2009. aasta suve metsatulekahjud (arutelu) 
Juhataja
Järgmiseks päevakorrapunktiks on komisjoni avaldus 2009. aasta suve metsatulekahjude kohta.
Stavros Dimas
Austatud juhataja! Kõigepealt soovin väljendada oma toetust kõigile neile, kes kannatasid hiljutiste metsatulekahjude all.
Käesoleval suvel panustas ühendus palju erinevates liikmesriikides puhkenud suurte metsatulekahjude kustutamiseks. Olulist rolli mängis ELi metsatulekahjude vastu võitlemise taktikalise reservi pilootprojekt, pakkudes abi metsatulekahjude all kannatanud liikmesriikidele.
Erilist tänu soovin avaldada Euroopa Parlamendile nimetatud pilootprojekti rahastamise heakskiitmise eest. Pean ka mainima, et nimetatud pilootprojekt on vaid üks osa Michel Barnier' raportis esitatud ettepanekute ja ideede osalisest rakendamisest. Siinkohal soovin härra Barnier'le ka õnne.
Pilootprojekt tugevdas oluliselt ühenduse kodanikukaitse mehhanismi ning sellest tulenevalt ka meie võimet pakkuda abi teistele loodusõnnetuste all kannatanud riikidele.
Ühenduse kodanikukaitse mehhanismi kasutasid Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania ja teised ELi liikmesriigid, et pakkuda tuletõrjeõhukitega abi Kreekale, Itaaliale, Portugalile ja teistele riikidele. Tegelikult osalesid pilootprojekti raames esimest korda kaks ühenduse tuletõrjeõhukit koos Kreeka, Portugali ja Prantsusmaa õhukitega tuletõrjeülesannetel, et moodustada sõltumatu ühenduse tuletõrjeüksus.
Nende hiljutiste tulekahjude taustal nõudsid poliitikud, teadlased, ajakirjanikud ja lihtkodanikud taas spetsiaalse Euroopa tasandil tegutseva tuletõrjeüksuse loomist, mis saaks sekkuda otseselt ja tõhusalt siis, kui riigi tuletõrjeressurssidest enam ei piisa.
On tehtud suuri jõupingutusi, et luua sõltumatu sekkumisjõud võitluseks metsatulekahjudega ning nagu öeldud, oli otsustavaks faktoriks Euroopa parlamendi toetus. Sellega saime tagada vahendid tuletõrjeõhukite prahtimiseks ning 1. juunist kuni 30. septembrini sel suvel panime kokku ja võtsime esimest korda kasutusele Euroopa Komisjoni järelevalve all oleva õhust tegutseva tuletõrjeüksuse, ELi metsatulekahjude vastu võitlemise taktikalise reservi, mille õhukid osalesid tuletõrjeoperatsioonidel erinevates riikides. Kui täpne olla, siis see mobiliseeriti kuuel juhul üheksast, mil ühenduse kodanikukaitse mehhanismi raames abi paluti.
Kreeka, Portugali või Itaalia ja teiste riikide õhust tegutsevad rahvuslikud tuletõrjeüksused töötasid koos ühenduse tuletõrjeõhukitega, mis lendavad Euroopa Liidu lipu all, mitte liikmesriigi lipu all.
Selle pilootprojekti eesmärk oli täita lünkasid liikmesriikide tuletõrjeõhukite võimetes, mitte asendada olemasolevaid riiklikke ressursse. Nagu mainisin, kasutati prahitud õhukeid sel aastal Portugalis, Lõuna-Prantsusmaal ja Korsikal, Itaalias ning Kreekas Atika piirkonnas, kus olid suured tulekahjud. Õhukid paiknevad Korsika saarel, mis on võrdsel kaugusel sekkumisteks Vahemere piirkonnas igas suunas.
Olen arvamusel, et hädasti on vaja luua ühenduse tasandil sõltumatu võimsus loodusõnnetustega tegelemiseks. Loodame, et nimetatud pilootprojektist saab alus Euroopa metsatulekahjude ja teiste loodus- või inimese poolt põhjustatud õnnetustega tegelevate kiirreageerimisjõudude loomiseks.
Loomulikult on seoses metsatulekahjude küsimusega erinevaid vaatenurki, kus mõned inimesed toovad esile subsidiaarsuse põhimõtet metsaressursside haldamise ja kaitsmise sektoris. Kuid on ka kahtlusi seoses komisjonile täiendavate volituste andmisega kodanikukaitse sektoris. Samuti on argumente, et Euroopa tuletõrjejõudude olemasolu annaks paljudele kohalikele ametivõimudele vale turvatunde, mistõttu võivad nad loobuda vajalikest investeeringutest inimressurssidesse, tuletõrjeressurssidesse ning mis kõige tähtsam, tulekahjude ja muude loodusõnnetuste ärahoidmisesse.
Nendele reaktsioonidele vaatamata esineb mitmeid praktilisi ja koordineerimise probleeme, eriti seoses metsatulekahjudega. Näiteks milliseid kriteeriume ja prioriteete kasutatakse, et määrata, kuidas Euroopa tuletõrjeõhukeid kasutada juhul, kui tulekahjud puhkevad mitmes riigis korraga, näiteks Portugalis ja Kreekas.
Igal juhul analüüsitakse kõiki neid probleeme Euroopa Komisjoni poolt Ministrite Nõukogule ja Euroopa Parlamendile arutlemiseks esitatud raportis pilootprojekti toimimise kohta käesoleval suvel.
Nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon peavad antud mehhanismi loomisel üksteist veenma ja kõvasti koostööd tegema. Loomulikult ei tohi liikmesriigid vahepeal mingil juhul unustada oma kohustusi informatsiooni, hariduse ja vältimise sektorites.
Ütlen veel paar sõna ühenduse kodanikukaitse mehhanismi kohta, mis võeti 2001. aastal kasutusele ning mis algaastatel viis läbi mitmeid sekkumisi. Aastast 2005 on sekkumised viiekordistunud liidu sees ja liidust väljaspool, millest umbes pooled on liidusisesed ja pooled leiavad aset liidust väljas, ning oluliselt on parandatud ka ühenduse kodanikukaitse mehhanismiga pakutavat koordineerimist ja toetust.
Igaüks teab, kui tähtis oli sekkumine tsunami ja orkaan Katrina puhul. Meie olimegi esimesed, kes saatsid mõlemal juhul õnnetuspiirkondadesse oma spetsialistid. Kuid nagu varem öeldud, on veel palju vaja ära teha ning kõik, kes Michel Barnier' raportit loevad, näevad, kui palju saab kodanikukaitset veel arendada nii Euroopa kodanike kaitseks kui ka keskkonnakaitse tagamiseks.
Theodoros Skylakakis
Austatud juhataja! Igal aastal hävib Lõuna-Euroopas 400 000 hektarit metsa. Tegemist on suuremõõtmelise süsteemse katastroofiga, mis muutub järgmiste aastakümnete jooksul veel halvemaks. Olenemata sellest, mida me kasvuhoonegaaside vähendamiseks teeme, peame vähemalt 30 kuni 40 aastat leppima halveneva kliimaga, mis avaldab eriti negatiivset mõju Lõuna-Euroopale, kus metsad on äärmiselt haavatavad. Peame tegelema tulevikus veel suuremate tulekahjudega ja palju tõsisemate ohtudega.
Harilikes tingimustes on tuletõrje liikmesriikide vastutus ja kohus ning Lõuna-Euroopa liikmesriigid tegelevad aastas edukalt tuhandete tulekahjudega. Kuid igal aastal puhkevad erakorralistes tingimustes väga laastavad tulekahjud, millega võitlemiseks on vaja abi ja solidaarsust väljastpoolt.
Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) fraktsiooni ettepanek tugineb nendele järeldustele ning muuhulgas illustreerib see vajadust tõhusa Euroopa kiirreageerimisjõu järele, nagu mainis ka volinik Dimas ning nagu Barnier' raportis soovitati.
Selles illustreeritakse vajadust Euroopa Solidaarsusfondi ressursside paindlikuks ja koheseks mobiliseerimiseks ja vajadust tegeleda esmajärjekorras metsatulekahjudega Lõuna-Euroopas ELi kliimamuutusega kohanemise tegevuskava raames. Illustreeritakse ka vajadust esitada võimalikult kiiresti komisjoni ettepanek seoses Euroopa poliitikaga loodusõnnetustega tegelemiseks.
Minu riigi ja eriti mõjutatud kodanike jaoks on väga tähtis, et Euroopa Parlament kõne all oleva otsuse kinnitaks. Täiskogu peab näitama oma teadlikkust seoses selle Lõuna-Euroopa jaoks olulise probleemiga.
Anni Podimata
Austatud juhataja, härra volinik! Ka sel aastal kordus metsatulekahjude tragöödia, mis muutub üha halvamaks. Igal sügisel oleme siin taas pärast vaheaega ning arutleme mõjutatud alade taastamise ja ohvrite abistamise üle.
Ka sel aastal leinab Kreeka sadu tuhandeid põlenud hektareid ning tekkinud tohutut ökoloogilist ja majanduslikku katastroofi. Hispaania, Portugal, Itaalia ja Prantsusmaa kannatasid sarnaselt suurte katastroofide all.
Härra volinik, üks on selge ning seda te ka mainisite: me ei suuda oma mineviku vigadest õppida. Oleme vähemalt kuus aastat juba rääkinud ühisest Euroopa kodanikukaitsejõust. Euroopa Parlament on seda järjepidevalt nõudnud, kuid teatud riikide valitsused on omapoolsete eksitustega selle tähtsust vähendanud. Vigu on tehtud ennetavate programmide ja meetmete kavandamise ning rakendamise juures, valitseb suutmatus või tahtmatus kehtestada rangemaid õigusakte hävinud alade taasmetsastamise kohustuslikuks tegemiseks ning suutmatus kasutada kõiki olemasolevaid ühenduse ressursse ohvritele kompenseerimiseks.
Ühenduse tasandil peab peale kodanikukaitsejõu olema komisjoni prioriteediks Solidaarsusfondi ressursside otsene käikulaskmine ja mis kõige tähtsam, nende vabastamine bürokraatlikest mehhanismidest.
Lõpuks, härra volinik, teate teie meist kõige paremini, et seisame silmitsi uue tulekahjude tüübiga, nn suure intensiivsusega tulekahjudega, mida seostatakse otseselt kliimamuutustega ning mille all kannatavad peamiselt Vahemere piirkonna ja Lõuna-Euroopa metsad. Sel põhjusel tuleb metsade kaitsmine nii riikide kui ka ühenduse tasandil ümber kujundada, kohandades selleks tulekahjude ennetamise ja tuletõrjemeetmeid uute tingimustega ning integreerides need poliitikad võetavate meetmete raamistikku, et anda liikmesriikidele võimalus kliimamuutuste väljakutsetele vastu astuda.
Izaskun Bilbao Barandica
Austatud juhataja, härra volinik! Tänan teid antud selgituste eest.
Arvan tõepoolest, et vajame ühenduse poliitikat eeskätt nende tulekahjude ära hoidmiseks, mis on juba terve suve jooksul puhkenud.
Soovin oma sõnavõtu alguses meenutada ka nelja tuletõrjujat, kes hukkusid juunis Horta de Sant Joanis, Tarragonas, ning avaldada kaastunnet nende peredele ja kolleegidele.
Vajame poliitikat tulekahjude ennetamiseks, aga ka nendega võitlemise koordineerimiseks. Ei tohi unustada, et paljude tulekahjude suhtes on kahtlusi, et nende puhkemise põhjuseks on spekulatiivne poliitika ja arendustegevus. Seepärast arvan, et peame töötama Euroopas ka turvalisuse edendamise nimel ning uurima ja standardiseerima karistused keskkonnakuritegude eest. Peaksime kaaluma ka võimalust, et võimaldada kurjategijate tagaotsimist Euroopa vahistamismääruse alusel.
Ekspertidele tuleb anda vajalikud ressursid innovaatiliste ilmastiku, tuulte ja temperatuuride mõõtmise mehhanismide arendamiseks, et nad saaksid töötada vajalikes tingimustes, kuna nad teevad seda lõpuks siiski meie kaitsmise nimel.
Michail Tremopoulos
Austatud juhataja! On väga huvitav, et peamiselt just kreeklased sellest terve Lõuna-Euroopa jaoks ülitähtsast probleemist räägivad, kui võtta arvesse, et suured metsatulekahjud hävitavad korrapäraselt suuri piirkondi ning mõjutavad elukvaliteeti, bioloogilist mitmekesisust, regionaalset arengut ja kodanike tulevikku.
Tihti, nagu ka hiljuti Kreekas, on metsatulekahjude põhjuseks puudulikult kavandatud ja vastandlikud metsandus- ja elamuehituspoliitikad, mis julgustavad süütamiste ja seadusevastaste tegevuste kasutamist metsamaa omandamiseks. Kahjuks on mõlemad peamised osapooled üritanud leevendada ja vähendada metsade põhiseaduslikku kaitsmist.
Pidev surve maakasutuse muutmiseks, elamurajoonide laienemine ning loomulikult järelevalveta prügilad, mida põletatakse või mis iseenesest süttivad ning kliimamuutused, mida mõned inimesed lihtsalt alibina kasutavad, suurendavad loodusõnnetuste võimalust.
Seepärast on tähtis keskenduda rohkem ennetamisele, kaitsmisele ja kiirele riskijuhtimisele koordineeritud koostööga Euroopa tasandil. Selles raamistikus peame kaitsma jätkusuutliku Euroopa metsapoliitika rakendamist ning tagama, et Ühtekuuluvusfondi, Regionaalarengu Fondi ja Solidaarsusfondi sihtotstarbeliselt riskide ennetamiseks ja haldamiseks ning mõjutatud piirkondade taastamiseks eraldatud vahendeid kasutatakse ratsionaalselt ja säästvalt.
Vahendeid, mida eraldatakse mõjutatud alade taastamiseks, tuleb kasutada ratsionaalsetele taasmetsastamise meetmetele ja teadusuuringutele tuginedes. Soovime rõhutada, et liikmesriigid peavad need tagasi maksma juhtudel, kus tuvastatakse, et mõjutatud metsaalad on klassifitseeritud ümber elamumaaks või turismi arendamiseks.
Juba varem, lausa kaks aastat tagasi, võttis parlament vastu resolutsioone ettepanekutega looduslike riskide ärahoidmiseks ja nende puhul tegutsemiseks, mida ei ole kahjuks siiani tõhusalt kasutusele võetud. Meie arvates on metsade ja bioloogilise mitmekesisuse pikaajaline kaitsmine elluviidav ainult siis, kui riiklikul, regionaalsel ja kohalikul tasandil võetakse kasutusele hästi rakendatavad riskiennetamise ja -juhtimise poliitikad. Sealjuures on vaja kohalikke kogukondi aktiivselt kaasata, inimesi maakohtades hoida, uusi keskkonnasõbralikke töökohti luua, pakkuda elukestvat õpet ning koolitust ja toetada metsandusameteid vabatahtlikest moodustatud metsatulekahjude vastu võitlemise brigaadidega.
Lõpuks peame suurendama oma jõupingutusi tõhusamate kiirreageerimismehhanismide väljatöötamiseks loodusõnnetustega puhul ning tugevdama alalist kodanikukaitsejõudu, millest volinik Dimas rääkis, ja kasutama rohkem ära Barnier' raporti järeldusi. Selles kontekstis esitame täna Euroopa Parlamendi ees resolutsiooni lootuses, et suudame liikmesriikide ühistegevuste ja koostöö alal astuda suuri edusamme seoses loodusõnnetuste reaalse ennetamise ja haldamisega ning Euroopa Liidu vahendite vastavaks eesmärgiks eraldatud vahendite parema kasutamisega. See kohustus on meil meie laste ees.
Nikolaos Chountis
Austatud juhataja! Minu kodumaa Kreeka on kolmandat aastat järjest näinud, kuidas tohutud maa-alad tules hävivad. 2007. aasta tulekahjud, mis olid omasuguste tragöödiate seas kõige hullemad, ning tulekahjud Kirde-Atikas näitavad, kui puudulik on tuleohutus- ning keskkonnakaitsesüsteem.
Meenutan täiskogule, et Ateena on Euroopa pealinn, kus on kõige vähem rohelisi alasid elaniku kohta ning kus on kõige suurem atmosfääri saastatus. 2007. ja 2009. aasta tulekahjud teravdasid keskkonnaprobleemi veelgi.
Kliimamuutust saab teatud määrani kasutada, et seletada Lõuna-Euroopas toimunud katastroofe. Siiski on riiklikes ja Euroopa Liidu poliitikates puuduseid, kuna kliimamuutust ei ole korralikult keskkonnastrateegiasse integreeritud.
Kreeka valitsus lubab põlenud aladel kinnisvaraarendusi ning riigimaa müüki. Euroopa Liidu fondid on paindumatud. Kuna olukord on selline, härra volinik, küsin ma teilt: kas Euroopa Komisjon kavatseb panustada metsade institutsioonilisele kaitsele, võttes otsekohe kasutusele menetluse metsakaartide koostamiseks ja kinnitamiseks, mis oleksid võinud selle süütamise ära hoida juhul, kui nad juba varem olemas oleksid olnud?
Kas komisjon kavatseb otseselt kaasrahastada üleujutuste ja erosioonivastaseid töid, et vältida mõjutatud piirkondades uusi katastroofe? Kas komisjon kavatseb rahastada sobivat taasmetsastamist, sest praegu taasmetsastatakse kahjustuste parandamiseks liiga vähe. Kas Euroopa Komisjon kavatseb arutada järgmise ametisse astuva Kreeka valitsusega linnapargi loomist vanasse Hellenikoni lennujaama? See tooks Atikale värske õhu puhangu.
Tänan väga. Palju õnne volinikule tema nimepäeva puhul.
Niki Tzavela
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, oli väga tore teid siin näha ja kuulda. Arvan, et teie öeldu on vastuseks ka kirjale, mille saatsime teile tulekahjude teisel päeval, milles tegime ettepaneku ühistegevuseks Lõuna-Euroopas ennetamaks tulekahjusid ja võitlemaks nendega. Kirjas oli ka teisi üksikasjalikke ettepanekuid.
Soovin ka lisada, et mul on hea meel näha, et kõik parlamendiliikmed Kreeka fraktsioonidest ja Hispaania fraktsioon on vastanud meie üleskutsele ühisesindatusele Euroopa Parlamendis ja ühistele jõupingutustele, et planeerida Euroopa strateegiat looduskatastroofidega tegelemiseks.
Härra volinik, ilmneb, et kliimamuutuse tagajärjeks on metsatulekahjud ning üleujutused ja see on nüüd suur struktuuriline ilming, sest tulekahjud ja üleujutused, mida kogeme, on struktuurilised ilmingud.
Me ei tohi mõelda keskpikas ja lühikeses perspektiivis. Peame rajama aluse pikaajalisele strateegiale. Seetõttu peaksid vahemereriigid oma pingutused ühendama, et veenda meie põhjanaabreid teie poolt viidatud mehhanismi vajalikkuses nii subsidiaarsuse kui ka solidaarsuse raamistikus.
Olen aru saanud, härra volinik, et subsidiaarsusega on teil eriti probleeme seoses Põhja-Euroopaga. Loodan, et looduskatastroofid mõjutavad vaid Lõuna-Euroopat, kuid ma kardan tõesti, et kliimamuutus areneb sellisel kiirusel, et meil on vaja tegeleda looduskatastroofidega, küll teiseliigilistega, ka Põhja-Euroopas. Seega oli teil õigus, kui tegite ettepaneku, et me planeeriksime strateegia looduskatastroofide ennetamiseks ja nendega tegelemiseks.
Hetkel on meil Korsikal väike üksus. Sellel suvel toimis see hästi. Keskkonnavolinikul on kindlasti vaja seda üksust edasi arendada ja seda toetada oma sellekohases soovituses nii komisjonile kui ka nõukogule. Kutsun üles Lõuna-Euroopa parlamendiliikmeid tegema koostööd oma valitsustega ja toetama Stavros Dimase soovitusi nii komisjonile kui ka nõukogule, kuna see on kõigile Lõuna-Euroopa riikidele kasuks.
Olen näinud resolutsiooni ettepanekut, mis on tehtud Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) fraktsiooni poolt ning ma nõustun sellega. Mul on hea meel, et nad on selle resolutsiooni ettepaneku teinud. Lisaksin sellele PPE fraktsiooni resolutsiooni ettepanekule veel midagi. Kuna kliimamuutus on põhjuseks ning tulekahjud ja üleujutused tagajärjeks, peaks komisjon Kopenhaageni konverentsil panema erilise rõhu looduskatastroofide ennetamisele ja nendega tegelemisele. Samuti tuleks komisjonil määrata looduskatastroofide vältimiseks vajalik eelarve ning seeläbi tugevdada eeskujulikku ELi metsatulekahjude vastu võitlemise taktikalise reservi üksust.
Loodame näha Euroopa strateegiat looduskatastroofide ennetamiseks ja nendega tegelemiseks kui peamist prioriteeti, mis on Kopenhaageni konverentsi päevakorra esimeste punktide hulgas.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja, austatud kolleegid! Sellel suvel Kreekas toimunu ei tohiks kunagi Euroopas korduda. Ainuüksi Kreekas möllas kokku 75 tulekahju, kuus neist olid täiesti kontrolli alt väljas ning kohutavaim neist leidis aset, nagu nüüd kuulsime, pealinn Ateena lähedal, sellest põhja pool. Vaid tänu peamiselt vabatahtlike tuletõrjeüksuste ja teiste vabatahtlike organisatsioonide julgetele ning isetutele jõupingutustele ei levinud tulekahjud paljudes regioonides kontrollimatult ning inimohvrite hulk hoiti miinimumi lähedal.
Seetõttu pean väga lugu oma kaaslastest, vabatahtlikest tuletõrjebrigaadidest, kelle varustus, kui viisakalt öelda, ei olnud sageli kõige moodsam, nagu me kuulnud oleme. Kui kasutan sõnu 'kolleegid' ja 'kaaslased'. siis teen seda seetõttu, et olen ise olnud aastakümneid Austrias vabatahtliku tuletõrjebrigaadi liige ning seetõttu mõistan igati tehtud jõupingutusi.
Kuid nüüd liigun edasi komisjoni tähelepanekute juurde. Arvan, et on suurepärane, et Euroopa tuletõrjebrigaadid tulevad appi, kui kohalikud brigaadid enam üksi hakkama ei saa. Siiski olen kindel, et ütlus ""aita ennast ja jumal aitab sind” on oluline. Seetõttu leian, et on väga tähtis, et rajataks kodanikukaitse mehhanismid. Kõik, mida ma selles suhtes teha saan, on soovitada ja nõuda, et kasutusele võetaks juba olemasolevad teadmised ja oskused, seda eriti Kesk-Euroopas, Saksamaal ja Austrias. Olemasolevateks teadmisteks ja oskusteks on riiklikud vabatahtlike süsteemid ja vabatahtlikud tuletõrjebrigaadid, mis on ennast juba üle saja aasta tõestanud.
Kuna olen ise tuletõrjuja, olen hea meelega valmis looma kontakte regionaalsete ja riiklike vabatahtlike tuletõrjeasutustega. Sellistel juhtudel on huvitav ise midagi ära teha. Kui see osutub kasulikuks, võin meie Kreeka sõpradega viia läbi katseprojekti, mille jooksul luuakse vabatahtlik tuletõrjebrigaad valitud regioonis või omavalitsusüksuses. Mul oleks ka hea meel osaleda sarnases projektis koos mu kolleegidega Ülem-Austria piirkondlikust tuletõrjeühingust.
Michel Barnier
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, austatud kolleegid! Soovin tänada volinik Stavros Dimast kohaloleku, vastuste ja jätkuva tähelepanu eest, mida ta osutab neile katastroofidele.
Tegime koos palju tööd, kui president Barroso palus mul koostada raporti Euroopa kodanikukaitsejõu loomise kohta, mida härra volinik samuti mainis.
Esitasin raporti 2006. aasta 9. mail. Kui ma seda uuesti lugesin ja mõtlesin kõigile neile katastroofidele, mis on toimunud, sain aru, et teema on ikka veel päevakorral.
Ilmselgelt pole probleemiks ainult Kreeka, proua Tzavela. Mõjutatud on iga riik. Lisaksin, et olemas pole vaid looduskatastroofid, vaid ka inimkatastroofid, mille on põhjustanud inimkond. Pean silmas merekatastroofe nagu tanker Erika uppumine ja loendamatud sarnased juhtumid ning Tšernobõli-tüüpi tööstusõnnetused. Lisaks tulekahjudele on olemas ka teistsuguseid looduskatastroofe. Pean silmas tsunamisid. Eeldatavasti tekib Vahemere piirkonnas ühel päeval tsunami, mis on sarnane sellele, mis 20. sajandi alguses hävitas täielikult Messina linna.
Ausalt öeldes, volinik ja kolleegid, vahendid, mida kasutame, ei aita selliste katastroofide vastu, mille arv suureneb globaalse soojenemise ja transpordi kahekordse mõju tõttu. Seetõttu leian, et peaksime olema rohkem ambitsioonikamad.
Olen tänulik komisjonile, Stavros Dimasele ning tema peadirektoraadi meeskondadele, kes panevad tööle kodanikukaitse mehhanismid. Usun, et peame veelgi kaugemale minema. Parem koostöö on võimalik nende liikmesriikidega, kes seda soovivad. Kui kodanikukaitsejõu loomises ei osalegi 27 liikmesriiki, siis olgu meid 12 või 15. Siis näete, et see mõjutab kõiki.
Kui koostan katastroofide nimekirja, näen, et kõik on mõjutatud - Saksamaad tabasid 2002. aastal üleujutused, mainida võib suuri pandeemiaid ja ka terrorismi. Seetõttu, härra volinik, soovin, et komisjon läheks veelgi kaugemale ning teeks ka ettepaneku, et liikmesriigid läheksid veelgi kaugemale. Meie parlament, Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon ning julgeoleku ja kaitse allkomisjon toetavad teid nendes ennetavates algatustes.
Edite Estrela
(PT) Austatud juhataja, härra volinik! Taas räägime siin tulekahjudest, mis igal aastal hävitavad osa Euroopa metsadest. Arvestades ka kliimamuutuste ja globaalse soojenemisega, ei paista tulevik eriti hea olevat.
Loodusõnnetusi ei saa ära hoida, aga neid saab ennetada. Selleks saame kohe praegu vähendada oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning koostada stabiilse metsanduspoliitika, milles on tunnustatud metsade mitmekülgset kasu keskkonnale, eriti seoses süsiniku talletamisega.
Kui aus olla, siis töötab Euroopa kodanikukaitse mehhanism paremini ja mitmed liikmesriigid on teinud suuri jõupingutusi ja investeeringuid tulekahjude ennetamisse ja kiirreageerimisrühmadesse. Näiteks minu kodumaal Portugalis kiideti heaks kava, mille juurde kuulub maa sihtotstarbe muutmine, spetsiaalse tuletõrje-eelarve koostamine, õigusaktide läbivaatamine ja programm põlenud alade taastamiseks. Kuid vaatamata sellele puhkevad ikka tulekahjud.
Kõik liikmesriigid, mis tulekahjude all kannatanud on, peavad oma jõupingutusi suurendama ja parandama ning Euroopa Komisjon peab võtma kasutusele ettepanekud, mis Euroopa Parlament on oma erinevate resolutsioonidega esitanud. Lahendusi leiab mitmest dokumendist. Arutelus on juba mainitud Barnier' raportit ja teisi parlamendi poolt esitatud dokumente. Ma olin isiklikult raportööriks keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonis loodusõnnetuste raporti koostamisel ning esitasin mõned ettepanekud.
Neile liikmesriikidele, mis ei ole suutnud mehhanismi piisavalt kiiresti täiustada ning süüdistavad selles finantspõhjusi, tuleb öelda, et ennetamine on odavam kui ravimine. Väga oluline on ka ambitsioonika rahvusvahelise kliimamuutuste vastu võitlemise kokkuleppe saavutamine Kopenhaageni konverentsil. Härra volinik, me ootame ikka veel tulekahjude kohta samasugust direktiivi nagu koostati üleujutuste kohta.
François Alfonsi
(FR) Austatud juhataja! Nii nagu Sardiinia, Kataloonia, Kreeka, Kanaari saared ja paljud teised Euroopa regioonid, nii kannatas ka Korsika käesoleval suvel tõsiste tulekahjude all.
Mis puutub kannatanud elanikkonda, siis soovib meie fraktsioon esmalt, et Solidaarsusfondi rakendamisega garanteeritakse Euroopa solidaarsus.
Mida kavatseb komisjon selles suhtes ette võtta? See on esimene küsimus, mille soovin härra volinikule esitada.
23. juulil oli Korsikal väga kuum. Oli 44 kraadi, õhk oli väga kuiv ja puhus tugev siroko. Sellistes tingimustes, mis sagenevad globaalse soojenemise tõttu veelgi, olid kohalikud ressursid viimse piirini viidud, seda vaatamata asjaolule, et eelnevatel aastatel oli ilm palju leebem ning Korsika pääses kannatustest.
Minu jaoks on õppetund selge: sellistes ennustatavates ja etteaimatavates ilmastikutingimustes peame saama loota Euroopa kodanikukaitsejõudude toetusele, nagu seda on soovitatud Barnier' raportis ning mis võimaldab võidelda tärkavate tulekahjudega enne nende kontrolli alt väljumist, sest pärast on juba hilja. Kui tulekahju metsa jõuab, lõpeb see alles siis, kui terve mets oma maha põlenud.
Seepärast on meie jaoks väga tähtis minna palju kaugemale kui teie poolt mainutud katseprojekt, härra volinik. Mida kavatseb komisjon teha, et võtta nii kiiresti kui võimalik kasutusele see kodanikukaitsejõud, mis suudab astuda vastu suurele väljakutsele kõikide eurooplaste jaoks, milleks on keskkonna kaitsmine ning eriti just tulekahjudega võitlemine Vahemere piirkonnas?
Kas vastab tõele, et 2010. aasta eelarves ei ole selle jõu jaoks midagi ette nähtud?
Esitasime sellelaadse muudatusettepaneku. Loodame, et suured fraktsioonid ja eriti härra Barnier' Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) fraktsioon on nõus aitama meid nimetatud muudatusettepaneku vastuvõtmisel.
Georgios Toussas
(EL) Austatud juhataja! Kõne all olevad tulekahjud on sügavalt poliitiline probleem, mis ilmneb väga teravalt riikides nagu Portugal, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Kreeka ning millel on valusad tagajärjed nii sealsele elanikkonnale kui ka keskkonnale.
Nagu näitavad meie kogemused Kreekas, on Kirde-Atika, Kithairónase, Evia ning teistes Kreeka piirkondades tohutusuuri kahjustusi tekitanud tulekahjudes süüdi ELi süütamistega seotud poliitika ja meie riigi pidevalt vahetuvad valitsused, kes ihaldavad saada enda kätte maad, metsi ning mäemassiive kui kapitalistliku majanduse kaupu.
Selline üliohtlik poliitika annab relvad süütajate kätte, kes tegutsesid taas väga ühtselt, kui lähtuda tulekahjude puhkemistest ja nende poolt mõjutatud alade elanike kaebustest. Teeme ühe asja selgeks: kui ei käsitleta põhilist probleemi seoses maakasutuse kommertsialiseerimise ja muutmisega, ei suuda ükski mehhanism, olgu see siis nii hästi ja kaasaegselt varustatud kui võimalik, teha lõppu sellele tõsisele probleemile, milleks on keskkonna hävitamine ja planeedi tulevikule hinnasildi juurde riputamine.
Sellise poliitika esimesi traagilisi tagajärgi võis näha vaid paari päeva eest, 12. septembril Evias, kus tulest rüüstatud piirkonda tabasid katastroofilised üleujutused. Ebapiisavad üleujutuste vastased tööd ja tulekahjude tagajärjel ebapüsivaks muutunud pinnas koos väga tugeva vihmaga põhjustasid ühe surmajuhtumi ning tohutuid kahjustusi küladele, teedele, sildadele ja muudele infrastruktuuridele. Järsk vihmasadu sellist ulatuslikku hävingut aga ei selgita. Pole juhus, et iga loodusõnnetuse korral on just töötajad need, kes kadunuid taga leinavad ja peavad pealt vaatama, kuidas nende viletsad elud ja keskkond hävinevad.
Kiiremas korras on vaja rahastada otseseid meetmeid kahjustuste jäädvustamiseks, kannatanud töölisklassi peredele ning põlluharimise ja karjakasvatusega tegelevatele põllumajandustootjatele kompenseerimiseks ilma maakasutust muutmata ning samuti põlenud alade taasmetsastamiseks. Ka suurte mägisaladel ja metsades leiduvate eramaavalduste omandiõigus tuleks kanda üle valitsusele ja metsad ning metsanduskomisjonid tuleks ümber korraldada ja täiustada ...
(Juhataja katkestas sõnavõtu)
Mario Mauro
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Kahtlemata on Euroopa Liidu poolt kasutusele võetud Solidaarsusfond väga kasulik eelarvevahend sellise tähtsa probleemi lahendamiseks, kuid samuti vastab tõele asjaolu, et oleme rõhutanud paindlikkuse küsimust juba aastast 2007, kui leidsime, et on vaja kritiseerida lähenemist, mida selle eelarvevahendiga kasutatakse.
On tähtis, et nimetatud vahendi haldamine oleks võimalikult paindlik, et sellega saaks käsitleda päevast päeva muutuvaid probleeme. Näiteks on väga õige, et liikmesriikidelt nõutakse dokumente seoses aset leidnud sündmustega lühikese aja jooksul - mitte kauem kui 10 nädalaga-, aga miks ei ole seejärel sätestatud sama lühikest aega nendele reageerimiseks?
Samas mõistame, et kuigi mõnes mõttes on oluline kahjustuste ulatus, tuleb arvestada ka sellega, millisel määral iga territoorium asjaga tegelema peab, et oleks võimalik mõista ja selgitada, mida erinevad elanikkonnad vajavad. Just sel põhjusel on parlament koos eelarvekomisjoni ja teiste komisjonidega juba pikemat aega esitanud kommentaare just nimelt nõukogule, kuid nõukogu teeskleb, et ei näe neid. Kui paindlikkuse aspekt läbi vaadata, siis tähendaks see, et Solidaarsusfondi kui vahendi saab teha paremaks ning veelgi tõhusamaks, mis seeläbi aitaks lahendada suuri probleeme, millega me üha tihemini silmitsi seisame.
Meie palve on, härra volinik, et võetakse täielikult arvesse resolutsiooni lõikeid 3 ja 11, et paindlikkuse aspekti ei saaks vaadata ainult liikmesriikide palvena teha vastuse saamise tagamiseks mida iganes nad tahavad, vaid palvena, milles tõlgendatakse muutusi arukalt, et tagada seejuures eelpool mainitud vahendi täielik tõhusus.
Andres Perello Rodriguez
(ES) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Ei saa kahelda selles, et hiljuti on tehtud suuri edusamme, kuid vaatamata neile edusammudele puhkeb Euroopa Liidu lõunaosas üha rohkem ja rohkem tulekahjusid. Seepärast ei tohi parlamendi poolt vastu võetud resolutsioon jääda taas järgmiseks resolutsiooniks, millega näitame üles oma sügavat muret seoses mujal toimunud katastroofidega.
Metsatulekahjud puhkevad mitmetel põhjustel, kuid keegi ei saa eitada, et kliimamuutused aitavad neile kaasa. Vaatamata vastutustele, mis on mõnedel liikmesriikidel või autonoomsetel regioonidel, on kindel, et parlament peab selgesõnaliselt nõudma komisjonilt kiiret tegutsemist ning muutma kättesaadavaks kõik selle käsutuses olevad sugugi mitte tühised ressursid. Ohvrid, tekitatud kahjud ja taasmetsastamise vajadus ei hooli bürokraatiast ega eelarvepuudujääkidest.
Peame seadma prioriteete ja tegutsema, mis antud juhul tähendab strateegiate muutmist, ressursside mobiliseerimist ning suurendamist ja ennetavate poliitikate optimeerimist. Peame nõudma liikmesriikidelt vastutuse võtmist, kui nad seda ei tee, ning eeldama, et tegemist ei ole vaid mõne Lõuna-Euroopa liikmesriigi probleemiga ja et kliimamuutus ei mõjuta ainult mõnesid liikmesriike, vaid meid kõiki ning on ühiseks põhjuseks.
Seepärast peab parlament ühe oma peamise ülesandena tagama, et Euroopa Liit annab Kopenhaageni tippkohtumisel selged ja kindlad lubadused kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks võimalikult suurel määral, kuna on selge, et need vastutavad tulekahjude ja nende põhjuste ning sellest tulenevalt ka edasiste kliimamuutuste eest.
Seega ongi pärast kõne all oleva resolutsiooni vastuvõtmist see parlamendile väljakutseks. Kuid komisjon peab sellele väljakutsele julgelt vastu astuma, kui härra volinik tahab tõepoolest hoida ära edasisi tulekahjusid liidu lõunaosas, mis on siiski reaalselt olemas.
Veronica Lope Fontagné
(ES) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, austatud kolleegid! Kahjuks peame juba esimesel uue ametiaja täiskogu istungil tegelema selle kurva ning nüüdseks juba harjumuspärase probleemiga, milleks on loodusõnnetused ja eriti just tulekahjud.
Taas kurvastame 2009. aasta suvel möllanud tulekahjude tõttu, milles mitmed inimesed hukkusid. Hukkunuid oli kakskümmend, kõik minu kodumaal. Seetõttu mõtlen kõigepealt nende katastroofide poolt põhjustatud inimkannatustele ning tunnen kannatanutele kaasa.
Soovin rõhutada, kui laastavad tagajärjed on seda laadi katastroofidel mõjutatud elanikkonnale, majandusele, tööhõivele, loodus- ja kultuuripärandile, keskkonnale ja turismile. Minu regioonis põles sel suvel 22 000 hektarit, sellest pool keskkondliku tähtsusega kaitsealadel.
Peame ilma kõhklemata nende probleemidega tegelema, seda nõuavad meilt inimesed. Euroopa institutsioonid peavad lõpuks leidma sobiva lahenduse kõikide kannatanute jaoks. Peame aitama ohvreid ja tegema kõik vajaliku mõjutatud alade taastamiseks. Peame tegema kõvasti tööd ennetamise kallal ning jätkama Euroopa kodanikukaitse teenistuse arendamisega.
Mul on kaks üleskutset: esiteks palun Euroopa Komisjonil olukorda analüüsida ning võtta tarvitusele vajalikud meetmed, et kompenseerida sotsiaalseid kaotusi, mis kaasnevad mõjutatud regioonide elanike töökohtade ja sissetulekuallikate kaotamisega. Teiseks palun, et Hispaania valitsus, mis täidab alates 2010. aasta jaanuarist eesistujariigi rolli, annaks oma tunded ja mured edasi ka teiste riikide valitsustele. On väga oluline, et järgmine eesistujariik teeks oma programmis prioriteediks Euroopa Solidaarsusfondi reformi jätkamise.
Eesistujariigina peab Hispaania ka pühenduma kindlalt ühise Euroopa strateegia väljatöötamisele. Samuti peab vaatama läbi ennetamise meetmeid ning metsanduse haldamise mudeleid, mis suurte tulekahjude puhkemist soodustavad.
Francesca Balzani
(IT) Austatud juhataja, austatud kolleegid! Euroopa Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni liikmena Euroopa Parlamendis olen näinud suure kurbusega, kuidas üks tulekahju teise järel on laastanud suuri maa-alasid Itaalias, Liguuria maakonnas ümber Genova linna. Seetõttu leian, et Euroopa tähelepanu ja sekkumine nendesse korduvatesse katastroofidesse on väga vajalik.
Korduvaid katastroofe ei tohi olla. Me peaksime töötama iga päev, et vältida tsükliliste katastroofide teket. Seetõttu usun, et vaid Euroopa suudab ja peab siduvate õigusaktide toel tõhusalt sekkuma, et säilitada neid hindamatuid maa-alasid, mis igal aastal maha põleda võivad, kuid mis on tegelikult pärandiks meile kõigile. On tõsi, et tulekahjusid tekib Lõuna-Euroopas igal aastal järjest rohkem ja sagedamini. Kuigi see on vaid pisike osa Euroopast, mis põleb, tähendab see tegelikult, et kogu Euroopa on leekides.
Peame sekkuma ennetuspoliitikatega ja sobivate metsanduspoliitikatega. Ennetuse all pean ma silmas ka täpseid, läbimõeldud ja suunatud kampaaniaid spekulatsiooni kõigi vormide vastu, mis on nende katastroofidega otseselt või kaudselt seotud. Arvan ka, et on vaja kindlustada laiem, lihtsam ja kiirem ligipääs vajalikele vahenditele, et vähemalt leevendada katastroofide laastavaid mõjusid. Eelkõige viitan ma selles osas Solidaarsusfondile, instrumendile, mida peaks kindlasti kiiremini kasutama mõjutatud alade abistamiseks.
Françoise Grossetête
(FR) Austatud juhataja! 2001. aastal, pärast 11. septembri katastroofi nõudsime, et loodaks Euroopa kodanikukaitse mehhanism.
Seejärel rajasime fondi. Siis lugesime Barnier' raportit, mis rõhutas solidaarsuse näitamise vajalikkust. Praegu solidaarsus töötab, kuid see peab olema veelgi tõhusam ning meie peame veelgi kiiremini ja paremini tööle hakkama.
Arendada tuleb kahte aspekti. Esimeseks on reageerimisvõime. Kõik need, keda õnnetuseks tulekahjud on mõjutanud, peavad kahetsust tundma fakti pärast, et menetlused on sageli liiga pikad ning nende rakendamine võtab liiga kaua aega vaatamata sellele, et kui oleme vastamisi tulekahjudega, peame väga kiiresti tegutsema. Peame kindlasti olema nende menetluste rakendamisel paindlikumad, sest selles osas on aeg hinnaline.
Teiseks on ennetus. Me ei räägi ennetamisest palju, sest see hõlmab endas subsidiaarsuse põhimõtet. Meile öeldakse, et otsustajateks on liikmesriigid. Kui aga tulekahjud hävitavad bioloogilist mitmekesisust ning keskkonda, kui tulekahjud mõjutavad inimestele kõige väärtuslikumat - nende vara ja kodusid - ning kui tulekahjude tõttu hukkuvad inimesed, ei ole meil õigust ennetusele tingimusi seada. See oleks kriminaalkuritegu.
See peab lõppema ning selleks on meil vaja rahalisi vahendeid. Seega on ülioluline, et meil oleks parim eelarve, et oleksime Euroopa kodanikukaitse mehhanismi raames palju tõhusamad. Kindlustagem seega, et meie eelarve võtaks tõepoolest seda probleemi arvesse. Kõik eelnev nõuab ka, et me vaatleks hoolikamalt oma põllumajandus- ja metsanduspoliitikaid, kuid see on miski, millest me kahjuks eriti ei räägi.
Ennetus, operatiivsus ja rahalised vahendid on lühidalt need, mida vajame, et Lõuna-Euroopa ei peaks vaevlema nagu kass tulisel plekk-katusel.
Kriton Arsenis
(EL) Austatud juhataja! Härra volinik, ka sellel aastal tabasid laastavad tulekahjud Lõuna-Euroopat eriti tugevalt. Samasuguses suurusjärgus tulekahjud tabasid ka Ameerika Ühendriike ning teisi riike nii arenenud kui ka arenevates piirkodades.
Ei ole kahtlustki, et kliimamuutus ohustab Vahemere piirkonna ja planeedi teiste oluliste piirkondade metsi. Vahemere piirkonna metsade häving hävitab looduslike ökosüsteemide võime olla looduslikeks süsinikdioksiidi talletamise kohtadeks. Metsatulekahjude ennetamiseks ja nendega tegelemiseks on vaja nii Euroopa poliitikaid kui ka Euroopa Liidu rahalist toetust riikidele nagu Kreeka, kus oli sellel aastal üks halvimaid tagasilööke selles vallas.
Ei ole kahtlust, et teatud riikides oli suuri puudusi koordinatsioonis metsakaitse ja kodanikukaitse mehhanismide vahel. Ennetavate meetmete kasutuselevõtul ei tohi selline olukord enam kunagi korduda. Näib ka, et metsi, mis asuvad kolme tunni kaugusel suurtest linnadest või turismipiirkondadest, ohustab sageli tuli. Paljud inimesed tunnevad, et nad saavad metsade hävitamisest isiklikku kasu. Nad ehitavad põlenud maale maju ja teisi ehitisi kiiremini, kui liikmesriigid ja looduslik ökosüsteem suudab põlenud maa taasmetsastada.
Sellist hoiakut edendavad sageli riigisisesed seadused, mis edastavad vale sõnumit. Absoluutselt vajalikud on Euroopa poliitikad metsakaitse, põlenud maa taastamise ja taasmetsastamise kohta ning Euroopa koordineeritud tegevus metsatulekahjude ennetamisel ja nendega võitlemisel, metsade taastamisel ja uute metsade rajamisel. See kõik peab toimuma kliimamuutusega võitlemise Euroopa toetuse raamistikus.
Peame need tegevused otsekohe käiku laskma, seda eriti enne Kopenhaageni konverentsi läbirääkimiste algust, mis on meie planeedi tuleviku jaoks otsustav. Palume arenevatel riikidel kaitsta vihmametsi. Tegeleme probleemiga, kuidas metsade hävitamine tähendab 20% kasvuhoonegaaside heitkogustest. Seetõttu peame olema meie need, kes seavad eeskuju kindlustades, et Euroopa ohustatud metsade jaoks, meie metsade, Vahemere metsade jaoks on olemas täielik kaitse.
Markus Pieper
(DE) Austatud juhataja! Metsatulekahjude ulatus ületab tegelikult väiksemate liikmesriikide võime nendega tegeleda, seda eriti nendes regioonides, mida on mõjutanud põud. Seetõttu toetab parlament Euroopa Solidaarsusfondi. Palume nõukogult, et need vahendid lastaks lõpuks ilma takistusteta käiku. Regioonid vajavad raha ülesehitamiseks ja tulekahjude ennetamiseks kohe. Solidaarsusfond koos olemasolevate keskkonna- ja põllumajandusprogrammidega võiks aidata pikaajalises plaanis.
Siiski on tuletõrjumine peamiselt riigisisene pädevus. Tulekahjude süütajatele tuleb määrata karmimad karistused; kus on tõestatud süütamine, tuleb kinnisvaraarendus umbes 30 aastaks peatada; tuletõrjebrigaadide väljaõpe - selles suhtes saab ja tuleb teha enamat. Eelkõige peab ka Euroopa parema koostöö nimel pingutama. Euroopa tuletõrjebrigaadide teadmised ja oskused tuleb viia regioonidesse, kus on kõrgem katastroofide oht. Vajame paremaid eeskirju piiriüleseks tegevuseks. Selles osas ootame komisjoni ettepanekuid, kuid need ei tohiks häirida liikmesriikide pädevusi. Liikmesriikide pädevuste mittehäirimine on minu arvates midagi erakordselt olulist. Kindlasti on võimalik kujutleda Euroopa tuletõrjebrigaade ning -õhukeid, kuid ainult siis, kui kõik riiklikud võimed on optimeeritud ning rahaline abi on lõpuks mõjutatud piirkondadeni jõudnud.
Usun, et on liiga vara arutada katastroofide ennetamist Euroopa pädevusena. Astugem vajalikud sammud õiges järjekorras. Viigem lõpuni kõige olulisemad sammud, milleks on meetmed Euroopa abist kuni iseenda abistamiseni Solidaarsusfondi rahade, väljaõppe ja Euroopa parandatud koordineerimisega.
Inés Ayala Sender
(ES) Austatud juhataja, ka mina tahaksin kõigepealt ohvritele ja nende perekondadele väljendada meie kaastunnet ja hoolimist, sest on tõsi, et peame sellise olukorra üle kurtma igal suvel.
Sellepärast ongi üha olulisem, et Euroopa varustaks end viimaks tõhusa instrumendiga. Volinik, me arvame, arvatavasti sellepärast, et kuulun transpordisektorisse ja olen liiklusohutuse ekspert, et arvatavasti peaksime kaaluma midagi liiklusohutuse tegevuskava taolist. Euroopa tegevuskava koos eesmärkidega, koos strateegiatega, millega parandatakse kiiret sekkumist vajalikus ajalises raamistikus, nagu seda on tehtud liiklusohutuses, võiks meid arvatavasti aidata ning samas parandada elukutseliste töötajate töötingimusi ja koolitust. Ma arvan ka, et põhiline on teadlikkuse tõstmine ja ennetuskultuuri soodustamine. Liiklusohutuses oleme seda järk-järgult saavutamas. Miks ei võiks me sedasama teha, pakkudes ohutust tulekahjude puhul?
Muidugi me tervitame fakti, et solidaarsuse tõusuga on paranenud koordineerimine. Ma arvan, et vajalike plaanide saatmisega on Hispaania valitsus osa võtnud lõunamaade teadlikkuse tõstmise protsessist, kuid see võiks samamoodi toimida ka põhja ja lõuna vahel.
Me tervitame ka fakti, et tulekahjude vastu võitlemise lennukite taktikalise reserveerimise pilootprojekt võiks tulevikus tõepoolest sekkumisvahendiks saada, mida ma pean väga oluliseks.
Siiski leidub veel õigusakte, mis on nõukogus toppama jäänud, nagu näiteks õigusaktid solidaarsusfondi kohta ning samuti maa kaitsmise kohta, mis meie arvates oleksid äärmiselt kasulikud.
Gaston Franco
(FR) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, sellel suvel neelasid leegid taas kord Vahemeremaade metsa: Marseille'is ja Lõuna-Korsikal, aga ka Itaalias, Hispaanias ja veelgi suuremal määral Kreekas. Üle 400 000 hektari metsa ja põldu lendas suitsuna minema, põhjustades märkimisväärset materiaalset kahju, parandamatut kahju looduslikule mitmekesisusele ja inimelude traagilisi kaotusi.
Olles jahmunud selle üle, et aasta aasta järel korratakse ikka sedasama hinnangut, ning pidades meeles globaalse soojenemise mitmekordistavat mõju tulekahjudele, kutsun ma Euroopat üles teadvustama, et on vaja paremini koordineeritud jõupingutus, ning kahjutulede vastu võitlemise ressursse ühendama.
Tahaksin näha, kuidas Vahemere Liidu juhtimisel hakkab kuju võtma Euroopa-Vahemeremaade tohutu koostööprojekt võitluseks metsatulekahjudega. Ma tervitan olemasolevaid algatusi ning eelkõige Euroopa metsatulekahjude infosüsteemi pilootprojekti.
Sellest hoolimata kutsun ma üles reformima Euroopa Liidu solidaarsusfondi nõnda, et sellest saaks tõhus vahend kriisidele vastamiseks. Samuti kutsun ma üles tugevdama Euroopa kaitsejõudu ning koostöötalitust EuropeAid, mille härra Barnier 2006. aastal kavandas sekkumiseks 27 liikmesriigi territooriumil, aga ka välismaal.
Ma usun, et üheks võtmelahendiks metsatulekahjude probleemiga tegelemisel on teabe ja parimate tavade vahetamine seoses katastroofide ennetamisega, ning ma tahaksin esile tõsta pioneerirolli, mida mängisid metsatulekahjude vastu võitlejad mu oma osakonnas. Muidugi saan ma tuua Euroopale selle näite, millest võib edaspidi kasu olla.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Austatud juhataja, möödunud aasta on olnud metsatulekahjude osas üks kurvemaid. Oleme kaotanud sadu tuhandeid hektareid metsa, eriti Vahemere piirkonnas. Oletused metsatulekahjude põhjuste kohta viivad tuliste vaidlusteni, põlengute tagajärgedest on kahjuks kõik teadlikud. Arvatakse, et metsatulekahjude arvu tõusu on põhjustanud kliimamuutus ning et ka Euroopas peame nüüd valmistuma pikemaks metsatulekahjude perioodiks kui vaid juunist septembrini, mis on tänini tavaline olnud. Suved algavad varem ning on soojemad ja kuivemad, eriti lõunas, ning seetõttu kasvab tulekahjude oht. On tõsi, et erandkorras kannatasid Hispaania loodeosa ja Portugal tänavu tugevate metsatulekahjude all juba märtsis. Tingimused on metsatulekahjudeks seega väga soodsad, kuid probleem ise peitub mitte looduslike tingimuste jätkuvas muutumises, vaid mujal.
Keskkonnauurijad on avastanud, et metsatulekahjud ELis, Austraalias ja Californias on seletatavad peamiselt sotsiaalmajanduslike teguritega. Otsest seost kliimamuutusega ei suudeta praegu veel leida. Peamised tegurid metsatulekahjude puhkemisel on ehitamine ja asustuse laienemissurve, maaharimine, teatavad istutatud taime- ja puuliigid, teadmiste puudumine ning ametiasutuste hoolimatus. Näiteks ebapiisav hulk tuletõrjemeeskondi ning suutmatus lahendada ja ennetada võimalikke kuritegusid, mis võivad põhjustada tulekahjusid, on taustaks ka tänavuse suve tragöödiatele.
On tõsi, et koos kliimamuutusega hakkavad muutuma ka looduslikud tingimused. Siiski ei seleta see keskkonnakatastroofide tekkimist, eriti kui sama nähtus kordub mõne aasta järel uuesti, ning sellepärast peaksimegi olema paremini ettevalmistatud. Euroopa Liidu juhtimisel on liikmesriikidel nüüd aeg peeglisse vaadata, sest metsatulekahjude jätkumine tulevikus oleneb meist endist. On kaks eri asja, kas kohaneda muutuva keskkonnaga või jätkata jäigalt halbade tavadega ja olla ettevalmistamata.
(Aplaus)
Sari Essayah
(FI) Austatud juhataja, tahan ühineda nende kõnelejatega, kes tõdesid, et kahju ennetamine on alati odavam kui selle tagajärgede likvideerimine. Suurem osa sellest rahastamisest tuleks suunata Lõuna-Euroopa tulekahjude ja üleujutuste ennetamiseks. Lisaks satelliidijärelevalvele on tarvis niisugust metsatulekahjude häire- ja tõrjesüsteemi, mis näiteks Soomes on edukalt toiminud juba kümneid aastaid. Peale selle tuleb riiklikul tasemel hoolitseda eelkõige selle eest, et tuletõrjemeeskondadel oleks muu hulgas ka piisavalt varustust, nii et saaks tulekahjud võimalikult kiiresti kontrolli alla võtta.
Üleujutuste hulga lisandumine sõltub suuresti kliimamuutusest ning seega on parim tee nende ärahoidmiseks asjakohasele kokkuleppele jõudmine Kopenhaageni konverentsil. Ent üleujutuste ennetamiseks võib võtta ka riiklikke meetmeid. Tuleb rakendada õiget metsanduspoliitikat, kaitsta mäestike metsa, istutada õigeid puuliike, et nende juurestik suudaks siduda vett ja peatada selle liiga kiiret ärajooksu. Veekogude ümber tuleb rajada ka valle ja reservuaare ning kaevata kanaleid tõhusamaks äravooluks üleujutuste ajal. Tuleb tunnistada, et need asjad on suurel määral iga liikmesriigi enda vastutusel. EL ei suuda võtta vastutust asjade eest, mis olenevad riikide enda otsustest või sel alal ilmnenud hooletusest. Euroopa Liidu solidaarsusfond on eelkõige hädaabi vahend ja ma loodan, et eri liikmesriigid on valmis investeerima pikaajalisse metsanduspoliitikasse, tulekahjude ennetamisse ja üleujutuste eest kaitsmisesse.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Austatud juhataja, volinik, tulekahju on alati tragöödia; tragöödia inimeste jaoks ning tragöödia keskkonna, majanduse ja ühiskonna jaoks.
Mul oli ebaõnn elada väga lähedal sellele tragöödiale - tulekahjule, mis puhkes tänavu suvel La Palma saarel Kanaarides. Seepärast tervitan ma seda resolutsiooni ning olen veendunud, et suudame selle ühehäälselt vastu võtta. See on lõpule viidud resolutsioon, millesse on palju panustatud ja mis eelkõige teeb midagi tähtsat. Kõigepealt mälestatakse sellega ohvreid, kõiki ohvreid, ning makstakse tribuuti kõigile neile, kelle vabatahtliku tööga tulekahjusid kustutati.
Siiski sisaldab see teataval määral ka olulist tagasisidet põua ja kõrbestumise osa kohta tulekahjude levikul ning selle tagajärjena sadade tuhandete hektarite kadumist igal aastal.
Samuti leidub selles olulist tagasisidet põhjuste kohta, mis tulekahjusid raskendavad, nagu maakohtade järk-järguline mahajätmine, metsade puudulik hooldamine ja ebapiisavad karistused süütajatele. Peame selles osas veel tegutsema - ja tegutsema kindlalt.
Komisjon peab koostama riskiennetusstrateegia ja tõhusa strateegia võitluseks loodusõnnetustega ning ühtse tegutsemise protokolli. Siiski on toetus alati oluline taastustööde ja tootmispotentsiaali taastamise puhul ning sotsiaalkulutuste ja töökohtade kaotuse kompenseerimiseks.
Nagu volinik juba ütles, on koordineerimine eluliselt tähtis. Koordineerida tuleb siiski ka ühenduse eri instrumente: struktuurifondid, sotsiaalfond - mis selgelt vajab reformimist - ja nende paindlikkus, samuti sellised instrumendid nagu Aid Plus ja muidugi kiire reageerimise mehhanism, mida oleme juba arutanud.
Peame jätkama nende probleemide lahendamist ning ma usun siiralt, et käesolev resolutsioon on selleks õige tee.
José Manuel Fernandes
(PT) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, meil on aeg üles näidata solidaarsust, ent see on ka meie võimalus - ma ütleksin isegi, et kohustus - töötada paranduste, muudatuste ja kohanduste tegemiseks. Otsekohe on tarvis teha kohandusi seoses Euroopa Liidu solidaarsusfondiga, et seda saaks kasutada - ja viivitamatult kasutada - nende loodusõnnetustega tegelemisel, kuna parandused ja muudatused puudutavad metsanduspoliitikat.
Me vajame metsade jaoks Euroopa poliitikat, mis parandaks nende profiili ja ennetaks tulekahjusid. Paljudes liikmesriikides, näiteks minu kodumaal Portugalis, ei ole veel koostatud isegi registrit kogu maa kohta ja nii me ei tea, kes on maaomanikud. See põhjustab probleeme maa arendamise, taasmetsastamise ja tulekahjude ennetamise poliitikas.
Seoses selle ennetuspoliitikaga on mul üks küsimus, mis on ühtlasi ka soovitus: miks mitte lülitada tulekahjude ennetusmeetmed ELi majanduse taastamiskavasse, mis on kava Euroopa majanduse elluäratamiseks? Kui edendasime meetmeid oma metsade puhastamiseks - ja selliste meetmete saadusi võib kasutada näiteks energia tootmiseks biomassil töötavates elektrijaamades, mis on selleks nõuetekohaselt kavandatud - kui tegutseme sel viisil, võiksime keskkonda kaitstes seda kindlasti aidata ning looksime samas töökohti, mis praegusel hetkel on Euroopa teiseks eesmärgiks.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Austatud juhataja, on väga hea, et me täna, parlamendi istungjärgu esimesel päeval, arutame katastroofe Lõuna-Euroopas ning ma tänan ka neid kaasparlamendiliikmeid, kes on töötanud just nende tekstide koostamisel. Meil on siin üks hea resolutsioon. Kõigepealt on see muidugi küsimus isikute vahelisest suhtlemisest või lähedusest rahvale - nagu me oma valimiste kontekstis alati rääkinud oleme - ja solidaarsusest. Praegu möllavad Lõuna-Euroopas tulekahjud, aga kes teab, talvel võivad Euroopa ülejäänud osad täiesti üleujutatud olla. Me oleme regionaalarengu komisjonis solidaarsusfondi parandusi korduvalt arutanud. Meil pole mingit kavatsust nõuda uusi instrumente, pigem tahame parandada neid, mis meil juba on, neid tõhusamaks muutes. Noh, volinik Dimas, mis selles kõiges siis imelikku on? Oleme selle resolutsiooni siin parlamendis ülekaaluka toetusega sätestanud ning välja toonud, kuhu täpselt tuleks parandused teha, kuid nõukogu on selle blokeerinud. Nüüd juba kaks aastat pole nõukogu sellega midagi ette võtnud. Minu küsimus teile: kas on jäänud veel mingit lootust, et asi liikuma hakkab? Teatasite õigusega edusammudest pilootprojekti ja kasutatavate õhusõidukite osas, kuid asjaomasest toimikust, mida parlament on nii rõhutatult nõudnud, ei kuulnud me midagi. On see ikka veel päevakorral? Mis tegelikult toimub?
Seoses kodanikukaitsejõududega ütleksin, et on suurepärane, et Euroopa kasutab oma instrumente, kuid lai aluspõhi asub liikmesriikides endis. See lai aluspõhi peaks koosnema ekspertarvamuste vahetamisest, mida kasutatakse eelkõige kohapeal laiemas piirkonnas.
Lõpuks taastamisest: kahjustuste likvideerimine, uute puude istutamine ja kõik sellega seonduv. See pole tsentraliseeritud järelevalve küsimus, vaid tuleb detsentraliseerida ning jätta liikmesriikide otsustada. Meil on ikkagi olemas need fondid - struktuurifondid, põllumajandusfondid - nii et miks me siis juba peale ei hakka? See võib olla majanduskava, nagu just kuulsime, kuid samamoodi ka taastamiskava, millega tegeldakse igakülgsel viisil ja milles eriti tähtis osa on detsentraliseeritud instrumentidel. Just seda käesolev resolutsioon nõuabki ning sellepärast hakkame seda homme kõigest südamest toetama.
Antonio Cancian
(IT) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, nii täpne kui Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) fraktsiooni esitatud resolutsioon pealkirjaga "Loodusõnnetused” ongi, tahaksin sellest hoolimata juhtida tähelepanu mõnedele punktidele, mis on mu muudatusettepanekute teemaks ning millega on tegeldud täna õhtul, kuid ei ole tegeldud selles resolutsioonis.
Tänavu suvel esines peale tulekahjude veel muidki loodusõnnetusi, millest kõige viimased ilmnesid alles eelmisel nädalavahetusel Itaalia lõunaosas. Ma ise olen pärit Itaalia piirkonnast Venetost, mida juunis ja juulis räsisid maalihked ja keeristormid, ning võiksin siin näitena tuua Vallà di Riese ja Borca di Cadore.
Selles resolutsioonis peaksime nimetama ka muid loodusõnnetusi, mitte ainult tulekahjusid, sest suvised üleujutused pole kahjuks mingi uus nähtus; see on üks stsenaariumidest, millele peame tulevikus kahjuks vastu astuma kui globaalse soojenemise põhjustatud kliimamuutuse tagajärjele. Seetõttu peame proovima nõuda ennetusmeetmeid ja infrastruktuuri konstruktsioone, mis suudaksid ära hoida neid sündmusi või vähemalt piirata kahjustusi või midagi halvemat juhul, kui see infrastruktuur neid teravdab. Ma pean silmas reservuaare mäestikupiirkondades, rohelise vööndi alades, maa- ja metsapiirkondades ning veekogude läheduses.
Teiseks, kuna enamikul juhtudel põhjustab loodusõnnetusi inimtegevus, on tähtis kindlaks teha, kes nende eest vastutab, välja selgitada süüdlased ja suurendada karistusi. Lõpetuseks tahaksin öelda, et sõltumatu sekkumisasutuse ja sellega kaasneva solidaarsusfondi kehtestamine oli hea mõte. Siiski on oluline proovida laiendada sekkumist ka muudele loodusõnnetustele, suurendada nende õnnetuste puhul eraldatavaid vahendeid eri fondide ühitamise kaudu, lihtsustada menetlusi ning tagada parem koordineerimine ja paindlikkus, nagu härra Mauro juba ütles.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja, kuulasin seda arutelu oma kabinetis. Nähtavasti ei ole me Iirimaal kogenud selliseid tõsiseid tulekahjusid nagu meie Euroopa lõunanaabrid ning oleme selle eest tänulikud. Mind rabasid kaks mõtet. Üks neist on see, et kipume siin täiskogul rääkima sellistel teemadel, mis mõjutavad otseselt meie oma riiki ning, võttes arvesse, et meil Iirimaal käivad Lissaboni lepingu üle arutelud, kus me kõneleme solidaarsusest Euroopa Liidus, arvan, et peaksime sellest kombest loobuma. Arvan, et rohkem inimesi meie hulgast peaks rääkima murettekitavatest probleemidest teistes liikmesriikides, millest me teame, nii et selle täiskogu liikmete seas oleks suurem solidaarsus nende kodanike murede suhtes. Näiteks mulle meeldiks küll, kui teised inimesed tunneksid muret probleemide pärast, mis võivad Iirimaa kodanike ette kerkida. Ma mõtlen, et see aitaks meil propageerida mõtet, et Euroopa hoolitseb kõigi eest ja et me ei tegele ainult iseendaga. See on olnud üks Euroopa Liidu läbikukkumistest ning just see on miski, millega me maadleme aruteludes Lissaboni lepingu üle.
Lubage mul toetada seda, mida te siin teete, ning avaldada oma solidaarsust probleemidele Lõuna-Euroopas. Tegelge nendega, kes sihilikult hävitavad. Püüdke ennetada. Juhtkond peab palju rohkem ära tegema ning viimaks - solidaarsusfondid tuleks avada neile, kes neid vajavad.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Austatud juhataja, volinik Dimas, olen parlamendisaadik esimest korda - mind valiti 7. juunil - ent praegusest arutelust on selge, et selle teema juurde pöördutakse tagasi iga aasta septembris pärast laastavaid tulekahjusid, mis kahjustavad eriti Lõuna-Euroopat: Itaaliat, Prantsusmaad, Kreekat ja Hispaaniat.
Siin mainiti juba laastavat tulekahju La Palma saarel, Kanaaride kõige kaugemas piirkonnas, Hispaania autonoomses kogukonnas, kus olen sündinud ja elan praegugi. On siiski tähtis olla teadlik sellest, et kuigi olukord on eriti pingeline Euroopa lõunapiiril, on meil siinjuures võimalus suurendada kiindumust ja ühtekuuluvust, mida kodanikud tunnevad selles suhtes, mida tähendab Euroopa: lisandväärtust saadud vastustes.
See tähendab Euroopa lisandväärtust ennetamises ja Euroopa lisandväärtust institutsioonide koordineerimises: komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament teevad otsuseid koostöös liikmesriikidega. Siiski on tarvis Euroopa lisandväärtust ka vastustes.
Sellepärast ongi tähtis, et läheksime aruteludelt tegudele, muutes solidaarsusfondi hädaolukordadele reageerimisel paindlikumaks, ning teeksime teoks need Euroopa kodanikukaitse jõud, mis on ikka veel pooleli ning mis võiksid tõepoolest olla mõjuvaks teguriks tulevikus, kui seisame vastamisi hädaolukordadega, mis kliimamuutuse ja globaalse soojenemise tagajärjel igal suvel uuesti korduvad.
Ilda Figueiredo
(PT) Austatud juhataja, nende metsatulekahjude nuhtluse palge ees, mis igal aastal laastavad meie lõunariike, sealhulgas Kreekat, Itaaliat, Hispaaniat ja Portugali, on meil igasugustest solidaarsuse demonstratsioonidest rohkem tarvis võtta kiiresti vajalikud meetmed, millega see olukorda tagasi pöörata, kuna see hävitab meie allesjäänud metsi, omandit, kariloomi, bioloogilist mitmekesisust ja veelgi hullem - arvukalt inimelusid.
Seepärast on aeg tegelda selle nuhtluse põhjustega, võttes arvesse maapiirkondade süvenevat mahajätmist, mis on tõsine probleem. On aeg muuta ühist põllumajanduspoliitikat, investeerides ennetamisse, mis tähendab ühtlasi investeerimist mitmeotstarbelisse põllumajandusse, sealhulgas Vahemeremaade metsandusse, toetades põllumajanduslikke pereettevõtteid ning luues tingimused väikeste ja keskmiste talupidajate ja noorte inimeste jäämiseks maapiirkondadesse ning andes sel viisil oma panuse meetmetesse selle iga-aastase nuhtluse ennetamiseks.
Malika Benarab-Attou
(FR) Austatud juhataja, daamid ja härrad, ma olen rahul vastusega, mille volinik Dimas suutis sellele küsimusele anda ning eriti tema sõnadega, kui tähtis on abi andmine väljapoole meie kontinendi piire.
Kas lisaks Vahemere keskkonnakaitsele võiks osana Euroopa Liidu panusest Vahemeremaade projekti teha ametliku ettepaneku, et seda tulekahju puhul antavat hädaabitoetust ja sellealase metsandusekspertiisi väljatöötamist jagataks ja arendataks ka Vahemere Liidu riikidega?
Petru Constantin Luhan
(RO) Sel suvel kannatasid Portugal, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Kreeka suurte metsatulekahjude all. Kreekas laastasid tulekahjud umbes 21 200 hektari suuruse maa-ala, hävitades üle 2 miljoni puu ja vähemalt 150 maja.
Euroopa tasemel tehtud ühiste pingutustega saatsid Prantsusmaa, Hispaania ja Küpros Canadairi lennukid Ateena piirkonda tuld kustutama. ELi metsatulekahjudega võitlemise strateegiline reserv tõestas seega jälle oma kasulikkust. ELi solidaarsusfond võib samuti taolistes olukordades abi pakkuda, kandes osa kulutustest hädaabi meetmetele, mis on võetud infrastruktuuri taastamiseks, ajutise peavarju pakkumiseks ja looduspärandi kaitsmiseks.
Tahan juhtida teie tähelepanu faktile, et peame vähendama selle fondiga seotud bürokraatiat. Lubage mul tuua iseloomulik näide mu oma riigist. Rumeeniat tabas loodusõnnetus eelmise aasta juunis. Praegu, 2009. aasta septembris ei ole Rumeenia valitsus ikka veel rahalist toetust saanud. Ma arvan, et vajame edaspidi ka jätkusuutlikku metsanduspoliitikat ning strateegiat sedasorti loodusõnnetuste ärahoidmiseks.
Stavros Dimas
Austatud juhataja, tahaksin tänada austatud parlamendiliikmeid nende äärmiselt konstruktiivse panuse eest tänaõhtusesse arutelusse ning suurepäraste ideede eest, mida nad esitasid.
Hädaolukorrad nõuavad sageli inimeludes ning majanduslikus ja keskkondlikus mõttes kõrget hinda. Nagu paljud kõnelejad rõhutasid, peame kliimamuutuse tõttu tegelema tulevikus arvatavasti rohkearvulisemate ja rängemate loodusõnnetustega - mitte ainult metsatulekahjudega, mis ei piirne enam Lõuna-Euroopaga, vaid hakkavad puhkema ka Kesk- ja isegi Põhja-Euroopas - ning teist tüüpi loodusõnnetustega, nagu näiteks üleujutused. Sellepärast on meil tarvis pidevalt tugevdada ja parandada katastroofide ohjamise Euroopa ressursse, mis on oma lisandväärtust nüüd selgelt tõestanud.
Seda on kinnitanud ka tulekahjud tänavu suvel, mis tuletasid meile meelde, et ühendus peab parandama mitte ainult oma võimet loodusõnnetustega tegelda, vaid ka suutlikkust neid ennetada, nagu arvukad kõnelejad on täna õhtul juba rõhutanud. Meenutaksin siinjuures täiskogule, et veebruaris esitas komisjon loodusõnnetuste ja inimese põhjustatud katastroofide ennetamise kohta teatise, milles sõnastas teatavad ettepanekud.
Me ootame selle teatise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu kommentaare. Usun, et uus parlamendikoosseis ei hakka viivitama vastusega, mille loodame saada veebruaris. Arvame, et nad annavad meile poliitilise motivatsiooni, ning sedasama teeb ka eelseisva istungjärgu resolutsioon, et vajalikku tööd selles suunas jätkata.
Kuna arvukad kõnelejad, alustades proua Podimataga, selle teema tõstatasid, tahaksin rõhutada ka kliimamuutuse küsimust ning vajadust vastu võtta ja läbi vaadata ühenduse metsandusstrateegia, mille eesmärk on tegelda kliimaga seotud valdkondadega. Ka see annab võimaluse uurida metsatulekahjudega seotud küsimusi. Lisaksin siinkohal, et komisjoni teatis on väga oluline, nagu on ka teatis, mille esitasime eelmisel nädalal kliimamuutuse lepingu finantseerimise kohta; ootame, et see leping Kopenhaagenis sõlmitakse ning tehakse kättesaadavaks suured summad, millest finantseerida kliimamuutusega kohanemist arengumaades. Rahalised vahendid suunatakse vajalikeks töödeks, nii et riigid, mis kannatavad kliimamuutuse mõjude all, ilma et oleksid ise panustanud kasvuhooneefekti tekkimisse, oleksid suutelised nende mõjudega tegelema.
Tegelikult olen teinud ettepaneku, et me ei peaks selle meetmega alustamiseks lihtsalt 2013. aastat ootama, vaid võiksime kohe 2010. aastal peale hakata. Loodan, et Euroopa Ülemkogu kas 17. septembril või oktoobris nõustub, et tuleb eraldada raha töö viivitamatuks alustamiseks, nii et need riigid võiksid näha, et Euroopa Liit ja arenenud riigid tõepoolest seda mõtlevad, mida nad ette panevad ja ütlevad.
Siin tehti veel hulk muid väga olulisi tähelepanekuid - ja kui ma tohin öelda, siis olid need kõik õiged - ühenduse finantseerimise rolli kohta. Ühenduse maaelu arendamise mehhanism ja Euroopa Regionaalarengu Fond pakuvad võimalusi riikide ennetusmeetmete toetamiseks. Komisjon hakkab ühenduse solidaarsusfondi pakutud võimalusi kasutama taastamistöödel tehtavate jõupingutuste toetamiseks liikmesriikides.
Olles kuulnud, et komisjoni sekkumine peaks olema viivitamatu, tahaksin selgitada järgmist: meil on siin kaks küsimust ning jääb ebaselgeks, kummale neist viidati. Üks neist on ühenduse kodanikukaitse mehhanismi mobiliseerimine ja teine solidaarsusfondi aktiveerimine. Mis puutub ühenduse kodanikukaitse mehhanismi, siis võin teile öelda, et selle mobiliseerimine toimub viivitamatult, reaalajas. Tooksin hiljutise näite tulekahjude puhkemisest Kreekas: tunni aja jooksul pärast Kreeka valitsuse ametliku palve saamist lendasid Itaalia õhusõidukid välja, et olla kohapeal valmis järgmisel päeval kasutamiseks. Seega toimus mobilisatsioon viivitamatult.
Nagu ma oma esimeses kõnes ütlesin, olime esimesed, kes saatsid spetsialistid loodusõnnetuse toimumispaika tsunami ja keeristormi Katrina puhul. Saime ühenduse kodanikukaitse mehhanismi kaudu võetud meetmete eest suure tunnustuse osaliseks ning see kinnitab nii viimastel aastatel saavutatut kui ka olemasolevat potentsiaali, tingimusel, et on olemas volitused ja ressursid - eriti rahalised ressursid - et laiendada tööd, mida tehakse Euroopa Liidu, kodanike, keskkonnakaitse ja Euroopa kodanike vara heaks.
Mis puutub solidaarsusfondi, siis olen kuulnud - ja see on õige - et oleks tarvis rohkem paindlikkust. Tegelikult peaks see suutma reageerida võimalikult kiiresti, sest solidaarsusfondi mõte ongi täpselt selles, et korvata loodusõnnetuste põhjustatud kulutused või osa nendest.
Seepärast on loogiline, et komisjon peaks tegutsema viivitamatult ning et liikmesriigid saaksid oma piirkondlike või keskasutuste kaudu võtta viivitamata meetmed raha väljamaksmiseks. Peale selle on Euroopa solidaarsusfondis veel klausel, et tööd peavad olema tehtud ühe aasta jooksul pärast raha väljamaksmist. See on loogiline, kuid nõuab suuremat paindlikkust.
Lõpetuseks - ja mul on kahju, et pole rohkem aega väga konkreetsetele küsimustele vastamiseks - tahaksin lihtsalt öelda, enne kui ära unustan, kuna paljud kõnelejad viitasid majanduse taastamiskavadele, et see on muidugi väga hea mõte, kuna saab olema väga palju kasu, kui nendesse võetakse projektid loodusõnnetuste ennetamiseks, mida võime enam-vähem oodata ka järgmisel aastal - nagu enne öeldi, arutame neid teemasid ju igal aastal - sellepärast, et need tõstavad majanduslikku aktiivsust ja loovad uusi töökohti ning ka sellepärast, et need hoiavad ära kahjustused, mille taastamiseks tehtavad tööd läheksid maksma miljoneid eurosid. Sellepärast on nende investeeringute tulemused mitmekordsed ning need hoiavad muidugi ära ka inimeste hukkumise loodusõnnetustes.
Lõpetuseks tahaksin rõhutada, et kuigi pole võimalik täielikult kõrvaldada metsatulekahjude või muude loodusõnnetuste, nagu näiteks üleujutuste, maavärinate ja isegi sõjalise sissetungi ohtu - sest ühenduse kodanikukaitse mehhanism on sekkunud üleujutuste, maavärinate ja metsatulekahjude puhul ning evakueerinud elanikkonda näiteks pärast konflikti Liibanonis ja me oleme seal abiks olnud väga edukalt - saab seda kahtlemata vähendada meie koostöö kaudu ning parema kollektiivse vastusega sellistele katastroofidele. Komisjon kohustub suurendama ühenduse panust loodusõnnetuste ennetamisse, nendeks valmisolekusse ja tagajärgede likvideerimisse, et kaitsta kodanikke ja keskkonda.
Tänan parlamenti veel kord tema aktiivse toetuse eest katastroofide ohjamise parandamisele kõigi Euroopa kodanike hüvanguks.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 16. septembril.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Iosif Matula  
Olen üpris mures, kui suure ulatuse on viimastel aastatel omandanud need loodusõnnetused, mis on põhjustatud mitte ainult loodustingimustest, vaid ka inimtegevusest, ning kahjustavad nii majanduslikku kui ka sotsiaalset infrastruktuuri. Meie vastus sellele nähtusele Euroopa Liidu solidaarsusfondi kaudu pakub olulist toetust loodusõnnetuste tõttu kahjustatud piirkondade taastamisel ning vähendab nende võimalikke piiriüleseid mõjusid. Tahan siiski rõhutada, et on tarvis lihtsustada ja parandada kriteeriumide läbipaistvust selle fondi kasutamisel, nii et kannatada saanud piirkonnad võiksid ühenduse abi võimalikult kiiresti kasutada. Peame samuti võimaldama rohkematel piirkondadel abi saada, kehtestades fondi kasutamiseks madalama künnise. Peale selle toetan ma Euroopa strateegia loomist, et võidelda loodusõnnetustega ning tugevdada Euroopa ühendjõude, mis oleksid valmis loodusõnnetuse puhul tegutsema igas ELi nurgas.
Richard Seeber  
Viimasel suvel möllasid mitmes Euroopa piirkonnas jälle laastavad metsatulekahjud, mis põhjustasid mitte ainult märkimisväärset majanduslikku kahju, vaid nõudsid ka 11 inimelu. Selliste loodusõnnetuste palge ees peab Euroopa üles näitama solidaarsust. Sedalaadi sundolukorrad annavad ühendusele võimaluse demonstreerida oma väärtusi ning võimaldavad Euroopa elanikel kogeda Euroopa Liidu poolt pakutavat otsest lisandväärtust. Praktilisel rakendamisel tuleb abi andmise eeskirju siiski täielikult järgida. Liikmesriigid on need, kes vastutavad loodusõnnetuste vastaste ettevaatusabinõude ettevalmistamise eest ja koostavad hädaolukorra juhtimiskavad ning Euroopa Liit ei tohi nendesse liikmesriikide olulistesse võimupiiridesse sekkuda. Ühenduse solidaarsusfond on usaldusväärne ja väga kasulik finantsjuhtimisvahend. Pikemas perspektiivis tuleb Euroopas sellise iseloomuga tulekahjude ennetusstrateegiat parandada ning me peame lõpetama lootmise lühiajalisele kriisijuhtimisele.
Dominique Vlasto  
Seistes silmitsi traagiliste tulekahjudega, mis taas kord on laastanud Lõuna-Euroopat, peame reageerima nii, et neile talumatutele sündmustele edukalt lõpp teha. Eelkõige tuleb paremini korraldada sekkumisvahendid: härra Barnier' idee on moodustada Euroopa kodanikukaitsejõud, mis suudavad riikide jõudude toetuseks sekkuda. Tulest võitusaamiseks on tarvis laiaulatuslikku kiiret sekkumist: Euroopa solidaarsus peab olema tõhusam. Siiski jääb eluliselt tähtsaks ka ennetamine: tuleb hooldada ja puhastada metsi. Lõuna-Prantsusmaal on 75% metsadest eravalduses. Seepärast on oluline saada omanike toetus ning innustada neid metsapiirkondi hooldama. Eelkõige tähendab see, et tuleb uuendada Vahemeremaade metsad, millest saadav majanduskasu on liiga väike: struktuurifondi poolt toetatavad algatused peavad soodustama regulaarset proovide võtmist biomassist ja selle kasutamist energia tootmiseks ning jätkusuutliku metsanduse ja vastutustundliku ökoturismi arendamist. Seepärast kutsun ma Euroopa Komisjoni üles tunnustama Vahemeremaade metsa iseloomulikke jooni ning esitama tegevuskava nende kaitsmiseks ja metsa looduslike ressursside paremaks kasutamiseks. See on kõige vähem, mida saab pikaajalises perspektiivis teha tuleohu vähendamiseks ning Lõuna-Euroopa habraste ökosüsteemide säilitamiseks ja taastamiseks.
