Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga 2007. aasta aruanded - Euroopa Investeerimispangale antav ühenduse tagatis (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu, milles käsitletakse järgmist:
Gay Mitchelli raport majandus- ja rahanduskomisjoni nimel, Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga 2007. aasta aruannete kohta;
Esko Seppäneni raport eelarvekomisjon nimel, ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks - C6-0025/2009 -.
Esko Seppänen
raportöör. - (FI) Härra juhataja, Euroopa Liit saab pakkuda arengumaadele ja teistele riikidele, kes ei ole ELi liikmed, finantsabi madalate intressimääradega laenude näol Euroopa Investeerimispangast. EL tagab, et laenud oleksid sellised, et laenaja ei kanna mingeid kahjusid ning võib oma võetud laene turult saadava rahaga finantseerida.
Kui ELi garantiisid Euroopa Investeerimispanga suhtes uuendati ning laiendati nende katet endisest rohkemate riikide suhtes, siis tegi Euroopa Parlament ettepaneku, et need otsused peaksid kuuluma ühisotsustamise protseduuri hulka ning lisaks sellele jääma peale nõukogu ka Euroopa Parlamendi kompetentsi. Euroopa kohus nõustus sellega ja niisiis võeti nõukogu ühepoolne otsus tagasi kaasotsustamise protseduuri. Uus otsus langetatakse selle aasta 6. novembril
Nüüd teeb enne meid komisjon ettepaneku otsuseks, mida võib pidada ajutiseks, ning mille suhtes lubatakse komisjonil järgmise aasta aprilliks valmistada uus, üldine ettepanek. Parlament on sellele ajutisele otsusele oma jälje jätnud ning nõukogu on selle heaks kiitnud. Positiivseks märgiks on see, et pärast keerulisi läbirääkimisi on nõukogu ja parlamendi vahel saavutatud konsensus ning otsuse võib täna ilma edasise kaalutlemisvajaduseta esimesele lugemisele võtta.
Sellega seoses sooviksin ma tänada eesistujariigi Tšehhi esindajaid, kes on konsensuse saavutamiseks nõukogus palju tööd teinud. Ilma Tšehhi Vabariigi aktiivse osaluseta ei oleks see otsus kunagi teoks saanud.
Ometigi pean ma kritiseerima neid, kes Euroopa Investeerimispangas asju segasid. Euroopa Investeerimispank on harjunud mitmetes asjades saama tuge Euroopa Parlamendilt, kuid sel korral ei saanud selle esindajad aru, et mängu on toodud kaasotsustamise protseduur, ning et parlamendi kompetentsi on selles küsimuses oluliselt laiendatud. Parlament soovis oma õigusi täielikult kasutada, kuid see ei olnud esmaste konsultatsiooniprotseduuride käigus võimalik. Minu arvates oli täiesti kohatu, et Euroopa Investeerimispank ei näidanud ELi institutsioonina üles lugupidamist parlamendi kehtestatud protseduuride vastu, vaid üritas selle asemel otsust poliitilise perifeeria kaudu mõjutada.
Kõigele vaatamata on lõpptulemus hea. Euroopa Investeerimispank sai peamiselt selle, mis ta soovis. Pank teenis parlamendi sümpaatia otsuste langetamise protseduuris, kus parlament kujundas oma seisukohta. Antud otsusel on selja taga fraktsioonide tugev konsensus, mida poleks olnud, siis kui Euroopa Investeerimispanga lähenemine oleks vastu võetud. Selle kompromissi saavutamise eest sooviksin ma tänada Euroopa Liidu eesistujariiki. Ma sooviksin tänada ka eelarvekomisjoni ning selle variraportööre konsensuse eest, et jõuda otsusele esimesel lugemisel. Ma olen kindel, et see on igas mõttes hea otsus.
Gay Mitchell
raportöör. - Härra juhataja, kas ma tohin alustuseks öelda, et ma tõesti olen tugevalt vastu sellele, kuidas parlamendiliikmete aega siin lühendatakse. Sel nädalal ei esitatud arupärimisi ei nõukogus ega ka komisjonis. Inimesed võivad siia tulla ja rääkida kui tahes pikalt. Parlamendi nimel raporteid esitavate parlamendiliikmete sõnavõtte lühendatakse ette hoiatamata. See on Euroopa Parlamendi liikmete häbiväärne karistamine.
Raportöörina soovin ma esmalt tervitada istungisaalis president Maystadti ja president Mirow'd, ajal kui parlament on esmakordselt koostanud raporti samaaegselt nii Euroopa Investeerimispanga kui ka Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga tegevuse kohta. Ei ole mingit kahtlust, et praegune majanduskriis on tõstnud esile EIB ja EBRD töö tähtsuse. Mõlemat panka tuleb kiita majanduskriisi mõjude takistamise jõupingutuste eest. Mõlemad on tekkinud väljakutsetele vastu astunud ning ma tunnustan neid selle eest. Oluline on käsitleda mõlemat panka korraga, et tagada nende vahel parem koostöö ning vältida tegevuste kattumist.
Mõlemad pangad peavad tagama maksimaalse sünergia, et olla valmis, et aidata taastada majandus. Eriti teretulnud on otsus suurendada laene väikestele ja keskmise suurustega ettevõtetele 50%. Esialgset väike- ja keskmistele ettevõtetele planeeritud laenude summat 5 miljardit eurot aastas suurendati aastateks 2008-2011 7,5 miljardini aastas.
Uue finantseerimise näitena võib välja tuua hiljuti EIB heaks kiidetud 310 miljoni euro suuruse investeeringu Iirimaa väike- ja keskmistele ettevõtetele. EIB on andnud märku, et Iirimaa ja teiste riikide ettevõtetele on võimalik laenata veelgi ning seda saab teha vägagi konkurentsivõimeliste intressimääradega. Minu nägemuse järgi peab Euroopa eeskuju võtma Marshalli plaani tingimustel abiplaanist, mis pärast Teist maailmasõda väga hästi toimis.
Kui oleks võimalik EIB nõusse saada, et see laenaks näiteks Hiinast, et investeerida panka, siis võiks sellised ressursid majanduse taastamise hooga käivitada ning tulemused oleksid varsti juba paremad. Need laenud oleks võimalik tagastada ELi uuendatud väliskaubanduse täiendavate tollimaksude kinnipidamisega ning sellel eesmärgil rakendatud uute käibemaksude laekumistega. See aitaks laenamise seisukohalt vähendada ka survet ELi liikmesriikidele ning nende individuaalsetele vajadustele, et püsida stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete piires.
2007. aastal oli ELi investeering Hiinasse 7,16 miljardit eurot, kuid Hiina investeering ELi oli kõigest 0,6 miljardit eurot. Suurenenud kaubandusest saaksid kasu nii EL kui ka Hiina. Ma olen teadlik komisjoni presidendi, majandus- ja rahanduskomisjoni ning Euroopa Keskpanga presidendi jõulude-eelsest visiidist Hiinasse. Hiljutine ELi ja Hiina lisakohtumine on lootustandev märk.
Segadus tekkis meil seetõttu, et me ei keskendunud probleemidele. Nüüd on aeg keskenduda olukorra taastamisele, kaasa arvatud ELi konkurentsivõime taastamisele, ning võimalust pakub selleks Lissaboni lepe. Mul on väga hea meel ettepanekute üle, mis on tehtud energiakriisi ja kliimamuutuste kontekstis ja eriti EIB rolli üle selles. Samuti on mul hea meel Euroopa Kohtu hiljutuse otsuse üle kaasotsustamise kohta ning et parlamendil on nende kahe pangaga võrreldes parem olukord.
Ma tegin oma raportis ettepaneku, et komisjon ning kaks panka peaksid kohtuma majandus- ja rahanduskomisjoniga, et arutada rollide koordineerimist ja rakendada regulaarselt mõlema panga strateegiat, ning komisjon kiitis selle heaks ja ma olen kindel, et ka parlament selle heaks kiidab. Ma arvan, et see saab olema väga kasulik areng. Me vajame rohkem läbipaistvust ja suuremat aruandekohustust. Me kuulsime peaminister Browni sellest rahvusvahelise finantskriisi seisukohalt rääkimas. Me peaksime siin täiskogus mõtlema suurema aruandluskohustuse kehtestamise üle oma finantsinstitutsioonidele ning ka finantsinstitutsioonide kaasfinantseeritut institutsioonidele.
Ma tervitan pankade otsuste üldist mõju, eriti mis puudutab kliimamuutusi ja energeetikat, ning ma loodan, et täiskogu toetab minu esitatud raporti peamist ideed.
Joaquín Almunia
Härra juhataja, ma sooviksin komisjoni nimel tervitada Euroopa Investeerimispanga presidenti härra Maystadti ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga presidenti härra Mirow'd. Ma sooviksin neid mõlemaid ja nende institutsioone tänada nende ülimalt positiivse koostöö eest komisjoniga enne tänast täiskogu, eriti selle raske võitluse ajal majanduskriisiga.
Härra Seppänen, tänan teid väga nende sõnade ning jõupingutuste eest raportöörina selles keerulises teemas, mille tulemus, nagu te ise ütlesite, on väga hea. Tulemuseks on nimelt esimesel lugemisel saavutatud kokkulepe, et lahendada Euroopa Investeerimispanga või EIB välismandaadiga kaasnevaid juriidilisi probleeme.
See välismandaat võimaldab meil EIB tegevustega ja koostöös Euroopa strateegiatega rakendada väga tugevaid ja efektiivseid meetmeid Euroopa Liidu ja kõikide Euroopa institutsioonide, kaasa arvatud selle parlamendi, huvisfääris olevates tegevuskavades ja valdkondades.
Komisjon väljendas oma rahulolu selle üle, et parlament on nüüd otseselt kaasatud välismandaadi arutamisse. Kuid me peame tänama ka parlamenti ja nõukogu paindlikkuse eest, mida nad on näidanud, et saavutada piisavalt kiire kokkulepe juba enne selle aasta lõppu, et vältida ebakindluse tekkimist või kasvamist selle välismandaadi jaoks vajalike ressursside ja vahendite kasutamise jätkamise võimalikkuse suhtes.
Uus komisjon esitab omalt poolt parlamendile ja nõukogule 2010. aasta alguses vastavad õigusaktid. Me loodame, et suudame taas juba esimesel lugemisel tagada välismandaadile legaalse stabiilsuse, mis, nagu ma juba ennist ütlesin, aitab arendada meie kõigi huvisfääris olevaid Euroopa strateegiaid.
Samuti sooviksin ma tänada härra Mitchelli tema raporti eest. Esmakordselt ei viidanud raport ainult Euroopa Investeerimispangale, vaid ka Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale või EBRDle. Meie arvates on õige neid kahte finantsinstitutsiooni käsitleda koos, seda eriti praegusel ajal, kui nende tegevuse efektiivsus peab teenima meie majanduskriisi strateegiate huve ning nende kahe institutsiooni vaheline koostöö on eriti oluline.
Me palume mõlemal pangal teha suuri jõupingutusi. Eelmise aasta lõpus vastu võetud taasteplaanis kutsusime me mõlemat institutsiooni üles oluliselt suurendama laenamise mahte ajal, mil ka neil on raske end turgude abil rahastada.
Nad reageerisid üleskutsele suurenenud aktiivsusega neis valdkondades, mida me peame prioriteetsemateks. Härra Mitchell on sellisteks valdkondadeks nimetanud väike- ja keskmise suurusega ettevõtlust, energiaefektiivsust ja ka teisi valdkondi. Eriti rahul oleme me kokkuleppega ühtses algatuses, mille mõlemad pangad Maailmapangaga saavutasid ja mis tugevdab nende finantsinstrumente ja parandab laenamisinstrumentide kasutamise efektiivsust Kesk- ja Ida-Euroopa riikides, kus on oodata eriti keerulist olukorda.
Me loodame, et nõukogu ja komisjoni kokku kutsutud ekspertide rühma eeltöö ja arutelud kooskõlas härra Maystadtiga, arvestades EIB välismandaadi tulevikku ja strateegilist ülevaadet EBRDist, mis toimub samuti selle parlamendi ja järgmise komisjoni järgmisel ametiajal, annavad meile enne järgmise aasta algust võimaluse praegusest rahulikumal ajal jätkata nende teadmiste, laenamisvõimaluste, finants- ja inimressursside ning tegevuskavade abistamise kogemuste kasutamist, mille suhtes oleme me kõik arvamusel, et need peaksid Euroopa Liidule järgmisel kümnendil teed näitama.
Gabriele Stauner
Härra juhataja, daamid ja härrad, ma sooviksin teha kokkuvõtte eelarvekontrollikomisjoni arvamusest Euroopa Investeerimispanga aastaaruande kohta.
Eelarvekontrollikomisjon kutsub EIBd üles mängima võitluses pettusega aktiivsemat rolli ning võtma tarvitusele aktiivsem taktika, kaasa arvatud nulltolerantsi pettuse, korruptsiooni, rahapesu ja terrorismi finantseerimise suhtes. Sõltumata neist meetmetest, mida EIB on minevikus rakendanud ja mis väärivad tunnustust, tuleb nüüd püüelda meetmete poole, mis ei ole ainult paberil, vaid hõlmavad konkreetseid meetmeid ja läbipaistvuse kriteeriume, et saavutada jälgitavus. Seega ei peaks korrumpeerunud ettevõtetel olema võimalik saada laene ja informaatoritele tuleb pakkuda efektiivset kaitset. EIB uuriv ja ennetav funktsioon peab mängima tähtsamat rolli kui varem.
Eriti praegust finants- ja majanduskriisi arvestades soovime me EIBl rakendada samasugune järelvalvekord nagu on kõikidel kommertspankadel, sest ilma reaalse järelvalveta ei saa EIB olla usaldusväärne osaline krediiditurul. Me vajame ka iseseisvaid jälgimisstruktuure, mis tagavad EIB tulemuste kvaliteedi ja käitumisjuhendist kinnipidamise.
Meie peamiseks sooviks on see, et tulevikus peab parlament looma EIB tööst eraldi raporti. Meie arvates oleks seda laadi raport nii võimalik kui ka asjakohane, sest EIB ainsad aktsionärid on liikmesriigid ja see tähendab, et EIBl on otsene side parlamendiga ning seetõttu ka otsene eelarvevastutus. Tänan teid väga!
Zsolt László Becsey
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (HU) Esmalt sooviksin ma neid kahte raportööri raporti puhul õnnitleda ning mul on samuti hea meel, et kahte finantsinstitutsiooni puudutavad küsimused jõudsid meieni samal ajal. Ma olen samuti arvamusel, et tulevikus peame me neid kahte institutsiooni vaatlema suurema tähelepanuga.
Esimene küsimus, jäädes märksõnade juurde, puudutab dubleerimist. Kindlasti peame me nendele kahele institutsioonile välja töötama mingisuguse pikemaperioodilise tööjaotuse ja tegema võimalikuks nende tihedama toostöö. Ma nägin, et raportöör määras suuremad projektid Euroopa Investeerimispangale ning jättis väiksemate ettevõtetega seotud tegevused Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale. Igatahes, ma arvan, et mingisugune kasulik spetsialiseerumine on vajalik.
Mul on hea meel, et Euroopa Parlament saab lõpuks ometi siseneda Mekasse ja arutleda tulevikusihtide üle, mis tuleb sellega seoses vastu võtta. Ma olen sisse- või väljapoole suundumise küsimuse suhtes ettevaatlik. Kaksteist aastat tagasi uskusime me Ungaris, et me võime IMFi igaveseks unustada, kuid nüüd on see taas meie ukse taga ning me soovime neilt laenu saada.
Paar aastat tagasi arvasime me, et EBRD ei mängi väljaspool eurotsooni olevates riikides suurt rolli ning et see liigub hoopiski ida poole. Nüüd on meil hea meel, et need kaks institutsiooni on koos Maailmapangaga teinud võimalikuks suure Kesk-Euroopa fondi.
Ma sooviksin teie tähelepanu juhtida asjaolule, et väike- ja keskmise suurusega ettevõtete likviidsus ja finantseerimine on minu arvates, nagu ka vastava töörühma esimees ütles, absoluutselt oluline. Seetõttu soovin ma hiljuti vastuvõetud otsuste teostamist nii kiiresti kui võimalik, et me saaksime koos kommertspankadega pakkuda efektiivseid likviidsuse võimalusi eeskätt Kesk-Euroopa väike- ja keskmise suurusega ettevõtetele.
Udo Bullmann
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, me arutame praeguse majanduskriisi üle tasakaalustamatuse seisukohalt, kus ühest küljest on turg reguleerimata ja teisest küljest puudub avalik huvi. Avaliku huvi ergutamine finantsturgudel ja reaalsetes majandusprotsessides ei ole meil alati õnnestunud. Seetõttu ongi oluline, et me täna arutleksime just täpselt selleks liideseks olevate avalike investeerimispankade üle, mis võimaldavad turgude toimimise ja millel on avalik mandaat, et esindada meie edasisi huve. Seega on minu prognoos nende pankade presidentidele, kes täna siin koos meiega viibivad, et me vajame neid tulevikus veelgi rohkem kui praegu või kunagi varem.
Härra Mitchelli raportis on rõhutatud kahte valdkonda. Ta kutsub meid üles leidma head tööjaotust ja optimaalset positsiooni, et keskenduda tugevamatele külgedele. Samuti teeb ta ettepaneku, et me võimaldaksime kahel pangal keskenduda ülesannetele, mis ootavad meid ees tulevikus. Nendeks on: kliimamuutused; mure selle üle, et meid ohustab massiline töötus ja majanduslangus, siis kui me ei võta kasutusele vastumeetmeid ning vajadus avaliku infrastruktuuri järele, eriti väike- ja keskmise suurusega ettevõtetes, et me saaksime areneda, luua hingamisruumi ning tekitada endale selles olukorras väljavaade. Seega tahaksin ma tänada härra Mitchelli hea töö eest. Ta on koostanud positiivse raporti. Euroopa Parlament on oma rolli säilitamise eest võidelnud ning täidab seda tulevikus veelgi jõulisemalt. See on minu fraktsiooni sõnum.
Üks märkus veel proua Staunerile, kes just viitas järelvalvekorrale. Loomulikult tuleb avalikele pankadele rakendada järelvalve määrused ja vastav kontroll. Kuid mõningaid järelvalve määruseid ei saa neile sarnaselt tavaliste pankadega rakendada, sest vastasel juhul asetame me nad olukorda, kus nad ei saa võtta riske, mida me sageli neilt soovime. Sel põhjusel olen ma kontrolli poolt, kuid toetan teist laadi kontrolli.
Wolf Klinz
fraktsiooni ALDE nimel. - (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank on kaua aega varjus olnud. Viimaste aastate jooksul on suur osa avalikkusest nende olemasolust vaevalt teadlik olnud. Ma loodan et finants- ja majanduskriisi ajal see nüüd muutub, sest need tähtsad Euroopa institutsioonid on muutumas tähtsamaks kui kunagi varem.
Nendele kahele pangale on antud suur summa raha, et see laenudesse paigutada, ja seetõttu peab nende töö toimuma vastavalt selgetele kriteeriumidele ja põhimõtetele. Asjaolu, et need on avalikud institutsioonid, ei ole iseenesest mingi garantii. Meil on avalikke pankasid, näiteks Saksamaal, mis on neid põhimõtteid rikkunud ja raskustesse sattunud, samuti nagu paljud erapangad. Ma loodan, et mõlemad institutsioonid, EIB ja EBRD, seavad oma prioriteedid väga selgetele kaalutlustele ning et need prioriteedid on tulevikus, vaadates tagasi tänasele, õiged ja realistlikud.
Oluline on see, et nad jätkaksid keskendumist keskmise suurusega ettevõtetele, mis on Euroopa majanduse selgrooks, ja et nad jätkaksid keskendumist selgelt jätkusuutlikkuse kriteeriumidele vastavatele projektidele, ning ainult sellises tegevuses saan ma pankasid toetada. Nendel pankadel on väga hea reiting, parem kui suurepärane (AAA). See võimaldab neil suhteliselt soodsatel tingimustel finantseeringut pakkuda. Me peame olema kindlad, et me ei aseta neid liiga suure pinge alla ja seda eriti kriisi ajal, ning ei ürita neid kasutada kapitali allikatena valdkondades, kus teised kapitali allikad on juba kokku kuivamas.
Ma olen rahul, et alates järgmisest aastast on prioriteetide kindlakstegemisele kaasatud ka Euroopa Parlamendi liikmed. Ma usun, et pankade suurem aruandluskohustus parlamendi ees, võrreldes minevikuga, saab olema hea ja konstruktiivse koostöö aluseks.
Veel üks viimane mõte. Ma julgustan mõlemat panka jõupingutusi suurendama ning tagama, et nad ei dubleeriks üksteise tegevusi. Selle asemel peaksid nad üksteise tööd täiendama ning komplementaarsel viisil koos töötama.
Samuti tundub mulle olulisena see, et EBRD jätkaks oma rolli täitmist üleminekuriikides, sest me ei tohi neid riike hüljata, eriti mitte kriisi ajal.
Sepp Kusstatscher
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, esmalt sooviksin ma tänada neid, kes on vastutavad nende kahe raporti eest, mida meie Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon toetab. Me pooldame Euroopa Investeerimispanga tegevuste laiendamist arengumaadesse. Me oleme juba kaua aega toetanud EIB projektirahastuste kaasamist sotsiaal- ja keskkonnastandardite ning inimõiguste toetamisse. Nüüd on see praktiliselt teostumas tänu garantiidele, mis ühendus on EIB projektidele andnud. Me sooviksime tänada eelarvekomiteed, kes on antud teema üles võtnud ja selle edukalt koos nõukoguga läbi töötanud.
EIB on väga oluline ELi tööriist, mis võimaldab kontrollida liikmesriikide sotsiaalseid, keskkonnakaitse ja majanduslikke arenguid. Seetõttu sooviksin ma kõikide projektide üle, mida EIB toetab, paremat kontrolli kui varem, et määrata kindlaks, kas sotsiaalse keskkonna jätkusuutlikkus ja kasulikkus on tagatud. Eriti oluline on see praeguses finants- ja majanduskriisis.
Suur viga oleks näiteks see, kui EIB toetaks selliseid mastaapseid projekte nagu sillaehitus üle Messina väina või Brenneri kiirreisirongide tunnel. Nende projektide tarbeks läheb vaja suurt hulka masinaid, mis on väga kapitalimahukad. Tööjõuturule ja keskkonnakaitsele on palju kasulikum see, kui toetatakse olemasolevate infrastruktuuride moderniseerimist ja laiendamist.
Kvantitatiivne majanduskasv lähtub aegunud filosoofiast: "Kiiremini, kõrgemale, kaugemale”. Meie vajame nii oma kodanike kui ka keskkonna jaoks sotsiaalse keskkonna poliitikat. Ma tänan teid!
Konstantinos Droutsas
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (EL) Härra juhataja, see raport kiidab nende kahe panga tegevust, kuid ei maini nende vastutust sellele kapitalistlikule kriisile kaasaaitamise eest. EIB on kapitali kasumi toetamise eesmärgil võtnud endale juhtrolli pankade ja ettevõtete üle.
Euroopa Liidu taastamismeetmetele tuleb lisada finantsilise ettevaatlikkuse kohustuslikud meetmed. Euroopa Liidu üldine komponent on Lissaboni leppe, stabiilsuspakti ja Maastrichti leppe lihtrahva-vastane poliitika, mille eesmärgiks on lükata palkade kärpimise, paindlike töölepinguseaduste tegemise ja töötukindlustuse ning uute kindlustusvastaste reservide väljajagamisega kriisi koorem tööliste õlgadele.
Üheks tüüpiliseks näiteks on minu riik, kus viie aasta jooksul on algatatud kaks korda ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Komisjon nõuab püsivaid ja kestva loomuga meetmeid: täiendavaid sotsiaalkulude, eriti riikliku tervishoiukulude vähendamise meetmeid, kuid samal ajal suureneb selles valdkonnas erasektori rikkus. Samal ajal nõutakse suuremaid makse esmatarbekaupadelt ning suurendatakse käibemaksu määrasid.
Ainus lihtrahva huve teeniv lähenemine on kapitali kehtestatud meetmete hülgamine, kus põhimõtteliselt kõik Maastrichti ja Euroopa Liitu toetavad jõud jõuavad kokkuleppele, ning sotsiaal-poliitilise liidu moodustamine, et luua lihtrahva majandus ja võim.
John Whittaker
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Härra juhataja, mind teeb kõige rohkem murelikuks soovitus, et Euroopa Investeerimispangal (EIB) on oluline roll finantskriisi lahendamisel, et see saaks mingil moel toimida üleeuroopalise organisatsioonina, mis pakub stiimulit seal, kus liikmesriigid on erakordselt suurtes raskustes oma stiimuli koordineerimisega.
Oht seisneb selles, et kui EIB laiendab oma tegevusi kommertspankade ja valitsuste toetamisel liiga kaugele, nagu on soovitatud, siis võidakse selle kadestamisväärset krediidireitingut alandada, nagu on juhtunud mõnede meie valitsustega.
EIB mõjuvõim on umbes 35 korda suurem ning selle aktsionärideks on liikmesriikide valitsused. Kui see sarnaselt mõne kommertspangaga pankrotistuks, siis oleks see tõsine probleem. See raport isegi julgustab, et EIB ja komisjon suurendaks laenamist, katsetades uute innovaatiliste finantsinstrumentidega. Ma arvasin, et maailm on kavalaid finantstrikke piisavalt näinud.
Laima Liucija Andrikien
Härra juhataja, esmalt sooviksin ma südamlikult tänada meie Soome kolleegi Esko Seppäneni tema jõupingutuste eest, mis aitasid kaasa komisjonil ja nõukogul EIB laenude ja ühenduse garantiide osas kompromissile jõuda.
Nagu me kõik teame, annulleeriti pärast Euroopa Parlamendi võitu Euroopa Kohtus vastav nõukogu otsus, kuid see jäeti jõusse üheks aastaks, mille jooksul uus otsus vastu võetakse. Komisjon tegi kaasotsustamise protseduuri algatamise ettepaneku ning me kavatseme hääletada kolmepoolsetel läbirääkimistel kokkulepitud kompromissi ja selle kaasotsustamise protseduuri lõpetamise poolt.
Tähtis on meeles pidada, et EIB loodi algselt, et rajada ELis finantsoperatsioone. Seega on ühenduse tagatis EIBle kahjumi puhuks ning laenutagatised aluseks selle tegevustele väljaspool ELi. Täna arutluses olev ettepanek katab umbes 10-15% EIB tegevustest, s.o panga tegevused väljaspool ELi liitumist ootavates riikides, Vahemeremaades, Aasias, Ladina-Ameerikas ja Lõuna-Aafrikas. EIB tegevused on eriti olulised keskmise sissetulekuga riikides ning infrastruktuuri-, finants- ja kommertssektoris. Need EIB tegevused on globaalse finantskriisi ja majanduslanguse keskkonnas väga suure tähendusega.
Mul on hea meel, et oleme jõudnud kompromissini kõikides peamistes teemades, nagu näiteks otsuse uue ettepaneku esitamise tähtajas, milleks on nüüd 30. aprill 2010. aasta, ning samuti aegumisklauslis, mis on 18 kuud pärast tähtaega, 31. oktoobril 2011. aastal.
Euroopa Parlament muutis komisjoni ettepanekut, tõstes esile inimõiguste kaitsmise, energeetika mitmekesistamise, arengupoliitika, strateegiliste dokumentide taotlemise ning EIB strateegiate ja tegevuste suurema läbipaistvuse olulisust.
Me saavutasime hea tulemuse ning ma loodan, et homme võetakse see kompromiss vajaliku häälteenamusega vastu. Ma loodan kõikide selle täiskogu poliitiliste fraktsioonide toetusele.
Paulo Casaca
(PT) Härra juhataja, ma ühinen oma kaasliikmete aplausiga meie raportöörile selle suurepärase töö eest eelarvekomisjoniga ning selle eest, et tal õnnestus Euroopa Parlamendile välja võidelda need õigused ja privileegid.
Vastavalt Euroopa Kohtu otsusele 6. novembril 2008. aastal, on Euroopa parlamendil selles valdkonnas täielik kaasotsustamise voli. Lisaks sellele on Euroopa Investeerimispangal selge mandaat, et toetada jätkusuutlikku majandust ja sotsiaalset arengut, integreerida arengumaad maailmamajandusse, võidelda vaesuse vastu ning viia need riigid vastavusse õigusnormide, inim- ja põhiõigustega.
Kui me tagame, et EIB investeeringud aitavad neid eesmärke saavutada, siis me oleme kangelased.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Euroopa Investeerimispank on maailma suurim pank, ning on selge, et sellel on oluline roll majanduse arendamisel Euroopa Liidu siseturul ja väljaspool seda. Hetkel tehakse palju Euroopa Investeerimispanga funktsioonide laiendamise ettepanekuid. Ma olen majandus- ja rahanduskomisjoni liige, kuid ma ei suuda paljusid neid ettepanekuid isegi mitte meenutada. Tundub, et nüüd teavad kõik, mida Euroopa Investeerimispank peaks tegema. Samuti on olnud palju ettepanekuid, et hinnata ümber panga tegevusi väljaspool Euroopa Liitu. Raportööri koostatud dokument on mõeldud spetsiaalselt selleks, et pikendada ühenduse tagatiste kehtivus, et katta Euroopa Investeerimispanga kahjusid, mis on tekkinud Euroopa Liidust väljapoole laenamisel.
Ettepanekute suur hulk näitab selgesti, et ma vajame Euroopa Investeerimispanga tegevuste teemal laiemat arutelu ning suunda, kuhu need tegevused võiksid areneda. Ma loodan, et komisjon leiab aega, et uurida seda probleemi lähemalt Euroopa majandusliku stiimuliplaani üldises kontekstis. Mis puudutab Euroopa Investeerimispanga pakutavaid garantiisid, siis selleks, et võtta arvesse inimõiguste ja võrdse arengu aspekte, on kehtestatud palju täiendavaid tingimusi. See on tervitatav initsiatiiv, kuid Euroopa Liit peaks oma välispoliitikas võtma eesmärgiks panna kolmandate riikide pangad oma tegevusi teostama või läbi viima samuti vastavalt nendele põhimõtetele. Vaid siis on väljaspool Euroopa Liitu võrdse konkurentsi tingimused ja Euroopa Investeerimispank ei riski suurte kahjumitega.
Jean-Pierre Audy
(FR) Härra juhataja, härra volinik, härra Maystadt, minu esimene küsimus puudutab Euroopa Investeerimispanga kohta käivat raportit. Mind paneb imestama, kas parlamendi nõutud reguleerimise ja järelvalve missioon on kehtestatud? Lisaks sellele, härra volinik, ei saa ma aru, miks te artikli 105 alusel teile määratud algatuses nõukogu poole ei pöördu, et Euroopa Keskpank saaks sellise missiooni läbi viia. Teie vastused minule on olnud väga puiklevad, mis on minu arvates kahetsusväärne.
Ma pean puudutama ka tagatiste teemat. Ma ei saa aru, miks sellisel viisil tagatud garantiid ei hüvitata. Kogu planeeritud garantii on umbes 30 miljardit eurot, mis kujutaks endast liidu eelarve ressursside vähenemist vahemikus 30 kuni 100 miljonit eurot. Samuti ei saa ma aru, härra juhataja, miks eelarvekontrollikomisjon, kelle tegevusvaldkonda Euroopa Investeerimispanga tegevused jäävad, ei ole selles pangale garanteeritud tagatiste küsimuses oma arvamust esitanud.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Härra juhataja, Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank on kaks äärmiselt kaalukat institutsiooni, mis võivad abistada regionaalarengut nii Euroopa Liidus kui ka kolmandates riikides. Eriti selgelt on see näha täna finantskriisi ning selle tulemusena investeerimislaenude piiratud kättesaadavuse tingimustes.
Kui enamik pankasid vähendavad järsult laenamist ELi naaberriikide finantsprogrammidele, siis kaks eelnevalt mainitud panka teevad jõuliselt investeeringuid transpordi- ja keskkonnakaitsesektorisse.
Samal ajal on Euroopa Investeerimispank peamiseks laenuallikaks Euroopa väike- ja keskmise suurusega ettevõtetele. Praegusel raskel ajal jätkab see oma hindamatut tööstuse toetamist. Samuti on oluline, et Euroopa Investeerimispanga täide viidud kuus prioriteeti sisaldavad ka Euroopa Liidule jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energia tagamist.
Thomas Mirow
EBRD. - Härra juhataja, tänan teid raporti eest ja võimaluse eest jätkata komisjoniga novembris alanud arutelu. See on eriti õigeaegne ja tervitatav kolmel põhjusel.
Esiteks, majandus- ja finantskriisi kontekst muudab EBRD ja EIP tihedamale koostööle ergutamise olulisemaks kui kunagi varem. Kriisiolukord tähendab ka seda, et koostöö avalik-õiguslike rahvusvaheliste finantsasutuste vahel ei ole enam mitte ainult poliitikast lähtuv püüdlus, vaid eluliselt tähtis vajadus.
Erasektori krediidivoogude drastilise languse tõttu korraldasime eelmisel kuul koos Maailmapanga rühmaga koosoleku, et käivitada rahvusvaheliste finantsasutuste ühine meetmekava pangandussüsteemide ja Kesk- ja Ida-Euroopa reaalmajanduse toetamiseks.
Rahastamispaketi suurus on aastateks 2009 ja 2010 24,5 miljardit eurot, millest 6 miljardit pärineb EBRD-st. Meetmekavas tunnistatakse, et tõhus kriisile reageerimine Euroopa integreeritud finantsturgudel eeldab kiiret ja kooskõlastatud tegutsemist kõigi järgmiste sidusrühmade poolt: emapangad, millele kuulub suur osa piirkondade finantssektoritest, olulisemad kohalikud pangad, piiriüleste pangakontsernide päritoluriigi ja vastuvõtva riigi ametiasutused, Euroopa institutsioonid ja rahvusvahelised finantsasutused. Töötame koos nimetatud paljude sidusrühmadega, et kava rakendada ja kooskõlastus- ja koostöömehhanisme välja arendada.
Selline vajadusest välja kasvanud rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide koostöö toimib kõige paremini, seda võisime täheldada ka eelmise aasta augustis, kui meil tuli seista silmitsi Gruusia konfliktist tingitud panganduskriisiga.
Teiseks, Euroopa Liidu egiidi all pakuvad EBRD ja EIP vahelised koostööstruktuurid meile suurepäraseid uusi võimalusi koostööks.
Tooksin eelkõige esile praegu käivitatava Lääne-Balkani investeerimisraamistiku, samuti idapartnerluse, millest Euroopa Ülemkogu äsja teada andis ning mis kõik toetuvad heale koostööle, mille oleme juba saavutanud vastastikuse mõistmise memorandumi ja naabruspoliitika investeerimisrahastu raames.
Kõnealused EÜ fondide poolt toetatud algatused koondavad meid koostööd tegema konkreetsete projektide ja programmide raames iga institutsiooni tugevaimad külgi ühendades ning on suurepäraseks väljakutseks, mille käigus oma ühist tööd arendada.
Usun, et just kõnealuses kontekstis suudame leida tööjaotuse ning rakendada ühendatud ekspertteadmisi ja vajalikke koostöömehhanisme, sealhulgas ka teie soovitatud ühiseid standardeid.
Kolmandaks, ma käsitlen Euroopa Parlamendi seisukohti tervitatava panusena EBRD neljanda kapitalivarude läbivaatamise varajasesse etappi, viime läbivaatamise lõpule 2010. aasta mais Zagrebis toimuval aastakoosolekul.
EBRD on võtnud kriisi suhtes proaktiivse hoiaku: toetades kliente meie sihtriikides, laiendame oma vahendeid ja kavatseme 2009. aastal investeerida 7 miljardit eurot - üle 20% rohkem.
Samal ajal peame tunnistama, et ka meie riskid suurenevad. Praeguse olukorra täielikku mõju meie pangaportfellile ja ettevõtte arengule ei ole hetkel võimalik kindlalt ette näha. Kuid see, kui oluline on meie partnerlus EIP-ga ja Euroopa Liiduga meie sidusrühmade ja sihtriikidega seotud kohustuste täitmisel on kindlam kui kunagi varem.
Philippe Maystadt
Härra juhataja, daamid ja härrad, tahaksin kõigepealt teid veelkord tänada võimaluse eest jätkata seda konstruktiivset dialoogi, mis Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Parlamendi vahel nüüdseks juba mõned aastad on kestnud.
Mul on eriti hea meel võimaluse üle arutada kahte raportit, mida meile täna esitleti, sest need kaks raportit - härra Mitchelli ja härra Seppäneni omad - on huvitavad ja püstitavad väga asjakohaseid küsimusi. Loodan, et meil on hiljem võimalus nende küsimuste juurde tagasi pöörduda.
Täna seisame silmitsi erakordselt ulatusliku kriisiga - tõenäoliselt kõige tõsisema kriisiga pärast Teise maailmasõja lõppu -, ning seetõttu on täiesti mõistetav, et liikmesriigid kutsuvad EIP-d ja EBRD-d üles aitama kaasa kriisile Euroopa Liidu tasandil lahenduse leidmiseks. Te olete teadlikud, et kõnealuses kontekstis on meie sidusrühmad liikmesriigid palunud EIPl 2009. aastal oluliselt suurendada oma laenumahtu - see on esialgsete prognoosidega võrreldes 30% suurem - ja kõnealused täiendavad jõupingutused on suunatud peamiselt kolme valdkonda: esiteks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ette nähtud laenud pankadele; teiseks energiavaldkond, eelkõige kliimamuutuse vastu võitlemine; ning kolmandaks erimeetmed riikidele, keda kriis on enim mõjutanud.
Kuhu me oleme tänaseks jõudnud? Esitan teile statistika 2008. aasta viimase kolme kuu kohta - teisisõnu alates ajast, mil EIPle tehti esimesed pöördumised - ja 2009. aasta esimese kahe kuu kohta. Kõnealuse viie kuu jooksul laenasime üle 31 miljardi euro, 2007. aasta lõpu / 2008. aasta alguse sama perioodiga võrreldes kasvas laenusumma 38%. Kõnealusel lühikesel perioodil väljastati esimeses valdkonnas ehk väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ette nähtud laenudena 5,6 miljardit eurot. Paljud teist on rõhutanud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete abistamise olulisust käesolevas majanduskliimas. Me teeme kõnealuses valdkonnas erilisi jõupingutusi ja võin teile juba praegu öelda, et eesmärk, mis meile seati - väljastada 2008. ja 2009. aastal kõnealuseid laene summas 15 miljardit eurot - saab ületatud.
Teise eesmärgiga, energiavaldkonna ja kliimamuutuse vastu võitlemisega seoses oleme samuti täiendavaid jõupingutusi teinud, ning kõnealusesse konteksti tuleb paigutada autotööstuse rahastamine. Ütlen selgelt: kõnealuses sektoris rahastame keskkonnasõbralike autode alaste teadusuuringute, kõnealuste autode väljaarendamise ja tootmise projekte, st autosid, mis vastavad ELi uutele CO2 heite vähendamisega seotud standarditele.
Kolmandas valdkonnas, mille raames me abistame kriisist enim mõjutatud riike, oleme sama viiekuulise ajavahemiku vältel väljastanud laenudena 910 miljonit eurot Ungarile, 600 miljonit eurot Lätile, 1 miljard eurot Rumeeniale ja 1,1 miljardit eurot Leedule.
Seetõttu võin öelda, et oleme andnud endast parima, et vastata liikmesriikide üleskutsetele rakendada viivitamata kokkulepitud meetmeid. Härra Mirow juba viitas rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ühisele meetmekavale Kesk- ja Ida-Euroopa pangandussektori abistamiseks.
Laenumahtude suurendamine on muidugi olnud võimalik ainult tänu kapitali suurendamisele, milles meie aktsionärid kokku leppisid - liikmesriikidele ei lähe see midagi maksma. Otsustati siiski, et reservide kapitaliks muutmiseks peab meil olema aktsionäride luba.
Paljud teist on küsinud EIP kontrolli ja järelevalve kohta ja ma leian, et need küsimused on täiesti õigustatud. Kui üks finantsasutus niimoodi kasvab, siis on mõistetav, et tekivad küsimused selle kontrolli kohta. Toimib see, mis on juba paika pandud, ja mida polegi nii vähe: teatavas ulatuses on olemas sisekontroll ja eelkõige väliskontroll, mida teostab sõltumatu auditikomisjon, kes annab aru otse meie juhatusele. Lisaks näeb Lissaboni leping ette auditikomisjoni tugevdamise inimeste abil, kellel on tõendatud kogemused pankade järelevalve valdkonnas.
Kas me peaksime veelgi kaugemale minema? Tuletan teile meelde, et Euroopa Kontrollikoda kontrollib juba EIP tegevust alati, kui sellesse on kaasatud Euroopa Liidu eelarvest pärinevate vahendite kasutamine. Kas me peaksime liikuma edasi pankade ametliku järelevalvesüsteemi suunas? Seda eeldas proua Stauner. Härra Bullmann osutas, et asi ei pruugi olla nii lihtne. Igal juhul väärib see arutamist. Täna võin teile siin üksnes kinnitada, et EIP on täiesti valmis kuuluma ametliku pangajärelevalve alla, kui seda vajalikuks peetakse.
Praeguseks hetkeks oleme korraldanud koos Luxembourgi finantssektori järelevalvekomisjoniga teataval kujul mitteametliku järelevalve.
Vastuseks härra Audy'le tahaksin öelda, et tema poolt eelmisel aastal esitatud nõue pöörduda Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee (CEBS) poole on täidetud. Pöördusime küsimusega CEBSi poole, kuid sealt teavitati meid, et neil endil ei ole kõnealuses valdkonnas volitusi ja nad ei saa olla isegi nõuandja rollis. Seetõttu oleme endiselt nende kätes, kes sooviksid kõnealuses valdkonnas algatuse esitada. Ütlen veelkord, et me oleme algatustele avatud.
Lõpetuseks tahaksin öelda mõne sõna kahe institutsiooni vahelise koostöö kohta. Härra Mirow juba osutas, et koostöö edenes hästi, eriti Lääne-Balkanil ja meie idanaabritega, viimati Türgiga. Tahan vaid öelda, püüdes oma kõneaja piiridesse jääda, et me oleme täiesti nõus härra Mitchelli raporti soovitustega. Arvan, et ratsionaalsema ja funktsionaalsema tööjaotuse poole liikumine oleks mõlema institutsiooni ja laenajate ühistes huvides.
Härra Seppäneni raporti kohta tahaksin öelda, et me hindasime väga härra Seppäneni konstruktiivset lähenemist. Ta pakub välja ajutise lahenduse, mis võimaldab EIPl oma tegevust jätkata, kuid kehtestab ka kuupäeva, et arutada põhjalikult selle üle, milline peaks olema EIP roll väljaspool Euroopa Liitu. Selleks aruteluks kulub meil kindlasti aega ja ma usun, et see ettepanek on tulnud õigel hetkel.
Joaquín Almunia
Härra juhataja, tahaksin tänada kõiki parlamendiliikmeid, kes on käesoleva arutelu käigus sõna võtnud. Usun, et enamikus kõnedes väljendati ulatuslikku nõusolekut ja konsensust suuniste suhtes, mille kahe panga presidendid on just kehtestanud praeguse kriisi, aga ka võimaluste ajal. Oma vahendite ja meetmetega kavatsevad nad toetada Euroopa Liidu olulisi poliitikavaldkondi, nagu energiatõhusus, kliimamuutuse vastu võitlemine, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamine ja puhaste tehnoloogiate toetamine sektorites, mida kriis on tugevasti mõjutanud, näiteks autotööstuses.
Usun, et valdav enamik nõustub ka sellega, et tuleb võimalikult palju tõhustada mõlema panga tegevust kriisist enim mõjutatud või selle tõttu enim kannatavates piirkondades, nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool selle piire. Nõustun kõigi parlamendiliikmetega, kes on nõudnud pankadelt veelgi ulatuslikumat tegutsemist. Ma ei nõustu isikuga, kes ütles, et pangad peaksid tagasihoidlikumalt toimima või olema praegusel raskel ajal ettevaatlikumad. Arvan, et just sellistel aegadel nagu praegu on Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga olemasolu eriti õigustatud.
Tahaksin lõpetuseks peatuda mõne sõnaga pankade järelevalvel. Mind rõõmustab, et härra Maystadt näitas oma avatust, mida ma olen tema puhul juba varemgi täheldanud, kõnealuse küsimuse läbivaatamise ja sellele lahenduse leidmise suhtes, nagu eelmise aasta arutelus mainiti.
Komisjon on muidugi valmis härra Maystadtiga kohe koostööd tegema, et teha kindlaks kõige tõhusamad ja samal ajal meie eeskirjadele vastavad vahendid, et kõnealune küsimus lahendada, eriti ajal, mil nii EIP kui ka EBRD peavad tuginema turgudele, kus on varasemate aastatega võrreldes raskem soodsatel tingimustel ja kõrgeima võimaliku määraga rahastamisvahendeid koguda, nii nagu mõlemad pangad peaksid tegema.
Gay Mitchell
raportöör. - Härra juhataja, tahaksin tänada komisjoni volinikku, pankade presidente ja kõiki parlamendiliikmeid nende osaluse eest käesolevas arutelus.
Tahaksin vastusena märkida lühidalt kolme punkti. President Maystadti märkused, et EIP täiendav rahaline toetus võimaldab kiireid väljamakseid ja aitab kaasa reaalmajandusele, kaitstes häid projekte ja aidates elujõulisi ettevõtteid praegusel raskel ajal, on väga julgustavad. Minu arvamus on, et me peame aitama ellujäämise nimel võitlevaid ettevõtteid nii palju kui võimalik, andma neile ettevõtte pinnalpüsimiseks ja töökohtade kaotamata jätmiseks vajalikku laenu.
Raportis kutsutakse siiski üles valvsusele seoses EIP laenude kasutamisega kommertspankade poolt ning nõutakse sellega seoses kommertspankade ja EIP vahelist tegevusjuhendit. Loodan, et parlamendiliikmed võtsid selle juba tehtud märkuste põhjal teadmiseks.
Teiseks, praegu valitseb Euroopas kartlik suhtumine: mõnedes riikides langevad jätkuvalt eluasemete hinnad ja inimesed koguvad sääste. Nappuse mõju vastu võitlemiseks peame hakkama rääkima majanduse taastumisest. Me ei pööranud piisavalt tähelepanu praeguse kriisi saabumisele. Nüüd ei pööra me jälle piisavalt tähelepanu. Taastumine on tulemas: kas selle aasta lõpus või järgmisel aastal, aga see tuleb. Me peame majanduse taastumisest rääkima hakkama ja selleks ettevalmistusi tegema, eelkõige olema piisavalt konkurentsivõimelised, et seda ära kasutada. Kutsun täna siia kogunenud kolme institutsiooni tungivalt üles seda tegema.
Ja viimane punkt - EIP ja EBRD peavad teiste rahvusvaheliste ja piirkondlike finantsasutustega - Maailmapanga, Aasia Arengupanga ja Aafrika Arengupangaga - koostööd tegema, et edendada arengut Euroopast kaugemalasuvates piirkondades. Kõnealustel pankadel on positiivne mõju seoses arengumaadele abi andmisega, kuid ma arvan, et kõnealust mõju tuleks täiendavalt analüüsida.
Maaomandi rahastamine võiks olla EIP volituste kohaselt abikõlblik investeerimiskulu. Olen selle küsimuse tõstatanud mitme korral. Ma olen ise pärit riigist, mis on kannatanud näljahäda. Kogesime paljuski seda, mida praegu kogevad inimesed Aafrika riikides. Iirimaa kirdeosa muutis see, et inimesed investeerisid ühesugustesse väikestesse maalappidesse.
Kaaluge seda eeskuju arengumaade puhul. Me vajame neid tulevaste kaubanduspartneritena ja ma kutsun mõlemat panka üles kaaluma seda, mis ma ütlesin, sest ma arvan, et see oleks viis arengumaade aitamiseks. Kõnealuse küsimuse tõstatas siin täna mõned minutid tagasi Suurbritannia peaminister ja ma soovitan seda märkimisväärse punktina mõlemale pangale.
Tänan, härra juhataja, võimaluse eest arutelule vastata. Loodan, et jätkame Euroopa hüvanguks vastastikuse koostöö õhkkonnas.
Esko Seppänen
raportöör. - (FI) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, täheldan, et parlamendiliikmete seas valitseb Euroopa Investeerimispanga välislaenude andmise volituste õigusliku aluse suhtes ulatuslik konsensus.
Kuna EIP esindajad saabusid hiljem ja ei kuulnud mu esialgset kõnet, tahaksin juhtida nende tähelepanu asjaolule, et küsimus otsustatakse nüüd kaasotsustamismenetluse teel ja Euroopa Parlament ei ole enam nii kergesti mõjutatav, nagu ta siiani EIPga seotud küsimuste puhul oli.
EIP ei saa enam tulevikus loota väheste teda alati usaldavate parlamendiliikmete toetusele. Kaasotsustamismenetluse korral on vaja Euroopa Parlamendi ulatuslikku toetust. Et seda saavutada, peab EIP muutma oma tavad Euroopa Parlamendi suhtes konstruktiivsemaks, kui need praeguste volituste kaalumisega seoses olid. Loodan, et see sai nüüd pangale selgemaks ning pank mõistab parlamendi edastatud sõnumit. Kõik on hea, mis hästi lõpeb.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 25. märtsil 2009.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Paolo Bartolozzi  
kirjalikult. - (IT) EIP roll Euroopa arengu- ja ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel on muutunud üha olulisemaks.
Kuigi EIP on minevikus saanud mõningase kriitika osaliseks, sest leiti, et pank kaugeneb Euroopa Liidu taotletud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkidest, kuna keskendub eelkõige avalik-õiguslikele organitele, siis 2007.-2013. aasta arengu- ja ühtekuuluvuse väljavaateid arvesse võttes näib, et pank muudab oma kurssi.
Tehes tihedamat koostööd Euroopa Komisjoniga, näitab EIP end täna kui kaasaegne ja dünaamiline pank, seda seetõttu, et kasvanud on Euroopa vähem soodsate piirkondade sotsiaalmajanduslikku tasakaalu taastada aitavate finantsprojektide arv. Meetmete rakendamisega seoses on meil eriti hea meel näha, et kehtestatud on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamise mehhanismid, mis aitavad neil tänu paremale finantsturgudele juurdepääsule oma investeeringuid suurendada.
Lisaks praegu juba rakendatavale Euroopa Komisjoni poolt kehtestatud meetmepaketile VKEde aitamiseks peab EIP pakkuma lisandväärtust ning võimaldama VKEde tegevuse kiiremat elavnemist ja arengut, kuna VKEd on Euroopas peamiseks ja asendamatuks uute töökohtade allikaks.
Alexandru Nazare  
Peamine küsimus, mida kõnealune raport käsitleb, ei ole mitte ühenduse tagatis iseenesest, vaid pigem EIP poolt antava rahastuse tõhusam kasutamine. EIP roll ELi majanduslikku arengut toetava vahendina on vaieldamatult oluline. ELil on välissuhete valdkonnas mitmeid rahastamisvahendeid ja EIP tegevus peab neid täiendama.
Rahastamisprioriteetidega seoses on mul hea meel märkida, et raporti praegune versioon sisaldab ka minu ettepanekut lisada vajalik täpsustus Ida-Euroopa ja Taga-Kaukaasia energeetikasektori projektide kohta, täpsemalt et need peavad olema "kooskõlas ühenduse poliitiliste eesmärkidega mitmekesistada energiaallikaid ning eesmärgiga tagada tarbijatele stabiilsed ja ohutud ressursid”.
Mul on hea meel selle üle, et Euroopa valitsusjuhid saavutasid Euroopa Ülemkogul konsensuse käsitada energeetikaprojektide ELi-poolset rahastamist osana majanduse taastamise kavast. Samuti on mul hea meel selle üle, et Nabucco projekt jäi kompromissi käigus alles ning kuulutati energeetikasektori prioriteetseks projektiks. Loodan, et kaasatakse ka EIP, nii et projektile leitakse piisav rahastus ja et alates 2013. aastast saame hakata Kaspia merest Euroopasse gaasi tarnima.
