Klausimų valanda (klausimai Komisijai) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - klausimų valanda (B6-0491/2008).
Komisijai buvo pateikti šie klausimai.
Pirmoji dalis

Tema: MVĮ skirtos skubios pagalbos planai
Atsižvelgdamas į dabartinę finansų ir ekonomikos krizę, kuri Jeano Claude Trichet žodžiais, yra sunkiausia nuo Antrojo pasaulinio karo laikų, norėčiau paklausti Komisijos apie jos MVĮ skirtos skubios pagalbos planus.
Gaivinimo pagrindų planas, kuris turi būti pateiktas lapkričio 26 d., turėtų apimti trumpalaikes priemones, skirtas padėti užkirsti kelią recesijai. Komisija svarsto naujas finansavimo galimybes ir naują turimų išteklių panaudojimą. Ji taip pat nori didinti Europos investicijų bankui, ES ilgalaikio skolinimo institucijai, skirtą kapitalą. Bankas jau pareng30 mlrd. EUR paskolų paketą, skirtą padėti smulkiajam verslui, patiriančiam finansavimo sunkumų. Šie veiksmai yra labai girtini; vis dėlto viena svarbiausių problemų, su kuria šiame etape susiduria MVĮ, yra negrąžintų paskolų grąžinimo problema. Ar Europos Komisija parengskubios pagalbos planus, specialiai skirtus šiai konkrečiai problemai spręsti?
Joaquín Almunia
Komisijos narys. - (ES) Gerb. pirmininke, savo pasiūlyme dėl Smulkiojo verslo akto Komisija visiškai pripažino problemas, su kuriomis susiduria mažosios ir vidutinio dydžio įmonės.
Kalbant apie galimybes gauti finansavimą, kuris yra T. Zwiefka klausimo tema, Komisija kartu su Europos investicijų banku (EIB) pranešapie konkrečias priemones, skirtas esamai padėčiai gerinti.
Žinoma, mes sutinkame, kad MVĮ reikia suteikti ypatingą pagalbą. Finansų krizdaugelyje šalių iš esmės pakenkfinansavimo kanalams, kuriais naudojosi verslas, ypač MVĮ. Bendrijos institucijos ir valstybės narės ėmėsi konkrečių priemonių savo įgaliojimų ribose, kad duotų atkirtį šiam poveikiui.
Komisija įvedpriemones, skirtas finansų sistemoms stabilizuoti, kurios padės bankams vėl pradėti skolinti savo klientams. Mes taip pat pritarėme kai kuriems apskaitos taisyklių, skubaus bankų rekapitalizavimo nustatymo ir užstato bankams garantijų schemų pakeitimams.
Be to, kaip žinote, lapkričio 26 d. Komisija patvirtino 200 mlrd. EUR vertės gaivinimo planą. Šiam planui praėjusią savaitę pritarir jį patvirtino Europos Vadovų Taryba. Kaip nurodyta komunikate, į šią 200 mlrd. EUR sumą įeina 30 mlrd. EUR iš ES biudžeto arba iš EIB finansavimo veiksmų, skirtų padėti gaivinti ekonomiką.
Nesvarbu, ar iš biudžeto išteklių, ar per finansavimo veiksmus, šios priemonės aiškiai apima finansavimo ir paramos eilutes, kurios iš esmės duos naudos MVĮ. Jas papildo šių metų rugsėjo mėn. Nicoje vykusiame neoficialiame Ecofin tarybos susitikime pasiektas susitarimas, kad EIB intensyviau vykdys finansavimą ir kartu pateiks konkrečias MVĮ finansavimo eilutes.
Greta šių susitarimų EIB pranešė, kad suteiks MVĮ tarpinį finansavimą - formaliai žinomą kaip išteklių stygių padengiantį finansavimą (angl. mezzanine finance) - iš Europos investicijų fondo, kurio bendra suma yra 1 mlrd. EUR.
Kaip jau sakiau anksčiau, įvairių valstybių narių planuose ir praėjusią savaitę Europos Vadovų Tarybos patvirtintuose gaivinimo plano metmenyse jau esama keleto ekonomikos dydžio požiūriu svarbiausių ES šalių, pvz., Jungtinės Karalystės, Prancūzijos, Vokietijos ir Ispanijos, kurios nustatkonkrečias finansavimo priemones, skirtas MVĮ, kurios, kaip visi žinome, visose mūsų šalyse sudaro pagrindinę įmonių dalį pardavimų apimčių, užimtumo ir gamybos požiūriu.
Pagaliau, norėčiau paminėti susitarimus, kuriuos Komisija patvirtino šiais ypatingų ekonominių sunkumų laikais, pasinaudodama Sutartyje numatytomis ir įtvirtintomis nuostatomis, kad valstybės pagalbos sistemai suteiktų būtino lankstumo. Tai bus ypač naudinga MVĮ. Kaip pavyzdį galima pateikti susitarimą, kurį patvirtinome vakar ir kuriuo siekiama padidinti ribą de minimis taisyklėje dėl valstybės pagalbos.
Pagaliau, sausio mėn. numatytas "konstruktyvaus dialogo" susitikimas, kuriame dalyvaus Komisija, MVĮ, jų atstovai ir bankai ir kuriame bus keičiamasi nuomonėms apie valstybės pagalbos veiksmingumą, esamą padėtį ir galimą poreikį stiprinti sprendimus, kurie buvo priimti pastaraisiais mėnesiais.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, labai jums dėkoju už išsamius paaiškinimus. Atsižvelgdamas į tai, kad jūs paminėjote Komisijos darbą ir Europos investicijų banko įsipareigojimus, norėčiau paklausti, ar iš esmės bankai, kurie dalyvauja vykstančiame dialoge ir kurie gauna nemažai paramos, taip pat pritaria politikai, kuri užtikrina daugiau ar mažiau sklandžią MVĮ sektoriaus veiklą? Ar jie prisiėmtokius pačius įsipareigojimus?
Joaquín Almunia
Komisijos narys. - (ES) Atsakant į T. Zwiefkos klausimą - mes tikrai kalbėsime su bankais. Jie taip pat atskleidžia savo patiriamus sunkumus, susijusius su ataskaitiniais balansais ir savo finansinėmis ataskaitomis.
Akivaizdu, kad visi ištekliai, visi sprendimai ir visos patvirtintos priemonės ir Europos, ir valstybių narių lygmeniu kartu su likvidumo užtikrinimu ir palūkanų normų mažinimu, kurį vykdo Europos centrinis bankas ir kiti centriniai bankai, vykdomi siekiant išvengti kreditų griūties ir skatinti bei kurti tinkamą sistemą, padėsiančią atkurti šeimoms ir verslui būtiną kreditų ir finansavimo lygį.
Mažosios ir vidutinio dydžio įmonės, be abejonės, daug labiau nei stambiosios įmonės priklauso nuo jų finansavimui reikalingų banko kreditų. Taip yra todėl, kad nepaisant dabartinių rinkoje patiriamų sunkumų stambiosios įmonės gali tiesiogiai platinti savo vertybinius popierius bei obligacijas ir gauti finansavimą vertybinių popierių rinkose arba fiksuotų pajamų rinkose. MVĮ reikia kanalų, kuriuos užtikrintų bankai.
Mes nuoširdžiai tikimės, kad bankai ir kreditų sistema teigiamai reaguos į tokios apimties pagalbą ir paramą, kuri dabar būtina, tačiau kurios apimtys dar prieš keletą mėnesių būtų neįsivaizduojamos.
Tikiu, kad ne tik mūsų vyriausybės, Europos institucijos ir centriniai bankai turi prisiimti įsipareigojimus - mes taip pat juos prisiimame. Bankai taip pat turi įsipareigojimų, nes iki šiol jiems buvo teikiama parama vykdant rekapitalizavimą, pagrįstą valstybės pinigais arba užstatais, kuriuos garantavo iždas. Jie turi įsipareigojimų likusiai visuomenės daliai, ypač MVĮ.
Mairead McGuinness
Komisijos nary, manau, kad paskutinjūsų pastaba buvo labai tinkama. Bankai turi suvokti, kad jiems reikia MVĮ ir kad anksčiau iš MVĮ jie uždirbdavo pinigų.
Manau, kad mano klausimas yra labai paprastas: ar tai pavyks? Galbūt dabar mes nežinome, ar tai pavyks, tačiau kada tai sužinosime ir kuriuo metu pasakysime, kad turime imtis kažko kito? 30 mlrd. EUR suma yra reikšminga, tačiau Airijos valdžios institucijos bankams turėjo suteikti 10 mlrd. EUR pagalbą, o kai kurie nepriklausomi ekspertai sako, kad Airijos bankams rekapitalizuoti reikia 30 mlrd. EUR. Galbūt galėtumėte pateikti komentarą.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Norėčiau jūsų paklausti, kokia yra tvarka, leidžianti Rumunijos MVĮ pasinaudoti finansavimu iš šio skirto 30 mlrd. EUR biudžeto. Kokia procedūra gali pasinaudoti valstybės narės, siekdamos pagerinti MVĮ galimybes gauti šį finansavimą? Kalbėjote apie Prancūzijos, Jungtinės Karalystės ir kitų valstybių narių planą... Mano klausimas yra toks: ar bus taikoma procedūra "pirmas atėjo, pirmas gavo", o gal panašų finansavimą turi galimybę gauti kitos valstybės narės, taigi ir Rumunijos MVĮ?
Joaquín Almunia
Komisijos narys. - (ES) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, mes turime rinkos ekonomiką ir esu tikras, kad iš ten, kur sėdite, sutiksite su šiuo teiginiu. Žaidimo taisyklės rinkos ekonomikoje yra tokios, kokios yra.
Todėl netikiu, kad kas nors mano, jog kreditų sistema iš esmės veiktų geriau, jei visi sprendimai, kuriuos priima ekonomikos dalyviai ir ypač šiuo atveju finansų rinkos dalyviai, būtų priimami valstybių narių ministerijose arba Briuselyje, viename iš daugelio pastatų, kuriuose Europos institucijos atlieka savo darbą.
Taigi būtent bankai turi nuspręsti, reikia suteikti kreditą ar nereikia. Aišku tai, kad jei bankai pasikliauja valstybės pinigais ir valstybės garantijomis, jie taip pat turi laikytis tam tikrų sąlygų. Nacionalinės bankų sektoriaus paramos schemos skiriasi savo sąlygomis, priklausomai nuo aplinkybių, ypatumų ir kiekvienoje šalyje naudojamos priemonės rūšies.
Savo ruožtu, Europos Komisijoje mes patvirtinome užstato garantijų schemas, kurias pateikkiekviena valstybnarė, siekdami užtikrinti, kad jos atitiktų konkurencijos ir valstybės pagalbos taisykles. Šiuo metu baigiame tvirtinti naujausius nacionalinius rekapitalizavimo planus.
Komisija priėmir paskelbkai kuriuos bendrus reikalavimus, kurie paaiškina šiomis išskirtinėmis aplinkybėmis mūsų taikomus kriterijus nustatant, ar tie planai atitinka Sutarties taisykles. Komisijoje visais atvejais mes turime nustatyti galutinį šešių mėnesių terminą, nes vėliau mums reikės išsiaiškinti - ir mes to norėsime - kas įvyko praėjus šešiems mėnesiams nuo pirminio leidimo suteikimo šiems planams.
Jei mokesčių mokėtojų pinigai - piliečių pinigai - skiriami pagal šias pagalbos schemas yra naudojami tinkamai ir sudėtingos ekonominės aplinkybės vis dar daro neigiamą poveikį finansų rinkų veiklai, mes galbūt suteiksime leidimą pratęsti schemų taikymą. Jei ekonomikos būklpagerės - mes visi to tikimės - arba jei pinigai nebus naudojami tiems tikslams, kuriems jie buvo skirti, mes taip pat atitinkamai veiksime ir priimsime būtinus sprendimus.
Rizikuojame mokesčių mokėtojų pinigais, kad pagerintume finansinių operacijų vykdymą, kreditų rinkas ir operacijas, ir mes neketiname leisti, kad jie būtų naudojami netinkamai arba nesukuriant pakankamai gerų rezultatų.
Kalbant apie antrą klausimą, pagalbos mažosioms ir vidutinio dydžio įmonėms programose Europos investicijų bankas kiekvienoje valstybėje narėje veikia per tarpininkus. Todėl būtent tarpininkas ar tarpininkai kiekvienoje valstybėje narėje teikia kreditus ir finansines priemones, grindžiamas paramos programomis, kurias sukūrėme gamybos struktūroms, būtent MVĮ. Šie tarpininkai arba finansinių paslaugų agentai taip pat privalo teikti jūsų nurodytą informaciją.
Tema: Kova su terorizmu
Praėjusią savaitę Mumbajuje įvykdyti dešimt teroristų išpuolių pareikalavo ne mažiau kaip 188 žmonių gyvybių ir per juos buvo sužeista šimtai asmenų. Kokių veiksmų imasi Komisija, kad Pakistano vyriausybei būtų daromas spaudimas nustoti remti teroristų grupuotes savo teritorijoje?
Tema: Europos Komisijos veiksmai dėl teroristų grupuočių Pakistane
Kokių priemonių imasi Europos Komisija, kad priverstų Pakistano institucijas nustoti remti ir skatinti teroristų grupuočių veiklą?
Ján Figeľ
Komisijos narys. - Manau, kad galiu tvirtinti, jog Komisija kaip ir kiti yra sukrėsta pastarųjų įvykių Mumbajuje, kuriuos gruodžio 8 d. taip pat labai aiškiai ir ryžtingai pasmerkEuropos Vadovų Taryba.
Dėl šių įvykių Europos Sąjunga išreiškviltį, kad Pakistanas glaudžiai bendradarbiaus su Indijos tyrėjais ir kad abi šalys dirbs kartu patraukdamos atsakingus asmenis atsakomybėn. Teroristų tinklai siekia pakirsti taiką ir stabilumą regione; jiems neturi būti leista pasiekti šio tikslo. Todėl ES ragino, kad būtų stiprinamas regioninis bendradarbiavimas kovojant su terorizmu.
Dialogas ir bendradarbiavimas - pažangus būdas spręsti abipusio supratimo ir požiūrių spragas. Bendradarbiavimas su civile Pakistano vyriausybe neturi alternatyvų. Kaip žinote, Prezidentas A. A. Zardari parodpasiryžimą susitaikyti. Pakistano valdžios institucijos areštavo asmenis, susijusius su jo piliečiams ir organizacijoms pareikštais įtarimais dėl dalyvavimo Mumbajaus išpuoliuose. Tai labai svarbūs žingsniai.
Dabar iš Pakistano vyriausybės reikia tvirto pasiryžimo palaužti teroristų tinklų veiklą, kad būtų užkirstas kelias tolesniems išpuoliams. Komisija ieško galimybės pradėti vykdyti projektus, kurių tikslas stiprinti Pakistano kovos su terorizmu pajėgumus.
Bendras ES kovos su terorizmu koordinatoriaus Gilles de Kerchove ir Komisijos vizitas numatytas sausio mėn. Tai viskas, ką galiu pasakyti atsakydamas į šiuos du klausimus.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, mes pateikėme šiuos klausimus prieš tris savaites kartu su W. S. Kucu. Kaip patys pareiškėte, nuo to laiko kai kurie dalykai pasikeitė. Todėl norėčiau, kad jūs įvertintumėte ir pakomentuotumėte Pakistano vyriausybės pareiškimą, kuriame nurodoma, kad ji negali įsivaizduoti areštuotų teroristų perdavimo Indijos valdžios institucijoms. Ar toks pareiškimas galėtų turėti poveikio Naujojo Delio, Islamabado ir Karačio tarpusavio santykiams?
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Norėčiau kai ką pridurti prie savo klausimo. Kaip galime užtikrinti, kad Pakistano teritorija nebūtų naudojama Talibano kovotojams rengti, kurie vėliau vaidina svarbų vaidmenį kovose, vykstančiose Afganistane, kuriame dislokuotos Europos ir Amerikos karinės pajėgos?
Ján Figeľ
Komisijos narys. - Kaip jau sakiau, tai tikrai sudėtinga, opi ir svarbi tema. Vienas iš būdų, kaip galime padėti - skatinti demokratiją, teisinę valstybę, kovos su terorizmu politiką ir bendradarbiavimą regione, taip pat šioje konkrečioje šalyje. Manau, kad tam atsivėrgalimybės. Mes bandome padėti kurti pasitikėjimą, tačiau mes taip pat atidžiai stebime procedūras ir veiksmus, kurių imamasi. Žinoma, tai, ką sakėte apie sprendimą neišduoti sulaikytų asmenų, reiškia ne teisingumo siekimą, o darymą to, kas svarbu pačios Pakistano sistemos požiūriu siekiant sunaikinti terorizmo erdvę, nesvarbu, šioje šalyje ar kaimynystėje, kuri taip tragiškai nulėmpadėtį Mumbajuje, Indijoje.
Kalbant bendrai apie bendradarbiavimą, manau, kad Europos Sąjunga kartu su daugeliu kitų šalių-partnerių gali sukurti tampresnius ryšius su vyriausybėmis, kurios iš tikrųjų labiau nusiteikę veikti prevenciškai ir kartu vykdo žvalgybos veiklą prieš šiuos tinklus. Tikiuosi, kad prieš tinklus nukreipti reidai Pakistane taps geru pavyzdžiu, tačiau mes vis dar turėsime stebėti, kaip vyksta procesas šioje šalyje. Esame ten ir turime bent jau ribotas galimybes. Padidinome bendradarbiavimui su Pakistanu skirtas lėšas 2007-2010 m. laikotarpiui. Jos sudaro 200 mln. EUR. Dalis skiriamo dėmesio tikrai stiprina teisinę valstybę, demokratines institucijas ir pajėgumus veikti šia kryptimi.
Tai viskas, ką galiu pasakyti šiuo metu. Galbūt sausio mėn., po Komisijos ir Tarybos koordinatoriaus vizito šioje šalyje turėsime ne tik daugiau informacijos, bet ir realių rezultatų.
Tema: Investicijos į energetikos infrastruktūrą
Ekonomikos ir finansų krizdaro poveikį daugeliui valstybių narių. Kiekvieną savaitę girdime apie naujas priemones, kurios daro poveikį darbuotojams įvairiose valstybėse narėse. Investicijos į energetikos infrastruktūrą - viena iš Europos turimų priemonių kovoti su ekonomikos krize. Tokios infrastruktūros (naftotiekių ir dujotiekių arba elektros gamybos ir perdavimo infrastruktūros) kūrimas reikalauja didelių investicijų, kurių projektų įgyvendinimas yra vidutinės trukmės arba ilgalaikis procesas. Jei nebus pakankamų investicijų į energetikos infrastruktūrą, tai valstybės narės turės surinkti didesnį TEN-T biudžetą arba kuriam laikui padidės jų biudžeto deficitas. Kokių priemonių numato Komisija, siekdama per ekonomikos ir finansų krizę paremti valstybių narių pastangas pasiekti daug didesnių investicijų į energetikos infrastruktūrą?
Joaquín Almunia
Komisijos narys. - (ES) Gerb. A.-S. Ţicău, klausiate apie investicijas į energetikos infrastruktūrą. Antrojoje strateginėje energetikos sektoriaus apžvalgoje, kurią patvirtino Komisija, pažymima, kad būtina skubiai didinti Europos Sąjungos investicijas į energetikos infrastruktūrą siekiant mūsų energetikos politikos tikslų, apimančių tiekimo užtikrinimą, tausojantį vartojimą ir konkurencingumą. Praėjusią savaitę susitikusi Energetikos ministrų taryba taip pat pabrėžė, kad svarbu didinti mūsų investicijas į infrastruktūrą, jau nekalbant apie susitarimą dėl energetikos ir klimato kaitos, kurį praėjusį savaitgalį patvirtino Europos Vadovų Taryba ir kurį šiandien jūs patys priėmėte šiame Parlamente.
Komisija primygtinai tvirtina - ir aš manau, kad galime tikėtis Tarybos ir Parlamento paramos - kad dabartinekonomikos recesija neturėtų tapti priežastimi delsti investuoti ar mažinti investicijas į energetikos infrastruktūrą. Investicijos į energetiką ir ypač į energetikos infrastruktūrą turėtų skatinti užimtumą, naujoves ir naują veiklą, naudoti naujas technologijas ir stiprinti pasitikėjimą ekonomika. Jos taip pat suteikia pranašumo, nes dėl tokių investicijų mūsų ekonomika sparčiau sieks pažangos tampant mažo išmetamo CO2 kiekio ekonomika.
Ekonomikos gaivinimo plane, kurį priėmKomisija ir patvirtino Taryba, mes siūlome, kad nuo dabar iki 2020 m. Europos energetikos tinklams ir susijusioms investicijoms būtų papildomai sutelkta 4 mlrd. EUR iš nepanaudotų Komisijos biudžeto išteklių. Tai reiškia, kad šiems tikslams bus skirti 4 mlrd. EUR iš 5 mlrd. EUR, kuriuos siūlėme panaudoti savo komunikate, savo plane.
Praėjusią savaitę Europos Vadovų Taryba patvirtino pagrindinius mūsų pasiūlymo šiuo klausimu punktus, tačiau mes dar turime palaukti, kaip biudžeto valdymo institucijos - Taryba ir šis Parlamentas - aiškins pagrindinius Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės išvadose pateiktus teiginius.
Be to, Europos investicijų bankas pavediki 6 mlrd. EUR metams ženkliai padidinti finansavimą, skirtą investicijoms, susijusioms su klimato kaita, saugumu, energijos tiekimu ir energetikos infrastruktūra. Jis taip pat pranešapie pasiryžimą spartinti turimos kreditų garantijų priemonės naudojimą siekiant padėti finansuoti Europos tinklų projektus, kad būtų labiau skatinamas privataus sektoriaus dalyvavimas, kuris yra labai svarbus. Remiantis įvairiais vertinimais, negalime vien iš valstybės išteklių finansuoti investicijų, kurių prireiks iki 2020 ar 2030 m.
Pagaliau, yra dar vienas veiksnys, kuris, manau, bus svarbus, ir tai buvo patvirtinta Europos Vadovų Taryboje bei įtraukta į mūsų pasiūlymus. Tai - sprendimas steigti 2020 m. Europos energijos, kovos su klimato kaitą ir infrastruktūros fondą - projektą, kuriame dalyvauja Europos investicijų bankas, nacionalinės infrastruktūros finansavimo agentūros ir kiti galimi dalyviai ir kuriuo siekiama finansuoti kapitalo ir kvazikapitalo projektus infrastruktūros srityje ir konkrečiai energetikos infrastruktūros srityje.
Todėl srityje, kurią nurodėte savo klausime, pastebėsite, kad pastarosiomis savaitėmis buvo paskelbti arba šiuo metu yra įgyvendinami daug svarbių sprendimų.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Labai ačiū už atsakymą. Norėčiau paminėti labai svarbų dalyką, kad investicijos vykdomos energijos tiekimo tinkluose. Jei norime skatinti atsinaujinančių šaltinių energetiką arba energiją, gaminamą iš atsinaujinančių šaltinių, tokios energijos gamintojams reikia suteikti prieigą prie energijos tiekimo tinklų, kad jie galėtų pasiekti galutinį vartotoją. Būtent todėl tikiuosi, kad šios finansinės priemonės kiek įmanoma greičiau pradės skaidriai veikti.
Joaquín Almunia
Komisijos narys. - (ES) Gerb. pirmininke, atsakysiu labai trumpai.
Visiškai sutinku. Energetikos ministrų taryba, kuri buvo paminėta ir kurios susitikimas vyko gruodžio 8-9 d., priėmAtsinaujinančių energijos šaltinių direktyvą. Manau, kad tai dar vienas žingsnis jūsų nurodyta krytimi.
Visiškai sutinku su jūsų pasiūlymu ir prioritetais, kuriuos nustatėte šioje srityje.
Tema: Migrantų vaikų švietimas
Neseniai paskelbtame komunikate Komisija pasiūlė, kad būtų surengtos konsultacijos migrantų kilmės vaikų švietimo politikos klausimais dėmesį taip pat skiriant Europos migrantų vaikams. Kokių finansinių priemonių pasiūlys Komisija valstybėms narėms, siekdama pagerinti tokių vaikų gimtosios kalbos mokymą, ypač jei tokia kalba yra oficialioji ES kalba?
Ján Figeľ
Komisijos narys. - Norėčiau padėkoti Marie Panayotopoulos-Cassiotou ne tik už jos klausimą, bet ir už jos pasiryžimą geriau ir labiau bendradarbiauti švietimo srityje.
Kalbėdamas apie šį konkretų klausimą, galiu pasakyti, kad Mokymosi visą gyvenimą programa - ne tik geras pavadinimas, bet ir labai stipri priemonir pagrindinpriemonsiekiant Komisijai suteikti su švietimu susijusį finansavimo šaltinį. Kalbos mokymo skatinimas ir kalbų įvairov- konkrečių programos tikslų dalis.
Viena programos dalis, vadinamoji Comenius programa, remia tradicinius projektus, kuriais siekiama atsižvelgti į konkrečius migrantų kilmės vaikų poreikius, įskaitant kalbinį aspektą ar kalbų mokymą. Vadinamosios Comenius programos pagrindinveikla "Kalbos" remia bet kurios pasaulio kalbos mokymą, įskaitant oficialiąsias ES kalbas. Pagrindinveikla ICT - dar viena Comenius programos dalis - taip pat remia projektus, kurie vysto naujovišką informacinių ir ryšių technologijų naudojimą mokant kalbų, ypač specialiesiems švietimo poreikiams ir migrantų kilmės vaikų poreikiams.
Europos socialinis fondas - pagrindinis specialiosios migrantų ir kitų mažiau privilegijuotų gyventojų grupių švietimui ir mokymui skirtos paramos finansavimo šaltinis. Nacionalinės valdžios institucijos yra daugiausiai atsakingos už jos įgyvendinimą.
Taip pat Europos integracijos fondas, kurio tikslas padėti neseniai atvykusiems trečiųjų šalių piliečiams, remia integracijos politikos sritis, įskaitant švietimo ir kabų mokymo politiką.
Diskusijos dėl viešųjų konsultacijų dėl Žaliosios knygos dėl migracijos ir judumo bus baigtos iki šių metų pabaigos. Jos yra atviros visoms suinteresuotosioms šalims ir aš dar kartą kviečiu atsakyti visus suinteresuotus dalyvius. Esama klausimų, susijusių su migrantų kilmės vaikų švietimo finansavimo priemonėmis. Šie klausimai bus įtraukti į politiką formuojantį dokumentą, kuriuo kitais metais Čekijai pirmininkaujant Tarybai bus atsakoma į Žaliąją knygą.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gerb. pirmininke, dėkoju Komisijos nariui už atsakymą. Pritariu, kad diskusijos yra atviros. Tai suteikia progą viešai pareikšti, kad Europos migrantų kilmės vaikų gimtosios kalbos išsaugojimas yra Europos išteklius, kuris turi būti saugomas. Gerb. Komisijos nario tėvynainiai iš Ispanijos, Vokietijos ar kitos Europos šalies, į kurią jie emigravo kartu su graikais, norėjo, kad jų vaikai mokytųsi graikų ir ispanų kalbos. Todėl naujieji imigrantai iš naujųjų Europos turėtų išsaugoti savo gimtąsias kalbas taip pat, kaip tai turi daryti ir antroji karta, gimusi iš pirmųjų imigrantų. Oficialiosios Europos kalbos yra Europos išteklius ir joms turi būti teikiama pirmenybė.
Ján Figeľ
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, bendradarbiavimu švietimo ir profesinio mokymo srityje siekiama remti kultūrų įvairovę, kuri yra labai aiški žvelgiant į mūsų kalbų sudėtį. Lapkričio mėn., kai 27 valstybių narių ministrai patvirtino pasiryžimą sukurti sąlygas, kuriomis jaunimo judumas taptų veikiau taisykle, o ne išimtimi, buvo priimta puiki ir, mano požiūriu, labai opi ir politiškai svarbi išvada.
Šiandien dėl nepakankamų išteklių judumas yra gana ribotas, tačiau ateityje jis galėtų tapti viena iš puikių priemonių skatinti įvairovę, atvirumą ir kultūrų ryšius ar dialogą.
Man malonu, kad parama šiam bendradarbiavimui didėja, ypač Europos Parlamente. Todėl norėčiau padėkoti už jūsų supratimą ir nuoseklią paramą.
Justas Vincas Paleckis
Klausimas iš švietimo srities, susijęs su migracija, tačiau šį kartą iš naujųjų ES valstybių į senąsias. Kaip žinome, dalis naujųjų ES valstybių susiduria su "braindrain" (angl. protų nutekėjimo) problema, pvz., mokytojai, baigę aukštąsias mokyklas vienoje šalyje, išvažiuoja į kitą šalį, kur dirba visai ne pagal profesiją, bet gauna didesnę algą. Kaip Komisija vertina šią problemą ir kokių priemonių siūlytų imtis?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Komisijos nary, dėkoju jums už suteiktą informaciją. Vis dėlto norėčiau kiek išplėsti šią temą, atkreipdama dėmesį į vaikus, kurie lieka namuose, kai jų tėvai išvyksta dirbti į užsienį. Šiems vaikams taip pat naudinga mokytis tos šalies kalbos, kurioje dirba jų tėvai, o mums reikia susirūpinti užimtumu jų šalyje. Kalbu apie atvejus, kai vaikai pasiliko gyventi su savo seneliais. Taip pat norėčiau paminėti, kad svarbu, jog šie vaikai, kurie kartu su savo tėvais išvyko į kitas šalis, kuriose jų tėvai susirado darbą, gautų paramą, kuri jiems padėtų lengviau ir paprasčiau mokytis priimančios šalies kalbos, kad jie galėtų parodyti savo protines galimybes ir mokymosi procese gauti žinių.
Ján Figeľ
Gerb. pirmininke, galiu tik sutikti su tuo, kas buvo ką tik pasakyta. Pradėsiu nuo antrojo klausimo.
Nuo 1977 m., kitaip tariant, daugiau nei 30 metų galioja Europos bendrijos direktyva ar reglamentas dėl migrantų vaikų švietimo, taigi tai klausimas, kuris apima valstybes nares - senąsias, naująsias, ne tokias senas ir ne tokias naujas - kalbant apie ateities kartų švietimo sąlygas.
Ši direktyva iš tikrųjų reikalauja, kad valstybės narės šiems vaikams išsilavinimą suteiktų priimančios šalies kalba, kitaip tariant, oficialiąja šalies kalba ir kartu remtų mokymą gimtąja kalba ir skatintų kilmės šalies kultūrą bendradarbiaudama su minėta šalimi. Vadinasi, jos privalo teikti išsilavinimą ir kartu padėti. Bet kuriuo atveju, migrantų vaikų klausimas yra Žaliosios knygos arba Žaliosios ataskaitos dalis, todėl vyks diskusijos ir vykdomi galimi tolesni veiksmai ar pateiktos rekomendacijos. Šiuo metu klausomės, vėliau galime imtis konkrečių veiksmų, įskaitant teisėkūrą, nes imigrantų darbuotojų vaikų švietimas - labai svarbi jų prisiderinimo ir integracijos dalis. Įrodyta, kad daugeliu atvejų problemos atsiranda būtent dėl švietimo trūkumo ar prastos kokybės švietimo, teikiamo tokiais atvejais.
Kalbant apie pirmąjį klausimą, susijusį su mokytojais ir "protų nutekėjimu" - pirmiausia manau, kad labai svarbu Sąjungoje daugiau dėmesio skirti aukštos kokybės mokytojų tobulinimui. Pirmą kartą tai atsitiko praėjusiais metais ir šis klausimas yra labai svarbus, nes nepaisant to, kokios švietimo sistemos reformos ar modernizavimas yra svarstomi ar įgyvendinami, mokytojai bus pagrindinsudedamoji šio proceso dalis ir jie turi būti šio proceso subjektai, o ne objektai. Tokios temos kaip mokymasis visą gyvenimą, žinoma, prasideda nuo mokytojų. Mokytojai turi pirmieji atitikti visą gyvenimą trunkančio mokymosi reikalavimus, jei jis turi būti perduodamas jaunesniajai kartai. Švietimo procese labai svarbu įsisavinti naujas temas, patirtį ir technologijas. Gyventojų senėjimas taip pat daro įtaką mokytojams. Daugelis Sąjungos šalių susiduria su didėjančiu mokytojų trūkumu ir prognozuojama, kad ateinantį dešimtmetį pritrūks daugiau nei milijono mokytojų, nes daugelyje šalių pusmokytojų yra vyresni nei 50 metų.
Paliečiu tik visuotinės problemos pakraščius, tačiau "protų nutekėjimas" susijęs su tuo, kaip labai vertiname proto galią ir kaip investuojame į intelektinę nuosavybę, talentą ir kaip sudarome sąlygas žmonėms vystyti gabumus namuose, o ne išvykti ieškoti geresnių galimybių. Būtent todėl parama turėtų būti skiriama ne tik pagrindinėms investicijoms į švietimo kokybę ir prieinamumą, bet ir į švietimo svarbą. Tai turėtų būti kitų metų, paskelbtų Europos kūrybiškumo ir naujovių metais, tikslai. Visa Sąjunga turi labiau stengtis, didindama patrauklumą aukštos kvalifikacijos asmenims ir pritraukdama talentingus žmones, o ne tiesiog skųstis, kad talentingi asmenys išvyksta. Ir, žinoma, netgi dabar kiekviena šalis turi daugiau investuoti į švietimą, netgi esant krizei, nes investicijos į švietimą yra lemiamos ir pagrindinės netgi tokiais laikais, jei iš krizės norime pakilti būdami geriau pasirengę konkurencijai, geriau sugebėdami kurti naujoves ir tiesiog turėdami stipresnius žmogiškuosius išteklius.
Tiesiog norėčiau baigti pasakydamas, kad neįmanoma pasiekti ilgalaikio rimto ir patikimo bendradarbiavimo švietimo srityje neskiriant ypatingo dėmesio mokytojų problemai, aukštos kvalifikacijos mokytojų tobulinimui ir nuolatiniam mokymuisi skirtai paramai ne tik jiems pradėjus dirbti, bet ir per visą jų karjerą.
Tema: Baltoji knyga dėl sporto
Kurios Baltosios knygos dėl sporto dalys iki šiol įgyvendintos ir kokie yra tolesnės Komisijos vykdomos sporto srities politikos prioritetai ateinančiais mėnesiais?
Ján Figeľ
Komisijos narys. - Manau, kad Baltoji knyga jau tapo labai sėkmingu Europos Sąjungos įnašu, pradedant nuo Komisijos ir baigiant labai palankiais atgarsiais Parlamente (M. Mavrommatis čia dalyvauja kaip pranešėjas dėl Baltosios knygos), taip pat valstybėse narėse. Primenu jums, kad praėjusią savaitę Europos Vadovų Taryba patvirtino konkrečias išvadas dėl sporto - pirmą kartą nuo 2000 m. gruodžio mėn. Nicoje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo - ir aš manau, kad tai atspindi naują padėtį.
Iš tikrųjų per vienus metus šioje srityje nutiko ir šiuo metu vyksta daug dalykų. Pvz., 38 iš 53 numatytų veiksmų yra vadinamasis Pjero de Kuberteno veiksmų planas, pagal kurį jau buvo pradėti arba jau yra įgyvendinti - kai kurie iš jų jau pasiekti ar užbaigti - du trečdaliai veiksmų. Taigi tai rodo norą ir siekį įnešti savo indėlį ir aš esu laimingas tai matydamas. Žinoma, šio indėlio dalis tenka Komisijai.
Šie patenkinami rezultatai buvo įmanomi dėl valstybių narių, taip pat sporto organizacijų įsipareigojimų.
Manau, kad Baltoji knyga leido ar padėjo esamose ES programose skirti pagrindinį vaidmenį sportui ir su sportu susijusiems projektams. Pastaruoju metu su sportu susijusiems projektams skirta parama, pvz., iš Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Mokymosi visą gyvenimą programos, Visuomenės sveikatos programos ir programos "Veiklus jaunimas", taip pat iš programos "Europa piliečiams”.
Tam tikrose srityse buvo užtikrinta pažanga. Noriu paminėti kai kurias iš jų. Fizinės veiklos gairės, kurias neseniai patvirtino sporto ministrai ir perdavsveikatos ministrams, kova su dopingu, Mokymosi visą gyvenimą Europos kvalifikacijų sąranga ir Europos profesinio mokymo kreditų sistema, kur sportas yra viena iš pirmųjų sričių, naudojama kaip bandomoji sritis. Vietoje išugdyti žaidėjai: primenu jums, kad šių metų gegužės mėn. priėmėme sprendimą dėl vadinamųjų "namuose užaugintų" arba vietoje išugdytų žaidėjų. Savanoriškos veiklos sporto srityje tyrimas - labai svarbi tema. Kova su rasizmu ir ksenofobija: daug veiksmų, taip pat Europos Parlamente. Sportas kaip priemonES išorės santykiuose. Europos statistinis metodas, skirtas ekonominiam sporto poveikiui įvertinti. Ir pagaliau, "Kova su diskriminacija dėl tautybės"; žaidėjų agentų veiklos poveikio vertinimas, kuris pradedamas įgyvendinti; konferencija dėl licencijavimo sistemos futbole. Rengiamės kitam pusmečiui ir Europos socialiniam dialogui, kuris, manau, tarp profesionaliojo futbolo partnerių - UEFA, FIFPro, APFL ir ECA - prasidėjo liepos 1 d. Paryžiuje. Daug santrumpų, tačiau kalbama apie darbdavius ir darbuotojus, o UEFA - Europos futbolą vienijanti organizacija.
Esu laimingas, kad šis socialinis dialogas prasidėjo. Kadangi šia proga neįmanoma pateikti išsamios ataskaitos apie pasiektą pažangą visuose minėtuose veiksmuose, dabar galima pakankamai pagrįstai daryti išvadą, kad didelir reprezentatyvi veiksmų plano dalis jau ženkliai pasistūmėjo pirmyn kalbant apie plano įgyvendinimą.
Pagaliau noriu jums pasakyti, kad lapkričio mėn. pabaigoje Biarritze surengėme pirmąjį Europos sporto forumą, kurį organizavo Komisija ir kuriame susitiko sporto srities žmonės - apie 300 dalyvių iš įvairių asociacijų, federacijų, taip pat iš Komisijos ir valstybių narių. Po susitikimo vyko Ministrų konferencija. Manau, kad tai buvo labai svarbus susitikimas, nes jis buvo pirmasis tokio pobūdžio renginys, tačiau yra daug minčių apie tęstinumą ir atvirumą šioje srityje, skirtų kitoms Tarybai pirmininkausiančioms valstybėms narėms ir kitam susitikimui.
Todėl esu laimingas, kad šis suinteresuotųjų šalių siekis bendradarbiauti sporto srityje dabar yra daug labiau pastebimas ir davrezultatų.
Seán Ó Neachtain
- (GA) Gerb. pirmininke, ar Komisijos narys negalėtų plačiau pasisakyti apie tai, ką jis sakapie savanorišką veiklą ar savanorišką darbą sporto srityje, ir apie tai, kaip Komisija jį skatins?
Ján Figeľ
Mano nuomone, savanoriška veikla sporto srityje - vienas iš pagrindinių aspektų arba veiklos sričių, leidžiančių, kad sportas būtų prieinamas visiems, ir užtikrinančių organizacinę sporto srities hierarchiją arba bent jau Europos sporto modelį. Tai sakydamas turiu omenyje, kad erdvės ir paramos savanoriškai veiklai sporto srityje kūrimas - labai svarbi išankstinsąlyga.
Baltojoje knygoje žadėjome pradėti savarankiškos veiklos sporto srityje tyrimą. Paraiškų konkursas dėl tyrimo buvo paskelbtas ir šiuo metu yra baigtas, taigi tyrimas bus pradėtas 2009 m. Tai reiškia, kad rezultatų galime tikėtis metų pabaigoje arba 2010 m. pradžioje ir šio tyrimo dalis apims socialinius, ekonominius ir teisinius savanoriškos veiklos sporto srityje aspektus, kurie mums padėtų rengti rekomendacijas kitam proceso etapui. Man malonu pridurti, kad didėja pagal programą, kurios pavadinimas - Europos savanoriška tarnyba jaunimui, vykdomos savanoriškos veiklos mastas ir kad ją taip pat labai palaiko ši salė. Taip pat esama planų organizuoti Europos savanoriškos veiklos metus.
Mano požiūriu, savanoriška veikla taip pat įgauna naujos svarbos, nes ji pripažįstama kaip neformalaus mokymo rūšis. Lapkričio mėn. pirmą kartą istorijoje Taryba patvirtino savo pirmąją rekomendaciją dėl savanoriškos jaunimo tarnybos Europos Sąjungoje. Tai pirmasis teisėkūros veiksmas jaunimo srityje nuo to laiko, kai prieš 20 metų buvo pradėtas šis bendradarbiavimas, ir man malonu, kad jis glaudžiai susijęs su savanoriška veikla sporto srityje.
Keletu naujausių Europos Sąjungos projektų, ypač tų, kuriuos vykdo Komisija ir Parlamentas, siekiama remti savanorišką veiklą, susijusią su tarptautiniais sporto renginiais. Taip šis tyrimas mums padės rengti naujus žingsnius. Mano nuomone, savanoriškos veiklos sektorius labai sparčiai auga ir kokybės, ir kiekybės požiūriu.
Manolis Mavrommatis
(EL) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, norėčiau dar kartą jus pasveikinti su Komisijos iniciatyva pateikti Parlamentui Baltąją knygą dėl sporto ir kaip Europos Parlamento pranešėjas norėčiau užduoti papildomą klausimą: kaip vakar sakNicolas Sarkozy ir José Barroso, Reformų sutartis bus taikoma nuo 2009 m. pabaigos, jei ją patvirtins Airija, ir todėl dabar sportas yra aktyvus Lisabonos arba Reformų sutarties aspektas ir jos dalis. Girdėjome jūsų programą. Norėčiau skirti dėmesio tam, kokios finansavimo eilutės ir biudžetas bus skirti sportui kitais ir vėlesniais metais, jei šiuo metu jas galime apskaičiuoti.
Avril Doyle
Norėčiau paklausti Komisijos nario, ar jis negalėtų pakomentuoti savo požiūrio į sportą mūsų mokyklų programose, šiuo metu pastebimą vaikų nutukimo epidemiją ir glaudų šių dviejų dalykų ryšį ir ar jis negalėtų nurodyti, kurios valstybės narės nedalyvavo lapkričio mėn. Biarritze vykusiame Sporto forume.
Ján Figeľ
Mano nuomone, naujasis susitarimas suteikia gerą progą ne tik ES sporto politikai, bet ir ES sporto programai, ir aš tikiu, kad jo populiarumas ir artumas Sąjungos piliečiams bus panašus į programos Erasmus, tapusios labai populiaria ir veiksminga. Tai ne vien didėjančio asmenų judumo klausimas, bet ir klausimas, susijęs su Bolonijos procesu ir galimybėmis įgyti išsilavinimą, kurias praėjus dvidešimčiai metų matome kaip Europos kelią į didesnį atvirumą ir Europos švietimo, kvalifikacijų ir patrauklumo reikšmę. Ir tai yra labai svarbu.
Sportas labai reikalingas, taip pat jis populiarus ir būtent todėl bet kuri programa, susijusi su 149 straipsniu, turėtų būti glaudžiai susijusi su švietimo sritimi ir darbotvarke, taip pat su jaunimu, nes sportas į 149 straipsnį buvo aiškiai įtrauktas pirmą kartą. Pagal šį straipsnį bus sukurtos panašios Europos Vadovų Tarybos priemonės ir panašūs dariniai.
Man malonu pasakyti, kad Komisija pasirengusi dalyvauti rengiant šio straipsnio taikymą ir kad Baltoji knyga - puiki išankstinsąlyga ar žingsnis šia linkme, kuri iš anksto nevertina, o perkelia sportą arčiau Europos valstybių ir sporto organizacijų bendradarbiavimo centro.
Kalbant apie finansus, pradžia dažnai būna gana kukli ir kartu labai reikalinga. Tikiuosi, kad kitiems metams Parlamento patvirtintas specialus biudžeto skyrius arba punktas, kurio suma 6 mln. EUR, vėlesniu sporto programos laikotarpiu padės vykdyti kai kurią veiklą ar pasirengti. Šiandien per anksti kalbėti apie poveikį biudžetui. Geriau kalbėsiu apie paruošiamąjį darbą. Parlamentas jau pritarkai kurioms idėjoms.
Kalbant apie Biarritze vykusį forumą ir sportą, laikausi požiūrio, kad Biarritze vykęs forumas buvo sėkmingas ir jau pareiškiau, kad tai buvo pirminis forumas. Kartu, po dviejų savaičių buvo paskelbtos Europos Vadovų Tarybos išvados, o ministrai pirmininkai ir prezidentai ne kasdien kalba apie sportą. Oficialios išvados yra labai drąsinančios ne tik kalbant apie Biarritze vykusį forumą, bet ir apie tolesnį bendradarbiavimą ir šio bendradarbiavimo turinį.
Nutukimas ir sportas visiems yra glaudžiai susiję, nes sportas - vienas iš veiksmingiausių priešnuodžių ar ginklų kovojant su nutukimu. Visoje Europoje, deja, mažėja fizinio lavinimo intensyvumas kalbant apie mokiniui skiriamų valandų skaičių per mokslo metus ir tai yra bloga tendencija, kurią reikia keisti. Kartu reikia gerinti tokiam lavinimui skirto laiko panaudojimo kokybę ir man malonu, kad mums pavyko pirmą kartą parengti vadinamąjį fizinio lavinimo gairių rinkinį, kuris iš tikrųjų buvo patvirtintas Biarritze vykusiame forume. Jį parengekspertai ir aš tikiu, kad jis bus patvirtintas, galbūt įgyvendintas, tačiau svarbiausia, jei valstybių narių lygmeniu Sveikatos taryboje jį patvirtins ir priims sveikatos ministrai. Tai tik parodys, kad sportas reikalauja horizontaliojo požiūrio. Jis reikalauja daugiau koordinavimo ir nuoseklumo įvairiose mūsų politikos srityse ir jums padedant Komisija bandys to pasiekti.
Christopher Beazley
Gerb. pirmininke, kalbėdamas dėl tinkamos darbo tvarkos, dalyvaujant M. Cappato tiesiog norėčiau pasakyti, kad esu labai nusivylęs, jog Europos Komisija dabar neatsakys į klausimą Nr. 38. Iš jūsų tarnybų sužinojau, kad M. Cappato gaus raštišką atsakymą, o gal jūs ketinate pateikti klausimą Nr. 38 vėliau?
Pirmininkė
Gerb. Ch. Beazley, ketinau pasakyti, kad į klausimą Nr. 38 bus atsakyta raštu.
Aš taip pat esu nusivylusi, kad mes nepriartėjome prie šio klausimo, bet iš tikrųjų klausimų valanda visada sudaroma taip, kad kiekvienam Komisijos nariui skiriama 20 min., o Komisijos narys J. Figeľ jau viršijo skirtą laiką. Todėl dabar turime skirti laiko Komisijos nariui J. Almunia.
Christopher Beazley
Ar Komisijos narys galėtų man persiųsti savo atsakymo į M. Cappato pateiktą klausimą kopiją, nes aš domiuosi šia tema?
Galite prieštarauti, kad dabar ne laikas diskutuoti šiuo klausimu. Olimpinėse žaidynėse neturėtų būti kitų vėliavų, išskyrus olimpinę vėliavą. Jei turėtume Europos vėliavą, mano ir jūsų tautiečiai galbūt iškovotų šiek tiek daugiau medalių.
Pirmininkė
Gerb. Ch. Beazley, aš suprantu, kad mes norime tęsti ir svarstyti kitus pateiktus klausimus. Esu tikra, kad M. Cappato bus pakankamai geras ir persiųs jums atsakymo į savo klausimą kopiją.
Tema: Euras ir infliacija
Kokia buvo euro zonos reakcija ir kokios yra naujausios perspektyvos kalbant apie bendrosios valiutos perkamosios galios išsaugojimą ir atsižvelgiant į infliacijos spaudimą, praėjusiais metais užfiksuotą pasaulio mastu?
Joaquín Almunia
Komisijos narys. - (ES) Gerb. pirmininke, gerb. Medina Ortega, jūs klausėte manęs apie infliacijos tendencijas euro zonoje ir jos poveikį kalbant apie tai, kaip į ją reagavo euro zona.
Per pastaruosius 15 mėn. mes, be abejonės, stebėjome du aiškiai vienas kitam prieštaraujančius procesus, tačiau jie abu vyko mūsų šalių ekonomikoje. Laikotarpiu iki 2008 m. liepos mėn. euro zonos šalių ekonomika, visų kitų Europos šalių ekonomika ir daugelio kitų pramoninių ir besiformuojančių šalių ekonomika patyrsunkų sukrėtimą, kurį lėmnaftos ir kitų maisto bei ne maisto reikmėms naudojamų žaliavų kainų augimas.
Šio stulbinančio augimo metu liepos mėn. naftos barelio kaina šoktelėjo beveik iki 150 USD, o kviečių, kukurūzų, ryžių ir kitų žaliavų kainos išaugo iki nepaprastai aukšto lygio, be abejonės, sukeldamos socialinių problemų ir keldamos kainų indeksus. Šių metų birželio-liepos mėn. euro zonoje kainų indeksas pakilo apie 4 proc.
Nuo šios vasaros stebimas smarkus ekonomikos lėtėjimas - dabar daugeliu atvejų tai recesija - pagrindinių euro zonos šalių, Jungtinių Amerikos Valstijų ir Japonijos ekonomikoje jis darypatingai neigiamą poveikį paklausai, kuris taip pat gali pasireikšti besiformuojančiose šalyse, pvz., Kinijoje, Indijoje ir kitose šalyse. Dabar žaliavų kainos nukrito, naftos barelis dabar turėtų kainuoti apie 43-45 USD, tačiau tokį patį labai staigų kritimą galima pastebėti daugelio žaliavų kainų kitimo tendencijose. Kalbant apie mūsų kainų indeksą, šįryt Eurostatas paskelblapkričio mėn. kainų indeksą, kuris rodo, kad metininfliacija euro zonoje yra 2,1 proc.
Atsižvelgiant į tai, kad kainos labai išaugo per pirmąjį šių metų pusmetį, vidutininfliacija euro zonoje 2008 m. bus apytikriai 3 proc. Negaliu pasakyti tikslaus skaičiaus, tačiau jį tiksliai žinosime po mėnesio. Vis dėlto, kalbant bendrai, jau dabar galime pasakyti, kad pirmą kartą nuo to laiko, kai buvo įkurta euro zona, būtent nuo 1999 m., vidutininfliacija kitais metais šešiolikoje euro zonos šalių bus mažesnnei 2 proc. ir tai yra mažiau nei infliacijos riba, kurią kaip atitinkančią kainų stabilumą nustatEuropos centrinis bankas. Iš tikrųjų mes negalime atmesti galimybės, kad dėl tokio staigaus naftos ir žaliavų kainų augimo metų viduryje, birželio-liepos mėn. metininfliacija bus netgi neigiama.
Vis dėlto tai nereiškia, kad nėra kainų formavimo problemų. Netgi esant mažai infliacijai, kurią lemia krizir žaliavų kainų kitimo tendencijos, vis dar yra mikroekonomikos problemų, susijusių su kainų formavimu. Komisija ką tik paskelbkomunikatą dėl maisto kainų, kuriame analizuojame veiksmus, kuriuos įgyvendiname, siekdami panaikinti padėtį, kai mažmeninėje prekyboje piktnaudžiaujama maisto kainomis arba jos netinkamai formuojamos. Kalbant apie vidaus rinkos apžvalgą, esama keleto veiksmų, apie kuriuos pranešKomisija, susijusių su tų rinkų priežiūra, kuriose kainos formuojamos netinkamai.
Todėl veikiame makroekonomikos mastu tose srityse, kuriose kartu su Centriniu banku turime įgaliojimų, taip pat veikiame mikroekonomikos mastu.
Jūs taip pat minėjote išorinės perkamosios galios aspektus. Labai pakilo euro vertJAV dolerio ir kitų valiutų atžvilgiu. Liepos mėn. realusis galiojantis euro keitimo į kitas mūsų partnerių ir konkurentų valiutas kursas buvo labai aukštas, o galiojantis euro keitimo kursas buvo aiškiai per aukštas. Šiandien padėtis vėl tapo normalesnir ji gali būti laikoma artima tai, kuri moksliniuose ar tiriamuosiuose darbuose gali būti laikoma subalansuotu euro keitimo kursu.
Manuel Medina Ortega
(ES) Komisijos nary, dėkoju už labai tinkamą, teisingą ir išsamų atsakymą.
Savo papildomą klausimą turiu formuluoti pakankamai apdairiai, nes palūkanų normų nustatymas yra ne Komisijos, o Europos centrinio banko darbas, ir šios dvi institucijos viena nuo kitos nepriklauso. Vis dėlto atrodo, kad infliacija ir palūkanų normos yra tarpusavy susijusios.
Kai kurie žmonės mano, kad Europos centrinis bankas tam tikru laiku padidino palūkanų normas, kai galbūt to daryti nereikėjo, ir dėl to vartotojai patyrsunkių išmėginimų, o dabar matome kitokį procesą - tam tikras varžybas, gaubiančias palūkanų normų mažinimą. Man atrodo, kad palūkanų norma Jungtinėse Amerikos Valstijose yra lygi 0,25 proc., kuri iš esmės prilygsta nuliui.
Ar Komisija atlieka tam tikrą su infliacija susijusių Europos centrinio banko sprendimų poveikio vertinimą ir ar ji prognozuoja, kokių padarinių jie turės ateityje?
Joaquín Almunia
Komisijos narys. - (ES) Gerb. pirmininke, mūsų ataskaitoje dėl pirmųjų dešimties euro metų - EMU 10 - kurią turėjau progos pristatyti šio Parlamento nariams ir Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitete, be kitų dalykų pateiktas tyrimas dėl infliacijos raidos ir pinigų politikoje naudotų priemonių.
Atlikome šį tyrimą labai atidžiai, kad nesukeltume nmenkiausios abejonės mūsų pagarba Europos centrinio banko nepriklausomumui. Vis dėlto taip pat galiu pasakyti, kad jei pažvelgtumėte į 1999-2007 m. infliacijos euro zonoje skaičius, pamatysite, kad vidutinmetininfliacija euro zonoje metų pabaigoje, kai galima apskaičiuoti visų metų vidurkį, visada buvo šiek tiek didesnuž ECB kainų stabilumo tikslą, nors ir buvo labai arti jo.
Todėl manau, kad galime teigti, jog nuo tada, kai buvo įvestas euras ir ECB buvo įgaliotas vykdyti pinigų politiką euro atžvilgiu, metiniai rezultatai buvo aiškiai teigiami ir daug geresni už rezultatus, kurių pasiekdaugelis šalių, dabar priklausančių euro zonai, kai jos vykdsavarankišką pinigų politiką ir, žinoma, turėjo savo centrinius bankus.
Dėl priežasčių, kurias jums paaiškinau savo pirmajame atsakyme, šie 2008 metai buvo daug sudėtingesni, nes juos sudardvi visiškai skirtingos pusės. Pirmajam pusmečiui buvo būdingas kainų augimas, kurį lėmišorinis, ypatingai pavojingas infliacijos sukrėtimas. Antrajame pusmetyje kainos krito dėl keleto priežasčių, tačiau daugiausiai dėl ekonomikos sulėtėjimo ir, žinoma, dėl recesijos, į kurią, deja, toliau grimztame.
Šiomis aplinkybėmis labai paprasta kritikuoti bet kurį centrinį banką, nesvarbu, ar jis yra Frankfurte, Vašingtone, Londone ar kitos pasaulio šalies sostinėje. Vis dėlto per šią krizę, nuo 2007 m. rugpjūčio mėn., ECB įrodė, kad pateikia teisingus vertinimus, ramiai priima sprendimus ir sėkmingai nustato politikos kryptis.
Būtent bankas 2007 m. rugpjūčio mėn. iniciavo atsaką į antrarūšių būsto paskolų krizę. Manau, kad jo veiksmai atitiko įgaliojimus, kuriuos jam suteikSutartis, Taryba, Parlamentas ir bendrai Europos Sąjunga. Būtent dabar, manau, jis daro tai, ką turi daryti bankas, t. y. pirmiausia užtikrinti likvidumą ir užkirsti kelią tam, kad likvidumo trūkumas nesukeltų kredito krizės, kuri galėtų dar labiau apsunkinti padėtį.
Negaliu pasakyti, kokia kryptimi ECB priims sprendimus ateityje. J. C. Trichet, kuris nuolatos su jumis susitinka, gali jums tai pasakyti savo kaip centrinio banko vadovo žodžiais. Vis dėlto manau, kad daugelį metų sekant ECB komunikatus, skelbiamus pirmosios kiekvieno mėnesio savaitės ketvirtadienį, vos pasibaigus banko tarybos susitikimui, yra gana nesunku numatyti ne tik priimamus sprendimus, bet ir rinkos judėjimo kryptį jų dar nepaskelbus ir būdą, kaip ji analizuoja artimiausių mėnesių ECB pinigų politiką.
Gay Mitchell
Prisidedu prie Komisijos, gėrėdamasis veiksmais, kurių ėmėsi Europos centrinis bankas. Manau, kad jis buvo labai nuoseklus ir labai nuosaikus. Vis dėlto nepaisant Centrinio banko nepriklausomumo, kurį visi šiame Parlamente remiame ir kurį remia Komisijos narys, turiu klausimą Komisijos nariui. Per 10 metų, kuriais buvo vykdomas infliacijos valdymas, euro zonoje jis padėjo sukurti apie 16 mln. darbo vietų. Kokiais prioritetais, Komisijos nario manymu, dabar turėtų vadovautis Europos centrinis bankas atsižvelgiant į tai, kad infliacija labai sumažėjo? Centrinio banko nepriklausomumas turi būti saugomas, tačiau tai mums netrukdo pateikti nuomonę. Taigi, ar Komisijos narys mano, kad dabar ECB prioritetai turi keistis atsižvelgiant į tai, kad infliacija yra tokia žema ir kad palūkanų normos daugiau negali mažinti infliacijos?
Paul Rübig
(DE) Gerb. pirmininke, kokiu mastu šiuo požiūriu skiriasi euro zona nuo ne euro zonos ir kuriuose sektoriuose artimiausioje ateityje tikitės didžiausios infliacijos?
Joaquín Almunia
Komisijos narys. - (ES) Gerb. G. Mitchellai, kainų stabilumas Sutartyje įtvirtintas kaip pagrindinis priesakas. Pagrindinis Europos centrinio banko priesakas - išsaugoti kainų stabilumą. Jei šis pagrindinis priesakas arba tikslas yra pasiektas, kitas priesakas yra užtikrinti, kad pinigų politika būtų koordinuojama su kitais ekonomikos politikos tikslais. Tai - dalykas, kurį turi užtikrinti pats ECB ir kitos Europos institucijos.
Kaip ECB supranta kainų stabilumą? Manau, kad jis tai labai aiškiai apibrėžė, jei neklystu, dar 2003 m. Tai reiškia, kad vidutinės trukmės infliacija turi būti mažesnnei 2 proc., bet labai arti 2 proc.
Per visus šiuos metus, nuo 1999 m. iki dabar bandymas pasiekti šio tikslo, kuris yra šiek tiek mažesnis nei 2 proc., reiškė, kad bandoma sumažinti infliaciją. Kitais metais, jei prognozės teisingos, kainų stabilumas pirmą kartą gali būti aiškinamas kaip bandymas pasiekti iki 2 proc. infliaciją, jos neviršijant, nes mes tikriausiai atsidursime padėtyje, kurioje ne tik mėnesininfliacija, bet galbūt netgi ir vidutinės trukmės infliacijos prognozės nukris žemiau nei 2 proc.
Vis dėlto liks galioti tas pats priesakas. Naudojamos priemonės ir metodai, kuriais siekiama tikslo, žinoma, bus kitokie, tačiau tikslas liks tas pats.
Antroji bet kurio centrinio banko ir, žinoma, Europos centrinio banko veiklos sritis arba veiksmų arsenalas yra skirtas likvidumui užtikrinti. Šiuo metu tai labai svarbu.
Manau, kad ECB daro tai, ką privalo daryti, tačiau jis neslepia - ir sako tai pakankamai atvirai - kad jis aprūpina likvidumu rytais, bet paprastai dienos pabaigoje uždarant parduotuves jis susigrąžina likvidumą iš tų finansų institucijų, kurios nepanaudojo suteikto likvidumo kredito operacijoms vykdyti. Dabar tai sukėldiskusijas: pastarosiomis dienomis laikraščiai spausdina ECB pirmininko pavaduotojo L. D. Papademos ir kai kurių kitų vadovų pareiškimus apie tai, kad bankas svarsto, kaip jis turėtų pasinaudoti reikiamomis priemonėmis siekiant užtikrinti, kad šis aprūpinimas likvidumu būtų veiksmingas ir nebūtų tiesiog ratu vykdoma operacija, kuri baigiasi pinigų grąžinimu vakare ten, iš kur jie buvo gauti tą patį rytą.
Dabar priartėjau prie antrojo klausimo dėl skirtumo. Kai kuriose ES valstybėse narėse, nepriklausančiose euro zonai, infliacija yra didesnnei daugumoje euro zonai priklausančių šalių. Jei pažvelgtumėte į pareiškimą, kurį šįryt išplatino Eurostatas dėl infliacijos lapkričio mėn. pabaigoje, pamatysite, kad daugelyje ES šalių, nepriklausančių euro zonai, infliacija yra aukštesnnei didžiausią infliaciją turinčioje euro zonos valstybėje.
Todėl šiuo metu infliacija už euro zonos ribų yra didesnė, ir didele dalimi taip yra todėl, kad už šios zonos ribų yra šalių, kuriose vyksta spartus suartėjimo procesas ir kuriose, kalbant techniniu žargonu, dėl intensyvesnio energijos vartojimo poveikio, didesnio priklausomumo nuo pabrangusių iš užsienio tiekiamų energijos išteklių ar dėl Balassa-Samuelsono efekto yra didesnis infliacijos spaudimas.
Lyginant atskirus sektorius infliacija yra aiškiai didesnpaslaugų sektoriuje. Nepaisant to, kad pastaraisiais mėnesiais labai staigiai sumažėjo metininfliacija, pastebėsite, kad infliacija paslaugų sektoriuje išliko pakankamai pastovi ir buvo lygi 2,5-2,6 proc. Infliacija maisto produktų, apdirbtų maisto produktų ir pramoninių prekių sektoriuje labiau svyravo dėl priežasčių, kurias pateikiau anksčiau, atsakydamas į Medinos Ortega klausimą. Vis dėlto paslaugų sektoriuje išliko infliacija, viršijanti kainų stabilumo tikslą, kuris išlieka žemiau 2 proc. Jos dydis yra artimas 2 proc.
Tema: ES ekonomikos valdymo organizavimas
Intensyvumo ir visiškai privalomos reguliavimo prigimties požiūriu esama asimetrijos tarp visavertės pinigų sąjungos ir ekonominės sąjungos, kuri vis dar yra netobula.
Kokios strateginės krypties, Komisijos požiūriu, reikia laikytis organizuojant ES ekonomikos valdymą siekiant pašalinti šią asimetriją?
Joaquín Almunia
Komisijos narys. - (ES) Gerb. pirmininke, G. Papastamkos klausia apie euro zonos valdymą.
Ką tik kalbėjau apie Ekonominės ir pinigų sąjungos pinigų ramsčio, Europos centrinio banko ir Europos centrinių bankų sistemos valdymą. Kalbant gana atvirai, manau, kad jis veikia labai gerai. Manau, kad jis sėkmingas.
Kito ramsčio, Ekonominės ir pinigų sąjungos ekonomikos ramsčio, valdymas veikia, tačiau čia dar reikia daug nuveikti. Finansų ir biudžeto politikos koordinavimas veikia ir aš manau, kad 2005 m. persvarstytas Stabilumo ir augimo paktas ir biudžeto koordinavimas, kuris įgyvendinant paktą yra savaime suprantamas, iki šiol veiklabai gerai.
Dabar patiriame labai sunkių išbandymų, nes dėl ekonomikos lėtėjimo ir mokesčių paskatų, taip pat dėl paramos finansų institucijoms paketų valstybės finansai patiria ypatingai didelį spaudimą ir Stabilumo ir augimo paktas turi būti įgyvendinamas esant labai sudėtingai padėčiai.
Jis turi būti įgyvendintas pasinaudojant jam būdingu lankstumu, kartu išsaugant pakto taisykles bei jų laikantis ir tai bus pagrindinis išbandymas.
Mūsų ataskaitoje dėl pirmųjų dešimties Ekonominės ir pinigų sąjungos metų taip pat nagrinėjamas antrasis veiksnys. Žvelgiant už mūsų finansų ir biudžeto politikos ribų, manau, būtina gerinti mūsų makroekonomikos politikos koordinavimą. Kai kuriose šalyse, įskaitant Vengriją ir Latviją, kurios šiuo metu patiria didžiausių sunkumų mokėjimų balanso srityje ir kurioms reikia mūsų ir valiutos fondo finansinės paramos, esama labai reikšmingo makroekonomikos disbalanso. Tai rodo, kad palaipsniui kaupėsi disbalansas, kurio mes nesugebėjome laiku ištaisyti, pasinaudodami savo koordinavimo sistema.
Tai Ekonominei ir pinigų sąjungai nepriklausančios šalys, kurios yra trečiajame euro įvedimo etape. Vis dėlto netgi euro zonoje yra nukrypimų kalbant apie einamosios sąskaitos deficitą ir vienetinių darbo sąnaudų augimą. Mano požiūriu, šioms šalims reikia daug veiksmingesnio koordinavimo, nei mums iki šiol pavyko užtikrinti nepaisant Euro grupės pastangų šioje srityje.
Manau, kad Euro gruppradėjo veikti daug geriau po to, kai 2005 m. Liuksemburgo ministras pirmininkas Jean-Claude Juncker perėmEuro grupės pirmininko pareigas ir įsteignuolatinį pirmininkavimą. Vis dėlto vis dar būtina daug nuveikti kalbant apie tarptautinį makroekonomikos politikos ar tam tikrų struktūrinių reformų koordinavimą, kuris neapsiriboja biudžeto koordinavimu, ir aiškiai būtina daug nuveikti kalbant apie išorės koordinavimą.
Tikiu, kad euras kaip valiuta mums ir likusiam pasauliui yra pakankamai svarbus, kad neleistume sau prabangos neužtikrinti, jog euro zonos valstybių interesai, pozicija ir prioritetai būtų suderintai, nuosekliai ir integruotai atstovaujami daugiašaliuose forumuose ir institucijose.
Georgios Papastamkos
(EL) Gerb. pirmininke, dėkoju Komisijos nariui už atsakymą. Džiaugiuosi, kad paminėjote, jog ekonomikos valdyme reikia dar daug nuveikti, ir kad patvirtinote, jog esama asimetrijos tarp griežtų pinigų politikos rėmų ir silpno, neišbaigto ir netobulo ekonomikos valdymo. Norėčiau paklausti Komisijos nario:
Pasakykite nuoširdžiai, kokių pasiūlymų, remdamasis savo ligšioline patirtimi ir atsižvelgdamas į esamą finansų krizę ir į tai, kad ji pavirto ekonomikos krize, pateiktumėte dėl ekonomikos valdymui Europos Sąjungoje skatinti skirtų institucinių pagrindų, jei šiandien reikėtų persvarstyti Sutartį?
Joaquín Almunia
Komisijos narys. - (ES) Manau, kad galiu atsakyti labai greitai, kad nekartočiau kai kurių dalykų, kuriuos minėjau ankstesniame atsakyme.
Mano mintys apie tai, ką reikia nuveikti, pateiktos ataskaitoje dėl pirmųjų dešimties Ekonominės ir pinigų sąjungos metų ir labiau politiniame komunikate, kurį Komisija priėmmano iniciatyva ir apie kurį diskutavome šiame Parlamente ir Taryboje. Mums reikia geresnio finansų ir biudžeto politikos koordinavimo ne tik trumpalaikėje perspektyvoje, bet ir vidutinės trukmės ir ilgalaikėje perspektyvoje; mums reikia nefinansinės makroekonomikos politikos koordinavimo - kuris iki šiol buvo labai silpnas - siekiant gerinti euro zonos šalių ekonomikos gebėjimą prisiderinti ir siekiant gerinti per ateinančius keletą metų narystės euro zonoje siekiančių šalių pasirengimą, nes tokį norą pareiškia vis daugiau valstybių. Mums reikia koordinavimo, pagrįsto aiškia ir tikslia strategija, aiškiai išreikštais prioritetais ir vienu balsu, reiškiamu už euro zonos ribų, ir mums reikia valdymo, kuriuo toliau būtų gerinamas Euro grupės darbo veiksmingumas - panašaus į tai, ką darėme nuo 2005 m. sausio 1 d. pirmininkaujant Jeanui-Claude'ui Junckerui.
Armando França
(PT) Labai vertinu jūsų nuomonę. Norėčiau išgirsti jūsų nuomonę šiuo klausimu: mano požiūriu, ES ekonomikos ir pinigų organizacija bus išbaigta tik tada, kai bus sukurta bendra laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė. Kitaip tariant, mums reikia bendrų įstatymų, kurie būtų visiems vienodi, ir mums reikia teismų, kurie visoje Sąjungoje vienodai taikytų šiuos įstatymus. Vis dėlto mes dar esame nutolę nuo bendros laisvės, saugumo ir ypač teisingumo erdvės kūrimo. Mano klausimas toks: jei dėl bet kurios priežasties Lisabonos sutartis neįsigaliotų - ko mes tikrai nenorėtume - ar manote, kad tai keltų pavojų Europos integracijos procesui, ypač Ekonominę ir pinigų sąjungai?
Joaquín Almunia
Komisijos narys. - (ES) Gerb. A. França, mano atsakymas turi būti trumpas, tačiau jūsų klausimas labai įdomus.
Dėl teisės akto teksto - Sutarties teksto - turiu pasakyti, kad didesnioji dalis pirminės teisės aktų taisyklių, kurių reikia tokiam Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui, kokio mes visi norime, yra įtraukta į įstatymus nuo Mastrichto sutarties pasirašymo ir buvo perkeliama į naujesnes Sutartis. Šiandien jos įtrauktos į Nicos sutartį; rytoj jos bus įtrauktos į Lisabonos sutartį.
Lisabonos sutartyje yra papildomų patobulinimų, tačiau pagrindinės taisyklės, kurių iš Sutarties reikalauja Ekonominir pinigų sąjunga, įtrauktos į įstatymus nuo Mastrichto sutarties pasirašymo.
Vis dėlto Lisabonos sutarties įsigaliojimas kartu su sprendimais, kuriais siekiama spartinti Europos integraciją, pvz., praėjusią savaitę Europos Vadovų Tarybos priimtais sprendimais ir šįryt šiame Parlamente jūsų priimtais sprendimais, sukuria būtiną sistemą, kuri ekonomikos ir finansų integraciją skatintų judėti pirmyn kryptimi, kuria ji turi vykti. Kiekviena Sutarties formuluotgali nulemti, kiek daug pažangos bus pasiekta Ekonominėje ir pinigų sąjungoje, ir ar ji vyksta teisinga, ar klaidinga kryptimi.
Tikiu, kad Lisabonos sutartis kaip politikos tikslas ir politinvalia, kurią rodo vadovai, valstybės narės, Parlamentas ir Komisija, spartindami Lisabonos sutartį, nepaisant vieno po kito nepavykusių referendumų, yra tai, ko reikia Ekonominei ir pinigų sąjungai politinės erdvės ir politinės aplinkos požiūriu siekiant judėti teisinga linkme.
Gay Mitchell
Negaišinsiu svarstymų. Suprantu, kad yra sunkumų, tačiau praėjusį vakarą klausimų Tarybai valanda buvo atšaukta.
Kaip ir daugelis čia esančių EP narių, dalyvauju komitetų veikloje. Yra kitų asmenų, kurie nedalyvauja Parlamento darbe - nei komitetuose, nei plenariniuose posėdžiuose. Vienintelproga parodyti, kad dalyvaujame, yra pasisakymas plenariniame posėdyje.
Pažįstu EP narių, kurie neatvyksta į Parlamentą, tačiau gauna atlyginimą. Tie iš mūsų, kurie atvyksta, turėtų gauti progą pateikti klausimus Komisijos nariams. Mano klausimas sąraše yra už dviejų klausimų. Galbūt laikas, kad mes pereitume prie loterijos sistemos ir kad kiekvienas Komisijos narys turėtų atsakyti į keturis ar penkis klausimus, o į likusius būtų atsakoma raštu. Vis dėlto tikrai nepriimtina ir toliau vadovautis dabar galiojančia sistema.
Dėkoju už parodytą supratimą, tiesiog norėjau tai paminėti, nes manau, kad tai labai neteisinga.
Pirmininkė
Gerb. G. Mitchellai, turėčiau pasakyti, kad būdama čia šįvakar jaučiuosi kiek nesmagiai. Yra problemos ir mes turime rasti sprendimą.
Galbūt klausydama Komisijos narių galėčiau pasakyti, kad jie turėtų suprasti, jog yra daug EP narių, laukiančių atsakymų, ir nors mes labai vertiname išsamius atsakymus, tačiau kartais galbūt vertintume trumpesnius atsakymus. Ne man skirta kritikuoti, tačiau galbūt jūs atkreiptumėte dėmesį į šią pastabą.
Tema: Gydymas vaistais - sveikatos priežiūros paslaugos kitose valstybėse narėse
Pasiūlymo dėl direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo 14 straipsnyje kalbama kitoje valstybėje narėje išduotų receptų pripažinimą. Turint omenyje, kad visais patentuotais vaistais prekiaujama visose valstybėse narėse, kad tie patys patentuoti vaistai skirtingose valstybėse narėse gali būti parduodami skirtingose pakuotėse ar skirtingais kiekiais, kad kai kuriose valstybėse narėse patentuoti vaistai gali būti parduodami tik registruotuoju pavadinimu, o ne nepatentuotu pavadinimu ir kad minėti vaistai recepte gali būti pažymėti kalba, kuri yra nežinoma sveikatos priežiūros paslaugas teikiančiam gydytojui ar vaistininkui, koks yra Komisijos požiūris į tai, ar išduotame recepte nurodytas, tačiau tam tikroje valstybėje narėje neparduodamas produktas gali būti pakeistas kitu vaistu (patentuotu arba nepatentuotu), atsižvelgiant į tai, kad tokia veikla kai kuriose valstybėse narėse yra draudžiama įstatymu?
Ar ji nesuteiktų išsamesnės informacijos apie nuostatas, kurias ji ketina patvirtinti (pagal 14 straipsnio 2 dalies a ir b punktus), siekdama užtikrinti, kad būtų galima patikrinti receptų autentiškumą ir teisingai nustatyti išrašytus vaistus?
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - (EL) Gerb. pirmininke, kaip ne kartą nurodir pabrėžKomisija, taisyklė, draudžianti tam tikroje valstybėje narėje įsisteigusiose vaistinėse priimti receptus, kuriuos asmeniniam naudojimui išrašgydytojas kitoje valstybėje narėje, viršija taisykles, būtinas saugant visuomenės sveikatą, ir todėl prieštarauja Bendrijos teisei, konkrečiai Sutarties 49 straipsniui. Vadinasi, jei vaisto platinimui vienos valstybės narės teritorijoje gautas leidimas pagal Direktyvos Nr. 2001/83 6 straipsnio 1 dalį, ta valstybnarturi užtikrinti, kad jos teritorijoje būtų galima pasinaudoti receptais, kuriuos pasiraškitoje valstybėje narėje dirbantis įgaliotas asmuo. Remiantis Teisingumo Teismo praktika, bet kokie tokio pripažinimo apribojimai neturi sukelti diskriminacijos, turi būti pagrįsti ir turi būti proporcingi.
Be to, Komisija mano, kad dėl visuomenės sveikatos priežasčių būtų proporcinga, jei į valstybių narių teisę būtų įtrauktos nuostatos, kad vaistininkai turėtų teisę atsisakyti pagal receptą parduoti vaistus, jei jiems kyla teisėtų ir pagrįstų abejonių dėl recepto autentiškumo, ir taikyti išimtį vaistams, kuriems reikia specialaus recepto, kaip nurodyta Direktyvos Nr. 2001/83 71 straipsnio 2 dalyje.
Kalbant apie siūlomos direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo 14 straipsnį, jis skirtas užtikrinti kitoje valstybėje narėje teisėtai išduotų receptų pripažinimą esant sąlygoms, kurias minėjau. 14 straipsnio 2 dalimi siekiama palengvinti kitos valstybės narės gydytojo išduotų receptų pripažinimo įgyvendinimą patvirtinant priemones, kurios padės vaistininkams parduoti vaistus pagal receptą, išduotą kitoje valstybėje narėje, kai nekyla abejonių recepto autentiškumu ir tinkamai pažymėtu paskirto vaisto pavadinimu. Komisija negali pateikti išsamios informacijos apie priemones, kurios turi būti patvirtintos pagal 14 straipsnį, nes šios priemonės, vadovaujantis reguliavimo tvarka, bus patvirtintos komitete, sudarytame iš valstybių narių atstovų, ir todėl Komisija šiuo metu negali numatyti, dėl kokių priemonių nuspręs valstybių narių atstovai. Taip pat Komisija nori pabrėžti, kad 14 straipsnio 2 dalyje tiesiog minimos priemonės, kurios užtikrins teisingą išrašytų vaistų žymėjimą, ir nenustato jokio konkretaus sprendimo, kuris padėtų siekti šio tikslo.
Be to, Komisija žino apie problemą, kurią nurodgerb. EP narys, dėl skirtingos valstybių narių politikos, susijusios su galimybe vieną vaistą, kuris galbūt parduodamas kaip patentuotas vaistas, pakeisti nepatentuotu vaistu, tačiau šį klausimą sprendžia pačios valstybės narės. Mes, Komisija, negalime priversti valstybių narių spręsti, ar vaistininkai vieną vaistą gali pakeisti kitu vaistu. Tai, žinoma, paliekama valstybių narių kompetencijai.
Todėl norėčiau užbaigti pareikšdama, kad receptas, kurį išrašgydytojas kitoje valstybėje narėje, pacientams suteikia tokias pačias garantijas kaip ir receptas, išduotas gydytojo toje pačioje valstybėje narėje, ir remiantis kovo 7 d. Teismo nutartimi Schumacher byloje ir 1990 m, Komisijos byloje prieš Vokietiją tai galioja ir vaistams, atsivežtiems iš kitos valstybės narės vaistinės.
Emmanouil Angelakas
(EL) Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau palinkėti Komisijos narei sėkmės jos pastangoms, susijusioms su teisėkūros priemone dėl sveikatos priežiūros paslaugos kitose valstybėse narėse. Norėčiau užduoti šį klausimą:
Ar atsižvelgiant į tai, kad po valstybes nares keliaujantys pacientai privalo visada turėti galimybę gauti jiems būtinų vaistų ir kad tai ypač svarbu pacientams, turintiems chroniškų negalavimų, pvz., sergantiems širdies ligomis, psichikos ligomis ar panašiais susirgimais, pagalvojote apie Europos Sąjungoje parduodamų patentuotų vaistų duomenų bazės kūrimą, kad gydytojai žinotų, jog pacientas, keliaujantis iš A valstybės narės į B valstybę narę, tikrai galės rasti savo vaistus? Jei taip, kaip tai įsivaizduojate?
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - (EL) Gerb. pirmininke, norėčiau pasakyti Parlamentui, kad EMEA, kuri - kaip žinote - yra Europos vaistų agentūra Londone, šiuo metu įgyvendina didelį projektą, rengdama tikslų visų vaistų, kuriems yra išduotas leidimas įvairiose valstybėse narėse ir kurių sudėtis galbūt yra vienoda, atsargų sąrašą, kad vaistininkas, gavęs receptą, žinotų, kokie vaistai jo valstybėje narėje atitinka išrašytus vaistus, jei, žinoma, tokie vaistai įvairiose valstybėse narėse yra parduodami skirtingais pavadinimais. Manau, kad tai labai svarbus projektas. Tiksliai nežinau, kada jis bus baigtas, tačiau jis yra vykdomas.
Tema: Maisto produktų žymėjimas
Neseniai Kinijoje kilęs maisto skandalas dar kartą pabrėžbūtinybę geriau žymėti maisto produktus ir gerinti jų gamyboje naudojamų sudedamųjų dalių atsekamumą. Remiantis galiojančiais Bendrijos teisės aktais, reglamentuojančiais vartotojams teikiamą informaciją apie maisto produktus, kai kurios nuorodos yra privalomos, o kitos yra neprivalomos.
Ar produkto kilmės nuoroda taps privaloma?
Ar numatoma perdirbtų gyvūninės kilmės produktų žymėjimo pakeitimų? Ar turi būti nurodoma naudotų gyvūninės kilmės šalutinių produktų kilmės vieta? Ar tai bus privaloma visoms valstybėms narėms?
Ar numatomos konkrečios nuostatos dėl perdirbtų gyvūninės kilmės produktų iš trečiųjų šalių?
Kokios nuostatos bus įtrauktos dėl nuotolinio maisto produktų pardavimo arba jų pardavimo internetu?
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - (EL) Gerb. pirmininke, norėčiau pareikšti, kad pagrindinis Europos Sąjungos teisės aktų dėl maisto produktų principas yra tas, kad į Bendrijos rinką gali patekti tik saugus maistas ir kad visas teisėtai į Europos Sąjungos rinką patekęs maistas ir pašarai turi būti saugūs neatsižvelgiant į jų kilmės. Į Bendrijos teisinę sistemą įtrauktos plataus spektro maisto saugos priemonės ir priemonės, kuriomis palengvinamas nesaugaus maisto ir pašarų šalinimas iš rinkos.
Pagal Reglamentą, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, atsekamumas Europos Sąjungos teritorijoje maisto pramonės įmonėms yra privalomas visuose maisto grandinės lygiuose ir etapuose, pradedant importuotojais ir baigiant mažmenine prekyba. Kalbant konkrečiai apie gyvūninės kilmės produktus, įskaitant produktus iš trečiųjų šalių, maisto produktus reglamentuojantys teisės aktai dar labiau stiprina gyvūninės kilmės produktų, kuriuos apima Reglamentas (EB) Nr. 853/2004, atsekamumą nustatydami šiuos reikalavimus:
Maisto verslo operatoriai turi vietoje naudoti sistemas ir procedūras maisto produktų verslo operatorių, iš kurių jie gavo gyvūninės kilmės produktus arba kuriems tuos produktus pristatė, tapatybei nustatyti. Šie produktai taip pat privalo turėtų sveikumo ženklą arba identifikavimo ženklą. Gyvūninės kilmės perdirbtiems produktams Komisija nenumato jokių atsekamumo taisyklių, sveikumo ar identifikavimo ženklų pakeitimų.
Kalbant bendrai apie privalomą visų maisto produktų kilmės vietos žymėjimą, reikėtų pabrėžti, kad maisto kilmės vietos nuoroda nėra maisto saugos priemonė; tai priemonė, kuria naudojasi piliečiai, kad galėtų atpažinti kiekvieno produkto ypatumus. Vis dėlto kilmės vietos nuoroda iš principo reikalinga tais atvejais, kai kyla pavojus, kad vartotojai bus klaidinami dėl tikrosios maisto kilmės, taip pat taikant specialias taisykles, pvz., vaisiams, daržovėms, jautienai, vynui, medui ir žuviai galiojančias taisykles. Šiais atvejais kilmės nuoroda privaloma. Kilmės nuoroda taip pat būtina importuotai paukštienai, o nuo 2010 m. liepos 1 d. ji taip pat turės būti pateikiama ant iš anksto supakuotų maisto produktų, kurie buvo pažymėti kaip organinės kilmės. Šiais atvejais kilmės nuoroda yra būtina ir privaloma.
Be abejonės, Komisija žino, kad tai klausimas, kuris reikalauja tolesnių diskusijų, ir mes žinome, kad dažnai piliečiai nori žinoti produktų kilmę. Vis dėlto tai nėra pakankama priežastis, kad kilmės nuoroda taptų privaloma būtent todėl, kad mes nelaikome jos maisto saugos priemone. Kaip jau paaiškinau, tai - priemonė, kuria piliečiai informuojami apie produktų kilmės ypatumus. Maisto žymėjimas, žinoma, galėtų būti savanoriškas, o ne privalomas, ir šiuo atveju turime vadovautis tam tikromis bendromis taisyklėmis, kad visose valstybėse šalyse galiotų vienoda tvarka.
Vis dėlto Komisijos pasiūlymas dėl informacijos apie maistą apima visus metodus, taikomus tiekiant maistą vartotojams, įskaitant nuotolinę prekybą. Pasiūlymu siekiama paaiškinti, kad tokiais atvejais svarbi privaloma informacija, pvz., apie maisto sudedamąsias dalis ir jame esančius alergenus, turi būti pateikiama pirkėjui taip pat nuotolinės prekybos metu, o ne tik pristačius produktą, taigi jau tada, kai asmuo pradeda užsakymo procesą, jis turi tiksliai žinoti, kokios yra sudedamosios dalys ir ar produkte, kurį jis ketina užsisakyti, yra alergenų ar kitų medžiagų.
Ioannis Gklavakis
(EL) Gerb. pirmininke, dėkoju Komisijos narei. Vis dėlto norėčiau pasakyti štai ką.
Kalbant apie žemės ūkio produktų gamybą ir jų pardavimą savo teritorijoje Europos Sąjunga ėmėsi visų žinomų priemonių, skirtų apsaugoti ir vartotojui, ir aplinkui. Ar šiuo konkrečiu klausimu Komisija galvoja imtis žadėtų priemonių kalbant apie produktus iš trečiųjų šalių, kad jos pačios galėtų stiprinti žymėjimo taisykles? Klausiu, nes etiketės, kurias matome Europos Sąjungos teritorijoje yra patikimos, tačiau bijau, kad tai negalioja etiketėms iš trečiųjų šalių.
Jei ko nors nesiimsite šiuo klausimu, Europos ūkininkai, kuriems taikomos šios priemonės, patirs išlaidų ir nutrauks gamybą, o produktai, atvežami iš trečiųjų šalių, vartotojui bus pateikiami abejotinos kokybės ir tai reikš, kad mes nieko nedarome ir taip silpniname Europą.
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - (EL) Gerb. pirmininke, leiskite man pasakyti, kad mes reikalaujame, jog reglamentai, kuriuos taikome Europos Sąjungoje gaminamiems produktams, taip pat būtų priimti valstybėse, kurios eksportuoja į Europos Sąjungą. Be to, norėčiau jums dar kai ką priminti: jei tai negaliotų, mes negalėtume uždrausti importuoti mėsą iš Brazilijos ir nutraukti pieno ir pieno produktų importo iš Kinijos ir t. t. Būtent dėl to, kad turime šias saugos taisykles, turėtume jaustis užtikrinti, kad į Europos Sąjungą importuojamos prekės yra tokios pat saugios kaip Europos Sąjungoje pagamintos prekės.
Žinoma, neturime užmiršti, kad gali būti sukčiaujama ir importuotos prekės žymimos kaip pagamintos Europos Sąjungoje. Pvz., buvo nustatyta, kad nedidelis kiekis itališkų pieno produktų iš tikrųjų buvo sukčiaujant importuotas iš Kinijos, tačiau tai nereiškia, kad mes neturime tinkamų reglamentų. Tai tiesiog reiškia, kad piliečiai dažnai randa nesąžiningų tokių prekių importo būdų.
Jim Allister
Komisijos nare, tvirtinčiau, kad pastarieji susitarimai neveikia.. Tai rodo nesena patirtis mano paties rinkimų apygardoje. Vos Airijos saloje kilus panikai dėl Airijos Respublikoje nustatytų dioksinu užterštų maisto produktų, tai paveikvisoje Airijos saloje apyvartoje esančius produktus.
Mano rinkimų apygardoje Šiaurės Airijoje, kur niekas nevartojo to užteršto maisto, visi kiaulienos produktai buvo išimti iš prekybos. Kodėl? Kadangi negalėjome tiksliai pasakyti, kokia buvo kiaulienos produktų kilmės šalis.
Tai aiškus pavyzdys, kad dabartiniai susitarimai neveikia. Mums nereikėjo užkrauti visos žalos vietos kiaulienos pramonei, nes nežinojome, iš kur tiksliai buvo atvežti pas mus pardavinėjami kiaulienos produktai. Taigi ar atsižvelgdami į tai jūs svarstysite šiuos klausimus ir ar mums pranešite, ko iš viso to pasimokėte?
Marian Harkin
Norėjau konkrečiai paklausti Komisijos narės apie perdirbtą maistą iš trečiųjų šalių, ypač viščiukų filė, kurie toną sveriančiais užšaldytais gabalais atvežami iš Pietų Amerikos, atšildomi kurioje nors ES šalyje, galbūt pabarstomi džiūvėsėliais ar padengiami tešla ir tada parduodami kaip ES pagamintas produktas. Kaip Komisija gali tai stebėti? Sakėte mums, kad kilmės šalies žymėjimas negarantuoja saugaus maisto - esate teisi - ir kad tai yra dar viena priemonė, padedanti vartotojams. Vis dėlto ji taip pat padeda gamintojams, nes tada vartotojai gali palyginti palyginamus produktus.
Sakėte, kad 2010 m. įsigalios reikalavimas žymėti iš anksto supakuotus maisto produktus ten, kur jie bus parduodami. Ar tai konkrečiai reiškia, kad restoranuose, kuriuose parduodamas maistas, reikės nurodyti gyvūninės kilmės produktų kilmės šalį?
Pagaliau, Komisijos nare, tiesiog noriu pasveikinti jus už tai, kad esate ypatingai darbšti ir išradinga.
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Pirmiausia manau, kad klausimas apie krizę Airijoje yra įrodymas, kad turime geras sistemas. Jūs nesutinkate, tačiau aš manau, kad jei neturėtume gerų sistemų, krizAirijoje būtų praėjus nepastebėta.
Ir tikrųjų taip yra, nes mes atradome, kad pasiroddioksinu užteršta mėsa - dėl prekybininkų, jų tiekėjų ir klientų atsekamumo - ir kad galėjome skubiai ją išimti iš prekybos.
(Replikos iš salės)
Tai buvo prevencinpriemonė, kurios nutarimtis Airijos Vyriausybė. Atsekamumas įmanomas, nes jie saugo įrašus apie tai, kam parduoda savo produktus.
Jūs apie tai turite savo nuomonę. Žinoma, aš esu tikra, kad mano tarnybos apsvarstys krizę Airijoje, nes ji Europos Sąjungai kainavo daug milijonų eurų ir dar daug pinigų ji kainavo Airijos Vyriausybei; todėl ji neliks nepastebėta ir mes ją svarstysime.
Vis dėlto aš manau ir tai yra mano asmeninnuomonė, kad būtent dėl atsekamumo taisyklių mums tikrai pavyko įveikti krizę.
Pirmininkė
Nesu tikra, ar jūs atsakėte į M. Harkino klausimą.
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Tai, ką pasakiau apie žymėjimą, taikiau importuotai vištienai. Importavus vištieną ją reikia žymėti ir aš konkrečiai sakiau, kad privalomas žymėjimas paukštienos atveju yra būtinas.
Vis dėlto, jei mėsa atšildoma ir parduodama kitu pavidalu, jai turi galioti Europos Sąjungos taisyklės. Jai neprivalo galioti kilmės šalies taisyklės. Bet kuris mėsos gamintojas, nesvarbu, ar tai asmuo, kuris gamina paukštieną, ar tai asmuo, kuris gamina maistą, turi laikytis mūsų griežtų maistą reglamentuojančių įstatymų. Jei taip nėra, jis už tai atsako.
Avril Doyle
Šiandien lygiai 12 val. gavau Žodinių klausimų tarnybos laišką, kuriame rašoma: "Jūsų klausimas - vienas pirmųjų klausimų Komisijai. Paprastai jis atsakomas žodžiu. Jei jūs nedalyvaujate, klausimas nebus svarstomas ir jūs atsakymo negausite."
Todėl, kadangi kaip ir kiekvienas, kuris pateikia klausimą, norėjau gauti atsakymą, sėdėjau čia ilgiau nei valandą ir tai vyko tokią dieną, kuri tikriausiai yra viena iš labiausiai užimtų dienų mano Parlamento karjeroje. Per šią paskutinę valandą turėjau būti trijose kitose vietose.
Dabar jums nesiskundžiu, gerb. pirmininke, jūs galite veikti tik pagal taisykles, kurios yra jums suteiktos. Vis dėlto, jei savo sąraše apskaičiuodama proporcijas galėtumėte atsižvelgti į papildomus klausimus (ir man suteikiama daugiau nei man iš tikrųjų priklauso), į narių praleistą laiką Parlamente - o ne į kai kuriuos EP narius, kurie sugeba įeiti ir nedelsiant gauti laiką papildomam klausimui tiesiog dėl to, kad jūs siekiate politinių frakcijų pusiausvyros ar kažko kito - manau, mes visi būtume pakankamai patenkinti paklusdami jūsų praktinei taisyklei.
Iš tikrųjų jūs turite atlikti neįmanomą darbą. Prašau, grįžkite atgal į Pirmininkų sueigą ir pažvelkite į sistemą, pagal kurią yra išdėstomi klausimai. Jei mes nepasiliekame Parlamente - mano atveju vienai valandai, nors buvau pakviesta dalyvauti, nes mano klausimas buvo vienas pirmųjų - mes iš viso negauname atsakymo, netgi raštiško atsakymo. Tai mums kelia nusivylimą. Dėkoju už jūsų kantrybę.
Pirmininkė
Gerb. A. Doyle, suprantu jūsų nusivylimą ir patikėkite man, kad tarnybos ir aš stengiamės daryti viską, ką galime - ir aš žinau, kad turime tai daryti geriau.
Dėkoju visiems už kantrybę ir, kadangi tai buvo paskutinklausimų valanda prieš Kalėdas, taip pat norėčiau jums palinkėti laimingų Kalėdų ir Naujųjų Metų!
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr. priedą).
Tuo baigsime klausimų valandą.
(Posėdis sustabdytas 19.55 val. ir pratęstas 21.05 val.)
