Tormi Klaus dramaatilised tagajärjed Lõuna-Euroopas (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus tormi Klaus dramaatiliste tagajärgede kohta Lõuna-Euroopas.
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Härra juhataja, Euroopa Komisjon soovib väljendada oma kurbust inimelude üle, mille nõudis torm Klaus, ning avaldab kaastunnet Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania peredele, kes kaotasid oma lähedased. See on tõepoolest inimtragöödia, millel oli hävitav mõju inimeludele, kodudele ja ettevõtetele. Samuti on see ökoloogiline katastroof.
Kuigi see torm oli äärmiselt võimas, mõjutas see üksnes kitsast maariba ning riiklikest vahenditest on piisanud, et tulla toime vahetu katastroofile reageerimisega.
Sel põhjusel ei aktiveeritud ühenduse kodanikukaitse mehhanismi. Ent komisjoni seire- ja teabekeskus on olnud tihedas kontaktis asjaomaste liikmesriikidega alates esimestest hetkedest, mil tormi prognoositi.
Teised liikmesriigid olid olukorrast teadlikud ja valmistusid kahjustatud piirkondadele abi andma. Näiteks Tšehhi Vabariik pakkus omaalgatuslikult abi.
Komisjon teeb praegu koostööd kahju kannatanud liikmesriikide ametiasutustega, et teha kindlaks ELi toetuse võimalused. Võimaluste hulgas võivad olla ELi Solidaarsusfondi kaudu antav abi või struktuuri- ja maaelu arengu fondide ümbersuunamine.
Torm Klaus tuletas ebameeldivalt meelde, et loodusõnnetused on kõigi ELi liikmesriikide jaoks kasvav oht. 2000. ja 2002. aastal tabasid Kesk-Euroopat, 2007. aastal Ühendkuningriiki ning eelmisel aastal Rumeeniat ja ELi naaberriike hävitavad üleujutused. 2003. aasta kuumalaine nõudis kümneid tuhandeid inimelusid. 2003. ja 2007. aasta metsatulekahjud laastasid Portugali ja Kreekat. Need sündmused näitavad meile, kuidas kliimamuutus mõjutab tõenäoliselt ELi tulevikku, kuna kliima muutudes võime eeldada äärmuslikumaid ilmaolusid.
Liikmesriigid ja ühendus peavad ühendama oma jõud, et katastroofe ära hoida, piirata nende mõju ja parandada liidu katastroofile reageerimise suutlikkust.
Komisjon võtab lähiajal vastu teatise ühenduse lähenemisviisi kohta loodus- ja inimtegevuse põhjustatud katastroofide ärahoidmisel. Ootame esitatud ideede kohta Euroopa Parlamendilt tagasisidet.
Komisjon sooviks rõhutada ka seda, kui oluline on liikuda edasi solidaarsusfondi määruse läbivaatamisega. Ettepanek aitab kiirendada reageerimiskiirust, lubades ettemakseid, ning sisaldab lihtsamaid kriteeriume fondi lühema aja jooksul aktiveerimiseks. Kuigi Euroopa Parlament toetas ulatuslikult komisjoni ettepanekut, ei ole nõukogus edusamme tehtud.
Need algatused aitavad kujundada tegelikku Euroopa katastroofi juhtimise poliitikat ning komisjon loodab, et Euroopa Parlament toetab jätkuvalt tema pingutusi tugevdada ELi suutlikkust looduslike ja inimese põhjustatud katastroofidega tegelemisel.
Christine De Veyrac
Proua juhataja, ma räägin samuti oma kolleegi, Alain Lamassoure'i nimel. 1999. aasta novembris võtsin siin istungisaalis sõna pärast Edela-Prantsusmaal möllanud tormi, et kutsuda üles Euroopa solidaarsusele, kui laiaulatuslikud looduskatastroofid räsivad meie riike. Kümme aastat tagasi öeldi mulle, et ei ole Euroopa fondi, et aidata meie kaaskodanikke sellises hädaolukorras.
Alates 1999. aastast, kui looduskatastroofid on kahjuks jätkuvalt põhjustanud surmajuhtumeid ja suuri hävinguid Euroopas, on ELi tegevust õnneks tugevdatud, luues 2002. aastal ELi solidaarsusfondi, mis on komisjoni ja härra Barnier' algatus. See fond võimaldab meil võtta kiireid ja tõhusaid meetmeid paindlikus raamistikus.
Praeguses olukorras tunnen, et peame seda fondi kasutama, et kahjustatud piirkondi aidata, ning sellega seoses toetan Prantsuse valitsuse üleskutseid teha seda võimalikult kiiresti. Proua Vassiliou, ma võtsin teatavaks komisjoni soovi asjade käiku kiirendada. Ilmselgelt on väga kiire vajadus, kui räägime kahjustatud infrastruktuurist.
Samuti on kiire vajadus seoses metsaga. Sooviksin seda punkti rõhutada, kuna torm on hävitanud 60-70% metsa Gironde'ist ja Landes'ist lõuna pool, kusjuures see mets, mis on üks suurim Euroopas, oli niigi raskustes, taastudes 1996. ja 1999. aastal tekitatud kahjust. Te teate, et sellise kahju puhuks ei ole kindlustust ning metsaülematel pole praegu sentigi selle katastroofi kõrvaldamiseks. Peame olema nendega solidaarsed ja aitama nende piirkondade looduslik pärand taastada.
Enne lõpetamist lubage mul langetada pea tormi Klaus ohvrite mälestuseks Prantsusmaal, Hispaanias ja Itaalias ning ma avaldan toetust nende peredele.
Kader Arif
Proua juhataja, proua Vassiliou, daamid ja härrad, pildid 1991. aasta tormist, mida just mainiti ja mis tabas Edela-Prantsusmaad, põhjustades tohutu kahju, on sööbinud meie kollektiivsesse mällu.
Vale oleks väita, et Euroopa ei olnud valmistunud taluma sellist tragöödiat uuesti ja nii varakult. Leidub neid, kes peavad seda saatuse sõrmeks, aga mina näen siin pigem hirmsat näidet kliimamuutusest, millele teie, proua Vassiliou, just osutasite ja mille kohta me pakume välja vaid umbkaudseid lahendusi, samal ajal kui on vaja viivitamatult tegutseda. See on olukord, millesse peame suhtuma vastutustundlikult. Kahjuks peame olema valmis seisma silmitsi veel rohkemate looduskatastroofidega.
Käesoleva aasta 24. ja 25. jaanuaril tappis Lõuna-Euroopat tabanud torm Klaus 11 inimest Prantsusmaal, 14 Hispaanias ja kolm Itaalias. See põhjustas kohutavat kahju, hävitas koole ja paljud kodud, jättis tuhanded inimesed elektri, kütte, joogivee ja telefoniteenuseta ning pani teatavad majandussektorid, näiteks puidutööstuse, kriitilisse olukorda.
Samal ajal kui soovin väga väljendada oma solidaarsust ohvrite perekondadega ja kõigi kahju kannatanutega ning oma toetust kohalikele nõunikele, sooviksin kasutada käesolevat foorumit, et pöörduda Euroopa Ühenduse poole, kuna tuleb öelda, et selline olukord nõuab Euroopa reaktsiooni, ning esimese ja tähtsaima asjana Euroopa solidaarsust.
Mööndavasti on Prantsusmaal kuulutatud välja hädaolukord, mis aitab abistada katastroofi ohvreid, aga see ei tee midagi, et kahandada vajadust võtta kooskõlastatud Euroopa meetmeid, et täiendada liikmesriikide pingutusi inimeste, keskkonna ja vara kaitsmisel katastroofist mõjutatud linnades ja piirkondades.
Praktikas toob see eelkõige kaasa teabe tsentraliseerimise Euroopa tasandil, et hinnata täpselt kahju suurust. Seejärel peame vabastama vajalikud vahendid, et toetada kohalikke ametiasutusi, kellel seisavad ees väga suured väljakutsed. Eelkõige peaksime toetama avalike teenistusi, kes on teinud erakorralist tööd ja keda me väga vajame, et taastada infrastruktuur ja seadmed energia-, veevarustus-, kanalisatsiooni-, transpordi- ja telekommunikatsioonivaldkonnas ning tervishoiu- ja haridusvaldkonnas.
Varasemad katastroofid näitasid, et Euroopa tasandil meetmeid on kiirelt vaja, ja võimaldasid lisada loodusriskide ärahoidmise Euroopa Regionaalarengu Fondi eesmärkide hulka. Alates nüüdsest peab Euroopa tõendama oma suutlikkust reageerida ja tõestada oma solidaarsus praktiliste meetmetega. Seetõttu loodan, kuigi te just ütlesite seda, et komisjon võtab selle sõnumi teatavaks ja suunab kasutusse kõik vahendid, mis on vajalikud, et reageerida sellele kiireloomulisele olukorrale, eelkõige ELi solidaarsusfondi ja kodanikukaitse finantsinstrumendi kaudu.
Lõpetuseks sooviksin teile meelde tuletada, et nagu Kreeka tulekahjude puhul 2007. aastal, näitas see metsik torm vajadust kodanikukaitse jõudude järele, mida saaks mobiliseerida kriisipiirkondadesse. Sooviksin kuulda teie arvamust sel teemal, proua Vassiliou, samuti teie vastust Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2006. aasta resolutsioonis esitatud taotlusele, milles paluti luua Euroopa looduskatastroofide vaatluskeskus, et tagada tõhusam Euroopa reaktsioon selliste kahetsusväärsete sündmuste puhuks.
Jean Marie Beaupuy
Proua juhataja, proua Vassiliou, eelmise aasta 18. novembril ütlesin siinsamas järgmist: "me ei tea, milline on järgmine katastroof või millise ulatusega see on, aga oleme kindlad ühes asjas, ja see on see, et varsti tuleb järgmine katastroof. Kui see kätte jõuab, siis meie kaaskodanikud, kes on 50 aastat olnud harjunud nägema oletatavasti ühtse Euroopa ehitamist, pöörduvad, et küsida meilt: "mida olete teinud?”.” Ma kordan, ma ütlesin seda siin Euroopa Parlamendis eelmise aasta novembris.
Siinsamas istungisaalis kaks aastat varem novembris 2006 ütlesin enam-vähem sama asja: "kui on üks valdkond, kus kõik eurooplased ootavad tõhusat ühenduse reaktsiooni, siis on selleks ulatuslikud looduskatastroofid”.
Ma ütlesin, et igaüks võib seda näha alati, kui katastroofid, nagu tsunami, juhtuvad, ning jätkasin: "seetõttu olen koos oma fraktsiooniga selle poolt, et rakendada ennetavad meetmed ja tagada suutlikkus tragöödiate tagajärgedele väga kiiresti reageerida. Seoses sellega sooviksin juhtida tähelepanu Barnier' raporti kvaliteedile, milles on probleem hästi sõnastatud ja pakutud välja lahendused, mis on konstruktiivsed mitte üksnes tõhususe vaid ka subsidiaarsuse poolest.” Proua Vassiliou, oleme kõik endiselt innustunud sellest raportist, kuna see sisaldab väga praktilisi ja konkreetseid ettepanekuid. See sisaldab isegi eelarvepunkte ning selgitab, et 10% solidaarsusfondist saab kasutada rahastamiseks. Selles selgitatakse väga asjalikult, kuidas töötada koos sidusrühmadega igas riigis.
Kaheteistkümne Barnier' raportis toodud ettepanekuga oli meil kõik vajalik, et võtta meetmeid Euroopa tasandil, mis paar nädalat enne valimisi selle aasta juunis oleks näidanud täiendavalt Euroopa operatiivse solidaarsuse kasulikkust ja tõhusust.
Te ütlesite meile just, proua Vassiliou, et loodate saavutada Euroopa Parlamendi toetuse. Teil oli see toetus ning on ka edaspidi. Mida teeb nõukogu, kuna te ütlete, et asi on nõukogus? Nõukogu ei ole siin täna õhtul. Loodame, et lisaks sellele arutelule kuulab ta tähelepanelikult meie üleskutset, mis ei ole appihüüe ega üllatuse väljendamine hiljutise tragöödia üle, vaid üleskutse kuulata selgelt küsimust, mille ma just esitasin: "mida olete teinud?”.
Gérard Onesta
Proua juhataja, proua Vassiliou, daamid ja härrad, sooviksin, et mõtlesime hetkeks tänaõhtuse arutelu peale. Mulle tundub, et teeme seda sageli, liiga sageli. Iga kord, kui on katastroof, siis koguneme siia istungisaali ning hakkame kooris kurtma ja ütleme muidugi, et juhtunu on tragöödia ja langetame pea hukkunute mälestuseks.
Muidugi teen seda koos kõigi teistega, aga ma ei usu, et meie roll sellega piirdub. Võib-olla on meie roll, nagu mu kolleeg just ütles, kavandada tulevikku, kuna juhtuvad uued keskkonnakatastroofid. Kordasime seda taas täna hommikul, hääletades Florenzi raporti teemal. Teame, et kliima muutub aina heitlikumaks. Sajandi tormid saabuvad nüüd iga kümne aasta jooksul ja peagi iga aasta jooksul. Kui ei ole tormi, siis on üleujutus, ja kui ei ole üleujutust, siis on tõsised metsatulekahjud.
Mida Euroopa kõige selle puhul teeb? Olen väga teadlik, et nõukogu ei suuda midagi kaalutleda rohkem kui oma riigi tasandil. 27 punkti kõrvutamine ei ole veel suurepärane kogu kontinendi projekt. Me kannatame selle tagajärgede käes iga tragöödia puhul. Meile öeldakse, et "püüelgem solidaarsuse poole”, aga milliseid vahendeid kasutades? Mäletan, et eelarvekomisjonis, kui arutasime just kliima jaoks mõeldud vahendeid, siis rääkisime vaid kümnest miljonist eurost. Ainuüksi see torm on läinud maksma 1,4 miljardit eurot. Kui palju peame maksma kindlustuse arveid, enne kui saame aru, et keskkonna ja kliima kaitse ei ole koorem, vaid investeering tulevikku?
Ent täna jätkame ikkagi arutelu selle üle, kas on vaja mobiliseerida Euroopa sidusrühmad, kui tragöödia meid tabab. Aga me ütlesime seda juba, meenutan teile, siin istungisaalis pärast AZFi tehase plahvatust minu kodulinnas 2001. aastal. Ütlesime, et peame arvestama Euroopa sekkumisjõudu, et näidata, et Euroopas ei ole inimkatastroofi korral sõna "solidaarsus” vaid sõnakõlks, vaid et võtame praktilisi meetmeid. Mis on kõik need aastad hiljem saanud sellest Euroopa sekkumisjõust?
Daamid ja härrad, olin tegelikult oma kodus Toulouse'is, kui torm algas. Ma tean nüüd, mida suur keskkonnakatastroof endaga kaasa toob. Kui pidin saama õppetunni, siis nüüd olen kogenud, kuidas see kahjustab mu kodu, kui mõtlen ärakistud katusekividele ja väljajuuritud puudele. Seetõttu tean nüüd, mida need inimesed on läbi elanud: inimesed, kes vaid ühe öö jooksul näevad, kuidas nende elutöö täielikult hävitatakse.
Ent seni kuni meie siin Euroopa Parlamendis ja teie proua Vassiliou, komisjoni liikmed ja ka need, kes puuduvad täna õhtul lootusetult tühjadelt nõukogu kohtadelt, seni kuni meie ei mõista, et peame katastroofidega võitlemiseks tegema tegelikud eelarvevahendid kättesaadavaks ja mitte rahulduma tühjade sõnadega, seni kuni me ei suuda viia ellu Euroopa solidaarsust tegelike kiirreageerivate ülemandriliste kodanikukaitse sekkumisjõudude loomisega, seni jätkame siin tragöödiast tragöödiani kooris kurtmist.
Tegelik reaktsioon tormile Klaus võis tulla täna hommikul, meie Kopenhaageni ettevalmistustel, ning võib tulla homme, proua Vassiliou, vabastades viimaks vahendid ja luues lõpuks kodanikukaitsejõu, mida Euroopa tasandil nii väga vajatakse.
Jean-Claude Martinez
- (FR) Proua juhataja, proua Vassiliou, torm saksakeelse nimega Klaus või prantsuskeelse nimega Nicolas on räsinud kaheksat departemangu minu Edela-Prantsusmaa valimisringkonnas ja eelkõige Landes'is, seega põhiliselt on mõjutatud mets. Kuue aasta raiega samaväärses mahus puitu lebab maas, see tähendab 50 miljonit kuupmeetrit tuule langetatud või murtud puid rohkem kui 300 000 hektaril.
Esimene asi, mida teha, on puhastada mets hoidmaks ära puidu mädanemist. Puidu äraviimise eest tuleb maksta 5-10 eurot kuupmeetri kohta, see tähendab ligikaudu 500 miljonit eurot, see ongi abisumma, mille Prantsusmaa on öelnud ajakirjandusele. Pärast tuleb mets uuesti külvata ja istutada, misjärel tekib 20 aasta pikkune lünk puidutööstuses. Praegu ulatub see tööstusharu raiduritest ja kohvikutest, kus nad kohvi joovad, kuni vedajate, puukoolide, müüjate ja teiste isikuteni.
Teine kahju kannatanud tööstusharu on linnu-, lamba- ja loomakasvatus. Katused on ära rebitud, loomad kadunud ja toidulaod hävinud. Tunneme vajadust Euroopa põllumajanduskindlustuse fondi järele kliima- ja terviseriskide kaitseks. Eesistujariik Prantsusmaa rääkis sellest ja seda peaks tegema ka eesistujariik Tšehhi Vabariik.
Kolmas rühm ohvreid on vaiksed, kuna neid ei mainita kunagi: need on eakad isikud ning isoleeritud külad Prantsusmaal, mis on endiselt elektrita. Peame looma Euroopa nii-öelda neljanda ea kliimastrateegia, nagu seda on kliima-energia oma, see tähendab käsitlema kliima mõju miljonitele üle 80- või 85aastastele inimestele. Peame looma tänapäevase neljanda ea majanduse, et tulla kriisist välja ja hoida ära geriaatrilise Euroopa Rwanda teke, mille poole liigume; majanduse, kus on tänapäevane ehitustööstus, farmaatsia- ja meditsiiniuuringud ja uus võrgustik, et vältida Euroopas Gaboni stiilis tervishoidu. Kõige olulisem on vältida, et need kliimajuhtumid ei looks võimalust mängida Darwinit ja looduslikku valikut, samal ajal kui peaksime looma elamisväärset Euroopat.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Proua juhataja, lugupeetud volinik, daamid ja härrad, esiteks sooviksin tänada volinikku tema solidaarsusavalduse eest.
Nagu öeldud, kannatasid 24. ja 25. jaanuaril mitmed riigid liidu lõunaosas tõsise tormi käes, mille puhul tuul puhus ligikaudu 200 kilomeetrit tunnis mitmes Ibeeria poolsaare osas ning lisaks sadas vaid paari tunniga alla ligikaudu 30% aastasest sademete hulgast.
Torm tekitas tõsist kahju varale, teenustele ja avalikele võrkudele nii linna- kui ka maapiirkondades, samuti laiaulatuslikke elektrikatkestusi. Kõige tõsisem tagajärg oli siiski Hispaanias kokku varisenud ehitise tagajärjel 11 inimelu kaotus ja metsikute tuuleiilide põhjustatud õnnetused.
Üks traagilisemaid sündmusi oli nelja üheksa- kuni kaheteistaastase lapse hukkumine Sant Boi de Llobregatis Kataloonias, kui tuul hävitas spordihalli, kus lapsed mängisid pesapalli.
Lisaks kurtmisele nii paljude asendamatute inimelude kaotuse üle ja leinavatele perekondadele oma kaastunde avaldamisele peab Euroopa Liit tegutsema, nagu ta on teinud muudel juhtudel, mobiliseerides kas solidaarsusfondi või mõnd muud asjakohasemat fondi, et heastada materiaalne kahju, mille see looduskatastroof põhjustas.
Kataloonias on kahjustatud kakskümmend tuhat hektarit metsa, millest 75% on kannatanud tõsiselt või väga tõsiselt. Vaja on meetmeid, et vähendada edasist tulekahjuriski; ilmselgelt tuleb see ülesanne täita enne suve.
Lisaks on sattunud jõgedesse, ojadesse ja muudesse vooluveekogudesse hulgaliselt igasugust prahti. See võib veevoolu blokeerida ning tekib risk kohalikuks üleujutuseks.
Arvestades neid ja veel paljusid teisi mõjusid ja olles teadlik asjaolust, et meil ei ole veel lõplikku materiaalse kahju näitajat, mille Hispaania muidugi teatab fondile esitatava abitaotluse kaudu, arvame, et Euroopa Komisjon peaks aitama neil piirkondadel normaalne olukord taastada. See täiendaks ulatuslikke avaliku sektori pingutusi kahju kannatanud liikmesriikides ning seaks prioriteediks selle tõsise kahju heastamise eesmärgiga taastada neis piirkondades nii kiiresti kui võimalik elutingimused ja majanduslik stabiilsus. Kannatanud piirkondades leiab aset majandustegevuse langus, keskkonnaseisundi halvenemine, põllumajandustoodangu vähenemine, mitme ettevõtte töö peatumine, massiline puude kaotus jne.
Arvestades tormi omadusi ja mõjusid, palun, et komisjon teeks need vahendid kättesaadavaks võimalikult kiiresti. Need on peamiselt mõeldud looduskatastroofide jaoks, millel on tõsised järelmõjud elule, keskkonnale ja majandusele liikmesriigis või liidu piirkonnas. Nende tegevuste eesmärgid, mille jaoks antaks toetust, hõlmavad infrastruktuuri töökorda seadmist, elektri- ja veevarustusseadmete parandamist ja kahjustatud piirkondade puhastamist.
Lugupeetud volinik, neil põhjustel palun teil võtta need vahendid kasutusele nii pea kui võimalik, kui kogu vajaminev teave on kätte saadud.
Anne Laperrouze
- (FR) Proua juhataja, nagu mu kolleegid on meile meelde tuletanud, nõudis see torm suurt lõivu. Prantsusmaal ja Hispaanias on inimohvreid ning täna õhtul mõtleme nende ja nende perekondade peale. 200 000 hektarit metsa on Edela-Prantsusmaal hävinud.
Tegelikult laastas see torm 60% Landes'i metsast. 1,7 miljonit elamist oli tormi tipphetkel elektrita ja neist 3200 on Landes'is endiselt elektrita. Tuhandetel olid telefoniliinid tummad ja ka veevarustus katkenud. Mitmed teed on endiselt läbimatud takistuste tõttu, nagu murdunud puud, elektriliinid, üleujutused ja varingud. Teenistused üritavad kõike võimalikult kiiresti taastada.
Kuigi olen rahul, et Prantsuse valitsus on ametlikult kohustunud esitama taotluse, nii et Prantsusmaa kannatanud piirkonnad võivad saada sellest fondist toetust, siis taunin asjaolu, et eesistujariik Prantsusmaa ei pidanud vajalikuks nõuda tungivalt selle fondi läbivaatamist.
See fond, nagu teie, lugupeetud volinik, ütlesite ja nagu ütlesid minu kolleegid, on ministrite nõukogu poolt endiselt blokeeritud. Mis puutub Euroopa Parlamenti, siis on siin tegemist mis tahes suure looduskatastroofi hüvitamisega, mis põhjustab tõsist kahju elanikkonnale ja keskkonnale, nagu üleujutused, tulekahjud ja põuad. Ent me muutume põhjalikumaks, hõlmates ka inimese põhjustatud nähtused, näiteks terrorirünnakute tekitatud kahju.
Euroopa Parlament on teatanud ka, et ta on abi andmise künnise alandamise poolt. Kui me nüüd arutleme, kas see solidaarsusfond toimib kannatanud piirkondade heaks, siis võime avastada, et riskime sattuda allapoole kahju künnist. Ent praegu on tegemist olukorraga, mis mõjutas lõppkokkuvõttes mitut riiki. Seetõttu arvan, et ka see künnis tuleks üle vaadata, et näidata, et Euroopa solidaarsus saab tegelikult eksisteerida.
Nagu teie, lugupeetud volinik, ütlesite ja minu kolleegid rõhutasid, korduvad seda laadi sündmused kliimamuutuse mõjude tõttu. Komisjon on juba teatanud kliimamuutusega kohanemise teatisest.
Alates nüüdsest on oluline, et solidaarsusfond oleks tõeline Euroopa vahend kodanike kaitsmiseks. On aeg, et Euroopa näitaks, et traagilistes olukordades ta olemas, et oma kodanikke kaitsta.
Gilles Savary
- (FR) Proua juhataja, esiteks sooviksin ka mina muidugi avaldada kaastunnet ja väljendada toetust esiteks nendele peredele, kes leinavad, ning kõigile neile, kes on ohvrid, eelkõige paljudele, kes on teenustest ära lõigatud ja kellel täna ei ole endiselt elektrit, vett või muid kommunaalteenuseid.
Lugupeetud volinik, kuulasin teie lubadust meile - ja ma arvan, et teil oli õigus - et kriisiennetusmeetmeid konsolideeritakse, aga tänaõhtune küsimus, kui võin nii öelda, on hiljutise kriisi hüvitamine.
See oli kolmas katastroofiline torm 20 aasta jooksul. Esimene, nagu mäletate, oli 1988. aasta juulis Bretagne'is. Sellele tormile kuulub endiselt tuulekiiruse rekord: üle 250 km/h. Teine enneolematu ulatusega torm oli 27. detsembril 1999. See laastas esmakordselt suure osa meie metsadest. Kolmas torm oli 24. jaanuaril 2009. Mäletan seda seetõttu, et elan Gironde'is väga lähedal Gironde'i metsadele.
Esimene asi, mida peame tegema, on küsida endalt, milline võiks olla Euroopa Liidu lisandväärtus. Metsanduses on olukord katastroofiline ning meid ähvardab see, et metsaülemad on lõpetanud metsaistutamise, mis tähendab minu arvates, et osad neist leiavad, et see elukutse ei ole enam jätkusuutlik.
Seetõttu peame kehtestama plaani ning mina olen nende hulgas, kes olid valmis, juba ligikaudu 10 aasta eest, kaaluma ühist kriisikorraldust, nii et saame müüa kogu puidu, mida praegu on viidud turule suhteliselt tahtmatult, hinda mõjutamata: me saaksime seda teha, blokeerides tarned teistest Euroopa piirkondadest, rahastades transporti ja tagades, et see maa istutatakse uuesti väga kiiresti täis; arvan, et vastasel korral hakatakse sellega spekuleerima või jäetakse see lausa unarusse. See on probleem, mis pakub Euroopa Liidule otsest huvi.
Teiseks mõtlen ka austrikasvatajate peale. Praegu on see eluala suures kitsikuses. Valdkond oli hädas juba 2002. aastal pärast üht teist katastroofi, mis ei olnud sugugi looduslik, see tähendab pärast Prestige'i uppumist, ning praegu on Arcachoni basseini austrikasvatajad kaotamas lootust, et suudavad taas jalule tõusta.
Lõpetuseks sooviksin, et hakataks kasutama Euroopa Liidu solidaarsusfondi. Ilmselgelt tunnen kaasa sellele, millele proua Laperrouze viitas. Täna ei ole nõukogu siin. See ei põhjusta mingit kahju, aga ma arvan, et see valmistab äärmiselt suurt pettumust, et ta on keeldunud muutmast eeskirja ja et seda fondi on täna nii keeruline kasutusse võtta.
Kusjuures küsin teilt, kas Prantsuse valitsus ise on seda kasutanud. Olen nende hulgas, kes soovivad näha, et ta seda teeb, kuna usun, et paar kuud enne valimisi on väga oluline, et meie kodanikud teaksid, et Euroopa solidaarsus on olemas ja Euroopas ei valitse vaid turg.
Rosa Miguélez Ramos
(ES) Proua juhataja, lugupeetud volinik, 23. jaanuaril olin Galicias, kui minu piirkonda tabas tuul kiirusega ligikaudu 200 km tunnis: lugupeetud volinik, hävis üle 40 000 hektari metsa.
Galicia on kõige tihedamalt metsaga asustatud piirkond Euroopa Liidus. Pärast tormi olid sajad tuhanded puud murtud, teed olid blokeeritud ja rohkem kui 500 km kõrge- ja madalpinge elektriliine olid maha langenud ning neid ei ole siiani täielikult parandatud.
Üle 300 000 abonendi, sealhulgas mina, kannatasid elektrikatkestuste käes, mõnel juhul mitu päeva, samuti telefoniteenuse puudumise pärast.
Torm põhjustas vigastusi ja kahjustas ulatuslikult elamuid, infrastruktuuri, talusid, ettevõtteid, tehaseid, spordihooneid, samuti avalikke ja munitsipaalhooneid.
Galicia valitsuse reaktsioon ajaloo karmimale tormile oli anda 17 miljonit eurot abi, mis tuli kiirelt kinnitada esialgseks hüvitiseks kannatanutele ning kahju heastamise toetamiseks.
Nagu teame ja nagu on siin öeldud, taotlesid 26. jaanuaril kõige rohkem kannatanud liikmesriigid, Prantsusmaa ja Hispaania, tormi põhjustatud kahjude jaoks Euroopalt abi. Kuna kahju, mida kannatasime, võib praeguse solidaarsusfondi määruse tingimuste alusel määratleda kui erakorralist katastroofi, teatasid nende kahe liikmesriigi valitsused, et nad on alustanud tööd fondilt abi taotlemiseks.
Ent taas kord näeme, lugupeetud volinik, nagu ka hiljutiste üleujutuste puhul Rumeenias, et määruse nõuded on nii piiravad, et tegelikkuses takistavad need seda katastroofi raskena käsitlemast.
Sooviksin tuletada meelde, nagu teie ja teised parlamendiliikmed juba tegite, et komisjon esitas oma ettepaneku 2005. aastal ning parlament avaldas oma fondi määruse reformi pooldava arvamuse 2006. aastal. Alates sellest ajast on küsimust blokeerinud nõukogu, kes on viivitanud kavandatud reformiga üle kahe aasta.
Kõigil neil põhjustel, lugupeetud volinik, ning arvestades, et need asjaolud on erakorralised ja katastroof on avaldanud tõsiseid tagasilööke elamistingimustele ja majandusstabiilsusele kannatanud piirkondades, paluksin teil käivitada fond, tõestamaks solidaarsust asjaomaste liikmesriikidega ja eelkõige mõjutatud kodanikega. Neile tuleks anda finantsabi, kuna usun, et ehkki asjaomane summa ei ole nii suur, oleks see otsene ja hädavajalik Euroopa solidaarsuse väljendus.
Flaviu Călin Rus
(RO) Esiteks sooviksin avaldada oma toetust peredele, kes on selle katastroofi tagajärjel kannatanud. Ma nägin koos kõigi teistega, milliseid dramaatilisi tagajärgi tõi kaasa torm Klaus. Samuti vaatasin esimesi sekkumispüüdlusi sündmuskohal, mille tegid kannatanud riigid, samuti teised Euroopa riigid.
Kuna oleme rääkinud enamasti mõjudest ja abifondidest, siis sooviksin küsida komisjonilt ka eriprojektide kohta, millega suudetaks tegelikult rakendada ennetusmehhanisme selliste vahejuhtumite puhuks, nii et vähemalt tulevikus ei pea me enam inimelusid kaotama.
Mairead McGuinness
- Proua juhataja, sooviksin samuti avaldada kaastunnet, nagu on teinud teised täna õhtul, peredele, kes on selle tormi tõttu sügavalt ja kurvalt kannatanud, ning väljendada oma toetust üleskutsetele saavutada suurem paindlikkus solidaarsusfondis.
Ent on ka laiem küsimus, millele sooviksin teie tähelepanu juhtida. See ei ole nii tõsine küsimus kui see, mida te siin arutate, aga kõigis liikmesriikides on aeg-ajalt loodusõnnetusi ning ma mõtlen maakondi, mida ma esindan - Offaly, Laois ja Louth - kus leidsid aset väga ebatavalised ja ebasesoonsed üleujutused. Nende tõttu kannatas tugevalt väike arv perekondi, mitte piisav arv, et keegi märkaks, aga nad kannatavad tõsiste tagajärgede käes. Võib-olla peame üritama saada rahastamist maaelu arengu või ühise põllumajanduspoliitika alusel ning looma raskuste fondi, et abistada selliste juhtumite puhul, mis toimuvad ja mille puhul vajatakse abi.
Kathy Sinnott
- Proua juhataja, volinik mainis oma avakõnes mitmeid katastroofe, nende hulgas Prantsusmaa kuumalainet mitu aastat tagasi, mis nõudis 12 000-14 000 inimelu. Kummutamaks selle kohta väärarvamused - see ei olnud torm ega äkkuputus ega mingi muu looduskatastroof. See kuumalaine kestis viis-kuus nädalat ja surmajuhtumid leidsid samuti aset viie kuni kuue nädala jooksul. Peaaegu kõik hukkunud olid kas puudega inimesed või eakad ning inimesed hooldekodudes või hoolekandeasutustes või asendushooldusel sel ajal, kui nende pered olid puhkusel. Prantsuse valitsus ei kutsunud perekondi ega töötajaid puhkuselt tagasi, samuti ei kutsunud ta appi sõjaväge ega muid päästeteenistusi. Ta lihtsalt lasi inimestel nädalate kaupa surra.
Olen rääkinud paljudele inimestele Prantsusmaal sellest juhtumist, kuna olen seotud komisjoni rahastatud projektiga, mis tegeleb puudega inimeste katastroofidest päästmisega. See oli skandaal ning selline skandaal, mida keegi ei ole õigesti nimetanud ega kindlaks määranud. Paluksin komisjonil uurida seda kuumalainet, uurida surmajuhtumite arvu ja mõista, et Prantsusmaa ei teinud sel puhul midagi, ja ometigi, kui saabus sügis ja kõik need inimesed olid maha maetud, oli Prantsusmaa sotsiaalteenuste registris 14 000 inimest vähem.
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Proua juhataja, ütleksin, et me kõik oleme vahetevahel kogenud keskkonna-, loodus- või inimese põhjustatud katastroofe oma riigis. Seetõttu jagan täielikult teie tundeid ja muresid.
Solidaarsusfond on siiani pakkunud abi 20 liikmesriigile, sealhulgas neli korda Prantsusmaale, lisaks Saksamaale, Kreekale, Küprosele, Portugalile ja paljudele teistele - kokku 20 riigile - aga ma tean ja jagan teie seisukohta, et peaksime oma tegevust parandama. Peaksime muutma selle veelgi otstarbekamaks ja andma liikmesriikidele rohkem abi. Me jätkame oma pingutusi, et nõukogu need parandused heaks kiidaks. Olen rõõmus, et meil on Euroopa Parlamendi heakskiit sellele ning teie toetus aitab palju meie püüdlusi.
Nagu ütlesin oma sissejuhatuses, on komisjon täielikult pühendunud Prantsusmaa ja Hispaania abistamisele, keda tabas talvetorm Klaus, ning suunab kõik asjakohased Euroopa vahendid selleks, et väljendada Euroopa solidaarsust nendega. Komisjon on valmis kaaluma solidaarsusfondi kasutussevõtmise võimalust, aga esimese sammuna vajame selleks Prantsusmaa ja Hispaania taotlust. Neil on 10 nädalat aega seda abi taotleda.
Minult küsiti, kas meil on varuks muid meetmeid, et parandada liikmesriikidega solidaarsuse väljendamise süsteemi looduskatastroofide puhul, ning seetõttu sooviksin mainida ka seda, et lisaks solidaarsusfondi läbivaatamisele on meil valmimas teatis, mille eesmärk on määrata kindlaks meetmed, mida võiks kasutada ühenduse strateegias looduslike ja inimese põhjustatud katastroofide ennetamiseks.
Kokkuvõtteks ütlen, et komisjoni seisukohast on solidaarsusfond juba väga kasulik vahend, aga muidugi on arenguruumi ning me jätkame oma pingutusi selles suunas.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Zita Pleštinská  
Torm Klaus möllas Edela-Euroopas 23.-25. jaanuaril ja põhjustas suurt kahju. Tormi ajal ulatus tuuleiilide kiirus kuni 194 kilomeetrini tunnis. Torm nõudis 18 inimelu Hispaanias, Prantsusmaal ja Saksamaal ning ohvrite arv oleks olnud veelgi suurem, kui ei oleks kasutatud varajase hoiatamise süsteemi.
Slovakkias jälgisime sügava kaastundega teleriekraanilt, kuidas kohutav tragöödia jõudis Sant Boi de Llobregati külla, kus neli last kaotas elu, kui spordihalli katus ära rebiti. Avaldan siirast kaastunnet kõigile pereliikme kaotanud perekondadele.
Solidaarsusfond on kasulik vahend. See loodi ELis pärast 2002. aasta augusti üleujutusi. Fondist saadav abi on mõeldud liikmesriikidele ja läbirääkijariikidele, kes on kannatanud suurte looduskatastroofide käes. Seda kohaldatakse katastroofide puhul, mille tekitatud kahju on hinnanguliselt rohkem kui 0,6% kannatanud riigi SKPst. Pärast 2004. aasta novembri tormi, mis hävitas 2,5 miljonit kuupmeetrit puitu, sai Slovakkia sellest fondist 5 667 578 eurot.
Katastroofide arv kasvab pidevalt kliimamuutuse tõttu Euroopas, sundides meid võtma vastu eeskirju, et tagada mitte üksnes kiire ja paindlik finantsabi vahetult pärast katastroofi, vaid ka ennetavate meetmete rakendamine erinevate looduskatastroofide vastu.
