Den finansielle og økonomiske situation i Moldova (forhandling) 
Formanden
Næste punkt er Kommissionens redegørelse for den finansielle og økonomiske situation i Moldova.
Leonard Orban
Hr. formand! Valgene, der blev afviklet igen den 29. juli i Republikken Moldova, var en afgørende prøve på landets evne til at konsolidere sin demokratiske udvikling og fortsætte fremskridtene med at tilnærme sig EU. Vi er glade for, at valget blev afholdt i god ro og orden, og at den nye regering ikke blot har udtrykt sine fast intention om at vælge en proeuropæisk kurs, men også har vedtaget en række foranstaltninger, der peger i den retning.
På den anden side står de nye myndigheder i Republikken Moldova over for enorme vanskeligheder. En af de mest alvorlige kriser og største vanskeligheder er konsekvenserne af den økonomiske og finansielle krise. Blandt EU's naboer mod øst står Republikken Moldova sandsynligvis i den mest prekære økonomiske situation. Handelen og fremstillingsindustrien er brudt sammen, ikke blot som følge af krisen, men også på grund af politisk uro efter parlamentsvalget i april.
Den pengemængde, der overføres fra udlandet til Moldovas borgere, og som indtil sidste år androg over en tredjedel af landets BNP, er faldet til langt under sædvanligt niveau. Eksporten og importen er faldet dramatisk. Det samme gælder den hjemlige efterspørgsel og industriproduktionen. Prognosen for 2009 er et brat fald på over 10 % af BNP.
Da Republikken Moldova allerede er det fattigste land i Europa, vil denne nedgang ramme særlig hårdt og gøre de vanskeligheder, som befolkningen kæmper med, endnu værre, i særdeleshed de mest sårbare grupper i samfundet. For at tilføre Republikken Moldova og landets befolkning bistand er EU rede til at støtte dette land ved at tilbyde makrofinansiel bistand oven i, hvad der ellers måtte blive ydet af IMF og som led i en koordineret indsats sammen med denne organisation. Dertil vil vi yde specialistbistand og sætte fart i betalingerne af vores sædvanlige bistand til dette land.
Med hensyn til makrofinansiel bistand, som det er nødvendigt med denne type bistand, vil vores støtte afhænge af, om der indgås en aftale om et støtteprogram mellem Republikken Moldova og IMF. Der er i øjeblikket repræsentanter fra IMF i Chişinău, og vi afventer med interesse deres beretning. Vi kan ikke gå videre med forberedelserne af et makrofinansielt bistandsprogram, før programmet lanceres sammen med IMF. Det er derfor for tidligt at sige, hvilken form for makrofinansielt bistandsprogram Europa-Kommissionen måske vil yde.
Vi forventer, at landet beder om hjælp, ikke blot til at konsolidere deres valutareserver, men også til at dække deres budgetunderskud. Jeg må også nævne, at Republikken Moldova er berettiget til både tilskud og lån. Den endelige sammensætning af denne bistandspakke vil naturligvis afhænge af, hvilke behov der bliver afdækket.
I mellemtiden har Europa-Kommissionen allerede sendt en delegation af eksperter til Chişinău med GD ECFIN, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, i spidsen for at hjælpe myndighederne i Republikken Moldova med at udarbejde deres eget økonomiske program. Delegationens målsætning, der stammer fra det nylige møde med myndighederne i Chişinău, var at hjælpe dem med at evaluere landets plan for den aktuelle økonomiske situation. Kommissionens tjenestegrene er i denne forbindelse blevet bedt om at indsamle de oplysninger, der skal til for at udforme et makrofinansielt bistandsprogram.
Kommissionen stiller fortsat sine ressourcer til rådighed med hensyn til at yde myndighederne i Chişinău specialkonsulentbistand på området. Samtidig undersøger vi mulighederne for at sætte tempo på betalingerne fra budgetstøtten, der er led i det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument. I september godkendte Europa-Kommissionen en forøgelse fra 30,5 mio. EUR til 34,5 mio. EUR af loftet over betalinger, der er øremærket dette års budgetstøtte. Naturligvis er målet med vores bistand i form af budgetstøtte først og fremmest at tilskynde til reformer i de aftalte sektorer og ikke blot at lukke huller i budgettet.
I den nuværende situation er det imidlertid mere end et middel til at supplere de begrænsede budgetmidler. Det er også en måde at hjælpe befolkningen i Republikken Moldova med at overvinde de reelle vanskeligheder, de står over for.
Vi er især glade for, at et antal medlemmer af Europa-Parlamentet har krævet en hurtig støtteindsats til fordel for Republikken Moldova. I de kommende måneder vil vi opfordre parlamentsmedlemmerne til at bakke vores indsats på området op. Vi er sikre på, at Parlamentet straks vil godkende den makrofinansielle bistandspakke til Republikken Moldova, når den bliver fremlagt til vedtagelse. Det vil sætte os i stand til at yde bistanden i god tid.
Før jeg slutter mit indlæg, vil jeg gerne have lov til kort at nævne situationen i Transdnjestr. Jeg vil først og fremmest gerne understrege, hvor vigtigt det er for os ikke at miste dette problem af syne på grund af de betydelige politiske forandringer, der foregår i Republikken Moldova. Forhandlingerne om løsning af konflikten skulle blive genoptaget så hurtigt som muligt i 5+2-formen. Vi er optimistiske i den henseende, idet den nye regering har bekræftet sin støtte til princippet i sit program. EU har stigende og vigtig indflydelse i denne proces.
Vi regner med, at den nye regering i Chişinău vælger en proaktiv tilgang til problemet, som vil bidrage til at løse konflikten. Hvad Kommissionen angår, har vi netop lanceret to projektpakker med finansiering fra Europa-Kommissionen til at øge tilliden til sundhedssektoren, miljøbeskyttelsen, den sociale sektor og den økonomiske sektor. Denne indsats er led i vores konstante brede indsats for at løse konflikten.
Republikken Moldova er kommet til en skillevej, både politisk og økonomisk. Vi har forpligtet os fuldt ud til at støtte landets fremtidige udvikling. Vi vil fortsat gøre vores yderste på dette særlig kritiske tidspunkt for, at vores støtte bliver omfattende, effektiv og rettidig.
Marian-Jean Marinescu
Hr. formand! Republikken Moldova gennemgår en alvorlig økonomisk, finansiel og institutionel krise forårsaget af det globale økonomiske og finansielle klima og navnlig af otte års kommunistisk styre.
Det første valg i juli 2009 og sejren til Alliancen for Europæisk Integration markerer et vigtigt skridt mod opfyldelsen af moldovernes europæiske forhåbninger. Sejren kom i hus i kraft af den indsats, som partierne i Alliancen ydede imod kommunistmetoderne, og indflydelsen fra både situationen i Transdnjestr og Den Russiske Føderation. Vi må beundre dem, der skaffede sejren næsten egenhændigt ved at vinde moldovernes tillid.
Moldova har brug for hjælp. Den nye regerings stabilitet og den fremtidige færd mod vest eller øst for denne tidligere sovjetstat afhænger heraf. Jeg er overbevist om, at Moldova vil få hjælp fra flere hold. Vi skal være med der.
EU har ikke andet valg end at reagere positivt på de bestræbelser, som Alliancen for Europæisk Integration udfolder. Dette betyder specifikt, at der snarest muligt skal forhandles om en associeringsaftale mellem EU og Moldova og meget hurtigt igangsættes en konstruktiv dialog med henblik på at indføre visumfritagelse for moldoviske borgere og give Republikken Moldova finansiel støtte, så den kan få dækket sit budgetunderskud. Europa-Kommissionen må snarest muligt stille den makrofinansielle bistand til rådighed for Moldova, som landet så desperat mangler.
Hr. kommissær, jeg lyttede nøje til, hvad De sagde, og jeg er glad for, at Kommissionen er opmærksom på Republikken Moldova, og at De er i gang med at udforme en makrofinansiel bistandspakke, bortset fra at det alt sammen afhænger af samarbejdet med IMF. Det, jeg beder om, er, at De, Kommissionen og IMF, ikke forsøger at hjælpe Moldova ad parallelle spor, men samarbejder med hinanden om det, så vi ikke ender i en situation, hvor IMF forventer, at Kommissionen handler, og vice versa.
Kristian Vigenin
Hr. formand! Jeg blev særlig glad for at lytte til kommissær Orbans indlæg om Europa-Kommissionens hensigter med og tilgang til Moldova. Jeg tror, at vi skal give Moldova meget klare signaler fra de europæiske institutioner og EU som helhed og give landet den nødvendige støtte, både finansielt og økonomisk. Imidlertid må jeg understrege, at også politisk støtte er nødvendig for den siddende regering og dens forsøg på at redde Moldova ud af den problematiske situation, landet befinder sig i. Efter to valg lige efter hinanden vil denne regering naturligvis gøre en indsats for at løse befolkningens reelle problemer, hvilket forekommer at have været nedprioriteret de seneste måneder, hvis ikke i årevis. Herudover må vi huske, at den politiske situation i Moldova meget hurtigt kan tage en ny drejning, selv om den i øjeblikket forekommer mere stabil og positiv. Efter min mening er det stadig fuldstændig uklart, om Moldova vil kunne vælge en præsident, og hvis det ikke sker, vil landet selvfølgelig skulle gennem en ny valgrunde næste år. Dette vil være den værst tænkelige udvikling, ikke kun for selve landet, men også for Moldovas befolkning.
Derfor støtter vi Kommissionens indsats. Jeg tror, at vores gruppe og Parlamentet vil støtte Europa-Kommissionens intentioner. Hertil kommer, at vi må gøre det klart over for Moldova, dets regering og den nuværende opposition, at det er på tide, at Moldova tager fat på befolkningens reelle problemer, og at der ikke må spilles politisk hasard med befolkningens ve og vel. Jeg mener, at også oppositionen i Moldova vil forstå budskabet på nuværende tidspunkt. Vi støtter også tanken om en hurtig associeringsaftale, der - som hr. Marinescu nævnte - også bør indeholde en visumfritagelse. Visumreglerne har givet alvorlige spændinger mellem Moldova og Rumænien, og aftalen bør desuden omfatte oprettelsen af et frihandelsområde. Vi mener, at Kommissionens nødforanstaltninger skal suppleres med, at det østlige partnerskab, der blev iværksat midt i år, kommer rigtig i drift. Vi må også vise reelle resultater i tråd med EU's politik.
Cristian Silviu Buşoi
for ALDE-Gruppen. - (RO) Hr. formand! Republikken Moldova er i en yderst vanskelig økonomisk situation. Den finansielle krise i EU har også påvirket de lande, der ligger op til EU's grænser, og det er vores pligt at hjælpe dem.
Den økonomiske krise i Moldova er ikke kun en konsekvens af den globale krise, men primært en følge af manglende nødvendig handling i det øjeblik, da krisen brød ud i Republikken Moldova. På grund af valgene forvred den tidligere kommunistiske regering de lokale budgetter ved først og fremmest at tilføre kommunistkontrollerede myndigheder budgetmidlerne. Desuden blev det besluttet at fastholde en kunstig valutakurs mellem leu og euro på et niveau, som skulle sikre, at befolkningen i dette vores naboland ikke blev berørt af krisen. Så nu hvor vinteren nærmer sig, risikerer de lokale myndigheder, at de ikke kan betale for varmeforsyningen, og regeringen vil få problemer med at udbetale løn og pensioner.
Vi hilser igangsættelsen af forhandlingerne mellem Republikken Moldovas regering og IMF og Verdensbanken velkommen. Jeg er sikker på, at forhandlingerne vil munde ud i en aftale, hvor der er taget hensyn til de økonomiske, politiske og sociale realiteter i Republikken Moldova. Republikken Moldova har på baggrund af landets vanskelige politiske og økonomiske situation ikke brug for at blive påtvunget betingelser, som er umulige at opfylde.
I april fik vi et par gange lejlighed til at drøfte Republikken Moldova i Europa-Parlamentet. Vi var alle enige om, at EU måtte yde finansiel støtte. Det er desto mere vigtigt nu, hvor der er kommet liberale, proeuropæiske kræfter til magten. Derfor vil jeg på vegne af Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa gerne bede Kommissionen direkte om at sikre, at dens kommende forslag indeholder specifikke tilbud om makrofinansiel bistand, fordi Republikken Moldova har brug for hjælp straks for at kunne dække sit budgetunderskud, der sandsynligvis vil nå op på 14 % af landets BNP inden udgangen af 2009.
På mellemlangt sigt kan det østlige partnerskab måske være et vigtigt instrument, men det skal sættes i drift så hurtigt som muligt og tilføres tilstrækkelige midler. Vi beder også om, at der i den kommende associeringsaftale indarbejdes forslag til et udvidet og bredt fælles frihandelsområde og en visumfritagelse for de moldoviske borgere.
Werner Schulz
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Det er muligt, at den politiske situation i Moldova vil falde til ro i morgen som følge af valget af en præsident, der støttes af koalitionen for europæisk integration. Ellers vil der, som vi har hørt, skulle afholdes et nyt valg, og i givet fald bør EU yde en konstruktiv hjælp.
Det rækker naturligvis ikke at sende nogle valgobservatører, og jeg vil gerne her rejse spørgsmålet om, hvordan man kan få valgdeltagelsen bragt op og få gjort valgresultatet mere åbent. Omtrent en million moldovere bor og arbejder i udlandet, særlig i Italien, Portugal og Østrig. Deres valgdeltagelsesprocent var encifret ved det sidste valg, og det er der logiske grunde til. F.eks. var det i Italien kun muligt at stemme i Rom og Bologna, og utallige moldovere spredt ud over hele landet gjorde ikke brug af deres valgret på grund af de omkostninger, der var forbundet med det.
Vi i Europa-Parlamentet bør sammen med Kommissionen, Rådet og Moldovas regering sikre, at der opsættes flere stemmeurner og indrettes særlige valglokaler ved det næste valg, så moldovere i udlandet kan deltage i valget, da det er fra dem, vi kan forvente et klart tilvalg af Europa. Det er også derfor, at jeg gerne vil henlede Deres opmærksomhed på ikke blot økonomisk og finansiel støtte, men også behovet for bevidst og konstruktiv politisk støtte.
Charles Tannock
for ECR-Gruppen. - (EN) Hr. formand! Moldova er Europas fattigste land og en indlandsstat, men det er for nylig lykkedes landet at afholde et demokratisk valg. Det nye parlament må nu vælge sin præsident klogt.
Men det ville utvivlsomt være bedre og sikrere for landet ikke at lide under en kunstig territorial opdeling. Der er sket uhyre beskedne fremskridt med løsningen af den frosne konflikt i Transdnjestr - et problem, der går 17 år tilbage i tiden. Det er primært, fordi Rusland støtter det ulovlige regime i Tiraspol økonomisk og fortsat udstationerer tropper i Transdnjestr.
Vi kan sædvanligvis bedømme Ruslands oprigtighed på graden af det russiske engagement i løsningen af konflikter som denne, men faktum er, at Rusland hverken i Transdnjestr, Georgien eller Ukraine kan nære sig for at blande sig. Rusland hævder, at Moldova som tidligere sovjetrepublik befinder sig i russisk interessesfære. Sådanne begreber er forældede. Moldova kan som et åbenlyst suverænt, europæisk land en dag slutte sig til NATO og endda EU.
EU må fordoble sin indsats nu for at klare de udløste spørgsmål i Moldova og give landet den passende finansielle støtte, det har brug for, men det sker ikke ved naivt at nulstille forbindelserne med Kreml.
Jiří Maštálka
for GUE/NGL- Gruppen. - (CS) Hr. formand! Jeg vil gerne tale om disse problemer og også om følgende rapport fra Georgien. Vi får for lidt tid til rådighed til at vurdere disse komplekse problemer. Jeg føler mig forpligtet til at konstatere, at den tjekkiske præsident Václav Klaus ikke tog fejl i sine udtalelser om situationen i Moldova og ej heller om grænsekonflikten mellem Georgien og Rusland. Det ligger selvfølgelig tilbage i tiden, mens vi i dag står over for en ny problematik, til trods for at vi har en kommissionsformand, men ikke en ny Kommission.
Jeg vil gerne i det mindste bifalde rapporten om den georgisk-russiske konflikt og det forsøg, der er gjort i den på at give en objektiv vurdering af hele situationen. Vi har bekendtgjort et ambitiøst program for det østlige partnerskab, og jeg vil gerne fremsætte nogle kortfattede forslag i forbindelse med såvel Moldova som Georgien. For det første må det østlige partnerskabsprojekt ikke ses som et politisk instrument imod Rusland, men som et instrument til at løse problemer i samarbejde med Rusland. For det andet må spørgsmålet om territorial integritet for både Moldova og Georgien løses i overensstemmelse med international ret og ikke gennem den såkaldte Thessaloniki-Kosovo-variant. For det tredje har begge lande udtrykt interesse for et tættere samarbejde med EU, og det må indebære passende finansiel støtte samt reel politisk støtte gennem f.eks. en lempelse af visumreglerne. For det fjerde har begge lande brug for virkelig meget konsulentbistand, navnlig til driften af offentlige institutioner såsom præsidentens kontor, parlamentet, anklagemyndigheden osv. For det femte har begge lande et påtrængende behov for bistand, navnlig til etablering af retlige rammer for ytringsfrihed og frie medier, hvorigennem de kan bibringe deres egne borgere en større følelse af tillid.
For at alt dette kan gå i opfyldelse, må EU have både evne og vilje til at fuldføre opgaven med at integrere disse lande i det nye Europa gennem politisk og finansiel støtte og andre mekanismer. I modsat fald vil det østlige partnerskab blive opfattet som en simpel geopolitisk manøvre, og det vil forblive en idé uden indhold. Og i modsat fald risikerer vi simpelthen at blive desillusionerede og bare udgyde flere ord om behovet for nye orange, lyserøde eller andre revolutioner, når vores parlamentsperiode slutter. Det kan da godt være, at vi kan bidrage med finansieringen af dem, men de vil ikke være en reel løsning på situationen eller en forbedring af indbyggernes tilværelse.
Bastiaan Belder
Hr. formand! Den finansielle og økonomiske situation i Moldova kan opsummeres i få ord. Det er en katastrofe, som Dr. Aneli Gabani, en af Europas førende eksperter i Moldova, informerede mig om i går. En ny regering har måske nok indtaget regeringskontorerne i Chişinău den 25. september med et lovende navn og ditto program - Alliancen for Europæisk Integration - men kommunistpartiet er stadig stærkt og allerede i færd med at forberede sin tilbagevenden til magten ved at fremtvinge et nyt valg - som ventet.
Hvis EU ønsker at støtte den siddende moldoviske regerings europæiske kurs, må Bruxelles gøre noget ved det meget hurtigt. Derfor må Rådet og Kommissionen indtrængende opfordre IMF til at komme Moldova til hjælp så hurtigt som muligt uden straks at kræve sociale stramninger. Lad os give den reformvenlige regering lidt politisk pusterum. Det er klart, at også EU selv må tilføre rigelige midler i dette tilfælde. Moldovas politiske fremtid er trods alt på den europæiske dagsorden her i dag.
Cristian Dan Preda
(RO) Hr. formand! Også jeg ønsker at bifalde Kommissionens intention om at støtte Republikken Moldova. Republikken Moldova behøver støtte, som skal være målrettet landets befolkning. Dette er den eneste måde, hvorpå Republikken Moldovas borgere vil kunne opbygge den tillid, som skal til for at bane vejen for stabilitet og vækst.
Den makrofinansielle bistandspakke, som blev aftalt her, skal naturligvis sættes sammen hurtigst muligt. Vi må ikke vente med at handle, for hvis indsatsen forsinkes, vil det ende i skuffelse i Moldova i stedet for tillid. Herudover tror jeg, at regeringen i Chişinău skal støttes politisk, fordi landet efter en lang periode endelig er ved rigtig at åbne sig mod EU. Det navn, som regeringskoalitionen har valgt, er bestemt ikke noget tilfælde. Den består af partier, som virkelig ønsker et alternativ til den vej, som Moldova hidtil har betrådt.
Denne politiske støtte er afgørende, især fordi der er risiko - og det understreger jeg kraftigt - for at Moldova vil blive betragtet som et lokalt problem, ja, i sidste ende som et problem for rumænerne inde i EU. Det er alt andet. Det er et europæisk problem, og jeg er glad for, at der er medlemmer med en hel række forskellige perspektiver, der udtaler sig om dette emne. Trods alt er Moldova tæt på Europa og må støttes, nu hvor der er en åbning. Ellers risikerer vi at falde tilbage i en cyklus med forsinkelser og henholdende adfærd, som var typisk for Voroninregeringen.
Demokratisk udvikling og støtte fra EU kan faktisk også føre til en løsning på situationen i Transdnjestr, fordi regionen befandt sig i et dødvande. Det var, fordi regeringen i Chişinău var tilbageholdende med at bringe situationen ud af dødvandet og indtog en ambivalent og ukonstruktiv holdning til problemet.
Til sidst skal Moldovas borgere kunne få visum. Situationen dér er på ingen måde værre end på det vestlige Balkan, og borgerne fra Republikken Moldova må derfor have frihed til at rejse.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Hr. formand! Som jeg også sagde her i mandags i Europa-Parlamentet, har Moldova brug for konkrete tiltag, ikke løfter. Moldova er i øjeblikket i den mest vanskelige økonomiske situation af alle stater på vores kontinent. Det er præcis derfor, at EU's institutioner må finde løsninger på, hvordan der kan ydes makrofinansiel bistand til Republikken Moldova straks.
Denne bistand skal dække budgetunderskuddet, som er på 14 % af BNP. Der har været brug for meget lang tid til at iværksætte forhandlinger om en ny aftale med Moldova. Det er nu blevet muligt, og vi håber, at forhandlingerne vil blive ført i et højt tempo. Imidlertid er parlamentet i Chişinău i en vanskelig stilling. Risikoen for udskrivelse af et nyt valg er der stadig. Valget af en ny præsident, som var planlagt til i morgen, er blevet udsat i endnu 10 dage.
Jeg er meget glad for den entusiasme, som Kommissionen har udvist ved meddelelsen om, at forhandlingerne er startet, og jeg håber, den holder sig. Vi har ikke råd til at skuffe Moldovas befolkning. De har brug for os, de har brug for Europa.
Ryszard Czarnecki
(PL) Hr. formand! I drøftelserne her i Parlamentet om Moldova har der været masser af fokus på landets meget ringe økonomiske situation, men ærlig talt er situationen i dag langt bedre end for et år siden. Vi kan se, at Moldova gør klare fremskridt mod en økonomi, der er stærk nok til at sikre borgerne velfærd. Paradoksalt nok er Moldova nu i en bedre situation end for et år siden, mens Ukraine, der blev fremdraget som et eksempel til efterfølgelse, har oplevet en forværring.
Vi kan se fremskridt i, hvad Moldova og landets regering foretager sig. EU må stille et klart europæisk perspektiv i udsigt for dette land og give sin sikre støtte til de nuværende myndigheder for at undgå, at det gamle politiske mareridt vender tilbage. Moldovas aktuelle situation er resultatet af otte års kommuniststyre, og hvis vi ikke ønsker at medvirke til, at det inkompetente regime vender tilbage til magten, må vi hjælpe den nuværende moldoviske regering og Moldovas befolkning.
Lena Barbara Kolarska-Bobińska
(EN) Fru formand! Jeg vil også gerne takke kommissæren og Kommissionen for alle erklæringerne om Moldova og de skridt, som Kommissionen ønsker at tage i fremtiden. Da jeg er fra Polen, ved jeg, hvor vigtigt det er med disse skridt og erklæringerne om styrkelse af det svage demokrati i overgangsperioden i sådanne lande. Udviklingen i Moldova er vigtig for befolkningen, men også meget vigtig for hele regionen. Det er det, jeg gerne vil understrege.
I overgangsperioden er reformerne meget skrøbelige i mange tidligere sovjetlande, og succes i Moldova vil være et vigtigt eksempel og signal at sende til andre reformvenlige grupper i den tidligere sovjetregion.
I forbindelse med den skrøbelige regering og situation i Moldova lige nu må vi huske på erfaringerne fra begyndelsen af 1990'erne i dette land, da den vanskelige økonomiske situation gav sig udslag i manglende udbetalinger af løn og pension og i, at reformarbejdet blev afbrudt. Lige nu taler vi om at hjælpe med den økonomiske situation, men vi må også huske at styrke institutionerne. Kernen i alle demokratier er institutionerne: de politiske institutioner, de institutioner, der gennemfører retsstaten, retssystemet og pressefriheden.
Polen har for nylig gjort meget for at hjælpe Moldova med valget og perioden op til, men jeg tror navnlig, vi må benytte os af det østlige partnerskab som en egnet foranstaltning, fordi det giver mange muligheder. Jeg mener ikke, det kun skal være Kommissionen, der skal tage vigtige skridt, men også at vi i Parlamentet - når vi har modtaget al dokumentationen - skal sætte skub i vores processer og beslutninger for at bidrage til at afhjælpe situationen.
Monica Luisa Macovei
(EN) Fru formand! Den proeuropæiske regering i Republikken Moldova må ikke blive offer for den alvorlige økonomiske situation. Jeg opfordrer til mere bistand end den pakke, der allerede er givet tilsagn om fra Kommissionens side, og det insisterer jeg på.
Den finansielle bistand skal støtte befolkningen og reformerne, som landet bliver nødt til at indføre, sådan som EU også opmuntrer til. Disse reformer skal følges op af større og hurtigere finansiel støtte fra EU sammen med en overvågningsmekanisme til at sikre og understøtte den korrekte forvaltning af midlerne. Endelig bør den nye aftale med Republikken Moldova være en associeringsaftale i lighed med andre lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik. Der bør forhandles om visumliberalisering, og gennemførelsen af den skal befordres.
Elena Băsescu
(RO) Fru formand! Den økonomiske krise har også slået kraftigt igennem i Republikken Moldova. Rumænien og Republikken Moldova har særlig tætte økonomiske bånd mellem sig. Mit land er det primære eksportmarked for Moldovas eksportører og den andenstørste importkilde. Disse handelsforbindelser blev imidlertid hårdt ramt af den tidligere kommunistregerings skadelige indførelse af visumtvang. Dog er samhandelen blevet genoptaget, efter at ordningen er fjernet igen.
Kommissionens lovede kredit på 100 mio. EUR må ydes hurtigst muligt. Med tanke herpå kommer der måske en IMF-mission på besøg i Chişinău i den nærmeste fremtid. Polen har også lovet at yde massiv støtte. EU skal tage hensyn til, at resultatet af de moldoviske vælgeres kryds i juli måned viste, at de er ved at åbne sig mod Europa.
Der er brug for massive indgreb nu fra EU, før vinteren kommer, så de antieuropæiske kræfter ikke får en chance for at drage fordel af den vanskelige situation, som Republikken Moldova befinder sig i for øjeblikket. Hidtil har ikke så meget som én euro fundet vej til Republikken Moldova.
Victor Boştinaru
(RO) Fru formand! Moldoverne har igangsat en radikal forandring i Chişinău ved at vælge en proeuropæisk regering, som ærligt ønsker at forpligte sig til det europæiske projekt for Republikken Moldova.
Moldova står i øjeblikket over for alvorlige økonomiske og sociale problemer, og EU må demonstrere, at det symbolladede ord solidaritet ikke kun gælder under en valgkamp. Vi må vise, at vi i Den Europæiske Union er i stand til at leve op til de forventninger, som moldoverne har til os. Stillet over for den katastrofale situation efter Voroninregimet, virkningerne af den økonomiske krise for slet ikke at nævne vinterens komme har Republikken Moldova brug for hjælp nu. Vi må ikke glemme apropos IMF, at mange EU-medlemsstater er vigtige aktører i Den Internationale Valutafond, og beslutningen må træffes nu.
Zigmantas Balčytis
(LT) Fru formand! Jeg var faktisk observatør under valget i Moldova og er bekendt med situationen. Det er en stat med en temmelig kompliceret historisk fortid, f.eks. Transdnjestr, Gagauzia, Moldova og mange andre elementer. Næsten alle tidligere sovjetstater har primært brug for en vis portion finansiel støtte. Derfor vil jeg på det kraftigste opfordre til at indlede forhandlinger så hurtigt som muligt og indlede forhandlinger med IMF, idet vi alle virkelig bør støtte denne stat og denne regering, der er dannet siden det sidste valg, og som er slået ind på vejen mod demokrati. Jeg tror, mine kolleger havde helt ret i det, de sagde om bestemte skridt fremad, dvs. om at åbne mulighed for et frihandelsområde og en visumordning. Det hører til hverdagen, og det vil vi også skulle løse i fremtiden.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Fru formand! Jeg vil gerne officielt anføre mine grunde til at stemme, som jeg gjorde.
Jeg går ind for, at EU støtter Moldova med at håndtere en kritisk situation. Jeg går ind for finansiel støtte fra IMF og EU, nemlig hurtig hjælp og finansiel bistand til Moldovas befolkning. Jeg går ind for politisk støtte til koalitionsregeringen i Chişinău, da dette træk vil vække forhåbninger. Forhåbningerne må holdes i live ved hjælp af finansiel bistand.
Moldovas indbyggere skal kunne forlade deres land og rejse ud, og det er derfor, jeg går ind for en ordentlig visumpolitik. Jeg går også stærkt og beslutsomt ind for, at aftalen bliver en associeringsaftale. Jeg tror ikke, 100 mio. EUR er nok. Der er desperat brug for øjeblikkelig og hurtig bistand.
Ioan Enciu
(RO) Fru formand! De mere og mere opmuntrende budskaber, som EU har sendt Chişinău for nylig, bliver modtaget derovre med stor entusiasme. Det er, fordi størstedelen af landets borgere nærer store forhåbninger om at blive en del af Europa. Det er let at forstå.
EU har mere en én gang vist sin evne til at få sine medlemmer ud af en vanskelig økonomisk situation, og at den har de mekanismer, der skal til. Der er imidlertid motiver, der vækker en vis bekymring for, om moldovernes entusiasme risikerer at falme. Den primære grund er, at den aftale, der foreslås Moldova, ikke giver de samme garantier for integration, som stabiliserings- og associeringsaftalen gav staterne på Vestbalkan. På den anden side vil forhandlingerne om aftalen kræve mere tid, og det blev gjort klart fra begyndelsen.
Jeg mener også, at EU hurtigt skal foreslå en alternativ løsning såsom en kæmpe økonomisk redningsplan, måske endda en miniatureudgave af en Marshallplan for Moldova.
Leonard Orban
Fru formand! Jeg har gjort én yderst vigtig iagttagelse, nemlig at der er politisk opbakning i Parlamentet til at styrke båndene til Republikken Moldova og bringe landet tættere på EU.
Jeg må specifikt svare på nogle af de spørgsmål, der netop er rejst. Et af de vigtigste angår koordineringen mellem Europa-Kommissionen og IMF af ydelsen af makrofinansiel bistand. Som jeg før har sagt, arbejder vi tæt sammen med IMF om at koordinere vores bistandsprocedurer. Det er stadig for tidligt for os at sige, hvordan disse aftaler vil falde ud, men vi tror, at EU nok ønsker at sikre, at tilpasningsprogrammet også omfatter en række reformer, som vi anser for væsentlige for at sikre god regeringsførelse og bæredygtig vækst i fremtiden.
På baggrund af erfaring fra makrofinansielle bistandsprogrammer til andre lande er det muligt, at der som led i forhandlingerne om de nærmere procedurer for ydelsen af bistanden vil dukke visse betingelser op, som specifikt er forbundet med f.eks. god regeringsførelse, som er blevet nævnt af flere talere, og harmonisering af den europæiske naboskabspolitik. Jeg ønsker endnu engang at understrege følgende forhold: Vi kan ikke - ifølge de regler vi er nødt til at følge - nøjes med at yde makroøkonomisk bistand. Derfor skal der indgås en aftale mellem myndighederne i Republikken Moldova og IMF. Uden denne aftale kan der ikke ydes den makrofinansielle bistand, som vi mere specifikt har talt om.
På den anden side ønsker jeg at forsikre Dem om, at vi skam koordinerer vores indsats med IMF. En IMF-delegation besøger i øjeblikket Chişinău. Som jeg allerede har fortalt, er vores kolleger fra GD FIN også i Chişinău for at koordinere dialogen med IMF og med Moldovas myndigheder.
Et andet spørgsmål, der blev stillet, vedrører den øvrige bistand, som EU kan give Moldova, og som er rettet mod befolkningen, for at vise, at vi faktisk ønsker at støtte ikke blot myndighederne i landet, men også dets befolkning. Lad mig give jer et par eksempler. Denne EU-bistand har været og vil fortsat være til specifik gavn for befolkningen.
Vi samfinansierer vejinfrastrukturprojekter, moderniseringen af Chişinău lufthavn, udvidelsen af det republikanske kliniske hospital i Chişinău, som er landets største, samt konsolideringen af den primære lægehjælp. I foråret i år sendte vi medicinsk udstyr til en værdi af 4,5 mio. EUR til 60 klinikker i Republikken Moldova.
Dette land er den største modtager af EU-bistand næstefter de palæstinensiske områder målt per capita. Som led i den europæiske naboskabspolitik steg bistandsbudgettet i år til 62 mio. EUR fra 40 mio. EUR i 2007, og ifølge prognosen fortsætter stigningen.
Vi kan i øjeblikket ikke klart kvantificere størrelsen af den finansielle bistandspakke som led i den makroøkonomiske støtte og de øvrige programmer og typer af støtte, vi vil yde. Det vil der komme tal på, når vi når frem til indgåelsen af en aftale med myndighederne i Moldova, som specifikt opfylder dette lands behov.
Der blev rejst endnu to spørgsmål. Et af disse vedrører tidsplanen for forhandlingerne om en ny associeringsaftale med Republikken Moldova. Jeg vil gerne fortælle, at Europa-Kommissionen i sidste uge sendte en delegation Chişinău til teknisk samråd med myndighederne om forhandling af en ny aftale.
Dagsordenen for disse forhandlinger indeholder form, mål og tidsplan for forhandlingerne samt elementerne i den kommende aftale. Vi er således allerede i forhandling om disse spørgsmål.
Det sidste spørgsmål, jeg vil berøre, er visumfritagelsen. I henhold til den fælles erklæring fra den 7. maj 2009 i anledning af starten på det østlige partnerskab skal EU træffe foranstaltninger, som gradvis bevæger sig mod visumfritagelse med det langsigtede mål, at alle lande i partnerskabet opnår denne fritagelse. Betingelserne herfor er, at kravene til god regeringsførelse og sikkerhed samt garanti for bevægelsessikkerhed er opfyldt.
På dette tidspunkt afventer Europa-Kommissionen med særlig interesse Rådets drøftelse af igangsættelsen af en struktureret dialog med Republikken Moldova om visumfritagelse. Indtil da vil vi fortsætte med indtrængende at opfordre de moldoviske myndigheder til at bære reformerne videre på områderne retfærdighed, frihed og sikkerhed, hvilket utvivlsomt vil virke befordrende på drøftelserne om at lette visumreglerne.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Sebastian Valentin Bodu  
Europa-Kommissionens rapport om den økonomiske og finansielle situation i Republikken Moldova er fuldstændig utvetydig. Regeringen i Chişinău gennemgår en vanskelig periode forårsaget ikke blot af den globale økonomiske recession, men også af de økonomiske beslutninger, der var forkerte eller blev udskudt for længe af den forrige regering. Bortset herfra er det i øjeblikket sikkert, at Moldova har erklæret sig rede til at gå europæiske vej, og at landet ønsker at være meget mere end blot en stat, der grænser op til EU.
Lige nu søger Moldova støtte til at komme ud af den økonomiske nedtur foruden allierede. Moldova er uløseligt forbundet med Europa, og støtten fra EU kunne gives i form af specifikke foranstaltninger ud over opmuntring og udtalelser om støtte og tilnærmelse. Vi bor i et globalt Europa med indbyrdes forbindelser, hvor ingen regering kan udvirke mirakler alene, særlig ikke når disse forventes at ske fra den ene dag til den anden af et folk, der alt for længe er blevet glemt af sine egne ledere.
En udstrakt hånd fra Europa til Moldova om samarbejde og en større tilnærmelse mellem Chişinău og Bruxelles vil vække større tillid hos investorerne i dette land. På langt sigt vil det give sig udslag i stabilitet og vækst
George Sabin Cutaş  
Republikken Moldovas vej mod demokrati har været vanskelig, og den er nu drejet mod Europa. Det nye regeringsflertal i Chişinău er skrøbeligt, da det også gennemlever udskydelsen af afstemningen i parlamentet om udnævnelsen af præsidenten for Moldova.
Samtidig kan den vanskelige økonomiske situation, som den nye regering konfronteres med, få alvorlige sociale og politiske følger. Under disse omstændigheder er kuren hurtig og massiv støtte fra EU på mange områder, herunder de tre elementer i den kommende associeringsaftale: den politiske aftale, frihandelsaftalen og visumfritagelsen.
Finansiel støtte er afgørende for at sikre denne stats stabilitet og tilskynde til demokratiske og økonomiske reformer. EU og IMF må således yde betydelig makroøkonomisk bistand til at dække budgetunderskuddet og de sociale omkostninger i den efterfølgende periode.
Jeg må udtrykke det håb, at præsidentvalget i Moldova og de ændringer, der vil ske i Europa-Kommissionen og EU-formandskabet, ikke kommer til at påvirke prioriteringen af den europæiske bistand til denne stat, der ligger i vores umiddelbare nærhed, og som lægger jord til den uløste konflikt, der foregår tættest på EU's grænser. Denne faktor må ikke overses, fordi den direkte påvirker stabiliteten i Østeuropa og sikkerheden ved Europas grænser.
Rafał Kazimierz Trzaskowski  
Republikken Moldova er en meget vigtig partner for EU, og landets indre situation afspejler stabiliteten i hele regionen. Den nye regering vil gerne optages i EU i fremtiden, hvorfor vi bør støtte den for at holde de ændringer, landet foretager, på rette spor. I denne sammenhæng er det meget vigtigt at benytte de anledninger, der skabes af samarbejdet i det østlige partnerskab, f.eks. indgåelse af en associeringsaftale og liberalisering af visumpolitikken. EU skal huske, hvor vigtigt det er at støtte de tidligere sovjetstater, der forsøger at demokratisere deres politiske landskab.
Iuliu Winkler  
Det svenske formandskabs meddelelse om, at der snarest skulle indledes forhandlinger om en ny aftale med Republikken Moldova til erstatning for den nugældende partnerskabs- og samarbejdsaftale, er mere end velkommen set i lyset af den nye politiske situation i denne stat. Republikken Moldovas skæbne i europæisk sammenhæng er blevet styrket af den proeuropæiske flertalsregering, der er dannet i parlamentet i Chişinău.
Jeg mener, at EU særligt nu, hvor virkningerne af den økonomiske krise føles for alvor, må støtte Republikken Moldova, også finansielt, og der skal findes mekanismer til at opmuntre til reformer i Republikken Moldova, hvilket til gengæld vil bringe denne stat tættere på at få opfyldt ønsket om optagelse i EU. Mekanismer med økonomisk samarbejde og handelsaftaler er virkningsfulde instrumenter i henseende til at virkeliggøre Republikken Moldovas europæiske fremtid.
De gunstige handelsvilkår, som EU gav Moldova i begyndelsen af 2006, og Moldovas deltagelse i CEFTA i 2007 sammen med alle staterne på Vestbalkan, hvoraf nogle er kandidatlande, forbinder den moldoviske økonomi med det indre marked. Det er her, det kan forvente integration i EU. Jeg mener, at de europæiske institutioner må lægge særlig vægt på ikke blot politiske forbindelser med Republikken Moldova, men også økonomiske og kommercielle relationer.
