Euroopa Parlamendi presidendi avakõne
President
Austatud Euroopa Parlamendi endised presidendid, lugupeetud ministrid, austatud Euroopa institutsioonide juhid ja esindajad, austatud kolleegid, kallid sõbrad!
Täna seisan teie ees otse valitud Euroopa Parlamendi kolmeteistkümnenda presidendina ning mul on hea meel, et siin viibivad Euroopa Parlamendi eelmised presidendid Emilio Colombo, Enrique Barón Crespo, Egon Klepsch, Klaus Hänsch, José María Gil-Robles, Nicole Fontaine, Pat Cox ja Hans-Gert Pöttering.
(Aplaus)
Teie kohalolek on meile suur au.
Nagu paljud teie hulgast on korduvalt öelnud, sümboliseerib minu valimine presidendiks ka ühe osa Euroopa kodanike täitunud unistust meie kontinendi ühtsusest.
Kallid kolleegid Eestist, Lätist, Leedust, Slovakkiast, Tšehhist, Ungarist, Sloveeniast, Rumeeniast, Bulgaariast, Küproselt ja Maltalt! Tunnen ja mõistan ELiga hiljuti ühinenud riikide muresid, vajadusi ja ootusi. Tunnen neid, sest need on samad ka minu riigis. Kuid nüüdsest vastutame ühiselt meie kontinendi tuleviku eest. Enam ei ole uut ega vana Euroopat, on vaid üks, meie ühine Euroopa! Soovime, et ta oleks tänapäevane ja tugev ning et ka meie kodanikud näeksid teda sellisena. See nõuab energiat ja tööd. Eesmärk on seda väärt, et me ei hoiaks kokku jõupingutusi, sest tegemist on mitme põlvkonna eurooplaste unistusega. Olen valmis tööks selle eesmärgi nimel, sest see unistus on olnud ka minu unistus.
(Aplaus)
Kallid kolleegid! Selle parlamendikoosseisu ametiaja alguses seisab Euroopa ja meie, tema esindajate ees palju suuri ülesandeid. Meil tuleb need ülesanded lahendada. Me ei tohi unustada, et Euroopa paremaks muutmisel on Euroopa Parlamendil nii institutsioonina kui ka ühiskondlikus mõttes täita eriline roll. Sellel rollil on sügav sümboolne tähendus, sest Euroopa Parlament on Euroopa demokraatliku süsteemi tuum. Parlament on demokraatia püsivuse ja stabiilsuse alus, ta kaitseb ideid ja väärtusi, mis ei kajastu mitte ainult meie otsustes ja nende tulemustes, vaid ka meie aruteludes. Euroopa Parlamendil on ka teine ülesanne - ta peab looma kujutelma uuest Euroopast, mille sihid on praegustest kõrgemad, suunatud olemasolevalt sellele, mis peaks olema. Selle eesmärgi saavutamiseks on meil vaja fantaasiat, teadmisi, tarkust ja eelkõige julgust.
Juudi päritolu Saksa filosoof Hannah Arendt on öelnud, et poliitika on peale religiooni ainus valdkond, kus võib imesid juhtuda. Täpselt 20 aastat tagasi olime Euroopas sellise ime tunnistajaks, seepärast usume me fantaasia, tarkuse ja julguse jõudu. Arvan, et ka kõik siinviibijad usuvad sellesse.
(Aplaus)
Astun optimistlikult vastu lahendamist ootavatele ülesannetele. Minu arvates on need esiteks majanduskriis ja Euroopa solidaarsus, teiseks energeetika ja ökoloogia, kolmandaks välispoliitika, neljandaks inimõigused ja väärtussüsteem ning viiendaks meie parlament ja selle reformimine.
Kõige tõsisem ja keerulisem küsimus on majanduskriis. Me peame sellest välja tulema ja me tuleme sellest välja. Euroopa on võtnud juhtrolli ja pakkunud G8 ja G20 raames välja lahendusi, milles järgitakse meie sotsiaalmudelit, kuid soodustatakse maailma majanduse elavdamist. Globaliseeruvas maailmas tuleb Euroopal kõnelda ühel häälel.
Just nüüd, kriisi ajal, tuleb meil keskenduda majanduskasvule ja võidelda tööpuudusega, anda uut hoogu Lissaboni strateegia ideedele ning leida võimalusi investeerida uutesse tehnoloogiatesse, innovatsiooni, haridusse ja inimressurssidesse. Ühenduse eelarvel on äärmiselt oluline osa selles, et Euroopa teadusprogrammidel oleksid selged prioriteedid ja eeskirjad.
Uue aluslepingu kohaselt on Euroopa Parlamendil ja nõukogul võrdsed eelarvevolitused. Kaasotsustamismenetlus hakkab kehtima põllumajandus-, kalandus-, väliskaubandus-, õigus- ja siseküsimuste suhtes, samas antakse meile võrdsed volitused ka põllumajanduskulude valdkonnas.
Meil tuleb seista vastu kiusatusele toetada protektsionismi ja muuta uuesti riiklikeks ühise poliitika valdkonnad. Ühtekuuluvuspoliitika peab jääma ühenduse järgmise eelarve prioriteediks, kui soovime saavutada meie taasühinenud kontinendi täielikku integratsiooni. Ühtne turg on meie suursaavutus, mida tuleb kaitsta ja tugevdada, et Euroopa püsiks konkurentsivõimeline. See tähendab, et Euroopa integratsiooni tuleb tugevdada, mitte nõrgendada. Olgem julged ja jäägem kindlaks oma veendumustele!
Selleks, et elavdada ja mõista ühendust, mida me ehitame ja milles elame, on olulised kaks küsimust: solidaarsus ja sotsiaalne ühtekuuluvus. Tõelist ühendust ei ole tegelikult olemas, kui me ei kanna hoolt kõigi, eeskätt kõige nõrgemate eest: töötute, väljaõppeta või äärealadel elavate inimeste eest. Võitlus tööpuudusega on Rootsi eesistumisaja peamine eesmärk. Me toetame neid igati selle ülesande täitmisel.
Kui olime veel teisel pool raudset eesriiet, skandeerisime tänavatel: "Ilma solidaarsuseta ei ole vabadust.” Nüüd võime öelda, et solidaarsuseta ei ole ühendust ega tänapäevast ja tugevat Euroopat.
(Aplaus)
Majanduskriisist ei ole võimalik välja tulla, jättes kasutamata naiste tohutu intellektuaalse, majandusliku ja loova potentsiaali.
Demograafiline kriis nõuab toetust perekondadele ja sündimuse suurendamisele. Peame tagama, et naised ei tooks perekonna ja laste kasvatamise nimel ohvriks oma ametialast karjääri.
(Aplaus)
Demograafilisest kriisist väljatulekuks peab ühendus olema avatud, kuid jääma samas kindlaks demokraatia põhimõtetele. Sisserändest on Euroopale alati kasu olnud. Meil tuleb leida lahendused, mis võimaldavad võtta vastu sisserändajaid ning luua tingimused nende integratsiooniks, kuid oodata ka nende valmisolekut integreeruda.
Me seisame silmitsi energiakriisiga. Eurooplased ei mõista ehk geopoliitikat, kuid nad teavad, mida tähendab, kui küte ära võetakse. Peame jätkama energiaallikate mitmekesistamist ning investeerima enam taaskasutatavasse energiasse ja fossiilkütustesse. Tuumaenergia kasutamine on liikmesriikide otsustada.
Peame laiendama oma piirülest gaasivõrku, et mitte enam sõltuda ühestainsast riigist. Peame parandama gaasi- ja elektrivõrkude ühildatavust ning kaaluma võimalust osta gaasi ühiselt, et luua solidaarsusel rajanev toimiv Euroopa energiaturg. Arvan, et on saabunud aeg kehtestada liidu ühine energiapoliitika, ning kavatsen selle küsimusega ka tegelda.
(Aplaus)
Meie ühendus sai alguse 1951. aastal loodud Euroopa Söe- ja Teraseühendusest. Tol ajal ütles Robert Schuman: "Sel moel tootmises saavutatud solidaarsus garanteeriks, et igasugune sõda [...] ei muutu mitte ainult mõeldamatuks, vaid materiaalselt võimatuks.” See oli ühenduse algne idee. Energiapoliitikas tuleb meil arvesse võtta kliimamuutusega seotud keskkonnaohte. Meil on vaja rohelist revolutsiooni ning eetikat, millega seame enestele ise piirid.
Euroopa Parlament arutab seda teemat. Koos paljude teiste parlamendiliikmetega töötasin kliimamuutuste ajutises komisjonis. Teile on mu seisukohad tuttavad ja teate, et töötan koos teiega selle nimel, et saavutada Kopenhaagenis kompromiss.
Meie institutsioonil on kaalu ka rahvusvahelises plaanis. Seda ootavad meilt ka meie kodanikud. Euroopat ei pea olema rohkem kuulda mitte ainult Euroopa Liidus endas, vaid kogu maailmas. Sidus ja tõhus välispoliitika, millel on globaalset haaret, peaks olema üks praeguse parlamendikoosseisu suurtest eesmärkidest.
Jean Monnet on öelnud, et igaühel on oma suur eesmärk. Küsimus on vaid selles, kas eesmärk on lihtsalt kellekski saada või hoopis midagi korda saata. Olgu meie ametiaja eesmärk midagi korda saata.
Millised on kõige tähtsamad eesmärgid? Esiteks on vaja aktiivset poliitikat Euroopa Liidu lõuna- ja idanaabritega. Selleks tuleb jätkata tööd Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarses assamblees ning tegutseda Euronesti parlamentaarse assamblee raames.
Teiseks tuleb edendada demokraatiat ja head valitsemistava. Parlamentaarsete assambleede ja meie delegatsioonide tegevust tuleb kasutada selleks, et korraldada parlamentide tippkohtumisi enne ELi kahepoolsete tippkohtumiste toimumist. See on oluline, sest Euroopa Parlament osaleb tulevikus üha suuremat hulka poliitikavaldkondi käsitlevate otsuste tegemises. Sellise koostöö hea näide on Eurolat.
Kolmandaks on aeg luua toimiv atlandiülene parlamentaarne partnerlus ning töötada ühiselt välja uus rahvusvaheline raamistik. Püüan kõigil tasandeil tugevdada sidemeid USA Kongressiga.
Neljandaks tuleb tugevdada strateegilist partnerlust Venemaaga, unustamata sealjuures, nagu meie suhetes Hiinagagi, et majanduslikud ja poliitilised küsimused ei tohi olla tähtsamad kui inimõigused, õigusriik ja demokraatia.
(Aplaus)
Parlamendi presidendina kavatsen igati osaleda dialoogis meie Venemaa partneritega, eeskätt uue Läänemere strateegia raames.
Viiendaks peaksime tugevdama suhteid India ja teiste kiirelt arenevate riikidega, nagu Brasiilia ja Lõuna-Aafrika Vabariigiga. India peab olema meie partner nii majanduse kui ka poliitika vallas.
Kuuendaks, Lähis-Ida on maailmas stabiilsuse saavutamise seisukohast endiselt väga tähtis. Euroopa peab täitma selles piirkonnas olulist osa.
Seitsmendaks, laienemine on olnud üks meie edukamaid poliitilisi strateegiaid. Kas eurooplaste eelnevad põlvkonnad on kunagi elanud nii pikka aega rahus ja õitsengus kui meie tänapäeval? Horvaatia ja vahest ka Island on ehk liitumisele kõige lähemal.
Kaheksandaks, Euroopa Liit on kõige suurem arenguabi andja maailmas. Peame läbi vaatama praeguste ja võimalike abisaajate nimekirja ega tohi unustada oma kohustusi, mis on võetud aastatuhande arengueesmärkidest tulenevalt. Võime küll sulgeda ukse mõne saabuja ees, kuid me ei tohi sulgeda neile oma südant, mistõttu tuleb teha kõik võimalik, et ka nende riikide elatustase hakkaks lähenema Euroopa standarditele.
Üheksandaks tuleb meil tugevdada Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames lähetatavaid missioone, mida on viimase kuue aasta jooksul olnud kokku 22. Missioonidel peaksid olema selged volitused ja tegevuseks vajalikud vahendid. Parlament kavatseb senisest enam kontrollida ja jälgida missioonide tegevust. Parlamendi suuremad eelarvevolitused, mis tulenevad Lissaboni lepingust, võimaldavad kindlasti paindlikumalt eraldada vahendeid meie poolt toetatavatele olulistele missioonidele.
Uue aluslepingu rakendamine peab olema meie lähituleviku prioriteet. Võtan kohustuse teha ettevalmistusi, et parlament hakkaks toimima uue korra kohaselt alates lepingu jõustumise päevast. Kuid ka lepingust olenemata on muudatused vältimatult vajalikud. Tunneme vajadust muuta meie esinduskogu tegevus dünaamilisemaks.
Parlamendi presidendina kavatsen lähtuda viimastel aastatel tehtud suurest tööst parlamendi reformimisel. Oleme teinud juba palju kasulikke muudatusi, kuid seda tööd tuleb jätkata. Kavatsen teha kõik endast oleneva, et anda meie esinduskogus rohkem ruumi loovale poliitilisele arutelule.
(Aplaus)
Ma olen kindlalt selle poolt, et istungisaalis võetaks sagedamini sõna ilma eelneva registreerimiseta, sest see elavdab täiskogu arutelusid, ja me kasutame seda süsteemi ka pärast minu kõnet. See on ka äärmiselt oluline vahend vähemuste õiguste tagamiseks.
Reformimise käigus on tähelepanuta jäänud üks oluline küsimus: suhete parandamine teiste Euroopa Liidu institutsioonide - komisjoni ja nõukoguga. Kavatsen sellele pühendada suure osa oma ametiajast.
Parlamendi presidendina püüan välja töötada uut tüüpi koostöömudeli komisjoniga, et tõhustada parlamendi järelevalvet täitevvõimu üle ning parandada selle aruandlust parlamendi ees, nagu Lissaboni lepingus on sätestatud.
Juulis kutsusin komisjoni presidendi osalema infotunnil, mida tahame korraldada iga kuu ja kus parlamendiliikmed saavad istungisaalis kohapeal küsimusi esitada. Teen ettepaneku hakata selliseid infotunde korraldama võimalikult kiiresti.
(Aplaus)
Kaks nädalat tagasi edastas president Barroso meile oma teise ametiaja "poliitilised suunised”. See on oluline uuendus ning näitab, et tunnustatakse tõsiasja, et Euroopa Parlament valib komisjoni presidendi. Tunnen selle üle sügavat rahulolu.
Samuti palusin parlamendikomisjonidel vaadata läbi menetluses olevad õigusaktid ning teha kindlaks, kas komisjoni uus koosseis kavatseb õigusakti ettepanekud tagasi võtta, neid muuta või need menetlusse jätta. Kutsun komisjone ka põhjalikult arutama edasist poliitilist strateegiat, et volinikukandidaatide kuulamistel tuginetaks üksikasjalikule õigusloomekavale, mitte ainult elulugude ja ametikäigu hindamisele.
Tihedamad sidemed tuleb luua ka nõukoguga. Selleks, et suhted oleksid usaldusväärsed, peab neis kajastuma tõsiasi, et praeguses Euroopa Liidus on tegelik seadusandja Euroopa Parlament.
Lisaks sellele tuleb teha koostööd, et ületada Lissaboni lepingust tulenevad institutsioonilised raskused. Need puudutavad kaasotsustamismenetluse laiendamist, uut komiteemenetluse süsteemi, uue kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi nimetamist, demokraatlikku kontrolli uue välisteenistuse üle ning küsimust, milline seisukoht võtta täiskogu istungitel ELi nn topelteesistumise suhtes.
Meie suhted Euroopa Liidu 27 liikmesriigi parlamentidega peavad jätkuma endises vaimus. Viimastel aastatel on meie koostöö tihenenud ja Lissaboni leping tugevdab veelgi meie kontakte ning suurendab liikmesriikide parlamentide osa kodanikele soodsate õigusaktide väljatöötamisel. Selle koostöö ilmekas näide on õigusküsimusi ja kodanike turvalisust käsitlev Stockholmi programm.
Soovin jätkata parlamendi inimressursside ja vahendite kasutamise reformimist, et need oleksid täpses vastavuses meie kavandatud tegevusega.
Meie institutsiooni rikkus ja tugevus seisneb erinevustes, mis tulenevad eri rahvustest, keeltest ja erinevast mõttelaadist. Just selleks, et oma valijaid paremini esindada, peab parlamendiliikmetel olema võimalus kõneleda soovi korral oma emakeeles.
Tuleb järjekindlalt meeles pidada, et Euroopa Liit ei tähenda ainult meie ees seisvate uute ülesannetega tegelemist ning üha suurema rikkuse ja stabiilsuse poole püüdlemist. Liit tähendab eelkõige inimõigusi.
Mind teevad murelikuks pinged, mis on tekkinud Slovakkia ja Ungari suhetes vähemusrahvuste teemal. See on suur probleem ja ma soovin pakkuda abi nende erimeelsuste lahendamisel meie parlamendi väärtuste vaimus.
(Vali aplaus)
Ühiste väärtuste tähtsustamise hea näide on Sahharovi auhind, mida antakse inimõiguste kaitsjatele, kes nüüdseks moodustavad nn Sahharovi võrgustiku, mille tegevust kavatsen veelgi laiendada. Lisaks sellele soovin jätkata Euroopa Ajaloo Maja projekti, mille algatas minu eelkäija. Ta viibib ka täna siin ja on meie suureks rõõmuks edasi Euroopa Parlamendi liige.
Pean vajalikuks parlamendi ees veel kord meelde tuletada, et Euroopa Liit on ideaalidel ja väärtustel rajanev ühendus. Need on liidu vundamendiks.
Olen otsustanud teha kõik, et tagada kõigile komisjonidele ja delegatsioonidele juurdepääs satelliittelevisioonile ja Internetile. Meil tuleb läbi vaadata Euroopa Parlamendi valimiste korraldamise viisid. Näiteks tuleks igati toetada uute tehnoloogiate kasutamist valimistel, et suurendada kodanike osalemist. Samuti on aeg algatada arutelu Euroopa erakondade teemal. Kodanikud peavad teadma, kellele nad oma hääle annavad, mitte ainult oma riigi, vaid ka Euroopa tasandil.
Pean väga oluliseks koostööd fraktsioonide esimeeste konverentsiga. Ühiselt võtame vastutuse parlamendi tegevuse eest ning teeme seda koos 14 asepresidendiga, kellele avaldan tänu koostöövalmiduse eest. Samuti hindan kõrgelt parlamendikomisjonide esimeeste partnerlusvaimu. Soovin, et alaliste parlamentidevaheliste delegatsioonide juhid saaksid avaldada olulist mõju ELi välispoliitikale. Koos kvestoritega vaatame läbi parlamendi eelarve. Kuid eelkõige, kallid kolleegid, loodan teie koostöövalmidusele.
Euroopa Parlamendi presidendina olen teadlik sellest, et vastutan teile heade töötingimuste tagamise eest, kuid sooviksin väga, et igaüks teist jagaks minuga seda vastutust.
Meist enamiku jaoks tähendab Lissaboni leping kaua oodatud lahendust institutsioonide küsimusele. See suurendab liidu võimekust lahendada jooksvaid probleeme ja lähendab Euroopa institutsioone kodanikele.
Lahkunud Bronisław Geremek, kelle nime kannab nüüd Strasbourgis asuva parlamendihoone peamine siseõu, tavatses öelda, et Euroopa integratsioon on nagu jalgrattasõit: tasakaalu säilitamiseks ja suuna hoidmiseks tuleb pidevalt pedaale tallata. See näitab kujukalt, kui vajalik on meie jaoks Lissaboni lepingu ratifitseerimine.
(Aplaus)
Vähem kui nädala eest viibisin Poola parlamendis, et tähistada 20 aasta möödumist Tadeusz Mazowiecki juhitud esimese mittekommunistliku valitsuse moodustamisest selles Euroopa osas. See aastapäev on eriti liigutav, sest sellest sündmusest sai alguse totalitarismi kiire kokkuvarisemine teistes Kesk-Euroopa riikides. Seesama esimene lõhe muutis võimalikuks Euroopat lahutava müüri langemise.
Pöördun täna teie poole siin, Strasbourgis, sellise piirkonna pealinnas, mille saatus meenutab nii paljuski minu Sileesiat, piiriala, mille elanikel on tulnud tihti vahetada kodakondsust, kuigi nende elukoht jäi samaks.
Kinnitan teile pühalikult, et eelolevatel aastatel olen Euroopa Parlamendi presidendina teie saadik ja viin sõnumi ühendatud kontinendist Euroopa ja kogu maailma kodanikeni.
Tehkem koos tööd, et leida konkreetsed ja praktilised lahendused suurtele ülesannetele, millega seisab täna silmitsi Euroopa ja kogu maailm. Tehkem tööd, et meie unistused saaksid teoks. Asugem tööle entusiastlikult, targalt ja julgelt!
Sest see on meie Euroopa: ühine, tänapäevane ja tugev.
(Euroopa Parlament tänas kõnelejat püsti seistes.)
Joseph Daul
Austatud president ja Euroopa institutsioonide juhid! President Buzek, meie fraktsioon nõustub täielikult teie programmiga parlamendi ja selle juhtimise kohta järgmisel viiel aastal.
Kui Euroopa Parlamendil tuleb järgmise viie aasta jooksul mõni ülesanne täita, mõni eesmärk saavutada, siis on see tõepoolest kodanike lähendamine Euroopale. Ja mis oleks parem eelis selle ülesande täitmiseks kui see, et presidendiks on mees, kes sümboliseerib taasühinenud Euroopat, just niisugune mees nagu teie, härra Buzek.
Seetõttu soovingi öelda, kui uhke ma olen, et just meie fraktsioon - Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon - oli see, kes veenis parlamendi suurt enamust oma usalduse teile andma.
Praegust taasühinenud Euroopat ei iseloomusta mitte sallimatus või tõrjumine, vaid avatus ning teiste arvamuse ja päritolu austamine. Ma olen veendunud, et niisugune arusaam ühisest elust eurooplastena on meid kõiki siia parlamenti toonud. Mina soovin, et Euroopa Parlament saavutaks teie juhtimisel selle, et meie kaaskodanikud jagaksid neid väärtusi.
Ma toetan ka kindlameelsust, millega te, austatud president, uute ülesannete kallale soovite asuda, ja loodan, et me pingutame eriti noorte inimeste pärast. Meie fraktsioon aitab teid kindla peale.
Austatud president, nagu te ütlesite, on Euroopa Parlamendi volitusi viimaste aastate jooksul suurendatud. Kui Lissaboni leping jõustub, laienevad need veelgi märkimisväärselt. See on üks põhjus, miks fraktsioon PPE nõuab lepingu võimalikult peatset kohaldamist. Meil tuleb selleks valmistuda mõistagi tehniliselt, et saaksime nõukoguga koos tõhusalt töötada ja teha tihedat koostööd ka komisjoniga, kuid eelkõige tuleb meil selleks valmistuda poliitiliselt. Meie põhieesmärk on selge - teha nii, et Euroopa Parlamendil oleks suurem kooskõla 500 miljoni kodanikuga, keda ta esindab.
Selleks peab ta jätkama eelkõige oma töömeetodite ajakohastamist, näiteks seoses meie arutelude korraldusega - te vihjasitegi sellele. Ma toetan teie ettepanekut korraldada komisjoni presidendiga selleteemaline elav arutelu.
Lugupeetud kolleegid! Euroopa Liidu tegevust on eurooplastele raske selgitada. Erinevalt tavapärasest opositsiooni ja enamuse mudelist, millega me oleme liikmesriikides harjunud, töötame meie siin selle nimel - ma rõhutan -, et leida üksmeel, ja selle saavutamiseks tuleb jätta tahaplaanile oma fraktsiooni teatud tõekspidamised.
See on minu arvates tänapäevane käsitus poliitilisest tegevusest. Ma olen veendunud, et meie kaaskodanikud nõustuvad selle käsitusega, aga teevad seda ühel tingimusel -kui me püüame neile Euroopas teemasid paremini selgitada. Seda ülesannet soovitan ma teil, lugupeetud president, täitma hakata ja selles toetab meie fraktsioon teid igati.
Martin Schulz
Austatud president! Ma toetan Joseph Dauli tähelepanekuid. Härra Buzek, ka meie fraktsioon saab toetada paljusid, et mitte öelda kõiki punkte teie esitletud programmis. See kehtib nii teie sõnavõtu sisu kohta, väljapakutud menetluslike täienduste kohta kui ka parlamendi arutelude elavdamise kohta. Enamik parlamendiliikmeid nõustub teie sõnavõtus öelduga.
Ma ei jaga täielikult kolleeg Dauli arvamust, et te koostasite programmi järgmiseks viieks aastaks. Pidagem oma töös kõigepealt silmas kaht ja poolt aastat, sest ka see on pikk aeg.
President Buzek, ma arvan, et te asute ametisse Euroopa Liidu jaoks raskel ajal. See aeg on raske ka Euroopa Parlamendi jaoks. Esimest korda üle pika aja ei ole siin parlamendis Euroopa-meelne konsensus enam endastmõistetav. Vastupidi, esmakordselt on Euroopa Parlament koht - see suundumus sai alguse viimase parlamendikoosseisu ametiajal ja seda hoogustasid viimased Euroopa Parlamendi valimised -, kus on tegutsema asunud, tähelepanu pälvinud ja mõju avaldanud sellised jõud, kelle eesmärgid on risti vastupidised nendega, millest teie oma kõnes rääkisite. Nende parlamendiliikmete arv, kes soovivad lõpetada Euroopa lõimimise, selle vastupidises suunas pöörata ja Euroopa taas riikidekeskseks muuta, on järsult suurenenud.
Eelmise parlamendikoosseisu ametiajal nägime, mis juhtus, kui taheti, et kolme institutsiooni juhid allkirjastaksid Euroopa Liidu põhiõiguste harta. Ma ei oleks uskunud, et midagi niisugust on võimalik näha paljurahvuselises demokraatlikus parlamendis, kuid me kõik olime selle tunnistajaks. Nende kolleegide arv, kes selliseid vaateid jagavad, on suurenenud.
Sellepärast ütlengi, et teil on õigus. Võitlus lõimimise jätkamise ja süvendamise nimel, võitlus Lissaboni lepingu nimel, mis on ELi laienemise peamine eeldus, ja ka võitlus ELi laiendamise nimel tihedama lõimimise kaudu on õige tee. Mul on hea meel, et Euroopa Parlamendi president, kes on pärit just riigist, mis ühines ELiga viimases laienemisetapis, ja kes selle riigi peaministrina alustas ühinemisläbirääkimisi, ütleb oma ametiaja keskse sõnumina: me tahame rohkem Euroopat! Me soovime integreeritud Euroopat, sügavamat Euroopat ja me soovime sügavamaks muutunud Euroopa laienemist, et saavutada seda, mida te oma kõnes korduvalt rõhutasite - solidaarsust, mis aitas tuua vabaduse.
Seda solidaarsust vajame nüüd endi sees, nii et selle vabaduse võiks saavutada koos sotsiaalse õiglusega. Seepärast nõustuvad sotsialistid ja demokraadid täielikult teie seisukohaga, president Buzek. See on ideoloogiliseks ja vaimseks aluseks võitlusele, milles me peame sel parlamendikoosseisu ametiajal osalema.
Kui mind esimest korda Euroopa Parlamenti valiti, oli mul suurepärane võimalus kuulata Prantsusmaa presidendi François Mitterandi, tollase nõukogu eesistuja kõnet. Ma ei unusta kunagi üht tema lauset: "Lõppude lõpuks tähendab natsionalism alati sõda.” See tähendab, et natsionalismi vastand, natsionalismist ülesaamine - Euroopa ideaal - on lõppude lõpuks rahu. Selle nimel võitleme me koos teiega, härra Buzek.
(Aplaus)
Guy Verhofstadt
Lugupeetud president, kõigepealt tänan ma Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni nimel teid avakõne eest. Meie fraktsioon toetab täielikult programmi, mida te tutvustasite. Nagu ma juba ütlesin, härra Buzek, on mul hea meel, et Euroopa Parlamendi presidendiks valiti teid, ja mitte ainult sellepärast, et te sümboliseerite Euroopa Liidu laienemist - ehkki ma soovin sedagi toonitada -, vaid ka teie osalemise pärast ametiühinguliidus Solidarność. Lõppude lõpuks saavutas Solidarność kolm suurt eesmärki. Tänu temale sai Poola rahvas hääle, ta aitas kehtestada demokraatia kogu endises idablokis ja ühendades lõhestatud Euroopa, muutis ta põhjalikult koguni terve Euroopa nägu. Nagu teie kõnest välja võis lugeda, austatud president, annab see teile suurepärase kogemuse, et saavutada järgmiste aastate jooksul ka Euroopa Parlamendis kolm eesmärki. Need eesmärgid on anda eurooplastele rohkem võimalusi arvamust avaldada, muuta Euroopa Liit demokraatlikumaks ja niimoodi edendada ka Euroopa lõimimist.
Lugupeetud kolleegid! Ma arvan, et president Buzeki avakõne esiletõstmiseks oleks hea rõhutada, et Eurobaromeetri andmetel usaldavad kodanikud Euroopa Liidu institutsioonidest kõige enam Euroopa Parlamenti. Selles seisneb meie kõigi jaoks raske ülesanne, sest see tähendab, et me ei tohi inimeste usaldust reeta ning meil tuleb kodanike häälele Euroopa otsuste tegemisel rohkem kaalu anda. Samas arvan - teie kõne põhjal, president -, et meil seisab ees kahekordne ülesanne. Esiteks peame kohaldama ja rakendama Lissaboni lepingut võimalikult pea. Selleks, nagu te ütlesite, tuleb meil võimalikult kiiresti alustada läbirääkimisi nõukogu eesistujariigiga, et leppida kokku terves hulgas muudatustes.
Teiseks, härra president - see on ülesande teine osa -, arvan, et parlamendil tuleb ära kasutada kõiki tema kasutuses olevaid võimalusi, et laiendada oma volitusi veelgi. Me tegime seda komisjoni presidendi ametissenimetamise menetluses, kuid meil tuleb seda teha ka kõikvõimalikes teistes valdkondades. Minu arvates on sellega seoses kõige tähtsam, et järgmiseks paariks aastaks on vaja kokku leppida uus Euroopa ja Euroopa Liidu eelarve. Ma leian, et see annab Euroopa Parlamendile suurepärase võimaluse peale käia - nõuda -, et tulevikus koosneks eelarve Euroopa Liidu omavahenditest, sest Euroopa Parlament ei ole tõeline parlament, kui tal ei ole täielikku kontrolli ka omavahendite üle, mis moodustavad tulevikus tema sissetuleku.
(Aplaus)
Siinjuures on teil, austatud president, täita tähtis ülesanne - kaasata sellesse võitlusse kogu parlament. Te võite arvestada meie fraktsiooni täieliku toetusega, sest me kõik teame, eriti praegusel raskel majandus- ja finantskriisi ajal, et olukorda ei saa leevendada ega tulevikku kindlustada natsionalismi ja protektsionismi abil. Euroopa inimeste, Euroopa kodanike jaoks on lahenduseks üksnes jätkuv Euroopa lõimimine.
Igal juhul soovin ma teile edu, president.
(Aplaus)
Rebecca Harms
Austatud president! Ma ei pea eelmise kõneleja sõnu kordama. Meie fraktsiooni jaoks oli selge, et toetame teie kandidatuuri, sest meie arvates oli viimane aeg, et üks Euroopa Parlamendi suuri isiksusi, kes on pealegi pärit uuest liikmesriigist, asuks parlamenti juhtima.
Soovime näha, et ka edaspidi oleksid Euroopa Parlamendi presidendi valimisel otsustavad niisugused asjaolud, nagu on näiteks teie erilised oskused ja võimed, mida on sageli tunnustatud. Samuti soovime näha, et riikide delegatsioonide võimul oleks suurtes fraktsioonides veidi väiksem mõju kui suhtumisel, mida pooldavad niisugused isiksused nagu teie.
Me loodame väga, et te aitate ületada sügavad lõhed, mis ida ja lääne vahel püsivad ja millest ma mõni nädal tagasi rääkisin. Praegu, pärast suvepuhkust ja pärast poliitiliste suundumuste jälgimist soovin ma lihtsalt öelda, et teil seisab tõenäoliselt ees väga raske ülesanne. Mulle näib, et suur üleilmne finantskriis ja sellele järgnenud majanduskriis ei ole ülesannet tuua Euroopa Liidus ida- ja läänepoolt üksteisele lähemale lihtsamaks teinud. Vastupidi, ebavõrdsuse tõttu on probleemid veelgi teravnenud.
Ma tahaksin olla ka pisut kriitilisem ja tuletada parlamendile meelde, et täna on Lehman Brothersi kokkuvarisemise aastapäev. Me saadame suure delegatsiooni G20 tippkohtumisele, kus arutatakse finantskriisist väljumise võimalusi. Euroopa Parlament ei ole aga suutud arutada mitte ühtegi selleteemalist resolutsiooni ega loonud meie läbirääkijatele ühtset alust, millele nad peaksid tuginema. Ma arvan, et see näitab pigem nõrkust kui tugevust.
Minu meelest peitub selle põhjus asjaolus, et me ei ole sellesse segadusse sattumise tegelike põhjuste analüüsimisel siiani ühele meelele jõudnud. Ma arvan, et selle suure kriisi eest ei vastuta üksnes mõned arutud pankurid, vaid tegelikult on süüdi neoliberaalne usk reguleerimata finantsturgude kasulikkusesse. See ei olnud ega ole valdav mitte ainult USAs, vaid levinud ka Euroopas, isegi praegu. Euroopa Liidu poliitikas oleme me selle analüüsi tulemuste hindamisel üksmeele saavutamisest kaugel ja seetõttu ei suuda me leppida kokku ka viisides, kuidas kriisist väljuda.
Samuti usun ma, austatud president, et kõik, mida te ütlesite teise suure ülesande kohta, mis meil seoses rahvusvaheliste läbirääkimiste vooruga ees seisab, s.o kliimakriisi kohta, on õige. Ma loodan, et meie, eurooplased, suudame olla Kopenhaagenis kindlamal seisukohal, kui me praegu oleme. Mulle näib, et eurooplastel on käia veel pikk tee, enne kui nad saavad kliimapoliitikas piisava liidrikoha.
Sellel on palju põhjuseid, kuid üks neist kerkib teiste seast minu meelest ikka ja jälle esile. Me usaldame liialt vähe niisuguseid kontseptsioone nagu uus roheline kokkulepe, mida Ban Ki-moon või Achim Steiner on ÜRO nimel esitlenud. Samuti ei suuda me kokku leppida selles, et peaksime alustama oma vana tööstusühiskonna muutmist, et peaksime mõtlema homsest päevast kaugemale ning et keskkonnahoidlikud tehnoloogiad, tõhusust suurendavad tehnoloogiad ja paljud teised meetmed pole mitte üksnes Euroopa, vaid kogu maailma tulevik.
Lugupeetud president, ma võin vaid tõdeda, et meil seisavad ees suured ülesanded. Kui teil on kavas pakkuda välja uudseid, jätkusuutlikke ideid, on teil meie fraktsiooni toetus kindlasti olemas. Kahetsusväärne on see, et me ei näe Euroopa Komisjoni personali seas tõelisi muudatusi, sest on järjest kindlam, et vananenud mõtteviisi peamine eestvedaja José Manuel Barroso juhib komisjoni edasi ka järgmise koosseisu ametiajal.
Austatud president, me soovime teile edu. Meie fraktsioon ootab innukalt huvitavaid ja loodetavasti tulemuslikke arutelusid.
(Aplaus)
Michał Tomasz Kamiński
Austatud president! Teie kõnet ja ülevaadet järgmise kahe ja poole aasta programmist oli täna väga meeldiv kuulata. Suur tänu teile kõne eest! See näitab teie austust meie, Euroopa Parlamendi liikmete vastu. See austus ei olene sellest, millisesse fraktsiooni me kuulume, kust pärit oleme või missugused on meie vaated. See oli väga innustav kõne, sest minu arvates vajab meie parlament tõepoolest niisugust juhtimist, nagu te täna oma tulevikuplaanides kirjeldasite. Me ei ole kõikides küsimustes ühel meelel ja pole saladus, et meie seisukohad on erinevad, kuid ma soovin alustada järgmiste mõtetega ja vastata teatud mõttes ka avaldustele, mida ma siin parlamendis täna kuulnud olen.
See ei ole halb, et Euroopa Parlament on arutelude koht ja et siin kohtuvad inimesed, kelle arvamused eri teemadest, sealhulgas Euroopa tulevikust ei pruugi ühtida. Me peaksime püüdma oma vaated teiste omadega heauskselt vastamisi seada, sest siis on alati ruumi kompromissile. Kui me eeldame - mina küll eeldan -, et kõikidel siin parlamendis on head kavatsused ja et nad soovivad meie maailmajaole parimat, siis suudame oma erimeelsused ületada ja oleme alati valmis küsimusi arutama. Vaja on vaid head tahet.
Mõistagi soovib meie, Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon, kes on uhke, et toob parlamendi poliitilisse mõtlemisse Euroopa teemal teatud uue mõõtme, olla oma valijate võimalikult valjuhäälne esindaja. Me ei eita ühegi parlamendiliikme demokraatlikku mandaati. Tõepoolest, me austame seda mandaati väga, kuid me esindame oma valijaid. Meie valijad teadsid, kelle poolt nad hääletavad, kui nad valisid erakonna, kes kuulub Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsiooni.
Austatud president, teie valimine on ajalooline hetk. Ma võtan endale vabaduse tuletada kolleegidele meelde, et täna on meil siin parlamendis rühm noori poolakaid, kelle on siia kutsunud mitme fraktsiooni liikmed. Need poolakad sündisid 4. juunil, päeval, mil meie riigis toimusid esimesed erapooletud vabad valimised. Kohtumine 4. juunil sündinud noortega ei võimalda meil endid enam noortena tunda, sest me näeme, et nad on nüüd täiskasvanud. Kuid tahaksin öelda, et kui ma nendega täna rääkisin ja mõistsin, et nad istusid bussi peale Rzeszówis, mis asub Poola kaguosas, ja tulid siia Strasbourgi, oma parlamenti, ilma et neil olnuks vaja peatuda ühelgi piiril, siis mõtlesin, et mitte keegi meist, kes me mäletame 4. juunit, ei oleks suutnud ette kujutada seda õnnelikku sündmust - et täna tulevad noored poolakad, tšehhid, eestlased ja leedulased siia, oma parlamenti.
Austatud president! Ma olen kindel, et kaitsete seda parlamenti kui demokraatlikku institutsiooni, kui kohta, kus peavad tõelist mõttevahetust inimesed, kes soovivad tõepoolest Euroopa Liidu kodanikke aidata. Kui me tuletame täna meelde, et ka teie, president, olete pärit minu kodumaalt, mis kannatas totalitarismi haardes kõvasti, siis teame üht - Euroopa Liit on taganud Euroopa rahvastele 60 aasta vältel rahu. See on tõepoolest Euroopa Liidu parim omadus. See on tema suur saavutus. Euroopa Liit on organisatsioon, mida meie Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioonis soovime küll reformida, nagu nimigi ütleb, kuid millesse me ka usume. Me usume paremasse Euroopasse ja see on niisugune parem Euroopa, mis on lähemal kodanikele, keda me selle parlamendikoosseisu ametiajal teenime.
(Aplaus)
Eva-Britt Svensson
Lugupeetud president, õnnitlen veel kord teid presidendiks valimise puhul.
Läbipaistvus, demokraatia ja paljusus on Euroopa Liidu ja Euroopa Parlamendi jaoks austusväärsed sõnad, kuid neid ei tohiks kunagi muuta pelgalt sümboolseteks põhimõteteks. Kahjuks osutuvad need mõnikord vaid ilusateks sõnadeks. Tegelikkuses sõlmitakse kokkulepped suletud uste taga. Seetõttu vajame me parlamendis teistsugust tööviisi - niisugust, kus meie töö ja otsused jõuavad avalikkuse ette tõelise demokraatia vaimus. Me vajame avatud tööviisi, mis kehtiks kõikide fraktsioonide ja parlamendiliikmete kohta. Kui juba mõned parlamendiliikmed tunnevad, et neid ei ole töösse kaasatud ja et nad ei tea selle tagamaid, siis kuidas me saame oodata, et meie kodanikud tunneksid, et neid on kaasatud, et nad usaldaksid meie tööd ja osaleksid valimistel? Kasutagem pealegi uut tehnoloogiat - meil on seda teabe jagamiseks vaja -, kuid me ei tohi unustada kaasatuse kõige olulisemaid osi. Need on demokraatia ja läbipaistvus.
Meil on praegu finantskriis, keskkonnakriis ja kliimakriis. Ma soovin esile tuua ka seda, et meil on kaubanduslepped, mis mõnikord süvendavad toiduga kindlustatuse ja vaesusega seotud probleeme maailmas.
Vasakpoolsed on seisukohal, et kriiside lahenduseks oleks see, kui me lõpetaksime poliitika, mis on mõnikord kriiside tekkele kaasa aidanud. Euroopa inimesed vajavad teistsugust poliitikat. Nad väärivad teistsugust poliitikat - niisugust, kus esikohale on seatud inimeste vajadused, mitte turu vajadused nagu praegu. Üks võimalus poliitika õigesse suunda juhtida on lõpetada avalike teenuste erastamine ja nende kohta kehtivate reeglite kaotamine. Turul ei ole tegelikult õnnestunud vastata näiteks inimeste töö ja sotsiaalsete õigustega seotud vajadustele. Me peame nende tagajärgede eest vastutama.
Me räägime demokraatiast. Demokraatiapõhimõte nõuab, et meie kodanikuõigusi ja -vabadusi ei rikutaks mitte kunagi. Meil on praegu palju ettepanekuid kodanike järjest suurema jälgimise kohta. Sõnavabadus peab kehtima ka Internetis.
Seega vajavad EL ja tema kodanikud teistsugust poliitikat, et ühiskond oleks õiglasem ja solidaarsem. Meie oleme Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioonis valmis ja võtame rõõmuga endale kohustuse täita oma osa õiglasema ja solidaarsema ELi ning õiglasema ja parema maailma rajamisel.
Francesco Enrico Speroni
fraktsiooni EFD nimel. - (IT) Austatud president, tahaksin teid veel kord õnnitleda presidendiametisse nimetamise puhul. Mulle meeldis teie pöördumine ja teie programm ning ma soovin käsitleda üht küsimust, mis on minu arvates kõige olulisem või peaks meile, parlamendiliikmetele, kõige olulisem olema - nimelt meie õigusloometegevust.
Dialoog tähtsamate otsustajatega on oluline, missioonid on olulised, kuid parlamendi põhiülesanne on vähemasti minu arvates õigusloome, sest meid valitakse eeskätt seda ülesannet ja neid volitusi täitma. Üks probleeme on see, et meil ei ole õigust algatada õigusakte, sest Euroopa Liidu asutajad ja nende töö jätkajad ei andnud meile seda õigust. Me hääletame jätkuvalt resolutsioone ja allkirjastame kirjalikke avaldusi, millel ei ole aga tulemusi, sest komisjon ei võta neid arvesse.
José Manuel Barroso ütles, et nii peabki olema, sest kui komisjon kiidaks parlamendi kirjalike deklaratsioonide ja resolutsioonide vormis esitatud õigusakti ettepanekud heaks, siis rikuks ta asutamislepinguid, kuna need ei võimalda seda. Lubage mul öelda, et minu arvates on niisugune tõlgendus ekslik - asutamislepingutes ei ole see otsesõnu lubatud, kuid pole ka keelatud.
Ma soovin esile tuua asjaolu, et kui parlament palub midagi, kui parlament palub algatada õigusakti, teeb ta seda miljonite Euroopa kodanike, miljonitest Euroopa kodanikest enamuse nimel, sest nii kirjalike deklaratsioonide kui ka resolutsioonide vastuvõtmiseks on vaja enamuse toetust.
Seetõttu olen ma kindel, et teie, president, püüate panna komisjoni mõistma, et meie, parlamendiliikmete esitatud ettepanekud võivad saada ELi õigusaktideks, nii nagu soovivad kodanikud, meie valijad. See on raske ülesanne, kuid olen kindel, et te teete kõik selleks, et see täide viia.
Bruno Gollnisch
(FR) Austatud president! Fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmena räägin ma mõistagi iseenda nimel, kuid samuti räägin ma mõningate kolleegide nimel - mitte küll Hollandi kolleegide nimel PVVst, kuid nende nimel, kes on parteist Front National, samuti Bulgaaria parteist Ataka, Austria parteist FPÖ, Briti Rahvusparteist, Ungari parteist Jobbik ja Flaami parteist Vlaams Belang.
Lugupeetud president, ma soovin öelda, et ei kahtle hetkekski teie ettepanekute siiruses. Lubage mul aga öelda, et kahtlen nende realistlikkuses.
Kõigepealt käsitlesite te majanduskriisiga seonduvat. On tõsi, et miljonid eurooplased näevad, kuidas nende vara ja töökohti ohustab üleilmastumise kahjulik mõju. Nad kaotavad need ebaõiglase konkurentsi tõttu, mille tekitavad riigid, kus kasutatakse töötajaid küüniliselt ära, ja ahnusest ajendatud riigiüleste majanduslike huvide tõttu, mis on kasulikud vaid vähestele. Euroopa Liit ei ole kahjuks teinud midagi, et eurooplasi selle olukorra eest kaitsta. Vastupidi, ta on seda isegi soodustanud.
Teiseks soovin oma tagasihoidlikult positsioonilt, kuid esindades poliitilisi jõude, mis ohustavad traditsioonilisi organisatsioone - mida ka Martin Schulz oli valmis möönma ja mille eest ma talle tänulik olen -, kutsuda meie parlamenti ja teid, lugupeetud president, üles tegutsema mõõdukamalt ja seadma meie volitustele teatud vabatahtlikud piirid. Eurooplase ja kristlasena olen täiesti veendunud, et paljud nendest väärtustest, mida me edasi anname, on universaalsed. Veelgi parema meelega rõhutan, et meie ei peaks kirjutama maailmale ette põhimõtteid ja seadusi, eelkõige sellepärast, et selleks on olemas niisugused organisatsioonid nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, aga ka sellepärast, et Euroopal on endal palju lahendamata küsimusi - muu hulgas lubame me kõrvaldada oma lapsi, rikkudes õigust elule, ja surume poliitilise korrektsuse sildi all läbi moraali-, meedia-, poliitilist ja kohtute diktatuuri, rikkudes sõnavabadust. Niisuguseid poliitilisi rühmitusi nagu meie oma, kes räägivad miljonite eurooplaste kannatustest ja lootustest, diskrimineeritakse, kiusatakse taga ja mõnikord nad isegi likvideeritakse, nii nagu täiesti ennekuulmatul viisil juhtus näiteks Belgia parteiga Vlaams Blok, mille keelustamise vastu ei protestinud siin parlamendis aga mitte keegi. Kui see oleks leidnud aset Aafrikas või Ladina-Ameerikas, oleksime kahtlemata kuulnud nendest sündmustest teistsugust versiooni.
Meil, fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmetel, ei ole selliseid õigusi nagu teistel, see on ilmselge, ja nagu me eile ütlesime, ei ole meil endiselt esindajat esimeeste konverentsil.
Ja lõpetuseks - hääletusmeetodite tõttu on miljonitelt eurooplastelt võetud ära võimalus, et neid esindataks nende oma riigi õigusloomeorganites, mis peaksid esindama valijaskonda kogu selle mitmekesisuses.
Kokkuvõtteks soovin, et me kõik peaksime oma tööd tehes alati meeles, et Euroopa on inimkonna ajaloos see piirkond, kus saavutati rahvaste vabadus, mida kusagil mujal ei leidu, kus tagati nende rahvaste võrdne auväärsus ja nende jurisdiktsiooni ja sekkumatuse põhimõtte austamine, mis tähendab, et iga riik vastutab oma territooriumil ise oma asjade eest. See on Euroopa tsivilisatsiooni üks olulisemaid panuseid inimkonna pärandisse.
Cecilia Malmström
Lugupeetud president! See on mul esimene kord seista parlamendiliikmete ees nõukogu eesistujariigi esindajana. Eesistujariigi Rootsi, kogu nõukogu ja ka enda nimel soovin ma teid, austatud president, siiralt õnnitleda. Kakskümmend aastat pärast Berliini müüri langemist on väga hea näha teid selles ametis. Ma tean, et teie jaoks on see isiklik võit. See on ka Euroopa Parlamendi võit ja meie kõigi võit, kes me toetame innukalt Euroopa koostööd ja kõike, mida see hõlmab.
Ma soovin teid tänada ka tulevikkuvaatava kõne ja edasipüüdlike plaanide eest, mis teil parlamendi jaoks varuks on. Olen veendunud, et Euroopa Parlament on usaldusväärsetes kätes. Teie juhtimisel võetakse loodetavasti vastu konkreetsed otsused, aga sünnib ka imesid, nagu te ütlesite. Meie nõukogus ootame huviga koostööd teie ja Euroopa Parlamendiga. Paljud parlamendiliikmed rääkisid mitmest meie ees seisvast ülesandest: kliimaküsimusest, majanduskriisist, töökohtadest, Euroopa kohast maailmas ja muust.
Te täidate olulist seadusandlikku rolli nii kodanikke esindades kui ka siin toimuvaid arutelusid läbi viies. Euroopa Parlamendi jaoks on ülimalt tähtis seista alati euroopalike väärtuste eest. Kui Lissaboni leping jõustub - ja ma loodan, et see kindlasti nii ka läheb -, siis laienevad Euroopa Parlamendi volitused ja te saate Euroopa Liidu tegevuses suurema mõju. Ma tean, et te võtate Euroopa Parlamendi kaitsmist ja tema institutsioonilist rolli tõsiselt, kuid samas loodan ka, et te olete sillaks teiste institutsioonide juurde ja olete nende jaoks tõsiseltvõetav dialoogipartner. Eesistujariik ootab juba huviga, et saaks järgmise kuue aasta jooksul teiega dialoogi pidada, ja me soovime teile töös edu.
President
Ma soovin öelda kõikidele uutele Euroopa Parlamendi liikmetele, et minister on endine parlamendiliige ja seega üks meie seast.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud president, õnnitlen teid Euroopa Komisjoni ja enda nimel siiralt veel kord ja soovin teile ametiajal edu. Teie valimine presidendiks ei sümboliseeri mitte ainult Euroopa taasühendamist, vaid ka Euroopat, mis peab tähtsaks keskseid väärtusi - vabadust ja solidaarsust.
Nii isiklikult kui ka oma institutsiooni kaudu soovin ma teie ja Euroopa Parlamendiga tihedat koostööd teha. Parlament ja komisjon on kaks ühenduse institutsiooni, mis on Euroopa küsimustes eriti olulised. Teid ja kõiki Euroopa Parlamendi liikmeid valisid meie kodanikud otse ning komisjonil on õigus ja kohustus seada Euroopa huvid igasugustest erihuvidest ettepoole. Ma arvan, et meil on asutamislepingute järgi Euroopa projekti pärast erilised kohustused.
Seetõttu soovingi kinnitada veel kord valmisolekut teha Euroopa parlamentaarse demokraatia edendamise nimel koostööd.
(Aplaus)
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Lugupeetud härra Buzek! Mulle meeldis teie kõne väga ja eriti meeldis mulle see osa, kus te rääkisite parlamendi institutsioonilisest, aga ka sotsiaalsest rollist, mida te nimetasite Euroopa demokraatliku süsteemi tuumaks.
Praegu tunneme me rõõmu 27 liikmesriigi liidu üle. Need riigid on taas ühinenud ja siin kokku saanud pärast seda, kui nad lahutati terrori ideoloogiate järgi meie maailmajakku rajatud müüridega. Müürid aga ei jäänud püsima, sest tänu demokraatia ja vabaduse püüdlustele need lammutati.
Tänavu tähistame kolmekümne aasta möödumist Euroopa Parlamendi esimestest otsestest ja üldistest valimistest ning kahekümne aasta möödumist Berliini müüri langemisest. Mul on hea meel tuletada president Buzekile meelde, et 30 aastat tagasi valisid minu vanemad esimest korda esimesi Euroopa Parlamendi liikmeid Itaaliast, kuid teie riigis hääletusõigus puudus.
1979. aastal, täpselt üks aasta pärast Karol Wojtyla valimist katoliku kiriku paavstiks, kui Itaalias ja teistes riikides toimusid esimesed Euroopa Parlamendi valimised, tegutsesite teie aktiivselt tollases poolsalajases ametiühinguliidus Solidarność, mis võitles demokraatia ja vabaduse saavutamise eest teie riigis. Et kasutada neidsamu õigusi - õigust demokraatiale ja vabadusele -, käisime meie valimas, samal ajal kui teie pidite riskima elu ja repressioonide ohuga.
Just sellepärast, president Buzek, oli mul au aidata oma väikese ja tõenäoliselt vähekaaluka häälega kaasa teie valimisele ning mul on hea meel, et nüüd saavad siin parlamendis kokku inimesed erineva ajalooga riikidest, mida õilistavad ja tõukavad tagant samad väärtused ja ideaalid, ning et nende riikide ajalood kokku muudavad noore, silmapaistva ajalooga Euroopa tugevamaks.
Marek Siwiec
(PL) Austatud president, õnnitlen teid ametissevalimise puhul ja tunnustan teid kõne eest. Ma oleksin soovinud, et oleksite oma kõnes pööranud veidi rohkem tähelepanu Ida-Euroopa riikidele. Lähiajal toimuvad Ukrainas väga keerulised valimised. Euroopa Parlamendil on eriline kohustus näidata, et ta hoolib demokraatlikust arengust selles riigis. Just Euroopa Parlamendis, Euroopa Liidu kõige olulisemas institutsioonis, hakati toetama suuri muudatusi, mis leidsid aset viis aastat tagasi.
Ma palun, et seda küsimust, mis on seotud ka Ukraina presidendi valimistega, käsitletaks erilisel ja sobilikul viisil, ja et sellesse kaasataks ettenähtud organeid ja delegatsioone, et Euroopa Parlamenti nähtaks tõsise institutsioonina, mis muretseb demokraatliku arengu pärast Ukrainas.
Eva Lichtenberger
(DE) Austatud president! Õnnitlen teid ja soovin juhtida teie tähelepanu iseäranis ühele aspektile. Parlamendi tegevuse tulemusi mõõdetakse selle järgi, kuidas ta kasutab ja viib ellu oma õigusi ning kuidas ta osaleb olulistes poliitilistes aruteludes.
Meie kõigi kohus on pingutada koos teiega selle nimel, et parlament ei alistuks survele, mida põhjustavad Euroopa Komisjoni pealiskaudsed või konkreetse huvirühma ühepoolseid huve esindavad ettepanekud. Me oleme kohustatud sel puhul selgelt sõna võtma ja peamegi seda tegema. Meil tuleb mõelda, kuidas Lissaboni leping meie olukorda muudab. Ma loodan, et me saame selle kõigega hakkama.
Me peame selgelt näitama - minu arvates puudutab see ka komisjoni presidendi valimiste küsimust -, et kasutame oma õigusi, ja meil tuleb saata komisjonile selle kohta selge sõnum. See tähendab, et härra Barroso otsevalimisi enam toimuda ei saa.
Zoltán Balczó
(HU) President Buzek, lubage mul pöörduda otse teie poole, ehkki te istute tavalise parlamendiliikme koha peal. Teie valimist siin parlamendis on vaadeldud kui märki sellest, et enam ei ole idablokki, vaid on ühinenud Euroopa. Te ütlesite seda oma pöördumises, kui rääkisite, et enam ei ole vana ja uut Euroopat, on vaid meie Euroopa.
Paljud inimesed aga kahjuks nii ei tunne. Oma pöördumises viitasite ka sellele, et alles 2004. aastal liitunud riikides valitses suur hirm. Nüüd aga, nagu teate, valitseb nendes riikides pettumus. Põhjus seisneb võrdõiguslikkuse puudumises. Võrdõiguslikkus on aga keskne küsimus. Riigisekretär Hans Lindblad ütles, et eelarve koostamise aluspõhimõte oli võrdõiguslikkus. Kui see on tõepoolest nii, siis miks puudub võrdõiguslikkuse põhimõte põllumajandustoetustes? Ungari tõestas, et tema institutsiooniline süsteem on suuteline toetused vastu võtma, kuid siiski teda diskrimineeritakse.
Lugupeetud president, te julgustasite kõiki kõnelema oma emakeeles. Mul on hea meel, et ma saan siin parlamendis ungarlasena kasutada teistega võrdseid õigusi, kuid Slovakkias karistataks mind emakeele kasutamise eest. President, te ütlesite, et soovite tegutseda vahendajana. Me täname teid siiralt selle pakkumise eest. See tegevus kannab aga vilja vaid siis, kui ungarlastest rahvusvähemus saab oma sünniriigis oma emakeelt vabalt kasutada. Ma soovin teile ka selles edu!
Zuzana Roithová
(CS) Austatud president! Mul on väga hea meel, et Hans-Gert Pötteringilt võtate kohustused üle teie, kõrgete eetiliste tõekspidamistega kodanik ja lisaks veel sileeslane, ja et te rõhutate nagu temagi ühinenud Euroopa Liidu võimalusi edendada niisuguseid väärtusi nagu inimõigused ja rahvastevaheline solidaarsus. Käesolev ametiaeg, mida varjutab majanduskriis, paneb selle solidaarsuse proovile. Mis puudutab siin toimuvat hääletust, siis selle pärast ma ei karda, kuid tean, et kodanikud ja kohalikud poliitikud jälgivad järjest sagedamini meie hääletusi põhimõttel, et heategevus saab alguse kodunt. Austatud president, seetõttu palun, et rääkides meie tööst siin Euroopa Parlamendis pööraksite varasemast rohkem tähelepanu eurooplaste olukorra paranemisele üleilmses mõistes.
Charles Tannock
Austatud president! Ma olen alati imetlenud härra Barrosot meie komisjoni presidendina, sest ta pooldab Atlandi-ülest koostööd ja vabaturgu, mida ka meie erakond kindlalt toetab ja tähtsaks peab. Samuti olen ma Portugali suur sõber ja mul on hea meel José Manuel Barrosot toetada.
Kuid ma olen mures selle pärast, et lugesin eile ajalehest Daily Telegraph tema ja fraktsiooni ALDE kokkuleppest selle kohta, et ta loob komisjonis uue, tugevatel alustel rajaneva ja põhjaliku tegevusega inimõiguste voliniku ametikoha ning et see volinik hakkab käsitlema ELi-siseseid ja -väliseid inimõiguste küsimusi. See näib olevat risti vastupidine Euroopa Parlamendi paremtsentristide juhtimisel tehtud otsusega mitte luua uut inimõiguste ühiskomisjoni ning sellega dubleeritakse Euroopa Nõukogu ja selle inimõiguste voliniku tööd. Kas president Barroso saaks palun selgitada siin oma sellega seotud poliitikat ja kavasid?
Juhataja
Ma arvan, et selle küsimuse oleksite pidanud esitama täna teisel ajal, nimelt Barroso avalduse arutamise ajal, mitte praegu.
Csaba Sógor
(HU) President Buzek, te rääkisite Slovakkia ja Ungari erimeelsusest. See ei ole nendevaheline erimeelsus. Tegelikult on see Slovakkia ja Euroopa Liidu vaheline erimeelsus, sest see puudutab riiki, mis halvustab Euroopa põhiväärtusi. Teie ülesanne ei ole saavutada kokkulepe mitte Slovakkia ja Ungari vahel, vaid Euroopa Parlamendi ja Slovakkia vahel, sest see riik on eiranud dokumente ja lepinguid, mille ta on allkirjastanud ja ratifitseerinud.
Teine on Sileesia küsimus. Mul on hea meel, et te seda mainisite. Euroopa Liidus on palju niisuguseid piirkondi, mis kuulusid eelmisel sajandil mitmele eri riigile. Meie, ungarlased, olime pärast Esimest maailmasõda jagatud kümne riigi vahel, millest seitse on praegu ELi liikmesriigid. Me oleme väga tänulikud, et saame nüüd koos olla, ilma et peaksime relvi abiks võtma või piire vahetama. Viimase sajandi jooksul õpiti Alam-Karpaatia aladel viies ametlikus keeles. Miks ma seda räägin? Sest ka minu kodumaal Transilvaanias, seekelite maal, häbeneb praegune Rumeenia valitsus meie emakeelt ja meie sümboolikat.
Probleemid inimõigustega seotud Euroopa väärtustega ei piirdu üksnes idablokiga. Need puudutavad ka läänt. Seetõttu tahamegi, et Euroopal ei oleks mitte ainult rahvusvähemuste volinik, vaid ka kõikidele Euroopa riikidele õiguslikult siduv rahvusvähemuste raamõigusakt.
Diane Dodds
Austatud president, tänan teid kõne eest. Ma arvan aga, et meie seisukohad erinevad märkimisväärselt. Ma seisan siin teie ees inimesena, kes usub koostööd tegevate rahvaste Euroopasse, mitte niisugusesse Euroopasse, mida ühendab Lissaboni lepingu föderalistlik põhimõte.
2. oktoobril palutakse Iiri valijatel hääletada teist korda Lissaboni lepingut, mille kokkuklopsimise eesmärk on mööda hiilida tõsiasjast, et rahvas lükkas Euroopa põhiseaduse tagasi. Ma kiidan Iiri Vabariigi valijaid selle eest, et neil jätkus esimesel rahvahääletusel arukust, ja usun, et nad näitavad seda veel kord üles teisel referendumil. Ma julgustan neid oma otsusele kindlaks jääma ja lepingust keelduma. Tulevikulubadused ja ähvardused ei ole lepingu põhimõtteid muutnud. See on Euroopa ja Euroopa rahvaste jaoks endiselt vale tee.
Kuid ma olen seisukohal, et ka meie inimestele, Briti kodanikele, oleks tulnud anda valikuvõimalus. Leiboristide valitsus lubas neile rahvahääletust ja ta peaks selle lubaduse ka täitma. Kui ei, siis peaksid seda tegema nende võimalikud järelkäijad - konservatiivid.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Austatud president, mina kui ungarlane ja Poola toetaja, aga ka idaeurooplane ja uue liikmesriigi kodanik olen väga rahul, et presidenditööd teete teie, sest sellega saate kaasa aidata kaheteistkümne uue liikmesriigi kõikide õiguste teostumisele. Seni oleme olnud vaid võrdsed, kuid me soovime saada veelgi võrdsemaks.
Austatud president, te andsite ajaloolise lubaduse, sest olete valmis käsitlema niisugust tundlikku ja varem puutumata jäänud teemat nagu Sileesia küsimus. Teisisõnu võtate te rahvusvähemuse küsimuste lahendamisel endale vahendaja rolli. Rahvusvähemused moodustavad Euroopa rahvastikust 15%. Neist 6,5% on sisserändajatest vähemused, kes asuvad peamiselt Lääne-Euroopas, ja 8,5% on ajaloolised vähemused.
See, et te olete Ungari ja Slovakkia vahelises erimeelsuses valmis olema vahendajaks slovakkidest enamuse ja Slovakkia ungarlastest etnilise kogukonna vahel, on ajalooliselt tähtis. Ma loodan, et komisjon järgib teie eeskuju. Me ei saa eirata Euroopa vähemuste probleeme. Tänan tähelepanu eest ja kõike head teile!
Antonello Antinoro
(IT) Austatud president, kallid kolleegid! President Buzek, ma soovin öelda, kui uhke ma olen, et kuulun niisugusesse olulisse institutsiooni nagu Euroopa Parlament, mida juhite teie. Ohvrid, mille te 20 aastat tagasi oma kodumaal tõite ja mis võimaldavad nendel kaheteistkümnel riigil, mida te oma kõnes mainisite, olla siin saalis esindatud, muudavad Euroopa tugevamaks.
Kuid ma tahaksin siiski väljendada muret teie kõnes esitatud programmi pärast, mis peaks parlamenti tugevdama ja mis loodetavasti teebki seda. Ma loodan, et teie plaanid on ka tulemuslikud.
Ma loodan, et Euroopa Komisjoni järgmine president, kelleks saab üsna tõenäoliselt José Manuel Barroso, kuulab teie jõulisi sõnu, et Euroopa Parlament võiks vastata nende rohkem kui 550 miljoni kodaniku vajadustele, kes meie poolt hääletasid, kes meid valisid ning kes soovivad ja nõuavad, et parlament ja meie kõik annaksime neile vastused, mida Euroopa on kindlasti püüdnud anda, kuid mis tal võib-olla täielikult õnnestunud ei ole.
Ma olen teie töö selle tahu suhtes lootusrikas ja veendunud, et teie kaudu suudame tagada kindlustunde, millele te viitasite.
Miloslav Ransdorf
(CS) John Stuart Mill ütles kunagi, et parlament peaks olema rahva elu peegel. See ei ole kerge ülesanne, kuid minu arvates siiski oluline meie eesoleva ametiaja jaoks, eriti seepärast, et Euroopa teema on liiga tähtis, et selle üle otsustamine usaldada üksnes niinimetatud poliitilisele eliidile.
Michael Theurer
(DE) Austatud president, avaldan teile kõne puhul kiitust. Euroopa lõhestatuse kadumine leidis aset ühest küljest Kesk- ja Ida-Euroopa riikide vabadussoovi tulemusel ja teisest küljest mõistagi sellepärast, et Euroopa kui majandusmudel on ligitõmbav.
Ma arvan, et meil on liiga vähe eneseusaldust, liiga vähe usku tulevikku. Kui meil seda Euroopas ei teki, siis kellel ta Euroopas üldse võiks tekkida? Meil tuleks veenvamalt näidata, et suudame lahendada oma probleeme enesekindlamalt. Meil on palju võimalusi ja kasvupotentsiaali on maailmas endistviisi piisavalt. Et maailmas on ikka veel inimesi, kes vajavad kaupu ja teenuseid, on meil ka ikka veel kasvupotentsiaali. Me saame endale Euroopas kindlustada ühe osa sellest potentsiaalist ja see on kõigile kasulik.
Ma julgustaksin meid kõiki rohkem uskuma, et Euroopa mudel on edukas, ja ma palun teil väljendada seda mõtet ka oma kõnedes.
Krisztina Morvai
(HU) 23. oktoobril 2006 tähistas Ungari 1956. aasta revolutsiooni ja vabadusvõitluse aastapäeva. Sellel päeval ründas valitsuse korraldusel suur hulk politseinikke rahumeelseid meeleavaldajaid, jalakäijaid ja isegi paljusid turismigruppe, kes olid restoranis vaikselt einestamas.
Riigis valitses täielik terror. Sajad inimesed said vigastada, sealhulgas tulistati 14 inimest silma ja paljud neist kaotasid nägemise. Sajad inimesed pandi vangi ja neile esitati väljamõeldud kriminaalsüüdistus. Nad vabastati alles hiljuti, välja arvatud mõned.
Peaminister kiitis politseinikke silmapaistva töö eest. Lugupeetud president! Praegu kuulub Euroopa Parlamenti ka kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni aseesimees Kinga Göncz, kes kuulus tulistamise heaks kiitnud valitsusse. Härra president, ma sooviksin kuulda teie seisukohta selles küsimuses. Ma soovin Ungari nimel paluda teil olla truu solidaarsuse vaimule, võidelda inimõiguste eest Euroopa Liidus ning pingutada selle nimel, et lõpetada Ungaris 2006. aasta sügisest saati kestnud inimõiguste kriis. Samuti kutsun ma üles seda isikut siin parlamendis, kes tuletab inimestele eelkirjeldatud olukorda meelde ja häbistab Euroopa Parlamenti, astuma kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni aseesimehe kohalt tagasi.
László Tőkés
(HU) Rumeenias elava ungarlasena soovin ma solidaarsuse vaimus õnnitleda president Jerzy Buzekit, kes on meie eelmisele presidendile Hans-Gert Pötteringile vääriline ametijärglane. Solidaarsuse vaimus meenutagem, et Ungari võttis 70 aastat tagasi lahkelt vastu Poola põgenikud.
Solidaarsuse vaimus soovin ma väljendada meie rahulolu sellega, et üks liikumise Solidarność eestvedajaid on valitud Euroopa Parlamenti juhtima. Meenutagem ka paavst Johannes Paulus II ja usu teemat. Solidarność ja Ungari 1956. aasta revolutsioon tähendavad vabadust ning Timişoara sündmused koos paavst Johannes Paulus II isiksuse ja vaimsusega tähendavad usu jõudu. Me loodame samuti, et oma liitumise kaudu annavad Poola rahvas ja Ida-Euroopa oma panuse ja aitavad usku suurendada. Seetõttu ootan ma huviga ja julgelt president Buzeki ametiaega.
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Austatud president, ka mina soovin teid presidendiks valimise puhul siiralt õnnitleda ja avaldada kiitust kõne eest, sest te näitasite, et meil on vaid üks Euroopa ning enam ei ole vanu ja uusi riike. Euroopa jääb mitmekesiseks ja teie lubadus, et Euroopa Parlament peegeldab seda mitmekesisust oma töös, on väga oluline.
See aga ei tähenda, et Euroopas valitseks võrdsus. On tõepoolest palju erinevusi, mida meil Euroopa Parlamendis tuleks käsitleda. Euroopa Liidus saavad kodanikud sageli sama töö eest täiesti erinevat palka. Praegu on paljud Euroopa Liidu kodanikud tööta - need arvud on alati liiga suured - ja ka selle küsimusega tuleks meil tegelda. Liiga palju erinevusi ja ebavõrdsust on hariduse, kultuuri ja tervishoiu hüvede kättesaadavuses. Need on väga keerulised probleemid, mille lahendamise peaks Euroopa Parlament teie juhtimisel endale eesmärgiks võtma.
Ma tahaksin teada, mida tuleks teie arvates teha ettevõttega, mis on praegu rohkem Saksamaa ja Venemaa kui Euroopa ettevõte, arvestades seda, mida räägiti ühisest energiapoliitikast? Ma pean silmas gaasijuhet, sest te rääkisite energiapoliitikast. Samuti on meil Euroopa Liidu laienemise teema. Kuidas on lood Ukrainaga? Missugune võiks olla Ukraina Euroopa Liiduga liitumise ajakava?
Jerzy Buzek
Kõigepealt tänan ma kõiki sõnavõtjaid erakordse toetuse eest. Ma mõistan, et meie seisukohad võivad mõnes küsimuses olla erinevad. See on väga hea, sest eri arvamuste tulemuseks on alati midagi uut. Vaid arvamuste vahetamine, arvamuste erinevus ja arutamine saavad anda meile vastuseid kõige keerulisematele küsimustele. Kuid tohutu suur toetus, mida täna siin parlamendis sõnavõttudes avaldati, paneb mulle lisakohustuse, sest ma mõistan, et meie ees seisavad keerulised küsimused ja meil tuleb need kõik lahendada. Te andsite mulle mandaadi, erakordse ja tugeva mandaadi, ja seda erakordsel ajal. Ma soovin väga selgelt rõhutada, et mõistan seda ning tean, millised on minu tööülesanded järgmise kahe ja poole aasta jooksul - mitte ainult Euroopa Parlamendis, vaid kogu Euroopa Liidus ning samuti kodanike arvamuse kujundamisel meie tööst, sest see on ülimalt tähtis.
Ma tänan südamest Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni esimeest Joseph Dauli. Mulle meeldis väga, et te toonitasite, et see on meie Euroopa. Ma kuulun nende inimeste hulka, kes on tulnud siia Kesk- ja Ida-Euroopast, kuid praegu vajab ühine Euroopa, et me tegutseksime ühiselt. Ma ei unusta seda, kust ma pärit olen, kuid aeg läheb edasi väga kiiresti. Lõimumine eeldab, et me tunneksime ühist vastutust, ja vastutama peaksid ka uued liikmesriigid - õigemini need, keda me kutsume uuteks liikmesriikideks, sest ma ütlesin, et enam ei ole uusi ega vanu.
Härra Schulz rõhutas, et see on kahe ja poole aasta programm. Võib-olla küll, kuid ma pidasin õigupoolest silmas seda, et me vajame järjepidevust. Tegelikult rääkisin ma sellest, missugune peaks Euroopa olema viie või kümne aasta pärast ja missuguses suunas me peaksime minema. Kahe ja poole aasta pärast seab uus president uued prioriteedid või muudab veidi seniseid. Kuid seadkem endale pikaajalisemad plaanid, võib-olla isegi kümneks või viieteistkümneks aastaks, et näeksime ette sündmusi, mis võivad meid mõnikord üllatada. Ma olen muidugi nõus, et parim laienemine on see, mis toimub meie sisemise lõimumise ajel.
Härra Verhofstadt pani rõhku kodanike arvamuse tähtsusele. Mina mõtlen samamoodi. Kodanike arvamus on tohutult tähtis. Parlament esindab kodanikke ja sellest tuleneb ka meie suur vastutus. Ta toonitas veel seda, et peaksime kriisile, sealhulgas majandusprobleemidele reageerima ühiselt ja tegema ka otsuseid ühiselt. See on just protektsionismi vastand ja seda rõhutasin ka mina oma kõnes.
Rebecca Harms rääkis suhetest riikide parlamentidega. Me võtame vastu rohkem kui pooled Euroopa õigusaktidest, mille riikide parlamendid seejärel heaks kiidavad, ja seega on väga oluline, et meil oleksid nendega head suhted. Miks? Sest me vajame tihedamaid sidemeid kodanikega. Pole kahtlustki, et nendel parlamentidel, meie oma riikide parlamentidel on kodanikega palju paremad sidemed. Neid parlamente näidatakse iga päev televiisoris, kuid seda ei saa alati öelda meie kohta. Kodanikele tuleks teada anda, kui oluline see on, mida me siin Euroopa Parlamendis ning Euroopa Komisjonis ja Euroopa Ülemkogus loome. Neile tuleks teada anda, et Euroopa Parlament vastutab rohkem kui poolte meie riike puudutavate otsuste eest. Tänu sellele, et nüüdsest on meie suhted riikide parlamentidega väga tihedad, on meil seda lihtsam teha.
Kriis toob mõistagi esile tohutu usaldusepuuduse. Just see ongi kriisi peamine põhjus. Kliimaküsimuses jagan ma proua Harmsi seisukohta. Me olime mõlemad Balis ja Poznańis ning läheme mõlemad ka Kopenhaagenisse. Me saavutame kokkuleppe.
Härra Kamiński tõi esile, et meie vaated Euroopa tuleviku suhtes lahknevad. Ma nõustun sellega ja me peaksime tõepoolest üksteist kuulama. Te esindate praegu üsna suuri kodanikerühmi, kelle vaated Euroopa tuleviku suhtes on mõnevõrra teistsugused, ning see hoiatab meid millegi eest, see teavitab meid millestki. Nii saame meie - või saan mina, kes ma usun Euroopa tulevikku ja Euroopa lõimumisse -, mitmesuguste teie vastuväidete tõttu eurooplastest palju rohkem teada. Mis puudutab seda küsimust, siis võite kindel olla, et arutelu tuleb põhjalik.
Proua Svensson rääkis parlamendi läbipaistvusest, sellest, et me peaksime teadma, missuguseid otsuseid me teeme, ja et seda peaksid teadma ka meie valijad. Ma olen igati nõus. Mul pole kahtlustki, et sotsiaalse õigluse probleem on tähtis. Ma olen kokku puutunud ametiühingu tööga - ma kuulusin sinna palju aastaid ja see oli tavapärane ametiühing. Kuid me teame suurepäraselt, et selleks, et meil oleksid kõige vaesemate aitamiseks õiged vahendid, vajame tugevat majandust ja meil tuleb alati püüda eri aspektide vahel tasakaal leida.
Härra Speroni rääkis sobivast ja väärtuslikust koostööst Euroopa Komisjoni ja Euroopa Ülemkoguga. Pidage palun meeles, et parlament muutub järjest olulisemaks. Lissaboni lepinguga antakse meile palju rohkem õigusi, kui meil praegu on. See on hea, sest me oleme tegelikult esindajad, kelle Euroopa Liidu kodanikud on otse valinud.
Härra Gollnisch ei kahtle minu kavatsuste headuses, kuid seab kahtluse alla nende realistlikkuse. Ma soovin öelda, et 30 või 40 aastat tagasi oli täiesti ebareaalne mõelda, et ma seisan niisuguse laiahaardelise institutsiooni ees ja vastan teie küsimustele. See oli nii ebareaalne, et ma ei julgenud sellest isegi unistada. Niisiis näeme, et kui järgime oma tõekspidamisi sügava usu ja veendumusega, saab võimatu võimalikuks. Püüelgem selle poole, et võimatu saaks võimalikuks.
(Aplaus)
Proua Malmström - jah, me teeme koostööd eesistujariigi Rootsiga. Ma juba käisin Rootsis. Me rääkisime kliimamuutusest, Euroopas valitsevast üldisest õhkkonnast, samuti kriisist ja töötusest. On olemas väga oluline programm - Stockholmi programm. Pidagem seda meeles. Parlamendil on Stockholmi programmi raames palju saavutada, sealhulgas organiseeritud kuritegevuse valdkonnas, ja mitte ainult Euroopa Liidus.
Kahtlemata teeme koostööd härra Barrosoga. Mulle meeldib tema ettepanek väga. Härra Silvestris rääkis Euroopa vabastamise lühiajaloost ja ma jagan tema seisukohta täielikult.
Härra Siwiec mainis Ukrainat. Mis minusse puutub, siis mulle on see tegelikult endastmõistetav küsimus, sest ma olin Euroopa Liidu Ukraina delegatsiooni liige. Ma käisin Ukrainas kolmel korral, nagu te mäletate, ega soovinud seda küsimust põhjalikumalt käsitleda. Palun pidage meeles, et eurooplaste jaoks on oluline Euroopa koostöö iga tahk: koostöö nii Vahemere piirkonnas kui ka Ladina-Ameerikaga ja USAga, kuid eeskätt meie naabritega. Meil on naabrid nii Vahemere ümbruses kui ka Ida-Euroopas. Ida- ja Lõuna-Euroopa on peamised piirkonnad, kuid ärgem vaielgem selle üle, kumb on tähtsam. Ukrainas on lähenemas valimised ja seega on Ukraina järgmised kuus kuud kahtlemata kõige tähtsam. Kuid ärgem võistelgem üksteisega niisuguses küsimuses. On väga tähtis, et säilitaksime tasakaalu. Ma olen teiega selles küsimuses igati nõus.
Proua Lichtenberger rääkis parlamendi rollist õigusloomes. Ma nõustun, et õigusloome peab olema läbipaistev, et meil peab olema oma arvamus, kuid see on sätestatud tegelikult juba Lissaboni lepingus. Kui Lissaboni leping jõustub, toimub see automaatselt.
Härra Balczó küsis, kas nii suurel määral ühinenud Euroopa, nagu ma oma kõnes ütlesin, on tõepoolest olemas. Jah, tõepoolest, ta on olemas ja on ühinenud, kuid lahendab veel koos partneritega põllumajandusprobleeme. Ma ütlesin veendunult, et ELil on ühtekuuluvuse edendamiseks vahendeid. Me oleme ühinenud, seepärast ärgem laskem tekkida lõhet endi vahele mõnel teisel viisil, näiteks sellepärast, et pole vastastikuseid võimalusi kodanike arenguks. Me püüame seda saavutada. Mõned riigid on kuulunud Euroopa Liitu 20 või 30 aastat ja osalevad ikka veel niisugustes programmides. Meil on samasugune õigus nendes osaleda. Meil on ühinenud Euroopas tõepoolest erinev elatustase. Me tasandame need erinevused - me loodame seda ja see on meie võimalus -, kuid rääkigem nüüd ühendusest ja ka meie kohustustest. Ma soovisin selle väga selgelt esile tuua.
Proua Roithová rääkis ühisest vastutusest kriisi pärast ja ma nõustun temaga täielikult. Pealegi elame me üksteisele nii lähedal, et suudame juba praegu üksteist peaaegu täielikult mõista. See on meie jaoks ülimalt tähtis. Charles Tannock käsitles inimõiguste voliniku küsimust. See on mõistagi küsimus, mille üle otsustavad komisjoni president ja komisjon. Ma olen aga kindel, et me kohtume härra Tannockiga mõne kuu pärast Ukrainas, kui seal toimuvad presidendivalimised.
Härra Sógor rääkis kahepoolsetest Euroopa aruteludest. Ma soovin öelda, et parim viis vähemuste probleemide lahendamiseks on tõepoolest teha seda kahepoolselt. Parem on aga piire avada, kui neid liigutada. Me oleme Euroopas õppinud piiride üle mitte vaidlema ja Euroopa meie osas seda probleemi ei ole. Me lihtsalt avasime piirid ja see oli ka meie eesmärk. See on meie suurim saavutus.
Proua Dodds ütles, et Euroopa Liit peaks olema koostööd tegevate rahvaste Euroopa, mitte föderaalne liit. Te rääkisite väga arukalt. Me kõneleme tõepoolest koostööst rahvaste vahel. Me kõneleme vajadusest säilitada identiteet, kuid samuti vastastikuse avatuse ja koostöö vajadusest. Mulle meeldivad teie mõtted väga ja Euroopa Liit on nii praegusena kui ka sellisena, nagu ta on Lissaboni lepingu kohaselt, just selline, nagu te oma kõnes soovisite.
Härra Tabajdi rääkis piirkondadest, ka minu kodupiirkonnast Sileesiast, ja ütles, et see on teatud mõttes vahendaja. Olen nõus. Kui tegemist on piiriüleste piirkondadega, on inimestel võimalus üksteist paremini mõista. Seejärel rääkis härra Antinoro minu kodumaa saavutustest. Tänan teid tähelepanekute eest. Kas ma muudan Euroopa Parlamendi tugevamaks? Mul on kindlasti energiat, et seda teha, kuid kahtlemata on selleks vaja ka rohkem kui 700 kolleegi energiat. Ma loodan sellele igal juhul ja ma saan aru, et me kõik oleme energilised.
Härra Ransdorf esindab tõepoolest kodanikke ja oma rahva elu. Ma olen temaga ühel meelel ja seepärast Euroopa Parlamendi vastutus ja volitused suurenevadki. Meil tuleks lasta riikide parlamentidel Euroopas toimuvat rohkem mõjutada. Härra Theurer rääkis ühest küljest vabadusetaotlusest ja teisest küljest ligitõmbavusest. Jah, siinpool paistsid asjad ligitõmbavad, kuid sealpool püüdlesime me vabaduse poole. See on tõsi. Pange tähele, et me oleme leevendanud olukorda Balkani riikides ja praegu valitseb seal rahu. Jumal tänatud. Selle piirkonna riigid seisavad järjekorras, et saaksid Euroopa Liiduga ühineda, ja see näitab, et Euroopa Liit on ligitõmbav.
Proua Morvai tuletas meelde dramaatilisi sündmusi. Kui te soovite mulle selle kohta teavet anda, siis tehke seda palun kirjalikult. Ma võin ka teiega kohtuda ja seda teemat arutada, et saaksin parema ülevaate. Härra Tőkés rääkis 1956. aastast ja Ungarist. Meie jaoks on need sündmused ja ka sügav usk Euroopa Liitu väga tähtsad. Jah, ka mina usun kindlalt Euroopa Liidu tugevusse.
Härra Olejniczak aga tõstatas mitu küsimust ebavõrdsuse kohta Euroopas. Meil tuleb kindlasti rääkida ühtsusest, kuid teisest küljest on kõik vahendid, millest ma enne kõnelesin, ikka veel olemas, nagu ka meetmed, mille mõte on anda meile võimalus ebavõrdus kaotada. Nad on jätkuvalt jõus, selles suhtes ei ole midagi muutunud. Olukord ise on endiselt nii avatud ja selge, nagu alati on olnud, ja seega on hea, et meil on ühinenud Euroopa. Vastuseks küsimusele nafta- ja gaasivarustuse ning energiavarude kohta üldiselt ütlen, et meil tuleb rääkida ühisest energiapoliitikast. Siis ei teki meie vahel tarbetuid pingeid. Lõppude lõpuks looksid need pinged meie vahele tarbetuid tõkkeid. Selliste tõkete kaotamiseks kulus aastakümneid. Ka meie tulevikus ei peaks neid olema. Seepärast pooldangi ma kindlalt ühist energiapoliitikat.
Euroopa Liiduga liitumiseks on mõistagi vaja täita teatud kriteeriume. Samuti on märgitud, et selleks, et teised saaksid ELiga liituda, peab EL ise olema piisavalt terviklik, sest siis saaks uusi liikmesriike hästi vastu võtta. Me vajame terviklikkuse saavutamiseks aega, kuid niisugune riik nagu Horvaatia on liitumiseks üsna valmis. Ma olen aru saanud, et Horvaatial on suur võimalus liituda ELiga suhteliselt kiiresti, ehkki tal on tekkinud mõningaid probleeme. Samasugune olukord võib olla ka Islandiga, kuid teiste riikide kohta, kes ei ole nii hästi valmis, on raske ajakava ette näha. Pidage palun meeles, et praegu ELi kuuluvad Kesk- ja Ida-Euroopa riigid alustasid liitumise ettevalmistusi 1991.-1992. aastal, seega kulus neil selleks kaksteist aastat. Me valmistusime liitumiseks kaksteist aastat ja tegelikult olid meie tingimused paremad kui praegu nendel riikidel, kes liituda soovivad, sest olukord maailmas oli siis parem - kriisi ei olnud ja paljude tegurite koostoime tagas meile parema seisundi. Liitumine võtab kaua aega ja ma ei söandaks ajakavasid välja pakkuda, kuid pidage meeles, et laienemispoliitika on Euroopa Liidu hea, ehkki pikaajaline poliitika.
Ma tänan teid kõiki veel kord arutelu eest. Ma panin kõik kommentaarid hoolikalt kirja ja nende põhjal hakkan ma nüüd mõningate muudatuste üle mõtlema. Lisaks kohtume edaspidi korrapäraselt. Ma istun alati siin kus praegu, sest soovin olla teile kõigile võimalikult lähedal.
(Aplaus)
Juhataja
Aitäh, härra Buzek, eeskätt selle äärmise põhjalikkuse eest, millega te eranditult kõikidele sõnavõtjatele vastasite.
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
Õnnitlen teid Euroopa Parlamendi presidendiks valimise puhul! Olen koos kõikide oma kaasmaalastega uhke, et esimest korda ajaloos asub sellele austusväärsele ametikohale poolakas. See annab meile kõikidele kinnitust meie rollist ja kohast Euroopas.
Samas on Poola üks väheseid riike, kes ei ole lõplikult ratifitseerinud Lissaboni lepingut - lepingut, mis muudab Euroopa lõimumise tõhusamaks. Minu jaoks on see paradoksaalne. Ma tuletan teile meelde, et Poola parlament kiitis Lissaboni lepingu ratifitseerimise heaks käesoleva aasta aprillis, kuid ratifitseerimisdokumendid ootavad veel presidendi allkirja.
Ma arvan, et teil võiks olla Poolas toimuvas avalikus arutelus väärtuslik osa ja te võiksite aidata suurendada ühiskonna toetust lepingule ning see kõik aitaks kiirendada ratifitseerimise lõpuleviimist. Ma soovin tänada teid ka selle eest, et osalesite isiklikult selle küsimuse arutamisel Iirimaal. Ma loodan väga, et iirlased hääletavad 2. oktoobril lepingu poolt ning et Tšehhi ja Poola täidavad seejärel vajalikud vorminõuded.
Parlamendi olulisim eesmärk on aidata lõpetada Lissaboni lepingu ratifitseerimine ja ma loodan, et ta on selles ka edukas.
Filip Kaczmarek  
See on tähtis hetk Euroopa lõimumise ajaloos. Tänan teid esitatud programmi eest. Ma loodan, et teil õnnestub see edasipüüdlik kava ellu viia. Ma soovin teile edu Euroopa Parlamendi töö juhtimisel kõikide eurooplaste jaoks oluliste väärtuste järgi.
Nagu Poola solidaarsusliikumine suutis muuta Poola ja teiste Ida-Euroopa riikide ilmet, nii võimaldab Euroopa solidaarsus meil tulla toime ülesannetega, mis meie ees praegu seisavad. See on võimalik vaid teatud tingimustel - nimelt siis, kui meie solidaarsus on järjepidev, tõeline ja piisavalt otsustav, et olukord muutuks. Nagu Poolas, kus totalitarism ei varisenud kokku mitte sõnade, vaid tegude tõttu, on ka Euroopa solidaarsus tulemuslik siis, kui see väljendub tegudes. Ma loodan, et see tõepoolest nii ka läheb.
Selline ettekujutus Euroopa tulevikust meeldib paljudele eurooplastele. Austatud president, ma loodan, et Euroopa Parlamendil on teie juhtimisel kindel ja tugev osa selle ettekujutuse muutmisel tegelikkuseks. Tänan teid väga.
(Istung katkestati kell 13.25 ja seda jätkati kell 15.00.)
