Ukraina (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldus Ukraina kohta.
Paruness Ashtonil ei olnud täna võimalik meie juurde jääda. Volinik Füle räägib sellel teemal tema nimel.
Štefan Füle
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Ma tänan teid selle võimaluse eest ja annan edasi Catherine Ashtoni vabandussõnad. Ta palus mul jagada teiega seda, mida tal oli kavas rääkida.
Mul on hea meel võimaluse üle teha avaldus praeguse olukorra kohta Ukrainas. Ma esitaksin oma tähelepanekud kolme olulise eelseisva sündmuse valguses. Nendeks on ELi ja Ukraina ministrite kohtumine Luxembourgis 26. oktoobril, kohalikud valimised 31. oktoobril ning 14. ELi ja Ukraina tippkohtumine, mis peetakse Brüsselis 22. novembril.
Poliitilised vabadused on Ukrainas viimasel ajal olnud väga heas seisus. Järjestikuste valimiste puhul on leitud, et need on ellu viidud rahvusvaheliste standardite kohaselt. Ukrainas on välja kujunenud kiiresti arenev ja mitmekesine kodanikuühiskond ja meediakeskkond. Inimõiguste austamise vallas on kõikjal tehtud järjepidevaid edusamme.
Tänu asjade sellisele käigule ja järjestikuste valitsuste soovile sõlmida Euroopa Liiduga tihedamaid sidemeid on suhted Euroopa Liidu ja Ukraina vahel hoogsalt arenenud. See peegeldub kõige selgemini Euroopa Liidu ja Ukraina vahelises sihiteadlikus ja kaugeleulatuvas assotsiatsioonilepingus, mille üle me praegu läbirääkimisi peame ning mille eesmärk on saavutada kaks eesmärki - poliitiline partnerlus ja majanduslik lõimumine Euroopa Liiduga.
President Janukovitši valitsus on viimastel kuudel asunud ellu viima mitmeid olulisi majandusreforme, mida tuleks tunnustada. Nende hulka kuulub riigihankeseaduse vastuvõtmine, millel peaks olema oluline roll korruptsioonivastases võitluses ja konkurentsivõime suurendamises.
Ka gaasisektori reformimist käsitleva seaduse vastuvõtmine, mis sillutab teed Ukraina peatsele ühinemisele energiaühenduse asutamislepinguga, ning Rahvusvahelise Valuutafondiga hiljuti saavutatud kokkulepe reservkrediidi kohta on makromajandusliku stabiilsuse, läbipaistvuse ja majanduskasvu kindlustamisel väga vajalikud sammud. Nende reformidega minnakse õiges suunas ja need peavad jätkuma.
Samuti on Ukraina valitsusel õnnestunud saavutada teatav stabiilsus, mis kippus Ukraina poliitilistes asutustes viimastel aastatel kaduma. See on riigi tulemusliku juhtimise tagamist silmas pidades tähtis ja vajalik muutus. Sellegipoolest teevad meile muret pidevad ja kaugele levivad teated põhivabaduste ja demokraatlike põhimõtetega seotud olukorra halvenemisest Ukrainas. Eriti murettekitavad on kaebused meediavabaduse, kogunemisvabaduse ja ühinemisvabaduse piiramise kohta.
Austus nende põhiväärtuste vastu on väga tähtis. Need väärtused on isikuvabaduste parim garantii. Need tagavad tõelise ideede konkurentsi. Samuti on need väärtused tõeliselt avatud, uuendusliku ja konkurentsivõimelise ühiskonna olemuslik osa.
1. oktoobril tegi Ukraina konstitutsioonikohus otsuse, millega tühistati 2004. aasta oranži revolutsiooni järel tehtud põhiseaduse muudatused. See otsus üksnes suurendab vajadust viia Ukrainas kaasava reformiprotsessi raames läbi ulatuslikum põhiseaduse reform ja on suurel määral seotud Euroopa Parlamendi käesoleva aasta 25. veebruari resolutsiooni põhiteemaga. Sellise protsessi eesmärk peaks olema tõhus ja püsiv põhiseaduslik süsteem, mille tasakaal ja kontrollimehhanismid vastavad Euroopa standarditele.
Euroopa Liidu ja meie liikmesriikide jaoks on inimõiguste austamine, demokraatlikud põhimõtted ja õigusriigi põhimõtted alustalad, mis meid ühendavad. Need on põhimõtted, mille puhul ei saa teha järeleandmisi, ja see kehtib ka meie suhetes oluliste partneritega, näiteks Ukrainaga. See, kui kiire ja ulatuslik on meie ja Ukraina vaheline vastastikune lähenemine, sõltub nende väärtushinnangute täielikust austamisest.
Michael Gahler
Austatud juhataja, head kolleegid! Ukrainlased on muljetavaldava visadusega seisnud selle eest, et nende riigi tulevik oleks seotud Euroopaga. Ukrainast saabuvad murettekitavad teated viitavad aga sündmustele, mis viivad selle riigi Euroopast kaugemale. Seepärast toimubki meie arutelu enne kohalikke valimisi. Majandusreforme saame arutada novembris seoses ELi ja Ukraina tippkohtumisega.
Niisiis peame rääkima salapolitsei hirmutamistegevusest ning ajakirjandusvabaduse ja valimistel vabalt osalemise võimaluste piiramisest. Head uudised majandusvallas ei kaalu neid nähtusi üles. Majandusliku heaolu loomine autoritaarse võimu kaudu on Hiina, mitte Euroopa meetod. Neil, kes on praegu Ukrainas võimul, ei tohiks lasta arvata, et nad pääsevad karistamatult lihtsalt seetõttu, et Euroopa laiem üldsus ei ole toimuvast teadlik või et eelmise valitsuse tegevuses oli mööndavasti puudujääke hea valitsemistava ja korruptsioonivastase võitluse vallas. Need puudujäägid tõepoolest esinesid, kuid see-eest polnud tollal tunnet, et keegi kogu aeg jälgib, ega salapolitsei külaskäike, mida nüüd on kogenud Lvivi katoliikliku ülikooli rektor ning noored, kes kuuluvad vabaühendustesse ja opositsioonierakondadesse. Ettevõtete elektrivarustuse katkestamine, arvutite konfiskeerimine, erakondade kontorite hõivamine väidetava rünnakuohu ettekäändel - kogu see déjà vu on Ukrainas reaalsus. Seda kõike tehakse metoodiliselt. Salapolitseid juhib Valeri Horoškovski, kes ohjab ühtlasi meediaimpeeriumi ja kuulub nüüd ka komisjoni, mille pädevuses on riigi kõrgeima kohtuniku ametissenimetamine. Ka see distantseerib Ukrainat Euroopast. Kohalike valimiste eel pole poliitikute konkureerimise võrdsetest võimalustest peaaegu midagi järel. Opositsioon on valimistelt osaliselt kõrvale jäetud, samal ajal tekib spontaanselt marionetterakondi ja kuulekad kohalikud omavalitsused lubavad neil valimistel osaleda. Kiievis kaotatakse pikema jututa linnaosade volikogusid, nii et linnaosades valimisi ei toimu - valitsev erakond teab, et seal ta praeguse seisuga ei võidaks. Võimuvertikaali eesmärk on saavutada kontroll piirkondade üle, kus varem oldi võimu vastu meelestatud.
Meie jagame vastukaaluks omi, Euroopa kogemusi. Meie liikmesriikides on tähtsad otsused langetatud demokraatliku kokkuleppe kaudu, milleni jõudsid valitsus ja opositsioon, kes on valmis võtma vastutust Euroopa reformide, õigusriigi põhimõtete, konkurentsivõimelise turumajanduse ja Euroopa lõimumise eest. Me soovime, et Ukraina jätkaks seda teed koos meiega.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Marek Henryk Migalski
(PL) Tänan, et lubasite mul küsimuse esitada. Sellise arutelu puhul on alati hea esimene olla. Te maalisite tõepoolest üsna sünge pildi sellest, mis Ukrainas praegu toimub, minnes isegi nii kaugele, et võrdlesite seda Hiinaga. Kas te tõesti arvate, et praegune olukord Ukrainas on sedavõrd kohutav, et me peaksime pilduma selle riigi pihta nii tõsiseid süüdistusi? Milline on teie seisukoht Venemaa kohta selles kontekstis? Kas Ukraina ja Venemaa võrdsustamine ei ole Ukraina suhtes ebaõiglane?
Michael Gahler
Aitäh, juhataja! Ma ütlesin, et eesmärk saavutada majanduslik heaolu autoritaarse võimu kaudu ei ole see tee, mille Euroopa valiks. Me teame, et nii tehakse Hiinas. Ma ei teinud võrdlust, ma ütlesin vaid, et see oleks vale tee ja see ei oleks euroopalik tee. See, mida ma kirjeldasin, on minu arvates ukrainlaste jaoks vägagi reaalne olukord. Mis puudutab Ukraina väidetavaid majanduslikke saavutusi, siis kõigepealt on vaja näidata nende toimivust.
Adrian Severin
fraktsiooni S&D nimel. - Lugupeetud juhataja! Ukraina on meie jaoks väga oluline riik. See on riik, kus tuleb lahendada hulk probleeme. Ma tahaksin tänada volinikku, kes kirjeldas täpselt sealset olukorda ja ka meie ootusi.
Uus valitsus astus ametisse vabade ja õiglaste valimiste tulemusena, mida me kõik tunnustasime. Praegu on õige aeg lasta valitsusel tegutseda, mitte anda eelhinnanguid valitsuse saavutuste ja läbikukkumiste kohta tema mandaadi esimestest minutitest peale. Selle arutelu tõeline probleem on seotud meie endiga. Me jagasime ukrainlased liiga kiiresti lääne ja ida pooldajateks. Kuna lääne pooldajad ei ole võimul, on meil raske tunnistada, et ida pooldajad saavad hakkama ja aitavad riigil edendada Euroopa Liiduga seotud ootusi. See on tänase arutelu tegelik probleem ja me peaksime mõistma, et tõelised Euroopa pooldajad on Ukraina pooldajad - need, kes on võimelised tooma oma kodumaale õigusriigi, demokraatia ja euroopaliku moderniseerimise.
Lõpetuseks tahaksin lihtsalt paluda, et kolleegid otsustaksid lükata selle resolutsiooni vastuvõtmise edasi, sest ukrainlastel seisavad ees valimised ja meiega peetavad läbirääkimised. Me ei peaks võtma vastu resolutsioone poliitilise protsessi kestel, enne kui meil on olemas faktid, mille põhjal me saame tõepoolest järeldusi teha.
Adina-Ioana Vălean
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Tundub, et meil on raskusi otsustamisel, kuidas oma idanaabri Ukrainaga suhelda.
See on sama keeruline ka Ukraina jaoks, kes kohtleb Euroopat ühel päeval liitlasena, teisel päeval aga probleemina. Seetõttu leian, et me peaksime olema pragmaatilised, tunnistama Ukrainas valitsevat tegelikku olukorda ja leidma oma eesmärkides ühisosa, et jõuda kokkulepetele.
Majanduskoostöö on alati olnud Euroopa kõige võimsam lõimimismootor ja Euroopa võlgneb oma edu sellisele pragmaatilisele suhtumisele alates 1956. aastast.
Niisiis peame jätkuvalt keskenduma institutsionaalsetele ja majanduslikele reformidele, mis tuleb Ukrainas paralleelselt ellu viia. See kahetasandiline lähenemine on ainuvõimalik, kui me tahame luua eduspiraali, mis võiks viia demokraatliku stabiilsuseni selles riigis ja Euroopa idanaabruses.
Muude prioriteetide seas tuleks ühe esmatähtsa eesmärgina toetada tugeva ärikeskkonna loomist ja toimiva turumajanduse saavutamist Ukrainas, soodustades kinnisvara- ja käibemaksureforme ning jõupingutusi võitluses laialt levinud korruptsiooniga.
Seetõttu näen ma assotsiatsioonilepingus võimsat reformivahendit. See on ka põhjus, miks me peaksime jätkama läbirääkimisi teemadel, mis puudutavad põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubandusala rajamist ning Ukraina liitumist energiaühenduse asutamislepinguga.
Sellega seoses rõõmustab mind Ukraina ühinemine Maailma Kaubandusorganisatsiooniga. Selles võib näha olulist sammu, millega Ukraina võtab omaks Euroopa majandusstandardid.
Loodan, et me lõpetame vabakaubanduslepingu pideva edasilükkamise ja meil õnnestub soodustada vastastikusel usaldusel põhineva eduspiraali tekkimist, mis on kasulik kogu sellele piirkonnale ja Euroopale.
Rebecca Harms
Lugupeetud juhataja! Kõigepealt tahaksin öelda, et ma jagan muret olukorra teravnemise ja ebademokraatlike sündmuste pärast Ukrainas. Üha rohkem saabub teateid ajakirjanike sõnavabaduse mahasurumise ning vabaühenduste pühendunud liikmete ja demokraatliku arengu nimel tegutsevate inimeste korrapärase ähvardamise kohta. Ka salapolitsei roll on väga murettekitav. Samas ei usu ma, et tülid ajakirjandusvabaduse ja üldise demokraatliku arengu nimel on alguse saanud eelmistest valimistest. Pigem - ma olen seda siin sageli öelnud - on kõik juhtivad jõud Ukrainas korduvalt võimu kuritarvitanud eesmärkidel, mille hulka kuulub ka isiklike huvide rahuldamine. Selline kuritarvitus süveneb ja see peab meid tegelikult muretsema panema.
Me teeksime endale karuteene, kui võtaksime selle resolutsiooni vastu, muretsemata Ukraina teatavate majandussuundumuste pärast. Ma olen samavõrd suure murega jälginud, kuidas Venemaa mõju Ukraina majandusele, selle energeetikasektorile, ent ka teistele sektoritele, on süstemaatiliselt laiendatud. Seetõttu tahaksin minagi soovitada, et me ei hääletaks mitte homme, vaid pärast seda, kui meie delegatsioon on käinud Kiievis - delegatsioon läheb sinna ülejärgmisel nädalavahetusel -, ja enne meie tippkohtumist, et me oleks hoolikalt ette valmistunud kõigis valdkondades ja leppinud kokku Euroopa Parlamendi tegelikus seisukohas Ukraina olukorra kohta.
Ma olen Ukrainas toimuvat koos oma arvukate ukrainlastest sõpradega jälginud alates demokraatiaeelsetest aegadest kuni tänaseni. Ukraina valis väga hea tee. Meile tundus, et viimased valimised toimusid kooskõlas demokraatlike tavadega. Kui olukord nüüd ei parane, vaid muutub hoopis halvemaks, peaksime siiski väga hoolikalt kaaluma, kuidas me sekkume ja kuidas ei sekku. Igal juhul soovitan ma enne meie järgmist visiiti Ukrainasse otsust mitte teha. Meid võetakse paremini kuulda, kui me algatame seal arutelu asjade üle, millest me selles resolutsioonis räägime.
Nagu ma ütlesin, olen ma tõesti mures. Ma saan palju teateid selle kohta, et kõik läheb halvemuse suunas. Sellegipoolest teeksime endale karuteene, kui me välistaksime arutelu Ukrainas kohapeal ja võtaksime vastu liiga rutaka otsuse.
Michał Tomasz Kamiński
fraktsiooni ECR nimel. - (PL) Paljud meist etendasid oranži revolutsiooni ajal aktiivset rolli, aidates Ukraina demokraate rasketel aegadel. Samas oleme alati rõhutanud, et suhetes Ukrainaga ei olnud meie eesmärk toetada mingit konkreetset poliitilist jõudu, vaid aidata Ukrainal saada demokraatlikuks ja vabaks riigiks. Me peaksime täna meenutama, et Euroopa Parlament ei osalenud Ukraina sisepoliitikas, vaid tegutses eestkostjana kahel väga olulisel moel: ühelt poolt kinnitades ja pooldades ukrainlaste Euroopa-püüdlusi ning teiselt poolt toetades Ukrainas demokraatiat, inimõigusi ja kõiki neid väärtusi, mida me peame euroopalikeks väärtusteks. Ma leian, et kavandatava resolutsiooni toon ei aita neid, kes peavad end Ukraina sõpradeks. Tänane resolutsioon lükkab Ukrainat vaid Venemaale lähemale ja annab õiguse neile, kes ütlevad: "Näete, läänes ei ole meie jaoks kohta. Lääs suleb meie ees ukse.”
Me peame olema Ukraina suhtes avatud, me peame talle rääkima, millised on Euroopa standardid, ja me peame jätkama surve avaldamist, et tagada nende järgimine. Teisalt peame kindlasti ära hoidma Ukraina tagasipöördumise itta. Tahaksin küsida kolleeg Gahlerilt, kelle pühendumist inimõigustele ja rahvusvahelisele poliitikale ma hindan väga kõrgelt, miks ta peab vajalikuks kasutada Ukraina kohta niivõrd karme sõnu. Ma tahaksin teada, kas oma hiljutisel kohtumist peaminister Putiniga kasutas tema kolleeg Angela Merkel selliseid hävitavaid sõnu Venemaa kohta.
Bastiaan Belder
fraktsiooni EFD nimel. - (NL) Austatud juhataja! Selle nädala alguses oli Hollandi ajalehepealkirjade teemaks Ukraina ja - ma ütlen seda siinsele kuulajaskonnale - paraku ei olnud need pealkirjad kuigi meeldivad. See oli esmaspäeval. Lühidalt öeldes on Ukraina Ida-Euroopa Metsik Lääs. Kuuldavasti kardavad välisinvestorid seadusetust, mis valitseb selles riigis, kus eelmisel nädalal sundvõõrandati pettuse ja vägivallaga koguni 3000 hoonet ja ettevõtet. Petised on mestis riigi poliitikutega, et ettevõtjaid haneks tõmmata. Samas on Euroopa Liidu liikmesriigid alates 1991. aastast olnud suurimad otseinvesteerijad Ukrainas.
Volinik Füle, kas te olete teadlik neist Euroopa investorite muredest Ukrainas ja milliseid konkreetseid samme on komisjon astunud, et kaitsta Euroopa õiguspäraseid ja seaduslikke ärihuve Ukraina majanduses? See näitaks pühendumist. Meil ei ole midagi Ukraina vastu. Meie erakond pooldab koguni Ukraina võimalikku ühinemist Euroopa Liiduga, kuid me peame muidugi säilitama kaine mõistuse. Me näeme murettekitavaid muutusi - mitte ainult inimõiguste vallas, vaid ka sellistes valdkondades nagu majandus ja ettevõtlus.
Andreas Mölzer
(DE) Lugupeetud juhataja! Vaid mõned kuud pärast selle aasta veebruaris toimunud presidendivalimisi, mille tulemusena sai Viktor Janukovitš tähistada oma tagasitulekut, pole oranži revolutsiooni demokraatlikest saavutustest ilmselgelt enam midagi järel. Kui aga isegi finantsturg leiab, et uus valitsus on stabiilsem ja ettearvatavam kui oranži revolutsiooni tulemusena ametisse astunud valitsus, siis see on tõenäoliselt märk sellest, et lääne - ehk siis Euroopa - ettekujutustele vastavat demokraatiat ei saa üks ühele üle kanda kõikidele riikidele, sealhulgas postkommunistlikku mõjusfääri kuuluvatele riikidele. Konstitutsioonikohtu hiljutine otsus tugevdab tõepoolest presidendi positsiooni ja nõrgestab parlamendi oma, selles pole kahtlustki. Need, kes seda piirkonda tunnevad, ütlevad, et faktiliselt oli presidentaalne süsteem kanda kinnitanud juba enne seda formaalset kohtuotsust. Ajakirjandus- ja arvamusvabaduse kasvav piiramine seab kahtluse alla president Janukovitši kinnitused demokraatlike standardite säilitamise kohta. Kui presidendil õnnestub ühtaegu tugevdada oma võimu ja saavutada kesksete reformide elluviimise teel majanduse taastumine Ukrainas, mis on kahtlemata selle mandri üks vaesemaid riike, siis jääb ta ilmselt presidenditoolile kauemaks ja minu arvates ei jää Euroopa Liidul üle muud, kui see lihtsalt teadmiseks võtta.
György Schöpflin
Austatud juhataja! Ukrainas toimuvat ilmestab hästi üks vana ütlus, et võim korrumpeerib ja täielik võim korrumpeerib täielikult. Valitsev eliit on võimul olnud alates Janukovitši valimisest presidendiks ja palju sellest, mida on seni tehtud, viitab võimu koondumise soosimisele.
See on veelgi silmatorkavam, kui me meenutame presidendivalimiste tulemusi: Janukovitš sai vaid väikese häälteenamuse ning pälvis tugeva toetuse üksnes riigi lõuna- ja idaosas. Ometi - ja see on praegu Ukraina poliitikas tooni andev tendents - liigutakse kindlalt alternatiivsete võimukeskmete marginaliseerimise suunas. See on mõjutanud ajakirjandust, õigusriiki, opositsiooni ja riigivalitsemise autonoomiat. Eriti murettekitav on asjaolu, et salapolitsei on saanud õiguse riigis toimuvasse väga ulatuslikult sekkuda.
Kõik see on tuleviku jaoks halb enne, eriti kui ukrainlased tõepoolest tahavad läheneda Euroopale, sest Janukovitši ehitatav süsteem viib pigem Euroopast eemale.
Muutuste kohta võib parimal juhul öelda seda, et need on toonud riiki teatava stabiilsuse, kuid mida aeg edasi, seda rohkem kuulutab see stabiilsus ette paigalseisu ja tardumust. Samas on tõsi, et Janukovitš on kahtlemata parandanud suhteid Venemaaga. Seeläbi on aga omaks võetud mõningane alluvus Moskvale, mida varem ei olnud. Kas Ukraina ühiskond on sellise muutusega pikemas plaanis nõus, ei ole veel selge.
Marek Siwiec
(PL) Küsigem endalt, mis Ukrainas tegelikult toimus - kas riigipööre või ehk koguni sõjaväeline riigipööre? Üksnes sellisel juhul peaksime kogu öö üleval olema ja resolutsioone koostama, et järgmisel päeval läbirääkimiste laua taha istuda. Meie läbirääkimised näevad välja nii, et absoluutne enamus lihtsalt dikteerib, kuidas resolutsioonid tuleb sõnastada ja mida neis tuleb öelda. Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni resolutsiooni projekti sõnastus on selline, mida kasutatakse Aafrika diktaatorite ja Lõuna-Ameerika režiimide hukkamõistmiseks. Ukraina olukorra puhul ei ole õige sellist keelekasutust pruukida. Ma paluksin rahvapartei liikmetel otsustada, kas me peaksime Ukraina kirjeldamisel kasutama volinik Füle väljenduslaadi, kes ütleb "jah, aga...”, s.t mõned asjad on hästi, kuid on olemas palju niisuguseid asju, mis meile ei meeldi, või hoopis negatiivset sõnastusviisi, öeldes, et meile ei meeldi mitte miski ja kõik tuleb hukka mõista.
Ukraina oli viis aastat kaoses. Me olime selle kaose tunnistajateks. Me aitasime demokraate ja igaüht, kes tahtis liikuda Euroopa Liidu suunas. Kuus kuud on võimu kindlustatud. Sellel võivad olla ebasoodsad tagajärjed ja meie ülesanne on neile ebasoodsatele tagajärgedele tähelepanu juhtida, kuid mitte praegu ja mitte sellisel viisil. Ma saan aru rahvapartei pettumusest, et Julia Tõmošenko kaotas valimised, aga ma ütlen teile: kahju küll, võib-olla tal oligi võimalus võita, kuid ta kaotas. Nüüd peame tunnistama, mis tegelikult toimub, ja hoidma Ukraina võimudel silma peal, kuid see ei tähenda, et me peaksime lapse koos pesuveega välja viskama.
Paweł Robert Kowal
(PL) Ma olen volinik Fülele tema asjaliku suhtumise eest väga tänulik. Selline hoiak toob suuri muutusi Euroopa Liidu suhetesse Ukraina ja Valgevenega. Samuti tänan Rebecca Harmsi tema tasakaalustatud seisukoha ja tema tavapäraselt arukate sõnade eest Ukraina teemal. Kogu OSCEst saadud teave kinnitab, et Ukraina on siiani üks vähestest endise Nõukogude Liidu riikidest, kus on korraldatud nõuetekohaseid valimisi. See on Ukraina - nii oranži kui ka sinise leeri - saavutus. See on saavutus, mida me ei saa kahtluse alla seada enne, kui järgmised valimised on toimunud. See oleks Euroopa Liidu ja meie parlamendi tõsine poliitiline viga, kui me kuulaksime Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni ja heidaksime kahtlusevarju tõsiasjale, et ühes vähestest idapoolsetest riikidest on võimalik valimisi edukalt läbi viia. Aitame parem Ukrainal normaalsed valimised korraldada ja ärme anname hinnanguid enne, kui valimised on möödas.
Ma pöörduksin Ukraina külaliste poole, kes siin täna viibivad: Ukraina koht on Euroopa Parlamendis. Seetõttu kohaldame teie suhtes samu standardeid, mis kehtivad Euroopa Liidu liikmesriikide puhul. Selle eest võitlesite teie, nii sinised kui ka oranžid, koos. Siin võetakse luubi alla ka kõige pisemad probleemid, mis on seotud inimõiguste või ajakirjandusvabadusega. Ärge olge üllatunud - ma pöördun meie Ukraina vendade poole - see on nii sellepärast, et teid koheldakse nagu Euroopa riiki ja vastavalt Euroopa standarditele.
Minu viimane üleskutse teile on tegutseda oma suhetes Euroopa institutsioonidega ja Euroopa Parlamendiga ühiselt. Me usume, et olete tulevikus meie hulgas. Me teame, et niipea seda ei juhtu, kuid me tahame teid selles aidata. Ma olen Rebecca Harmsiga nõus, et resolutsioon tuleks koostada pärast valimisi. Siis, enne ELi tippkohtumist, saame seda teemat avameelselt arutada ja kujundada Euroopa Parlamendi ühise seisukoha.
Inese Vaidere
(LV) Lugupeetud kolleegid! Ukraina on Euroopa Liidu jaoks suure strateegilise tähtsusega riik. Seetõttu ei saa me seal toimuva suhtes ükskõikseks jääda. 1. oktoobril tulid kümned tuhanded ukrainlased tänavatele, et protesteerida põhiseaduse muudatuste vastu, mille algatas Janukovitš ja kinnitas konstitutsioonikohus, kelle koosseisu muudeti peagi pärast presidendivalimisi. Need muudatused viidi ellu ilma demokraatliku aruteluta ja Veneetsia komisjoni nõusolekuta. Need muudatused nõrgestavad võimutasakaalu ja ohustavad kohtusüsteemi sõltumatust Ukrainas. Ohtu satuvad ka majandusreformid. Meie Ukraina sõpradele teevad muret lähenevate valimiste korraldus, võimukoalitsiooni ülisuur esindatus keskvalimiskomisjonis, vabaühendustele kehtestatud piirangud ja riigi sekkumine opositsioonierakondade tegevusse. Just seepärast on seda resolutsiooni täna vaja. Kahjuks lükkas valitsuskoalitsioon tagasi Ukraina parlamendis esindatud opositsiooni ettepaneku seada ühinemine Euroopa Liiduga Ukraina välispoliitika prioriteediks. Me peame sellegipoolest jätkuvalt rõhutama, et koostöö Ukrainaga on tähtis, ja jälgima sõlmitud lepingute täitmist. Euroopa Liit peab nõudma, et Ukraina võitleks korruptsiooniga, aitama samal ajal sellele võitlusele kaasa ning nõudma ajakirjandusvabaduse tagamist. Olukord, kus meediamagnaat on ühtlasi riigi julgeolekuteenistuse juht ja kuulub kõrgemasse kohtunõukokku, mille pädevuses on kohtunike ametissenimetamine ja vabastamine, ei ole omane demokraatlikule riigile. Lõpetuseks leian, et ka meie ise peame astuma kasutoovaid samme, pakkudes tulevikuks viisavaba režiimi kehtestamist ja ka majanduskoostööd, eriti energeetika valdkonnas, sellal kui me Ukraina demokraatlikku arengut ootame. Sellise eesmärgi võiks seada järgmise resolutsiooni jaoks, mille me peaksime koostama pärast valimisi ja mis peaks hõlmama energeetikat, majandust ja muid Ukrainale olulisi küsimusi. Aitäh.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Marek Siwiec
Aitäh, juhataja. Mul on väga lihtne küsimus. Võib-olla oli tegemist tõlkeveaga, kuid te ütlesite, et praegune Ukraina valitsus välistas tulevase liikmelisuse Euroopa Liidus.
Niipalju kui mina tean, tuginedes presidendi avaldusele ja Ukraina parlamendi pikaajalises poliitikas sisalduvale ametlikule kinnitusele, on kuulumine Euroopa Liitu üks nende peamisi prioriteete.
Seega on küsimus selles, kas mina mõistsin teid valesti või mõistsite teie Ukraina presidenti valesti.
Inese Vaidere
(LV) Jah, ma selgitan seda hea meelega. Ilmselgelt oli tegemist ebatäpse tõlkega. Ukraina president on teatanud valmisolekust jätkata lähenemist Euroopa Liidule. Ukraina parlamendi otsuse järgi ei ole aga ühinemine Euroopa Liiduga esimene prioriteet.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Rebecca Harms
(DE) Austatud juhataja! Ma tahaksin küsida kolleeg Vaiderelt järgmist. Nüüd, mil me oleme mustvalgel kirja pannud kõik asjaolud, mis puudutavad meie nördimust võimu kuritarvitamise ja repressioonide pärast Ukrainas, mis takistab meil minna selle tekstiga kahe nädala pärast Kiievisse, et seda seal arutada, ja seejärel otsustada, mida me edasi teeme? Ma tahaksin vastust sellele küsimusele, sest meie delegatsiooni varasemate kogemuste põhjal otsustades on see minu meelest kõige parem ja tulemuslikum viis edasi liikumiseks, eriti kui me tahame saavutada demokraatlikku mõju.
Inese Vaidere
(LV) Jah, ma vastan rõõmuga. Proua Harms, ma ei tea isegi, miks, kuid mina isiklikult olen ikkagi mures - ka pärast meie osalemist tippkohtumistel Ukrainaga - nende sõnumite pärast, mida me praegu oma Ukraina sõpradelt saame ning milles räägitakse keskvalimiskomisjoni koosseisust, ajakirjandusvabadusest ja vabaühenduste tegevuse piiramisest. Kõik need asjad leiavad aset, ja kui me väljendame nende suhtes oma muret, siis võiksid kohalikud valimised toimuda minu arvates palju paremas õhkkonnas. Miski ei takista meid järgmisel nädalal Ukrainasse minemast, ka koos oma resolutsiooniga. Miski ei takista meid koostamast veel üht resolutsiooni, mis käsitleb majandusküsimusi, nagu ma ütlesin. Me peame kindlasti seda tegema, kuid mis puudutab muret demokraatia olukorra halvenemise pärast, siis paraku peame, see tähendab, ma arvan ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Kristian Vigenin
Lugupeetud juhataja! Minu arvates näitab tänase arutelu kvaliteet, et see ei olnud ette valmistatud. Meil ei olnud seda arutelu vaja ja praegu - ei täna ega homme - pole õige aeg Ukrainat puudutavate resolutsioonide vastuvõtmiseks.
Ma pean teile meenutama, et kuus kuud tagasi oli see riik vabalanguses ja kaose äärel. Seal valitses poliitiline, majanduslik ja finantsalane ebastabiilsus, lausa sügav kriis, kuid nüüd on pilt hoopis teistsugune. Me peame tunnistama, et Ukraina valitsus on mõne kuu jooksul suutnud taastada riigis normaalse olukorra - poliitilise, majandusliku ja finantsstabiilsuse.
Probleeme on ja me ei eita seda. Kuid me peame tõdema, et nad kuulavad meid: näiteks on võetud mõningaid parandusmeetmeid valimisseaduse ja teatavate valimistoimingutega seotud küsimustes. Ma tahan öelda, et meid võetakse kuulda, kui me ei tõsta iga probleemi pärast kisa, vaid suhtume Ukrainasse sobival viisil.
Seepärast leian, et kui me võtame sellise resolutsiooni vastu 10 päeva enne valimisi, siis teeme karuteene oma parlamendikomisjonile, kes suundub 10 päeva pärast Ukrainasse; me teeme iseendale karuteene, õõnestades oma rolli. Sellist sammu ei ole kunagi tehtud. See on selge valimiste mõjutamise katse. Me ei tohiks lubada oma parlamendil sellises mängus osaleda.
Seetõttu teen ettepaneku lükata resolutsiooni vastuvõtmine edasi ja paluda ELi-Ukraina parlamentaarsesse koostöökomisjoni kuuluvatel kolleegidel suhelda oma Ukraina kolleegidega, et arutada neid küsimusi ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Traian Ungureanu
Austatud juhataja! Ukraina uus valitsus on ainult nime poolest uus. Riigis on taandareng autoritaarsete tavade poole. Eelseisvate kohalike valimiste õiguslikku raamistikku on muudetud ja see võib ohtu seada opositsioonierakondade osalemise. Muudetud on ka põhiseadust ja taastatud on de facto presidentaalne režiim. Meedia ja kodanikuühiskond on pideva surve all ning Ukraina salateenistus tundub olevat naasnud nõukogude aega.
Me peame resolutsiooni kaudu selgelt oma muret väljendama. Ukraina ametivõimudele tuleks edastada sõnum, et ainuüksi sõbralikud deklaratsioonid ei taga tihedamaid sidemeid Euroopa Liiduga. Ebademokraatlik Ukraina valitsus ei saa olla Euroopa Liidu jaoks usaldusväärne partner, eriti Musta mere strateegiliselt tundlikus piirkonnas.
Hannes Swoboda
(DE) Lugupeetud juhataja! Ma arvan, et me kõik peame kandma oma vastutust. Ukraina valitsus peab rakendama õigusriigi ja meediavabaduse põhimõtteid ning tegema seda tulemuslikult, kuid ka opositsioon peab näitama, et ta on vastutustundlik, mitte edastama valeteavet. Kui ma vaatan, kui palju teie resolutsiooni projektis sisalduvaid väiteid kõnealused isikud kohe tagasi lükkasid, ilmneb sellest, kui suurel hulgal valeteavet siin sageli esitatakse. Ka meie peame ilmutama vastutustundlikkust. Me ei saa lasta segada end sisepoliitilisse vaidlusse. Austatud kolleegid - ja ma pöördun ennekõike Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni liikmete poole -, meil pole mõtet parteipoliitilistel kaalutlustel üht või teist Ukraina erakonda kaitsta. See ei ole meie töö.
Järgmisel nädalal on meil arutelud välisministriga, siis tulevad valimised ja seejärel sõidab ELi-Ukraina parlamentaarne koostöökomisjon Ukrainasse. Kolleeg Gahler, ma apelleerin nüüd teie õiglustundele. Alati on olnud nii, et me anname oma hinnangu valimistele pärast seda, kui need on toimunud, mitte ei rutta sündmustest ette, öeldes, et asjad lähevad halvasti. See ei ole meie ülesanne ja ma palun teil olla õiglane - tavaliselt te olete seda. Ma palun teil olla ka nüüd õiglane.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Ainult need, kes on elanud sotsialistlikus süsteemis, suudavad täielikult mõista rahvaid, kes on kogenud isikliku vabaduse ning ajakirjandus- ja meediavabaduse puudumist, või saada aru, kui raske on olnud selliste rahvaste teekond. Ma mõistan neid, kes väljendavad täna oma muret ning räägivad inimeste õiguste eiramisest ja mitmetahulistest probleemidest, millega Ukraina praegusel ajal maadleb. Kuid me peame tunnistama ka kiiduväärt pisimuutusi, näiteks viimaseid demokraatlikke valimisi, kus Euroopa Parlamendi esindajad vaatlejatena olid.
Ma kutsun üles osavõtlikkusele miljonite Ukraina kodanike ja sadade noorte ukrainlaste olukorra suhtes. Nad loodavad Euroopa Liidule, sellele, et me aitame neil luua demokraatiat ja kodanikuühiskonda. Kritiseerida on väga lihtne, kuid poolatarina ma mäletan, et meid on kunagi aidatud.
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Austatud juhataja! Minagi tahan ühineda nendega, kelle arvates ei ole mingit vajadust sellise kiireloomulise resolutsiooni järele, eriti enne valimisi, enne külaskäiku ja - mis veelgi tähtsam - enne, kui Euroopa Parlament on Ukrainas kohal. See valitsus valiti alles hiljuti; on tõsi, et probleemid on olemas, kuid me peame tunnistama, et see valitsus valiti demokraatlikult, ja laskma tal oma tööd teha. Resolutsioonil oleks mõtet alles pärast seda, kui eelseisvad valimised on Ukrainas toimunud.
Siiri Oviir
(ET) Mul oli küll küsimus oma heale kolleegile proua Vaiderele, aga ma räägiks sellest, mis mul südamel on. Et me Ukraina resolutsiooni vastu tahame võtta nüüd ja homme kohe, ei lange just kõige paremale ajale ja Ukraina rahvas, kes vaatab Euroopa Parlamendi peale tunnustusega, ei saaks meist aru. Sest see, mis täna on meil eelnõus, on esiteks tonaalsuselt mitte kõige parem, mitte kõige õigem ja selles on ka faktivigu.
Proua Vaidere viitas siin, et Veneetsia komisjoni esimees on kritiseerinud põhiseaduse muutmist. Minu valduses on tema kiri tänasest kuupäevast, kus ta on hämmastunud, et meie resolutsioonis selline punkt sees on ja ütleb kindlasõnaliselt, et ta ei ole seda teinud ei siin, seal ega kolmandas kohas.
Marek Henryk Migalski
(PL) Erinevalt kolleeg Vigeninist leian mina, et tänane arutelu on olnud suurepärane ja väga kasulik. Selline huvitav mõttevahetus on Euroopa Parlamendis haruldane ja ma tahaksin kõiki tänada. Kolleeg Łukacijewska sõnavõtt näitab, et isegi Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioonis ei ole selles küsimuses ühtset seisukohta, ja see on hea. Me peaksime tänama sotsialiste, eriti Hannes Swobodat, Adrian Severini ja Marek Siwieci, sest nad mõistavad, et otsuseid, mis on meie Ukraina sõpradele nii ebasoodsad, ei tohiks teha enne valimisi. Ka volinik Füle ja Rebecca Harms osutasid õigesti teatavatele asjaoludele, mis on murettekitavad ja millest me oleme ka teadlikud.
Jaromír Kohlíček
(CS) Head kolleegid! Võtke ennast kokku ja püüdke kordki mõelda. Nädala jooksul pole tehtud mingeid muudatusi seadustes ega valimiskomisjoni koosseisus. Huvitav on see, et niipea kui teatavad poliitilised jõud tunnevad end puudutatuna, et nende liitlased väljaspool Euroopa Liitu asuvas riigis ei võitnud, hakkavad need välismaal olevad jõud otsekohe väljendama muret demokraatia olukorra pärast selles riigis. Ma olen nõus sellega, mida ütlesid kolleeg Kamiński ja teised. Euroopa Parlament peab kindlasti tegutsema selle nimel, et aidata kaasa demokraatia arengule ja suhete vastastikuseks arendamiseks vajalike tingimuste parandamisele. Ukraina valitsuse stabiliseerimismeetmete toetuseks tehtud jõupingutustega astuti ilmselt mõnede niisuguste inimeste varvastele, kes naudivad kaost ja seadusetust. Minu kolleegide arvates on sellised inimesed arvatavasti paremad partnerid kui praegune valitsus. Ma soovitan lükata resolutsiooni projekti edasi ja tulla selleteemalise arutelu juurde tagasi pärast seda, kui delegatsioon on Kiievist tagasi jõudnud.
Jaroslav Paška
(SK) Minu arvates on Ukraina üks Euroopa Liidu järgmistest võimalikest partneritest.
Ukrainlased on Euroopa tsivilisatsioonile palju lähemal kui türklased või albaanlased. Ukraina rahvas valis vabatahtlikult muutuse, sest demokraatlikud oranžid jõud olid viinud riigi vaesuse, lootusetuse ja lagunemise teele. Janukovitš oli kaua aega opositsioonis ja tema suhtumine praegusesse opositsiooni peegeldab seda, kuidas oranžid juhid teda kohtlesid. Lisaks peame möönma, et ilmselt mäletab ta varasemat aega, kui oranž liiga teda taga kiusas, millele Euroopa Liit reageeris vaid heatahtliku naeratusega. Kui me ei taha Ukrainat kui tulevast Euroopa Liidu liiget kaotada, peame olema kannatlikud, keskenduma majanduskoostööle ja looma vastastikuse usalduse õhkkonna. Me peame valitsusele selgitama, et opositsioonil on demokraatlikus ühiskonnas oma õiguspärane koht, ja ütlema opositsioonile, et kuni tal ei ole piisavat rahva toetust, pole tal õigust võimu nõuda.
Michael Gahler
(DE) Lugupeetud juhataja, kuna minu poole pöörduti isiklikult, tahaksin registreerimata sõnavõtu korras minuti jooksul vastata. Kas tohib?
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Energiaühenduse moodustamisega loodi 2006. aastal Euroopa integreeritud gaasi- ja elektriturg. Ukraina kavandatud kaasamine peab teenima Ida-Euroopa energiavarustuse tagamise eesmärki. See on hea, sest viimastel aastatel on kahtlemata ette tulnud mõningaid tõsiseid probleeme ning Venemaa ja Ukraina vaheline gaasitüli avaldas eriti suurt mõju Euroopa Liidu liikmesriikide gaasitarnetele. Hiljem sai muidugi selgeks, et Venemaa peatas gaasitarned hinnavaidluste ajaks. Ainuüksi minu kodumaal Austrias vähenesid Vene gaasi tarned 33% võrra ning Prantsusmaal, Ungaris ja Itaalias vähenesid tarned 20-40%. See tähendab, et komisjon kui energiaühenduse koordineerija peab Ukrainal käest kinni haarama ja meenutama talle tema kohustusi seoses Euroopa varustuskindlusega. Meie liikmesriikide energiavarustust lihtsalt ei saa lasta muutuda etturiks Venemaa ja Ukraina vahelises hinnasõjas. Nii et meil tuleb pidada häid arutelusid, ent olla vajaduse korral ka karmid, et tagada meie liikmesriikide energiavarustuse kindlus.
Mariya Nedelcheva
(BG) Euroopa Parlament on alati toetanud Ukrainat tema teel demokraatia poole, mis põhineb õigusriigi põhimõttel ja mille puhul jagatakse meiega Euroopa lõimumise ühiseid väärtusi.
Igas demokraatlikus riigis on mõõdupuuks valimised. Valimised võimaldavad hinnata demokraatliku protsessi kvaliteeti, institutsioonide stabiilsust, erakondade küpsust ja kodanikuühiskonna vaateid. Ma olen rahul Ukraina ametivõimude otsusega kutsuda 31. oktoobril toimuvatele valimistele vaatlejad.
Olen kindel, et vaatlusmissioon tagab suurema usalduse valimiste vastu ja vaatlejate tähelepanekud aitavad kinnitada Ukraina institutsioonide tegevuse läbipaistvust ja erapooletust. Peale valimiste peab ka Ukraina tähtsaim õigusakt - põhiseadus - tagama võimude tasakaalu ja vastastikuse kontrolli.
Ukraina võib arvestada oma Euroopa partneriga, kes toetab järjekindlalt Ukraina jõupingutusi reformide elluviimisel ja stabiilsuse saavutamisel. Euroopa Liidu ja selle kodanikuühiskonna arvamus annab reformidele hoogu juurde ja kindlustab lõpuks edu.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Eelmisel nädalal viibis Ukraina president Viktor Janukovitš ametlikul visiidil minu kodumaal Leedus ja ta kinnitas veel kord, et Ukraina eesmärk on saada Euroopa Liidu liikmeks. Muidugi kulub selleks mitu aastat ja Ukrainal on vaja teha palju kodutööd, viia ellu palju reforme eri valdkondades, tagada inimõigused, võidelda korruptsiooni ja vaesusega ning tugevdada demokraatiat. Sellele vaatamata olen nõus kolleegidega, kes siin, Euroopa Parlamendis, juba sõna võtsid: me ei tohi Ukrainat riigina kohe hukka mõista, vaid peame võimaldama tal saada meie võrdseks partneriks. Seetõttu kordan, et Euroopa Parlament peab tõepoolest tegema koostööd võrdse partnerina ja aitama Ukrainal liikuda Euroopa Liidu poole.
Ivo Vajgl
(SL) Ukraina on Euroopa Liidu suur ja oluline partner ning riik, mille tulevik on kahtlemata seotud Euroopaga. Halvim, mida me Ukraina kui keerulise sisemise struktuuri ja karmi ajalooga riigi jaoks saame teha, on rääkida temast nii, nagu oleks ta meie erakondadevahelise või ideoloogilise kauplemise objekt.
Seetõttu peab iga dokument, mille me vastu võtame, olema põhjalikult läbi mõeldud ja hästi tasakaalustatud. Eilne opositsioon on tänane valitsus ja see võib juhtuda igas riigis, kus on demokraatlikud valimised. Niisiis on lihtne mõista, et opositsioon on võimu kaotamise tõttu rahulolematu. Kuid ta saab oma võimaluse, kui aeg on õige ja kui valijad nii otsustavad. Ma arvan, et teeme valesti, kui tugineme ainult ühe poole väidetele. Ennekõike tahaksin ma öelda, et olen kindel ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Charles Tannock
Lugupeetud juhataja! Ukraina on Euroopas meie peamine demokraatlik ja lähedane partner ning minagi loodan, et ühel päeval saab Ukrainast Euroopa Liidu liige. Nagu paljud eelkõnelejad, kahtlen ka mina veidi, kas Euroopa Parlamendi resolutsioon vahetult enne kohalikke valimisi on asjakohane, ning Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon on esitanud mitu muudatusettepanekut, et resolutsiooni paremini tasakaalustada ja muuta see ennast vähem kordavaks.
Janukovitš võitis presidendivalimised demokraatlikult, kuigi napilt. Kiievis on tõepoolest mõningaid murettekitavaid autoritaarseid suundumusi - alustades katsetest taastada ajakirjanduses temnik'ite abil tsensuur ja lõpetades oligarhi juhitud julgeolekuteenistuse kasutamisega poliitilistel eesmärkidel. Kuid lääs jälgib protsessi tähelepanelikult. President Janukovitš on nüüd surve all. Oranži revolutsiooni pärand on endiselt suur ja Ukraina kodanikuühiskond, mis selle revolutsiooni tulemusena tekkis, on väga tugev.
Kõik teavad, et mul on lähedased suhted opositsiooni juhtfiguuridega, kuid ma olen nõus, et me peaksime vältima liigset sekkumist Ukraina siseasjadesse ja poliitilistesse vaidlustesse, sest see võib anda Euroopa Parlamendile tagasilöögi. Me peaksime andma ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Täpselt samasuguseid argumente esitati enne presidendivalimisi. Euroopa Parlamendil oli ka siis keeruline otsustada, milline resolutsioon tuleks vastu võtta ja milline peaks olema meie seisukoht selle kohta, mis Ukrainas enne presidendivalimisi toimus. Me otsustasime, et anname resolutsiooni välja pärast valimisi, ja nii me tegimegi. Me kutsusime valitsust ja opositsiooni üles austama inimõigusi, sõnavabadust ja ühinemisvabadust.
Sellest resolutsioonist on möödunud mitu kuud ja me näeme juba, et mõnest selle sättest ei ole kinni peetud. Seetõttu mõistan ma muret selle pärast, et kohalikud valimised, mis on demokraatia edendamise, tugevdamise ja kinnistamise mõttes olulised, võivad kaasa tuua teatavate õiguste rikkumise. Ka see on põhjus, miks ma olen üks resolutsiooni autoritest.
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Štefan Füle
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tänan võimaluse eest võtta sõna selle tõepoolest väga huvitava arutelu lõpus. Minu vastus keskendub kolmele punktile.
Lubage mul kõigepealt vastata Bastiaan Belderi konkreetsele küsimusele investeerimis- ja majanduskeskkonna kohta. Selles valdkonnas tuleb Ukrainas rohkem ära teha. See on ilmselge ja ma olen tõstatanud selle küsimuse mitmel korral nii assotsiatsiooninõukogus kui ka mitmesugustel kohtumistel. Viimati oli mul võimalus rääkida sel teemal peaminister Azaroviga alles eelmisel nädalal. Küsimusi on mitu, näiteks riigihankeseadus ja sellest taganemise võimalus mitmesuguste muudatusettepanekute kaudu, mida praegu Ukraina parlamendis arutatakse.
Õigusriigi põhimõtete vallas on vaja rohkem ära teha ja loomulikult oleme viimastel päevadel Mittali juhtumit suure huviga jälginud. Tuleb teha rohkem jõupingutusi käibemaksu küsimusega seotud lubaduste täitmiseks. Seegi on teema, mis tekitab meie ettevõtetes pahameelt. Sidemed Ukraina ametivõimudega ja korrapärased kokkupuuted ettevõtjatega lasevad meil Euroopa investorite ja ettevõtjate huve igati kaitsta.
Teiseks tahan öelda, et meie suhtlus Ukrainaga ei ole lihtne protsess. See on protsess, kus avaldused Euroopa Liiduga liitumise kohta võivad mõnikord olla kasulikud, kuid need ei too tulemusi. Tulemusi toob see, kui luua rohkem Euroopa Liitu Ukraina sees.
Nad vajavad meie abi. Nad vajavad ka seda, et me neile aeg-ajalt reaalsust meelde tuletaksime. Nad ootavad seda meilt.
Meie aga ei tohi lasta end tõmmata asjakohatutesse aruteludesse selle üle, kumb on tähtsam, kas stabiilsus või pühendumine väärtustele. Ja sellega ma jõuangi kolmanda punktini.
Minul ei ole õigust kommenteerida resolutsiooni projekti Euroopa Parlamendis. Siiski leian, et juba selle arutelu toimumise fakt on andnud edasi väärtusliku märguande. Juba see, et Euroopa Parlamendi esindajad sõidavad peagi Ukrainasse ja annavad seal edasi suurema osa neist mõtetest, kannab minu meelest iseenesest väga kasulikku sõnumit. Lähtudes sellest, mida me ukrainlastelt võiksime oodata, pean ma veel üheks väga väärtuslikuks sõnumiks seda, et eelseisvad kohalikud valimised 31. oktoobril kinnitavad Ukraina riigi demokraatlikku hoiakut.
Kui te lubate, siis ma lõpetan nüüd.
Juhataja
Kolleeg Gahler saab seoses tema kohta tehtud märkustega sõna kodukorra artikli 151 lõike 1 alusel.
Palun tehke väga lühidalt ja vastake teie kohta tehtud märkustele.
Michael Gahler
(DE) Lugupeetud juhataja! Ma tahtsin üksikasjalikult vastata sellele, mida ütles kolleeg Swoboda. Ta tegi märkuse, mis ei olnud päris õige. On tõsi, et Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon tsiteeris oma resolutsioonis Veneetsia komisjoni valesti. Ma suhtlesin Thomas Markertiga ja ta rääkis mulle, mida ta tegelikult oli öelnud. Seepärast ühisresolutsioon seda tsitaati enam ei sisalda. Niisiis näete, et see ei ole enam küsimus, mida arutada.
Te rääkisite õigusriigist üldiselt. Mulle oleks aga meeldinud, kui sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis oleks öelnud midagi selget ja konkreetset nende asjade kohta, mida salapolitsei seal teeb. Kui sealsetel erakondadel ei ole lubatud valimistel osaleda, siis see on midagi, mida võib kritiseerida juba enne valimisi, sest sellisel juhul ei saa valimiste tulemused ilmselgelt vastata demokraatlikele ja Euroopa standarditele.
Hannes Swoboda
(DE) Austatud juhataja! See ei peaks olema kahekõne. Siiski, härra Gahler, te peaksite olema teadlik vähemalt sellest, et ma olen meie fraktsiooni nimel antud pressiteates väga selgelt väljendanud vajadust salateenistusi jälgida. Ma tõstatasin selle teema ka oma jutuajamises peaminister Azaroviga. Meil on selles küsimuses selge seisukoht.
Ma paluksin teil veel kord öö jooksul järele mõelda, kas poleks tõesti mõttekam võtta üheskoos vastu resolutsioon, mida toetab suur enamus, mitte aga väike enamus, nagu see praegusel juhul oleks. Mõelge veel selle üle. See oleks mõistlik.
Juhataja
Arutelu lõpetuseks ütlen, et ma olen kodukorra artikli 110 lõike 2 alusel saanud kuus resolutsiooni ettepanekut.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme, neljapäeval, 21. oktoobril 2010 kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Justas Vincas Paleckis
kirjalikult. - (LT) Ukrainal on ELi idapartnerluses alati olnud eriline roll. Tänu oma suurusele, asukohale ja ajaloo keerdkäikudele on Ukraina tähtis sild ida ja lääne vahel. Ei ole üllatav, et Euroopa jälgib poliitilisi sündmusi Ukrainas, nagu ta on teinud seda varemgi. Praegune olukord on aga mitmetähenduslik. Me peame tunnistama, et uus valitsus astus ametisse vabade ja demokraatlike valimiste tulemusena ning aitas tõmmata Ukraina välja majanduslikust ja poliitilisest kaosest, mis selles riigis kuus kuud tagasi valitses. Teisalt ei saa me eirata murettekitavaid tendentse meediavabaduse vallas. Sellegipoolest nõustun ma kolleegidega, kes ütlesid, et tänane resolutsioon on halvasti ajastatud. Ma arvan, et me peame selle edasi lükkama ja et pärast järgmisele nädalale kavandatud Euroopa Parlamendi delegatsiooni visiiti, pärast eelseisvaid kohalikke valimisi ja ELi-Ukraina kõrgetasemelist kohtumist on meil võimalik esitada tasakaalustatum ja objektiivsem parlamentaarne seisukoht. Lõppude lõpuks võib Ukraina anda teistele SRÜ riikidele head eeskuju, kuidas liikuda Euroopa Liidule lähemale, edendades samal ajal häid suhteid Venemaaga.
Indrek Tarand
kirjalikult. - Ma hindan seda arutelu Ukraina teemal, kus arvamused selgelt välja öeldakse. Minu järeldus on, et Ukraina demokraatia vajab abi, kuid mitte selle dokumendi vormis. Olulisem oleks luua tingimused arenguks. Üks neist on pingete leevendamine selles piirkonnas. Ja seepärast, ceterum censeo, tuleb peatada Prantsusmaa plaan müüa Venemaale Mistrali sõjalaevu!
