Infotund komisjoni presidendi osavõtul
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund komisjoni presidendi osavõtul.
Manfred Weber
Lugupeetud juhataja, austatud komisjoni president, kallid kolleegid! Komisjon kiitis täna oma istungil suure häälteenamusega või isegi ühehäälselt heaks uue SWIFT-lepingu.
Tahaksin komisjoni presidendilt küsida - sest ta on kindlasti teadlik paljude meie kodanike murest andmete edastamise pärast -, kus ta näeb olulist edasiminekut ja kuidas me saame veenda oma kodanikke selle lepingu vajalikkuses.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Komisjon võttis muudetud lepingu projekti tõepoolest täna ühehäälselt vastu. Me leiame, et sellega täidetakse rangeid eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse tingimusi. Selle lepinguga tagatakse vajaduse ja proportsionaalsuse põhimõtte täitmine ning tema ainus eesmärk on tõkestada, uurida ja avastada terrorismi ja selle rahastamist ning terrorismi eest vastutusele võtta.
Praegune leping austab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige põhiõiguste hartas. Lepinguga tagatakse olulised kaitseabinõud ajaks, mil andmete esitaja andmeid töötleb. Lepinguga nähakse ette ka andmete kasutamine läbipaistvalt ja võimalus saada õiguskaitset.
Seepärast leiab komisjon, et see projekt on põhiõigustega kooskõlas ja sellest leiab asjakohased vastused muredele, mida parlament väljendas viiendat vahelepingut käsitleva resolutsiooni hääletusel 2010. aasta märtsis.
Manfred Weber
Lugupeetud juhataja, mul on üks lühike lisaküsimus. See puudutab esitatud lepingu sisu. Tahaksin korrata oma eelmist küsimust. Kuidas mõjutab see leping Atlandi-üleseid suhteid? Kui oluline on see muude teemade jaoks, mida me peame USAga arutama? Oleksin väga tänulik, kui saaksite meid selles küsimuses pisut valgustada.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - See on tegelikult väga oluline. Võin teile öelda, et meie Ameerika partnerid peavad seda praegustel läbirääkimistel Euroopa Liiduga tõenäoliselt üheks põhilisemaks, kui mitte lausa kõige tähtsamaks küsimuseks. Sellel lepingul on Euroopa Liidu ja USA suhetes otsustav roll. Alates 1. jaanuarist 2010 on kadunud juurdepääs märkimisväärselt suurele hulgale andmetele, mis varem USA administratsioonini jõudsid, ja see põhjustab nende programmis probleeme. Seepärast leiame, et Atlandi-üleste suhete tähtsust silmas pidades peaksime lahendama ka selle küsimuse. Atlandi-ülesed suhted on kahtlemata üliolulised, mis aga ei tähenda, et me võiksime loobuda oma eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhimõtetest.
Samas arvan, et oleme jõudnud nüüd väga hea lepinguni ja volinik Malmström on teinud ära väga suure töö. Niisiis usun, et ka avaramast poliitilisest vaatenurgast on oluline, et me jõuaksime oma Ameerika partneritega selles küsimuses kokkuleppele.
Martin Schulz
Austatud juhataja, lugupeetud komisjoni president! Kolleeg Manfred Weberi küsimuse juurest edasi minnes küsin, kas volinik Malmström on kolleegiumi teavitanud, et parlament tunneb läbirääkimiste praeguse seisu pärast tõsist muret.
Kas komisjon teab, et parlament ei pea komisjoni tänaseid otsuseid piisavaks edasiminekuks? Lugupeetud president, kas te mõistate, et kui see, mille te täna vastu võtsite, ka niisugusel moel rakendub, saavad selliste eraettevõtete nagu SWIFTi töötajad suurema kontrolliõiguse kui Euroopa Liidu ametnikud? Kas volinik Malmström selgitas teile seda? Kui jah, siis kuidas te võisite nii otsustada? Kui ei, siis miks volinik Malmström teid sellest ei teavitanud?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Vastutav volinik loomulikult teavitas kolleegiumi pidevalt läbirääkimiste kulgemisest. Alles täna andis volinik Malmström meile ülevaate nende läbirääkimiste lõpptulemusest. Veelgi enam, ta ütles meile, et on hoidnud tihedat sidet paljudega teist Euroopa Parlamendis. Me teame hästi muresid, mida parlament on väljendanud, ja ta ütles mulle, et on parlamenti läbirääkimiste seisust korrapäraselt teavitanud.
Komisjon on oma osa läbirääkimistel andnud, nüüd on parlamendi otsustada, kas nõustuda kokkuleppega või mitte. Ma soovitan tungivalt teil seda teha, sest see on oluline ka Euroopa kodanike turvalisuse jaoks. Me usume, et saavutasime vajaliku põhiõiguste kaitstuse ja andmekaitse, kuid tegemist on mõistagi väga tundliku teemaga. Meie arvates on parlamendi õigusi igati arvesse võetud, kuid meil tuli pidada läbirääkimisi Euroopa Liidu nimel ja nagu ma teile ütlesin, tegi komisjon oma tänase otsuse ühehäälselt.
Martin Schulz
Lugupeetud juhataja! Austatud komisjoni president, suur tänu, et kirjeldasite kenasti oma arutelusid. See ei olnud siiski vastus minu küsimusele. Seepärast püüan sel korral oma küsimuse täpsemalt sõnastada ja palun ka teil oma vastuses väga täpne olla.
Kas volinik Malmström rääkis teile komisjoni arutelude käigus, enne kui kolleegium tegi oma otsuse, ohust, et parlament võib teksti, mille te praegu lepinguna esitate, tagasi lükata? Või ütles volinik Malmström teile: "Me saame selle tekstiga parlamendis enamuse.”? Ma täpsustan oma küsimust veelgi. Kas volinik Malmström ütles: "Me saame selle tekstiga parlamendis enamuse.” või ütles ta: "Selle teksti puhul ei saa kindel olla, et me saame parlamendis enamuse.”? Oleksin tänulik, kui te annaksite täpse vastuse.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Volinik Malmström ei suuda ette näha parlamendi hääletuse tulemusi. Ta teab seda väga hästi.
Teie küsimus oli, kas volinik Malmström on öelnud mulle või kolleegiumile, millised saavad olema parlamendi hääletuse tulemused või reaktsioon - kas parlament ütleb hääletusel "jah” või "ei”.
Loomulikult loodab ta, et parlament on poolt. Vastasel juhul poleks ta komisjoni nimel neid läbirääkimisi lõpule viinud. Pärast seda, kui parlament ütles mõned kuud tagasi "ei”, oli meil komisjonis väga oluline arutelu. Ma vestlesin korduvalt ka volinik Malmströmiga. Me kõik teame - aga eriti teab väga hästi volinik Malmström, kes on pühendanud palju aega parlamendiga suhtlemisele -, et selle lepingu puhul võivad tekkida mõned küsimused, kuid me ei oska ette aimata, kuidas parlament kavatseb hääletada. Seda ütlen teile praegu mina. Tema ei öelnud mulle muud kui seda, et ta peab endiselt parlamendiga nõu. Lepingut pole olemas enne, kui esitatud leping läbib hääletuse.
Rohkem ei oska ma vastutava voliniku poolt mulle ja kolleegiumile esitatud teabe kohta paraku midagi öelda.
Guy Verhofstadt
Lugupeetud president! Ärge muretsege, mul ei ole plaanis esitada küsimust SWIFTi kohta, räägime sellest hiljem, kuid eile toimus Angela Merkeli ja Nicolas Sarkozy tippkohtumine. Nad leppisid kokku majanduse juhtimise põhimõtetes Euroopa Liidus, mitte euroalal. Mina isiklikult ei pea seda väga kohaseks otsuseks, sest selles küsimuses ei tohiks euroala Euroopa Liidule vastandada. Me vajame majanduse juhtimist Euroopa Liidus ja me vajame majanduse juhtimist euroalal - vajame seda mõlemas. Euroalal vajame seda rohkemgi kui Euroopa Liidus, sest meil on ühisraha.
Minu küsimus presidendile on järgmine. Mida te sellest arvate? Kas te nõustute meiega, et me vajame majanduse juhtimist samavõrra nii euroalal kui ka Euroopa Liidus? Teiseks leiame, et sellel majanduse juhtimisel peaks pilku peal hoidma komisjon. Ülemkogu, mis saab kokku neli korda aastas, ei suuda tagada majanduse juhtimist kõikide probleemide puhul, mis Euroopas esile kerkivad. Nüüd on komisjoni kord ohjad enda kätte haarata. Ma sooviksin kuulda ka komisjoni seisukohta selles küsimuses.
José Manuel Barroso
Lugupeetud juhataja! Härra Verhofstadt, kui rääkida volitustest, mis on Euroopa Liidule juba antud, siis loomulikult on komisjon Euroopa majanduse juhtija. See on ainus asutamislepinguga kooskõlas olev lahendus. Mis puudutab kaubandust, konkurentsi ja väga olulist osa eelarvealase järelevalve volitustest, siis vastutab taas komisjon ja ma leian, et seda tuleb teinekord meelde tuletada mõnele meie valitsusele, kes pole aluslepingute vastavat kohta korralikult lugenud.
Sellegipoolest ei suuda komisjon seda ülesannet üksi täita. Me peame töötama koos nõukoguga, kellel on mõned väga olulised volitused, ja samuti koos Euroopa Ülemkoguga, kes juhatab Euroopa Liidu toimetustes kätte üldise suuna ja annab vajaliku tõuke. Ma nõustun ka teie esimese väitega. Tegelikult on meil euroala ja kogu Euroopa Liidu jaoks lahendus olemas. Piisab, kui lugeda artiklit 136. Lissaboni lepingu artikliga 136 nähakse ette tunduvalt suuremad võimalused esitada euroala käsitlevaid ettepanekuid, sest sellel artiklil on euroalal eritähendus. Kui lisandub kohustusi, lisandub ka õigusi, ja mitte üksnes nende jaoks, kel on ühisraha, vaid kogu Euroopa Liidu jaoks. Seepärast loodan, et Euroopa Liidu majanduse juhtimine muutub tugevamaks, kuid alati kooskõlas lepingu ja ühendusemeetodiga.
Guy Verhofstadt
Austatud president! Esimene proovikivi veeretatakse meie ette mõistagi neljapäeval, mil meil tuleb langetada otsus Euroopa 2020. aasta strateegia kohta. Igal juhul loodan ma, lugupeetud komisjoni president, et Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimist ei hakka kontrollima ega korraldama ülemkogu. Selle eest peab vastutama komisjon, sest ma pole veel kordagi näinud, et riigipead ja valitsusjuhid üksteist kritiseeriksid või karistaksid. Omataoliste seas seda ei juhtu ja seetõttu leian, et komisjon peaks kaitsma oma kohta Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimisel ja samuti töörühmas, mida juhib praegu Herman Van Rompuy.
José Manuel Barroso
Austatud juhataja! Härra Verhofstadt, te olete ka ise olnud Euroopa Ülemkogu liige, te tunnete ülemkogu hästi. Euroopa Ülemkogu on kahtlemata väga tähtis institutsioon, kuid ta ei saa juhtida majanduspoliitikat rohujuure tasandil. See oleks suur viga.
See poleks mitte üksnes vastuolus asutamislepingute vaimuga, vaid oleks suur viga. Euroopa Ülemkogu näitab kahtlemata kätte suuna ja annab vajaliku tõuke - see on sätestatud asutamislepingu artiklis 16 -, kuid pärast seda lasub ülesanne kontrollida poliitika rakendamist eri institutsioonidel, oma volituste piires komisjonil ja samuti nõukogu eri koosseisudel.
Mul on rõõm teile teatada, et komisjon on otsustanud osaleda igati 2020. aasta strateegia elluviimise kontrollimisel. Jääb vaid loota, et meie liikmesriigid toetavad seda strateegiat. Seni toimunud arutelud julgustavad mind. Ma loodan ka Euroopa Parlamendi toetusele. Parlamendi vastuvõetud seisukohad annavad mulle julgust ja ma võin teile öelda, et komisjon on valmis oma osa täielikult täitma.
Austatud juhataja! Lõpetuseks soovin teid südamest tänada väga selge seisukoha eest, mille parlamendi neli põhifraktsiooni võtsid pressikonverentsil. Sellega kaitsti ühendusemeetodit ja austati Lissaboni lepingu vaimu.
Rebecca Harms
Lugupeetud juhataja, austatud komisjoni president! Muudame teemat: Mehhiko laht. Deepwater Horizon on usutavasti nimi, mis paneb praegu inimesi kogu maailmas mõtisklema selle üle, kus on kasvu, nafta raiskamise ning inimese ja tehnoloogia piirid. Seoses sellega soovin teada, härra Barroso, kuidas kavatseb komisjon ettevaatusabinõuna keelustada kavandatava nafta- ja gaasitootmise nendes Põhjamere ja Arktika piirkondades, kus Euroopa Liidul on vastutus. See on asi, mida saab veel otsustada.
Teiseks tahaksin teada, kas te ka tegelikult usute, et Euroopa Liidu nafta- ja gaasitootmiseeskirjad kaitsevad meid sarnaste katastroofide kordumise eest meie vastutuse all olevates piirkondades.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Me ei tea veel USAs toimunud õnnetuse põhjuseid, sest uurimine alles kestab. Oluline on teada, kas põhjused olid peamiselt tehnilist laadi või olid need seotud vajakajäämistega õiguslikus raamistikus või ettevõtte nõuetelevastavuses. Seepärast on liiga vara hakata rääkima sellest, mis võiks või saaks juhtuda Euroopas.
Kuigi nafta ammutamine ei toimu Euroopas sama äärmuslikes tingimustes kui Mehhiko lahes, peame olema valmis võimaluseks, et ka meie ranniku lähedal võib toimuda õnnetus. Puurimismeetodites on sarnasusi, kuigi Põhjameri on tunduvalt madalam.
Komisjon jälgib asjade kulgu väga tähelepanelikult. Volinik Oettinger sai juba maikuus kokku ELi vetes tegutsevate suuremate naftakompaniidega, et saada täpne ülevaade olukorrast Euroopas ja kuulda naftatööstuse esindajatelt kinnitust praeguse ohutuse taseme kohta.
Komisjon teeb liikmesriikidega koostööd, et tagada Euroopa kodanike ja keskkonna kaitsmiseks jõuline ennetus- ja õnnetustele reageerimise süsteem.
Rebecca Harms
Austatud president! Ma palun, et te ütleksite veel kord, kas teie arvates piisab direktiivist, mis käsitleb vastutust keskkonna ees seoses merealuse nafta- ja gaasitootmisega. Ma tahaksin teada, kas te usute, et Mehhiko lahe katastroofi arvestades on ühtlustamata ja suhteliselt väikesed vastutuse ülemmäärad just need, mida me vajame. Samuti tahaksin teada, kas te arutlete selle üle, et kiiremas korras tuleks täiustada naftaplatvormide tehnilist kontrolli. Kas te tõesti leiate, et Arktika keskkonna- ja kliimatingimused säästavad piisavalt inimesi ja tehnoloogiat, et me peaksime riskima merealuse naftatootmisega ka selles piirkonnas? Seal ei pruugi olla pooltki nii sügav kui Mehhiko lahes, ent tingimused on karmid.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Jah, teil on õigus. Esiteks on meil õigusaktid. Meil on siduvad uued standardid ja nõuded, mida kohaldatakse avamerel toimuva puurimise ja seal asuvate naftatootmisobjektide suhtes ning mis käsitlevad seadmeid, töötajate ohutust, keskkonnasäästlikkust, õnnetuste ärahoidmist ja nendeks valmisolekut. Lisaks on liikmesriigid jõustanud hulgaliselt riiklikke õigusakte, et säilitada Euroopas avameretegevuse suur ohutus.
Teiseks on meil reageerimissüsteem, mille abil ollakse valmis võitlema naftatankerite või puurimispaikade ja tootmisobjektide leketest tingitud katastroofidega. See süsteem hõlmab hulka Euroopa Meresõiduohutuse Ameti ohjatud vahendeid, mis keskenduvad reostuse ärahoidmisele ja sellele reageerimisele.
Kolmandaks on meil olemas ühenduse kodanikukaitsemehhanism, mille abil on võimalik reageerida igasugusele suuremale kriisiolukorrale. Mis puudutab teie konkreetset küsimust vastutuse kohta, siis enamik Euroopa Liidu ohutuse- ja keskkonnaalaseid õigusakte ei käsitle üksikuid tööstusharusid, kuid me võime näha, et neid õigusakte saab kohaldada kõikide oluliste majandussektorite suhtes. ELi õigusaktides on sätestatud ohutuse miinimumstandardid, mida liikmesriigid peavad püüdma kõikides oma riigi õigusaktides järgida. See on kooskõlas lähimuspõhimõttega.
Timothy Kirkhope
fraktsiooni ECR nimel. - Lubage mul pöörduda hetkeks tagasi ELi ja USA suhete juurde, et öelda, milline rõõm on minul ja mu fraktsioonil - mis on antud teema juures üks tähtsamaid - kuulda SWIFT-lepinguga toimunud edasiminekust, milles on meil olnud väga suur osa.
Kas ma tohin paluda, et president Barroso räägiks vahest meile vajalikest õppetundidest, mida komisjon on saanud seoses SWIFT-lepinguga ning mida saaks edukalt ja kasulikult rakendada, kui me hakkame tegelema väga oluliste broneeringuinfot käsitlevate lepingutega, mis tuleb esmalt sõlmida USAga, kuid samuti Kanada ja Austraaliaga?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Kõikide õppetundide kokkuvõtmiseks on tõenäoliselt liiga vara, sest protsess pole veel läbi.
Ma loodan väga, et see viiakse lõpule üksmeeles Euroopa Parlamendiga, sest ilma teie toetuseta ei saa me sellega hakkama. See on tõesti oluline.
Siin on kaks põhiküsimust.
Üks neist puudutab põhiõiguste ja andmekaitsega seotud turvalisust. See on meil südamel ja me usume, et leping annab praegusel kujul vastuse mureküsimustele, mida parlament pärast esimest hääletust väljendas.
On veel üks üldisem teema, mida teie, härra Kirkhope, esile tõstsite. Tänan teid selle eest. See on ELi ja Ameerika Ühendriikide suhete tähtsus. USA on üks meie olulisemaid partnereid, vahest isegi kõige olulisem. Seepärast usun, et peame proovima ka poliitiliselt kokkuleppele jõuda.
Asepresident Biden käis siin ja rääkis meile väga kirglikult Atlandi-üleste suhete tähtsusest, kaasa arvatud kõnealuses valdkonnas. Komisjon ei soovitaks hääletust, kui me ei oleks veendunud, et see on Euroopa kodanike hüvanguks. Ma tahan seda mõtet rõhutada. See on vajalik ka meie turvalisuse jaoks. Ühtlasi oleks see leping märguandeks, et me oleme valmis panustama tähtsasse suhtesse oma kõige olulisema partneriga.
Timothy Kirkhope
fraktsiooni ECR nimel. - Ma jagan seda seisukohta täielikult. Leian, et Euroopa Parlamendi käitumine antud küsimuses on eriti viimasel ajal olnud kõigile heaks demokraatlikuks eeskujuks. Minu lisaküsimus puudutab terrorismivastase võitluse kohustuse jagamist Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahel. Kas president arvab, et lepingud, mida me oleme arutanud, panevad liiga suure kohustuse Ameerika Ühendriikidele ja võimaldavad samas meil valida, kas võtta kohustus vastu või hoopiski jagada terrorismivastase võitlusega seotud vastutust ja vahendeid?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Leian, et see on tähtis küsimus. Tegelikult avaldasid ameeriklased meie ühise vestluse ajal valmisolekut meid toetada, kui me soovime luua sarnast süsteemi Euroopa tasandil. See on otsus, mille me peame siin Euroopas vastu võtma.
Me oleme küll nõus esitama lepingu alusel rangetel tingimustel Ameerika ametiasutustele teatud andmeid, ent võiksime siiski mõelda ka sellele, mida saaksime paremini teha endi seas. Ameeriklased ütlesid, et nad on valmis meid tehnilisest küljest aitama, sest nad on investeerinud sellesse valdkonda rohkem kui meie. Minu arust võiks selle peale tulevikus mõelda, sest ma leian, et me kõik peame osalema võituses terrorismi vastu. Oleks suur viga mõelda, et terrorismivastane võitlus on Ameerika ülesanne ja meie ainult toetame neid. Võitlus terrorismiga ja kõikide meie kodanike turvalisuse kaitse on meie ühine vastutus.
Gabriele Zimmer
Lugupeetud juhataja! Euroopa Parlament võttis täna vastu Michael Cashmani raporti aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kohta. Üks meie peamisi sõnumeid teile, komisjonile, kõlab nii: muidugi tahame teha kõik selle nimel, et ühendada kõik ELi vahendid, saavutamaks aastatuhande arengueesmärgid 2015. aastaks.
Seni pole aga EL ja selle liikmesriigid oma kohustusi täitnud. Ainuüksi aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks võetud kohustustes on praegu 20 miljardi euro suurune puudujääk. Seepärast tahaksin teada, mida te kavatsete ette võtta - pidades silmas eriti eelseisvat ülemkogu kohtumist -, et tuletada eelkõige liikmesriikidele meelde nende kohustusi ning avaldada survet, et EL annaks septembris ÜRO konverentsil selge ja lõpliku pildi ega lubaks üksikutel liikmesriikidel pidevalt oma kohustusest mööda hiilida, samas kui kriis kasvab ning miljard inimest elab vaesuses ja näljas.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud juhataja! Ma jagan täielikult muret, mida te oma küsimusega väljendasite. Praegu on tõesti oht, et piiratud eelarve tõttu ei suuda osa liikmesriike oma kohustusi täita.
Komisjonil oli mõni päev tagasi Addis Abebas kokkusaamine Aafrika Liidu komisjoniga ja üks meie Aafrika partnerite tõstatatud teema oli seotud sellega, et neil on mõnikord tunne, nagu kohustustest ei peetaks kinni. Seega on küsimus ka meie usaldusväärsuses ja vastutuses.
Nii et kahtlemata kaitseb komisjon põhimõtet, et me peame täitma oma kohustusi, näiteks neid, mis on võetud seoses kliimamuutuse vastase võitluse kiire rahastamisega. Mul on kavas osaleda kõrgetasemelisel kohtumisel New Yorgis. Just täna sain peasekretär Ban Ki-moonilt kirja, milles ta rõhutas selle teema olulisust, ja me jagame tema muret täielikult.
Ma tõstatan selle küsimuse sel nädalal Euroopa Ülemkogus, kuid samuti järgmisel nädalal Kanadas G 20 ja G8 laiendatud kohtumistel. Nii et me tegeleme sellega väga põhjalikult.
Osalesin aastate eest Gleneaglesi G8 tippkohtumisel ja tegelikult on olukord selline, et ka kõige arenenumad riigid pole kõiki oma lubadusi veel täitnud.
Gabriele Zimmer
Lugupeetud juhataja! Mul pole vähimatki kahtlust, et komisjon on vahepealsetel aastatel korduvalt välja pakkunud uusi algatusi just nimelt nende arengupoliitika ülesannete vallas. Minu jaoks seisneb küsimus selles, mida on komisjonis tehtud, et luua struktuurid, vahendid ja tingimused näiteks komisjoni ja eelkõige volinik Piebalgsi koostatud kaheteistkümne punkti kava rakendamiseks. Teisisõnu, mida komisjon ise teeb, et luua tingimused poliitikavaldkondade sidususe jaoks? Näiteks miks ei ole leitud sellisele tõsisele teemale nagu pingutused aastatuhande arengueesmärkide saavutamise nimel mingit kohta Euroopa 2020. aasta strateegias?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Komisjon täidab oma osa ühenduse eelarve kaudu. Tegelikult oleme mitmel puhul teinud liikmesriikidele ettepaneku lisarahastamiseks. Mäletan, et näiteks G8 tippkohtumisel Jaapanis tegin ma ettepaneku eraldada kulutamata summadest lisaks miljard eurot, et aidata kaasa maaelu arengule Aafrikas ja teistes arenevates maailma osades.
Et täita kõik kohustused, mille Euroopa on endale võtnud, peab suurem osa rahast tulema liikmesriikide eelarvest. Praeguses raamistikus ja praeguse finantsperspektiiviga ei ole meil võimalik paindlikum olla. Nii me siis räägimegi liikmesriikidega, et saaksime oma varasemad lubadused ka päriselt täidetud.
Niki Tzavela
Lugupeetud juhataja! Ma jätkan küsimusega majanduskasvu kohta, pidades silmas neljapäevast ülemkogu kohtumist. Praegusele majanduskriisile ja Euroopat ähvardavale kokkukukkumisele tuleb reageerida investeeringute suurendamisega. Seetõttu on põhimure tagada rahastamisvahendid.
Soovin küsida, kas teil Euroopa majandusliku arengu poliitilise juhina ja komisjoni kui organi juhina on kavas kaaluda võimalust emiteerida Euroopa võlakirju, et rahastada tähtsaid Euroopa arenguinvesteeringuid näiteks üleeuroopalistesse kiirteedesse, Euroopa teadusuuringutesse kliimamuutuse valdkonnas, e-tervisesse, üleeuroopalisse navigatsioonisüsteemi või olulisi investeeringuid energiasse, näiteks veeldatud maagaasi terminalidesse Euroopa - Vahemere piirkonnas. Teisisõnu, kas te olete mõelnud sellele, et rahastada olulisi üleeuroopalisi investeerimisprojekte võlakirjade emiteerimise teel?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Me loodame, et neid küsimusi käsitletakse järgmises finantsperspektiivis. Muidugi püüame muuta need vastastikused seosed esmatähtsaks juba ELi 2020. aasta strateegias seoses Euroopa tasemel toimuma hakkava rahastamisega, olgu tegemist energia- või transpordivaldkonnaga või muud liiki mittemateriaalse valdkonnaga, nagu on digitaalarengu tegevuskava.
See on just üks sektor, millel on meie arvates lisandväärtus ja kus on mõistlikum kulutada eurosid pigem Euroopa kui liikmesriigi tasandil, sest selliste investeeringute jaoks on olemas Euroopa põhimõtted.
Selle rahastamist tuleb loomulikult arutada liikmesriikidega. Praegu on liikmesriikidega eelarveküsimuste arutamiseks väga keeruline aeg, ent me usume, et suudame panna aluse tugevamate vastastikuste seoste loomiseks Euroopa tasandil.
Niki Tzavela
Lugupeetud president, ma arvan, et ei saanud oma küsimusele vastust. Kas te usute, et me saame reageerida majanduslanguse ohule Euroopa võlakirjade viivitamatu, üleeuroopalise ja kooskõlastatud emiteerimisega?
Ärge unustage, et meil tuleb tegemist teha hiigelsuurte konkureerivate turgudega Indias, Hiinas ja USAs. Kas Euroopa vastab suurte üleeuroopaliste investeeringutega? Kas eurovõlakirjadel on nende investeeringute rahastamises oma osa? Mis teil plaanis on?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ausalt öeldes ei usu ma, et kõik liikmesriigid oleksid praegu avatud mõttele kasutada selliste kulude jaoks eurovõlakirju. Alles hiljuti võtsime vastu väga olulise ja edasipüüdliku programmi, mis käsitleb mehhanismi või vahendit võlaprobleemidega riikide abistamiseks. See on tegelikult teatud kohustus, mille liikmesriigid võtavad finantsturgude ees. Seega arvan, et praegu on väga raske saada liikmesriikidelt nõusolekut kasutada selliste projektide jaoks eurovõlakirju. Kuid ma leian, et on olemas võimalused kasutada muid mehhanisme. Ma kõnelesin oma programmis näiteks avaliku ja erasektori partnerlusest, kõnelesin Euroopa Investeerimispanga tõhusamast kaasamisest. Me kaalume väga avatult kõiki võimalusi neid väga tähtsaid projekte rahastada. Ent kui te soovite minu ausat vastust, siis praegu on väga raske, kui mitte võimatu kasutada sel konkreetsel eesmärgil eurovõlakirju.
Diane Dodds
President Barroso, te olete alati toetanud Põhja-Iirimaad ja seda olulist edasiminekut, mis on saavutatud meie rahvale stabiilse ja rahuküllase tuleviku ülesehitamisel. Oma töökonna aruandes väljendasite enda ja komisjoni toetust kohalikele detsentraliseeritud valitsemisinstitutsioonidele ja tööle, mida need teevad, et tagada Põhja-Iirimaa rahvale rahulik ja helge tulevik.
Praegusel majanduslikult pingelisel ajal on põllumajandus ja toiduainetööstus Põhja-Iirimaal üks olulisemaid majandussektoreid. Karistused, mis on kavandatud puhuks, kui komisjoni audiitorid tuvastavad ühtse otsemaksete kava rikkumise, võivad seda olulist tööd kahjustada.
Härra Barroso, kas olete nõus, et Põhja-Iirimaa põllumajandus- ja maaelu arengu ministeeriumile kehtestatud karistused aastatel 2004-2006 aset leidnud ühtse otsemaksete kava rikkumiste eest on ülemäära suured võrrelduna tegeliku kahjuga sellele kavale? Kas teie ja põllumajanduse peadirektoraat oleksite nõus võtma uuesti kaalumisele ettepaneku vähendada kõiki karistusi ühtemoodi 5%, tingimusel, et Põhja-Iirimaa ministeerium võtab parandusmeetmeid, millega tagatakse süsteemide täpsus, ja arvestades, et esialgu taotletud raha on juba tagasi nõutud?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Tänan teid tähelepanekute eest, mis puudutasid komisjoni toetust Põhja-Iirimaale. Edusammud Põhja-Iirimaal valmistavad meile kahtlemata heameelt ja me toetame neid. Komisjon on sellesse protsessi palju panustanud. Mul on samuti meeles külaskäik Põhja-Iirimaale ja ma meenutan seda veel kaua.
Ma olen teadlik ühtse otsemaksete kavaga seotud probleemist, mille te tõstatasite. Volinik Cioloş on visandanud selles küsimuses meie seisukoha, kuid lubage mul öelda väga selgelt: raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine on haldusmenetlus. Asjaomasel liikmesriigil võimaldatakse igati avaldada oma arvamust, kuid tähtis on protsessi sõltumatus.
Komisjon ei saa muuta korrigeerimiste taset vastavalt oma äranägemisele, sest selles järgitakse kehtestatud põhimõtteid, et tagada kõikide liikmesriikide võrdne kohtlemine. Olen kindel, et kõik siinviibijad on nõus vajadusega pidada täielikult kinni meie aruandekohustuse eeskirjadest. See on äärmiselt oluline. Alles eile oli mul väga huvitav mitmetunnine kohtumine komisjoni ja kontrollikojaga ning ma tahan teile öelda, et kuigi me toetame Põhja-Iirimaad tuliselt, peame järgima rangelt oma aruandekohustuse eeskirju.
Diane Dodds
Kulutan veel teie aega, et esitada sel teemal üks lisaküsimus.
Põhja-Iirimaal tuntakse veidi muret, et tegelik vähendamise määr on kehtestatud üksikute juhuslike kontrollide põhjal.
Oleksin tänulik, kui president jälgiks, et komisjon hindaks nõuetekohaselt olemasolevaid menetlusi, tagamaks kava korralik haldamine.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma võin loomulikult komisjoni nimel igati kinnitada, et me proovime tagada kava nõuetekohase haldamise.
Kuid ma kordan, et raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine on algatusmenetlus, mis hõlmab mitmeid samme, millega tagatakse liikmesriikide kaitseõigus ja samuti võimalus pöörduda sõltumatu lepitusorgani poole. Me peame suhtuma sellesse tõsiselt ja objektiivselt.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Lugupeetud juhataja! President Barroso, te tegite väga selge avalduse. Euroopa majanduse juhtija on Euroopa Komisjon. Ajal, mil me püüame majanduse juhtimist tugevdada, oleks meil siiski vaja näha rohkem ühendusemeetodit. Teiega seisame me õlg õla kõrval, kuid nõukogu ringkondades liiguvad mõtted, et tuleks hakata suunduma pigem valitsustevahelise meetodi poole, seda ka stabiilsuse ja kasvu pakti puhul.
Millised on need olulised töökonna ja selle tegevuse tulemustega seotud aspektid, mida tuleks teie meelest järeldustes arvesse võtta, et saavutada ühendusemeetodit kasutades tugevam majanduse juhtimine ning tugevam stabiilsuse ja kasvu pakt? Kas te saaksite mõnest aspektist lähemalt rääkida? See oleks väga kasulik ka avaliku arutelu jaoks.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Töökond sai loodud selleks, et toetada Kreekat, ja nagu te teate, osaleb komisjon töökonnas väga konstruktiivselt ja lojaalselt. Tegelikult lõi töökonna Euroopa Ülemkogu eesistuja koostöös komisjoniga. Komisjon osaleb töökonnas ja ma olen selle edusammudega rahul. Euroopa majanduse koordineerimiseks astutavate sammude suhtes on tekkimas üksmeel ja enamik nendest sammudest on täiesti kooskõlas meie 12. mai teatises tehtud ettepanekutega. Seega lubage mul öelda, et kõnealune töökond täidab tähtsat ülesannet, sest nad tegelevad oluliste küsimustega nagu stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamine ning Euroopa poolaasta. Ootan huviga Euroopa Ülemkogu eesistuja neljapäevast ettekannet ülemkogus. Komisjon mõistagi ei loobu oma algatusõigusest ja teeb edasisi ettepanekuid, tuginedes muu hulgas ka kõnealuses töökonnas tekkivale üksmeelele.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Me teame, kui keeruline on mõnes liikmesriigis majanduslik olukord ning kuidas see mõjutab nii nende kui ka teiste riikide elanike meeleolu ja valitsuste otsuseid.
Härra Barroso, alles hiljuti rääkisite vajadusest kaitsta Euroopa Liidu ühtsust ja säilitada ELi 27 liikmesriigi lõimumine. Tahaksin küsida ja teada saada, kuidas te kavatsete kaitsta seda eesmärki olukorras, kus suureneb surve leida uusi meetodeid, mille hulka kuulub näiteks mõte luua Euroopa majandusamet, et koordineerida majandust euroalal täpsemalt. Milliseid tagatisi saate meile anda selle kohta, et riike, mis näevad arengulõhe ületamisel tõsist vaeva, ei käsitataks Euroopa Liidus teisejärgulistena?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Esiteks olen ma öelnud mitmel korral siin parlamendis ja ka mujal, et me oleme vastu igasugusele Euroopa Liidu institutsioonide konkureerimisele ja kõrvutamisele.
Meil on üks liit, Euroopa Liit koos oma institutsioonide ja praeguse 27 liikmesriigiga ja loomulikult järgime me täielikult aluslepinguid.
Praeguses raamistikus saaksime majanduse koordineerimiseks ning kontrollimiseks ja heakskiitmiseks rohkem teha. Meil on nimelt aluslepingu artikkel 121, milles öeldakse selgelt, et liikmesriikide majanduspoliitika on ühise huvi küsimus. See, mida teeb üks liikmesriik, mõjutab ka teisi. Artikkel 121 kutsub liikmesriike selgelt üles kooskõlastamisele. Meil on artikkel 126, milles käsitletakse eraldi eelarvepoliitikat, ja artikkel 136, millega lubatakse komisjonil võtta ka euroalal, kuid üldises ühenduse raamistikus koordineerimise tugevdamiseks meetmeid.
Sellest on tähtis aru saada. Me võime teha ettepanekuid euroala kohta, kuid alati Euroopa Liidu raamistikus ja ilma, et käsitleksime euroala millenagi, mis seisab ülejäänud Euroopa Liidust eraldi. Ma pean seda ülimalt oluliseks, et tagada solidaarsuspõhimõttel tugineva liidu edukas toimimine.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Minu arvamus komisjoni ja töökonna viimaste kuude tegevusest erineb mõnevõrra president Barroso omast.
Mul on tunne - ja palun tõendage mulle, et see on ekslik -, et mõte majanduse elavdamisest ja vajalikest karmistamismeetmetest, mis on ka minu meelest üliolulised, on laialdaselt maad võtnud, sealhulgas ajakirjanduses, kuid mõte kasvust ja arengust on suuresti tagaplaanile jäänud. On oht, et stabiilsuse ja kasvu paktist jääb järele ainult stabiilsuse pakt - kui just mitte selle kavatsuste, siis vähemalt väljakuulutatud meetmete osas.
Ma leian, et olulisem on võtta meetmeid, mille abil on võimalik toetada majanduskasvu, ja alustada tuleks eurovõlakirjade loomisest. Tahaksin teie käest kuulda, kas mure majanduskasvu pärast on ka tegelikult töökonna põhimure, ent veelgi enam, kas see on ka komisjoni põhimure.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Töökond sai loodud majanduse juhtimiseks ja kui ma väljendasin oma üldist rahulolu senise tööga, viitasin ma just sellele. Majanduskasvust on saanud nüüd mõistagi eraldi teema. Kasv on Euroopa Liidu majanduse jaoks kõige olulisem küsimus. Ilma kasvuta ei saa me pakkuda oma kodanikele seda, mida nad meilt ootavad. Me ei suuda säilitada oma sotsiaalset turumajandust. Meie kodanikud ei saa rakendada kõiki oma võimeid.
ELi 2020. aasta strateegia eesmärk ongi just kasv, kasv ja veel kord kasv. Mitte igasugune kasv, vaid arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv. Muidugi leiame, et kasvu jaoks on vaja usaldust ja kui Euroopa finantsturgude usaldusväärsus ei taastu, ei ole meil võimalik saavutada nii suurt kasvu ega ennistada kriisieelset kasvupotentsiaali. Seepärast on eelarve konsolideerimine ja reformid nii olulised ning neis ei tuleks näha mitte lõppeesmärki, vaid vahendit, millega saavutada suurem kasv, mis aitab parandada Euroopa kasvupotentsiaali.
Syed Kamall
Ma usun, et me oleme kõik veendunud majanduse kindla juhtimise vajalikkuses. Kuid tunnistagem ausalt, mis praegu toimub. Oleme näinud vaid seda, kuidas jõhkralt mõnitatakse stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirju ning hoitakse end rakkes ettevõtmistega, mida me kutsume tõenäoliselt üsna ilustavalt bilansiväliseks tegevuseks ja finantskorralduseks.
Me võime kindlasti kõik nõustuda, et ELi liikmesriigid peavad järgima kindla rahapoliitika, eelarvepoliitilise vastutuse ja ausa arvepidamise põhimõtteid, kuid kas te näete siin ELi võimalust saada kontroll liikmesriikide eelarvete üle või püüate te pigem lahendada tõelist probleemi seoses riikidega, kes on võltsinud arvepidamist ja kuhjanud tohutu eelarvepuudujäägi?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ausalt öeldes ei lähene ma sellele küsimusele pädevuse nimel võitlemise ega võimu haaramise vaatenurgast. Probleem ei ole selles. Oleme praegu ilmselgelt - meenutagem aluslepingu artiklit 120 - olukorras, kus liikmesriigi majanduspoliitika ei ole üksnes selle riigi huvi küsimus. Oleme praeguse kriisi käigus näinud, et ühes liikmesriigis võetud otsustel on väga otsene kõrvalmõju teistele riikidele. Seega oleks mõistlik näiteks see, kui liikmesriikidel oleks oma eelarvet koostades ülevaade ka teiste tegevusest, sest teiste otsused mõjutavad nende endi otsuseid.
Lubage mul väljenduda selgelt: me ei taha sugugi sekkuda riikide parlamentide suveräänsetesse õigustesse. Neid tuleb kindlasti austada. Kuid oleks mõistlik, et Euroopa majanduspoliitikat arutades - ja me oleme näinud, kui sõltuvad me üksteisest oleme - oleksime teadlikud ka kavatsustest teiste riikide majanduses. See on asja tuum. Mis on koosolemise lisandväärtus? See ongi see mõistlik suund, mida komisjon pakub, ja me usume, et selles küsimuses on nüüd tekkimas ka üksmeel.
Enikő Győri
(HU) Lugupeetud kolleegid! Praegune kriis on teinud selgeks, et Euroopa Liidul ei ole võimalik enam aega kaotada. Majanduspoliitika küsimustes on vaja kohest tegutsemist. Me vajame konkreetseid tegusid kolmes valdkonnas: majanduse juhtimises, pikaajalises majanduskasvustrateegias ja finantsteenuste reformis. Neid tegusid tuleb pealegi teha nii, et ei unustataks kaasata läbiproovitud ühiseid strateegiaid, näiteks ühist põllumajanduspoliitikat või ühtekuuluvuspoliitikat. Sest vaevalt suudab Euroopa olla maailmas edukas, kui tal puudub sisemine ühtekuuluvus ja ohutute toiduainete tootmine.
Seetõttu küsin ma komisjoni presidendilt, kas tema eesmärk on ühtlustada Euroopa 2020. aasta strateegia olemasolevate ühiste strateegiatega. Tahaksin küsida teilt kui ühenduse mõtte eest seisjalt - mille tõttu ma teid väga austan -, kas te soovite kolmes eelnimetatud ELi poliitikavaldkonnas säilitada põhimõtte, et kõikide muudatuste kehtestamisel tuleb käsitada ELi ühtsena ja võtta arvesse euroalasse mittekuuluvate riikide huve, tehes kindlaks, et see ei mõjuta ELi sisemist ühtekuuluvust.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Teil on täiesti õigus, kui te rõhutate sellist lähenemist majanduspoliitikale, mida mina olen nimetanud terviklikuks. Sellest on mööda vaadatud ja ma arvan, et liikmesriigid on sellest veast teadlikud.
Kui me räägime Euroopa majanduspoliitikast - mõelgem kas või stabiilsuse ja kasvu paktile või finantsteenuste reformile -, jõuame lõpuks ikka välja kasvuni. Jätkusuutliku kasvu jaoks on mõistagi vaja Euroopa majanduse kindlat juhtimist. Me peame pidama kinni stabiilsuse ja kasvu paktist ning meil on vaja, et riigi rahandus oleks usaldusväärne, kuid me vajame ka finantsturu regulatiivset järelevalvet ja peame oma kasvupotentsiaali investeerima. Just seda käsitlebki ELi 2020. aasta strateegia. See käsitleb reformi. Seepärast rõhutangi, et vajame eelarve konsolideerimist ja struktuurireformi.
Ja loomulikult peame järgima meile siin Euroopas nii olulisi majandusstrateegiaid, pidades silmas majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust mitte üksnes kuueteistkümnes või seitsmeteistkümnes - ma loodan, et Eesti liitub euroalaga üsna pea -, vaid kõigis kahekümne seitsmes liikmesriigis.
Franz Obermayr
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud komisjoni president! Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy tahab kasutada töökonda selleks, et luua ELi praegusest majanduskriisist väljajuhtimiseks kiiresti uued eurot käsitlevad eeskirjad.
Lugupeetud komisjoni president, te olete juba korduvalt tsiteerinud artiklit 121. Te räägite täiesti õigustatult vastastikusest sõltuvusest ja sellest, et majanduspoliitika ei ole loomulikult vaid üksiku liikmesriigi huvi küsimus. Minu konkreetne küsimus teile, komisjoni president, on järgmine: millises ulatuses valmistab töökond ette võimalikke sanktsioone riikide suhtes, kes rikuvad korduvalt eelarvega seotud eeskirju? Kas komisjon suudab ette kujutada ELi toetuste või tõukefondidest eraldatud toetuste tagasivõtmist? Mida arvab komisjon mõttest võtta võimaliku karistusena ajutiselt ära hääleõigus? Mida arvab komisjon nõudmistest kehtestada maksejõuetutele liikmesriikidele ühtsed maksejõuetust käsitlevad eeskirjad?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Te tõstatasite mitu küsimust. Esimene on see, mida me teeme praegu töökonnas ja tõepoolest ka komisjonis. 12. mai teatises on sellest juba juttu: me uurime võimalust tugevdada stabiilsuse ja kasvu pakti, sealjuures avardades - eelistan seda sõnastada järgnevalt - eeskirjade järgimise stiimulite arsenali.
Mõned inimesed räägivad karistustest, ent mina usun, et eeskirjade järgimise stiimulid on mõistlikud, sest stabiilsuse ja kasvu paktist kinnipidamise tagamiseks peavad kõnealused vahendid olema usutavad. Nagu me oleme näinud, oli probleem selles, et osa liikmesriike ei järginud lepingut, mille nad olid ise vastu võtnud ja ratifitseerinud.
Kuidas me saame seda teha? Me tahame teha seda õiglaselt, mitte lihtsalt karistades neid riike, mis saavad osa Ühtekuuluvusfondist. See on põhjus, miks me otsime viise, kuidas rakendada kõnealuseid eeskirjade järgimise stiimuleid sõltumata sellest, kas riigid saavad Ühtekuuluvusfondist osa või mitte. Neid eeskirjade järgimise stiimuleid on võimalik tugevdada mitmel moel, näiteks tuues nende kohaldamise aega ettepoole, sealhulgas kasutades neid pakti ennetavate meetmete puhul, või veidi tulemuslikumalt, suurendades nende automaatset rakendumist. Me kaalume mitmeid võimalusi ja komisjon esitab sel teemal mõned õigusakti ettepanekud.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Austatud juhataja! Lugupeetud president Barroso, ma tahaksin kuulda teid kõnelemas tööpuudusest, kui te käsitlete üksikasjalikult majanduse juhtimiseks moodustatud töökonna eesmärke, sest te olete korduvalt nimetanud seda strateegiat aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaks.
See peaks kaasama ka eelkõige need rohkem kui 20 miljonit eurooplast, kes tunnevad end tõrjutuna, sest jõhker kriis on nad tööturul ukse taha jätnud. Meil on üle 20 miljoni töötu, kes tahavad saada selgitust, kui me räägime neile, et majanduse juhtimine, stabiilsus ja järelevalve - majandus- ja finantsjärelevalve pakett - kajastuvad strateegias, mille otsene eesmärk on saada kõik need inimesed, keda kriisi puhkemine on isiklikult mõjutanud, tagasi tööle, täis tahet suurendada tööviljakust ja järelikult ka konkurentsivõimet.
Eelkõige tahaksin kuulda teid ütlemas, kuidas see kajastub nende ELi liikmesriikide osalemises, kellele antakse võimalus, millel ei tohi lasta raisku minna ja mida tuleb arvesse võtta eelseisval G 20 kohtumisel Torontos, kui hakatakse määratlema majanduse üleilmse juhtimise uusi eeskirju.
José Manuel Barroso
Ma usun, et see, mida parlamendiliige López Aguilar ütles, on ülioluline. Me peame lähenema sellele kõigele terviklikult. Me ei saa vaadelda üksnes mõningaid stabiilsuse ja kasvu paktiga seotud juhtimiseeskirju. Samuti peame vaatama, mida me saame Euroopa majanduskasvu jaoks ära teha, eelkõige tagamaks, et kasv oleks jätkusuutlik ja kaasav.
Oleme korduvalt öelnud, et me ei soovi selle muudatuse, selle kohandamise kulude jäämist kõige nõrgemate kanda. Nemad ei ole seda kriisi põhjustanud. Seepärast leiame, et kahjud tuleb paremini ümber jaotada ja nagu ütles ka parlamendiliige López Aguilar, vaja on välismõõdet. Seepärast läheme ka G 20 kohtumisele kindla otsusega pakkuda välja mehhanismid, mis käsitlevad finantssektori osa kriisile reageerimises, ning sooviga tugevdada maailma tasandil ja eriti G 20 raames ühtset Euroopa seisukohta.
Petru Constantin Luhan
(RO) Kui rääkida Euroopa 2020. aasta strateegiast, uuest Euroopa strateegiast, millega edendatakse tööhõivet ja majanduskasvu, siis sisaldavad selle põhieesmärgid, mille Euroopa Ülemkogu käesoleva aasta 25. ja 26. märtsil heaks kiitis, ka sihte parandada teadus- ja arendustegevuse tingimusi nii, et avaliku ja erasektori investeeringud moodustaksid selles sektoris kokku 3% SKPst. Samuti on selles mainitud, et komisjon töötab välja näitaja, mille mõte on kajastada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni intensiivsust.
Minu küsimus on järgmine:
millist meetodit te kavatsete selle näitaja väljatöötamisel kasutada ja kas konsultatsioonide kava on selle jaoks juba koostatud?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Teil on õigus. Oleme viidanud kolmele protsendile, kuid me ei ole nimetanud üksnes teadus- ja arendustegevust, vaid ka innovatsiooni mõistet, kuivõrd küsimus ei ole lihtsalt teaduses, vaid ka selles, kuidas teadustegevus majandustegevusse üle kantakse. Mida saab teadus teha selleks, et suurendada majanduskasvu ja tööhõivet? Nagu teate, ei ole innovatsiooni mõõtmiseks ühtki väljakujunenud näitajat. See on tehniline küsimus, milles on isegi mõned asjatundjad eri meelt.
Mina isiklikult olen arutanud seda näiteks OECDga. OECD peasekretär ja mõned tema eksperdid käisid hiljuti Brüsselis ning me tegutseme koos nende ja teistega selle nimel, et töötada välja innovatsiooni näitaja, millega oleksid nõus nii akadeemilised ringkonnad kui ka poliitikaringkonnad. Me tegeleme sellega ja kindlasti soovime seda teha avalikus arutelus, nii et igasugune kaastöö on väga teretulnud. Tegemist on ülimalt tehnilise küsimusega, kuid minu arvates on väga oluline, et me töötaksime innovatsiooni jaoks välja paremad näitajad.
Ilda Figueiredo
(PT) Lugupeetud juhataja! Me teame, et majandusliku ja sotsiaalse olukorra parandamisest on huvitatud paljud ELi liikmesriigid. Majanduskasv on endiselt väga tagasihoidlik ja sellest ei piisa, et vähendada tööpuudust ja luua uusi töökohti, mida EL vajab.
Samas on võetavad meetmed, eriti stabiilsuse pakti ja selle kriteeriumide järgimise nimel rakendatavad karistuspõhimõtted, vastuolus vajaliku töökohtade loomise ja majanduskasvuga ning lisaks suurendavad need ebavõrdsust ja vaesust. Nii oleme me vaesuse vastu võitlemise Euroopa aastal olukorra ees, kus tõrjutus, vaesus ja tööpuudus on kasvamas.
Niisiis huvitab mind, kas teie, lugupeetud president, ei leia, et on tungiv vajadus pidada nende makromajanduslike strateegiate puhul esmatähtsaks sotsiaalset jätkusuutlikkust, selle asemel et nõuda edasi rahanduslikku jätkusuutlikkust, mis mõjub sotsiaalsele jätkusuutlikkusele õõnestavalt. Kas te ei arva, et on aeg minna tagasi stabiilsuse ja kasvu pakti ja selle loogikaga hõlmamatute kriteeriumide juurde ning tõsta esmatähtsana esile tööhõivet ja võitlust sotsiaalse kaasatuse nimel?
José Manuel Barroso
Ma arvan, et meil ei saa olla sotsiaalset jätkusuutlikkust ilma rahandusliku jätkusuutlikkuseta. Ilma rahandusliku jätkusuutlikkuseta pole usaldust, ilma usalduseta pole investeeringuid, ilma investeeringuteta pole töökohti. Seepärast ei tohiks te asuda opositsiooni kindlate ja usaldusväärsete makromajanduslike strateegiatega ega vastandada sellele muret vaesuse ja kõige haavatavamate pärast.
Mis puudutab vaesust, siis me ise tegime vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemisest ühe 2020. aasta strateegia eesmärgi, millele lisandusid mõned konkreetsed sihid, ja ma olen nõus, et praegusel ajal ohustab vaesus meie ühiskonda rohkem. On näha uusi vaesusilminguid, mis on vägagi murettekitavad. Seetõttu peavad valitsused uurima, kuidas nad saaksid sellele probleemile oma eelisvaldkondade hulgas reageerida, kuid lahendus - pean jällegi kordama - ei saa olla eelarvedistsipliini puudumine, sest kui see on lahendus, siis näeksime arvatavasti, kuidas mõne riigi ja sellest tulenevalt ka nende kõige haavatavamate elanike olukord halveneb.
John Bufton
Mind huvitab, kas te oskate mulle palun öelda, kes sellest Kreeka väljalunastamise paketist tegelikult kasu saab. Kas Kreeka rahvas või Kreeka rikkaim erapankur Spiro Latsis, kellele kuulub 40% Kreeka suuruselt kolmanda panga Eurobank EFG Groupi aktsiatest?
Kas teie ja Spiro Latsise sõpruse puhul võib äkki tegemist olla huvide konfliktiga?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Pakett, mille esitasid Kreeka ja Euroopa institutsioonid, toob kasu Kreeka rahvale ja kogu Euroopa majandusele. Kui see poleks nii, ei oleks 27 liikmesriiki seda heaks kiitnud. Mis puudutab teie kahtlustavat vihjet, siis minu arvates ei vääri see mingit vastust.
Georgios Papanikolaou
(EL) Lugupeetud juhataja! Tuleb välja, et Saksamaa ja Prantsusmaa valitsused on nõus, et Euroopa Liit ei vaja uusi institutsioone. Tundub, et vähemalt Angela Merkel ja Nicolas Sarkozy püüdsid seda eelmisel nädalal öelda. Ometi on ilmnenud - nagu me juba kuulsime -, et oleme taas muutmas stabiilsuse pakti, määrates selles karistused (nagu hääleõiguse äravõtmine) liikmesriikidele, kellel puudub finantssektoris kord.
Minu küsimus on väga lihtne. Kas te usute, et Euroopa majanduse juhtimise probleemi lahendamiseks piisab üksnes finantssektori distsiplinaarküsimuste kohandamisest või et ühenduse tasandi rahandusvahendiga ja riigi tasandi finantsvahendiga lõpetame ummikus?
On probleeme, mida oleme ka korduvalt esile toonud. Just eile alandas Moody's ilma ühegi mõjuva põhjuseta taas Kreeka krediidireitingut. Kas vaherahu, millele te viitasite, toob tulevikuks konkreetseid, käegakatsutavaid tulemusi?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Euroopa Liidu institutsioonid koos liikmesriikidega annavad endast parima, et meil oleks stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamisel midagi usaldusväärsemat.
On üsna ilmne, et mõned liikmesriigid ei suutnud rakendada ja järgida eeskirju, millega nad olid ise nõustunud.
Juba praegu on kehtivate aluslepingute alusel ja ilma uute reformideta võimalikud teatud piirangud ja isegi karistused.
Tahame, et see toimuks tulevikus objektiivsel viisil. Otsime võimalusi, kuidas parandada pakti usaldusväärsust õiglaselt, et meetmeid saaks rakendada objektiivselt, olenemata riigi kuulumisest rikkaimate või vaeseimate liikmesriikide hulka. Ma usun, et stabiilsuse ja kasvu pakti usaldusväärsem rakendamisviis on meie kõigi huvides.
Juhataja
Sellega on infotund komisjoni presidendi osavõtul lõppenud.
