevřeně připouštím, že to vůbec není lehký úkol. Když však uvažujeme o takových dohodách, musíme se v určité chvíli zastavit a ptát se: kdo z toho bude mít nakonec prospěch a kdo tím utrpí? Mám pocit, že z toho má prospěch vlastně jen pár lidí, kteří si chtějí nadělat tučný zisk a málo jim záleží na podpoře lidských práv, svobody informací atd., a že to vlastně poškozuje mnohem více lidí, než kolik jich z toho má prospěch.
Stále nemám jasno, jaká je skutečná situace, pokud jde o generická léčiva. Je nesporné, že trestními sankcemi se mnoho nedosáhne. Víme však, že občanskoprávní řízení a s nimi spojené žádosti o vysoké náhrady atd. mohou způsobit mnohem více škody, než trestní řízení. Pak přichází otázka ochrany ochranných známek a proti tomu označení původu. Před chvílí právě proběhla debata, v níž jsme konstatovali, že označení původu získávají na významu a nabízejí možnosti ochrany, které ochranné známky zdaleka nenabízejí. Zdá se však, že vše je založeno na konceptu ochrany ochranných známek.
Myšlenka využít poskytovatele internetových služeb de facto jako policii, jak se o tom zmínili i další poslanci této sněmovny, je pojetí, které naprosto odmítám. Kdo bude kontrolovat poskytovatele? v tomto případě neexistuje povinnost poskytovat informace a žádná ochrana údajů, jak by tomu mělo být u veřejnoprávních subjektů. To všechno jsou věci, které ve mně vyvolávají obavy. Navíc nevím, k čemu dospěje toto posouzení dopadu, pokud jde o lidská práva, a co navíc udělá Komise, pokud se v této sněmovně zrodí dojem, že toto už není původní řešení, a odmítne jej podpořit.
Judith Sargentini
(NL) Pane předsedající, dobře si dovedu představit, že hlavním cílem této dohody by mohla být prevence padělání kabelek a hodinek. Ovšem u dohody, v níž se uvádí, že obchodní kruhy musí v boji proti porušování autorského práva spolupracovat, se mi zdá, že věci jsou poněkud složitější. Mohu-li se vrátit k záležitosti kabelek, mám to chápat tak, že koželuh by mohl požádat výrobce zipů a přezek, aby prověřoval totožnost lidí, kteří si ty kabelky kupují? Budeme my jako orgány potom ukládat těmto firmám takové úkoly policejního charakteru? To by byl nerozumný vývoj a vy jste nám k tomuto bodu ve svém návrhu nepodal žádné vysvětlení.
Pane De Guchte, slyšela jsem, jak říkáte, že se obáváte toho, že pokud z dohody ACTA vypustíme patenty, budeme mít na krku farmaceutický průmysl. Já mám jinou obavu, neboť stále existují nejasnosti, pokud jde o patenty a kontroly na hranicích. A to nemluvím o tom, že by se znovu mohlo stát něco tak trapného, jako je zabavení léků proti HIV v rotterdamském přístavu.
Uklidněte nás, pane De Guchte, a prověřte dohodu ACTA z hlediska základních práv. Včera vaše Komise zveřejnila strategii určenou k tomuto účelu. Ujistěte nás, že lidé v rozvojových zemích mají právo na zdravotní péči. Ujistěte nás, že uživatelé internetu nebudou pronásledováni obchodními společnostmi a že jejich svoboda nebude omezena.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Stále narůstající množství padělaných a pirátských výrobků na mezinárodním trhu zvyšuje možnost ohrožení udržitelného rozvoje světové ekonomiky a nepochybně způsobuje i finanční ztráty původním výrobcům, stejně jako zásahy do práv duševního vlastnictví autorů a subjektů podílejících se na výrobě a produkci. Představuje pochopitelně i riziko pro spotřebitele a je příčinou ztráty pracovních míst v Evropě.
Myšlenka vícestranné dohody v oblasti boje proti pirátství a padělatelství může být účinným mechanismem na potlačování těchto činností. Připojuji se však ke svým kolegům a chci zdůraznit potřebu transparentnosti a zvýšení důvěryhodnosti všech takových jednání a dohod. Za stejně zásadní považuji, aby byla dosažena rovnováha mezi právy, která chceme chránit, a právy, která jsou zásadní pro společnost. Vymáhání nebo ochrana práv jedněch nesmí zasahovat do práv a oprávněných zájmů druhých. Hovořím konkrétně o ustanoveních dohody, která mají kriminalizovat naprosto nevinné běžné uživatele, ale nepostihnou velké hráče. Zdá se mi absurdní, že by při hraničních kontrolách mohla být zabavena technika, která obsahuje audio a videozáznamy pro osobní potřebu. v naší právní tradici není kopírování pro osobní potřebu bez komerčních účelů ilegální. Pane komisaři, proč by si například student nemohl pořídit kopii knihy, kterou potřebuje do školy?
Ještě jednou zdůrazňuji, že musíme dát zelenou přijatelné ochraně autorských práv. Za aktuální verzí dohody ACTA je však práce lobbistů amerických nahrávacích společností, kteří ve své honbě za ziskem chtějí terorizovat a kriminalizovat velkou část naší společnosti a zejména občany členských států Evropské unie. Astronomické pokuty, nemístné kontroly, jednání o dohodě za zavřenými dveřmi atd., to vše považuji za nepřiměřené. Proto bych chtěla požádat Evropskou komisi, aby odolala tomuto obrovskému tlaku lobbistů a aby připravila rozumnou a vyváženou alternativu k aktuální verzi dohody ACTA.
Zuzana Roithová
(CS) Cestou našeho písemného prohlášení jsme usilovali o transparentnost při dojednávání ACTA a zajištění ochrany osobních dat a EU acquis. Jsem ráda, že návrhy dohody jsou konečně zveřejňovány a že většina problémů, které jsme kritizovali, z dohody zmizela. Ovšem bylo by prohrou Unie, kdyby např. právě ochrana pro zeměpisné označení byla okleštěná, takže např. Karlovarské oplatky či zmíněné šampaňské by nemusely mimoevropské země povinně chránit na celém svém území. Nestačí jen kontroly na hranicích. Prosím pana komisaře o vysvětlení.
Pochybuji však také o efektivitě dohody, kdy smluvními stranami nejsou největší světoví padělatelé z Asie, což navíc může dělat potíže podnikatelům a spotřebitelům při implementaci dohody. Závěrem prosím pana komisaře nebo Komisi, aby nám předložila podrobnou analýzu dopadů ACTA na Evropskou unii.
Karel De Gucht
člen Komise. - Pane předsedající, především v několika vystoupení si přispěvatelé stěžovali, že provádění dohody ACTA povede k omezení občanských svobod, a několik řečníků zdůrazňovalo kontrolu notebooků nebo například hraniční kontrolu cestujících v letecké dopravě.
Společné prohlášení vydané dne 16. dubna všemi účastníky dohody ACTA je naprosto jasné. Neexistuje žádný návrh, který by nutil účastníky dohody ACTA, aby po pohraničních orgánech požadovali prohledávání zavazadel cestujících nebo jejich osobní elektroniku, zda neobsahuje materiály porušující autorská práva.
Cílem dohody ACTA je zabývat se ilegální činností ve velkém měřítku a stíhat zločinecké organizace. Jejím cílem není omezování občanských svobod nebo obtěžování spotřebitelů. Dohoda ACTA bude v souladu se stávajícím režimem EU v oblasti vymáhání práv duševního vlastnictví, který plně respektuje základní práva a svobody a občanské svobody, jako je ochrana osobních údajů.
Příkladem může být ustanovení o minimální výši v celních předpisech EU z roku 2003, které vyjímá cestující z prohlídek, pokud zboží porušující práva není součástí rozsáhlého obchodování.
Celní orgány EU, které přicházejí často do styku s obchodem s drogami, zbraněmi nebo lidmi, nemají čas ani právní základ, aby hledaly pár pirátských nahrávek na iPodu nebo v notebooku, a my nemáme v úmyslu to měnit.
My to nebudeme měnit a zajistíme, aby smluvní strany dohody ACTA mohly tuto výjimku nadále uplatňovat. Nemůžeme však ukládat výjimku o minimální výši jako absolutní povinnost, neboť některé členské státy řídící se vnitrostátními předpisy mají nadále pravomoc provádět určité kontroly cestujících.
Zazněly tu znovu odkazy na pravidlo "třikrát a dost" nebo na zákon HADOPI ve Francii, který to umožňuje. To je však vnitrostátní předpis a Evropská unie není oprávněna nutit národní stát, aby to změnil.
Několik poslanců rovněž požadovalo posouzení dopadu na základní práva, studii dopadu na ochranu soukromí a studii dopadu na acquis communautaire.
Několikrát jsem na této plenární schůzi prohlásil, že v žádném případě nedochází k nijakému porušování základních práv ani acquis communautaire, a musím říci, že ve všech třech rozpravách, které jsme v tomto plénu vedli, nikdo z vás neuvedl žádný příklad problémů souvisejících se základními svobodami. Nikdo nepoukázal na žádné porušení acquis communautaire. Nikdo neuměl uvést žádný příklad. Uvedete-li nám příklady, podíváme se na ně.
Pokud jde o jednání za zavřenými dveřmi, Parlament žádal, aby jednání o dohodě ACTA byla transparentnější. Komise zajistila, že se tak stalo, že máte před sebou znění dohody dojednané v Tokiu a že jste je dostali několik dní před tím, než bylo dokončeno. Máte je i s výhradami, které přetrvávají: tři na straně Evropské unie, tři na straně Spojených států. Máte výsledek jednání. Jak můžete říci, že se tak stalo za zavřenými dveřmi?
Otázka byla položena veřejnému ochránci práv. Mně možná nevěříte. Já jsem Komise. Možná nevěříte Radě. Možná nevěříte svým vládám. Z mnoha zdejších vystoupení jsem vycítil, že vaše důvěra v národní vlády není příliš hluboká, ale jsem přesvědčen, že věříte alespoň veřejnému ochránci práv. Veřejný ochránce práv řekl velmi jasně, že můžeme držet dokumenty v tajnosti, a my jsme učinili další velký krok směrem k transparentnosti.
Člověk by čekal, že když to udělá, bude to oceněno. Že se za to dočká alespoň nějakého uznání, ale někteří z vás prostě nadále tvrdí, že jednáme za zavřenými dveřmi a že jednání nejsou transparentní. Tak proč se snažíme o větší transparentnost, když i poté, co jí bylo dosaženo, stále tvrdíte, že transparentnost není? Možná bych měl svůj čas věnovat něčemu jinému.
Pokud jde o možnosti Evropské komise souhlasit s konečným zněním: v Lisabonské smlouvě jsou stanovena velmi jasná pravidla týkající se jednání o mezinárodních dohodách, o tom, kdo a jak je uzavírá a ratifikuje, včetně důležité úlohy Evropského parlamentu.
I v rámcové dohodě jsou stanovena jasná pravidla o tom, jak má být v průběhu jednání Parlament informován a jak má být jeho hlas vyslyšen. Myslím si, že tato pravidla pečlivě dodržujeme. Komise má jako vyjednavač výsadní právo stanovit okamžik, kdy jsou jednání technicky dokončena a kdy může být dohoda parafována. Dohoda ještě nebyla parafována a vy máte dnes večer možnost uvést své poznámky ještě před parafováním a před tím, než se rozhodneme, zda dohodu jako takovou parafovat. v Komisi jsme ještě neučinili rozhodnutí o tom, co vlastně uděláme, neboť máme stále nějaké výhrady, které chceme vyřešit se Spojenými státy dříve, než se rozhodneme.
Parafování dohody je jednou z výsad Komise a není pro Unii s konečnou platností závazné. Dohoda bude mít konečnou platnost, jakmile ji schválí Evropský parlament.
Respektujme tedy Smlouvu a respektujme rámcové dohody. Do té doby vás nadále budeme informovat a budeme s vámi v kontaktu tak, jak je stanoveno v rámcové dohodě.
Mimochodem, podle Smlouvy je to Rada, kdo schvaluje podpis dohod, ale Parlament má vždy poslední slovo. Musí tuto dohodu ratifikovat, a pokud souhlas odmítne, žádná dohoda prostě nebude.
Buďte proto trochu trpěliví. k žádnému parafování ještě nedošlo. Jakmile dojde k parafování, bude pořízen překlad a kontrola překladateli-právníky a pak půjde dohoda k podpisu do Rady a Parlamentu k ratifikaci. v této chvíli tedy ještě nebylo přijato žádné rozhodnutí a vy máte dnes večer další možnost seznámit nás se všemi komentáři, které máte na srdci.
Někteří z vás se ptali, jaké výhody bude EU těžit z účasti na takové dohodě, pokud dohoda nezajde dále než stávající právní předpisy EU a pokud navíc i další země, jako například USA, požadují, aby nedošlo ke změně vnitrostátního práva.
Nejde o hmotné právo. Tato dohoda se týká vymáhání stávajícího práva, a proto opakovaně slibuji, že acquis communautaire měnit nebudeme. Acquis communautaire je hmotné právo a to měnit nebudeme. Mezinárodní smlouva, která přijme normy podobné těm, které jsou platné v EU, ale i těm, které již existují v zemích jako USA nebo Japonsko, by stále byla velmi cenným příspěvkem ke stávající převažující mezinárodní normě tak, jak je definována dohodou TRIPS Světovou obchodní organizací.
Naším cílem je prosazovat normy stanovené dohodou ACTA v rozvíjejících se partnerských ekonomikách, a to zejména prostřednictvím budoucích obchodních dohod, ale i na vícestranných akcích. Na základě toho využilo několik účastníků dohody ACTA příležitosti vytvořené jednáními o dohodě ACTA k revizi vlastních domácích právních předpisů podle dojednaných postupů.
Pokud vím, tak například Japonsko i Kanada provádějí v této chvíli revizi svých programů zaměřených na vymáhání práva na internetu. Navíc se často přehlíží, že dohoda ACTA neznamená jen zlepšení právních předpisů. Znamená i spolupráci mezi orgány určenými k vymáhání, přijetí osvědčených postupů nebo lepší koordinaci technické pomoci.
Přestože spolupráce EU s USA je v těchto oblastech v posledních čtyřech až pěti letech velmi úspěšná, věříme, že dohoda ACTA může zlepšit i tyto důležité aspekty boje proti porušování práv duševního vlastnictví.
Americký systém vymáhání považujeme v oblasti ochrany některých práv duševního vlastnictví obecně za účinný a efektivní. Komise zdůrazňuje, že dohoda ACTA není skrytým nástrojem pro obcházení vnitrostátního legislativního procesu a ani nástrojem pro stávající právní předpisy, a totéž zdůrazňuje Parlament. Je pochopitelné, že představitelé USA zdůrazňují ten samý postoj.
Chtěl bych ještě dodat, že zásada spolupráce mezi držiteli práv je již od roku 2003 uvedena v článku 15 směrnice o elektronickém obchodování, takže nejde o žádnou novou koncepci. Je ve směrnici o elektronickém obchodování a my na ni prostě odkazujeme. Odkazujeme na existující právní předpis EU.
Dále bych chtěl říci, že v diskusi o dohodě ACTA se často přehlíží řada pracovních míst občanů EU, která souvisí s právy duševního vlastnictví, a o pracovních místech všude v této sněmovně často diskutujeme.
Miliony pracovních míst v Evropě závisí na dodržování práv duševního vlastnictví. Padělání je vážným útokem na evropský průmysl, na evropské hospodářství a na evropské inovace, neboť jsme hospodářstvím založeným na inovacích.
To, o čem skutečně hovoříme, jsou pracovní místa. A já musím říci, že jsem trochu překvapen, že ve všech třech diskusích, které jsme nyní v tomto plénu vedli, to vlastně nikdy nebylo zmíněno. Nikdy nikdo nepoukázal na pracovní místa. Poukazuje se na základní práva a na to jsem velmi citlivý, ale nikdo neuvedl žádný průkazný příklad.
Poukazujete na kontroly na hranicích, u nichž je jasné, že dohoda ACTA nedodává nic k tomu, co již existuje. Poukazujete i na ochranu soukromí a já nevidím žádný důvod, proč by mělo být soukromí v ohrožení. Poukazujete i na určitou mlhavou svobodu a svobody, které mají být podle vás v ohrožení, ale neuvádíte žádné příklady. Na druhou stranu je jasné a podložené ve všech druzích studií dopadu, které byly vyhotoveny, mimochodem ze strany Komise, ke všem možným problémům, že mnoho našich pracovních míst je vázáno na práva duševního vlastnictví, a to je jeden z důvodů, proč tomuto tématu přikládáme takovou váhu. Jsem trochu překvapen, že o tom se tady v Parlamentu tak málo hovoří.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat na příštím dílčím zasedání.
Písemná prohlášení (článek 149)
Ioan Enciu
Vítám pokrok, k němuž došlo v jednáních o dohodě ACTA. Tato dohoda je naprosto nutná pro zavedení společných mezinárodních standardů pro vymáhání právních předpisů v oblasti duševního vlastnictví.
Musím však poukázat na to, že sankční opatření proti porušování duševního vlastnictví musí splňovat zásadu proporcionality a rovnováhy mezi závažností spáchaných činů a uplatněnými sankcemi. v tomto případě poukazuji zejména na porušování duševního vlastnictví v digitálních médiích a na internetu, kde by se měl jasně rozlišovat přístup v případě rozsáhlé pirátské činnosti pro komerční účely a v případě ojedinělých nahodilých případů padělání.
Navíc, bez ohledu na závažnost spáchaného provinění, by se dohoda měla soustředit zejména na ochranu svobody projevu, práva na spravedlivý proces a na ochranu důvěrných informací.
