Euroopa Ülemkogu ettevalmistamine (18.-19. juuni 2009) (arutelu) 
President
Järgmiseks päevakorrapunktiks on nõukogu ja komisjoni avaldused Euroopa Ülemkogu ettevalmistamise kohta 18. ja 19. juunil.
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Härra president, tervitan väga võimalust teie ees sõna võtta enne järgmist Euroopa Ülemkogu kohtumist, millest ma isiklikult osa ei võta. Loomulikult on seekord tingimused natuke ebatavalised, kuna varsti määratakse uus Tšehhi Vabariigi valitsus. Oma sõnavõtu lõpus ütlen selle kohta veel paar sõna.
Esmalt lubage mul käsitleda peamisi küsimusi Euroopa Ülemkogu juuni kohtumise päevakorras, mida eesistujariik ette valmistab. Alustan institutsiooniliste küsimustega. 2008. aasta detsembris leppis Euroopa Ülemkogu kokku suuna asjus võimalda Lissaboni lepingu jõustumine 2009. aasta lõpuks. Põhimõtteliselt tähendab see õiguslike tagatiste ja garantiide andmist seoses mõnede Iiri rahvale muret tekitavatele küsimustega ning vastuseks lubab Iiri valitsus saavutada lepingu kinnitamise enne oktoobri lõppu.
Selle kokkuleppe rakendamine on endiselt käsil ning hetkel ei saa ma seda üksikasjalikumalt arutada. Olen kindel, et saabuv Euroopa Ülemkogu suudab täita oma poole kokkuleppest.
Nagu te kõik arvatavasti teate, hääletatakse homme Lissaboni lepingu kinnitamise üle Tšehhi senatis. Keset ööd sõidan ka mina sinna, et kohe hommikul kohal olla. Usun, et selle hääletuse tulemus saadab positiivse sõnumi liikmesriikidele ning rahustab mõned põhjendamatud halvad eelaimdused. Teen kõvasti tööd! Sellegipoolest tuleb Tšehhi senaatoritele selle demokraatliku otsuselangetamise asjus anda tingimusteta sõltumatus. On selge, et igasugused katsed neile survet avaldada võivad osutuda takistavaks.
Möödunud detsembris lepiti ka kokku, et tulevase komisjoni ametissemääramise protsessi, eriti presidendi määramist alustatakse viivitamatult pärast Euroopa Parlamendi valimisi 2009. aasta juunis.
Olen teadlik siin avaldatud vaadetest soovist kaasata sellesse protsessi Euroopa Parlamenti piisavas ulatuses. Eesistujariik töötab loomulikult koos nii liikmesriikide kui ka parlamendiga.
Nüüd räägin paar sõna majandus- ja finantskriisist, mis hõlmab kindlasti suure osa päevakorrast ning vajadusest majandus- ja finantskriisile jätkuvalt vastata.
Kriis näitas, kui vajalik on tugevdada finantsasutuste järelevalve ja reguleerimise tõhusust ning täiustada kriisiga toimetuleku mehhanisme. Sellega on juba algust tehtud nii Euroopa Liidus kui ka ülemaailmselt. Selles kontekstis esitas Jacques de Larosière'i juhitud rühm väga huvitavaid ideesid ning komisjon esitas möödunud nädalal esimesed ettepanekud. Tulevatel nädalatel on oodata veel edasisi ettepanekuid.
Neid arutab hetkel ja ka edaspidi ECOFIN - ja täna on ka ECOFINi kohtumine - ning meie eesmärgiks on jõuda Euroopa Ülemkogus esimeste otsusteni. See on auahne eesmärk ning töö peab jätkuma ka pärast juunit. Seega on ülimalt oluline, et juunis toimuv Euroopa Ülemkogu saab anda tugeva signaali komisjoni esitatud ettepanekute kiireks vastuvõtmiseks.
Üldjoontes hindab juunis toimuv Euroopa Ülemkogu olukorda finantsturgudel ning seni kasutusele võetud meetmete toimivust. Hinnatakse ka meetmeid "tõelise” majanduse toetamiseks ning seoses sellega vaadatakse ka olukorda tööhõives.
Ülehomme, neljapäeval peame tööhõive tippkohtumise koos sotsiaalpartneritega Prahas, kus käsitletakse neid olulisi küsimusi. Selle tippkohtumise päevakorrast teavitatakse teid üksikasjalikult täna toimuval eriarutelul.
Lisaks neljapäevase tippkohtumise tulemusele Prahas ning väga huvitavatele õppepraktikatele Tšehhi Vabariigis, Rootsis ja Hispaanias esitab komisjon varsti ka teatise enne juunis toimuvat Euroopa Ülemkogu, et selleks ajaks oleks meil järelemõtlemiseks pakkuda mõningaid huvitavaid ideesid ja soovitusi.
Kuid lubage mul rõhutada, et asi ei ole uue suure tööhõivestrateegia käikulaskmises. See on meil juba olemas - Lissaboni strateegia kasvu ja töökohtade loomiseks. Hiljuti kinnitasime taas olemasolevad tööhõivesuunised ning võtsime kasutusele riikidele omased soovitused. Üldisemalt lubage mul meelde tuletada, et möödunud aasta lõpust saati ELi ja liikmesriikide poolt kasutusele võetud stiimulite paketid on suureks panuseks tööhõive toetamisel.
Järgmisena, mis puudutab kliimamuutust, siis pöördub Euroopa Ülemkogu tagasi kliimamuutuste-teemalise tippkohumise ettevalmistuste juurde Kopenhaagenis. Hinnatakse nii rahvusvahelisel tasandil saavutatut kui ka meie enda ettevalmistusi.
Tegemist on mahuka probleemiga, eriti just seetõttu, et läbirääkimised rahvusvaheliste partneritega toimuvad paralleelselt meie sisemiste aruteludega. Eile toimus Prahas Euroopa Liidu-Jaapani tippkohtumine. On selge, et selle auahne kokkuleppe kindlustamiseks Kopenhaagenis on vaja arvestatavat rahastamist. Euroopa Liit on pühendunud sellest oma osa panustamisele, mis vajab loomulikult ka ausat liidusisest koormuse jagamise kokkulepet.
See, kui kaugele me juunis toimuval Euroopa Ülemkogus ELi enda sisekokkulepetes läheme, sõltub väga palju sellest, kui kaugele on läinud meie rahvusvahelised partnerid, kaasa arvatud USA, ning mitmepoolse raamistiku läbirääkimiste olekust. Rõhutan Euroopa Liidu püsivat tahet näidata üles juhtimist eesmärgiga saavutada Kopenhaagenis auahne tulemus.
Hetkel on veel liiga vara rääkida üksikasjalikumalt Euroopa Ülemkogu päevakorrast välissuhete seisukohalt. Kuid käesoleva nädala lõpus toimub Prahas kaks tähtsat tippkohtumist kolmandate riikidega: idapartnerluse tippkohtumine 7. mail ja järgmisel päeval tippkohtumine "Lõunakoridor - uus siiditee”. On väga tõenäoline, et Euroopa Ülemkogu arutab nende sündmuste järelmeetmeid, mis on vajalikud liidu huvide tagamiseks pikemas perspektiivis.
Samuti võime oodata arutelusid nn kolmepoolsete tippkohtumiste üle Jaapani ja Kanadaga ning muude tähtsate tippkohtumiste ja kohtumiste üle, mis on plaanitud juba maiks, kaasa arvatud Venemaaga. Igal juhul uuendatakse välissuhete päevakorda praeguste arengute alusel, nimelt üldasjade ja välissuhete nõukogu kohtumised mais ja juunis, millel käsitletakse lisaks tavalistele päevakorrapunktidele ka kaitse- ja arenguküsimusi.
Tänan teid huvi eest eelseisva Euroopa Ülemkogu päevakorra suhtes ning ootan hea meelega järgnevas arutelus teie innustavaid kommentaare ja seisukohti.
José Manuel Barroso
Härra president, daamid ja härrad, järgmine Euroopa Ülemkogu kohtumine toimub samal kuul, mil toimuvad Euroopa Parlamendi valimised. Need tähtsad valimised toimuvad paljude meie kodanike jaoks raskel ajal. Mõtlen just sellele, kuidas kriis on mõjutanud töökohti, ning sellest on meil võimalus rääkida üksikasjalikumalt õhtupoole.
Meie vastus kriisile peab tuginema meie põhiväärtustele - vastutus, solidaarsus ja sotsiaalne õiglus. Kriis annab meile võimaluse uuendada Euroopa sotsiaalse turumajanduse mudelit, mis on keskkonnateadlik ning põhineb meie väärtustel.
Kõik eurooplased, kellel on selleks soov, peavad olema valmis oma panust andma. Nad peavad selgitama, miks Euroopa on nii oluline, miks peavad andma kodanikud oma osa ning miks nad peavad hääletama.
Daamid ja härrad, võite olla uhked tehtud töö üle. Parlament, mille ametiaeg hakkab lõppema, võib oma märkimisväärsete saavutuste üle uhke olla. Parlament on näidanud kindlameelsust, andes oma kodanikele kindlaid tulemusi ning tõestanud, et parlamendil on meie ühise tuleviku jaoks auahne nägemus.
Nende viimase viie aasta pärand on väga tähtis. Võeti vastu ajaloolised otsused kliimamuutuse vastu võitlemiseks ning meie energiaturvalisuse tugevdamiseks. Kasutusele võeti meetmeid, mis on mõjutanud vahetult kodanike turvalisust ja vabadust ning mis on avanud neile ka uusi võimalusi.
Teostati põhjalikke reforme siseturu, sotsiaalmeetmete kava, telekommunikatsiooni, energia, keskkonna, õiguse ja siseasjade valdkondades. Kõige selle Euroopa uuendamise juures on näha parlamendi käekirja.
Ka olete teinud viimased paar nädalat koostööd eesistujariigi Tšehhiga, et jõuda kokkuleppele paljudes tähtsates küsimustes. Praeguseks on kaasotsustamismenetluse käigus Tšehhi eesistumisega võetud lõplikult vastu peaaegu 50 komisjoni esitatud õigusakti ettepanekut.
Lubage mul nimetada neist mõnesid, mis on olnud komisjoni päevakorras minu ametiajal: energia siseturg, meresõidu turvalisus, meetmed finantsturgude reguleerimise ja järelevalve tugevdamiseks ning 5 miljardi euro suurune taastusmeetmete pakett Euroopa majanduse jätkusuutlikuks muutmiseks.
Õnnitlen parlamenti ja eesistujariiki Tšehhi Vabariiki Mirek Topolánek'i ja Alexandr Vondra juhtimise all kogu saavutatu eest. Olen kindel, et see töö jätkub juuni lõpuni.
Nendest Euroopa tulemustest tuleb rääkida valijatele selgelt ja veendumusega. Nii saame anda uut hoogu julgele ja enesekindlale Euroopa Liidule. Euroopal on seda vaja. Sellest kriiside ja muutuste aastast tuleb teha aasta, kui oleme varasemast aktiivsemad, leidlikumad ja enesekindlamad
Sellest saab meie juhtpõhimõte Euroopa Ülemkogu juuni kohtumisel. Me ei saa lubada oma jõupingutuste tempo langust. Peame olema edukad Euroopa nimel. Seepärast ei käsitlegi ma nüüd teisi probleeme, mida Alexandr Vondra ka juba mainis, näiteks idapartnerluse nõukogu, mis on väga oluline, vaid tahan keskenduda eriti nendele aladele, mis minu arvates on Euroopa Ülemkogu juuni kohtumisel esmatähtsad.
Euroopa Ülemkogu peab liikuma edasi mitmete järgmiste kuude ja aastate kriitilistes küsimustes.
Tuleb jätkata tööd eesmärgi nimel saavutada Lissaboni lepingu jõustumine. Euroopa Liit vajab eeliseid, mis nimetatud leping toob. Seega peame seadma valmis möödunud detsembril kokku lepitud institutsioonilise paketi, millega leppida kokku õiguslikud garantiid rahvahääletuse protsessi edasiviimiseks Iirimaal ning jätkata samme sujuva ülemineku ja institutsioonilise stabiilsuse saavutamiseks.
Mis puutub kliimamuutusesse, siis peame jätkama seniseid jõupingutusi, et saavutada Kopenhaagenis detsembris oma auahne kokkulepe. Näitasime, et tugevad ja tõsiseltvõetavad eesmärgid on saavutatavad. Nüüd peame julgustama teisi samaväärset auahnust üles näitama ning näitama oma valmisolekut abivajajate abistamiseks. Lühidalt, peame selle inertsi tõeliselt ülemaailmseks tulemuseks muutma.
Vältimatult on Euroopa Ülemkogu tähelepanu keskmes taas majanduskriis. Juba kriisi algusest peale pidi Euroopa Liit kohanema selle erinevate nõudmistega: stabiliseerida käesolev finantskriis; taastada usaldus finantssüsteemi; panna pangad taas laene andma; tagada ülemaailmsed tegevused, mis vastavad kriisi ülemaailmsetele mõjudele; ning pakkuda otsest abi töö kaotanutele või neile, kellel on oht töö kaotada.
Alates nüüdsest kuni Euroopa Ülemkogu kohtumiseni keskendutakse peamiselt kahele alale. Esiteks regulatiivse ja järelevalvesüsteemi ülesehitamisele - see süsteem peab saama nii rahva kui ka investeeriva kogukonna usalduse. Eesmärgiks ei ole mitte ainult pikemas perspektiivis tugevama süsteemi loomine, et me ei seaks oma majandust taas samal viisil ohtu, vaid ka usalduse taasloomine nüüd kohe ning turgudele ja rahvale näitamine, et Euroopa Liit teab, mida tuleb teha.
Möödunud nädalal esitasime oma ettepanekud riskifondide, erakapitali investeerimisfondide ja juhtide palkade suhtes. Need ettepanekud näitavad meie võimet olla liikumapanevaks jõuks G20 tippkohtumisel kokkulepitud reformide täideviimisel ning määrata standardid nendele tegevustele, mille puhul ootame, et ka meie partnerid need tulevastel kuudel kasutusele võtavad. Tõepoolest on komisjon esimene täitevorgan maailmas, mis esitas konkreetsed ettepanekud seoses selle raske ja keeruka probleemiga. Komisjon, parlament ja nõukogu peavad nende ettepanekute suhtes kokku leppimiseks järgnevatel kuudel tihedalt koostööd tegema.
Järgmiseks sammuks on üksikasjaliku kava koostamine selle kohta, kuidas kavatseme korraldada järelevalvet Euroopa tasandil. Pole mingit põhjust käia nagu kass ümber palava pudru. Hetkel kasutuses olev siseriiklik järelevalvesüsteem on läbi kukkunud. Seepärast paningi kokku de Larosière'i rühma, et pakkuda ideid tõhusa Euroopa järelevalvemehhanismi loomiseks. Mai lõpus esitab komisjon oma kavandi sellise finantsjärelevalve süsteemi korraldamise kohta Euroopas. Ka siin sooviksin näha Euroopat esimese tegutsejana maailmatasemel.
Teine teema on loomulikult tööhõive. Tööhõive tippkohtumisest räägime lähemalt hiljem. Võin juba nüüd öelda, et pärast tippkohtumist esitab komisjon enne Euroopa Ülemkogu juuni kohtumist üksikasjaliku teatise. Olen kindel, et Euroopa Liit peaks tegema kõik enda võimuses, et aidata selles kriisis kõige enam kannatanuid.
Meie vastus kriisile ei tohi piirduda tehniliste meetmetega regulatiivsete probleemide lahendamiseks. See peab põhinema - nii, et see ka välja paistab - meie põhiväärtustel: solidaarsusel, sotsiaalsel õiglusel ja vastutusel ning samuti vastutusel tulevate põlvkondade ees. Peame kasutama seda võimalust, et rajada oma Euroopa sotsiaalse ja ökoloogilise turumajanduse vundament.
See peaks olema järgmisel kuul Euroopa Ülemkogu kõige tähtsam sõnum: aktiivne Euroopa Liit, mis vaatab tuleviku poole ning töötab oma kodanike hüvanguks, olles nende kodanike usalduse ära teeninud.
Joseph Daul
Härra president, nõukogu eesistuja, komisjoni president, daamid ja härrad, Euroopa Ülemkogu, millega lõppeb Tšehhi eesistumine, paistab kuupäeva ja sisu poolest ikka veel väga umbmäärane. Seega on tänane ülesanne väga raske, kuid see on samas ka võimalus meie eesmärkide uuesti kinnitamiseks parlamendi ametiaja lõpu eel. Esimene Euroopa Ülemkogu ülesanne juunis pärast Euroopa valimisi on nimetada ametisse uus Euroopa komisjoni president.
Nagu ka aastal 2004 kutsutakse nõukogu eesistujat üles valima sellele tähtsale ametikohale kandidaati peamisest Euroopa Parlamendi fraktsioonist ning seejärel on parlamendi kord 15. juulil valiku kohta oma arvamus esitada, millest saab üks esimesi uue parlamendi ametiaja suuri poliitilisi tegevusi.
Daamid ja härrad, rahvas kurdab tihti, et Euroopal ei ole nägu. Me tahame Euroopale selle näo anda, tehes lõpu vahetuvale eesistumisele ning luues sellega stabiilse Euroopa Ülemkogu. Seda käiku näeb ette Lissaboni leping ning see oleks positiivne areng. Kuid kuna komisjoni presidendil on viieaastane ametiaeg, on Euroopal juba nägu, mida igaüks tunneb, ning Euroopa parlamendi president kehastab omalt poolt 500 miljoni kodaniku häält. Euroopa Ülemkogu juuni kohtumine toimub Nice'i lepingu õiguslikus raamistikus ning paistab, et teatud liikmesriigid tahavad oodata Lissaboni lepingu kinnitamist enne institutsiooniliste otsuste tegemist ning seega ka enne komisjoni presidendi nimetamist.
On ka kahju, et me ei tea veel, kas ja millal Lissaboni leping jõustub, kuid see tuleks jõustada ilma edasiste viivitusteta. Kas lükkasime Euroopa valimised edasi seepärast, et arvasime, et Lissaboni leping oleks Euroopa Parlamendis olnud populaarsem? Ei, seda me ei teinud, ja meie fraktsioon ootab esimesel võimalusel selget sõnumit nõukogu kavatsuste kohta selle institutsioonilise küsimuse asjus.
Sarnaselt loodavad Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni liikmed, et homme Tšehhi senatis toimuv hääletus sillutab teed eelseisva Lissaboni lepingu kinnitamiseks nõukogu eesistuja riigi poolt. See oleks suurepärane kingitus 1. juuliks, härra Vondra.
Soovin ka öelda, kui väga hindame, kuidas te parlamendi tööd selle eesistumise esimese paari kuu jooksul juhtisite, olles raskes olukorras Venemaa ja Ukraina vahelise energiakriisi ning loomulikult ka finantskriisi tõttu. Tõite välja ka Euroopa poliitika jätkuvuse olulisuse ning näitasite, kui oluline on ühtehoidmine meie riikide vahel meie suhetes peamiste partneritega Euroopa-USA tippkohtumisel Prahas koos Barack Obamaga. Loodan, et Tšehhi eesistumine lõppeb sama positiivses ja konstruktiivses vaimus, kui see algas. Mängus on ikkagi Euroopa Liidu usaldusväärsus.
Härra president, daamid ja härrad, Euroopa Ülemkogus arutatakse loomulikult ka uusimaid arenguid majanduskriisis ning Euroopa palvel sisse viidud meetmeid rahvusvaheliste finantssüsteemide korrastamiseks. Eriti kiiduväärt on Euroopa Komisjoni viimased sellealased ettepanekud, eriti seoses lahkumiskokkulepete, kauplejate lisatasude või spekulatiivsete fondidega. Kõik need meetmed on õigel teel, kehtestades eeskirju finantsturgudele, et aidata meil saada võimalikult ruttu tagasi kasvu ja tööhõive teele. Kõik need meetmed näitavad jälle seda, et need, kes tihtipeale demagoogiat kasutades süüdistavad komisjoni ja Euroopa Liitu halvatuses või nõrkuses, eksivad ning petavad meie kaaskodanikke.
Kui selle eesistumise ametiaeg lõppeb ning Rootsi eesistumise üle võtab, näitavad eurooplased oma seisukohti Euroopa valimistega ning loodan, et nende valikud aitavad meil astuda ühiselt vastu meie ees seisvatele tähtsatele kohustustele.
Hannes Swoboda
Härra president, esmalt soovin tänada härra Vondrat tema isikliku pühendumuse eest, tänu millele oli võimalik need suured õigusaktide paketid Tšehhi eesistumise ajal läbi suruda. Selle eest tänan teid südamest.
Kuid sooviksin kommenteerida seda, mida ütlesite uue komisjoni ametissemääramise kohta. Ütlesite, et konsulteerite parlamendiga. Peaksin teile või nõukogule kohe ühte asja ütlema: nagu ka president Barroso teate väga hästi, et me tahame kursimuutust. Tahame muutust, tahame komisjoni, mis pühendaks endisest rohkem tähelepanu sotsiaalsele poliitikale.
Kahjuks, härra komisjoni president, ei ole see, mida härra McCreevy riskifondide kohta välja pakkus, sama, mida pakkus välja härra Nyrup Rasmussen, ja sellega ei saa me leppida. Selle taga paistab olevat Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon. Me ei poolda sellist direktiivi, milles nagu Šveitsi juustuski on rohkem auke kui juustu. Me ei usu McCreevy plaani.
Soovin pöörduda uuesti teie tänase konsultatsiooni poole. Meie jaoks tähendab suuna valimine, et sotsiaalne poliitika peab olema palju tugevamini esindatud nii komisjoni kui ka nõukogu töös. Meie arvates peate usaldama ka kandidaati ning andma neile volituse sotsiaalse tugevuse esiletoomiseks.
Juhul, kui see on liiga abstraktne, märkis meie Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon selle kõik üles seisukohas pealkirjaga "Sotsiaalselt eduka Euroopa nimel” (For a Europe of Social Progress). See ulatub töötajate lähetamise direktiivist sotsiaalpeatükini, mis lisaks lepingutele - lisaks Lissaboni lepingule - peaks sätestama ka selgelt Euroopa sotsiaalse dimensiooni. See, härra Daul, erineb paberist, mille fraktsioon PPE-DE hiljuti Varssavis sõlmis. Kui võrdlete mõlemat paberit, leiate suuri erinevusi. Pühendume selgelt sotsiaalsele turumajandusele ning "sotsiaalne” on kolm korda alla joonitud. Paberis mainib PPE-DE mõnes kohas sotsiaalset turumajandust ja mõnes teises kohas vaba, see tähendab piiramatut, reguleerimata turumajandust. Seda meie ei taha, just see ongi erinevus PPE-DE ja meie fraktsiooni vahel.
Lubage mul öelda veel paar sõna majandusolukorra kohta, mida mainisite. Poul Nyrup Rasmussen väljendab seda selgelt ja arusaadavalt. Lisaks sellele tegevusele, mida härra Schulz hetkel üle terve Euroopa teatavaks teeb ja edendab - seetõttu palun teil võtta vastu tema vabanduse - soovin veelkord selgelt öelda järgmist. Majanduskriis on näidanud selgelt, et puuduv majanduslik koordinatsioon, mille eest vastutab nii komisjon kui ka nõukogu, on osaliseks põhjuseks sellele nõrgale viisile, millega me käesolevat kriisi lahendame. Kriis oli vältimatu, kuid asjaolu, et meil puuduvad vajalikud vahendid selle vastu võitlemiseks, et me ei ole siiani veel edasi jõudnud Euroopa fondidega, valmistab meile sügavat muret.
Viimase punktina tahan tuua välja tõusva töötuse taseme noorte seas, mis valmistab mulle isiklikult suurt muret. Volinik Špidla ütles seda väga selgelt: meil tuleb tööturule terve põlvkond noori inimesi ja mis nad eest leiavad. Massilise noorte töötuse! Selle vastu peame koos midagi ette võtma. Meie kõik - nõukogu, komisjon ja individuaalsed valitsused - peame tegema kõik võimaliku, et esimene asi, mida noored inimesed tööturul kogeksid, ei oleks töötus, vaid koolitused ja edasised õpingud, millega neid paremini tööturu jaoks ette valmistatakse. Peame selle sõnumi koos noortele saatma, kuna see on ülioluline meie ühiskonna sotsiaalse stabiilsuse jaoks.
Graham Watson
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra president, ootame juba rahutult järgmise Euroopa Ülemkogu toimumist selle kõrgetest eesmärkidest vaimustudes. Üks oluline päevakorrapunkt peaks olema loomulikult järgmise komisjoni presidendi ametissenimetamine, kuid seda ametissenimetamist ei saa vaadata isoleerituna. President saab toetust komisjoni liikmetelt ning Lissaboni lepingu patiseisu arvesse võttes ei ole meil õrna aimugi, kuidas need kohad täituvad.
Kui me juba nelja nädala pärast palume Euroopa kodanikel valida oma uued esindajad parlamendis, teeme seda väga ebakindlalt ning riskime sellega, et selle vaakumi täidab Euroopa-vastaste oportunism. On aeg teha selgeks, kuidas me jätkame. Joseph Daul väljendas oma seisukohta, et komisjoni presidendi peaks määrama suurim fraktsioon, nagu ka viie aasta eest. Minu fraktsioon on samal arvamusel. Järgmine komisjoni president, millal ta ka valitakse, peab tundma volinike kolleegiumi määramise õiguslikku alust ja ajakava. Loogiline oleks teha kõik määramised kas ainult Nice'i lepingu või siis ainult Lissaboni lepingu alusel. Kodanikud vajavad sellist kindlust. Liikmesriigid, kus Lissaboni leping on veel kinnitamata, peavad tegema kõik võimaliku selle lihtsustamiseks. Homme hääletab Tšehhi Vabariigi senat Lissaboni lepingu üle ning vaja on kolme viiendikulist enamust. Poolt hääletamise korral toimetatakse dokument presidendi Václav Klausi kätte, kes peaks selle otsekohe allkirjastama.
Härra eesistuja, teie eesistumine ei ole olnud halb. Nagu härra Barroso ütles, on viidud edukalt lõpule mitme õigusakti vastuvõtmine, kuid suurimad laineid löönud faktid on vaatamata teie ning teie meeskonna jõupingutustele, härra Vondra - kellele me kõike paremat soovime - see, et meil oli esimene euroskeptikust nõukogu eesistuja ning valitsuse lagunemine keset eesistumist. Mul on ka kahju teile meelde tuletada, kuid Entropa skulptuuri on raske unustada isegi siis, kui me seda väga tahame. Seega - kui president asub tippkohtumisel peaministri kohale, siis laskem tal oma ametiaeg positiivselt lõpetada. Laskem tal kinnitada Lissaboni leping oma allkirjaga.
Kuigi Lissaboni leping on oluline, ei saa see iseloomustada seda valmiskampaaniat. Euroopa valijaid huvitavad rohkem praktilised lahendused päevakajalistele probleemidele kui konstitutsioonilised küsimused ning neid probleeme palun ma teil ka tippkohtumisel tunnustada. Euroopa majandus kannatab endiselt languse all ning meie kodanikud peavad teadma, kuidas me neid sellest välja juhime. Meie fraktsioon tervitab komisjoni ettepanekuid seoses riskifondidega väga hea esimese sammuna. Euroopa keskkond on endiselt ohus üha läheneva kliimakaose varjus ning valijad peavad nägema, et Euroopa Liit on suuteline vastu võitlema. Euroopa väärtusi õõnestavad meie oma ukse all toimuvad inimõiguste rikkumised ning inimesed peavad mõistma, et ELil on endiselt kindel kavatsus need rikkumised lõpetada. Need on meie aja väljakutsed. Valimiskampaania peab näitama, et see ei käi Euroopale üle jõu ning et just Euroopa on ainus, kes seda kõike suudab.
Brian Crowley
- Härra president, nõukogu eesistuja, komisjoni president, järgmisel kuul aset leidev nõukogu kohtumine keskendub eriti just Euroopa Liidu majandusasjadele. Tuleb teha ettepanekuid majanduse taastamiseks ning need tuleb majanduse taaskäivitamiseks viivitamatult sisse viia.
Kui räägime täna Euroopa tulevikust, siis 99% inimestest, kellele me sellest räägime või kellele me väidame end sellest rääkivat, ei huvitu niivõrd Euroopa kui iseenda tulevikust. Nad hoolivad majandusolukorrast ning seal valitsevast ebakindlusest. Liiga tihti keskendume siin kojas või isegi Euroopa Liidu institutsioonides ühe ideoloogilise paiga panemisele teisele ideoloogilisele paigale selle asemel, et tegeleda inimeste tegelike ja tähelepanu vajavate probleemidega.
Selles suhtes arvan, et komisjon ja nõukogu on näidanud üles suurepärast juhtimisoskust esialgse reaktsiooni osas majanduskriisile. Selleks on otsustavad ja kiired tegevused pangasüsteemi stabiliseerimiseks, kiired tegevused Euroopa Liidu siseturgude toimimise usaldusväärsuse ja kindluse tagamiseks ning - mis kõige tähtsam - auahne tulevikunägemus. Selleks pole mujal asetleidvatele sündmustele reageeringu ootamine, vaid rünnaku juhtimine eelseisva vastu.
Selle asemel, et süüdistada ühte või teist komisjoni liiget või et arendada parteipoliitikat, nagu mõned on üritanud, peaksime üritama üksmeelele jõuda ning leidma uusi võimalusi, kuidas kõige paremini kriisile vastata. Niiviisi toimides peame olema uuendusmeelsed, loovad ning - mis kõige olulisem - peame olema ausad inimeste vastu selles suhtes, mida oleme suutelised pakkuma ja tegema. Liiga tihti kasutame reklaamlauseid ja räägime ilusasti kõlavaid sõnu selle asemel, et tegeleda tegelike sündmustega.
Minevikus oleme teinud vigu, kuid nagu ütleb vanasõna, eksimine on inimlik, andestamine jumalik. Me võime küll kõik rentslis lamada, kuid mõned meist püüdlevad siiski tähtede poole, nagu rahvasuu ütleb. Selliseid ambitsioone vajamegi nüüd, et suuta aidata tõusuteele Euroopa Liidu majandusolukord, luua uusi töökohti, uut lootust ja uusi võimalusi, et liidu kollektiivset tarkust, tugevust ja võimu oleks nüüd võimalik kasutada millegi hea saavutamiseks mitte ainult Euroopas, vaid ka mujal maailmas.
Lõpuks sooviksin tänada nõukogu eesistujat Alexandr Vondrat tema jätkuva panuse eest aruteludele siin kojas, lahkuse ja viisakuse eest, mida ta meile alati on osutanud, ning selle eest, et ta jätkas Tšehhi eesistumise programmi läbiviimist vaatamata raskele kodusele poliitilisele olukorrale.
Kokkuvõtteks soovin öelda, et eelseisvatel valimistel ei ole mul erinevalt paljudest kolleegidest luksust olla nimekirjas. Pean minema iga päev tavaliste inimestega kohtuma ja nende tavaliste muredega tegelema. Nad muretsevad oma töökohtade, hüpoteekide ja oma laste tuleviku pärast ning sellega me tegelema peaksimegi.
Monica Frassoni
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (IT) Härra president, daamid ja härrad, homme otsustate Lissaboni lepingu heakskiitmise üle. Loomulikult loodame, et te meid sellest keerukast olukorrast välja aitate.
Olles seda öelnud, võime ainult öelda, et olukord, milles täna oleme, näitab taas, kui ebasobiv on lepingu reformimise menetlus. Ühehäälne menetlus on viga. Parlament tegi sellest vaidlust tekitava küsimuse 1984. aastal koos Altiero Spinelliga tehtud ettepanekuga, et lepingud peab kinnitama häälteenamus, ning kõigile, kes neid kinnitada ei soovinud, tuleb ilma süümepiinadeta ust näidata koos kokkuleppega, kuidas edasi toimida. Meie arvavates oleks see olnud selle aja konstitutsiooniline reform ning kardan, et käesolev parlament on nimetatud mitterahuldava menetlusega leppides raisanud sellel ametiajal võimaluse olla liikumapanevaks jõuks integratsiooni ja lepingute alaste positiivsete reformide alal.
President rõhutas ka, et järgmine Euroopa Ülemkogu leiab aset pärast valimisi. Ta ütles ka, ning paljud meist kordasid seda suhtumist, et järgmise komisjoni presidendi peaks määrama järgmine Euroopa Ülemkogu. Meie arvates pole see siiski vajalik, seda eriti siis, kui puudub selgus selle üle, mis lepingust saab. Arvame, et terve komisjoni ning ka presidendi peaks määrama vastavalt Nice'i lepingule või et president ja komisjon tuleks määrata vastavalt Lissaboni lepingule. Arvan, et oleks viga valida nii ühte kui ka teist. Sellega petaksime valijaid ja avalikkust, kuna see näitaks veelgi selgemini, et see institutsioon on liikmesriikide ja valitsuste huvidele lükata-tõmmata.
Härra Swoboda, kritiseerisite pisut president Barrosot tema poliitika pärast, kuid sooviksin öelda teile midagi, mida meie fraktsioon juba mõnda aega on öelnud: kui tahame vältida seda, et president Barroso poliitika siin parlamendis taas enamuse saavutab, peame võitma mitte ainult valimised, vaid esitama ka teise kandidaadi; see on midagi, millest teie fraktsioon keeldub. On selge, et president Barroso on selles kampaanias omapäi ning arvan, et see on väga tõsine viga, mille eest vastutab peamiselt teie fraktsioon. Probleem ei peitu mitte vaeses härra McCreevys, vaid lähenemises terve selle parlamendi ametiaja vältel; sotsiaaldemokraatide nagu härra Verheugeni jõupingutustes ning muudes asjades, mis sellel ametiajal meile või siis teile muljet avaldanud ei ole.
Tahan teha kaks märkust selle kohta, kuidas Euroopa Liit kliimamuutuse asja juhtis või eeldatavasti juhtis. Üks asi on väga selge: Euroopa Ülemkogu ei tahtnud oma raha lauale panna. Seetõttu ei ole meil veel hetkel kokkulepet, kuna on selge, et isegi kui USA meiega liitub, ei saavuta me Kopenhaagenis kokkulepet, kui me ei paku 100 miljardi eurost rahalist tehingut riikidele, mis peavad võtma kasutusele meetmed kliima muutusega kohanemiseks ja selle leevendamiseks. Meie ise kiitsime end juhtidena niivõrd palju ja kui me seda raha ja neid meetmeid lauale ei pane, ei saavuta me kokkulepet, ja suurem osa vastutusest jääb eurooplaste õlule.
Liikudes edasi finantskriisi teemadele, soovin öelda, et me ei olnud järjepidevad, kuna ühest küljest ütleme, et peame nendega kindlasti toime tulema, neid piirama ja reguleerima, aga teisest küljest, kui soovitame näiteks, et CARICOM peaks jõudma selles suhtes kokkuleppele, siis mida me tegelikult soovitame. Täielik praeguste kontode liberaliseerimine kõigile elanikele, praktiliselt piiramatute varadega investorite kapitalikontode liberaliseerimine ilma igasuguste finantsteenuste eeskirjadeta. Finantsteenuste puhul nagu ka kliimamuutuse puhul võtame seega vastu eeskirjad, mille puhul me ei suuda hiljem tagada, et neid ka sisemiselt või meie välistegevustes järgitaks. Minu arvates on Euroopa Liidu probleemiks tänapäeval järjekindlus.
Ilda Figueiredo
Härra president, järgmisel nõukogu kohtumisel tuleb arutada tõsist majanduslikku ja sotsioloogilist olukorda, mille kriis kapitalismis ja uusliberaalsetes poliitikates põhjustas. Euroopa Liidu juhid ei saa oma vastutust enam eirata. Seda ei saa ka kõik need, kes surusid tagaplaanile tootmis-, sotsiaal- ja tööõiguste kaitsmise, et tõsta esile Lissaboni strateegia liberalism, stabiilsuse ja kasvu pakti irratsionaalsed kriteeriumid ning Euroopa Keskpanga võetud lähenemine koos selle vale sõltumatusega, mis on tegelikult vaid teeninud majandus- ja finantsgruppide huvisid.
Euroopa Ülemkogu praegused ennustused, mis viitavad sel aastal 4% SKP langusele ning stabiliseerimisele alles aastal 2010 ja 8,5 miljoni töökoha kaotamisele nende kahe aasta jooksul ning ennustusele, et töötuse määr tõuseb 11% lähedale, on väga tõsised ning näitavad, kui mittetõhusad on seni kasutusele võetud meetmed.
Kes saab jääda ükskõikseks sellise eksponentsiaalse töötuse kasvu suhtes, mis võib lõppeda 30 miljoni töötuga Euroopa Liidus? Seetõttu peame ühenduse tasandil kiiresti loobuma uusliberaalsetest poliitikatest, mis on kapitalismi kriisi halvemaks muutnud. Peame kiiresti tõstma esikohale õigustega töökohtade loomise, ühendusepõhise tootmise kaitsmise, avalike teenuste paremaks muutmise ja sissetuleku ausa jaotamise vaesuse vähendamiseks. Kiiresti on vaja, et majanduslik ja sotsiaalne sidusus ei oleks kõigest selge sisuta väljendid. Peame loobuma põhimõttest "päästke end, kui suudate”.
Vajame täiendavat ELi eelarvet, et tagada solidaarsus ning suurem toetus kõige nõrgematele majandustele ja inimestele, keda kriis kõige enam on mõjutanud. Peame looma õigustega töökohti noortele, naistele ja töötutele, tõstma rahvastiku ostuvõimet, stimuleerima nõudlust ning toetama mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtteid.
Selle asemel, et nõuda edasi Lissaboni lepingu eelnõud, peaksime austama iiri rahva iseseisvat otsust.
Selle asemel, et nõuda edasi finantssektori eesõigust, peame lõpetama maksutaevad ning tõstma esikohale Euroopa Liidu tootmissektori, loobuma stabiilsuse ja kasvu paktist ning asendama selle sotsiaalse arengu ja edu paktiga.
Selle asemel, et määrusi liberaliseerida ning tööturu paindlikkust suurendada, peame keskenduma avalikele investeeringutele, mis suudavad tootmissektorit stimuleerida, vältida koondamisi, lühendada keskmist tööpäeva ilma palka vähendamata, hoida ära töötust ning tagada universaalne juurdepääs kvaliteetsetele avalikele teenustele tervishoiu, hariduse ja väljaõppe, teadusuuringute, majutuse, õiguse ja keskkonna alal.
Seda ootavad meilt meie riikide kodanikud. Kui tahame, et Euroopa valimistest võtaks osa rohkem Euroopa kodanikke, peame vastama viisil, mida meie rahvas ja töötajad tahavad ning väärivad.
Hanne Dahl
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (DA) Härra president, tööhõive tippkohtumine pidi tegelikult toimuma 7. mail Prahas. Nagu me kõik teame, on töötuse küsimus olnud korrapäraseks päevakorrapunktiks kevadise tippkohtumise päevakorras. Siin arutasid liikmesriikide juhid nn Lissaboni strateegiat, mis on Euroopa Liidu kava rohkemate ja paremate töökohtade loomiseks. See on ka foorumiks, kus tööturu osapoolte esindajatele anti võimalus oma tööhõivealaseid seisukohti esitada. Kuid sellest ei saanud suurt ühist tippkohtumist tõusva töötuse kohta Euroopas. Selle asemel toimub palju vähem ambitsioonikam kolmepoolne tippkohtumine. Seega on otsustanud ELi juhid mitte saata Euroopa Parlamendile enne valimisi selget sõnumit. Seda oleks nagu lausa meelega tehtud!
Kohtumisel Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC) peasekretäri John Monksiga, anti mulle mõista, et see teadaanne on töötajatele väga halvaks märgiks. Härra Monks ei kahtle selles, et see jätab mulje, nagu ei huvitaks Euroopa juhte töötus piisavalt. Töötajad tunnevad, et neile ei ole antud võimalust oma seisukohti õigel tasandil teatavaks teha. Komisjoni andmetel - ning seda on juba ka mõned kolleegid maininud - tõuseb töötus 2010. aastaks 11 protsendini ning eelarvepuudujääk suureneb 7,5 protsendini SKPst. Sellega ei ole olukorda üle hinnatud - pigem vastupidi. See on suureks väljakutseks praegusele ühisraha süsteemile.
Mitmel riigil on euroga suuri probleeme. Nende hulgas on ka Iirimaa, Vahemere piirkonna ja Ida-Euroopa riigid, ning rahvusvaheline majanduskriis on probleeme veelgi halvendanud. Riigid väljaspool eurotsooni, nagu Ühendkuningriik, Taani ja Rootsi, saavad hästi hakkama. Seetõttu arvan, et juuni tippkohtumine võiks vältida seisukohtavõttu selle kohta, et eurosüsteemis on nii palju sisepingeid. Juuni tippkohtumisel tuleb võtta seisukoht selles suhtes, kuidas tõsistes probleemides riigid saavad end euro raudsest haardest vabastada.
Loomulikult võib luua ""majandusliku valitsuse”, aga ma ei ole veel näinud riiki, mis oleks valmis loovutama suure osa oma finantspoliitikast Euroopa Liidule, isegi mitte liidu suurim riik - Saksamaa. Seega küsiksin ma: kui palju Euroopa Liidu inimesi peavad kannatama eurosüsteemi all, mis tähendab tegelikkuses seda, et Euroopa inimesed peavad kannatama stabiilsuse ja kasvu pakti lootusetute kriteeriumide all? Nagu eespoolt mainitud, on olukord eriti kriitiline Iirimaal, Kreekas ja mõnedes teistes riikides. Usun, et need riigid peavad teadma, et nad võivad euro rangetest nõuetest pääseda isegi siis, kui taganemise kohta puudub vastav klausel. Arvan, et riigid peavad saama määrata oma tööhõivepoliitikat.
Jana Bobošíková
(CS) Nõukogu eesistuja, asepeaminister Alexandr Vondra, olgugi, et esindate lagunevat valitsust, ei vabasta see teid vastutusest, mida te Tšehhi Vabariigi kodanike ja kogu Euroopa Liidu ees kannate. Seetõttu kutsun teid üles lõpetama Lissaboni lepingu mittedemokraatlik ja valelik edendamine ning teavitama kodanikke asjade tegelikust seisust. Palun öelge neile, et Euroopa Liit töötab tõhusalt ka majanduskriisi ajal, et võetakse tarvitusele vajalikke meetmeid, et liikmesriigid on suutelised teineteist aitama ning et Lissaboni leping ei ole selleks kõigeks vajalik. Peaksite võtma avalikult tagasi Tšehhi eesistumise ennekuulmatu väite, et kõik, kes Lissaboni lepingut vastu ei võta, peaksid liidust lahkuma. Peaksite ütlema ausalt, et õiguslikud trumbid on nüüd nende käes, kes Lissaboni lepingut ei kinnitanud - iirlaste ja teiste vabalt mõtlevate Euroopa Liidu kodanike käes. Peaksite ütlema, et praegusi lepinguid ei saa ühepoolselt lõpetada ning et tagasiastumine Euroopa Liidust on võimalik ainult kõikide liikmesriikide nõusolekul ning et seetõttu ei saa ka ühtegi liikmesriiki ilma selle riigi nõusolekuta liidust välja saata.
Viimaks, asepeaminister Vondra, peaksite võtma tagasi oma väite, et 25 liimesriiki on Lissaboni lepingu heaks kiitnud. Kui te olete asjadest teadlik, siis peate teadma, et kinnitamine ei ole viidud veel läbi kuues riigis, kaasa arvatud Saksamaal ja Poolas. Pidage palun meeles, et Lissaboni lepingut ei lükanud tagasi ainult mitte iiri rahvas, vaid ka näiteks kuulus Saksamaa vasakpoolne poliitik Oskar Lafontaine, kuulus kristlikust demokraadist poliitik ja endine Saksamaa Konstitutsioonikohtu asepresident, ning Saksamaa president Roman Herzog ning samuti endine Euroopa Parlamendi liige Graf von Stauffenberg, kelle isa osales Adolf Hitleri mõrva vandenõus. Ning isegi teie oma riigi president Václav Klaus ei ole sellega nõus. Kõikide nende inimeste argumentides on üks ühine nimetaja: mure selle üle, et suur kaotus liikmesriikide suveräänsuses annab tugeva löögi Euroopa Liidu liikmesriikide kodanike argielule.
Asepeaminister Vondra, kahekümne aasta eest aitasite ise kukutada režiimi, mis rõhus oma naabreid, põlgas oma kodanikke ja valetas oma rahvale. Seetõttu olete austuse ära teeninud. Seetõttu ei suuda ma mõista, miks te nüüd ise samasugused tavad kasutusele võtate. Annate õiguse kõigile nendele argumentidele, mis võrdlevad Euroopa Liitu sotsialistliku Vastastikuse Majandusabi Nõukoguga ning samastavad Brüsselit Moskvaga. Soovin rõhutada, et Tšehhi eesistumise mainet ei ole rikkunud Tšehhi valitsuse langus, vaid jultunud surve avaldamine Iirimaale, milles ka Tšehhi eesistumine mängib oma osa. Rääkimata ka valedest, mida eesistujariigi kõrgeimad esindajad Lissaboni lepingu kohta rääkisid - valed, mis tekitavad usaldamatust Euroopa Liidu demokraatlikus protsessis. Te võisite küll tagasi astuda, kuid see ei vabastanud teid vastutusest. Palun tehke kõik enda võimuses, tagamaks, et Tšehhi eesistumise viimane Euroopa Ülemkogu täidab oma ülesannet nii, et meie riigist ei jääks muljet kui riigist, kus valitseb totalitaarsus, sundus ja valed, vaid kui riigist, mis austab demokraatiat, vabadust ja üle kõige tõde. Ainult sel viisil saate kinnitada, et meeleavaldused kakskümmend aastat tagasi, kus inimesed linnaväljakul oma võtmeid kõlistasid, ei olnud asjatud.
Timothy Kirkhope
Härra president, Tšehhi eesistumise ajal on saavutatud rasketel aegadel suurt edu ning suurt osa selle rekordi saavutamisel mängisid peaministri Mirek Topoláneki ja täna siinviibiva ministri Alexandr Vondra isiklikud oskused. Soovin siinkohal neile oma austust avaldada ning tänada neid viimase viie aasta jooksul tehtud töö eest.
Kahtlemata on majandusolukord taas peamiseks teemaks juuni tippkohtumisel, kus keskendutakse lühiajalistele ja keskpikkadele meetmetele, kuidas panna tarbijad taas kulutama ja pangad jälle laenama. Kuid tuleks vaadata ka võimalusi, kuidas EL saab ettevõtteid pikemas perspektiivis aidata. Mõnede väikeettevõtete jaoks tähendab see paremat juurdepääsu rahalistele vahenditele ning võimaluste suurenemist ühisturul, kuid paljude jaoks on vastuseks see, et poliitikud vähendavad bürokraatiat ja sekkumist.
Seepärast ei tohigi Euroopa sellel juunil sotsiaaldemokraatide suunda valida. Majanduslangus on pannud sotsiaaldemokraate oma tegelikku palet näitama. Nende arvates peaksid poliitikud määrama, kui kaua keegi töötada tohib. Nende arvates peaksid ametiühingud määrama töötajate töötingimused. Ning üle kõige arvavad nad, et nemad teavad, mis on kõige õigem, mitte inimesed. Mitte midagi ei kehasta seda "poliitikud teavad, mis on kõige parem” suhtumist paremini, kui hiljutine arutelu tööaja direktiivi üle.
Konservatiividest parlamendiliikmetel oli hea meel selle üle, kuidas möödunud nädalal lükati tagasi Ühendkuningriigi Tööpartei liikmete uusim katse jätta direktiivi Inglismaa erand. Inglismaal kasutavad erandeid 3 miljonit inimest. Sellele võimalusele toetuvad Inglismaa ettevõtted, töötajad ja avalikud teenused.
Tšehhi eesistumine on selles arutelus töötajate poolt ning õnnitlen eesistujariiki selle puhul, et ta aitas meil lükata tagasi see sotsiaaldemokraatide uusim rünnak. Palun tungivalt, et juuni Euroopa Ülemkogus lahendataks see küsimus lõplikult ning tehtaks selgeks, et töötajad, mitte poliitikud, peavad saama oma tööaja valida.
Poul Nyrup Rasmussen
Härra president, mul on siin tunne, nagu oleksin mõnel teisel planeedil ning imestan selle üle, mis siin parajasti toimub. See on imelik. Oleme halvimas kriisis alates aastast 1929. Kahe päeva eest ütles volinik Almunia, et sel aastal on kasv 4% jagu negatiivne ning et järgmisel aastal on meil 27 miljonit töötut. Härra Barroso, võrreldes kahe viimase aastaga - see aasta ja eelmine - tähendab see 10 miljonit töötut rohkem.
Ja mida ma kuulen? Midagi! Mitte midagi! Kuulen, et kavatsetakse sõnumit saata ja et teha midagi, et aidata kõige enam kannatajaid. Kuid võin teile meelde tuletada, et 11,1% töötuse tase järgmisel aastal on 27 miljonit inimest. Kas tohib meelde tuletada, et G20 tippkohtumisel lepiti mõningase vastupanuga Euroopa juhtidelt sellega, et kui on põhjus, oleme valmis tegema midagi rohkemat kiire majanduskasvu tagamiseks?
Härra komisjoni president, mul on 27 miljonit põhjust sellest rohkema tegemiseks. Seepärast esitan ma teile täna palve. Tean, et olete mõistlik inimene, kes argumente kuulda võtab. Kas ma tohin teile järgmise ettepaneku teha? Teen ettepaneku korraldada enne juuni tippkohtumist kolm väga hoolikalt plaanitud tippkohtumist valitud inimestega, kus koostate uue taastamiskava - taastamiskava mis vastab pluss 2%-le tegelikus nõudluses, 0,5%-le rahastamisega Euroopa tasandil - poole rahastavad liikmesriigid ja poole omavalitsused. Tippkohtumisel lisage ka uus sotsiaalkava töötusest tingitud kriisi suurte kulude katmiseks ning intelligentne töö jagamise kasutuselevõtt, kasutades samas Erasmuse programmi, et noortele inimestele pakutaks töötuse asemel väljaõppekava. Ning viimaks, nagu ise täna kaudselt ütlesite, üritage nüüd tõsiselt soovitada eurobondide kasutuselevõtmist hästi suunatud, hästi teostatud ja hästi kavandatud viisil, et hoolitseda nende riikide eest, mis oma enda taastuskava rahastada ei suuda.
Saame hakkama, kui võtame uue suuna; saame hakkama, kui tõsised kriisiga toime tulemise meetmed kasutusele võtame; ning saame hakkama, kui ütleme nüüd tõesti järgmist: ärgem küsigem Berliinilt, Londonilt või Pariisilt, mida teha, vaid näidakem, et komisjon suudab juhtida, tehes ettepaneku, mis ei ole nähtud ette kõikide vajadusi täitma. Alguses ei ole kõik rahul, aga see on eeltingimuseks, et Euroopa sellest hirmsast majanduskriisist välja aidata.
Meie suurepärane raportöör Elisa Ferreira koos enamusega Euroopa Parlamendis tegi ettepaneku uuteks tugevateks jõupingutusteks taastumise nimel. Nii et see ei ole mitte ainult meie, Euroopa Sotsiaaldemokraatliku Partei seisukoht, vaid üldine soov, et tuleks teha midagi enamat. Palun tehke seda. Juhtimine tähendab õnne proovile panemist, riskimist ja esimeste sammude tegemist.
Andrew Duff
Härra president, ma ei soovi avaldada tänases arutelus survet Tšehhi senaatoritele või iiri rahvale ning seetõttu suurendan hoopis rõhku komisjonile ning eriti selle presidendile.
Eeldatakse, et Euroopa Ülemkogu nimetab president Barroso ametisse veel teiseks ametiajaks ning sellistes tingimustes sooviksime näha ning arutada manifesti härra presidendilt. Kas ta avaldab programmi ning mida see sisaldab? Kindlasti peaks olema selle keskmes järeldused finantskriisist ja majanduse kokkuvarisemisest, eriti veel seetõttu, et lähenemas on 2012. aasta eelarve läbivaatamine.
Peame muutma eelarve suurust ja kuju nii, et see vastaks paremini meie peamistele poliitilistele prioriteetidele. Uus komisjon peaks võitlema säästlikkuse ja lisaväärtuse loomise nimel kulutuste liigutamise eest siseriiklikult tasandilt Euroopa tasandile. Tähtsa eesmärgina peaks olema kaasatud eurotsooni laienemine ning toetus palju tugevamale eurorühmale, mis on pühendunud kitsamale rahanduskorrale ning ühisele majanduspoliitikale, mitte ainult nendele halvasti koordineeritud siseriiklikele mikromajanduslikele poliitikatele, mis hetkel on kasutuses.
Ning, jah, kaasatud peaks olema ka ettepanek eurobondide korjamiseks ning suuremaks riiklikuks järelevalveks finantssektori üle ja korralik fiskaalstiimul, millega kaasneb korralik kaubandusstiimul, mille algatas Doha kaubandusläbirääkimiste jätkamine.
Georgios Toussas
(EL) Härra president, ainus uus asi, mida Euroopa Liidu Nõukogu kohtumine 18. juunil 2009 saab juurde anda, on uued raskused töölisklassile ja rohujuuretasandi klassidele ning uued toetused Euroopa Liidu monopoolsetele gruppidele. Euroopa Liit ja liikmesriikide valitsused teenivad pidevalt kapitali huvisid ja kapitalistliku kriisi eest maksavad töötajad. Teame kõik, mida see tähendab: massikoondamised, üha tõusev töötus, äärmuslikud palga- ja personalikärped, uued rõhuvad maksustamismeetmed, kaheksatunnise tööpäeva kaotamine, tööaja jaotamine aktiivseks ja mitteaktiivseks ajaks, palgata töö suurenemine ja 78-tunnine töönädal ning üldine kaitstud paindlikkuse põhimõtte kasutuselevõtmine, mis tähendab ühest küljest minimaalseid tööstussuhteid, osalise tööajaga töölisi, vahelduvat töötust, rünnakut kollektiivsetele kokkulepetele ja kindlustus- ja pensionisüsteemide, tervishoiu-, hoolekande- ja haridussüsteemide täiendavad erastamist ning teisest küljest toetuste ja maksusoodustuste pakette monopolidele.
Eelseisvat tööhõive tippkohtumist 7. mail valmistatakse ette põhimõttega, et see strateegia teeniks kapitali huvisid. Samas suurendatakse imperialistlikku agressiooni ja Euroopa Liidu militariseerimist. Edendatakse Lissaboni lepingu kehtestamist vaatamata inimeste soovile ning vastu nende tahet, nagu oli näha vastuseisust rahvahääletustega riikides, nagu Prantsusmaal, Madalmaades ja Iirimaal. Kommunismivastasest hüsteeriast ning kirjeldamatust ja vulgaarsest fašismi ja kommunismi võrdsustamisest on saamas Euroopa Liidu ja liikmesriikide ametlik poliitika, kus võetakse sihikule kommunistlikud parteid, et anda hoope töötajate põhiõiguste ja saavutuste pihta. Selle ametiaja lõpus peavad töötajad arvustama Euroopa Liitu selle alusel, kuidas on loodud nende igapäevane reaalsus ja elukvaliteet. Mida on saanud töötajad? Mida on saanud monopolid?
Frank Vanhecke
(NL) Proua juhataja, oleme jätmas hüvasti Tšehhi eesistumisega, mis algas presidendi Václav Klausi suurepärase kõnega selles kojas, kuid lõppeb nüüd suhteliselt süngelt. Kahjuks ei ole sellele kõnele järgnenud peaaegu mingeid olulisi tulemusi.
Kui Tšehhi parlament Lissaboni lepingu homme ka veel kinnitab, tähendab see, et meid tüssati siis täielikult. Kuid ametlik Euroopa on tupikus. Tegelikult vajame liitu, mis on valmis piirduma oma põhiülesannetega ning ei taha toimida moodustuva suurriigina.
Hetkel seisame silmitsi hirmsa majanduskriisiga, suure töötuse kasvuga Euroopa Liidus ja see ei ole kaugeltki mitte veel möödas. Valitsusejuhtidest koosnev nõukogu, mis ei suuda sellisel ajahetkel otsustada, et on viga näiteks suurendada immigratsiooni ning kaaluda meist majandusarengus veel kaugel maas oleva Türgi integratsiooni, on minu arvates nõukogu, millest pole võimalik aru saada ja mis teeb igal juhul tõsise vea.
Alojz Peterle
(SL) Tervitan väga Tšehhi eesistumise püüdlusi ning olen rahul rasketel aegadel saavutatud suurepäraste tulemustega. Minu arvates ei peaks eelseisev eesistujariigi vahetumine ja Euroopa valimised piirama Euroopa Liidu ambitsioone leida lahendus väljakutsetele, mis vajavad kindla peale tavalisemaid poliitikaid. Ma ei korda, kui tähtis on Lissaboni lepingu kinnitamine.
Mul oli hea meel kuulda asepeaministrit Vondrat ja presidenti Barrosot rääkimas nendest eesmärkidest. Kui tahame olla edukad võitluses kliimamuutuse vastu, peame Kopenhaagenis kõrged eesmärgid seadma. Need eesmärgid on vajalikud majanduse ümberstruktureerimise edukuseks. Kõik teame, et kui Jaapan mitme aasta eest endale kõrged keskkonnaeesmärgid seadis, tugevnes Jaapani majanduse konkurentsivõime esmakordselt.
Lisaksin ka, et mõned inimesed kahtlevad nüüd Euroopa sotsiaalmudeli jätkusuutlikkuses. Loomulikult on lihtne kohaldada sellist mudelit majandusbuumi ning aastakümneid kestva positiivse kasvu ajal, kuid arvan, et just majanduslanguse ajal on vaja tunda Euroopa sotsiaalmudeli ja sotsiaalse turumajanduse mudeli tugevust. Usun kindlalt, et saame ka sellest väljakutsest üle ning loodan, et suudame praegusel kriisiperioodil parandada oma lähenemisviisi arengule. Loodan ka, et suudame kinnistada selle lähenemise keskkonnakülge, mitte ainult sotsiaalset külge.
Robert Goebbels
(FR) Proua juhataja, härra Vondra, härra Barroso, daamid ja härrad, maailmamajandus vajub üha enam ja enam tõsisesse langusesse. Vaatamata arvukatele tippkohtumistele ja muudele kohtumistele erinevate osapoolte vahel on majandustegevuse langus endiselt tähtsal kohal Euroopas ning terves maailmas.
Erinevad majanduse taastamise kavad on parimal juhul langust aeglustanud, kuid veel ei paista märke taastumisest. Mis veelgi halvem, töötus tõuseb jätkuvalt ning ületab sel aastal Euroopas 25 miljoni või isegi 27 miljoni piiri, nagu ütles Poul Nyrup Rasmussen.
Kuid selle asemel, et keskenduda dramaatilisele töötuse probleemile, tegelevad riigijuhid järgmisel Praha tippkohtumisel pigem "suure poliitika küsimustega” seoses tulevaste suhetega teatud riikidega Euroopa Liidu idapiiril.
Kindlasti on head suhted naabritega tähtsad, kuid peame olema täiesti selged: parlament on selgitanud arvukatel juhtudel, et on vastu igasugusele tulevasele liidu laienemisele, kui eeltingimusena ei võeta vastu institutsioonilist reformi, mis annab 27 olemasolevale liikmesriigile võimaluse tõhusamalt toimida.
Soovin lisada, et enne igasugust tulevast laienemist tuleb viia läbi põhjalik finantsperspektiivide reform ning vastav liidu eelarve suurendamine. Diplomaatia ilma rahaliste ressurssideta on kasutu žest.
Euroopa Liidu Tšehhi eesistumine oleks Euroopa ambitsioone paremini täitnud, kui oleks korraldatud täies ulatuses tööhõive tippkohtumine. Kuid mõistan, et Sarkozyd, kes eelistavad tegelikule poliitilisele tööle reklaaminippide kasutamist, saboteerisid seda hädavajalikku tippkohtumist ning loodan, et järgmisel juulil annab Euroopa valijaskond oma hääle parlamendiliikmetele, kes suudavad määrata Euroopa tegelikud eesmärgid: tööhõive, tööhõive, tööhõive, sotsiaalne kaitse ja ostujõu kaitsmine.
Me ei ole alati nõus meie peaministri JeanClaude Junckeriga, kuid tal on kindlasti õigus, kui ta ennustab, et tulevatel kuudel on oodata järsu töötuse tõusu korral sotsiaalset kriisi. Seetõttu piirdudes mitteformaalse kohtumisega tööhõive teemal, on Euroopa juhid taganenud kriisist ning riskivad väga tõsise sotsiaalse ja poliitilise kriisiga.
Margarita Starkevičiūt
(LT) 9. mail 1950 pakkus Robert Schumann välja "Schumanni plaani”, mis sai aluseks Euroopa riikide vahelisele majanduslikule koostööle. Euroopa suured poliitikud ja mõtlejad mõistsid hästi, et Euroopa ühendamiseks on vaja ühist lähenemist majandusprobleemidele. Selle lähenemise aluseks said riikidevahelised finants- ja majandusrühmitused, mis on loonud lisaväärtusi ning uusi töökohti.
Oma riiklike majanduslike taastamiskavade kohaldamisega on liikmesriigid rikkunud nende Euroopa rühmituste tegevusi. Seetõttu on meil nüüd palju probleeme, mida tekib veel juurde, kui me ei suuda taastada majanduspoliitika koordineerimist Euroopa tasandil.
Loodan, et uute Euroopa juhtide seas leidub ka inimesi nagu Robert Schumann, Jean Monet ja Konrad Adenauer, kes vaatavad oma siseriiklikest huvidest kaugemale.
Tunne Kelam
Proua juhataja, soovin õnnitleda Tšehhi eesistumist algatuse eest luua idapartnerlus, mida peagi ametlikult esitletakse, ning soovin kutsuda üles liikmesriikide valitsusi täielikult sellele algatusele oma toetust andma. Üle kõige peavad meie idanaabrid tundma end võrdsete partneritena, keda koheldakse tõeliste pikaajaliste liitlastena.
Olen nõus, et idapartnerlus peaks põhinema ühise omamise, eristamise ja sõltuvuse põhimõttel. Kuid peamine eesmärk on saavutada nendes riikides usutav demokratiseerimise võit ning õigusriigi loomine. Mis Valgevenesse puutub, siis peame liikuma edasi samm-sammult, reageerides igale Valgevene praeguse valitsuse märgile konkreetsest arengust demokraatia poole.
Üks idapartnerluse kõige tähtsamatest külgedest on viisavabadus. Soovin tuletada meelde komisjoni möödunud detsembri ettepanekut eemaldada aja jooksul viisanõuded kõigi kuue tulevase partneri jaoks. Kahjuks asendati see revolutsiooniline lähenemine palju tagasihoidlikumaga - pakkumisega võtta kasutusele pikaajaline lihtsustatud viisamenetlus üksikjuhtumite alusel. Edukas idapartnerlus vajab aga meiepoolset enesekindlust ja positiivset avatust.
Peame motiveerima oma partnereid tegema täielikke panuseid Euroopa väärtustele ja eeskirjadele. See kehtib eriti Ukraina kohta. Idapartnerlust ei saa alustada ähmaste ja kõhklevate sõnumitega Ukraina tuleviku kohta. Demokraatlik ja kindlalt Euroopa-meelne Ukraina on võtmeks demokraatliku, usaldusväärse ja seaduskuuleka Venemaa loomisele.
Jo Leinen
(DE) Proua juhataja, nõukogu eesistuja, komisjoni president, juuni tippkohtumisel peame tegelema taas Lissaboni lepinguga - loodetavasti viimast korda enne selle jõustumist. Härra Vondra, soovin teile homme Tšehhi senatis kõike head ning loodan, et kõik läheb hästi, ja siis jääb vaid oodata ära rahvahääletus Iirimaal. Seejärel peate leppima kokku Iirimaaga tagatiste paketi asjus. Loomulikult peame täitma Iiri rahva ja valitsuse ootused. Kuid peame olema ettevaatlikud, et me ei looks uusi tõkkeid teistele liikmesriikidele näiteks sellega, et üks nendest tagatistest tuleks uuesti kõikides liikmeriikides kinnitada. Ehk lisaksite midagi selle kohta, kuidas seda paketti juuniks ette valmistatakse.
Teiseks, härra Barroso, loomulikult huvitab meid uue komisjoni presidendi valimine. Euroopa Parlament sooviks saavutada nõukoguga kokkuleppe menetluse üle juuniks või juuliks. Soovime konsultatsiooni, nagu see on Lissaboni lepingus tulevikuks määratud. Kas te võiksite ka selle kohta midagi öelda, härra Vondra?
Olle Schmidt
(SV) Tänan teid, proua juhataja, president Barroso, härra Vondra. Üks juuni tippkohtumise peamistest punktidest on arvatavasti uue komisjoni presidendi nimetamine. Meedia teadetel ei kavatse Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon teie taasvalimise poolt hääletada, härra Barroso, kui te ei luba avada töötajate lähetamise direktiivi.
See on imelik arutelu. Komisjoni eelnev seisukoht on olnud vältida väga keerulise ja poliitiliselt tundliku direktiivi avamist ning kanda selle asemel hoolt selle eest, et liikmesriigid, kellel on raskusi direktiivi nõuetele vastamisega, muudavad vastavalt oma siseriiklikke õigusakte. Härra Barroso, soovin teilt eelseisva valimiskampaania valguses küsida otse: kas komisjon ja teie ise olete endiselt arvamusel, et praeguses seisuga ei ole mingit põhjust töötajate lähetamise direktiivi avamiseks?
Pervenche Berès
(FR) Proua juhataja, härra Vondra, härra Barroso, mind üllatab natukene Euroopa ajaarvamine. Komisjon esitab oma majandusennustused, et järgmise kolme kuu jooksul langeb kasv Euroopa Liidus ja eurotsoonis negatiivselt 1,9 protsendilt negatiivsele 4 protsendile, ning ministrite kohtumisel on nende peamisteks teemadeks pikaajaline elujõulisus, riigi rahanduse stabiilsus ja struktuurireformid. Kas te teete nalja?
Kampaania eel küsivad valijad meilt otsekohe, kus on Euroopa. Mida teeb Euroopa? Milliseid ettepanekuid on teinud president Barroso, et aidata inimesi, kes homme on võib-olla töötud?
Oleme olukorras, kus paistab üha selgemini, et praeguse härra Barroso juhtimise all oleva meeskonna strateegia on nn strateegia à la japonaise ehk siis liiga hiline ning seega mittetõhus ja kulukas teguviis. Seda me ei taha.
Lubage mul ka öelda, härra Barroso, kuna see on vist viimane kord, kus ma teid selles kojas näen, et teie vastus riskifondide ja investeerimisfondide direktiivile on vastuvõetamatu. Teie arvates ei oleks me pidanud kommenteerima komisjonis toimuvat tööd. Mis oleks sellest tekstist saanud, kui me ei oleks teie tähelepanu sellele juhtinud? Teie järeldus selles asjas on arvata, et seda on võimalik õigusaktidega reguleerida, kuid seda teete ainult seoses juhatajatega, tehes samas mitte midagi, et sekkuda nende fondide tegelikku loomusesse. Teie ainus mure on investorite kaitsmine, kuid vajalik on hoopis hindade stabiliseerimine. Te ei ole asjale pihta saanud, härra Barroso.
Georg Jarzembowski
(DE) Proua juhataja, nõukogu eesistuja, komisjoni president, nõukogu ja komisjoni väited seoses Euroopa Ülemkogu kohtumise ettevalmistustega valmistasid suurt pettumust neile meist, keda huvitab transport.
Praeguse ülemaailmse majanduskriisi ajal on eriti oluline uuendada piisavale tasemele transpordi infrastruktuur - raudtee, teed, sisemaanavigatsioon, merenavigatsioon, sadamad ja lennujaamad. Vaja on välja töötada tulevikule suunatud Euroopa transpordipoliitika, milles oleks intelligentsed transpordi- ja logistikasüsteemid liidusisese kaubanduse, impordi ja ekspordi tugevdamiseks, mis loodetavasti peagi jälle toimuma hakkab.
Lisaks ootavad meie kodanikud Euroopa Liidult selgeid vastuseid selle kohta, kuidas korraldada suuremahulist transporti palju keskkonnasõbralikumalt mitte riigipoolse majanduse kontrollimisega, vaid turupõhiste vahenditega. Hea näide sellest on lennunduse kaasamine heitkogustega kauplemise süsteemi alates aastast 2012, mille Euroopa institutsioonid alles sõlmisid.
Kuid samas on ikka veel puudulikud mõned eeskirjad näiteks merenavigatsioonis. Seetõttu vajame transpordipoliitika kohandamist vastavalt keskkonnanõuetele. Antud teema on väga oluline, härra Vondra, kuna sarnaseid transpordiinfrastruktuuri keskkonnanõuetega vastavusse viimise lahendusi on vaja arutada ja leppida kokku ka suuremate kolmandate riikidega, nagu USA ja Jaapani ning samuti Venemaa, Hiina, India ja Brasiiliaga. Ainult sel viisil saavutame keskkonna paranemise ülemaailmsel tasemel. Ainult sel viisil on võimalik vältida ühepoolseid eeskirju, mis moonutavad konkurentsi ja mõjutavad sellega negatiivselt Euroopa majandust.
Seetõttu esitab meie fraktsioon palve Euroopa Ülemkogule - ning loodan, et ka nõukogu eesistuja sellega tegeleb - arutada ja valmistada ette järgmisel nõukogu kohtumisel, mis toimub enne Kopenhaageni kliimakonverentsi, tasakaalustatud lahendusi ülemaailmsete keskkonnasõbralike transpordipoliitikate kasutuselevõtmiseks. Kui tahame Kopenhaagenis edu saavutada, peame arutama ka keskkonnanõuetele vastavat transpordipoliitikat.
Enrique Barón Crespo
(ES) Proua juhataja, nõukogu eesistuja, komisjoni president, daamid ja härrad, Euroopa Ülemkogu kohtumised 18. ja 19. juunil peetakse kaks nädalat pärast Euroopa valimisi ning demokraatias on valimised esmatähtsad.
Soovin tänada nõukogu eesistujat, kellele Tšehhi Vabariigi senat annab homme rohelise tule Lissaboni lepingu kinnitamiseks. Kõik, mis nüüd veel teha vaja, on imperaator-presidendil Praha lossis otsustada leping allkirjastada, kuid igal juhul oleme teinud edusamme.
Nüüd üks tähtis punkt: valimised peetakse Nice'i lepingu raames, kuid järgmine ametiaeg toimub Lissaboni lepingu raames. Demokraatlikust vaatenurgast tähendab see, et komisjonile antakse eelmise ametiajaga võrreldes rohkem võimu. Nüüd sooviksin veel pöörduda ühe kandidaadi, härra Barroso poole: olete kandidaat alates möödunud nädalast, kuid samas täidate juba presidendi kohuseid. Härra Barroso, arvan, et peaksite küsima endalt, mis võiksid olla praeguste probleemide ja kriisi majanduslikud ja sotsiaalsed lahendused, seda mitte komisjoni teenuseid kasutades, vaid Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni juhina. Minu arvates on see väga oluline selleks, et me ei satuks olukorda, kus Euroopa Ülemkogu soovib parlamenti kõigest konsulteerida (tuletagem meelde härra Buttiglioni juhtumit).
Proua juhataja, kas tohiksin oma viimases sõnavõtus Euroopa Parlamendi ees paluda, et te räägite parlamendi presidendiga ning ütlete talle, et ta mainiks järgmisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel fakti, et järgmises parlamendis on puudu 19 liiget, kuna Lissaboni lepingut ei ole veel kinnitatud. See on demokraatia jaoks tähtis küsimus ning arvan, et parlamendi president peab selle eest seisma.
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Proua juhataja, esmalt soovin tänada Enrique Barón'i tema karjääri eest Euroopas ning kõige eest, mida ta parlamendi heaks on teinud. Hakkame temast väga puudust tundma.
Proua juhataja, 9. mail tähistame kõikides riikides euroopa päeva, kuid tegelikult peaksime tähistama vahetevahel "mitte-euroopa päeva”, et näha, milline oleks Euroopa siis, kui Euroopa Liitu olemas ei oleks.
Kuid arvan, et täna on parlamenti vallanud teatud valimispalavik, ning paistab, et suur osa kuuldud kriitikast, eriti Euroopa Komisjoni vastu suunatud kriitikast, on täiesti õigustamata. Arvan, et komisjon on kriisile hästi reageerinud ning mõtlen sellele, mis oleks juhtunud, kui me reageerimata oleksime jätnud. Tuletaksin meelde ka ühele kallile kolleegile ja sõbrale, kes mind tegelikult ei kuula, ühte tema kaasmaalast André Gide't, kes ütles, et kõik, mis on liialdatud, on väärtusetu, ja arvan, et peame asjad korda ajama.
Proua juhataja, lubage mul midagi lisada sellele, mida esimees Jo Leinen ütles. Minu arvates on oluline pidada kogu komisjoni presidendi valimise protsessi vältel meeles Lissaboni vaimu. Olen kindel, et härra Vondra ja tema ametijärglane teevadki seda, sest minu arvates on poliitiliselt mõttetu pidada Euroopa Parlamendi valimised ning siis nende tulemusi mitte arvesse võtta ning mitte konsulteerida parlamendi fraktsioone enne kojale kandidaadi esitamist.
Nõukogule tuleb selgelt öelda järgmist: ärge tehke seda viga, et otsustate selle vastu, mille parlament Jean-Luc Dehaene'i raporti põhjal suure häälteenamusega vastu võtab.
Lõpuks, härra Vondra, soovin õnnitleda teie eesistumist. Lõppude lõpuks tuleb teha vahet juhuslikul ning vajalikul ja tähtsal; ning arvan, et tegite väga head tööd. Mitme aasta eest õppisin Milan Kunderalt ja teistelt, et Tšehhi Vabariik oli tähtis Euroopa osa. Seda olete ka teie näidanud ning selle eest olen teile tänulik. Teil oli raskeid aegu, kuid lõppude lõpuks, härra Vondra, meeldib mul mõelda sellele, et homme on Tšehhi senatis suurepärane päev ja (nagu ütles üks klassikaline kirjanik "Kas me ei tohi kunagi öelda, mida tunneme?”) tunnen juba praegu ja ka homme suurt uhkust, kui Tšehhi Vabariik Lissaboni lepingu kinnitab.
Tänan teid, proua juhataja, ning saagu see nii, nagu me minu kodus ütleme.
Genowefa Grabowska
(PL) Proua juhataja, Tšehhi eesistumine ei ole lihtne olnud, seda peamiselt koduste probleemide ja ülemaailmse majanduskriisi tõttu. Kuid arvan, et see lõppeb suure eduga, kui Lissaboni lepingu kinnitamisel positiivne tulemus saavutatakse. Seetõttu soovin küsida, kas eesistujariik kavatseb pöörduda nende liikmesriikide poole, mis on viinud lõpule sellekohased esialgsed menetlused ning kus oodatakse vaid valitsusjuhi allkirja. Sinna sekka kuulub ka minu riik - Poola.
Teiseks küsimuseks on kodanikuühiskonna dialoog. Olin selle raporti koostaja ning tean, et eurooplased ootavad, et Euroopa Liit võtaks käsile tõsised probleemid ja töötaks välja sobivad lahendused. Nad arvavad, et Euroopa tuleb sellega paremini toime kui nende oma liikmesriigid. Palun ka sellele mõelda. Ning minu viimane palve, proua juhataja. Palun ärge unustage solidaarsust ega laske Euroopa Liidul muutuda natsionalismi platvormiks. Me ei taha natsionalismi naasmist. Soovin kogu südamest solidaarsust.
Luís Queiró
(PT) Proua juhataja, komisjoni president, daamid ja härrad, käesoleva ametiaja alguses oli üks keskseid arutlusel olevaid probleeme institutsiooniline probleem. Alustasime Nice'i lepinguga ning viis aastat hiljem on see ikka Nice'i leping, mida peame kasutama mõnede oluliste otsuste tegemisel. President José Manuel Barroso taasvalimine, mida ma loomulikult toetan, on kindlasti üks neist otsustest. Loodan ikka veel, et Lissaboni leping jõustub kiiresti, seda mitte ainult selle lepingu vooruste pärast ning nende paranduste pärast, mis sellele aja jooksul on lisandunud, vaid ka selleks, et saaks stabiliseerida institutsioonilise vaidluse. Loodan eriti, et meie energiat saab seejärel paremini kasutada ning suunata nende Euroopa tulemuste saavutamisele, millest härra Barroso rääkis ning on alati rääkinud.
Kui järgmisel rahvahääletusel ütlevad iirlased "jah”, on see pigem seepärast, et nad mõistsid, et Euroopa on kindel koht, seda eriti kriisi ajal. Seepärast on praegune olukord meie kõige võimsam liitlane, kuid see võib olla ka meie kõige kohutavam vaenlane. Tänapäevase Euroopa lubadus on jõukus ja heaolu kõigile ning see lubadus sõltub suurel määral sellest, milliseid otsuseid suudame teha, kaasa arvatud järgmises Euroopa Ülemkogus. Eriti vajame poliitilist tahet, et vastata praegusele majandusolukorrale. Protektsionism, natsionalism ja hirm globaliseerumise ees ei aita meid. Peame vabastama ja looma ruumi jõududele, mis suudavad meie majandusi üles ehitada, peame nõudma reforme ja seadusest kinnipidamist ning loomulikult peame toetama kõige haavavamaid.
Niiviisi saavutame need Euroopa tulemused ilma abstraktsuseta, mis inimesi vältimatult eemale tõukab. Nüüd parlamendist lahkudes, proua juhataja, soovin väljendada seda lootust, mis mulle julgust annab.
Proinsias De Rossa
Proua juhataja, võiksin soovitada, et need koja liikmed, kes tulevad teistest liikmesriikidest peale Iirimaa, kes soovivad iirlaste eest Lissaboni lepingust rääkida, paneksid oma nimed kirja Iirimaa valimissedelitele tulevasteks Euroopa valimisteks.
Iiri rahvas peab otsustama selle üle, kas kinnitame Lissaboni lepingu või mitte. Loodan, et kinnitame, ning selle nimel teen kõik oma võimuses. Soovin, et Iirimaa jääks Euroopas otsuste langetamise keskseks osaks.
Kõik need, kes nõuavad, et iirlased uuesti "ei” ütleksid, loodavad, et Iirimaad saab kasutada vasarana, millega alustada Euroopa Liidu lammutamist. Seda ma lubada ei saa. Ajalugu sunnib meid ettevaatlikuks. Ajalugu on õpetanud ka seda, et solidaarsus ja võimu jagamine teiste Euroopa riikidega on parim garantii meie iseseisvuse ja heaolu tagamiseks.
Oma avasõnavõtus ei viidanud härra Vondra praegu meie ees seisvale sotsiaalkriisile. Paluksin tal oma sõnavõttu selles suhtes muuta. Tegelikult on meil majandus-, finants- ja sotsiaalkriis. Saabuvatel aastatel seisab 27 miljonil inimesel ja nende peredel ees täielik põrgu. Euroopa Liit ei tohi seda eirata.
Elisa Ferreira
(PT) Proua juhataja, komisjoni president, nõukogu eesistuja, meil on tegemist enneolematu kriisiga. Polnud õige aeg arutada siseselt, kuidas me end korraldame ning seetõttu soovingi Lissaboni lepingu kiiret kinnitamist, et me saaksime üheskoos eurooplastena maailmalavale astuda.
Mis puutub majanduskriisi, siis otsustati minu koostatud ja siin kojas enamusega vastu võetud raportis, et komisjoni pakutud taastumiskava ei olnud piisav. Nüüd oleme selles kindlad. Finantskriis on nüüd jõudnud ka majandusse, tööhõivesse ja sotsiaalsfääri. Taastumiskava on ebapiisav ning sellel puudub fookus. Iga kriis loob võimaluse ja see kriis on komisjoni võimalus vastata tegelikele eurooplaste probleemidele sügavale ulatuva finantskorraldusega, mis ei ole nii piiratud ja järkjärguline kui vähegi võimalik, nagu seda on praegune, ning mis ei koosne riiklikest ja individualistlikest kavadest, vaid on reaalne Euroopa algatus. Komisjoni vastus ei tohi koosneda tohutust hulgast meetmetest, vaid peab keskenduma tegelikule probleemile - tööhõivele.
Igas kriisis on võimalus ning käesolev kriis on komisjoni ja Euroopa võimalus vastata tegelikele eurooplaste probleemidele ning loodan, et seda tehakse kasutades uut lähenemist taastumiskavale.
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Proua juhataja, arvan, et see saab olema minu viimane sõnavõtt selle parlamendi ees ning seega on õige hetk teid tänada. Sooviksin sellega alustada, kuna minu jaoks on see olnud ainulaadne kogemus. Vahetevahel oleme olnud erinevatel arvamustel, kuid arvan, et üldiselt oli siin töötamine minu jaoks asja väärt. Vaatamata kõigile probleemidele kodus ja Euroopas ning majanduskriisiga silmitsi seismisele, saavutasime siiski tulemusi. Mina lahkun vara ja ka teie lahkute vara, et kampaaniast osa võtta. Eesistujariik kohtub teiega siin juuni lõpus. Mõned näod võivad olla küll teised, kuid töö jääb ikka samaks. Tänan teid veelkord viimase paari kuu jooksul tehtud töö eest, milles te kaasõigusloojatena osalesite. Minu arvates tegime suurepärast tööd.
Mina lahkun, kuid eesistumine kestab edasi. Uus valitsus Prahas peaks astuma ametisse reedel, 8. mai pärastlõunal pärast viimast suurt lõunakoridori kohtumist. Kahtlemata aitab see kaasa Tšehhi eesistumise edukale lõpuleviimisele. Täna oli mul võimalus veeta tunnike Jan Fischeriga, kes juhtimise üle võtab. Ta on pühendunud eurooplane ja mõistab hästi, milles on asi. Ta on valmis kohtuma president Barrosoga teisipäeval Brüsselis, oma esimesel külaskäigul pealinna, ning teeb juuni lõpuni kõvasti tööd. Mul ei ole põhjustki kahelda selles, et juunis peetav Euroopa Ülemkogu toimub õigel ajal ning et päevakord valmistatakse professionaalselt ette.
Senatis rääkisid paljud teist homsest hääletusest. Senat on iseseisev ning ma ei saa hääletuse tulemust määrata, kuid oleme teinud palju tööd ning olen kindel, et ei ole põhust muretseda. Sama kehtib ka eesistujariigi töö kohta seoses kõige olulisemate juuni Euroopa Ülemkogu tulemustega - nimelt Iirimaa deklaratsiooni tekstiga. See valmistatakse ette.
Mis puutub küsimusse selle kohta, kas me räägime teistega, siis vastus on "jah”, kuid me ei soovi mingit survet avaldada. Ma ei pöördu Saksamaa konstitutsioonikohtu poole. Loomulikult on see iseseisev, kuid me kõik usume, et lõpptulemus on positiivne.
Paljud teist rääkisid tööhõivest. Praeguse majanduskriisi kontekstis on see meie jaoks kõige olulisem väljakutse. Jean-Claude Juncker rääkis sellest eile, esmaspäeval enne ECOFINi kohtumise algust eurorühmas. Meie ja komisjon oleme teinud aasta algusest peale kõvasti tööd ning räägime sellest veel täna õhtupoole. Soovin rõhutada Prahas koos Tšehhi peaministri, komisjoni presidendi ja sotsiaalpartneritega ning kahe tulevase eesistujariigi Rootsi ja Hispaaniaga toimuvat kohtumist, kus arutatakse meetmeid ja ettepanekuid. Kavatsuseks on valmistuda professionaalselt ette juunis toimuv Euroopa Ülemkogu ning meetmed tööhõive olukorra suhtes, mida on võimalik võtta kasutusele siseriiklikul ja ühenduse tasandil.
Härra Rasmussenile ütlen, et José Manuel Barroso oli see, kes võttis enda peale juhtimise ning õhutas arutelusid ajal, mil paljud poliitikud eelistasid pigem koduseid probleeme lahendada, kuna tegemist on tõsise väljakutsega.
(Aplaus)
Ma ei ajaks europartnerlust sassi tööhõive probleemidega. See on strateegiline missioon stabiilsuse ja heaolu edendamiseks meie idanaabruses. Seal on probleeme, kuid peame ulatama oma abistava käe ning aitama neil neid probleeme lahendada.
Tagasi juunis aset leidva Euroopa Ülemkogu kohtumise juurde pöördudes - paljud teist rääkisid tulevasest komisjonist. Ütlesin selgelt, et eesistujariik konsulteerib parlamenti kohe pärast valimisi. Loomulikult peame ootama ära valimiste tulemused, kuid alustame konsultatsiooniga kohe ning teeme seda Lissaboni lepingu vaimus, mitte seda järgides.
Nüüd lõpetuseks minu isiklik soovitus. Räägime sellest, kellest saab hea juht, ning kahtlemata on see härrasmees tõeline Euroopa Komisjoni juht. Kui tahate just Vondra soovitust eraisikuna - ja alates esmaspäevast olen ma eraisik ja vaid harilik senaator, kes ootab juba oma reisi Prantsusmaale, sest lugesin, et seal magavad inimesed keskmiselt üheksa tundi päevas, ja ma olen viimased kuud maganud ainult kaks-kolm tundi päevas - siis arvan, et just tema on õige mees meid järgmised viis aastat juhtima.
(Aplaus)
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) Proua juhataja, daamid ja härrad, nagu mõned parlamendiliikmed juba mainisid, on see viimane kord, kus nad siin täiskogu istungil viibivad ning osalevad arutelus enne Euroopa Ülemkogu kohtumist. Juulis või septembris ma neid ei näe, kuna, nagu te teate, lõppeb selle komisjoni mandaat oktoobri lõpus.
Seega soovin pöörduda eelkõige nende poole, kes Euroopa projekti elluviimise nimel töötasid, kes on Euroopa Parlamendi liikmed, ning öelda neile veelkord: võite olla Euroopa Parlamendi saavutuste üle uhked.
Astudes sammu tagasi, et hinnata selle ametiaja jooksul tehtud tööd, leian, et võime kõik selle üle uhked olla. Euroopa on olnud eesrinnas paljudes valdkondades - võitluses kliimamuutusega, uue energiaturvalisuse poliitika loomises ning reageerimises ülemaailmsele finants- ja majanduskriisile, mis Euroopat väga tõsiselt kimbutab. Kuid kõigest sellest ei ole ma täna veel eriti midagi kuulnud.
Kriis mõjutab Ameerika Ühendriike, kus see ka alguse sai. See mõjutab Venemaad, Jaapanit ja isegi Hiinat. Kriis mõjutab tekkivaid turgusid. Euroopa on üritanud algusest peale kriisile reageerida, mitte ainult lühiajalises perspektiivis, vaid programmidega, mis tegelevad suurte reguleerimise ja järelevalve küsimustega.
Just selle tahan teile siin täna selgeks teha. Seoses saabuva valimisperioodiga esitasid mõned teist mulle väljakutseid, kuid arvan, et ei saa ega peakski neid nüüd vastu võtma. Loomulikult peab tulevane komisjon töötama välja oma programmi, kuid ma ei suuda teile nüüd siin öelda, milline saab olema järgmine komisjoni manifest.
Seetõttu võtan teie väljakutse vastu. Teen seda enesekindluse ülesnäitamiseks. Kuid ma ei saa sellele väljakutsele hetkel vastata. Arvan, et selle parlamendi ametiaja saavutusi hinnates on meil õigus uhked olla. Kuid nüüd soovin keskenduda Euroopa Ülemkogu kohtumisele juunis, kus tuleb tegeleda väga tähtsate ja suurt vastutust nõudvate küsimustega.
Esmalt Lissaboni lepingu küsimus ning üleminek ühelt parlamendi ametiajalt teisele ning samuti uue komisjoni põhiseaduse küsimus. Nagu mõned teist juba ütlesid, on see väga delikaatne ülesanne, kuna Lissaboni leping, mis on allkirjastatud, kuid ei ole veel 27 liikmesriigi poolt kinnitatud, ei ole veel jõustunud.
See ei ole Euroopa Parlamendi ega ka mitte komisjoni süü. Tõsiasi on, et need valitsused allkirjastasid lepingu, mida nad lõplikult toetada ei saanud, ning selle tagasilöögi tõttu on meil tõsised probleemid institutsioonilise üleminekuga. See probleem vajab suurt vastutust igalt osapoolelt - nõukogult, parlamendilt ja komisjonilt.
Seetõttu on mul hea meel Tšehhi eesistumise tarkade sõnade üle ning nende parlamendiliikmete üle, kes avaldasid selles küsimuses oma ametliku seisukoha. Peame leidma lahendusi, mis on täielikult kooskõlas praeguse lepinguga, kuna õigusriigi põhimõtetel loodud ühendusena ei saa me juba jõus olevat lepingut peatada. Peame leidma seadusest kinni pidavad lahendused Euroopa projekti stabiilsuse tagamiseks. Sellel teemal palun arutada juunis toimuval Euroopa Ülemkogu kohtumisel riigi- või valitsusjuhtidel.
Teine lahendust vajav küsimus puudutab meie vastust majandusküsimusele. Peame minu arvates tunnistama, et sellel juhul ei näita iga päev uute programmide esitamine mingit tõelist vastutustunnet. See on vale. Arvan, et juhtimine tähendab peamiselt vastutuse ülesnäitamist, mitte ainult rahvale ilusate sõnade rääkimist.
Komisjonil oleks lihtne iga päev uusi ideesid välja pakkuda, teades väga hästi, et neid ei kohaldataks ealeski. Kuid seda me ei tee, kuna Euroopa Komisjon esindab Euroopa üldiseid huvisid ning meie arvates ei ole meie ülesanne lihtsat teed valida või reklaaminippe kasutada. Tahame pakkuda välja tegelikke meetmeid ja suuniseid, mis suudavad viia Euroopa lähemale teistele institutsioonidele - parlamendile ja nõukogule - ning liita Euroopa kodanikud.
Kui aus olla, siis esitas komisjon Euroopa taastamiskava esialgsed ettepanekud, kasutades selleks kõiki kasutusel olevaid vahendeid. Nagu teate, jääb suurem osa nendest vahenditest liikmesriikide kohaldamisalasse, näiteks riigieelarved. Võrreldes riigieelarvetega on Euroopa eelarve minimaalne.
Ehk saaksid need meist, kes on kannatamatud ja nõudlikud, aidata komisjonil järgmiste finantsperspektiivide ajal veenda liikmesriike, eriti neid, kus fraktsioonid hääletasid maksimaalselt 1% oma ressursside panustamise eest - 1%-klubi, kes nende rahalisi vahendeid piirasid. See oleks tõesti väärt saavutus järgmisel parlamendi ametiajal.
Võin kinnitada, et meil on 2009. aastaks tegevuskava; esitame suunised finantsläbivaatuse ning meie tulevase tegevuskava jaoks. Aga pole mõtet nõuda Euroopa institutsioonidelt midagi, mida nad hetkel pakkuda ei saa.
Oleks parem küsida, mida me teha saame, ja mõtlen seda tõsiselt, kuna leian, et kriitika teatud inimestelt, kes jagavad minuga samu Euroopa ideaale selle kohta, mida Euroopa ei ole veel teinud, on absoluutselt vale. Teate väga hästi, et kui Euroopa ei ole seda teinud, ei ole see ühenduse institutsioonide süü, vaid tuleneb pigem puudulikest püüdlustest siseriiklikul tasandil. Ei ole aus sedasi kritiseerida ning see ei tee lihtsamaks meie tööd, milleks on Euroopa projekti edasiarendamine.
Tegelikkuses on komisjon teinud mõned ambitsioonikad ettepanekud. Jälgime pidevalt majandusolukorda ning esitame uusi ettepanekuid, kui need vajalikuks osutuvad. Arvame aga, et hetkel on kõige rohkem vaja keskenduda selle teostamisele ja kohaldamisele, mille üle juba oleme otsustanud, mitte ainult sümboolsetele žestidele, kuna meil on ka tõsised mured seoses stabiilsusega, sest valitsemissektori võlg üle Euroopa saavutab tõesti murettekitavaid tasemeid. Olukord mitmes liikmesriigis on väga tõsine ning seetõttu peame tegema ettepanekuid nende probleemide lahendamiseks.
Arvan ka, et peame toetama Euroopas tehtavat tööd. Mõistan, et vahetevahel, eriti Euroopa valimiste kontekstis, on just neil, kes on oma riikide opositsiooniparteide liikmed, suur kiusatus astuda vahetutes poliitikaküsimustes Euroopale vastu.
Palun teil mõelda selle üle hoolikalt järele, kuna homme on teil see võim - saate paluda kodanikel Euroopa poolt hääletada ning nad ei hääleta sellise Euroopa poolt, mida te sugukondlikuna kirjeldasite. Inimesed hääletavad Euroopa poolt, mida toetavad poliitilised jõud paremalt, vasakult ja keskelt ning mis kajastub ka Euroopa projektis.
Minu arvates on see suur väljakutse. Pooldan poliitilist Euroopat, kuid olen vastu poliitikategemisele seoses Euroopa projektiga. Olen ka kohatute parteipoliitiliste lõhede vastu. Fakt on see, et Euroopa saab ehitada üles vaid suurte poliitiliste perede abil. Komisjon koosnebki nendest peredest: PPE, sotsialistid, sotsiaaldemokraadid, liberaalid ja muud sõltumatud. Ja komisjon töötab nii edasi. Mõistan, et vahetu poliitika seisukohalt, eriti Euroopa Parlamendis ja Euroopa Parlamendi valimiste kontekstis, soovime kõik oma enda programmi ja fraktsiooni esile tõsta.
Ka mina olen fraktsioonis. Mind valiti Portugali parlamenti 27-aastaselt. Olen olnud opositsiooni juht ja peaminister. Seega olen selgelt segatud fraktsiooni poliitikasse. Pidage aga meeles, et Euroopa poliitikas on vaja fraktsioonide esindajaid, kes suudavad olla üle oma fraktsiooni poliitikast, kes suudavad ühineda koalitsioonidesse, mis ulatuvad üle fraktsioonide seisukohtadest. Riigiülestena peab ka meie vaade meie fraktsioonist kaugemale ulatuma.
Selle eest tahtsingi teid hoiatada, ning ütlen seda suurima austusega teades, et suurem osa teist tegeleb hetkel valimiskampaaniaga, mis on suurte siseriiklike probleemide ajal väga tähelepanuvajav. Arvan, et see on tulevikus oluline. Kui tahame mõista Euroopa suuri väljakutseid, peame ühendama kõik eurooplased vasakult, paremalt ja keskelt, kõik, kes toetavad Euroopa projekti põhimõtet, ning me ei tohi alistuda sellele tõusvale parteipoliitilisele dramatiseerimisele, kuna enamasti on see kunstlik.
Võin öelda, et ettepanekud riskifondide kohta, mida mõned teist kritiseerisid, tehti üksmeelselt komisjonis, kõikide volinike, sotsialistide pere, liberaalide pere ja PPE pere liikmete poolt. Selles asjas ei olnud erimeelsusi. Seetõttu olgugi, et mõistan, et poliitilise võitluse mõttes on arusaadav, et keskendutakse ühele või teisele volinikule, ei arva ma, et see on aus poliitilisest või intellektuaalsest vaatenurgast.
Lõpetuseks soovin öelda, et imetlen üha enam ja enam asutajaid isasid. Olgem ausad - Tšehhi Vabariigis on poliitiline probleem. Asepeaminister Alexandr Vondra näitas seda tunnistades üles suurt ausust. On selge, et ELi eesistujariigi kohustusi täitva riigi jaoks on väga raske tegeleda siseriikliku poliitilise kriisiga ning oma valitsus välja vahetada. Fakt on, et vaatamata sellele oleme saavutanud häid tulemusi, seda tänu teile, Euroopa Parlamendile. Arvan, et võin öelda, et head tulemused on saabunud ka veidi tänu komisjonile meie ettepanekute tõttu, Kuid ka tänu Tšehhi eesistumisele. Oleme lõpetamas 50 kaasotsustamisõiguse juhtumit, millest mõned olid väga rasked. Ning seda suudame vaatamata sellele, et eesistujariigis on täielik poliitiline kriis. Arvan, et oleme tänu võlgu Euroopa institutsioonilisele võimekusele, tänu millele suudab Euroopa Ülemkogu isegi sellises olukorras tulemusi anda.
Just seepärast mõtlesingi kõike seda tõsiselt, kui äsja Tšehhi eesistumisele ja eriti asepeaminister Alexandr Vondrale oma austust avaldasin, kuna tean ning olen iga päev näinud, kui raske on töötada sellistes tingimustes ning sellegipoolest tulemusi saavutada. Seetõttu on meil valik. Tunnistades, et meist kõige ambitsioonikamad, kaasa arvatud mina ise, ei ole veel saavutanud seatud eesmärke, peame ka rõhutama seda, mida oleme tegelikult saavutanud ning mida oleme koos teinud. Teised aga keskenduvad peamiselt sellele, mida ei ole veel saavutada suudetud. Sõnum, mille nad Euroopa kodanikele saadavad, on pidevalt negatiivne. Nagu olen tihti öelnud, on Euroopa-meelsete pessimism palju murettekitavam kui Euroopa-vastaste euroskeptilisus, kuna see ei anna Euroopasse uskujaile lootustandvat sõnumit.
Viimaks soovin tänada asepeaministrit Alexandr Vondrat, keda ma ta sõnavõttude eest tänan, Tšehhi eesistumist ning teid kõiki selle eest, mida me vaatamata oma erinevatele arvamustele Euroopa jaoks oleme saavutanud - see on suur projekt rahu, vabaduse ja solidaarsuse saavutamiseks.
Juhataja
Arutelu on lõpetatud.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Charlotte Cederschiöld  
kirjalikult. - Protektsionism peitub liikmesriikides, mis on üksteise suhtes vähem usaldavamad ning vähem entusiastlikumad koostööks. EL loodi mitte ainult rahu tagamiseks, vaid ka koostöövahendiks. Majandus- ja finantskriisi aegadel on oluline, et liikmesriigid ei ehitaks oma riiklike piiride ümber seinu, vaid jätkaksid koordineeritud viisil koostööd.
Peame säilitama Euroopa solidaarsuse, samal ajal järgides asutamislepingu eeskirju ja põhimõtteid. EL peab võtma maksimumi ühisturust ning majandusliku surutise aegadel seisma avatud kaubanduse eest.
Püüdlused osutada patuoinale, näiteks finantsturgudele, ei lahenda probleeme. Uued eeskirjad lõpetavad vale käitumise, kuid ei takista ligipääsu kapitalile ja investeeringutele pärast kriisist väljumist.
Probleemidest ülesaamine ei ole lihtne. Protektsionism ei ole kindlasti lahendus. Pärast suurema tule kustutamist on lahendusteks rohkem kaubandust, enam ühtlustamist, toimiv siseturg kaupade ning - mis veelgi olulisem - teenustega. Piiriülene koostöö suurendab innovatsiooni ja töökohtade arvu, mis on ainuke jätkusuutlik tee kriisist välja.
Pedro Guerreiro  
Euroopa Liit üritab niiöelda päikese eest sõela alla varjuda, kuid on selge, kui suur vastutus liidul lasub rahva ja töötajate elutingimuste pideva halvenemise ees.
Viimase 23 aasta jooksul on Euroopa Majandusühendus / Euroopa Liit soodustanud kapitali vaba liikumist ja majanduse finantstegevusele keskendumist. Liit on turud liberaliseerinud, aidanud kaasa erastamisele, julgustanud ületootmist ning paigutanud ümber ja hävitanud tootmisvõimsust. Liit on julgustanud ühtede sõltuvuse arvelt teiste majanduslikku ülemvõimu. Liit on süvendanud töötajate ekspluateerimist ning tsentraliseerinud rikkust nagu ei kunagi varem. Liit on suurendanud sotsiaalset ja regionaalset ebavõrdsust. Kõik see on toimunud suurte jõudude ning majanduslike ja finantsrühmituste kontrolli all.
Euroopa Komisjoni kohutavad kevadennustused ei ole muud, kui ELi neoliberaalse poliitika tagajärgede kirjeldus Portugalis, otsustatud ja rakendatud parempoolsete ja sotsiaaldemokraatide poolt: üle 600 000 töötu, reaalsissetuleku kaotus, kaks aastat majanduslangust, tõusev riigivõlg ja eelarvedefitsiit, mis on jällegi enam kui 6%.
Siiski osutub nendest ennustustest hullemaks tegelikkus, millega miljonid portugallased silmitsi seisavad, nähes kuidas nende probleemid päev-päevalt tõsisemaks muutuvad.
7. juunil on portugallastel veel üks võimalus öelda, et neile aitab, ja seda CDU (Portugali demokraatliku koalitsiooni) poolt hääletades.
