Euroopa põlisloodus (lühiettekanne)
Juhataja
- Järgmine päevakorrapunkt on keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel Gyula Hegyi koostatud raporti "Euroopa põlisloodus” lühiettekanne.
Gyula Hegyi
Umbes 46% maailma maismaast võib pidada loomulikuks keskkonnaks, põlislooduseks, mida tsivilisatsioon ei ole puudutanud. Euroopas aga moodustab põlisloodus kõigest ühe protsendi kogu territooriumist. Me peame tegema kõik endast oleneva, et tagada vähemalt järelejäänud põlislooduse, selle ühe protsendi säilimine tulevaste põlvede jaoks. See on minu raporti eesmärk ja ma loodan, et põlisloodusalade tõhusam kaitse kaasatakse varem või hiljem Euroopa Liidu õigusaktidesse. Põlisloodust tajutakse Euroopa kultuuris kahetiselt. Ühelt poolt nähakse seda kohana, mida tuleb karta ja vältida, kus inimesi varitsevad metsloomad ja tundmatud ohud, nagu kirjeldatakse paljudes rahvajuttudes. Teiselt poolt tundub see olevat koht, kuhu ajutiselt põgeneda linnastunud ja tööstuslikus tsivilisatsioonis tekkinud stressi eest.
Ingliskeelses erialakirjanduses eristatakse kaitset ehk looduse õiget kasutamist ning säilitamist ehk looduse kaitsmist igasuguse inimkasutuse eest. Selles raportis nii filosoofiliselt kõnealuse teema üle ei arutleta, kuid mina isiklikult leian, et säästev areng oleks ideaalne lahendus. Põlisloodust ei saa lukustada pangaseifi nagu kaelakeed või aktsiatähtede pakki. Meil on õigus oma väärtusi avastada. Seega peame loodust kaitsma, kuid me peame seda tegema inimtegevuse abil.
Euroopa territoorium on liiga väike, et keelata inimeste juurdepääsu mõningatele piirkondadele. Looduse avastamine ja nende tingimuste kogemine, millega inimkond pidi toime tulema enne tsivilisatsiooni, õpetab austust looduse suhtes ja võib olla aluseks kvaliteetsele turismile. Samal ajal on need alad erakordselt tundlikud inimtegevusest, näiteks autostumisest, kemikaalidest ja kliimamuutusest tulenevate keskkonnamuutuste ning võõrliikide sissetungi suhtes. Me peame tagama, et külastajad ei seaks põlisloodust ohtu, ja seetõttu peaksid kõik turismivormid olema looduskaitsespetsialistide järelevalve all. Säästva turismi arendamine tuleks ühendada nende alade kaitsega ja kõiki tulusid tuleks kasutada põlislooduse kaitseks.
Põlisloodus on koduks paljudele liikidele, kes ei suuda juba natukenegi muudetud tingimustes ellu jääda, näiteks pruunkarule, hundile ja ilvesele. Palju liike on veel ka avastamata ja kirjeldamata. Enamik neist elab mullapinnas või pehkinud puudes ja on muutuste suhtes väga tundlikud. Sellised puutumatud alad on ideaalsed paigad, kus uurida looduses toimuvaid loomulikke muutusi ja evolutsiooni. Põlisloodusalad kuuluvad üldjuhul Natura 2000 võrgustikku, kuid nad vajavad rangemat kaitset. Seepärast kutsutakse minu raportis Euroopa Komisjoni üles tegema liikmesriikidega koostööd, et kaardistada Euroopa järelejäänud põlisloodusalad, ja töötama välja strateegia nende tõhusamaks kaitseks. Tuleks määratleda veel puutumatute alade looduslik väärtus ja elupaikade omadused ning tagada nende täiendav kaitse. Eksperdid on mulle soovitanud, et me ei peaks mõtlema uute õigusaktide kehtestamisele, vaid pigem lisama põlisloodusalade konkreetsema ja rangema kaitse nõuded Natura 2000 kaitsealasid käsitlevatesse õigusaktidesse. Et Natura 2000 rahastamine on nii või teisiti vastuoluline teema, mis põhjustab palju õigustatud kriitikat, peame me asjakohaseid õigusakte igal juhul muutma Euroopa Parlamendi järgmise koosseisu ametiajal, kuid hiljemalt seoses uue eelarve vastuvõtmisega. See võiks olla ka hea võimalus põlislooduse õigusliku määratluse väljatöötamiseks ja tõhusama kaitse tagamiseks.
Ka minu kodumaal on üks ala, Aggteleki karstiala koopad, liigitatud põlislooduseks. Üks osa sellest alast asub naaberriigi Slovakkia territooriumil. Oleksin väga õnnelik, kui Ungari ja Slovakkia looduskaitsjad suudaksid teha edukalt koostööd, et kujundada sellest alast kaitsealade võrgustikku (PAN) kuuluv looduspark, sest see võrgustik on töötanud välja põlislooduse kaitse eduka üleeuroopalise süsteemi.
Viviane Reding
komisjoni liige. - Härra juhataja, bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine on Euroopa Liidu ja komisjoni jaoks üks esmatähtsaid ülesandeid. Küsimus on sõna otseses mõttes selles, milline on tulevikus elu Maal. Kuid vaatamata bioloogilise mitmekesisuse säilitamise tohutule tähtsusele on seni vähe edusamme tehtud.
2008. aasta detsembris võttis komisjon vastu esimese igakülgse hinnangu nii Euroopa Ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil saavutatud tulemuste kohta. Vaatamata sellele, et viimastel aastatel on toimunud mõningaid positiivseid muutusi, mille üks näide on Natura 2000 võrgustik, on Euroopa Liidu bioloogiline mitmekesisus ikka veel pideva surve all, mille põhjuseks on elupaikade hävitamine, saastatus, kliimamuutus ja võõrliikide mõju. Komisjoni järeldus oli, et suure tõenäosusega ei suuda me 2010. aastaks peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ja et selleks tuleb nii liikmesriikide kui ka Euroopa Liidu tasandil veel palju tööd teha.
Seda kõike arvestades on komisjonil hea meel, et Euroopa Parlament on alati toetanud pingutusi, mida tehakse Euroopa rikkaliku ja mitmekesise looduspärandi kaitseks. Meid rõõmustab härra Hegyi algatus selle olulise, Euroopa põlisloodust käsitleva resolutsiooni koostamiseks.
Ma tahaksin kõigepealt teha üldise märkuse selle kohta, et komisjon juba tegeleb paljude raportis esile tõstetud küsimustega.
Näiteks 2008. aasta detsembris võttis komisjon vastu teatise "Euroopa Liidu strateegia väljatöötamine sissetungivate liikide suhtes". Samuti on meil kavas algatada üldine arutelu Euroopa Liidu bioloogilise mitmekesisuse poliitika tuleviku üle ja ma loodan, et Euroopa Parlament annab sellesse oma panuse. Kindlasti tuleb kaaluda selliseid küsimusi nagu rakendamise tõhustamine ning bioloogilise mitmekesisuse ja kliimamuutuse seos.
Ma pean vajalikuks lisada ka ühe täpsustuse selle raporti kohta. Meie loodusalaste õigusaktide mõjusust hinnatakse pidevalt - ma mõtlen artikli 17 alusel esitatavaid aruandeid -, kuid praegu ei ole kavas neid õigusakte muuta, vaid põhitähelepanu on pigem tulemuslikul rakendamisel.
Tulgem nüüd tagasi põlislooduse teema juurde: Euroopa on tihedalt asustatud ja vaid 1-2% territooriumist on jäänud inimtegevusest puutumata. Kuid ehkki nende põlisloodusalade pindala on väike, on nad teaduslikus ja kultuurilises plaanis väga väärtuslikud. Nad võivad sümboliseerida koguni Euroopa koostööd ja lõimumist, nagu see on näiteks Saksamaa Baieri ja Tšehhi Böömi metsade puhul.
Enamik neist aladest kuulub juba Natura 2000 võrgustikku. Ent see raport innustab Euroopa Liidu põlisloodusalasid ja nendega sarnaseid alasid veelgi enam uurima, et saada teada, kas täiendavad Euroopa meetmed võiksid nende eriliste kohtade kaitsele kaasa aidata. Komisjon on tellinud mitmeid uuringuid ja teeb koostööd Euroopa Liidu eesistujariigi Tšehhiga. 2009. aasta mais toimub Prahas konverents. See konverents annab võimaluse käsitleda Euroopa põlisloodusaladega seotud küsimusi ja teha kindlaks nende alade kaitsmiseks vajalikud meetmed.
Lubage mul lõpetuseks kinnitada, et komisjon mõistab, et Euroopa maastik on pikaajalise inimtegevuse tulemus. Käsitus elavast maastikust, mille puhul looduse ja inimese vajadused on tasakaalus, on Natura 2000 idee peamine aluspõhimõte. Kindlasti ei kavatse me oma praeguseid maastikke uuesti põlislooduseks muuta, kuid me peame avalikult võtma enesele kohustuse säilitada Euroopa viimased allesjäänud põlisloodusalad.
Seetõttu leiab komisjon, et Euroopa Parlamendi resolutsioon on õigeaegne. See on ka väga teretulnud panus Praha konverentsi jaoks. Suur tänu raportöörile.
Avril Doyle
Härra juhataja, ma tahaksin protestida kodukorra artikli 45 lõike 2 liigse ja aina kasvava kasutamise vastu, sest selle artikli alusel algatatakse väga olulisi teemasid.
Ma tõstatan selle küsimuse praegu seepärast, et oleksin väga tahtnud rääkida härra Hegyi suurepärasest tööst selle raportiga ning mul on kolleege, kes tulevad välja teemadega, mida minu parlamendikomisjonis või teiste kolleegide parlamendikomisjonides ei arutata, ja mul ei ole võimalust nendel teemadel täiskogu istungil kaasa rääkida.
Meil oli Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioonis nii töörühma kui ka fraktsiooni tasandil eelmisel nädal vägagi vaidlusterohke ja tuline sõnavahetus seoses sel nädalal artikli 45 lõike 2 alusel päevakorda pandud teemade arvuga. Mul on tõepoolest tunne, et see säte tuleb kiiresti üle vaadata. Ma tean, et selle sätte kehtestas Euroopa Parlament ise ja liikmesriigid olid sellega nõus, kuid ma tunnen, et meie head tahet kasutatakse ära, arvestades seda, kui palju on päevakorras teemasid, mille üle me ei saa arutleda, kusjuures nende arv kasvab üha ja tegemist on kõige tähtsamate päevakorrapunktidega.
Juhataja
- Proua Doyle, me võtame hea meelega teie avalduse teadmiseks, kuid ma tahaksin teile meelde tuletada, et artikli 45 kasutamine on esimeeste konverentsi kätes ja et sellel konverentsil on hääled teatud kaaluga, mis tähendab seda, et suurtel fraktsioonidel - eriti teie fraktsioonil - on suur võim, otsustamaks, milliseid teemasid ja milliste sätete alusel täiskogu istungil arutatakse.
Ma olen teiega mingis mõttes nõus; ma pean ütlema, et võib-olla oleme asendanud liigse leplikkuse liigse rangusega ning et tõde on kindlasti kusagil vahepeal.
Kuid ärge muretsege, selle küsimusega tegeldakse.
Daamid ja härrad, te peaksite pöörduma ka oma fraktsioonide esimeeste poole. Ma arvan, et nii mõistetakse teie sõnumit kõige paremini.
Päevakorrapunkti käsitlus on lõppenud.
Hääletus toimub homme.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Nicodim Bulzesc  
kirjalikult. Ma olin raporti "Euroopa põlisloodus" variraportöör ja tahaksin õnnitleda oma kolleegi Gyula Hegyit tema töö puhul.
Ma soovin esile tuua kaks teemat.
Esiteks: meil tuleb tõepoolest hakata kaardistama Euroopa viimaseid järelejäänud põlisloodusalasid. Loomulikult ei saa seda teha mõistet "põlisloodus" määratlemata ja seetõttu kutsun ma komisjoni üles sellel eesmärgil tegutsema.
Teiseks tahaksin rääkida selle raporti põhiteemast, nimelt inimtegevusest ja turismist. Inimeste kohalolekut ei tohiks välistada; vastupidi, inimestele tuleb tutvustada nende kodumaa looduslikult kauneid kohti, nii et neid oleks võimalik paremini säilitada.
Me peame toetama sellistel aladel säästvat turismi ning õpetama nende alade majandajaid põlisloodust säilitama ja kaitsma.
Seetõttu ühinen ma selle valdkonna peamiste vabaühenduste taotlusega ja palun komisjonil koostada suuniseid Euroopa põlislooduse säilitamise kohta.
Magor Imre Csibi  
kirjalikult. - Põlisloodus võib eri inimeste jaoks tähendada eri asju. Minu jaoks tähendab põlisloodus inimtegevusest puutumata alasid, kus asjad kulgevad omasoodu. Nii et minu jaoks läheb põlisloodusega seotud turismi edendamine mõistega "põlisloodus" vastuollu. Teisalt olen ma nõus, et kui säästev turism toimub nõuetekohaselt, võib see anda majanduslikku tulu, mis innustab kohalikke kogukondi loodus- ja kultuuripärandit kaitsma.
Kuid suurem nõudlus põlisloodusega seotud turismi järele avaldab survet just neile väärtustele, mida turistid otsivad, ja võib kiirendada habraste ökosüsteemide hävitamist. Lahenduseks võiks olla see, kui väikesed põlisloodusalade osad avataks kvaliteetsele säästvale turismile, mis ei kahjusta nende alade looduskaitse-eesmärke. Turismi tuleks lubada rangete tingimuste alusel - näiteks piiratud hulk turiste päevas - ning vastavalt põhjalikule säästva turismi kavale, mis toetab kaitsealgatusi ja soodustab põlislooduse nautimist vastutustundlikul moel. Turismikavasid ja turismiettevõtjate tegevust tuleks hinnata põhjalike hindamismehhanismide abil, mille kavandamisel on silmas peetud just põlisloodusalasid. Eesmärk on teadvustada turistidele ja ettevõtjatele, et põlisloodus tähendab vabaduse kõrval ka vastutust.
Vasilica Viorica Dăncilă  
Looduslikku rikkust tuleb tulevaste põlvkondade jaoks säilitada. Näiteks Rumeenia on üks neist riikidest, kus floora ja fauna on iseäranis rikkalik ja mitmekesine. Kuid selle eesmärgi saavutamiseks peab Euroopa Liit laiendama ühenduse rahaliste vahendite kasutamist põlislooduse kaitsega seotud tegevuse rahastamiseks. Seega peaks komisjon eraldama maaelu arengu fondi kaudu suuremaid summasid Euroopa põllumajandussektori keskkonnakaitseprojektidele selge eesmärgiga rahastada põlislooduse kaitsmist.
Teisalt peaks Euroopa Komisjon koostama selged eeskirjad rahalise toetuse andmiseks põlisloodusalade lähiümbruses ellu viidavatele kohalike kogukondade projektidele, mille raames lubatakse kontrollitud turismi looduskaitse all olevates piirkondades ja mis võimaldavad kohalikel kogukondadel majanduslikku tulu teenida.
Lisaks peab komisjon soodustama liikmesriikide piiriülest koostööd looduskaitseprojektides, mille eesmärk on kahe või enama riigi territooriumil asuvate põlisloodusalade kaitse.
Daniel Petru Funeriu  
Euroopa bioloogiline mitmekesisus on kõige väärtuslikum pärand, mille me tulevastele põlvedele saame jätta. Ma tunnustan ja toetan raportit Euroopa põlisloodusalade kohta. Tahaksin juhtida tähelepanu sellele, kui murettekitav on olukord Euroopa kõige rikkalikuma bioloogilise mitmekesisusega piirkonnas - Doonau deltas. Doonau deltale avaldavad pidevalt survet salaküttimine, ebaseaduslik majandustegevus ja ka kontrollimatu turism. Üks suuremaid delta kahjustamise põhjuseid peitub sealsete inimeste ja läbi Rumeenia voolavate Doonau harujõgede ääres elavate maainimeste teadmatuses.
Tahaksin kasutada võimalust ning kutsuda komisjoni ja nõukogu üles selle raporti alusel kaaluma võimalikult kiiresti konkreetsete meetmete võtmist, et luua Doonau delta seisundi hindamiseks töörühm, töötada välja tõhusad keskkonnaalaste teadmiste suurendamise programmid elanikele, kes mõjutavad otseselt selle ala bioloogilist mitmekesisust, ja kehtestada bioloogilise mitmekesisuse kaitse normid.
Samas tuleb tõdeda, et põlislooduse kaitset ei ole võimalik Euroopa Liidus, eelkõige Doonau delta alal saavutada, kui samasuguseid meetmeid ei rakendata ka Euroopa Liidu naaberriikides. Seetõttu esitan ma komisjonile ja nõukogule üleskutse tugevdada dialoogi ja erimeetmete rakendamist suhetes nende riikidega.
Daciana Octavia Sârbu  
Et 2007. aastal seatud eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimine 2010. aastaks ei ole võimalik saavutada, muutub põlisloodusalade kaitsmine edendamis-, arendamis- ja rahastamistegevuse kaudu esmatähtsaks ülesandeks, arvestades kliimamuutust ja turismi negatiivset mõju.
Ettepanek luua süsteem Euroopa põlislooduse kaardistamiseks aitaks määratleda bioloogilist mitmekesisust ja rikkumata alasid, mis vajavad liikmesriikidelt rohkem tähelepanu ja suuremaid jõupingutusi kaitsmiseks. Teavituskampaaniad, mille mõte on suurendada üldsuse teadlikkust põlisloodusaladest, kvaliteetse säästva turismi edendamine ning linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi jõustamine on vaid mõned vahendid, mis aitavad meil neid alasid kaitsta.
Juba praegu on Euroopas kaheksa rahvusparki, sealhulgas Retezati rahvuspark Rumeenias. Need pargid kuuluvad kaitsealade võrgustikku (PAN). See võrgustik vastutab põlisloodusalade haldamise eest ning koondab kõiki riigiasutusi ja kohalikke turismiagentuure, kes tegelevad turismi säästva arengu tagamisega. Euroopa Komisjon peaks seda algatust toetama ja tegema selle võrgustikuga koostööd, et vahetada teavet ja häid tavasid.
