Sprememba proračuna 1/2010: Oddelek I - Parlament - Načrt prihodkov in odhodkov za leto 2011 - Oddelek I - Parlament (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je skupna razprava o:
poročilu gospoda Maňke v imenu Odbora za proračun o predlogu spremembe proračuna št. 1/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, Oddelek I - Evropski parlament in
poročilo gospe Trüpel v imenu Odbora za proračun o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2011.
Vladimír Maňka
poročevalec. - (SK) Z uveljavitvijo Lizbonske pogodbe je zdaj veliko postopkov neposrednejših in preglednejših. Pooblastila so opredeljena natančneje. Evropski parlament ima večje pristojnosti, Evropska unija pa je utrdila svoj položaj tako zunaj kot znotraj. Prvič v zgodovini demokracije imajo državljani veliko držav pravico, da vplivajo na dogodke na nadnacionalni ravni.
Glede na velikost in raznolikost Evrope moramo poskrbeti, da imajo vsi državljani, tudi tisti, ki niso zelo premožni in ne pripadajo velikim uveljavljenim organizacijam, dostop do vseh demokratičnih sredstev. Uporaba teh demokratičnih sredstev ne sme biti odvisna od lastništva velikih finančnih virov.
Uveljavitev Lizbonske pogodbe ima poseben finančni vpliv na nekatere evropske ustanove. Med proračunskim postopkom za leto 2010 smo se dogovorili, da bomo za financiranje dodatnih stroškov, ki izhajajo neposredno iz uveljavitve Lizbonske pogodbe, raje uporabili razpoložljivo rezervo iz razdelka 5.
Zato danes po sprejetju prvotnega proračuna za leto 2010 pripadajoče dodatne odhodke rešujemo s spremembo proračuna. Po oddaji vlog za dodatna sredstva smo se po najboljših močeh potrudili poiskati rezerve in kolikor je le mogoče porazdeliti razpoložljiva sredstva.
Lizbonska pogodba neposredno ali posredno vpliva na vse službe Evropskega parlamenta.
Sprememba proračuna Evropskega parlamenta, o kateri danes razpravljamo, bo zagotovila dodatne finančne in človeške vire, ki bodo Parlamentu omogočili izvajanje njegove nove vloge soodločanja, in sicer v enakopravnem položaju s Svetom.
Čisti finančni vpliv spremembe proračuna Evropskega parlamenta je nižji od prvotne zahteve po proračunskih sredstvih. V spravnem postopku s predsedstvom Evropskega parlamenta smo uspeli najti 4 milijone EUR. Ker smo proračun potrdili en mesec pozneje, kot je bilo sprva načrtovano, se je zaradi časovnega zamika povpraševanje še zmanjšalo.
Veliko podjetij in ustanov, ne samo v Evropi, ampak po vsem svetu, je v svetovni gospodarski krizi našlo priložnost za izboljšanje svoje učinkovitosti in konkurenčnosti. To je izziv za nas, Evropski parlament, kot tudi za druge evropske ustanove.
Generalni sekretar Evropskega parlamenta ima sedaj na voljo dodatne prihranke in izboljšave učinkovitosti, ki ne veljajo samo za to leto. Podrobna funkcionalna revizija v generalnem direktoratu INLO in v enoti varnostne službe, o kateri smo se dogovorili ob sprejetju proračuna v decembru, lahko prinese pomembne in trajnostne prihranke tudi za prihodnja proračunska obdobja.
Helga Trüpel
Gospa predsednica, gospe in gospodje, proračun Parlamenta za leto 2011 je naš prvi pravi proračun odkar je stopila v veljavo Lizbonska pogodba. To pomeni, da ima Parlament več pristojnosti, da imamo več dolžnosti, večjo odgovornost, več zakonodajnih nalog - ali z drugimi besedami: potrebujemo več delovnih zmogljivosti, kar pomeni tudi večji proračun.
Obenem - in to je zame zelo pomembno - pa se moramo zavedati, da smo sredi gospodarske in finančne krize in krize stabilnosti evra. V Nemčiji bodo znižanja dolgov nastopila v letu 2011, velika znižanja dolgov so potrebna v Grčiji in v vseh prezadolženih državnih proračunih. Zato moramo zavzeti zelo odgovorno stališče, kako bomo pristopili k povišanjem proračuna Parlamenta v teh težkih gospodarskih časih. Kot poročevalka za proračun za leto 2011 bom predstavila stališče večine, izpostavila pa bom tudi svoje lastno "zeleno" stališče.
Dvajset odstotkov za proračun Parlamenta na podlagi administrativnega proračuna je bila zgornja meja, o kateri so se institucije dogovorile v letu 1988. Večina v Odboru za proračun pa je mnenja, da to ne more v enaki meri veljati za leto 2011, kajti realnost se je medtem spremenila. Imamo širitev, imamo več pooblastil in več dolžnosti, zato ni nujno, da številko 20 % obravnavamo kot nespremenljivo. Kljub temu pa je postalo jasno, da si zaradi samodiscipline in odgovornosti prizadevamo številko ohraniti okoli 20 %.
Predsedstvo je predlagalo 20,46 % ali povedano drugače: 39 milijonov EUR več od zneska za leto 2010. Po krajši razpravi - upoštevajoč navzkrižje interesov - smo se sedaj dogovorili, da bomo porabili samo 20,32 % oziroma dodatnih 20 milijonov EUR. Dosegli smo soglasje, da potrebujemo več osebja za širitev in več osebja za knjižnico, informacijsko tehnologijo in raziskave, da moramo v Parlamentu dati večjo prednost varstvu okolja in da bi bilo zelo pozitivno, če bi bilo v Strasbourgu na voljo več koles, da bi bilo tako manj potreb po prevoznih storitvah.
Vendar, kaj je tu spornega? Sporno je vprašanje, ali je potrebno zagotoviti več denarja v letu 2011 - 1500 EUR - za strokovne sodelavce. Ponavljam, da gre za strokovne sodelavce ne za poslance Parlamenta. To bi skupaj zneslo 13,2 milijona EUR. Večina v Odboru je glasovala, da bi te zneske povišanj za strokovne sodelavce vključili v rezervo, kar je bilo podkrepljeno z argumentom, da bo zadevo mogoče bolje oceniti in se o njej odločiti pozneje v tem letu.
Želela bi jasno predstaviti zeleno stališče o tej točki, in sicer, da moramo biti občutljivi na splošne probleme z dolgovi, zato moja skupina meni, da bi morali to povišanje za 1500 EUR odložiti za naslednje leto. Na tej točki ne bi smeli spreminjati statuta poslancev - namesto tega bi se morali zavezati k zmanjšanju krajših poslovnih letov, da lahko dejansko izvajamo varstvo okolja, k čemur ves čas politično pozivamo, tako z lastnim delovanjem kot z delovanjem Parlamenta. Zato je zelo razveseljujoče, da smo uspeli izboljšati svoje lastne okoljevarstvene podatke; primer tega je 12,9-odstotno znižanje emisij CO2 v letu 2008. Porabo energije smo zmanjšali za 0,8 %. Želeli bi si službene vozovnice za lokalna javna prevozna sredstva ali z drugimi besedami: želimo dokazati, da smo odgovorni tako z vidika financ kot tudi okoljske politike.
José Manuel Fernandes
Gospa predsednica, gospe in gospodje, skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) zagovarja proračunsko strogost, preglednost in trajnost. Zato pozdravljamo delo, ki ga je opravila administracija z natančno opredelitvijo fiksnih in spremenljivih odhodkov, kot tudi dejstvo, da je bila srednjeročna strategija o nepremičninski politiki že vložena. Vseeno verjamemo, da je te dokumente v prihodnje mogoče izboljšati, in vas želimo opozoriti, da zagovarjamo dolgoročno nepremičninsko strategijo.
Glede proračunske zdržnosti smo ambiciozni, zato želimo, da se premikamo v smeri ničelnega proračuna, kjer je vsaka postavka odhodkov podprta z ustreznimi listinami. V tem smislu tudi predlagamo, da se premaknemo korak dlje in opravimo analizo stroškov in koristi v spremenljivih odhodkih. Upamo si trditi, da je tu možno varčevati, in zato podpiramo - pravzaprav sami to predlagamo - zmanjšanje nekaterih proračunskih postavk.
Odličnost pri pripravi zakonodaje je glavni cilj Parlamenta. Vsi vemo, da neustrezna zakonodaja ali slaba zakonodaja vedno pripelje do visokih stroškov, ki jih nenazadnje vedno plačajo evropski državljani. Da bi dosegli to želeno odličnost pri pripravi zakonodaje glede na nova pooblastila, ki jih je prinesla uveljavitev Lizbonske pogodbe, podpiramo možnost zaposlovanja novih človeških virov; želimo, da ti izpolnjujejo visok standard, pravzaprav to zahtevamo.
Spomnil bi vas tudi, da bomo dobili 18 novih poslancev in da morajo tudi ti biti na položaju, ki jim omogoča ustrezno izvajanje mandata. Časi, v katerih živimo, so zelo zahtevni in evropske institucije igrajo ključno vlogo; gre za odločilno vlogo, kjer ne smejo odpovedati, zato morajo imeti na voljo zadostna sredstva.
Dobro se zavedamo, da se lahko pri proračunskih zadevah pojavijo veliki odmerki populizma in demagogije, in to zavračamo. So tudi takšni, ki namigujejo, da se nadomestila poslancev zvišujejo, kar ni res. Želimo samo to, da ima Parlament na voljo zadostna sredstva, da lahko svoje delo opravlja dostojanstveno, kar vsi zagovarjamo, in doseže cilj, ki ga evropska javnost pričakuje oziroma zahteva od nas: odličnost pri pripravi zakonodaje.
Derek Vaughan
v imenu skupine S&D. - Gospa predsednica, vedno je sporno, ko razpravljaš o lastnem proračunu, in to smo lahko videli tudi v naših razpravah o spremembi proračuna in o našem proračunu za leto 2011. Vseeno pa sem zadovoljen, da je bila večina vprašanj za leto 2011 rešena že v samem Odboru za proračun. Resnično verjamem, da je sedaj zelo malo razhajanj med Odborom za proračun in predsedstvom, morda samo v treh ali štirih točkah. Ena je seveda 20-odstotni prag. Druga je rezerva za nepremičnine, tretja so delovna mesta, ki so sedaj vključena v rezervo, zadnja pa je druga tranša v znesku 1500 EUR na poslanca na mesec za dodatek za strokovne sodelavce.
Ti tranši po 1500 EUR na poslanca sta sporni in bi bili težavni ob katerem koli času, še toliko bolj seveda v težkih gospodarskih časih. Tako pač je, kljub temu da vsi priznavamo, da nam je Lizbonska pogodba prinesla več odgovornosti. Zato smo dosegli kompromis, da financiranje druge tranše v znesku 1500 EUR vključimo v rezervo, kjer naj ostane, dokler ne pripravimo celovitega izračuna stroškov tega predloga.
Menim, da je drugo sporno vprašanje, ki še vedno ni rešeno, nadomestilo za nosilce funkcij. Tu smo dosegli kompromis, da znesek za nosilce funkcij zmanjšamo z 1,2 milijona EUR na 400 000 EUR, seveda pa je pri vsakem zahtevku za povračilo stroškov potrebno v dokaz predložiti potrdilo o plačilu. Menim, da je to pomembno načelo, ki bi ga vsi želeli podpreti. Kolegi se bodo sami odločili, ali sta kompromisa zanje sprejemljiva ali ne. Menim, da bo večina v skupini S&D menila, da sta kompromisa sprejemljiva.
V naših razpravah o proračunu za leto 2011 pa je postalo jasno še to, da če želimo v prihodnje financirati dodatne odgovornosti zaradi Lizbonske pogodbe, moramo drugod poiskati prihranke pri učinkovitosti. Za proračun za leto 2011 je bilo nekaj poskusov v smeri dodatnih prihrankov. Dejansko je splošna rast upadla s 6,5 % na okoli 5,8 %. To je dobrodošlo, vendar pa menim, da bi v prihodnje morali storiti precej več.
Upam, da bo v prihodnosti predsedstvo pripravilo priporočila in predloge ne samo o porabi, ampak tudi o načinih za dosego prihrankov pri učinkovitosti v bodoče. Upam, da bodo ti prihranki vključevali spremembe v našem delovanju, ne samo zniževanja.
Menim, da je v prihodnje pomembno, da če predsedstvo pripravi - in upam, da bo to storilo - predloge za prihranke pri učinkovitosti, da o njih razpravlja s poslanci že v zgodnji fazi. S tem bo Evropski parlament dobil priložnost za oblikovanje proračuna in tudi za oblikovanje svojih prednostnih nalog ter določitev lastnih prihrankov, medtem pa bi morali nadaljevati z delom, da zagotovimo, da je naš proračun za leto 2011 sprejemljiv za poslance, za Parlament in seveda tudi za javnost.
Carl Haglund
v imenu skupine ALDE. - (SV) Gospa predsednica, imeli smo zanimivo razpravo o proračunu Parlamenta za to leto in naslednje.
Najprej bi se želel še posebej zahvaliti gospe Trüpel, ki je dobro opravila svoje delo pri pripravi proračuna za naslednje leto. Verjetno je še bolj uravnotežen, kot je bilo sprva načrtovano.
Lizbonska pogodba prinaša nove zahteve Evropskega parlamenta in glede na to je za Parlament logično, da pričakuje nekoliko višje stroške, saj se bodo tudi naše dejavnosti povečale.
Obenem pa je naravnost osupljivo, da smo bili popolnoma nesposobni reorganizirati svoje dejavnosti, da bi zadostili novim zahtevam. To področje bi morali izboljšati.
V skupini Zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo smo bili kritični do višjih stroškov, kot jih je sprva predlagalo predsedstvo, ki so bili, kot je bilo že rečeno, pozneje nekoliko znižani. Vseeno pa bi želel povedati, da skupina ALDE ne sprejema nadaljnjega povečanja dodatka za vsakega poslanca v znesku 1500 EUR na mesec za zaposlitev več strokovnih sodelavcev in ne bo glasovala zanj. Prav tako nasprotujemo zamisli, da bi predsedniki odborov morali dobiti dodatek za reprezentančne stroške.
Očitno je, da sta dve veliki politični skupini tu našli stično točko, vendar pa se bomo v skupini ALDE borili za svoja stališča v tej dvorani. Pomembno je, da Evropski parlament pokaže, da nam je resnično mar za višino stroškov, ki jih povzročamo. Ne morem razumeti logike, ki je bila prej tu predstavljena, da v resnici ne gre za višje stroške, ampak za možnost, da svoje naloge ustrezno opravljamo. Pa sploh ne gre za to. Na koncu vsega gre samo za povišanje stroškov.
V tem smislu je tudi dobro vedeti, da bodo z večjim številom strokovnih sodelavcev, zaposlenih v Parlamentu, večje tudi naše zahteve glede stavb, kar bo dolgoročno postalo zelo drago. V skupini ALDE smo zelo kritični do nekaterih predlogov in bomo v skladu s tem tudi glasovali na glasovanju Parlamenta.
Helga Trüpel
Gospa predsednica, ponovno bom začela s čarobno besedo "ravnovesje", ki jo je gospod Haglund pravkar omenil. Dejansko verjamem, da moramo v trenutni razpravi o proračunu za leto 2011 vzeti za izhodišče vprašanje: "Kako lahko zagotovimo pravilno in odgovorno ravnovesje?"
Gospod Fernandez je v zvezi s premišljeno zamislijo Parlamenta, da bo pri proračunu za leto 2011 zelo odgovoren in samodiscipliniran, govoril o populizmu. Glede tega se z njim sploh ne strinjam. Ne verjamem, da je populizem, če skupaj pridemo do premišljenega zaključka, da moramo glede na vsa znižanja, ki jih zahtevamo od drugih držav, tudi sami natančno preveriti, na kakšen način smo lahko v Parlamentu samodisciplinirani. Ravno nasprotno, menim, da je v sedanjih razmerah prav to politična odgovornost Evropskega parlamenta. Glede na omejevanja, ki jih zahtevamo od Grčije in državnih proračunov na splošno, moramo biti pogumni in po eni strani odobriti povečanja, ki jih potrebujemo za odgovorno opravljanje dela, obenem pa najti omejitev, kjer rečemo: v sedanjih pogojih prav tako zahtevamo določeno omejitev, ker je to preprosto del politične pokrajine. To sporočilo je treba posredovati v skladu z vodilom "Razumeli smo!" To je pomembno s političnega vidika in zato ponovno pozivam vse skupine, da premislijo, kakšno sporočilo bomo posredovali javnosti s proračunom za leto 2011.
Lajos Bokros
v imenu skupine ECR. - Gospa predsednica, v Romuniji javnim uslužbencem grozi 25-odstotno znižanje plač, v Španiji bodo zaposleni v javnem sektorju izgubili 5 do 15 % svoje plače, na Portugalskem - da Grčije niti ne omenjam - pa si vlada močno prizadeva prihraniti pri človeških virih. V Združenem kraljestvu je nova vlada že nakazala, da bo to leto nujen velik sveženj finančnih varčevanj.
Ali kdo v Parlamentu resnično meni, da je sedaj čas za Evropski parlament, da troši več za kar koli - da poveča porabo, zaposli več osebja za skupine, knjižnico, odbore in področje informacijske tehnologije ter nameni dodatnih 1500 EUR za dodatek za strokovne sodelavce? Razpravljamo o drugi tranši v znesku 1500 EUR; jaz pa pravim, da je še prva popolnoma odveč. Sploh se ne bi smeli pogovarjati o tem, da bi drugo vključili v rezerve; odpraviti bi morali obe, kajti sedaj ni čas za to. Vsi se zavedamo povečanja pristojnosti, vendar pa ni nujno, da več pristojnosti pomeni tudi večjo porabo. Pomeni, da je treba trošiti učinkoviteje ter povečati odgovornost in dolžnosti.
Popolnoma se strinjam z gospo Trüpel, ki je dejala, da vedno obstajajo načini za dodatne prihranke. Ne potrebujemo voznega parka avtomobilov v Strasbourgu. Imamo brezplačni javni prevoz. Tramvaj uporabljam vsak dan. Namesto vozovnic v poslovnem razredu lahko uporabljamo turistični razred in tako prihranimo. Jaz na primer nikoli ne potujem v poslovnem razredu, ko letim sem iz Budimpešte. Ne glede na vse menim, da je bila razprava med predsedstvom in Odborom za proračun koristna, vseeno pa je na voljo še ogromno drugih možnosti za prihranke.
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Gospa predsednica, ponovno z osuplostjo ugotavljam, kako poslanci tega parlamenta še vedno zahtevajo povečanje proračuna, medtem pa se v sedanji krizi prebivalci držav članic borijo za preživetje. Vendar pa bom danes govorila o etiki v Parlamentu.
Ali je v sedanjih razmerah sprejemljivo, da želijo evropske institucije, medtem ko zahtevajo pooblastila za nadzor državnih proračunov, povečati svoje lastne administrativne proračune, kot je to storil Parlament? Ali je sprejemljivo, da gredo institucije EU preko sklepa Sveta na Evropsko sodišče, da bi omejile povišanje plač javnih uslužbencev v EU? Ali je etično sprejemljivo, da Parlament na hitro odobri finančna poročila Sveta za leto 2008, da bi ta v zameno odobril povišanje proračuna Parlamenta?
Naj razložim: Odbor za proračunski nadzor je soglasno glasoval proti potrditvi finančnih poročil Sveta za leto 2008, ker niso bila pregledna. Po naključju pa tudi Svet ni odobril povečanja proračuna Parlamenta. Predvidevam, da bo Parlament glasoval za potrditev finančnih poročil Sveta ta teden, in kmalu zatem bo Svet Parlamentu odobril dodatna proračunska sredstva. Ti glasovi, gospe in gospodje Evrope, tako tisti za proračun Parlamenta kot za razrešnico Svetu, odražajo etiko institucij, ki nas vse obvladujejo.
Angelika Werthmann
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, Lizbonska pogodba je s seboj prinesla spremembe, vključno in v posebni povezavi s pomembno vlogo Evropskega parlamenta. Že prej sem poudarila, da je moj "da" za spremembo parlamentarnega proračuna le pogojen. Seveda mora Evropski parlament stremeti k zakonodajni odličnosti. Seveda krepitev vloge Parlamenta pomeni, da ima več obveznosti, več odgovornosti in več dela. Ob tem naj poudarim, da moramo v teh kriznih časih, ki jih sedaj preživljamo - najhujši gospodarski krizi v zadnjih 60 letih - tudi mi kot poslanci Evropskega parlamenta in zato še prav posebej previdno ravnati z denarjem, ki so nam ga zaupali. Svet in Evropski parlament naj bi delala in morata sodelovati v večji meri, to sodelovanje pa zahteva pripravljenost za partnerski odnos.
Ivailo Kalfin
(BG) Gospa predsednica, gospe in gospodje, naj sprva čestitam poročevalcema gospe Trüpel in gospodu Maňki za njuno odlično delo pri pripravi sklepov, o katerih danes razpravljamo. Priznati moramo, da je bila to vse prej kot lahka naloga, kar dokazuje tudi današnja razprava.
Po eni strani moramo biti pri porabi denarja evropskih davkoplačevalcev vzor gospodarnosti in učinkovitosti. Po drugi strani pa moramo dati Parlamentu možnost, da izpolni vse svoje dolžnosti in odgovornosti, ki so mu jih prav ti davkoplačevalci zaupali na podlagi Lizbonske pogodbe.
Dejstvo je, da nova pogodba o Evropski uniji prav naši instituciji nalaga največ sprememb in novih dolžnosti. Ena od najresnejših zadev, o kateri se veliko razpravlja, je obseg, v katerem Evropski parlament upošteva težke gospodarske razmere v Evropi in prevzema vodstvo na področju zniževanja odhodkov in povečevanja učinkovitosti.
Parlamentarni sklepi, o katerih danes razpravljamo, so pomembni za gospodarsko situacijo. Vsaj 5,5-odstotno povišanje odhodkov nam omogoča povečanje osebja Evropskega parlamenta z 18 novimi zaposlenimi. Administrativne delavce potrebujemo, da nam nudijo specialistično podporo na področjih, ki so se precej povečala in kjer so odločitve Evropskega parlamenta ključnega pomena.
Poslancem Evropskega parlamenta ponujamo priložnost za izboljšanje stika z volivci, da se strokovno izobražujejo na več področjih in da opravljajo svoje nove dolžnosti, ki jim jih je naložila Lizbonska pogodba. Smo vzor gospodarnosti, saj vse te nove funkcije sprejemamo s povišanjem stroškov zgolj za 0,28 % glede na dogovor, sprejet pred mnogimi leti, tako da odhodki Evropskega parlamenta ne presežejo 20 % administrativnih stroškov Evropskega proračuna.
Obenem pa moramo zelo jasno izjaviti, da se je treba o starem dogovoru v prihodnje ponovno pogoditi, da bo v večji meri odražal spremembe v funkcijah institucij in zlasti krepitev vloge ter posledično tudi pričakovanj od Evropskega parlamenta.
Kolegi poslanci, še vedno imamo na voljo rezerve. V prihodnje si moramo bolj prizadevati, da bi Parlament deloval učinkoviteje, na primer tako, da se ne zanašamo več na stavbe, ampak na nove tehnologije, da postanemo zgled na področju institucionalnih in okoljskih standardov ter da skrbno preučimo vpliv vsakega stroška in ne dopustimo, da se proračun samodejno povečuje, kar je običajno za katero koli birokracijo. Ne smemo pozabiti, da smo za vsako dejanje, ki ga izvedemo, odgovorni svojim volivcem, ki sedaj preživljajo težke čase.
Alexander Alvaro
(DE) Gospa predsednica, politiki morajo biti zlasti v kriznih časih sposobni ločiti svoj razum od čustev, predvsem v zvezi s proračunskimi zadevami in denarjem. Imam občutek, da so Lizbonska pogodba in z njo povezana proračunska vprašanja nekoliko podobna vremenski napovedi - nikoli ne veš povsem, kakšno bo naslednje jutro. Vremenska napoved napoveduje dež, zato vzameš s seboj dežnik, na koncu morda le rosi, pravega dežja pa ni.
Enako je z Lizbonsko pogodbo: ne vemo, kako bo spremenila delovne obveznosti Parlamenta. Sprašujem se, kako je mogoče, da so poslanci v preteklosti v odborih in predsedstvih delali na tak način, da jim Lizbonska pogodba ne prinaša nobenih sprememb.
Razprava o povišanju dodatka za strokovno pomoč poslancem za 1500 EUR je simbolična v primerjavi z vprašanjem, ali lahko oklestimo svoje strukture, prihranimo sredstva in naredimo svoje delovne postopke učinkovitejše. Če upoštevamo te tri točke, bomo od tega imeli več koristi, kot če neprenehoma govorimo o področju financiranja. Navsezadnje bomo konkreten vpliv Lizbonske pogodbe na naše delo videli že v naslednjem letu.
Ryszard Czarnecki
(PL) Ni dvoma, da mora Evropski parlament, ki ima po ratifikaciji Lizbonske pogodbe več odgovornosti in pomembnejšo vlogo, dobiti večja finančna sredstva, da lahko izpolni svojo vlogo. Moj predhodnik je prav povedal. Ne vemo, koliko se bo v praksi ta vloga povečala, vemo pa, da se bo. V zvezi s tem seveda naši volivci in davkoplačevalci od nas prav tako pričakujejo več. Tudi zaradi tega je zahteva za višji znesek financiranja, na primer za strokovne sodelavce poslancev, nedvomno upravičena, tako finančno kot politično.
Zavedamo se, da je v tem trenutku v Grčiji in na splošno v južnoevropskih državah huda kriza, ki je očitno tudi političen problem, vendar pri zniževanju stroškov ne smemo kar odrezati nekaterih funkcij Evropskega parlamenta. Globoko sem prepričan, da je treba proračun Evropskega parlamenta močno povečati.
Daniël van der Stoep
(NL) Gospa predsednica, osnutek proračuna Parlamenta za leto 2011 je 1,7 milijarde EUR. To pomeni 2,3 milijona EUR na poslanca na leto, 200 000 EUR na mesec in osupljivih 6400 EUR na poslanca na dan; v Parlamentu pa je 736 poslancev.
Gospa predsednica, 6400 EUR je ogromno denarja. Lahko si zamislim sto stvari, za katere bi bil ta denar bolje porabljen kot za to šarado. Najpomembnejše pa je to, da morajo državljani imeti možnost, da sami sprejmejo te odločitve. Dajmo danes v Bruslju, Luxembourgu in zlasti v Strasburgu utihniti. Enostavno pojdimo vsi iz stavb, zaklenimo vrata, odvrzimo ključe in dajmo teh 1,7 milijarde EUR nazaj državljanom, ki so jih zaslužili s svojo lastno krvjo, potom in solzami.
Vsak poslanec v tem parlamentu bi moral vsak dan vstati iz postelje in leči vanjo z mislijo, da je ali bo tisti dan davkoplačevalce stal 6400 EUR. Vsak poslanec mora tudi doumeti, da je njegova dolžnost, da ta znesek vsak dan zmanjša, kajti vse, kar tu zapravimo za prazen nič, je denar davkoplačevalcev, ki so ga zaslužili državljani z izredno težkim delom.
To bi se moralo zgoditi, pa se ne. V tej hiši več vedno pomeni boljše. S stiski rok, poznanstvi in skrivnimi dogovori v zadnjih prostorih se k proračunu dodaja več deset milijonov. Elita se odloči in javnost izkašlja denar. Vsak bi moral o tem razmisliti zvečer, preden zaspi, in pozivam vas, da vsi to storite nocoj: vprašajte se "ali sem vreden 6400 EUR?" Če niste, naj vas bo pošteno sram, saj niste vredni nič kot poslanci Evropskega parlamenta.
Ingeborg Gräßle
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, gospodu van der Stoepu želim povedati: vredna sem svojega denarja in pri tem stališču vztrajam. Če sami niste vredni svojega denarja, potem se mi smilite. Vse, kar lahko rečem, je to, da si ne delamo nobene usluge, če si vzpostavimo takšne delovne pogoje v Parlamentu, da v njih ne bomo mogli delati. Podpiram povišanje dodatka za strokovno pomoč poslancem - dejansko za obe ravni - in sem mnenja, da je to zelo upravičeno.
Vsak, ki dela v Parlamentu, potrebuje osebje. Tisti, ki ne želijo delati, ne bi smeli preprečevati tistim, ki želijo in morajo delati, da to počnejo. Nikogar ne bomo silili, da uporabi povišanje dodatka za strokovno pomoč - lahko ga uporabite, ni vam pa tega treba storiti. Če poslanci ne uporabijo dodatka, potem je za davkoplačevalce toliko bolje, saj bodo denar dobili nazaj. Jaz seveda lahko govorim samo zase, ko rečem, da sem vredna svojega denarja, in enako velja tudi za moje osebje. Vendar pa moramo natančno preučiti dejavnosti, ki so bile v preteklosti začete na podlagi presežka v tem proračunu. Preučiti moramo, ali želimo in smo sposobni nadaljevati s temi dejavnostmi. V zvezi s tem imam v mislih predvsem spletno TV storitev. Menim, da moramo ukrepati, da ne smemo pustiti vsega, kot je.
Poleg tega smo skupaj s predsedstvom izvedli veliko reform in dovoliti bi jim morali, da začnejo učinkovati. Odbor za proračunski nadzor bo storil vse, kar je v njegovih močeh, da pokaže s prstom na tiste zadeve, ki ne delujejo.
Geoffrey Van Orden
Gospa predsednica, po vsej Evropi se vlade in javne ustanove soočajo s potrebnimi znižanji, naš parlament pa še naprej živi v pravljičnem svetu. Slišim zveneče besede o potrebnem varčevanju in učinkovitosti, vendar pa proračun za leto 2011 v znesku 1,7 milijarde EUR pomeni povišanje za skoraj 6 %. To je povsem nesprejemljivo. Govoriti bi morali o obsežnem varčevanju, ne o povišanju. To pa lahko storimo na veliko načinov.
Za začetek bi morali zmanjšati nepotrebne izgube in odhodke. Parlament bi moral zahtevati, da Svet preneha s cirkusom v Strasbourgu in tako prihrani na leto več kot 200 milijonov EUR. Nadaljnjih 50 milijonov EUR bi prihranili vsako leto, če bi v vsaki državi zaprli pisarne Evropskega parlamenta. Racionalizirati moramo birokracijo: število uradnikov, ki jih zaposluje Parlament, se je v samo treh letih povečalo za 14 % na 6000. Vsaka druga organizacija bi si v težkih časih postavila nove prednostne naloge in bi zmanjšanja nadomestila na drugih področjih. Vse kaže, da mislimo, da živimo v drugem svetu. Izvesti moramo potrebne ukrepe, da proračun Parlamenta oklestimo in ga spremenimo, kot je treba.
Bart Staes
(NL) Rad bi se vrnil na zamisel, da bi dodatku za strokovno pomoč poslancem dvakrat dodali 1500 EUR na mesec. Res je, da nam Lizbonska pogodba nalaga veliko dodatnih nalog, zato zagotovo ne bom nasprotoval ideji, da zaposlimo več ljudi v parlamentarnih odborih, ki jim te dodatne naloge nalaga Lizbonska pogodba, kot sta Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja in Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve.
Ne bom nasprotoval niti večjemu številu zaposlenih v skupinah, ki lahko tako bolje podprejo tovrstne naloge, ampak bodimo pošteni, gospe in gospodje: noro je in tudi nekorektno, da vsakemu posameznemu poslancu dodelimo še 1500 EUR več letos in še nadaljnjih 1500 EUR naslednje leto.
Sam sem član Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane že 10 let in bom še naprej. Odbor ima zelo veliko zakonodajnih nalog v okviru postopka soodločanja ali običajnega zakonodajnega postopka. Vedno sem dobro shajal s tremi strokovnimi sodelavci in predvidevam, da lahko tudi tisti poslanci Evropskega parlamenta, ki delajo ali bodo delali v Odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja ter v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, dobro shajajo s tremi strokovnimi sodelavci. Vaš predlog, gospa Gräßle - da je treba zagotoviti dodatno osebje za tiste, ki želijo delati, in ne za tiste, ki tega ne želijo - je prvovrsten populizem.
Vladimír Maňka
poročevalec. - (SK) Želel bi se zahvaliti vsem, ki ste izrazili svoje mnenje. Veseli me, da vsi želite opravljati svoje zakonodajno delo po svojih najboljših močeh in kar najbolje izkoristiti razpoložljive vire. Vsak med nami ima svoje lastno mnenje o tem, kje in kako bi lahko izboljšali stvari. Današnja razprava to dokazuje. Gospodu Bokrosu bi želel povedati, da obstaja način varčevanja z objektivnimi metodami. Ta način so pred letom dni poleg drugih preprečili tudi poslanci iz vaše politične skupine.
Od januarja sem vodja regionalne uprave v svoji državi. Po sprejetju te funkcije je bil prvi korak izvedba neodvisne zunanje študije vseh postopkov v ustanovi. Revizija bo odpravila podvajanje in zmanjšala administrativne stroške za več kot 15 %. Če želimo analizirati proste zmogljivosti in v največji možni meri reorganizirati obstoječe vire, je najboljša rešitev objektivna in neodvisna zunanja študija.
Tisti, ki so imeli pogum za ta korak, so dosegli najboljšo izrabo virov in so uspeli dodobra zmanjšati svoje administrative stroške. V prihodnjih dneh bomo razpravljali in glasovali o spremembi proračuna Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij za leto 2010.
Te ustanove nedvomno širijo svoje dejavnosti ter prevzemajo večja pooblastila in več delovnih obveznosti. Svet bi tudi prosil, da nam omogoči skorajšnji zaključek teh proračunov, da lahko obe instituciji odgovorno in učinkovito izvajata svoje naloge na novih ali razširjenih področjih, ki jih uvaja Lizbonska pogodba.
Helga Trüpel
Gospa predsednica, gospe in gospodje, vsi ste slišali, kako polemična je ta razprava o proračunu za leto 2011. Nič čudnega, če upoštevamo, da obravnavamo realna povišanja in znižanja in tudi - kot je v politiki običajno - simbolična vprašanja.
Kot poročevalka bi želela uradno izjaviti naslednje. Priča ste bili zelo različnim stališčem, od gospe Gräßle iz skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), ki zelo odločno zagovarja ta povišanja - vključno s 1500 EUR - za zagotovitev sposobnosti delovanja, do drugih poslancev, ki so rekli "tega ne potrebujemo" ali "natančneje moramo oceniti, kako upravičiti ta povišanja, in pripraviti pregled, vključno s posameznimi odbori in delovnimi področji Parlamenta".
Kot poročevalka bi želela izpostaviti, da se je večina članov Odbora za proračun odločila, da se dodaten denar vključi v rezervo - tega sicer Odbor za proračun še ni potrdil -, in zahtevala natančno oceno. Zato je vse to treba še postoriti. To oceno moramo dobiti na mizo in jeseni bomo ponovno z vso resnostjo obravnavali rezultate, da se bomo lahko oktobra še nadalje pogajali s Svetom v skladu z novim proračunskim postopkom ter tudi zato, da lahko znotraj Parlamenta najdemo večinsko stališče. V sedanjih razmerah je pomembno izpostaviti, da polemika obstaja, da se mnenja krešejo in da imamo večinsko mnenje, da je treba ponovno podrobno preučiti številke.
Hvala za vaše nasvete in upam, da bomo vsi zmožni razsodno nadaljevati to pot.
Predsednica
Hvala, gospa Trüpel. S tem pa se zaključuje razprava o proračunu. Hvala za vaše govore. Razprava je zaključena.
Glasovanje o poročilu gospoda Maňke bo potekalo jutri, glasovanje o poročilu gospe Trüpel pa danes ob 12.00.
Pisne izjave (člen 149)
Georgios Stavrakakis  
v pisni obliki. - (EL) Ta sprememba proračuna je posledica uveljavitve Lizbonske pogodbe. Parlament se sooča z novimi izzivi in bo potreboval sredstva za uspešno izpolnjevanje svojih novih odgovornosti in izzivov. Želel bi poudariti, da evropski državljani želijo, da Parlament svoje dolžnosti opravlja brezhibno; da bi to lahko zagotovili, je pomembno, da se njegovim poslancem, odborom in političnim skupinam zagotovijo potrebna sredstva. Poleg tega menimo, da sta finančna disciplina in znižanje porabe sedaj nujnejša kot kdaj koli prej in da evropski državljani to upravičeno pričakujejo od nas, zato smo pripravili proračun, ki zagotavlja finančno zdržnost in preglednost.
Prav tako smo vztrajali na potrebi po dolgoročnem načrtovanju politike za nepremičnine Evropskega parlamenta, da bi ohranili zadostno finančno podporo tako sedaj kot v prihodnjih letih. Prepričani smo, da nas bodo ti ukrepi postavili v položaj, kjer se bomo lahko ukvarjali s pomisleki, pričakovanji in zahtevami državljanov Evrope.
Za zaključek naj čestitam Vladimirju Maňki za njegovo odlično poročilo.
