Söe ja terase teadusfond (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel Adam Giereki koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta - C6-0248/2007 -.
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Härra juhataja, kõigepealt soovin väljendada tänu Euroopa Parlamendile ja eriti raportöör härra Gierekile huvi ja toetuse eest, mida nad on näidanud söe ja terase teadusfondi suhtes.
Lubage mul samuti tänada tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni esinaist proua Nieblerit ja variraportööre proua Laperrouze'i ja proua Březinat asjatundliku abi eest. Ma mõistan, et aruteluks esitasid üleskutse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni liikmed. Seetõttu on mul väga hea meel teha kokkuvõte sellest, mis on kaalukausil.
Nice'i lepingu lisaprotokolliga moodustati 2002. aastal söe ja terase teadusfond, nutikas finantsmehhanism, mida rahastatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse lepingu kehtivuse lõppemisel järelejäänud kapitali toodetud intressidest. Nimetatud lepingu raames toimunud tegevust rahastati söe- ja terasetööstuste poolt tehtud maksetest, mille eelarvest eraldati söele ja terasele vastavalt 27,2% ja 72,8%.
Altpoolt üles suunatud lähenemisviisiga on kõnealune teadusfond mõeldud eranditult söe- ja terasetööstusega seotud sektorite teadusprojektide rahastamiseks. Need on kaks peamist traditsioonilist sektorit, kus teadustöö on siiski vajalik: esiteks, et olla vastavuses praeguste ELi keskkonnastandardite poliitikatega võitluses globaalse kliimamuutusega ja teiseks, et säilitada energiavarustuskindlus Euroopa nõudlusele vastava kütusevaliku kaudu.
Fondi juhtimisega seotud põhimõtted ja otsustusprotsess määratletakse söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastastes tehnilistes suunistes. Kõnealused suunised vaadatakse läbi või neid täiendatakse iga viie aasta järel, mille esimene periood lõpeb 31. detsembril 2007.
Komisjon tegi ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus nende tehniliste suuniste läbivaatamise kohta 10. juulil 2007. Läbivaatamise eesmärk oli veelgi parandada söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi esimese viie aasta jooksul saavutatud positiivseid tulemusi, eriti keskkonnakaitse osas. Komisjoni arvates ei ole vaja põhjalikku uuendust, vaid pigem olemasolevate eeskirjade viimistlemist, et kohandada suuniseid ELi laienemisega, seitsmenda raamprogrammiga ja olemasolevate Euroopa määrustega, eriti arvestades soolist tasakaalu ja finantsjuhtimist käsitlevaid poliitikaid. Kõnealune ettepanek võtta vastu nõukogu otsus saadeti konsulteerimiseks Euroopa Parlamenti ning see on meie tänase siinviibimise põhjus.
Ma soovin öelda, et hindan kõrgelt asjaolu, et härra Giereki raport toetab suures osas komisjoni ettepanekut.
Adam Gierek
raportöör. - (PL) Härra juhataja, komisjoni otsus, mis puudutab söe ja terase teadusfondi jätkuvat tegevust, on igati teretulnud. Nimetatud fond kujunes sissemaksetest, millest 72,8% tegi terasetööstus ja 27,2% söetööstus Euroopa Söe- ja Teraseühenduse lepingu kehtivuse lõppemisel. Kõnealuse fondi intressid ulatuvad kuni 60 miljoni euroni aastas, mis võimaldab anda teadusuuringutele täiendavaid toetusi, mis ei tule seitsmenda raamprogrammi vahenditest. See puudutab vajalikke uurimusi nii raua- ja terasetööstuse kui ka söekaevandamise tegevuste ratsionaliseerimiseks ning samuti selle tööstusharu lõpptoodangu ehk siis söe ja terase edasisele parandamisele suunatud teadusuuringuid. Vajadus teostada teadusuuringuid nimetatud tööstusharudes on eriti asjakohane Euroopa Liidu uutes riikides.
Teras. Teras on siiani kõige tähtsam ehitusmaterjal. Tehniline potentsiaal eri teraseliikide kvaliteedi tõstmiseks ja terasetootmisprotsesside tõhususe parandamiseks ei ole veel kaugeltki ammendatud, eriti kus on tegemist uute tehnoloogiatega vahepealsete toodete tootmiseks lõpptoodangu jaoks. Teraskonstruktsioonide töökindluse suurendamine ja eri masinate ja seadmete tootmisefektiivsuse suurendamine nõuavad selles valdkonnas märkimisväärsel hulgal katsetuslikke teadusuuringuid. Sama kehtib ka eri teraseliikide keemilise koostise ja omaduste optimeerimise uurimise kohta. Erakordse tähtsusega on ka metallijäätmete tõhusa ja keskkonnasäästliku taaskasutamismeetodi väljatöötamine, sealhulgas autotööstusest pärineva problemaatilise galvaniseeritud terase taaskasutamiseks.
Süsi. Süsi tähendab energiavarustuskindlust. Selle tahke kütuse, mille definitsiooni tuleks käesoleva määruse ettepaneku alusel laiendada praktilistel kaalutlustel bituumenkildile, mida tuntakse ka põlevkivina ja kaevandatakse Eestis, konkurentsivõime energiaturul sõltub tõhusast piirkondlike söevarude kasutamisest.
Söekaevandamise spetsiifilised probleemid olenevad suurel määral kohalikest geoloogilistest tingimustest ning nõuavad rutiinset uurimistööd. Sellised teadusuuringud tuleks läbi viia enne sügaval asuvate metaaniga täidetud koksisöe maardlate kaevandamiseks mõeldud kaevanduste ehitamist ja käivitamist. Söe kasutamine võib hõlmata ka ebatavalist meetodit, milleks on söe maa-alune gaasistamine. Söe ja terase teadusfondi jätkuvaks asjakohaseks tegevuseks on vaja kaasata iga nõuanderühma koosseisu eksperte, kelle puhul on tagatud optimaalne esindatus lähtuvalt Euroopa Liidu söe- ja terasetööstuse geograafilisest jagunemisest, eriti puudutab see eksperte uutest Euroopa Liidu riikidest.
Jan Březina
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (CS) Vastavalt nõukogu suunistele vaatas Euroopa Komisjon viieaastase perioodi möödudes läbi söe ja terase teadusfondi tegevuse. Fond käsutab praeguseks tegevuse lõpetanud Söe- ja Teraseühenduse vahendeid ja investeerib kapitali toodetud intressid söe ja terasega seotud teadusuuringutesse.
Ma tervitan asjaolu, et komisjoni ettepanek peegeldab järjekindlalt viimase viie aasta vältel toimunud muutusi, võtab arvesse 2004. aasta ELi laienemise ühinemislepingutes toodud sätteid (üks juba mainitud erandlik näide on Eesti ühinemisleping), kaasab asjaolu, et termini "süsi” määratlus on nüüd laiem, ja keskendub eriti tööohutusele ning materjalide ja energiaressursside tõhusale kasutamisele tootvas ja töötlevas tööstuses.
Ettepaneku oluline osa on ka sätted, mis käsitlevad seitsmenda teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi ja nende valdkondade muudatusettepanekuid, mida seitsmes raamprogramm detailselt ei hõlma. Lisaks komisjoni ettepanekule soovin ma kiita raportöör Adam Giereki tööd ja tema raportit. Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni hääletuse tulemused, millega võeti vastu kõik põhilised muudatusettepanekud, annavad tunnistust suurepärasest alusest ja tundlikust lähenemisest edasistele investeeringutele teadus- ja uurimistöösse söe ja terase valdkonnas, need kaks energia ja tööstuse toorainet on tänaseni asendamatud.
Kasutaksin võimalust paluda kolleege ühemõtteliselt tagasi lükata teatud fraktsioonide ettepanekud, mis on suunatud söe, terase ja tavapäraste energiaallikate tähtsuse vähendamisele, või käesoleval juhul võib-olla ka fondi enese, mis on tõestanud oma asendamatust teadusuuringute rahastamisel, tuleviku õõnestamisele. Süsi ja teras kuuluvad viimastel aastatel märgatavalt arenenud energiatootmise ja tööstuse kõige tähtsamate toorainete hulka. Seega peaks raport arvesse võtma näiteks varude geograafilist asukohta: see annaks panuse tõhusamaks energiakasutamiseks ja Euroopa Liidu energiasõltumatusele tervikuna.
Silvia-Adriana Ţicău
fraktsiooni PSE nimel. - (RO) Söe ja terase teadusfond asutati pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse lepingu, mis oli esimene samm ühendatud Euroopa suunas, kehtivuse lõppemist.
Euroopal on palju tähtsaid söemaardlaid, kuid me peame investeerima uutesse, puhtamatesse ümbertöötlemistehnoloogiatesse.
Terast kasutatakse siiani paljudes tööstussektorites, kuid selles sektoris on vaja teha uuringuid ka energeetika seisukohalt, et leida puhtamaid ja tõhusamaid lahendusi.
Sellise uurimistegevuse tähtsus on seda suurem, et nendes sektorites töötab palju inimesi, kelle töökohti tuleb hoida ja kelle töötingimusi peab parandama.
Teadusuuringute tagajärg peaks olema töötajate töötingimuste paranemine nimetatud kahes sektoris.
Rumeenias kaevandatakse igal aastal ligikaudu 34 miljonit tonni sütt ja toodetakse umbes 8 miljonit tonni terast.
Otseselt või kaudselt nendes tööstussektorites hõivatud inimeste arv ulatub mitmesaja tuhandeni. Seepärast usun, et käesolev dokument on erakordselt tähtis.
Anne Laperrouze
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, pingutused uuringute teostamiseks terasesektoris on vajalikud Euroopa terasetööstuse, ja sellest tulenevalt Euroopa majanduse kaitsemiseks. Siiski on minu lähenemisviis söetööstusele ettevaatlikum.
James Hansen, klimatoloog ja NASA Goddardi kosmoseuuringute instituudi uurimisdirektor teatas hiljuti, et kliimamuutuse ulatust on alahinnatud, kuid meie käsutuses on eri vahendeid, millest üks on kõikide söega köetavate jõujaamade sulgemine aastaks 2030. Üks gaasiküttel töötav jõujaam emiteerib 300 kuni 400 kilogrammi CO2 ühe megavatt-tunni kohta, söeküttel töötav viimase põlvkonna jõujaam emiteerib 800 kilogrammi ja pruunsöel töötav jõujaam emiteerib 1000 kilogrammi CO2.
Ühest küljest on Euroopa Liit väga järjekindlalt arendamas ambitsioonikaid plaane võitluseks ja kohandumiseks kliimamuutusega, teisest küljest toetab sütt puhta energia allikana?
Inimkond on liikunud puiduajastust kivisöeajastusse, sealt edasi naftaajastusse. Täna on parlamendil võimalus teha valik, kas naasta kivisöeajastusse või olla järjekindel kliimapaketiga ja seega mitte sätestada sütt puhta energia allikana. Sel põhjusel kavatseb minu fraktsioon toetada mõnda roheliste esitatud muudatusettepanekut.
Lõpetuseks lubage mul tuua tore tsitaat Alphonse Karrilt: "Armastaja on alati mees, kes, leidnud hiilgava söetüki, pistab selle taskusse, arvates, et see on teemant.” Armastus on tõesti kirg. Ent energiaga tegeledes kasutagem selle asemel mõistust.
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, ma kuulun nende inimeste hulka, kes võitles komisjonis mitteasjakohaste muudatusettepanekute vastu. Siiski selles osas, mida proua Laperrouze ütles söe kohta, ei ole mulle täiesti selge, miks komisjon peaks tingimuseks seadma söe piiramatu subsideerimise.
Söetootmist on 50 aasta jooksul subsideeritud enneolematus ulatuses ja selle jätkamine on vastuolus kõigi ELi avaldustega kliimapoliitika kohta. Vastupidi, me usume, et need söesubsiidiumid tuleks asendada asjakohasemate toetusega taastuvenergiatele ja energeetika tõhususele. Muul viisil ei saavuta Euroopa kliimapoliitikaga seatud eesmärke.
Terasega on teine lugu. Komisjonil ei ole siiski õnnestunud selgeks teha, et terase subsideerimine jätkub ja söe subsideerimine lõpetatakse. Minu arvates on seitsmendast teadusuuringute raamprogrammist eraldatud piisavalt vahendeid söele kui reostavale energiaallikale.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Härra juhataja, raportöör, daamid ja härrad, süsi ja teras olid kesksel kohal Euroopa Liidu sünni juures, ja on siiani päevakorras, kuigi seoses hoopis teiste teemadega nagu üleilmastumine, kliimamuutus ja energiaprobleemid. Käesolevas olukorras on igasugune abi vajalik; kõnesoleva fondi panus, olenemata selle suurusest, annab oma osa tehnoloogia revolutsiooni, mis on vajalik terasesektori konkurentsivõime säilitamiseks ja söe muutmiseks puhtaks kütuseks, puhtaks tooraineks: "puhtaks söeks”.
Ka Euroopa Komisjon on andnud oma hale selle poolt pilootprojektide eelõhtul, et saavutada tehnoloogilise uuendusena näiteks süsiniku sidumine ja ladustamine. Ma toetan seda kogu südamest. Ma ei ole sulgemise poolt, ma pooldan avatust. Näiteks, NUON, Taani elektriettevõte, plaanitseb Groningeni rajada söe gaasistusseadme, mis võimaldab täielikku süsiniku sidumist jne. Selline projekt vajab toetust ja rohkem vahendeid, kui on praegu saadaval.
Veelgi tähtsam - nagu volinik Potočnik teab - on minu palve paremini kombineerida rahalisi vahendeid, milleks on struktuurifondid, Euroopa Investeerimispanga panus jne. Võimaldamaks suuremaid infrastruktuuri- ja investeeringute uuringuid on vaja rohkem kokkusobitamist ja koostööprojekte. Olemasolev reegel "üks fond, üks projekt” on kindlasti takistuseks. Ka nende eeskirjadega tuleb vaeva näha ning õnneks Euroopa Komisjon juba katsetab selles osas piire.
5. ja 6. märtsil kõnelesime me Sloveenias Brdos Euroopa projektide keskendamisest ja kompaktsemaks muutmisest. Käesoleval suvel esitab komisjon uue profiili Esprit' programmile, et saavutada rohkem sihipäraseid investeeringuid. Sellest sooviksime me kuulda, aga mitte söe mängust välja jätmisest. See oleks tõepoolest vale suund.
Teresa Riera Madurell
(ES) Härra juhataja, sooviksin õnnitleda härra Gierekit raporti puhul.
Daamid ja härrad, parlament peab tervitama ja toetama teadusuuringute programmi, mis haldab ise oma rahalisi vahendeid väljaspool seitsmendat raamprogrammi ja mille aastane eelarve 60 miljonit eurot, eriti arvestades asjaolu, et terast kasutatakse laialdaselt ikka veel eri tööstusharudes, ning kus tootmisprotsesside puhtamaks ja tõhusamaks muutmiseks on siiani palju lahendusi ootavaid teaduslikke ja tehnoloogilisi väljakutseid.
Söega seotud väljakutsed on isegi suuremad selle mõju tõttu energiatootmisele ja meie eesmärkide saavutamisele võitluses kliimamuutusega.
Söe konkurentsivõimelisemaks muutmine energiaturul, kaevanduste ohutuse ja tootmisvõimsuse parandamine ja puhtamate põlemisprotsesside väljatöötamine nõuab teadus- ja arendustegevust ning CO2 sidumise ja ladustamise uute tehnoloogiate uuringute valdkonda on Euroopa Liit selgelt toetanud. Seepärast nõustun ma käesoleva raporti sisuga täielikult.
Sooviksin ka õnnitleda raportööri tema mure puhul soolise võrdõiguslikkuse suhtes, mida ta näitas, tehes ettepaneku võtta meetmeid naiste suurema osakaalu ja osalemise saavutamiseks sektoris, milles siiani valitseb meeste ülekaal.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Euroopa Liidu lähimatest poliitilistest prioriteetidest alustades sooviksin rõhutada mõnda käesoleva raporti eelarvelist aspekti.
Komisjoni ettepanek viitab energia rohelisele raamatule ja selles täpsustatud eesmärgile suurendada söe kui tähtsa energiaallika kasutamist uute puhaste tehnoloogiate abil, mis võimaldavad vähendada heidet ja ladustada süsinikdioksiidi.
Söe ja terase teadusfondi vahendeid võiksid saada tegevused, mis hõlmavad pilootprojekte, samuti projektid, mis näitavad selle valdkonna uusimaid saavutusi.
Probleem seisneb fondile eraldatud erakordselt väikeses eelarves: 57 miljonit eurot igal aastal. Raske on kujutleda, kuidas selle summaga on võimalik katta märkimisväärne arv projekte kogu Euroopa Liidu territooriumil.
Ma meenutan teile, et rohkem kui veerand Euroopa Liidu riikidest jätkavad energiavajaduse katmiseks peamiselt söe kasutamist.
Sellest vaatepunktist pean ma vajalikuks Euroopa Liidu suuremat rahalist osalemist kõnealuses sektoris, seda nii söe ja terase teadusfondi kui ka seitsmenda raamprogrammi programmide kaudu.
Catherine Stihler
Härra juhataja, ma ei kavatsenud sõna võtta, kuid tunnen, et olen sunnitud seda tegema puhta söe tehnoloogia teemal.
Puhta söe tehnoloogia tähtsus on absoluutselt oluline tegur ja tuleb esitada järgmine küsimus: mida saab EL teha, nagu eelkõneleja just ütles, et toetada uusi tehnoloogiaid, sealhulgas puhta söe tehnoloogiat? Puhta söe tehnoloogia edasiarendamine on vajalik meie kliimamuutust puudutavate eesmärkide saavutamiseks ja nende tehnoloogiatega on väga kiire. Selle edasilükkamatu asjaga saame tegeleda vaid koos töötades üle kogu Euroopa Liidu.
Paul Rübig
(DE) Härra juhataja, volinik, mulle valmistab erilist heameelt, et täna arutab Euroopa Parlament juba teist teadusuuringute projekti. Ma usun, et iseäranis terase teadusuuringud on eriliselt tähtsad, eriti kliimamuutuse valguses, sest loomulikult püüame me muuta tootmist võimalikult tõhusaks ja muuta tarbimise põhiliseks komponendiks tõhususe kriteeriumid. Seepärast soovin taas avaldada erilist tänu raportöörile käesoleva raporti eest ja ma võin öelda, et täna on tõeline teadusuuringu päev.
Petru Filip
(RO) Alustan kõnet paari aspekti käsitlemisega: kõigepealt, mul on heameel, et süsi ja teras on naasnud parlamendi päevakorda, kuigi seda ei juhtu just väga sageli.
Ma usun, et Euroopa majandusvõimsus rajaneb parimal terasel, mida toodetakse madalaimate kuludega, seepärast peaks ühiste teadusuuringute tulemusi ühenduse tasandil jagama.
Paljudes Euroopa riikides on piirkondi, mis sõltuvad peamiselt söe ja terase tootmisest. Siiani on lahendamata söe- ja terasetööstuses hõivatud inimestele uute tegevusalade leidmine ja õnnetuseks on paljud kõnealused piirkonnad sattunud probleemse elatustasemega piirkondade kategooriasse, mis vajavad ühtekuuluvusprogramme.
Lõpetuseks küsin endalt retooriliselt, kas Euroopa lõpetab väljastpoolt ühendust söe ja terase hankimise, kui ta ei soovi astuda ühte jalga Euroopa Liidu keskkonnakaitse programmiga.
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Härra juhataja, ma hindan ettepanekut toetavaid märkusi sama palju kui ma hindan märkusi, mis nõudsid seisukohta, milline lähenemisviis valida energiale ja kliimamuutusele lahenduste leidmiseks tulevikus. Ma pean selgitama, et täna me räägime protokolli alusel loodud, olemaoleva fondi teadus- ja arendustegevuse lisarahastamisest - täpsemalt räägime me tehnilistest suunistest. Ma usun, et parem on seda raha kasutada teadus- ja arendustegevuse jaoks kui millelegi muule, sest vastab tõele, et energia ja kliimamuutuse küsimuses ei ole põhjust enesega rahuloluks.
Süsiniku sidumine ja ladustamine on üks probleem, millega hakkame tegelema, kuid siin on tegelik vastus veel kaugel. Seega tulevad tegelikud küsimused ja algab tegelik arutelu täna avatud teemade kohta siis, kui jõuame energia tehnoloogiakava strateegia arutamiseni - kuidas sellele läheneda, kuidas tegutseda tulevikus ja kuidas leida õiged vastused. Selles suhtes on erakordselt oluline teadvustada, et "tavapärane teguviis” ei ole siinkohal võimalik. Meil on puudus inimressursist ja puudus rahastamisest. Raamprogramm on sellele vaid osaline lahendus.
Me peame probleemiga tõsiselt tegelema, sest peame lähtuma nii lühiajalisest perspektiivist, otsides võimalikke lahendusi põletavatele päevaprobleemidele, ja samal ajal otsima pikaajalisi lahendusi. Selliseid lahendusi on hädasti tarvis ja edaspidi peame keskenduma taastuvatele energiaallikatele. Nii peaks toimuma minu arvates selle teema arutelu. Ärge unustage, et 1980. aastal oli Euroopas energia rahastamine ligikaudu neli korda kõrgem kui täna. Seega, jätkuv lähenemine neile probleemidele tavapärasel viisil oleks järjekordne illusioon. Ärge tehke seda viga.
Adam Gierek
raportöör. - (PL) Härra juhataja, ma puudutaksin vaid ühte täna siin püstitatud teemat, nimelt vaatepunkti, et kaevandused tuleb keskkonnaalastel põhjustel sulgeda niipea kui võimalik. Ma arvan, et energiavarustuskindlus näiteks minu riigis, Tšehhi Vabariigis, ja paljudes teistes ELi riikides ei ole nimetatud vaatepunktiga kooskõlas ja see ei ole üldiselt vastuvõetav. Tegelikult on asi üsna vastupidine: tõenäoliselt avame me tulevikus uusi kaevandusi, kui vaid arendatakse välja uued tehnoloogiad nagu "puhas süsi” ja "süsiniku sidumine ja ladustamine”. Süsi on lähemal ajal Euroopas jätkuvalt tähtis ja konkurentsivõimeline energiaallikas. Me ei tohi samuti unustada - ja siinkohal pöördun ma nende poole, kes tahaksid kõik kaevandused kinni panna -, et süsi ei ole ainult tähtis energia tooraine, vaid ka keemiline tooraine.
Seega esiteks, söe ja terase teadusfond on vajalik. Teiseks, fondi tegevus ei kattu seitsmenda raamprogrammiga, sest see tegeleb täiesti erineva tegevusvaldkonnaga. Kolmandaks, osutatakse abikõlblike kulude rahalise abi suurendamisele 40%-lt 50%-le. Neljandaks, kui ebaõnnestub bituumenkildi hõlmamine söe ja terase teadusfondi tegevusprogrammi - ja Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon tegi ka ettepaneku sellise iseloomuga muudatusettepanekuteks -, siis kahjustab see Eestit, kus energiatootmine rajaneb peamiselt sellel kütusel
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Urszula Gacek  
kirjalikult. - (PL) Poolas saadakse 95% elektrienergiast kivisöejõujaamadest. Järelikult on Poola eriti huvitatud söe kasutamise uutest tehnoloogiatest, mis parandavad jõujaamade efektiivsust, vähendavad CO2 heitkoguseid ja võimaldavad muuta söe piiratud CO2 heitkogustega fossiilseks kütuseks.
Uued tehnoloogiad avavad võimaluse tuumareaktorite kasutamiseks nullemissiooniga energiaallikatena, et saavutada söetööstuses seatud eesmärgid.
Siiski vajame me söe ja tuumaenergia vahelise sünergia rakendamiseks kõrgtemperatuuri reaktoreid (HTR). Euroopas on nüüd mõne aasta jooksul läbi viidud kõrgtemperatuuri reaktorite teadusuuringuid. Õnnetuseks ei ole ühist Euroopa uurimiskeskust, mis teostaks kõrgtemperatuuri reaktorite uurimist, mille eesmärk võiks olla söe-aatomienergia sünergia programmi tutvustamine. Selline keskus edendaks Euroopat tehnoloogiliselt, sealhulgas söetööstust. Samuti võiks see teha palju, et toetada tuumaenergia aktsepteerimist Euroopas otsese koostöö kaudu söetööstusega, et püüda seda uuendada ja mitte sellega võistelda.
Pidades silmas söe tähtsust Poola energiasektoris, oleks mõttekas rajada selline Euroopa keskus Poolasse. Otsustava tegutsemiseta kaotame selles valdkonnas tehnoloogilise võidujooksu Ameerika Ühendriikide, Lõuna-Aafrika, Hiina ja Lõuna-Koreaga.
Ma kutsun komisjoni üles võtma arvesse sellise keskuse rajamise vajalikkust söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastaste tehniliste suuniste ühe osana.
Katrin Saks  
kirjalikult. - (ET) Nice'i lepingu protokolliga Euroopa Söe- ja Teraseühenduse lepingu kehtivuse lõppemise ning söe ja terase teadusfondi kohta anti 2002. aastal kõik ESTÜ varad Euroopa Komisjoni käsutusse. Kõnealustelt varadelt teenitavat tulu peab kasutama söe- ja terasetööstuse teadusuuringuteks. Nõukogu on teadusuuringute programmi rakendamise parandamiseks võtnud vastu kaks määrust: finantsmääruse ja tehnilise määruse. Giereki raport käsitleb viimast.
Eesti ELi ühinemislepinguga anti põlevkivile söe staatus. Selle tulemusel tegi Euroopa Komisjon nõukogule ettepaneku töötada välja ühinemislepinguga kooskõlas olevad söe ja terase teadusprogrammi tehnilised suunised ja hõlmata tehnilistes suunistes söe mõiste alla ka põlevkivi. Selle tulemusel on Eesti taotlused põlevkivi teadusuuringute rahastamiseks teadusprogrammi raames põhjendatud samadel alustel nagu söe uuringud.
Poolast pärit raportöör Adam Gierek on teinud ettepaneku asendada definitsioonis "põlevkivi” sõnaga "bituumenkilt", põhjendades seda sellega, et termin "bituumenkilt" on laiem mõiste kui "põlevkivi". Tegelikult on tõde vastupidine: "põlevkivi" on laiem mõiste kui "bituumenkilt". Fraktsioon Verts/ALE on teinud ettepaneku jätta põlevkivi täielikult söe mõiste alt välja. Veel kord juhin ma teie tähelepanu asjaolule, et ELiga ühinedes nõustus Eesti sellega, et põlevkivile omistatakse söe staatus ning et seega peab põlevkivi teadusuuringute programmi rahastamine toimuma samadel alustel söe ja terase teadusuuringute rahastamisega.
Esko Seppänen  
kirjalikult. - Olin parlamendi raportöör, kui Euroopa Söe- ja Teraseühenduse tegevus lõpetati. Lõppenud ühenduse varad olid kogunenud söe- ja terasetööstuselt, seega on õiglane, et järele jäänud raha kasutatakse nende sektorite teadusuuringuteks, mitte ei kaeta sellest naftatööstuse uuringute kulusid.
Teadusuuringud ja uurimisasutused on vajalikud, kui tahame kasutada nullemissiooniga või keskkonnasõbralikku sütt. See hõlmab süsiniku sidumise ja ladustamise (CSS), kuigi hoolimata hiigelsuurest vajadusest ei ole fondis praegu piisavalt raha selle rahastamiseks. Huvitav on mainida, et juhuslikult täna nõudis Shell selle projekti avalikku rahastamist, see tähendab ELi-poolset rahastamist.
Härra Gierek raportöörina kaldub selgelt edendama söe kasutamist energiatootmises ja selles osas ta esindab oma riigi parimaid huve. Veelgi enam, see ei ole ELis keelatud, kuid meil on veel palju arenguruumi, enne kui jõuame söe keskkonnasõbraliku kasutamiseni.
