Kasutatud tuumkütus ja radioaktiivsed jäätmed (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Romana Jordan Cizelj tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel esitatud raport ettepaneku kohta nõukogu direktiiviga kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise teemal - C7-0387/2010 - 2010/0306(NLE)).
Romana Jordan Cizelj
raportöör. - (SL) Austatud juhataja! Tegu on seadusandliku ettepanekuga, millega tutvustame esmakordselt Euroopa standardeid radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemise kohta. Tuumaohutust käsitleva direktiivi vastuvõtmisest on möödunud kaks aastat ning sellest ajast on pööratud rohkem tähelepanu tuumaelektrijaamade ohutule tegutsemisele.
Euroopa Parlament on mitmel korral nõudnud direktiivi radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemise kohta. Fukushima sündmused on näidanud, et oli õige seda teha, sest kasutatud tuumkütuse ladustamine ajutises basseinis võib samuti kujutada endast riski, mida saab õigete meetmetega ennetada. Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni sekretariaat (ITRE) on vägagi Euroopa direktiivi poolt, kuid me soovime, et see oleks teatud kohtades karmim. Oma raportis oleme pööranud tähelepanu tehnoloogilistele aspektidele, finants- ja inimressursside ning iseseisvate, tugevate ja pädevate reguleerivate asutuste olemasolule.
Täpsustan veel veidi meie seisukohti. Isegi parimad ideed, ükskõik kui head need ka ei oleks, ei saa teoks, kui ei ole piisavalt raha. Oleme ITREs peamiselt kindlustanud finantsnõudeid. Meile ei piisa sellest, kui ressursid on üksnes piisavad ja kättesaadavad. Poliitilisel tasandil peame tagama, et neid kahte nõuet rakendatakse, mistõttu toetame finantsressursside suuremat läbipaistvust ja järelevalvet. Samuti tutvustame nõuet, mille tarbeks tuleks kasutada raha erandjuhtudel.
Oleme toetanud ka saastaja-maksab-põhimõtte rakendamist ning see on minu meelest üks Euroopa Parlamendi põhinõudmisi. Ka oleme vastanud riikide murele kasutatud tuumkütuse ohutuse kohta ja toetanud ümberpööratavuse põhimõtet. Oleme asunud seisukohale, et kasutatud tuumkütust tuleb kontrollida. Tehnilistel põhjustel või uute tehnoloogiliste lahenduste puhul saab sellist kütust aga kaevandada, töödelda või ümber töödelda ning taaskasutada.
Oleme oluliselt karmistanud läbipaistvusnõudeid, kehtestanud riikide osalust puudutavad üksikasjad, mis tuleb riikidele edastada, ning kommunikatsiooni- ja osalusmeetodid menetlusteks. Siin oleme viidanud Aarhusi konventsioonile. Oleme enda komisjonis regionaalse koostöö poolt. Selleks et kindlustada, et regionaalne koostöö ei oleks vabandus, miks otsuseid edasi lükata, oleme lisanud suure hulga nõudeid, millele selline koostöö peab vastama.
Oleme pööranud erilist tähelepanu tööliste kaitsele, kes kasutatud tuumkütust ja radioaktiivseid jäätmeid käitlevad, ALARA (as low as reasonably achievable - nii madal, kui on mõistlikult võimalik saavutada) põhimõtte järgimisele, hariduse ja koolituse vajadusele ning teaduslike ja tehnoloogiliste oskuste arendamise vajadusele.
Eriti tahaksin rõhutada meie seisukohta radioaktiivsete jäätmete ekspordi kohta. Julgen väita, et ükski komisjoni liige ei ole nimby (not in my backyard - mitte minu tagahoovi). Me ei ole vastutustundetu käitlemise poolt ning soovime, et radioaktiivseid jäätmeid paigutataks ohutult. Teisalt me teame, et on erandeid, kus eksport on lubatud. Seetõttu oleme toetanud muudatust, mis lubab eksporti riikidesse, kus rakendatakse samu standardeid, mida meie selle direktiiviga ELis juurutame. Näiteks ei ekspordi me radioaktiivseid jäätmeid riikidesse, kus ei ole lõppladustamisrajatisi. Samuti oleme võtnud päevakorda muudatuse, millega nõuame, et Euroopa Komisjon hindaks pärast vastastikuseid eksperthinnanguid radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemise kontseptsoone. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ümberpööratavuse põhimõttele ja ekspordinõuetele.
Head kolleegid! Euroopa Parlamendil on Euratomi lepingu alusel ainult nõuandev roll. Me oleme palju vaeva näinud ja oleks tore mõelda, et see pole luhta läinud. Seega ootan, et Euroopa Komisjon ja nõukogu meie seisukohti austaksid, ja palun, et te toetaksite ITRE vastu võetud seisukohti.
Günther Oettinger
komisjoni liige. - (DE) Austatud juhataja, head parlamendiliikmed! Täna arutame komisjoni ettepanekut teemal, mis puudutab Euroopat ning mis on parlamendi päevakorras teist korda. Komisjoni esimest ettepanekut aastatel 2003 ja 2004 vastu ei võetud. Usume, et Euroopa tasandil on mõistlik ja soovitatav rakendada tuumaenergia kasutamiseks - sõltumata selle kasutusotstarbest - ja tuumajäätmete käitlemiseks kõrgeimaid ohutusstandardeid.
Sooviksin tänada Romana Jordan Cizelj ülevaatliku raporti eest ja tema töö eest viimase paari nädala jooksul. Samuti sooviksin tänada abiraportööre tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonist ning teistest komisjonidest. Ametnikud ütlevad, et olete koostanud väga faktipõhise ja pädeva raporti. Meil on heameel, et see toetab põhipunkte komisjoni ettepanekus, mis peaks olema Euroopa üldise õigusliku ja seadusandliku ohutussüsteemi arengu oluline ehituskivi kõrgeimal võimalikul tasemel.
Mul on heameel, et te põhimõtteliselt nõustute Euroopa õigusliku raamistiku kontseptsiooniga ning et toetate ettepanekuid riiklike programmide vastutuse, selgete töö-, aja- ja finantsnõuete, teabe ja üldsuse täieliku kaasatuse kohta iga riikliku rakendusprotsessi varajases staadiumis.
Tahame teha koostööd tagamaks, et meil on üksikasjalikud ja usaldusväärsed tõendid jäätmete käitlemise marsruudi ning nende ohutuse kohta, eriti kuna nende ladustamisajad on väga pikad.
Usume, et paljud teie koostatud ettepanekud on põhjalikud. Need toetavad ja tugevdavad komisjoni lähenemisviisi.
Tahaksin teha mõned lisamärkused nelja konkreetse valdkonna kohta.
Esiteks on põhimõte see, et me ei taha reguleerida põhilise subsidiaarsuse kontseptsiooni iga detaili. Iga liikmesriigi lähtepunkt on erinev. Tahame panna paika Euroopa õigusraamistiku. Ohutuse ja standardite seisukohast olulised põhipunktid on projektis olemas. Näiteks oleme jätnud manööverdamisruumi riigi kaasatuse tüübi, töötajate ja juhtide koolitamise ning rahastamismudelite üksikasjade (mitte kvaliteedi) puhul ja jätame sihilikult avatuks ka mitme liikmesriigi rajatavate ja/või juhitavate lõppladustamisrajatiste määruse. Vajaduse korral saame selles valdkonnas soovitusi anda, kui protsessis käigus peaks selguma, et peame olema täpsemad.
Siiski olen kindel, et see ettepanek ei ole viimane, mis järgneva 20 aasta jooksul esitatakse. Eeldan, et peame järgmise kahe- kuni viieaastase rakendamisperioodi jooksul selle sisu parandama. Seetõttu pakubki komisjon teile kõigile võimalust vaadata direktiiv üle õigel ajal, sest nii saame õppida oma kogemusest ja parandada direktiivi veelgi enam.
Teiseks, kui vaatame ladustatud kütuseelementide ja jäätmete ümberpööratavuse küsimust, siis põhimõte on see, et iga ladustamisrajatis peab olema geoloogiliselt, tehniliselt ja ehituselt sobiv ja ohutu kestvaks lõppladustamiseks. Oleme teadlikud, et teadus areneb. Praegu ootame üha enam, et lähitulevikus, järgneva paari aastakümne jooksul, võimaldab järgmise või ülejärgmise põlvkonna teadus meil ümber töödelda või ladustada jäätmeid tõhusamalt kui praegu. Seetõttu usume ümberpööratavuse võimalusse ja senikaua usume, et pidev juurdepääs ja turve on sama olulised ning tahame ühendada selle riiklikesse õigusaktidesse ja ehk muuta see ka preambulis selgemaks.
Kolmandaks toetame eriti raportööri vaateid piisavate vahendite olemasolu kohta riiklike jäätmekäitlusprogrammide tarvis. Seetõttu leiame, et komisjoni ettepanek sisaldab olulisi nõudeid rahastamise kohta, mille eesmärk on tagada, et me ei pane tulevastele põlvkondadele liiga suurt koormat. Soovime tagada, et sobivad vahendid oleksid kättesaadavad õigel ajal ja vastavalt saastaja-maksab-põhimõttele ning et riiklikud programmid sisaldaksid üksikasjalikke ja usaldusväärseid kuluprognoose ning et töötajad ja rahvastik üldiselt saavad teavet kõigi jäätmekäitlust puudutavate teemade kohta. Samuti on oluline, et rahastamine oleks läbipaistev.
Toetame ka ettepanekuid selle kohta, et jäätmekäitluse rahastamine peab olema tagatud teatud perioodiks. Esitame need ettepanekud teie nimel nõukogule.
Minu viimane mõte puudutab eksporti. Meie ettepaneku põhimõte on, et iga liikmesriik peab võtma vastutuse oma ülesannete eest tuumaelektrijaamades - ükskõik kui palju või kas tal neid on - ja tema töödeldava jäätmekoguse eest, sest igal liikmesriigil on tuumajäätmeid meditsiiniseadmetest ja tööstuslikust uurimistegevusest, isegi kui tal ei ole elektrijaamu, ning sõlmima teiste liikmesriikidega kahepoolsed lepingud ja leidma lahendusi. Põhimõte on, et eksport kolmandatesse riikidesse ei ole Euroopa huvides.
Minu kodumaal Saksamaal eksporditi 1970ndatel ja 1980ndatel suuri koguseid ohtlikke jäätmeid endisesse Saksa Demokraatlikku Vabariiki ja Ida-Euroopasse ning ladustati seal tasu eest rajatistele, mis ei olnud ligilähedanegi tolleaegsetele standarditele ega pakkunud parimat võimalikku kaitset keskkonnale ega rahvastikule. Praegu on sama probleem. Seetõttu oleme meie komisjonis valmis võtma vastu iga võimaliku piirava lahenduse, sealhulgas ekspordikeelud ja -piirangud. Tahame paluda parlamenti mitte toetada selle valdkonna avamist, vaid toetada piiravat lahendust. See teeb meie jaoks lihtsamaks tagada, et nõukogu ei hakka menetluse lõppedes ekspordipiiranguid nõrgendama.
Tänan teid väga tänase tõhusa toetuse eest! Olen kindel, et mõne aasta pärast arutame seda teemat parlamendis uuesti, soovides esimest direktiivi laiendada või parandada.
Jean Lambert
tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportöör. - Austatud juhataja! Loodame, et kui hakkame seda direktiivi üle vaatama, saame seda teha teistsugusel õiguslikul alusel.
Meie komisjon on seisukohal, et õiguslik alus peaks olema lepingu artikkel 153, kuna tegu on tervist ja ohutust puudutava küsimusega. Samuti rõhutasime teabe tagamise olulisust ja tõelist konsulteerimist töölistega turvalisuse küsimustes, ning mitte ainult kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmetega tegelevates kohtades, vaid ka transpordis, ning vajadust karmi ja tõhusa kontrollirežiimi järele, millele lisanduvad vajaduse korral tõhusad, hoiatavad ja proportsionaalsed sanktsioonid.
Samuti tahame näha, et kõik litsentsiomanikud tagavad põhjaliku ja pideva koolituse kõigile nende ainete käitlejatele, sealhulgas alltöövõtjatele, mis on potentsiaalne nõrk lüli ohutuseahelas, juhutöölistele ja kõigile teistele platsil töötavatele isikutele hoolimata sellest, mis tööd nad teevad. Ühtlasi leidsime, et tsiviil- ja militaarjäätmetel on raske vahet teha, arvestades, et tsiviilisikuid võivad tänapäeval ka militaarjäätmeid käidelda.
Pavel Poc
Austatud juhataja! Siiras tänu raportöörile tubli töö eest! Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportöörina anti mulle võimalus kogeda vahetult, kuidas tehnilisest ettepanekust sai üleöö ülipoliitiline teema, mistõttu soovin ka tänada kõiki oma kaasparlamendiliikmeid, kes suutsid jääda objektiivseks, isegi Jaapani katastroofile järgnenud surves. Tahaksin tänada keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni abiraportööre selle eest, et nad aitasid tagada, et komisjoni arvamus oleks kvaliteetne!
Usun, et direktiiv kehtestab õigusliku raamistiku kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks ning moodustab ELi õigusaktide lahutamatu osa, tagades tuumaenergia ohutu kasutamise liikmesriikides, kus seda kasutatakse energia saamiseks. Muu hulgas olen väga liikmesriikide nõude poolt kindlustada kasutatud tuumkütuse käitlemisega seotud kulutuste piisav rahastamine. Olen isiklikult külastanud mitut radioaktiivsete jäätmete ladustamise rajatist ning usun kindlalt, et puudulik rahastamine võib viia otseselt väiksema turvalisuseni, kuid seda peaksime Euroopas vältima.
Edit Herczog
Austatud juhataja! Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni nimel Euroopa Parlamendis olen selle raporti poolt. See on pikkade arutelude, konsultatsioonide ja läbirääkimiste tulemus ning homme toetame seda ühehäälselt. Oleme kasutanud tuumatehnoloogiat energia tootmiseks, ravimite tootmiseks ja allveelaevade ja jäälõhkujate kütuseks juba 60 aastat ning selle aja jooksul ei ole meil õnnestunud leida tõhusaid lahendusi ohtlike jäätmete käitlemiseks ja pikaajaliseks ladustamiseks. Hoolimata sellest, et me ei nõustu päris kõigega, oleme ikka direktiivi poolt, kuna see vähendab poliitilisi takistusi ning kehtestab vajalikud finantstingimused ja sõltumatuse. Kuigi oleme energiatootmise teemal eriarvamusel, oleme saastaja-maksab-põhimõtet arvestades nõus, et Euroopa Liidus toodetud jäätmeid tuleb säilitada ELis, isegi kui ümbertöötlemine toimub kolmandas riigis. Toetame algatust vähendada jäätmeid miinimumini ning kui uurimis- ja teadustegevuse tulemused seda võimaldavad, siis töödelda seda veel ümber, kuna meie jaoks on ümberpööratavuse põhimõte väga oluline.
Leiame, et väga oluline on silmas pidada ka inimfaktorit. On täiesti hädavajalik, et tagaksime inimfaktori, millega on lähedalt seotud töötajate ohutus ja mis peab olema jäätmete ladustamisel prioriteet. Märkida tuleb siiski ka, et kehtiv õiguslik alus ei paku piisavalt euroopalikke lahendusi, sest meil ei ole kaasotsustamisõigusi. Seetõttu usume, et tulevikus on vaja leida uus õiguslik alus. Lõpuks peab Euroopa juhtima nii õigusaktide kehtestamist kui ka ladustamisrajatiste ehitamist. Ainult nii saame olla ülejäänud maailmale eeskujuks.
Fiona Hall
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Tuumajäätmed on probleem, millega me lihtsalt peame hakkama saama. Isegi kui kõik tuumareaktorid homme suletaks, jääks ikka alles poole sajandi jagu tuumapõlvkonna jäätmeid ning jäätmeid muudest tegevustest. Kuna tahtejõust nende kadumiseks ei aita, peame tegelema tuumajäätmetega nii vastutustundlikult kui võimalik. See tähendab, et peame tagama, et radioaktiivsed jäätmed jäävad ELi kontrolli ja järelevalve alla.
Kui tuumajäätmed on Euroopa piiridest väljas, ei saa me käitlemist kontrollida. Seetõttu toetab fraktsioon ALDE tugevalt voliniku seisukohta ja soovib, et praegune olukord säiliks. Radioaktiivsete jäätmete eksport kolmandatesse riikidesse tuleb keelata.
Tuumajäätmete põhiprobleem on selle ohtude lühike ajavahemik. 10 000 aastat tagasi elasime koobastes. Kuidas saaksimegi teada, milline inimühiskond ja planeet Maa 10 000 aasta pärast välja näevad?
Seetõttu peame tegema oma praegused otsused tulevikukindlaks. Hetkel tundub tuumajäätmete geoloogiline ladustamine üldjoontes kõige vähem halb lahendus, kuid teadusearengud võivad selle järelduse pea peale keerata. Seega toetan voliniku märkusi selle kohta. Nimetatud põhjusel on ülevaatamisklausli lisamine direktiivi mõistlik.
Viimaks pean rõhutama, nagu kolleegid enne mindki, kui absurdne see on, et Euroopa Parlamendil on selle direktiivi puhul, millest sõltub paljude tulevaste põlvkondade ohutus, üksnes sõnaõigus ja puudub tegelik võimalus otsustamises osaleda.
Evžen Tošenovský
Austatud juhataja! Euroopa Konservatiivide ja Reformistide abiraportöörina sooviksin kiita Jordan Cizelj raportit. See koostati väga keeruliste ja isegi hüsteeriliste arutelude ajal, millele järgnes looduskatastroof Jaapanis, mis avaldas suurt mõju tuumaelektrijaamadele.
Pärast mitut arutelu oleme suutnud säilitada ratsionaalse lähenemisviisi radioaktiivsete jäätmete käitlemisele. On ütlematagi selge, et peaksime püüdlema radioaktiivsete jäätmete käitlemise maksimaalse ohutuse tagamise poole, mistõttu on raportis rõhutatud teavitamise ja seotud tegevusest avalikult rääkimise kohustust viisil, mis suurendab avalikkuse usaldust. Kogu tegevus peab alluma rangele kontrollile kooskõlas rahvusvaheliste standarditega. Oluline on tagada ladustamine nii vaheladustamisrajatistes kui ka pikaajaliseks ladustamiseks mõeldud hoidlates nende standardite alusel. Need on väga kulukad tegevused, hõlmates rajatisi, mis tegutsevad aastakümneid, kui mitte aastasadu. Seega tuleks arvestada järgnevate aastakümnete tehnoloogilist arengut. Ladustamistehnoloogia peab võimaldama teatud tulevast paindlikkust. Minu meelest ei ole mõistlik üritada tuumajäätmeid püsihoidlates täielikult ohjata.
Béla Kovács
(HU) Austatud juhataja! Kui Euroopa Liit püüab leida niinimetatud kasutatud tuumkütuse lõppladustamiseks lahendust, siis Ameerika Ühendriikides ja Venemaal käsitletakse neid majanduslikult mõistlike energiaallikatena. Tuumajaamade poolt tänapäeval produtseeritud kasutatud tuumkütust saab lihtsa vaevaga kasutada kütusena neljanda põlvkonna sulasoolareaktorites. Prootonkiirendaja meetodil töötav seade, mis kasutab plii-vismutsihtmärki, avab veelgi rohkem võimalusi. Tuumajaamade produtseeritud pikaealised kõrge radioaktiivsuse tasemega isotoobid on peaaegu ohutud: neid saab muundada lühikese elueaga madala tasemega isotoopideks, mis samal ajal võimaldab rajatisel toimida elektrijaamana. Teine eelis on, et need reaktorid töötavad ka tooriumil, mille varud on meil kümme korda suuremad kui uraanil. Need reaktorid töötavad vaid murdosaga radioaktiivsete elementide kriitilisest massist, mis tähendab, et spontaanse tuumaahelreaktsiooni toimumine on võimatu. Kui me ei hakka seda uut tehnoloogiat kohe juurutama ning rakendama, siis jääme juhtivas uurimis- ja arendustegevuses veel rohkem maha.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Austatud juhataja! Kiidan raportööri tubli töö eest! Ettepaneku raamistiku eesmärk on tagada, et liikmesriigid kehtestaksid õigusraamistiku ja koostaksid riiklikud programmid radioaktiivsete jäätmete vastutundlikumaks käitlemiseks.
Oluline on, et otsustamisprotsess riiklikes programmides oleks selge. Otsustamine peab põhinema selgel ülesannete ja vastutuse jaotusel eri seotud üksuste vahel. Põhiküsimused on järelevalve, kontroll ja teave, mis on kõik läbipaistvaks käitlemiseks vajalikud. Avalik osalus soodustab nõustumust ja kaasatust, mis viib radioaktiivsete jäätmete käitlemisstrateegiate sotsiaalse seadustamiseni. Oluline on hoida avalikkus teavitatuna potentsiaalsetest riskidest kõigis tuumaenergiaga seotud valdkondades ja uutest tehnoloogiatest.
Avalikuks nõustumiseks on vajalikud teave, teadmised ja suur läbipaistvus. Samuti tuleb rõhutada, et tähtsad on ka rahvusvaheline koostöö ning ühised uurimis- ja arendusprogrammid, et levitada ja vahetada selle valdkonna parimaid tavasid.
Marita Ulvskog
(SV) Austatud juhataja! Tuumaenergiateemalised arutelud jagavad meid sageli eri leeridesse. Me oleme poolt või vastu, tahame kiiret dekomissioneerimist ja järkjärgulist vähendamist või üldse mitte vähendamist. Kui asi puudutab aga tuumaohutust, on meie seisukohtade lähtepunktid väga erinevad. Praegusel juhul nõustume, et tahame suurimat võimalikku ohutust, mis hõlmab loomulikult ka tuumajäätmeid, mille eest vastutame meie ja mitu põlvkonda pärast meid, ükskõik kui kaua me tuumaenergiat kasutame. Jäätmetega tuleb tegeleda absoluutselt parimal võimalikul viisil ning ELi direktiiv peab olema struktureeritud nii, et need eesmärgid oleksid tõepoolest täidetud. Üks eriti oluline küsimus on tuumajäätmete eksport, mida mitu sõnavõtjat on juba puudutanud. ELi liikmesriikidel peab olema võimalik omavahel jäätmeid puudutavaid lepinguid sõlmida, kuid me ei tohi eksportida neid väljaspool ELi asuvatesse riikidesse. See on moraalne kohustus, mida peame järgima.
Corinne Lepage
(FR) Austatud juhataja, volinik! Ükski riik, mis ei kontrolli oma jäätmete töötlemist, ei tohiks kasutada tehnoloogiat, mis neid jäätmeid tekitab. Ühestki riigist ei tohiks saada teise riigi prügikast. Seetõttu peame toetama komisjoni seisukohta jäätmete ekspordi ja keelu kohta ning olema väga ranged iga kahepoolse lepingu sõlmimisel.
Teiseks peaks tuumajäätmete küsimus alluma Euroopa Liidu seadustele, kuid reeglid peaksid olema karmimad. Praegune määratlus ei küündi miinimumstandardini. Tegelikkuses jääb jäätmete mõiste määratlemata, sest kui teeme sellest loogilise järelduse, siis tuumajäätmeid polegi kunagi, sest suudame alati välja mõelda uue tehnoloogilise lahenduse. Minu meelest on see vastutustundetu.
Lõpuks tuleks jäätmete likvideerimise ja lõppladustamise kulud korralikult siduda tuumaenergia hinnaga, mis praegu kahjuks nii ei ole. Me ei saa rakendada saastaja-maksab-põhimõtet, kui me ei ole hindade kontrollimises täiesti ranged ja vastutustundlikud.
Marina Yannakoudakis
Austatud juhataja! Hiljutised sündmused Jaapanis meenutasid meile ilmselgelt tuumaenergia kasutamise ja kasutatud tuumkütuse käitlemisega seotud potentsiaalseid probleeme. Maailmas, kus on energia puudujääk, peame olema eelarvamusteta.
Peame edendama kõiki energiatootmisvorme alates taastuv- ja säästevenergiast kuni turvalistesse tuumajaamadesse investeerimiseni. Tuumaenergia puhul on turvalisus ja läbipaistvus kaks olulist teemat, millega tuleb pidevalt tegeleda. Jaamade sulgemine, mida Saksamaa kavandab, ei ole tingimata lahendus. Pigem tuleks tagada, et me selle energiavormi ja tekkivate jäätmete puhul järgiksime kõige karmimaid ohutusprogramme.
Tuumaenergial on suur potentsiaal Euroopat teenida, kuid peame olema realistlikud. Olgem nii praegu kui ka tulevikus tuumaenergia meie heaks töölepanekus proaktiivsed ja nähkem selle raportiga vaeva!
Paul Rübig
(DE) Austatud juhataja! Esiteks sooviksin kiita Günther Oettingeri. Ta on hetkel kolmas volinik, kes vastutab tuumaohutuse, jäätmete ja dekomissioneerimise valdkonna eest. Parlament on alati komisjoni toetanud ning nõudnud, et selle valdkonna eest vastutaja oleks Euroopa tasandil. Kahjuks ei pidanud nõukogu tuumavaldkonna töörühm neid teemasid päevakorras olemise vääriliseks.
Olen uhke, et jõuame vaikselt sinnani, et saame pidada nendel teemadel üksteisega tõsiseid arutelusid ning et nõukogu tõepoolest pingutab, et rõhutada Euroopa lisaväärtust ning samal ajal pidada kinni pidada subsidiaarsuse põhimõttest. Asi on aga ka arusaamises, mida me suudame selles uurimise kaheksanda raamprogrammi ülitundlikus valdkonnas saavutada. Seetõttu on teaduslik pool ja see, mida me tulevikus harmoniseerumisest ootame, ning see, kas me soovime vastastikust tunnustust, selles valdkonnas eriti olulised.
Minu meelest peaksime ka mõtlema teemadele, millele soovime lähitulevikus keskenduda. Mäletan hästi, et proua Palacio ütles kord, et teema tuleb uuesti päevakorda siis, kui toimub järgmine tuumakatastroof. Kahjuks oli tal õigus. Praegu on küll juba hilja, kuid viimane aeg on mõelda Euroopa tasandil rakendatavate meetmete peale. Sellest üksi siiski ei piisa. Euroopa peab võtma teerajaja rolli, eriti rahvusvahelisel areenil. Peaksime kehtestama selles valdkonnas standardeid koos rahvusvahelise aatomienergiaagentuuriga (IAEA). Vajame standardeid, mis tagavad väga lihtsalt kõrgeima võimaliku ohutustaseme ja mis lõppkokkuvõttes annavad meile võimaluse vältida inimeste ohtuseadmist nii suures ulatuses kui võimalik. Günther Oettinger, tahaksin teid kiita! Olete valinud õige tee ning saame olla kindlad, et parlament ja komisjon on väga edukad.
Hannes Swoboda
(DE) Austatud juhataja! Esiteks tahaksin öelda ekspordikeelu teema kohta, et olen Günther Oettingeriga täielikult nõus. Kuna sel teemal tundub olevat suur konsensus, siis loodan, et homsel hääletusel jõutakse samuti üksmeelele ning saame komisjoni toetada. Komisjonil ja Euroopa Parlamendil oleks kindlasti mõistlik võtta selles küsimuses ühine seisukoht.
Teiseks, avaliku osaluse teema kohta ütlesite teie, Günther Oettinger, et me ei vaja selles valdkonnas üksikasjalikke õigusakte. Põhimõtteliselt on teil õigus. Kuid meil on vaja avalikku osalust ka riigipiiridest väljaspool. Kuna meil on piiri lähedal asuvaid ladustamisrajatisi, siis me ei saa lihtsalt öelda, et piir on seal, kus ta on, ja teise riigi kodanikke teema ei puuduta. Ilmselt on meil sel alal vaja ühisreegleid, sest vastasel juhul tekivad vaidlused või osa inimesi jäetakse arutelust välja, öeldes, et neid see teema ei puuduta, kuna nad on teise riigi kodanikud. Me kõik oleme siiski Euroopa kodanikud. Kuna mõne riigi piiri lähedal asuvad sellised ladustamiskohad, siis on oluline kehtestada teatud põhimõtted ning komisjon peaks koostama mõned põhireeglid, et avalikku osalust võetaks tõsiselt ning et selle aluseks oleksid ühised põhimõtted.
Vladimir Urutchev
(BG) Austatud juhataja! Esiteks sooviksin tänada Romana Cizelj tema ettekande eest, mis - ma loodan - võimaldab meil jõuda lähemale direktiivi radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse kohta vastuvõtmisele.
Euroopa vajab kindlasti reegleid ja õiguslikku raamistikku, et tagada ohutuse kõrgeim võimalik tase, mida nii meie kui ka Euroopa kodanikud väga soovime. Ohutuse saavutamine üksnes Euroopas ei ole aga suur saavutus. Vastupidi - kui tuumaenergiat puudutavaid toiminguid tehakse Euroopa Liidu piiride läheduses vastavalt reeglitele ja standarditele, milles ei sätestada nii kõrgeid nõudmisi kui Euroopas, siis on see nii meile kui ka Euroopa kodanikele murettekitav. Seda seetõttu, et tuumaõnnetused ei pea geograafilistest piiridest lugu.
Kuidas saada teised riigid rakendama Euroopa kõrgeid standardeid? Ainus tõeliselt praktiline viis seda teha on koostöö ja ühiste projektide kaudu nende riikidega. Seetõttu leian, et on väga oluline rakendada tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni esitatud esimest muudatust, mis võimaldab kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete eksporti teistesse riikidesse, kui nendes riikides rakendatakse sama kõrgeid standardeid nagu meil. Kui keelame liikmesriikidele selle praktilise võimaluse, võtame neilt ära kõige tõhusama vahendi Euroopa karme nõudeid levitada. Pean silmas koostööd ja ühiseid radioaktiivsete jäätmete käitlemise projekte. Jätkem kõrvale moraalsed kahtlused, et Euroopa tuumatööstus hakkab kasutama seda võimalust, et ebasobivatest jäätmetest teiste riikide kulul lahti saada! Seda tegelikult ei juhtu. Julgustan komisjoni asuma selles kindlamale seisukohale.
Judith A. Merkies
(NL) Austatud juhataja, volinik! Rääkisite kolmest asjast, milles võite arvestada parlamendi enamuse toetusega. Rääkisite ekspordikeelu toetamisest. Igal juhul saate meist paljude toetuse, sest see puudutab meie endi jäätmeid. Peame ise sellega tegelema ega peaks eksportima jäätmeid teistesse riikidesse, mis asuvad Euroopa Liidust väljaspool.
Te nõuate läbipaistvust. Keegi ei ole läbipaistvuse vastu. Tundub hea mõte, eriti arvestades, et tuumaenergia ja radioaktiivsete jäätmete küsimused kütavad paljud inimesed üles.
Samuti olete rääkinud maa-aluse ladustamise ümberpööratavuse lahendusest. Te ütlesite, et see ei ole lõplik lahendus, kuna meil on alati jäätmetele ligipääs. Kiidan selle heaks - siin on teil minu tingimusteta toetus.
Mul on siiski üks mure, milleks on maa-alune ladustamine. Olete te kindel, et see on kõige ohutum meetod? Minu meelest ei ole. Seda ei kasutata ka kusagil mujal. Mõnes riigis ei ole maastik radioaktiivsete jäätmete ladustamiseks sobiv, mistõttu leian, et meile tuleks anda alternatiivne võimalus käidelda jäätmeid maapinnal.
András Gyürk
(HU) Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Iga liikmesriik toodab radioaktiivseid jäätmeid. Sel põhjusel me ei peaks tegelema ainult elektrijaamade kasutatud kütusega, pidades silmas keskkonna ja kodanike tervise kaitset, vaid tagama ka üldiselt radioaktiivsete jäätmete ohutu ja tõhusa käitlemise. Juba ainuüksi seetõttu on vajalik seda teemat siin Euroopa Parlamendis praegu arutada.
Nõustun, et tuumaenergia kasutamise õigus kuulub riikidele, ent ELi põhimõtete kehtestamine riiklikule jäätmekäitlusele on põhjendatud. Selliste põhimõtete puudumisel ja lahknevate õigusaktide tõttu oleksid turulolijad huvitatud oma radioaktiivsete jäätmete käitlemisest riikides, kus on kõige leebemad õigusaktid. Seetõttu ongi algatus sundida liimesriike kehtestama siduvaid jäätmekäitlusprogramme nii paljulubav. Üks eeltingimusi aga on pädevate asutuste nimetamine, kes suudavad tagada range kontrolli tuumajäätmete käitlemise tegevuse üle ja vajaduse korral karistada rikkujaid sobival viisil. Usun, et riiklikes programmides peab olema kehtestatud nende asutuste pädevus ja turulolijate vastutus.
Sooviksin võtta oma jutu kokku ühe lõpliku märkusega: kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete täielik käitlemine on väga kulukas tegevus. See tähendab, et riiklikud programmid on kasutud, kuni rahastamisküsimused on lahendatud. Tuumajäätmete käitlemiseks vajalike rahaliste allikate küsimuse kõrvalejätmine hiljemalt tuumajäätmete tootmise ajaks on oluline põhimõte. Nõustun, et jäätmete tekitajad peavad ka kandma jäätmekäitluse kulud. See on turulolijatele sobiv ergutusvahend, et vähendada radioaktiivsete jäätmete koguseid ja käidelda neid tõhusalt.
Francesco De Angelis
(IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Fukushima katastroof on uuesti tõstatanud tuumaohutuse küsimuse. Radioaktiivsete jäätmete probleemiga tuleb tegeleda ja see lahendada.
Lühidalt on kaks küsimust, mis on minu meelest põhilised. Esiteks jäätmete ekspordikeeld. Iga riik peab täitma oma kohustused. Eriti õiglane on saastaja-maksab-põhimõte. Teine küsimus puudutab ohutust, eriti tööliste tervist ja ohutust. See on minu meelest väga oluline küsimus, millele vastates peame inimestele meelerahu andma. Peame andma neile meelerahu, tagades, et selle teemaga tegeletakse ülimalt läbipaistvalt ja täielikku turvalisust silmas pidades.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Austatud juhataja! Direktiiv kehtestab õigusliku raamistiku kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks käitlemiseks, mis on õigusnormidena täiesti kohustuslik.
Kolm Euroopa Liidu tuumajaama on Euroopa finantsosalusel dekomissioneerimise protsessis. Saksamaa on juba teatanud, et seiskab mitu tuumajaama. Lähitulevikus tuleb teisigi tuumajaamu liikmesriikides seisma panna, kuna nende ettenähtud tööaeg saab läbi. Direktiivis riigisisesel tasandil sätestatud eesmärgid toovad kaasa radioaktiivsete jäätmete prügilate loomise üle terve Euroopa Liidu. See on ressursside raiskamine ja probleem üldsusele. Selline on olukord praegu Rumeenias, ka selles piirkonnas, kust mina tulen; seal on Kozloduy tuumajaama radioaktiivsete jäätmete prügila.
Usun, et vaja läheb tõeliselt euroopalikku pikaajalist lähenemist, mis toob kaasa energiat ja Euroopa rahastamismehhanisme säästva ühise tehnoloogia kasutamise. Ülemaailmse lähenemisviisi kasuks otsustamine ja olulise teabe levitamine võimaldab Euroopa kodanikel tuumajaamu usaldada ning tunda end rahulikuna.
Csaba Sógor
(HU) Austatud juhataja! Kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemine on oluline ja kiireloomuline valdkond, mis on pärast Fukushima katastroofi veelgi enam tähelepanu saanud. Hoolimata tehnilistest uuendustest ja lahendustest ning jäätmekäitlusprogrammidest muutub probleem iga päevaga üha keerulisemaks. Radioaktiivsete jäätmete käitlemine ja lõppladustamine on kestev probleem, mis vajab lahendamist ka tulevikus. Meie eesmärk Euroopas on energiaturve ning keskkonnasõbralik ja stabiilne energiatootmine. Kuid üha rohkem peame tähelepanu pöörama mitmele teemale, näiteks kiiresti üha suureneva radioaktiivsete jäätmete koguse töötlemisele, muundamisele ja lõplikule ladustamisele. Me ei pea selleks mitte üksnes tehnilisi rajatisi looma, vaid ehitama ka range poliitilise, õigusliku ja sotsiaalse struktuuri. Sel alal tasub kaaluda, hinnata ja planeerida üleeuroopalist koostööd. Kõik vastutavad osalejad tuleks kaasata turvalise protsessi ehitamisse ja arendamisse. Peame rakendama meetmeid, mis kaitsevad ka tulevasi põlvkondi.
Jaroslav Paška
- (SK) Austatud juhataja! Üldsus jälgib õigustatult tuumajäätmete käitlemist, mistõttu on hea, et Euroopa Komisjon on otsustanud lahendada probleem laiahaardelise õigusakti kaudu, kus määratletakse selgelt kõigi protsessis osalejate kohustused ja vastutus.
Väga hea, et esitatud direktiivis rõhutatakse paremat järelevalvet ja kontrolli ning eriti protsesside suuremat läbipaistvust ja rahvaosalust. Minu meelest jääb piisava sihtotstarbelise rahastamise tagamine tuumareaktorite dekomissioneerimise paratamatute kulude katteks ja sellest tekkivate radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks oluliseks avatud küsimuseks. Sõltumatu organi poolne, kui tegu on õige organisatsiooniga, rahareservide taseme järelevalve võib võimaldada tuumajaamal tekitada endale enda tegevusaja jooksul piisavalt vahendeid, et finantseerida keskkonnasõbralikku dekomissioneerimist - see peakski olema meie eesmärk.
Elena Băsescu
(RO) Austatud juhataja! Pooldan selle raporti projekti, arvestades ülemaailmse tuumapoliitika muutumist ja komisjoni direktiivi ettepanekut.
Pean rõhutama, kui oluline on õiglaselt rakendada saastaja-maksab-põhimõtet, mida tõestab ka Jaapani katastroof. Kuigi madalad kulud muudavad tuumaenergia atraktiivseks, peab esmalt arvestama töötajate ja kodanike ohutusega. Seetõttu toetan liikmesriikidevahelist koostööd, mille eesmärk on tuumajäätmete ohutu ladustamine. Protsessi läbipaistvus hõlmab ka seda, et rahvas saab osaleda ladustamiskoha valikul ja muudes otsustes. Selle valdkonna regionaalsetes uurimisprogrammides on nende hüved juba tõendatud.
Samuti arvan, et ELi liikmesriigid peaksid jagama ka rajatisi tuumaelektrijaamades tekkinud jäätmete käitlemiseks ja ladustamiseks.
Miroslav Mikolášik
- (SK) Austatud juhataja! Mul on heameel, et teeme kasutatud tuumkütuste ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise valdkonnas edusamme, kehtestades konkreetsed nõuded tagamaks, et liikmesriigid tegeleksid riigisisese õigusloome ja organisatoorse raamistikuga ning koostaksid tõhusaid riiklikke programme, mis käsitlevad kogu protsessi alates jäätmete tootmisest kuni ladustamiseni. Oluline on, et kogu süsteem sisaldaks läbipaistvuse, järelevalve ja kontrollipõhimõtet. Samuti olen geoloogilise ladustamise võimaluse, sealhulgas ümberpööratavuse põhimõte, poolt. Tagada tuleb riiklike programmide piisav rahastamine, kuid võttes arvesse saastaja-maksab-põhimõtet. Rahastamine on direktiivis paremini reguleeritud, millega ma olen väga rahul. Eriti seepärast, et see hõlmab ka adekvaatseid hoiatavaid sanktsioone, mis peavad olema igas süsteemis tagatud.
Günther Oettinger
komisjoni liige. - (DE) Austatud juhataja! Sõnavõtud näitavad, et Euroopa Parlament on kõik ettepaneku üksikasjad läbi lugenud, need läbi mõelnud ja oma hinnangu andnud. Ma ei näe, et seal oleks konflikt. Nõustun, et peaksime menetluses teie soovitusi arvestama.
Meie arust on oluline Hannes Swoboda mõte võrdsete ülepiiriliste avaliku osalemise õiguste kohta. Sageli on ladustamiskohad ja tuumaelektrijaamad geoloogilistel ja muudel põhjustel riigipiiride lähedal. See tähendab, et kodanike jagamatu ja võrdne osalus, läbipaistvus ning asjaomased õigused on kõik Euroopa seisukohast vajalikud.
Suur tänu koostöö eest! Loodan, et toetate meid homme siin parlamendis hääletusel.
Romana Jordan Cizelj
raportöör. - (SL) Austatud juhataja! Olen väga rõõmus, et ka see arutelu näitab, et oleme paljudes asjades sarnasel, peaaegu identsel seisukohal ning et need on seisukohad, mis on kasutatud tuumkütuste ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise seisukohalt olulised.
Samuti pean praegu Fukushima õnnetust arvesse võttes ütlema, et meie töö on olnud väga raske. Mul on hea meel, et hoolimata neist keerulistest aegadest on tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni (ITRE) vastu võetud tekst koostatud nõuetekohaselt ning et me ei läinud ideoloogiliste aruteludega üle piiri.
Minu meelest on meie seisukohtade erinevused sellised, mis ei ohusta raportit, ning see on väga positiivne. Seetõttu sooviksin, et see raport, see direktiiv, võetaks vastu nii ruttu kui võimalik, et saaksime seda rakendama hakata. Loomulikult nõustun kõikide parlamendiliikmetega, kes on maininud Euroopa Parlamendi pelka nõuandvat rolli tuumaenergia küsimuses. Arvan, et peaksime sel teemal tulevikus ühe olulise arutelu maha pidama ning otsima ühist lahendust, kuna küsimus on demokraatias.
Lõpuks sooviksin tänada kõiki, kes on selle raporti ettevalmistamisel abiks olnud, eriti abiraportööre esiteks ITREst, ja ka teisi raportööre ning nende fraktsioone. Tänan kõiki parlamendiliikmeid, kes on aruteludes osalenud ning kes on esitanud muudatusi. Nõukogu ja parlament - me oleme koos teinud head tööd ning vahetanud regulaarselt ja õigeaegselt seisukohti. Loomulikult sooviksin tänada oma assistenti, enda fraktsiooni nõunikku ja ITRE nõunikku.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval, 23. juunil 2011.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Paolo Bartolozzi
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni abiraportöörina - olen seetõttu seda teemat eriti pingsalt jälginud - pean kiitma Romana Jordan Cizelj tema hindamatu töö eest. Hoolimata läbirääkimiste käigus tõusetunud raskustest äärmiselt sensitiivse rahvusvahelise konteksti tõttu on direktiivi ettepanekus kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise kohta suudetud kavandada sidus ja harmooniline seadusandlik raamistik, mis tagab, et selliseid jäätmeid käideldakse ohutult, hoolimata tuumaenergia valdkonnas tulevikus kasutatavatest rakendustest või tagajärgedest. Usun, et siin peitubki ettepaneku suur tugevus. Ettepanekus nõutakse, et liikmesriigid tagaksid ohutuse kõrgema taseme, mis vastaks ka rahvusvahelistele ohutusstandarditele; et pöörataks suuremat tähelepanu tehnilisele ja teaduslikule arengule, arvestades eriti ümberpööratavuse põhimõtet; pandaks rohkem rõhku keskkonna ja rahvatervise kaitsele ja käsitletaks vastutaja tuvastamist vastavalt saastaja-maksab-põhimõttele, tehes seda läbipaistvalt ja litsentsiomanike osalusel.
Ioan Enciu
kirjalikult. - Euroopa Liit toodab aastas üle 40 000 m3 radioaktiivseid jäätmeid, millest 80% on lühikese elueaga madala radioaktiivse tasemega jäätmed ja umbes 5% on pika elueaga madala radioaktiivse tasemega jäätmed. On oluline, et liit võtaks vastu direktiivi kasutatud tuumkütuste ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise kohta. Rumeenia on üks neid riike, mis on võimaluse poolt eksportida radioaktiivseid jäätmeid kolmandatesse riikidesse. Kasutatud tuumkütus Rumeenia uurimisreaktoritest tuleb kas repatrieerida selle päritoluriiki Venemaale või Ameerika Ühendriikidesse või erijuhtudel eksportida kolmandatesse riikidesse. Seetõttu ei saa ma toetada raporti ekspordikeelu ettepanekut. Kuna tuumaenergia jääb ka tulevikus osaks liikmesriikide energiast, siis on oluline, et raport võetaks sellel parlamendi täiskogu istungil vastu edukalt. Kasutatud kütused tuleks viia basseinidest kuiva ladustamiskohta nii ruttu kui võimalik ja kõige tähtsamad peaksid olema vanimad radioaktiivsed jäätmed. Veelgi enam, oluline on, et kodanikud usaldaksid ladustamiskohtade ohutust reguleerivaid põhimõtteid ja jäätmekäitlusprogramme.
Alajos Mészáros
Radioaktiivseid jäätmeid, sealhulgas meditsiinilisteks, tööstuslikeks, põllumajanduslikeks ja teaduseesmärkideks kasutatavad isotoobid, toodetakse kõikjal Euroopa Liidus. Siiski tekib kasutatud tuumkütust kõige sagedamini tuumajaamades. Praegu rakendatakse selliste jäätmete töötlemiseks kahte tehnoloogiat: ümbertöötlemist ja lõppladustamist. Jäätmed jaotatakse radioaktiivsuse taseme alusel kolmeks: madalaktiivseteks, keskaktiivseteks ja kõrgaktiivseteks jäätmeteks. See jaotus määrab ka selle, kas jäätmed ladustatakse maapinna lähedale või sügavale maa alla. Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete eest vastutavad lõpuks liikmesriigid. Enamik neist ei ole aga kasutatud tuumkütuse kohta veel kõige olulisemaid otsuseid vastu võtnud. Kahjuks kasutavad vähesed tuumajäätmete hästi organiseeritud lõppladustamise programme. Peame poliitiliselt pidevalt pühenduma pikaajalisele kasutatud tuumkütuste ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisele ning tegema seda viisil, mis võimaldab seda rakendada vastavalt kõrgeima taseme ohutusstandarditele. Liikmesriigid peavad kodanike kaitseks vastu võtma tuumaohutusega seotud kõrgetasemelisi riiklikke õigusnorme. Veelgi enam, nad peavad looma süsteemi, mis määratleb riigisiseste asutuste pädevuse ja vastutuse tuumajäätmete käitlemises. Lisaks tuleb jagada avalikku teavet, sest inimestel peavad olema enda ümber toimuvast adekvaatsed teadmised.
Rovana Plumb
Kõigi rakendatavate meetmete puhul peame tagama riigi elanikkonna ja keskkonna ohutuse. Toetan nn ohutuskultuuri rakendamist, mis toob kaasa ohutusstandardite kehtestamise, sõltumatud ja tugevad korraldajad, sobivad inim- ja raharessursid ning piisava teabe avalikkusele.
Riigi elanikkonna teavitamine peab olema läbipaistev. Läbipaistvuse parandamine toob kaasa asutuste vastutuse selge määratlemise ja riigi elanikkonna teavitamiseks põhjendatud ja kooskõlastatud süsteemi loomise, mis võimaldab inimestel usaldada tuumaenergia toomise protsessist ja tuumameditsiinist tekkivate radioaktiivsete jäätmete käitlemist.
Jutta Steinruck
Kasutatud kütuste ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise teema on väga päevakajaline. Hiljutised sündmused Jaapanis on taas toonud esile vahetud riskid, mis ähvardavad radioaktiivse materjaliga kokkupuutuvaid töölisi ja kodanikke.
Meil on Euroopas mitu tonni radioaktiivseid jäätmeid, mida peab ühest kohast teise transportima. Mul on heameel, et saame kehtestada põhimõtted, mis aitavad kogu Euroopas kaitsta inimesi, kes seda teevad.
Oleme parlamendis koostanud raporti, mis põhineb komisjoni tehnilisel raportil ja milles keskendutakse inimestele, sealhulgas transpordiettevõtete ja radioaktiivsete jäätmetega tegelevate tehaste töötajatele ning lõplikus ladustamiskohas töötavatele inimestele. Seetõttu on tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni liikmed keskendunud seotud töötajate kaitsmisele, kehtestades ohutusmeetmeid, tervisekaitsemeetmeid ja tehes töötajatele radioaktiivsete jäätmete teemalisi koolitusi. Majanduslikke huvisid ei tohi kunagi pidada tähtsamaks kui töötajate ja kodanike tervist. Kuna jäätmete ja nende käitlemine on inimestele ning keskkonnale ohtlik, vajame selle kohta kõikehõlmavat dokumentatsiooni.
Mul on heameel, et tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon on lisanud nii paljud meie nõuded lõplikku raportisse.
Kathleen Van Brempt
Tuumaenergia teema on vastuoluline ja toob kaasa raevukaid arutelusid parlamendis ja fraktsioonides. Fukushimas juhtunu on arutelu jälle päevakorda tõstnud ning selle tulemusena on mitu inimest oma seisukohta tähelepanuväärselt muutunud. Hea, et teemaga tegeletakse viisil, mis võimaldab nii toetajatel kui ka vastastel parlamendis oma seiskohti avaldada. Hoolimata aga meie seisukohast selle teema kohta, on radioaktiivsete jäätmete probleem reaalsus, millega peame tegelema kõige paremal ja ohutumal viisil. Seetõttu pooldan seda raportit, milles antakse panus karmimasse ja ohutumasse jäätmepoliitikasse, koheldakse iga liikmesriiki võrdselt ning rõhutatakse jäätmetootjate kohustusi.
Toetan saastaja-maksab-põhimõtet ning ühelgi tingimusel ei peaks me oma vastutusest kõrvale hiilima. Seetõttu olen ka tuumajäätmete ekspordikeelu poolt kolmandatesse riikidesse. See ei ole üksnes eetika-, vaid ka turvalisuse ja inimeste kaitsmise küsimus. Me tõepoolest ei saa kontrollida kolmandate riikide jäätmepoliitikat. Selline risk ei ole vastuvõetav! Peame oma jäätmetega ise toime tulema ning nõudma karmide õigusaktide ja ettepanekute kaudu, et see toimuks ohutuimal ja tehniliselt kõige optimaalsemal moel.
