Nova živila (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospe Liotard v imenu Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih in spremembi Uredbe (ES) št. xxx/xxxx (enotni postopek) - C6-0027/2008 -.
Kartika Tamara Liotard
poročevalka. - (NL) Gospa predsednica, najprej bi se rada zahvalila poročevalcem v senci, saj so mi zelo pomagali pri izboljšanju poročila Komisije. Omeniti moram tudi sodelovanje s češkim predsedstvom. Tudi oni so mi zelo pozitivno pomagali, in le nekaj manjših nerešenih vprašanj nas je ločevalo od dogovora že na prvem branju, čeprav je seveda vedno bolj demokratično, če najprej glasuje Parlament.
Ko sem prvič slišala, da komisija predlaga uredbo o novih živilih, sem se spraševala kaj pomenijo "nova živila”. Presenečena sem bila tudi, da je predlog Komisije vzel za izhodišče notranji trg.
Začela bom s tem izhodiščem. Kot številne teme v tem Parlamentu se lahko te teme lotimo z zornega kota notranjega trga, proizvajalca ali gospodarstva. Lahko pa se je lotimo tudi z zornega kota varnosti hrane, potrošnikov, zdravja in okolja: z drugimi besedami, z zornega kota dobrega počutja evropskega državljana. V EU se veliko govori o okolju in dobrem počutju živali in mislila sem si, da bi to poročilo moralo biti nekaj več kot le besede: tudi ukrepati moramo. In kadar sem imela v svojem poročilu o novih živilih možnost izbire, sem se najprej odločila za varnost hrane, dobro počutje potrošnikov, okolje in dobro počutje živali. Iskreno upam, in poročevalci v senci so mi že pritrdili, da me bodo glede tega podpirali.
Inovacije so seveda izjemno pomembne. To me bo pripeljalo do naslednje točke, torej kaj "nova živila” dejansko so? To v predlogu Komisije ni bilo nikoli natančno pojasnjeno. Komisija me je obvestila, da govorimo na primer o nanotehnologiji in mesu kloniranih živali. Naj se najprej dotaknem nanotehnologije. Niti sanjalo se mi ni, kaj je to. Mislim, da je veliko potrošnikov v enakem položaju, čeprav se zdi, da je tega v naši hrani že več kot si mislimo: v energetskih napitkih, v embalaži za sadje in zelenjavo pa tudi v določenih oljih in čajih. Uredbo torej zelo nujno potrebujemo, saj je tehnologija nekaj dobrega in je lahko v korist potrošniku, a z gotovostjo moramo tudi vedeti, da je hrana na naših mizah varna. Biti mora torej v okviru uredbe.
Če nadaljujem z mesom kloniranih živali, naj povem, da je Parlament v resoluciji Komisiji že izjavil, da noče mesa kloniranih živali na trgu kot hrano. Če bi ta uredba torej pokrivala tudi meso iz kloniranih živali, bi se mi, Parlament, posredno strinjali s tem, da bi tovrstno meso prišlo na trg. To ni sprejemljivo, in meso kloniranih živali mora torej ostati izven obsega te uredbe. To ni v resnici vprašanje varnosti. Kloniranje živali je ponavadi povezano z velikim trpljenjem živali, in številne klonirane živali ne živijo zelo dolgo. Trenutno torej ne prinaša nobene dodane vrednosti za oskrbo s hrano.
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Gospa predsednica, 15. januarja 2008 je Komisija predložila svoje predlog o novih živilih Svetu in Evropskemu parlamentu, z namenom, da bi poenostavili administrativno breme za podjetja v prehrambeni industriji, ko prosijo za dovoljenje preden dajo na trg izdelke inovativnih živil.
Trenutni predlog vsebuje načelo, da je za inovativne izdelke potrebna odobritev preden gredo na trg, s čimer bi zagotovili potrošnikom, da so nove tehnike prireje in pridelave zdrave za človeka in živali in spoštujejo okolje in interese potrošnikov.
Predlog racionalizira in pospešuje proces odobritve s pomočjo procesa centraliziranega ocenjevanja varnosti živil, ki ga bo izvajala Evropska agencija za varnost hrane, ter določa točne roke a vsako stopnjo postopka. Vključuje tudi izboljšano ocenjevanje varnosti, posebej prirejeno za različne tipe živil, kar bo pomagalo, da bo varna tradicionalna hrana iz tretjih držav lažje prišla v EU.
Pozdravila bi rada delo Parlamenta, saj se njegovo poročilo loteva glavnih vprašanj s področja razvoja varnega prehrambenega sektorja. Še posebej bi rada potrdila svojo podporo naslednjim načelom: potrebi po opredelitvi namensko proizvedenih nanomaterialov in pojasnilo, da vsi taki izdelki potrebujejo posamezne avtorizacije EU institucij; potrditev načela, da so živilski izdelki kloniranih živali nova živila in jih zato ni mogoče dati na trg, ne da bi jih ocenila Evropska agencija za varnost hrane in da bi prejeli odobritev v skladu z regulativnim postopkom.
Veselim se vaših mnenj o teh občutljivih vprašanjih in bi se rada zahvalila poročevalki, gospe Liotard, in poročevalcem v senci za njihovo dragoceno delo na tem pomembnem poročilu.
Zuzana Roithová
poročevalka Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov. - (CS) Gospa predsednica, zahvalila bi se rada kolegom poslancem za podporo predlogu, ki sem ga pripravila kot poročevalka. Ti, na primer, vključujejo predložitev spornih primerov Evropski skupini za etiko v znanosti in tehnologiji, pa tudi znižanje obdobja varovanja podatkov na 5 let, kar bo pospešilo inovacije. Popolnoma se strinjam, da je nujno potrditi previdnostno načelo. Bi pa rada tudi opozorila, da je bilo v 12 letih predloženih le 86 vlog, 28 novih živilskih proizvodov je dobilo licenco, 3 pa so bili zavrnjeni. Zakonodaja, ki je veljala doslej, ni zelo transparentna, zato zdaj na tem področju združujemo postopke za vse države članice, s čimer bosta poenostavljena odobritev novih živil in njihovo dajanje na trg.
Vendar pa se mi osnutek poročila ne zdi zelo zadovoljiv. Žal mi je, da moji kolegi poslanci ne poznajo povezave z uredbo o gensko spremenjenih živilskih proizvodih in živalski krmi. Gensko spremenjeni živilski proizvodi so bili izvzeti iz te uredbe, kajti zaenkrat jih pokriva druga uredba in ni nobenega razloga za podvajanje. Zato nasprotujem predlogom glede varstva živali in okolja, živalske krme in gensko spremenjenih živilskih proizvodov. Preprosto ne spadajo v to uredbo in zakomplicirajo predlog, čeprav predstavljajo zelo pomembno področje. Na drugi strani pa sem naklonjena uredbi, ki opredeljuje pravila za hrano, proizvedeno z nanotehnologijo, in ki bo nedvomno zagotovila varno hrano za ljudi Evrope.
Philip Bushill-Matthews
v imenu skupine PPE-DE. Gospa predsednica, to je zapleten dokument, o katerem obstajajo številna različna mnenja, zato bi se najprej zahvalil poročevalki, ker je v duhu kompromisa prevzela nekatere poglede, čeprav bi ji bili osebno ljubši nekateri drugi. Vendar pa se vse politične skupine zavedajo, da moramo imeti jasno uredbo o novih živilih, da bi zaščitili potrošnika in zagotovili pravno gotovost proizvajalcem.
Zdaj bi se rad zahvalil komisarki, ne le za njeno delo, ampak tudi za njen uvod, v katerem je zelo jasno povedala, da je cilj poenostaviti in racionalizirati celoten proces. Eno pomembnih načel naše skupine je, da bi taka uredba morala pomagati razvoju tovrstnih živil in ne bi smela nalagati prevelikih omejitev, ki bi popolnoma onemogočile njihov razvoj. Zato smo prosili za poimensko glasovanje o amandmaju številka 30, da bi potrdili podporo temu ključnemu cilju.
Verjamemo tudi, da bi vsaka uredba morala biti sorazmerna in praktična. Zato nasprotujemo predlogom, da bi moral imeti vsak izdelek, ki je narejen s pomočjo nanomaterialov, to posebej označeno na etiketi. Nasprotujemo tudi predlogu, da novo živilo ne more biti odobreno, če "ima negativen vpliv na okolje, po tem, ko je zaužito ali postane odpadek”. To se sliši razumno, a kdo bo ugotovil to dejstvo in na osnovi kakšnih dokazov? Ali ne bi bili v skladu s takim razglasom prepovedani tudi nekateri obstoječi proizvodi?
Strinjamo se, da obstaja potreba, naj Komisija predloži zakonodajni predlog o kloniranju. Strinjamo se tudi, da je za določeno obdobje treba okrepiti varovanje podatkov. Hvaležni smo, da so bile številne naše spremembe v odboru sprejete in upamo, da bodo tiste naše spremembe, ki so za las izgubile v odboru, končno sprejete jutri na plenarnem zasedanju. Lahko pa potrdim, da bomo kot del naše splošne podpore na koncu glasovali za poročilo, in predstava se bo lahko začela.
Åsa Westlund
v imenu skupine PSE. - (SV) Gospa predsednica, za ta predlog bi se Komisiji rada najlepše zahvalila. Zahvalila bi se rada tudi gospe Liotard za zelo dobro poročilo, ki je v primerjavi s predlogom Komisije veliko boljši v nekaterih delih, ki se mi zdijo posebej pomembni, to sta predvsem javno zdravstvo in varstvo potrošnikov. Vključena so tudi mnoga vprašanja, na katerih smo že prej skupaj delali, glede dodatkov v hrani.
To je povezano z vprašanji nanodelcev in nanomaterialov. Zelo dobro sta obdelani v predlogu poročevalke, pa tudi v spremembi gospoda Breyerja, ki ga poznam iz dela na Direktivi o kozmetičnih izdelkih. V tej zvezi smo predložili skoraj enak predlog, ki je zdaj prevzet v direktivi, in ki bi seveda moral biti vključen tudi tukaj. Gre za označevanje nanomaterialov in dejstvo, da mora biti vsebina potrošniku vedno jasna, tako da se lahko vsak, ki želi, izogne izbiri živil, ki vsebujejo nanodelce ali nanomateriale.
Drugi vidiki, ki jih priznavam in pozdravljam vključujejo dejstvo, da moramo vedeti, kakšen je vpliv živil na okolje. To je zelo pomembno vprašanje in njegova pomembnost narašča. S tem so povezani tudi etični vidiki, recimo v povezavi s kloniranjem, kar je zdaj na konstruktiven in jasen način vključeno v poročilo. Ne gre zato, kako uživanje kloniranega mesa vpliva na potrošnike, predvsem gre za etične vidike, ki jih moramo res upoštevati, ko sprejemamo odločitve o tovrstni zakonodaji.
Rada bi tudi povedala, da se strinjam s poročevalko, ko pravi, da ja odobritev potrebna tudi za nanomateriale v embalaži, ki pridejo v stik z živili.
Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu je mnenja, da je predlog poročevalke zelo dober. Podprli bomo tudi nekatere spremembe. Upam, da lahko še vedno sorazmerno hitro dosežemo soglasje s Komisijo.
Magor Imre Csibi
v imenu skupine ALDE. - Gospa predsednica, uredbe o novih živilih bi morale spodbujati raznolikost živilskih izdelkov na evropskem trgu, ob tem pa zagotavljati, da so novi proizvodi varni za potrošnike.
Vendar pa je v skladu s sedanjo uredbo le malo novih živil odobrenih na trgu EU zaradi zelo zapletenih postopkov vlaganja zahtevkov in ocenjevanja. Če bi sedanje postopke uporabili za odobritev krompirja ali kivija, ju danes zelo verjetno ne bi imeli na mizi. Sprememba sedanje uredbe bi morala poskusiti vzpostaviti učinkovitejši in bolj praktičen sistem za odobritev novih živil.
Razumem skrbi nekaterih svojih kolegov o tem, da bi na trg pustili nove proizvode, ki bi lahko za potrošnika bili nevarni ali pa bi ga zavajali. Vendar pa ne smemo pasti v past varnostne histerije in ubijati inovacij, in ne bi smeli diskriminirati novih živil ter jim dodeljevati manj ugodnega položaja kot drugim izdelkom, ki so že na trgu a nimajo nujno hranilnih prednosti za potrošnike; kljub temu imajo potrošniki svobodo izbire.
Moja skupina je na splošno zadovoljna z rezultatom glasovanja na Odboru za okolje, javno zdravje in varnost hrane. Vendar pa so določena vprašanja, ki presegajo področje uporabe te uredbe in jih posledično ne bomo mogli podpreti. Na primer, ne moremo zahtevati, da nova živila nimajo nobenega negativnega vpliva na okolje. Če nam je všeč ali ne, imajo vse človeške dejavnosti vpliv na okolje, in taka določba je v tem kontekstu nesorazmerna. Namesto tega moja skupina verjame, da moramo najti pravo ravnovesje med spodbujanjem inovacij in uporabo previdnostnega načela glede varnosti hrane, varstva potrošnikov in okolja in dobrega počutja živali.
Z našim pristopom smo želeli olajšati dolg in birokratski postopek dajanja novih živil v promet in varovanja vlaganj industrije s pomočjo okrepljenega varovanja podatkov.
V ta namen smo za plenarno zasedanje dali ponovno na mizo sveženj sprememb, ki bi olajšale postopke za izdelke, podobne živilom ali sestavinam, ki so že na trgu in za katere je proces odobritve veljal že po stari Uredbi. Zahtevki, ki so v postopku še po stari Uredbi, je treba izpolniti v skladu s pravili, ki so veljala v času oddaje dosjeja. Ponovno oddajanje zahtevkov v skladu s spremenjeno Uredbo bi pomenilo samo nadaljnje zamude in stroške za industrijo.
Hkrati pa smo poskušali postaviti v ospredje interese potrošnikov tako, da smo okrepili ukrepe izvajanja, na primer, trženje in nadzor, podprli izključitev kloniranih živali iz prehranske verige, in posebne določbe o označevanju.
Glede kloniranja zelo podpiram izključitev živil iz kloniranih živali in njihovih potomcev iz obsega te Uredbe, in pozivam Komisijo naj prepove klonirane živali v prehranski verigi. Septembra 2008 je Evropski parlament z veliko večino sprejel sklep o izključitvi kloniranih živali iz prehranske verige.
Biti moramo dosledni pri političnih sporočilih, ki jih pošiljamo Komisiji in državljanom. Še vedno obstajajo odprta temeljna vprašanja glede etičnih posledic kloniranja živali za oskrbo s hrano, ali celo posledicah kloniranja živali za človeško zdravje in dobro počutje živali.
Zato uredba o novih živilih ni ustrezen okvir za tako zapleteno vprašanje. Če bodo v prihodnje živilski izdelki iz kloniranih živali prišli na evropski trg, se mora to zgoditi s posebno uredbo, ki bo šla v javno razpravo in bo nato demokratično sprejeta.
Verjamem, da mora Parlament zavzeti močno stališče in z večino glasov pritisniti na Komisijo, da poišče rešitve, ki bodo upoštevale voljo državljanov.
Podprli bomo tudi označevanje nanosestavin. Ljudje imajo pravico vedeti kaj jedo in se v skladu s tem odločiti. Če nekatere ljudi skrbi nanotehnologija, potem bi se morali imeti možnost odločiti za drugo izbiro. Mislim pa tudi, da ni realistično in izvedljivo, da bi označevali živila, narejena iz živalske krme z gensko spremenjenimi sestavinami. Osebno zelo nasprotujem gensko spremenjenim organizmom, a si ne predstavljam, kako bi lahko učinkovito izsledili, katere živali so bile krmljene z gensko spremenjenimi organizmi in katere ne.
Zdzisław Zbigniew Podkański
v imenu skupine UEN. - (PL) gospa predsednica, uredba (ES) št. 258/97 o novih živilih je dobra priložnost, da pojasnimo za kaj pravzaprav gre. Ali res promoviramo zdrave, varne živilske proizvode in varujemo zdravje potrošnikov, ali pa ščitimo interese nekaterih lobijev in oseb, za katere niso najpomembnejši ljudje in človeško zdravje, temveč denar?
Če nas skrbijo ljudje in njihovo zdravje, moramo poskrbeti, da dobijo potrošniki poštene informacije o izvoru in sestavinah živilskih proizvodov. Na oznakah morajo biti med drugimi navedene informacije o: sestavinah in količinah, ali je živilo okoljsko zdravo ali je narejeno z gensko spremenjenimi organizmi; dodatkih, ki jih vsebuje, če jih, kot so prehranski encimi in arome; državi izvora in ali je iz klonirane živine, kar bi morali po mojem mnenju popolnoma prepovedati.
Pravzaprav je nujnost izvajanja ustreznih postopkov za izdajo dovoljenj za proizvodnjo in trženje novih živil nekaj, o čemer razprava ni potrebna. Postopki morajo varovati potrošnike pred nevarno hrano in pred tem, da bi bili zavedeni. Poročevalka gospa Liotard se je strinjala s poročilom Komisije o potrebi po transparentnih postopkih odobritve za proizvode novih živil, je pa predložila tudi številne spremembe, kar kaže njeno zavzetost za delo pri pripravi poročila in to je treba zagotovo pohvaliti.
Hiltrud Breyer
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospa predsednica, gospa Liotard, gospe in gospodje, potrebujemo nove predpise o novih živilih. Zlasti v primeru nanotehnologij naše zahteve za živila ne bi smele biti manj stroge kot so za kozmetiko.
Potrebujemo opredelitev nanomaterialov in jasno označevanje. Nanoživil ne smemo odobriti, dokler ne bomo imeli posebnih metod za analiziranje tveganj, sicer bomo potrošnike spremenili v poskusne zajčke, kar si upam nihče ne želi.
V primeru genske tehnologije moramo čim hitreje zapolniti vrzeli pri označevanju. Živila, ki so iz živali, krmljenih z gensko spremenjeno krmo, je treba označiti. Na papirju imamo sledljivost, tako da bo to mogoče. Jutri bomo videli kako bodo glasovali poslanci iz Nemčije, kajti tukaj obstaja vrzel pri označevanju. Potrošnikom nočemo vzeti pravice, da izberejo sami zase. Morali bi imeti svobodo izbire in možnost, da se sami odločijo.
Biti moramo popolnoma jasni glede dejstva, da klonirano meso v Evropi ne sme biti odobreno, zaradi dobrega počutja živali in iz etičnih razlogov. To mora biti v tej uredbi zelo jasno.
Moja zadnja točka je, da živali ne bi smele po nepotrebnem trpeti. Zato pozivamo k prepovedi podvajanja testiranja na živalih. Hvala lepa.
Renate Sommer
(DE) Gospa predsednica, dobro bi bilo, če bi tudi meni dovolili pol minute več, kot ste gospe Breyer iz skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze.
Komisija je predložila dober predlog za posodobitev uredbe o novih živilih. Žal so bile predložene nekatere spremembe z namenom, da bi temu predlogu dodali cilje, ki niso usklajeni s cilji uredbe ali ki so v nasprotju z obstoječo pravno prakso. Obveznost dobaviteljev hrane, da bi nova živila nadzirali tudi glede zdravja in dobrega počutja živali, bi predstavljala preveliko breme za trgovce na drobno.
Spet se poskuša spodkopati obstoječo zakonodajo o gensko spremenjenih organizmih, v tem primeru s pozivom za posebno označevanje novih živil iz živali, ki so bile krmljene z gensko spremenjeno hrano. Vse to smo že slišali.
Vse, kar je povezano z zakonodajo o gensko spremenjenih organizmih, ne bi smelo biti vključeno v uredbo o novi hrani. To pravim, sem pa tudi sama predložila spremembo za razlikovanje med novimi vrstami rastlin in opredelitvijo novih živil. Ne bi pa smeli dovoliti zainteresiranim strankam v tem Parlamentu, da zlorabljajo uredbo o novih živilih v namene volilne kampanje. Spremembi 62 in 90, za kateri so Zeleni zahtevali poimensko glasovanje, sta očitno tovrsten poskus. Koga nameravate pribiti na sramotilni steber? Moja skupina je vedno podpirala pravico potrošnika, da ve, kaj živila vsebujejo. Zakaj na seznamu sestavin ne bi smele biti omenjene nanosnovi? Čeprav sprememba 62 nekoliko nerodno napoveduje moje poročilo o označevanju hrane, verjamem, da je označevanje novih živil popolnoma usklajeno z mojim poročilom.
Zato predlagam, da moja skupina glasuje za spremembe. V svojem poročilu o uredbah o označevanju živil bom omenila del uredbe o novih živilih, ki zadeva označevanje. To bo mogoče, ker je bilo prvo branje o označevanju živil preloženo na naslednji sklic parlamenta, v nasprotju z željami Zelenih. Vendar je zdaj postalo jasno, kako koristna je za njih ta preložitev.
Še kratka pripomba o kloniranju. Gre za krutost do živali in temu nasprotujemo. Kljub temu pa morajo biti ta živila vključena v uredbo, sicer bo...
(Predsednica je prekinila govornico)
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Za evropske potrošnike je zelo spodbudno, da lahko zaupajo EU živilom na svojih krožnikih. Srednje in kratkoročno gledano je to eden najpomembnejših razlogov za vzdrževanje skupne kmetijske politike. Evropskim proizvajalcem moramo ponuditi nadomestilo, ker smo jim naložili strožja pravila glede varnosti hrane in varovanja okolja kot naša konkurenca izven Evropske unije.
Dobro bi bilo, če bi nam uspelo na pogajanjih s Svetovno trgovinsko organizacijo uveljaviti upravičeno zahtevo naj naša svetovna konkurenca spoštuje enako stroge norme in standarde za strogo varnost hrane, zdravje živali in rastlin, in varovanje okolja.
Uredba o novih živilih in spremembe, predstavljene v tem poročilu, so tudi namenjeni povečani varnosti hrane. Hkrati pa izzivi sedanje globalne krize s hrano in nenehno povečevanje števila prebivalcev poudarjajo pomembnost in postavljajo za ključno iskanje novih rešitev. Da bo zemlja sposobna leta 2050 nahraniti 9 milijard ljudi, so možnosti, ki jih predstavlja tehnološki napredek in predvsem uporaba nanotehnologij, nujno potrebne.
Da bi se izognili nesporazumu, se to poročilo ne ukvarja z gensko spremenjenimi živili. Vendar pa v skladu z nameni Komisije živila, pripravljena z nanotehnologijami, spadajo v okvir nove hrane. Nekatere moje kolege poslance skrbi, kar do neke mere razumem, je pa pomembno razumeti, da je nanotehnologija ena od ključev do prihodnosti.
Evropa bi bila konkurenčno zelo prikrajšana, če ne bi sodelovala pri razvoju na tem področju. Ključ je znanstveno, temeljito testiranje, ki spremlja proces licenciranja in ga predlagana uredba jamči. Zelo pomemben je strog regulativni sistem označevanja. Ne smemo dovoliti, da bi s temi živili lahko zavajali potrošnike.
Pomembna je tudi razprava o kloniranih živalih. Bilo bi ustrezneje, če bi kloniranje regulirali v ločeni uredbi. V skladu z mnenjem Evropske agencije za varnost hrane potomci kloniranih živali ne bi smeli veljati za klone, a uredba mora ne glede na to veljati tudi za potomce kloniranih živali. To moramo potrošnikom nedvoumno pojasniti.
Mojca Drčar Murko
Gospa predsednica, lani smo s prepričljivo večino glasovali za resolucijo, ki je predlagala prepoved kloniranja živali za hrano in prodajo vseh proizvodov iz kloniranih živali in njihovih potomcev.
Pred glasovanjem o zakonodaji o novih živilih se spomnimo na razloge, zaradi katerih smo preudarni in se zavedamo tveganj za zdravje in dobro počutje živali. Iz preteklih izkušenj s podobnimi temami, ki se dotikajo varnosti hrane in etičnih odnosov med človekom kot dominantno vrsto in naravo, vemo, da je razumevanje javnosti zelo odvisno od specifičnega poznavanja zadeve. Potrošniki so vedno bolj občutljivi na trpljenje in poškodbe živali na kmetijah. Zato morajo vedeti, da kloniranje lahko povzroča bolečine in troši naravne vire. Toda razvoj kloniranja kot metode proizvajanja hrane se nadaljuje, ne da bi bila javnost o tem informirana.
Problemi s kloniranjem pa ne zadevajo le dobrega počutja živali, ampak tudi zaupanje potrošnikov v varnost hrane, saj velja splošno prepričanje, da je v Evropi proizvedena hrana zelo kakovostna. Oktobra lani je študija Eurobarometra pokazala resno zaskrbljenost potrošnikov zaradi potencialne možnosti, da bi v prihodnosti lahko pridobivali hrano iz klonov. Gre predvsem za prodajo uvožene hrane, ki bi jo lahko prodajali v Evropi, ne da bi bilo ustrezno označena, da je iz kloniranih živali. Zato se strinjam z zahtevo poročevalke, da naj Komisija pripravi poseben zakonodajni predlog o klonih.
Drugo področje, ki ga pokrivajo predlogi sprememb iz moje politične skupine in ga želim še posebej podpreti, je izmenjava informacij o poskusih na živalih, tako da bi preprečili nepotrebno podvajanje poskusov.
Na koncu bi se rada lepo zahvalila poročevalki za njeno temeljito delo na tem pomembnem delu evropske zakonodaje glede varnosti hrane in varovanja potrošnikov, pa tudi zdravja in dobrega počutja živali.
Satu Hassi
(FI) Gospa predsednica, gospe in gospodje, najlepša hvala gospe Liotard za dobro opravljeno delo in odlično poročilo. Zelo sem vesela, da se je odbor resno posvetil tveganjem, povezanim z nanomateriali, in da hoče prepovedati uporabo mesa iz kloniranih živali. Navsezadnje povzroča kloniranje živalim veliko trpljenja.
Pomembna se mi zdi tudi sprememba 60. Njegov namen je, da bi morali biti izdelki iz živali, ki so bile krmljene z genetsko spremenjenimi stvarmi, recimo mleko, jajca in meso, označeni, in upam, da bo to dobilo podporo Parlamenta. Evropski potrošniki se gensko spremenjeni hrani izogibajo in v trgovinah je zelo težko najti gensko spremenjeno hrano, nastalo iz rastlin. Pri krmi pa obstaja velika vrzel, ki omogoča, da na naše mize pride gensko spremenjena krma. Velik del evropske krme uvozijo iz drugih delov sveta, v glavnem iz Brazilije in Argentine, kjer je delež gensko spremenjene krme zelo velik.
Čas je, da načelo transparentnosti razširimo na krmo in idejo on označevanju gensko spremenjenih stvari na živalske proizvode. Predsednik vlade v moji državi je podprl to idejo pred dvema letoma, in upam, da jo bo Finska podprla tudi na Svetu ministrov.
Avril Doyle
Gospa predsednica, pozdravljam spremembe Uredbe o novih živilih, ki mora spodbujati inovacije v industriji hrane in pijač. Varovati mora delovanje notranjega trga in javnega zdravja in hkrati novim živilom olajšati dostop na trg.
Vendar pa me nekoliko skrbi tisto, kar imenujem znanstveni odpor in nezaupanje do Evropskega parlamenta - in tudi do naših nacionalnih parlamentov - kar je zdaj na velikem številu področij vzrok za resno zaskrbljenost. Ni pravično do nas samih, če čustveno, histerično ali populistično reagiramo na zadnje znanstvene dosežke, ki so bili ocenjeni v strokovnih revijah, in to tudi ni pravično do naših demokratičnih sistemov. Ko se v tem Parlamentu omeni gensko spremenjene izdelke, kloniranje in nanotehnologijo, potem so takoj potrebni dvojni varovalni ukrepi in odgovor je "ne”; nato se počasi odpremo in zamujamo z odobritvijo.
Gospa komisarka, skrbi me Evropska agencija za varnost hrane, saj ni jasno ali so njene zmogljivosti dovolj velike, da bo lahko pravočasno in temeljito obdelala dokumentacijo v skladu s to uredbo. Odgovor je verjetno "ne”, če lahko sklepamo po nerodni izkušnji z odobritvami gensko spremenjene hrane in krme in stopnji napredka na tem področju. Zakaj se v vseh vidikih tega področja odzovemo kot da bi bili znanstveno nepismeni? Zakaj gojimo tako močno nezaupanje do znanosti, ki je ovrednotena v znanstvenih revijah? Ali ni bil nihče ali tako zelo malo od nas v Parlamentu prej znanstvenik? Enako vprašanje lahko zastavimo o nacionalnih parlamentih. Zakonodajo moramo postaviti na temeljito, resno znanost in to sprejeti. V nasprotnem primeru bo vprašljiva naša kredibilnost kot zakonodajalcev.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospa predsednica, upoštevajoč to, kar je dobro za potrošnike, in velik vpliv, ki ga ima hrana na naše zdravje, se strinjam s stališčem poročevalke, da moramo jasno opredeliti namen uredb o novih živilih. Zelo si moramo prizadevati, da zagotovimo transparentnost in učinkovitost sistema za izdajanje dovoljenj novim živilom, ki mora potrošnikom zagotoviti varnost in izboljšati delovanje notranjega trga.
Po mojem mnenju je treba sedanjo opredelitev novih živil popraviti in upoštevati splošna načela in zahteve zakonodaje o hrani. Verjamem, da bi moralo biti trženje prehrambenih proizvodov dovoljeno le, če proizvod ne zavaja potrošnika, je popolnoma varen in hranilna vrednost proizvoda ni okrnjena. Ker nekatere snovi ali sestavine doslej še niso bile uporabljene za prehrano ljudi, je treba posebej paziti pri sprejemanju odločitev glede njihove zakonske ureditve. Podpiram vse aktivnosti, ki bodo pomagale vzdrževati visoko stopnjo varnosti hrane, in tisti, ki govorijo o ...
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Gospa predsednica, rada bi spregovorila o nekaterih zelo pomembnih točkah, ki so jih omenili cenjeni poslanci.
Kar se tiče nanotehnologij sem seznanjena z zadnjimi znanstvenimi stališči. Prepričali so me tudi s tem povezani dokumenti, omenjenimi v poročilu gospe Liotard. Evropska unija bo prva na svetu, ki bo imela sistemsko opredelitev namensko proizvedenih nanomaterialov in skladen in prilagodljiv pristop k tej tehnologiji.
Da bi pojasnili stališče Komisije glede opredelitve nanotehnologij, bi rada v imenu Komisije dala naslednjo izjavo.
Komisija ugotavlja, da se delo pri pripravljanju skupne opredelitve nanomaterialov še razvija. Komisija zato potrjuje, da je treba pri prihodnji zakonodaji Skupnosti upoštevati napredek glede skupne opredelitve, in ugotavlja, da komitološki postopki iz tega predloga tudi omogočajo, da se opredelitev iz tega predloga posodobi.
Kar zadeva obvezno označevanje vse hrane, proizvedene s pomočjo nanotehnologij, ugotavljam, da Komisija je za to, da so potrošniki obveščeni o prisotnosti nanomaterialov v hrani. Vendar bomo imeli v skladu z Uredbo o novih živilih odobritve za vsak posamezen primer s predpisanimi pogoji za uporabo takih proizvodov, vključno z zahtevami glede označevanja. Preučitev označevanja bo potekala za vsak primer posebej.
Naj pojasnim svoje stališče še o pomembnem vprašanju kloniranja. Povedala sem že, da se meni uredba o novih živilih ne zdi najprimernejši instrument za obravnavanje vseh vprašanj, povezanih s kloniranjem. Uredba o novih živilih obravnava le varnost hrane in izdajanje dovoljenj za dajanje v promet. Uporabe klonov v rejskih programih - semena, zarodkov in jajčnih celic - ne more urejati Uredba o novih živilih, prav tako to ni mesto za urejanje zdravja in dobrega počutja živali.
Kolegij komisarjev je 13. januarja organiziral orientacijski pogovor o kloniranju domačih živali za pridelavo hrane. Komisija se je strinjala, da ostajajo številna vprašanja še neodgovorjena. V tem pogledu Komisija tesno sodeluje z Evropsko agencijo za varno hrano in skrbi, da se izvajajo ustrezne znanstvene raziskave. Hkrati pa sem začela z razpravami z našimi glavnimi trgovinskimi partnerji: Združenimi državami, Kanado, Japonsko, Avstralijo in Novo Zelandijo.
Da, potrebujemo več informacij in podatkov o tehnikah kloniranja in načinu, na katerega naj obravnavamo potomce kloniranih živali iz regulativne perspektive .
Kot ste nekateri omenili, je julija lanskega leta Evropska agencija za varnost hrane predstavila mnenje o znanstvenih vidikih kloniranja za hrano v EU. Splošni zaključek mnenja je, so ocene tveganj nezadostne, ker ni na voljo dovolj podatkov. V zvezi z zdravjem in dobrim počutjem živali v mnenju jasno piše, da so učinki na pomemben delež klonov negativni, pogosto zelo negativni, in celo smrtni tako za klonirane kot za nadomestne živali.
Mnenje Evropske skupine o etiki osvetljuje tudi številna znanstvena vprašanja, na katera je treba odgovoriti, in raziskave, ki jih je treba opraviti o varnosti hrane, zdravju in dobrem počutju živali, sledljivosti in označevanju.
Na koncu bi rada potrdila, da je kloniranje gotovo vprašanje, ki se ga je treba lotiti, toda Uredba o novih živilih ni pravo mesto za urejanje vseh vprašanj okoli te občutljive zadeve.
Kljub temu bi rada v imenu Komisije obljubila, da bomo kar se da hitro pripravili temeljito poročilo o vseh vidikih tehnik kloniranja v zvezi s pridelavo živil, vključno z zdravjem in dobrim počutjem živali pri klonih in njihovih potomcih, skupaj z zakonodajnimi predlogi, če bo to primerno. Naj poudarim, da za to vprašanje lahko najdemo rešitev in v tem pogledu se zahvaljujem Parlamentu za razumevanje in sodelovanje.
stališče Komisije
Poročilo gospe Liotard
Komisija lahko sprejme spremembe 7, 12, 34, 35, 41, 42, 44, 45, 53 in 63.
Spremembe 3, 8, 15, 20, 58, 64, 65, 76, 87, 88 in 89 je načeloma mogoče sprejeti.
Spremembe 1, 6, 10, 25, 30, 31, 36, 40, 66, 67, 69, 77, 82, 84, 85 in 93 so sprejemljive, pod pogojem, da se jih preoblikuje.
Komisija ne more sprejeti sprememb 2, 4, 5, 9, 11, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 21, 22, 23, 24, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 37, 38, 39, 43, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 54, 55, 56, 57, 59, 60, 61, 62, 68, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 78, 79, 80, 81, 83, 86, 90, 91 in 92.
Kartika Tamara Liotard
poročevalka. - (NL) Gospa predsednica, iskreno bi se rada zahvalila kolegom poslancem za njihove prispevke v razpravi in za njihovo podporo različnim točkam mojega poročila. Seveda je bilo tudi nekaj kritičnih komentarjev. Tudi njih sem vesela, saj so lahko samo dobri za razpravo.
Naš cilj je jamčiti potrošnikom, da je hrana, proizvedena z novimi tehnologijam ali nova hrana, ki prihaja na trg, varna. Z našimi prispevki in našimi predlogi bomo uspeli doseči ta cilj. To bo dalo določeno gotovost tudi tistim proizvajalcem, ki razvijajo inovacije, saj bodo zdaj vedeli, kaj je dovoljeno in kaj ne. Poročilo pokriva tudi varovanje podatkov glede teh proizvajalcev, nekaj, kar tudi spodbuja inovacije na področju varnosti hrane.
Lepo bi se rada zahvalila tudi gospe komisarki za to, kar je rekla o nanotehnologiji. Res je, da se bo na tem področju še veliko spremenilo, in če določimo opredelitev zdaj, na začetku, jo bo mogoče spremeniti, ko se bo znanost razvijala.
Komisarki bi se rada zahvalila tudi za to, kar je povedala o kloniranju živali. Opozorila bi vas pa rada, da je Parlament že sprejel resolucijo, iz katere je jasno, da mesa kloniranih živali kot živila nočemo imeti na trgu. V tem poročilu je ta točka tudi zapisana in pozivam vas tudi, naj bo kloniranje živali izvzeto iz uredbe o novih živilih. Poročilo poziva k temu in kot smo pravkar slišali, se Parlament s to zamislijo močno strinja.
Na koncu bi se rada zahvalila še mojemu osebju, Thomasu, Vivian in Jan-Jaapu, ki so zelo trdo delali z nami pri pripravi tega poročila.
Predsednica
. Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v sredo.
