Človekove pravice v svetu v letu 2009 in politika Evropske unije na tem področju (razprava)
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospe Andrikienv imenu Odbora za zunanje zadeve o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2009 in politiki Evropske unije o tej zadevi.
Laima Liucija Andrikienė
poročevalka. - (LT) Gospa predsednica, gospa visoka predstavnica, zelo sem vesela, da vas vidim tu in boste sodelovali v tej posebno pomembni razpravi. Še zlasti, ker so to prve politične razprave, ki se jih je baronica Ashton udeležila po uvedbi nove Evropske službe za zunanje delovanje.
Letno poročilo o človekovih pravicah v svetu, ki ga je sprejel Svet Evropske unije, in politika EU na tem področju sta podlaga te razprave in resolucije Evropskega parlamenta, o kateri bomo glasovali jutri. Baronice Ashton ne moremo pozivati na odgovornost za dejavnosti, o katerih razpravlja poročilo, to je za leti 2008-2009, ker tedaj še ni prevzela položaja visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko. Razumemo veliko odgovornost, ki jo nosite zdaj in v prihodnje, in rada bi vam zagotovila, da bomo v Evropskem parlamentu storili vse, kar je mogoče, da zagotovimo doseganje ciljev Evropske unije na področju zunanje politike.
Baronica Ashton, Lizbonska pogodba velja že eno leto, Evropska služba za zunanje delovanje pa je začela delovati komaj pred dvema tednoma. Evropski parlament v svojem poročilu danes pošilja jasen signal vsem institucijam EU. Evropski parlament je jasno izrazil svoje stališče, da bi se morala Evropska služba za zunanje delovanje osredotočiti predvsem na gradnjo demokracije in varstvo človekovih pravic po svetu in da naj bi se to odražalo v sestavi službe in njenem financiranju. Tam bi lahko bil Direktorat za človekove pravice in demokracijo, direktorat za mednarodno pravo ali struktura s kakšnim drugim imenom, a isto vsebino. Izogniti bi se morali marginalizaciji vprašanj o človekovih pravicah ali njihovo izključitev iz glavne agende EU in strukture ESZD.
S tem ciljem v mislih Evropski parlament predlaga imenovanje posebnih predstavnikov za človekove pravice v službi, ki bi delovali v določenih državah ali regijah, še zlasti tam, kjer EU nima diplomatskih predstavništev. Ti posebni predstavniki bi imeli jasno pooblastilo, da ščitijo človekove pravice v državah, kjer delajo.
Še enkrat bi poudarila potrebo po delovni skupini EU za človekove pravice, ki bi delovala v Bruslju, še toliko bolj, ker absolutna večina držav članic EU podpira to zamisel. Poročilo, o katerem bomo glasovali jutri, obravnava in ocenjuje politiko EU, delo celotne Evropske unije in njenih institucij, pri tem pa zajema celoten razpon tem in vprašanj, vključno z odpravo smrtne kazni, bojem proti terorizmu in človekovimi pravicami, pravicami otrok, bojem proti nasilju nad ženskami, razmerami zagovornikov človekovih pravic v različnih državah po svetu in svobodo veroizpovedi ali prepričanja. Razpravljamo in ocenjujemo delovanje Evropske unije v mednarodnih forumih, kot so Združeni narodi, Svet Združenih narodov za človekove pravice, in sodelovanje Evropske unije z Mednarodnim kazenskim sodiščem.
Moji kolegi v Evropskem parlamentu so bili dejavni pri pripravi poročila, o katerem danes razpravljamo in ki je bil z veliko večino sprejet v Odboru za zunanje zadeve: 50 "za", nihče "proti" in dva vzdržana glasova. K poročilu je dodan seznam določenih kršitev človekovih pravic v različnih državah, na katere se je usmeril Evropski parlament. To so dejanska imena, države, človeške usode in izgubljena življenja. Zato bi rada svoj govor končala z omembo nekaj posebno resnih primerov kršitev človekovih pravic.
Ker ste se udeležili slovesnosti, seveda veste, da naj bi Evropski parlament danes podelil nagrado Saharova za svobodo misli kubanskemu oporečniku, gospodu Guillermu Farinasu. Tega nismo mogli storiti, ker predstavniki kubanske vlade gospodu Farinasu niso dovolili priti v Evropski parlament. Prepričani smo, da boste pri opravljanju svojih dolžnosti to dejstvo upoštevali in boste našli način, da izrazite naše stališče, razočaranje in obžalovanje, pa tudi nasprotovanje kubanski vladi v zvezi s to zadevo.
Prav tako bi rada vašo pozornost usmerila na drug boleč primer, o katerem razpravljamo v našem poročilu. Rusko sodišče Khamovinicheskii naj bi danes izreklo kazen glede enega od njih, vendar je iz razlogov, ki so nejasni, odložila razglasitev do konca meseca. To je sojenje Mikhailu Khodorkovskiimu in Platonu Lebedevu, kar po mojem mnenju odraža gnilost pravosodnega sistema in odsotnost pravne države v Rusiji. Baronica Ashton, rada bi vas prosila, da ne pozabite teh primerov in si prizadevate, da pravica v Rusiji postane pravilo in ne izjema. Mislim, da je sedanje odpiranje Rusije in namen predsednika Medvedeva, da modernizira Rusijo zelo dobra priložnost, da dosežemo ta cilj.
Catherine Ashton
podpredsednica Komisije in visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. - Gospa predsednica, spoštovani poslanci, v sredo smo praznovali mednarodni dan človekovih pravic. Z letošnjo temo se poudarja delo posameznikov in organizacij po svetu, ki se borijo proti kršitvam človekovih pravic, zlasti proti diskriminaciji.
V zadnjem letu sem se srečala z Nobelovo nagrajenko Širin Ebadi, dobitnico nagrade iz Irana, afganistansko komisarko za človekove pravice žensk, dr. Sorio Sabrang, in z drugimi zagovorniki človekovih pravic po svetu in s tem bom nadaljevala tudi v prihodnje.
Kot sem že rekla, zagotovo pričakujem, da bodo isto storili moji kolegi iz Bruslja in vodje delegacij EU.
Pred šestimi meseci sem vam tukaj predstavila prvo vizijo o tem, kako naj Evropska unija izvaja svojo politiko o človekovih pravicah. Danes vam želim podrobno predstaviti, kako je delo od tedaj napredovalo in kako vidim pot naprej ob podpori Evropske službe za zunanje delovanje.
Najprej se zahvaljujem dr. Andrikiene za poročilo, ki je odziv na letno poročilo EU o človekovih pravicah in ki predstavlja vizijo Evropskega parlamenta o tem, kako bi pristop Evropske unije k človekovim pravicam postal učinkovitejši. To je ambicija, s katero se močno strinjam. Poročilo, ki je danes pred nami v Parlamentu, dobro odraža razpon ukrepov in izzivov, s katerimi se spopadamo. napadi na zagovornike človekovih pravic, spolno nasilje, uporaba novih tehnologij za omejevanje svobode izražanja, če jih omenim le nekaj. Rada bi najprej izrazila priznanje doktorici Andrikienė, ki je v tem odličnem, informativnem in izredno koristnem poročilu združila več kot 400 predlogov sprememb.
Poročilo zajema veliko dela in rada bi se dotaknila treh pomembnih dogodkov v zadnjih mesecih. EU si predvsem močno prizadeva za napredek na področju človekovih pravic na večstranski ravni.
Na uspešnem zasedanju Sveta OZN za človekove pravice je Evropska unija nastopila s skupnim stališčem o morebitnih razdiralnih resolucijah glede konvoja na poti v Gazo in poročila gospoda Goldstonea. EU je tudi v tretjem odboru na Generalni skupščini dosegla svoje glavne cilje: resolucije o Burmi, DLRK in smrtni kazni so bile sprejete z močnimi večinami, tako kot kanadska resolucija o Iranu, resolucija EU o odpravi verske nestrpnosti pa je bila deležna soglasja.
Drugič, kot je bilo najavljeno junija, smo se začeli ukvarjati s pregledom politike EU na področju človekovih pravic. To je vključujoč proces, kjer sem si prizadevala za prispevke parlamentarcev iz držav članic, še zlasti gospe Hautala in Pododbora za človekove pravice, civilne družbe, nevladnih organizacij in akademikov. Službo in svojo skupino bom prosila, da v prihodnjih mesecih preuči ključne teme, ki se bodo pojavile v teh posvetovanjih, in kako jih lahko vključimo v prakso. V svojih prizadevanjih bom računala na nadaljnjo podporo Parlamenta.
Tretjič, začeli smo z racionalizacijo kolaža politik, ki so v preteklih desetih letih odrasle in predstavljajo smernice politike EU na področju človekovih pravic: sklopi orodij, drugi instrumenti, smernice, ki jih imamo za spodbujanje in zaščito človekovih pravic. Obstajajo tehtni razlogi, zakaj je politika zrasla na tak organski način, vendar se zdi, da je zdaj pravi čas za pregled stanja in nato premik naprej, pri pregledu, ki poteka, pa vidim tri glavne smeri delovanja.
Evropa se mora predvsem še naprej zavzemati za človekove pravice na svetovnem prizorišču. trudimo se, da bi okrepili svoje delovanje v Združenih narodih in se uprli poskusom oslabitve splošnih standardov, ki so podlaga našega delovanja. Najti moramo inovativne načine dela s partnerji v tretjih državah, da bi spodbujali naše skupne vrednote, tako kot smo to uspešno storili pri glasovanju generalne skupščine ZN o resoluciji o smrtni kazni. Prav tako si prizadevamo, da bo tudi naša lastna zgodba deležna podrobnega pregleda.
Drugič, svoj pristop moramo oblikovati glede na posamezne razmere. To za vse države pomeni vzpostavitev lokalnih strategij za človekove pravice, pregled prednostnih nalog in najučinkovitejše uporabe razvrščenih orodij, na primer z izmenjavo izkušenj o zaščiti otrok na internetu ali kako se najbolje lotiti dela otrok.
Tretjič in zadnjič, človekove pravice bi morale biti vidno v središču zunanjega delovanja EU. To pomeni vgraditev človekovih pravic v dejavnosti vseh delov Evropske službe za zunanje delovanje in v celoten razpon zunanjega delovanja EU: trgovina, razvoj, SVOP in tako naprej in na vseh ravneh. To bo vgrajeno v strukturo sedeža in v vse naše delegacije, da bi lahko spremljali razmere na področju človekovih pravic in spodbujali učinkovito izvajanje ciljev politike EU o človekovih pravicah.
Človekove pravice so jedro naše EU identitete in so v središču tistega, kar delamo po svetu. Razvili smo močan sklop mehanizmov za spodbujanje teh vrednot v različnih okvirih in z različnimi partnerji, v večstranskih okvirih in s podporo civilni družbi, s financiranjem posebnih projektov na področju človekovih pravic v več kot sto državah. Skoraj deset let po prvem sporočilu EU o človekovih pravicah in z vzpostavitvijo nove službe želim zagotoviti, da je naša politika na področju človekovih pravic učinkovita, inovativna in usmerjena: rdeča nit, ki povezuje vse naše zunanje delovanje in zlati standard naše zunanje politike.
Zato danes še zlasti pozdravljam prispevek v tem poročilu in naj končam s čestitko Guillermu Farinasu za nagrado Saharova za svobodo misli.
Inese Vaidere
Gospa predsednica, gospa Ashton, najprej bi se rada zahvalila gospe Andrikienza uspešno poročilo, ki je bilo skoraj soglasno sprejeto v Odboru za zunanje zadeve. Zahvaljujem se tudi gospe Ashton za dobro strukturiran govor. Poročilo o človekovih pravicah po svetu priča o zelo težkih razmerah celo v tistih državah, s katerimi ima EU že leta vzpostavljen dialog in posvetovanja o človekovih pravicah. Poročilo na primer poudarja, da je Rusija izvedla le prvo točko sporazuma o Gruziji s šestimi točkami. Pol milijona ljudi se še vedno ne more vrniti na svoje domove v Južni Osetiji in Abhaziji. Evropska unija se mora resno lotiti takšnih razmer in zato pozivam visoko predstavnico, da nameni posebno pozornost vprašanjem, ki sem jih omenila. Bilo bi nesprejemljivo, da bi Evropska unija namenila obsežna sredstva v smislu časa in finančnih sredstev za dialog o človekovih pravicah, dobrih rezultatov pa ne bi dosegla. Zato je jasno, da je treba politiko Evropske unije o človekovih pravicah znatno izboljšati. Prvič, z izvajanjem natančne strategije o človekovih pravicah, ki ne opredeljuje le nalog, ampak tudi zgradbo, ki zagotavlja redno ovrednotenje rezultatov in pregled operativnih taktik. Drugič, ocena stanja Evropske unije na področju človekovih pravic mora temeljiti zgolj na izkušnjah in opredeljenih merilih. Svojega mnenja ne smemo spremeniti zaradi pritiska tretje države ali pod vplivom gospodarskih interesov. Tretjič, na ravni Evropske unije moramo vzpostaviti redna posvetovanja z nevladnimi organizacijami. Zagotovitev človekovih pravic in demokracije mora biti prednostna naloga Službe za zunanje delovanje, v dvostranskih sporazumih s tretjimi državami pa nedvoumno merilo. Hvala.
Véronique De Keyser
v imenu skupine S&D. - (FR) Gospa predsednica, to poročilo je res zajetno, velik podvig. Pravzaprav skoraj izčrpa tematiko človekovih pravic, obenem pa ima pomanjkljivosti zaradi svoje kakovosti, in sicer, in sicer je zelo zgoščeno, zato nam branje včasih vzame veliko časa. Seveda za to ne moremo kriviti poročevalko, ampak 423 predlogov sprememb, ki jih je morala pregledati. Zato je to dosežek, za katerega moramo čestitati gospe Andrikienė.
Vendar pa poročilo prav tako poudarja, da so človekove pravice, ki so v središču evropskih politik, kompleksne in večplastne. Ko vas, baronica Ashton, Evropski parlament prosi za posebnega poročevalca za človekove pravice, generalni direktorat za človekove pravice, posebno usposabljanje za osebje delegacij EU v tujini in med temi člani osebja za osebo, ki bo posebej odgovorna za spremljanje človekovih pravic v zadevni državi - če si Parlament želi takšno ureditev, to zagotovo ni namenjeno birokratizaciji tega področja, ampak je treba opraviti še veliko dela.
Čeprav poročilo ne spregleda tega resnega problema in kršitev, ki še naprej pretresajo svet, pa spet ni litanija groze. Še pozitivno sporočilo, poročilo upravičeno poudarja vsa prizadevanja do zdaj in se ne obotavlja, ko priporoča smer delovanja in teme za razpravo, ki naj bi se je lotili.
Naj na koncu omenim, da res odraža pomen in vsebino dela, ki ga izvaja Evropska unija. Evropska unija je razvila sklop orodij, ki lahko resnično prispevajo k spodbujanju demokracije v svetu. Prepričati mora le še svoje sogovornike, da spoštovanje človekovih pravic ne ovira rasti in mednarodne trgovine in ni mlinski kamen za vratom v zunanjih odnosih, ampak prinaša dodano vrednost v smislu stabilnosti in blaginje.
Baronica Ashton, vprašanja človekovih pravic ste se zelo dobro lotili in ob koncu tega prvega leta po Lizbonski pogodbi pustili močan vtis.
Leonidas Donskis
Gospa predsednica, poročevalki in vsem tistim poslancem Evropskega parlamenta, ki so podali predloge sprememb in sodelovali v razpravah, bi rad čestital za njihovo udeležbo in prizadevanja za oblikovanje in izboljšanje tega poročila o človekovih pravicah v svetu in politiki EU na tem področju.
Prepričan sem,da so poročevalka in kolegi iz Pododbora za človekove pravice in Odbora za zunanje zadeve sprejeli ta izziv in se odlično izkazali. Tudi zamisli in pomoč, ki smo jih dobili od predstavnikov nevladnih organizacij, so pomagale izboljšati poročilo. Zato pozivam vse poslance Evropskega parlamenta, da podprejo to poročil, ki po dolgih polemikah, spremembah in razpravah predstavlja natančno sliko stališča Evropskega parlamenta glede človekovih pravic.
Glede predlaganih sprememb bi kolege pozval, naj vprašanj, o katerih smo že obširno razpravljali v odboru, dodatno ne pojasnjujejo. Res je, da je problemov na področju človekovih pravic veliko, prav tako je veliko držav, ki bi jih lahko omenili in pozvali k ukrepanju. Poročilo je koristno zaradi svoje zgoščenosti. Z neskončnim nadgrajevanjem bi poročilo izgubilo svojo učinkovitost, zato se mi zdi, da je razprava o nekaterih predlogih sprememb nepotrebna.
Obenem pa bi kolege opozoril na nekaj pomembnih predlogov sprememb, ki jih v prejšnji različici poročila ni bilo. Ti vključujejo spremembo, ki jo je moja skupina predlagala glede natrijevega pentotala in zahtevala zagotovila, da je proizvodnja in prodaja te snovi, ki jo je mogoče uporabiti za izvajanje smrtne kazni, dovoljena le v medicinske namene. Sprejetje tega predloga spremembe bi bil pomemben korak v boju proti smrtni kazni po svetu. Kolege prav tako pozivam, naj podprejo še drugo spremembo, ki jo je predlagala moja skupina, ki poziva Evropsko komisijo, da sprejme nadaljnje ukrepe za izvajanje zavez iz poročila o človekovih pravicah za leto 2007, da bi okrepili prizadevanja za boj proti nasilju.
Ta dokument ni le skupek smernic za Evropsko komisijo, Svet in države članice, ampak tudi zelo jasno sporočilo sosedam Evropske unije, partnerjem in drugim državam, kjer se človekove pravice premalo spoštujejo in se o njih premalo razpravlja. Upam, da bodo vse države in institucije, ki jih to zanima, temu poročilu namenile ustrezno pozornost in sprejele dragocena priporočila v njem.
Heidi Hautala
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospa predsednica, visoko predstavnico bi rada pozdravila v Evropskem parlamentu danes. Prav tako bi rada iskreno čestitala gospe Andrikienza njeno delo. To je bilo odlično skupinsko delo, zato ga je bilo mogoče v Odboru za zunanje zadeve sprejeti skoraj soglasno.
Imela sem veliko srečo, da so me to jesen povabili k sodelovanju v razpravah med državami članicami o tem, kako bi politika EU o človekovih pravicah postala učinkovitejša in skladnejša. Mislim, da imamo zdaj, kot ste navedli, baronica Ashton, zgodovinsko priložnost, da pregledamo politiko o človekovih pravicah. Predlagam, da bi moral biti ta proces kar najbolj vključujoč in čim bolj odprt. Močno priporočam, da Parlamentu in Svetu pošljete sporočilo pravočasno in ne prepozno, da se bomo lahko res vključili in razpravljali na visoki ravni.
Danes je zelo pomembno, da se spomnimo, da Lizbonska pogodba postavlja spoštovanje človekovih pravic v jedro zunanje politike Unije. Zato moramo vzpostaviti primerne strukture. Vemo, da ste, visoka predstavnica, na sedežu predani človekovim pravicam in demokratičnim strukturam. Nam lahko, prosim, poveste, kaj to pomeni v praksi? Ali se lahko zavežete, tako kot ste to storili poleti v Parlamentu? Prav tako vas močno pozivam, da boste skušali sprejeti odločitev o ustanovitvi COHOM v Bruslju, ki je delovna skupina Sveta za človekove pravice. Če si želimo več usklajenosti, kar je naša želja, potem moramo zagotovo vzpostaviti to stalno strukturo.
Na koncu bi se vam rada zahvalila za vaša prizadevanja, da ste države članice skupaj pripeljali v Oslo na slovesnost ob podelitvi Nobelove nagrade za mir prejšnji petek. Prepričana sem, da se brez vaših prizadevanj ne bi zgodilo. To je dobra podlaga za prizadevanja na področju človekovih pravic, tako da bo Unija v svetu jasnejša, glasnejša in učinkovitejša.
Konrad Szymański
v imenu skupine ECR. - (PL) Gospa predsednica, rad bi se pridružil zahvalam poročevalki. Zelo dobro smo sodelovali, kar se vidi v, mislim, zelo dobrem poročilu. Mislim, da pa je treba poudariti, da so kristjani še vedno najbolj preganjana verska skupina in da so skoraj v vseh predelih sveta diskriminirani, napadeni in pogosto celo ubiti. Svet pa ob tem ostaja nem. Tudi mi, Evropska unija, smo še vedno naredili premalo.
Gospe Ashton sem zelo hvaležen za njen odziv na številne posamezne primere v zadnjem času, ampak to je treba še naprej ponavljati. Države v naši soseščini, kot so Egipt in Alžirija, morajo vedeti, da političnega dialoga ne moremo širiti, ne da bi vključili vprašanje verskih manjšin v teh državah. Države, kot so Sudan in Irak, se morajo jasno zavedati, da se ne bomo strinjali glede razvoja programov pomoči ali sporazumov o prosti trgovini, dokler ne bodo spoštovale temeljne pravice do verske svobode.
Glede tega se je v zadnjih letih že veliko spremenilo na bolje, vendar moramo nenehno braniti versko svobodo po svetu, kajti tega nihče ne bo počel namesto nas. V zadnjih nekaj dneh smo se v Evropskem parlamentu lahko srečali s škofi, ki so k nam prišli iz Iraka, Mosula in Bagdada, da bi z nami delili svoje izkušnje. Mislim, da bi jim morali dati ne le občutek solidarnosti, ampak zagotovilo varnosti v prihodnje, da bodo imeli občutek, da imajo nekoga, ki ga lahko zaprosijo za pomoč. Sicer tvegamo svojo verodostojnost, kajti, če ne moremo skrbeti za svoje prijatelje, izgubimo verodostojnost v očeh sveta.
Marie-Christine Vergiat
v imenu skupine GUE/NGL. - (FR) Gospa predsednica, zdi se, da se naše zasedanje še zlasti ukvarja s človekovimi pravicami.
Danes dopoldan smo sprejeli poročilo gospe Gál. Prav tako smo sprejeli poročilo o trgovini z ljudmi in še drugo o evropski odredbi o zaščiti, z drugimi besedami so to pravice žrtev. V enakovreden položaj bom postavila zavrnitev enotnega dovoljenja, s čimer je Evropski parlament zavrnil predlog, ki je bil veliko preveč diskriminatoren do tujcev.
Ne bom se vrnila k nagradi Saharova. Svoje mnenje sem že izrazila. Zame sodi to poročilo v isto vizijo dveh hitrosti, ki je ista ozka prizma, skozi katero nekateri kolegi poslanci obžalovanja vredno presojajo človekove pravice.
Tu je nekaj primerov: Zavezan sem svobodi veroizpovedi in svobodni odločitvi o tem, ali veruješ, ali ne. Tudi številni neverniki po svetu so preganjani. Naša poročevalka je zavrnila predloge sprememb o uvedbi konceptov svobode misli, svobode veroizpovedi in svobode verovanja, čeprav ti obstajajo v mednarodni zakonodaji. Zakaj je 15 odstavkov o svobodi veroizpovedi, ki se osredotočajo predvsem na kristjane, in le šest odstavkov o svobodi izražanja? Sondikalistov sploh ne omenja. Zakaj imamo dvojna merila, ki se vedno pojavljajo pri omembi istih držav: Iraka, Irana, Rusije, Belorusije ali Kube, stanje v številnih afriških državah pa je komaj kdaj omenjeno, še zlasti ne v Magrebu, kjer so tisti, ki zagovarjajo človekove pravice in demokracijo, pod strašnim pritiskom, predvsem v Libiji in Tuniziji, glede katerih obstaja skoraj vsesplošna brezbrižnost? Tudi Kolumbija ni omenjena.
Upam, da bomo s to razpravo lahko dosegli napredek. Prepričana sem, da bomo z uskladitvijo naših stališč in tega, kar pravimo, in kar govorimo, napredovali do resnično univerzalnega pojmovanja človekovih pravic. Še vedno je treba opraviti veliko dela in pazljivo sem vas poslušala, baronica Ashton.
Fiorello Provera
Gospa predsednica, gospe in gospodje, najprej bi se zahvalil poročevalki, gospe Andrikienė, da je sprejela nekatere od mojih predlogov glede svobode veroizpovedi, in ji čestital za uspešno pripravo tega poročila.
Vse več je tragičnih dogodkov, ki se tičejo svobode vernikov po svetu: številne ovire za svobodo čaščenja, vsako leto je več napadov in umorov. Ta kazniva dejanja se nanašajo na vernike vseh veroizpovedi, še zlasti kristjane. Presenetljivo je, da verska svoboda postaja vse občutljivejša téma, namesto da bi to bila ena najnaravnejših in nespornih svoboščin.
Vse to so razlogi, zakaj ponavljam že prej podan predlog o uveljavitvi posebnega, natančnega letnega poročila Evropskega parlamenta o spremljanju statusa verske svobode v svetu. To poročilo bi zagotovilo informacije, ki so potrebne za načrtovanje ustreznega in preventivnega političnega posredovanja.
Nicole Sinclaire
Gospa predsednica, rodovi otrok v sovjetskih šolah so se učili, da je tovariš Stalin izumil motor z notranjim izgorevanjem Zdi se, da bodo evropski šolarji odraščali ob učenju o tem, da je EU zagovornica človekovih pravic, toda kaj ste dejansko storili poleg besedičenja?
Poročevalka poudarja slabost politike EU do burmanske hunte, slabost, ki je enakovredna popuščanju. Poročevalka nam pove, da je EU res zelo zaskrbljena glede zlorabe človekovih pravic zunaj EU, kaj pa prisilne deportacije Romov iz Belgije leta 1999, ko je bil predsednik vlade Guy Verhofstadt, ki je zdaj med poslanci Evropskega parlamenta? Kaj pa letošnje prisilne deportacije Romov iz Francije?
Toda morda so besede vse, kar lahko pričakujemo od Službe za zunanje delovanje. Amnesty International je prejšnji teden v Bruslju izrazila zaskrbljenost, ker v Službi za zunanje delovanje ni enote za človekove pravice. Besede so lepe, vendar bi bila dejanja morda bolj koristna za zatirane in trpeče po svetu.
Prejšnji teden sem v odboru belgijsko predsedstvo obtožila, da je predsedstvo duhov. Na moje presenečenje se je predsedstvo strinjalo z menoj in reklo, da so si želeli prav to. Zato bi prosila baronico Ashton, da se udeleži naslednjega sestanka Pododbora za človekove pravice, pa ne le kot duh, 10. januarja, kjer bo lahko sodelovala pri izmenjavi pogledov o človekovih pravicah in o mreži demokracije in nam natančno pojasnila, kaj ji pomeni beseda "ukrep".
Filip Kaczmarek
(PL) Gospa predsednica, rad bi se zahvalil gospe Andrikienė, poročevalki za poročilo o človekovih pravicah v letu 2009. To ni bila lahka naloga, kajti stanje na področju človekovih pravic na žalost še naprej zahteva našo pozornost in sodelovanje. V poročilu večkrat pozivamo različne države in institucije, naj sprejmejo posebne ukrepe, namenjene izboljšanju ravni spoštovanja človekovih pravic. Zdi se mi, da bi morali pogosteje preverjati, ali te institucije dejansko izvajajo to, kar zahteva Evropski parlament. Sicer bomo morali čez eno leto spet ponoviti številne od današnjih pripomb.
Prav je, da zahtevamo spoštovanje temeljnih pravic, vendar to še vedno ni dovolj. Biti moramo tudi učinkoviti. Znati moramo prepričati izvršilne oblasti, da bodo učinkoviti pri izvajanju naših navodil. Podpiram predlog poročevalke, da naj bi imela Evropska služba za zunanje delovanje direktorat za človekove pravice in demokracijo in da naj bi oblikovali položaj visokega predstavnika za človekove pravice. Glavno načelo usklajene zunanje politike Evropske unije naj bi bilo spodbujanje demokratičnih vrednot in človekovih pravic. To je verjetno najbolj pomembno politično sporočilo v poročilu. Če bi se izkazalo, da je to mogoče doseči, bi bila zaporedna letna poročila o spoštovanju človekovih pravic v svetu vsako leto krajša, in naj bo tako.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Gospa predsednica, hvala lepa za besedo. Danes razčlenjujemo gradivo, ki je jasno sestavljeno iz dveh delov ali dveh področij. Prvo področje je poskus ovrednotenja spoštovanja človekovih pravic v letu 2009, drugo pa je politika Evropske unije na tem področju. Kajti povedati moramo, ali smo lansko leto glede spoštovanja človekovih pravic v svetu napredovali. Žal odgovor na to vprašanje ni pritrdilen. Leta 2009 glede spoštovanja človekovih pravic zagotovo nismo dosegli nikakršnega napredka. Tu mislim na dejstvo, da se smrtna kazen še vedno uporablja in se v številnih državah še naprej zatekajo k mučenju. V mislih imam uporabo nasilja nad ženskami in tudi dejstvo, da je po svetu še vedno na stotine milijonov otrok, ki jih silijo, da delajo kot sužnji.
Drugi del se posveča Uniji. Vrednote ali cilji so nesporni. Temeljno razhajanje je v tem, in to nas skrbi, da želimo, da bi bilo delo Unije na področju človekovih pravic učinkovitejše. Rad bi povedal, da se strinjam z vsemi predlogi v tem poročilu. Če bi se naša priporočila izvajala, bi bilo delo Unije na področju zaščite človekovih pravic po svetu zagotovo veliko učinkovitejše.
Charles Goerens
(FR) Gospa predsednica, poročilo gospe Andrikienje pomemben referenčni dokument za vse, ki jasno in glasno govorijo o človekovih pravicah. Svoje izkušnje na področju človekovih pravic je dobro deliti z našimi partnerji v ostalih delih sveta.
Čeprav nekatere države glede usklajenosti s standardi še živijo v srednjem veku, bi lahko Evropi svetovali, naj v svoji drži ne bo domišljava.
Kritika Evropske unije, usmerjena proti oblastem v državah, kjer so še naprej kršene človekove pravice, bi bila še bolj verodostojna, če bi se 27 držav članic brez izjeme strinjalo glede uveljavljanja vseh sodb Sodišča za človekove pravice v Strasbourgu.
Kakšno je naše stališče glede tega? Ali ni čas, da se svečano zavežemo in tako izognemo najmanjšemu dvomu glede naše želje spoštovati pristojnosti organov, ki smo jih sami oblikovali?
Barbara Lochbihler
(DE) Gospa predsednica, baronica Ashton, EU ima širok razpon ukrepov, ki jih je mogoče uporabiti za izboljšanje politike na področju človekovih pravic v številnih državah. EU je regionalna sila, ki bi morala povabiti večstranske forume za politike na področju človekovih pravic, da bi se te izvajale in bi zagotovili večjo osredotočenost na napredek na tem področju. Bomo po uvedbi Evropske službe za zunanje delovanje izkoristili priložnost, da razmislimo o tem, ali ima politika EU na področju človekovih pravic želen učinek? Upam in pozdravljam pregled veljavne politike na področju človekovih pravic, ki ga je napovedala baronica Ashton.
Vendar sem zelo zaskrbljena, da ne bo mogoče ustrezno uporabiti struktur, ki so v službi za zunanje delovanje načrtovane za dejavnosti v zvezi s človekovimi pravicami. Obstaja realno tveganje, da bo na voljo še manj sredstev kot v preteklosti in tudi vidne, razločne ali učinkovite evropske politike glede človekovih pravic ne bomo imeli. Oddelek za človekove pravice, ki se ustanavlja, grozi, da bo postal le fasada, če politika na področju človekovih pravic ne bo na kakršen koli način zastopana na najvišji ravni. Vključevanje človekovih pravic samo po sebi ne bo dajalo zahtevanih rezultatov.
Potrebujemo močno ekipo strokovnjakov s povezavami na najvišji ravni in zahtevo, da vsi sodelujoči resno jemljejo to vprašanje. Samo tedaj bo mogoče vključevanje na vse področjih politike in na osrednji ravni, ki sprejema odločitve. Če bi se posvečali le vključevanju, bi to bilo povsem nepojmljivo, nestrokovno in nazadnjaško. Ljudje, ki trpijo zaradi kršitve najbolj temeljnih pravic, od EU pričakujejo novo in učinkovito politiko na področju človekovih pravic in ne le uporabo upravnih postopkov na tem področju.
Charles Tannock
. - Gospa predsednica, čestitam poročevalki, Laimi Andrikienė, za uravnotežen in razumen pristop k temu poročilu.
Moja skupina, ECR, je trdno zavezana spodbujanju temeljnih človekovih pravic po svetu. Prav tako pa priznamo, da je človekove pravice pogosto treba uravnotežiti z realpolitiko. Zakaj bi sicer EU razvijala strateško partnerstvo s Kitajsko, katere vlada se ne zmeni za svoboščine, ki se nam zdijo bistvene? EU ima prav tako moralno dolžnost, da zagotovi razvoj in človekoljubno pomoč državam v razvoju, tudi tistim z obžalovanja vrednim stanjem človekovih pravic, kot je Pakistan, kjer ženske in verske manjšine trpijo zaradi institucionalizirane diskriminacije.
Vendar sem zadovoljen, da to poročilo poudarja države, zaradi katerih sem bil v moji karieri še zlasti zaskrbljen - Vietnam, Kuba, Venezuela, Iran, Zimbabve in Severna Koreja. Upravičeno je tudi vprašanje nekaznovanosti storilcev kaznivih dejanj na področju človekovih pravic v Rusiji. Osrednja téma celotnega poročila je, da gredo demokracija, človekove pravice in gospodarska svoboda z roko v roki.
Vendar pa me obhajajo dvomi, ko ta parlament v obsodbah nekaterih odvratnih praks uveljavlja mednarodno pravo, kjer je pravna podlaga za to vse prej kot jasna. Opažam, na primer, da je v resoluciji Parlamenta, o kateri bomo razpravljali jutri, navedeno, da je pretepanje s palico v Maleziji očitno v nasprotju z mednarodnim pravom, kar je izjava, ki je pravno vprašljiva. Držati se moramo dejstev, da bomo kot institucija ostali verodostojni.
Bastiaan Belder
(NL) Gospa predsednica, naša zavezanost spoštovanju temeljnih pravic malo pomeni, če si ne prizadevamo tudi osebno in to jasno spodbuja tudi zanimivo poročilo gospe Andrikienė. Pri tem me še zlasti skrbi "verska svoboda".
Rad bi omenil tri sedanje kršitve temeljne pravice verske svobode kot način pozivanja Sveta in Komisij, ki sta tukaj v eni osebi, vi, gospa visoka predstavnica, da ti in vsi drugi preganjani državljani, ki so ujeti v zanko diplomacije, dobijo glas in podobo.
Zame obstajajo trije nujni primeri:
1. Dr. Fan Yafeng, pomemben krščanski odvetnik za področje človekovih pravic in pastor v hišni cerkvi v Pekingu, ki je že od 1. novembra 2010 v hišnem priporu in na katerega je kitajska obveščevalna služba pritiskala s šikaniranjem in spletkarjenjem. Ukrepanje Evrope: odprava hišnega pripora za doktor Fana.
2. Aisha Bibi, pakistanska kristjanka, obsojena na smrt po pakistanskih zakonih o svetoskrunstvu na podlagi zelo dvomljivih obtožb. V nedavnem osebnem razgovoru, ki sem ga imel s pakistanskim ministrom za zunanje zadeve v San Franciscu, je ta pristal le na temeljito policijsko preiskavo obtožb na podlagi zakonov o svetoskrunstvu. Ukrepanje Evrope: doseči izpustitev Aishe BIibi in odpravo zakonov o svetoskrunstvu v Pakistanu.
3. Jusuf al-Qaradavi, vodja hišne cerkve v Iranu, obsojen na smrt na podlagi "odpadništva". Ukrepanje Evrope: doseči izpustitev tega duhovnika in odpraviti stalni državni nadzor hišne cerkve v Islamski republiki.
Gospe on gospodje, Svet in Komisija, gospa visoka predstavnica, žal vam domače naloge ne bo manjkalo.
Andreas Mölzer
(DE) Gospa predsednica, ko Kitajska poziva k bojkotu slovesnosti ob podelitvi Nobelove nagrade in se vladi v Iranu in Afganistanu, ki sta prišli na oblast z zahodno vojaško pomočjo, ne zmenita za poziv, je to zame očiten primer problemov, ki jih imajo islamski režimi na področju človekovih pravic. V tem okviru so vse pogostejši pregoni krščanskih manjšin na Bližnjem vzhodu in primeri diskriminacije in nestrpnosti do kristjanov v Evropi izredno zaskrbljujoče. Nič več si ne moremo zatiskati oči pred vse večjimi problemi v muslimanskih skupnostih v EU v zvezi s prisilnimi porokami, uboji iz časti, nasiljem nad ženskami in zahtevami po šeriatskem pravu.
Po mojem mnenju bi morali močno nasprotovati določenemu kulturnemu relativizmu, ki pod pretvezo spoštovanja tujih kultur in tradicij dopušča dejstvo, da so v določenih muslimanskih kulturnih področjih pravica do svobode, enakost in soodločanje omejeni.
Vittorio Prodi
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, v celoti je poročilo gospe Andrikienodlično poročilo, za katero si je Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu močno prizadevala s pomembnimi zamislimi. Človekove pravice predstavljajo enega od temeljnih stebrov Evropske unije vse od njenega oblikovanja, njihovo spoštovanje pa je bistvena točka, ki jo mora Evropski parlament vsak dan spodbujati.
Širša odobritev človekovih in temeljnih pravic, globalizacija in spremembe v naši družbi zahtevajo nov in drugačen pogled, ki mu ne ustreza nobeno od obstoječih pravil. Zato je bistveno zagotavljanje enakega dostopa do naravnih virov, kar postaja ena od temeljnih pravic vsakega posameznika.
V prihodnjih letih bodo podnebne spremembe povzročile ogromno število beguncev, ki bodo bežali iz najrevnejših območij Zemlje, in naša dolžnost je, da smo pozorni na te potencialne migracijske tokove, da bomo vzpostavili ustrezne politike, ki bodo zagotavljale spoštovanje dostojanstva teh ljudi.
Izraza "podnebni begunec" še ni v besedišču sedanjega mednarodnega prava. Seveda ostajamo še naprej zavezani boju proti dezertifikaciji, tako kot prilagajanju podnebnim spremembam. To so teme, ki sem jih skušal dodati k besedilu poročila, da bi lahko začeli resno razpravo o teh vprašanjih.
Marietje Schaake
Gospa predsednica, danes s podelitvijo nagrade Saharova praznujemo pomemben dan, vendar moramo opraviti precej več dela kot zgolj to. Rada bi poudarila nekaj elementov tega celovitega in dobro pripravljenega poročila.
Treba se je boriti za pravico in proti nekaznovanosti bodisi prek Mednarodnega kazenskega sodišča bodisi kako drugače. Zato ni le pomembno, da storilce privedemo pred sodišče, ker je to pogosto dolgotrajen proces, ampak je medtem je za tiste, ki se bojijo, da ostanejo kršitve človekovih pravic neopažene, ali pa jih liberalne demokracije celo dopuščajo, to, da so posamezni kršilci človekovih pravic pozvani na odgovornost, priznavanje trpljenja in naše verodostojnosti v EU.
V tem poročilu zahtevamo sankcije za ruske uradnike, ki so odgovorni za smrt gospoda Magnitskega, in za iranske uradnike, ki so sodelovali pri sistematičnem cenzuriranju, posilstvih, izvajanju represivnih ukrepov in pri usmrtitvah državljanov, ki niso zagrešili ničesar, ampak so le ravnali v skladu z neodtujljivimi in resnično univerzalnimi človekovimi pravicami.
Peter van Dalen
(NL) Gospa predsednica, v zadnjih desetletjih smo videli, da so se razmere glede človekovih pravic v številnih delih sveta izboljšale. V mislih imam Južno Ameriko in Vzhodno Evropo, kjer je bilo to povezano z demokratizacijo in večjo blaginjo.
Žal pa ni bilo napredka v državah, kjer prevladuje islam - prav nasprotno. V Egiptu, Iraku, Iranu, Pakistanu, Somaliji in drugih takšnih državah, je vse več kristjanov in drugih verskih manjšin, ki so vse bolj zatirani.
V teh državah skrajneži storijo vse, da bi dosegli svoje cilje. Obtožbe zaradi bogokletstva, prepoved spreobrnitve v krščanstvo, vsakdanje nadlegovanje, umori, vse to se dogaja. To delovanje je pogosto usmerjeno proti skupnostim, ki v teh državah živijo veliko dlje kot muslimani.
Gospa predsednica, štirje od petih ljudi, ki so preganjani zaradi vere, so kristjani, razmere pa so najresnejše v muslimanskih državah.
Pozivam Evropsko unijo in njene države članice, da naj si bolj prizadevajo v boju proti preganjanju vere, in vas, gospa Ashton, še posebej sprašujem, kako se bo tega lotila vaša politika?
Nikolaos Salavrakos
(EL) Gospa predsednica, čestitati moram gospe Andrikienza celovito poročilo, ki ga je predložila. Vse bi vas spomnil, da so stari Grki že pred 2.500 leti rekli: "človek je merilo za vse". Dve stoletji pozneje pa so Rimljani dejali: "človek človeku volk". Rad bi vedel, ali je pregovor starih Grkov filozofska retorika, ali pa smo dosegli napredek. Zagotovo smo napredovali, vendar pa nismo dosegli želenega rezultata v smislu zaščite človekovih pravic in, žal, gospodarska in finančna kriza, ki je izbruhnila v Evropi, povzroča velike težave in je prizadela zlasti revnejše plasti družbe in jih oropala človekove pravice temeljnega samospoštovanja. Gospa predsednica, baronica Ashton, preseči moramo besede in ukrepati, sprejeti moramo ukrepe, potrebne za socialno zaščito in za boj proti socialni izključenosti, predvsem pa moramo najti zaposlitev za mlade. Še enkrat bi vas spomnil: zaposlitev ni preživljanje, z njeno pomočjo dosežemo samospoštovanje in dostojanstvo in pogoje za mir v Evropi.
Angelika Werthmann

(DE) Gospa predsednica, civilizacijo merimo ne le glede na tehnični napredek in blaginjo, ampak vse bolj glede na spoštovanje človekovih pravic. To je citat iz programa o človekovih pravicah v 21. stoletju in naj bi deloval kot svarilo. Verodostojnost EU na tem področju ne sme biti nekaj samoumevnega in naše politike niso imune na ocenjevanje na podlagi dvojnih meril.
Evropska služba za zunanje delovanje nam ponuja priložnost, da z dejanji sledimo besedam, ki jih odobrimo najpozneje vsak četrtek popoldan. Človekove pravice se morajo odražati na vsakem področju zunanje politike EU. Pozdravljam celovit pregled učinkovitosti vseh instrumentov EU na tem področju, ker nam očitno ne manjka politične volje za pripravo strogih zahtev, pač pa nam manjka volje za njihovo izvajanje.
Miroslav Mikolášik
- (SK) Gospa predsednica, Evropska unija temelji na vrednotah, kot so svoboda, demokracija, enakost, načela pravne države in spoštovanje človekovih pravic.
Če želi Unija pomembno vlogo pri spodbujanju človekovih pravic po svetu, je bistveno, da razvije skladno zunanjo politiko, h kateri bi morale odločno prispevati vse države članice. Začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe je enkratna priložnost za znaten napredek na področjih človekovih pravic in demokracije, ki mora zdaj postati osrednji element predvsem na različnih področjih zunanje politike.
Odločitev, da človekove pravice vključimo v strukture Evropske službe za zunanje delovanje je tako jasna in odločna. Trdno sem prepričan, da bi oblikovanje vloge posebnega predstavnika za človekove pravice prispevalo k večji koheziji in predvsem potrebni vidnosti zunanjega delovanja EU na tem področju.
Naj zaključim s čestitko poročevalki, gospe Andrikienė, za odlično delo pri pripravi letnega poročila EU o človekovih pravicah v letih 2008-2009, kar zagotavlja podroben povzetek raznolikih dejavnosti Evropske unije na področju človekovih pravic in demokracije po svetu.
Michael Cashman
Gospa predsednica, poročevalki se zahvaljujem za odlično poročilo. Baronica Ashton, izjemno sem vesel, da ste vi na položaju, ker se je v preteklosti pokazalo, da se brez obotavljanja zavzamete za ljudi, ki nimajo svojega glasu in ki so jim odvzeli pravice.
Človekove pravice seveda ne poznajo nacionalnih ločnic. Ne poznajo nacionalnih meja. So univerzalne. Vendar je univerzalnost spoštovanja teh pravic po svetu neuspešna. Sporazume smo sklenili z državami, kot so afriške, karibske in pacifiške države, kjer so pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev kriminalizirane. Niso spoštovane in tudi v okviru sporazuma iz Cotonouja obstaja vprašanje, ali bi se pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev morale spoštovati.
Znotraj Službe za zunanje delovanje zato potrebujemo močan direktorat za človekove pravice, da bi zagotovili skladnost politike razvoja, trgovine in zunanjih zadev - kot ste povedali v svoji izjavi.
Imamo sporazume o prosti trgovini, kjer člen 2, klavzula o človekovih pravicah, nikoli ni bil dejansko izvajan. Parlament daje priporočila in bojim se, da se Svet umakne. Zato se zanašamo na vas, da boste prevzeli vajeti v svoje roke pri varstvu človekovih pravic v zvezi z vsemi tistimi državami, s katerimi sodelujemo.
Prav tako bi rad izrazil čestitke za zbirko orodij glede lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, ki jih je leta 2009 sprejel Svet. Zbirka orodij omogoča Službi EU za zunanje delovanje, da deluje v prid temeljnih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev. Želim vam vse dobro, zaupam vam in tudi ta parlament vam popolnoma zaupa.
Edward McMillan-Scott
Gospa predsednica, govorim kot podpredsednik Evropskega parlamenta za demokracijo in človekove pravice in se zahvaljujem gospe Andrikienza odlično poročilo.
V svojem govoru je Lady Ashton govorila o novih strukturah znotraj ESZD - oziroma vsaj ni govorila o njih. Ko sem pred mnogimi leti ustanovil evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, sem menil, da potrebujemo strukturo za zagotovitev demokracije in človekovih pravic. Ta še vedno obstaja. Komisija ga je hotela ukiniti in vključiti človekove pravice in demokracijo v vse zunanje programe. Lady Ashton v svojem govoru ne govori o vključevanju v prevladujoče politike, vendar se bojim, da ob omenjanju rdeči niti, ki je tako tanka, da se lahko pretrga ob najmanjšem pritisku, govori o nekakšni filigranski zunanji politiki. Mislim, da potrebujemo več kot to. Želimo si - kot so povedali ostali v parlamentu - direktorat za človekove pravice in demokracijo v okviru ESZD in po možnosti posebnega predstavnika.
Tako kot gospa Hautala sem bil prejšnji teden v Oslu in rad bi spregovoril o eni sami točki. Tam je bilo približno tisoč ljudi - sedel sem takoj za gospo Pelosi - združenih preko Atlantika: politikov, diplomatov, državnih uradnikov in nevladnih organizacij, veselo združenih okrog Evropske unije. Ko je prišlo do stoječe ovacije, je bila soglasna - ne v valu, brez razdrobljenega pristopa. Vsi smo vstali, ker smo stali kot zahodna civilna družba s sklopom načel. Ko bo EU v prihodnosti načrtovala svojo mehko moč, mora prav tako snovati svoja načela. Na vas se obračamo, baronica Ashton, da boste to pospešili.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Gospa predsednica, poročilo gospe Andrikienje res dolgo, vendar sem globoko prepričan, da ne obravnava dovolj podrobno vseh vprašanj glede spoštovanja človekovih pravic po svetu v letu 2009. Zelo malo se posveča predvsem vedno močnejšemu pojavu preganjanja kristjanov, do katerega zdaj ne prihaja le v tretjih državah, temveč tudi v Evropi. Evropska unija ima dovolj političnih in diplomatskih instrumentov, da preprečuje te pojave in da jih kategorično in odločno obsodi.
Druga zadeva, o kateri Unija ne bi smela molčati, je vprašanje spoštovanja človekovih pravic v Rusiji. Zdi se mi, da je sporazum o sodelovanju, o katerem trenutno potekajo pogajanja z Rusijo, ravno pravšnji trenutek, da na trden in poseben način zastavimo vprašanje o spoštovanju človekovih pravic v tej državi. Kajti ne smemo pozabiti, da so ljudje, ki so žrtve pregona v Rusiji, politiki, predstavniki nevladnih organizacij in poslovneži, preganjani samo zato, ker so dovolj pogumni in močni, da zahtevajo resnico o delovanju svoje države.
David Campbell Bannerman
Gospa predsednica, medtem ko vsi združeno obsojamo grobe kršitve človekovih pravic v državah, kot sta Iran in Kitajska, moramo te začeti razlikovati od močno pretirane industrije človekovih pravic EU. Javnost je zdaj zaslepljena od poveličevanja človekovih pravic. V Lizbonski pogodbi imamo Listino človekovih pravic EU; imamo Evropsko sodišče za človekove pravice, ki želi britanskim zapornikom dati volilno pravico - celo morilcem in pedofilom. Imamo pretirane pravice EU iz delovnega razmerja in pravice do odškodnin v ameriškem slogu ter nacionalno zakonodajo, kot je katastrofalni Zakon o človekovih pravicah Združenega kraljestva, ki omogoča tujim teroristom in kriminalcem, da ostanejo v Britaniji, ker so njihove pravice zdaj pomembnejše kot pravice državljanov, ki jih ogrožajo.
Resnica je, da je plemeniti ideal človekovih pravic prepogosto dosegel najnižjo točko, z odvetniki milijonarji, ki bogatijo z zagovarjanjem zlaganih pravic teroristov, kriminalcev in pohlepnih. To se mora končati.
Franz Obermayr
(DE) Gospa predsednica, dejstvo, da EU postaja dejavnejša na področju človekovih pravic in da ta poročila posebej obravnavajo vprašanje preganjanja in diskriminacije krščanskih manjšin, predstavlja korak v pravo smer. Kristjani trpijo zaradi akutnega pregona v mnogih državah, in nekatere izmed njih imajo tesne stike z EU. Primeri vključujejo Egipt, Iran, Irak in seveda Turčijo, kjer se kristjani v nekaterih primerih borijo za obstoj, tako v ekonomskem kot v fizičnem smislu. Ne potrebujemo nove funkcije, kot je načrtovani posebni predstavnik za človekove pravice, da bi te države prisilili, naj pokažejo več strpnosti in zaščitijo svoje manjšine. To bo vodilo v nove stroške, uspešnost pa ni zajamčena, ker imamo že zdaj dovolj sredstev za izvajanje pritiska. Sprejeti moramo posebne ukrepe. Zagotoviti moramo, da ne bo podpisana nobena pogodba z EU in da ne bomo zagotovili nikakršne finančne pomoči brez zaveze o spoštovanju človekovih pravic in o zaščiti manjšin, zlasti kristjanov.
Gospe in gospodje, finančni razlogi so zelo močni, zlasti ko človekoljubni razlogi ne zaležejo. Najpomembneje pa je, da jih povsod po svetu dobro razumejo.
Kinga Gál
(HU) Gospa predsednica, baronica Ashton, najprej naj čestitam svoji kolegici, gospe Laimi Andrikienė, za odlično delo. Število pisnih predlogov sprememb, ki so dosegli rekordne razsežnosti, so ji naložili veliko dela, ki pa ga je opravila odlično in zelo elegantno, rezultat pa je izjemno dobro poročilo. Z zadovoljstvom lahko rečem, da poročilo poudarja najranljivejše skupine, ki zahtevajo največjo stopnjo zaščite, kot so otroci, avtohtoni prebivalci in narodnostne manjšine. Močno upam, da bodo naša sporočila v poročilu glede strukture Službe za zunanje delovanje in prihodnjega visokega predstavnika za človekove pravice sprejeta z odprtostjo. Pričakujemo, da bo visoka predstavnica Ashton zagotovila, da bodo človekove pravice v novi strukturi imele posebno mesto in da bo poleg zagotavljanja potrebnih organizacijskih pogojev celotno delo Službe za zunanje delovanje temeljilo na vključevanju človekovih pravic.
Duh Lizbonske pogodbe je ustvaril nov pomen, ki bo od nas zahteval bolj usklajeno delovanje tudi na tem področju, in neupoštevanje tega duha ne bi smelo spodkopavati verodostojnosti EU. Kot poročevalka za poročilo o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji sem predvsem zadovoljna, da ta razprava hkrati poteka na plenarnem zasedanju Parlamenta in da danes sprejeto poročilo o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji ter poročilo o človekovih pravicah, o katerem trenutno razpravljamo, prinašata sporočilo, da je za nas varovanje in dosledno izvajanje temeljnih in človekovih pravic ter izogibanje dvojnim merilom enako pomembno znotraj in zunaj EU.
Marek Henryk Migalski
(PL) Gospa predsednica, zadovoljen sem zaradi dveh stvari. Prvič, ker so človekove pravice postale sestavni del delovanja Evropske službe za zunanje delovanje, in to je zelo dobro. Aparat Evropske službe za zunanje delovanje je treba uporabiti prav v ta namen - spodbujanje človekovih pravic in zaščito zagovornikov človekovih pravic povsod po svetu. Druga stvar, ki me navdaja z zadovoljstvom, je, da sem kot član delegacije Evropske unije v Rusiji z veseljem opazil, da so v tem poročilu odseki posvečeni spoštovanju človekovih pravic v Rusiji in da so bili omenjeni določeni zagovorniki človekovih pravic. Ta podpora iz Bruslja in Strasbourga ljudem, ki se borijo za človekove pravice v Rusiji, je zelo pomembna, in menim, da si to poročilo zasluži podporo, že zaradi obravnavanja teh ljudi s takšnim spoštovanjem. Mislim, da bi morali nadaljevati v tej smeri, in gospo Ashton pozivam k temu.
Bogusław Sonik
(PL) Gospa predsednica, razprava o poročilu o človekovih pravicah v svetu je sovpadla z žalostnimi dogodki, ki potrjujejo, da so človekove pravice nenehno kršene. Dobitnika Nobelove nagrade za mir - Liu Xiaobo - in nagrade Saharova - Guillermo Fariñas - nagrade nista mogla prejeti, ker nista dobila dovoljenja režimov držav, kjer živita, da bi zapustila svojo državo. Včerajšnji obisk iranskih škofov v Evropskem parlamentu je dokaz, da se še vedno spopadamo z velikimi problemi glede preganjanja verskih skupin. Preganjanje kristjanov na Bližnjem vzhodu, vključno z nedavnim terorističnim napadom na katedralo v Bagdadu, kaže, da se pojavljajo novi načini kršenja temeljnih pravic in Unija bi se morala odzvati primerno in učinkovito.
Rad bi se pridružil pozivu predsednika Evropskega parlamenta, Jerzyja Buzeka, naj problem varnosti kristjanov v Iraku postane prednostna naloga. Ne moremo pristati na to, da so kristjani obravnavani kot drugorazredni državljani. Kako naj tudi nadaljujemo pristopna pogajanja s Turčijo, če pa edino krščansko semenišče v državi ostaja zaprto? Diplomatska služba EU po začetku veljave Lizbonske pogodbe ponuja priložnost za izboljšanje dela Unije na področju človekovih pravic. To delo bi se moralo osredotočiti na krepitev mednarodnega sodelovanja in povečanje stopnje varnosti. Spodbujanje demokratičnih vrednot in človekovih pravic bi moralo biti temeljno načelo skladne zunanje politike Evropske unije.
Iva Zanicchi
(IT) Gospa predsednica, baronica Ashton, gospe in gospodje, kot podpredsednica Odbora za razvoj se ukvarjam s težavami mnogih držav, zlasti v Afriki, kjer so človekove pravice nenehno kršene in teptane, če ne že občasno popolnoma pozabljene.
Prejšnjo nedeljo sem se vrnila iz uradne misije v Demokratični republiki Kongo, kjer sem se poleg običajnih institucionalnih sestankov želela srečati s predstavniki nevladnih organizacij, ki delujejo v državi, in obiskati nekatere od centrov, v katerih delajo. Reči moram, da res opravljajo zelo dobro delo. Srečala sem se z žrtvami v državi, kjer posilstvo velja za instrument vojne, kjer oborožene skupine še vedno izvajajo množična posilstva in ostale sistematične zločine proti civilni družbi, zlasti proti ženskam, starejšim in otrokom.
Želela sem omeniti Demokratično republiko Kongo, ker je zame to nedavna izkušnja. Na splošno pa bi želela pozvati k potrebi po močni in stalni obsodbi grobih kršitev pravic žensk. Mednarodna skupnost mora občutno povečati sredstva za kampanje za zaščito žensk pred posilstvi in ostalimi oblikami nasilja, kot je pohabljanje spolnih organov, kar je prav tako huda kršitev človekovih pravic in telesne celovitosti žensk.
Barbara Matera
(IT) Gospa predsednica, baronica Ashton, gospe in gospodje, oblikovanje Evropske službe za zunanje delovanje je zgodovinska priložnost za obravnavo vprašanj človekovih pravic in demokracije. Zlasti mora zagotoviti, da bosta spoštovanje in spodbujanje človekovih pravic osrednji v različnih delih zunanje politike Evropske unije.
Zaželena je večja sinergija med delegacijami Evropske unije in ambasadami držav članic s ciljem sprejetja ene strategije človekovih pravic na državo, glede na to, da se posamezne podrobnosti močno razlikujejo od države do države.
Smrtna kazen, ki se izvaja v mnogih delih sveta, je ena od najbolj nehumanih oblik pregona.
Uporaba smrtne kazni zbuja zaskrbljenost v Belorusiji, edini evropski državi, ki smrtno kazen še vedno uporablja.
Pomembno je, da ustavimo kršitve človekovih pravic žensk, ki jih doživljajo ženske, vključno s pohabljanjem ženskih spolnih organov. Z vsemi političnimi sredstvi bi prav tako morali podpreti resolucijo Generalne skupščine Združenih narodov, ki poziva k mednarodnemu moratoriju na pohabljenje ženskih spolnih organov.
Za konec pozivam Komisijo in Svet, naj si bolj prizadevata širiti letno poročilo Evropske unije o človekovih pravicah.
Csaba Sógor
(HU) Gospa predsednica, baronica Ashton, želel bi poudariti, da Evropska unija kljub doseženemu povezovanju držav članic na več področjih, ki je brez primere, precej zaostaja za drugimi mednarodnimi organizacijami pri kodifikaciji človekovih pravic. Popolnoma podpiram izjavo, ki poziva države članice, naj podpišejo in ratificirajo vse konvencije ZN in Sveta Evrope o človekovih pravicah ter priložene izbirne protokole. Od teh bi rad poudaril Okvirno konvencijo Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin in Evropsko listino o regionalnih ali manjšinskih jezikih, kateri bi kot primer lahko služila Konvencija o človekovih pravicah, ki jo bo EU podpisala v prihodnosti. Menim, da je boljše usklajevanje dela mednarodnih organizacij s pristojnostmi na področju človekovih pravic podobnega pomena in bi lahko bilo edino jamstvo za uveljavljanje oblikovanih pravic in dolžnosti.
Maria Eleni Koppa
(EL) Gospa predsednica, Evropska unija varuje človekove pravice po svetu v skladu s svojimi načeli in vrednotami. Vendar je treba storiti še veliko, Lizbonska pogodba pa je izboljšala našo učinkovitost v tem sektorju. Vsi v Evropskem parlamentu smo prepričani, da se mora ukrepanje za zagovornike človekovih pravic nadaljevati. Pravilna uporaba že obstoječih instrumentov lahko zagotovi okvir za njihovo zaščito. Najpomembnejša prednostna naloga mora biti ratifikacija vseh mednarodnih konvencij proti mučenju in vsem ostalim oblikam nehumanega ravnanja. Vključevanje klavzule o človekovih pravicah v vse trgovinske sporazume s tretjimi državami in spremljanje njihovega izvajanja so osnovni ukrepi za izvajanje pritiska in pri njih moramo vztrajati. Mislim, da je treba posebej omeniti osnovno zaščito pravic žensk in deklet, vključno z varstvom njihovega spolnega in reproduktivnega zdravja.
Antonyia Parvanova
Gospa predsednica, kot del naše današnje razprave o človekovih pravicah v notranjih in zunanjih politikah EU bi želela posebej izpostaviti položaj žensk na območjih oboroženih spopadov in zlasti v Kongu, Gazi ter Iranu, kjer tega vprašanja ne smemo več spregledati.
Ženske in otroci najbolj trpijo zaradi uničujočih posledic konfliktnih razmer. Ne smemo dovoliti, da so kršitve človekovih pravic žensk postransko vprašanje: EU bi morala v svojih zunanjih zadevah in človekoljubnih politikah prednostno obravnavati varovanje pravic žensk. Spoštovanje človekovih pravic - zlasti položaj žensk - je v velikem številu tretjih držav žrtvovano zaradi gospodarskih interesov nekaterih držav članic EU. Danes potrebujemo in zahtevamo konkretne korake, s katerimi bodo načela EU in njeno delovanje znotraj in zunaj Unije postala pravo orodje za spodbujanje človekovih pravic s posebnim poudarkom na pravicah žensk.
Rui Tavares
(PT) Gospa Ashton, kako se počutite, ko vlade, kot so francoska in portugalska, zavrnejo demonstracije, ko njihova glavna mesta obiščejo kitajski dostojanstveniki, zato da jih ti dostojanstveniki med obiskom teh držav ne vidijo? Ali ni bila zmisel glede visokega predstavnika ta, da bo Evropa lahko glede človekovih pravic enotno nastopala v tujini, na primer na Kitajskem? Ali se vam ne zdi, da gre za govorjenje z več kot le enim glasom?
Iz radovednosti, zakaj vedno sedite poleg Sveta? Kakšna je filozofija ali ustavna teorija za to odločitvijo? Tretje vprašanje: želel bi si, da bi za evropske diplomate človekove pravice postale vsakdanja prednostna naloga, vendar ne druga, tretja ali četrta, temveč prva prednostna naloga. Kaj boste naredili za zagotovitev, da bodo nekateri naši diplomati razmišljali o človekovih pravicah kot o zaposlitvi s polnim delovnim časom, vsak dan? Ali ne bi bilo dobro imeti, kot je predlagalo že nekaj kolegov, direktorat, ki bi se temu nenehno posvečal?
Andrew Henry William Brons
Gospa predsednica, ko smo zjutraj slišali posnetek gospoda Fariñasa s Kube, je name naredilo vtis dejstvo, da je sebe in svoje kolege opisal kot "nenasilno" opozicijo kubanskega režima. Mislim, da je posebej pomembno spoštovati pravice ljudi, ki ne povzročajo nasilja, niti ne spodbujajo nasilja pri drugih.
Preden pa začnemo pretiravati s hvalo, se moramo seznaniti z dejstvom, da so v nekaterih državah EU ljudje, kot je gospod Wilders iz Nizozemske, preganjani zaradi odklonilnih političnih prepričanj ali krivoverskih prepričanj akademskih vsebin brez kakršnega koli spodbujanja nasilja. Poleg tega je bila v Belgiji prepovedana politična stranka brez kakršnih koli nasilnih povezav. Poskus prepovedi stranke na ustavnem sodišču v Nemčiji je propadel, ker se je izkazalo, da so dokaze ponaredili državni agenti. V Združenem kraljestvu državni organ toži našo stranko izključno z enim samim namenom, da nas ukine.
Salvatore Iacolino
(IT) Gospa predsednica, lady Ashton, gospe in gospodje, človekove pravice v politiki Evropske unije so na razpotju. Poročilo gospe Andrikienje gotovo treba spodbuditi in podpreti, saj posebej navaja, kakšne konkretne ukrepe je še treba sprejeti. Evropska služba za zunanje delovanje EU lahko svoje dejavnosti opravlja učinkovito, tako da se predvsem opira na priznano občutljivost držav članic, vendar potrebujemo celovito in odločno politiko, ki je po potrebi dovolj ostra.
Resnično moramo zaščititi človekove pravice: mlade, ženske, starejše, invalide, ljudi z določenimi verskimi in političnimi usmeritvami in tiste z drugačnimi spolnimi usmeritvami je treba zaščititi, prav tako moramo zaščititi pravice ljudi, da svobodno izrazijo svoje misli. Danes je Parlament sprejel nekatere pomembne ukrepe in zato verjamemo, da se vsak program, ki je resnično usmerjen v varovanje človekovih pravic, lahko resnično in učinkovito razvije na podlagi močnega, konkretnega dialoga s tretjimi državami.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Gospa predsednica, baronica Ashton, lepo je slišati visoko predstavnico Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ko jasno pove, da smo za uporabo temeljnih svoboščin in človekovih pravic in da moramo kot Evropska unija narediti vse, kar lahko, da bi zaščitili uporabo načel in svoboščin, ki so skupne vsemu svetu, zato da lahko opravljamo to pozitivno vlogo.
Naše stališče poznate: zelo si želimo posebno službo za človekove svoboščine in, natančneje, nadzor in predstavnike. Baronica Ashton, moram pa povedati, da moramo pogledati navznoter in navzven. Ker prihajam iz Cipra, želim izpostaviti, da so dvesto tisočim grškim beguncem s Cipra odvzete temeljne človekove pravice (dostop do lastnih domov) in da turško ciprsko skupnost zatira turška zasedba. Vzpostavite svojo službo. Še nasvet in prošnja: svojega prvega predstavnika pošljite v Republiko Ciper.
Olle Schmidt
(SV) Gospa predsednica, eden od kandidatov za nagrado Saharova, Dawit Isaak, je v Eritreji še vedno zaprt brez sojenja. Zdaj je v zaporu že 3.370 dni. Pristop k Evropski konvenciji o človekovih pravicah bo ponujal večjo možnost, da EU resnično pokaže svojo zavezanost človekovim pravicam zunaj meja EU in njihovo zagovarjanje.
Pozivam vas, baronica Aston, da izkoristite to priložnost in povečate pritisk na Eritrejo, da izpusti evropskega zapornika vesti, Dawita Isaaka. Zdaj moramo pokazati, da mislimo resno, za predsednika Eritreje pa potrebujemo jasno sporočilo. Bistvena zahteva mora biti, da vsa pogajanja z Eritrejo vodijo v izpustitev Dawita Isaaka. Zaupam vam. Kot je povedal gospod Cashman:
- Verjamem v vas, zaupam vam, lady Ashton.
Andrzej Grzyb
(PL) Gospa predsednica, najprej bi se želel zahvaliti gospe Andrikienza njeno poročilo. Prav tako bi rad dejal, da so človekove pravice po Lizbonski pogodbi v novem položaju. Vprašanje je, kako bomo uporabili ta novi instrument. To bi morali storiti ne le z neposrednim pogovorom o človekovih pravicah, ampak z njihovo vključitvijo v druge okvire, kot na primer v naših pogovorih o trgovinski politiki s številnimi državami. So te človekove pravice našim partnerjem pomembne? Mislim, da odzivi na to, kar pravi Evropski parlament, na primer o današnji podelitvi nagrade Saharova, kažejo, da so stališča Parlamenta pomembna, ker se jim prisluhne.
Prav tako bi rad spregovoril o pravicah kristjanov po svetu. Zdi se mi, da imamo zdaj toliko primerov preganjanja kristjanov, da se moramo odločno odzvati. Tudi sam menim, da je pomembno, da med drugim sodelujemo s Svetom Evrope, ZN, Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi in varuhom za človekove pravice ter predstavniki za človekove pravice iz Sveta Evrope in številnih držav članic, ker obstaja zelo veliko dobrih primerov, ki kažejo učinek njihovega dela na spremembe v odnosu do človekovih pravic.
Kristiina Ojuland
Gospa predsednica, čeprav poročilo obsega številna pomembna vprašanja, bi se rada dotaknila le primera Sergeja Magnitskega. Njegova tragedija predstavlja veliko podobnih primerov, ki jim še nismo namenili pozornosti.
Bistveno je, da ruskim oblastem zelo jasno povemo, da je treba takšne incidente preiskati v skladu z načelom pravne države. Namesto tega so preiskovalci in tožilci, ki so sodelovali pri smrti Sergeja Magnitskega, napredovali in bili nagrajeni.
Takšna smer ukrepanja je preprosto neverjetna sprevrženost pravosodja, Evropska unija in njene države članice pa si ne smejo zatiskati oči. Ne smemo pozabiti mednarodnih zavez Ruske federacije. Zato, kolegi, vas spodbujam, da podprete predlog spremembe 25, ki predlaga uvedbo sankcij za 60 vpletenih ruskih uradnikov, dokler se ne izvede ustrezna preiskava smrti Sergeja Magnitskega.
Jacek Protasiewicz
(PL) Gospa predsednica, kot član Pododbora za človekove pravice bi rad iskreno čestital gospe Andrikienė, da je napisala tako dobro zasnovano poročilo. Kot vodja delegacije Evropskega parlamenta za odnose z Belorusijo bi rad izrazil veliko zadovoljstvo, da poročilo omenja tudi razmere v tej državi. Predvsem mislim na omembe, da je pravica do združevanja v Belorusiji nenehno omejena, to pa vključuje tudi pravico združevanja nacionalnih in etničnih manjšin, pa tudi to, kako je omejeno delo verskih organizacij.
Prav tako sem vesel, da poročilo prav tako odraža omejeno svobodo do interneta in dejstvo, da je Belorusija sramotni vodja v tem delu Evrope. Upam tudi, da si bo gospa Ashton, ki je danes prisotna na tej razpravi, po najboljših močeh prizadevala, da bo dialog o vprašanju človekovih pravic, ki se je z Belorusijo začel lansko leto, prinesel otipljive rezultate, še zlasti, ko se pogovarjamo o prenehanju zatiranja zagovornikov človekovih pravic in neodvisnih beloruskih novinarjev.
Heidi Hautala
Gospa predsednica, rada bi se posvetila zadevi, ki so jo izpostavili številni kolegi, in to je zatiranje pravic kristjanov. Močno si želim, v imenu doslednosti, da bi se tudi kolegi enako zanimali za zatiranje pravic predstavnikov drugih verstev, ker nam druge države pogosto govorijo, da smo enostranski in pristranski, zato menim, da gre za vprašanje resnične skladnosti in verodostojnosti.
Želim, da bi bila vodilna smer v zunanji politiki EU na področju človekovih pravic izogibanje dvojnim merilom, in upam, da se bo Evropski parlament tega držal.
Ali lahko na koncu baronico Ashton vprašam, ali se namerava odzvati na številna vprašanja o novih strukturah za področje človekovih pravic v službi za zunanje delovanje, saj bodo vzpostavljene v bližnji prihodnosti.
Catherine Ashton
podpredsednica Komisije in visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. - Gospa predsednica, rada bi se vsem zahvalila za vse prispevke k tej razpravi, ki se mi je zdela izredno koristna.
Rada bi povedala, da sem zdaj na strani Sveta, prej pa sem bila na strani Komisije. Premikam se od enega k drugemu, pri čemer vodimo evidence, da poskrbimo, da se res gibljem, tako da me morate ujeti, kadar sem tu.
Ponovno bi se rada najlepše zahvalila gospe Andrikienza delo, ki ga je opravila, in ji čestitam za poročilo, ki je izredno koristno.
Odzvala se bom na tri posamezna področja. Začela bom z vprašanjem, ki ga je prav na koncu zastavila gospa Hautala, omenjali pa so ga tudi številni kolegi.
Naj bom na začetku povsem jasna: govorim o vključevanju, kajti vse prevečkrat v življenju sem videla, da so bile človekove pravice odrinjene v kot organizacije in so se z njimi ukvarjali šele pozneje na način, ki ničesar ne obeta. S tem ne namigujem, da je EU to počela že prej. S tem dam slutiti svojo odločnost, da bom poskrbela, da se to ne bo spet zgodilo. Kot boste videli v strukturi, ko jo bomo dokončno oblikovali, tega namreč še nismo storili, bodo človekove pravice v celoti priznane v strukturi, poskrbeli pa bomo, da bomo imeli v strukturi strokovno znanje, po katerem so spraševali kolegi. Vendar ne želim, da sedi v kotu. Želim, da je del vsega, kar počnemo: rdeča nit in ne filigranska nit, rdeča nit, ki je močna, vendar se blešči in je tam, da jo lahko vsak vidi na lastne oči. To želim doseči v svojem mandatu in čutim svojo 100-odstotno zavezanost, da to poskusim doseči.
Za to bo potreben čas in nekaterih stvari ne bo mogoče opraviti tako dobro, kot bi si želela, vendar se bomo trudili po svojih najboljših močeh. Pomembno se mi zdi, da ta parlament razume, kaj poskušam narediti, in da skušam zagotoviti, da bo to odgovornost vseh. Da, to bi bilo treba spremljati; da, potrebujemo strokovno znanje, vendar to ni odvisno le od nekaj ljudi v Službi za zunanje delovanje. To je odgovornost vseh. To je prva stvar, ki jo je treba omeniti. Druga stvar je, da boste te strukture zelo kmalu videli in to znotraj službe. Namenjena bo vam vsem, da boste priča našemu početju.
V zvezi s predsedniki delovnih skupin bomo podali predloge za njihovo imenovanje. Jaz bom imenovala predsednika delovne skupine, ki bo odgovoren za človekove pravice, in to jim bo omogočilo, da se lotijo točke v zvezi s tem, ali naj bi se glavni zbirali v glavnih mestih, ali pa naj bi bil sedež v Bruslju. Te točke se bomo dotaknili v tistem pogovoru.
In na koncu o strukturah: izvedli smo že program usposabljanja za nove vodje delegacij, pri tem se je en sklop posvečal človekovim pravicam. Zavedajo se svojih odgovornosti in mojih in vaših pričakovanj v zvezi s tem. Zato vas prosim, da sprejmete, da je to del, in to temeljni del, strukture, jaz pa bom odločna, da bo postala odgovornost vseh.
Druga točka je bila širina zadev. Hvaležna sem za to, kar so številni povedali o verskem prepričanju, in strinjam se, da je to pomembno vprašanje. Pravzaprav smo temu namenili tudi del razprave v Svetu za zunanje zadeve.
Kolegi so prav tako omenili potrebo, da se ukvarjamo s pravicami žensk, otrok, lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev. Vse, kar je bilo rečeno o različnih ljudeh in različnih državah, sem prezrcalila v temeljno točko o človekovih pravicah, ki je: da bodo veljale za vas, morate preprosto biti človek in prisotni. To so merila za človekove pravice in na tak način bomo, ponavljam, k temu pristopili v Službi za zunanje delovanje. Pripadajo vsem.
Tretja stvar, ki bi jo rada povedala, je nekaj malega o zadevah, ki jih začenjamo videvati in v katerih začenjamo igrati vlogo. To še zlasti velja za nekatere dejavnosti, ki jih izvajamo mednarodno. Mednarodno kazensko sodišče je bilo letos priča priznanju in ratificiranju statuta s strani 4 držav. To je zelo pomembno, ker smo pri tem imeli svojo vlogo: Sama sem osebno pisala ministrom v vseh državah, ki ga še niso ratificirale, in jih prosila, naj to storijo. Nekatere države so se odzvale neposredno na nas in ga podpisale.
Prav tako bi rada omenila pomen poskusa Generalne skupščine Združenih narodov, da podpre podporo moratoriju na smrtno kazen. Mislim, da je to jedrni in temeljni del našega dela, ki naj bi ga opravili, To je nekaj, kar je univerzalno, v kar vsi verjamemo, za pot naprej pa velja, da naj bi bili pri svojem delu praktični.
Torej tri področja: prvič, zagotoviti, da so strukture prave in da ljudje poznajo in razumejo osnovno delo, ki ga morajo te opraviti; drugič, zagotoviti, da zajamemo vse, ki delajo na področju človekovih pravic; in tretjič, načini, ki nam omogočajo, da nekaj spremenimo.
Zadnja točka, ki jo želim izpostaviti, je, da mislim, da moramo v okviru pregleda iskati praktične in inovativne načine za pošiljanje sporočil. Želim, da smo resnično ustvarjalni pri delu z ljudmi na terenu v različnih državah, kjer se srečujemo z zagovorniki človekovih pravic - jaz se, kamorkoli grem. Želim, da smo inovativni in ustvarjalni v iskanju novih načinov izpostavljanja teh vprašanj o človekovih pravicah, novih načinov, kar presega, kar je pri posameznem dogodku tako pomembno: izjave, ki jih dam, izjave, ki jih damo kot 27 držav članic, in izjave, ki jih damo kot institucije Evropske unije. Gre za iskanje načinov, ki omogočajo, da se, kolikor je le mogoče, dotaknemo pomislekov. Gre za posameznike, organizacije in skupno voljo, da bi lahko dejansko dosegli spremembe.
Laima Liucija Andrikienė
poročevalka. - Gospa predsednica, najprej so mi povedali, da tolmačenje mojega govora v angleščino ni bilo točno in zelo mi je žal zaradi tega. Po tej razpravi ga bom sama takoj prevedla v angleščino in ga poslala zadevnim kolegom in tudi visoki predstavnici.
Drugič, rada bi se zahvalila vsem kolegom, ki so sodelovali v današnji razpravi, za njihove pozitivne ocene in kritične pripombe. Glede mojih kolegov, gospoda Obermayra in gospoda Porębo, ki sta govorila o krščanskih manjšinah v različnih državah, in trdila, da se poročilo tega vprašanja ne loteva, bi njuno pozornost med drugim usmerila na odstavek 126. Imamo poglavje, ki se ukvarja z versko svobodo, krščanske manjšine pa so omenjene tudi v nekaterih posebnih odstavkih.
Na koncu bi rada baronici Ashton zagotovila, da bo Parlament še naprej skrbno spremljal delo Evropske službe za zunanje delovanje in kritiziral nedejavnost ali neučinkovitost ukrepov, sprejetih na področju človekovih pravic. V letošnjem poročilu jasno navajamo, da nismo zadovoljni z dejstvom, da EU še vedno nima jasnih meril, da bi ocenila, ali so ukrepi na področju človekovih pravic prinesli rezultate. Prav tako smo izrazili razočaranje, ker v dialogih o človekovih pravicah in na posvetovanjih ni bil dosežen zadosten napredek.
Baronica Ashton, Parlament je prehodil dolgo pot, da je prišel do skupnega stališča glede vprašanj o človekovih pravicah, še zlasti tistih najobčutljivejših. To kaže, da je Parlament enoten v spodbujanju demokracije in zaščite človekovih pravic po svetu. Prav tako kaže, da so mimo dnevi, ko je Parlament le ploskal Komisiji ali Svetu. Parlament je zdaj resen akter na področju človekovih pravic. In vsi akterji, ki delujejo na tem področju, bodo morali to upoštevati.
Rada bi se zahvalila vsem, ki so sodelovali v tej razpravi.
Predsednica
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri ob 12.00.
Pisne izjave (člen 149)
Franz Obermayr
Gospa predsednica, dejstvo, da EU postaja dejavnejša na področju človekovih pravic in da to poročilo obravnava prav vprašanje pregona in diskriminacije krščanskih manjšin, predstavlja korak v pravo smer.
Kristjani še vedno trpijo zaradi nenehnega preganjanja v številnih državah, in nekatere izmed njih imajo tesne stike z EU. Naj vam navedem nekaj primerov: Kristjani se v Egiptu, Iranu, Iraku in Turčiji borijo za svoje preživetje v gospodarskem in fizičnem smislu.
Ne potrebujemo nove funkcije, kot je načrtovani posebni predstavnik za človekove pravice, da bi te države spodbudili ali celo prisilili, naj pokažejo več strpnosti in zaščitijo svoje manjšine. To bo povzročilo nepotrebne stroške, uspešnost pa ni zajamčena.
V primeru poslovnih interesov in mednarodnih trgovinskih odnosov imamo dovolj sredstev za izvajanje pritiska. Sprejeti moramo posebne ukrepe. Zagotoviti moramo, da brez zaveze k spoštovanju človekovih pravic in zaščiti manjšin, zlasti kristjanov, ne bo podpisana nobena pogodba z EU in da ne bomo zagotovili finančne pomoči.
Finančni razlogi so med najmočnejšimi in jih razumejo povsod po svetu.
Joanna Senyszyn
Spoštovanje človekovih pravic je eden od temeljev demokracije in glavna vrednota, na kateri temelji Evropska unija. Zato imajo človekove pravice posebno mesto pri delu Unije in našega parlamenta. V letnem poročilu o človekovih pravicah Evropski parlament poudarja svojo zavezanost zaščiti teh pravic po svetu. Parlament od leta 1988 podeljuje nagrado Saharova posameznikom in organizacijam s posebnimi zaslugami na področju boja za človekove pravice. Ta teden nam bodo predstavili dobitnika letošnje nagrade.
V okviru tega poročila za leto 2009 pozivam države članice, da podpišejo in ratificirajo vse glavne konvencije OZN in EU o spoštovanju človekovih pravic. Da bi bili v boju proti kršitvam človekovih pravic po svetu učinkoviti, moramo delovati skupaj in v skladu z načeli javnega reda in miru, ki so na tem področju sprejeta mednarodno. Zato je za Unijo kot vodilno na področju zaščite človekovih pravic pomembno, da države članice izpolnjujejo mednarodne obveznosti na tem področju.
Še zlasti sramotno je pomanjkanje spoštovanja pravic nebogljenih otrok. Zato se zavzemam za odločno prepoved dela otrok in za dodelitev dodatnih sredstev za boj proti izkoriščanju otrok za delo. Grozljivo je, da je v 21. stoletju na svetu 215 milijonov otrok, ki so prisiljeni delati, vključno s 115 milijoni, ki morajo opravljati težko suženjsko delo. Ne moremo dovoliti, da bi gospodarska kriza še poslabšala položaj teh otrok.
Indrek Tarand
Vesel sem da je Evropski parlament danes sprejel potrebne sankcije proti ruskim uradnikom, ki so sodelovali pri sojenju in smrti gospoda Magnitskega. Rusija, država, ki ni pravna država in kjer vsak dan kršijo človekove pravice, si ne zasluži pozornosti, ki ji jo namenja Francija. Zato močno obsojam, da je Francija Rusiji prodala bojno ladjo vrste Mistral, in obžalujem to dejanje.
Traian Ungureanu
v pisni obliki. - Poročilo gospe Andrikienje korak v pravo smer. Odnos med EU in Rusijo je res poseben in bi moral tak ostati, vendar pa ne sme biti nenavadno poseben. Rusija je s svojimi zavezami dolžna zaščititi človekove pravice in varovati svoje državljane pred zlorabo s strani države. Primer Magnitsky, ki je omenjen v poročilu, sledi umorom Politkovsaja, Estemirova in Barburova. To je vzorec in ne zaporedje tragičnih dogodkov, ki bi presegali sposobnosti ruskega sodnega sistema. Pa vendar umor sledi umoru, ruske oblasti pa sporočajo zunanjemu svetu, da bodo tokrat krivca zagotovo našle in ga kaznovale. Kakšen je rezultat? Nič, nula, ničla! Iz ruske državne dume so Evropski parlament celo obtožili vmešavanja v ruske notranje zadeve in uporabili kup laži, da bi oblatili poročilo gospe Andrikienė. Če želi Evropa ohraniti svojo verodostojnost kot zagovornica demokracije in človekovih pravic, je treba poročilo gospe Andrikiensprejeti takšno, kot je, brez posebnih določb za nenehne zlorabe Rusije. Resolucija kanadskega parlamenta je že podprla prepoved potovanja in zamrznitev računov tistih, ki so povezani s primerom Magnitski. Stopiti moramo v korak z njimi in Rusiji poslati jasno in odločno sporočilo. Dovolj je dovolj.
Jarosław Leszek Wałęsa
v pisni obliki. - Nenehna zaščita človekovih pravic s strani Evropske unije se je močno obrestovala po vsem svetu, v dobi globalizacije pa moramo svoja prizadevanja še nadaljevati. To je sicer počasen in utrudljiv proces, vendar je pomembno, da širimo svoje cilje in si pogledamo stvarne scenarije, da bi razvili učinkovite strategije. Poleg tega želim izraziti svojo podporo zagovornikom človekovih pravic in politikam na tem področju, ki bodo poskrbeli za širjenje demokracije v tiste države, ki morajo spremembe še uveljaviti. Kot smo lahko videli pri nedavnih dobitnikih Nobelove nagrade in nagrade Saharova, je zaščita teh zagovornikov človekovih pravic izredno pomembna, ti ukrepi pa so korak v to smer. Prizadevanja Parlamenta za širjenje demokracije in zaščito človekovih pravic še naprej prinašajo napredek, v današnjem globaliziranem svetu pa za krivice izvemo še hitreje. Dostop do informacij nam olajša spremljanje in odzivanje na razmere po svetu. Zato moramo to izkoristiti in s prizadevanji zagotoviti, da imajo vsi ljudje temeljne pravice, za ohranitev katerih smo se tako zelo trudili.
