Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel
President
Järgmisena on kavas üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel vastavalt kodukorra artiklile 144.
Nickolay Mladenov
(BG) Austatud juhataja, kolleegid,
loodusõnnetused, mille tunnistajaks me sel aastal Euroopas olime, tõestavad vajadust kahe olulise muutuse järele viisis, kuidas me kõnealuste probleemidega tegeleme. Esiteks on vaja kehtestada paindlikumad mehhanismid riikide abistamiseks loodusõnnetustest taastumisel. Teiseks paljastavad kõnealused probleemid vajaduse luua Euroopa kiirreageerimisüksused, et täiendada selliste õnnetustega silmitsi seisvate riikide tegutsemisvõimet.
Sel aastal kannas minu kodumaa Bulgaaria nii tulekahjude kui ka üleujutuste käes. Kui valitsus palus Euroopa Liidu liikmesriikidelt abi tohutute tulekahjude kustutamiseks riigi ühe suurema linna, Stara Zagora, ümbruses, ei saanud ta seda, kuna nende tegutsemisvõime oli hõivatud. Selle asemel sai Bulgaaria kahepoolse kokkuleppe alusel abi Venemaalt. Kõnealune seik kahjustas oluliselt Euroopa Liidu mainet minu riigis. Seepärast palun teil kõigil pöörduda Euroopa Komisjoni poole palvega viia läbi põhjalik analüüs ja teha esialgseid ettepanekuid Euroopa ühisüksuste loomiseks, et abistada liikmesriike katastroofide ja õnnetustega toimetulekul. Tänan teid.
Ioan Mircea Paşcu
Härra president, rahvusvaheline terrorism väljendab globaliseerumise tumedat poolt. Terroristid kuritarvitavad meie riikide poolt antud demokraatlikke vabadusi, nagu vabadus reisida, uudiseid kajastada, ja kodanike õigusi, et saavutada oma eesmärke hirmu ja süütute inimeste vastu suunatud vägivalla kaudu.
Kõnealuse probleemiga tegelemisel tuleb teha jõupingutusi, et täielikult paljastada terrorismi salajased mehhanismid, sealhulgas selle usulised, ühiskondlikud ja isegi tsivilisatsiooni juured ning neid mõista. Demokraatlikes riikides teeme me antud valdkonnas juba alguses vea. Sel ajal kui meie üritame päästa elusid, tahavad terroristid tuua oma tegevusega võimalikult palju ohvreid, lootes manipuleerida emotsioonidega, mida tekitavad meie telekanalites näidatavad pildid veresaunast.
Me peame tegema vahet enesetapu terroristil ja tema värbajal. Väga tihti ei ajenda enesetapu terroristi selline vihkamine, nagu see, mis iseloomustab tema värbajat, vaid lubadus igavesest õnnest, mis saabub pärast kangelaslikku surma ja mida värbaja poliitiliselt ära kasutab.
Ennetamine on parem kui sündmusele reageerimine. Seepärast peame me saavutama õige tasakaalu terrorismivastase võitluse koheste ja pikemaajaliste vajaduste vahel. Me peame tugevdama meie riikide vahelist luurealast, politsei- ja õigusalast koostööd, tegeldes samaaegselt terrorismi struktuuriliste põhjustega, eriti riikides, kust värvatakse enim selliste aktide täideviijaid.
Alexandru-Ioan Morţun
(RO) Härra president, pärast kümmet aastat poliitilist vangistust kutsuti Moldova Vabariigi Ilaşcu rühma liikmed hiljuti Euroopa Parlamenti, kus nad kuulas ära inimõiguste allkomisjon. Adrian Ivanţoc, Tudor Petru Popa ja Alexandru Leşko rääkisid pisarsilmil piinamistest, mida nad Transnistria vanglates talusid, ning seal aset leidnud korduvatest väärkohtlemistest ja inimõiguste rikkumistest. Nad kutsusid Euroopa Ühendust üles võtma rohkem meetmeid piirkondliku konflikti lahendamiseks, selleks et rakendada kõiki rahvusvahelisi lepinguid ja kokkuleppeid, eriti neid, mis tagavad Vene vägede taganemise Transnistriast. Et muuta kõnealused seaduslikult õigustatud soovid tegelikkuseks, peaks Euroopa Parlament ühinema Inimõiguste Helsingi Komisjoniga ja toetuma sellele, kui ta esitab reaalseid meetmeid valitsusväliste organisatsioonide toetuseks Moldovas, julgustama ja toetama ajalehtede ja ajakirjade avaldamist kõnealuses piirkonnas ning ehitama ringhäälingusaatjate võrgu Dnestri jõe paremale kaldale, et tagada seal Moldova riiklike raadio- ja telekanalite ülekanded. Ja lõpuks on olemas soov radikaalselt muuta viisi, kuidas toimuvad läbirääkimised Transnistria probleemi osas. Euroopa Liit ja ka Rumeenia kui liikmesriik peavad vaatlejastaatuse muutma täisliikmestaatuseks.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Härra president, mõned kuud tagasi võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni, milles mõisteti hukka ksenofoobia ja rahvusluse tõus Euroopas. See, kuidas kõnealuses dokumendis teatavaid riike, sealhulgas Poolat koheldi, oli põhjendamatult karm ja ebaproportsionaalne võrreldes probleemi ulatusega.
Rassilise vihkamisega seotud probleeme tuleb aga loomulikult väga tõsiselt käsitleda. Seepärast olen ma üllatunud, et Euroopa Komisjon ei võta otsustavaid meetmeid mõnes liikmesriigis tõusu teel olevate fašistliku iseloomuga erakondade vastu. On isegi riike, kus selliste erakondade esindajad on piirkondlikul tasandil valitavas ametis. Kõnealuste erakondade ründesalgad solvavad tänavatel välismaalasi ja teevad avalikke avaldusi piiride ülevaatamiseks.
Tegemist on tõsise probleemiga, mis peamiselt puudutab liidu mitmeid nn vanu liikmesriike. Asjaomased riigid oleksid pidanud kõnealuse probleemiga tegelema ammu aega tagasi, ja ometi näitavad ühenduse juhid näpuga uutele liikmesriikidele isegi kõige tähtsusetumate juhtumite korral.
Willy Meyer Pleite
- (ES) Härra president, 12. augustil põrkasid Gibraltari väinas kokku kaubalaev New Flame ja naftatanker Torm Gertrud. See on juba üheksas õnnetus maailma ühel hõivatuimal laevateel, mida kasutab rohkem kui 100 000 laeva aastas.
Õnnetus osutab tungivale vajadusele luua Hispaania Kuningriigi, Ühendkuningriigi ja Gibraltari vahel sadamajärelevalve ja -kontrolli asutus. Sellise laevaliikluse kontrolli puudumine ohustab inimelusid ja loomulikult kujutab ohtu kohalikule keskkonnale.
Kuni praeguseni me ei tea - ja ma arvan, et Euroopa Komisjon peaks nõudma, et teada saada -, mida uppunud kaubalaeval veeti: 27 000 tonni vanametalli, mis võib-olla on ohtlik, saastunud vanametalli.
Minu arvates on kõige olulisem, et Euroopa Parlament ja komisjon nõuaksid Hispaanialt, Ühendkuningriigilt ja Gibraltarilt kõnealuse järelevalve- ja kontrolliorgani loomist.
Ian Hudghton
Härra president, ma soovin juhtida tähelepanu innovatsioonile Euroopa merekaitses. Laupäeval algatas Šotimaa esimesena Euroopas vabatahtliku püügipiirkondade reaalajas sulgemise süsteemi eesmärgiga kaitsta tursavarusid. Kõnealune süsteem, mis töötati välja Šoti valitsuse ja Šoti kalandussektori ühisalgatusena, annab loodetavasti eeskuju tulevastele merekaitseprojektidele. Ma saan aru, et Šoti valitsus on alustanud koostööd oma Taani ja Norra ametivendadega eesmärgiga õppida kõnealusest konkreetsest projektist.
Ühine kalanduspoliitika on Šotimaa jaoks senini olnud üks suur ebaõnnestumine ja ma usun kindlalt, et kalanduse haldamise tulevik ei seisne mitte Brüsselist tulevas keskses kontrollis, vaid kalapüügiriikide vahelises otseses koostöös. Šoti valitsus ja kalandussektor väärivad tunnustust sellise uuendusliku lähenemisviisi kasutamise eest antud küsimuses. Ma loodan, et detsembri ülemkogul võetakse nende vabatahtlikke jõupingutusi arvesse, tunnustatakse ja tasustatakse neid.
Urszula Krupa
(PL) Härra president, natside sissetung Poolasse 1. septembril 1939 oli järjekordne minu kodumaa suhtes toime pandud vägivallaakt. Järgneva kuue sõja-aasta jooksul hukkus enam kui kuus miljonit poolakat. See moodustas 17% Poola rahvaarvust, mis sel ajal ulatus 35 miljoni inimeseni.
Kaks nädalat hiljem, 17. septembril 1939 ründas Poolat Molotov-Ribbentropi pakti alusel ka Nõukogude Liit. Enam kui 22 000 Poola intellektuaalse eliidi hulka kuuluvat inimest kaotas oma elu kuulilasuga pähe nõukogude sõduritelt, kes seejärel pikkade aastate jooksul minu kodumaad okupeerisid. See selgitab, miks miljonid minu kaasmaalased olid täis lootust, kui me oma iseseisvuse taastasime. Hoolimata paljudest ilusatest sõnadest ja liidu loosungitest võrdsete õiguste ja mittediskrimineerimise kohta, ründavad teatavad Saksamaa poliitikud ja osa Saksa meediast siiski minu kodumaad, Poola rahvast, Poola valitsust ja katoliiklikku meediat, eriti raadiot Maryja. Eelöeldu tõestab, et Poola-vastane agressiivne meelestatus püsib endiselt.
Poolasse sissetungi aastapäeval ja nii elavate kui ka surnute nimel kutsun üles lõpetama kõnealust vägivalda, mida võidakse kasutada katsena saavutada eesmärgid, milleni jõudmine osutus võimalikuks sõja kaudu.
President
Tänan teid. Lepitus on Euroopa jaoks jätkuvalt oluline ülesanne.
Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc
(RO) Härra president, minu sõnavõtt puudutab rumeenlaste õigusi Serbias ja Bulgaarias. Doonau jõe paremale kaldale jääv territoorium Loode-Serbias ja Loode-Bulgaarias, sealhulgas piirkond Ratani mägedest Doonau jõeni ning Moraavia orust Timoci oruni Serbias on peamiselt asustatud rumeenlastega. Nad moodustavad enam kui 300 000 inimesest koosneva vähemuse, elades rohkem kui 130 väikeses ja keskmise suurusega külas ja 20 linnas. Neid ei tunnistata rahvusvähemuseks, neil puudub võimalus pidada jumalateenistusi või saada haridust oma emakeeles. Neile ei õpetata koolides rumeenia keelt. Rumeenia keelt, kirjandust ja ajalugu õpitakse kodudes poolsalajastes tingimustes. Ainuke rumeenia kirik Mălăiniţas lammutatakse peatselt. Inimõiguste Helsingi Komisjon Serbias on juhtinud tähelepanu seal elavate rumeenlaste meeleheitlikule olukorrale ning nende õigusele säilitada oma rahvuslik identiteet. Siinkohal kutsun ma Euroopa institutsioone üles uurima kiiremas korras kõnealust olukorda ja sekkuma, et tagada Rumeenia vähemuse õiguste austamine Serbias ja Bulgaarias.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Härra president, Euroopa Liidu lepingu artiklis 29 määratletakse terrorismi tõsise kuriteona. Euroopa Liidu lepingus liigitatakse terroristlikeks kuritegudeks teod, mille mõjul satuvad ohtu inimelud, mis propageerivad vägivalda ja mille eesmärgiks on inimeste hirmutamine. Selle, mida me oleme näinud Budapestis koos Ungari kaitseüksuse (Hungarian Guard) loomisega, võib arvata kõnealuse määratluse alla. Ungari kaitseüksuse juht on sel puhul teinud mõned täiesti šokeerivad avaldused, väljendades muret Slovakkia ja Rumeenia üle - kaks riiki, kus asuvad Ungari kogukonnad -, mis võivad väidetavalt rünnata Ungarit. Ma arvan, et sellised organisatsioonid ja äärmuslikud meetmed julgustavad separatistlikke liikumisi vähemuste seas, kelle puhul on juba täheldatavad autonoomiat toetavad trendid, ning selline olukord ei ole kooskõlas ühe ELi liikmesriigi õige käitumisega. Sellised organisatsioonid tuleks laiali saata ning Ungari kaitseüksuse poolt väljendatud suhtumisega sarnased hoiakud keelustada ja seadusega karistada. Seetõttu võtan ma vabaduse kutsuda ELi institutsioonide juhte üles selliseid hoiakuid kindlalt hukka mõistma ning paluma Euroopa Põhiõiguste Ametil koostada faktidel põhineva aruande ja kontrollida olukorda, millega Ungaris elavad vähemused silmitsi seisavad.
Bernard Poignant
(FR) Härra president, meie eri maades toimuvad dramaatilised sündmused toovad meid tagasi Euroopa kohustuste juurde. Selline on olukord ka minu kodumaal, kus kaubalaev põhjustas ühe kaluri surma. Kõnealune juhtum toob meid mereohutuse juurde, ning nüüd teavad prantslased, kus asub Kiribati Vabariik. Ma palun teil heita pilk atlasesse: seda ei teata väga hästi, kuid see on mugavuslipp. Euroopa Liit peab kiiremas korras karmistama oma suhtumist mugavuslippudesse, kiirendama õigusaktide loomist Erica III paketis, koostama "Erica IV” paketi meremeeste koolitus- ja töötingimusi puudutavate sotsiaalküsimuste kohta, ning tagama samaaegselt liikmesriikide tegevuse parema kooskõlastatuse Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis.
Tegemist on vana probleemiga, mis sagedaste intervallide tagant pead tõstab, kuid paljud õnnetused toovad meid ikka ja jälle selle juurde tagasi. Ma palun teid, volinik, ning nõukogu esindavat härrat või prouat, kes täna siit puudub, suurendada sellesuunalisi jõupingutusi.
Silvia Ciornei
(RO) Härra president, 18. oktoobril 2007 korraldab Euroopa Komisjon ELi inimkaubanduse vastase päeva. Ma soovin väljendada oma heameelt selle algatuse üle, mis toob kõnealuse tundliku ja suures osas tundmatu probleemi - mille ohvriks langeb aga igal aastal umbes kaks ja pool miljonit inimest - Euroopa kodanike tähelepanu alla. Seepärast tahaksin veel kord juhtida tähelepanu asjaolule, et edukate tulemuste saavutamiseks inimkaubanduse vastases võitluses peavad liikmesriigid oma jõupingutusi tõhusamalt koordineerima. Praegu ei võimalda seda riikide seadused. Siiski on liikmesriikidele kättesaadav 2005. aasta Euroopa Nõukogu konventsioon inimkaubanduse vastase tegevuse kohta, mille puhul on tegemist kõige ulatuslikuma õigusliku vahendiga võitluseks kõnealuse nähtusega. Siiski on praeguseni 27 liikmesriigist vaid 18 konventsioonile alla kirjutanud ja üksnes 3 liikmesriiki selle ratifitseerinud. Seetõttu võtan vabaduse paluda Euroopa Komisjonil taotleda nõukogult volitus allkirjastada konventsioon inimkaubanduse vastase tegevuse kohta Euroopa Ühenduse nimel. Härra president, inimkaubandus on tõsine inimõiguste rikkumine. Me peame kohe minema sõnadelt tegudele. On tulnud aeg tegutseda, et teha lihtsamaks kaubitsejate karistamine, ning kaitsta ohvrite õigusi. Inimkaubanduse ohvreid müüakse ja müüakse edasi, neid koheldakse kaasaegses Euroopas kui orje - Euroopas, mille kohta me uhkusega ütleme, et see põhineb inimõiguste austamisel.
Stanisław Jałowiecki
(PL) Härra president, alustuseks tahaksin avaldada südamlikku kaastunnet Kreekat ja teisi riike tabanud loodusõnnetuste ohvrite sugulastele. Minu südames on valu ja kaastunne. Elasin ise 10 aastat tagasi läbi katastroofilise üleujutuse ja tean väga hästi, mida see endaga kaasa toob.
Kahjuks toimub loodusõnnetusi pidevalt. Seetõttu on Euroopa kiirreageerimisüksuste loomine eriti vajalik. Ma toetan tugevalt selliste üksuste loomist esimesel võimalusel. On imelik, et me ei väljenda praktiliselt mitte mingit vastupanu tervele reale Euroopa ametite rajamisele, isegi kui praeguseks on olemas juba mitu tosinat bürokraatlikku üksust. Kui on aga kaalul inimelud, esitame lugematul hulgal kahtlusi. On aeg nendest üle saada ja moodustada Euroopa üksused, võttes eeskujuks ÜRO nn sinised baretid, asendades need näiteks punaste või valgete barettidega. Kõnealuste üksuste ülesandeks oleks meid kaitsta pigem looduse jätkuvate ohtlike pealetungide kui inimeste eest.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Elu on kiiresti tõestanud professionaalselt põhjendatud argumentide õigsust, mille nimel mina koos oma kolleegidega Euroopa Parlamendist oleme võidelnud Euroopa Komisjoni ja tema otsuse vastu lõpetada maisi sekkumiskokkuost.
Komisjon oli mures, et sekkumiskokkuostu süsteemi ei saa maisi ülejäägi tõttu säilitada, kuigi turusuundumused sellele ei osutanud. Komisjon ostis maisi kokku 101 euro eest ja müüb seda nüüd kahekordse hinnaga ning saab seega kogu maisi sekkumiskokkuostust märkimisväärset kasu, samal ajal kui Euroopat tabas põud ja karjakasvatajatel on teraviljast puudu. See seab kahtluse alla liidu usaldusväärsuse: endiselt on olemas varud, kuid rahvusvahelised spekuleerijad ostavad neid kokku, samas kui ausad karjakasvatajad ei ole suutelised oma loomadele piisavalt sööta ostma. Selline olukord õõnestab usaldust Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu vastu.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Härra president, kallid kolleegid, Rumeenia valitsus määras Euroopa Parlamendi valimiste kuupäevaks 25. novembri 2007. Võib öelda, et sel päeval oleme tunnistajaks ajaloolisele hetkele. Rumeenia kodanikud saavad otse valida Euroopa Parlamendi liikmeid. Kõnealune päev testib meie tõsidust ja meie pühendumust ELi liikmesriigiks olemisele. Rumeenias on valimiskampaania võimalus pidada arutelusid huvipakkuvatel teemadel seoses Euroopa Liiduga, nagu ELi tulevik, Euroopa põhiseaduse leping, järgmine laienemine, sisereformid, Euroopa institutsioonide tõhusus, vaba juurdepääs tööturule. Need peaksid olema teemad, mille üle arutletakse valimiskampaania ajal, mitte politiseeritud teemad, mida ei lisata kodanikule suunatud igapäevaste küsimuste hulka: oodatavad valimised, umbusalduse algatus, põhjendamatud poliitilised rünnakud. Arutelude kvaliteedi parandamiseks valimiseelsel perioodil ja valimiskampaania ajal kutsun ma siinkohal kogenud parlamendiliikmeid - sõltumata nende poliitilistest vaadetest - üles külastama enne valimisi Rumeeniat, et lisada Euroopa Parlamendi kampaania päevakorda need Euroopa teemad, mille üle tuleks järjepidevalt ja tõsiselt arutleda nii Rumeenias kui ka teistes ELi liikmesriikides.
Hélène Flautre
(FR) Härra president, soovin teid teavitada praegu Agrigentes, Sitsiilias toimuvast kohtuprotsessist seitsme Tuneesia kaluri üle, keda süüdistatakse ebaseaduslikule sisserändele kaasaaitamises, hoolimata sellest, et 8. augustil päästsid nad 44 inimest, sealhulgas 11 naist, kellest kaks olid lapseootel, ning kaks last. Nüüd süüdistatakse neid ebaseaduslikule sisserändele kaasaaitamises ja see toimub Euroopa pinnal. Ma arvan, et Euroopa Parlament peaks praegu asetleidva solidaarsuse kuriteoks tõlgendamise, nagu antud kohtuprotsess näitab, hukka mõistma. Delegatsioon peaks Agrigentesse sõitma sel reedel ning mul ei jää muud üle, kui vaid julgustada delegatsiooni liikmeid ja nende juhti, teid, härra president, väljendama oma toetust nendele seitsmele Tuneesia kalurile.
Kathy Sinnott
Härra president, sel nädalal tulevad uuesti Euroopa Parlamenti vabaduse eest sõitjad (Freedom Drivers). Vabaduse eest sõitjad on puudega ja teistest suuresti sõltuvad inimesed, kes tahavad nautida samasugust liikumisvabadust kui kõik teised kodanikud ja mida Euroopa esindab. Nad tulevad palvega võtta vastu õigusakt, mis võimaldaks neile sellist liikumisvabadust.
Vabaduse eest sõitjad selgitavad Euroopa Parlamendile, milliste takistustega nad silmitsi seisavad. Paljud kõnealustest takistustest on meie endi põhjustatud ning nende kaotamine peaks olema väljakutse sellele parlamendile ning rahvastele ja inimestele, keda me esindame. Minu väljakutse teile, austatud volinik, on, et see on kolmas aasta, kui nad meid külastavad, kuid väga vähe on muutunud. On tõsi, et me oleme parandanud lennureisijate õigusi, kuid peale selle on meil neile vähe öelda. Millal on lootust näha kauaoodatud puudeid käsitlevat direktiivi, mis annaks seadusandliku jõu puuetega inimeste võrdõiguslikkusele?
Anna Záborská
(SK) Enne Euroopa Liiduga ühinemist arvasid mõned inimesed Kesk-Euroopas, et liikmelisus lahendab kõik meie probleemid. Seda ei ole juhtunud. Kuigi liit loodi rahu kaitsmiseks Euroopas, pean ma tähelepanu pöörama olukorra radikaliseerumisele Ungaris. Nn "Ungari kaitseüksuse” liikmed andsid mõned päevad tagasi vande. Kaitseüksuse juhid räägivad ühisest piirist kõikidele ungarlastele ning selle põhikirjas räägitakse kohustuslikust relvatreeningust. Nad kannavad vormiriideid ja saavad toetust eelmise valitsuse ministrilt. Slovakkia ja Ungari vahelised suhted on viimasel ajal halvenenud.
Mõni kuu tagasi keeldus Ungari peaminister kohtumast oma Slovakkia ametivennaga ja taas on kuulda jutte II maailmasõja tulemuste ülevaatamisest. Ma kutsun Ungari valitsust üles võtma meetmeid poolsõjalise kaitseüksuse vastu ja seda laiali saatma. Meie oleme Slovakkias sarnase radikaalse organisatsiooni ebaseaduslikuks tunnistanud. Seda tüüpi rühmitustel ei ole kohta 21. sajandi Euroopas. Lepitus ja vastastikku andekspalumine on mõlema riigi huvides: Slovaki ja Ungari katoliku kiriku piiskopid andsid meile eelmisel aastal Ostrihomis eeskuju, milline näeb välja äärmuslusele "ei” ütlemine praktikas.
Evgeni Kirilov
Härra president, minu kolleegid ja mina olime hiljuti Frankfurdi lennujaama terminalis 1B tunnistajaks väga imelikule nähtusele. Bulgaria Air'iga Sofiasse lendavad reisijad pidid läbima kaks järjestikust täiesti ühesugust turvakontrolli.
Küsimusele, miks reisijad pidid seisma kaks korda pikas järjekorras, et läbida sama turvakontrolli protseduur, sain ma terminali ametnikelt absurdse seletuse, et Frankfurdi lennujaam on üle koormatud ja kahekordne kontroll on vajalik mujalt saabuvate lisareisijate kontrollimiseks.
Usaldusväärne allikas teavitas mind hiljem, et kõnealuseid topeltkontrolle rakendatakse teatavatel nädalapäevadel terminalis B1 lendude suhtes järgmistesse ELi riikidesse: Bulgaaria, Poola ja Rumeenia.
Härra president, ma ootan komisjonilt reageerimist kõnealusele tavale, sest see ei puuduta mitte üksnes lennureisijate õigusi, vaid ka Euroopa kodanike inimõigusi.
Maria Petre
(RO) Euroopa Liidu ühinemislepingus võttis Rumeenia kohustuse korraldada enne käesoleva aasta lõppu Euroopa Parlamendi valimised. Kahjuks lükkas Rumeenia valitsus Euroopa Parlamendi valimiste algse kuupäeva, s.o 13. mai, edasi 25. novembrile. Analüütikud väidavad, et peamine edasilükkamise põhjus oli teatavate poliitiliste erakondade, sealhulgas valitsevate erakondade hirm valimistulemuste pärast. Rumeenia vanasõna ütleb, et "sa saad joosta, kuid sa ei saa end varjata”. Rumeenia valitsus ei karda mitte üksnes kõnealuseid valimisi, vaid kahjuks ka naisi. Valitsuses ei ole naisi ja see on ELi liikmesriikides midagi üpris iseäralikku. Rumeenia praeguse 35 Euroopa Parlamendi liikme hulgas on 12 naist. Pärast novembri valimisi peaksid poliitilised erakonnad olema võimelised muutma naiste ja meeste suhtarvu ning määrama Euroopa Parlamenti vähemalt 18 naist. Ma kinnitan teile, et Demokraatlik erakond - kui Euroopa Rahvaerakonna liige - tegutseb sel viisil. Seepärast tahaksin Rumeenia peaministrile meelde tuletada, et 1. jaanuarist saadik on Rumeenia osa Euroopa Liidust ning et 2007. aasta on Euroopa võrdsete võimaluste aasta.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Härra president, eelmisel nädalal avaldasid Euroopa Komisjoni peakorteri ees Brüsselis meelt Poola ametiühingu liikmed Gdanski laevatehasest.
Juulis esitas Euroopa Komisjon ultimaatumi, andes Poolale aega ühe kuu, et esitada kavad laevatehase tootmisvõimsuse vähendamiseks. Komisjon nõuab Gdanski laevatehase kolmest ellingust kahe sulgemist, kui laevatehaselt ei nõuta alates 1. maist 2004 Poola valitsuselt saadud riigiabi tagastamist. ELi volinikud väidavad, et komisjoni kavatsus on laevatehast kaasajastada, mitte sulgeda. Tegelikult aga muudaks selline drastiline tootmisvõimsuse vähendamine koos kolmest ellingust kahe sulgemisega tehase mittetulusaks. Praktiliselt kaoks selle tulemusel väga palju töökohti, millele järgneks lõpuks laevatehase kokkuvarisemine.
Gdanski laevatehas ei ole pelgalt üks tavaline laevaehitusrajatis, mis annab tööd väga paljudele inimestele. See on ka Poola kaasaegse ajaloo ja meie ühinenud Euroopa üks kõige tähtsamaid sümboleid, täpsemalt Solidaarsuse liikumise sünnikoht.
Euroopa Parlament peaks nõudma Euroopa Komisjonilt kõnealusele olukorrale sobiva lahenduse otsimist - sellise, mis tähtsustaks tehase ja selle töötajate heaolu. Meie oma rollis Euroopa ühiskonna häälekandjatena peaksime väljendama solidaarsust laevatehase töötajatega, ning nõudma lahendust, mis tagaks nii laevatehase stabiilsuse kui ka kõnealuse Euroopa lähiajaloo sümboli austamise.
Marios Matsakis
Härra president, Amnesty International on laitmatu reputatsiooniga organisatsioon, mis on oma paljude aastate raske töö abil aidanud suuresti kaasa inimõiguste rikkumise vastasele võitlusele kogu maailmas ning teeninud kõikide nende lugupidamise, kes hoolivad õiglusest, vabadusest ja demokraatiast. Kuid Amnesty International on - täiesti oodatavalt - tekitanud endale ka palju vaenlasi. Üks selline vaenlane eksisteerib Türgi näol. Paljud Amnesty Internationali aruanded käsitlevad Türgit ja see häirib sõjaväe kontrolli all olevat klikivalitsust.
Kõnealune klikivalitsus reageeris hiljaaegu jälle kord agressiivselt. Nagu teile on arvatavasti teada, võttis valitsus Istanbuli kohalike asutuste kaudu vastu otsuse nn ebaseaduslike vahendite kogumise kohta ning järgnevalt külmutas Amnesty Internationali pangakontod Türgis. Tegemist on selge katsega halvata Amnesty Internationali töö selles riigis.
Palun Teil tungivalt esitada Türgi valitsusele protest, et viimasele selgeks teha, et Euroopa Parlament ei aktsepteeri eespool nimetatud rünnakut Amnesty Internationalile ning et sellised rünnakud pidurdavad märkimisväärselt Türgi liikumist ELiga ühinemise suunas.
Gerard Batten
Härra president, kui palju maksab ELi liikmelisus Suurbritanniale? Eelmisel nädalal avaldasin ma oma teise aastaaruande just sellel teemal. Arvestades otseseid ja kaudseid kulusid, tegin kindlaks, et ELi liikmelisus maksab Suurbritanniale aastas vähemalt 60,1 miljardit Inglise naela brutos või 50,6 miljardit naela netos. See võrdub üle 1000 naela brutos või 843 naela netos iga Ühendkuningriigis elava mehe, naise ja lapse kohta. Kui tuua teistsugune näide - see teeb minuti kohta 114 000 naela brutos või 96 000 naela netos. Enamik inimesi Suurbritannias mõistab, et see on kolossaalne raha raiskamine.
Pole ime, et Ühendkuningriigi peaminister Gordon Brown keeldub panemast uut reformilepingut rahvahääletusele. Kui ta arvab, et ELile tehtavad kulutused vastavad nendest saadavale tulule, peaks ta võtma vastu minu väljakutse ja tellima sõltumatu tasuvusanalüüsi selle tõestamiseks. Selline teguviis oleks mõistlik.
Milan Gaľa
(SK) Visegrádi riikide ning Bulgaaria ja Rumeenia paneelkorterelamud ehitati 40 aastat tagasi ja vajavad ümberehitamist. Struktuurifondidest selleks raha saada ei ole vähese tähtsusega abi eeskirja tõttu võimalik. Kõnealuse tingimuse kohaselt ei ole ilma Euroopa Komisjoni heakskiiduta üksikul abisaajal õigust saada riigilt toetust rohkem kui 200 000 eurot (umbes 6,8 miljonit Slovakkia krooni) kolme aasta jooksul. Paneelmaju haldavad vaid vähesed ühistud, elamukooperatiivid või haldurid. Ühe paneelmaja ümberehitamise keskmine hind on 580 000 Slovakkia krooni ning umbes 17 000 eurot ühe korteri kohta. Uued liikmesriigid saaksid toetust juhul, kui komisjon vähese tähtsusega abi eeskirja teatavatel juhtudel ei kohaldaks.
Juuni lõpus leppisid kõnealuste riikide ministrid kokku ekspertrühma loomises, mis osaleb komisjoniga peetavatel läbirääkimistel. Ekspertrühma ülesanne on ühtlustada õigusaktid tingimustega struktuurifondidest rahalise toetuse saamiseks paneelmajade ümberehitamise jaoks. Paneelmajad on uutes ELi liikmesriikides peamine linnapiirkondade uuendamisega seonduv probleem. Kuna need majad on tõsist remonti vajavas seisundis, palun ma Euroopa Komisjoni ja teid, minu kaasliikmed, toetada kõnealust algatust.
Glyn Ford
Härra president, tahan juhtida täiskogu tähelepanu minu valmisringkonnas Cornwallis Newquay rannikul asuvas Penhallow hotellis toimunud traagilisele tulekahjule.
Tulekahjus hukkus kolm inimest: üks sellepärast, et ta hüppas alla kõrgelt korruselt, ning kaks - kellest üks oli kuuldavasti puudega inimene - oma tubades. Need inimesed ei oleks arvatavasti hukkunud, kui nad oleksid elanud mujal Euroopa Liidus. Näiteks Ungaris oleks nii kõrge hotelli puhul nõutav sprinklerite paigaldamine. Viimase nelja aasta jooksul on Euroopas hotellitulekahjudes hukkunud 60 inimest, kusjuures kõik need tulekahjud toimusid sprinkleriteta hotellides - sprinkleritega varustatud hotellides surmajuhtumeid esinenud ei ole.
Ma palun komisjonil kõnealust asjaolu arvesse võtta ja esitada ettepanekuid ELi hotellide tuleohutust käsitlevate õigusaktide vastuvõtmiseks.
Marco Cappato
(IT) Härra president, daamid ja härrad, eelmisel parlamentaarsel ametiajal küsis meie Radikaalsest Erakonnast pärit kolleeg Maurizio Turco Euroopa Komisjonilt mõned küsimused katoliku kiriku maksuprivileegide ja selle ümber Itaalias ja Hispaanias tiirlevate ettevõtete kohta.
Komisjoni vastused esitatud teabenõudele jõudsid Itaaliasse vaid paar nädalat tagasi. Hispaanias tõid need küsimused kaasa käibemaksu käsitlevate õigusaktide muutmise selliselt, et kõnealused eelised ja privileegid kaotati.
Itaalias aga järgnes sellele rida täiesti näotuid reaktsioone: mõned inimesed, sealhulgas endine minister Maurizio Gasparri, läksid nii kaugele, et rääkisid Bin Ladeni stiilis meetmetest, samas kui teised räägivad kirikuvastasest rassismist. Isegi Euroopa Parlamendi asepresident Mario Mauro viitas Radikaalse Erakonna ministri proua Bonino katoliku kiriku ja ühiskonnavastasusele.
Minu arvates peaks täiskogu olema rõõmus selle, kui Euroopa Komisjonile esitatud küsimustel on üks kord ka selline konkreetne mõju, ning ma usun, et me peaksime jätkama kõnealuse algatuse toetamist.
Philip Claeys
- (NL) Härra president, võib-olla teate, et 11. septembril pidanuks Brüsselis toimuma rahumeelne meeleavaldus Euroopa islamiseerumise vastu. Seda üritust tahtsid korraldada mitme liikmesriigi kodanikud ning meeleavalduse eesmärk oli esmalt ja ennekõike pöörduda Euroopa institutsioonide ja eelkõige Euroopa Parlamendi poole. Sellepärast määrati meeleavalduse toimumispaigaks Luxemburgplein, mis asub kohe Euroopa Parlamendi sissekäigu kõrval.
Nüüd aga keelas Brüsseli sotsialistist linnapea kõnealuse meeleavalduse avalikult ära. Selline teguviis pilkab sõna- ja kogunemisvabadust. Tegemist ei ole mitte niivõrd Brüsseli või Belgia siseküsimusega, vaid probleemiga, mis puudutab meid kui Euroopa Parlamenti, ning seepärast oleks kohane, kui me koostaksime protesti antud meeleavalduse keelustamise vastu Brüsselis. Ei saa olla, et me edendame Euroopas ja Euroopa institutsioonide kaudu kogu maailmas demokraatia põhiõigusi, samas kui Brüsselis, Euroopa Liidu südames tallatakse need samad põhiõigused jalge alla.
David Sumberg
Härra president, ma võtan sõna suure kahetsustundega, kuna ma suhtun Teisse märkimisväärse imetluse ja austusega. Siiski tahan ma protesteerida asjaolu vastu, et eelmisel nädala lubati Euroopa Parlamendi Brüsseli hoones korraldada konverents, mis oli väidetavalt pühendatud Lähis-Ida rahule, kuid osutus tegelikult ühepoolseks, eelarvamuslikuks, tasakaalutuks ja mitteesinduslikuks rünnakuks Iisraeli riigi vastu. Ma kardan, et see oli teravas vastuolus piirkonnas tegelikult toimuvaga, kus Ameerika Ühendriikide egiidi all liiguvad tasapisi edasi läbirääkimised Iisraeli peaministri ja Palestiina omavalitsuse presidendi vahel.
Nagu Te teate, ei olnud kõnealune konverents Euroopa Parlamendi konverents. See toimus Euroopa Parlamendi hoones ja võimaldas korraldajatel saada öeldule tunnustus ja meie heakskiit. Teid tänati isiklikult konverentsile kaasaaitamise eest. Ma arvan, et me peaksime hoolikalt järele mõtlema, enne kui midagi sellist uuesti lubame. Euroopa Parlamendi hoone ei ole kohtumispaik igale rühmale, kes soovib protestida selle või teise probleemi üle maailmas. Seda ei tohiks mitte mingil juhul lubada hõivata nendel äärmuslastel, kes ei tunnista iialgi, et rahu Lähis-Idas, nagu ka mujal, saab saavutada üksnes läbirääkimiste teel, mitte aga kuulide ja pommide abil.
President
Härra Sumberg, kuna Te pöördusite Euroopa Parlamendi presidendi poole, tahan Teid kõigepealt tänada lugupidava kommentaari eest. Siiski pean ma selgitama, et on asju, mis ei kuulu presidendi pädevusse. See oli esimeeste konverentsi otsus ja seega pidin ma selle täide viima.
Konverentsi korraldas ÜRO allasutus. Seega ei olnud tegemist ükskõik millise asutusega, vaid pigem ÜRO asutusega. Ma selgitasin seda Knesseti spiikrile saadetud ametlikus kirjas ja ka suursaadikule. Euroopa Parlamendi presidendina ei võtnud ma sellest osa ega võtnud vastu ühtegi konverentsil esinejat. Konverents toimus Euroopa Parlamendi hoones, kuid Euroopa Parlament ei vastutanud selle eest. Ma arvan, et Te peaksite seda arvesse võtma.
(DE) Nüüd aga pean teile siiski meelde tuletama, et president, kes püüab alati selle täiskogu liikmetele vastu tulla, pöördub nüüd kodukorra artikli 144 juurde. Nimetatud artiklis sedastatakse, et juhataja annab parlamendiliikmetele sõna kuni kolmekümne minuti jooksul. Ma olen alati oletanud, et see on miinimumaeg, mistõttu olen selle sätte tõlgendamisel alati suuremeelne olnud. See tähendab, et David Sumberg oli kahjuks viimane liige, kellele sõna anti. Siiski loodan, et minu vastus temale oli informatiivne ja selgitas täpsemalt olukorda seoses kõnealuse sündmusega.
Sellega on päevakorrapunkt lõppenud.
