Pārtikas kvalitātes nodrošināšana -  standartu saskaņošana vai savstarpēja atzīšana (īss izklāsts) 
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir M. Petre ziņojuma Pārtikas kvalitātes nodrošināšana - standartu saskaņošana vai savstarpēja atzīšana īss izklāsts Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas vārdā.
Maria Petre
referente. - (RO) Vispirms es gribētu pateikties Eiropas Komisijai par atzinīgi vērtējamo iniciatīvu Zaļajai grāmatai attiecībā uz lauksaimniecības produktu kvalitāti, kā arī par konsultācijām šajā jautājumā.
Zaļā grāmata ņem vērā dalībvalstu patiesās vajadzības, lai Eiropas un citu valstu patērētājiem parādītu lauksaimniecības produktu īpašības, sevišķi to priekšrocības kvalitātes ziņā. Šos augstos standartus pieprasa patērētāji un ar to palīdzību jāsasniedz maksimālā papildvērtība. Lai arī šajā gadījumā nepiemēro koplēmuma procedūru, es ceru, ka turpmākajā procesa gaitā noteikti tiks ņemts vērā Eiropas Parlamenta atzinums.
Es gribu arī pateikties maniem kolēģiem Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejā un, it īpaši, darba grupai par šī ziņojuma sagatavošanā sniegto atbalstu.
Tirdzniecības standarti, patērētāju labāka informētība, īpaši, par pārtikas produktu izcelsmi, un Eiropas kvalitatīvo produktu aizsardzība pasaules mērogā ir daži no šā ziņojuma svarīgākajiem priekšlikumiem.
Kvalitātes politiku nevar aplūkot atsevišķi no jautājuma par KLP nākotni vai tādām problēmām kā klimata pārmaiņas, bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, energoapgāde un ūdens resursu apsaimniekošana. Tajā pašā laikā, kā mēs visi labi zinām, patērētāji aizvien vairāk interesējas ne vien par pārtikas nekaitīgumu, bet arī par pārtikas produktu izcelsmi un izmantotajām ražošanas metodēm.
Patērētāji uzskata, ka sertifikācijas shēmas nozīmē augstākas kvalitātes garantijas. Standartiem jāpalīdz lauksaimniekiem piegādāt produktus tādā kvalitātē, kādu sagaida patērētāji, lai nebūtu neapmierinātu patērētāju, un tiem jāatvieglo cenu salīdzināšana dažādas kvalitātes produktiem.
Būdama referente, es gribētu, lai samazinātos Eiropas lauksaimniekiem paredzēto Eiropas pamatstandartu sistēmas un daudzo noteikumu sarežģītības līmenis. Es atbalstu vienkāršošanu un tādu noteikumu pieņemšanu, kas pietiekamā mērā Eiropā nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu.
Es ierosinu arī līdzekļus standartu ieviešanas procesa atvieglošanai: saīsināt procedūras Komisijā, pārcelt šo nastu uz citu iestāžu pleciem, vai arī izmantot starptautiskos standartus. Es uzskatu arī, ka veicot jebkādu vienkāršošanu, jāņem vērā administratīvie uzdevumi, kas ir valsts iestāžu vai ieinteresēto pušu kompetencē. Tā kā tirgus tendences mainās un tehnoloģijas attīstās, tirdzniecības standarti var daļēji novecot, un tie ir jāpielāgo un jāatjaunina.
Eiropas Savienībai jāpieprasa, lai visi pārtikas produkti atbilstu to ražošanas standartiem, sevišķi, veselības un nekaitīguma ziņā. Turklāt Eiropas Savienībai jānodrošina vienlīdzīgi kritēriji gan vietējiem, gan arī trešo valstu produktiem. Es atbalstu obligāta marķējuma ieviešanu, kurā norādīta primāro produktu ražošanas vieta: "ražots Eiropas Savienībā” vai ārpus tās.
Es gribētu paplašināt šo sistēmu, attiecinot to arī uz pārstrādātiem pārtikas produktiem, ņemot vērā galvenās sastāvdaļas un izejvielas un izveidot saikni starp šiem produktiem un vietu, kurā šim produktam veikta galīgā pārstrāde. Es uzskatu, ka jāpieņem noteikumi attiecībā uz tādu terminu lietošanu kā "kalni” un "sala”, piešķirot ievērojamu papildvērtību lauksaimniecības un pārtikas produktiem, kas ražoti šajos mazāk labvēlīgajos apgabalos.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētāja kundze, es vēlētos pateikties referentei Petre kundzei par ziņojumu. Eiropas lauksaimniecības produktu kvalitātes politika kopumā ir pārtikas apritē iesaistīto lauksaimnieku un, protams, patērētāju galvenā problēma. Tieši tāpēc Komisija pieņēma Zaļo grāmatu par lauksaimniecības produktu kvalitāti un pirms likumdošanas priekšlikumu projekta izstrādes apspriedās ar ieinteresētajām pusēm.
Petre kundze, Komisija atzinīgi vērtē ne vien jūsu ziņojumu, bet arī dažādās Parlamenta komitejās notikušās diskusijas. Šīs diskusijas papildināja konsultāciju norises laikā saņemtās 560 atsauksmes, kas iesniegtas, lai palīdzētu Komisijai noteikt stratēģiskos virzienus, ko paredzēts publicēt paziņojumā šā gada maija beigās.
Komisija paredz palīdzēt sniegt informāciju Eiropas lauksaimniekiem par nepieciešamajiem atbilstības noteikumiem. Es jau minēju, ka priekšlikums norādīt izgatavošanas vietu saņēma minimālu atbalstu, vēl niecīgāku atbalstu saņēma ideja par Eiropas emblēmu, kas liecinātu par atbilstību Eiropas standartiem. No otras puses, ir prasība pēc marķējuma, kas norādītu izcelsmes valsti.
Komisija atzinīgi vērtē atbalstu tirdzniecības standartu vienkāršošanas politikai. Komisija vienmēr ir atbalstījusi tiesību aktu vienkāršošanu tajos gadījumos, kad tas ir nepieciešams. Tāpēc, Petre kundze, jūs mudināt un iedrošināt mūs turpināt šo darbu.
Komisija ir ņēmusi vērā prasību noteikt fakultatīvos rezervētos apzīmējumus, piemēram, "zemnieku saimniecība” vai "kalni”. Varu jums pateikt, ka saistībā ar Zaļo grāmatu tās ir arī vairākuma domas.
Attiecībā uz ģeogrāfisko informāciju Komisija piekrīt jūsu viedoklim. Procedūras ir jāvienkāršo vai vismaz jāpaātrina. Pašlaik mēs meklējam atbildes Zaļajā grāmatā, lai izlemtu, kā to izdarīt.
Jautājums par aģentūru paliek atklāts. Tikmēr rūpīgi jāizvērtē šādas iestādes priekšrocības un trūkumi.
Attiecībā uz PTO sarunām es jums varu apliecināt, ka Eiropas kvalitātes sistēmas atzīšana noteikti paliek Komisijas Eiropas dienaskārtībā. Šķiet, ka jautājumā par saskaņošanas nepieciešamību, sertifikācijas sistēmu pamatstandartu izveidošanu un vienošanos par šo sistēmu savstarpēju atzīšanu valda vienprātība. Varētu pietikt ar pamatnostādnēm, un tā varētu izvairīties no daudziem administratīvajiem ierobežojumiem.
Šis ir pirmais solis pareizas lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas virzienā. Komisija tagad nepacietīgi gaida nākamos soļus, un mēs sagaidām auglīgas diskusijas un, runājot manas kolēģes M. Fischer Boel vārdā, es jums apliecinu, ka Komisija iesaistīs Parlamentu visās turpmākajās darbībās, kas norisināsies šajā jomā. Šī ir joma, kura ir nozīmīga, kā jūs, Petre kundze, pareizi uzsvērāt, ne vien ražotājiem, bet arī visiem mums - patērētājiem.
Priekšsēdētāja
Ar to mēs noslēdzam šo darba kārtības punktu. Balsojums notiks rītdien.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Magor Imre Csibi  
rakstiski. - Šajā tik ārkārtīgi globalizētajā pasaulē lauksaimnieki saskaras ar pieaugošām grūtībām. Lai saglabātu konkurētspēju, viņi var vai nu samazināt izdevumus, vai arī pievērsties labu, augstvērtīgu produktu ražošanai. Tādējādi pārtikas kvalitātes sistēmas ne vien nodrošina patērētājus ar autentiskiem produktiem, bet tās var arī atbalstīt lauku attīstību. Lai lauksaimniekiem radītu alternatīvas iespējas lauku attīstības jomā, mums jāvienkāršo tirdzniecības standarti un vairāk jāstimulē nelielie ražotāji, lai rosinātu viņus iesaistīties šajā procesā. Taču standartu vienkāršošana nenozīmē kvalitātes vai autentiskuma prasību samazināšanu. ES standarti produktu laišanai tirgū jau ir vieni no stingrākajiem pasaulē. Lai saglabātu uzticību kvalitātes shēmām, tās jāievieš ar pastiprinātas kontroles un izsekojamības sistēmu palīdzību. Turklāt attiecībā uz "aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi” vai "aizsargātu cilmes vietas nosaukumu”, ja galvenajai sastāvdaļai vai galvenajām sastāvdaļām ir cita izcelsmes vieta, tad marķējumā būtu vēlams norādīt šo izcelsmes vietu. Patērētāji atpazīst šī produkta īpašās kvalitātes, ņemot vērā attiecīgo reģionu vai lauksaimniecības metodes. Tomēr ir gadījumi, kad marķējumā norādītās sastāvdaļas nav tieši tās, kas patiesībā izmantotas produkta pagatavošanā, piemēram, Parmas šķiņķis patiesībā nav šķiņķis no Parmas.
Véronique Mathieu  
rakstiski. - (FR) Aizvien vairāk pieaug patērētāju prasības attiecībā uz lauksaimniecības produktu kvalitāti, izcelsmi un nekaitīgumu. ES ir veiksmīgi ieviesusi kvalitātes marķējuma sistēmu, kas garantē reģionālo produktu un tradicionālo ražošanas metožu autentiskumu. Tagad dalībvalstīm un ES ir pienākums atbalstīt šos kvalitatīvos produktus, un tai daudz vairāk jāaizsargā tie starptautiskajā līmenī. Tas izpaužas kā godīgas konkurences nodrošināšana Eiropas produktu un trešo valstu produktu starpā, sevišķi, aizsargājot Eiropas lauksaimniekus no jebkādiem produktiem, ko nelikumīgi atdarina atzīta nomenklatūra. PTO starptautiskā līmenī jāaizsargā produkti, kuru nosaukumus varētu nelikumīgi piesavināties, un rūpīgākai kontrolei jāpakļauj jebkura trešo valstu prasība reģistrēt aizsargātu cilmes vietas nosaukumus. Lai labāk informētu patērētājus, ir svarīgi marķējumos norādīt primāro produktu izcelsmes valsti un attiecībā uz pārstrādātajiem produktiem norādīt galveno sastāvdaļu izcelsmi un vietu, kur notikusi galīgā pārstrāde.
Tajā pašā laikā ES jānodrošina ierobežotas piekļuves tirgum principa ievērošana, iesakot PTO pieņemt stingrākus kvalitatīvu produktu aizsardzības standartus, lai importētie produkti būtu pakļauti tādām pašām nekaitīguma un kvalitātes prasībām kā Eiropas produkti.
Czesław Adam Siekierski  
rakstiski. - (PL) Priekšsēdētājas kundze, kvalitāte ir atslēgvārds visai pārtikas ražošanas apritei, proti, no tīruma līdz pat galdam. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai Eiropas patērētāji apzinātos pārtikas produktu augstās kvalitātes prasības un standartus, kas jāievēro lauksaimniekiem un lauksaimniecības produktu un pārtikas ražotājiem, kā arī apzinātos ar šiem standartiem saistītos izdevumus. ES pārtika ir pazīstama ar savu augsto kvalitāti un attiecīgi augstajiem kvalitātes standartiem. Ne vienmēr to pašu var teikt par importa precēm.
Es nedomāju, ka mums vajadzētu izveidot papildu sertifikācijas sistēmas Kopienas līmenī, vai papildu apzīmējumus, ar kuriem atšķirt ES pārtikas produktus no citas izcelsmes produktiem. Tas var maldināt patērētāju. Tā vietā mums galvenā uzmanība jāpievērš informācijas pasākumiem, lai patērētājus iepazīstinātu ar jau lietotajiem ES simboliem, kas patērētājiem garantē šo produktu kvalitāti.
Otrs uzdevums ir uzlabot reģionālo produktu pieteikumu novērtējuma procesu un paātrināt šo produktu reģistrācijas procesu. Diemžēl šo pieteikumu apstrādes process Komisijā velkas četru gadu garumā. Mazpolijas un Kielce reģioni Polijā vēl aizvien gaida tādu produktu reģistrāciju kā fasola korczyńska (Korczyn pupiņas), kiełbasa lisiecka (Lisiecka desa), wiśnia nadwiślanka (Vistula reģiona ķirši), śliwka szydłowska (Szydlow plūmes), jabłka łąckie (Łącko āboli), obwarzanek krakowski (Krakovas baranka) un fasola z Doliny Dunajca (Donavas ielejas pupiņas).
