Тържествено заседание - Латвия
Председател
Г-н Президент на Република Латвия, почитаеми г-н Valdis Zatlers, за всички нас е огромно удоволствие да ви приветстваме с добре дошли днес при първото ви посещение в Европейския парламент. Бих искал да започна, като ви благодаря като на президент на страната, която все още е относително нова държава-членка на Европейския съюз, за това, че приехте поканата на Европейския парламент да се срещнете с нас днес, деня, в който честваме 10-ата годишнина на нашата обща валута - еврото. Днес е една премиера във всеки един смисъл на думата, тъй като това бе първият път, в който европейският химн беше изпълнен в чест на гост на пленарно заседание, тук, в Европейския парламент.
(Ръкопляскания)
Позволете ми да използвам възможността да спомена още веднъж днес историческото значение на разширяването на Европейския съюз през 2004 г. Отне ни около 60 години, за да върнем вашата страна в свободна и демократична Европа и да обединим нашия континент.
Днес живеем в мир, свобода и демокрация. Нашите граждани се радват на перспективи, за които нашите предци само са мечтали. Ние трябва и би следвало да сме доволни от това.
Вярно е, че днес Европейският съюз се изправя пред нови и сериозни предизвикателства. Дори народът на Латвия го усеща много ясно, например в резултат на финансовата криза, която засегна силно и вашата страна, г-н Президент. Кризата с газа между Русия и Украйна също поражда у гражданите на Латвия основателна причина за притеснение.
Именно по време на криза разбираме стойността на членството в един Европейски съюз, основан на принципа на солидарност между народите му. Именно по време на криза усещаме нуждата от общност и сътрудничество между държавите ни и Европейските институции.
Заедно сме посилни, заедно можем да защитим интересите и ценностите си по-добре по света. Именно затова Европейският парламент се надява, че Договорът от Лисабон, който дава на Европейския съюз по-добра възможност да действа за преодоляване на тези сериозни предизвикателства, скоро ще влезе в сила.
В това отношение изборите за Европейски парламент, които се очаква да се състоят през юни тази година, са изключително важни, защото искаме заедно да напреднем по пътя към успеха на Европейския проект за мир и обединение в един демократичен Европейски съюз с Европейски парламент с правомощия за съвместно вземане на решения в почти всяка област.
Искрено се надявам, че гражданите на Латвия - и тези на всички други държави-членки на Европейския съюз - ще разберат, че техният вот е много важен, защото им дава европейски правомощия за съвместно вземане на решения, и в този смисъл ще участват масово в предстоящите избори за Европейски парламент.
Г-н Президент, за мен е огромно удоволствие да ви поканя сега да се обърнете към Европейския парламент. Позволете ми да ви приветствам още веднъж с добре дошли в Европейския парламент.
(Ръкопляскания)
Valdis Zatlers
Гн Председател, госпожи и господа, благодаря на Председателя за любезните встъпителни думи и поканата му да говоря пред избраните представители на народите на Европа. За мене е чест да получа тази възможност. Голямо удоволствие е за мене да се обърна към Европейския парламент на родния си език, особено откакто вече пет години латвийският език е един от официалните езици в Европейския съюз. Обръщам се към вас във време, когато мандатът на първите членове на Европейския парламент, които бяха избрани от Латвия, наближава своя край. Благодаря ви, че изпълнихте своите задължения отлично.
Скъпи приятели, тази година - 2009, е важна за Латвия. Минаха пет години, откакто Латвия се присъедини към Европейския съюз и НАТО. Членството в тези международни организации стана стратегическа цел за Латвия след възстановяването на независимостта й през 1991 година. Латвия ясно изрази желанието си да участва в европейските и трансатлантическите икономически структури и структурите за сигурност. Разширяването на семейството на европейските демократични нации през първите десет години на 21-ви век представлява една от най-динамичните промени в Европа от основаването на Европейския съюз. Това са забележителни промени. Към европейските структури се присъединиха нации, които дълго време бяха насила изолирани от тях, макар че ценностите, които стоят в основата на Европейския съюз, са исторически свързани с тези нации.
На 18 ноември миналата година Латвия чества 90-ата годишнина от официалното си провъзгласяване. Тази годишнина беше от голямо значение за народа ни. Тя още веднъж потвърди нашето непоколебимо желание да живеем като независима, свободна и демократична нация. В акта от 1918 година, провъзгласяващ Република Латвия, пише: "Всички граждани, без оглед на техния етнически произход, се призовават да дадат своята помощ, защото в Латвия ще бъдат гарантирани всички човешки права. Това ще бъде демократична и справедлива държава, в която няма да има място за потисничество и несправедливост...". Много се гордея с тези думи. Тридесет години преди приемането на Всеобщата декларация за правата на човека Република Латвия заявява своята вярност към нейните основни ценности и принципи.
Латвия винаги е чувствала, че принадлежи на Европа и нейните ценности, дори когато тя и други централно- и източноевропейски народи дълго бяха обвързани с държава, където много ценности бяха разглеждани през особена идеологическа призма. Сред народите от Източния блок цареше мир, но това беше мир като в двора на затвор. Той бе постигнат чрез присъствието на танкове, репресии и заплахи. Миналата година, госпожи и господа, както вие, така и цяла Европа, си припомнихте за безчовечността на тоталитарната идеология с филма на Edvīns Šnore "Една съветска история". Ние имаме обща история, но съдбите ни са различни. Трябва да се вгледате в миналото, за да се разберете един друг и заедно да погледнете към бъдещето. Именно затова искам да благодаря на Европейския парламент за декларацията, приета на 22 септември миналата година, с която 23 август беше обявен за Европейски ден на възпоменание на жертвите на сталинизма и нацизма. Тази декларация припомня на хората в Европа за трагичните събития в историята на Латвия и на цяла Европа.
Днес искам да обърнем поглед към по-новата история. Тази година отбелязваме пет години, откакто Латвия стана член на Европейския съюз и НАТО. Какво беше това време за Латвия? Какво спечели нашия народ? Какви бяха постиженията на народа ни и какви предизвикателства все още стоят пред нас? На първо място, стремежът да станем част от Европа окуражи укрепването на демокрацията в нашето общество и допринесе за развитието на демократичните институции. С приемането ни в Европейския съюз Латвия показа своята решимост за собственото си бъдеще, решимостта си да постави своето бъдеще на основата на Европейската идентичност и нашите общи ценности: свободата и демокрацията, отговорността, принципите на правовата държава и човешките права, равенството, толерантността и просперитета. Второ, членството в Европейския съюз подобри инвестиционния климат в Латвия. "Европейските пари”, както често наричаме структурните фондове на Европейския съюз, допринесоха значително за развитието на икономиката на Латвия. Трето, можем да се радваме на привилегиите, дадени ни от свободното придвижване на хора. Свободното пътуване в Шенгенската зона стана нещо съвсем обичайно и подразбиращо се; да учим, работим и придобиваме опит в други държави-членки на Европейския съюз, стана нещо съвсем естествено. Четвърто, свободното движение на стоки и услуги откри нови възможности за бизнеса. Всеки предприемач и потребител може да оперира в свободното пространство без граници и митнически задължения. За нас, в една страна с малък вътрешен пазар, това е изключително важно. Пето, и най-важно от всичко, латвийският глас се чува в Европа, а европейските гласове се чуват по света. Можем да се гордеем с факта, че разполагаме с такъв уникален механизъм на сътрудничество. Той позволява на всички нас заедно да търсим активни решения за глобалните предизвикателства, за климатичните и демографски промени, за укрепване на енергийната сигурност, за проблемите с миграцията, а в случая с финансовата криза - в световен мащаб. Сега Латвия има на разположение нови политически и икономически инструменти, но следва да отбележим, че отговорността на нашата нация за общото бъдеще на Европа и пред всички народи в Европа също е нараснала значително.
Когато обърнем поглед назад към постигнатото от нас, трябва да бъдем и критични и да признаем и грешките, които допуснахме. След приемането в Европейския съюз латвийското правителство изпадна в чувството за "добре свършена работа"; то постигна целта си. Не осъзнахме, че сме едва в началото, а не в края на процеса. Европейският съюз предлага страхотни възможности, но всеки народ и всяко общество трябва сами да се възползват от тях. Ние в Латвия не успяхме да се възползваме от всички възможности; невинаги прилагахме мъдро политиката на сближаване и невинаги използвахме финансовите възможности, които ни бяха предложени. Нашите държавни институции трябваше да се научат как да живеят в Европейския съюз. Ние не бяхме достатъчно решени да приемем еврото; това е една от най-големите грешки, които допуснахме в процеса на интегриране към еврото, нещо, което е съвсем очевидно днес, в условията на финансова криза.
Дори и най-силните евроскептици трябва да признаят, че членството на Латвия в Европейския съюз като цяло е положително. Има ли някой в Латвия, който да иска да се върне в една Европа с митнически бариери между държавите? Не! Има ли някой, който да желае да чака на опашка на границата, за да влезе в съседна държава? Не! Има ли някой, който да иска да се върне в един свят, където има ограничения върху свободното движение на работниците, върху тяхното образование и трупането на опит? Разбира се, че не! Дори и евроскептиците скоро свикват с хубавите неща и се превръщат просто в скептици.
Госпожи и господа, влошаването на ситуацията във финансовата система и икономиката през последните месеци необратимо промени ролята и значението на националните правителства в рамките на икономическите процеси. Досега финансовите пазари бяха в състояние да се развиват много свободно. Убеждаваха ни, че законите на пазара сами по себе си ще бъдат достатъчно ефективни в насърчаването на икономическото развитие. Вярвахме, че пазарът сам ще постави нещата на местата им. Именно това се случва. Пазарът се регулира сам. Това, което можем да научим от тази финансова криза, все пак е, че нашите финансови системи и икономики страдат от този пазар и, което е по-важно, хората страдат от тази криза. Ходът на събитията в края на миналата година ни показа, че е особено важно националните правителства да играят по-активна роля в икономическия процес. Предишният подход, този на спане на волана на икономическото управление, беше безотговорен. За нещастие се събудихме твърде късно. Достатъчно късно, за да успеем все пак да забележим препятствието на пътя пред нас - финансовото блато - но вече без да имаме възможността да го избегнем.
При това положение е нужен комплексен подход на национално, европейско и глобално равнище. На глобално равнище е необходимо да се предприемат координирани действия, за да започне отново икономически растеж. Това ще е възможно само чрез създаването на нова архитектура и механизми за финансовата система. Ще бъде жизнено важно да се наблюдава стриктно системата, без обаче да се ограничава инициативата или пазарните процеси. Най-трудното предизвикателство ще бъде да се намери точно този баланс. На европейско равнище имаме значително предимство, защото можем да приложим координирани мерки, да предприемем единни действия и да постигнем устойчиво решение. Приветстваме Европейския план за икономическо възстановяване на Комисията. Това е важна стъпка за излизане от блатото, в което се намираме на този етап.
Ще посветя още малко време на решенията на национално равнище. Глобалната финансова криза удари също и Латвия. Има една философска школа, която предполага, че понастоящем Латвия преживява една от най-драматичните спасителни операции на която и да е финансова система в съвременната европейска история. Понастоящем Латвия работи върху мерки, с които да стимулира икономиката, за да стабилизира бързо и ефективно финансовото и икономическото положение. Това е трудна задача, но ние ще успеем да преодолеем кризата само като видим един ясен път за излизане от нея и като не бъркаме краткосрочните решения с дългосрочна перспектива за икономическо развитие.
В края на миналата година шест политически партии, представени в латвийския парламент, както от правителството, така и от опозицията, се споразумяха за обща позиция за подкрепа на плана за икономическо стабилизиране, изготвен от латвийското правителство. Това споразумение предвижда да се отдели специално внимание на проследяването на това как се използва заемът, отпуснат на Латвия. Планът определя средносрочните приоритети за икономиката на Латвия: подкрепа за износа, насърчаване на свободната и честна конкуренция, значително намаление на дефицита по текущата сметка в платежния баланс и въвеждане на еврото през 2012 г. Приемането в еврозоната стана част от най-важните стратегически цели на нашата държава. За Латвия е важно да не остане сама в това положение. Помагат ни да преодолеем тези трудни времена не само международните финансови организации, но също и институциите на Европейския съюз и държавите от Европа. Латвия е благодарна за този израз на солидарност.
Госпожи и господа, всеки етап на разширяването не само доведе в Европейския съюз нови държави-членки, но и въведе нови акценти в неговия дневен ред, включително и неговата външна политика. Приемането на Латвия в Европейския съюз съвпадна по време с изготвянето на целите, принципите и механизмите на прилагане на Европейската политика за добросъседски отношения. Оттогава има значително увеличение във външнополитическата дейност на Европейския съюз спрямо източните съседи. Това се случи благодарение на ангажирането и опита на новите държави-членки. Латвия винаги е виждала съседските си отношения в по-широк аспект. Латвия ще продължи да играе активна роля в определянето и прилагането на тази политика в бъдеще.
Тази политика не е само въпрос на отношения на Европейския съюз с определени държави, т.е. с тези, с които дели обща сухоземна или морска граница. В контекста на тази политика трябва вземем под внимание мястото и ролята на Европейския съюз в света. Заедно с други държави единомишленички Латвия активно насърчава по-тясна ангажираност на Европейския съюз в източния му съседен регион. Създаде се нова политическа инициатива, "Източно партньорство”, чиято мисия е да претвори общата добросъседска политика на Европа и да я адаптира към специфичните характеристики на този регион, като по този начин направи процеса още по-активен, по-смел и по-амбициозен. Латвия с удоволствие отбелязва предложенията на Европейската комисия в това отношение. В своята практическа работа Източното партньорство трябва да заздрави политическите и икономически отношения между Европейския съюз и държавите в този регион, както и взаимното сътрудничество между тях. При развиването на Източното партньорство трябва да се отдели внимание на принципа на разграничаване, индивидуалната оценка и отношението към всеки един от партньорите. Всяка от тези държави следва своя път на развитие. Има такива държави, които искат да се видят в Европейския съюз, а има такива, които са избрали други цели пред себе си. Нашата политика ще успее само ако сме в състояние да работим заедно с всички държави в региона, да помагаме с разбиране, когато е необходимо. Освен това получих положителни сигнали за разширяване и задълбочаване на сътрудничеството при моето посещение в централноазиатските страни миналия октомври, когато посетих Казахстан, Узбекистан и Туркменистан. Латвия ще продължава да бъде активен поддръжник на европейската политика на добросъседство и да играе активна роля в нейното прилагане. Всяка европейска нация има свой собствен исторически опит и свои собствени възможности да работи върху нашия общ проект в полза на Европейския съюз. Специфичният принос на Латвия към източното разширяване е взаимното доверие, демонстрирано от двустранните ни отношения, чиито корени водят до един споделен период в историята, и ценния опит в резултат на това доверие. Дълг на Латвия е да използва тези специфични обстоятелства, които може да изчезнат през следващите 10 години. След няколко десетилетия, за хората от Изтока Латвия ще бъде само една от държавите-членки на Европейския съюз, а не врата към Европа. Използвайки тези предимства, Латвия ще поддържа активен политически диалог, за да насърчи по-добро разбиране на Европейския съюз и неговите ценности в съседните държави и така да изясни целите на Европейската политика за добросъседство и Източно партньорство. Ползата ни е взаимна и имаме възможността да чуем как съседни държави възприемат бъдещите си отношения с Европейския съюз. Убеден съм, че интересите на Европа ще бъдат най-добре обслужени от едно по-ранно откриване на Източното партньорство по време на председателството на Чешката република.
Госпожи и господа, въпросът относно енергийната сигурност съвсем наскоро стана актуален по време на първите дни на чешкото председателство. Финансовата и икономическа криза е циклична по свой собствен начин. Въпросите, свързани с енергийната сигурност и устойчивите енергийни ресурси, обаче са винаги в политическия дневен ред на Европа и на света. И стават все по-спешни. Енергийната сигурност има видимо външно измерение. Това означава, че въпросът не може да се разглежда отделно от ситуацията в света. Скорошните събития в Украйна и конфликтът в Грузия са доказателство за това. Дори съвсем доскоро държавите-членки на Европейския съюз гледаха на енергията като на проблем, който се разглежда на национално, а не на европейско равнище. Събитията от последната година в енергийния сектор, прекъсването на доставките на енергия, намаляването на енергийните ресурси и колебанията на цените помогнаха да създадем общо разбиране за нуждата от обща енергийна политика на държавите-членки на Европейския съюз. В пресечната точка на енергията и политиката нашата основна задача е да осигурим редовни, достатъчни, икономични, устойчиви и съобразени с околната среда доставки на енергия.
Трябва да признаете, че в това отношение успехите на Европейския съюз са непостоянни. По някои въпроси, пример за които е развитието на екологично чиста енергийна икономика, приехме амбициозни цели на европейско равнище, които сега трябва да започнем да постигаме. По други въпроси - разнообразяването на енергийните източници на европейско равнище и създаването на единен енергиен пазар - сме в самото начало на нашето пътуване. Събитията от последните няколко дни, включващи спирането на доставките на газ от Русия, отвори очите ни за необходимостта възможно най-бързо да се намери решение на проблема на паневропейско равнище. Всички ние носим отговорността за прилагането на общото разбиране за създаване на наистина единен и разнообразен европейски енергиен пазар. Не трябва да позволяваме решимостта ни да се стопи с пролетния сняг. Проблемът с енергийната сигурност може да бъде успешно решен единствено с помощта на активен диалог с транзитните страни и страните доставчици на енергийни източници. Европейският съюз разполага с инструментите за чуждестранна политика, нужни да реши този проблем. Нашата отговорност е да ги използваме.
Друга насока, в която трябва да положим сериозни усилия, е интегрирането на балтийския енергиен пазар със скандинавския и централноевропейския енергиен пазар. Интегрирането в Балтийския регион е разпокъсано. Търговията и транспортът в региона се развиват бързо. Енергийният пазар обаче е в застой. Тук Европейската комисия свърши достойна за внимание работа. Нейната инициатива да подобри енергийната сигурност и солидарността включва също разработването на план за взаимно свързване за балтийския енергиен пазар. Това ще позволи постепенна интеграция на балтийските държави в европейския единен енергиен пазар. Високо уважавам участието на Швеция в стратегическите дискусии за региона на Балтийско море. Скоро Швеция ще има възможност да ги приложи на практика по време на своето председателство през втората половина на тази година. Убеден съм, че силните региони от Средиземноморието до Балтийско море ще изграждат един силен Европейски съюз.
Госпожи и господа, първоначалната цел на Европейския съюз - сигурността и благосъстоянието на хората в Европа - не се е променила. Това, което се е променило, е околната среда, в която трябва да постигнем тази цел. Връзките в световната икономика са много по-тесни сега, отколкото са били преди половин век. В същото време на световната сцена се появиха нови силни участници. Можем да се надяваме само на едно последователно, далновидно и, най-важното, задружно действие от страна на Европейския съюз, за да не се превърнем в губещи в тази световна борба за надмощие. Само заедно можем да изпълним обещанията за сигурност и благосъстояние на нашите граждани. Само така можем да постигнем целта, за която народите на нашите страни са гласували, в подкрепа на участието ни в Европейския съюз.
Европейският парламент вече показа, че има широка визия за бъдещето на Европейския съюз. Това е най-вече вярно за единния и балансиран подход към политиката на разширяване на Съюза. Динамичният растеж на Европа й даде възможността да се конкурира на световно равнище. Този растеж е потенциал на Европа, който тя трябва да оползотвори така, че дори и след няколко десетилетия Съюзът да бъде равноправен икономически партньор на бързоразвиващите се икономики на Азия и Латинска Америка. Именно вие, демократично избраните представители на народите в Европа, най-остро чувствате отговорността за този процес. Също така е невъзможно да надценим значението на Европейския парламент за приближаването на европейския проект още по-близо до нашия народ и за разширяването на демократичната му легитимност. В бъдеще ролята на Европейския парламент ще стане дори по-важна.
Важно е да се обединим в многообразието и разнообразието. Важно е да продължим да работим за подобряването на Европейския съюз. Това е задача, върху която всички европейци трябва да работят заедно. Това е нашата обща отговорност към Европа. Особено важно е да предотвратим разпокъсването на Европейския съюз. Държавите-членки трябва да търсят решения и да избягват разработването на многоскоростен подход към европейския проект. Споразумението за подкрепа на Договора от Лисабон, изпратено до Съвета миналия месец, беше приветствано. Договорът от Лисабон е правното предварително условие за бъдещото напълно ефективно функциониране на Европейския съюз. Само чрез прилагането на практика на принципите на Договора от Лисабон ще бъдем в състояние напълно да осъществим положителния потенциал, който нова, обединена Европа предлага. Доколко ефективно на практика ще работи Договорът от Лисабон, зависи от политическата воля на държавите-членки и институциите и тяхната способност да се обединяват за постигане на целите на Европа.
Госпожи и господа, до 2004 г. целта на Латвия беше членство в Европейския съюз. След това преобразувахме целите на Латвия в контекста на целите на Европа. Повече не можем да се разглеждаме и възприемаме отделно от Европа. Можем да определим и постигнем целите на Латвия само ако те съвпадат с общата представа на Европа за бъдещето. От друга страна, целите на Европа са постижими, ако отговарят на представата на всяка държава-членка. Европейският съюз беше изграден и трябва да бъде заздравен на основата на общи ценности. А общите ценности могат да станат ясни само чрез обществена дискусия. Само с единомислие можем да стигнем до съгласие за тези от тях, които ще прибавим към онези ценности, на които Европейският съюз беше основан. Това е задача за всички политици и по-специално за лидерите на Европа, които трябва да определят европейските ценности и да започнат дискусия за тях.
Нека погледнем в бъдещето. Как виждаме Европейския съюз и Латвия в дългосрочен план? Да кажем през 2015 г.? В света след икономическата криза ще се откроят няколко мощни икономически центъра. Един от тях ще бъде Европейският съюз. Европа ще има волята и способността да бъде единна, защото само съюзът ще ни предостави възможността да изпълним задачите си. Освен това Европейският съюз ще бъде все още отворен към всички онези европейци, които приемат неговите ценности. Това единство ще бъде ключът към нарастващото значение на ролята на Европа в света. Европейският съюз ще се е разширил, но няма да е изгубил способността си за ефективно действие. Европейският съюз ще е в състояние да се грижи сам за сигурността си и да осигурява стабилност на своите съседи. Образованието и културата ще са мостът, свързващ различния опит на държавите-членки в Европейския съюз, и това ще помогне на Европа да се спечели отново водещата роля в света в областта на науката и културата. Тогава вече няма да има стари и нови, малки и големи европейски държави. В Европа държавите ще бъдат преценявани по техните постижения, а не по географски и геополитически критерии. Европа ще е обединена и това единство ще бъде осигурено от силни региони, които, защитавайки собствените си интереси, ще работят в тясно сътрудничество заедно с други, като така ще създадат мрежа на благосъстояние и развитие в цяла Европа. Всяка нация ще допринася за това развитие съгласно собствените си възможности и специфични познания.
Каква ще бъде ролята на Латвия в Европейския съюз през 2015 г.? Това ще е време, в което Латвия ще е излязла от кризата. Столицата на Латвия, Рига, ще е един от процъфтяващите центрове на балтийския икономически регион. Икономиката на Латвия ще е по-балансирана, по-конкурентоспособна и променена в структурно отношение. През 2015 г., за първи път в историята на независимата държава, на Латвия ще й бъде поверено да решава проблеми от европейско и глобално естество като на държава-членка, председателстваща Европейския съюз. Нашият принос към Европа ще бъдат нашите специални връзки с народите от Източното партньорство. Латвия и нашият регион ще са мостът на Изток, така както средиземноморските държави ще съединят двата бряга на това море. Нашата представа за отворена Европа и нашият опит в интегрирането ще бъдат импулсът за отвореността на Европа.
Госпожи и господа, 2015 г. не е далеч; от нея ни делят само шест години. Преди век латвийският поет Rainis написа: "Това, което се променя, устоява". Днес тези думи звучат не по-малко мъдро. Убеден съм, че Европа ще се промени в материален аспект. Тя ще израсне още по-мощна със своята икономика, благополучие и взаимно сътрудничество. Тя ще консолидира ценностната си система. Европейците ще са горди, че живеят в Европа и все пак принадлежат към собствената си нация. Единство в многообразието, развитие, запазване на ценностите и отговорност на всеки гражданин към неговата нация и към европейското семейство като цяло, това е бъдещето на Европа.
Госпожи и господа, развитието и просперитетът на Европа са мерилото за нашия успех. Така ще бъде оценявана нашата работа. Тя е наша отговорност. Призовавам ви като членове на Европейския парламент да насърчите разбирането от европейците на нашите общи цели и как те ще се отразят на живота на всеки европеец в собствения му дом. Подкрепата на европейските граждани на идеята за Европа е най-силната гаранция за бъдещето на Европа. Благодаря ви, госпожи и господа, за вашата работа по време на тази сесия. Пожелавам ви успех в бъдещата ви работа и на следващите избори за Европейски парламент.
Председател
Г-н Президент, искам да ви благодаря от името на Европейския парламент за вашето обръщение, за европейския ви кураж и за европейската ви решителност. За нас беше удоволствие да чуем, че цените Европейския парламент, и с право.
Все още помня ясно как по време на преговорите за присъединяване през втората половина на 1990 година Латвия, Литва и Словакия първоначално бяха изключени. Именно Европейският парламент призова правителствата да включат Латвия, Литва и Словакия в преговорите. В резултат на това Латвия, Литва и Словакия получиха възможността да станат членове на Европейския парламент на 1 май 2004 г.
Вие засегнахте въпроса за енергията и аз ще ви отговоря съвсем накратко. Имаме изключително отговорен Комисар, ваш сънародник, Andris Piebalgs, който се справи блестящо миналата седмица и по време на спора за газа с Русия и Украйна, но по-специално с Русия. Искам да благодаря на Andris Piebalgs за работата му в присъствието на неговия Президент.
(Ръкопляскания)
Г-н Президент, заключителната ми бележка е следната: вие говорихте за това как се учите и как Латвия се учи. Това определено е истина. Дори и тези, които принадлежат към Европейската общност, към Европейския съюз, от самото начало се учат от вас и от вашия исторически опит. Ако сме подготвени да се изслушваме един друг и да се учим един от друг за всички нас ще е най-добре. На основата на общите ни ценности ние сме силни, демократични и свободни. Благодаря ви, президент Zatlers, беше удоволствие да ви приветстваме с добре дошли. Благодаря.
(Ръкопляскания)
