Krizne razmere zaradi vulkanskega pepela (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je razprava o:
vprašanju za ustni odgovor Komisije o kriznih razmerah zaradi vulkanskega pepela, ki sta ga zastavila Marian-Jean Marinescu in Mathieu Grosch v imenu Poslanske skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) - B7-0015/2011);
vprašanju za ustni odgovor Komisije o kriznih razmerah zaradi vulkanskega pepela, ki ga je zastavil Saïd El Khadraoui v imenu Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu - B7-0204/2011);
vprašanju za ustni odgovor Komisije o kriznih razmerah zaradi vulkanskega pepela, ki ga je zastavila Gesine Meissner v imenu Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo - B7-0202/2011); in
vprašanju za ustni odgovor Komisije o kriznih razmerah zaradi vulkanskega pepela, ki ga je zastavil Roberts Zīle v imenu Evropskih konzervativcev in reformistov - B7-0203/2011).
Marian-Jean Marinescu
vlagatelj. - (RO) Gospod predsednik, zaradi izbruha vulkana aprila lani je bilo treba zapreti številne sektorje evropskega zračnega prostora. Kriza, ki je sledila, je prizadela več kot 10 milijonov potnikov in pustila resne gospodarske posledice. Resolucija o kriznih razmerah zaradi vulkanskega prahu je pustila veliko stvari nedorečenih zaradi nezadostnega usklajevanja med institucijami, nezadostnih specifikacij in prožnosti, da ne omenjamo neoptimalne izrabe tehničnih sredstev.
Takrat sem povedal, kar ponavljam tudi zdaj, da moramo nujno izvesti potrebne ukrepe, s katerimi bomo lahko zagotovili, da nov izbruh vulkana ne bo imel enakih posledic. Za varnost letenja, ki vključuje izogibanje območjem, ki so onesnažena s pepelom, morajo biti odgovorni operater in posadka. Operaterji morajo dobiti točne podatke, da bodo tako lahko uporabili najboljše rešitve. Piloti so usposobljeni za ravnanje v izrednih pogojih in imajo izkušnje, potrebne za ocenjevanje tveganj in sprejemanje odločitev o preusmeritvi leta.
Da bi ta postopek tekel čim bolj učinkovito, so potrebni naslednji elementi: izboljšati moramo nadzor in napovedi, več denarja pa moramo vložiti v opremo na tleh in v zraku. Tehnična struktura mora zagotavljati točne podatke v realnem času in nenehne napovedi, ki jih omogoča sedanja tehnologija. Z uporabo večjega števila centrov za zbiranje in vzorčenje teh informacij se bo izboljšalo ocenjevanje tveganj in ustrezno načrtovanje letov. Vloga institucij za krizno upravljanje mora biti pojasnjena, saj bo s tem zagotovljeno, da bodo prevozniki prejemali informacije, potrebne za sprejemanje odločitev.
Regulatorni organ mora biti odgovoren za nadzor, medtem ko so svetovalni centri za vulkanski pepel odgovorni za obveščanje navigacijskih služb zračnega prometa o izbruhih in zelo tveganih območjih. Službe morajo obveščati letalske posadke o območjih, kjer je tveganje za onesnaženost s pepelom zelo veliko. Vpletene stranke morajo biti usposobljene za učinkovito krizno upravljanje z uporabo simulacijskih vaj.
Menim, da mora EASA nujno pripraviti specifikacije, potrebne za pojasnitev odgovornosti in nadzora na operativni ravni. Z vzpostavitvijo enotnega evropskega neba in izvajanjem programa SESAR bi se močno poenostavil postopek sprejemanja odločitev, hkrati pa bi se močno zmanjšale posledice v primeru krize. To so ključne točke, ki jih moramo razrešiti, saj bomo tako lahko zagotovili, da bomo v prihodnje lahko uspešno obvladali takšne razmere.
Brian Simpson
vlagatelj. - Gospod predsednik, pozdravljam priložnost, ki nam jo ponuja to vprašanje za ustni odgovor pri ponovni obravnavi težav potnikov in širše letalske industrije med lanskoletnim kriznimi razmerami zaradi vulkana na Islandiji.
Lani je postalo jasno, da države članice in celotna EU nimajo načrta za takšne dogodke, uporabljeni podatki so bili nepopolni, meteorologi niso mogli ali hoteli pomagati, vsi pa so izpilili umetnost valjenja krivde na druge ter sprejeli politiko izogibanja tveganju namesto politike obvladovanja tveganj.
Gospod predsednik, če smo odkriti, države članice niso ravnale pravilno. To je bilo takrat. Kako pa bo v prihodnje? Ali imamo celovit načrt, ki bo pokrival naslednji izbruh vulkana? Ali se bodo države članice v prihodnje usklajevale na ravni EU, če se to zgodi? Ključnega pomena je, ali bodo vključile letalsko industrijo, predvsem pa letalske prevoznike, preden bodo svetovale? Izogniti se moramo lanskim napakam, zaradi katerih je ena država zaprla svoj zračni prostor, medtem ko so bili zračni prostori sosednjih držav še naprej odprti in je to vodilo v kaos, zmedo in velike gospodarske posledice.
Gospod predsednik, vulkan na Islandiji je izpostavil pomembno stvar: zagotovil je boljši argument za enotno evropsko nebo, kot bi ga lahko kateri koli politik. Na nas je, da zdaj to hitro razvijemo in zagotovimo, čeprav so se države članice tako kot vedno vrnile k starim navadam in zavlačujejo pri tem potrebnem projektu.
Gesine Meissner
vlagateljica. - (DE) Gospod predsednik, v prejšnji točki dnevnega reda smo pravkar govorili o naravnih nesrečah. V tem primeru je zračni promet popolnoma zaustavila sila narave. Eyjafjallajökull - verjetno zdaj vsi poznamo ta vulkan - je izbruhnil lani in popolnoma ohromil velik del zračnega prometa. Med prejšnjim govorom sem spet opazila, da imamo odlično predsedstvo Odbora za promet in turizem, saj je to, kar je povedal prejšnji govornik, zelo podobno temu, kar sem hotela povedati jaz. Zdaj bom poskusila nekoliko spremeniti govor.
Res je šlo za kaos - kot je že povedal gospod Simpson. Kot Evropejci z visoko tehnološkimi zmogljivostmi in s tako obsežnim usklajevanjem, smo bili nemočni, ko smo se spopadali z nesrečo in poskušali najti rešitev zanjo. Spoznali smo, da je sklenjenih premalo sporazumov. Potem smo ustanovili delovno skupino. Pri tej temi smo se predvsem ubadali z vprašanji, ali ima delovna skupina že kakršne koli uporabne rezultate, o katerih bi lahko razpravljali, in ali je objavila kakršne koli študije. Vsaj jaz ne poznam nobene. Ali je bilo posvetovanje o takšnih izbruhih vulkanov opravljeno z vsemi mednarodnimi strokovnjaki? Kot smo lani na plenarni seji že razpravljali, so na drugih koncih sveta izbruhi vulkanov pogostejši kot v Evropi, kljub temu pa jim uspe zagotavljati posodobljene podatke in usklajevati vse razmere.
Skrbi me tudi nekaj drugega. Četrtega maja je bilo na Svetu ministrov za promet omenjeno, da moramo povezati evropski prometni sistem. To je lahko seveda v takšnih primerih koristno. Kako daleč smo pri izboljšanju odzivnosti v primeru novih izbruhov vulkanov? Tega seveda ni mogoče napovedati. Preprosto se bo zgodilo.
Imam še dodatno vprašanje: ali vemo, kakšno tehnologijo bi potrebovali za boljše obvladovanje takšnih razmer? V Nemčiji imamo na vseh vremenskih postajah ustrezne naprave, ki zbirajo podatke in lahko te posodobljene podatke zelo hitro prenašajo odgovornim ljudem letalskih družb, pa tudi pilotom, da se lahko odločijo, ali je let varen.
Naj izpostavim še eno dodatno točko, ki ni bila omenjena, za katero pa menim, da je pomembna v tem sklopu: krizne razmere zaradi pepela in težave, ki jih prinaša sektorju letalskega prevoza, so prizadele 10 milijonov potnikov in seveda tudi mnoga podjetja. Nekateri potniki so obtičali in niso mogli nadaljevati s potovanjem. Postavlja se vprašanje glede razmer, povezanih s pravicami potnikov. Imamo pravice za letalske potnike, vendar se mi zdi, da v tem primeru niso bile vedno povsem upoštevane. Mogoče bi jih morali še enkrat pregledati.
V zvezi s tem je veliko vprašanj. Gospod Hahn, ne vem, ali boste lahko zdaj odgovorili nanje, saj promet ni vaše področje. Prepričana sem, da je mogoče na vprašanja, ki sem jih zastavila poleg pisnega vprašanja, odgovoriti kasneje. Vidite lahko, da nas ta tema močno zanima. Sektor letalskega prevoza je zelo pomemben in zato potrebujemo enotno evropsko nebo.
Roberts Zīle
Gospod predsednik, ne želim ponavljati, kar so poslanci že povedali, zanima pa me, zakaj zastavljamo ta vprašanja? Od teh dogodkov je minilo že skoraj leto dni in možno je, da bodo enostavno utonili v pozabo. Želeli smo zagotoviti, da bi bilo to vprašanje še vedno pomembno za Komisijo, in pričakujemo, da bo komisar ukrepal glede teh vprašanj glede na to, kar smo se naučili iz lanskega izbruha vulkana. Pokazalo se je, da je letalski trg v primerjavi z drugimi načini prevoza po Evropi verjetno najbolj domač trg Evropske unije. To pomeni, da za sprejemanje odločitev, kot tudi za njihovo pripravo, potrebujemo postopek, ki se razlikuje od postopkov, potrebnih za druge vrste prevoza. Gre za vprašanje pomanjkanja teh podatkov in nesodelovanja operaterjev v postopku sprejemanja odločitev ter za dejstvo, da se odločitve sprejemajo na ravni držav članic. Načeloma to seveda temelji na zakonodaji. Čeprav pa pripadam politični skupini, ki vedno podpira načelo subsidiarnosti, menim, ob upoštevanju lanskih razmer, da bi morali na podlagi tega primera razmisliti, ali ne bi bilo bolje, da bi pogosteje sprejemali odločitve na evropski ravni. Potnike skrbi tudi, da se različni letalski prevozniki drugače obnašajo do njih in da izterjava nadomestila od teh letalskih družb preko sodišč ni enostavna. Jasno je, da ne sme priti do okoliščin, v katerih bi različne letalske družbe izšle iz krize na drugačne načine, z drugačnimi stroški. Kot tretjo točko želim poudariti stvari, ki se jih lahko naučimo iz te krize, in sicer da so v Evropski uniji različni "otoki", ki niso povezani z različnimi vrstami prevoza v druge države članice Evropske unije. To pomeni, da bi morali pri letošnji pripravi načrta TEN-T in proračuna TEN-T za naslednjo finančno perspektivo, kot tudi proračuna za kohezijsko politiko, omogočiti naložbe v druge vrste prevoza, da bi te "otoke" povezali s preostalim delom Evropske unije. Hvala.
Johannes Hahn
član Komisije. - Gospod predsednik, izbruh vulkana Eyjafjallajökull na Islandiji aprila 2010 je imel močan vpliv, zaradi katerega je morala EU nujno ukrepati. Komisija je zato predlagala takojšnje ukrepe za usklajevanje stališča EU in za krepitev zakonodajnega okvira. Zaradi tega je Evropa močnejša partnerica na svetovni ravni.
Komisija aktivno sodeluje pri praktičnem delu za izboljšanje veljavnih metodologij za izogibanje vulkanskemu pepelu v letalstvu. Komisija je na primer pripravila poseben poziv v skladu s sedmim okvirnim programom z naslovom "Tehnološka podpora za krizno usklajevanje v zračnem prometu po velikih motečih dogodkih". Hkrati Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) pripravlja pravila glede zahtev za plovnost in ocene tveganj za varne lete v zračnem prostoru z vulkanskimi onesnaževalci.
V tesnem sodelovanju z EASA smo z operativnega vidika razvili pristop. Ta pristop povzema prakse iz drugih delov sveta. Gre za naslednja vodilna načela: prvič, letalski prevoznik je odgovoren za varnost delovanja. Pred delovanjem v zračnem prostoru, ki je onesnažen z vulkanskim pepelom, mora letalski prevoznik opraviti oceno tveganja, ki jo mora potrditi nadzorni organ. Ta postopek mora ponoviti ob pomembnih spremembah.
Drugič, letalski prevoznik mora pokazati, da so viri informacij, ki jih uporablja v oceni varnostnega tveganja, pravilni. Prav tako mora dokazati pristojnost in zmožnost za pravilno razlago takšnih podatkov. Letalski prevoznik mora pred začetkom obratovanja od proizvajalca pridobiti posebne informacije o občutljivosti zrakoplova na vplive pepela v zraku in o vplivu takšnega pepela na njegovo plovnost. To se mora upoštevati tudi v oceni tveganja.
Pri obravnavi takšnih uničujočih dogodkov je ključnega pomena skupno sprejemanje odločitev med državami članicami in industrijo. Da bi zagotovila celovite in usklajene ukrepe, je Komisija, skupaj z Eurocontrolom, ustanovila krizno koordinatorsko celico za evropsko letalstvo po srečanju Sveta ministrov za promet 4. maja 2010. Od ustanovitve se je celica že večkrat sestala, da bi izoblikovala svoje sestave in postopke. Da bi preizkusili in preverili pravočasno delovanje, bo ta celica sodelovala v vaji s simulacijo vulkanskega izbruha, načrtovani za 13. in 14. aprila 2011 pod okriljem organa ZN, ICAO.
Krizne razmere zaradi vulkanskega pepela so izpostavile, kako pomembno je enotno evropsko nebo. Zato je Komisija pospešila njegovo izvajanje na primer s sprejetjem načrta izvedbe SES in povezanih ciljnih učinkovitosti na ravni EU, sprejetjem izvedbenih pravil za funkcije upravljanja omrežja, imenovanjem vodje omrežja, sprejetjem izvedbenih pravil in navodil za funkcionalne bloke zračnega prostora, imenovanjem nekdanjega poslanca v EP, gospoda Georga Jarzembowskega, za koordinatorja funkcionalnih blokov zračnega prostora in pričakovanim dokončanjem razširitve pristojnosti EASA na varnostne predpise na področju upravljanja zračnega prometa do aprila 2011.
Naj na koncu povem, da Komisija še naprej dela na teh zelo celovitih in tehničnih vprašanjih. Komisija sodeluje z EASA, ICAO, državami članicami in industrijo, da bi tako zagotovila varnost evropskega zračnega prostora.
Mathieu Grosch
Gospod predsednik, gospod Hahn, na vaš odgovor gledam kot na odgovor Komisije, prav tako pa ne pričakujem, da se boste podrobno spuščali v vprašanja, ki jih je danes zastavil Odbor za promet in turizem.
Nekaj je jasno: odpovedanih je bilo več kot 100 tisoč poletov, prizadetih pa je bilo 300 letališč in več kot 10 milijonov potnikov. Iz takšnih dogodkov se moramo naučiti. Zaradi tega danes tudi zastavljamo vprašanje, saj smo zelo hitro pozvali k usklajevanju, kar pa se očitno ni zgodilo. V roku 24 ur ni mogoče improvizirati pri usklajenem ukrepanju. Gre za vprašanja, na katera danes želimo slišati odgovore, ne samo Parlament, ampak tudi državljani Evrope.
Najprej želimo vedeti, ali so se informacije o vplivih in lokacijah takšnih pojavov izboljšale?
Drugič, kakšno vlogo bodo imeli organi EU v zvezi s tem v prihodnje in kakšne pristojnosti glede odločanja bodo imeli? Ali bomo še naprej imeli 27 sočasnih odločitev ali pa ima Komisija druge predloge in v kolikšni meri bodo pri tem sodelovali letalski prevozniki? To vprašanje je bilo večkrat zastavljeno.
Krizni odbor se naj bi sestal - se srečuje in bo izvedel vse preskuse. Za Parlament, s tem pa tudi za evropske državljane, je zelo pomembno, da bodo obveščeni o rezultatih teh preskusov.
Ko govorimo o usklajevanju, je pomembno, da je le to zagotovljeno tudi zunaj EU. Prav tako se moramo dogovoriti o strukturah na mednarodni ravni, saj zračni prostor in nekatere nesreče niso omejene z mejami.
Drug pomemben dejavnik so potniki. Govorimo o 10 milijonih potnikov, vendar teh 10 milijonov potnikov ni bilo samo turistov, ki so morali podaljšati počitnice ali so bili veseli podaljšanih počitnic; bili so tudi ljudje, ki so morali priti domov ali nujno priti na določeno destinacijo. V tem primeru se ne moremo enostavno sklicevati na pravice potnikov; dolžni smo delovati na usklajen način in zagotoviti alternativne možnosti in večjo uporabo drugih vrst prevoza. Na primer, potrebujemo hitrejše določanje železniških povezav, kadar je to potrebno. Tudi tu v roku 24 ur ni mogoče improvizirati. Gre za vprašanja, ki jih zastavljamo tudi v imenu državljanov in potnikov. Ne gre le za vprašanje pojasnjevanja njihovih pravic.
Na koncu naj izpostavim - to ste omenili - funkcionalne bloke zračnega prostora, ki jih poznamo tudi pod imenom FAB: predlog je, da bi jih imeli sedem in ne 27. To bi lahko delovalo. Vendar si danes upam napovedati, da nam to ne bo uspelo do leta 2012, ker si države članice tega ne želijo. V zvezi s tem moramo prav tako poslati jasno sporočilo, da je zmanjšanje števila blokov zračnega prostora nujno potrebno. Tudi to lahko deluje. Gospod Hahn, vabim vas, da pridete v Maastricht - pot ni zelo dolga. Sodelovanje med tremi ali štirimi državami v povezavi z zgornjo plastjo zračnega prostora je že vzpostavljeno. Ravno tu se rešujejo vse težave, ki jih izpostavljajo države. Pojdite tja, predlagajte to Komisiji in uporabite kot model za Evropo, za sedem funkcionalnih blokov zračnega prostora. Potem nam bo to uspelo urediti v roku dvanajstih mesecev.
Edit Herczog
v imenu skupine S&D. - Gospod predsednik, ker nisem članica Odbora za promet, se nekateri poslanci mogoče sprašujejo, zakaj si tako goreče želim spregovoriti o tem vprašanju. Tako kot drugi sem bila žrtev oblaka pepela. Potovala sem na Baku in imela velike težave, ko sem se vračala.
To skrbi vse evropske državljane. Šlo je za priložnost, ko bi Evropa lahko dokazala svojo dodano vrednost - ni nam uspelo. Menim, da so evropski državljani razumeli, da EU še ni bila pripravljena na enotno ukrepanje, vendar moramo zagotoviti, da bomo ob naslednjem podobnem primeru lahko enotno ukrepali. Zato menim, da je projekt Enotno evropsko nebo nujno potreben. Glede tega se vsi strinjamo.
Čeprav nisem članica Odbora za promet, želim omeniti, da ne potrebujemo le enotnega evropskega neba, ampak tudi enotno evropsko infrastrukturo, ki bo povezana s tem. Zato želim na tem plenarnem zasedanju opozoriti, da potrebujemo projekta Galileo in GMES -, saj gre za pomembno evropsko infrastrukturo, če nam ju uspe dokončati - če želimo to uresničiti. Zato si prizadevamo za zagotovitev proračunskih postavk, namenjenih tem vprašanjem, hkrati pa moramo evropskim državljanom bolje pojasniti, zakaj potrebujemo te projekte.
Ravno zaradi tega sem želela spregovoriti in poudariti, da poleg evropskih politik na tem področju potrebujemo tudi evropsko infrastrukturo.
Nathalie Griesbeck
v imenu skupine ALDE. - (FR) Gospod predsednik, komisar, pred manj kot enim letom je bilo v Evropi zaprtih tristo letališč v 23 od 27 držav Unije. Zaradi tega je prišlo do znatnih finančnih izgub, predvsem pa, kot so omenili predhodni govorniki, je moralo več kot 10 milijonov ljudi, ki niso bili vsi na turističnem potovanju, preložiti pot in poiskati druga prevozna sredstva.
To se je zgodilo zaradi opustošenja, ki ga je povzročil naravni pojav, zaradi katerega smo se znašli v pomembnem odnosu do narave in zaradi katerega je bil ohromljen zračni prostor kot še nikoli do zdaj.
Seveda je težko napovedovati izbruhe vulkanov, še težje pa nastajanje oblakov vulkanskega prahu - veliko težje, seveda, kot napovedati snežne zamete. Vendar pa so krizne razmere, ki jih je povzročil ta oblak, izpostavile vse pomanjkljivosti upravljanja zračnega prometa v Uniji in tudi slabosti in neobstoj mnogih orodij za upravljanje.
Na podlagi teh treh dejavnikov želim predlagati tri predloge za obnovo: prvič, glede obvezne somodalnosti; drugič, glede potrebe po metodi Skupnosti za odzivanje na takšne izzive; tretjič, glede pravic potnikov, čemur namenjamo največ pozornosti.
V zvezi s prvim elementom je v kriznih razmerah postalo jasno, da moramo v evropskem prometu nujno okrepiti somodalnost, saj je oblak izpostavil omejitve sistemov letalstva na evropski ravni in železniškega prometa, saj mnogim potnikom ni uspelo najti alternativne možnosti. Kot je razvidno iz študij, ki so bile izvedene v zadnjem letu, posledice teh kriznih razmer z okrepljeno somodalnostjo ne bi bile tako ogromne, ohromelost pa bi bila manjša.
Glede drugega elementa, tako kot pri finančni krizi in v razpravah glede metode Skupnosti v primerjavi z medvladnim delovanjem na področju prometa, težav, s katerimi smo se spopadali in ki se lahko ponovijo, ne bo mogoče odpraviti s tem medvladnim delovanjem ali delnim odgovorom 27 držav članic, ampak bomo to lahko storili le s pravo metodo Skupnosti. Za to moramo seveda okrepiti pristojnosti Eurocontrola v sistemu Skupnosti in seveda nujno vzpostaviti enotno evropsko nebo, kot je že bilo izpostavljeno.
Tretjič, tu so potniki, ki jim namenjamo največ pozornosti ...
(Predsednik je prekinil govornico.)
Kot sem povedala v uvodu, opazili boste, da sem za konec pustila najpomembnejše vprašanje.
Eva Lichtenberger
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, rada bi se zahvalila Komisiji - tega ne počnem pogosto -, ker je vztrajala pri varnosti kljub nasprotovanju nekaterih letalskih prevoznikov, ki so zaradi finančnih posledic želeli zmanjšati pomen težave. Vendar mora varnost tudi v prihodnje ostati vodilno načelo. Na evropski ravni pa moramo doseči nekaj izboljšav.
Kaj če bi denimo izboljšali naše skupne merilne sisteme? Ali so vzpostavljene strategije glede tega, kako in ob kakšni delitvi dela lahko merimo takšna onesnaženja, da bi tako lahko hitreje izdali dokaj zanesljive izjave? Vem, da je to zelo težko narediti, predvsem zaradi meteoroloških razmer, kljub temu pa želim vedeti, ali je bil dosežen napredek pri usklajevanju, da vsaj opravljamo meritve in jih ocenjujemo glede na ista merila.
Te krizne razmere, ki jih je povzročil vulkanski prah, kažejo, kako ranljiv je naš močno opremljen sistem zračnega prometa - to lahko vidimo vsi že na naših letališčih. Že dve ali tri zamude pri normalnih pogojih delovanja povzročijo vrsto nevšečnosti, zaradi česar uporaba storitev v normalnih pogojih delovanja postaja vse težja, kaj šele, če se pojavijo dodatne težave zaradi vremenskih dogodkov ali česa takšnega, kot so krizne razmere zaradi vulkanskega prahu; razmere se spremenijo v popoln kaos. Imamo sistem, ki ne dopušča napak, in na tem področju moramo tudi uvesti izboljšave, saj je sistem le tako dober, kot je učinkovita njegova sposobnost odzivanja v posameznih primerih na način, ki dopušča napake.
Očitno je, da smo naleteli na resne pomanjkljivosti, in sicer na splošno pomanjkanje sodelovanja med železniškim, cestnim in zračnim prometom. Ustreznih nadomestnih ukrepov na tleh ni bilo mogoče izvesti ravno zaradi nezadostnega sodelovanja.
V zvezi z enotnim nebom, ki se je v tem primeru izkazalo za nujnost - saj bi bilo usklajeno ukrepanje v vsakem primeru boljše -, želim povedati, da kakor dolgo bodo posamezne države članice prepričane, da lahko le one same resnično učinkovito nadzirajo svoj zračni prostor in da preostale tega nikakor niso sposobne - tu govorim o našem zračnem prostoru v osrednji Evropi -, ne bomo dosegli nobenega napredka. Egoizem škodi evropskemu sodelovanju in evropski ideji. Tega se moramo zavedati.
Jacqueline Foster
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, v razpravi je bilo to že omenjeno, vendar bom ponovila, da se vsi zavedamo, kako hude posledice je povzročil oblak vulkanskega pepela. Kot je bilo omenjeno, je bilo odpovedanih več kot 100 tisoč letov, več deset milijonov poslovnežev in turistov ni moglo potovati po načrtu, prišlo je do zamud pri prevozu blaga in tovora ali pa so bili ti prevozi povsem odpovedani, prizadeta so bila podjetja, naši evropski prevozniki in letališča pa so utrpeli katastrofalne finančne izgube. Evropske letalske prevoznike je to stalo več kot 2 milijardi EUR. Institucije v Evropi in državah članicah, ki so bile odgovorne za reševanje teh vprašanj, so bile povsem ohromljene in če razmere ne bi bile tako resne, bi si zaslužile posmeh.
V kaosu je bilo jasno le eno. Letalski prevoz je izjemno pomemben za evropsko gospodarstvo, kot posamezniki pa smo odvisni od uspešne in učinkovite industrije letalskega prevoza, kjer je varnost posadke in potnikov najpomembnejša. Zato z veseljem podpiram to vprašanje za ustni odgovor, tudi zaradi tega, ker sem na prejšnji plenarni razpravi o tem vprašanju pozvala Evropsko unijo, da preuči mednarodno najboljšo prakso pri reševanju težave vulkanskega pepela, in izpostavila predvsem Ameriko, ki je v zvezi s tem vedno uporabljala temeljitejši pristop. Vsekakor pozdravljam dejstvo, da je Komisija v svoji oceni kriznih razmer sprejela, da mora Evropa ponovno pregledati postopke ob pomoči Mednarodne organizacije za civilno letalstvo.
Mednarodna najboljša praksa nam pravi, da morajo odgovornost za obvladovanje morebitnih nevarnosti, povezanih z vulkanskim pepelom, prevzeti letalski operaterji kot del sistemov upravljanja varnosti. Oblasti morajo nadzirati sisteme upravljanja varnosti letalskih prevoznikov in tako zagotoviti, da so skladni z zahtevanimi varnostnimi standardi. To je postopek, ki ga uporabljajo v ZDA in drugih državah, ki uspešno rešujejo težave ob izbruhu vulkanov, ne da bi bil pri tem v večji meri moten zračni promet.
Ključnega pomena je jasno in odločno združeno vodenje, Evropska agencija za varnost v letalstvu pa mora zagotoviti, da bodo države članice EU prilagodile svoje veljavne postopke in tako zagotovile, da bodo letalski operaterji prevzeli odgovornost in deležni podpore pri sprejemanju takšnih odločitev v prihodnje.
Krizne razmere aprila in maja lani so jasno pokazale, da si moramo prizadevati za popolno izvedbo enotnega evropskega neba in programa SESAR. Evropska industrija in davkoplačevalci so že vložili ogromne vsote denarja v te projekte, kot evropski zakonodajalci pa si moramo še naprej prizadevati za uravnotežene, stroškovno učinkovite in strukturne reforme. Pozdravljam današnje pripombe komisarja. Upajmo, da bomo nadaljevali v pozitivni smeri.
Juozas Imbrasas
Gospod predsednik, ker danes spet razpravljamo o kriznih razmerah zaradi vulkanskega pepela, se zdi, da je ta tema še vedno pomembna in da še vedno nimamo odgovorov na vprašanja. Razumemo, da vulkani ne upoštevajo nobenih pravil in da ne moremo izključiti nepredvidljivih okoliščin. Vse to je povezano s preživetjem letalske industrije, vendar na zrakoplove nimajo negativnih posledic le vulkani, ampak tudi nevihte, sneg in podobni pojavi. Seveda ne moremo odpraviti, zaustaviti ali napovedati vsega, kar se lahko zgodi v letalstvu. Jasno je, da moramo največ pozornosti nameniti varnosti zrakoplovov, življenju ljudi in njihovi mobilnosti.
Veseli me, da z izvajanjem pobude enotnega neba sledimo celovitemu programu, da bi tako posodobili upravljanje zračnega prometa. Strinjam se s poslanko, ki je pravkar povedala, da moramo poskrbeti tudi za skupno infrastrukturo. Ko pa že govorim o tej temi, želim poudariti, da moramo obravnavati in razpravljati tudi o razvoju alternativnih načinov prevoza. Na tem področju moramo doseči večji napredek. Te krizne razmere so vplivale predvsem na vzhodne države članice Evropske unije, ki so bile ločene od dela zahodne Evrope in v nasprotju z drugimi državami članicami Evropske unije niso imele dovolj možnosti za izbiro alternativnih načinov prevoza. Vemo, da moramo nujno vzpostaviti sistem alternativnih načinov prevoza, vseevropska omrežja, železniške povezave, alternativni zračni promet, takšen, kot je bil zagotovljen v zvezi z električnimi in telekomunikacijskimi omrežji. Glede na finančne perspektive moramo pri ponovnem pregledu vseevropskih omrežij postaviti prizadevnejše cilje. Poskrbeti moramo, da bo v primeru težav v zračnem prometu le tega mogoče enostavneje nadomestiti s kopenskim prometom, predvsem z železnicami. Čas je, da razmislimo o posebnih alternativnih možnostih in da jih čim prej izvedemo.
Diane Dodds
Gospod predsednik, kot drugi poslanci sem tudi sama članica Odbora za promet in turizem, vendar prihajam iz Severne Irske, otoka na robu Evrope. Zato si lahko predstavljate, kako zelo pomembne so za naše gospodarstvo in za osebna potovanja dobre zračne in morske povezave.
V zadnjih nekaj mesecih, tudi ta teden, sem se ukvarjala z zaostalimi primeri posameznih volivcev, ki jih je prizadela ta nenavadna kriza. Po ocenah naj bi v kriznih razmerah zaradi vulkanskega pepela samo v Združenem kraljestvu stroški vsak dan presegali 200 milijonov GBP. Da bi se temu izognili, moramo tesneje sodelovati in bolje poznati najboljše prakse, da bi tako v prihodnje lahko pripravili načrt za preprečevanje motenj in tako ogromnih posledic za gospodarstvo.
Kot sem omenila, sem dobila veliko pritožb posameznih volivcev, večina pa je bila povezanih z letalskimi prevozniki, njihovim ravnanjem s posamezniki in premajhnim zavedanjem obveznosti glede oskrbe. Pozivam, da to preuči tudi Komisija.
Ville Itälä
(FI) Gospod predsednik, seveda poznamo žalostne zgodbe, ki smo jih slišali ob pojavu oblaka pepela. Mnogi ljudje niso mogli priti na pogrebe svojcev, na poroke svojih otrok ali podobne dogodke. Šlo je za zelo osebne, obžalovanja vredne dogodke, da ne omenjam finančnih stroškov, ki so nastali zaradi trpljenja 10 milijonov ljudi. Nič ni delovalo.
Nismo se mogli odzvati, da ima EU rešitev za te razmere, predsednik Odbora za promet in turizem pa je pravilno povedal, da tega tveganja nismo mogli predvideti, nismo ga mogli nadzirati, vse skupaj pa je spominjalo na popoln kaos.
Komisija mora javnosti čim prej zagotoviti odgovore, ki jih zahteva: odgovore, ali imamo tehnične rešitve ali pa jih bodo odkrili našli letalski prevozniki. Če obstajajo, kakšne bi lahko bile? Kakšne bodo pravice potnikov v prihodnje, če pride do enakih razmer, ko se ljudje ne bodo mogli vrniti domov? Kdaj bomo dobili učinkovit skupen evropski zračni prostor? Ljudje želijo, da ga dobimo čim prej, saj se to ne more več dolgo nadaljevati. Kakšen je alternativni načrt? Kakšna prevozna sredstva naj uporabimo? Tokrat so bili na slabšem ljudje. Drugi so naročili taksije iz Španije na Finsko in plačali več tisoč evrov. To se v prihodnje ne sme več ponoviti: Vzpostavljen mora biti načrt, kako bi lahko ljudje dobili boljše storitve v zvezi s temi alternativnimi možnostmi.
V zvezi s tem želim zastaviti drugo vprašanje, ki je bilo tu omenjeno in drug naravni pojav: sneg. Decembra je zaradi sneženja na letališčih v Evropi obtičalo več deset tisoč ljudi. V moji državi, na Finskem, imamo vedno obilo snega in hudo zmrzal, vendar stvari delujejo. Zato moramo poskrbeti, da bodo tudi evropska letališča pravilno delovala. To ni pretežko in ne moremo kar obupati: zadevo moramo obravnavati in tako zagotoviti državljanom pravice, ki jim pripadajo.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospod predsednik, izbruh vulkana na Islandiji in velike količine snega v lanskem letu so močno prizadeli evropski zračni promet Da bi se v prihodnje izognili takšnim razmeram, želim vprašati Komisijo, kakšne nove uredbe pripravlja za izboljšanje pravnega okvira za pravice potnikov, ki potujejo v zračnem prometu.
Kljub svetovalnima centroma za vulkanski pepel v Londonu in Toulousu, ki sta del mednarodne mreže devetih takšnih centrov, ki jih je vzpostavila organizacija ICAO, in specialističnega centra v Londonu, ki pripravlja sezname tveganja za nastanek vulkanskega pepela, moramo izboljšati evropsko infrastrukturo in uvesti sistem za merjenje koncentracij oblakov vulkanskega prahu v realnem času.
Uredba (ES) št. 1070/2009 o izboljšanju delovanja in trajnosti evropskega letalskega sistema zahteva, da države članice izvedejo potrebne ukrepe in do 4. decembra 2012 zagotovijo izvajanje funkcionalnih blokov zračnega prostora.
Komisijo sprašujem, ali bo izvajanje enotnega evropskega neba potekalo skladno z določenih časovnim razporedom. Evropska unija mora prav tako zagotoviti somodalnost in sistem za rezervacijo in izdajanje vozovnic za potovanja v Evropi, ki vključujejo različne vrste prevoza. Evropska unija potrebuje sistem hitre železnice, ki bo povezovala vse evropske prestolnice in mesta.
Liam Aylward
Gospod predsednik, zaradi lanskih kriznih razmer zaradi vulkanskega pepela je bilo odpovedanih skoraj 100 tisoč letov, kar je med potniki povzročilo pravi kaos. Danes želim Komisijo opozoriti ravno na posledice, ki so jih te krizne razmere imele za potnike.
Prizadetih je bilo več kot 10 milijonov ljudi, zaradi odpovedi letov pa je več tisoč potnikov utrpelo znatne gospodarske stroške. Čeprav imajo letališča oznake in letake, ki potnike obveščajo o njihovih pravicah, to ne pomaga v primerih odpovedi ali večjih motenj pri poletih, kot jih je povzročil oblak pepela. Potniki imajo v skladu z zakonodajo EU pravico, da jim letalski prevozniki zagotovijo informacije in pomoč.
Vendar je večina potnikov, katerih potovanja so bila prekinjena, veliko časa in denarja porabilo za pridobivanje informacij, iskanje nadomestnih vozovnic ali izterjavo odškodnin od letalskih prevoznikov. Komisija mora biti pri tem vprašanju učinkovitejša. Največja težava, s katero se potniki srečujejo v takšnih razmerah, je, kako pridobiti informacije, kako stopiti v stik z letalskimi prevozniki. Čeprav se zavedajo pravic, jim to ne pomaga, če obtičijo na letališču ali čakajo na letalsko družbo.
Čeprav se zavedam, da so bili letalski prevozniki v času kriznih razmer zaradi vulkanskega prahu pod velikim pritiskom, saj so morali obravnavati več tisoč potnikov - priznati moram, da so nekateri opravili osupljivo delo -, ljudje na splošno zelo težko pridobijo informacije in pomoč, kadar jih potrebujejo.
To še dodatno potrjuje kaos v prometu zaradi slabega vremena decembra 2010. Potniki potrebujejo najnovejše informacije, vendar jim mora biti omogočeno, da navežejo stik z letalskimi prevozniki, da bi lahko uveljavili svoje pravice. Potnikom, katerih potovanje je bilo prekinjeno, morajo biti letalski prevozniki, potniške službe na letališčih in informacije lažje dostopni. Ni dovolj, da državljane Evropske unije obveščamo o pravicah potnikov; pomoči morajo biti deležni tudi, kadar jih uveljavljajo v času kaosa v prometu.
Michael Cramer
(DE) Gospod predsednik, ta naravna nesreča je močno prizadela številne ljudi. Če pa jih primerjamo s poplavami in orkanom v Avstraliji ali potresom v mestu Christchurch na Novi Zelandiji, smo jo odnesli brez prask. Varnost ima absolutno prednost, povsem upravičeno. Komisar Kallas je sprejel pravo odločitev v soglasju z ministri EU za promet v državah članicah.
Ne razumem kritik, uperjenih proti letalskim družbam. Jasno je, da so utrpele izgube - omenjen je bil znesek 2 milijard. Vendar ni prav, da odgovornost za presojo, ali nadaljevati z leti ali ne, prepustimo letalskim prevoznikom. Ta odločitev mora biti sprejeta na politični ravni. Glavna pozornost mora biti namenjena varnosti. Predstavljajte si, da bi se zaradi vulkanskega prahu zgodila letalska nesreča. Naša razprava bi bila povsem drugačna, in sicer bi razpravljali o tem, kako neodgovorno je bilo, da so letalu sploh dopustili vzleteti.
Potrebujemo načrt B, kot je bilo povsem upravičeno omenjeno, alternativna možnost pa je železniški sistem. Letalski prevozniki zaradi oprostitve davka na goriva od evropskih davkoplačevalcev letno prejmejo 30 milijard EUR. Ta denar morajo vložiti v železniški sistem, vsaj deloma, da bomo v takšnih okoliščinah imeli na voljo alternativno možnost.
Najprej varnost - to zahtevajo ljudje, povsem upravičeno. To mora veljati tudi v prihodnje.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospod predsednik, te razmere so pokazale, da Evropa ni pripravljena na takšne krizne razmere. Kljub temu, kar poslušamo v Parlamentu, strokovnjaki pravijo, da je bil naš odziv prekomeren in da bi nekatere lete vsekakor lahko dovolili. To pa kaže na nedvomen obseg ohromelosti, v kateri smo se znašli. Govorniki, ki so omenjali nekatere alternativne možnosti v obliki razvoja železniškega omrežja, imajo seveda prav. To je jasno. Na področju letalstva je odgovor na to težavo v boljšem usklajevanju in krepitvi vloge Evropske agencije za varnost v letalstvu. Poleg tega je dobro, da je Evropski parlament novembra sprejel ustrezen predpis o tej temi. Šlo je za korak v pravo smer.
Béla Kovács
(HU) Gospod predsednik, zaradi izbruha vulkana moramo premisliti o prednostnih nalogah na področju prometa. Čas je, da pri srednje dolgih prevozih do 1500 km prednost namenimo železnici, za katero bi lahko po potrebi uporabili subvencije, davke in druge ureditvene mehanizme. Zelo pomembno je, da lahko opazimo znatno povpraševanje na notranjem trgu v zvezi s posodobitvijo železniških tirov kot tudi z izdelavo tirnih vozil, s čimer bi lahko ustvarili veliko delovnih mest. Glede na čas prijave in urejanje letalskega prevoza je mogoče z letali - v primerjavi s hitrimi vlaki - privarčevati le malo časa, hkrati pa povzročajo znatno onesnaženje z ogljikovim dioksidom in hrupom. Čeprav izbruhov vulkanov ne moremo preprečiti, lahko izboljšamo tehnologijo za njihovo napovedovanje in vrednotenje nastalih razmer. Resnično rešitev pa lahko zagotovimo le s preoblikovanjem prometne, energetske in industrijske politike, saj izbruhi vulkanov ne povzročajo prekinitev v železniškem prometu, ali pa so te motnje le lokalne.
Christine De Veyrac
(FR) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, kot so že mnogi povedali, je bil izbruh vulkana aprila lani na Islandiji boleč prikaz razdrobljenosti in neučinkovitosti evropskega neba. To je neposredno vplivalo na vse nas v Parlamentu. Pet milijonov naših državljanov je obtičalo brez alternativne oblike prevoza. Eno leto po izbruhu še vedno nimamo novih evropskih ukrepov.
Komisar, povedali ste, da je prva vaja za primer nesreče, povezane z vulkanskim pepelom, načrtovana za 13. in 14. aprila pod vodstvom Eurocontrola, Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) in Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA), vendar je ključnega pomena, da vodenje pri usklajevanju varnostnih ukrepov na evropski ravni prevzame Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA).
Jasno je, da je treba informacije, zagotovljene s seznami vizualnega pristopa (VAC) iz Londona in Toulousa, izpopolniti z uporabo sodobnejših metodologij. Kot smo videli aprila lani, si lahko podatki nasprotujejo, zaradi njih pa lahko posamezne države članice sprejmejo odločitve glede zaprtja zračnega prostora, ki temeljijo bolj na čustvih kot na informacijah.
V tem pogledu je vloga agencije EASA ključnega pomena pri predlaganju usklajenega tolmačenja podatkov ter zagotavljanju centralizacije in pravilnega razširjanja informacij. Poleg informacij, ki jih zagotavljajo VAC, mora EASA vzpostaviti mehanizem za zbiranje razpoložljivih podatkov v tesnem sodelovanju z državami članicami, letalskimi družbami in njihovimi piloti.
S to centralizacijo informacij in usklajevanjem vseh vpletenih bo mogoče preprečiti kaos in nedoslednosti, ki smo jih doživeli lani. Pričakujem, da bo Komisija, skupaj z agencijo EASA, lahko kmalu predstavila posebne predloge, ki bodo povsem vključeni v vzpostavljanje enotnega evropskega neba.
James Nicholson
Gospod predsednik, krizne razmere zaradi oblaka vulkanskega prahu so aprila in maja lani povzročile velike težave. Kot je povedala gospa Foster, smo se mnogi zavedli, kako odvisni smo od sodobnega letalskega prevoza. Če ste iz tako odročnega kraja kot jaz, kjer brez letala ni mogoče priti na delo, se tega kmalu zaveste. Verjetno lahko vsi, ki smo takrat potovali, pripovedujemo veliko zgodb, nekateri ljudje pa so bili močno prizadeti. Poleg tega so bile znatne tudi gospodarske izgube, ki so jih utrpeli letalski prevozniki in druga podjetja zaradi odpovedanih letov in potnikov, ki so obtičali na letališčih.
Ljudje pravijo, da se to lahko spet ponovi. Mislim, da moramo biti na to pripravljeni, saj se zdi, da vlada velika neodločnost. Dovolite mi, da sem odkrit: kot nekdo, ki vsak teden leti na višini 12 kilometrov, si želim predvsem, da bi bil varen, zato se nikoli ne prepiram glede varnosti. Poskrbeti moramo, da bo varnost potnikov najpomembnejša. Menim, da moramo podpreti širše razmere.
Artur Zasada
(PL) Gospod predsednik, še enkrat bom ponovil: 100 tisoč odpovedanih letov, 10 milijonov potnikov, ki niso prišli na svoj cilj, 2 milijardi EUR izgub za letalske prevoznike. Ne spomnim se, da bi se kadar koli poprej zgodila podobna ohromelost zračnega prometa v Evropi. Evropska komisija je pod pritiskom javnega mnenja in letalske industrije najavila hitre in odločne ukrepe že v začetku lanskega aprila. Žal se je vulkanski pepel polegel, z njim pa so splahnela tudi prizadevanja Komisije. Evropski načrt za obvladovanje krize v podobnih razmerah do danes še ni bil pripravljen. Do zdaj se strokovnjakom za varnost, proizvajalcem zrakoplovov, letalskim prevoznikom in regulatorjem trga še ni uspelo dogovoriti glede skupnega stališča. Zato je nujno, da danes zastavimo naslednja vprašanja: kaj je bilo storjenega v zadnjem letu? Če se danes zgodi podoben izbruh vulkana, ali bi se odzvali drugače, kot smo se pred enim letom? Kdaj nam bodo predstavljeni posebni ukrepi?
Vodimo nenehen dialog o enotnem evropskem nebu, o napravah za skeniranje teles in tekočin ter o postopkih v naravnih nesrečah, kot je izbruh vulkana ali huda zima. V tem času pa se zračni promet nad Evropo vsako leto poveča. Čas za razprave se izteka. Evropsko nebo potrebuje takojšnje in dobre rešitve za prihodnost in močno spodbujam Komisijo, da dokonča to delo. Hvala lepa.
Ismail Ertug
(DE) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, vulkanski pepel nam je lani na izjemen način pokazal, kje so naše slabosti. Zastavlja se vprašanje, kako bomo v prihodnje ravnali v takšnih okoliščinah. Seveda gre v prvi vrsti za vprašanje varnosti ljudi, ki so na krovu letala. Prav tako seveda ne smemo pozabiti na to, kako nameravamo reševati finančne izgube. Moje vprašanje Komisiji se glasi - gospod Hahn, mogoče bi lahko to prenesli tudi gospodu Kallasu - kaj konkretno načrtujemo? Trdim, da je za nas zelo pomembno, da prevzamemo usklajevanje pri testiranju letov in omejevanju vrednosti. To je zelo pomembno, da bomo vedeli, katera letala lahko vzletijo in kdaj.
Komisar, imam še eno pripombo: zelo pomembno je - na to smo se že velikokrat sklicevali - , da vzpostavimo enotno evropsko nebo. Kako namerava Komisija pritisniti na države članice, da bi dejansko izpolnile svoje obveznosti v zvezi s tem? Saj ravno one sprejemajo stvari.
Druga pomembna točka, ki je danes prav tako bila že nekajkrat omenjena, je, kaj se bo zgodilo zdaj s pravicami potnikov v zračnem prometu. Imamo Uredbo (ES) št. 2061 iz leta 2004. Kaj namerava Komisija storiti v zvezi s tem? Zavedamo se težav zaradi finančnih izgub, ki so jih utrpeli različni letalski prevozniki. Še enkrat želim poudariti, da potrebujemo alternativne rešitve za letalski promet, s tem pa mislim na železniški sistem. Prav tako sem eden tistih, ki so prepričani, da moramo povezati velika mesta - evropske prestolnice. Tudi v tem primeru potrebujemo večjo vključenost Evrope, ne pa manjšo.
Zelo bi bil vesel, če bi bila Komisija pozorna na ta vprašanja.
Carlo Fidanza
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej se želim zahvaliti gospodu Marinescuju, ker si je tako močno prizadeval za to razpravo.
Tu smo se zbrali, da bi skoraj eno leto po dogodku razpravljali o tem občutljivem vprašanju, ki je povzročilo veliko škodo vpletenim potnikom in podjetjem v letalskem sektorju ter, ne pozabimo, tudi v drugih industrijah.
Zato menim, da moramo sprejeti dvostopenjski pristop. Po eni strani moramo okrepiti sodelovanje med oblastmi in partnerji, da bi končno izvedli reformo Eurocontrola, ki seveda ni organ, ki bi neposredno poročal evropskim institucijam, kljub temu pa je bil ključnega pomena pri obvladovanju in neustreznem obvladovanju te krize.
Zavedli smo se neustreznosti izključno matematičnih modelov, zaradi katerih so oblasti v posameznih državah skoraj povsem zaprle zračne prostore, čeprav za to ni bilo potrebe. Zaradi neobstoja modela, ki bi bil preskušen na terenu, in naprednejših tehnologij, je prekomerna pazljivost pripeljala do ogromne škode in težav.
Poleg tega moramo doseči velik napredek pri vzpostavljanju enotnega evropskega neba, hitrejšemu razvoju vseh funkcionalnih blokov zračnega prometa, da bi zmanjšali razdrobljenost pri upravljanju zračnega prostora in zagotovili njihovo učinkovitejše upravljanje. Po drugi strani pa moramo zagotoviti pravice potnikov. V zvezi s tem upam, da bo Komisija čim prej predložila revizijo direktive o paketnih potovanjih in pojasnila okvir zagotovil in odgovornosti v izrednih razmerah ter vse spremembe uredbe o pravicah potnikov, kadar izredne razmere trajajo dlje časa.
Pav tako je nujno - tudi drugi poslanci so to navedli -, da pripravimo načrt nujnih ukrepov za zagotavljanje alternativne mobilnosti, alternativnih prevoznih sredstev, če se ponovijo podobne razmere.
Dominique Riquet
(FR) Gospod predsednik, rad bi se zahvalil poslancem, ki so opozorili na vse pomanjkljivosti povezovanja evropskega letalskega prevoza v zvezi z uporabo zračnega prostora, infrastrukturo na tleh in trgovinskimi mrežami. Prav tako želim še konkretnejše poudariti vidike, ki niso povezani z zračnim prostorom, a so med kriznimi razmerami zaradi vulkana postale očitne; se pravi, pomanjkanje alternativnih omrežij za letalski prevoz, predvsem železnice, kot je bilo omenjeno danes zjutraj, predvsem pa pomanjkanje povezanih informacijskih sistemov, ki bi potnikom omogočali, da hitro najdejo informacije o razpoložljivih alternativnih oblikah prevoza.
Ta nesreča nas mora spodbuditi, da si bomo prizadevali za razvoj alternativnih, učinkovitih in konkurenčnih vrst prevoza. Glede na to si moramo za to prizadevati tudi v prvem železniškem svežnju in pri oživljanju infrastrukturnih politik z uporabo vseevropskega prometnega omrežja.
Poleg tega pozivam Komisijo, da resno razmisli o vzpostavitvi enotnega informacijskega in rezervacijskega vmesnika za vse med seboj povezane vrste prevoza.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Gospod predsednik, Evropa ni bila pripravljena na tak kaos, institucije, odgovorne za obvladovanje krize, pa niso bile kos nalogi. Zaradi prepovedi zračnega prometa so letalski prevozniki vsak dan izgubili 400 milijonov USD. K izgubi zaradi neprodanih vozovnic moramo dodati stroške namestitev, obrokov in prevoza potnikov, ki so obtičali na letališčih.
Seizmične in vulkanske aktivnosti niso nič novega, v prihodnje pa lahko pričakujemo še druge izbruhe vulkanov. Žal za takšne razmere ni ustreznih rešitev. Evropska unija bi se morala osredotočiti na to, da svojim državljanom zagotovi alternativna prevozna sredstva za letenje. Dobra rešitev, kot del omrežja TEN-T, ki bo vzpostavljeno v Uniji, bo vzpostavitev skupne mreže železniških povezav in osredotočenost na izboljšanje prevoza z železniškim sistemom za visoke hitrosti. To bi vsekakor pomagalo pri reševanju takšnih težav. Hvala.
Karin Kadenbach
(DE) Gospod predsednik, gospod Hahn, nisem članica Odbora za promet in turizem, kljub temu pa verjamem, da se moramo vsi nekaj naučiti iz teh kriznih razmer s pepelom. Kot je bilo danes že omenjeno, mora biti vodilno načelo "najprej varnost", kadar govorimo o iskanju rešitev. Razviti moramo železnice in Evropsko železniško omrežje. Vendar potrebujemo tudi obliko celovitega usklajevanja za potniški in tovorni promet, ne glede na to, ali poteka po zraku, železnici ali cesti, za primere potresov, oblakov prahu, poplav in podobnih nesreč.
Nacionalne kontaktne točke, kot so točke, ki jih zdaj uvajamo v zdravstvenem sektorju za čezmejno zdravstveno varstvo, so očitna rešitev za to - nacionalne kontaktne točke, na katere se lahko obrnejo ljudje vseh generacij. Dejstvo je, da v letalskem prevozu opažam tudi medgeneracijsko neenakost. Brez interneta danes skoraj ni mogoče pridobiti informacij. Tudi pri reševanju tega vprašanja moramo sodelovati.
Pat the Cope Gallagher
Gospod predsednik, kot so povedali mnogi kolegi, so krizne razmere zaradi vulkanskega pepela leta 2010 povzročile velike motnje v zračnem prometu in gospodarsko škodo, škodo, ki je še vedno ni mogoče izmeriti. Ker je bilo v Evropi odpovedanih 100 tisoč letov, je bilo neposredno prizadetih več kot 10 milijonov potnikov. Prihajam z Irske in irski potniki v zračnem prometu so zaradi tega oblaka prepela imeli izjemne težave, saj Irska nima kopenskih povezav s celinsko Evropo. Da sem lahko prišel v Strasbourg, sem moral prečkati morje, uporabiti vlake, taksije in avtomobile, za kar sem potreboval več kot 24 ur brez spanca. Seveda je to še majhna cena; poskrbeti moramo, da bo varnost ključnega pomena.
Razmere pa so osvetlile izjemno potrebo po skupni politiki. Pozdravljam nedavne pobude komisarja Kallasa pri izvajanju enotnega evropskega neba in vzpostavljanju funkcionalnega zračnega prostora. Prav tako pozdravljam današnjo izjavo komisarja Hahna in v celoti podpiram te ukrepe, saj oblaki vulkanskega pepela ne poznajo političnih ali geografskih meja.
Ádám Kósa
(HU) Gospod predsednik, gospe in gospodje, moj kolega poslanec, gospod Marinescu, je že izpostavil, da so krizne razmere zaradi vulkanskega pepela pokazale, da Evropa strateško in tehnološko na takšne razmere ni pripravljena. Komisijo želim opozoriti na dejstvo, da je to močno vplivalo tudi na razširjanje in dostop do informacij. Zaradi komunikacijskega kaosa so negativne posledice kriznih razmer čutile prikrajšane skupine, kot so družine z malimi otroki in invalidi, ki se niso mogli ustrezno odzvati. Komisijo sprašujem, ali bodo po aprilu 2010 in v podobnih kriznih razmerah imeli vsi državljani, ki potujejo, dostop do ustreznih informacij in bodo tako lahko ustrezno uveljavljali pravico do obveščenosti.
Johannes Hahn
član Komisije. - Gospod predsednik, rad bi se zahvalil spoštovanim poslancem za razumevanje, saj vedo, da ne poznam tega vprašanja. Poslanci, prav imate, ko pravite, da podpredsednik Siim Kallas opravlja odlično delo, in prejeli boste pisne odgovore na vaša konkretna vprašanja. Po drugi strani pa bi se vam zahvalil za zanimivo razpravo, predvsem zaradi tega, ker so ti dogodki na različne načine prizadeli tudi mene osebno. Zato želim na koncu povedati naslednje.
Lanskoletne krizne razmere zaradi vulkanskega pepela so pokazale, da moramo sodelovati in najti rešitve, s katerimi bomo lahko preprečili ponovno zapiranje zračnega prostora. S tem povezani ukrepi - kar se je aprila lani tudi zgodilo - ne morejo zmanjšati ravni varnosti, po kateri je znana letalska industrija v svetu.
Krizne razmere v Evropi niso nič novega, odziv EU na to krizo pa je bil učinkovit in pravočasen. Pokazal je, kako pomembno je centralizirano evropsko ukrepanje v kriznih razmerah velikih razsežnosti. Če se ozremo konkretno na dogodek Eyjafjallajökull, so bili še enkrat izpostavljeni cilji in koncept pobude za enotno evropsko nebo. Pospešiti moramo njeno izvajanje, da bi zagotovili vse koristi, ki jih prinaša, česar se zaveda tudi Svet ministrov.
S stališča Komisije poudarek še vedno ostaja na zagotavljanju usklajenega pristopa in uporabi dogovorjenih ukrepov v naslednjih kriznih razmerah. To bo koristilo vsem državljanom Evrope. Pravice letalskih potnikov nameravano ponovno pregledati v letu 2012. Za lažji usklajen postopek sprejemanja odločitev je ključnega pomena sodelovanje industrije.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
David Martin
v pisni obliki. - Zaprtje velikih sektorjev evropskega zračnega prostora v aprilu in maju lani zaradi izbruha vulkana na Islandiji je povzročilo resne zastoje v prometu in gospodarsko škodo, hkrati pa je neposredno prizadelo 10 milijonov potnikov. Menim, da so za varnost letov odgovorni predvsem operaterji. Zato morajo imeti točne podatke. Piloti so usposobljeni za ravnanje v izrednih pogojih letenja, regulativni organi pregledujejo, nadzirajo in potrjujejo varnostne priročnike komercialnih letalskih prevoznikov, letalski prevozniki pa imajo potrebne izkušnje za delovanje na vulkanskih območjih, kar dokazujejo njihovi podatki o varnosti. Letalski operater (pilot) je odgovoren za presojo tveganja in zagotavljanje varnosti leta, na primer z izbiro poti ali sprejetjem odločitve, ali je preusmerjanje potrebno, pri tem pa upošteva vse razpoložljive informacije (zagotavljanje večjega obsega informacij in izboljšana tehnična oprema letala). Upam, da se bo Komisija povezala z ustreznimi organi in zagotovila, da bodo v prihodnje lahko opravljali svoje delo.
Wojciech Michał Olejniczak
Danes je v Evropskem parlamentu potekala razprava o kriznih razmerah zaradi vulkanskega pepela. Izbruh vulkana na Islandiji je povzročil resne motnje v zračnem prometu v Evropi. Povzročil je velike gospodarske izgube, hkrati pa je neposredno prizadel 10 milijonov potnikov. Vsekakor ni v interesu Unije, da bi se upirala silam naprave, vendar pa bi lahko z boljšim napovedovanjem verjetnosti za ponovitev podobne krize v prihodnje vsekakor zmanjšali gospodarske izgube in povečali udobje državljanov Evrope.
V razpravi smo razpravljali o zadevah, ki so povezane z napredkom pri izvajanju naložb v tehnološko opremo in sisteme za prenos podatkov za vremenske napovedi v realnem času. Na Evropsko komisijo so bila naslovljena vprašanja o preglednosti skupnih procesov za sprejemanje odločitev in boljše usklajevanje odgovorov. Prav tako so bile obravnavane posledice povečanja zračnega prometa v prihodnje in kakšne ukrepe naj izvede Evropska agencija za varnost v letalstvu, ki je odgovorna za izvajanje operativnih sprememb.
Nuno Teixeira
Naravne nesreče so vse hujše in pogostejše. Nedavni primer oblaka vulkanskega prahu na Islandiji v aprilu in maju lani je resno prizadel celoten evropski zračni prostor, v tem času pa je bilo neaktivnega 75 % letališkega omrežja, zaradi česar so nastale velike gospodarske izgube, prizadetih pa je bilo približno 10 milijonov potnikov.
Da bi preprečili prihodnje motnje v zračnem prometu, moramo nujno pripraviti ukrepe za krizno upravljanje. To pomeni, da moramo vlagati v tehnološko opremo na kopnem in v zraku in tako zagotoviti točne informacije v realnem času. Poleg tega moramo opredeliti vlogo in funkcijo različnih institucij v kriznem upravljanju, da bodo izvajale usklajeno ukrepanje, s čimer se bomo izognili večjim izgubam različnih akterjev. Ti dogodki kažejo, kako pomembno je, da poskrbimo za vzpostavitev evropskega zračnega prostora s pobudo za enotno evropsko nebo. Nenehno povečevanje zračnega prometa, razdrobljenost evropskega zračnega prostora in nepredvidljivi dogodki, kot je oblak vulkanskega pepela, dokazujejo, da mora EU uskladiti svoje postopke v zračnem prometu in tako evropskemu letalskemu sektorju zagotoviti dodano vrednost.
(Seja je bila prekinjena ob 11.35 in se je nadaljevala ob 12.00)
