Време за въпроси (Въпроси към Комисията) 
Председател
Следващата точка е време за въпроси (B6-0006/09).
Към Комисията са отправени следните въпроси.
Първа част

Въпрос: Процедури за възлагане на обществени поръчки за строителни дейности, на обществени поръчки за доставки и на обществени поръчки за услуги в областта на отбраната и сигурността
От 90-те години на ХХ век европейските оръжейни пазари са раздробени и вследствие на това страдат от неблагоприятни икономически последици. През последните 20 години разходите за отбрана в Европа бяха намалени наполовина и инвестициите в продажби, работни места и изследвания и технологии намаляват. Все пак дори и големите държави-членки изпитват затруднение да носят финансовата тежест, наложена от стойността на разработката на нови оръжейни системи. Реорганизацията на въоръжените сили след края на студената война доведе до числено намаляване на запасите от конвенционално отбранително оборудване, но също така постави нови изисквания от гледна точка на качеството.
Не смята ли Комисията, че страните, които са по същество купувачи, каквато е Португалия, са поставени в неизгодно положение, тъй като последното предложение не успя да наложи компенсационна система, съгласно която държавите-членки биха могли да си осигурят промишлени компенсации с гражданско или военно предназначение при покупка на военно оборудване? Желае ли тя да позволи компенсационна система?
Charlie McCreevy
Преди един месец Парламентът прие резолюция относно предложението за директива относно доставката на военно и охранително оборудване. Това означава, че предложението успешно е преминало на първо четене и скоро ще бъде прието от Съвета.
Новата директива е голяма стъпка напред към създаването на общ европейски пазар на военна продукция. Тя ще въведе честни и прозрачни правила за доставките, приложими в целия Съюз. Това ще засили отворения характер на пазарите за военна продукция между държавите-членки за изгода на всички. Европейската промишленост ще получи много по-голям вътрешен пазар и ще стане по-конкурентна; въоръжените ни сили ще получат повече срещу бюджетите си, което ще спомогне за подобряване на отбранителната способност на Европа; и накрая, но не по значимост, данъкоплатците ще видят по-голяма ефективност на публичните разходи.
Един от спорните въпроси при разискванията по директивата бяха "офсетите" - това са икономическите компенсации за военните доставки от чуждестранни доставчици. Някои държавичленки предложиха в директивата да бъде включена компенсационна система, която да им позволи да си осигурят такива промишлени компенсации за инвестициите в отбраната.
Офсетите имат за цел насърчаване на промишлеността в държавата-членка, която закупува отбранително оборудване от чужбина. Като такива, те могат да доведат до изкривявания на вътрешния пазар и да предполагат дискриминация срещу фирми от други държави-членки на базата на националността на доставчика. Договорът за ЕО забранява дискриминация по признак националност, а една директива, като вторичен акт, трябва да спазва Договора.
Правната служба на Съвета потвърди в становището си от 28 октомври 2008 г. че, цитирам, "ограничителните мерки за възлагане на обществени поръчки, целящи насърчаване на местната промишленост, не съответстват на общите принципи на Договора за ЕО". Следователно офсетите при военните доставки могат да бъдат допуснати само ако са необходими за защита на съществени интереси на сигурността или могат да бъдат обосновани с наложителни причини от по-важен обществен интерес. За разлика от това, икономическите интереси не са достатъчни. Огромното мнозинство от държавите-членки и Парламентът се съгласиха с тази оценка.
Така бе налице не само правно задължение, а и политически консенсус да не се приемат в директивата компенсации, целящи насърчаване на местната промишленост. Съответно, нито Комисията в предложението си, нито съавторите на проекта, а именно Съветът и Европейският парламент, заложиха конкретни правила за офсетите в текста на Директивата за отбраната.
Директивата за отбраната обаче предлага алтернативи на офсетите. Държавите-членки, които са основно купувачи на военно оборудване, обикновено се стремят да обосноват желанието си за офсети или с потребността от сигурност на доставките, или с необходимостта да отворят пазарите си на военна продукция за техните малки и средни предприятия. Директивата за доставките в областта на отбраната ще успокои тези опасения. От една страна, тя позволява на възлагащите органи да изискват от кандидатите конкретни ангажименти да отговорят на изискванията за сигурност на доставките. От друга страна, тя съдържа разпоредби за възлагане на подизпълнители, които дават възможност да се изисква от кандидатите да отворят веригите си за доставка за конкуренция в рамките на ЕС, за да се улесни достъпът на малките и средни предприятия, тъй като с това ще се постигне защита на законните интереси в сигурността и икономическите интереси на държавите-членки, които са купувачи, и ще се избегне необходимостта от прибягване до компенсации или офсети.
Armando França
(PT) Благодаря на члена на Комисията за много пълния отговор, който току-що получих. Искам обаче да подчертая загрижеността си, която е свързана и с кризисната ситуация, която днес преживяваме, както всички знаем, и с факта, че сме в година на избори, което може до голяма степен да допринесе за охладняване на интереса и спадане на ентусиазма в тази област.
При все това, г-н McCreevy, длъжен съм да ви кажа, че не трябва да изпускаме от очи основния от наша гледна точка въпрос, а основният от наша гледна точка въпрос е да не се допусне страните-купувачи, като Португалия и други евентуално да бъдат поставени в неизгодно положение.
Charlie McCreevy
Със сигурност мога да разпозная политически последици и забелязах фразата, че сме в година на избори. Както знае уважаемият колега, точно в тази директива, която премина през системата, тези въпроси бяха разгледани и беше постигнат консенсус между държавитечленки и Европейския парламент да не се тръгва по този конкретен път.
Тя бе усилено разисквана в различните работни групи, но консенсусът, който очертах в официалния си отговор, бе да не се тръгва по този път, който уважаемият колега предложи. Поради съображенията, които описах по-горе, аз оценявам много положително постигнатото от нас с тези компромиси и те са в най-добрите интереси на всички икономики в Европа.
Mairead McGuinness
(EN) Възползвам се от възможността да се върна към първата част от този въпрос и да повдигна темата за обществените поръчки като цяло и темата за ограничените процедури, за които много хора твърдят, че са или водят до преразход на средства. Може би Комисията би могла в някакъв момент - дори и да не е сега - да се заеме с този въпроси, особено в момент на тежко икономическо положение, в което се намират много от държавитечленки и да разгледаме отново въпроса за поръчките и процедурите, по-специално този за ограничените процедури.
Charlie McCreevy
Както г-жа McGuinness знае, на заседанието на Европейския съвет миналия декември европейските държавни глави взеха решение, че за набирането на оферти през 2009 и 2010 г. биха могли да се прилагат и по-кратки срокове. Това всъщност е в съответствие с гъвкавостта, предложена в съществуващите директиви, тъй като предвид трудното икономическо положение, в което се намират всички европейски икономики, държавните глави прецениха, че това е правилният път и той е допустим според съществуващите директиви.
Информиран съм за темите, които колегата повдигна относно ограничените процедури, но ние преразглеждаме директивите за обществените поръчки периодично и лично ще се уверя, че забележките на г-жа McGuinness ще бъдат внесени в системата.
Въпрос: Търговски отношения между ЕС и Израел
Като се имат предвид продължаващите военни действия в Газа, прекомерното и непропорционално използване на сила от Израел и също така хилядите пострадали сред мирното население, и убийството на невинни палестински граждани, по какъв начин Комисията планира да преразгледа търговските си отношения с Израел?
Siim Kallas
Комисията категорично осъди насилието в Газа. Тази криза доказва още веднъж, че няма военно разрешение на израелско-палестинския конфликт. Само преговори между страните с пълна ангажираност могат да доведат до трайно разрешение.
Комисията приветства неотдавнашното примирие в Газа. Жизненоважно е страните да направят временното прекратяване на огъня постоянно чрез пълно прилагане на Резолюция 1860 на Съвета за сигурност на ООН. Редица въпроси трябва да бъдат разгледани без отлагане, по-специално отварянето отново на всички контролни пунктове от и към Газа, трайното спиране на ракетните атаки срещу Израел и ефективни средства за недопускане на контрабанда на оръжия за Газа.
Сега, когато военните действия изглежда са спрени, е важно да се подновят преговорите за всеобхватен мир, колкото е възможно по-скоро. Европейският съюз призова своите партньори да помогнат за придвижване напред на този процес. Непосредствен приоритет на Комисията е да облекчи хуманитарните трудности на населението в Газа. Търговските отношения между ЕС и Израел ще продължат. Изолацията, санкциите или другите форми на бойкот биха били вредни за разговорите и преговорите, насочени към постигане на постоянно решение на конфликта. Нещо повече, макар мишената им да са интересите на Израел, ще се докаже също, че те са вредни и за Окупираните палестински територии, които са икономически зависими от Израел като основна дестинация за техните износ и работна сила.
David Martin
- (EN) Бих искал да благодаря на члена на Комисията за неговия отговор. Приветствам факта, че той повтори осъдителното становище на Комисията относно действията на Израел. Но, г-н Kallas, във всички наши търговски договори има клауза за правата на човека. И аз като много от моите избиратели не успявам да разбера как, когато една държава признава, че използва непропорционални военни действия срещу цивилно население - тя преднамерено се прицелва в училища, преднамерено се прицелва в сгради на мирни и неутрални международни организации - ние все още не сме на мнение, че тя нарушава клаузите за правата на човека. Кога би се стигнало до нарушаване на правата на човека, ако не при тези обстоятелства?
Siim Kallas
Трябва да отбележа, че цялата ни политика, насочена към този конкретен период на конфликт в Израел/Палестина е, че сега Комисията се ориентира към хуманитарни мерки и помощ за хората в Газа и всички други въпроси ще се разглеждат по-късно. Няма да има промяна в търговската ни политика, а бъдещото развитие на нещата ще зависи от обстоятелствата.
Знам, разбира се, че можете да получите подробна информация за разследванията, започнати във връзка с възможно нарушаване на правата на човека, и престъпления, извършени по време на този конфликт. Комисията следи отблизо тези разследвания и след като те приключат, ще си състави мнение и ще проследи събитията, преди да вземе следващи решения.
Председател
Много хора поискаха да зададат допълнителни въпроси по темата. Според нашия правилник мога да разреша само два и следователно ще имам предвид кой и кога ги е задал, за да спазим политическия баланс. В тази връзка давам думата за допълнителни въпроси на гн Allister и г-н Rack.
Jim Allister
(EN) Г-н Kallas, мога ли да приветствам уверението, че търговските взаимоотношения ще продължат и също така мога ли да ви насърча да не се притеснявате от потопа антиизраелска пропаганда, и да се обърна към Комисията да помни, че е важно Израел, като една от много малкото демократични страни в региона, да не бъде отблъскван или отчуждаван, тъй като това няма изобщо да доведе до мир. Нито пък ще подхожда на търпимостта, която Европейският съюз показва към много твърде деспотични режими по целия свят.
Reinhard Rack
(DE) Приветствам факта, че Европейският съюз е поел хуманитарното задължение да помага на страдащите в Ивицата Газа. Също така приветствам факта, че осъждаме тази може би прекомерна реакция от страна на Израел и правилно показахме, че това не е начинът да се постигне мир, даже напротив, излага мира на риск. Все пак трябва да отделим време да обясним от името на Европейския съюз, че хората в Ивицата Газа извършват незаконни насилствени действия, които имат преки и гибелни последици за жителите на Израел. Ще се радвам, ако Европейският съюз даде балансиран отговор в това отношение.
Siim Kallas
Мога да ви уверя, че Комисията винаги се старае да бъде балансирана. Като се има предвид, че и моите колеги, членовете на Комисията Michel и Ferrero-Waldner, осъдиха атаките срещу Израел, те осъдиха също и двете страни за това, че използват насилствени средства и насилие. Опитваме се да бъдем балансирани и да разгледаме всички аспекти на този изключително сложен конфликт.
Въпрос: Програма за по-безопасен интернет
Решение № 1351/2008/EО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. прие многогодишна програма на Общността за защита на децата при работа с интернет и други комуникационни технологии. Съгласно това решение от Комисията се изисква да съставя годишни работни програми като част от програмата "По-безопасен Интернет", която е въведена, за да осигури по-безопасното използване на интернет и на новите комуникационни технологии. Имайки предвид заплахите от неограничения достъп до всички тези технологии и данни, трябва да се отдели специално внимание на децата и младите хора. Програмата, която ще продължи от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2013 г., има бюджет от 55 млн. EUR.
Ще ни даде ли Комисията точни данни за плана за действие и за това колко ще струва изпълнението на програмата "По-безопасен Интернет" в следващите години? Кой може да бъде допуснат да кандидатства за участие в програмата? Как и за какви дейности ще бъдат разходвани средствата по програмата "По-безопасен Интернет"?
Siim Kallas
Програмата "По-безопасен Интернет", предшественик на програмата, която сега започва, бе приета като истински успех. Комисията е убедена, че и следващата ще бъде такава.
Програмата "По-безопасен Интернет" е уникална общоевропейска инициатива, чрез която Европейският съюз помага в борбата срещу незаконното съдържание и увреждащото поведение онлайн и подобрява осведомеността на европейското общество за превръщане на интернет в по-безопасно място за деца. Тя улеснява съгласуваните действия и инициативи на държавите.
Както бе отбелязано от уважаемия колега, новата програма "По-безопасен Интернет", която ще продължи от 2009 до 2013 г., има общ бюджет от 55 млн. EUR и ще бъде осъществена посредством годишни работни програми. Работната програма за 2009 г. в момента е предмет на вътрешни консултации между службите на Комисията. След тях Комисията ще поиска благоприятно становище от Комитета за управление на програмата. След това документът ще бъде зареден в регистъра по комитология с цел да се позволи на Европейския парламент да упражни своето 30-дневно право на проверка, което ще се състои към края на м. март или в началото на м. април. Работната програма определя критериите за съдържанието и индикативния бюджет за поканата за представяне на предложения, която ще бъде отправена през 2009 г.
Поканата за представяне на предложения ще бъде отворена за всички юридически лица, установени в държавите-членки. Тя ще бъде отворена също и за юридически лица, установени в държавите от Европейската асоциация за свободна търговия, които са страни по договора за Eвропейското икономическо пространство - Норвегия, Исландия и Лихтенщайн. Тя също така е отворена за юридически лица, установени в други страни, при положение че бъде подписано двустранно споразумение.
Работната програма за 2009 г. е първата от пет и ще бъде основа за действията, които ще бъдат изпълнявани през целия жизнен цикъл на програмата. Според актуалния проект приоритетите й са да открие възможности за и да защитава децата, като въведе нови дейности и продължи тези, започнати при предишната Програма за по-безопасен интернет плюс, осигури включване на дейности за осведомяване, телефонни линии за помощ и горещи телефонни линии навсякъде в държавите-членки, засили координацията на европейско равнище и използва ефективно средствата за получаване на максимален резултат с наличните финансови ресурси, а именно 11 млн. EUR годишно.
Bogusław Sonik
(PL) Гжо Председател, г-н Kallas, сърдечно приветствам тази важна инициатива. Бих искал само да поставя един въпрос. Програмата споменава идеята за създаване на специални центрове за контакт във всяка страна, които да отговарят за координацията на програмата. Има ли членът на Комисията информация за това и какво точно планирате?
Siim Kallas
За съжаление, нямам подробна информация за центровете за контакт, но като цяло знам, че това ще се решава в държавите-членки и зависи до голяма степен от структурата на правителството и структурите на управление.
Знам къде ще бъде този център за контакт в моята страна, но засега нямам общ поглед къде ще са центровете в другите страни.
Възможно е, разбира се, да ви предоставя нужните подробности, ако ви интересуват.
Jörg Leichtfried
(DE) Опасностите, които крие интернет, постоянно се променят и виждаме как интернет преминава от версия 1.0 към версия 2.0, така да се каже. По същество това означава, че всичко става много по-интерактивно. Има случаи, когато млади хора са били подтиквани да се самоубиват от уебплатформи и общности в интернет от този вид.
Въпросът сега е: Като цяло, смятате ли, че тези подобрения са за добро или за лошо? Положението ще става ли по-опасно или по-малко опасно? Ако става по-опасно, какви планове има Комисията конкретно за тези промени в интернет?
Paul Rübig
(DE) Въпросът е правилно да се изразходват 55 млн. EUR. Представяте ли си да се дадат на малки или средни фирми дребни суми просто, за да правят по-добри програми, въвеждайки категории програми за млади хора, така че да могат да решават дали програмата ги интересува или не, и както е при филмите, с възрастови ограничения, които показват дали съдържанието е подходящо и дали е свързано с някаква точно определена възраст? Представяте ли си да разпределяме средствата по програмата по същия начин, както се прави с програмата Eurostars?
Siim Kallas
заместник-председател на Комисията. - (EN) Опасностите на интернет и развитието на интернет е безкрайна тема за разговор. Всички знаем колко нов за нашия свят е интернет и как той показателно се разви през последните няколко години. Поради това и положителните, и опасните страни са твърде нови за обществото и за държавните структури.
Разбира се, държавните структури, включително европейските институции, трябва адекватно да оценят всички възможни заплахи и аз съм сигурен, че те правят това. Програмата "По-сигурен интернет" е отговор на вече известните ни заплахи. Друга позната ни вече заплаха са кибератаките и различните опити за атака и блокиране чрез интернет. Престъпниците също използват интернет и правоприлагащите органи активно работят по това, как да се справят с тези заплахи.
Мисля, че един от основните приоритети на правителствата - и на европейските институции - е да реагират адекватно и в този смисъл "адекватно" означава, че не трябва да ограничаваме огромните предимства, които интернет предлага на всички потребители.
Макар всички различни заплахи и възможности, свързани с развитието - и адекватните реакции на тях - определено да са въпрос за специалистите в областта, те също са от интерес и за всички потребители на интернет. Мога да ви уверя, че Комисията и свързаните с нея служби внимателно следят ситуацията.
Колкото до участието в тази програма становището на Комисията е, че заявления могат да подават много и найразлични кандидати, включително от малки и средни предприятия, които са предимно доставчици на такъв вид услуги. Затова смятам, че ще бъде добре и за тези предприятия.
Ако съм разбрал правилно, питате за вероятността по-младите поколения да участват в тази програма, в момента не мога да ви дам конкретен отговор, но Комисията е напълно съгласна да се включат възможно най-много участници, които да работят с тази програма. Сега обаче не мога да дам конкретен отговор на въпроса за участието на младите хора.
Въпрос: Richard Boomer, специален съветник и въпросът за платото Heysel
От 1 април 2006 г. белгийският строителен предприемач Richard Boomer работи като специален съветник на члена на Комисията Kallas по въпросите, свързани със сградите. Сега договорът му бе продължен.
По какви причини членът на Комисията го е удължил? На кои решения на члена на Комисията е повлиял гн Boomer? На кои вътрешни заседания в Комисията е присъствал г-н Boomer след продължаването?
Сега изглежда, че и друг агент по недвижими имоти от Белгия се опитва да оказва натиск за това офиси на Комисията да бъдат разположени на платото Heysel в Брюксел. Какво е мнението на Комисията за това място? В какъв срок трябва да се вземе решение? Кога ще бъдат обявени резултатите от конкурса за архитект за Rue de la Loi?
Siim Kallas
Този въпрос ми е много добре познат и сме го разисквали доста пъти. Първо трябва да отбележа, че Richard Boomer не е строителен предприемач, както бе казано във въпроса. Цялата информация за него е на разположение в уебсайта. Той е мой специален съветник от 1 април 2006 г. и мандатът му бе подновен през 2008 г. за периода от 1 април 2008 г. до 31 март 2009 г.
Мандатът му като специален съветник е следният: да съветва заместник-председателя по административни въпроси, одит и борба с измамите по въпросите на имуществената политика; подобряване на отношенията с компетентните органи в Брюксел и Люксембург; оптимизиране на ефективността на инвестициите, които ще се правят от Комисията.
Трябва да отбележа, че той ни осигурява наистина полезни експертни знания, познавайки положението в областта на недвижимата собственост в Брюксел и най-вече в Белгия, не толкова в Люксембург. Съветите му бяха ценни, но трябва също да кажа, че йерархията на ръководство в Комисията по отношение на имуществената политика е много ясна. Дефинирането на имуществената политика попада в компетентността на Генерална дирекция "Персонал и администрация", която е на подчинение на заместник-председателя по администрацията. Политиката се осъществява от Служба за инфраструктура и логистика, Брюксел (за Брюксел) и Служба за инфраструктура и логистика - Люксембург (за Люксембург). В качеството си на специален съветник г-н Boomer, както всички специални съветници в Комисията, ни съветва дългосрочно относно политиката и перспективите по въпросите, включени в мандата му. Той не участва във вземането на решения или в основните управленски процедури като например придобиване на сгради или прекратяване на дългосрочни договори за наем.
По третия въпрос, свързан с неназован предприемач по недвижими имоти от Белгия, Комисията не разполага с информация за натиск, споменат от уважаемия колега.
По последния въпрос - най-големия - щастлив съм да информирам уважаемия колега, че в съобщение относно нейната имуществена политика от 5 септември Европейската комисия обяви публично желанието си да запази силно символично присъствие в центъра на Европейския квартал, разгръщайки се паралелно до три допълнителни терена извън тази зона. Тази политика позволява да се гарантира, че парите на данъкоплатците ще бъдат оползотворени най-пълноценно и ще окаже натиск в посока надолу върху високите цени в Европейския квартал. В съответствие с тази политика, през м. юни 2008 г. Комисията публикува искане за информация за пазара с цел да се запознае по-добре със съществуващите възможности за застрояване на терен извън Европейския квартал след 2014 г. Информацията бе поискана при пълна прозрачност чрез публикация в Официален вестник. Комисията получи девет оферти и в момента провежда техническото им проучване.
Комисията уверява уважаемите колеги, че изборът на терена за строеж, който ще бъде направен през 2009 г., ще се основава на внимателна проверка на предимствата на всяка оферта, съгласно ясни процедури и в най-добър интерес на Европейската комисия и на данъкоплатците. Докато това решение не бъде взето, Комисията няма да изразява мнение за нито една от разгледаните оферти.
По въпроса кога ще бъдат обявени резултатите от конкурса за архитекти за Rue de la Loi, Комисията може само да заяви, че този въпрос е извън компетенциите на Европейската комисия и трябва да бъде поставен пред Регион Брюксел - столица, който обяви този градоустройствен конкурс. Според информацията, с която разполага Европейската комисия, крайният резултат се очаква през пролетта на 2009 г.
Съжалявам за дългия отговор, но подробностите също бяха важни.
Ingeborg Gräßle
(DE) Г-н Kallas, за мен винаги е огромно удоволствие да ви слушам и да обсъждам с вас различни теми. Направила съм диаграма, която показва кариерата на вашия специален съветник. Бих искала да ви попитам как се убедихте, че няма да възникне конфликт на интереси. Един от хората, които участват във вашите нови оферти, се появява на тази диаграма. Това е някой, който има делови отношения с вашия специален съветник от дълги години. И така, как се убедихте, че няма да възникне конфликт на интереси?
Siim Kallas
заместник-председател на Комисията. - (EN) Както казах, той трябва да познава много хора. Аз съм абсолютно убеден, че тук няма конфликт на интереси. Той не е изказвал никакви внушения относно нашите бъдещи решения във връзка с политиката.
Абсолютно съм убеден, че вие ще научите, когато решението бъде взето. Получени са девет предложения за терен за строеж, но не знам къде се намират терените. Четох във вестниците за някои от направените предложения. Може после да проверите и тогава ще получите пълна картина защо едно или друго решение е било взето. До момента нищо не е ясно и на мен ще ми бъде много интересно да видя всички тези предложения.
Моят съветник проучи внимателно този въпрос от всички страни и аз съм абсолютно сигурен, че той не е в конфликт на интереси и особено, разбира се, че не участва във взимането на такова решение.
Markus Pieper
(DE) Бих искал отново да попитам нещо. Разбираме, че се търси недвижим имот извън Европейския квартал. Все пак, мисля, че тъй като се използват европейски пари от данъци, Европейският парламент трябва да участва в един прозрачен процес.
Моят въпрос е следният. Както вие сам казахте, гн Kallas, девет фирми вече са проявили интерес във връзка с искането за информация и в момента биват оценявани. Правят се обаче конкретни промени в предназначението на един от терените, платото Heysel. Как информацията, която току-що ни дадохте, отговаря на това, което явно вече се подготвя на посочения терен? Бихме искали повече конкретна информация, по-специално кога точно ще бъдем информирани за цялостния статус и за процедурата.
Siim Kallas
Вие ще бъдете ясно информирани за цялата процедура и тя ще може да бъде разгледана подробно. Това ще бъде едно много ясно и прозрачно решение. Причината зад идеята за така наречените "други терени" извън Европейския квартал е именно защото искаме по-ефикасно да използваме парите.
Ако струпаме всичките си служби в Европейския квартал, ще дадем огромни възможности на агентите по недвижими имоти да искат много високи цени, с което сме се сблъсквали в много случаи. За това да имаме и други терени е необходимост, по-специално, за да намалим цените. Това е основната идея.
Вече имаме няколко сгради и няколко терена извън Европейския квартал. Имаме сгради в Beaulieu, на Rue de Genève и още няколко. Важно е да търсим. Поискахме да ни предложат 70 000 м2 и тогава ще разгледаме всички възможности.
Споменахте платото Heysel. Четох за него във вестниците. Нищо не знам за Heysel. И да, след като прочетох това няколко белгийски политици ме потърсиха и обсъждахме за и против това място, но никога не сме го разглеждали като предпочитана опция. Нищо не е решено. Това е процес.
Местоположението на тези терени е от голям интерес за белгийските и брюкселските политици; за регион Брюксел също е от интерес да има наш обект извън Европейския квартал, така че решение ще бъде взето. Имаме комисия по оценяване, която разглежда предложението в момента и след това то ще бъде представено на съвета на Службата за инфраструктура и логистика, Брюксел, а по-късно и на Комисията. Процесът ще бъде прозрачен. Макар че, бих препоръчал да не се намесваме във вътрешните белгийски разисквания и интереси.
Въпрос: Фалшифициране на евробанкноти и монети
Може ли Комисията да предостави информация за ситуацията към момента във връзка с фалшифицирането на евробанкноти и монети, както и анализ за мерките, които Европейският съюз ще вземе за борба с измамата?
Siim Kallas
Европейската общност разработи редица действия за предпазване на еврото от фалшифициране, но ще отговоря на въпроса ви за ситуацията, свързана с борбата против фалшифицирането, която е както следва.
Според таблици, публикувани от Европейската централна банка, през 2008 г от обращение са извадени общо 666 000 фалшиви евробанкноти, т.е. малко над 600 000 сравнено с 20 милиарда истински евробанкноти: тази бройка не е толкова тревожна. През последните години банкнотата от 50 EUR бе най-фалшифицираната банкнота, но през втората половина на 2008 г. - за първи път - най-фалшифицираната банкнота бе тази от 20 EUR.
Относно евромонетите, общо 100 095 фалшификата бяха извадени от обращение през 2008 г., което представлява спад от 7 % в сравнение с 2007 г., а монетата от две евро винаги е била далеч най- фалшифицираната евромонета.
Проблемът се следи отблизо. Ролите са разпределени. Европейската централна банка отговаря за координацията на борбата срещу фалшифицирането на евробанкноти. Комисията, поспециално ОЛАФ, отговаря за борбата срещу фалшифицирането на монети.
Същинското правоприлагане е на равнище държавичленки, но координацията се осъществява от Европейската централна банка. Разполагаме с Технически и научен център, който извършва анализа и класифицирането на новите изсечени фалшиви монети.
Важно е да отбележа, че Европол играе важна роля в борбата с фалшифицирането. Така че това е ситуацията във връзка с фалшифицирането на евробанкноти и монети.
Liam Aylward
(EN) Г-н Kallas, въпреки че с изказването си се опитвате да ни убедите какъв малък проблем е това в сравнение с проблемите изобщо, аз все пак получавам доста оплаквания от хора от малкия бизнес, че за тях става все по-трудно и че срещат все повече проблеми.
За да работим резултатно по въпроса с фалшифицирането, мисля, че е жизненоважно да има максимално сътрудничество между полицията, Европейската централна банка, която споменахте, и Европейската комисия.
Бихте ли ми описали в общи линии ситуацията към момента, свързана с нивото на това сътрудничество, и дали вие специално намирате това ниво на сътрудничество за достатъчно добро и достатъчно стабилно?
Siim Kallas
Аз отговарям директно за ОЛАФ, а ОЛАФ, както споменах, се бори срещу фалшивите монети. Няма данни за лошо сътрудничество между държавите-членки и между европейските институции, включително Европол, където бях и видях техниката за разпознаване на фалшиви банкноти и монети.
Следователно в сравнение с някои други области, където сътрудничеството не е добро, смятам, че ситуацията тук е малко или много задоволителна. В областта на борбата срещу фалшифицирането обаче, Комисията няма данни за проблеми в сътрудничеството между Европол и националните правоприлагащи агенции. Напротив, Европол разполага със специалисти от тези национални агенции и те работят заедно в борбата срещу фалшифицирането.
Manolis Mavrommatis
(EL) Гжо Председател, г-н Kallas, когато еврото отбелязва своя десетгодишен юбилей през този период на глобална икономическа криза, бих желал да попитам Комисията дали възнамерява да поиска от Европейската централна банка да одобри емисията на банкноти с номинал от едно и две евро, тъй тези две монети основно се фалшифицират, като най пресният случай е с турската лира, която, както ви е известно, прилича на монетата от две евро и поради това продължава да се използва за фалшификация.
Gay Mitchell
(EN) Бих искал да благодаря на члена на Комисията за неговите отговори и да го попитам, ако има три групи фалшификатори - "A", действаща в Германия, "B", действаща в Ирландия и "C", действаща в Словакия, - дали всяка от тях ще получи еднаква присъда, ако бъдат задържани за фалшифициране.
Нека задам въпроса си по друг начин - ако съм фалшификатор, има ли стимул да практикувам в една държава, вместо в друга, защото присъдите са по-малко сурови? В Съединените американски щати фалшифицирането на валутата е сериозно престъпление. Ние в Европейския съюз по същия начин ли се отнасяме?
Siim Kallas
Първо, аз много добре знам за турската лира. Това не е въпрос за Европейската централна банка, но по време на моето посещение в Турция аз зададох същия въпрос на членовете на турското правителство и те обещаха постепенно да извадят от употреба тази монета и да я променят, така че да не прилича толкова на европейските монети. Така че поне това ми обещаха. Това беше преди две години, въпросът оттогава не е повдиган и предполагам процесът вече е в ход.
Относно сътрудничеството, в началото на 2009 г. имаше голяма операция срещу фалшификатори, заедно с италианските органи, следователно сътрудничеството дава резултати.
Колкото до присъдите, това, разбира се, е въпрос на националните съдебни системи и той е повече за моя колега г-н Barrot, но аз лично не съм чувал Европейският съюз да е предприел някаква инициатива за хармонизиране на тези присъди. Все пак, известно ми е и от страната, която познавам най-добре, и от други държави, че фалшифицирането е тежко престъпление навсякъде.
Както казах, разбира се, правоприлагащите агенции интензивно си сътрудничат в борбата срещу лицата, занимаващи се с тези дейности, но доколкото знам, няма инициатива за хармонизиране на законодателството в тази област в рамките на Европа.
Въпрос: Ефикасност на разходите в рамките на бюджета на ЕС
След влизането в сила на бюджета на ЕС за 2009 г., какви мерки взема Комисията, за да гарантира, че парите на данъкоплатците от ЕС се използват максимално правилно, а прахосването се свежда до абсолютен минимум?
Siim Kallas
Мога, разбира се, да говоря повече от час по тези въпроси. Нашите действия в тази област се отразяват в постоянния процес по освобождаване от отговорност, в много съобщения на Комисията, в много резолюции за освобождаване от отговорност и в много изказвания в Комисията по бюджетен контрол. Първо, мога да ви уверя, че сериозно сме се заели с тези въпроси и ситуацията се подобрява.
Системата е следната. Бюджетният орган, което означава Парламентът, оправомощава Комисията да използва пари и потвърждава кои пари могат да бъдат използвани, за да се прилагат политиките на Общността. Има специална програма за разходите, която има свое собствено правно основание. Парламентът също така съставя това правно основание, така че бюджетният орган определя правилата за бюджета.
Следва изпълнението, където има различни равнища. Едно от тях, разбира се, е Комисията, която е главното действащо лице, отговарящо за изпълнението на бюджета. Нашите действия за подобряване на финансовото управление намират отражение в годишните ни доклади за дейността и по мнение на Европейската сметна палата, те се подобряват и по-адекватно отразяват ситуацията.
Това е вътрешната част. Друга част са системите за контрол и одит, които също бяха заздравени през последните години, например във вътрешните политики от групата на изследователската дейност, където увеличихме броя на служителите в контрола и одита. В тази част специално също така е важно, че има съвместно управление. Много зависи от съдействието и усилията на държавите-членки да намалят грешките си и да избягват финансовите злоупотреби. В тази област също има подобрение. Беше въведен абсолютно нов инструмент - така нареченото годишно резюме на всички отчети на разплащателните агенции. Те бяха внимателно анализирани за първи път миналата година и сега се правят отново.
И така ситуацията се подобрява. Докладът на Европейската сметна палата, който също е много променен от началото на нашия мандат, сега определя количествено промените. Това количествено определяне на промените също показва подобрение. Така че европейските пари се управляват много строго - даже в някои области прекалено строго. Можем да докажем какво е свършено. Но и ясно можем да заявим, че то далеч не е съвършено. Това е огромна машина, която трябва да работи гладко. По мнение на Европейската сметна палата в повечето области 98 % от всички операции са изпълнени без грешки. При структурните фондове този дял е почти 90 %, така че при огромна част от операциите няма да има грешки, а там където има грешки, те ще бъдат поправени. Броят решения за поправка във връзка със структурните фондове се е увеличил твърде много през този период. Ако е необходимо мога да ви дам много цифри. Това са само някои индикации, но разбира се, ясно е, че това не е пълният отговор на простия въпрос: "Как управлявате европейския бюджет?"
Gay Mitchell
(EN) Наясно ли е членът на Комисията, че Европейската сметна палата оповести наличието на неприемливи разходни грешки във всички без две от седемте области на политиката, обезпечени с бюджета от 140 млрд. EUR? И да, има няколко подобрения, одиторите установиха, че поне 12 % от Кохезионния фонд не е трябвало да бъдат изплатени миналата година, делът е намалял до 11 % тази година - това е подобрение. Но 11 % представляват 462 милиона EUR. Смята ли членът на Комисията, че това е приемливо?
В други области на политиката - селско стопанство, околна среда, външна помощ, развитие и разширяване, изследователска дейност, енергетика и транспорт, образование и гражданство - нивото на грешките (използвам думата "грешка") беше между 2 % и 5 % и одиторите забелязаха, че има "диспропорционално" (тази дума са използвали) голям дял грешки при развитието на селските райони, което сега представлява 20 % от разходите за селско стопанство и се увеличава.
Това е бъркотия, г-н Kallas! Можем ли да очакваме, че нещата ще се подобрят?
Siim Kallas
Разбира се, че трябва да бъдат подобрени, но и вие трябва да разберете, че говорим за грешки. Например цифрата 12 % за миналата година е основана на извадки, взети от Европейската сметна палата при използвана абсолютно точна методология. Тези извадки възлизат на 63 млн. EUR. Всички тези извадки бяха поправени, възстановени и необходимите документи бяха осигурени. Следователно въпросът за 12 % от 2006 г. е решен.
Грешките не са загуба на пари: грешките са грешки, които биват поправяни. Всички цифри са на разположение в Комисията по бюджетен контрол - за това, какво е направено, за да бъдат върнати неправомерно платените пари.
Например тази година Фондът за регионално развитие взе решение за възстановяването на почти 2,3 млрд. EUR от държавите-членки - при условие че няма нови поправки, но това е процес, към който ние бяхме много по-твърди миналата година в сравнение с преди това; и все пак трябва да разберете, че говорим за грешки.
През това време Европейската сметна палата представи освобождаването от отговорност, този доклад. Основавайки се на този доклад, те предадоха и двата случая на ОЛАФ за доразследване - единият случай е приключен, а другият още се разследва. Това са възможните случаи на измама. Трябва да отбележа, че положението не е толкова зле, макар и, разбира се, да трябва да правим необходимото парите да се използват правилно навсякъде.
Justas Vincas Paleckis
(EN) Г-н Kallas, поради финансовата криза и като знак на солидарност, заплатите на министрите, депутатите и членовете на ЕП и на други служители бяха намалени с 10 %, 15 % или 20 % в някои държави от ЕС.
Бихте ли подкрепили тази идея? Знам колко трудно е да се приложи, но поне теоретично да се осъществи такава идея в Европейската комисия?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Тъй като енергийната ефективност е една от приоритетните области за възстановяване на икономиката на ЕС и за борба с климатичните промени, смятам за необходимо да основем Европейски фонд за енергийна ефективност и възобновяема енергия, за да наберем обществени и частни средства за изпълнение на конкретни проекти в целия Европейски съюз. Това ще стане пример за ефикасност при използването на европейските обществени пари. Бих искала да попитам Комисията каква е гледната й точка по въпроса.
Siim Kallas
Не знам каква е позицията на Парламента по въпроса за заплатите. Трябва да се преразгледа Правилникът за персонала, което е много сложен въпрос. Комисията още в началото реши да не го променя, а да осигури гладкото функциониране на машината. До момента никой, предвид сложността на преразглеждането на Правилника за персонала, не е предложил да го направим отново.
Разбира се, ако задвижим това предложение, трябва да преговаряме с нашите социални партньори, профсъюзите. Можем да преговаряме за това или да зададем ясно въпросите, но е много малка вероятността Правилникът за персонала да бъде преразгледан преди изтичането на мандатите на Парламента и на Комисията.
Не разбрах въпроса относно фондовете. Предлагате всички фондове да бъдат слети? Бихте ли повторили въпроса?
Silvia-Adriana Ţicău
(EN) Предлагам да се създаде Европейски фонд, посветен на енергийната ефективност, но за проекти, осъществявани в Европейския съюз. Смятам, че ще бъде много полезен за устойчивото икономическо развитие на Европейския съюз.
Siim Kallas
Това е огромен въпрос. Мога само да го предам на колегите си.
Ние, заедно с Парламента, питаме държавите-членки дали такава сума - тези 5 млрд. EUR - може да бъде предоставена само за енергийна ефективност. До момента това е едно твърде разгорещено разискване в Съвета.
Има някои възможности да подкрепим енергийната ефективност чрез Кохезионните фондове. Но основаването на нов фонд вероятно ще породи много и дълги разисквания. Не знам доколко е добра тази идея, тъй като енергията не попада в компетенциите на Общността - това е строго национален въпрос.
Като виждам какво става с тези 5 млрд. EUR, не съм толкова ентусиазиран относно сътрудничеството между държавите-членки за въвеждане на различни финансови инструменти. Идеята, като такава, разбира се, мога само да подкрепя.
Въпрос: Споразумения със страните от Андската общност
С оглед на институционалните проблеми, с които в момента се сблъсква Андската общност, смята ли Комисията, че все още е възможно общо споразумение с Андската общност или индивидуални споразумения с един или повече членове на Андската общност ще бъдат по-осъществими?
Siim Kallas
Благодаря за възможността да разгледаме такава интересна тема, каквато е нашата външна политика към Андската общност.
Преговорите тип "регион с регион" с Андската общност стигнаха до задънена улица миналото лято поради неспособността на Андската общност да стигне до съгласие за общи позиции в преговорите по определени въпроси, свързани с търговията. Тези различия отразяват в някаква степен различните подходи на отделните страни в региона по отношение на икономическата и търговската политика.
Независимо от усилията на някои страни от Андската общност да преодолеят това безизходно положение, Комисията може само да констатира, че консенсус да се продължи напред с преговорите вече не съществува. При тези обстоятелства и без да изоставяме средносрочната цел за изграждане на асоциация между Андската общност и Европейския съюз, Комисията предложи на Съвета един нов формат на преговори на "две скорости", който бе одобрен от Съвета на 19 януари.
Първо, с цел запазване и укрепване на отношенията между Европейския съюз и Андската общност Комисията предложи да бъде обогатено и актуализирано споразумението за политически диалог и сътрудничество от 2003 г.
Второ, Комисията предлага да се преговаря по многостранното търговско споразумение извън рамките на Андската общност с тези страни, които са готови и са в състояние да се ангажират с амбициозни, всеобхватни и съответстващи на изискванията на Световната търговска организация търговски преговори. Всички те са поканени, разбира се.
Като се имат предвид различията сред страните от Андската общност по търговската част от споразумението за асоцииране, Комисията е на мнение, че предложеният подход е най-подходящ, за да ни позволи да продължим напред по един прагматичен и конструктивен път, продължавайки да подкрепяме Андската общност и андската интеграция
Manuel Medina Ortega
(ES) Гн Председател, съгласен съм с вас, че това е найподходящият начин на действие. Бях в Република Боливия през последните няколко дни и ежедневно следях събитията.
Бих искал да ви задам следния въпрос: докато бях там, бе повдигнато възражението, че тези споразумения може да влязат в противоречие със Споразумението от Картахена, върху което се базира Андската общност, и може да се наложи споразумението да бъде коригирано.
Може ли в момента Комисията да ми каже дали тези споразумения могат да бъдат сключени без изменения в основополагащия текст на Андската общност?
Siim Kallas
Мисля, че специално този въпрос е доста труден. Базирайки се на прочетеното в това досие, мисля, че за Андската общност е възможно да се продължи напред на базата на споразумението, но ще се радвам да предоставя по-подробна информация чрез нашите служби.
Reinhard Rack
(DE) Отношенията между Европейския парламент и Латинска Америка преминаха на ново равнище, тъй като сега имаме взаимоотношения между Европейския парламент и парламентите на почти всички държави от Латинска Америка, включително Андския парламент чрез EuroLat. Дали това наложено прагматично завръщане към двустранния подход наистина е правилно или трябва да направим опит за интензивен диалог с Латинска Америка като цяло и просто да обмислим специфични изисквания в контекста на специални договорености?
Siim Kallas
Да, определено мога да заявя, че това е подходът на Комисията. Винаги сме подкрепяли споразумения между многостранни организации и винаги виждаме опасностите от двустранните отношения, които могат лесно да доведат до объркване.
Много се радвам, че ми бе възложено да отида в Барбадос, за да подпиша споразумението за свободна търговия между Европейския съюз и 14 държави от Карибския регион. Това беше наистина голямо постижение. То поощри и увеличи търговията между тези държави изключително много и бе посрещнато като много положителна стъпка. Ще се опитаме, разбира се, да използваме този многостранен подход.
Въпрос: Премахване на организацията "Муджахидини на народа на Иран" от списъка на терористичните организации на Европейския съюз
На 4 декември 2008 г., Първоинстанционният съд (ПИС) анулира Решението на Съвета от 15 юли 2008 г. да остави организацията "Муджахидини на народа на Иран" (ОМНИ) в списъка на терористите на ЕС.
Решението на съда подчертава, че правото на ОМНИ на защита и ефективна съдебна закрила е било нарушено от Съвета, който не е успял да докаже, че ОМНИ е свързана с тероризма. В решението се добавя, че досието, внесено от френското правителство, не се базира на "сериозни и достоверни доказателства" и че е било по отношение на отделни лица, заподозрени в членство в ОМНИ, а не за самата ОМНИ.
Това решение е последното от шест постановления на Висшия съд и Апелативния съд на Великобритания, както и на Първоинстанционния съд в полза на ОМНИ, като всички те изтъкват, че ОМНИ не е свързана с тероризма и не планира да се ангажира с тероризъм.
Каква е позицията на Комисията, кого трябва да защити върховенството на закона в това отношение?
Каква роля има Комисията в осигуряването на надлежен процес и естествена справедливост за всяка организация, която се намира в това положение?
Siim Kallas
Както всички знаете, Европейският съюз осъжда тероризма във всичките му форми и твърдо е на мнение, че борбата срещу тероризма трябва да се води при зачитане на правата на човека, за да бъде ефективна и да заслужава доверие.
Санкциите срещу терористите са приложени в контекста на общата външна политика и политиката на сигурност и Комисията се присъединява към решенията, взети единодушно от държавите-членки в Съвета. Комисията си взе бележка от факта, че в своето решение от 4 декември 2008 г., Първоинстанционният съд анулира Решението на Съвета от 15 юли 2008 г., с което организацията "Муджахидини на народа на Иран" (ОМНИ) бе вписана като терористична организация.
Съдът бе на мнение, че правото на ОМНИ на защита и ефективна съдебна закрила е било нарушено. На практика, причините за вписването не са били съобщени преди решението. Следователно организацията не е била в състояние да изложи своята гледна точка, преди решението да бъде взето. В изпълнение на това решение на 26 януари 2009 г. Съветът прие нов списък на физически и юридически лица, обект на ограничителните мерки, прилагани към терористични организации, и организацията "Муджахидини на народа на Иран" не бе включена в този списък.
В това отношение също така е важно да отбележим, че в приложението от 23 октомври 2008 г. Съдът на Европейските общности потвърди, че сегашната процедура за вписване на терористични организации, както се прилага от Съвета в случаите на санкции, които не са основани на санкциите на Организацията на обединените нации, зачита правата човека на засегнатите лица и организации. Това включва процедура, при която и двете страни биват изслушвани, причините за вписването се връчват предварително и въпросното физическо или юридическо лице може да представи своята гледна точка.
Avril Doyle
(EN) Бих искала да благодаря на члена на Комисията. Наистина, когато поставих този въпрос на 17 декември 2008 г., нямаше как да знам за добрите новини, които щяха да дойдат от заседанието на министрите на външните работи на 26 декември.
Нека да е ясно, че аз осъждам тероризма във всичките му форми. Но в същото време трябва да ви попитам, приемливо ли е който и да е Съвет на министрите системно да отказва да приеме върховенството на закона и да игнорира решенията на Първоинстанционния съд?
И накрая, има ли Комисията някаква реакция - официална или друга - от сегашния ирански режим след решението, взето на заседанието на европейските министри на външните работи на 26 януари 2009 г.?
Siim Kallas
Както казах, това е решение на Съвета и сега Съдът на Европейските общности показа какви са недостатъците на решението. Предполагам, че Съветът и другите европейски институции ще се придържат към решенията на Съда.
Съдът на Европейските общности заяви, че решението не отговаря на съществените и процедурните изисквания и Съветът спази решението. Това бе обсъдено в Съвета по общи въпроси и външни отношения и Съветът реши да извади организацията от новия списък на терористите, приет на 26 януари 2009 г.
Не съм информиран за някаква реакция от страна на иранското правителство. Напротив, колегите казват, че няма такава.
Мисля, че тези процедури ще ни помогнат също да се справим с всички нюанси на вписването на лица или организации като терористични организации и да създадем възможност за предоставяне на контрааргументи. Изглежда ми като една добра стъпка.
Andreas Mölzer
(DE) Списъкът на терористите явно е бил създаден на базата на информация, на която не винаги може да се разчита. Имате ли планове за основно преразглеждане и преработване на списъка на терористите на ЕС след изваждането на организацията "Муджахидини на народа на Иран" от списъка на терористите?
Siim Kallas
Този списък постоянно се преразглежда, разбира се. Ако държава-членка предложи друг подход, да извадим нещо от списъка или да добавим, това определено би било причина за преразглеждането му. Това е динамичен процес, не е фиксиран завинаги. Трябва да има причини за всеки нов подход, но той може да бъде преразгледан, ако има нови доводи.
Въпрос: Бъдеще на отношенията между Европейския съюз и Исландия
Исландия е член на Европейската асоциация за свободна търговия, по-голямата част от икономическите й връзки са в рамките на Европейското икономическо пространство, Исландия е асоцииран член на Споразумението от Шенген и има много други търговски, икономически и социални връзки с ЕС. Влиянието на финансовата криза породи някои разговори, че Исландия, макар да остава извън ЕС, ще се включи в еврозоната. Какво влияние би имало подобно раздвижване в отношенията между ЕС и Исландия - най-вече в областта на околната среда и сътрудничеството, свързано с морето/рибарството - и има ли Европейската комисия разпоредби за такива случаи? Ако е възможно такова развитие и се случи, може ли да бъде последвано от подобни споразумения с други страни извън ЕС?
Siim Kallas
заместник-председател на Комисията. - (EN) Това определено е тема на много интензивни разговори, за които не можехме да предположим преди година. Не можехме да си представим да обсъждаме потенциални радикални промени в отношенията между ЕС и Исландия. Въпросът е какво влияние ще има върху отношенията между ЕС и Исландия приемането на еврото, без Исландия да се е присъединила към ЕС.
Позволете ми първо да подчертая, че в момента, докато разговаряме, в Исландия се провежда интензивно разискване за отношенията й с ЕС, включително и по въпроса за членство в Европейския съюз. Комисията следи отблизо това разискване.
Въпросът дали Исландия да кандидатства за членство в ЕС трябва да бъде решен изцяло от хората в Исландия и ако постъпи искане от страна на Исландия, Комисията и държавите-членки ще действат според установената процедура, както е записана в Договора. Мога да ви уверя, че ще се занимаем с кандидатурата възможно най-експедитивно.
Що се отнася до специфичния въпрос за приемането на еврото от Исландия, без страната да е влязла в ЕС, разбира се, Исландия може едностранно да вземе такова решение, но трябва ясно да бъде заявено, че твърдото становище на Комисията, както и на Европейската централна банка, е, че едностранната "евроизация" е нежелателен политически вариант за Исландия. Тази мярка не би имала положително влияние върху отношенията между ЕС и Исландия.
Исландия е потенциален кандидат за членство в ЕС и следователно трябва да постигне дългосрочна валутна интеграция с еврозоната само в контекста на бъдещо членство в ЕС. Това означава, че Исландия трябва да приеме еврото само след присъединяване към ЕС, след като изпълни условията, определени от Договора.
Seán Ó Neachtain
(GA) Г-н Kallas, във връзка с вашия коментар относно искане от Исландия за членство в Европейския съюз, ако такова искане стане факт - предвид спешността на икономическата ситуация в момента - разполага ли Европейският съюз с някаква ускорена система или ускорена процедура, за да изпълни тази молба? Как би могъл Съюзът да разгледа подобна молба бързо, ако такава бъде отправена?
Siim Kallas
Не смятам, че може да има специално отношение към Исландия. В миналото водехме преговори със страни, които сега са държави-членки на Европейския съюз, а сега ги водим със страни, които биха искали да се присъединят към Европейския съюз: подходът трябва да е еднакъв - трябва да бъде абсолютно един и същ за всички. Преговорите ще бъдат същите, както с другите страни кандидатки. Не виждам възможност за каквато и да е ускорена процедура в тези преговори.
Дали Исландия е, може би, достатъчно добре подготвена за членство е друга тема. Не знам до каква степен тя е уеднаквила законодателството си с това на Европейския съюз, защото това е много важен въпрос.
Във всеки случай съм сигурен, че държавите-членки ще са на мнение, че позицията ни трябва да бъде безупречно честна и еднаква за всички възможни кандидати. Това е моето мнение. В Комисията никога не сме обсъждали някакво специално отношение или ускоряване.
Andreas Mölzer
(DE) Ако Исландия се присъедини към ЕС или еврозоната, как възнамерява Комисията да не допусне пострадалата исландска икономика и финансова система да изложат на риск стабилността на еврото или дори да разклатят основите му?
Avril Doyle
(EN) Като заместникпредседател на Комисията по рибно стопанство, бих искала да ви помоля, гн Kallas, да обясните по-подробно как членството в ЕС може да повлияе върху Споразумението за сътрудничество в областта на рибарството между ЕС и Исландия?
Siim Kallas
Тези два въпроса са доста специфични. Отново искам да подчертая основната ни позиция, че преговорите трябва да бъдат същите, както в случаите с другите държави-членки.
Но, разбира се, Исландия има население малко под 300 000 души, тя е малка държава и няма да бъде голям товар за европейската икономика. Главното е, че това може допринесе, за да може икономиката да преодолее сегашните си затруднения.
Мисля, че държавите-членки ще я наблюдават много внимателно и ще искат от нея първо да сложи ред в собствения си дом. Това е първото изискване и чак след това можем да поставим въпроса какъв принос може да даде Исландия за икономиката на Съюза.
Що се отнася до споразумението в областта на рибарството, отново казвам, че това е много специфичен въпрос. Спомням си обаче, че тази тема е повдигана няколко пъти в предишни преговори относно разширяването.
Мисля, че въпросът за рибарството ще бъде най-трудният в преговорите с Исландия, тъй като тя има доста големи привилегии, които определено ще бъдат оспорени от някои държави-членки. Това ще бъде ключовият елемент в едни бъдещи преговори.
Не знам до каква степен сегашното споразумение ще бъде приложимо или подходящо за бъдещите отношения между Исландия и други държавичленки на ЕС. Щом сте в тази комисия сигурно помните, че това беше много гореща тема в преговорите между Норвегия и някои държави-членки. Все пак не смятам, че още от днес някой ще може точно да каже какви ще са ангажиментите или грижите в тази конкретна област.
Председател
Благодаря ви, г-н Kallas, че ни помогнахте да се справим с толкова много въпроси тази вечер.

Въпрос: Доклад относно демографията
През м. ноември 2008 г. Европейската комисия публикува Демографския си доклад, очертаващ предизвикателствата пред Европа в следващите десетилетия в резултат на застаряващото население. Докладът признава, че тези предизвикателства ще изискват различни политически отговори, включително засилване на солидарността между поколенията от гледна точка на дългосрочните грижи, поголямо признание за лицата, полагащи грижи за болни професионално и най-важното, по-голяма подкрепа на полагащите грижи в семейството.
През м. декември 2008 г., Комисията публикува своя доклад "Преструктуриране в Европа", който също очерта демографските предизвикателства и изтъкна, че потенциалният темп на растеж в Европа би могъл да се забави във времето, когато ще се изискват значителни допълнителни ресурси за посрещане на нуждите на нарастващия брой възрастни хора, за които трябва да бъдат осигурени адекватни пенсии, грижа за здравето и дългосрочни лични грижи.
Тъй като лицата, полагащи грижи в семейството, са и ще продължат да бъдат неизменна и необходима част от нашето социално и здравно осигуряване, може ли Комисията да коментира какви конкретни стъпки е предприела с цел разработка на политически отговори на тези предизвикателства, особено що се отнася до по-голяма подкрепа за полагащите грижи в семейството?
Vladimír Špidla
Гжо Председател, госпожи и господа, в обновения социален дневен ред, приет през м. юли 2008 г., Комисията се ангажира да се занимае с нуждите на възрастното население. Въпросът за застаряващото европейско общество изисква редица стратегически мерки, започвайки с оценка на необходимите реформи в здравната и пенсионната система с цел да се подсигурят нуждите на застаряващото население и да се вземат под внимание устойчивостта на обществените фондове за подпомагане на изследванията на начините, по които информационната технология може да допринесе за подобряване на условията на живот и здравеопазването на възрастните хора.
В момента Комисията завършва проекта на Съвместен доклад за социална закрила и социално включване за 2009 г., който ще изпрати ясен сигнал за нуждата да осигурим дългосрочна адекватност и устойчивост на доходите, да направим предлагането на здравни грижи по-ефективно и да намалим неравенствата в здравната област. Той също така ще разгледа предизвикателствата, с които някои държави-членки трябва да се преборят в областта на пенсиите, здравеопазването и дългосрочните грижи. Те са описани в приложените проучвания на отделните страни.
Органите на държавите-членки са тези, които вземат решенията, когато става въпрос за политиката в подкрепа на хората, полагащи "неофициален труд", осигурявайки грижи за членове на семейството. Комисията обаче може да действа като катализатор за промяна, да подкрепи в усилията им държавите-членки. В рамките на отворения метод на координация в областта на социалната закрила и социалното включване Комисията полага усилия да насърчава държавите-членки да приемат политики в подкрепа на членовете на семейството.
В съвместния доклад за 2008 г. Комисията и държавите-членки изтъкват важността на политиките по отношение на хората, полагащи грижи неофициално, включително и на комплекс от мерки, като например възможности за обучение и консултации, съдействие при ползване на почивка, при излизане в отпуск за полагане на грижи и подходяща социална закрила за хората, полагащи грижи неофициално. Освен това Комисията подкрепя възприемането на тези политики на национално равнище чрез приноса си под формата на проучвания и конференции по темата.
Marian Harkin
(EN) Благодаря за отговора ви, г-н Špidla. Говорите за нуждите на застаряващото население. Със сигурност полагането на грижи е една от тези нужди. Споменахте план за пенсионни реформи и се радвам да го чуя, защото хората, които напускат работа, често пъти, за да се грижат за деца или по-възрастни хора, не плащат адекватни социалноосигурителни вноски и често хората, полагащи грижи, нямат адекватни пенсии.
Споменахте, че хората, полагащи грижи в семейството, не ползват финансови облекчения в държавите-членки и аз съм съгласна с това. Отговорихте ми също така, че Европейският социален фонд би могъл да бъде използван за обучение. Бих искала да ми дадете повече подробности за това.
И накрая, хората, полагащи грижи в семейството, работят: те не са заплатени. Интересува ме как вие гледате на тях с оглед на трудовата заетост и социалните въпроси, което е вашата собствена Генерална дирекция.
Vladimír Špidla
Във всеки случай, във всички документи на Комисията, ние работим със съзнанието, че при застаряващо население все повече хора ще бъдат ангажирани да се грижат за зависими лица. Също така държим да има абсолютно ясна политика на равенство между половете, защото един от рисковете на непланираното развитие е, че жените поемат отговорност в далеч по-голяма степен за боледуващи членове на семейството, които често пъти са много възрастни хора. Колкото до финансирането на тези хора, това е въпрос от компетентността на държавите-членки. Те могат да разработят найразлични програми за тези, които полагат грижи за зависими лица и повечето държави-членки имат подобни програми.
След като споменахте Европейския социален фонд, бих казал, че е понятно, че Европейският социален фонд не може да поеме финансирането на грижата за зависими лица, но може да разработва и да помогне за разработването на много и важни програми за лицата, полагащи грижи. Обучението, което споменах, се фокусира точно върху факта, че ако искаме да се грижим за някой близък и за някого, с когото имаме емоционална връзка, независимо от всичките ни усилия и добро желание, в определен смисъл това е специализиран труд. Следователно много добре е хората да получат някои основни познания и опит, защото резултатите са полезни за тях самите: не само защото нивото на грижите много се подобрява, но и защото задачата им значително се улеснява. Това е една от причините да се насочим в тази посока.
Искам също така да подчертая нещо, което не бе споменато, но на което сме обърнали внимание, и това е лишаването от грижи или малтретирането на възрастни хора. В повечето случаи отново се оказва, че лишаването от грижи не се дължи на общ личностен дефект на носещите отговорност лица, а много често е заради ситуационна грешка. Задачата просто е твърде трудна и те не могат да се справят. Чрез Европейския социален фонд искаме да направим нещо и по този въпрос.
Председател
Въпрос № 51 отпада поради отсъствие на неговия автор.
Преминаваме към следващия въпрос, който беше поставен от г-н Crowley, но г-н Ryan ще го замества.

Относно: Бедност в Европейския съюз
Солидарността е важна отличителна черта на Европейския съюз, чиито общи ценности включват инвестиране в хората, укрепване на равните възможности и борба с бедността. За тази цел може ли Комисията да очертае бъдещи средства, които да гарантират интегрирането на плановете за борба с бедността на равнище Европейски съюз в националните политики?
Vladimír Špidla
Г-жо Председател, госпожи и господа, с въвеждането на Лисабонската стратегия Европейският съюз си постави амбициозна цел: значително да намали бедността до 2010 г. След това Съюзът разработи инструменти за постигането на тази цел. Отвореният метод на координация в областта на социалната закрила и социалното включване помогна да се засили борбата с бедността и социалното изключване и подпомогна усилията на държавите-членки.
Сътрудничеството между държавите-членки има много добри резултати. Ще спомена три примера: вече има 22 държави-членки, които са определили конкретни показатели за борбата с детската бедност; граждани и фирми вече пряко участват в националните стратегии за борба с бедността; стратегии за социално включване са част от политиката в много области: заетост, образование и професионално обучение, здравеопазване и осигуряване на жилища. Всички възможни политики са впрегнати в борбата със социалното изключване.
Обновената социална програма, приета на 2 юли 2008 г. определя седем приоритетни области на дейност, включително борбата с бедността и социалното изключване. Обновената социална програма също така предлага укрепване на отворения метод на координация. Европейският план за стимулиране на растежа и заетостта, който беше представен на държавните глави и ръководителите на правителства на Европейската среща на върха през м. декември 2008 г. има за цел да противодейства на влиянието на финансовата и икономическа криза и също така да засили реформите, които вече се провеждат в рамките на обхвата на Лисабонската стратегия за растеж и работни места.
Комисията също така започна редовно да наблюдава социалните последици от финансовата и икономическа криза в държавите-членки, както и мерките, които се предприемат на национално равнище. Този инструмент за наблюдение на социалните последици от кризата трябва да се публикува всяко тримесечие и, естествено, акцентът ще бъде върху най-уязвимите групи.
Комисията също така ще продължи да си сътрудничи с държавите-членки, за да гарантира ефективното приложение на своите препоръки, приети през м. октомври 2008 г. във връзка с активното включване на хората, които стоят най-далеч от пазара на труда. По-конкретно, целта на тези препоръки е да се увеличи ефективността на схемите, свързани с минималната работна заплата, които са недостатъчно добре развити в много държави-членки. С други думи, много е важно, да се даде възможност на всеки гражданин да постигне приличен стандарт на живот, особено по време на настоящата криза.
Също така бих желал да ви напомня, че 2010 г. ще бъде Европейска година на борбата с бедността и социалното изключване. Тя ще акцентира върху следното: подкрепа при спазването на правата и възможностите за социално изключените хора активно да се интегрират в обществото; акцент върху отговорността на всеки член на обществото в борбата срещу бедността; разширяване на изпитаните методи в областта на социалното включване; засилване на ангажираността на главните политически участници.
Аз мисля, че мерките, които споменах, потвърждават факта, че Европа постоянно се опитва по съвсем конкретен начин да отговори на нуждите на най-уязвимите групи, особено в настоящата икономическа ситуация. Аз се надявам, че държавите-членки ще отговорят положително на призива на Комисията да се реши проблемът със социалните последици от кризата. За тази цел те могат да използват инструментите на Общността, които са на тяхно разположение, по-специално Европейския социален фонд и Европейския фонд за приспособяване към глобализацията.
Eoin Ryan
Бих искал да благодаря на члена на Комисията за неговия изчерпателен отговор. Като говорим за една от уязвимите групи, с оглед на икономическата ситуация, в която се намираме сега, както и повишаването на нивото на безработицата, очевидно е, че една от тези уязвими групи са младите хора.
Много често в трудни за икономиката времена младите хора, за съжаление, започват да злоупотребяват с наркотици. Дали е възможно Европейският социален фонд да бъде използван целенасочено, за да се опитаме да помогнем на младите хора с оглед на проблемите, които това причинява не само на тях самите като индивиди, но и на техните семейства и на техните общности и с оглед също така на тежките последици, които това може да има за обществото, а именно да увеличи трудностите и бедността?
Въпросът ми е дали би било възможно да се помогне целенасочено на тази уязвима група чрез този фонд.
Vladimír Špidla
Стратегията на Комисията, дори в тази трудна икономическа ситуация, е да не оставя без внимание всеки случай на дискриминация, всяко нарушение на принципа на равните възможности. Разбира се, вие добре знаете, че европейското законодателство позволява положителното действие, което означава действие, насочено към групи, които са в много трудно положение. Като цяло, Комисията в своите предложения към Парламента улеснява или, ако предложенията се одобрят, иска да улесни използването на Европейския социален фонд и Европейския фонд за приспособяване към глобализацията. По същество, аз мога да кажа, че по отношение на регламенти и по отношение на структура, няма пречки за насочването на значителна част от тези ресурси за младите хора. Това зависи от решенията на спонсорите на индивидуалните проекти, местните структури, както и решенията на национално равнище. Това все още е открит въпрос, но по принцип няма пречки за ефективното използване на ресурсите в полза на младите хора или други групи, които са в особено тежко положение.
Председател
Времето за въпроси приключи.
Въпросите, които поради липса на време са останали без отговор, получават писмен отговор (виж приложението).
(Заседанието, прекъснато в 17,30 ч., бе възобновено в 21,00 ч.)
