Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje (razprava). 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospe Napoletano v imenu Odbora za zunanje zadeve o barcelonskem procesu: Uniji za Sredozemlje.
Pasqualina Napoletano
Gospa predsednica, gospa FerreroWaldner, gospod Vondra, gospe in gospodje, s tem poročilom poskuša Parlament konstruktivno prispevati h krepitvi evrosredozemskega partnerstva.
Predlogi Pariškega vrha 14. julija lanskega leta zastavljajo dva cilja, ki zaslužita našo podporo. Prvi od njiju je praktično oblikovanje projektov gospodarske, regionalne in okoljske integracije ter zagotoviti njihovo večjo učinkovitost z vzpostavitvijo sekretariata, ki mu bo zaupana ta naloga in bo financiran iz javnih ter zasebnih sredstev, drugi od njiju pa je okrepitev političnega dialoga v celotnem procesu prek novih ustanov, kakršne so sopredsedstvo, vrh predsednikov držav oziroma predsednikov vlad ter redna srečanja zunanjih ministrov. V tej zvezi bi rada poudarila vlogo Evrosredozemske parlamentarne skupščine, ki je bila potrjena v pariškem dokumentu in nato še v marseillskem dokumentu.
Parlament poskuša pomagati poiskati pot iz resnega zastoja, ki je sledil tragičnim dogodkom v Gazi. Mnogo pa je odvisno tudi od politike nove izraelske vlade, ki bo oblikovana po volitvah. Ne glede na to bi rada poudarila, da se bo Evrosredozemska parlamentarna skupščina sestala v bližnji prihodnosti in pokazala, kakšno vlogo morajo imeti parlamenti, ne glede na težavnost situacije.
Želimo poudariti pomen ustanov, ki vključujejo Evropsko unijo in države ob južnih in vzhodnih obalah Sredozemlja, hkrati pa sporočiti, da je ključnega pomena, da se celotni proces ne skrči na zgolj medvladni pristop. Upamo na široko sodelovanje civilne družbe in socialnih partnerjev, ne le zato, ker bi lahko gospodarska kriza poglobila že zdaj prevladujoče in hude probleme, kakršni so brezposelnost in vedno hujši migracijski pritiski, zaradi katerih je te pojave še težje obvladovati. Pozivamo k posvečanju večje pozornosti vprašanjem človekovih pravic, ki bolj ali manj vplivajo na obnašanje vseh partnerskih držav.
Kar se tiče ustanov, se spomnimo, da bo z uveljavitvijo Lizbonske pogodbe Evropski uniji verjetno zagotovljeno koherentno in strukturirano predstavništvo s funkcijama predsednika Sveta in evropskega zunanjega ministra. V vmesnem času pa bi bilo koristno zagotoviti kontinuiteto evropske prisotnosti vsaj v sopredsedstvu. Vemo, da češko predsedstvo ravna s pravim občutkom, in upamo, da bo tudi švedsko predsedstvo voljno upoštevati to sporočilo.
Gospa predsednica, gospe in gospodje, rada bi se zahvalila vsem kolegom poslancem in delavcem različnih političnih skupin ter odborov, ki so podali svoja mnenja. Vsi so prispevali k sestavljanju tega poročila, ki bo, verjamem, dobilo široko podporo.
Aleksander Vondra
predsednik Sveta. - Gospa predsednica, zahvaljujem se za to priložnost, da lahko sodelujem v današnji razpravi o barcelonskem procesu: Uniji za Sredozemlje. Vem, da Parlament proces spremlja s posebnim zanimanjem. Še posebej je treba pohvaliti gospo Pasqualino Napoletano. Zato je predlog resolucije, o katerem boste glasovali kasneje, dragocen prispevek k našem skupnem delu.
Pariški vrh julija lanskega leta je oblikoval Unijo za Sredozemlje in vzpostavil partnerstvo na osnovi barcelonskega procesa. Trenutnemu predsedstvu krepitev tega partnerstva pomeni prednostno nalogo. Čeprav Lizbonska pogodba še ne velja, vam lahko zagotovim, da v duhu soodgovornosti posebno pozornost posvečamo razvoju te pobude in še zlasti regionalnih projektov. Ti projekti so pomembni. Zagotavljajo konkretne znake državljanom v regiji, da partnerstvo deluje v njihovo korist.
Unija za Sredozemlje ni edini mehanizem za sodelovanje. Bilateralne razsežnosti segajo tudi v evropsko sosedsko politiko, v nekaterih primerih pa jih dopolnjuje tudi predpristopni okvir, pri Mavretaniji pa tudi okvir AKP.
Vsi ti pristopi skupaj spodbujajo reforme v posameznih državah in krepijo regionalno sodelovanje. Tudi sosedska politika ima pomembno vzhodno razsežnost in toplo pozdravljamo vzporedna dogajanja v okviru te politike.
Pariški vrh je podprl nadaljnje delo na štirih ključnih področjih: zmanjšanje onesnaževanja Sredozemskega morja, pomorske in kopne poti, zaščita civilnega prebivalstva in razvoj alternativnih energijskih virov, na primer s sredozemskim načrtom za sončno energijo.
Poseben poudarek je na visokem šolstvu in raziskovalni dejavnosti, pa tudi na spodbujanju poslovnega sodelovanja prek sredozemske pobude za razvoj podjetništva. Tehnične vidike predlogov projektov na tem področju bo obravnaval sekretariat, ki bo ustanovljen v Barceloni, v skladu z lanskoletnim dogovorom v Marseillu.
Poleg teh posebnih projektnih področij bo ministrska konferenca Unije za Sredozemlje obravnavala tudi vrsto globalnih izzivov, ki zadevajo nas vse. Mednje spadajo prizadevanje za mir in varnost v regiji, socialni in geopolitični vplivi gospodarske krize, okoljske težave, obvladovanje migracijskih tokov ter vloga žensk v naših družbah.
Dve posebni področji sodelovanja sta po mojem vedenju posebej pomembni za Parlament in tudi ti dve področji imata našo polno podporo. Prvo področje je sodelovanje med parlamenti prek oblikovanja Evrosredozemske parlamentarne skupščine in njenih odborov. Ta pobuda je ključ za zagotovitev močne parlamentarne razsežnosti Unije za Sredozemlje. Kot je poudarjeno v vaši resoluciji, bo ta skupščina pripomogla k demokratični legitimnosti Unije. Pomagala bo tudi spodbujati osnovne vrednote, ki so temelj Evropske unije. Toplo pozdravljamo način, s katerim ste vi in vaš predsednik sprejeli to posebno pobudo, in vam nudimo našo polno podporo.
Drugo področje, ki bi ga po mojem mnenju morali obravnavati kot prednostno nalogo, je razvoj medkulturnih odnosov. To je odločilnega pomena, če želimo spodbujati boljše razumevanje med kulturami na območju Sredozemlja. V ta razvoj se morajo vključevati tudi civilna družba in lokalni družbeni ter regionalni partnerji. Zlasti pomembno vlogo na tem področju ima tudi Sklad Anne Lindh.
Unija za Sredozemlje nam odpira možnosti za razvoj boljših odnosov med njenim članicami. Nedavni dogodki so pokazali, da to ni lahka naloga, so pa tudi izpostavili pomen našega nadaljnjega skupnega delovanja v to smer. Še predobro se zavedamo težav, s katerimi se sooča prebivalstvo v tej regiji zaradi krize v Gazi. Kot veste, je kriza povzročila preložitev srečanj Unije za Sredozemlje, predsedstvo pa je prepričano, da je regionalno sodelovanje pot k vzpostavitvi miru, krepitvi zaupanja in k napredku, in vsekakor upa, da se bo delo v okviru Unije za Sredozemlje čim prej spet nadaljevalo.
Zato v češkem predsedstvu EU in francoski uniji za sredozemsko sopredsedstvo v imenu članic Unije za Sredozemlje iz EU, morda tudi v sodelovanju egiptovskega sopredsedstva, pravkar pripravljamo demaršo, naslovljeno na naše arabske partnerje. Namen demarše je poziv k samodejnemu in brezpogojnemu nadaljevanju dejavnosti Unije za Sredozemlje takoj po vrhu Arabske lige v Dohi konec marca. Našo prisotnost na donatorski konferenci o Gazi, ki bo potekala 2. marca v Šarm el Šejku v Egiptu, nameravamo izkoristiti tudi za nadaljnje posvetovanje med tremi zunanjimi ministri: Karlom Schwarzenbergom, češkim zunanjim ministrom, Bernardom Kouchnerjem, francoskim zunanjim ministrom, in zunanjim ministrom Egipta.
Benita Ferrero-Waldner
članica Komisije. - (FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, gospa Napoletano, najprej mi dovolite čestitati vam za opravljeno delo, saj je omogočilo sestavo poročila, ki je resnično pomembno na več ravneh.
Prvič, ker je zares pozitiven in konstruktiven prispevek Evropskega parlamenta k opredelitvi koherentne evrosredozemske politike, izziva, ki smo mu globoko zavezani.
Kot ste upravičeno opozorili, je treba Unijo za Sredozemlje dopolniti. Ne sme delovati le na medvladni ravni, pač pa jo je treba dopolniti tako, da jo odpremo tudi sodelovanju drugih akterjev, kakršni so lokalne in regionalne oblasti. Pomembno je okrepiti parlamentarno razsežnost z utrditvijo vloge parlamentarne skupščine, in vzpostaviti trajno sodelovanje civilne družbe.
Drži, da je vloga Unije za Sredozemlje razvijati skupni značaj regionalnega partnerstva, na institucionalni in politični ravni, ki ga je treba ponovno pognati v tek. Prav tako pa drži, da tega ni mogoče doseči na podlagi barcelonskega pravnega reda, ki ga je treba razširiti in prečistiti.
Regionalno sodelovanje s finančno podporo Komisije je del tega pravnega reda. Zato ni nikakršnega razloga, da bi to danes postavljali pod vprašaj. Nasprotno, regionalno sodelovanje spodbuja in jamči koherenco delovanja Evropske unije v regiji, zlasti zato, ker so njeni cilji popolnoma združljivi s cilji evropske sosedske politike, glavnim okvirom za naše dvostranske odnose z državami v regiji.
Enako velja za skladnost s postopki Skupnosti, ki se uporabljajo v mehanizmih odločanja in opredeljevanja prednostnih nalog v Evropski uniji, saj je Unija za Sredozemlje pobuda, ki predstavlja integralni del evropskega sistema.
Gospod predsednik, kot veste, je imel ustanovni vrh Unije za Sredozemlje trojni cilj, vliti nove politične energije v evrosredozemske odnose, spremeniti institucionalno upravljanje teh odnosov v smeri skupnega vodenja pobude, in, na koncu, osredotočiti večstransko sodelovanje med Evropsko unijo in njenimi sredozemskimi partnerji okoli strukturnih projektov, ki bodo prispevali k integraciji na podregionalni ravni in po možnosti zmanjšali razvojne razlike med bregovoma Sredozemlja.
Te razlike moramo zmanjšati z družbeno-gospodarskim razvojem, povečanim obsegom trgovanja in večjimi vlaganji. Boriti se moramo proti ideološkemu radikalizmu, ki mu prešibak razvoj in občutek nepravičnosti nudita plodna tla, z dialogom in političnim reševanjem konfliktov. Prizadevati si moramo za odgovorno in usklajeno migracijsko politiko, po vaših besedah, v prid demokratični stabilizaciji v Evropi in demografske rasti v sredozemskih državah. Na tem področju najdemo kar nekaj primerov izzivov, ki se jih moramo lotiti skupaj z našimi partnerji v okviru Unije za Sredozemlje.
Vemo, da teh ciljev ne moremo doseči brez parlamentarne podpore tako Evropskega parlamenta kot parlamentarne skupščine Euromed. To je duh, v katerem delujemo, v trdnem prepričanju, da se bo pri teh zadevah Evropska komisija lahko zanašala na vaše sodelovanje, in za to bi se vam rada že vnaprej zahvalila.
Vemo pa, da zelo zaskrbljujoče razmere na Bližnjem vzhodu po vojni v Gazi - kar smo danes že obravnavali - pomenijo resničen problem tudi na tem področju: Unije za Sredozemlje ne moremo preprosto pustiti v politični praznini. Tako že ves čas govorimo. Gre za dejstvo.
Zaradi razmer je bilo delo nedavno odloženo, kar osebno zelo obžalujem, seveda pa upamo, da bomo enkrat to delo nadaljevali. Srečanje v Šarm el Šejku, na katerem bo Komisija seveda igrala pomembno vlogo kot sosponzor, bo zelo pomembno. Upam, da mu bodo sledila različna druga srečanja. Veliko dela smo dejansko že opravili, in ko se Komisija loti kakega dela, se ga loti zelo resno.
Nadalje je bilo veliko dela že opravljenega pri pravilih za sekretariat; ta pravila že veljajo in bodo omogočila začetek barcelonskega dela.
Vural Öger
Gospod predsednik, gospa Napoletano, gospe in gospodje, Unija za Sredozemlje naj oživi barcelonski proces, ki je bil sprožen leta 1995. Na žalost se danes soočamo z dejstvom, da nedavna kriza na Bližnjem vzhodu preprečuje uresničitev projekta. Ustanovitev sekretariata v Barceloni se kar naprej odlaga in obljubljena sredstva ne morejo pritekati.
Zato zaenkrat še ni nikakršnih otipljivih rezultatov, kar globoko obžalujem. Sprašujem se, ali se nismo preveč osredotočali na institucije in ali je to lahko razlog za trenutni zastoj. Ali smo morda podcenjevali učinke političnih kriz na Unijo za Sredozemlje?
Kako lahko zagotovimo nadaljevanje projektov? V zgodovini evropske integracije smo bili vedno zelo uspešni na področju gospodarstva in trgovine. Prav zato se je Odbor za zunanjo trgovino lotil razmisleka, kako bi lahko naše uspešne mehanizme uporabili pri naših sosedah v južni Evropi. Eden od ciljev je vzpostavitev območja proste trgovine do leta 2010, ampak tudi ta pobuda je popolnoma zastala. Prav zato, ker politični konflikti onemogočajo ta proces, moramo okrepiti delovanje na gospodarskem področju.
Mednarodna trgovina bi lahko imela koristne učinke, ne le na gospodarske, pač pa tudi - zlasti - na politične in socialne razmere v regiji. V tem smislu je ključna regionalna gospodarska integracija. Naši južni sosedje morajo tesneje sodelovati tudi med seboj.
Hkrati pa bi se morale države, ki so že stkale mreže dvostranskih trgovinskih odnosov, prepričati o dodani vrednosti, ki jo nudi večstranska razsežnost. Pri tem bo imelo pomembno vlogo obveščanje prebivalcev teh območij o prednostih gospodarske integracije. To bi bil korak naprej k stabilizaciji razmer v južnem Sredozemlju. Želim da bi do tega prišlo, v prid vsem, zlasti v prid prebivalcem tega območja.
Íñigo Méndez de Vigo
Pesem ni nikoli končana, le opuščena, je dejal sredozemski pesnik, rojen v mestu Sète. Menim, da se je nekaj podobnega zgodilo barcelonskemu procesu: ni bil dokončan, ampak opuščen - vsaj deloma.
Zato Parlament ocenjuje, da so prizadevanja pod francoskim predsedstvom, da bi barcelonskemu procesu vdahnili novo življenje, pomembni. Zato smo tudi v Odboru za ustavne zadeve aktivno sodelovali pri poročilu gospe Napoletano, ki se ji želim zahvaliti za njeno potrpežljivost in razumevanje.
In zakaj se je Odbor za ustavne zadeve s tako skrbjo ukvarjal s tem vprašanjem, gospod predsednik? Iz več razlogov. Prvič, da bi zagotovili kontinuiteto barcelonskega procesa prek Unije za Sredozemlje. Drugič, da bi preprečili podvajanje struktur in vtkali ta proces v institucionalni sistem Unije. Tretjič, kot je že rekla gospa Ferrero-Waldner, da bi pokazali, da ne gre preprosto za medvladni proces, pač pa proces s poudarjeno parlamentarno razsežnostjo.
Zato smo v Odboru za ustavne zadeve vztrajali pri vprašanjih, ki jih je že odprl predsednik Pöttering dne 13. julija 2008. Vprašanja se nanašajo na to, da se mora parlamentarna skupščina sestajati enkrat letno, da mora biti organizirana v skupine na podlagi političnih družin in da mora sestavljati posvetovalna poročila.
Poskušali smo tudi pomagati Svetu pri pomembnih odločitvah, ki jih je moral sprejeti. Gospod Vondra, Parlament želi sodelovati s Svetom in sestavili smo že merila, ki jih mora izpolnjevati sedež nove Unije za Sredozemlje. Slučajno so se ta merila pokrila z mestom v državi, ki jo dobro poznam - dejansko je Odbor za ustavne zadeve sprejel mnenje, da bi bila Barcelona lahko dober sedež. To so nekaj kasneje potrdili tudi ministri, kar je, gospod predsednik, še en dokaz naše želje sodelovati s Svetom.
Začel sem s citatom Paula Valéryja, dovolite mi, da tudi končam z njegovim citatom: "Tu n'as que moi pour contenir tes craintes!".
Prepričan sem, da za pomiritev morebitnih strahov na obeh bregovih Sredozemskega morja ni boljšega sredstva kot uspeh te Unije za Sredozemlje. Upajmo tako, gospod predsednik, in še enkrat zahvala gospe Napoletano za njeno razumevanje in pomoč.
Vito Bonsignore
v imenu skupine PPE-DE. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, čestitam gospe Napoletano za njen trud in uravnoteženje tega vprašanja, in zahvaljujem se gospe FerreroWaldner, ki vedno pozorno spremlja naše delo, za njeno delo po vsem svetu.
Vsi moramo delovati zelo enotno, ker so problemi in izzivi, s katerimi se srečujemo v Sredozemlju, zelo hudi. Prizadevati si moramo za močnejšo, vplivnejšo vlogo Evrope, glede na to, da je strateško naš položaj ob Združenih državah.
Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov si že leta močno prizadeva oblikovati vedno močnejšo in vedno aktivnejšo vlogo Evrope. Financiranje ne zadostuje, samo financiranje ne zadostuje več, kar potrebujemo, je temeljita prenova političnega delovanja. Eden od številnih skupnih izzivov je urejanje priseljevanja v Evropo. Tega problema se ni mogoče lotiti v sodelovanju s političnimi nasprotniki, niti s populizmom, pač pa terja strogo kontrolo zagotavljanja skladnosti s pravili Konvencije o človekovih pravicah.
Unija za Sredozemlje, Evrosredozemska parlamentarna skupščina in skupna zunanja južna politika so odlična in legitimna orodja, s katerimi lahko izklešemo močnejšo, pomembnejšo in verodostojnejšo vlogo Evrope.
Zato bo moja politična skupina glasovala proti spremembam, ki jih je predložila skrajna levica; po našem mnenju so preveč sporne in ne prav konstruktivne. Naše politično krilo želi, da bi ta dragocena dejavnost, ki se bo v bližnji prihodnosti izkazala za ključno, dobila nov zagon, zato podpiramo ponovni zagon delovanja Evrosredozemske parlamentarne skupščine, ne več kot foruma za razprave, pač pa kot mesta, kjer se bodo lahko sprejemale pomembne skupne odločitve o naši prihodnosti in prihodnosti vseh, ki živijo na obalah Sredozemskega morja.
Carlos Carnero González
v imenu skupine PSE. - (ES) V imenu Skupine socialdemokratov bi rad najprej čestital gospe Napoletano za odlično poročilo, ki nam ga predstavlja danes popoldne, predvsem in najpomembneje pa za njeno privrženost evrosredozemski usmeritvi da prima ora. Brez njenega dela in zagnanosti si ne bi mogli niti predstavljati najprej Evrosredozemskega parlamentarnega foruma, nato pa na njegovi podlagi Evrosredozemske parlamentarne skupščine, in danes ne bi mogli pozivati k vlogi, ki jo morajo imeti predstavniki državljanov v tem, kar poskušamo vzpostaviti.
Naj nadaljujem v slogu mojega kolega, gospoda Méndeza de Viga, ki rad citira literarne velikane, s stavkom iz Shakespearovega Kralja Leara: Ni nam najhuje, dokler lahko rečemo 'To je najhujše'". Poskušali smo nasprotno, saj smo v času, ko je stanje na Bližnjem vzhodu hujše kot kdaj koli doslej, oblikovali instrument, katerega cilj je, da bi regija kot celota prispevala k političnemu, gospodarskemu in socialnemu razvoju kot osnovnemu okviru za reševanje konfliktov. To je konec koncev tudi pomen Unije za Sredozemlje. Ta Unija za Sredozemlje ni unija ex novo, pač pa ima globoke korenine v barcelonskem procesu, ki vzpostavlja nove ustanove, kakršna je sekretariat parlamenta, ki bo imel sedež v Barceloni. To pozdravljamo kot Evropejci, kot Sredozemci, kot Španci in kot poslanci, ki smo se takrat zavzemali za to. To pomeni tudi potrditev Evrosredozemske parlamentarne skupščine kot telesa, kakršno mora biti: mesta, na katerem se lahko parlamentarci in državljani izrazijo v tej Uniji.
Evrosredozemski parlamentarni skupščini je treba zagotoviti vlogo, ki jo zasluži: naloge posvetovanja, nadzora in posredovanja predlogov. Unija za Sredozemlje mora temeljiti na skupnem upravljanju, mora imeti zadostno financiranje in mora biti usmerjena na regionalno integracijo ter skrbeti za potrebe državljanov. Tako bomo lahko zgradili Sredozemlje miru in solidarnosti, pa tudi zavezništvo civilizacij.
Marios Matsakis
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, tudi jaz želim čestitati gospe Napoletano, ne le za odlično poročilo, ki ga je sestavila, pač pa tudi za sodelovanje, ki ga je nudila poročevalcem v senci. Tema poročila je izredno pomembna, saj obravnava možnosti Evrosredozemske unije držav, povezanih med seboj v prijateljstvu in sodelovanju v prid zagotavljanja miru, stabilnosti in napredka prebivalcev teh držav.
To ni preprosta naloga, nenazadnje zato, ker je konflikte v regiji, kakršen je izraelsko-palestinski problem, težko reševati - včasih pa celo razumeti. Kljub vsemu ne smemo nikoli obupati, Unija za Sredozemlje pa lahko samo pomaga to upanje vzdrževati pri življenju. In, kdo ve? Morda nam bo uspelo upanje pretvoriti v resničnost v obliki dolgoročne stabilnosti ter trajnih rešitev regionalnih problemov.
Pomembno je v tej razpravi upoštevati dragocen prispevek francoske vlade, ki je predlagani projekt sprožila, pomembno pa je tudi ponoviti, da ustanovitev Unije za Sredozemlje ni alternativna ponudba načrtovani pridružitvi Turčije EU. Poskrbeti moramo, da bo turško ljudstvo vedelo in razumelo, da pri tem ne gre za kak skrit namen ali ukano.
Za konec še to, da se je skupina ALDE glede predlaganih sprememb skupaj s skupino PSE odločila za pet kompromisnih sprememb, ki lahko poročilo še izboljšajo. Menimo, da nadaljnjih pet sprememb, ki jih predlaga skupina GUE/NGL, ni zelo koristnih in moja skupina jih ne bo podprla.
Še enkrat moje čestitke poročevalki.
Salvatore Tatarella
v imenu skupine UEN. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, z vsem srcem podpiram vsako pobudo, katere namen je razvoj Unije za Sredozemlje.
S tega vidika upam, da se bo parlamentarna vloga Evrosredozemske parlamentarne skupščine učvrstila, tudi z okrepitvijo odnosov skupščine s sredozemskimi partnerji in možnostjo posredovanja predlogov na srečanja zunanjih ministrov in sodelovanjem v vlogi opazovalca na srečanjih predsednikov držav oziroma vlad, ministrskih sestankih in pripravljalnih sestankih visokih uradnikov.
Rad bi poudaril potrebo po okrepitvi vloge ustanove za evrosredozemska vlaganja in partnerstvo ter po ustanovitvi evrosredozemske investicijske banke, ki je bila napovedana že pred časom, a še ni bila izpeljana.
Podpiram predlog za ustanovitev evrosredozemske regionalne in lokalne skupščine, po vzoru podobnih evropskih ustanov, ki bo še bolj pritegnila k sodelovanju regije in mesta, ter evrosredozemskega gospodarskega in socialnega odbora za pritegnitev socialnih partnerjev in civilne družbe k sodelovanju.
Prav tako pozdravljam predlog za ustanovitev evrosredozemske skupnosti za energijo v okviru politike velikih projektov na področju obnovljivih virov energije in energetske infrastrukture.
Nadalje upam, da bo Unija imela vedno učinkovitejšo vlogo pri iskanju miru, reševanju sporov, utrjevanju demokracije, obrambi verske svobode in boju proti terorizmu, trgovanju z mamili, organiziranemu kriminalu in trgovini z ljudmi.
In nazadnje, Evropa se ne more izogniti nalogi uskladitve ukrepov z drugimi državami pri vodenju migracijske politike in migracijskih tokov v območju Sredozemlja. Ne more se več omejevati zgolj na varnost, pravno državo in preprečevanje nezakonitega priseljevanja, pač pa mora svojo pozornost posvetiti predvsem aktivni politiki, virom skupnih pravil in ciljnemu ter trajnemu zaposlovanju.
David Hammerstein
v imenu skupine Verts/ALE. - (ES) Hvala vam, gospa Napoletano, za to odlično poročilo. Nekaj dni pred izbruhom vojne v Gazi sem bil kot predstavnik Parlamenta in Evrosredozemske parlamentarne skupščine v Jordaniji na zadnji ministrski konferenci pred ponovno prekinitvijo njenih dejavnosti zaradi nasilja na Bližnjem vzhodu. Tema konference je bila voda. To je bila ministrska konferenca o eni od ključnih tem, ki zahteva sodelovanje po vsem Sredozemlju, ki bo še ustvarjala konflikte in pomeni po eni strani stvar preživetja, po drugi pa možnih velikih projektov v Sredozemlju na področju sončne energije, prenosa vode in številnih drugih področjih.
Tako pereča zadeva je to. Dejavnosti so prekinjene in upam, da se bo delovanje Unije za Sredozemlje kmalu nadaljevanje ter da bo na Bližnjem vzhodu prišlo do napredka.
Imamo nekaj precej ambicioznih ciljev v zvezi s Sredozemljem. Doslej doseženi rezultati so precej skromnejši, zlasti na področjih človekovih pravic, demokracije in okolja.
Spodbujati moramo tudi trg jug-jug in sodelovanje med državami na Jugu; ne smemo biti obsedeni zgolj z velikim sredozemskim skupnim trgom, ki mu ne utira poti sodelovanje med državami, ki so sedaj v globokih in zaporednih medsebojnih konfliktih.
Hkrati pa se moramo ukvarjati tudi z energetsko krizo. Energetska kriza in sedanja gospodarska kriza sta lahko priložnost za predloge zelo pomembnih projektov, pomembnih tako za Evropo kot za naše južne sosede, na primer za načrtovanje sončnih elektrarn (visokotemperaturno sončno energijo) in oblikovanje inteligentnih čistih omrežij, ki bodo povezala Severno Afriko, Bližnji vzhod in Evropo v obsežnem boju proti podnebnim spremembam in gospodarski krizi.
Willy Meyer Pleite
v imenu skupine GUE/NGL. - (ES) Gospod predsednik, rad bi začel z zahvalo gospe Napoletano za njen trud. Drugič, rad bi povedal, da sem kot poročevalec v senci pozval člane naše skupine, naj iz dveh temeljnih razlogov ne glasujejo za to poročilo.
Prvič, ker ima najnovejši spor, najnovejši izraelski napad na Gazo tolikšne razsežnosti, da ne sme ostati nekaznovan. Vsaka stvar ima svoje meje, ne gre za prvi dogodek take vrste, ampak ta napad na palestinsko suverenost je tako hud, da dejansko onemogoča uresničevanje sporazuma iz Annapolisa in zapira možnosti za nastanek palestinske države, ki je edina možnost za delovanje Unije za Sredozemlje v miru in solidarnosti.
Drugi razlog za moj poziv, naj ne glasujemo za poročilo, je to, da glede območja proste trgovine niso upoštevane regionalne razlike. Menimo, da sta pri vprašanjih trgovine bistvena enakovredna obravnava vseh in upoštevanje regionalnih razlik ter posebnosti vsake države.
Luca Romagnoli
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, mislim, da bom sam glasoval za predlog resolucije gospe Napoletano, ker je po mojem mnenju nedvomno strateškega pomena opredeliti glavne projekte, ki jih je treba izpeljati, prav tako pa je smotrno poudariti potrebo po uporabi pristopa "sporazumevanja o programu" pri tem. Tako sporazumevanje pa mora temeljiti - in prepričan sem, da je to treba posebej poudariti - na načelu subsidiarnosti.
Odkrito rečeno me je nekoliko zmedel poziv k svežemu zagonu upravljanja skupne migracijske politike, čeprav se zavedam pomena sodelovanja med državami članicami, ob tem pa je nedvomno pomembno tudi sodelovanje z državami na južnih obalah Sredozemskega morja in ga moramo uvesti.
Po pravici povedano nekoliko dvomim tudi glede gospodarskih in trgovskih pobud, ki naj bi tlakovale pot vzpostavitvi evrosredozemskega območja proste trgovine. Ne gre za moje predsodke, pač pa bi si želel pojasnil, kako bi lahko bilo to v obojestransko korist.
Ioannis Kasoulides
Gospod predsednik, najprej bi rad čestital gospe Napoletano za njeno poročilo. Vsekakor je Unija za Sredozemlje pomemben korak naprej v prizadevanjih za evrosredozemsko partnerstvo. Doslej je bila ena od preprek temu partnerstvu prepoznavnost: zmožnost prebivalstva partnerskih držav dojeti učinke barcelonskega procesa in Unije za Sredozemlje.
Naj vam navedem primer. Ko sem bil naprošen, naj pripravim poročilo o zmanjšanju onesnaževanja Sredozemskega morja, sem naletel na naslednje programe: Sredozemski program vlaganj "Hotspot", Strategijo za vodo v Sredozemlju, Pomorsko strategijo EU, UNEP/MAP, Sredozemsko strategijo trajnostnega razvoja, Sredozemski program okoljevarstvene tehnične pomoči, Sredozemsko pobudo EU za vodo ter MYIS, ki tečejo v okviru programa Horizon 2020. Taka razdrobljenost škoduje prepoznavnosti.
Druga ovira je bližnjevzhodni problem. Pozdravljam stališče gospoda Solane, da mora četverica tokrat delovati drugače kot v preteklosti. Razlog ni pomanjkanje volje pri Evropski uniji, pač pa pretekla politika ameriške administracije. Upam, da bomo po imenovanju gospoda Mitchella za odposlanca priča napredku. Na tem področju smo napravili že veliko. Pred kratkim sem obiskal Libanon in videl sem, da UNIFIL, s prisotnostjo evropskih kontingentov, jamči, da se sovražnosti v južnem Libanonu in Izraelu ne bodo več ponovile.
Jamila Madeira
(PT) Zahvaljujem se kolegici Pasqualini Napoletano za njeno odlično poročilo. Štirinajst let po Barceloni in pet let po prvi Evrosredozemski parlamentarni skupščini imamo Unijo za Sredozemlje, v kateri gospodarske in parlamentarne sile, civilna družba in voditelji vlad skupaj sprejemajo odločitve. Vsakdo od nas želi več in bolje za to ozemlje, ki s svojimi 720 milijoni državljanov pomeni resničen potencial za razvoj in mir na svetu. Omejevanje zgolj na gospodarske in poslovne razsežnosti je zagotovo napaka. Odziv na krize rasti seveda zahteva politični odziv, bistveno pa je odzivanje na humanitarne krize, krizna stanja in vojaške krize, čemur smo bili priča konec leta 2008 in začetek leta 2009.
Politiki in državljani se morajo odzivati na svetovne probleme. Svet je terjal odgovore od nas, mesece po tem pa se državljani in politiki, zlasti v platformah, kakršne je Unija za Sredozemlje, še vedno obotavljamo z reakcijo. Upam, da nas bo ta čas krize vsaj česa naučil in kaj spremenil na bolje. Čeprav se znamo učiti samo na napakah, je napredek s hitrejšim odzivanjem nujen.
Miguel Portas
(PT) V svojem govoru je komisarka Ferrero-Waldner povzela cilje nove Unije. V resnici je bila Unija rojena pod francoskim predsedovanjem v znaku napak. Prva napaka je bil umik konfliktov v regiji z dnevnega reda, zlasti izraelsko-palestinskega in zahodnosaharskega konflikta. Druga napaka je, da se skuša Unija uveljaviti s sodelovanjem v gospodarskih in okoljevarstvenih projektih, ne da bi se spraševala o okoliščinah proste trgovine, v katerih deluje. Tretja napaka je namigovanje, da je mogoče na to Unijo prenesti vlogo Turčije za pristop k Evropski uniji.
Poročilo gospe Napoletano se ne ukvarja s prvo napako, kar omejuje njegovo področje uporabe. Gospodarsko in regionalno vključevanje ne more uspeti, če Unija ne bo zbrala poguma za reševanje obstoječih konfliktov, in to po načelih mednarodnega prava. Po drugi strani pa poročilo vsebuje jasna priporočila glede druge in tretje napake, in ta priporočila kažejo v pravo smer.
Unija za Sredozemlje ne more služiti za čakalnico ali stranska vrata za Turčijo, če bo ta izpolnila pristopna merila, prav tako Unija za Sredozemlje ne more biti privesek evropski strategiji proste trgovine brez kakršne koli politike socialne integracije.
Priporočila iz poročila so pomembna: Unija z državljanskimi in predstavniškimi razsežnostmi, ki bo vključevala Ligo arabskih držav, regionalni projekti s socialno razsežnostjo in širitev projektov na področja, ključna za življenje ljudi, in sicer na področja vode, kmetijstva in izobraževanja. Prav tako veljajo jasna pravila za programske sporazume in za Evrosredozemsko investicijsko banko.
Unija je bila rojena z napakami, a vsaj obstaja. Podpiram to poročilo, ker sem prepričan, da bo Unija na koncu taka, kakršno nam bo uspelo oblikovati. Zato mu naklanjam svojo podporo.
Luís Queiró
(PT) Številna za Evropo zelo pomembna politična vprašanja so povezana s sredozemsko kotlino. Pobuda za Unijo za Sredozemlje zato zasluži našo podporo, saj lahko zagotovi nov zagon potrebnemu in koristnemu procesu, ki pa doslej ni bil dovolj uspešen oziroma prepoznaven. Odpira se vprašanje, kako lahko izvajamo to strategijo. Model, uporabljen pri barcelonskem procesu, ni dal pričakovanih rezultatov. Ali lahko novo partnerstvo obrodi sadove?
Poročilo gospe Napoletano vzbuja tak vtis. Ne bi pa želeli, da bi se Unija ubadala z enakimi težavami kot barcelonski proces. Videti je, da obsega vrsto projektov in področij delovanja, prednostne naloge pa niso pravilno razvrščene. Če je obravnava razumevanja med ljudstvi različnih kultur in družbenih ureditev na obeh obalah omejeno na odstavek 26, vprašanja demokratizacije in krepitve človekovih pravic na odstavek 27 ter vprašanja migracijskih tokov na odstavek 28, lahko po obsežni obravnavi drugih področij in drugih vprašanj dobimo napačen vtis o tem, kaj so oziroma kaj morajo biti prednostne naloge tega partnerstva.
Imeti moramo jasno strategijo. Po našem mnenju mora ta strategija ponujati več koristi in več sodelovanja našim sosedom, hkrati pa tudi od njih zahtevati več dosežkov na gospodarskem, socialnem in demokratičnem področju, osredotočiti pa se mora na dobro opredeljene in morda manj številne sektorje, da ne bi imela vsa področja enake prioritete, kar se konča tako, da nima prioritete nobeno. Seveda to lahko dosežemo le ob ustrezni podpori in financiranju. Spoznanje, da je potrebna investicijska banka za Sredozemlje, bomo vsekakor morali sprejeti. Pomembno je biti ambiciozen, kar pomeni, da vsi delujemo ustrezno po svojih močeh.
Na koncu, gospod predsednik, moramo omeniti tudi bližnjevzhodni konflikt. Ta proces, čeprav ne more biti zamenjava za mirovna pogajanja, lahko prispeva, in mora prispevati, k boljšemu razumevanju, soodvisnosti in medsebojnem spoštovanju med nasprotnima stranema. To so bistveni pogoji - kot nam je vsem jasno - za vrnitev miru v regijo.
Predsednik
Seznam govornikov je izčrpan. Iz dvorane smo med razpravo prejeli še štiri prošnje za besedo.
Christopher Beazley
Gospod predsednik, ali bi komisarka hotela Parlamentu natančneje razložiti, na kakšen način novo poimenovana "Unija za Sredozemlje" - v nasprotju s "Sredozemsko unijo" - ostaja v okviru politike EU? Menim, da je zelo pomembno upoštevati tudi drugi dve morji EU: Črno morje in njegovo sinergijo ter Baltsko morje in njegovo strategijo.
Moja domovina ima interese v Sredozemlju. Mislim, da imamo tudi status opazovalca. Države članice so članice Commonwealtha in - čeprav ne bi rad dražil španskih kolegov - Gibraltar, kolikor vem, tehnično še vedno spada med dominione Njenega veličanstva.
Zelo pomembno je, da to ne bo zgolj regionalni krožek, v katerem ostala EU ne bo polno sodelovala - kakor upam, da bo polno sodelovala tudi pri Baltskem morju in pri Črnem morju.
Silvia-Adriana Ţicău
Gospodarski in socialni razvoj ter napredek prebivalcev držav Unije za Sredozemlje morata biti trajnostna. Menim, da se mora novoustanovljena Unija za Sredozemlje ukvarjati tudi z vprašanjem podnebnih sprememb.
V evrosredozemskem območju živi približno ena milijarda ljudi, ki prispeva približno eno tretjino v svetovni BDP. Regionalno sodelovanje je najbolj potrebno na področju obvladovanja groženj okolju.
Zaradi rasti prebivalstva in upadanja količine padavin v tej regiji zaradi podnebnih sprememb postaja voda eden od glavnih elementov tveganja na tem območju. Pomanjkanje vode, onesnaževanje vode, pomanjkanje čistilnih naprav za vodo, izlitja nafte pri pomorskih nesrečah, izsekavanje gozdov in erozija prsti morajo biti med področji skrbi in delovanja partnerstva za Sredozemlje.
Prepričana sem, da mora biti ena od temeljnih vrednost, ki naj jih spodbuja Unija za Sredozemlje, varovanje okolja in boj proti podnebnim spremembam v obliki prilagajanja spremembam in odpravljanja vzrokov.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Gospod predsednik, minister, komisarka, rada bi se zahvalila gospe Napoletano, saj sem bila med prvo razpravo o Uniji za Sredozemlje precej skeptična, zdaj pa, čeprav nekaj moje skepse ostaja, verjamem, da obstaja tudi upanje.
Izzivi so neverjetno veliki. Ali imamo sredstva, da se lahko spopademo z njimi? Vemo, da jih nimamo. Cilji so vsekakor plemeniti: okolje, energija, boj proti širjenju puščav, imigracija ipd. Ne smemo pa preprosto preiti na seznam nepovezanih ciljev, saj bi to vodilo le v razočaranje na obeh straneh Sredozemlja.
Če pa mi dovolite, komisarka, bi rada omenila določeno državo, ki sicer ne leži ob obalah Sredozemskega morja, ja pa vključena v Unijo, je država AKP in članica Unije za Sredozemlje. Ta država, Mavretanija, danes preživlja zelo resno politično krizo. Mislim, da kot partnerka Unije za Sredozemlje, država AKP in v duhu sosedske politike ta država zasluži našo podporo pri iskanju izhoda iz krize.
Prepričana sem, da obe strani v sporu zahtevata od nas in da je naša odgovornost, da se obvežemo pomagati državi iz globoke politične krize.
Avril Doyle
Gospod predsednik, voda je ključna tema sodelovanja po vsem Sredozemlju. Upam, da je taka tema tudi vseevropsko superomrežje oziroma prenosni sistem HVDC, vključno s povezavo med Španijo in severozahodno obalo Afrike.
Nujno je resno okrepiti rabo obnovljivih virov energije, vključno z vetrom, vodo, sončno z različnimi tehnologijami izrabe in drugimi. Ali se na te vire lahko zanesemo ob konicah porabe, je v celoti odvisno od tega, ali omrežje napaja dovolj različnih virov, da se lahko odziva na vse potrebe na izhodu. Če veter ne piha ob severozahodni obali Irske - in Irsko glede vetrne energije imenujemo evropska Savdska Arabija! - pa gotovo piha ob severozahodnih obalah Afrike, ali pa bodo omrežje napajale termoelektrarne na sončno energijo v Sredozemlju, predvsem v Španiji, ali pač fotonapetostne elektrarne po vsej regiji.
S tem scenarijem Sredozemlje lahko le zmaga, glede varnosti oskrbe z energijo, glede energetske politike, predvsem pa glede občutnega zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida v regiji, ki jih zdaj povzroča naša odvisnost od fosilnih goriv v industriji, pri transportu, pri ogrevanju in hlajenju.
Predsednik
Pridružila se nam je gospa Figueiredo, ki bo na svojo prošnjo za besedo med razpravo predstavila mnenje Odbora za pravice žensk in enakost spolov.
Ilda Figueiredo
pripravljavka mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov. - (PT) Mnenje Odbora za pravice žensk in enakost spolov poudarja, da morajo vse države članice večjo pozornost posvetiti ratifikaciji Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk ter vseh drugih instrumentov za človekove pravice Združenih narodov in Mednarodne organizacije dela. Prav tako opozarja na položaj žensk in obžaluje, da temu vprašanju ni bila posvečena nikakršna posebna pozornost v sporočilu Komisije, zlasti na ravni "projektov", ki bi morali zajemati spodbujanje zemljepisne, gospodarske in socialne kohezije in ki bi morali vedno upoštevati enake možnosti za moške in ženske ter vidik spola.
Na koncu bi rada izrazila skrb zaradi revščine in socialne izključenosti, ki hudo zadevata ženske. Naj sklenem z omembo hudih primerov Palestine in Zahodne Sahare, kjer so ženske in otroci glavne žrtve vojne in izkoriščanja, na kratko, procesa celovite diskriminacije, ki zadeva tamkajšnja ljudstva in hudo prizadeva ženske in otroke.
Aleksander Vondra
predsednik Sveta. - Gospod predsednik, najprej se vam zahvaljujem za koristno razpravo, ki je izpostavila številne ideje. Pripravili ste zares zanimiv dokument.
Kje smo danes? Vemo, zakaj to počnemo: Sredozemlje je zibelka naše civilizacije in zato je logično, da mu v Evropski uniji posvečamo posebno pozornost. Lani so Francozi dali pobudo in vzdrževati moramo zagon tega procesa, da se bo polno razvil.
Torej vemo, zakaj se ukvarjamo s tem in kaj bi radi dosegli. Številni med vami ste poudarili, kako pomembno je, da Sredozemlje postane območje miru, stabilnosti in varnosti, v katerem bodo načela demokracije, človekove pravice in temeljne svoboščine - vključno z enakostjo spolov in vlogo žensk v družbi - uživali podporo in polno spoštovanje.
Vemo tudi, kako želimo cilje doseči, za to imamo Unijo za Sredozemlje in široko paleto dejavnosti. Dobro se zavedate, katera področja so najpomembnejša, med drugimi poudarek na obnovljivih virih energije, program sončne energije in program ravnanja z vodo. Ravno prejšnji teden sem bil na Portugalskem in ta država lahko služi za zgled, kako je treba oblikovati trajnosten in dinamičen program obnovljivih virov energije, kar je zelo pomembno za Sredozemlje.
Moramo samo delovati. Ob naših lanskih srečanjih, v Parizu in v Marseillu, si nismo mogli niti predstavljati, kaj se bo zgodilo v Gazi, ampak predsedstvo je skupaj s Komisijo naredilo toliko, da se lahko začne izvajanje vseh sporazumov, ki smo jih sprejeli lani. Zato menim, da lahko upravičeno pričakujemo premike pri najnovejših prizadevanjih predsedstva po koncu marca, kot sem vas obvestil.
Program naših dejavnosti v letu 2009 je zelo obsežen: načrtovanih je okoli devet resornih ministrskih konferenc. Po mojih podatkih razpoložljivi finančni viri presegajo 1 milijardo EUR. Zato mislim, da smo pripravljeni. Določene okoliščine, povezane s stanjem v Gazi, povzročajo nekaj zastojev, verjamem pa, da bomo to uspeli preseči.
Za koristno razpravo se vam najlepše zahvaljujem. Ne dvomite, da smo vam pripravljeni pomagati tudi v prihodnje.
Benita Ferrero-Waldner
članica Komisije. - (FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, seveda bi bilo treba reči še marsikaj, ampak začela bom z naslednjim vprašanjem: kaj je razsežnost Skupnosti pri vsem tem?
Prvič, lahko vam povem, da je razsežnost Skupnosti pri tej zadevi pomembna, saj je Unija za Sredozemlje projekt, ki temelji na barcelonskem procesu in je podedovala acquis tudi barcelonskega procesa. Torej imamo že ves potreben acquis. V to smo vložili precej dela.
Drugič, Unija za Sredozemlje je del sistema sosedske politike. Sosedska politika pomeni bilateralno politiko in barcelonski proces, Unija za Sredozemlje pa pomeni večstransko plat. Seveda vam lahko povem, da Črno morje in Baltsko morje spadata v isti sistem, čeprav ležita na severu. Zato naj vas ne skrbi. Na srečo je že vse na svojem mestu. Prav zato je francosko predsedstvo želelo deliti sopredsedstvo s sredozemskimi državami - kot sem že rekla - in delovati skupaj z njimi.
Zdaj mi v Komisiji upravljamo tudi vse prihodnje projekte Skupnosti, saj je to potrebno, pa tudi zato, ker smo pod nadzorom Parlamenta. Ločeno se upravljajo samo projekti, ki bodo morda imeli zasebno financiranje.
Projekte bo podpiral sekretariat, ki bo imel sedež v Barceloni. Tako si predstavljamo podporo, nato bomo poskusili s podporo projektov z zasebnim financiranjem, saj bo preostali del ostal pod nadzorom Komisije. Prva odločitev bo sprejela sedemindvajseterica, kot vedno, po tem pa bo sopredsedstvo lahko nadaljevalo delo v sodelovanju s 143, Jugom in Severom.
Kar se tiče Mavretanije, gospa Isler Béguin, ta država sodeluje le v večstranskih odnosih, to je v Uniji za Sredozemlje, ni pa vključena v sosedsko politiko. To je edina razlika.
Zatem bi rada dodala, da kljub začasni prekinitvi v Komisiji seveda delujemo naprej v konstruktivnem duhu pri izvajanju štirih do šestih projektov, ki veljajo za prednostne. To so zaščita civilistov, zmanjšanje onesnaževanja Sredozemskega morja, pomorske avtoceste, pa tudi program sončne energije, v okviru katerega precej delamo na področju obnovljivih virov energije, zlasti sončne energije, saj je slednja skupaj z energijo vetra in drugimi viri energije zelo pomembna.
V celoti lahko Unija za Sredozemlje zdaj računa na finančno podporo v znesku 60 milijonov EUR iz proračuna 2008-2009, zlasti prek regionalnih programov. Nadalje je 50 milijonov EUR že dodeljenih Skladu za vlaganja v sosedstvu za podporo investicijskih projektov v regiji.
Želeli smo podpreti tudi spodbujanje univerzitetnih izmenjav, zato sem se na primer odločila razširiti program Erasmus Mundus tudi na države južnega Sredozemlja s ponudbo posebnih univerzitetnih štipendij.
Kar se tiče vprašanj žensk, gospa Isler Béguin, seveda smo vključeni tudi mi, kar je razvidno iz barcelonskega pravnega reda. Spomnim se, da sem se udeležila prve ženske konference za Sredozemlje leta 2007 v Istanbulu. Seveda se še naprej ukvarjamo s tem vprašanjem.
Kot veste, pa imamo še vedno opravka, na eni strani, z dvostranskim vidikom, ki zajema odnose z vsako državo posebej, na drugi strani pa z večstranskim vidikom, ki je zdaj ena od osrednjih tem Unije za Sredozemlje.
Rada bi še na hitro povedala nekaj besed o sekretariatu: predvidevamo ustanovitev odbora za sestavo dokumentov, ki mu bo kmalu poverjena odgovornost za pripravo zlasti pravnih aktov sekretariata. Komisija je pri pripravah že precej napredovala. S temi pravnimi akti bo sekretariat dobil status pravne osebe, nato bodo morali pravne akte uradno potrditi visoki uradniki Unije za Sredozemlje.
Za konec bi vam rada še enkrat povedala, da je prisotnost Evrosredozemske parlamentarne skupščine v vlogi opazovalca na vseh srečanjih Unije za Sredozemlje zelo pomembna in da podpiramo okrepitev njene vloge v Uniji za Sredozemlje. Ob obisku gospe Kratsa v Marseillu smo ji nudili močno podporo glede tega.
Upam, da sem odgovorila na najpomembnejše točke. Seveda je treba o tej temi povedati še precej.
Pasqualina Napoletano
Gospod predsednik, gospa Ferrero-Waldner, gospod Vondra, gospe in gospodje, mislim, da je bila razprava zelo koristna in da je osvetlila nekatere vidike našega precej zapletenega sistema instrumentov za bilateralno in multilateralno partnerstvo z državami južno od nas.
Pridružujem se razlagi gospe Ferrero-Waldner, ki je poudarila, da barcelonski acquis ostaja v veljavi, in prav zaradi tega bi nam v Parlamentu verjetno bila bolj pri srcu prva opredelitev, ki se je glasila: "Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje". V tem primeru bi bilo verjetno jasneje, da krepimo sistem, ki že ima vzpostavljene temelje.
Podobno upam, in zdaj govorim odprto, saj nisem več poročevalka, da se je sposoben razvijati tudi evropski institucionalni sistem sam. Zakaj? Ker upam, da takrat, ko bomo imeli evropskega zunanjega ministra, ki bo deloma predstavljal tudi Komisijo in Svet, ta minister ne bo samo še en zunanji minister poleg sedanjih sedemindvajsetih, pač pa bodo vsaj na evropski strani države članice čutile, da je ta oseba njihov predstavnik. Takrat morda res ne bo več treba priključevati novih držav Uniji, morda pa bomo z zunanjim ministrom kot visokim predstavnikom lahko prečistili vlogo Evropske unije. V to smer delujemo vsi, zato z vsem srcem podpiramo ne le namero, da se bodo regionalni programi nadaljevali, pač pa tudi, da Parlament, kot je Komisiji znano, pripisuje velik pomen tem programom, ki imajo gotovo boljše rezultate.
Hvala vsem za to razpravo.
Predsednik
Razprava se je zaključila.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 19. februarja 2009.
Pisne izjave (člen 142)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
v pisni obliki. - (PL) Tesno partnerstvo med Evropsko unijo in državami sredozemske kotline bo moralo temeljiti v prvi vrsti in predvsem na spoštovanju človekovih pravic in pravne države. Predlog pod naslovom "Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje", sprejet v Parizu dne 13. julija 2008, prispeva k miru in blagostanju ter lahko pomeni pomemben korak h gospodarskemu in ozemeljskemu vključevanju, pa tudi k sodelovanju na področju okolja in podnebja.
Škoda je, da od zagona barcelonskega procesa nekatere od partnerskih držav niso dosegle nikakršnega znatnega napredka na področju upoštevanja in spoštovanja nekaterih splošnih vrednot in načel, poudarjenih v Barcelonski deklaraciji 1995, ki so jo podpisale tudi te države (zlasti glede demokracije, človekovih pravic in pravne države).
V nekaterih državah sredozemske kotline je obseg revščine in socialne izključenosti, ki hudo prizadeva ženske in otroke, zaskrbljujoč. Države članice in partnerji v barcelonskem procesu morajo nujno ustrezno poudariti pomen vključitve vidika spola v vse politike in posebne ukrepe, ki bodo spodbujali enake možnosti moških in žensk. Vse države, ki sodelujejo v barcelonskem procesu: Uniji za Sredozemlje, bi morale čim prej ratificirati Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) in vse druge instrumente za človekove pravice Združenih narodov in Mednarodne organizacije dela.
Tunne Kelam  
v pisni obliki. - Pozdravljam prizadevanja za nadaljnji razvoj odnosov EU z evrosredozemsko regijo, rad pa bi tudi poudaril, da EU ne sme zanemariti drugih dveh svojih morij - Baltskega morja in Črnega morja. Strategija za Baltsko morje bo ena od prednostnih nalog švedskega predsedstva. Tudi sinergija Črnega morja ima strateški pomen. EU mora skrbeti in najti skupni duh za uravnovešen razvoj vseh teh regij. EU je celovita skupnost in zanjo je enako pomemben dolgoročni razvoj vseh njenih regij.
Jasno je, da mora tesno partnerstvo z državami nečlanicami v Sredozemlju temeljiti na spoštovanju človekovih pravic in pravne države. Na žalost imamo še vedno nekaj držav, ki imajo na tem področju resne težave. Nujno pozivam države članice EU, naj se tem vprašanjem najresneje posvetijo.
Vključitev Arabske lige je pomembna priložnost za združitev vseh držav pri iskanju rešitev za konflikte v regiji. Pozivam države članice, naj v primerih konfliktov zavzamejo uravnoteženo stališče in naj raje prevzamejo vlogo pogajalca, kot pa da se opredeljujejo za katero od strani v konfliktu. Samo z uravnoteženim pristopom lahko prispevamo k trajnemu miru na Bližnjem vzhodu.
