Priprave na zasedanje Evropskega sveta (24. in 25. marec 2011) (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava Sveta in Komisije o pripravah na zasedanje Evropskega sveta dne 24. in 25. marca 2011.
Enikő Győri
predsedujoča Svetu. - Gospod predsednik, gospod Barroso, komisar, spoštovani poslanci, z velikim zadovoljstvom pozdravljam možnost, da lahko nastopim pred vami pred naslednjim zasedanjem Evropskega sveta. Kakor veste, bo to zelo intenzivno zasedanje zaradi nepredvidenih dogodkov v zadnjih dveh tednih.
Dovolite mi, da najprej preletim glavna vprašanja na dnevnem redu Evropskega sveta. Vseboval bo tri najpomembnejše zadeve: prvič, celovit gospodarski sveženj, ki ga bodo, upamo, sprejeli voditelji držav in vlad, nato Libija in južno sosedstvo, in tretjič, Japonska.
Dovolite mi, da začnem z vprašanji gospodarske politike. Upam, da bo Evropski svet sprejel ta sveženj z namenom, da se odzove na gospodarsko in finančno krizo. Sveženj ima šest pomembnih elementov in prvi od teh je sklenitev prve faze evropskega semestra s potrditvijo prednostnih nalog za javnofinančno konsolidacijo in strukturne reforme. Kot veste, se je cikel evropskega semestra začel v začetku leta, ko je Komisija predstavila letni pregled rasti. Povezuje različna politična priporočila, ki so potrebna za krepitev procesa oživitve, za pomoč Evropi pri ohranjanju mednarodne konkurenčnosti in za dosego ciljev EU 2020.
Prvo fazo evropskega semestra bo zdaj Evropski svet sklenil s potrditvijo prednostnih nalog za javnofinančno konsolidacijo in strukturno reformo, in sicer v skladu s sklepi, ki sta jih pripravila sveta ECOFIN in EPSCO. Temo tega poročila - ki ga je izdelalo predsedstvo - je prejšnji ponedeljek pozdravil Svet za splošne zadeve. Države članice bodo to široko politično usmerjenost upoštevale pri izdelavi programov stabilnosti in konvergence ter nacionalnih programov reform, ki morajo biti predloženi aprila.
Na podlagi ocene Komisije bo Svet nato junija zagotovil svojo oceno in smernice za države članice: torej v času, ko so pomembne odločitve v zvezi s proračunom v večini držav članic še vedno na stopnji priprave. Madžarsko predsedstvo namerava zaključiti prvi evropski semester do Evropskega sveta, ki bo junija 2011.
Drugi element je krepitev gospodarskega upravljanja in tu ima Evropski parlament odločilno vlogo. Svet je že naredil pomemben korak naprej: ministri za gospodarske in finančne zadeve so pristali na splošni pristop Sveta v zvezi s šestimi zakonodajnimi predlogi o krepitvi gospodarskega upravljanja. Ta dosežek predsedstvu omogoča začetek pogajanj s Parlamentom.
Kakor veste, mora Svet upoštevati rok, ki ga je določil Evropski svet - junij 2011 - za sklenitev političnega sporazuma v zvezi s tem svežnjem. Štirje od šestih predlogov so predmet soodločanja. Vemo, da rok, ki ga uvaja Evropski svet, nikakor ne zavezuje Evropskega parlamenta, vendar želim vseeno izkoristiti to slovesno priložnost in prositi Parlament za sodelovanje, da bomo lahko junija sklenili politični sporazum. S tem bi poslali pomirjujoča sporočila trgom in najpomembneje našim državljanom, ki od nas pričakujejo, da bomo zaščitili evro in z njim evropsko gospodarstvo. Torej imamo pri tej zadevi z Evropskim parlamentom skupno odgovornost.
Naš predsednik vlade se bo v kratkem sestal s poročevalci in koordinatorji, ki so odgovorni za ta sveženj, in upam, da bodo izredno uspešno sodelovali s Parlamentom.
Tretji element je izboljšanje stanja bančnega sektorja z novim velikopoteznim testom izjemnih situacij.
Četrti je pakt za evro, njegova razširitev na države članice zunaj območja evra, ki se mu želijo pridružiti, in morebitna razglasitev prvih nacionalnih akcijskih načrtov za njegovo izvajanje.
Peti element je dokončanje dela v zvezi s prihodnostjo evropskega mehanizma za stabilnost (EMS) in s krepitvijo evropskega instrumenta za finančno stabilnost (EFSF), ki sloni na sporazumu na ministrskem srečanju Evroskupine Plus z 21. marca, in vsi veste, da je med pristojnostmi evropskega mehanizma za stabilnost omenjeno dejstvo, da se informacije zagotovijo Parlamentu. Zaradi tega sem bila še zlasti zadovoljna.
Šesti element je sprememba Pogodbe, o kateri ste ravno glasovali, in uradno sprejetje sklepov o spremembe Pogodbe o delovanju Evropske unije glede vzpostavitve prihodnjega mehanizma za stabilnost. Tu bi se rada Parlamentu zahvalila za to pozitivno glasovanje: mislim, da ste s tem izredno pomembno prispevali.
Kakor vidite, je bil v boju proti krizi dosežen resničen napredek. Evropski svet bo to delo zaključil na naslednjem zasedanju in sprejel celovit sveženj ukrepov za odzivanje na krizo, ohranjanje finančne stabilnosti in omogočanje trajnostne rasti, ki ustvarja delovna mesta.
Dovolite mi, da zdaj preidem na Libijo in južno sosedstvo. Na podlagi resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011, sklepov Evropskega sveta z dne 11. marca 2011 in resolucije Varnostnega sveta ZN 1973 je Svet izrazil svojo zaskrbljenost v zvezi s sedanjimi razmerami v Libiji in obsodil hude in sistematične kršitve človekovih pravic, nasilje ter nasilno zatiranje, ki ga režim izvaja nad Libijci.
Glavna cilja EU sta zaščita civilnega prebivalstva in podpora za Libijce, da bodo lahko uresničili svoja prizadevanja za demokratično družbo. Polkovnik Gadafi mora takoj zapustiti oblast. Njegov režim ni več legitimen in on ni več sogovornik za EU. Kako je torej ukrepal Svet?
Dovolite mi, da najprej omenim sankcije. 28. februarja 2011 je Svet v rekordnem času sprejel sklepe glede omejevalnih ukrepov proti temu režimu. 10. marca so bile dodane nadaljnje sankcije, vključno z zamrznitvijo imetja, nadaljnjo prepovedjo potovanja, embargom na orožje in embargom na opremo, ki bi se lahko uporabljala za notranje zatiranje - s čimer smo presegli ukrepe, uveljavljene s predhodno sprejeto resolucijo Varnostnega sveta ZN.
Dovolite mi, da sporočim še tretji element: tretji krog sankcij. V skladu z mandatom, ki mu ga je 21. marca podelil Svet za zunanje zadeve, je Svet danes s pisnim postopkom sprejel predlog madžarskega predsedstva, da se omejevalni ukrepi razširijo na druge libijske posameznike in subjekte, in te sankcije so že razširjene na libijsko nacionalno naftno družbo.
Kaj je Svet še storil poleg sankcij? Madžarsko predsedstvo je na dnevni red uvrstilo vprašanje zanesljivosti preskrbe v sili. Ministri so razpravljali o vplivu politične krize na energetski trg, energetsko varnost in preskrbo. Strinjali so se, da ima EU zadostne zaloge nafte in plina. Vseeno pa je ta razprava ponovno izpostavila ranljivost Evrope in potrebo po še močnejši skupni energetski politiki, vključno z ukrepi, kot je raznovrstnost poti oskrbe.
Svet je izrazil svoje zadovoljstvo po sprejetju Resolucije Varnostnega sveta ZN 1973 in poudaril svojo odločnost, da prispeva k njenemu izvajanju. Svet je kot odločilen prispevek k njenemu izvajanju pozdravil tudi vrhovno srečanje v Parizu. EU in države članice so z razlikovalnim prispevanjem odločne kolektivno in neomajno delovati z vsemi mednarodnimi partnerji, zlasti z Arabsko ligo in drugimi regionalnimi zainteresiranimi stranmi, da bi se te odločitve uveljavile v celoti. Svet in države članice bodo podprli ukrepe v okviru resolucije Varnostnega sveta ZN za zaščito civilistov in območij civilnega prebivalstva, ki jim grozijo napadi.
EU bo še naprej zagotavljala humanitarno pomoč vsem prizadetim in seveda - kasneje - bomo morali pomagati Libiji ustvariti in razviti demokratično in pravno državo.
EU se pripravlja na zagotavljanje podpore SZVP in humanitarne pomoči kot odgovor na zahtevo Urada Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih aktivnosti in v okviru usklajevalne vloge ZN. Pri takšnih ukrepih bodo v celoti spoštovane smernice ZN v zvezi z uporabo sredstev za vojaško in civilno obrambo. Visoko predstavnico smo prosili, naj razvije nadaljnje načrtovanje v skladu z resolucijo ZN in deklaracijo Evropskega sveta z dne 11. marca o podpori za humanitarno pomoč in operacijah civilne zaščite, vključno z uporabo pomorskih virov za ta namen. Vse bi bilo treba storiti v najtesnejšem možnem sodelovanju z ZN, Natom in drugimi. Visoka predstavnica bo ohranjala stike z generalnim sekretarjem ZN in državami v tej regiji, vključno z Egiptom in Tunizijo, in je izjavila, da bi bilo treba ta proces nujno izvesti, da bi omogočili nadaljnjo obravnavo v okviru Evropskega sveta do konca tega tedna.
Dalje, države članice so znova izpostavile svojo solidarnost s tistimi iz njihove skupine, ki jih najbolj neposredno prizadevajo migracijska gibanja, in ponovno so izrazile svojo pripravljenost za zagotavljanje potrebne podpore, ko se bodo razmere razvijale. Madžarsko predsedstvo je to vprašanje predložilo na Svetu za pravosodje in notranje zadeve 24. in 25. februarja 2011 in v okviru Frontexa se je začela skupna operacija Hermes, pri čemer je sredstva prispevalo več držav.
Dovolite mi, da omenim, kaj se je zgodilo pri evakuaciji. Že 23. februarja je predsedstvo sprožilo mehanizem EU za civilno zaščito, da bi podprlo evakuacijo državljanov EU iz Libije - odločitev, ki jo je podprla tudi visoka predstavnica. Madžarsko predsedstvo, ki ga navdihuje načelo odgovornosti za zaščito, ki je določeno v resoluciji EP, si po svojih najboljših močeh prizadeva za usklajevanje dela, ki je v teku, zlasti glede beguncev in vprašanj migracij. Madžarski minister za zunanje zadeve János Martonyi in komisarka Malmström sta na obisku v Egiptu in na njegovi skupni meji z Libijo. Minister Martonyi je bil na meji in govoril z lokalnimi organi oblasti in v izjavi, ki jo je prej tam podal, je dejal, da bi se brez letalskih napadov razvile nevzdržne razmere.
Zdaj so razmere zaradi egiptovskih oblasti pod nadzorom. Tri dni ni bilo odseljevanja judi; nekateri Libijci so se odločili vrniti, a seveda so razmere še vedno negotove in ne vemo, ali bo še prihajalo do odseljevanja ali ne.
3. marca sem bila na tunizijsko-libijski meji v podjetju komisarke Georgieve, da bi preverila, kakšno je tam stanje. Razmere so bile še vedno zelo resne. Tisoč ljudi na uro je čez to mejo vstopalo v Tunizijo. 3. marca je bila evakuacija najpomembnejše vprašanje in še vedno je zelo pomembno, da države članice pomagajo pri vračanju nedržavljanov EU v domovino, večinoma priseljenske delavce.
V odsotnosti delegacije Evropske unije s prebivališčem madžarski veleposlanik v Tripoliju zastopa EU. On je tam in ne bo odšel; usklajuje konzularna in diplomatska prizadevanja v imenu držav članic.
V zvezi z južnim sosedstvom: na izrednem zasedanju, ki je potekalo 11. marca, je Evropski svet izjavil, da demokratični upori prinašajo dramatične spremembe za južno sosedstvo in tako ustvarjajo novo upanje in možnost za ustvarjanje prihodnosti, ki temelji na demokraciji, pluralizmu, pravni državi, človekovih pravicah in socialni pravičnosti. Povedati je treba, da agresija ne poteka le v Libiji; zavedati bi se morali, da tudi ljudje v Bahrajnu in Jemnu doživljajo agresijo in zelo jasno moramo izraziti, da agresija ni nikjer sprejemljiva.
Države v tej regiji morajo o svoji prihodnosti odločiti mirno in demokratično. EU bo podprla vse ukrepe za demokratično preoblikovanje v politične sisteme, ki omogočajo miroljubne spremembe, rast in razcvet in bolj sorazmerno porazdelitev prednosti gospodarskega uspeha. EU se bo posvetovala z zadevnimi državami v tej regiji o finančni in tehnični podpori za izboljšanje nadzora in upravljanja meja, pa tudi o ukrepih za pospešitev vrnitve migrantov v njihove domovine.
Svet je bil v sodelovanju s Komisijo povabljen, naj predloži - pred junijskim Evropskim svetom - načrt za razvoj zmogljivost za obvladovanje migracij in tokov beguncev. Evropski svet je okvirno pozdravil skupno sporočilo Komisije in visoke predstavnice, v katerem je predlagano partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo v južnem Sredozemlju po razlikovalnem pristopu, ki temelji na pobudah in povezuje vse instrumente EU. Svet je bil povabljen, naj na hitro pregleda predloge, ki jih vsebuje sporočilo, in zlasti, naj premisli, kako bi bilo mogoče okrepiti podporo Unije za njene partnerje.
Zaključila bom s kratko predstavitvijo zamisli, v zvezi s katerimi so potrebni zelo hitri ukrepi. Dvigniti moramo zgornje meje za operacije Evropske investicijske banke za sredozemske države, ki se lotevajo politične reforme - Parlament bo imel pri tem vprašanju svojo vlogo in računam na vaše sodelovanje. Sprejeti moramo predlog Komisije, da bi omogočili EIB ponovne naložbe v okviru skladov FEMIP, ki izhajajo iz preteklih operacij. Skupaj z drugimi zainteresiranimi stranmi moramo pregledati razmere, v katerih bi lahko delovala Evropska banka za obnovo in razvoj v južnem sosedstvu in nemudoma moramo sprejeti predlog v zvezi z vseevropsko-sredozemskimi pravili o poreklu, kar je nujno za nadaljnji razvoj regije. Nazadnje, mislim, da je sprejetje uredbe o okrepitvi zmogljivosti agencije Frontex do junija 2011 nujno.
Tu bom zaključila. O Japonski ne bom govorila, ker imamo zdaj na dnevnem redu novo točko. Opravičujem se, če je bil moj govor nekoliko predolg. Razlog za to je, da se je zgodilo veliko stvari in da sem Parlamentu želela podati izčrpen opis tega.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, kakor sem prejšnji teden povedal temu parlamentu, bo to, kar bo Evropa sprejela na tem Evropskem svetu, ki bo 24.-25. marca, resnično spremenilo pravila igre v smislu gospodarskega upravljanja.
Z drugimi besedami, to bo temeljni kamen našega celovitega odziva na krizo in znak začetka njegovega popolnega izvajanja z določitvijo novega okvira gospodarskega upravljanja - in upajmo, Evropske monetarne unije (EMU), ki bo zmožna stati na svojih lastnih nogah (monetarna unija in ekonomska unija) namesto, da bi bila pri tem neuspešna.
Gospodarska politika vsake države članice je zdaj priznana kot nekaj, kar bi moralo skrbeti vse države članice in vse evropske institucije. Prvič - s tem evropskim semestrom - imamo orodje, ki ga potrebujemo za zgodnje in močno usklajevanje naših gospodarskih politik in strukturnih reform, preden bo vsaka država članica vzpostavila svoje lastne politike in proračun za naslednje leto. Nimamo pa le predhodnega usklajevanja, ampak lahko to storimo vzporedno z gospodarsko politiko in s proračunsko politiko.
Prvi evropski semester se je začel v začetku januarja, ko je Komisija predstavila letni pregled rasti, ki predstavlja 10 prednostnih nalog za letošnje leto, vse te pa so trdno zasidrane v strategiji Evropa 2020 za rast in delovna mesta.
Namenjene so spodbujanju javnofinančne konsolidacije, popravilu makroekonomskih neravnovesij in zagotavljanju finančne stabilnosti - vse to so temeljni pogoji za trdno rast. Te politike same po sebi ne bodo prinesle rasti, a dokaj jasno je, da brez teh temeljnih pogojev ne bomo imeli takšne rasti, kot jo potrebujemo: trajnostne vključujoče rasti.
Pakt za evro, o katerem so se dogovorili voditelji držav in vlad območja evra in ki je odprt za vse države članice, ki se želijo pridružiti, kaže prednostne ukrepe našega letnega pregleda rasti, vendar pa je zdaj pakt za evro, kakršen je bil dogovorjen, v celoti združljiv s Pogodbo in bo v celoti vključen v evropski sistem gospodarskega upravljanja. Še enkrat bi se rad zahvalil temu parlamentu, ker verjamem, da so bila močna stališča, ki jih je zavzel ta parlament zelo pomembna za zagotavljanje, da bi lahko bil pristop Skupnosti priznan tudi v paktu za evro. Pakt za evro priznava tudi delo Komisije v zvezi z obdavčenjem in finančno ureditvijo. Kakor veste, se Komisija namreč ukvarja s predlogom, da se obdavči finančni sektor.
Vsaka država članica mora pri izvajanju pakta za stabilnost in rast upoštevati priporočila Komisije. Navajam, da je bilo prejšnji teden sklenjeno, da se pri odločanju v zvezi s ukrepi v paktu za stabilnost in rast od Sveta pričakuje, da bo praviloma spoštoval priporočila Komisije ali pisno pojasnil svoje stališče. To je načelo z 11. marca 2011. Mislim, da je to zelo pomembno politično načelo, ki ga je mogoče dodati pomembnim zakonodajnim odločitvam, ki so bile sprejete, in tudi nekaterim, ki jih pripravljate zdaj.
Javnofinančna konsolidacija ni namenjena sama sebi. Brez javnofinančne konsolidacije ni zaupanja. Brez zaupanja ni naložb. Brez naložb ni rasti. A naš cilj, kot sem že večkrat povedal v tem parlamentu, je rast: trajnostna vključujoča rast.
Za to pa moramo izboljšati tudi poslovno okolje. Izpopolniti moramo notranji trg. Eden izmed ciljev, ki jih imamo na notranjem trgu, so ravno različne osnove v smislu obdavčenja. Zato je Komisija predlagala in zdaj predložila zakonodajni predlog za skupno konsolidirano davčno osnovo za podjetja.
Vsekakor moramo izkoristiti vse možnosti enotnega trga in Komisija bo kmalu predložila akt za enotni trg s serijo dvanajstih prednostnih predlogov za delovanje našega največjega sredstva, za uresničitev rasti in delovnih mest in za okrepitev konkurenčnosti Evrope.
Prav tako bomo morali storiti več za spodbujanje zaposlenosti. Potrebujemo večjo mobilnost delovne sile, ne manjšo. Potrebujemo večjo podporo za davčne spodbude za delo in želimo rast, ki povečuje zaposlenost in ji je naklonjena.
Ob tesnem sodelovanju s Komisijo države članice zdaj končujejo svoje nacionalne programe reform in tudi svoje programe stabilnosti ali konvergence. Dovolite mi, da poudarim, da moramo za uspešno izvajanje evropskega semestra nujno imeti jasne, oprijemljive, velikopotezne programe, ki so v nacionalni lasti. Zato mora zdaj vsaka država članica do konca aprila zaključiti pomembno delo.
Prejšnji teden se je Svet dogovoril glede svojega splošnega pristopa do zakonodajnega svežnja Komisije o okrepljenem gospodarskem upravljanju. Ponovno bi se rad zahvalil madžarskemu predsedstvu za vsa prizadevanja, ki so vodila do uspešnega kompromisa.
Zdaj se bodo začela pogajanja s Parlamentom. Vem, da lahko Komisija računa na močno podporo tega parlamenta, in upam, da bomo do junija dosegli končni sporazum. Potem bo naš novi gospodarski okvir v celoti izdelan in vsa njegova orodja se bodo lahko uporabljala za ovrednotenje nacionalnih proračunov, programov stabilnosti in konvergence, pa tudi nacionalnih programov reform do leta 2012.
Nazadnje pa bomo imeli s sedanjim Evropskim skladom za finančno stabilnost in do leta 2013 stalnim evropskim mehanizmom za stabilnost (EMS) podporno orodje, ki bo zagotavljajo stabilnost območja evra kot celote, če bo to potrebno. Prejšnji ponedeljek so se ministri za finance dogovorili, da bodo z junijem 2013 vzpostavili evropski mehanizem za stabilnost z dejansko posojilno sposobnostjo v višini 500 milijard EUR. To je pomemben korak naprej za Evropsko unijo, ki ga je Komisija, kakor veste, močno spodbujala. Po naših predlogih sporazum za prihodnji EMS jasno navaja osrednjo vlogo Komisije v tem postopku, pa tudi vpletenost Evropskega parlamenta.
Komisija bo morala v sodelovanju z Evropsko centralno banko (ECB) oceniti obstoj tveganja za finančno stabilnost območja evra kot celote in poskrbeti za analizo vzdržnosti javnega dolga držav članic, ki jih to zadeva. Dalje, Evropska komisija bo morala prevzeti vodilno vlogo pri ocenjevanju dejanskih potreb po financiranju upravičene države članice in tudi narave zahtevane udeležbe zasebnega sektorja. Evropska komisija bo tudi morala predlagati Svetu odločitev, ki podpira program za makroekonomsko prilagoditev.
Evropska komisija bo skupaj z MDA in z ECB odgovorna za spremljanje skladnosti s pogojenostjo politike, ki jo zahteva program za makroekonomsko prilagoditev.
Pogojenost politike, določena v okviru okrepljenega nadzora ali programa za makroekonomsko prilagoditev bo usklajena z nadzornim okvirom Evropske unije in mora zagotavljati spoštovanje postopkov Evropske unije in s tem tudi vlogo Evropskega parlamenta.
Za ta namen namerava Komisija predlagati uredbo Evropskega parlamenta in Sveta, ki temelji na členu 136 Pogodbe, ki pojasnjuje potrebne postopkovne ukrepe za vključitev pogojenosti politike v odločitve Sveta in zagotavljanje skladnosti z večstranskim nadzornim okvirom Evropske unije. Svet in Komisija bosta Evropski parlament redno obveščala o uveljavljanju in operacijah EMS.
Spoštovani poslanci, rad bi le potrdil tisto, kar sta vam, predsednik Buzek, v pismu sporočila komisar Rehn in predsednik Evroskupine Jean-Claude Juncker. Mislim, da imamo na koncu sporazum, ki je popolnoma združljiv s pristopom Komisije, in rad bi se še enkrat zahvalil Parlamentu za interes in predanost temu pristopu.
Na področju finančne stabilizacije so države članice končno priznale stopnjo medsebojne odvisnosti njihovih gospodarstev. Evropska unija je že veliko storila, da bi popravila bančni sistem, a storiti moramo več. Zdrav bančni sistem je temeljni pogoj za trajnostno okrevanje gospodarstva.
Naslednji krog testov izjemnih situacij za banke na ravni EU bo v prihodnjih mesecih izvajal novoustanovljeni Evropski bančni organ. Preglednost je nujna, da lahko oblikovalci politik in investitorji obveščeno presojajo; enako velja za pripravljenost izvesti težke nujne odločitve.
Mislim, da po zelo celovitem in dobrem poročilu gospe Győri, ki zastopa madžarsko predsedstvo, zdaj ne bom natančneje razlagal vprašanj v zvezi z Libijo in južnim Sredozemljem.
Vendar pa mi dovolite, da vam v zvezi s pristojnostjo Evropske komisije povem, da smo igrali pomembno vlogo pri usklajevanju evropskega odziva na zaostrovanje humanitarne krize na libijskih mejah. Uporabili smo 30 milijonov EUR za zagotavljanje pomoči beguncem in migrantom in, kakor veste, imamo na terenu več ekip in ohranjamo tesne stike z matičnimi državami in donatorji. Mehanizem Komisije na področju civilne zaščite (CNO) prav tako še naprej podpira konzularne operacije držav članic; v tesnem sodelovanju z madžarskim predsedstvom pa sta komisarka Malmström in komisarka Georgieva prav tako zelo dejavni v zvezi s tem.
Vojaški ukrepi na območjih prepovedi letenja, ki se izvajajo v skladu z resolucijo Varnostnega sveta ZN 1973, so povzročili nove razmere, ki jih je treba upoštevati pri varnem in učinkovitem zagotavljanju humanitarne pomoči tistim, ki jo potrebujejo na mejah Libije ali pa v državi. Prinesle so novo upanje in tudi obravnavanje potrebe, da se prizanese življenjem nedolžnih civilistov.
Med reševanjem kratkoročnih izzivov teh razmer, ki se hitro spreminjajo in so izredno zapletene, ne pozabljamo na naš dolgoročni cilj demokratično stabilne in uspešne regije južnega Sredozemlja, ki temelji na predlogu Komisije o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo.
Mehanizem Komisije na področju civilne zaščite prav tako usklajuje odgovor Evropske unije na zahtevo Japonske za pomoč. Od prejšnjega petka smo okrepili našo prisotnost na terenu z ekipo civilne zaščite, ki jo sestavljajo logistični in jedrski strokovnjaki.
Posebej v zvezi z jedrskimi vprašanji je nujno, da izvlečemo nauke iz dogodkov na Japonskem. Zato je Evropska komisija predlagala pregled varnosti lokacij jedrskih elektrarn in celovito oceno tveganja in varnosti ("test izjemnih situacij") na vseh evropskih lokacijah jedrskih elektrarn. Te teste izjemnih situacij bi bilo treba izvesti tudi v vseh naših sosednjih državah in drugod v okviru odgovornosti IAEA. Seveda upam, da bo Evropski svet potrdil in podprl to usmeritev.
Spoštovani poslanci, kakor vidite, imamo zelo poln dnevni red za naslednje zasedanje Evropskega sveta in Komisija trdo dela, da bi razvila ta celovit evropski odziv na krizo zunaj naših meja, pa tudi glede gospodarskih razmer.
Skupaj z Evropskim parlamentom bomo igrali osrednjo vlogo pri izvajanju celovitega odziva na gospodarsko krizo. To bomo vedno počeli v duhu Lizbonske pogodbe, to je v tesnem sodelovanju z vašim parlamentom, in lahko ste prepričani, da bomo vedno tudi izpolnili to odgovornost.
Joseph Daul
Gospod predsednik, gospe in gospodje, Evropski svet se že drugi teden pripravlja na zasedanje v ozračju mednarodne negotovosti in napetosti. Negotovost je na Japonskem, kjer je še vedno težko določiti raven človeških izgub, in tudi na Sredozemlju, ko se še več prebivalcev postavlja nasproti svojim režimom, v Bahrajnu in, kot ste omenili predsedujoča Svetu, v Jemnu.
Neizogibno imajo vse te razmere posledice za nas tu v Evropi. Naši sodržavljani so bili neposredno priča drami, ki se je odvijala na Japonskem. Poleg sočutja, ki ga čutimo do več tisoč družin, ki jih je pretreslo žalovanje, v tem trenutku obstajajo strahovi, povezani s težavami v jedrski elektrarni Fukušima, in groza ob misli na nevarnosti, da bi se tudi mi lahko srečali s podobnimi ali primerljivimi razmerami.
Te dogodke bi morale vsekakor upoštevati vse države, ki imajo jedrske elektrarne, in dobro je, da ta parlament organizira razpravo o varnosti jedrskih elektrarn, čeprav ne bi smeli pozabiti na dejstvo, da moramo v Evropi povečevati svojo energetsko neodvisnost, ne pa je zmanjševati. To je tema, h kateri se bomo vrnili na našem naslednjem delnem zasedanju.
Ta konec tedna bo 27 voditeljev držav in vlad razpravljalo tudi o odločitvi ZN za posredovanje v Libiji, da se upornike reši pred neposrednim napadom režima. Rad bi izpostavil dejstvo, da so evropske države v teh operacijah prevzele pobudo in da so prve posredovale v okviru mandata ZN, ki je bil sam po sebi pobuda več evropskih držav. Nedvomno so slišali, kaj smo poslanci EP povedali na našem zadnjem delnem zasedanju tu v Bruslju.
Moja skupina bi rada, da Svet izkoristi to priložnost in naprej razvije strategijo EU za Sredozemlje, pri tem pa ohrani cilj, da pomaga in podpira, a nikoli ne vsiljuje. Kot sosedje smo to dolžni storiti.
Gospod predsednik, gospe in gospodje, po vrhovnem srečanju o območju evra, ki je potekalo prejšnji teden in na katerem so bile opravljene priprave, bodo glavni ukrepi Sveta ta teden povezani s krepitvijo evra in napredovanjem na področju gospodarskega upravljanja.
Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) je naklonjena povečanju sredstev, ki so na voljo za podporo evru in za to, da postane ad hoc instrument, ki smo ga sprejeli lani za pomoč Grčiji in Irski, trajnejši. Ta politična volja kaže odgovoren odnos, ki so ga zavzele države članice pri reševanju te krize brez primere v zgodovini naše enotne valute.
Vendar pa želimo zelo močno poudariti, da teh izrednih razmer, ki jih je povzročila izguba nadzora nad nacionalnimi javnimi financami, Svet ne sme obravnavati kot priložnost, da sprejme drugačno metodo za vodenje evropskih zadev. Metoda Skupnosti mora ostati pravilo in medvladna metoda izjema. Zelo velika večina v Parlamentu podpira to načelo in Komisija gospoda Barrosa nas prav tako podpira v tem pristopu, preprosto zato, ker je nujen za prihodnost Evropske unije. Prepričan sem, da bo predsednik Van Rompuy uspel v to prepričati voditelje držav ali vlad.
Pakt za evro bi moral biti sprejet v petek. Pozdravljamo ga, kolikor uvaja določbe, h katerim zdaj pozivamo že več mesecev, namreč zbliževanje med proračunskimi, socialnimi in javnofinančnimi politikami držav članic.
Tega ne morem dovolj poudariti: naši državljani bodo evropsko solidarnost sprejeli le, če bodo menili, da je poštena in zaslužena. Tako pa bo le, če bodo izpolnjeni delovni pogoji in če bodo lahko naša podjetja vlagala in najemala po primerljivih javnofinančnih pogojih.
Zadnjič, naša skupina poziva Svet, naj hitro napreduje v zvezi s svežnjem o gospodarskem upravljanju in naj ustrezno upošteva stališče Evropskega parlamenta kot sozakonodajalca glede štirih od šestih predlogov, o katerih poteka razprava.
Evropa se mora vrniti na pot rasti in zaposlovanja in ukrepi, ki dobivajo obliko, predstavljajo korak v tej smeri. Če bodo načrtovani v okviru Skupnosti, bodo dali Evropi dobro osnovo za svež začetek in obetavno prihodnost.
Martin Schulz
Gospod predsednik, najprej želim predsedniku komisije zaželeti vse najboljše za rojstni dan, ki ga praznuje danes. Zaslužite si čestitke za to.
(Aplavz)
Ne morem deliti z vami vaše vedrine pred tem vrhovnim srečanjem. Menim, da je to vrhovno srečanje, ki poteka v najslabši fazi Evropske unije, ko je ta v najslabšem stanju. Začne se z Libijo. Redko so kampanje pripravljene tako prenagljeno in tako nestrukturirano kot ta, kar je dejansko dobro in je namenjeno za pomoč ljudem, a se je zdaj končalo kot diplomatska in - morda, upam, da ne - vojaška katastrofa: prenagljena, neusklajena, neurejena. Evropa v vseh smereh beži stran od nje in Turčija, naša kandidatka za pristop, vse blokira. Vse čestitke!
Na tej točki moramo potegniti črto. Ta kriza traja že eno leto in v preteklem letu se je vedno znova ponavljal isti postopek. Najprej se stvari, ki so potrebne, izpodbija, a se jih nato čez štiri ali pet mesecev prizna. Pred letom dni so ljudje govorili "Grki bi to morali reševati sami. Ni treba, da jim pomagamo." Štiri mesece kasneje: reševanje. "Ne potrebujemo svežnja pomoči. Količina, ki smo jo zagotovili, zadostuje." Štiri mesece kasneje: "Potrebujemo več denarja". "Nočemo evroobveznic. Evroobveznice so nesmisel." Zdaj vsi razpravljamo o obveznicah. Evroobveznice bodo prišle - v to sem dokaj prepričan. Morda čez štiri mesece. "Ne potrebujemo gospodarskega upravljanja. Evropa ne potrebuje gospodarskega upravljanja." Isti ljudje, ki so nepopustljivo vztrajali pri tem, na zasedanju Evropskega sveta slavijo dejstvo, da imamo zdaj končno gospodarsko upravljanje. Niti sram jih ni, da govorijo in počnejo ravno nasprotno od tistega, kar so razglašali prej.
Prav tako ne vem, ali smo že rešili metodo Skupnosti. Upam, da je tako, in pri tem vas podpiramo, gospod Barroso. Ne le kot darilo za rojstni dan, ampak zato, ker mora Evropa zagovarjati metodo Skupnosti, ker lahko vidimo, da bomo imeli natanko tisto, kar sem ravno opisal, če jo bomo spremenili v drugo metodo, ki jo kanclerka Merkel imenuje "nova evropska metoda". Vsi nekaj storijo in naslednji dan naredijo ravno nasprotno od tistega, kar je bilo razglašeno predvčerajšnjem. Taka je resničnost. Ne spopadamo se s krizo evra; spopadamo se s krizo vlad v državah na območju evra. Obstaja ključna razlika.
V zvezi s Portugalsko vsi govorijo in upajo, da bo vlada lahko izvajala dejansko neverjetno stroge ukrepe. Poleg tega je to vlada - kot razmere v Grčiji -, ki deloma ravna v nasprotju z voljo svojih lastnih volivcev, in potem je tu še taktična igra opozicijske stranke, ki privija vlado.
V Nemčiji se finančni minister - proevropsko usmerjen - domisli svežnja, ki ga vsi potrebujemo, le nekaj dni pred vrhovnim srečanjem in nato zunanji minister in kanclerka pravita: "No, najprej se bomo morali ponovno pogovoriti o tem." Prejšnji petek sem imel priložnost govoriti z mnogimi vodilnimi osebami iz evropskega finančnega sveta glede vprašanja, ali ima evro zaupanje. Odgovor ljudi iz Frankfurta, s katerimi sem govoril - vključno s predsednikom Evropske centralne banke in predsednikom Evroskupine, pa tudi z mnogimi drugimi vodilnimi bančniki - je bil: "Da, evro je stabilna valuta. Evro ima zaupanje in enako imamo mi zaupanje v evro. Vendar pa nimamo zaupanja v vlade držav, ki imajo ta evro. Kako lahko zaupate vladi, ki ne more držati besede niti tri dni?" To je problem, s katerim se spopadamo v Evropi. Podali smo se v napačno smer. Evro je močna valuta. Je tudi izraz gospodarske moči območja evra v konkurenci z drugimi celinami. Ob uvedbi je bil evro vreden 1,17 USD. Poglejte, koliko je vreden danes. Evro je stabilna valuta v medcelinski konkurenci med gospodarskimi conami, a destabilizira se od znotraj, ker nimamo stabilne oblike vlade. Zato metoda Skupnosti ni le tema razprave v Evropskem parlamentu, ampak ustvarja podlago za stabilizacijo valute in izražanje ogromne gospodarske moči na območju evra. Vendar pa se ta gospodarska moč ne more razviti, ker zanjo skrbijo ljudje, katerim je pomembnejša najnovejša javnomnenjska raziskava za naslednje regionalne volitve kot pa prihodnost evropske valute. To je realnost, s katero se spopadamo.
Upam, da bo konec tedna vse dobro potekalo. Upam, da se bo izvajalo, kar ste razglasili. Upam, da se bomo vrnili iz uspešnega vrhovnega srečanja. Vendar pa dvomim in me je strah, da bomo še naprej doživljali to, kar se dogaja zadnje leto. Žal moram reči, da se vodstvo Evropske unije nerodno opoteka po svoji poti.
(Aplavz)
Guy Verhofstadt
Gospa predsednica, najprej bi rad zaželel vse dobro predsedniku Barrosu. Tako kot jaz in Marielle de Sarnez in Joseph Daul je oven. Tu imam okoli sebe druščino ovnov; vendar pa imamo vsi nekaj povedati o paktu za Evropo, predsednik Barroso.
Resno, medtem ko je dobro, da se zdaj vsi strinjamo, da potrebujemo gospodarsko unijo in pravo gospodarsko upravljanje, pa moramo postaviti odločilno vprašanje: ali bo pakt za Evropo resnično ustvaril gospodarsko unijo? Ali bo ta pakt res ustvaril ekonomsko upravljanje?
Res mislim, da ga ne bo, in sicer zaradi preprostega razloga, da Komisija ne vodi tega procesa: to še vedno počnejo države članice. To niso moje besede. Tu imam besedilo z 11 marca, ki bo odobreno jutri in dan po tem. Kaj pravi? Pravi, da bodo cilje določili voditelji držav ali vlad, zaveze bodo sprejeli voditelji držav ali vlad in nadzor bodo izvajali voditelji držav ali vlad. Komisija bo dejansko vključena le pri tehničnem nadzoru in nič drugega. Svet ima vso moč. Zaradi tega je bila poražena lizbonska strategija in enako se bo zgodilo s to strategijo.
Predsednik Barroso, dovolite mi, da vas še enkrat prosim: kar bo ta konec tedna sprejeto, bo sprejeto, a prosim, čim prej se sestanite z gospodom Rehnom in pripravita pravi načrt za gospodarsko upravljanje, ki temelji na aktu Skupnosti, ki daje vse pristojnosti Komisiji in temelji na kodeksu za konvergenco, in ga predložite Svetu. Vem, da bodo rekli ne. Vedno rečejo ne. A še naprej se borite z nami in za zdaj ne sprejmite tega postopka ali predloga, ki je na mizi, saj ne bo zagotovil tega, kar bi moral, in ne bo stabiliziral evra v prihodnjih mesecih ali letih. To je prvo, kar sem hotel povedati.
Drugo, kar sem želel povedati, gospa predsednica, je povezno z upori v arabskem svetu in z nadaljevanjem razprave, ki smo jo imeli tu pred enim tednom. Zdaj lahko izvedemo začetno oceno ukrepanja EU in moram reči, da je začetna ocena nekoliko mlačna. Prvič, verjetno se spomnite, da na začetku nismo bili preveč navdušeni nad razpravo o teh uporih v arabskem svetu zaradi strahu pred islamskim fundamentalizmom. To je bil naš prvi odziv v organih EU.
Zdaj smo v zvezi z zadevami v Libiji pokazali pomanjkanje enotnosti v Evropski uniji. Menim, da je grozno, da niso vse države članice EU v Varnostnem svetu ZN sprejele enakega stališča: tri so glasovale za in ena se je glasovanja vzdržala. To je v nasprotju z Lizbonsko pogodbo. V členu 34 Pogodbe je navedeno, da so se v zvezi s telesi, ki razpravljajo o zunanji politiki, države članice Evropske unije dolžne usklajevati med seboj in doseči skupno stališče. So to storile? Mislim, da niso, in menim, da so celo kršile člen 34 Pogodbe.
Tretjič, poglejte, čemu smo zdaj priča. Včeraj je baronica Ashton nastopila pred Odborom za zunanje zadeve in mislim, da bi morala biti tudi danes tu, ko razpravljamo o tako pomembnem vprašanju. Osebno vidim na strani EU pomanjkanje strategije v zvezi z revolucijami v arabskem svetu. V institucijah EU so bile sprejete nekatere nezaslišane odločitve.
Na primer, v ponedeljek je v Odboru za zunanje odnose eden od kolegov baronice Ashton, gospod Cooper, na neki točki celo dejal, da moramo razumeti razmere v Bahrajnu in da so morale oblasti vzpostaviti mir in red, ko so bili ubiti štirje ljudje, dvesto pa je bilo ranjenih. Je to stališče EU?
Če vam dam še en primer, zunanji ministri Unije so se v ponedeljek sestali v Svetu in kaj so rekli? Tudi oni so pozvali demonstrante - to je v Bahrajnu - naj se vzdržijo vsakršnega namernega zastraševanja. Torej, namesto, da bi v Evropski uniji podprli te revolucije in da bi podprli tiste, ki so šli na ulice, se borili in bili ubiti, so storili ravno nasprotno. Pravijo jim, naj ostanejo mirni in naj bodo previdni.
Baronico Ashton prosim, naj pride na naslednje delno zasedanje in pojasni, za kakšen odnos si bomo prizadevali v Bahrajnu, Siriji in Jemnu in kakšne sankcije nameravamo uvesti in proti komu. To je stališče, ki bi ga morali zavzeti, in ne pomilovanja vredno stališče, ki so ga do zdaj zavzeli mnogi evropski voditelji v zvezi s to zadevo.
Jan Zahradil
v imenu skupine ECR. - Gospa predsednica, žal moram reči, da se zdi, da bi lahko ta Evropski svet prinesel nekatere nevarne spremembe in glede tega bi nas moralo skrbeti. Pod zastavo tako imenovanega gospodarskega usklajevanja, gospodarskega upravljanja in stabilnosti za območje evra smo priča naklonjenosti usklajevanju davkov in javnofinančnemu poenotenju na ravni EU. Žal Parlament pri tem igra zelo dejavno vlogo.
Dovolite mi, da jasno povem. Predlog Komisije o skupni konsolidirani davčni osnovi za podjetja je tvegan korak, ki bo izpodbijal zdravo davčno konkurenco med državami članicami, ki se bo izkazal za škodljivega za gospodarstvo in ki bo podjetja gnal stran od tistih, ki uveljavljajo to politiko. To je šlo predaleč in to je treba ustaviti.
V zadnjih nekaj dneh smo bili tudi priča poskusu nekaterih držav članic, da bi se vmešavale v javnofinančno in davčno suverenost drugih. Veste, o čem govorim: o zelo sramotnem ustrahovanju Irske. Ne smemo dopustiti, da se to ponovi.
Če preidem k Libiji, razvoj dogodkov v Libiji nas je znova spomnil, da ne smemo preveč pričakovati od tako imenovane skupne zunanje in varnostne politike EU. Nacionalni voditelji, ne voditelji EU, so pokazali mednarodno vodstvo. Predsednik vlade Cameron in predsednik Sarkozy sta sprejela odločitve - ne predstavniki EU. Menim, da to jasno pokaže, da je povezovanje na tem področju omejeno - a ne le na tem področju. Nobena država članica se ne bi smela čutiti dolžna storiti več kot meni, da je prav. To velja tako za zunanjo politiko kot za gospodarsko politiko.
Evropa mora ostati prožna, kadar koli je to mogoče, ne sme je več gnati stroga integracijska dogma in čas je za spremembe v paradigmi povezovanja EU. To je jasno. To je razumljivo in upam, da se bo Evropski svet spopadel s tem.
Philippe Lamberts
Gospa predsednica, gospod Barroso je že odšel, a kot je dejal, je zaupanje osnova vsega.
Lahko vam povem, da zaupanje naših državljanom hlapi tako hitro kot voda v rezervoarjih jedrske elektrarne Fukušima. Da, naši državljani vedo, da se morajo nekatere stvari spremeniti in da ne moremo nadaljevati kot prej. Da, ustaviti moramo dirko v smeri negotovosti in še večji neenakosti. Da, odpraviti moramo svojo odvisnost od energije iz fosilnih virov in nevarne energije. Da, vrniti se moramo k razmeram, kjer morajo finance služiti gospodarstvo in kjer mora gospodarstvo služiti državljanom, in ne, ne smemo več graditi svojih gospodarstev na dolgovih, ne glede na to, ali so javni ali zasebni, na primanjkljajih in špekulacijah.
Naši sodržavljani vedo vse to. Vedo tudi, da bodo za to potrebne temeljite in korenite spremembe pri vladah, podjetjih in pri njih samih. To vedo in to čutijo.
Vedo, da so te korenite spremembe tudi zapletene. Kakor mi je včeraj povedala Marianne Thyssen, so zapletene in ne moremo vsega storiti na enkrat. Nekje moramo začeti.
Vendar pa je težava v tem, da s stališča naših sodržavljanov vedo začnemo na istem mestu: vedno začnemo z zmanjševanjem javne potrošnje, za katero vsi vemo, da najbolj koristi najbolj ranljivim. Vedno začnemo tako, da poskrbimo za večjo prožnost trga dela. Res, ko ljudje govorijo o uravnoteženju prožnosti in varnosti, se popolnoma zavedamo, da to pomeni več prožnosti in manj varnosti.
Naši državljani so siti dvojnih standardov za to politiko. Na koncu imajo tisti, ki so imeli največji dobiček od igralniškega gospodarstva zadnjih dvajsetih let, mir.
Zato od Sveta - poleg vsega, kar je seveda danes na mizi - zahtevamo drzno pobudo, oblikovano tako, da bo državam članicam in Evropski uniji zagotovila stabilne in poštene davčne prihodke. To seveda pomeni davek na finančne transakcije, plus energetske davke in poslovni davek - in prosim, ne poskušajte nam prodati skupne davčne osnove kot alfo in omego ali najboljšo javnofinančno politiko - in nazadnje, pomeni boj proti goljufijam in davčnim oazam.
Brez takšne pobude vam obljubim, da se bo vse, kar je na mizi v zvezi z gospodarskim upravljanjem, sesulo in s seboj potegnilo tudi evro. Gospe in gospodje, v zgodovini ni nobenega primera monetarne unije, ki bi uspela brez močne javnofinančne unije, ki jo je podpirala.
Nič več ocen vpliva, nič več izmikanja, nič več nacionalnega egoizma: za božjo voljo, ukrepajte!
Nazadnje, glede finančne industrije, novi testi izjemnih situacij ne bodo ustvarili večje varnosti, in če dovolite, da podam tako drzno pripombo, tudi v jedrski industriji je ne bodo. Videli smo, kako neuporabni so bili prejšnji testi izjemnih situacij. Domnevno je bilo vse v redu, celo na Irskem. Potrebujemo nova zavezujoča pravila, ampak ne pravila, ki naj bi se začela izvajati 1. januarja 2019. Skrajni čas je, da prekletstvo finančne industrije z njegovimi plenilskimi dejavnostmi spravimo nazaj v njegovo steklenico in naši državljani ne bodo več prenašali našega čakanja.
To je cena, ki jo moramo plačati za zaupanje naših sodržavljanov in izjemno pomembno je, da imamo kot Evropejci zaupanje, da se bomo lahko v 21. stoletje vrnili z optimizmom in visoko dvignjenimi glavami.
Lothar Bisky
Gospa predsednica, gospe in gospodje, ekonomska in monetarna unija brez učinkovitega usklajevanja gospodarske politike ne bo delovala. Pakt za stabilnost in rast ni uspel - o tem se strinjajo mnogi strokovnjaki onkraj strankarsko političnih meja. Težava je v tem, da se zdi, da politika ni kaj dosti napredovala. Dejansko ni na vidiku novih političnih zasnov.
Dovolite mi, da vas spomnim, da je bila meja 3 % iz pakta za stabilnost od leta 1999 prekršena v 73 primerih, od tega v 46 primerih tako, da po Pogodbi skoraj ni sprejemljivo - a kljub temu niti v enem primeru ni bila uveljavljena kazen. Tega nedelujočega pakta ni treba revidirati; preprosto ga je treba bolj izvajati - ali še bolje, treba ga je izvajati.
Seveda vsak lastnik hiše in vsak podjetnik ve, kako pomembno je imeti trajnostne proračune. Vendar pa se bojim, da bodo prihodnje odločitve o gospodarskem upravljanju in o evropskem mehanizmu za stabilnost povezane z zmanjšanji. To ni enako kot trajnostni proračun. Nobena država, ki je tako zadolžena, da je na robu plačilne nesposobnosti, se ne more izvleči iz pasti dolga, če mora še naprej financirati ta dolg z izposojanjem po visokih obrestnih merah. Ne glede na to, koliko prihrani, se bo njen dolg večal - še toliko bolj, če je treba zmanjšati plače, nadomestila za brezposelnost in pokojnine, podaljšati delovni čas in zmanjšati javne naložbe v infrastrukturo, izobraževanje, zdravstvo in tako dalje. Če ni potrošnje, se bo tudi proizvodnja sesula. Niti poostritev pakta za stabilnost in rast niti tako imenovana stroga pogojenost prihodnjega mehanizma za stabilnost nas zato ne bosta pripeljali do našega cilja.
Bolj jasno je treba v celotnem svežnju ukrepov poudariti dodatno potrebo po vlaganju zlasti v države, ki jih je prizadela kriza, in to mora presegati mala povečanja kreditov in rahla znižanja obrestnih mer. Omenjanje potrebe po zmanjšanju makroekonomskih neravnovesij bo problematično tako dolgo, dokler se to zahteva le od gospodarsko šibkih držav, tiste, ki pa so gospodarsko močne, pa lahko nadaljujejo po starem. Ne le, da se tu nikjer ne pojavlja beseda "solidarnost", pozabili smo tudi, da so potrošnja in trgovinski primanjkljaji na eni strani prihodek in trgovinski presežki na drugi.
Nikolaos Salavrakos
Gospa predsednica, kar je povedal komisar Barroso, v bistvu pomeni predlog, da se okrepi gospodarsko upravljanje in stabilnost evra. To pomeni pospešitev politike gospodarskega upravljanja v Evropi.
Seveda delo, ki ga opravlja gospod Barroso, kateremu pomaga komisar Rehn, zelo dobro poteka in gledamo ga v pozitivnem smislu. Upamo, da se bo ta pakt lahko odzval na gospodarske in javnofinančne izzive, ki so pred Evropo, in da bo trgom poslal pravo sporočilo. Žal so trgi naš sedanji problem.
To novo gospodarsko upravljanje prihaja po krizi, boleči krizi v obliki javnega dolga držav članic. Po mojem mnenju, glede na to, da Združene države tiskajo denar v ocenjeni višini več kot tri bilijone dolarjev, ne vidim razloga, zakaj Evropa ne bi rešila svojih problemov s tiskanjem denarja v znesku približno bilijona evrov, ne da bi ga vložila v trg, ampak da bi ustanovila sklad, to, čemur pravimo "podporni mehanizem". Kakor koli že, kaže, da še ni prišel čas za takšno zamisel, ne, dokler imajo velik vpliv na Evropo zamisli gospe Merkel.
Vendar pa moramo ponovno izpostaviti dejstvo, da je Evropska unija prisiljena ustvarjati nove sisteme in vrednote v neugodnih razmerah.
Uvedba monetarne unije brez skupne strategije gospodarskega upravljanja in usklajevanja med državami članicami je bila tveganje, ki je bilo preverjeno v praksi in je delovalo v skladu s splošnimi smernicami. Menim, da je prišel čas, da Unija sprejme drznejše odločitve in da izvede potrebne strukturne spremembe.
Kakor sem dejal, seveda v osnovi podpiramo odločitve Sveta v zvezi s paktom za evro in menimo, da je evro še vedno dobra valuta. Vendar pa moramo zagotoviti ne le, da bomo dosegli cilj stabilnosti na območju evra, ampak tudi, da bomo dosegli visoko raven rasti in konkurenčnosti v Evropi in da bomo povečali število delovnih mest za Evropske državljane, zlasti za mlade, in jih ohranjali. Osredotočiti se moramo na mlade.
Hans-Peter Martin
(DE) Gospa predsednica, kot goreč zagovornik Evrope - tako kot velika večina mojih 500 tisoč volivcev - težko sprejmem to zagato, v katero ste se spravili. Na eni strani potrebujemo stabilnost in moramo storiti nekaj za boj proti špekulacijam; na drugi strani pa je način, kako to počnete, ponovno dokaj dramatičen prikaz pomanjkanja demokracije v Evropski uniji. Ta postopek bolj spominja na zakonodajo v sili kot pa na to, kar bi radi videli v napredni Evropi. Seveda sem zato razumevajoče podprl predlog spremembe 34, ki ga je predložila levica in ki poziva, da se uporabi običajen postopek za revizijo Pogodbe. Kadar koli pride do nujnih razmer, vam vedno uspe storiti nekaj, kar v resnici še poveča vrzel med državljani.
To priložnost bi rad izkoristil tudi, da zelo jasno zavrnem način, kako se v tem parlamentu v zvezi z mano vede gospod Schulz.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Gospa predsednica, kriza v severni Afriki pomeni preskus mehanizmov, vzpostavljenih v Lizbonski pogodbi.
Včeraj smo ob nastopu visoke predstavnice pred Odborom za zunanje zadeve izpostavili pozitivne vidike ukrepov Evropske unije: sporočilo baronice Ashton, ki razlikuje med kratko-, srednje- in dolgoročnim; hitra uporaba resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1970; sposobnost pogajanja z Arabsko ligo in zasedanje Evropskega sveta.
Vendar pa je edino pošteno danes tukaj reči, da evropska javnost še vedno postavlja nekatera vprašanja in tako naši državljani.
Gospa predsedujoča Svetu, gospod Verhofstadt ima popolnoma prav. Kako je mogoče, da v današnjem času štiri države članice, ki so del Varnostnega sveta Združenih narodov, ne glasujejo enako, ampak tako različno?
Kako je mogoče, da v današnjem času, ko bi morali razpravljati o tem, ali Evropska unija, Nato ali mednarodna koalicija uporablja resolucijo Združenih narodov, ko govorimo o tem, kako ista sredstva prihajajo od istih davkoplačevalcev; o istih ladjah in o njihovih uporabi na istem področju operacij?
Jasno je, da moramo še vedno veliko izboljšati glede naše sposobnosti usklajevanja in še vedno moramo veliko izboljšati tudi pri postopku sprejemanja odločitev.
Slavne besede iz nekega filma se glasijo "vedno bomo imeli Pariz". Nekdo je na tej razpravi dejal, da je bil odziv Evropske unije prenagljen. Če ne bi bilo poguma, odločnosti in doslednosti Francije - in tako je to treba povedati - pri priznavanju upornikov, pri pošiljanju ministra za zunanje in evropske zadeve na Varnostni svet, pri sklicevanju vrhovnega srečanja v Elizejski palači ter pri uporabi resolucije, lady Ashton, bi čete polkovnika Gadafija že vstopile v Bengazi.
Kristian Vigenin
(BG) Gospa predsednica, gospe in gospodje, rad bi se nekoliko bolj osredotočil na vroče teme, o katerih bomo razpravljali jutri, namreč na razmere v Libiji.
Kolegi poslanci imajo prav, ko pravijo, da se je v zadnjih dneh razvil občutek popolnega kaosa ali vsaj pomanjkanja predvidljivosti v odločitvah in vedenju Evropske unije, zlasti njenih držav članic. Zlasti pri nekaterih državah, ki se pridružijo koaliciji in nato prekinejo svojo udeležbo, je v okviru Nata nemogoče doseči konsenz.
Te razmere ne ustvarjajo le velike negotovosti med našimi partnerji glede tega, ali smo jasni o tem, kaj dejansko želimo doseči in kako to doseči, ampak ustvarjajo tudi velike probleme za evropsko javnost, ki ne more zaupati Evropski uniji in njenim voditeljem, da so sposobni izpolnjevati svoje obveznosti, ki jih imajo do naših partnerjev v južnem Sredozemlju.
Zelo rad bi, da se Evropski svet v prihodnjih dneh domisli jasnih in razumnih odločitev v zvezi z Libijo in ne le v zvezi z Libijo, ampak tudi z drugimi državami, kot so Bahrajn, Jemen in do neke mere Sirija, kjer imamo v bistvu podobne razmere. Nekako pozabljamo, da bo to, kar storimo v Libiji, ocenjeno tudi v smislu našega vedenja do drugih držav v tej regiji.
Rad bi, da Evropski svet sprejme jasne odločitve glede tega, kaj želi Evropska unija doseči v Libiji, kar bo tudi v veliki meri osvetlilo način, kako bomo to dosegli. Menim, da moramo jasno razumeti, da bodo imele razmere v Libiji mnogo resnih posledic tudi za sosednje države, če se bodo dolgo nadaljevale sedanje razmere.
Zato moramo biti pripravljeni zagotoviti pomoč Egiptu in Tuniziji, ne le pri obvladovanju humanitarnih razmer, ampak moramo biti pripravljeni tudi dobesedno zagotavljati gospodarsko in finančno pomoč v prihodnjih dneh, tednih in mesecih, ker bodo imele tamkajšnje razmere vpliv na gospodarske razmere v obeh teh državah.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Gospa predsednica, tu je bilo rečeno, da ni v krizi evro, ampak države članice, ki so zašle v dolg. To je jedro krize - neodgovorna zadolženost, ki se je nadaljevala mnogo let. To moramo zdaj ustaviti. Zato je prav, da mora biti evropski mehanizem za stabilnost strog. +Zato je tudi prav, da je bilo tako pri reševanju, ki je bilo izvedeno. Zato je tudi prav, da Irska ne dobi znižanja obrestne mere.
Ta zadolženost se mora končati. Znova slišim socialne demokrate govoriti o razliki med dobrim in slabim dolgom. Seveda se vlaganje razlikuje od potrošnje, a na neki točki preveč dobrega dolga prav tako postane slab dolg. Pošteni moramo biti do prihodnjih generacij, potrebujemo trajnostne javne finance - in potem bo evro ponovno postal stabilen.
Pakt za evro vključuje premalo metode Skupnosti. To je bilo tu povedano in to po pravici. Strinjam se s tem.
Rad bi povedal še nekaj o Libiji. Svet je podprl resolucijo 1973. Zdaj moramo pogledati v prihodnost. Strinjam se z gospodom Salafrancom Sánchez-Neyro, ko pravi, da je Francija odigrala zelo dobro vlogo. Vendar pa, če bi bila na vrhovno srečanje v Elizejski palači povabljena Turčija, ne bi imeli teh težav v Natu in razmere bi bile za vse nas znatno lažje. Poleg tega upam, da nas bo novoimenovani voditelj prehodne vlade v Libiji kmalu obiskal tu v Evropi.
Konrad Szymański
(PL) Gospa predsednica, vsi cilji, ki si jih je zastavila Evroskupina in ki so včasih popolnoma smiselni, so lahko doseženi z gospodarskimi, socialnimi in davčnimi politikami držav članic. Zato se postavi vprašanje, zakaj danes ekspresno hitro spreminjamo Pogodbo, da bi te pristojnosti - vsaj deloma - prenesli na raven Unije.
Mislim, da obstajata dva odgovora: kot običajno, želimo deliti odgovornost za naše nepriljubljene odločitve z Evropsko unijo ali pa želimo izkoristiti priložnost, morda pod pretvezo reform, da bi preprosto prenesli več oblasti na Bruselj. Dvomim, da bo to prineslo pričakovane učinke, če upoštevamo dejstvo, da je večina držav članic Evroskupine bolj zadolžena in ima manj konkurenčen sistem obdavčenja kot druge države članice.
Če se zadržujemo pri tej razpravi, seveda obstaja nevarnost Evrope dveh hitrosti. Rad bi opozoril tiste, ki želijo hiteti. Poleg enake hitrosti potrebujemo tudi pravo smer. Pri gibanju z veliko hitrostjo, a v napačni smeri, obstaja velika nevarnost, da se pot konča le na en način - z velikim povečanjem ravni katastrofe. No, to je tisto, kar vidim, da se dogaja na evropskih cestah.
Miguel Portas
(PT) Gospa predsednica, portugalski parlament bo danes glasoval proti četrtemu programu za stabilnost, ki ga je v 12 mesecih predložila vlada. Večina poslancev portugalskega parlamenta bo glasovala proti temu dokumentu zaradi vsebine svežnja, ampak tudi zato, ker je bil v Bruslju predstavljen preden so za njega vedeli, se o njem pogajali ali ga odobrili na Portugalskem.
To je razlog za moje prvo vprašanje madžarskemu predsedstvu: ali namerava glede na izkušnje skupaj s partnerji zagovarjati obvezen značaj predhodne parlamentarne odobritve teh dokumentov ali ne?
Moje drugo vprašanje je naslednje. Jutri bo Svet odločal o mehanizmu financiranja po letu 2013, a ne pove nam ničesar o sedanjem mehanizmu financiranja, kar nas zanima. Medtem ko Portugalska vstopa v obdobje predčasnih volitev, bomo imeli neizogibno eksplozijo javnega dolga in obrestnih mer. Kaj namerava storiti Svet, da bi preprečil špekulacije v zvezi s portugalskim javnim dolgom? Poleg tega ne recite, da je to stvar Portugalcev, ker če je varčevanje naše, je naše zato, ker so odločitve tudi vaše.
Bastiaan Belder
(NL) Gospa predsednica, visoka predstavnica je včeraj popoldan v Odboru za zunanje zadeve navedla, da želi ponuditi oprijemljivo podporo temu, čemur smo začeli praviti "novi Egipt", pri reševanju velikega pomanjkanja stanovanj. Vsakdo, ki se vsaj malo zaveda ogromne družbenogospodarske bede, v kateri živi velika večina Egipčanov, ne more ostati evforičen. Tu gre za izkazovanje pravega evropskega sočutja.
Zaradi tega toplo pozdravljam vsa evropska prizadevanja za izboljšanje življenjskih pogojev v Egiptu. Zagotovo zdaj, ko gre država skozi negotov prehod po odhodu predsednika Mubaraka in zdaj, ko se zdi, da gre Kairo naravnost nasproti finančni in krizi zaradi pomanjkanja hrane. Po mojem mnenju bi morala evropsko pomoč Egiptu spremljati podvojena prizadevanja s strani Sveta.
V novem Egiptu morajo biti vsi državljani, ne glede na svojo vero, enaki pred zakonom in vsi morajo imeti enake pravice. Poleg tega mora Kairo spoštovati mirovno pogodbo z Izraelom in jo celo dalje razvijati. Če bi postavili ta dva pogoja, bi bili okrepljeni notranja in zunanja stabilnost novega Egipta.
Barry Madlener
(NL) Gospa predsednica, mislil sem, da ste me spregledali. Hvala za besedo. Ustvarjamo mehanizem za stabilnost, stalni sklad za pomoč, ki ga bodo morali plačevati navadni ljudje, ljudje, ki ne dobivajo brezplačnih daril. Vendar pa so upravičenci tisti ljudje, ki bodo dobili brezplačno darilo. Od zdaj naprej bomo nagrajevali goljufe, tiste, ki kršijo svoje obljube, in tiste, ki se igrajo s številkami.
Pred desetimi leti je bil pakt za stabilnost in rast podpisan s svečano prisego, da bo skrbel za red na področju javnih financ. Pakt so kršili Nemčija, Francija, Grčija in drugi. Pomembni primanjkljaji se niso reševali. Kljub temu pa se zdaj ponovno dajejo svečane zaobljube, da bo novi pakt dejansko deloval. Zdaj bo Bruselj tisti, ki odloča, kaj smejo zaslužiti Nizozemci, kdaj se smejo Nizozemci upokojiti in koliko bodo dobili od pokojnin. Ponovno bodo račune poravnali davkoplačevalci, ljudje, ki ne dobivajo brezplačnih daril.
Gospa predsednica, stalni sklad je draga igrača, ki politični eliti omogoča prikrivanje dejstva, da nekaterim državam v monetarni uniji ni mogoče zaupati. Nekatere države želijo uživati radosti evra, a ne želijo deliti bremena, države, ki ne uspejo skrbeti za red svojih financ. Te države, gospa predsednica, bi morale zapustiti območje evra. To je edina prilagoditev, ki jo moramo izvesti v paktu za stabilnost in rast.
Mario Mauro
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, nemiri, ki se množijo na jugu Sredozemlja, ne bi smeli preusmeriti naše pozornosti od srednjeročnih in drugih ciljev, ki so že dolgo zastavljeni. Mednarodna zmeda bi namesto tega morala pospešiti rast našega gospodarstva: Pozdravljam dejstvo, da se odločitve za izvajanje strategije EU 2020 sprejmejo hitro; še na zasedanju, ki bo ta teden.
Ne vemo, kaj se bo zgodilo po sporu v Libiji, a lahko smo prepričani, da ne bo nič več enako kot prej. Evropa zato res potrebuje sveženj ukrepov, da bi gospodarstvom držav članic dovolila, da zajamejo dih ob vstopu v novo obdobje negotovosti. Vendar pa je najpomembnejše vprašanje vsekakor povezano z razmerami na Sredozemlju. Sredozemlje v vojni je najhujša možna katastrofa, ki si jo lahko svet zdaj zamisli. Tiste države, ki so menile, da je nujno storiti nekaj v teh razmerah, so ravnale modro, a vseeno smo odšli z velikim navzkrižjem Evropske unije, ki se zdi, da ji je neprijetno, če ni dejansko razdeljena glede tega, kaj storiti.
Zato madžarsko predsedstvo pozivam: Parlament in jaz verjameva tudi, da je Komisija blizu temu predsedstvu, ki ima možnost, da krizo spremeni v nekaj, kar ne bo na koncu preprosto omajalo Evropske unije.
Mi imamo to ogromno odgovornost: da sedanjo krizo preoblikujemo v možnost proizvodnje, da omogočimo življenje zunanji politiki, vredni sveta. S svojimi odgovornostmi, svojimi dvomi in svojimi napakami smo na robu pomembnih dogodkov in mislim, da bi morali v celoti nositi to odgovornost ter poskrbeti, da bodo odločitve, ki jih bo Svet sprejel jutri in pojutrišnjem, odgovorne, a zlasti drzne. Hvala.
Edite Estrela
(PT) Gospa predsednica, povedano je že bilo, da se morda žal ta trenutek v portugalskem parlamentu sesuva vlada. Če bo vlada padla, se bo to zgodilo zaradi politične nestabilnosti, ki jo povzročajo opozicijske stranke, ki niso podprle še enega varčevalnega svežnja.
Res je: to je že četrti sveženj v nekaj mesecih. Tako ni zato, ker prejšnji niso bili upoštevani: bili so. Tako je bolj zaradi tega, ker so postali uvedeni pogoji slabši in prepuščeni tako imenovanim željam trgov. Pri izvrševanju proračuna Portugalske v januarju in februarju je bil zabeležen presežek s 3-odstotnim znižanjem porabe in 11-odstotnim zvišanjem prihodka.
Politične sile, ki so ustvarile to politično krizo s tem, ko so zavrnile ta varčevalni program, ki ga je predložila vlada in so ga podprli Evropska komisija, Svet in Evropska centralna banka, so lahko s tem zelo zadovoljne. Vendar pa so lahko s temi razmerami zadovoljne le zaradi lahkomiselnosti, saj je to grozno za državo na območju evra, ki imajo probleme z dolgovi. To je grozno za to državo, nepošteno je do Portugalcev in je še en udarec za trajnost velikega projekta, ki je enotna valuta.
Nismo v krizi na območju evra: smo sredi velike krize območja evra. Portugalske kolege poslance bi rada vprašala, kakšna je druga možnost? Vse države članice morajo do aprila predložiti svoje varčevalne načrte. Ali Portugalska potrebuje nadaljnje varčevalne ukrepe za zmanjšanje svojega primanjkljaja in javnega dolga; da v letih 2012 in 2013 zmanjša primanjkljaj za 3 % oziroma 2 %? Niste se želeli pogajati, a niste predstavili drugih možnosti. Zavračanje ni rešitev, to je problem, ker Portugalcem vsiljuje nadaljnje odrekanje.
Marielle De Sarnez
(FR) Gospod predsednik, naslednji Svet je verjetno zadnja možnost, da se voditelji Evrope spomnijo, da smo Evropo ustanovili, da bi ohranjali vrednote in da bi v primeru ogroženosti temeljnih vprašanj ukrepali skupaj. Ko je prebivalstvo prepuščeno morilskemu voditelju, je to temeljno vprašanje.
Zaradi prizadevanj Francije in Združenega kraljestva je bila sprejeta resolucija. Uspelo nam je preprečiti, da bi polkovnik Gadafi dosegel Bengazi. Vendar pa je pomanjkanje enotnosti v Evropi zaskrbljujoče. Jutrišnji Svet mora poslati močno sporočilo; podpreti mora posredovanje, ki poteka, priznati mora libijske upornike, da bi jim dal podporo, in še bolj osamiti polkovnika Gadafija, da bo ta režim padel.
Če si pogledamo, kaj se dogaja v Bahrajnu, Jemnu in Siriji, gre tudi za temeljna vprašanja. Ko vidimo krog nasilja, ki je ponovno vzplamtel na Bližnjem vzhodu, je tudi to temeljno vprašanje.
V Evropskem parlamentu pričakujemo, da bodo evropski voditelji ukrepali preden bo prepozno. Zgodovina je aktivna v velikem delu sveta. Politični pogum pomeni sprejeti ta izziv: to je natanko tisto, kar pričakujemo od Evrope in od tistih, ki so za njo zadolženi.
Peter van Dalen
(NL) Gospod predsednik, zaradi tega, ker Nizozemci zagotavljamo mnogo milijard evrov, je nekdanji minister za finance, gospod Ruding, dejal: "Pot do proračunskega pekla je tlakovana z jamstvi." Res, jamstva, ki so bila zagotovljena, so bila previsoka in preveč tvegana. Ne bodo pomagala preprečiti krize, ker merijo daleč stran od tarče.
Sedanjo evropsko krizo so povzročili tisti, ki so neodgovorno dovolili, da se je dolg povečal, in tisti, ki niso ravnali v skladu s sprejetimi dogovori. Če ne bomo obravnavali teh temeljnih vprašanj, lahko damo kolikor jamstev hočemo, a še vedno ne bodo pomagala.
Imamo pakt za stabilnost in rast. Že leta 2004 sta ga s posmehom zavrnili Nemčija in Francija. Imeli smo možnost okrepiti pakt, zlasti z avtomatičnimi kaznimi, a kaj se zgodi? Kazni ostanejo predmet političnega sprejemanja odločitev. To je neverjetno. Nemški pisatelj Hans Enzensberger je pravilno predvidel, kaj se bo zgodilo. Predvidel je, da bodo sedanje razmere povzročile, da bodo državljani cinično in prezirljivo gledali na evropsko politično elito.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod predsednik, pot, po kateri hodijo voditelji Evropske unije, ni sprejemljiva, saj se delavce vedno bolj izkorišča, novi protisocialni ukrepi povečujejo razlike, povečujejo brezposelnost in negotovost delovnih mest in povzročajo revščino in socialno izključenost; vse to je v korist skupinam Evropske unije z gospodarskim in finančnim interesom, katerih dobiček nikoli ne preneha rasti.
Pod pretvezo krize hočejo izsiliti še eno zanko okoli vratov gospodarsko šibkejših držav z uporabo uveljavljenih pogojev za uporabo evropskega mehanizma za stabilnost dejansko za preoblikovanje suverenih držav v navadne protektorate.
Zato delavci in ljudje nasprotujejo takšnim ukrepom, kot se je v soboto zgodilo na Portugalskem na demonstracijah, kjer je bilo udeleženih več kot 300 tisoč ljudi, in enako se dogaja danes v portugalskem parlamentu, kjer bo večina poslancev zagotovo storila enako s četrtim varčevalnim svežnjem.
Vendar, gospod predsednik, "ne" želimo reči tudi bombardiranju, ki ga izvajajo mednarodne sile v Libiji, ravno tako, kot smo rekli "ne" zatiranju narodov, ki se težko prebijajo v vseh državah v tej regiji, vključno z Libijo, Bahrajnom in Jemnom.
Jaroslav Paška
- (SK) Gospod predsednik, odgovorno upravljanje s finančnimi viri je temeljni predpogoj za dobro in stabilno delovanje gospodinjstev, proizvodnih in trgovskih podjetij, regij, držav in tudi zvez držav.
Zato ni nič neobičajnega, da mora skupina držav članic Evropske unije, če se je odločila ustvariti enotno valuto, najti mehanizem, s katerim bo populističnim politikom preprečevala obremenjevanje enotne valute z netrajnostnimi obveznostmi - dolgovi, ki se uporabljajo za kratkoročen nakup podpore volivcev. Pakt za konkurenčnost določa nekatere okvire, ki bi jih morale upoštevati zlasti države območja evra. Vendar pa je težava z izvajanjem teh dobronamernih pravil.
Zato trdno verjamem, da je zdaj čas za uporabo avtomatičnih mehanizmov kaznovanja za neuspehe, da bi sledili dogovorjenim skupnim pravilom upravljanja, da te kazni ne bodo postale predmet političnega mešetarjenja v Evropskem svetu, kjer se vladni voditelji odkupijo za mnoge in raznolike politične napake tako, da drug drugemu plačujejo kazni.
Jacek Saryusz-Wolski
Gospod predsednik, obravnavati želim dve vprašanji. Najprej želim pozdraviti rojstvo pakta za evro plus, kar je dobrodošel dogodek. Rojeva se nova arhitektura, skoraj nekakšen gospodarski Schengen. Pomembno je, da mora biti vključujoč in odprt za tiste, ki lahko in so pripravljeni sodelovati, in da ne sme ustvarjati Evrope dveh hitrosti. Žal bo pakt na pol odprt, ker je predlog spremembe člena 136, o katerem smo razpravljali in glasovali v Odboru za ustavne zadeve, padel. Ta se glasi: "se zavzema, da bi bil mehanizem za stabilnost od samega začetka odprt za vse tiste države članice, katerih valuta ni euro, bi pa vseeno želele sodelovati". Pakt bo napol odprt, ker bo pripravljen za prevzem obveznosti. Ne bo pa odprt za tiste zunaj območja evra, ki želijo biti udeleženi pri pravicah.
To pa je tisto, kar nas združuje na enotnem trgu, mnogo bolj kot evro. To ni kriza evra; to je kriza v nekaterih državah članicah na območju evra. Vsaka država članica, ki ni na območju evra, bi lahko imela enak problem javnih financ. Torej primanjkuje logike in usklajenosti.
Nekaj besed o Libiji in južnem Sredozemlju. Najprej bi nam rad čestital - dejansko ne Uniji, ampak nekaterim državam članicam, ki so v ospredju pri obrambi človekovih pravic in demokracije v Libiji. Hvaležni bi morali biti Franciji in njenemu vodji Nikolasu Sarkozyju, ki sta nas vodila.
Mislim, da je to začetek premika v naši zunanji politiki od zunanje politike, ki temelji na interesih, k zunanji politiki, ki temelji na vrednotah. Upoštevati moramo dva koraka. Preoblikovati moramo sosedsko politiko in jo usmeriti proti našim družbam in vladam in doseči nekaj, kar imenujemo prehod ali preoblikovanje srednje in vzhodne Evrope. Tu gre tudi za opozorilni poziv k preoblikovanju in reformi ter krepitvi skupne varnostne in obrambne politike, da bo Unija opremljena s skupnimi zmogljivostmi na področju poveljevanja in vojske.
Liem Hoang Ngoc
(FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, jutri, 24. marca, bo simboličen dan. V prvi vrsti bo zaznamovan s spremembo Lizbonske pogodbe, za katero smo ravno glasovali in ki bo omogočila vzpostavitev stalnega evropskega mehanizma za stabilnost. Ta mehanizem bo Evropski uniji omogočil, da bo izdelala prve evroobveznice, ki so oblikovane za financiranje neizmernega dolga po nizkih obrestnih merah v primeru špekulativnih napadov.
V tem smislu je sramotno, da se je ta proces ustavil na pol poti. Za reševanje brezumnega razkošja trgov bi morala biti revizija Pogodbe priložnost, da se Evropsko centralno banko pooblasti, da stori, kar počnejo Združene države, in da odkupi javni dolg v primeru napetosti na področju obrestnih mer. Ta proces je še toliko bolj pomanjkljiv, ker naj bi se s potrebnim izplačilom izvajal pakt za konkurenčnost, preimenovan v pakt za evro. To je drugi simbol jutrišnjega dne. Pakt soglasno podpirajo Svet, Komisija in Evropska centralna banka.
Gospe in gospodje, vsi poznate washingtonsko soglasje: navdušeni ste bili nad njim. No, 24. marec bo predstavljal rojstvo "bruseljskega soglasja". "Bruseljsko soglasje" je slepa, podkovana uporaba neoliberalne dogme: omejevanje javnih služb in države blaginje; varčevanje na področju plač in minimalna ureditev finančnih trgov.
Gospe in gospodje, Svet, Komisija in Evropska centralna banka imajo slab spomin. Predlagajo, da se pakt za evro prenese v sveženj za upravljanje, da bodo v naš sistem vključene ravno tiste politike, ki so pripeljale do gospodarske krize. V Španiji, Združenem kraljestvu in drugod je rast gospodinjskega dolga, ki ga hrani finančna industrija, povzročilo nič drugega kot kriza v kupni moči, katere posledica je bilo omejevanje plačil, katerega vpliv je deloval 20 let. S paktom za evro je žal predlagano, da postane varčevanje na področju plač stalno prisotno.
Javni dolg pa je poleg tega, da je posledica gospodarske krize, tudi posledica nesmiselnega vsesplošnega zniževanja davkov, ki ga zagovarjajo liberalci in konzervativci. V Evropi ni prišlo do eksplozije javne potrošnje: ravno nasprotno. Varčevanje na področju proračuna in plač v kombinaciji z dvigi obrestnih mer, ki jih že načrtuje Evropska centralna banka, bodo na koncu uničili notranje povpraševanje v Evropi in uničili oživitev ne da bi znižali primanjkljaje. Jutri bomo ob zaposlenih, ki bodo protestirali proti temu "bruseljskemu soglasju": to je tretji simbol 24. marca. Če nočemo doživeti vrnitve podobnih, kot so bili rjavosrajčniki, za boj proti katerim je bila ustvarjena Evropa, morajo izvoljeni predstavniki ljudstva stati ob strani ljudem in zavrniti politike, ki niso pravične niti učinkovite.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Gospod predsednik, vzpostavitev stalnega mehanizma za stabilnost Evrope je upravičena v primeru krize v prihodnosti. Nihče od nas si ne želi kriz, a lahko se zgodijo. Vseeno pa se žal načrtuje vzpostavitev tega stalnega mehanizma za obvladovanje kriz zunaj institucij EU. Mehanizem bi bilo treba čim bolj približati institucijam EU, da bi lahko spremljale, kako se uporablja. Dalje, vse kazni bi se morale uporabljati avtomatično in ne kot rezultat razprav in pogajanj.
Rada bi povedala nekaj besed o naši tako imenovani zunanji politiki in Libiji.
Razmere v Libiji in v mednarodni skupnosti so nejasne. Prav je storila, da je sprejela odločitev v zvezi z območjem prepovedi letenja, da bi zaščitila civiliste. Tudi EU je bila udeležena pri tem. Zdaj, ko so bile napadene zemeljske sile, menim, da obstaja dober razlog za dvom glede tega, zakaj je bilo zato ustvarjeno območje prepovedi letenja. V tem smislu se razmere približujejo temu, da bodo prestopile prag vojne.
Derk Jan Eppink
Gospod predsednik, gospod Schulz je rekel, da so bile vojaške operacije organizirane preveč na hitro. Nasprotno, prišle so prepozno. Zahod je čakal predolgo. Lahko bi izoliral Gadafija in Tripoli in ga prisilil k odhodu ali pa ga zbrisal z obličja zemlje. Izkazalo se je, da smo prišli ravno pravi čas, da smo preprečili množične pomore v Bengaziju.
In kaj smo videli? Francijo in Britanijo - dve državi - sta prevzeli vodilno vlogo. Čestitam! Nemčija je očitno država z močno valuto in mehko močjo. Delovno mesto ministra za obrambo v Nemčiji je najbolj tvegano delovno mesto v državi. Medtem pa Turčija nasprotuje Natu, Združene države pa so sila, ki se umika in ravna kot opazovalka.
Bojim se, da zdaj - tako kot na Balkanu - ne bomo mogli najti poti iz slepe ulice brez zvestega ameriškega vodstva: vodstva, ki ga Evropska unija žal ni sposobna zagotoviti. Edini politik, ki je vedel, kako ravnati z Gadafijem, je bil Ronald Reagan. Reagan je imel ves čas prav.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospod predsednik, pred natanko enim letom so voditelji Evropske unije in grški predsednik vlade odločili, da bi morala Grčija igrati vlogo gospodarskega in socialnega poskusnega zajčka. Takrat so bili sprejeti skrajni, protisocialni ukrepi pod pretvezo znižanja javnega primanjkljaja in dolga in izboljšanja konkurence. Na koncu tega poskusa znaša javni dolg le malo manj kot 150 %, brezposelnost je 15-odstotna, pri tem je brezposelnost med mladimi 30-odstotna, inflacija je skoraj 4,4-odstotna, gospodarstvo pa se je skrčilo za 6,6 %.
Komisar Rehn, grški poskus je bil neuspešen in poskusnega zajčka ste preskušali v gospodarskem, socialnem in političnem smislu. Voditelji Evropske unije imajo enako usodo pripravljeno za druge države članice, ki so se zatekle k paktu za evro, ki je evropska različica grškega memoranduma. Nasprotujemo temu paktu, ker ne želimo uničiti delavcev, upokojencev in brezposelnih.
Komisar Rehn, ko je bil podpisan grški memorandum, ste Grkom zaželeli "bon courage". Če ste pri svojih željah dosledni, boste morali v petek ali soboto zaželeti "bon courage" tudi evropskim delavcem.
Hans-Gert Pöttering
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ameriški politični znanstvenik Samuel Hunington je nekoč predvidel spopad civilizacij. Če bi se opirali na to, bi sami sodelovali pri uresničevanju tega spopada civilizacij kot del samoizpolnjujoče se prerokbe. Mi, Evropski parlament, smo vedno delali za sodelovanje z arabskimi državami in tamkajšnjimi ljudmi. Zdaj smo priča temu, kako si ljudstva arabskega sveta prizadevajo za vrednote, ki jih mi tudi predstavljamo: demokracijo, svobodo in pravno državo. Kdo bi še pred nekaj tedni pričakoval, da nas bo, zahodno in mednarodno skupnost, arabska liga prosila, da ustavimo tirana v Libiji? V arabskem svetu poteka ogromno sprememb. Tu ne smemo delati napak. Ne smemo le z besedami podpirati ljudstev v arabskih državah, ampak jih moramo podpirati s svojimi dejanji.
Nocoj potujem v Tunizijo v imenu Fundacije Konrada Adenauerja, katere predsednik sem, tako kot sem bil v Kairu pred dvema tednoma in pol. Rad bi ponovil besede Konrada Adenauerja, prvega kanclerja Zvezne republike Nemčije, ki je dejal: "Smo na strani svobode". Zdaj moramo reči arabskim ljudstvom: "Če je to tisto, kar želite sami, potem vam želimo pomagati z zagotavljanjem solidarnosti in svetovanja v zvezi z demokracijo, da se boste lahko pripravili na volitve".
Nekoliko nas je pretreslo, ko smo slišali, da je bil danes v Jeruzalemu izveden terorističen napad in da je bilo ranjenih veliko ljudi. To obsojamo v najostrejšem smislu, ne glede na to, kdo je odgovoren. Vendar pa pravimo tudi, da mora biti zdaj med Izraelom in Palestino mir. Če skozi arabske države piha veter svobode, potem je treba zgrabiti priložnost, da se uresniči tudi mir med Izraelom in Palestino, da bo lahko Izrael živel znotraj varnih meja, pa tudi, da bodo lahko Palestinci, ki si zaslužijo isto dostojanstvo kot Izraelci, lahko živeli znotraj varnih meja. To je naša naloga v času, ko se v arabskem svetu dogajajo te velike spremembe: da prispevamo kot Evropska unija in tudi, da to storimo združeno in odločno.
(Aplavz)
Pier Antonio Panzeri
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, poleg ukrepov, ki so bili razglašeni, se sprašujem, ali je to, kar počne evropska politika, dovolj. Seveda je za to, da Evropska unija vzpostavi vodstvo, potreben čas, zlasti v zunanji politiki, a kot vemo, prihaja do nekaterih razmer in žal nam ne dopuščajo toliko časa, kot bi ga želeli, in dejansko pozivajo k hitrim ukrepom in daljnovidnosti.
Zdaj je jasno, da nam še vedno primanjkuje zahtev v zvezi z zadevami na območju Sredozemlja in zlasti Libije: malo več moramo premišljevati, da bi spoznali, da bomo morda potrebovali močnejše ukrepe za razumevanje tega, kaj se dogaja, in tudi za uporabo usklajenih ukrepov za Sredozemlje.
Dejansko je vsem jasno, če vzamemo primer Libije, da obstaja znatna razlika med tem, če celotna Evropa ukrepa skupaj, ali če ukrepajo le države, ki so to pripravljene storiti, kakor se dogaja zdaj. Ne, moje sporočilo predstavnikom Sveta in Komisije je, da še nismo tam.
Svet ni odgovoril na nekatera vprašanja in mora to zdaj storiti hitro. Sprašujem se, ali poleg humanitarnih prizadevanj res vemo, kaj storiti, če uporaba resolucije 1973 ne bo zadostovala in če bodo nekatere države prekoračile svoje pristojnosti.
Drugič, rad bi vedel, kakšno je stališče Sveta v zvezi z vprašanjem operativnega poveljevanja: Nato nam je povedal, da opravlja tehnično vlogo, a ne zagotavlja političnega vodenja. Ali mislimo, da se bomo lahko tako razumeli, ne da bi namesto, da delo podtikamo tistim redkim, ki so ga pripravljeni sprejeti, poskušali doseči močnejši in bolj poenoten glas Evropske unije?
Zadnjič, v okviru operacij, ki so v teku, in odnosa z Arabsko ligo in Afriško unijo je nujno preprečiti, da bi naše posredovanje veljalo za negativnega in predstavljalo tveganje za negotovost in nevarne zasuke. Ali se zavedamo? Morda ne povsem: to so vprašanja, ki si ne zaslužijo birokratskih odgovorov, ampak potrebujejo ustrezne politične odgovore, najprej na jutrišnjem zasedanju Sveta.
Olle Schmidt
(SV) Gospod predsednik, kritiki evra v moji državi pravijo, da razmere v Grčiji in na Irskem kažejo, da evro ne deluje. Pravijo, da je bolje biti zunaj območja evra. Motijo se.
V svoji desetletni zgodovini je območje evra ustvarilo stabilnost, nizko inflacijo in dejansko več milijonov novih delovnih mest. Stalni krizni mehanizem bo deloval kot popolnoma zadnji izhod, če neka država zaide v velike gospodarske težave.
Evro ni razlog za krizo, kot komisar običajno po pravici poudarja. Nasprotno, skupna valuta je pomemben del rešitve in to je bistvo tudi kar zadeva državo, kot je Švedska. Zato globoko obžalujem dejstvo, da v švedskem parlamentu večina nasprotuje pristopu Švedske k paktu za evro. To zmanjšuje vpliv moje države. Če želi Švedska pripadati notranjemu krogu EU, in švedska vlada pravi, da mu pripada, ni dobro sedeti zunaj sejnih sob. Danska in danska vlada in parlament so naklonjeni evru. Tudi za Švedsko bi moralo biti to mogoče.
Georgios Toussas
(EL) Gospod predsednik, grška komunistična stranka obsoja novo nezakonito imperialistično vojno, ki so jo v Libiji povzročili Združene države Amerike, Francija, Britanija in Nato.
Zanimanje za zagotavljanje humanitarne pomoči je sramotna hinavščina.
Resnični cilj imperialistov so nafta, zemeljski plin in viri, ki ustvarjajo bogastvo, v Libiji, severni Afriki in na tem območju na splošno. Imperialistična agresija ZDA, Nata in Evropske unije stopnjuje tveganja, katerim so na splošno izpostavljeni ljudje na tem območju. Novi pakt in gospodarsko upravljanje, ki združuje območje evra, bosta prinesla množično brezposelnost in revščino. Evropski podporni mehanizem je mehanizem za nadzorovan propad in varno plačilno nesposobnost za države, da bi se zaščitili dobički plutokracije.
To je svobodni svet ZDA. To je Evropska unija demokracije in svobode. Resnična zagata je tole: bodo ljudje tisti, ki bodo odstopili, ali plutokracija? Ljudje ne bi smeli plačevati za posledice imperialističnega barbarstva in kapitalistične krize. Ne bi smeli biti obsojeni na trajno brezposelnost in revščino in zato jih pozivamo, naj se uprejo temu imperialističnemu posredovanju in naj mu nasprotujejo ter naj se borijo za svoje sodobne pravice in za drugo možno pot do rasti, ki služi potrebam navadnih ljudi in ne dobičkom monopolov.
Paulo Rangel
(PT) Gospod predsednik, najprej bi rad pozornost pritegnil k vrednoti, ki jo Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in zlasti Portugalci iz skupine PPE pripisujejo prihodnjemu Svetu, rešitvi, ki je bila najdena - ki je odkrito povedano boljša, kot smo jo takrat pričakovali -, in zlasti k delu svojih kolegov, gospoda Broka in gospoda Gualtierija, ki sta pripravila poročilo v imenu Parlamenta in v skladu s stališči Komisije, in sklad približala nečemu, kar je očitno v skladu z metodo Unije, in ga odmaknila od tistega, kar bi bila medvladna rešitev.
Dalje, vsem svojim kolegom poslancem bi rad povedal, da je v času, ko Portugalska doživlja politično krizo, portugalska Socialdemokratska stranka (PSD), ki je del skupine PPE, pripravljena voditi naslednje volitve. Poleg tega jih bomo vodili v skladu z merili, ki so merila za območje evra in izpolnjujejo vse določene cilje in poleg tega delajo tisto, česar portugalska Socialistična stranka (PS) ni mogla storiti v 13 letih; ponavljam, v 13 letih.
Vlada Socialistične stranke je bila izredno neuspešna. Vse, kar se je dogajalo na Portugalskem, je stranka PSD predvidela med volitvami leta 2009. Sodeloval sem v tej kampanji in opozarjali smo, da se bo to zgodilo. Zato smo zdaj tu, da povemo, da dajemo vsa zagotovila Evropski uniji in zlasti našim partnerjem na območju evra, da bomo izpolnili vsa merila, ki bodo zahtevna in bodo Portugalce prisilila k odrekanju. Vendar pa bo končno v vladi nekdo verodostojen v nasprotju s sedanju portugalsko vlado, ki je morala predložiti štiri programe za stabilnost in rast in ki neprestano išče nove rešitve, ne da bi lahko dala trgom verodostojen odziv; da bi dala odziv, ki služi interesom Portugalske in Evrope.
(Poslanec se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka (člen 149(8) Poslovnika)
Edite Estrela
(PT) Gospod predsednik, gospoda Rangela bi želela le vprašati, glede na to, da pravi, da bo naslednja portugalska vlada predstavila iste varčevalne ukrepe in da se bo zavezala istim ciljem, ki so bili doseženi v pogajanjih z Brusljem, ali ne misli, da je nezrelo in nepremišljeno izzivati politično krizo; ali misli, da bo Portugalska plačala previsoko ceno in da bo od Portugalcev zahtevala preveč odrekanj? Na to želim odgovor. Ali ni želja po oblasti tista, ki jih vodi do takšnega odnosa?
Paulo Rangel
(PT) Gospod predsednik, z veseljem bom odgovoril, čeprav nisem želel spremeniti razprave Evropskega parlamenta v razpravo o portugalski politiki. Dejansko, če gospa Estrela želi razpravljati o portugalski politiki, ima preprosto rešitev: imeti moramo volitve, kandidirati za portugalski parlament in imela bo to možnost, da v opoziciji razpravlja o politikah, namenjenih za Portugalsko s portugalsko Socialdemokratsko stranko.
Rad bi povedal le naslednje: ne moremo imeti še ene vlade, ki je bila v dveh letih štirikrat neuspešna. To ni mogoče, ni trajnostno in trgi mislijo, da ni verodostojno: portugalska Socialistična stranka v vladi nima več rešitev.
(Poslanec se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka (člen 149(8) Poslovnika)
Liisa Jaakonsaari
(FI) Gospod predsednik, ne bom imela možnosti postaviti tega vprašanja v portugalskem parlamentu, zato vas bom vprašala naravnost: zakaj Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) Portugalske ne podpira tega zelo pomembnega predloga? Celotno območje evra in Evropska unija bosta morda utrpela krizo zaradi odlašanja z odločitvami. Zakaj ne podpirate predlaganih odločitev tu in zdaj?
Paulo Rangel
(PT) Gospod predsednik, portugalska Socialdemokratska stranka (PSD) je odgovorno podprla vse varčevalne svežnje, kar ne velja za mnoge stranke v drugih državah Unije. Ko je vlada doživela izreden neuspeh - in nima več izgovorov, ni sposobna prikazati enega samega rezultata po celih dveh letih - in razmere na trgu ostajajo, kakršne so, PSD nima druge možnosti, kot pa da je na strani rešitve. Rešitev so nove volitve, nova vlada, nova verodostojnost za Portugalsko in tudi za Evropo in za območje evra.
Simon Busuttil
(MT) Gospod predsednik, pred dvema tednoma je ta parlament sprejel pogumno politično resolucijo, s katero poziva - med drugim - k temu, da se nad Libijo vzpostavi območje prepovedi letenja. Pred le enim tednom, ko Varnostni svet Združenih narodov še ni odobril te resolucije, smo imeli še eno sejo, kjer smo bili precej obupani zaradi bližajočega se padca Bengazija in na koncu propada revolucije, ki je v Libiji naklonjena demokraciji. Prejšnji četrtek, dan kasneje, je bila resolucija odobrena in od njene izvedbe so minili štirje dnevi.
Gospod predsednik, mislim, da je pomembno, da še naprej izvajamo to resolucijo in podpiramo Libijce, hkrati pa jih ščitimo pred nadaljnjimi pokoli ter jim pomagamo pri njihovem prehodu k demokraciji.
Rešiti moramo še dve drugi vprašanji. Najprej moramo še naprej zagotavljati obsežno humanitarno pomoč Libijcem in beguncem, ki bežijo iz Libije, zlasti v Tunizijo in Egipt. Drugič, pripraviti se moramo na morebitno množično selitev beguncev v smeri držav Evropske unije. Navsezadnje to ni le odgovornost sredozemskih držav EU, ampak vseh nas.
Tunne Kelam
Gospod predsednik, danes je bila sejna soba skupine PPE uradno poimenovana po enem od ustanoviteljev Evropske unije: Alcide de Gasperi. V njegovem času je bil ključ za reševanje krize nadnacionalni pristop, pri katerem je bilo najprej poskrbljeno za skupne evropske interese. Bil je med tistimi državniki, ki so bili sposobni, čeprav so bili rojeni v 19. stoletju, razviti vizijo Evrope 21. stoletja.
Da bi danes odpravili krizo, je potrebna diplomacija, ki ni usmerjena v naslednje volitve in se ne osredotoča najprej in predvsem na nacionalno rešitev, ampak jo skrbijo naslednje generacije in Evropa kot celota. Kar zadeva Evropski svet, pozdravljam naslednji mehanizem za stabilnost, pa tudi sveženj reform za območje evra.
Drugič, upam, da se bo pakt za konkurenčnost izkazal za verodostojnega in da bo privabil tudi tiste države, ki niso članice območja evra. Pomembno je, da se vsaka vlada pomembno zaveže v nacionalnem smislu, da bo izboljšala naš konkurenčni položaj.
Tretjič, tako kot pri enotnem trgu me malo skrbi, da so bili njegovi velikopotezni cilji znatno znižani in da bi lahko njegova operativna učinkovitost postala skoraj nepomembna. Zato nam pri določanju novih korakov dovolite, da dokažemo svojo politično voljo in verodostojnost tako, da izpolnimo svoje štiri svoboščine, na katerih temelji evropsko sodelovanje, vključno z notranjim trgom, in da v celoti izvajamo direktivo o storitvah.
Wim van de Camp
(NL) Gospod predsednik, najprej bi rad izrekel svoje sožalje Japoncem. Vem, da bo čez nekaj trenutkov potekala razprava o Japonski, a upam, da bo tudi v dneh, ki prihajajo, Svet upošteval morebitne prošnje Japonske za strokovno pomoč. Pogosto govorimo o državah v razvoju, a tu imamo območje katastrofe v visoko razviti državi, kjer je morda še vedno potrebna dodatna pomoč.
Moja druga točka je Libija. Mislim, da nobena od toplih besed, ki so bile tu danes izražene, niti tiste, ki jih je izrazila Komisija, ne more spremeniti dejstev, da Evropska unija ni prisotna v Libiji in da zdaj niti ne more ustaviti krize v mestih ali ukrepe pehot gospoda Gadafija.
Rad bi čestital francoskemu predsedniku, ker je v zadnji minuti zagotovil, da je bila Evropska unija dejansko sposobna storiti nekaj v posvetovanju z Natom, ampak trpljenje ljudi se še ni končalo in pametno bi bilo, da bi bili glede svoje vloge skromni. Evropa bolje zagotavlja pomoč po krizi kot pa med njo, kakor sem že povedal ob prejšnjih priložnostih.
Na koncu bi se rad dotaknil še pakta za evro. Mislim, da smo zagotovo naredili pomembne korake naprej. Gospod Barroso ga je razglasil za temeljni kamen, a mislim, da ta temeljni kamen še ni trdno na mestu in da se bomo morali v prihodnjih mesecih pomakniti naprej. To jutri ne bo zares rešeno.
Seán Kelly
Gospod predsednik, kot gospod Barroso bi se tudi jaz rad osredotočil na gospodarske razmere, zlasti zato, ker je moja matična država v tem trenutku prejemnica pomoči EU in MDS. Vendar pa imamo na Irskem novo vlado in novo upanje. Naš predsednik vlade je v svojem govoru rekel, da želi v Evropi graditi mostove, da bo prispeval svoj delež stroškov in svoj delež truda za skupno dobro - in to smo odločeni storiti.
Vendar pa, da bi to storili, potrebujemo zlasti dve stvari. Najprej, obrestne mere, ki se zaračunavajo, so drakonske in niso trajnostne. Želeli bi, da se znižajo vsaj za 1-2 %. Drugič, potrebujemo tudi neprekinjeno jamstvo za financiranje naših bank, dokler ne bodo znova funkcionalne. Ni treba pritiskati na nas glede našega davka od dobička pravnih oseb in zlasti ne potrebujemo naukov od ljudi, kot je gospod Sarkozy, ki se zdi, da mu je zelo udobna efektivna obrestna mera 8,2 % v Franciji, medtem ko je naša efektivna obrestna mera dejansko 11,9 %. Morda bi moral pomesti pred svojim pragom preden sploh pogleda preko Irskega morja.
Kakšno je povračilo? Prvič, imeli bomo izdelan varčevalni sveženj, kar bo v veliki meri razočaranje in bolečina za naše državljane. Drugič, če bo potrebno, bomo premislili o paktu za dolg, kot je tisti, ki ga imajo od leta 2009 v Nemčiji. Tretjič, premislili bomo tudi o neodvisni evropski javnofinančni agenciji. To je tudi zelo pomembno, ker ne verjamemo, da obstaja takšna zadeva, kot je neodvisna nacionalna agencija.
Gospoda Barrosa na ta njegov rojstni dan in njegove kolege bi prosil, naj pomagajo Irski, da si bo tokrat enkrat pomagala in ne bomo več prosili za pomoč.
Krzysztof Lisek
(PL) Gospod predsednik, pozdraviti je treba dejstvo, da so voditelji Evropske unije v zadnjih tednih in dneh toliko časa posvetili temu, kaj se dogaja v Libiji in drugih državah severne Afrike. Prepričan sem, da nam bo ukrepanje omogočilo, da preprečimo poboj civilistov, in prepričan sem tudi, da bodo Libijci sami strmoglavili tirana.
Vendar pa ne moremo zanikati dejstva, da moramo govoriti tudi o notranjih izzivih - izzivih glede načina delovanja Evropske unije in njenih institucij; izzivih za notranje delovanje, skupno zunanjo politiko in skupno varnostno in obrambno politiko. Nestrinjanja, ki so se pojavila med nekaterimi državami članicami Evropske unije, kažejo, kako oddaljeni smo od cilja, da bi bila to resnično skupna politika, takšna, ki je v skladu z Lizbonsko pogodbo.
To je tudi izziv za celotno mednarodno skupnost. Dobro je, da sodelujemo z Združenimi državami in drugimi članicami Nata, dobro je, da imamo dialog z Arabsko ligo in Afriško unijo, in dobro je, da imamo dialog z Izraelom. Mislim, da je gospod Pöttering izpostavil nekaj, kar je zelo pomembno, da bo morda to, kar se danes dogaja v severni Afriki, kar se dogaja v Libiji in Egiptu, imelo zelo resne posledice in da bodo morda te posledice vplivale na prihodnost mirovnega procesa. Ta nasvet bi si morali zapomniti in ga pozorno upoštevati.
Prav tako bi morali misliti na prihodnost teh držav in na spodbujanje demokracije in človekovih pravic in ne bi smeli delovati le kot gasilci, ki gasijo požare, misliti pa bi morali tudi na druge države okoli Evrope, kjer bi se lahko takšni procesi - zlovešči procesi - pojavijo.
Michael Gahler
(DE) Gospod predsednik, v svojem vabilu na Evropski svet gospod Van Rompuy navaja, da bomo našo delovno večerjo začeli z razmislekom o dogodkih v Libiji in naših južnih sosednih državah. Upam, da se s tem ne bo nihče zadušil, ampak, da bomo namesto tega poslali jasna sporočila - in tudi združena sporočila - glede naših ciljev polkovniku Gadafiju in Libijcem, pa tudi naši javnosti, ki jo jezi pomanjkanje enotnosti nasproti diktatorjevega zadrževanja oblasti.
Prav je, da razširimo svojo črno listo in nanjo vključimo nekatere ljudi ter zamrznemo račune libijske nacionalne naftne družbe. Vendar pa bi rad bil priča temu, da bi se EU prej kot Nato spomnila svojih lastnih odločitev glede zmogljivosti in sposobnosti in da bi bila sposobna izvesti embargo na orožje z uporabo pomorskih sil svojih držav članic. Navsezadnje so naše sosede. Če bi to storili, bi se izognili nedavnemu stresu v zvezi s Turčijo v Natu in ublažili breme naših zaveznikov iz Združenih držav.
Zdaj upam, da načrtovanje humanitarnih misij EU ne bo osredotočeno le na sprejemanje vojnih beguncev na egipčanski in tunizijski strani libijske meje, ampak da bomo dejavno zagotavljali humanitarno pomoč v delih Libije, ki so že bili osvobojeni oblasti polkovnika Gadafija. Verjamem, da je to nujno, če želimo poskrbeti, da bodo naši nameni jasni ljudem v Tripoliju.
Komunistični poslanec iz Grčije, rad bi vam povedal, da sem ravno izvedel iz Moskve, da je Stalin mrtev.
Na poti iz politbiroja so nove smernice, a očitno jih še niste prejeli.
Cristian Dan Preda
(RO) Gospod predsednik, mislim, da se vsi strinjamo glede končnega cilja posredovanja v Libiji: popolnoma ustaviti nevzdržna nasilna dejanja in zlorabe Gadafijevega režima nad civilisti.
Menim, da odstavek 8 resolucije Varnostnega sveta ZN 1973 zagotavlja neizpodbitno pravno osnovo, da se z vsemi mogočimi sredstvi zagotavlja spoštovanje območja prepovedi letenja, vzpostavljenega ravno s ciljem zaščititi civiliste. Dejansko bi rad omenil, da je bil pred sprejetjem resolucije 1973 Evropski parlament ena od prvih institucij, ki so pozvale k vzpostavitvi takšnega območja, in sicer na svojem zadnjem plenarnem zasedanju v Strasbourgu.
Z možnostjo zasedanja Evropskega sveta, ki se začne jutri, menim, da na zagotavljanje uspešnega posredovanja v Libiji vplivata dva pomembna dejavnika. Verjamem, da bi morali biti ključni besedi "usklajevanje" in "jasnost". Govorim predvsem o usklajevanju na ravni EU v duhu Lizbonske pogodbe glede humanitarnih vidikov. Potem je tu še usklajevanje z Natom: menim, da morajo naši ukrepi dopolnjevati ukrepe Nata. Nazadnje, zelo pomembno je usklajevanje z Arabsko ligo, ker bo sedanja regionalna podpora pomemben vidik naših ukrepov v Libiji.
Nazadnje moramo biti jasni v svoji odločnosti, da končamo nasilje nad civilisti. Uspešna rešitev teh razmer je v veliki meri odvisna od jasnosti našega sporočila.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Gospod predsednik, ministrica, komisarja, najnovejše številke na področju gospodarstva kažejo, da Evropa odhaja iz krize. Naslednji vrh EU lahko še bolj okrepi ta proces. Zasedanje Sveta, ki bo potekalo ta konec tedna, lahko prinese prelom v evropski politiki in dvigne evropsko solidarnost na novo raven. Pomembnejši element svežnja ukrepov, predlaganega za sprejetje, je cikel za makroekonomsko usklajevanje, in sicer je to evropski semester, katerega prva faza je sklenjena z zbirnim poročilom, ki ga pripravi madžarsko predsedstvo. To poročilo je pomembno tudi zato, ker nam daje možnost skiciranja gospodarske slike konkurenčne Evropske unije po krizi. Poleg tega je madžarsko predsedstvo prav tako igralo pomembno vlogo prejšnji teden pri sprejetju splošnih smernic svežnja šestih zakonodajnih predlogov in zaradi tega lahko Parlament začne in...
(Predsednik je prekinil govornico)
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospod predsednik, čestitam madžarskemu predsedstvu za njegovo aktivnost v zadnjih tednih. To je zgodba o resničnem uspehu. Vendar pa je obenem to tudi uspeh za Evropo. Vse je pripravljeno za končni sporazum o tem, da se doseže novi okvir za gospodarsko politiko Evropske unije na prihodnjem zasedanju Evropskega sveta v drugi polovici tedna. To lahko celotnemu evropskemu povezovanju omogoči vstop v novo fazo. V obnovljenem okviru za gospodarsko upravljanje je naša odgovornost in odgovornost Evropskega parlamenta zelo velika, ker bi bilo dobro teh šest zakonodajnih predlogov sprejeti na prvi obravnavi. V primeru odloga je lahko na izgubi celotna Evropa. Čestitam gospodu Broku in gospodu Gualtieriju za današnje poročilo. Vesel sem, da je bil Svet prožen, in Evropski parlament, ne le zdaj...
(Predsednik je prekinil govornika)
Pat the Cope Gallagher
(GA) Gospod predsednik, podpiram to, kar počne irska vlada, da bi dosegla znižanje obrestne mere v okviru programa EU-MDS za Irsko. Evropska komisija je jasno povedala, da bo pripravljena podpreti znižanje obrestne mere, in pričakujem, da bo 27 držav članic doseglo soglasje glede ponovne obravnave tega vprašanja.
V interesu Irske in tudi Evropske unije je, da zagotovita vzdržnost našega dolga. Nujno je, da je mehanizem EU za finančno pomoč dostopen in pošten.
Veliko se poroča o tem, da nekatere države članice zahtevajo od Irske koncesije v zameno za znižanje obrestnih mer. Kaže, da se na Irsko pritiska, naj poveča davek od dobička pravnih oseb - nimam časa, da bi se poglobil v vprašanje efektivnega davka nasproti davka od dobička pravnih oseb -
(Predsednik je prekinil govornika)
Andrew Henry William Brons
Gospod predsednik, torej bo Evropski svet sprejel odločitev, da spremeni Pogodbo v zvezi z evropskim mehanizmom za stabilnost, a domnevno bo državam pomagal ostati v območju evra. Seveda ne bo uspel: ne zaradi tega, ker bi hoteli denar za ta problem razmetavati z denarjem, ampak zaradi tega, ker je ta problem razširjen. To je mehanizem, ki bo poskušal tok vode obrniti navzgor!
Zunanja vrednost valute neke države bi morala kazati povpraševanje po njeni valuti in dobavo le-te, kar bi seveda potem moralo kazati na povpraševanje po njenem izvozu, vidnem in nevidnem, in povpraševanje po njenem uvozu, vidnem in nevidnem, pa tudi na kapitalske transakcije.
Enaka vrednost valute ne more nikakor kazati gospodarskih razmer v 17 različnih državah. Daleč od potrebe po tem, da mehanizem zadržuje neuspešne države znotraj območja evra, potrebujemo mehanizem, ki jih bo rešil iz njega. Tudi tistim državam, ki so znotraj območja evra doživele uspeh, bo bolje zunaj z revaloriziranimi valutami.
Petru Constantin Luhan
(RO) Gospod predsednik, mislim, da je nujno, da se kot del razprav Evropskega sveta 24. in 25. marca dokonča verodostojni zakonodajni sveženj za okrepitev gospodarskega upravljanja v Evropski uniji.
V tem smislu je kohezijska politika skupaj s skupno kmetijsko politiko prednostno področje ob upoštevanju pogajanj v zvezi z novim proračunom Evropske unije po letu 2013.
Nujno je ohraniti velik del proračuna EU po letu 2013 za to, da bo kohezijska politika Evropski uniji zagotovila, da izpolni svoje velikopotezne cilje in zagotovi ustrezno podporo za izvajanje strategije Evropa 2020.
Vendar pa mora kohezijska politika poskrbeti, da bodo naložbe učinkovite, zlasti s strateško izdelavo programov skladov, tematsko koncentracijo ciljev in poenostavitvijo pravil za izvajanje.
Zigmantas Balčytis
(LT) Gospod predsednik, danes smo odobrili predlog spremembe Lizbonske pogodbe, ki bo omogočil vzpostavitev stalnega mehanizma za stabilnost evra. S tem, ko smo se strinjali s spremembo pogodbe in razumeli, da smo v težkih gospodarskih in finančnih razmerah in da moramo izvesti vse specifične ukrepe glede gospodarskega usklajevanja in nadzora, smo pokazali solidarnost. Ta mehanizem in jamstveni sklad sta namenjena le članicam območja evra, medtem ko bodo države, ki niso članice območja evra, potisnjene na rob, zaradi česar obstaja tveganje razdrobitve Evropske unije in zavrnitve metode Skupnosti. Evropska unija mora zato pokazati večjo solidarnost in zagotoviti pomoč tudi državam, ki niso članice območja evra, da bodo postale članice tega kluba in dobile nazaj vse pravice odločanja v Evropski uniji in tako bi odpravili začasno neskladnost v pristopnem sporazumu EU.
Monika Flašíková Beňová
- (SK) Gospod predsednik, komisar, rada bi pritegnila pozornost k dvema zadevama v zvezi s prihodnjim zasedanjem Sveta.
Prva je, da je značaj mnogih ukrepov nedemokratičen. Vloga nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta kot edinih izvoljenih organov bo oslabljena in okrepile se bodo pristojnosti osrednjih izvršnih organov. Stroge kazni in njihov avtomatični značaj omejujejo pristojnosti nacionalnih parlamentov, kar vpliva na gospodarsko politiko. Podobno negativno mnenje imam o dejstvu, da Komisija pripravlja osnutek zakonodaje v zvezi z makroekonomskimi kazalniki ne da bi vključila Evropski parlament.
Drugič, mnogi predlagani ukrepi so protiproduktivni. Kako namerava Komisija povrniti gospodarsko rast in zaposlenost? Ali predlagate politike, ki zatirajo domače povpraševanje in se zanašajo na izvoz. Skoraj gotovo je, da take kombinacije politik ne bodo popeljale EU iz krize. Namesto nedemokratičnih in omejevalnih politik, komisar, bi rada izrazila...
(Predsednik je prekinil govornico)
Liisa Jaakonsaari
(FI) Gospod predsednik, slaba novica današnjega dne je bila, da portugalski konzervativci zavračajo ta sveženj v upanju, da se bodo izvedle nove volitve. Na ta način se lahko spravi v krizo celotno območje evra, ker bi bilo zdaj odlašanje strup. Tudi trgi opazujejo, ali lahko Evropska unija sprejme odločitve.
Zelo pomembno je najti rešitve. To bo zgodovinska odločitev, ker se zdaj pomikamo od sistema prastarega usklajevanja, v katerem želijo usklajevanje le redki, k upravljanju, ki je popolnoma nova vrsta evropske gospodarske arhitekture, in to je dobro. Žal je ugled tega celotnega projekta očrnil Sarkozyjev in Merklov neoliberalni...
(Predsednik je prekinil govornico)
Olli Rehn
član Komisije. - Gospod predsednik, dovolite mi, da se najprej zahvalim spoštovanim poslancem za zelo odgovorno razpravo o Evropskem svetu, ki bo naslednji teden. V imenu Komisije bi rad podal pripombe v zvezi z več govori o Libiji in Japonski preden jih podam glede gospodarskih vprašanj. Kakor veste, Komisija ni pristojna za varnost in obrambo, a usklajujemo evropski odziv na stopnjujočo se humanitarno krizo na Libijskih mejah. Vojaški ukrepi na območjih prepovedi letenja, ki se izvajajo v skladu z resolucijo Varnostnega sveta ZN 1973, so povzročili nove razmere, ki jih je treba upoštevati pri varnem in učinkovitem zagotavljanju humanitarne pomoči tistim, ki jo potrebujejo na mejah Libije ali pa v državi. Prinesli so novo upanje in tudi nedolžnim človeškim življenjem je bilo prizaneseno.
Čeprav dogodki na Japonskem nimajo neposrednih zdravstvenih posledic za državljane Evropske unije, je pomembno oceniti politike EU v zvezi z jedrsko varnostjo in imeti izdelane načrte za izredne razmere in varnostne ukrepe. Komisija uporablja vse instrumente, ki jih ima na voljo za nadzor vpliva, vključno s prihodno varnostjo. Po mojem mnenju nas Japonska uči, da lahko tveganja postanejo resničnost; kar smo menili, da ni mogoče, je treba zdaj vključiti v naše načrtovanje. Evropski pristop za celovito oceno varnosti in tveganja jedrskih objektov bi do največje mere povečal učinke na evropski ravni.
Pred oblikovanjem sklepnih ugotovitev je nujna popolna analiza nesreče na Japonskem; ocena bi morala zajemati najpomembnejša vprašanja, kot so varnostne zahteve za potrese, pa tudi pomoč v sili pri oskrbi energije za ohlajanje reaktorja.
Tudi glede gospodarske politike je vaša razprava kazala razsežnost tega, kar bo na kocki na jutrišnjem Evropskem svetu, in verjamem, da bodo sporočila, ki bodo poslana od tu, slišana in poslušana v vseh glavnih mestih Evrope. Pošteno je reči, da se bo Evropska unija temeljito razvila po tem marcu. Finančna kriza, ki se je spremenila v gospodarsko recesijo in nato v krizo državnega dolga in bančništva, je Evropo prisilila k iskanju novih poti naprej, k premisleku o vseh mogočih možnostih in k sprejemanju odločitev z dolgoročnimi posledicami.
Kakor je v svojih uvodnih izjavah povedal predsednik Barroso, se bomo na izziv odzvali s celovito strategijo, ki gradi na odlikah, vrednotah in institucijah Evropske unije. Evropska unija je bil ustvarjena natanko zaradi takšnih izzivov, s katerimi se spopadamo danes: da se lahko postavimo po robu nevihtam in da lahko iz krize s skupnimi prizadevanji pridemo močnejši kot kdaj koli prej.
Kot rezultat zelo dolgih pogovorov, ki so trajali več mesecev, so elementi celovitega odgovora na gospodarsko politiko zdaj končno pripravljeni, da se bodo lahko voditelji Unije z njimi strinjali in se jim zavezali na jutrišnjem Evropskem svetu. Države članice in zlasti države članice območja evra si še vedno zelo odločno prizadevajo za okrepljeno javnofinančno konsolidacijo in strukturne reforme za krepitev rasti. To je zdaj najpomembnejši temeljni kamen napredka v zvezi s to strategijo.
Drugič, Svet in Parlament si prizadevata za to, da bi izpolnila vašo zavezo, da do poletja zaključita zakonodajni sveženj Komisije o gospodarskem upravljanju. Okrepljeno gospodarsko upravljanje je vsekakor temeljni kamen našega celovitega odziva.
Tretjič, stalni evropski mehanizem za stabilnost bo začel delovati z junijem 2013, njegova efektivna posojilna zmogljivost pa bo znašala 500 milijard EUR. S to odločitvijo bomo imeli izdelano finančno podporo z zadostnim omejevalnim učinkom, da bomo lahko odpravili tudi najmanjše dvome v našo sposobnost ukrepanja tudi v najbolj napetih scenarijih.
Komisija bo imela pri vodenju operacij EMS osrednjo vlogo in povezava med EMS in institucijami EU, seveda vključno z Evropskim parlamentom, bo zelo jasno in trdno določena. Pravočasno bomo predlagali ureditev, ki bo temeljila na členu 136 Pogodbe, ki pojasnjuje korake za opredelitev pogojenosti politike in za zagotavljanje skladnosti z okvirom EU za nadzor držav.
Nenazadnje pa mora biti zaključena obnova bančnega sektorja, da se zavaruje zagotavljanje kreditov za realno gospodarstvo, podjetja in gospodinjstva. Naslednji krog testov izjemnih situacij za banke bo izveden v prihodnjih mesecih; rezultati bodo vodili potrebno prestrukturiranje in morebitno refinanciranje bančnega sektorja EU. Pred objavo rezultatov bodo morale vse države članice določiti in predstaviti svoje strategije, če bo to potrebno, za morebitno prestrukturiranje in refinanciranje njihovih ranljivih institucij.
Vsekakor je ključno, da razumemo, da je treba ta dva problema reševati vzporedno; finančna popravila je treba pospešiti, banke prestrukturirati in po potrebi čim prej refinancirati. To je temeljni pogoj za povrnitev in okrepitev zaupanja v evropsko gospodarstvo, izboljšanje trdnosti bank in zagotavljanje, da bomo varovali gospodarsko rast z zagotavljanjem kreditov.
Za zaključek, ko bo Evropski svet potrdil svojo popolno zavezanost vsem tem elementom naše celovite gospodarske strategije za premagovanje krize, bo Evropska unija na dobri poti da preobrne gospodarsko plimo v letošnjem letu, letu 2011. To ne pomeni, da je vse v redu, še manj pa, da lahko sedimo križem rok. Ampak da, pomeni, da smo se pripravljeni spopasti s sedanjimi izzivi in izzivi, ki se pojavljajo, in preprečiti krizo v prihodnosti.
Enikő Győri
predsedujoča Svetu. - (HU) Gospa predsednica, komisar, spoštovani poslanci, najprej se vam zahvaljujem za to razpravo. Vesela sem, da je večina od vas v tej sejni dvorani in govornikov v razpravi priznala potrebo po šestih elementih, ki bodo skupni odziv Evropske unije na gospodarsko krizo in glede katerih se bodo, upam, voditelji držav ali vlad lahko odločili v četrtek in petek. S tem lahko končamo krizo; s tem lahko določimo temelje za resno omejevanje pojava podobnih kriz. Zelo se strinjam z govorniki, ki so dejali, da v krizi ni sama Evropska unija, ampak da se je del, velik del držav zapletel v dolžniško krizo, dolžniški vrtinec. To moramo končati. To je prednostna naloga za vse nas, za vsako državo članico.
Vendar pa živimo v eni Uniji in imamo skupno monetarno politiko in skupno valuto. Zato je dolžniška kriza katere koli posamezne države članice skupni problem vseh nas. Zato potrebujemo skupne rešitve. Začela se je zanimiva razprava, s katero menim, da se bomo morali ukvarjati, ko bomo zdaj v uradni obliki začeli pogajanja o šestih zakonodajnih predlogih o gospodarskem upravljanju. To je razlikovanje med dobrim in slabim dolgom. Ali obstaja dober dolg? To je zelo razburljiva razprava. Komisar podpira, kar pravim, saj smo to obravnavali na Evropskem svetu in Svet je bil zelo skeptičen, ali obstaja kaj takega, kot je dober dolg. Tudi tu je eden od poslancev EP dejal, da se je v mnogih primerih dolg, ki se je začel kot dober dolg, lahko spremenil v zelo slab dolg.
Nadaljevati bi morali to razpravo, a menim, da bomo morali poiskati različne načine spodbujanja gospodarstva in za začetek rasti, med katerimi ni povečevanja dolga. Ne smemo si želeti dobrih naložb na račun prihodnjih generacij. Zato menim, da je prav tako pomembno povedati, da imamo, kot je povedal predsednik Barroso, v svojih rokah orodje: nadaljnji razvoj enotnega trga, odprava še obstoječih ovir in strategija Evropa 2020.
Rada bi povedala nekaj besed o razmerah na Portugalskem in Irskem. Vsi vemo, da se bo o tem razpravljalo na zasedanju Evropskega sveta. Kar zadeva Portugalsko, želim le poudariti, da so voditelji držav in vlad na vrhovnem srečanju EU, ki je potekalo 11. marca, pozdravili naznanjeni portugalski sveženj in pozdravil ga je tudi predsednik Evropske centralne banke. Tako je bilo to samo po sebi pozitivno sporočilo za trge. Obenem pa je prav tako zelo pomembno povedati, da vsak akcijski načrt velja toliko, kolikšen njegov del se izvaja. Dalje, zelo pomembno je, da mora biti za vsakim prizadevanjem politična zavezanost in jasna podpora.
Glede Irske bi preprosto rada omenila, da je bil predstavnik nove irske vlade zelo pripravljen sodelovati na Svetu za splošne zadeve v ponedeljek, in verjamem, da bo na zasedanju Evropskega sveta najdena tudi rešitev za irski problem. Mnogi so izpostavili metodo Skupnosti nasproti medvladne metode, pri čemer so poudarili, da je medvladnost tudi razlog za neuspeh lizbonske strategije. Menim, da smo od 4. februarja znatno napredovali. 4. februarja je bilo precejšnje število držav članic in poslancev Evropskega parlamenta, s katerimi sem takrat govorila, zaskrbljenih glede tega, kam smo namenjeni in kaj bo nastalo iz Evropske unije, če bomo imeli zunanje izvajalce za pomembne zadeve. Po mojem mnenju so se razmere močno izboljšale in vrnili smo se k pristopu Skupnosti. Od samega začetka je bila naša naloga v vlogi predsedstva poskušati spodbujati ustvarjanje uspešne rešitve med tistimi, ki so želeli zunanje izvajalce, in tistimi, ki so želeli izključno okvir Skupnosti.
Madžarski predsednik vlade je že 4. februarja predlagal in zahteval, da se v sklepih Evropskega sveta omeni tudi izvajanje takratnega pakta za konkurenčnost v skladu s Pogodbami. Zelo sem vesela, da lahko rečem, da smo se zagotovo vrnili k pristopu Skupnosti. Evropska komisija, eden naših organov, ki je najbolj usmerjen v Skupnost, ima pomembno dolžnost v vsakem elementu našega celovitega gospodarskega odgovora šestih zakonov in zato je Evropski parlament dobil tudi jamstva, da bo imel dostop do informacij. Torej smo prišli daleč in v pozitivni smeri. Pakt za evro je tudi odprt in države članice, kot je moja matična država, se bodo lahko pridružile, če se bodo želele. To ni ekskluziven klub.
Nazadnje pa kot svojo zadnjo prošnjo ponavljam svojo željo, da se posvetimo razpravi o svežnju šestih zakonodajni predlogov o gospodarskem upravljanju v kolikor je mogoče ustvarjalnem duhu. Pripravljeni smo na to in rada bi omenila, da smo si prizadevali, da bi upoštevali poročila poslancev EP, ki so bila končana že januarja, ko je Svet oblikoval svoje stališče.
Če preidem na temo Libije in Sredozemlja, vojna in nestabilnost sta največja mogoča tragedija za ljudi, ki živijo v tej regiji, in za Evropsko unijo. Mislim, da sem uporabila besede gospoda Maura, s katerimi se popolnoma strinjam. Pred nami sta priložnost in naloga, da ustvarimo iz te krize možnost zagotavljanja, da se na območju Sredozemlja nikoli več ne zgodi taka tragedija. Milim, da je pošteno reči, in verjamem v odkrito govorjenje, da se je Parlament hitreje odločil glede tega kot pa Svet. Na koncu je koalicija lahko v zadnji minuti izdelala operacijo, s katero je uspela rešiti življenja zelo velikega števila ljudi v Bengaziju.
Glede vprašanja, kako povezani smo in kako učinkovita je skupna zunanja in varnostna politika Evropske unije, bom ponovno spregovorila odkrito. Nismo stoodstotno povezani. Vendar pa smo se uspeli dogovoriti mnogo stvari, ki so bile v zadnjem obdobju bistvene. 11. marca so na vrhovnem srečanju, ki je takrat potekalo, voditelji držav ali vlad jasno izjavili, da mora Gadafi oditi s položaja; da je treba vzpostaviti odnose s prehodnim nacionalnim svetom v Bengaziju in da je treba libijske organe oblasti pozvati, naj humanitarni pomoči dovolijo vstop v državo. Že takrat smo se odločili, da moramo pregledati naše odnose z južnim sosedstvom. Pogoj za to je bil začetek demokratičnih sprememb.
Takrat smo se že strinjali, da je treba povečati finančno podporo z vključevanjem ustreznih pogojev, da je treba poglobiti trgovinske odnose in da moramo pospešiti socialne spremembe v tej regiji. Področja, kjer moramo doseči napredek, so trg, mobilnost in denar. Potem so 21. marca to zavezo ponovili zunanji ministri, njihovi upravitelji na področjih skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike. Do takrat je bila na voljo resolucija Varnostnega sveta ZN 1973. To smo pozdravili in lahko bi pozdravili tudi sklepe pariškega vrhovnega srečanja, ki jih je treba začeti izvajati. Zelo hitro smo se odločili glede sankcij in poudarili smo svojo zavezo, da pomagamo civilistom.
Skupna zunanja in varnostna politika ne more delovati v popolnosti, a menim, da so bile sprejete nekatere zelo pomembne odločitve, čeprav v zadnjem trenutku. Najlepša hvala, gospa predsednica.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Ivo Belet
v pisni obliki. - (NL) To pomladansko vrhovno srečanje je ključnega pomena za vse Evropejce. Tu bomo položili temelje za stabilen evro in za temeljito krepitev gospodarskega sodelovanja v Evropi. Pakt za evro, ki je zdaj pred nami, je k sreči mnogo bolj uravnotežen kot prvotne možnosti. Spoštovanje modela socialnih posvetovanj je osrednje v tem paktu. Tako bi moralo biti, ker je to osnova našega evropskega modela za Porenje.
Zdaj je čas, da naredimo naslednji pomemben korak, ker Evropski projekt ne sme biti omejen na čist in drzen finančno-monetarni projekt. Na koncu bi bilo to škodljivo in bi pripeljalo do tega, da bi se podpora ljudstva za Evropo razblinila. Zato potrebuje Evropa bolj kot kdaj koli prej zapeljiv, nov in v prihodnost usmerjen projekt, ki bo ponovno navdihoval ljudi z navdušenjem.
Ni nam treba veliko iskati, ker so predlogi že na mizi. Zlasti se moramo osredotočiti na čezmejne naložbe v obnovljivo energijo. To bo mogoče le, če odpremo pot evroobveznicam. To bo seveda spodbuda za naše gospodarstvo, za zaposlovanje in za okolje, ki je na osnovi izračunov načrta Komisije za leto 2050 popolnoma uresničljiva. Le nadaljujmo z njo.
Zita Gurmai
v pisni obliki. - Prihodnje zasedanje Sveta je zagotovo pomembno. Predsednik Herman Van Rompuy v svojem vabilu navaja, da bi morali kot pomemben korak v novem okviru evropskega semestra podati smernice za nacionalne gospodarske politike z namenom izvajanja naše strategije Evropa 2020. Te točke na dnevnem redu ne bi smeli obiti kot manj pomembno točko v gospodarskem svežnju. Vsi vemo, da je za evropsko gospodarsko rast ključna zaposlenost. Cilj strategije Evropa 2020 je 75-odstotna zaposlenost moških in žensk starosti 20-64 let. V teoriji vsi vemo, da ta 75-odstotni prag ne bo dosežen brez množične udeležbe in pojavljanja žensk na trgu dela.
Zato Svet pred njegovih prihodnjim zasedanjem prosim dve stvari. Prva je, naj bo v zvezi s smernicami za zaposlovanje velikopotezen in nedvoumen, še zlasti pa ko gre za zaposlenost žensk. Drugič, prosim vas, da ponovno potrdite svojo zavezanost evropskim ciljem in smernicam, ki omogočajo množično udeležbo žensk na trgu dela, zlasti barcelonske cilje za dnevno varstvo otrok, ki vemo, da so daleč od tega, da bi bili v EU izpolnjeni.
Cătălin Sorin Ivan
v pisni obliki. - (RO) Mislim, da je popolnoma nujno, da se takoj izvedejo naložbe v izobraževanje, raziskave in inovacije s podporo vseh držav članic, da bi dosegli cilje strategije Evropa 2020 in s tem uresničili gospodarsko oživitev. Kod predstavnica državljanov Evrope izražam svojo podporo poročilu gospe Balzani. Strinjam se, da mora Evropska unija izboljšati svoje finančne vire, da bo lahko konkurenčna na svetovnem političnem in gospodarskem prizorišču, ko sedanji izzivi zahtevajo večjo konkurenčnost globalnih akterjev. Nenazadnje pa je treba spodbujanje zaposlovanja določiti kot osnovni cilj, da bi imeli močno gospodarstvo. Evropska unija potrebuje usposobljeno delovno silo na vsakem področju, ljudi z ustreznim strokovnim znanjem in večjo produktivnost v vseh svojih sektorjih.
Niki Tzavela
V naslednjih nekaj dneh bo Evropski svet dokončal pakt za evro. Osnovni cilj tega pakta je spodbujati konkurenčnost, ki bo pripeljala do povečanja zaposlenosti v državah na območju evra. V cilju doseganja zgornjih ciljev na evropski ravni predlagam, da se v pakt vključita opredelitev in nadzor kopenskih in pomorskih meja ter gospodarskih meja držav članic Evropske unije. To bo zaščitilo evropsko proizvodnjo pred ponarejenimi proizvodi, uvoženimi iz delovno intenzivnih držav na Vzhodu. Uvažanje tega poceni proizvedenega blaga ni le nezakonito; prav tako preprečuje trgu pravilno delovanje in tako zmanjšuje dobiček evropskih podjetij. To upočasnjuje rast in zmanjšuje konkurenčnost evropskih podjetij ter Evrope kot celote. Za zaključek, potrebujemo nove spodbude, da bodo države članice Evropske unije lahko razvile izključne ekonomske cone. Potrebujemo evropsko jamstvo za celotno evropsko izključno ekonomsko cono, ki ga ne bodo mogle izpodbijati tretje države.
Angelika Werthmann
Dober ali slab dolg ne obstaja; neprestano rast nacionalnega dolga je treba zajeziti. Žal Svet ni uspel v celoti izvajati pakta za stabilnost in rast. Vendar pa naših državljanov ne smemo obremenjevati z nadaljnjo strukturno krizo. Obstoječi problem nacionalnega dolga lahko rešimo le tako, da zahtevamo strogo proračunsko disciplino. Postopek, ki so ga sprejele države članice v zvezi z uporabo hitrega postopka, bo zavrnjen, ampak, kot je že povedal gospod Gualtieri, če bomo našli nasprotni predlog, se moramo osredotočiti na vsebino. Pozdravila bi pobudo, v kateri bi bilo 143 jedrskih elektrarn v Evropi takoj ustavljenih in bi se namesto njih uporabljali trajnostni viri energije. Če podam kratko pripombo o skorajšnjih testih izjemnih situacij v jedrskih elektrarnah: glede na to - kakor se vedno znova poudarja -, da podrobni varnostni načrti v jedrskih elektrarnah sodijo v pristojnost posameznih držav članic, ne morem odkrito podpreti teh testov izjemnih situacij na tej začetni stopnji pogajanj. Ob upoštevanju dogodkov, ki jih je leta 1986 sprožila krizna simulacija v jedrskem reaktorju v Černobilu, bi take teste obravnavala zelo zaskrbljeno, razen če bi jih izvedla EU ali primerljiva institucija in le po podrobni analizi razmer in nosilnosti posameznih reaktorjev.
Véronique Mathieu
v pisni obliki. - (FR) Poročevalec je želel vstaviti odstavek v zvezi z decentraliziranimi agencijami v poglavje z naslovom "Vzdržnost in odgovornost v središču proračuna EU za leto 2012".
Strinjam se z glavno izpostavljeno zamislijo, in sicer, da agencije prinašajo dodano vrednost politikam EU na področjih, ki so tako raznolika kot poklicno usposabljanje, okolje, notranja varnost in železniški promet. Vendar pa se strinjam tudi z zamislijo, da bi lahko bil sistem agencij v smislu proračunske trajnosti in odgovornosti izboljšan.
Res je, naloge in pristojnosti agencij se občasno prekrivajo in nekatere od njih zahtevajo visoke stroške delovanja zaradi omejitev, ki se uveljavljajo z našimi finančnimi in proračunskimi pravili. Zato bi se lahko poraba decentraliziranih agencij racionalizirala preko sistema skupnih storitev vključno z, na primer, pomočjo pri proračunskem procesu, pomočjo pri razpisnih postopkih in pravnih nasvetih.
Da zaključim, med zadnjim postopkom razrešnice je Parlament prav tako želel pozornost pritegniti na nadzor Komisije in Parlamenta nad decentraliziranimi agencijami; ta mora biti okrepljen, kar so pokazale izkušnje.
Marian-Jean Marinescu
Evropa se mora učiti iz jedrskih dogodkov na Japonskem in si prizadevati, da bo zagotovila jedrsko varnost po celini. Mešanica energetskih virov je še vedno v pristojnosti držav članic. Vendar pa jedrsko varnost opredeljuje evropska zakonodaja, ki jo je treba revidirati in pri tem upoštevati teste v zvezi z varnostjo jedrskih elektrarn, ki jih je nedavno predlagala Komisija. Ne smemo pozabiti, da je EU močno odvisna od uvoza energije in da morajo države članice najti rešitve, da bi zagotavljale svoje lastne vire energije. EU potrebuje skupno energetsko politiko, ki mora biti osnovana na doseganju popolnega ravnotežja med obnovljivo energijo, novimi tehnologijami za običajne vire energije in potrebo po proizvajanju jedrske energije v varnih pogojih. V zvezi z Libijo si mora Svet domisliti novo evropsko partnerstvo z državami južnega sosedstva. To partnerstvo vključuje tesno politično sodelovanje, ki bo zagotovilo prehod teh držav v demokracijo. Dalje, Evropska komisija mora čim prej predložiti načrt za upravljanje teh selitvenih tokov, ki bo upošteval solidarnost med državami članicami in krepil tehnične in operativne zmogljivosti Frontexa. Vendar pa ta načrt ne sme zmanjšati osredotočenosti EU na vzhodno partnerstvo.
Czesław Adam Siekierski
Ravno smo podprli predloge sprememb Pogodbe, ki bodo omogočili uvedbo stalnega mehanizma za stabilnost za območje evra. Dosegli smo velik uspeh pri tem, ko nam je uspelo jasno izraziti podporo za uporabo skupnostnega pristopa kot glavno obliko sodelovanja znotraj tega mehanizma. Osrednja vloga Evropske komisije v postopku ovrednotenja finančnega položaja držav članic je dober znak za prihodnje sodelovanje, ker ga to varuje pred nestabilnostjo, ki bi mu lahko grozila, če bi bil izbran medvladni pristop. Upajmo, da bodo predlog spremembe Pogodbe, ko ga bo sprejel Evropski svet, uspešno ratificirale države članice, kar bo omogočilo,da se stalni mehanizem vzpostavi po načrtu. Vključitev mehanizma za stabilnost v Pogodbo je le en ukrep, ki je bil nedavno izveden za izboljšanje konkurenčnosti območja evra. Na jutrišnjem zasedanju bo Svet sprejel pakt za evro, ki je bil 17. marca sprejet na zasedanju držav članic območja evra. Prepričan sem, da bo voditeljem držav ali vlad uspelo doseči dogovor in da bo začel ta načrt veljati, kar bo omogočilo pospešitev gospodarskega sodelovanja na področjih, med katera sta tudi zaposlenost in javne finance. Pozdraviti je treba dejstvo, da je kljub začetnim strahovom držav članic, ki niso članice območja evra, pakt odprt za vse države članice, ki se želijo pridružiti. To vsaj do neke mere zagotavlja, da mehanizem ne bo povzročil Evrope dveh hitrosti.
João Ferreira
Ta Evropski svet poteka v posebnem kontekstu za Portugalsko. Gospodarska in socialna kriza to državo potiska globine brez primere zaradi poti, ki so jih prehodile države članice Evropske unije, in zaradi uporabe ukrepov, ki jih diktirajo na nacionalni ravni: krepitev regresivnih politik, vse večje izkoriščanje delavcev, novi protisocialni ukrepi, ki povečujejo razlike, vse večja brezposelnost in negotovost delovnih mest ter vedno več revščine in socialne izključenosti. V tem okviru je vlada pod pritiskom in s podporo EU predložila še en sveženj prej omenjenih varčevalnih ukrepov - četrtega.
Namen seznama pristojnosti EU je jasen: izsiliti še eno neokolonialno zanko okoli vratov gospodarsko ranljivejših držav, napasti njihovo neodvisnost s predvidenimi pogoji za uporabo evropskega mehanizma za stabilnost. Vse to pod pretvezo ohranjanja ugodnosti, ki jih uživajo velike skupine z gospodarskim in finančnim interesom - zlasti države, ki so vključene na seznam -, katerim prispevajo številni instrumenti EU, kot so pakt za stabilnost in rast, ekonomska in monetarna unija in evro. Portugalski delavci, ki se težko prebijajo in se s tem spopadajo, so dali na Portugalskem v soboto v velikih nacionalnih demonstracijah dali nujen odgovor na to.
