Stāvoklis biškopības nozarē (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par jautājumu Komisijai, uz kuru jāatbild mutiski un ko Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas vārdā iesniedza Paolo De Castro, par stāvokli biškopības nozarē - B7-0564/2010).
Paolo De Castro
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, rezolūcijā, par kuru grasāmies balsot, ir atspoguļots Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas skatījums uz Eiropas atbalsta politiku biškopības jomā. Atbilstīgi Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ierastajai praksei šī nozīmīgā dokumenta sagatavošanā iesaistījās visas parlamentārās grupas, dodot savu ieguldījumu tā galīgās redakcijas izstrādē.
Lai gan nesen tika palielināts gada budžets pasākumiem, kas veicami, lai uzlabotu biškopības produktu ražošanas un tirdzniecības vispārējos nosacījumus, daudzi ir nobažījušies par vairākiem izaicinājumiem un problēmām, ar ko biškopības nozarei nāksies sastapties tuvākajā nākotnē.
Sarežģītie ražošanas un tirdzniecības nosacījumi, izteiktās un ilgstošās cenu svārstības un problēmas, ko rada arvien izplatītākā bišu saimju mirstība, ir daži no būtiskākajiem faktoriem, kas sagādā raizes vienā no svarīgākajām Eiropas lauksaimniecības nozarēm.
Mums ir jānodrošina, lai biškopji tāpat kā visi citi primārā sektora dalībnieki varētu plānot savu darbību. Tā kā patlaban atbalsts ir atkarīgs no spēkā esošajām Eiropas lauksaimniecības politikas īstenošanas procedūrām, šīs politikas nākotne pēc 2013. gada ir neskaidra. Šī rezolūcija tika izstrādāta, ņemot vērā tikko minētos apsvērumus, un mūsu mērķis ir aicināt Komisiju aktīvi aizstāvēt biškopības nozari.
Galvenās prasības, kas šajā rezolūcijas priekšlikumā izvirzītas Komisijai, ir šādas: konkrētas apņemšanās attiecībā uz laikposmu pēc valsts programmu darbības beigām, ņemot vērā arī nozares jaunos izaicinājumus un problēmas, piemēram, bišu mirstību un cenu svārstības; apņemšanās uzlabot statistikas datus, efektīvāk kontrolēt no trešām valstīm ievesto medu un attīstīt pētniecību; Eiropas veterinārās politikas nozīmes stiprināšana; rīcības plāns, kura mērķis ir risināt plaši izplatīto bišu mirstības problēmu, daļēji to panākot ar konkrētiem pasākumiem pētniecības jomā; lielāks finansiālais atbalsts biškopju apmācības un izglītības jomā un, visbeidzot, biškopības nozares vadošās lomas atjaunošana kopējās lauksaimniecības politikā laikposmā pēc 2013. gada.
Es pateicos Lulling kundzei un visiem kolēģiem no EP par kopīgi paveikto darbu un vēlos atgādināt jums, priekšsēdētājas kundze un komisāra kungs, ka Starptautiskais bioloģiskās daudzveidības gads ir gandrīz beidzies. Tāpēc mēs ceram, ka šīs rezolūcijas apstiprināšana iezīmēs sākumu jaunam procesam, kura mērķis būs no jauna iedzīvināt nozari, kurai ir būtiska stratēģiskā nozīme, ja raugāmies no vides ilgtspējības un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas aspekta, kā arī no ekonomiskās un sociālās ietekmes aspekta.
Dacian Cioloş
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, bitēm patiešām ir būtiska nozīme apputeksnēšanā un medus un tā izstrādājumu ražošanā. Šai nozarei ir raksturīgi ļoti atšķirīgi biškopības nosacījumi un plašs un daudzveidīgs ieinteresēto personu loks ražojumu ceļā no ražošanas līdz tirdzniecībai.
Eiropas Savienības līmenī ir ieviesti daži saskaņoti noteikumi, kas attiecas uz medus tirdzniecības standartiem un bišu veselības aizsardzību.
Regulā par vienotā tirgus kopīgo organizāciju ir noteikti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot biškopības produktu ražošanas un tirdzniecības nosacījumus. Šos pasākumus var iekļaut dalībvalstu izstrādātajās trīsgadu biškopības programmās, kuras līdzfinansē no Eiropas Savienības budžeta. Šo programmu finansējums laikposmam no 2011.-2013. gadam ir pieaudzis no EUR 26 miljoniem līdz EUR 32 miljoniem.
Šķiet, ka šo biškopības nozarē īstenoto pasākumu rezultāti dod labumu gan dalībvalstīm, gan biškopjiem. Svarīgi minēt arī to, ka programmas ir izstrādājušas visas dalībvalstis, tādējādi apliecinot savu ieinteresētību biškopības jautājumos un šīs nozares vajadzībās.
Šo nozari patlaban patiešām skar vairākas problēmas. Pirmkārt, biškopju skaita samazināšanās, tāpēc ļoti būtiski ir veicināt jaunu biškopju ienākšanu nozarē un nodrošināt viņu apmācību. Otrkārt, konkurence, ko rada no trešām valstīm ievestie ražojumi, un problēmas, kas saistītas ar šī ievestā medus kvalitāti. Jāmin arī bišu mirstības palielināšanās, kura skaidrojama ar daudziem dažādiem faktoriem, tostarp varroatozi un citām slimībām.
Bišu veselības jautājums rada lielas bažas ne tikai Eiropas Savienībā, bet arī ārpus tās. Biškopības organizācijas lūdz Eiropas Savienību pievērst lielāku uzmanību šim jautājumam. 2008. gada novembrī Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju par stāvokli biškopības nozarē, kurā aicināja Komisiju ieviest konkrētus pasākumus un nodrošināt to saskaņotu īstenošanu.
Nav šaubu, ka bišu veselība ir nozīmīgs jautājums un ka ir jānodrošina tās aizsardzība ar vispiemērotākajiem pasākumiem, vienlaikus ņemot vērā nozares īpatnības un dažādos tās dalībniekus. Šai sakarā Komisija jau ir sākusi īstenot vairākas iniciatīvas, kuru mērķis ir risināt biškopības nozares problēmas, un nākotnē ir plānots īstenot vēl citus pasākumus.
Komisija tuvākajā laikā plāno nākt klajā ar paziņojumu, kurā tiks precizētas ar bišu veselību saistītās problēmas un minēti galvenie pasākumi, ko Komisija plāno veikt, lai šīs problēmas risinātu. Pamatojoties uz šo paziņojumu, tiks risinātas apspriedes ar Eiropas Parlamentu un Padomi, kā arī ar dalībvalstu iestādēm un ieinteresētajām personām.
Es ceru, ka šīs debates palīdzēs definēt jaunus pasākumus, kas būtu īstenojami Eiropas Savienības līmenī saistībā ar nepieciešamību saglabāt biškopības nozari un medus un tā izstrādājumu ražošanu un arī saistībā ar nepieciešamību nodrošināt bišu veselību un novērst problēmas, ko var radīt slimības vai piesārņojums.
Astrid Lulling
Priekšsēdētājas kundze, kad pirms 16 gadiem es Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejā pārņēmu atbildību par stāvokli biškopības nozarē no mana vācu kolēģa Reimer Böge, kāds cits Vācijas pārstāvis no EP man diezgan nicinošā tonī teica: "Ak tā, mazas radības mazām valstīm”. Kopš tā brīža esmu daudz darījusi, lai arvien plašākajā Eiropas Savienības teritorijā pierādītu, cik liela nozīme šīm mazajām radībām ir ne tikai mūsu dzīves kvalitātes, bet arī mūsu izdzīvošanas nodrošināšanā.
Paralēli šiem centieniem mēs visos ES līmeņos esam mēģinājuši vērst uzmanību uz nepieciešamību īstenot vispārēju kopējo politiku, lai nodrošinātu, ka ES ir pietiekami daudz bišu un pietiekami daudz dažāda gadagājuma biškopju, kas par tām rūpētos. Šo jautājumu vēl vairāk ir aktualizējuši bišu mirstības augstie rādītāji, kas konstatēti daudzos reģionos un kas ir devuši iemeslu pamatotām bažām par to, vai esošais bišu un biškopju skaits ir pietiekams, lai apmierinātu mūsu vajadzības. Tāpēc es nolēmu sākt šo iniciatīvu, iesniedzot jautājumu Komisijai, uz kuru jāatbild mutiski un par kuru tiek risinātas debates, un sagatavojot rezolūciju. Esmu ļoti pateicīga, ka šo rezolūciju ir atbalstījušas visas EP politiskās grupas. Šis mērķis attaisno visu politisko grupu vienotu rīcību mūsu rezolūcijas vārdā. Tā ir īsa, skaidri strukturēta un viegli saprotama. Ne visas Parlamenta rezolūcijas atbilst šiem nosacījumiem. Rezolūcijā mēs skaidri norādām, kādas ir problēmas. Konkrētie risinājumi, kurus piedāvājam, ir definēti ciešā sadarbībā ar biškopības nozares pārstāvjiem.
Lai paustu nepieciešamību pēc mūsu palīdzības viņu problēmu risināšanā, daudzu dalībvalstu biškopji šodien ir ieradušies Strasbūrā gan ar saviem produktiem, gan ar bažām un cerībām. Ja ņemam vērā to, ka no vairāk nekā EUR 140 miljardu liela budžeta tikai EUR 32 miljoni ir atvēlēti, lai nodrošinātu tās trīs ceturtdaļas no pārtikas produktiem un četras piektdaļas no augiem, kuras ir atkarīgas no apputeksnēšanas, ikvienam ir skaidrs, ka ir svarīgi turpināt un attīstīt šo politiku laikposmā pēc 2013. gada. Tāds ir mūsu vēstījums. Es ceru, ka tas tiks sadzirdēts ne tikai Parlamentā, bet arī Komisijā, Padomē un dalībvalstīs. Katrā ziņā mēs gādāsim, lai tā notiek. Es aicinu visus EP deputātus ierasties uz balsojumu par šo rezolūciju un balsojumā atbalstīt to. Mēs esam to bitēm parādā. Viņas, protams, guļ ziemas miegā, kamēr mēs par šo jautājumu diskutējam. Starp citu, es uzskatu, ka diskusija...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Es tikai vēlējos pateikt, ka Priekšsēdētāju konferencei, kas uzskata, ka šo diskusiju var ieplānot nakts plenārsēdes beigās, ir rūpīgāk jāiepazīstas ar šo jautājumu, lai saprastu, cik liela nozīme bitēm ir Eiropā.
Luis Manuel Capoulas Santos
Priekšsēdētājas kundze, diemžēl problēmas, kas skar Eiropas biškopības nozari, ir daudz nopietnākas un dziļākas par cikliskajām krīzēm, kas ik pa laikam skar citas, acīmredzami svarīgākas nozares. Biškopības problēmas galvenokārt ir saistītas ar vides aspektiem, un to sekas varētu būt katastrofālas, ja nespēsim laicīgi un atbilstoši reaģēt uz tām.
ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas statistikas dati, kas minēti rezolūcijas priekšlikumā un kurus jau minēja Lulling kundze, liecina, ka 84 % kultivēto augu sugu un 76 % no cilvēka uzturam domātās pārtikas ir atkarīgi no apputeksnēšanas. Tomēr lauksaimniecība ir arī nozīmīga lauku reģionu saimnieciskā darbība, kurai ir liels izaugsmes potenciāls, jo Eiropas ražošana nespēj nodrošināt mūsu vajadzības. Neviena cita "lopkopības joma” ("lopkopība”, protams, jāsaprot pārnestā nozīmē) nav tik cieši saistīta ar dabu un ilgtspējību un nevienai citai jomai nav tik būtiska un neaizstājama ekoloģiskā nozīme kā biškopībai. Šie ir vairāk nekā pietiekami iemesli, lai mēs nežēlotu savas pūles un finansējumu, nosakot biedējošās un arvien pieaugošās bišu mirstības galvenos cēloņus un atbalstot veselības programmas.
Šīm debatēm būtu jānodrošina arī iespēja rast radošus un efektīvus veidus, kā atbalstu šāda veida virszemes ganāmpulkam iekļaut jaunās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) atbalsta mehānismos, ņemot vērā to, ka par pamatkritēriju jauna atbalsta piešķiršanai plānots noteikt izmantotās laukuma vienības. Tāpēc es vēlētos dzirdēt no Komisijas, kādus tūlītējus pasākumus tā veiks, lai reaģētu uz šo problēmu, un vai tā plāno iekļaut šo saimnieciskās darbības jomu jaunajā KLP struktūrā, kuru mēs drīz sāksim apspriest.
Britta Reimers
Priekšsēdētājas kundze, Cioloş kungs, dāmas un kungi, bišu aizsardzības nodrošināšana ir lauksaimniecības nozares un daudzu lauksaimnieku, tostarp biškopju, pamatinteresēs. Daudzos Eiropas reģionos ir novērota bišu skaita samazināšanās. Mums ir jānoskaidro šīs problēmas cēloņi un jāveic nepieciešamie pasākumi, lai to novērstu. Apsveicami, ka valstu biškopības programmu finansējums laikposmam līdz 2013. gadam ir palielināts no EUR 26 miljoniem līdz EUR 32 miljoniem. Tomēr ar to nepietiek. Mums jānodrošina, lai šīs programmas tiktu īstenotas arī pēc 2013. gada. Lai to panāktu, ļoti svarīgi ir uzlabot un vienkāršot zināšanu apmaiņu starp pētniekiem, biškopjiem un lauksaimniekiem. Mums pēc iespējas drīzāk ir jāpievērš uzmanība bites apdraudošo slimību un parazītu izskaušanai. Mēs nedrīkstam atstāt biškopjus vienus šajā cīņā.
Mums steidzami ir nepieciešama labāka un standartizētāka statistiskā informācija no visām ES dalībvalstīm, lai mēs varētu balstīties uz faktiem, nevis pieņēmumiem. Ņemot vērā to, ka pastāvīgi samazinās biškopju skaits, mums ir jāiegulda vairāk līdzekļu izglītībā un apmācībā. Mums ir vairāk jāatbalsta jaunie biškopji un arī pilnas slodzes biškopji, lai nodrošinātu šīs profesijas nākotni un nepieļautu tās iznīkšanu. Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa atbalsta šo rezolūciju.
Alyn Smith
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, es izteikšos īsi, lai gan es uzskatu, ka Lulling kundzes doma par svešapputes principa ievērošanu attiecībā uz dažādu grupu uzstāšanās laiku noteikti būtu apsverama nākotnes kontekstā.
Es runāšu arī par biškopības nozari, bet vispirms vēlos atgādināt kolēģiem, ka līdzīgs un ļoti slikts stāvoklis ir arī savvaļas kameņu jomā. Šīm kamenēm ir tikpat liela nozīme bioloģiskās daudzveidības nodrošināšanā un apputeksnēšanā, kas ļoti pamatoti tiek minēti kā ieguvumi saistībā ar medus bišu nozari. Vēlos paust savu atzinību darbam, ko Skotijā veic Kameņu saglabāšanas fonds, kas rūpējas par kameņu saimēm visā Apvienotajā Karalistē.
Komisāra kungs, es pakavēšos pie 4. jautājuma -lieliska jautājuma, kas saistīts ar Komisijas plāniem attiecībā uz bišu slimību iekļaušanu veterinārajā politikā. Eiropas Parlaments jau ilgstoši ir aicinājis to darīt, un manā skatījumā šis aicinājums ir saistīts ne tikai ar līdzekļu sadalījumu, bet arī ar paraugprakses un zināšanu apmaiņu visā ES. Daudzi zinātnieki dažādās valstīs pēta šo jautājumu, un Komisijai varētu būt ļoti liela nozīme, apkopojot šo informāciju un noskaidrojot, cik daudz mēs zinām par šo kopīgo un ļoti nopietno problēmu.
James Nicholson
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, mēs visi zinām, cik liela nozīme bitēm ir apputeksnēšanā. Tām ir neaizstājama loma lauksaimniecībā un pārtikas ražošanā. Bez bitēm pārtikas ražošana patiešām nav iedomāja.
Tāpēc ziņas par ļoti augstajiem bišu mirstības rādītājiem, ko turpinām saņemt no biškopības nozares, ir ļoti satraucošas. Uzskatu, ka gadu gaitā mums ir izdevies vairot izpratni un informēt par situācijas nopietnību, tomēr mums arī turpmāk ir jāaicina nodrošināt, ka tiek turpināti pētījumi mirstības cēloņu noskaidrošanas jomā un ka šiem pētījumiem tiek piešķirts pietiekams finansējums. Tikai tad mēs varēsim veikt konkrētus pasākumus, lai šo problēmu risinātu.
Es vēlētos, lai pētniecības projektiem paredzētais finansējums tiktu piešķirts arī pēc 2012. gada, un es atbalstītu tādas iniciatīvas, kas mudina jaunos biškopjus sākt darbību biškopības nozarē. Drīz mēs sāksim aktīvi diskutēt par KLP nākotni, un es uzskatu, ka šī ir būtiska problēma, kurai būtu jāpievērš uzmanība arī saistībā ar pārskatīto ES lauksaimniecības politiku laikposmā pēc 2013. gada.
Būtībā ir jāstiprina atbalsts lauksaimniecības nozarei laikposmā pēc 2013. gada. Manuprāt, mums ir iespēja izdarīt kaut ko labu. Atbalstīsim bites!
Trevor Colman
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, galvenā problēma, kas saistīta ar šo ziņojumu par bišu skaita samazināšanos, ir tā, ka tas vēsta par īstu traģēdiju. Izskatījis šo dokumentu, es secināju, ka priekšlikumi, kas tiek piedāvāti Parlamentam, ir klasisks piemērs tam, ko šajā ēkā dēvē par "izdevīgo krīzi”. Izdevīgu Eiropas Savienībai, jo priekšlikumi tiek izstrādāti ar mērķi arvien vairāk paplašināt ES kontroles jomas. Šādi nekādas izmaiņas nepanāksim.
KLP šajā ziņojumā cita starpā ir pieminēta, bet nekas nav teikts par traģiskajām sekām, ko šīs politikas ieviešana ir radījusi manā valstī. Es runāju par dzīvžogiem, laukiem un augļu dārziem, kuru apsaimniekošanu ES tiesību akti ir būtiski ietekmējuši tādā veidā, kas kaitē Lielbritānijas bitēm.
Ziņojumā atzīts, ka nav iespējams noteikt bišu skaita samazināšanās galveno cēloni, un tāpēc tiek minēti vairāki iespējamie cēloņi. Tiek minētas bišu slimības, novājināta bišu imunitāte pret patogēniem un kaitēkļiem, klimata pārmaiņas (nav nekāds pārsteigums, ka ir minēts šis faktors) un nektāraugu sugu pastiprināta iznīcināšana. Ģenētiski modificēto organismu iespējamā kaitīgā ietekme tiek atzīta nelabprāt, turklāt tā tiek uzskatīta par nebūtisku (arī šis fakts nerada izbrīnu).
Patiesībā visi nosauktie cēloņi ir tikai minējumi. Neapšaubāms ietekmējošais faktors ir Varroa ērces klātbūtne. Šīs ērces vājina bišu imūno sistēmu un, iespējams, ir šīs problēmas sakne. Tomēr tas netiek ņemts vērā un bišu sliktais stāvoklis tiek izmantots kā iegansts, lai ieviestu daudzus un dažādus noteikumus, kuri cita starpā paredz sadarbību starp dalībvalstu biškopju asociācijām, stingrāku kontroli medus importa jomā, papildus marķēšanas prasības (patiešām šaubos, ka tas apturēs bišu izmiršanu), ražojumu apstiprināšanu (lai arī kas ar to ir domāts) un pasākumus jauno biškopju piesaistīšanai. Apbrīnojami. Kamēr tiek īstenoti visi šie pasākumi, Varroa ērce turpina veikt savu postošo darbu un bites iet bojā.
Nav šaubu, ka šis ziņojums tika izstrādāts ar vislabākajiem nodomiem, tomēr būtu nepieciešams, lai tajā tiek precīzāk definēti bišu mirstības cēloņi un to novēršanas iespējas un lai tas ļauj šo problēmu risināt starptautiskajai sabiedrībai, nevis izmanto to kā ieganstu jauna ES regulējuma ieviešanai.
Diane Dodds
NI grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, diskusijas par šo jautājumu ir bijušas ļoti nozīmīgas un dedzīgas. Man prieks, ka tās notiek un ka man ir iespēja tajās piedalīties.
Manuprāt, bišu nozīme lauksaimniecībā (šī vārda plašākā izpratnē) lielākoties netiek pietiekami novērtēta, pat pašā biškopības nozarē. Ja nebūtu bišu, daudzi kultūraugi netiktu apputeksnēti. Augļu dārzi, protams, ir jo īpaši atkarīgi no bišu veiktās apputeksnēšanas. Nesen es viesojos pie vairākiem Ziemeļīrijas augļu dārzu īpašniekiem, kurus ir skārusi bišu skaita samazināšanās problēma un kuri patiešām ir nobažījušies par to.
Es piekrītu, ka bišu slimības ir jāiekļauj ES veterinārajā politikā. Tas nepieciešams gan tāpēc, lai akcentētu bišu nozīmi, gan tāpēc, lai mums būtu politika šajā jomā un lai tiktu nodrošināta bišu saimju pārraudzība visā Eiropā. Ir jāiegulda līdzekļi pētniecībā un attīstībā, kas saistīta ar bišu skaita samazināšanos, un jānodrošina finansējums programmām, kas var palīdzēt šo problēmu risināt. Uzskatu, ka attiecībā uz bišu skaita samazināšanos ir jāievēro līdzsvarota pieeja - tā vietā, lai visu vainu uzveltu īstenotajai lauksaimniecības praksei, ir jāiegulda līdzekļi slimību izpētē un to ietekmes mazināšanā.
Béla Glattfelder
(HU) Priekšsēdētājas kundze, Lulling kundze aicināja mūs atbalstīt rezolūcijas priekšlikumu. Mēs ar lielāko prieku to darīsim, jo ir izstrādāts ļoti labs dokuments.
Svarīgākā šī dokumenta daļa ir Eiropas Komisijai adresētais aicinājums nodrošināt, lai atbalsta programmas, kas biškopības nozarē tiek īstenotas patlaban, tiktu turpinātas un uzlabotas laikposmā pēc 2013. gada. Šāds atbalsts ir ļoti nepieciešams, jo tirgū biškopības produkti netiek atzīti tik lielā mērā, lai nodrošinātu biškopības nozares izdzīvošanu, kaut arī biškopji sniedz daudzus pakalpojumus lauksaimniecības nozarē un ar apputeksnēšanas palīdzību rūpējas par bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu.
Kāds cits ļoti svarīgs aspekts šajā dokumentā ir tas, ka Eiropas Komisija tiek aicināta mainīt medus izstrādājumu marķēšanas noteikumus, ko piemēro saistībā ar kvalitātes politiku. Tas nepieciešams tāpēc, ka spēkā esošie noteikumi dod iespēju krāpties, proti, marķēt medu ar Eiropas izcelsmes marķējumu pat tad, ja tajā ir tikai neliela daļa Eiropas medus un lielākoties tas sastāv no medus, kas ievests no trešām valstīm un kas var būt arī sliktākas kvalitātes.
Vēl viens ļoti svarīgs aspekts šajā dokumentā ir tas, ka Eiropas Komisija tiek aicināta iesniegt tiesību akta priekšlikumu, kas nodrošinātu, ka produktus, kuros medus veido mazāk nekā 50 % no pievienotā saldinātāja daudzuma, nedrīkst marķēt ar medus izstrādājuma marķējumu.
Es Eiropas Parlamentā esmu cīnījies par šiem jautājumiem gadiem ilgi. Nevienā citā dokumentā man neizdevās panākt tik pilnīgu to formulējumu kā šajā rezolūcijas priekšlikumā. Es ceru, ka Eiropas Komisija pieņems Parlamenta ieteikumus un spēs rast veidu, kā saistībā ar kvalitātes politikas pasākumiem nākamajā pusgadā atrisāt šīs ieilgušās problēmas.
Marc Tarabella
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, es nolēmu iesniegt vairākus grozījumus attiecībā uz Paolo De Castro kunga lielisko priekšlikumu, jo biškopības nozare ir ļoti būtiska ekonomikas nozare. Esmu pārliecināts, ka burvīgā kolēģe Lulling kundze man piekritīs, jo viņa ir nodarbojusies ar šīs problēmas risināšanu kopš 1994. gada. Manuprāt, mums ir iemesls šovakar paust viņai vispatiesākos cieņas apliecinājumus.
Mums jāapzinās, ka bišu izzušana radītu cilvēces vēsturē nepieredzētu apvērsumu. Šādas izmaiņas bioloģiskās daudzveidības jomā apdraudētu ļoti svarīgo pārtikas daudzveidību. Šie būtiskie ekosistēmu traucējumi sagrautu visas nākamo paaudžu perspektīvas.
Apputes bišu izzušana ir jāuztver nopietni, jo savvaļas bišu un medus bišu skaita samazināšanās ir kļuvusi par pasaules mēroga problēmu. Kakaokoki, vaniļas augi, melones un pasifloras augi dod augļus un sēklas tikai tad, ja bites tos apputeksnē.
Visos kontinentos un arvien biežāk medus bites lielā skaitā iet bojā ziemas beigās. Eiropā daudzi biškopji ir bijuši spiesti pārtraukt darbību. Patlaban vairāk nekā 80 % ziedaugu sugu pasaulē un 80 % Eiropā audzēto sugu ir tieši atkarīgas no kukaiņu, galvenokārt bišu, veiktās apputeksnēšanas. Ja bites nemeklētu barību, lielākā daļa kultūraugu nedotu pietiekami lielu ražu. Tas attiecas uz daudzām savvaļas augu sugām un arī uz augļu kokiem, proteīnaugiem un sakņu kultūrām. Tāpēc būtu grūti iedomāties maltīti, kuras nodrošināšanā bitēm nebūtu būtiska nozīme.
Bišu skaita samazināšanās iemesli ir zināmi -ligzdošanas vietu iznīcināšana, arvien izteiktākais to augu trūkums, kas nodrošina bites ar nektāru un ziedputekšņiem, slimības, parazīti un jo īpaši pesticīdu izmantošana. Īpaši kaitīgi bitēm ir tieši neirotoksiskie pesticīdi. Lauksaimniekiem un dārzkopjiem ir jāatzīst, ka bites ir pilnīgi bezspēcīgas saskarsmē ar toksiskām vielām, ka tām ir ļoti liela nozīme kultūraugu ražas nodrošināšanā un ka to aizsardzība ir jānosaka par prioritāti.
Nobeigumā norādīšu, ka mums ir jārīkojas, lai nepieļautu, ka medus ievešana no trešām valstīm kļūst par nenovēršamu tendenci un vienīgo alternatīvu medus trūkumam, kas pamazām pārņem Eiropu, jo šis no trešām valstīm ievestais medus ir sliktākas kvalitātes un tas neatbilst mūsu stingrajām ražošanas prasībām. Tāpēc es aicinu Cioloş kungu un Komisiju iekļaut biškopību KLP, paredzot īpašus pasākumus.
Marian Harkin
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, paldies par jūsu komentāriem. Jūs pats jau iezīmējāt galvenās nozares problēmas, proti, biškopju skaita samazināšanos un nepieciešamību piesaistīt jaunus un profesionālus biškopjus un jo īpaši - bišu mirstības pieaugumu, kas rodas vairāku faktoru dēļ, bet jo īpaši saistībā ar Varroa ērci, kas vājina bišu imūno sistēmu.
Mēs visi esam vienisprātis, ka bišu veselība ir svarīga, un man prieks dzirdēt, ka Komisija nāks klajā ar pasākumiem, kas jāveic, lai risinātu pašreizējo ļoti nopietno situāciju. Vēlos uzsvērt, ka, izstrādājot jebkāda veida programmas, ir jāorganizē biškopju apspriedes, lai nodrošinātu, pirmkārt, šo programmu efektivitāti un, otrkārt, to īstenošanu. Ne tikai biškopjiem, bet arī mums ir jārūpējas par ilgtspējīgas un apputeksnētājiem draudzīgas lauksaimnieciskās prakses nodrošināšanu. Manuprāt, šie pasākumi ir ļoti svarīgi, un tie būtu iekļaujami KLP.
Vēlos norādīt arī uz to, ka iedzīvotāji zina bišu nozīmi medus ražošanā, taču ne visi apzinās, cik svarīga nozīme bitēm ir apputeksnēšanā un kāds ir to devums ES lauksaimniecības un arī pārtikas ražošanas jomā. Manuprāt, būtu ļoti vērtīgi īstenot informatīvu kampaņu, jo mums ir nepieciešams iedzīvotāju atbalsts, lai mēs varētu pamatot bišu aizsardzības programmai izmantoto līdzekļu lietderību.
Visbeidzot mums ir nepieciešami neatkarīgi un savlaicīgi veikti pētījumi bišu mirstības jomā, lai nodrošinātu, ka neatkarīgi no pasākumiem, ko veicam, lai šo problēmu risinātu, mums ir cerība uz pozitīviem rezultātiem.
Michail Tremopoulos
(EL) Priekšsēdētājas kundze, saistībā ar ES Alarm programmu iegūtie dati liecina, ka galvenie iemesli satraucošajai apputeksnētāju izzušanai Eiropā ir zemes izmantojuma neefektivitāte un agroķīmijas lietošana.
Tomēr tā laika komisāre Boel kundze sniedza man ļoti nepamierinošu atbildi uz rakstisko jautājumu, ko iesniedzu janvārī. Mēs zinām, ka 84 % Eiropas kultūraugu apaugļošanu zināmā mērā nodrošina apputeksnētāji kukaiņi un ka šo kukaiņu aizsardzības nolūkā mums ir jāizveido obligātās ekoloģiskās atjaunošanas zonas un jāturpina agrovides pasākumu uzlabošana, pārstrukturizējot KLP.
Komisāre norādīja, ka viņa ir apmierināta ar paveikto. Tomēr īstenotie pasākumi neatrisināja bišu skaita samazināšanās problēmu. Ņemot vērā to, ka agrovides pasākumiem ir atvēlēti tikai 8 % no kopējā KLP budžeta laikposmā līdz 2013. gadam un ka katra dalībvalsts šos pasākumus piemēro dažādi, mēs vēlamies, lai agrovides pasākumiem tiktu piešķirts lielāks atbalsts, lai tiktu nodrošināta vienāda to piemērošana un veiktas pārbaudes, kuru mērķis būtu pārliecināties, ka to piemērošana ir pareiza. Mums vairāk uzmanības jāpievērš arī bioloģisko un ekoloģisko metožu izmantojumam. Ir jāatbalsta šie pasākumi un neliela apjoma ražošana un jāveicina biškopības kooperatīvu un ekoloģiskās atjaunošanas zonu izveide.
Julie Girling
Priekšsēdētājas kundze, šovakar vairākkārt tika pieminētas bišu brīnumainās īpašības, un jāsaka, ka bites tik tiešām ir brīnumaini radījumi.
Es vēlētos pievērsties tikai vienam aspektam. Vai komisāra kungs zina, cik lielu interesi bites ir izraisījušas visā Eiropā? Apvienotajā Karalistē vien ir daudz atzītu organizāciju, kuras rīko informatīvas kampaņas, piemēram, Sieviešu institūts un kooperatīvā sabiedrība. Informatīvās kampaņas jau tiek īstenotas. Tikai ir jāspēj izmantot to piedāvātās iespējas.
Es jums nosūtīju sīkāku informāciju par Sieviešu institūta rīkoto kampaņu, lūdzu, iepazīstieties ar to. Tajā ir ļoti daudz praktiskas informācijas ikvienam, kas vēlas palīdzēt bišu saimēm zelt un plaukt. Sieviešu institūts pārstāv vairākus miljonus Apvienotās Karalistes iedzīvotāju. Bišu sliktais stāvoklis paver vienreizēju iespēju darbam ar iedzīvotājiem. Šis jautājums ir saistīts ar kopējo lauksaimniecības politiku, bioloģisko daudzveidību, nodrošinātību ar pārtiku, pesticīdu izmantošanu, veterinārajiem noteikumiem un pat ļoti sarežģīto ES finansējuma piešķiršanas kārtību. Šī ir vienreizēja iespēja iesaistīt organizācijas, kas vēlas darboties. Es aicinu komisāra kungu izmantot šo iespēju un rīkoties.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, ņemot vērā biškopības nozares ļoti lielo nozīmi lauksaimnieciskās ražošanas jomā, nepieciešamību nodrošināt bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un medus uzturvērtības aspektus, pašreizējais atbalsts biškopības nozarei laikposmā pēc 2013. gada būtu jāturpina un jāpalielina. Šādi pasākumi uzlabotu bišu veselību, palielinātu bišu saimju skaitu un veicinātu medus ražošanu. Līdzīgi kā citās nozarēs, arī biškopības nozarē efektivitāte lielā mērā ir atkarīga no biškopju zināšanām, kvalifikācijas un pieredzes. Polijā ir vienīgā profesionālā biškopības vidusskola Eiropā, un tajā mācās skolēni no vairākām valstīm. Šī skola un tās materiāltehniskais nodrošinājums, iesaistot arī tuvējo Dabaszinātņu universitāti Ļubļinā un Pulavi lauksaimnieciskās pētniecības institūtus, varētu būt par pamatu Eiropas Biškopības skolas izveidei. Biškopju organizācijām ir liela nozīme nozares attīstības nodrošināšanā. Daudzi centieni, kas saistīti ar programmām, kuras ir vērstas uz apmācībai nepieciešamā atbalsta nodrošināšanu un ar kvalitāti un standartiem saistīto problēmu risināšanu, būtu jāīsteno sadarbībā ar šīm organizācijām.
Spyros Danellis
(EL) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, biškopības nozares pašreizējais stāvoklis, kad bišu mirstība apdraud augļu un dārzeņu apputeksnēšanu un attiecīgi mūsu pārtikas nodrošinājumu, apliecina, cik neperspektīvas ir tās mūsdienu cilvēka darbības, kuras īstenojot netiek ņemta vērā vai netiek pienācīgi novērtēta mijiedarbība starp ekonomikas nozarēm un dabu.
Mūsu intervences pasākumi attīstības veicināšanas nolūkā un izmaiņas zemes izmantojumā, kultūraugi, kurus audzējam, un lauksaimniecības metodes, ko izmantojam, pat tas, kā veidojam pieprasījumu un ikdienas ieradumus, ir palīdzējis izjaukt līdzsvaru dabā. Šo pasākumu sekas var būt neizskaidrojama bišu bojāeja un jaunu slimību parādīšanās vai arī ražošanas izmaksu palielināšanās.
Tāpēc mums ir jāpieņem vidēja termiņa un īstermiņa pasākumi, kas ļautu vērsties pret visām šīs problēmas izpausmēm, un arī jācenšas rast noturīgāku risinājumu šīs problēmas galvenajam cēlonim. Jaunajā kopējās lauksaimniecības politikā ir jāatspoguļo integrēta pieeja biškopības nozarei, kas paredz uzlabot atbalsta programmas un nozares veterināros noteikumus, akcentēt tās stiprās puses, sargāt bioloģisko daudzveidību un mazināt klimata pārmaiņu un dabas resursu pasliktināšanās problēmu.
Geoffrey Van Orden
Priekšsēdētājas kundze, es runāšu ne tikai kā norūpējies EP deputāts, kas pārstāv Anglijas reģionu, kurā biškopība ir saimnieciski nozīmīga joma, bet jo īpaši kā Kembridžas Biškopju asociācijas priekšsēdētāja vietnieks.
Visi šodienas runātāji norādīja, cik šī nozare ir svarīga. Medus bitēm ir liela saimnieciskā un ekoloģiskā nozīme, mēs visi to apzināmies. Pastāvošās slimības nav pilnībā izprastas, un dažādas problēmas, piemēram, bišu saimju bojāejas sindroms, joprojām nav izskaidrotas un atrisinātas. Apvienotajā Karalistē ik gadu bišu skaits sarūk par aptuveni 30 %, un šī tendence, neapšaubāmi, nav ilgtspēju veicinoša un var radīt postošas sekas.
Tāpat kā daudzi citi runātāji, arī es vēlos pievērsties šī jautājuma aktuālākajam aspektam, proti, steidzamajai nepieciešamībai paplašināt pētījumus šajā jomā, lai ieviestu skaidrību bišu slimību jautājumos un sniegtu mums precīzāku informāciju par nepieciešamajiem turpmākajiem pasākumiem. Mums ir jārod efektīvi ilgtermiņa risinājumi šai aktuālajai problēmai. Es aicinu Komisiju finansēt (iespējams, no pamatprogrammu līdzekļiem) jaunus un konkrētus pētījumus ne tikai par bišu saimju bojāejas iemesliem, bet arī par iespējamajiem šīs problēmas risinājumiem.
Jarosław Kalinowski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, jau vairākus gadus ir vērojams bišu mirstības līmeņa pieaugums. Šī tendence negatīvi ietekmē augļu, dārzeņu un citu tādu kultūraugu ražu, kurus apputeksnē bites, un apdraud bioloģisko daudzveidību kopumā. Bišu nozīme augu apputeksnēšanā ir neaizstājama. Tūkstošiem gadu biškopība ir bijusi būtiska Eiropas kultūras mantojuma daļa. Manā valstī, kurā tiek piekopta specializētā augļkopība, lauksaimnieki jau izsenis pamanīja bišu veiktā darba labvēlīgo ietekmi uz ražas lielumu un kvalitāti.
Diemžēl mūsdienās bites apdraud dažādas slimības un kaitēkļi, un paši biškopji netiek ar šo problēmu galā. Tāpēc ir jānodrošina finansiālais atbalsts pētījumiem, kuru mērķis ir noskaidrot bišu slimību cēloņus un faktorus, kas mazina bišu spējas pretoties slimībām un kaitēkļiem un izraisa bišu saimju bojāeju. Ir nepieciešamas jaunas un efektīvākas programmas, kas vērstas uz bišu saimju slimību profilaksi un izskaušanu.
Kriton Arsenis
(EL) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, ir pilnīgi skaidrs, ka bišu pēkšņās bojāejas problēma apdraud mūsu pārtikas produktu klāstu un rada milzīgas finansiālās izmaksas. Vieni no ticamākajiem problēmas cēloņiem ir modificētie produkti un neonikotinoīdu grupas pesticīdi.
Ņemot vērā šos būtiskos draudus, mums ir nekavējoties jārīkojas. Ir jābeidz eksperimentēt ar to, ko audzējam un ēdam. Nekavējoties ir jāaizliedz modificētie produkti, līdz tiek pierādīts, ka tie nav saistīti ar bišu bojāeju, ar šo draudu mūsu uzturam. Mums ir jārīkojas, pirms finansiālās izmaksas un maksa par izdzīvošanu sasniedz nepārvarami augstu apmēru.
Giovanni La Via
(IT) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, ES biškopības nozare, kuru veido ap 600 000 biškopju un nedaudz mazāk nekā 14 miljoni bišu saimju, ir ļoti svarīga ES lauksaimniecības nozares daļa. Tās svarīgumu vēl vairāk akcentē bišu nozīme bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanā un medus ražošanā. Medus ir uzturvielām bagāts un lietošanai gatavs augstākās kvalitātes produkts.
Šo iemeslu dēļ šai nozarei paredzētā gada atbalsta apmēru Eiropā ir plānots palielināt no EUR 26 miljoniem laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam līdz EUR 32 miljoniem laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam. Eiropas Parlaments ir paredzējis nodrošināt šos līdzekļus arī pēc 2013. gada, jo biškopība ir viena no tām darbības jomām, kas pilnībā atbilst ilgtspējības un daudzveidīguma mērķiem, kurus plānots sasniegt, īstenojot jauno KLP.
Šī finansējuma mērķis ir atbalstīt biškopību. Daļēji tas tiek darīts, finansējot valstu pētniecības projektus, kuru mērķis ir atklāt un izpētīt jaunas metodes, kā samazināt bišu mirstības rādītājus, kas pēdējos gados ir sasnieguši satraucoši augstu līmeni. Tomēr svarīgi ir nodrošināt arī atbilstošu pārredzamību atbalsta piešķiršanā un to, ka vairāk līdzekļu tiek piešķirts valstīm, kurām tie patiešām ir nepieciešami.
Laikā, kad dokumentu izskatīja Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejā, tās locekļi balsoja par manis ierosināto grozījumu, kurā bija pausts aicinājums piešķirt atbalstu, pamatojoties uz stropu skaita apsekošanas rezultātiem dažādās dalībvalstīs, nevis uz aplēsēm. Manuprāt, šāda pieeja ir ļoti svarīga, lai mēs varētu nodrošināt valsts izdevumu pārredzamību un aizsargāt tos, kuri patiešām nodarbojas ar biškopību.
Daudzas valstis stropu skaita apsekošanas sistēmu jau izmanto, tomēr ir valstis, kurām ir problēmas ar tās īstenošanu. Mēs ierosinām visā Eiropas Savienībā ieviest pārredzamu biškopības programmu, kurai ir noteikta ietekme uz daudzu biškopju peļņu.
Michel Dantin
(FR) Priekšsēdētājas kundze, Cioloş kungs, dāmas un kungi, daudz kas jau tika pateikts, jo bites patiešām ir simboliska suga, kas sargā mūsu dabu.
Patlaban biškopības jomā tiek īstenotas vairākas pētniecības programmas, un to rezultāti nereti ir visai pretrunīgi. Piemēram, pirms dažām dienām pie manis viesojās kāds zinātnieks, kas apgalvoja, ka daudzās lidmašīnas, ko redzam debesīs, ietekmē saules staru difrakciju, to enerģija izsīkst un tāpēc ir vērojama pārmērīgi augsta bišu mirstība.
Pretēji tam, ko tikko teica viens no kolēģiem, kas sēž šīs zāles labajā pusē, es uzskatu, ka šī ir viena no tām nozarēm, kurās mūsu zināšanu apkopošana un pētniecības programmu saskaņošana varētu palīdzēt rast risinājumu problēmām, kas skar mūsu valstis. Jā, Eiropa var palīdzēt. Šis piemērs par bitēm, iespējams, simbolizē Eiropas integrāciju.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētājas kundze, vēlos paust savus cieņas apliecinājumus tiem, kas ir šīs jomas speciālisti, un jo īpaši Geoffrey Van Orden par viņa komentāriem. Es piekrītu viņa teiktajam, jo šī ir joma, kurā speciālistu ir maz, bet viedokļu daudz.
Manuprāt, bažas par iespējamo ĢMO ietekmi varētu būt pamatotas, taču Īrijā un, šķiet, arī Apvienotajā Karalistē nav ģenētiski modificētu kultūraugu, tomēr mums ir problēmas ar bitēm. Tāpēc, es uzskatu, ka mums ir jābūt ļoti piesardzīgiem savos spriedumos par šīs problēmas cēloņiem. Mums ir problēma, un mēs nezinām, kāds ir tās iemesls. Es atbalstu aicinājumu veikt pētījumus, tomēr ar zināmu piesardzību. Mēs atvēlam daudz līdzekļu pētījumiem, bet, lai mēs iegūtu informāciju, ko biškopji vēlas saņemt un kas viņiem noteikti ir nepieciešama, mums ir jāraugās, lai šie pētījumi būtu kvalitatīvāki un lai tie dalībvalstīs tiktu īstenoti saskaņoti.
Mums ir jābūt piesardzīgiem attiecībā uz statistiku, jo esmu secinājusi, ka pat tad, ja dalībvalstis uzskaita bites, tas tiek darīts dažādos veidos. Ir jāskatās, ko mēs Eiropas Savienības kontekstā salīdzinām.
Man ir kāds ieteikums attiecībā uz nepieradinātajām bitēm - savvaļas bitēm un kamenēm, kuras jau tika pieminētas. Es atbalstītu tādu pasākumu iekļaušanu mūsu reformētajā kopējā lauksaimniecības politikā, kuri aizsargā ar ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi saistītas dzīvotnes, kas ir piemērotas savvaļas bitēm. Esmu pierādījusi savus vārdus ar darbiem - es atvēlēju dažus hektārus zemes, lai paskatītos, kā šī metode darbojas. Šī metode patiešām ir efektīva, bet, ja jūs lūgsiet to darīt lauksaimniekiem, kuri nodarbojas ar lauksaimniecību, lai nopelnītu iztiku, jums šie pasākumi būs jāatbalsta. Manuprāt, Eiropas Savienībai ir jāraugās šajā virzienā, jo mums patiešām ir problēmas gan biškopības jomā, gan savvaļas bišu jomā. Mums patiešām ir jācenšas veicināt bioloģisko daudzveidību, un jūs varat rēķināties ar manu atbalstu šajā ziņā, komisāra kungs.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Priekšsēdētājas kundze, tāpat kā citi kolēģi arī es vispirms vēlos paust savu atzinību septembrī pieņemtajam Komisijas lēmumam par 27 dalībvalstu biškopības programmu apstiprināšanu laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam, un jo īpaši atzinīgi es vērtēju to, ka Eiropas Savienības ieguldījums šo programmu finansēšanā salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu ir pieaudzis par 25 %.
Mana valsts Rumānija ir viena no galvenajām šo līdzekļu saņēmējām, tai piešķirtā atbalsta apmērs ir apmēram EUR 3,4 miljoni. Tāpēc šis Komisijas lēmums Rumānijas biškopjiem ir ļoti svarīgs.
Es atzinīgi vērtēju arī Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas iniciatīvu sākt šīs debates par šo svarīgo jautājumu. Es pilnībā atbalstu priekšlikumus, kas minēti šajā rezolūcijas priekšlikumā, par kuru balsosim ceturtdien.
Biškopība nodrošina darbu daudzām ģimenēm Eiropā, jo īpaši reģionos, kuru apstākļi nav piemēroti citām saimnieciskajām darbībām. Biškopība arī veicina ekonomikas attīstību lauku rajonos. Šai sakarā jāuzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropas atbalsta programmas būtu vērstas ne tikai uz medus ražotājiem, bet arī uz mazajiem pārstrādātājiem; īpaši tas attiecas uz kopējās lauksaimniecības politikas pašreizējo otro pīlāru.
Medus pārstrāde un fasēšana nodrošina konkurences priekšrocības attiecībā uz tādiem aspektiem kā tirgus pieejamība, kvalitāte un produktu pievilcība ražotāju acīs.
Visbeidzot jānorāda, ka biškopības produktus izmanto ne tikai pārtikā, bet arī kā citu produktu sastāvdaļas. Tāpēc mums ir jāveicina tādu risinājumu īstenošana, kuri palīdz nodrošināt, ka vietējā līmenī tiek ražoti produkti ar augstu pievienoto vērtību.
Ar nožēlu raugos uz to, ka rezolūcijas priekšlikumā netiek pieminēts atbalsts mazajiem pārstrādātājiem, jo, veicinot šo cilvēku darbību, būtībā tiktu atbalstīti tie, kas ir tieši iesaistīti bišu kopšanā.
Seán Kelly
Priekšsēdētājas kundze, manuprāt, Lulling kundze ir ļoti piemērota, lai būtu mūsu grupas speciāliste bišu jautājumos, jo viņai pašai piemīt daudzas bites īpašības. Viņa darbojas Parlamentā kā bite. Lielākoties viņa ir tik salda kā medus, un viņa var dzelt kā bite, ja kāds viņu aizskar. Varētu teikt, ka viņa ir Parlamenta bišu māte.
Mazliet nopietnāk runājot - Einšteins norādīja, ka, izmirstot bitēm, četru gadu laikā izmirtu arī pats cilvēks. Iespējams, tas ir mazliet pārspīlēts apgalvojums, tomēr Einšteins bija ģēnijs un zināja, ko runā. Patiešām - ja nav bišu, tad nav apputeksnēšanas un nav ražas, nav augu, nav cilvēka un nav tādu kā Lulling kundze. Šī ir ļoti nopietna problēma, jo pēdējos 10 gados bišu skaits visā pasaulē ir strauji samazinājies. Šis jautājums tiek skatīts no vairākiem aspektiem.
Pirmā problēma, kas jāanalizē un kurai jārod risinājums, ir parazīti - Varroa ērce. Insekticīdu izsmidzināšana uz augiem izraisa atsitiena efektu attiecībā uz bitēm. Problēmas rada arī bargās ziemas - 2008. gada bargajā ziemā bojā gāja trīs miljoni bišu. Vēl šo nozari skar tās pašas problēmas, kas raksturīgas arī citās jomās, piemēram, liellopu un zivju izstrādājumu jomā - imports, kas pārlieku viegli un pārlieku lielā apmērā ieplūst ES no trešām valstīm un apdraud mūsu pašu ražojumus. Šīs problēmas ir jārisina, veicot pētījumus un nosakot mērķus.
Mūsdienu jaunieši ir lieli dabas atbalstītāji, tāpēc es uzskatu, ka būtu lietderīgi mudināt jauniešus sākt darboties biškopības nozarē - sākotnēji, iespējams, kā minēja McGuinness kundze, vaļasprieka līmenī, bet vēlāk daži varētu kļūt arī par pilnas slodzes biškopjiem, ja šī nodarbe izrādītos ienesīga.
Visbeidzot es uzskatu, ka KLP būtu jāiekļauj 2020. gada mērķis attiecībā uz bitēm, proti, mērķis līdz 2020. gadam palielināt to skaitu par 20 %, lai nodrošinātu, ka bites ir tikpat dzīvotspējīgas kā Lulling kundze.
Jim Higgins
Priekšsēdētājas kundze, kā teica Kelly kungs, mums Parlamentā ir sava bišu māte, kurai ir bijis daudz pielūdzēju, jo bišu mātei ir svarīga nozīme saistībā ar visu, kas stropā notiek.
Kopējās lauksaimniecības politikas jēdziens attiecas uz ļoti liela mēroga lauksaimniecību. Tas attiecas uz liellopiem, liellopu gaļu, piensaimniecību, aitām, dārzeņiem, vīnu un citiem lauksaimniecības aspektiem. Šī ir pelnrušķītes cienīga joma, kas ir pilnīgi dabiska, ja vien to pienācīgi pārvalda.
Paanalizējot sīkāk šī jautājuma būtību, redzams, ka bitēm, kā jau tika norādīts, ir apbrīnojami dažāda nozīme - apputeksnēšanā un medus gādāšanā. Bišu slimību palielināšanās apdraud šīs sugas eksistenci, un tās izzušana būtu traģēdija.
Dalībvalstis īsteno dažādas iniciatīvas, bet tās nav pietiekami saskaņotas vai nav saskaņotas vispār. Mums ir jānodrošina finansiāls atbalsts šai nozarei. Biškopība ir atkarīga no kopējās lauksaimniecības politikas kopējiem nosacījumiem, tāpēc mums ir jāparedz īpaša budžeta pozīcija biškopībai.
Ja mazliet atkāpjamies no ekonomiskās realitātes un paraugāmies, piemēram, uz medus īpašību nozīmi saistībā ar veselību (jo mums ir arvien vairāk medus bāzes pārtikas piedevu), ir skaidrs, ka cilvēki, kas nolemj medu lietot ikdienā, gūst ļoti lielu labumu savai veselībai.
Šodien mēs aizsākam to, ko Lulling kundze dara jau kopš 1997. gada, proti, mēs pievēršam īpašu uzmanību kaut kam, kas notiek tur ārā, kas ir dabisks un ko mēs varam darīt ikdienā. Bet mums ir jānodrošina, lai šī joma tiek aizsargāta, jo ir pārāk daudz piesārņojuma, ir pārāk maz regulējuma un pārāk maz dokumentu, kas atspoguļotu aktuālos statistikas datus.
Visbeidzot norādīšu uz kādu ne mazāk svarīgu aspektu - mēs varam noteikt stropu skaitu, tomēr ne jau stropu skaits, bet gan bišu skaits un bišu saimju skaits ir svarīgs, proti, ir svarīgi zināt to bišu skaitu, kuras aktīvi papildina medus produktu klāstu, no kura mēs, cilvēki, esam atkarīgi un no kura mēs gūstam tik lielu labumu. Tāpēc es vēlos uzslavēt kolēģi A. Lulling par šo brīnišķīgo iniciatīvu un es novēlu to sekmīgi īstenot.
Peter Jahr
(DE) Priekšsēdētājas kundze, mums trūkst bišu un mums trūkst biškopju. Bišu skaita pastāvīgā sarukšana vairāku gadu garumā ir nepārprotams trauksmes signāls. Augstie bišu mirstības rādītāji, kas tiek saistīti ar Varroa ērcēm, un neatrisinātā bišu saimju bojāejas sindroma problēma diemžēl nezaudēs savu aktualitāti arī nākotnē. Tāpēc mums ir jānodrošina, ka biškopības nozare saņem atbalstu arī pēc 2013. gada. Manuprāt, šai sakarā īpaši svarīgi ir divi aspekti.
Pirmkārt, neveicot plašus zinātniskos pētījumus, mēs nespēsim rast drošus bišu mirstības cēloņu skaidrojumus vai īstenot efektīvus pasākumus šīs problēmas novēršanai. Otrkārt, ir runa par biškopības nodrošināto produktu, par medu. Ievestajam medum ir jāpiemēro tie paši kvalitātes standarti, ko piemēro Eiropā ražotam medum. Jebkādi citi risinājumi var tikt uzskatīti par mēģinājumu maldināt patērētājus un radīt Eiropas ražotājiem neizdevīgus konkurences apstākļus.
Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja un referente Lulling kundze ir iesniegusi dažus atzinīgi vērtējamus priekšlikumus. Vēlos aicināt Komisiju rīkoties, pamatojoties uz šiem priekšlikumiem.
Mario Pirillo
(IT) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, no finansiālā un uzņēmējdarbības aspekta raugoties, pēdējos desmit gados biškopības jomā ir panākts liels progress. No vaļasprieka biškopība ir pārtapusi īstā un ienesīgā uzņēmējdarbībā, kura turklāt ir arī spilgts piemērs videi draudzīgai ražošanai. Šis progress ir bijis iespējams, pateicoties valsts un Eiropas atbalstam.
Diemžēl dažādi faktori ir izraisījuši bišu mirstības rādītāju pastāvīgu pieaugumu, tādējādi radot draudus ne tikai biškopju iespējām plānot savu darbību, bet arī lauksaimniecībai un videi. Bites ir atbildīgas par daudzu lauksaimniecībā svarīgu augu stāvokli un, vispārīgāk izsakoties, - par ekosistēmas līdzsvaru un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu.
Es aicinu Komisiju nekavējoties izstrādāt rīcības plānu, kura mērķis būtu risināt plaši izplatīto bišu mirstības problēmu. Tomēr galvenokārt es lūdzu, lai saistībā ar KLP laikposmā pēc 2013. gada tiek atzīta biškopības patiesā nozīme un no 50 % līdz 75 % tiek palielināts ES līdzfinansējums.
Krisztina Morvai
(HU) Priekšsēdētājas kundze, arī es vēlos pateikties referentam un Lulling kundzei par viņu ieguldījumu, izstrādājot šo ziņojumu par situāciju biškopības nozarē, un ar jūsu atļauju vēlos pateikties arī pelnīti pasaules slavu iemantojušajiem Ungārijas biškopjiem par to, ka viņi dalījās ar mani savā pieredzē un zināšanās, kuras es tālāk varēju nodot komitejas locekļiem. Kad Ungārijas biškopji lasīs galīgo dokumentu, viņi saskatīs, ka tajā ar neredzamiem burtiem nodrukāti arī viņu vārdi.
Tomēr es uzskatu, ka mums ļoti pietrūkst kaut kā, ko es minēju savos grozījumos, bet kas netika atbalstīts, proti, netiek finansiāli atzīta biškopības nozīme vispārējā labuma nodrošināšanā. Medus, bišu vaska, propolisa un ziedputekšņu ražošana ir tikai mazākā biškopju darbības daļa. Lielāku viņu darbības daļu veido citu lauksaimniecisko ražojumu kvalitatīvās un kvantitatīvās vērtības vairošana, arī apputeksnēšanas ceļā. Šis ir sava veida vispārējais labums, par kuru kaut kā vajadzētu atlīdzināt. Mēs ierosinājām ieviest kopienas biškopības koncepciju, un, lai gan pagaidām mums nav izdevies sasniegt šo mērķi, mēs stingri iesakām nodrošināt biškopjiem finansiālu atlīdzību par darbību, kas saistīta ar vispārējā labuma nodrošināšanu.
Ulrike Rodust
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Cioloş kungs, dāmas un kungi, bitēm ir ļoti liela nozīme mūsu ekosistēmas darbībā. Bitēm ir svarīga loma bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanā, savukārt bioloģiskā daudzveidība ir būtiska bišu aizsargāšanā. Bišu nozīme tiek akcentēta ne tikai tāpēc, ka šis ir Starptautiskais bioloģiskās daudzveidības gads, bet arī tāpēc, ka tās palīdz izdzīvot arī mums pašiem.
Īstenojot kopējās lauksaimniecības politikas reformu, mums cita starpā ir jāpievērš uzmanība nepieciešamībai nepieļaut monokultūru veidošanos un palielināt plašu augsekas sistēmu izmantojumu. Es šodien nevēlos runāt par augu aizsardzības līdzekļiem un pesticīdiem. Uzskatu, ka ir svarīgi veicināt un attīstīt pētniecību šajā jomā un labāk saskaņot dažādus pētniecības projektus dalībvalstīs, lai nodrošinātu, ka mūsu bites ir veselas.
Lai arī kas notiktu, mums ir jāturpina atbalstīt biškopības nozari pēc 2013. gada un jānodrošina, lai nākotnē mums būtu pietiekami daudz bišu un pietiekami daudz biškopju, kas par tām rūpētos.
Luís Paulo Alves
(PT) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, bišu mirstības rādītāji arvien palielinās, un biškopju skaits arvien samazinās. Šāda situācija rada problēmas lauksaimniecības un, kā kolēģi jau norādīja, bioloģiskās daudzveidības jomā, jo tai ir būtiska negatīva ietekme uz pārtikas ražošanu un tām augu sugām, kas ir atkarīgas no apputeksnēšanas. Darba bites mūžs ir ļoti īss - aptuveni sešas nedēļas -, un tās ir ļoti jutīgas pret vides pārmaiņām. Tas nozīmē, ka ietekmēta ir arī medus ražošana, un šo ietekmi ir noteikusi ne tikai aizvien lielākā nenoteiktība, ko vērojam gadalaiku ilgumā un pastāvīgumā, bet arī draudi, ko rada ārējie faktori, piemēram, pesticīdu izmantošana un ērces. Attīstot pētniecību šajā jomā, mēs varētu nonākt pie labākiem praktiskajiem risinājumiem un arī atbilstošāk uzlabotiem pasākumiem, kas vērsti uz bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanu. Komisāra kungs, nav šaubu, ka jaunajā kopējās lauksaimniecības politikā pašreizējās programmas ir jāiekļauj uzlabotā versijā, lai mēs varētu rast efektīvākus risinājumus arī šajā līmenī.
Dacian Cioloş
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, no šodienas debatēm varam secināt, ka biškopība ir patiesi nozīmīga nozare, kuras vērtību nosaka ne tikai tas, ko tā pati saražo, bet arī tās netiešā ietekme uz citiem kultūraugiem. Manuprāt, varam secināt arī to, ka bites ir ļoti labs rādītājs mūsu spējai nodrošināt videi draudzīgu lauksaimniecību. Šai sakarā jāatzīst, ka gadījumos, kad neievērojam konkrētus noteikumus, daba pret mūsu kļūdām var būt daudz skarbāka nekā mēs paši.
Attiecībā uz atbalsta nodrošināšanu nozarei jāsaka, ka, ņemot vērā Lulling kundzes lielo atbalstītāju pulku Parlamentā un visus citus atbalstītājus, man būtu grūti teikt nē. Bet, ja runājam nopietni, tad ievadrunā minēto apsvērumu dēļ pagaidām es neplānoju šo atbalsta programmu apturēt. Vienīgi mums vajadzēs padomāt par to, kā nodrošināt, lai mēs gūstam papildu labumu no tā, ka Eiropas budžeta līdzekļi tiek izmantoti šāda veida programmai, vienlaikus dodot dalībvalstīm iespēju būt elastīgām attiecībā uz tās pienācīgu īstenošanu.
Manuprāt, papildu labumu varētu dot ne tikai pētījumi par bišu veselību, bet arī ražošanas attīstīšana, produktu kvalitātes uzlabošana un medus un medus bāzes izstrādājumu patēriņa veicināšana. Šai sakarā jānorāda, ka noteiktu mūsu programmu īstenošana jau tiek veicināta. Iespējams, ka šo praksi varētu attīstīt. Manuprāt, mums ir mērķi, uz kuriem tiekties. Un tie noteikti tiks iekļauti KLP laikposmā pēc 2013. gada.
Priekšsēdētāja
Esmu saņēmusi vienu rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar Reglamenta 115. panta 5. punktu.
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien (2010. gada 25. novembrī).
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Sandra Kalniete
rakstiski. - (LV) Godātie kolēģi, esmu sazinājusies ar biškopības pārstāvjiem Latvijā, kuri kopumā uzteic šīs nozares problemātisko jautājumu aktualizēšanu, bet viņiem rodas jautājumi par dažiem rezolūcijas punktiem, kuri nav pietiekoši skaidri izskaidroti. Diemžēl Latvijas medijos bija negatīvs sižets par mūsu darbu un rezolūcijas tekstu. Vairāki biškopības pārstāvji, iepazīstoties ar rezolūcijas tekstu, noprata, ka par medu varēs saukt medu, kurā tikai 50 % būs īsts medus, bet pārējais dažādi saldinātāji. Protams, ka Latvijas biškopības nozares pārstāvji, kuri ražo ļoti kvalitatīvu medu, šādu piedāvājumu sauc par absurdu. Tādēļ uzskatu, ka rezolūcijā ir precīzāk jāpaskaidro, ka runa iet par medus pārstrādes produktiem, lai šajā jautājumā nerastos pārpratumi un mūsu darbs neradītu sabiedrībā negatīvu priekšstatu par Eiropas Parlamenta deputātu darbu. Tāpat arī vēlos uzsvērt, ka mums atkal un atkal ir nepieciešams runāt par to, ka ne tikai biškopībā, bet visā lauksaimniecības jomā strādājošie cilvēki ievērojami noveco. Tikai 7% no Eiropas lauksaimniekiem ir jaunāki par 35 gadiem un ne mazāk kā 4,5 miljoni lauksaimnieku nākamajos 10 gados dosies pensijā. Mums ir nepieciešams izstrādāt atbalsta mehānismus biškopībā un citās lauksaimniecības nozarē strādājošajiem jaunajiem lauksaimniekiem. Paaudžu maiņa lauksaimniecībā ir stratēģisks jautājums, kas ir svarīgs Eiropas Savienības nākotnei un skar visus Eiropas Savienības pilsoņus.
Jaromír Kohlíček
Biškopība ir viena no svarīgākajām ar lauksaimniecisko ražošanu saistītajām darbības jomām. Šīs nozares specifika nosaka nepieciešamību ievērot īpašu pieeju attiecībā pret tiem, kas ar šo nozari ir saistīti. Pēdējā laikā esam vērojuši divējādu tendenci - dažu nopietnu slimību (varroatoze) masveida uzliesmojumus bišu saimēs un biškopju novecošanu daudzās valstīs, turklāt vairāku valstu valdības nepietiekami novērtē nepieciešamību atbalstīt biškopju darbu ekonomikas krīzes apstākļos. Arī citi faktori apdraud biškopības nozares ilgtspējīgu pastāvēšanu un netieši arī daudzu nozīmīgu lauksaimniecības kultūraugu ražu. Cita starpā šos draudus rada ķīmisku vielu izmantošana lauksaimniecībā un mežsaimniecībā. Ņemot vērā pašreizējo situāciju, ir pēdējais laiks pieņemt stingrus pasākumus, kuru mērķis būtu atbalstīt biškopību un pētījumus bišu slimību ārstēšanas jomā, un nodrošināt apmācību tiem, kas vēlas sākt nodarboties ar biškopību. Neatkarīgi no tā, vai ir runa par pārejas posmu līdz 2013. gadam vai jaunu septiņu gadu periodu, ļoti svarīgi ir izstrādāt pietiekami saistošas biškopības attīstības programmas, papildināt tās ar atbilstošajiem instrumentiem, tostarp abiem ES līmeņa juridiskajiem instrumentiem, un arī paredzēt finanšu līdzekļu piešķiršanu un kontroles mehānismu izveidi, lai palīdzētu uzraudzīt biškopības atbalsta un attīstības programmas mērķu izpildi. Neīstenojot nepieciešamos pasākumus, tiks apdraudēta gan augļkopība, gan daudzu laukaugu audzēšana, kura patlaban attīstās. Es ceru, ka Komisijas atbildei sekos konkrētu pasākumu un termiņu noteikšana.
Véronique Mathieu
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas iesniegtais dokuments par atbalsta nodrošināšanu biškopības nozarei ir jo īpaši svarīgs saistībā ar kopējās lauksaimniecības politikas reformu laikposmam pēc 2013. gada. Laikā, kad bišu mirstība palielinās un biškopju skaits Eiropā sarūk, izvērtējot šīs nozares problēmas un īstenojot atbilstošus pasākumus, mēs nedrīkstam tērēt laiku nelietderīgi. Tas ir ļoti būtiski, lai novērstu negatīvās sekas, kas ar lielu varbūtību varētu skart mūsu pārtikas ražošanu, jo mēs zinām, ka 84 % augu sugu ir atkarīgas no bišu veiktās apputeksnēšanas. Tāpēc, lai novērtu bišu saimju bojāeju, mums, pirmkārt, ir jāgūst labāka izpratne par šo parādību, paplašinot pētījumus bišu mirstības jomā. Otrkārt, mēs aicinām Komisiju palielināt atbalstu biškopības nozarei un atjaunot pašreizējās atbalsta programmas, pirms to darbības beigām, kas paredzētas 2012. gadā.
