Vienotā tirgus akts (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir Komisijas paziņojums par Vienotā tirgus aktu.
Michel Barnier
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Man ir prieks oficiāli sniegt Parlamenta deputātiem paziņojumu par Vienotā tirgus aktu, ko Komisija pieņēma 27. oktobrī, un apspriest to šeit ar jums. Faktiski mēs pēc Harbour kunga un Grech kunga ierosmes apspriešanos sākām vakar - gan citā vietā, taču ar vairāku simtu politikas, ekonomikas un sociālās jomas iesaistīto personu aktīvu līdzdalību Eiropas, valstu un reģionālā līmenī.
Šis ir svarīgs dokuments. Tas ir svarīgs, dāmas un kungi, jo mēs uzskatām, ka Eiropa tiek saukta pie atbildības daudzās frontēs. Pārējai pasaulei ir jautājumi par krīzes iemesliem. Pēdējos divos gados mēs piedzīvojām neticami smagu finanšu krīzi, un visas mūsu dalībvalstis joprojām izjūt tās plašo ekonomisko, sociālo un humāno ietekmi. Pastāv ekonomikas krīze kopumā, un ir arī citas krīzes, kuras mēs nevaram atļauties ignorēt, piemēram, pārtikas krīze, lai gan par šīm krīzēm tiek runāts mazāk. Aptuveni vienam miljardam cilvēku draud briesmas nomirt badā vai no ūdens trūkuma. Pastāv vēl arī vides krīze, kas, iespējams, ir visbīstamākā.
Mums ir jāreaģē uz šiem jautājumiem, taču papildus šiem ārējiem jautājumiem ir iekšējie jautājumi, no kuriem vissvarīgākais neapšaubāmi ir jautājums, ko uzdod Eiropas iedzīvotāji, kuri nesaprot, kuri bieži ir nobažījušies un dažreiz dusmīgi, kuri joprojām nav pārliecināti un kuriem ir jautājumi par šo lielo vienoto tirgu, kas ir stūrakmens un tāds ir bijis kopš Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas 1950. gadā - šis lielais Eiropas tirgus, ko mēs visi kopā pacietīgi veidojam.
Jautājums, ko uzdod mūsu iedzīvotāji, tāpat mazie un vidējiem uzņēmumi, ir šāds: ko šis vienotais tirgus var mums piedāvāt? Ko Eiropa dara mūsu labā? Mums ir jāsniedz pozitīva atbilde uz šo jautājumu, ko mēs ne vienmēr darām.
Tāds ir Mario Monti secinājums ziņojumā, ko pasūtīja priekšsēdētājs Barroso, - ziņojumā, kuru jūs daudzkārt esat apsprieduši un kurā ietverti daudzi lietderīgi atzinumi. Piemēram, Mario Monti apgalvo, ka vienotais tirgus ir aizvien vairāk nepieciešams, tomēr kļūst arvien mazāk populārs. Dāmas un kungi! Mēs esam politiķi, katrs ar savām pilnvarām, un, dzirdot šādus secinājumus, mums ir jācenšas nodrošināt, lai tas, kas ir nepieciešams, kļūtu populārs un lai tas katrā ziņā gūtu atbalstu un tiktu labāk izprasts.
Tāpēc, ņemot vērā visas šīs krīzes un jautājumus, un saskaņā ar mūsu pilnvarām mēs gribējām sagatavot praktisku jaunu informāciju par Mario Monti atzinumiem un patiešām konsekventajiem atzinumiem, ar kuriem šis Parlaments Grech kunga vadībā - es viņam par to pateicos - ir nācis klajā attiecībā uz defektīvo, nepilnīgo un dažkārt neveiksmīgo šā lielā vienotā tirgus darbību.
Līdz ar to, priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, dokuments, ko mēs jums šodien iesniedzam, ir oriģināls dokuments. Tas nav dokuments, ar kuru jūs varat rīkoties pēc saviem ieskatiem. Tas ietver drīzāk rīcības plānu, nevis likumdošanas priekšlikumu - rīcības plānu, kurā pašlaik ietverti 50 priekšlikumi, ko mēs izvirzām apspriešanai, no kuriem visi ir paredzēti vienotā tirgus darbības veida uzlabošanai mazo un vidējo uzņēmumu, izaugsmes un iedzīvotāju interesēs. Kā es jau bieži agrāk to esmu teicis, šis tirgus ir izaugsmes un sociālās attīstības virzītājspēks, nevis otrādi.
Tikko mēs apspriedām direktīvu par riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem. Es vēlos pateikt, ka man ir ļoti skaidra stratēģija, kuru es gatavojos neatlaidīgi īstenot piecus gadus. Kā es jums teicu 13. janvārī, mēs gribam nodrošināt un mēs nodrošināsim finanšu pakalpojumus un finanšu tirgus, kas ir vitāli un - atkārtošu vēlreiz - kalpo reālajai ekonomikai, nevis otrādi. Tādējādi mēs nodrošināsim to, ka reālā ekonomika un vienotais tirgus, kas ir tās pamatā, kalpo izaugsmei un sociālajam progresam.
Mūsu izaugsmes stratēģija, kas ir saskaņota ar stratēģiju laikposmam līdz 2020. gadam, ir paredzēta, lai uzlabotu vienotā tirgus darbību. Šis tirgus ir jāuzlūko kā platforma, uz kuras ir būvēta Eiropas ekonomika. Mēs esam pārliecināti, ka, ja šai platformai var likt darboties labāk, nekā tā darbojas pašlaik - kas ir rīcības plāna mērķis - tad labāk darbosies arī viss, kas ir pamatots uz šo platformu, proti, privātās un publiskās iniciatīvas, vietējās, reģionālās, valsts un Eiropas iniciatīvas, asociāciju un visu pārējo pilna spektra tirgus struktūru aktivitātes.
Mēs gribam atbildēt uz šiem jautājumiem un problēmām, strādājot ar uzņēmumiem, lai atgrieztos pie spēcīgas, stabilas un taisnīgas izaugsmes. Mēs ierosinājām virkni pasākumu, kas ir īpaši orientēti uz jauninājumiem un uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.
Vienotā tirgus akts ietver galveno patenta jautājumu, ko mēs tieši šobrīd apspriežam - līdz ar to rodas sarežģījumi manā darba grafikā, priekšsēdētājas kundze, - Konkurences padomē saskaņā ar Beļģijas prezidentūru. Kopumā mēs gribam padarīt visu regulējošo un nodokļu vidi elastīgāku attiecībā uz uzņēmumiem un veicināt piekļuvi uzņēmumiem vajadzīgajam finansējumam, lai atbalstītu to ieguldījumus.
Visbeidzot, runājot par Eiropas konkurētspējas veicināšanu, mēs gribam stiprināt mūsu ārējo stratēģiju savstarpīguma un abpusēja izdevīguma garā.
Lai nodrošinātu, ka vienotā tirgus uzmanības centrā ir Eiropas iedzīvotāji, Komisija grib uzskatāmi parādīt, ka tirgus nerada šķēršļus vispārējas nozīmes pakalpojumu galvenās infrastruktūras attīstībai. Mēs sagatavosim paziņojumu, ko neapšaubāmi atbalstīs, paplašinās un uzlabos Parlamenta ieguldījums: paziņojumu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem. Mēs gribam skaidri pateikt, ka vienotais tirgus atbalsta Pamattiesību hartā noteiktās sociālās tiesības, ka tas var piedāvāt jaunas attīstības iespējas sociāli inovatīviem uzņēmumiem, kuri kalpo Eiropas darba ņēmējiem un arī patērētājiem.
Mēs tagad esam nonākuši pie Vienotā tirgus akta trešās nodaļas. Šai visaptverošajai pieeja ir jēga tikai tad, ja to īsteno uzlabotas pārvaldības kontekstā, paplašinot dialogu un partnerību ar mūsu uzņēmumiem un mūsu iedzīvotājiem, bet arī starp Eiropas iestādēm, dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām iestādēm, un uzlabojot sociālo dialogu. Mēs esam pārliecināti, ka, lai izpildītu konkurētspējas palielināšanas uzdevumu, jaunas izaugsmes, ko Eiropas iedzīvotāji gaida, radīšanas uzdevumu, visā mūsu kopīgajā darbā ir vajadzīga ikviena iedzīvotāja un ikviena uzņēmuma palīdzība. Tam ir vajadzīga katras kopienas palīdzība.
Tāpēc šis ir mērķis tai četrus mēnešus ilgajai Eiropas sabiedriskajai apspriešanai, ko mēs gribam sākt kopā ar jums. Pie Vienotā tirgus akta, ko Komisija apstiprināja pēc ilgstošām iekšējām diskusijām, strādāja daudzi komisāri - 13 no mums - par ko es viņiem esmu pateicīgs. Šis jautājums ir viena no mūsu galvenajām prioritātēm, un mēs apspriežam šos 50 priekšlikumus. Mēs uzmanīgi uzklausīsim to, kas ir sakāms dažādajām iestādēm un mūsu dažādajiem partneriem, un mūsu apspriešanās noslēgumā, iespējams, februārī, mēs pabeigsim sagatavot to saistību sarakstu, par kurām attiecīgie komisāri apņemsies ne vēlāk kā divu gadu laikā iesniegt priekšlikumus. Tādējādi 2012. gadā, atzīmējot vienotā tirgus izveides 20. gadadienu, 20 gadus kopš Jacques Delors nāca klajā ar savām saistībām un priekšlikumiem, šo gadadienu neiezīmēs nostalģija vai melanholija - pašlaik nav vietas nostalģijai -, drīzāk tas būs aktīvs un dinamisks notikums.
Tāpēc mēs sākam rīkoties šodien, tāpat kā mēs to darījām vakar. Četrus mēnešus mani kolēģi un es būsim pieejami, lai koordinētu Eiropas sabiedrisko apspriešanu, kas ir sākusies šodien Eiropas Parlamentā. Mēs šajā procesā centīsimies būt konstruktīvi un ļoti uzmanīgi.
Andreas Schwab
Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi! Šonedēļ, tā sauktajā Vienoto tirgus forumā, mēs apspriedām Eiropas Komisijas priekšlikumu, kas ir paredzēts, lai radītu ļoti konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku Eiropā. Šajā saistībā mums ir svarīgi visi trīs aspekti -konkurētspēja, sociālais aspekts un tirgus ekonomika -, un mēs īpaši atzinīgi vērtējam to, ka par iekšējo tirgu atbildīgajam komisāram Michel Barnier ir izdevies atdzīvināt horizontālo vai, kā Grech kungs to ir aprakstījis savā ziņojumā, holistisko pieeju, kādu mēs gribējām panākt attiecībā uz vienoto tirgu. Mēs uzskatām, ka šis ir ļoti būtisks solis, taču mēs domājam, ka turpmāk ir vajadzīgi arī vēl daudzi mazi soļi, lai šā likumdošanas projekta horizontālo pieeju padarītu patiešām pilnīgu. Tā ir joma, kurā līdzdarbojas Eiropas Parlaments.
Šī Eiropas Parlamenta iesaistīšanās gūs panākumus tikai tad, ja mums būs iespēja pārvarēt tehniskās, organizatoriskās un politiskās atšķirības, kas ir saistītas ar šāda veida likumdošanas projektiem, jo tikai tad mēs varēsim pilnībā izmantot to likumdošanas potenciālu, kas piemīt šim priekšlikumam. Lūk, ko mēs gribam darīt.
Esmu pārliecināts, ka sabiedriskā apspriešana, iesaistot iedzīvotājus un ieinteresētās personas, var palīdzēt ikvienam iesaistīties šajā likumdošanas priekšlikumā un ikvienam radīt sajūtu, ka viņam vai viņai var būt svarīga nozīme, lemjot par to, kāds gala rezultātā būs šis likumdošanas priekšlikums. Komisār Barnier, Parlaments dos savu ieguldījumu šā mērķa sasniegšanā. Mēs gribam pārskatīt 50 priekšlikumu programmu , mēs gribam noteikt prioritātes, mēs gribam palīdzēt nodrošināt, lai būtu iesaistītas visas Eiropas Parlamenta komitejas un lai mēs panāktu to iestāžu vienprātību, kāda ir vajadzīga šādam tiesību aktam.
Visbeidzot, dāmas un kungi, mums jānodrošina, ka ikvienam ir sava vieta šajā vienotajā tirgū un ka mēs visi kopīgi gūsim labumu no sadarbības šajā vienotajā tirgū. Mēs gribam to pierādīt līdz 2012. gadam - vienotā tirgus 20. gadadienas dēļ -, un mēs daudz strādāsim, lai to panāktu.
Evelyne Gebhardt
Priekšsēdētājas kundze! Paldies, komisār Barnier par darbu, ko jūs esat paveicis! Jūsu uzdevums nebija viegls, un jūs esat iekļāvis daļu no tā, ko profesors Monti bija izklāstījis savā ziņojumā un ko Grech kungs bija sagatavojis Eiropas Parlamentam. Mēs varam redzēt kaut ko no tā arī šeit, kā arī mēģinājumu ieņemt visaptverošo pieeju, kas nav izdevies gluži tā, kā mēs to iztēlojāmies, tomēr, neraugoties uz to, tā ir pareiza. Ļoti svarīgi ir arī tas, ka jūs pilnīgi skaidri pasakāt, ka jūs cenšaties panākt, lai iedzīvotāju sociālās tiesības reāli būtu visas Eiropas Savienības likumdošanas centrā, kā tam, protams, vajadzētu būt. Taču manas grupa vārdā man jāsaka, ka, mūsuprāt, daži jautājumi šajā tekstā ir pārāk neskaidri, pārāk vienkārši vai pārāk nenozīmīgi, vai to nav vispār, jo viena no izšķirošajām prasībām, kura mums bija un kurai arī jūs piekritāt, bija sociālās klauzulas iekļaušana visās svarīgajās Eiropas politikas jomās. Mēs nevaram atrast šo sociālo klauzulu. Mūs varētu apmierināt apņemšanās veikt sociālās ietekmes novērtējumu. Taču sociālā klauzula ir ievērojami vairāk nekā tas, ko mēs redzam šajā tekstā. Mēs centīsimies jums palīdzēt, lai panāktu progresu pareizajā virzienā, jo mums tas ir ļoti svarīgi.
Ir vēl viens punkts, kurš, manuprāt, ir visai problemātisks un kurš arī bija ļoti svarīgs mūsu grupai. Mēs prasām kolektīvu tiesisko aizsardzību. Mēs gribam kolektīvu tiesisko aizsardzību iedzīvotājiem, lai viņi patiesi spētu aizstāvēt savas patērētāju aizsardzības tiesības. Jūs Eiropas Komisijas vārdā paziņojāt, ka jāveic vairāki pētījumi. Pētījumi šajā jomā ir veikti trīs gadus. Es domāju, ka ir pienācis laiks iet uz priekšu šajā jautājumā un faktiski saņemt no jums likumdošanas priekšlikumu, nevis tikai vēl vienu priekšlikumu veikt pētījumu, lai mēs varētu redzēt, kā mēs varam virzīties uz priekšu.
Kā jūs redzat, ir daži aspekti, ar kuriem mēs esam apmierināti, bet ir citi, ar kuriem mēs neesam tik apmierināti, un mēs smagi strādāsim kopīgi ar jums, ar Padomi un saviem kolēģiem no pārējām grupām, lai nodrošinātu, ka mums beidzot ir patiešām labs teksts.
Jürgen Creutzmann
Priekšsēdētājas kundze, komisār Barnier, dāmas un kungi! Ekonomiskās ietekmes ziņā lielākais vienotais tirgus pasaulē ir attīstījies globalizācijas laikmetā vietā, kas Eiropas Savienībai sniedz izšķirošas priekšrocības. Tāpēc ir tik svarīgi pretoties protekcionisma tendencēm un turpināt vienotā tirgus paplašināšanu. Ņemot vērā pārmērīgo parādu apgrūtinātos valstu budžetus, Eiropai neatliek nekas cits kā stiprināt Eiropas ekonomiku strukturālu reformu ceļā. Kopš tā izveides 1992. gadā vienotais tirgus jau ir radījis papildu izaugsmi par 1,85 %. Paziņoto pasākumu īstenošana ir paredzēta, lai panāktu papildu izaugsmi par 2-4 %.
Komisijas 50 priekšlikumus vienotā tirgus iniciatīvām mēs varam iedalīt trīs kategorijās: pirmkārt, daudzie konkrētie priekšlikumi, kas jebkurā gadījumā uzlabos vienoto tirgu uzņēmumiem un iedzīvotājiem. Tie ietver, piemēram, pilnīgi funkcionējoša iekšējā enerģētikas tirgus izveidi, kas Eiropai kā ekonomikas un rūpniecības centram ir īpaši svarīgi. Paredzēta arī Eiropas profesionālā karte un Eiropas prasmju pase mobilitātes Eiropas Savienībā veicināšanai, kas nākotnē kļūst aizvien svarīgāka, lai saglabātu Eiropas konkurētspēju globalizētajā pasaulē, un elektroniskās tirdzniecības stiprināšana, uzlabojot autortiesību pārvaldību, un būs jaunas pamatnostādnes efektīvai Pakalpojumu direktīvas īstenošanai, lai radītu jaunas darbavietas.
Otrkārt, diemžēl ir arī daudzi priekšlikumi, kas ir pārāk neskaidri formulēti, lai mēs tos šobrīd varētu novērtēt. Tādēļ mums joprojām ir jāgaida konkrēti Komisijas priekšlikumus. Ar to es domāju ES noteikumu par valsts iepirkumiem pārskatīšanu, pasākumus attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem un arī - Gebhardt kundze - apspriešanos par Eiropas pieeju kolektīvajai tiesiskajai aizsardzībai. Es nezinu, vai mums vajadzētu iet to pašu kļūdaino ceļu, ko gājusi ASV.
Treškārt, paziņojumā iekļauti arī priekšlikumi, kuri, manuprāt, ir nelietderīgi vienotā tirgus stiprināšanai, jo tie uzkrauj uzņēmumiem papildu birokrātijas slogu. Tāpēc ir nepieciešams apspriest šos priekšlikumus, un mēs esam gatavi to darīt.
Emilie Turunen
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Šovakar mēs apspriežam aktu, kurš, manuprāt, turpmākajos gados varētu būt svarīgākais akts Eiropas Savienībai. Vienotā tirgus reformas kontekstā mums ir reāla iespēja pārveidot Eiropu par vairāk sociālu un ilgtspējīgāku savienību, tāpēc jautājums ir šāds: vai šim paziņojumam ir izdevies norādīt virzienu uz zaļāku un sociāli taisnīgāku iekšējo tirgu?
Manuprāt, ne gluži. Es gribētu minēt divus piemērus; pirmkārt, 29. priekšlikums. Attiecībā uz to man ir jājautā jums, Barnier kungs, kur ir garantijas tiesībām streikot? Kur ir garantija, ka tirgus brīvības nesagraus šīs sociālās pamattiesības? Es apzinos, ka Komisijā ir atšķirīgas nostājas šajā jautājumā, un es gribētu jums pajautāt ļoti tieši: vai tā ir taisnība, ka citu vidū arī Dānijas, Zviedrijas, Vācijas un Apvienotās Karalistes komisāri ir cīnījušies pret jūsu priekšlikumu ieviest sociālo klauzulu? Ja tā ir taisnība, komisār, tad jums jāzina, ka jums ir Parlamenta atbalsts, jo šādu garantiju panākšana būtu patiess izlīgums.
Otrs piemērs tam, kas ir jāuzlabo, ir 19. priekšlikums -kopējās konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes (CCCTB) ieviešana. Mēs, zaļie, jau sen to esam prasījuši, tāpēc mēs varētu būt laimīgi. Taču, izlasot tekstu, mums radās. Tajā teikts, ka CCCTB mērķim vajadzētu būt likvidēt sadrumstalotību uzņēmējdarbībai. Lūdzu, iekausieties! Es uzskatu, ka galvenā problēma saistībā ar uzņēmumu nodokļiem Eiropā nav sadrumstalotība, bet pašreizējā neveselīgā lejupejošā konkurence starp dalībvalstīm. Tā turpinās jau 15 gadus. Nav brīnums, ka tagad mums ir problēmas finansēt savu labklājību.
Manuprāt, CCCTB mērķim jābūt neveselīgas konkurences Eiropā pārtraukšanai. Tā ir reālā problēma. Turklāt, es domāju, mums tieši tagad ir jāiet tālāk par šo priekšlikumu, attiecībā uz zaļāku iekšējo tirgu, piemēram, izmantojot videi nekaitīgu publisko iepirkumu. Domāju, ka šajā jautājumā mēs varam panākt daudz vairāk. Tāpēc, Barnier kungs, es uzskatu, ka mūs gaida darbs. Es tam esmu gatava, un, paldies, ka aicinājāt mūs iesaistīties šajā ļoti plašajā diskusijā! Mēs to novērtējam.
Malcolm Harbour
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Es domāju, ka ir svarīgi pateikt to, ka ideja par vērienīgu programmu vienotā tirgus izveides pabeigšanai - vai mūsu darbībām tuvāk tās pabeigšanai, jo, manuprāt, tas ir darbs, kas nekad pilnībā netiks pabeigts - nebija iekļauta stratēģijā "ES 2020”. Komisār, patiesībā tās nebija arī jūsu programmā, kad jūs šeit pagājušajā gadā ieradāties uz uzklausīšanu. Es domāju, ka vajadzības pabeigt vienotā tirgus izveidi un palielināt tā nozīmi pamatā ir politiskā stimula apsvērumi, ko radīja priekšsēdētāja Barroso lēmums lūgt Mario Monti aplūkot šo jautājumu un vienlaikus lūgt tam pievērsties arī mūsu komiteju Grech Louis vadībā.
Mēs patiešām priecājamies, ka jūs esat uzņēmies iniciatīvu virzīt to uz priekšu. Jūs guvāt priekšstatu par dažām turpmākajām debatēm. Es domāju, ka mums to vajadzētu apsvērt kā piemērotu izdevību, lai risinātu tos Eiropai vitāli svarīgos jautājumus: ekonomikas izaugsmi, darbavietas, dinamisku mazo uzņēmumu sektoru, vairāk jauninājumu, efektīvāki valsts iepirkumi - tās ir lietas, pēc kurām mūs vērtēs iedzīvotāji. Ja mēs panāksim, ka vairāk iedzīvotāju atgriežas darbā un vairāk uzņēmumu sāk darboties, tad tas būs lielākais redzamais sociālais sasniegums, ko mēs gūsim ar šo aktu.
Kyriacos Triantaphyllides
Priekšsēdētājas kundze! Mēs uzskatām, ka jaunajā Eiropas Komisijas dokumentā par vienoto tirgu ir turpināta Lisabonas stratēģijas filozofija, kura - to ikviens atzīst - ir neveiksme. Mūsuprāt, konkurencei būtu jāpiemēro stingri noteikumi, un, kā krīze ir pierādījusi, valsts iejaukšanās. Patērētājiem jābūt aizsargātiem no spekulācijas, kas ļauj oligopolam kontrolēt tirgiem, un efektīvām valsts pakalpojumiem ir jākompensē tirgus nepilnības.
Tā vietā Komisijas priekšlikumā ir ignorēts sociālās pamataizsardzības trūkums un nav ņemta vērā reālā šodienas situācija daudzās Eiropas valstīs. Lai gan Eiropas Komisija gatava atbalstīt pasākumu kopumu, lai palīdzētu uzņēmumiem, patērētāju aizsardzības jomā, attiecībā uz kuru ir atkārtoti iepriekšējie priekšlikumi veikt ietekmes novērtējumu, nav nekāda progresa. Tādējādi nav nekāda progresa patērētājiem. Kā gan mēs varam pārliecināt iedzīvotājus, ka šī direktīva attiecas uz viņiem? Kas ir mainījies salīdzinājumā ar pagātni?
Patērētāju aizsardzībai un darba ņēmēju aizsardzībai jābūt galvenajam punktam visās ES likumdošanas iniciatīvās. Sevišķi vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumiem nedrīkst piemērot konkurences tiesības, iekšējā tirgus tiesības vai noteikumus, kas regulē subsīdijas vai publisko līgumu liberalizāciju. Vispārējai kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu pieejamībai jābūt galvenajam politiskajam kritērijam.
Matteo Salvini
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Es gribētu pateikties komisāram, un es ceru, ka viņš paturēs prātā to, ka Eiropas iedzīvotāji nekalpo tirgum, bet tirgus kalpo iedzīvotājiem - neraugoties uz iepriekšējo runātāju teikto - un tādēļ tirgum ir jāreaģē uz iedzīvotāju vajadzībām.
Es runāju, pārstāvot vienu no četriem Eiropas ekonomikas "dzinējiem” - Lombardiju. Pie mums mazie un vidējie uzņēmumi nodrošina vairākus miljonus darbavietu. Es ceru, ka vērienīgais Barnier kunga parakstītais plāns, kuru mēs izlasījām, nav pretrunā dažiem viņa kolēģu komisāru priekšlikumiem. Es runāju par nodokļu atcelšanu no Pakistānas ievestajiem tekstilizstrādājumiem, kas varētu izraisīt simtiem tūkstošu darbavietu zaudējumu Lombardijā un pārējā Eiropā.
Mēs esam blakus, lai palīdzētu to publiskot, taču es nezinu, vai četri mēneši ir pietiekami. Es domāju tos uzņēmumus Veneto, kuri tieši pašlaik ir zem ūdens. Es nezinu, vai laikposmā no šā brīža līdz februārim būs iespējams pietiekami iesaistīt šos uzņēmumus plānā, kas jebkurā gadījumā ir vērienīgs, un kuru, es ceru, mēs kā Eiropas brīvības un demokrātijas grupa un Lega Nord spēsim palīdzēt uzlabot, kā arī palīdzēt īstenot.
Lara Comi
(IT) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi! Vienotais tirgus ir fundamentāls Eiropas stratēģiskais mērķis, kas jāīsteno ar jaunu politisko apņēmību. Gadu gaitā sasniegtie mērķi dod izcilus rezultātus, taču mums šodien noteikti ir jāraugās nākotnē. Eiropa vairs nav 1985. gada Eiropa. Patiešām, uz jauno realitāti ir absolūti nepieciešamas jaunas atbildes.
Pašreizējā Eiropas un starptautiskajā kontekstā, ko raksturo tirdzniecības globalizācija, tehnoloģiju attīstību un jaunu dalībnieku parādīšanos uz pasaules skatuves, noteikti ir vajadzīga vienotā tirgus nopietna atjaunināšana, radot pareizo līdzsvaru starp tajā iesaistīto pušu aizsardzību: uzņēmumu, patērētāju un darba ņēmēju aizsardzību. Iesniegtais dokuments ir labs sākums, taču tagad tas ir jāveicina un iespējami drīzāk jāpublisko.
No daudzajiem dokumentā izvirzītajiem mērķiem es gribētu īpaši uzsvērt trīs aspektu svarīgumu. Pirmkārt, es pilnīgi piekrītu vajadzībai stiprināt tiesisko regulējumu, veicot standartizāciju, kas panākama turpmāko pārskatīšanu rezultātā. Patiesi, pilnīgai Eiropas vienotā tirgus realizēšanai ir vajadzīga standartizācija, kas pēdējos gados tika uzskatīta par izšķirošu brīvā preču apritē un kas ir veicinājusi brīvas tirdzniecības šķēršļu likvidēšanu.
Tieši tikpat svarīga ir valstu fiskālās politikas koordinācija, nosakot ar nodokli apliekamo ienākumu bāzi. Mans darbs nākamajos mēnešos būs iespējami plašāk izplatīt informētību par šo svarīgo dokumentu un runāt ar visām iesaistītajām pusēm, lai varētu pieņemt stratēģiju, kas spēj reaģēt uz mūsu uzņēmumu vajadzībām un gaidām.
Louis Grech
Priekšsēdētājas kundze! Vienotā tirgus atjaunināšanai jābūt politiski atbalstītai, ekonomiski dzīvotspējīgai un Eiropas iedzīvotājiem sociāli pieņemamai. Vienotā tirgus atjaunināšana nekad negūs panākumus, ja mēs nepārliecināsim iedzīvotājus, ka vienotais tirgus patiešām pārstāv viņu intereses. Šajā ziņā es ļoti augstu vērtēju komisāra Barnier stingro apņemšanos ievērot iedzīvotāju bažas un gaidas. Faktiski komisārs Barnier veica papildu darbu, lai saskaņotu konfliktējošos viedokļus, mazinātu spriedzi un iekļautu dažādo ieinteresēto pušu atšķirīgās prioritātes.
Taču Vienotā tirgus akta pašreizējā redakcijā nav pietiekami risināta sociālā dimensija, kas nodrošinātu pareizo atvērtas ekonomikas, stimulējošas izaugsmes un darbavietu radīšanas līdzsvaru, taču šajā procesā nodrošinātu patērētāju aizsardzību un iedzīvotāju tiesības. Mēs nedrīkstam izlaist no redzesloka vienotu redzējumu par vienoto tirgu, nedz arī mums vajadzētu pieiet sakāvnieciski, un šajā ziņā es piekrītu komisāram Barnier, ka mums vajadzētu dot pretsparu "vienotā tirgus nogurumam”, it īpaši, ja šis nogurums dveš no iestādēm.
Manuprāt, vienotais tirgus nesaņem to politisko atbalstu, kas steidzami vajadzīgs, lai nodrošinātu to, ka tas nekļūst par pagātni. Lielākai politiskajai vadībai no Komisijas un Padomes priekšsēdētāju puses saistībā ar vienoto tirgu būtu liela ietekme uz dzīvotspējīga vienotā tirgus sasniegšanu, kas kalpotu kā ekonomiskas atveseļošanās katalizators. Mēs ticam, ka turpmākajos nopietnu diskusiju mēnešos komisārs Barnier apliecinās mūsu intereses. Mēs nedrīkstam zaudēt šo politisko impulsu un šo unikālo izdevību atjaunināt vienoto tirgu. Es vēlreiz atkārtoju, ka tirgus integrācija nav neatgriezenisks process un to nedrīkst uzskatīt par pašsaprotamu; vājš un nestabils vienotais tirgus drīzāk izraisītu Eiropas projekta sairšanu, nevis tā integrāciju.
Olle Schmidt
(SV) Priekšsēdētājas kundze! ES iekšējais tirgus, iespējams, ir vissvarīgākais instruments, lai Eiropai dotu jaunu stimulu. Tie, kuri mēģina padarīt globalizāciju par draudu, rīkojas diezgan nepareizi. Globalizācija ir iespēja Eiropai. Ja mēs negribam, lai Eiropa būtu izolēts kontinents, mums jāturpina nojaukt šķēršļus un robežas. Šajā darbā jums ir pilnīgs mans atbalsts un Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas atbalsts. Mums jādara vairāk, lai nojauktu šķēršļus. Tā ir mūsu visu kopīga atbildība.
Man būtu paticis, lai jūs ejat tālāk un lai šis teksts būtu tuvāks tam, ko sagatavoja Monti kungs. Viņš sniedza ļoti detalizētu analīzi par to, ko Eiropa varētu darīt. Komisijai jākļūst drosmīgākai, taču tādiem jābūt arī mums Eiropas Parlamentā. Mums jābūt vērīgiem. Eiropa var pārvarēt krīzi, taču to nevar izdarīt nerīkojoties un paliekot tur, kur mēs esam šodien.
Edvard Kožušník
(CS) Harbour kungs runāja par vērienīgiem mērķiem; es gribētu runāt par drosmi. Kad Monti kungs sagatavoja brīnišķīgo ziņojumu - vismaz es to tā sauktu -, es viņam pajautāju, vai viņš domā, ka politiķiem vajadzētu būt drosmei īstenot viņa ieteikumus Eiropas līmenī, kā arī dalībvalstīs. Viņš atbildēja ļoti gudri, jo viņš ir gudrs politiķis: "Par to jālemj jums - jūs esat politiķis.” Es gribētu runāt arī par drosmi sekmēt jautājumus, kuri, manuprāt, ir svarīgi Eiropai, jo iekšējais tirgus ir viens no svarīgākajiem instrumentiem konkurētspējas radīšanai, taču vienlaikus arī - globālas Eiropas kontekstā - darbavietu saglabāšanai. Tāpēc es gribētu vienkārši lūgt komisāru būt drosmīgam attiecībās ar dalībvalstīm, valstu parlamentiem un mums, jo šī apspriešana noteikti nebūs viegla. Ir zināmi jautājumi, kuros mēs aci pret aci redzēsim, ka mēs varam piekrist, taču ir jautājumi, par kuriem mums būs ļoti intensīvas diskusijas.
Anna Maria Corazza Bildt
Priekšsēdētāja kungs! Vakar Vācijas kanclere Angela Merkel laikrakstā "Financial Times” pateica: "Lielākās briesmas, kas mums draud, ir protekcionisms”. Šajā kontekstā Komisijas iniciatīva nāk īstajā brīdī - laikā, kad mums no jauna jākoncentrējas uz reālo ekonomiku, lai izkļūtu no krīzes.
Vienotā tirgus akts ir vēsturiska iniciatīva. Manuprāt, tam būtu jāpiešķir tāds pats statuss, kāds pirms 20 gadiem tika piešķirts Jacques Delors Baltajai grāmatai. Es patiesi ceru, ka tas piesaistīs vislielāko politisko uzmanību Komisijā, Padomē un dalībvalstīs.
Es esmu pateicīga Beļģijas prezidentūrai, kas vakar pieņēma manu EPP vārdā doto solījumu sasaukt Konkurētspējas padomi ministru līmenī un izskatīt Vienotā tirgus aktu. Es arī apsveicu komisāru Barnier par viņa redzējumu attiecībā uz tirgus, kura centrā ir iedzīvotāji, izveidi. Tas prasīs partnerību un kopīgu atbildību. Šajā ziņā jūs varat paļauties uz mums EPP, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejā. Tam būs vajadzīga partnerība no visām ES iestādēm.
Vienlīdz svarīga ir uzņēmējdarbības vides apņēmība, kurā panākumu atslēga ir pašregulācija. Turpmākie četri mēneši ir jāizmanto sabiedriskai apspriešanai, lai veidotu politisku atbalstu un kopīgi ar iedzīvotājiem un ieinteresētajām pusēm attīstītu tos 50 priekšlikumus, kas aplūkoti Vienotā tirgus aktā.
Ir pienācis laiks rīkoties. Šodien es ļoti gribētu mums visiem iedvest steidzamības izjūtu. Bezdarbnieki vairs nevar ilgāk gaidīt uz darbavietām, iedzīvotāji nevar ilgāk gaidīt labāku izvēli un zemākas izmaksas, bet uzņēmumi - labākus konkurences apstākļus. Būdama referente par efektīvāku un taisnīgāku mazumtirdzniecības tirgu, es vēlos uzsvērt, ka mazumtirdzniecība ir vienotā tirgus un mūsu iedzīvotāju dzīves uzlabošanas pīlārs.
Joprojām ir valstu noteikumi, kas kavē brīvu apriti; joprojām pastāv negodīgas tirdzniecības prakse un piekļuves tirgum ierobežojumi; ir rotaļlietas, kuras vēl aizvien ir jāpārbauda vēlreiz, kad tās jau ir sertificētas citā dalībvalstī. Šajā sakarā es vēlos pateikties Beļģijas prezidentūrai par tās apņēmību attiecībā uz transponēšanu. Gaisma tuneļa galā nav protekcionisms, tā ir brīva kustība, un jaunajam Vienotā tirgus aktam ir iespēja nodrošināt, lai Eiropa spēlētu savu globālo lomu.
Stephen Hughes
Priekšsēdētāja kungs! Pagājušā gadā priekšsēdētājs Barroso savā misijas vēstule profesoram Monti lūdza viņu sniegt "svaigu skatījumu uz to, kā var savstarpēji stiprināt integrētās Eiropas ekonomikas tirgus un sociālo dimensiju”. Savukārt profesors Monti savā ziņojumā izteica lielu lūgumu panākt politisko vienprātību, sakot, ka "saskaņas veidošana [...] tādējādi būs svarīga jaunās vienotā tirgus stratēģijas sastāvdaļa. Saskaņas radīšanas centieniem būs jāpierāda pilnīga to galveno bažu apzināšanās, kas šodien ietver vienoto tirgu.
Mēs uzskatām, ka vienprātības panākšanai ir vajadzīgs jauns līdzsvars starp iekšējā tirgus stratēģijas sociālo un ekonomikas pīlāru. Tagad es zinu, komisār Barnier, ka jūs to patiešām saprotat, un es atzinīgi vērtēju jūsu personīgos centienus panākt līdzsvarotu vienošanos. Taču, diemžēl, citi kolēģijā to nesaprata un tādēļ, lai gan šajā paziņojumā ir labi elementi, kā mani kolēģi jau teica, mēs nedomājam, ka šobrīd tas rada pamatu vienprātībai. Es ceru, ka mūsu grupas Parlamentā var efektīvi sadarboties, lai mēģinātu sasniegt pareizo līdzsvaru un panākt šo vienprātību, un es ceru, ka apspriešanas perioda beigās Komisijas kolēģija to ņems vērā un sagatavos līdzsvarotu vienprātīgi pieņemtu pasākumu kopumu.
Komisār, es ārkārtīgi vēlos redzēt tekstu, kurā būtu manīts virziens saistībā ar 29. un 30. priekšlikumu; es domāju, būtu interesanti redzēt, kurš ir atbildīgs par izmaiņām un ļoti īpašo tajos izmantoto valodu. Daži kolēģi atsaucās uz sociālo klauzulu, 29. priekšlikumu, un es domāju, ka ļoti svarīgs ir 30. priekšlikums. Es tajā ievēroju atsauci uz nepieciešamību pēc "likumdošanas priekšlikuma, kas, iespējams, ietvertu paskaidrojumu par pamattiesību īstenošanu iekšējā tirgus ekonomikas brīvību kontekstā vai ko papildinātu šāds paskaidrojums”. Viens veids, kā to lasīt, komisār, ir tāds, ka tā ir atsauce uz tā dēvēto Monti II regulu. Es ceru, ka tas tā ir, jo tad tas tieši risinātu mūsu bažas par sociālo klauzulu. Turpmākajos mēnešos mēs kopīgi ar jums strādāsim pie šā jautājuma.
Kay Swinburne
Priekšsēdētāja kungs! Es saskatīju, ka no Komisijas 50 mērķiem, kas ietverti Vienotā tirgus aktā, 13 skar manu darbu Parlamentā ECON komitejā, taču visi 50 priekšlikumi skar manus vēlētājus un tautu, kuru es esmu ievēlēts pārstāvēt. Pašos pamatos daudzi no šiem ES projektiem, ja tie tiks labi īstenoti, būs ārkārtīgi pozitīvi visiem maniem vēlētājiem Velsā. Velsas ekonomikai un Eiropai kopumā īpaši būtiski ir MVU. Tāpēc es atzinīgi vērtēju priekšlikumus gan attiecībā uz piekļuvi finansējumam, izmantojot kapitāla tirgus, gan uz nodrošināšanu, lai dalībvalstīs izveidotie riska kapitāla fondi var brīvi darboties un ieguldīt ES uzņēmumos.
Mario Monti savā nesenajā ziņojumā skaidri pateica, ka vienotais tirgus stāv uz vietas. Mums vajag atjaunot šo procesu tā, lai atgādinātu saviem vēlētājiem, ka ES ne tikai rada regulējumu un birokrātiju, kuras izmaksas ir milzīgas, bet tai vajadzētu un tā var reāli sniegt taustāmas priekšrocības uzņēmumiem un tirdzniecībai, kā arī patērētājiem un privātpersonām. Šeit slēpjas reālā ES pievienotā vērtība.
Sandra Kalniete
Priekšsēdētāja kungs! EPP grupa vienmēr ir stingri atbalstījusi vienoto tirgu, un varu apliecināt, ka mēs darīsim visu iespējamo šīs iniciatīvas praktiskā ieviešanā, lai 2012. gadā mēs varētu vienotā tirgus gadadienu atzīmēt ar lepnumu, nevis ar nožēlu.
Es gribētu atkārtot to, ko profesors Monti vakar teica pirmajā Vienotā tirgus forumā. Viņš norādīja, ka vienotais tirgus nav flagmaņkuģa (flotes karoga kuģa) iniciatīva, jo tā nav ne karogs, ne kuģis. Tā ir jūra un vējš, kas jebkuram kuģim ļauj doties jūrā. Esmu pārliecināta, ka Parlaments savā ziņojumā par Vienoto tirgus aktu centīsies panākt pareizo līdzsvaru starp tā sociālo dimensiju un uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšanu.
EPP grupa pievērsīs īpašu uzmanību mazo un vidējo uzņēmumu uzņēmējdarbības videi un strādās pie tā, lai attīstītu konkrētas idejas par vienotā tirgus pārvaldību. Paldies komisāram Barnier par šo ļoti savlaicīgo iniciatīvu un par viņa redzējumu! Mēs viņu pilnīgi atbalstām.
Małgorzata Handzlik
(PL) Vienotā tirgus akts ir labi jaunumi iekšējam tirgum un arī uzņēmējiem, patērētājiem un iedzīvotājiem. Es priecājos, ka Komisija ir iesniegusi šādu vērienīgu programmu kopējā tirgus izveides pabeigšanai. Vakardienas Iekšējā tirgus foruma laikā, kurā komisārs pirmo reizi iepazīstināja ar 50 priekšlikumu programmu, izskanēja ļoti daudz dažādu viedokļu par šo aktu. No tiem dominējošais viedoklis attiecās uz vajadzību pēc visaptveroša redzējuma par kopējā tirgus izveidi, lai palīdzētu pabeigt šo projektu, kas tika sākts pirms vairāk nekā 20 gadiem. Ir svarīgi izveidot patiesi vienotu, iedzīvotājiem draudzīgu tirgu, kurā cilvēki nesaskarsies ar problēmām, atverot bankas kontus, reģistrējot automašīnas, iegūstot savas kvalifikācijas atzīšanu, nododot pensijas saņemšanas tiesības vai pasūtot preces un pakalpojumus no citām dalībvalstīm, izmantojot internetu.
Taču, manuprāt, prioritāte joprojām ir brīvas pakalpojumu kustības panākšana, un tam savukārt vajadzīgs papildu darbs pie Pakalpojumu direktīvas ieviešanas. Tomēr man jāpiekrīt apgalvojumam, ko vakar izteica profesors Mario Monti. Viņš teica, ka mēs jau sen zinām par daudzām iniciatīvām, kas ietvertas Vienotā tirgus aktā, tādējādi tās nav ne jaunas problēmas, ne arī jauni risinājumi. Tādēļ es lūdzu Eiropas Komisiju, dalībvalstīm un Eiropas Parlamenta kolēģus paātrināt procesu un ieviest tiesību aktu, kas ir būtisks iedzīvotājiem, patērētājiem un uzņēmumiem.
Regina Bastos
(PT) Vispirms es gribētu apsveikt komisāru Barnier par iepazīstināšanu ar šo svarīgo dokumentu. Tajā konstatēts, ka pašreizējās krīzes ietekme liek sevi just visos mūsu sabiedrības un ekonomikas sektoros, izraisot sabiedrības satraukumu un neuzticēšanos vienotajam tirgum.
Taču šis vienotais tirgus ir viens no Eiropas spēcīgākajiem ieročiem pašreizējās krīzes apkarošanā. Tāpēc mēs ļoti atzinīgi vērtējam šo paziņojumu, kas apliecina jaunu mērķtiecību vienotā tirgus politikas jomā, ļaujot mums atjaunot uzticību mūsu sociālās tirgus ekonomikas modelim. Pašreizējā situācijā Eiropas Savienībai īpaša uzmanība būtu jāpievērš tās 20 miljoniem mazo un vidējo uzņēmumu. Līdz ar to vienai no ES prioritātēm vajadzētu būt tādu mehānismu izveidei, kas šiem uzņēmumiem atrisinātu kredītu pieejamības problēmu.
Mēs vēlamies uzsvērt arī Komisijas priekšlikumu novērtēt Mazās uzņēmējdarbības aktu līdz 2010. gada beigām, lai padarītu vieglāku šo uzņēmumu dzīvi, jo īpaši, vienkāršojot birokrātiskos un nodokļu jautājumus un liekot lielāku uzsvaru uz sociālo atbildību. Mēs ceram, ka šeit iesniegtie 50 pasākumi var veicināt iekšējā tirgus turpmāko attīstību un pilnīgu tā sniegto priekšrocību izmantošanu, jo tas var izrādīties Eiropas ekonomikas papildu izaugsmes avots.
Sophie Auconie
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Laikā, kad Eiropas iedzīvotājiem vairāk nekā jebkad vajadzīga Eiropa, kas izrāda solidaritāti un mērķtiecību - sociāla, taču dinamiska Eiropa - es gribētu izteikt atzinību Barnier kunga pieejai. Šī pieeja, Vienotā tirgus akts, ir visaptveroša, vispārēja pieeja vienotajam tirgum, tā ir kolektīva pieeja. Jums, Barnier kungs, ir izdevies sapulcēt pie sarunu galda daudzus Eiropas komisārus, kas ir ieinteresēti šajā dokumentā kopumā un atvērtā pieejā, jo šodien jūs esat šeit, lai sāktu debates par dokumentu un tādējādi lai mēs visi un ikviens no mums varētu to uzlabot, izsakot savas personīgās domas; tā ir uz iedzīvotājiem orientēta pieeja, jo jūs gribat panākt, lai iekšējā tirgus centrā atkal būtu iedzīvotāji, tāpat kā uzņēmumi, un es domāju, ka tas turpmākajos mēnešos un gados faktiski būs galvenais izaicinājums.
Turklāt šī ir uz darbības plānu pamatota pieeja, un es domāju, ka Eiropai galvenokārt vajag vairāk darbības plānu, un tas noteikti ir arī viens no mūsu, Parlamenta, pienākumiem. Attiecībā uz saturu, Barnier kungs, es gribētu pievērst uzmanību punktam par vispārējas nozīmes pakalpojumiem. Tāpat kā jūs, es domāju, ka tiesisko noteiktību mums vajag vairāk nekā tiesisko pamatu. Ekonomikas un monetāro lietu komitejas atzinumā, kas man jāiesniedz, es runāju par ceļvedi organizētājām iestādēm; jūs runājat par instrumentu kopumu. Mēs jau esam apvienojušies, kaut arī semantikas līmenī mums abiem būs jāsper vēl viens solis. Es domāju, ka mums būs jo īpaši jāstrādā pie šā instrumentu kopuma, kas būs reāls izaicinājums, un arī pie pārredzamības visiem tiem, kuri izmanto un cenšas nodrošināt vispārējas nozīmes pakalpojumus.
Damien Abad
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Eiropa ir nonākusi pavērsiena punktā, un tai ir pienākums vērienīgi un aktīvi tikt galā ar ekonomikas un finanšu krīzi, kas, protams, lielā mērā ietekmē Eiropas iedzīvotājus. Es gribētu atzinīgi vērtēt komisāra M. Barnier iniciatīvu; viņš ir pelnījis, ka viņu apsveic par metodi, ko viņš ir izmantojis un ko viņš plāno piemērot turpmākajos gados. Es atzinīgi vērtēju arī izmaiņas Komisijas nostājā attiecībā uz iekšējo tirgu. Ir jūtama jēga un vēlme strādāt kopā, lai sekmīgi īstenotu šo izcilo projektu, proti, iekšējo tirgu.
Attiecībā uz saturu man prieks, ka mūsu iekšējā tirgus ārējā dimensija beidzot tiek ņemta vērā gan mūsu rūpniecības veicināšanā, gan iedzīvotāju aizsardzībā. Tikai esot iekšēji stipri, mēs spēsim ietekmēt notikumus ārēji. Es, tāpat kā jūs, ticu iekšējā tirgus iespējām, tikai ne līdzšinējā tirgus iespējām, un tāpēc es nobeigumā citēšu iekšējo Jacques Delors, kurš teica: "Es noraidu Eiropu, kas ir tikai tirgus, brīvās tirdzniecības zona, bez dvēseles, bez sirdsapziņas, bez politiskās gribas un bez sociālās dimensijas.” Vienotā tirgus akts mums nodrošina šo politisko gribu un dvēseli.
Marc Tarabella
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Vēlos paust atzinību par šo Vienotā tirgus aktu un īpaši par sociālās un sociālās ekonomikas koncepcijas iekļaušanu. Manuprāt, pašreizējam Komisijas sastāvam tas nenācās viegli. Tomēr atļaujiet citēt trīs piemērus, par kuriem vēl nezaudēju cerības, bet ar kuriem patlaban esmu visai neapmierināts.
Pirmkārt, un to minēja Gebhardt kundze: kolektīvā tiesiskā aizsardzība. Mēs apspriežamies 20 gadus. Komisija apspriežas kopš komisāra K. Van Miert iniciatīvas laikiem. Es ceru, ka kādu dienu šī problēma tiks atrisināta.
Cits piemērs attiecas uz pasažieriem. Jūs atsaucaties uz Īslandes vulkāna izvirdumu, lai beidzot grozītu regulu par aviopasažieriem, bet mēs jau 10 gadus pieprasām visaptverošu regulu par visu pasažieru tiesībām. Kad mums tā būs? Manuprāt, šajā gadījumā nepacietības izrādīšana ir pamatota.
Nemaz nerunāsim par vispārējas nozīmes pakalpojumu jautājumu. Mēs gaidām pamatdirektīvu. Ko mēs dabūsim? Jūs sakāt, ka būs paziņojums un darbības.
Komisār, es paļaujos uz jums kā uz praktisku cilvēku, ka jūsu rokās šis Vienotā tirgus akts pārtaps par ko vairāk nekā tikai par labu nodomu sarakstu.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
(PL) Es gribētu jums pastāstīt par savu šodienas tikšanos ar kādu jaunu žurnālistu saistībā ar vakardienas sēdi par Vienotā tirgus aktu. Žurnālists bija ļoti pārsteigts un ar apbrīnu runāja par šo dokumentu. Viņš teica, ka tas ir brīnišķīgs un revolucionārs dokuments, un jautāja, kāpēc tas netiek apspriests plašāk un kādēļ tas nav Eiropas debašu uzmanības centrā.
Faktiski tieši mums ir šie komisāra iesniegtā kopējā tirgus dokumenta 50 punkti jāizvirza Eiropas debašu uzmanības centrā mūsu Parlamentā, citās iestādēs, dalībvalstīs un plašsaziņas līdzekļos. Dokuments ir ļoti svarīgs un ļoti konkrēts. Mēs visi zinām, ka svarīgākie jautājumi ir miers, demokrātija un cilvēktiesības, bet mums lielāka nozīme ir tam, kas atvieglo mūsu ikdienas dzīvi - kopējam tirgum. Runā, ka šī programma esot kā mūsu flagmaņkuģis. Tomēr, kā sacīja profesors M. Monti, galvenais nav ne karogs, ne kuģis, bet jūra un vējš. Tieši mums ir jāpalīdz saviem iedzīvotājiem, padarot šos vējus un ūdeņus viņiem labvēlīgus.
Bernadette Vergnaud
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Dažus mēnešus pēc profesora M Monti ziņojuma, ar ko pieprasīja vajadzīgo atgūšanos uz iedzīvotājiem vērstajā iekšējā tirgū, es atzinīgi vērtēju Komisijas reakciju. Manuprāt, īpaši uzsvērta ir uzlabota profesionālās kvalifikācijas atzīšana, atbalsts MVU, jaunie tiesību akti par valsts līgumiem un pakalpojumu koncesijām, kā arī juridiskā noteiktība sociālās ekonomikas jomā. Tāpēc es atbalstu šo mērķi.
Tomēr es paužu nožēlu par to, ka šajos 50 priekšlikumos nav skaidri noteiktas prioritātes. Mani uztrauc vairāku ģenerāldirektorātu un komisāru pakāpeniskā stratēģija un aicinājums vairāk iesaistīt Barroso kungu, lai novērstu pretrunīgus priekšlikumus.
Visbeidzot es paužu nožēlu par to, ka nav nekādu reālu saistību attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem, ņemot vērā to, ka gadiem ilgi esam lūguši izstrādāt aizsardzības tiesību aktus, kas tagad ir iespējams saskaņā ar Lisabonas līgumu. Tāpēc, Barnier kungs, es gaidu galīgo tekstu, pirms izlemju un, iespējams, atbalstu jūs šajā Eiropas nākotnei un visiem tās iedzīvotājiem nozīmīgajā uzdevumā.
Pablo Arias Echeverría
(ES) Komisār! Es vēlētos izmantot šo iespēju, lai paustu atzinību par jūsu sniegto paziņojumu. Manuprāt, tā ir laba iniciatīva, lai turpinātu strādāt un uzlabotu Eiropas vienoto tirgu. Es uzskatu, ka ir būtiski apspriest tos 50 priekšlikumus, ko minējāt savā runā. Es ceru, ka Parlamentā varēšu aktīvi darboties, palīdzot pārvarēt e-komercijas šķēršļus Eiropā.
Daudzi pašreizējie elektroniskās tirdzniecības šķēršļi jau ir konstatēti, un ir pat konkrēti priekšlikumi to novēršanai. Varētu sacīt, ka mēs paļaujamies uz politisko gribu, lai novērstu šos šķēršļus. Manuprāt, šis paziņojums ir labs sākums, un tāpēc es domāju, ka mums vajadzētu to atbalstīt, aktīvi iesaistoties.
Michel Barnier
Priekšsēdētāja kungs, paldies par vēstījumu. Neieslīgstot sīkumos, centīšos atbildēt visiem. Es esmu pārliecināts, ka mums būs iespēja satikties vēlreiz. Es sākšu ar to, ko sacīja pirmais runātājs, Schwab kungs, norādot, ka mums vajadzētu atjaunot un palikt uzticīgiem sākotnējam mērķim, proti, sociālajai tirgus ekonomikai. Viņš piebilda, un es viņam piekrītu, ka mēs esam pateicīgi par katru no šiem trim vārdiem: sociālā tirgus ekonomika. Šie trīs vārdi ir svarīgi, un, protams, Lisabonas līgumā tie ir iekļauti reizē ar ļoti spēcīgas konkurences mērķi.
Godātie deputāti, faktiski tas ir mērķis, kas ir Vienotā tirgus akta pamatā - augsti konkurētspējīga sociālā tirgus ekonomika, un, lai to īstenotu, mūsu pārliecība, un it īpaši mana pārliecība, ir tāda, ka - es atkārtoju - konkurētspējas un izaugsmes veicināšanā ir vajadzīga visu iedzīvotāju, uzņēmumu un kopienu palīdzība.
Nekas vienkārši neiekritīs mums klēpī; kaut arī mums ir jāizstrādā tiesību akti un pamatsistēmas, iedzīvotājiem, uzņēmumiem un kopienām ir jāizmanto šī iekšējā tirgus sniegtās izdevības un iespējas. Tāds ir mērķis. Protams, Schwab kungam un daudziem citiem gribu sacīt, ka pēc šīm debatēm mums noteikti ir jānosaka svarīgākas vai konkrētākas prioritātes par tām, kuras esam noteikuši pašlaik, lai gan mēs jau esam noteikuši 29 vai 30 galvenās prioritātes no 50. Es gribētu piebilst, ka Mario Monti ziņojumā bija vēl daudzas idejas.
Tomēr es gribētu arī piekrist tam, ko pirmīt teica Creutzmann kungs un Corazza Bildt kundze. Nedaudz atkārtojot analīzi, ko minēju savā sākuma runā, viņi teica, ka mums vajadzētu paskatīties, kas notiek daudzās mūsu valstīs, ņemot vērā krīzi, izpratnes trūkumu un jautājumu "ko mums piedāvā tirgus?”, uz kuru atbilde ir "ne pārāk daudz”. Tas rada baiļu sajūtu un neizpratni, un bez tā visa mēs redzam, ka plaukst populisms un protekcionisms.
Patiešām, pirmais protekcionisma upuris būs vienotais tirgus. Tāpēc mums ar darbību, dinamiku un iniciatīvām ir jāpretojas šiem protekcionistu mēģinājumiem un vilinājumiem.
Harbour kungs norādīja, ka šī esot jauna apņemšanās. Priekšsēdētāja kungs! 13. janvārī, kad notika mana uzklausīšana, es īpaši atceros sevi sakām, ka piecos gados, ko mums nāksies pavadīt kopā, es kopā ar kolēģiem - jo es neesmu vienīgais komisārs, droši vien ir 15 no 16 komisāriem, kuri no priekšgājējiem saņēma lielu daļu tiesību aktu - uzņemos saskaņot 1500 tekstu, kas ir jāpiemēro tirgū, turklāt ar izpratni.
Tūkstoš piecsimt tekstu! Tomēr, Harbour kungs, es jau teicu, ka biju nodomājis strādāt, lai saskaņotu iedzīvotāju un uzņēmumu darbību ar šo iekšējo tirgu, un jūs pamatoti uzsvērāt iespēju, ko mēs varam sev piešķirt ar šīm debatēm un Komisijas priekšlikumiem par vispusīgu un visaptverošu rīcības plānu, atkārtojot Grech kunga uzmundrinošos vārdus.
Harbour kungs minēja konkurētspējas izaugsmi. Vienotā tirgus aktā ir daudzi praktiski priekšlikumi, kurus pilnveidosim attiecībā uz juridisko un nodokļu vidi uzņēmumiem, jo īpaši maziem uzņēmumiem; grāmatvedības direktīvu pārskatīšana 2011. gadā, kopēja konsolidētā uzņēmumu nodokļa bāze - ar to nodarbojas mans kolēģis Šemeta kungs -, jaunas PVN stratēģijas un uzņēmējdarbības reģistru sadarbība.
Tie ir vairāki praktiski priekšlikumi, lai vienkāršotu pārvaldes, nodokļu un finanšu vidi maziem un vidējiem uzņēmumiem. Turklāt ir digitālā programma - pie tās strādāju ar savu kolēģi Neelie Kroes, kura darbojas ar lielu apņēmību. Ir arī mazumtirdzniecības nozare un daudzas citas idejas, kuras minēja Handzlik kundze.
Es gribētu konkrētāk izteikties par jautājumiem, kas saistīti ar sociālo dimensiju, kurai arī pievēršu lielu uzmanību. Triantaphyllides kungs un Hughes kungs, kā arī Gebhardt kundze un Turunen kundze tos minēja pašā debašu sākumā. Turunen kundze, mums bija debates par šo tematu, un mēs apstiprinājām nostājas, kas, starp citu, ne vienmēr ir tādas, kādas tiek atspoguļotas laikrakstos. Manuprāt, šādas debates kolēģijā ir normālas, pavisam normālas. Patiesībā gluži pretējo nevarētu uzskatīt par normālu.
Mēs esam 27 ar dažādiem uzskatiem, tradīcijām un valstspiederībām, un, strādājot kopā, mēs kļūstam vienoti ar šiem priekšlikumiem. Mēs strādājam, lai atrastu Eiropas vispārējo interešu smaguma centru priekšlikumiem, kas vēlāk tiks apspriesti ar jums šeit, Parlamentā un Ministru padomē, lai tos varētu papildināt vai uzlabot.
Tāpēc mums bija debates, kas ir normāli, lai panāktu pareizo līdzsvaru starp Līgumā noteikto ekonomisko brīvību, pārvietošanās brīvību un sociālo partneru likumīgo brīvību un tiesībām, jo īpaši attiecībā uz kolektīvo rīcību.
Domāju, ir tikai pareizi, ka darbiniekiem, tāpat kā uzņēmumiem, ir skaidra un droša darba sistēma.
Tāpēc tieši ar šādu domu tiks saskaņoti Komisijas pasākumi. Pamatojoties uz Pamattiesību hartas jauno ieviešanas stratēģiju, mēs nodrošināsim, ka tiek ņemtas vērā hartā paredzētās tiesības, tajā skaitā tiesības uz kolektīvu rīcību. Komisija iekļaus vēstulē horizontālo sociālo klauzulu, kas noteikta Līguma 9. pantā, veicot iepriekšēju padziļinātu analīzi par visu šo likumdošanas priekšlikumu sociālo ietekmi uz vienoto tirgu. Jebkurā gadījumā es joprojām atbalstu to, ka vajadzības gadījumā tiek iekļauts noteikums, kas paredz, kā kolektīvās tiesības tiek nodrošinātas saistībā ar jaunajiem tiesību aktiem.
Citiem vārdiem sakot, katrā atsevišķā gadījumā būs jāizvērtē, vai šāda klauzula ir vajadzīga. Šo tematu mēs ar jums pārrunāsim turpmākajos mēnešos, lai, ja vien iespējams, vēl vairāk uzlabotu Komisijas priekšlikumus. Vergnaud kundze un Auconie kundze, tieši tas pats attiecas uz kvalitātes sistēmu, par kuru atbildību saistībā ar vispārējas nozīmes pakalpojumiem uzņēmies priekšsēdētājs J. M. Barroso.
Es gribētu arī pateikt Grech kungam, ka priekšlikumi par patērētājiem vēl ir jāpabeidz; šajā jautājumā mēs strādājam ar Dalli kungu. Jums taisnība, Grech kungs, brīdinot par iekšējā tirgus nestabilitāti: nekas nav akmenī kalts. Tāpēc mums ir vajadzīgas šīs īpašumtiesības, šis atbalsts no iedzīvotājiem, lai pamatīgi nostiprinātu iekšējo tirgu, jo tā ir iespēja; tai vajadzētu būt iespējai, nevis ierobežojumam.
Gebhardt kundze un Tarabella kungs minēja kolektīvo aizsardzību. Šo problēmu mēs nepametīsim novārtā. Tā ir pamatīgi jāizpēta, kā to ir pierādījušas vairākas debates šeit, Parlamentā, un arī Komisijā. Mani trīs kolēģi, Dalli kungs, Reding kundze un Almunia kungs, strādā ar šo, un piemērotā brīdī, kā arī pēc iespējas drīzāk viņi izdarīs secinājumus no apspriedēm, kuras esam uzsākuši attiecībā uz kolektīvās aizsardzības ieviešanu.
Es gribētu arī teikt Comi kundzei, ka piekrītu viņai par to, ka mums jāizveido saikne starp Vienotā tirgus aktu un Tajani kunga paziņojumu par rūpniecības politiku. Mēs pie šī strādājam kopā, īpaši standartizēšanas jomā.
Salvin kungs minēja reģionus un īpaši savu reģionu. Tomēr es gribētu paust nelokāmu uzskatu, ka jums vajadzētu šeit iesāktās debates, kā ierasts, pārnest uz reģioniem. Es grasos nosūtīt šo dokumentu 23 ES valodās katras valsts ievēlētam pārstāvim katrā no dalībvalstīm. Mēs to nosūtīsim reģioniem, arodbiedrībām, profesionālajām un uzņēmējdarbības organizācijām, lai šīs debates būtu pēc iespējas decentralizētākas. Klausoties Salvini kunga runu, man prātā nāca priekšsēdētāja J. Delors galvenā apņemšanās laikā, kad tika veidots vienotais tirgus. Tā bija apņemšanās saistībā ar kohēzijas politiku, ko atbalstu jau sen, lai novērstu reģionālās atšķirības iekšējā tirgū. Tāpēc šie aspekti jāskata kopā.
Thun Und Hohenstein kundze minēja šīs debates; viņa tām ir pieķērusies, it īpaši foruma idejai, par kuru mums viņai jāpateicas. Katru gadu mēs organizēsim forumu par iekšējo tirgu un atjaunināsim labāko 20 sarakstu, proti, divdesmit teritorijas, kurās ir sasniegts reāls progress. Es ceru, ka tās neatkārtosies piecus gadus pēc kārtas, ka tās mainīsies un ka mēs spēsim novērst daļu šķēršļu un panākt progresu, bet jebkurā gadījumā mēs organizēsim šo forumu.
Es gribētu arī atkārtot Abad kunga teikto par ārējo dimensiju. Bez šaubām, mums jābūt stipriem un apņēmīgi jāiekaro citi tirgi, lai nodrošinātu vajadzības citviet pasaulē, neesot naiviem un izrādot tieksmi uz atklātību un savstarpīgumu. Mans kolēģis, De Gucht kungs vakar minēja dažus ļoti pārliecinošus aspektus, kuriem es piekrītu attiecībā uz prasību pēc savstarpējības principa, ko mums jāievēro darījumos ar Eiropas Savienības galvenajiem partneru reģioniem un valstīm.
Visbeidzot, atkārtošu Kožušník kunga teikto, aicinot mūs būt drosmīgākiem. Jā, Kožušník kungs, es vadīšu šīs debates ar visu savu spēku, bet viens es to nespēju paveikt visur, visās valstīs. Es tās vadīšu rīt jūsu valstī, jo mēs kopā būsim Prāgā, un es tās vadīšu pārējās valstīs, cik labi vien spēšu. Mēs nevaram gūt panākumus vieni; ir jāstrādā kopā. 13 komisāri, kas februārī apņemsies īstenot šos priekšlikumus, arī piedalīsies kopā ar mums, tāpat kā pārēji. Šajās debatēs ir jāiesaistās Parlamentam, reģioniem, ekonomikas un sociālajiem partneriem, kā arī valstu ievēlētiem pārstāvjiem.
Šis dokuments nav tāds, ko var pieņemt vai nepieņemt, dāmas un kungi! To joprojām var uzlabot. Mums ir jāatceras, ka mēs varam to uzlabot, noteikt prioritātes un, galvenais, īstenot to kopā ar jums, jo mums steidzami ar iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir jāatjauno izaugsme un konkurētspēja.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
António Fernando Correia De Campos
Pirmkārt, ir pieliktas milzīgas pūles, lai apkopotu 1500 atsevišķu tiesību aktu. Otrkārt, paziņojumā ir sniegts pārskats par 50 instrumentiem vienota tirgus izveidei, kuri līdz šim ir izmantoti nekoncentrēti un sadrumstaloti. Šī ir pirmā reize, kad mums ir zināmi visi mūsu rīcībā esošie līdzekļi. Treškārt, iegūtajai pieredzei ir jānosaka nākotne. Daži pasākumi ir bijuši ļoti veiksmīgi, bet citi vēl ir pusceļā vai pat pašā sākumā. Citus, salīdzinot ar to mērķiem, var uzskatīt par neveiksmīgiem. Tagad vairāk nekā jelkad agrāk mēs varam izmantot to, ko zinātnē sauc par "dabas eksperimentu”. Ceturtkārt, mēs nevaram sūdzēties tehnoloģisko resursu trūkumu; e-komercija, e-iepirkumi un viss saistībā ar Eiropas Digitālo programmu un digitālo vienoto tirgu ir rīki, kas tiek izmantoti aizvien vairāk. Tehnoloģijas ir, tāpat kā vajadzība pēc tām. Tikai iniciatīvas nav. Piektkārt, šis gadījums ir unikāls: stratēģija "Eiropa 2020” ar rādītājiem un mērķiem. Tā ir labi jāizmanto. Krīze kļūst lielāka, un iekšējā tirgus nostiprināšana var palīdzēt rast risinājumu. Sestkārt, tas ir ļoti vērienīgs projekts. Vai Komisija ir gatava maksimāli izmantot šo iespēju? Vai tā ir gatava atzīt, ka šī projekta īstenošanai ir jāvirzās uz priekšu kā vienam veselam?
João Ferreira
Nosacījumi, ar kādiem komisārs Barnier sāka šīs debates, ir izglītojoši un informējoši, raugoties no dažādiem skatu punktiem. Galu galā tirgus faktiski ir Eiropas integrācijas procesa galvenais iemesls un mērķis, kā viņš mums to atgādināja. Šis tik atklāti un skaidri paustais redzējums atklāj Lisabonas līgumā institucionalizētā un nostiprinātā integrācijas procesa kapitālistisko dabu. Laikā, kad Eiropas iedzīvotāji patiesi cieš no kapitālistu krīzes ietekmes, ko ES un tās politikas nostādnes palīdzēja radīt, Komisija ierodas šeit, lai iepazīstinātu mūs ar ko līdzīgu tam, kas mūs noveda šādā situācijā, nodēvējot to par risinājumu krīzes novēršanai. Iekšējā tirgus stiprināšana, nodrošinot lielāku peļņu Eiropas lielvaru ietekmīgākajām ekonomikas un finanšu grupām, ir iemesls arvien lielākajai nevienlīdzībai Eiropas Savienības dalībvalstīs un starp tām. Tas izraisa turpmāku visapdraudētāko ekonomiku vājināšanos, galveno tautsaimniecības nozaru privatizāciju, arvien lielāka skaita sociālās dzīves jomu komodifikāciju, kā arī pie vēršanās pret sabiedriskajiem pakalpojumiem. "Ierastā kārtība” ir populārākais lozungs ES. Kohēzija arvien vairāk kļūst par nieka saukli bez praktiskas nozīmes.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Eiropas Komisijas paziņojums "Ceļā uz Vienotā tirgus aktu”, kas izstrādāts, pamatojoties uz profesora M. Monti ziņojumu, ir ārkārtīgi svarīgs dokuments, kurā noteikti pasākumi, kas jāveic ES iekšējā tirgus jomā aptuveni turpmākos divpadsmit gadus. No visām iniciatīvām, ar kurām iepazīstināja Komisija, īpašu uzmanību es gribu pievērst tām, kas saistītas ar digitālā iekšējā tirgus izveidi, jo uzskatu, ka tā ir Eiropas ekonomikas nākotne. Lai arī nevēlos noniecināt Komisijas labos nodomus, man ir iespaids, ka tā vairāk uzmanības pievērš radošuma aizsardzībai, nevis tam, lai novērstu šķēršļus komerciālo pakalpojumu attīstībai tīmeklī. Piemērs ir plānoto juridisko projektu skaits. Paziņojumā ir ne mazāk kā 50 iniciatīvu attiecībā uz iekšējo tirgu tā plašākajā nozīmē, tomēr man neizdevās atrast tematu, ar ko strādāju vairākus gadus un kas ir saistīts ar vienādu nosacījumu izveidi saistībā ar piekļuvi plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem kopējā tirgū. Es runāju par televīzijas programmu subtitrēšanas veicināšanu ES mērogā, kas kurliem cilvēkiem ievērojami atvieglo piekļuvi plašsaziņas līdzekļiem, kā arī visiem vienkāršo svešvalodu apguvi. Es ceru, ka Eiropas Komisija drīz pievērsīs uzmanību šim tematam.
Othmar Karas
Patiesībā Vienotā tirgus akts ir apvērsums. Tā ir reālākā šīs Komisijas darba programma. Tas ir mūsu trešais lielais projekts pēc eiro ieviešanas un ES paplašināšanas. Mums vajag vairāk dinamikas, izlēmības, drosmes un eiropeiskas domāšanas, lai varētu īstenot šos 50 priekšlikumus. Vienotajam tirgum ir jākļūst par 500 miljonu iedzīvotāju vietējo tirgu, jo tas simbolizē mūsu iespējas izaugsmes, nodarbinātības un konkurētspējas jomā. Daudz kas vēl tiks atklāts. Vienotais tirgus arī tā sauktās neto maksātājas valstis, piemēram, Austriju un Vāciju, padarīs par lielām neto saņēmējām valstīm. Šīs iespējas izmantošana nozīmē vienotā tirgus atbrīvošanu no važām, protekcionisma un nacionālisma pārvarēšanu, kā arī izvēlēšanos uztvert ES kā kontinentu. Vai tas izdosies, ir galvenokārt atkarīgs no mums, politiķiem. Tāpēc turpināsim darbu!
Alajos Mészáros
Mēs visi varam piekrist Eiropas Komisijas nodomam izveidot konkurētspējīgu sociālu tirgus ekonomiku. Komisijas ziņojumi ietver konkrētus priekšlikumus par vienotā tirgus nostiprināšanu. Mēs paļaujamies, ka tie tiks īstenoti. Saskaņā ar komisāra Barnier teikto mums ir jāizmanto tās vienotā tirgus iespējas, kas līdz šim nav izmantotas. Daudzus panākumus tiešām var uzskatīt par tādiem, kas ir vienkāršojuši mūsu dzīvi Eiropas Savienībā. Tomēr izmaiņas, kas notiek pasaulē, liek veikt turpmākus pasākumus. Vienoto tirgu var padarīt vēl vienotāku. Es atzinīgi vērtēju uzskatu, ka tirgum vienlaicīgi ir jādod labums gan ekonomikai, gan ES iedzīvotājiem. Iedzīvotāju tiesības un ekonomikas problēmas ir iztirzātas atsevišķos dokumentos. Cerams, tas tāpēc, lai nolīdzsvarotu šīs divas tirgus puses. ES kā iniciatora un koordinatora nozīme vienotajā tirgū ir nenoliedzama. Tomēr bez dalībvalstu apņemšanās attiecībā uz īstenošanu mums ilgi būs jāgaida labu sociālo sistēmu, augstus izglītības standartus un konkurētspējīgas darba vietas. Lai gan daži apšauba atklātas apspriešanās nozīmi, es uzskatu, ka visām ieinteresētajām pusēm ir jābūt iespējai izteikt savu viedokli. Tāpat es uzskatu, ka atzinīgi ir vērtējama iniciatīva pārrunāt jautājumus par vienoto tirgu ikgadējā forumā. Šajās debatēs, protams, piedalās iestādes, dalībvalstis, uzņēmumi un iedzīvotāji, citiem vārdiem sakot, visi vienotajā tirgū iesaistītie. Forums palīdzēs arī palielināt informētību par vienoto tirgu, kas ir daļa no mūsu ikdienas dzīves.
Alfredo Pallone
Es pilnībā atbalstu Mazās uzņēmējdarbības akta saturu un grafikus. Vienotais tirgus ir visvairāk integrētā kopējā tirgus joma, jo tā ir vairāk vērsta uz šķēršļu - fizisko šķēršļu (robežas), tehnisko robežu (standarti) un fiskālo šķēršļu - novēršanu starp dalībvalstīm. Šis ir ceļš uz integrētu un ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā. Pašreizējā ekonomikas krīze vēlreiz uzsvēra vienotā tirgus nozīmi, runājot par Eiropas projekta veiksmīgumu. Mēs pieprasām arī atjaunot politisko gribu pretoties ekonomiskā nacionālisma vilinājumiem un pilnībā izmantot ikviena potenciālu. Krīze ir palielinājusi risku, ka ļaunprātīgi tiek izmantots valsts atbalsts, kas paredzēts svarīgākajiem valstu uzņēmumiem. Tā vietā risinājums visas Eiropas ekonomikas atjaunošanai (un šis risinājums ir vienotais tirgus) paredz novērst pastāvīgos šķēršļus preču un pakalpojumu brīvai apritei un personu pārvietošanās brīvībai, kā arī vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmējiem un iedzīvotājiem visā ES.
Olga Sehnalová
Vienotā tirgus akts ir iniciatīva, ko es vērtēju ļoti atzinīgi un atbalstu. Tomēr es gribētu pieminēt problēmu, ko es tajā saskatu, un tā nav maznozīmīga. Tā saistīta ar ilgtermiņa komunikāciju stratēģiju ne tikai šim dokumentam, bet vienotajam tirgum kopumā. Ziņojuma 48. punktā Komisija apgalvo, ka ir pastiprināta apspriešanās un dialogs ar pilsonisko sabiedrību, bet īpašu uzmanību pievērsīs tam, lai tiktu nodrošināts, ka patērētāju viedoklis tiek ņemts vērā. Ja komisija patiešām aizstāv vidusmēra patērētāju viedokli, tas ir jādara daudz aktīvāk nekā agrāk, lai popularizētu šo ziņojumu plašsaziņas līdzekļos. Piemēram, Čehijā un Slovākijā šī svarīgā dokumenta ieviešana diemžēl nemaz netiek minēta plašsaziņas līdzekļos. Šķiet, ka tur tas nav ievērības cienīgs temats. Tādēļ informācijas kampaņai par vienota iekšējā tirgus priekšrocībām ir jānotiek ne tikai Eiropas iestāžu līmenī, bet tai ir jābūt decentralizētākai gan valsts, gan reģionālā līmenī. Uzmanība galvenokārt jāpievērš priekšrocībām, ko nodrošina vienotais tirgus, un patērētāju iekšējā tirgū radušos ikdienas problēmu atrisināšanai, piemēram, banku pakalpojumu izmaksām, preču cenu salīdzinājumam u.c. Tāpēc es aicinu Komisiju uzlabot tās komunikācijas stratēģiju attiecībā uz lietotājiem, lai iedzīvotāji būtu labāk informēti par vienotā tirgus priekšrocībām.
