Зелена книга за териториалното сближаване и състоянието на дебата относно бъдещата реформа на политиката на сближаване - Най-добри практики в областта на регионалната политика и пречки за използване на структурните фондове - Градското измерение на политиката на сближаване през новия програмен период - Взаимно допълване и съгласуване на политиката на сближаване с мерките за развитие на селските райони - Прилагане на регламента относно структурните фондове през периода 2007-2013 г.: резултатите от преговорите във връзка с националните стратегии за сближаване и оперативните програми - Европейска инициатива за развитие на микрокредитирането в подкрепа на растежа и заетостта (разискване)
Председател
Следващата точка е общото разискване по следните доклади:
на г-н van Nistelrooij - от името на комисията по регионално развитие, относно Зелената книга за териториално сближаване и състоянието на дебата относно бъдещата реформа на политиката на сближаване;
на г-жа Krehl - от името на комисията по регионално развитие, относно най-добри практики в областта на регионалната политика и пречки за използване на структурните фондове;
на г-н Vlasák - от името на комисията по регионално развитие, относно градското измерение на политиката на сближаване през новия програмен период;
на г-н Roszkowski - от името на комисията по регионално развитие, относно взаимното допълване и координиране на политиката на сближаване и мерките за развитие на селските райони;
на г-н Mikolášik - от името на комисията по регионално развитие, относно прилагането на регламента относно структурните фондове през периода 2007-2013 г.: резултатите от преговорите във връзка с националните стратегии за сближаване и оперативните програми;
на г-н Becsey - от името на комисията по икономически и парични въпроси, относно Европейска инициатива за развитие на микрокредитирането в подкрепа на растежа и заетостта.
Lambert van Nistelrooij
Г-жо председател, изричното желание на парламентарната комисия по регионално развитие е бъдещето на политиката на сближаване да се разгледа в отделно общо разискване в края на сесията, но днес и утре залата ще разисква поне пет важни доклада на членове на Парламента и ще ги гласува, точно преди изборите. Говорим за най-големия бюджет и най-видимата част на Европейската общност, що се отнася до гражданите. Политиката на сближаване показва взаимосвързаността и солидарността на Европа. В никоя друга част на света не съществува толкова голямо взаимно сближаване. Сближаването е и основна цел в новия Договор от Лисабон. Освен това има и трети компонент - териториалното сближаване.
Необичайните ситуации изискват нови решения. Финансовата криза, изострената конкуренция вследствие на глобализацията, глобалното затопляне и неспособността - поне досега - да постигнем целите от Лисабон изискват по-интегриран подход, съпроводен от укрепване и подобряване на регионалната политика. Това са въпросите, разглеждани в Зелената книга. Зелената книга в никакъв случай не подминава проблемите, а призовава за по-добро управление и териториално сближаване, като също така критикува тенденцията към задълбочаване на различията - някои региони се развиват много бързо, около големите градове има напредък, докато други региони изостават. Не така си представяме Европа ние в Парламента. С днешното общо разискване ние определяме и курса за периода след 2013 г., след преразглеждане на законодателството, с което ще започнем следващия парламентарен мандат след изборите.
Накратко ще спомена най-важните моменти от разискването и относно териториалното сближаване. През 2005 г. г-н Guellec посочи в доклада си волята на Парламента. Новото териториално измерение е вече постоянна цел според член 13 и член 174 от новия Договор от Лисабон. Аз смятам, че това е категорично противопоставяне на една асиметрична Европа, в рамките на която едни региони се развиват на пълни обороти, докато повечето селски райони изостават. Има смесване на сходства и различия по отношение на центровете за отлични постижения и специфичното положение на други региони и места, с техните собствени качества и многообразие. Териториалното сближаване също допълва съществуващата политика на икономическо и социално сближаване. То е цялостна концепция. То дава представа за ефекта от секторните мерки на общностно равнище и децентрализираните дейности, като научноизследователската и развойна дейност, общата селскостопанска политика, трафика и транспорта, заетостта и противодействието на климатичните промени.
Концепцията за териториалното сближаване, както сочат консултациите от последните шест месеца, получава широка подкрепа, което ние приветстваме. Концепцията включва концентрация и в същото време свързаност и сътрудничество, и ние бихме искали да я доразвием през следващия период.
Constanze Angela Krehl
докладчик. - (DE) Г-жо председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, политиката на сближаване е важна за Европа. Тя е израз на солидарност. Обаче тя не е необходима само на онези членове на нашето общество, чието положение се счита за необлагодетелствано. Всички наши граждани се нуждаят от политика на солидарност и европейска интеграция. Нещата се затрудняват допълнително поради безполезността на структурните фондове в над 260 региона на Европейския съюз. Причината не е в това, че не е нужна помощ, а че пречките за получаване на средствата са много труднопреодолими. Някои от тези пречки са вътрешни. Разбира се, важно основно изискване е правилата да се спазват и да се осъществява контрол с цел да се гарантира, че парите на европейските данъкоплатци се използват правилно. Контролът обаче не трябва да се изразява във формуляри и обяснения как могат да бъдат получени средствата, които са толкова дълги и усложнени, че е нужна докторска степен, за да бъдат разбрани.
Ето защо в моя доклад призовавам за специфични мерки за намаляване на бюрокрацията на европейско ниво, тъй като ние сме отговорни за това. Например системата за контрол трябва да бъде опростена, административната тежест на проектите - намалена, а обемът на проектите - променен. В допълнение, приложението на проектите трябва да бъде опростено, изяснено, ускорено и по-ориентирано към резултатите. И все пак съм убедена, че нещо в това отношение може да бъде направено и на национално и регионално ниво.
Втората част от моя доклад засяга най-добрите практики в областта на политиката на сближаване. Не е необходимо отново да "откриваме колелото", от това не би имало полза. Трябва да открием начин да показваме добрите примери, които да се ползват от другите. Тъй като има десетки хиляди проекти в областта на политиката на сближаване всяка година, трябва да съумеем да определим, подберем и предоставим информация за образцови проекти в регионите. Според мен Комисията започна добре, например с инициативата "RegioStars", но е необходимо по-нататъшно развитие.
В някои от ключовите според мен области докладът предлага критерии за подбор на тези проекти. Ключовите области включват: научни изследвания и иновации, създаване на висококачествени работни места, подкрепа за малките и средни предприятия, проекти, свързани с климата, интегрирано градско развитие и развитие на проекти за публично-частни партньорства. Например критериите за подбор на най-добри практики в областта на проектите могат да бъдат качеството и устойчивостта на проектите, движещата сила за регионите и за Европейския съюз, ефективното използване на ресурсите и, разбира се, възможността за прилагане в други региони.
Навсякъде можем да намерим добри примери. В приложението към доклада съм изброила няколко проекта, за които бях информирана в резултат от подготвителната работа, извършена в регионите. Те идват от всички държави-членки. Искам да спомена някои от тях: център за високи постижения за екологични технологии в Словения, център за мобилност в Бургенланд, Австрия, състезанието "лов на мозъци" в Естония, новата сграда на института Фраунхофер за клетъчна терапия и имунология в Германия, научния парк в Гранада, Испания, както и развитието на проблемния район на източен Лайпциг, Германия.
В заключение, като докладчик и координатор на моята група бих искала да благодаря горещо на колегите си за тяхното съдействие не само за този доклад, но и през последните пет години. Искам да благодаря и на Европейската комисия, комисията по регионално развитие и всички техни служители за оказаното съдействие. Надявам се, че можем да продължим да работим по този начин и в бъдеще.
(Ръкопляскания)
Oldřich Vlasák
Г-жо член на Комисията, госпожи и господа, искам да представя накратко доклада относно градското измерение на политиката на сближаване. Това е доклад, който изследва възможностите и участието на градовете в управлението и използването на европейските пари през текущия програмен период. Това е доклад, който в същото време осигурява насоки и предлага идеи как да се адаптират правилата за структурните фондове, така че да отговарят по-добре на потребностите на европейските градове и метрополиси. При разработването на доклада разчитах не само на научни изследвания и експертни мнения на заинтересовани групи, като Съвета на европейските общини и региони и Мрежата на европейските градове (EUROCITIES), но преди всичко на прекия опит и мнението на кметове, общински съветници, служители в кметства, мениджъри на проекти и всички останали, свързани с европейските фондове. Едно от вдъхновяващите събития, предоставящо ни възможност за общи разисквания относно градското измерение, бе проявата "Европейски ден на урбанизацията", която организирах съвместно с партньори в началото на м. февруари в Прага в рамките на чешкото председателство на ЕС. Искам да благодаря още веднъж на члена на Комисията г-жа Хюбнер, на г-н Svoboda и на колегите ми г-н Olbrycht, г-н Beaupuy и г-жа Kallenbach за участието и активността им.
Логично е вниманието ни да е насочено към градовете. В тях живеят 80 % от близо 500-милионното население на ЕС. В градовете се намират по-голямата част от работните места, дружествата и образователните центрове. Градовете създават повече от 70 % от данъка добавена стойност за Европа. Градовете следователно представляват движеща сила за икономическия растеж на цяла Европа, което ги прави още по-важни във време на криза. Въпреки това много градове са изправени пред редица сериозни проблеми. Затова градовете и градските райони се нуждаят от специално внимание в рамките на политиката на сближаване.
Искам да наблегна на две главни идеи в доклада. Първата е въпросът за делегирането на пълномощия, което означава прехвърляне на контрола над европейските ресурси на градовете. Въпреки че европейското законодателство вече разрешава прехвърлянето на ресурси на градовете, които да ги преразпределят при изработването на планове за развитие, държавите-членки почти не се възползват от тази възможност. Една от главните цели на този доклад е да подкрепи ролята на градовете в процеса на сближаване. Трябва да спрем да гледаме на градовете само като на крайни получатели, вместо като на субекти, които управляват територии. Точно както регионалните и националните структури имат собствени бюджети, градовете трябва да поемат по-голяма отговорност в областта на структурната помощ за планиране и разпределение на структурните фондове. Градското измерение трябва да стане задължително.
Втората основна идея е реалното оползотворяване на потенциала на финансовия инструмент JESSICA. Политиката на сближаване до този момент е основана изключително на система от субсидии, или с други думи, невъзвръщаеми субсидии. Следователно организациите и физическите лица, представящи проекти, са в положение, при което получават "безплатно" европейски средства и средства от националните бюджети, определени за съфинансиране. Приоритет е често самото усвояване, а не ефективна инвестиция или оценка на наличните ресурси. Затова принципът на субсидии понякога води до положение, при което част от структурната помощ не се използва ефективно. През настоящия програмен период видяхме прилагането на JESSICA за създаване на пространство за системно изменение на политиката на сближаване. И все пак факт е, че това пространство не бе достатъчно оползотворено. Това трябва да се промени през следващия програмен период. Европейската политика трябва да се възползва в по-голяма степен от възможностите, свързани с използването на средствата за финансов инженеринг, например револвиращите фондове. Това е всичко засега. Искам да благодаря на всички, които ми помогнаха за изготвянето на доклада.
Wojciech Roszkowski
докладчик. - (PL) Г-жо председател, реформата на структурната политика на Европейския съюз в периода 2007-2013 г. донесе със себе си и промени в структурата на фондовете и принципите на разпределяне на средства с тяхна помощ. Една от важните промени беше създаването на новия Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони (EЗФРСР) в рамките на Общата селскостопанска политика (ОСП). Докато в рамките на финансовата перспектива за периода 2000-2006 г. средствата за развитие на селските райони бяха обвързани със структурните фондове и политиката на сближаване, като по този начин се отделяха от средствата за ОСП, при новата финансова перспектива за 2007-2013 г. те вече представляват дял от сумата, отпусната за ОСП. След въвеждането на тези промени възниква въпросът дали в действителност това разделение води до по-ефективно изразходване на разполагаемите средства.
Обвързването на финансирането за общата селскостопанска политика (ОСП) и за развитието на селските райони (РСР) само привидно опростява бюджетната схема. В действителност това означава изнасяне на средствата, предназначени за неселскостопански цели, извън обхвата на политиката на сближаване и в резултат води или до дублиране на някои цели, или до тяхното пълно пренебрегване и в двете сфери. Съществува риск наличното финансиране в рамките на регионалната политика в значителна степен да бъде използвано за повишаване на стопанската конкурентоспособност в по-големите градски центрове или най-активните региони, а средствата от ЕЗФРСР да бъдат съсредоточени върху подобряването на конкурентоспособността на селското стопанство. При това положение разходите за подкрепа на неселскостопански дейности и развитие на МСП в селските райони ще се озоват в пространството между двата фонда и няма да бъдат покривани от нито един от тях.
В селските райони също може да се получи недостиг на финансови средства за осигуряване на основни обществени услуги и инвестиции в инфраструктурата, за които се предполага, че ще бъдат осигурени донякъде от Кохезионния фонд. В този контекст е особено необходимо да бъде изготвена прозрачна, дългосрочна стратегия за развитието на селските райони на национално и местно равнище, така че да бъде възможно ясно да се определят развойните приоритети и цели и съответно към тях да бъдат приспособени средствата за финансова подкрепа от различните налични източници. Обвързването на втория стълб с политиката на сближаване същевременно изисква тясно координиране на дейностите на национално равнище.
Все още не е дадено точно определение на понятието "селски райони". Селските райони винаги са се различавали от градските с по-ниска гъстота на населението, различна структура на заетостта, по-ниско равнище на доходите и по-лош достъп до обществени блага. От гледна точка на териториалното сближаване, което, пак повтарям, още няма точно определение, по-ниската гъстота на населението не следва да бъде решаваща характеристика.
Една от целите на Съюза за развитие е модернизирането на социалните структури, включително тази на заетостта. Следователно социалното сближаване може да бъде увеличено чрез уподобяване на структурите на заетостта в селските и градските райони. Равнището на доходите и достъпът до обществени блага продължават да бъдат най-голямото предизвикателство по отношение на териториалното сближаване, а тези цели могат да бъдат осъществени най-ефективно, като се подкрепят неселскостопански дейности в селските общности. Развитието на селските райони същевременно не трябва да води до намаляване на преките плащания за селскостопанските производители.
Трудностите в прилагането на политиката за развитие на селските райони възникват в резултат на отделянето на секторните политики от политиката на териториално сближаване, както и на икономическите и социалните аспекти на тези политики. Това обяснява защо до този момент се поставя видим акцент върху разделението на отговорностите, а не върху координирането на дейностите. В същото време целта на координационния процес следва да бъде именно осигуряването на комбиниран подход в използването на средствата. В отделните държави-членки съществуват няколко модела за координиране на тези дейности и към настоящия момент е трудно да се каже, че дадено решение на национално равнище може да служи като пример за останалите държави. Изглежда, че политическата воля би могла да изиграе по-голяма роля за постигането на успех, отколкото други организационни решения. Поради тази причина прилагането на отворен координационен подход към този аспект на сътрудничеството на общностно равнище може да бъде подходящо решение на въпроса.
Същевременно, следва изрично да се подчертае, че политиката за развитие на селските райони оказва огромно влияние върху териториалното сближаване. Ето защо изглежда необосновано да се разделят мерките за развитие на селските райони и политиката на сближаване и регионално развитие. Тази политика би могла да подкрепи неселскостопанските аспекти на развитието на селата в много по-голяма степен от ОСП, като например преквалификацията на лица за работа в други области на икономиката. При все това включването на политиката за развитие на селските райони в политиката на сближаване и регионално развитие е възможно единствено при условие, че за развитието на селските райони се разпределят достатъчно финансови средства.
Miroslav Mikolášik
докладчик. - (EN) Г-жо председател, преди да открием разискването на доклада относно прилагането на регламента относно структурните фондове през периода 2007-2013 г., позволете ми да използвам възможността да благодаря на Комисията за конкретното съобщение и комюникетата на държавите-членки, послужили ми за солидна основа, върху която да работя. Искам специално да благодаря на хората, работили с мен по доклада, и по-специално на съветника ни в EPP-ED, г-жа Stoian, и на администратора на комисията ни, г-н Chopin, които посветиха дълги часове на доклада.
Нека обобщя накратко изготвянето на доклада, който получи, само с няколко компромиса, пълната подкрепа на комисията по регионално развитие миналия месец. Както вероятно вече ви е известно, целта на доклада е да покаже по какъв начин държавите-членки са възприели и последвали Стратегическите насоки на Общността от 2006 г. за сближаване при изготвянето на 27-те Национални стратегически референтни рамки и съпътстващите ги 429 оперативни програми, приспособени така, че да отговарят на специфичните за тях ограничения и изисквания.
Реших, че докладът трябва да се базира на три основни документа: първо, съобщението на Комисията, второ, 27-те комюникета на държавите-членки, предоставени от Комисията, и трето, Решението на Съвета от 2006 г. относно стратегическите насоки на Общността за сближаване, което представлява индикативна рамка за държавите-членки за изготвянето на Национални стратегически референтни рамки и оперативни програми за периода 2007-2013 г.
Трите водещи приоритета, които са ясно определени от гореспоменатото решение на Съвета, са: първо, превръщане на Европа и нейните региони в по-привлекателни места за инвестиции и работа; второ, подобряване на знанията и иновациите за растеж, и трето, привличане на повече хора в заетостта и предприемаческата дейност за създаване на повече и по-добри работни места.
Преди да споделя наблюденията си по време на изготвянето на доклада, е важно да подчертая, че обхватът на доклада е частично ограничен поради факта, че оперативните програми бяха одобрени едва през м. юни 2008 г. и ще отнеме поне една година, преди да можем да оценим реалния напредък в изпълнението им. При все това вече е видно, че всички държави-членки са се придържали към общите приоритети, с отчитане на специфичните особености, наложени от тяхното ниво на икономическо и териториално развитие.
Също така е важно да се отбележи, че те могат да претърпят някои промени с оглед на засилването на фокуса върху инвестициите в райони с потенциал за незабавен растеж и неотложност в контекста на Европейския икономически план за възстановяване, отговора на Общността на глобалната финансова криза и настоящия икономически спад. С други думи, важно е да помним, че всяка държава-членка, а и регионите - дори в по-голяма степен, имат различни потребности, произтичащи от тяхното географско местоположение и икономическото и институционалното развитие. Поради това пригодените национални стратегии за сближаване в оперативните програми без съмнение се различават значително според тези нужди.
Известно е, че държавите-членки бяха задължени от Общия регламент относно Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд да заделят 60 % от общите разходи за цел "Сближаване" и 75 % от разходите за цел "Регионална конкурентоспособност и заетост". Със задоволство отбелязвам, че усилията на националните органи гарантират, че предоставените средства от разходите за осъществяването на Лисабонската програма представляват средно 65 % - повече от наличните средства в регионите, които попадат в обхвата на цел "Сближаване", и 82 % от фондовете в регионите в обхвата на цел "Регионална конкурентоспособност и заетост", което също надхвърля първоначалното изискване.
Виждам, че времето ми изтече. Бях подготвил много повече. Ще довърша в края на разискването.
Zsolt László Becsey
докладчик. - (HU) След неколкократно отлагане, най-накрая дойде големият ден. Искам да изразя благодарността си към Комисията за това, че разгледа темата за микрокредитирането в отделен доклад през м. ноември 2007 г., въпреки че наистина Парламентът бе поискал през лятото на същата година да работим по въпроса. Одобрявам и факта, че разискването се координира от члена на Комисията, отговарящ за сближаването, тъй като, както знаем, преди това се говореше, че трябва да бъде координирано от члена на Комисията, отговарящ за финансовите въпроси, а целта е инструментите на Общността да отразяват точно перспективите пред сближаването.
Съжалявам обаче, че материалите на Комисията не обхващат законодателните задачи и не включват законодателни предложения, поради което докладът на комисията по икономически и парични въпроси се позова на най-силната възможна мярка, а именно член 39, и поиска Комисията да предприеме конкретни правни мерки или организационни и финансови стъпки в пет различни области.
Искам да използвам възможността да благодаря на моя докладчик в сянка, г-жа De Vits, на колегата г-жа Баева и на г-жа Ambruster от секретариата за тяхната ентусиазирана работа.
Защо микрокредитирането е важно? От една страна, искаме да включим в националните програми съгласно Лисабонската стратегия задължението на държавите-членки да докладват редовно за напредъка си в тази област. Само това, което е задължително, води до резултати.
От друга страна - и това е най-голямата заслуга на подхода на члена на Комисията, искаме да включим нови социални елементи в сферата на икономическата дейност. За тази цел трябва да предложим вид кредит, който да помага на хора със скромни възможности, които не разполагат с обезпечение или недвижими имоти, изисквани за традиционното кредитиране на малкия бизнес, за да излязат на пазара на труда. Включването на тези нови сегменти на пазара на труда ще бъде необходимо за устойчивото развитие и за постигането на 70-процентно равнище на легалната заетост.
Но как да подходим към тези обществени слоеве? От една страна, както е посочено в доклада ми, трябва да преодолеем нагласата си да гледаме на лицата в затруднение като на единна група. Трябва да дефинираме лицата в неравностойно положение по-точно: това са имигрантите в западните държави, ромите в източните региони, лицата, живеещи в селските райони и лагери, както и жените, общо казано.
Но тези хора не могат да бъдат достигнати по изпитания начин, пряко чрез традиционните мрежи от търговски банки, защото тези целеви групи изпитват подозрения към горните инструменти и, както вече споменахме, не са в състояние да излязат на свободния пазар. Ето защо по примера на Азия, възпроизведен в Европа, заемите трябва да бъдат насочени в по-тесни кръгове, като се спечели тяхното доверие и кредитите се базират повече на това доверие, отколкото на обезпечение. Организацията посредник играе важна роля в тази система, разбира се, и тази организация трябва да бъде в състояние да извършва тези дейности, дори ако не разполага с банков лиценз. Успяхме да постигнем това в някои държави-членки, но все още не навсякъде, затова трябва да включим небанкови организации, включително финансови институции, които са по-близо до населението и извън секюритизационния пазар.
Изникна въпросът за лихвените тавани. По наше мнение, въпреки че кредитът е скъп, най-важното съображение е все пак постоянният поток на ликвидност за тези, които използват системата. Поради тази причина не подкрепям въвеждане на лихвен таван. Трябва да правим разграничение между потребителски кредит и микрокредит и да не бъркаме двете понятия.
Важно е, освен това, да се създадат стимули на национално ниво, така че хората да искат да станат микропредприемачи с помощта на микрокредит, а не да получават обезщетения за безработица. Също така трябва да покажем солидарност в борбата срещу тероризма и прането на пари, тъй като точно с помощта на наставляваща система можем да преодолеем по някакъв начин проблемите с липсата на постоянен адрес или банкова сметка, както и липсата на начален капитал.
Danuta Hübner
член на Комисията. - (EN) Г-жо председател, първо искам да благодаря от цялото си сърце на Lambert van Nistelrooij, Constanze Krehl, Oldřich Vlasák, Wojciech Roszkowski, Miroslav Mikolášik и Zsolt László Becsey за възможността да проведем това разискване днес. Това разискване със сигурност ще допринесе за дебата относно бъдещата политика на сближаване.
Както знаете, ние сме по средата на този дебат и във вашите доклади има много специфични препоръки, които аз ще приема като важни елементи в дебата за бъдещата политика на сближаване, а също така във всички доклади са заложени и няколко основни послания.
Първото е, че политиката на сближаване е, и трябва да продължи да бъде, основен стълб за постигане на целите на Европейския съюз за устойчиво развитие. Този ангажимент ще бъде дори още по-уместен в периода след кризата, когато създаването на работни места за т.нар. специалисти със "зелени якички" ще бъде пътят на Европа към устойчива заетост.
Има и друго ясно послание във всички доклади - политиката на сближаване трябва да покрива цялата европейска територия, докато фокусът й трябва да остане върху подкрепата за наваксване от страна на най-бедните. Споделям вашата позиция относно необходимостта от предоставяне на европейските обществени блага във всички региони. Кризата прави това послание още по-уместно. Много региони понастоящем търсят нови начини и средства за адаптиране към бързите глобални промени и избягване на риска от изоставане. Като мобилизира недостатъчно оползотворените ресурси и използва сравнителните предимства, кохезионната политика има за цел да гарантира, че всички европейски региони, били те изоставащи или не, допринасят за общия икономически растеж и промяна и за създаването на устойчиви работни места, както и че всички граждани могат да се възползват от вътрешния пазар.
Споделяме и убеждението, че географията има значение за Европа и това е една от основните причини да изготвим Зелената книга за териториалното сближаване. С голямо задоволство отбелязвам, че разбирате териториалното сближаване по начин, близък до моето разбиране, а именно че териториалното сближаване е преди всичко мобилизиране на потенциала за развитие на различните територии. Регионалната политика е политика на развитие, която помага на гражданите и предприятията да отключат вътрешния потенциал на местата, където живеят и работят.
Съгласна съм с вас за необходимостта да се подобри взаимодействието и координацията между всички европейски и национални политики с териториално въздействие. Тук предизвикателството е териториалното сближаване да бъде взето под внимание предварително при изготвянето на политики, а не да се разглежда като средство за отстраняване на вече нанесени щети. Това означава, наред с другото, че трябва да инвестираме повече във връзката между изоставащите и проспериращите региони.
Ясно е и посланието ви за необходимостта от засилване на връзката между градовете и селските райони. Изправени пред настоящата разпокъсаност на средствата, това означава също, че ние трябва да разберем по-добре как да оформим правилата и процедурите за всички фондове във връзка със задълженията по отношение на приемливи разходи, управление, наблюдение, отчитане и финансово управление.
Налице е необходимост от по-голяма гъвкавост при очертаването на териториите, в които се изготвят и изпълняват програмите на политиката на сближаване. С други думи, трябва да насочим политиката по функционални области. Например в едни случаи трябва да погледнем градовете отвътре на ниво квартал, а в други - извън границите на градовете, на ниво метрополис.
Функционалната или приспособима география прехвърля националните граници, а сътрудничеството през националните граници има ясно изразена добавена стойност за Европа и значение за гражданите. Все още съществуват бариери пред европейския вътрешен пазар, както и значителен неизползван потенциал в трансгранични пазари на труда и транснационални клъстери. Стратегията за региона на Балтийско море, която изготвяме в момента, е добър пример за това, което имаме предвид под функционална област. Виждам я като тест за териториалното сближаване, което може след това да обхване и други макро-региони. Работим по въпроса.
Всички доклади подчертават необходимостта политиката на сближаване да отговори на новите предизвикателства, като демография, енергия, климат и глобализация. Всички европейски региони ще бъдат засегнати от новите предизвикателства, но влиянието им ще варира значително в рамките на Европа, като често ще води до загуба на конкурентоспособност, заетост и социално сближаване. Това може да засили съществуващите различия и да създаде нови, но тези предизвикателства могат да се превърнат и във възможности. За да го постигнем, трябва да продължим да наблягаме на финансирането от страна на политиката на сближаване на научни изследвания и развойна дейност, иновации в развитието на икономика, основана на знанието, и насърчаване на предприемачеството и услуги в подкрепа на бизнеса. Това са ключови фактори за повишаване на устойчивата конкурентоспособност на европейската икономика, както и за генериране на устойчива заетост и растеж. Те са в основата на политиката на сближаване и имат силно териториално измерение, което изисква индивидуални решения и политическа подкрепа.
За да направим управлението на програмите на политиката на сближаване по-ефективно - а това е в наш общ интерес - е необходимо да засилим обмяната на опит и добри практики между регионите. Практиките на добро управление трябва да се разпространят бързо в цяла Европа. Това може да помогне също и за преодоляване на трудностите в прилагането на програмите за сближаване. Споделям вашето мнение, че ние трябва да продължим да реформираме прилагането на политиката.
Призовавате за насърчаване на усилията, посветени на т. нар. "финансов инженеринг" като средство за откриване на потенциала на частния сектор. Както добре знаете, като важна културна промяна ние решихме да допълним традиционния подход на място с нови инструменти.
Подкрепата ви за нашата инициатива за микрокредитирането е добра новина и аз ви благодаря. Убедена съм, че разработването на схеми за микрокредитиране е от решаващо значение за устойчивото развитие и конкурентоспособността на европейските региони и градове. То изисква предприемане на действия на всички нива. Ще проучим начини и средства за засилване на този инструмент в бъдеще.
Призовавате и за укрепване на основните принципи на политиката на сближаване, като партньорството, управлението на много нива и прозрачността, и аз изцяло ви подкрепям. Чрез надграждането на знанията, включването на всички заинтересовани участници и подобряването на прозрачността на европейската политика на сближаване ние със сигурност ще засилим въздействието и качеството на европейските инвестиции за сближаване.
Още веднъж моите благодарности за непрестанните ви усилия да направите политиката на сближаване по-ефективна и по-ефикасна в бъдеще.
Gary Titley
докладчик по становище на комисията по бюджети. - (EN) Г-жо председател, искам да насоча вниманието към въпроса с микрокредитирането, което комисията по бюджети напълно подкрепя, тъй като то ще помогне на лицата без достъп до нормални източници на средства - точно тези, които се нуждаят от помощ в сегашната ситуация. Също така приветстваме инициативата JASMINE на Комисията.
Все пак има някои съображения, които искаме да изложим. На първо място, фондовете трябва да се използват само когато други източници не са подходящи поради висок риск или ниска рентабилност. На второ място, те трябва също да се използват и за привличане на частно финансиране. На трето място, поради различните подходи на различните държави-членки ние искаме да обмислим дали е възможно да има рамка на ЕС за небанкови институции в микрофинансирането. Също така искаме да проучим дали лихвените тавани, използвани в някои държави, са подходящи при тези обстоятелства.
В дългосрочен план бихме искали да погледнем отвъд използването на структурните фондове за тази важна инициатива, защото някои от лицата, които се нуждаят от помощ, не са в областите, които имат подкрепа от структурните фондове.
Nathalie Griesbeck
докладчик по становище на комисията по бюджети. - (FR) Г-жо председател, г-жо Хюбнер, днес разглеждаме пет много важни документа относно политиката на сближаване, която, искам да напомня, е основното перо в бюджета ни вече от няколко месеца. По този начин, разбира се, изпращаме ясен сигнал за бъдещия подновен състав на институциите - естествено на Парламента, но и на Комисията.
Ясно е, че средствата за сближаване, и най-вече всички фондове, трябва да представляват истинска европейска добавена стойност за нашите съграждани, но днес, в контекста на тежката криза пред Европа, те трябва да бъдат по-чувствителни и по-добре приспособени - особено към положението на градовете. Приветствам по-специално работата по плана за жилищно подпомагане, тъй като жилището е вторият приоритет за гражданите след работното място.
Всъщност въпросът не винаги е до средствата, тъй като имаме фондовете, а до нещо, което бих нарекла "структурен" бавен темп - понякога в държавното управление, понякога в административната инерция а понякога, за съжаление, и в двете - което пречи на влиянието, за което винаги говорим и което е важно за нашите региони и граждани. В най-лошия случай това може да има дори обратен ефект.
Като постоянен докладчик за структурните фондове в рамките на комисията по бюджети, сега, в настоящата криза, аз настоявам повече от всякога, че трябва да опростим, изясним и дадем истинско политическо съдържание на европейските средства.
Атанас Папаризов
докладчик по становище на комисията по промишленост, изследвания и енергетика. - Уважаема г-жо Председател, като докладчик от името на комисията ITRE по регламента за използване на структурните фондове, бих искал да благодаря на г-н Мikolàšik, че основните изводи и предложения на ITRE са отразени в неговия доклад.
На първо място, това се отнася за усилията на страните членки да свържат тясно използването на фондовете с Лисабонската стратегия. В същото време се подчертава, че отделените за енергетика средства са крайно недостатъчни, особено що се отнася до средствата за възобновяеми източници.
Призоваваме още веднъж Европейската комисия да увеличи от 3 най-малко на 5 % размера на средствата, използвани за подобряване на ефективността на жилищата.
В същото време в доклада не е отразено нашето предложение по отношение на проектите за улавяне на въглероден двуокис, макар че страните членки приеха миналата седмица да подкрепят в седем страни дванайсет проекта на стойност милиард и петдесет милиона евро.
Това съвсем не е достатъчно, за да реши проблемите във всички страни членки, които са заинтересовани от осигуряване на средства преди 2012 г. за осъществяване на такива проекти. Затова настоявам този въпрос да бъде отчетен от Комисията в търсене на ресурси, включително с използването на средства от Европейската инвестиционна банка.
Neena Gill
докладчик по становище на комисията по правни въпроси. - (EN) Г-жо председател, малките предприятия играят важна роля в процеса на сближаване в ЕС и разширяването на микрокредитирането ще подсили икономическото възстановяване на малките и средни предприятия.
Комисията по правни въпроси признава, че създаването на фирма може да е обезсърчителен процес. ЕС трябва да направи повече, като предостави подходяща правна консултация относно започването на стопанска дейност. Един от начините е да се създаде европейска мрежа от адвокати, готови да дават съвети за създаването на микропредприятие, първоначално на pro bono основа. Спешно са необходими усилия за преодоляване на регулаторната тежест върху микропредприятията и за максимално подобряване на достъпа до институциите за микрокредитиране.
Повече от всякога ни е необходим такъв тип законодателство, но само законодателството не е достатъчно. Комисията трябва да гарантира, че то се превръща в реални действия, които ще бъдат почувствани незабавно, тъй като този доклад не е просто относно предприемачеството - микрокредитирането допринася и за социалното сближаване и насърчава хората да поемат в собствени ръце живота и да развият потенциала си. Моите поздравления за всички докладчици.
Zita Pleštinská
Искам да започна, като благодаря на моя колега, г-н Mikolášik, който включи в точки 12, 16, 17, 18 и 23 от доклада си моето мнение, съставено от името на комисията по правата на жените и равенството между половете. Тези точки се основават на моя собствен опит като общински съветник в град Chmelnice и на предложения от доброволни организации и аз ги считам за ключови за по-ефективното и по-прозрачно усвояване на средствата от фондовете на ЕС.
Твърдо вярвам, че програмният период 2007-2013 г. няма да бъде успешен, ако държавите-членки не премахнат прекомерните административни пречки, заради които доброволните организации се отказват да искат финансиране на проекти, особено онези, чийто фокус е върху жените в затруднено финансово положение, жените бежанци, жените от етническите малцинства, жените с физически увреждания и жените, жертви на изнасилване или друго насилие.
Искам още веднъж да призова държавите-членки, и особено присъединилите се след 1 май 2004 г., да избягват прекомерното забавяне на възстановяването на разходи за завършени проекти, тъй като неплатежоспособността, причинена от такова поведение, често спира реципиентите, особено местни органи и доброволни организации, да продължат с други дейности в тази област.
Икономическата криза повлия дори усвояването на средства от европейските фондове. Сегашният метод за финансиране на проекти е особено неподходящ за неголеми местни органи, които нямат шанс да получат финансиране на проекти. Ето защо е важно да обсъдим и приемем мерки за опростяване на системата за финансиране. Представителите на местните органи в моята държава, Словакия, настояват, че ако сегашното законодателство не бъде променено, ще усвояват много по-малко средства от европейските структурни фондове от преди. Липсата на ефективна, проста и насочена подкрепа за неголемите местни органи е много сериозен проблем и поради това вярвам, че този доклад ще подпомогне усвояването на структурните фондове.
Emmanouil Angelakas
от името на групата PPE-DE. - (EL) Г-жо председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, всичките шест доклада, които разискваме, са важни, тъй като представят сегашната ситуация по отношение на регионалната политика и описват модела и приоритетите за периода след 2013 г.
Поздравления за всички докладчици за тяхната работа. Искам да коментирам в частност доклада на г-жа Krehl относно най-добрите практики в областта на регионалната политика, за което бях докладчик от групата на Европейската народна партия (Християндемократи) и Европейските демократи, и да подчертая изключително добрата работа на колегата.
Този доклад представя основните пречки пред правилното използване на структурните фондове и как те могат да бъдат преодолени чрез използването на редица критерии за класифициране на дадени проекти и действия като най-добри практики при липсата на липсата на общо приемливо определение за най-добри практики.
Когато говорим за най-добри практики, считам за изключително важно в доклада да бъдат включени изменения като:
необходимостта от укрепване на малките и средни предприятия и обвързване на регионалната политика с промишлеността и науката;
мерки за задържане на населението, особено на младото поколение, в регионите им и осигуряване на грижа за работещите родители; и
безпроблемно интегриране на имигрантите.
В същото време, когато говорим за най-добри практики в регионалната политика, трябва да вземем предвид:
на първо място, съществуващите географски и демографски особености на регионите;
на второ място, липсата на единство по отношение на регионалните модели на организация на държавите-членки;
на трето място, необходимостта от разделяне на критериите за най-добри практики на задължителни и незадължителни; и
на четвърто място, необходимостта да вземем предвид вече приложените успешни методи, така че да можем да ги определим като най-добри практики.
Две думи за доклада на г-н van Nistelrooij относно Зелената книга - да подчертая отличната му работа и това, че докладчикът правилно набляга на необходимостта от обществени консултации, така че да можем да намерим общо приемливо определение за териториалното сближаване, както и необходимостта да подходим към областите със специфични характеристики по такъв начин, че териториалното сближаване да покрива и тези области възможно най-пълно.
Iratxe García Pérez
Г-жо председател, искам да започна, като благодаря на докладчиците за тяхната работа, и особено на г-жа Krehl и на г-н van Nistelrooij. Те способстваха за постигането на широк консенсус в нашата комисия. Освен това трябва да приветстваме Зелената книга за териториално сближаване на Европейската комисия, която повдига някои важни въпроси.
На първо място, политиката на сближаване е важна като инструмент за осигуряване на балансирано развитие на Европейския съюз, като всички опити за повторно национализиране на тези политики са отхвърляни. Новата концепция за териториално сближаване е включена, като във връзка с това бяха стартирани консултации - които почти привършват вече - и които трябва да бъдат взети под внимание. Беше пригодена към новите предизвикателства, като последиците от глобализацията, изменението на климата и демографските промени.
Данните от последния доклад за сближаването ни показват, че въпреки че различията между регионите намаляват, като по този начин отговарят на принципа на сближаване, сега трябва да се справим с друг проблем, а именно продължаващите различия между регионите. В резултат на това при определяне на критериите за допустимост за финансиране ние трябва да обмислим възможността да вземем под внимание и други аспекти освен дохода на глава от населението.
В допълнение, с оглед на включването на "териториалното" понятие, ние трябва да сме наясно с необходимостта да се вземат предвид специфичните характеристики на определени региони, като географски недостатъци, най-отдалечена позиция или процеса на обезлюдяване в някои региони.
Сближаването е един от най-очевидните успехи на Европейския проект. Ясен пример е Испания, предвид икономическото й и социално развитие. Това е пътят, по който ние трябва да продължим, за да гарантираме равни възможности за всички европейци, независимо къде живеят.
Европейският съюз е съставен от широко разнообразие от региони с различия, които ги обогатяват и придават смисъл на този проект. Обаче, ако трябва да настояваме за нещо по отношение на политиката на сближаване, то това трябва да бъде необходимостта да предоставим на нашите региони всички инструменти, за да гарантираме, че те имат равни възможности за развитие и растеж.
Grażyna Staniszewska
от името на групата ALDE. - (PL) Г-жо председател, искам да коментирам два доклада в частност - за териториалното сближаване и за обмяната на добри практики. Колегите ми от групата ALDE ще засегнат останалите.
Докладът на г-н van Nistelrooij отговаря на Зелената книга за териториално сближаване, публикувана от Комисията. Всички ние сме съгласни, че започналият дебат за бъдещата политика на сближаване трябва да бъде допълнен от териториалното измерение. Обаче е налице парадокс: ние обсъждаме териториалното сближаване, без да определяме какво означава то.
Искаме териториалното измерение да подпомогне постигането на по-балансирано развитие отколкото досега, така че всички граждани на Европейския съюз да имат равен достъп до услугите в частност. Но досега нямаме определен набор от критерии, на които да се основем. А това е от съществено значение за бъдещето. Дискусията за териториалното сближаване в Европейския съюз няма смисъл, докато не изготвим единна дефиниция.
Постигането на териториално сближаване означава осигуряване на възможно най-доброто развитие за цялата територия на Общността и подобряване на живота на гражданите. Както се посочва в доклада, целта на териториалното сближаване трябва да е преди всичко изглаждане на различията в равнището на развитие на отделните региони и държави-членки, и по-конкретно премахване на задълбочаващите се различия между регионите и държавите.
Колкото повече различията между отделните държави се намаляват, толкова по-голяма става вътрешната диференциация. Повечето инвестиции и финансиране са съсредоточени в националните и регионални столици за сметка на другите територии и държавите-членки не могат или не желаят да противодействат на това. При това положение е необходимо създаването на механизми на общностно ниво за ефективно стимулиране на по-равномерно и устойчиво развитие.
По мое мнение трябва да проучим внимателно статистическите данни за териториално ниво 3 (NUTS3), а не само териториално ниво 2 (NUTS2). Данните за NUTS3 показват проблема много по-ясно. Трябва да го имаме предвид при разпределението на средствата за помощта. Процесът на постигане на териториално сближаване трябва да се осъществява на всички нива - европейско, национално и регионално, съобразно принципа на субсидиарност.
Обмяната на добри практики е особено важна. Ефективността на политиката на сближаване зависи до голяма степен от опростяването на процедурите, и по-специално от запознаването с възможностите, предоставени от най-ефективните решения, използвани на други места.
Mieczysław Edmund Janowski
от името на групата UEN. - (PL) Г-жо председател, нашето разискване засяга регионалното развитие и политиката на сближаване, които са важни въпроси за цялата Общност. Това се дължи на съществуващите понастоящем огромни различия в благосъстоянието на отделните региони, като съотношението достига до над 10 към 1. Ето защо е в интерес на гражданите в Европейския съюз да се използват всички възможности, така че да се покаже истинската солидарност на европейците.
Това съвсем не означава, че всеки трябва да получава по равно. Означава, че на всеки трябва да се предоставят равни възможности. И това трябва да се отнася както за жителите на градските агломерати, така и за тези, които живеят в селските райони, за живеещите в центъра на Европа и за живеещите в периферията, за младото поколение и за възрастните. Трябва да подходим иновативно по въпроса с оглед и на настоящето, и на бъдещето.
Днес пред нас са шест много добри доклада. За съжаление ги обсъждаме наведнъж. Поздравявам авторите. Много бих искал действията ни да са в полза на тази истинска Европейска общност, на това обединение, и всяко евро да бъде изразходвано правилно, а не с цел богатите да станат още по-богати...
(Председателят отнема думата на оратора)
Elisabeth Schroedter
от името на групата Verts/ALE. - (DE) Г-жо председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, в речта Ви днес, г-жо член на Комисията, споменахте приноса на политиката на сближаване за запазване на климата. Приветствам тази промяна, защото в Зелената книга за териториалното сближаване не се набляга на това. А защо, като се има предвид кризата в климата, пред която сме изправени?
Приносът на европейските структурни фондове за екологичните промени е предстоящ въпрос за териториалното сближаване. Документът на Комисията "Региони 2020" посочва, че изменението на климата е повлияло в голяма степен на много от европейските региони. В резултат на това ние трябва да сменим курса. Структурните фондове трябва да се използват само за подкрепа на устойчиви проекти. Проектите и програмите, които нанасят вреди на климата - а много такива бяха одобрени в миналото - не трябва да бъдат одобрявани повече. Европейските фондове не бива да се използват за насърчаване на програми и проекти, които оказват неблагоприятно въздействие върху климата. Защо все още не обръщате внимание на това?
Вторият въпрос засяга прилагането на принципа на партньорство. Г-жо член на Комисията, Вие споменахте, че знанието на местно ниво е важна основа за успешното развитие. Защо тогава все пак сте одобрили оперативни програми, в които очевидно принципът на партньорство не се зачита изобщо и по които партньорите докладват, че не са били включени? Не сте отговорили на този въпрос. Знанието на местно ниво е предимство за нас. Ако продължавате да се опитвате да не обръщате внимание на факта, че държавите-членки категорично не зачитат принципа на партньорство и въпреки това им предоставяте субсидии, това ще е нарушение на регламента за структурните фондове.
Пропуснали сте да отбележите в доклада си, който лежи в основата на доклада на г-н Mikolášik, че много държави-членки не следват принципа на партньорство. Не сте взели под внимание докладите на партньорите. Защо мълчите по този въпрос?
Вече е ясно, че е необходимо ново измерение за структурните фондове. Те трябва да са базирани на екологични и демографски принципи, да се възползват от местните знания и да следват принципа на партньорство.
Pedro Guerreiro
Нека бъдем ясни - в Договорите се посочва, че за да се насърчи цялостното хармонично развитие, Общността разработва и осъществява свои инициативи, които водят до укрепването на нейното икономическо и социално сближаване, като се стреми към намаляване на различията между нивата на развитие на различните региони и изоставането на най-необлагодетелстваните региони или острови, включително селските райони.
В резултат на това в този дебат за бъдещето на политиката на сближаване, към която трябва да се добави т.нар. измерение за териториално сближаване, трябва да се подчертаят следните основни принципи.
Първо, първата и главна цел на структурната политика трябва да бъда насърчаване на реално сближаване, изпълнявайки ролята на инструмент за преразпределение по отношение на разходите, неравенствата и асиметриите, причинени от вътрешния пазар, икономическия и паричен съюз и либерализирането на световната търговия, за държавите и регионите в Европейския съюз, които са най-слабо развити в икономически аспект.
Второ, т. нар. конкурентоспособност не може да замести сближаването в държавите-членки и регионите, които изостават в социално-икономическото си развитие. Поради това политиката на сближаване и свързаните с нея финансови ресурси не трябва да бъдат подчинени на конкуренцията и либерализацията, застъпени в Лисабонската стратегия.
Трето, т. нар. териториално сближаване трябва да допринася за икономическо и социално сближаване. С други думи, основната му цел трябва да е намаляването на различията между нивото на икономическо развитие на отделните региони и изоставането на най-необлагодетелстваните региони.
Четвърто, на новите цели и приоритети трябва да отговарят нови финансови ресурси на Общността. С други думи, т. нар. териториално сближаване не трябва да се финансира за сметка на цел "Сближаване".
Пето, сегашните финансови ресурси на Общността за политиката на сближаване са недостатъчни за посрещане на нуждите на реалното сближаване и за справяне с регионалните различия, високите нива на безработица, разликите в доходите и бедността в Европейския съюз.
Шесто, увеличаването на бюджета на Общността с цел насърчаване на икономическото и социалното сближаване е абсолютно задължително.
Седмо, управлението и планирането на земята е отговорност на всяка държава-членка.
И последно, в допълнение към други важни аспекти, които не сме отбелязали тук, искаме да повторим, че е неприемливо регионите да бъдат финансово ощетени от т. нар. статистически ефект, поради което трябва да се приемат мерки за премахването му.
Peter Baco
- (SK) Разискването за координиране на политиката на сближаване и на мерките за развитие на селските райони е пълно с противоречия. Основната причина е голямото намаляване на бюджета за развитие на селските райони, което прави невъзможно да се постигнат първоначалните цели на политиката за селските райони. Това се случи по време на председателството на Обединеното кралство. А най-голямата цена ще платят селските райони в най-изостаналите региони на новите държави-членки. Общата селскостопанска политика се превърна по този начин, заедно с дискриминацията при преките плащания, в инструмент за двускоростно развитие на селските райони, както и, непряко, на регионите.
Действителното развитие всъщност ясно показва колко абсурдно е да вярваме, че селските райони със западащо селско стопанство могат да бъдат развити. Ние никога няма да постигнем съживяване на изостаналите региони в ЕС, ако не успеем да осигурим развитието на селските райони в рамките на първоначалната бюджетна рамка. Развитието на селските райони не може да се осъществи чрез внезапни ad hoc решения, а трябва да се основава на дългосрочен план. А ние не разполагаме с такъв план. Възстановяването на бюджета за развитието на селските райони по този начин се превръща в ключово условие за цялата политика на сближаване.
James Nicholson
(EN) Г-жо председател, преди всичко искам да благодаря на докладчиците за отличните доклади и особено този, по който бях докладчик в сянка. Благодаря на докладчика за съдействието и упоритата работа. Докладът не беше от най-леките за изготвяне, но успяхме да постигнем приемливи компромиси по ключовите въпроси. Приветствам факта, че водим това разискване сега.
Развитието на селските райони е много важен въпрос и ние трябва да се уверим, че цялото налично финансиране от ЕС за развитието на селските райони се оползотворява и използва по най-ефективния и ефикасен начин. По мое мнение развитието на селските райони означава подкрепа за действащите земеделски общности, особено за младите фермери и земеделски производители, които желаят да диверсифицират своята дейност. Уместно е бизнес проектите в селските райони да се фокусират върху подобряване на инфраструктурата и подпомагане на малките и средни предприятия.
Основната цел на този доклад е да се гарантира, че проектите за развитие на селските райони, независимо дали са финансирани от структурните фондове или от Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), не се припокриват или, в най-лошия случай, не пропускат възможностите. Това, което става ясно от доклада, е, че е необходимо по-добро сътрудничество между политиката за регионално развитие и ЕФРР.
Все пак не смятам, че мога да подкрепя ситуация, при която средствата се набират чрез модулация за обратно преразпределение чрез органите за регионално развитие. Ако фермерите трябва да плащат за Общата селскостопанска политика (ОСП), то тогава трябва да им се гарантира, че парите им се връщат обратно в селските общности. Считам, че това отговаря на втория стълб на ОСП. Докладчикът успешно откри разискване по този уместен и актуален въпрос. Съгласен съм с него по основните акценти на доклада, но решението ще е на следващия Парламент.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Г-жо председател, двете най-скорошни присъединявания към Европейския съюз доведоха до значително изостряне на регионалните диспропорции в рамките на Общността. Резултатът е все по-отчетливото явление "пространствена сегрегация", което води до изолирани регионални анклави, по-конкретно райони, отдалечени от центровете на развитие, а това са предимно селски райони.
Устойчивото икономическо развитие при запазване на околната среда и намаляването на регионалните различия са първостепенната цел на европейската регионална политика. През м. октомври 2006 г. Съветът прие стратегически насоки на сближаване, които да послужат за отправни точки за държавите-членки при изготвянето на националните им стратегически референтни рамки и оперативни програми за периода 2007-2013 г.
Приоритетите, заложени в тези документи, правят Европа и регионите по-привлекателни по отношение на инвестиции и работни места, повишават нивото на знание и иновации за растеж и създават повече и по-качествени работни места. Осъществяването на тези приоритети в оперативните програми трябва да позволи на регионите да се справят с предизвикателствата на глобализацията, структурните, демографските и климатичните промени и да засили хармоничното, дългосрочно, устойчиво развитие на регионите.
Трябва да признаем и факта, че всички държави-членки вече положиха усилия да включат тези приоритети съгласно целите на Лисабонската стратегия в оперативните си програми. Въпреки това прекалено бавното усвояване на средства от новия програмен период, което наблюдаваме в много държави-членки, може да застраши тяхното ефективно усвояване.
Ето защо е изключително важно, особено за новите държави-членки, да обединят действията си, за да подпомогнат капацитета за реално усвояване на наличните фондове както по отношение на начина, по който тези средства се използват, така и чрез обмяна на най-добри практики, информационни кампании, обмяна на нови технологии и развитие на различни видове партньорство по такъв начин, че да се отговори на изискванията програмите да бъдат превърнати в реални, качествени програми за ефективното елиминиране на забавянето в развитието, което е съществен проблем за най-бедните региони на ЕС.
Elspeth Attwooll
(EN) Г-жо председател, искам да подчертая три момента в доклада на г-н van Nistelrooij.
Първо, че териториалното сближаване включва насърчаване на полицентрично развитие в Европейския съюз. Това означава премахване на различията в рамките на и между регионите. Следователно съществува необходимостта от подобрен пространствен анализ и разработване на показатели, с помощта на които да се правят политики и да се оценява въздействието им.
Второ, необходим е интегриран подход, при който се измерва предварително въздействието на секторните политики на регионално ниво и постигането на по-голямо сътрудничество между тях. Разбира се, подобна оценка би могла да предотврати определени проблеми, като например предизвиканите от електронната идентификация на овцете в Шотландия.
Трето, един интегриран подход изисква подходящо управление на много равнища, включващо всички заинтересовани лица, при проектирането и прилагането на стратегиите.
Приветствам думите на члена на Комисията в това отношение и се надявам на голяма подкрепа за отличния доклад.
Giovanni Robusti
- (IT) Г-жо председател, госпожи и господа, докладът на г-н Roszkowski изтъква различията между отделните селски райони и между тях и градските райони по отношение на управлението на структурните фондове. Докладчикът правилно посочва необходимостта да се установи наново съгласуваност между Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), въпреки че той може би трябваше да изясни смисъла на термина "отворена координация", който противоречи на очевидните различия, които съществуват, и на областите от национална компетенция.
По-високата степен на съгласуваност изисква прозрачност по отношение на информацията и плащанията. Да знаем как се разпределят ресурсите е важен инструмент за отбелязване и коригиране на нарушенията. Но подобна прозрачност отсъства. На практика ставаме свидетели на най-разнообразни действия, извършвани с цел укриване на данни, отказване на достъп и прикриване на информация, и всичко това от страна на държавните органи и на нашите собствени национални правителства. Комисията казва, че това не е от нейната компетенция и всичко става размито и неясно. Ние считаме, че сме изправени пред стена от мълчание.
Ако не решим този проблем, ще сме още по-откъснати от реалните проблеми, които структурните фондове би трябвало да решават.
Gisela Kallenbach
(DE) Г-жо председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, приветствам горещо факта, че водим навременно политическо разискване на основата на доклади за инициативи, които ще ни помогнат да използваме нашия инструмент, солидарността, по по-целенасочен и ефикасен начин най-късно до 2014 г. За мен също така е много важно да информирам гражданите на Европа за европейската добавена стойност, предложена по този начин.
Ето защо е логично да отхвърлим всички опити за повторно национализиране на структурната политика. Повече от всякога ни е нужна стандартна политика на Общността, която е способна да посрещне настоящите предизвикателства, като глобализацията, изменението на климата и демографските промени. Дали сме успели или се заблуждаваме с бюджетния ангажимент към Лисабонската стратегия - това, да се надяваме, ще стане ясно най-късно след изготвянето на поискания анализ.
Стигнахме до един разклон на пътя, където трябва да решим дали териториалното сближаване и действителното устойчиво развитие са символите на европейската политика. За да вземем това решение, са ни необходими голям брой партньори, и особено градовете. Поради тази причина искаме да видим и предоставянето на световните субсидии директно на партньорите - не само на хартия, а и на практика. Колкото и високо да ценим субсидиарността, европейските фондове трябва да бъдат разпределяни въз основа на задължителни критерии. Освен значението на градското измерение, те трябва да включват и интегриран подход и прилагане на целите ни по отношение на климата. Ние вече постигнахме консенсус по този въпрос. За съжаление обаче, това не се случи при гласуването в комисията по регионално развитие.
И още нещо: според плана на Комисията за икономическото възстановяване изпълнението на структурните фондове трябва да бъде опростено и ускорено. Все още не ми е ясно защо ни беше нужна криза, за да може да се случи това, но все пак е обещаващ знак. Ако изчерпателният анализ на проектите на най-добри практики наистина е част от политическата дискусия, не би трябвало да има допълнителни пречки пред Европа да играе ролята на пионер в разработването на действително устойчива политика.
Искам да благодаря на всички докладчици за упоритата работа.
Georgios Toussas
(EL) Г-жо председател, митът за конвергенция и сближаване между отделните държави и региони на Европейския съюз се разрушава от самата действителност:
икономическите и социални неравенства се увеличават постоянно;
изкуственото статистическо сближаване, предизвикано от присъединяването на новите държави-членки, не може да заблуди работниците, фермерите, младите хора и жените, които виждат как стандартът им на живот непрекъснато се влошава;
регионалното развитие в капиталистически рамки не може да премахне класовите конфликти в системата;
нееднаквото развитие е присъщо на капиталистическия начин на производство, тъй като стимулът за всяко развитие е максимизиране на капитала;
националните тактики за сближаване и оперативните програми на националните стратегически референтни рамки за периода 2007-2013 г., както предишните програми, имат специфична класова ориентация: подчинени са на антинародния подход на Лисабонската стратегия и са адаптирани към националните програми за реформи; с други думи, те насърчават капиталистическо преструктуриране и по-гъвкави трудови договори.
По този начин Европейският съюз и буржоазните правителства обслужват нуждите на капитала, както в периода на капиталистическата криза, като прехвърлят цялата тежест върху работническата класа, към работниците, така и с очевидната цел да направят тези мерки срещу труда постоянни, за да запазят и увеличат печалбите на монополите в бъдеще.
Новият фактор в това отношение, прибавен в обхвата на политиката на сближаване, е концепцията за териториалното сближаване и, по-важното - Зелената книга по въпроса. Реакционният характер на насоките в предложението на Комисията излиза извън рамките на позициите и компетенциите на Европейския съюз, включени в Договора от Лисабон, както вече се нарича евроконституцията, и това е обида към народите на държавите-членки.
Зелената книга за териториалното сближаване поставя непосредствено включването на монополите в здравеопазването, образованието, енергетиката и други услуги, като основният момент е преди всичко достъпът до транспортните мрежи.
Гръцката комунистическа партия категорично се противопоставя и не приема реакционната рамка на предложението на Комисията за териториалното сближаване.
Kathy Sinnott
(EN) Г-жо председател, политиката на сближаване във всичките й форми е предназначена да бъде двигател на равенството и е постигнала много успехи. Все пак, политиката на сближаване трябва да се разглежда в светлината на дългосрочната оценка на цялостния й ефект. При подобна оценка въпросът е прост: общностите и хората, живеещи в тях, по-добре ли са в резултат от политиките на сближаване на ЕС и структурните фондове, които ги подкрепят? Откровено погледнато, вероятно моменталният отговор ще е "да", но в дългосрочен план той е твърде често е "не".
Казват, че фермерите в Ирландия се справят добре и това е вярно. Но защо тогава в дългосрочен план са останали толкова малко фермери и толкова много безработни и частично заети в ирландските селски райони? Дали защото структурните фондове и политиката на сближаване не отговаряха на Общата селскостопанска политика? Или защото не можаха да облекчат Общата политика в областта на рибарството, която в продължение на повече от три и половина десетилетия погубва голяма част от ирландските крайбрежни общности и рибните запаси в ирландски води? И защо с по-добрите пътища и инфраструктура - благодарение на фондовете на ЕС - град Limerick в югозападна Ирландия се превръща в трудно място за намиране на работа? Дали защото политиката на сближаване няма как да отговори на политиката на конкуренция, която позволява на една нова държава-членка да привлече Dell, ключова фирма в областта, с 54 млн. EUR държавна помощ?
Политиката на сближаване се стреми към равенство, но приетите директиви, като Директивата за пощенските услуги, допринесоха за по-нататъшното премахване на услугите за слабо обслужваните райони. Проблемът може би е, че нашата политика на сближаване не е съгласувана с другите политики на ЕС, като конкуренцията, либерализацията на пазара и т.н.
Причината е в това, че сближаването не произтича от политики: то произтича от основни унифициращи принципи, който трябва да са заложени във всяка политика - принципите на зачитане на личността, реална субсидиарност, приоритет на уязвимите, зачитане на живота, собственост над произведенията, важността на семейството, достойнството на работата, солидарността и централно внимание над общото благо. Докато политиките на ЕС не се ръководят от тези принципи, програмите ще продължават да бъдат в противоречие.
(Председателят отнема думата на оратора)
Carl Lang
(FR) Г-жо председател, между 2007 и 2013 г. политиката на сближаване ще представлява основната част от разходите за Европа на Брюксел, но от това съвсем не се възползват френските региони, това развитие всъщност ги ощетява. Увеличението в регионалните разходи е в действителност направено за сметка на Общата селскостопанска политика и оттук за сметка на Франция. Можем да видим, че делът за френските региони постоянно се свива. По-голямата част от тези 347 млрд. EUR в структурните фондове се насочва към Източна Европа, съсипана след повече от 40 години комунизъм.
Още през 2000 г. Брюксел оттегли структурните фондове, предоставени по силата на предишната Цел I, от окръзите в провинция Hainaut във Франция. Днес Франция, която носи 16 % от приходите в европейския бюджет, дава все повече, но получава все по-малко.
Нещо повече, регионалната помощ не предпази засегнатите от световната икономическа криза, тъй като тя е част от ултралибералната философия на Лисабонската стратегия. Сега повече от всякога ние трябва да изградим нова Европа, която най-сетне да осигури икономическа защита за нашите региони и народи чрез активна политика за връщане на контрола върху вътрешния ни пазар.
Markus Pieper
(DE) Г-жо председател, госпожи и господа, радвам се, че имам възможност да разгледам доклада на г-н Roszkowski по-детайлно.
И двете политики, включени в доклада - структурните фондове и подкрепата за селските райони - изглежда работят добре. Все пак оставам с впечатлението, че в някои случаи и двете политики имат еднакви цели. В областта на демографията, енергията и телекомуникациите откриваме проекти, финансирани и от структурните фондове, и от политиката по отношение на селските райони, които преследват общи цели, но са в задълженията на различни министерства. Имаме голям брой европейски проекти, но имаме ли такива, които осигуряват европейска добавена стойност? Моето впечатление е, че понякога губим от поглед цялостната картина.
Ако свързвахме проектите между различните ведомства, щяхме да можем да постигнем много повече за селските райони, като например децентрализирани енергийни инфраструктури, широколентови кабели за много по-голяма площ и трансгранични водни инфраструктури. Имаме нужда от повече проекти, които са подкрепени от няколко министерства едновременно. Ако това се случи, няма да работим вече в малък мащаб, а вместо това ще бъдем в състояние да въведем дълготрайни подобрения в регионите, използвайки европейското финансиране. Трябва да направим европейските изисквания за междуведомствено сътрудничество задължителни. Може би трябва сериозно да обмислим и минимална сума за проектите.
Още един коментар относно финансирането: по мое мнение "модулация" не е хубава дума. Тя отнема обезщетенията, обещани на фермерите, без да предоставя надеждно финансиране на програмите за развитие на селските райони. Поради тази причина селскостопанската политика трябва да бъде в бъдеще политика за земеделските производители, с ясни финансови ангажименти и без прехвърляне на средства на друго място. По същия начин регионалната политика трябва да бъде политика за регионите, с особен акцент върху селските райони и техните изисквания. Това ще доведе до истински европейски инициативи, които ще подобрят нашите региони в дългосрочен план.
Евгени Кирилов
Г-жо Председател, уважаеми колеги, г-жо Комисар, в днешното обсъждане отново проличава общото съгласие, че политиката на сближаване е една необходима и полезна политика.
Тези, които я подкрепяме, искаме тя да продължи да се развива и да дава положителни резултати. Затова смятам, че е важно да се придържаме към едно основно изискване - политиката на сближаване трябва да бъде достъпна за тези, към които е насочена и които имат нужда от нея, а именно регионите и териториите, които изостават и срещат трудности в своето социално-икономическо развитие.
Докладът на г-жа Krehl изрежда редица пречки пред потенциалните ползватели на помощта от структурните фондове. Пречките поради бюрократични трудности и сложни и неясни процедури водят до грешки. Това обезкуражава бенефициентите и дава храна на критиките от страна на контролните органи.
За да се справим с това двойно предизвикателство, от една страна, е необходимо да работим заедно всички институции и страни членки, от друга страна, искам да призова да стъпим върху натрупания опит и да обръщаме повече внимание на положителните резултати, когато търсим идеи за преодоляване на пречките.
В тази връзка, предложенията, които даваме в доклада на г-жа Krehl за добрите практики, са солидна основа за следващите мерки и действия в посока на опростяване на правилата, подобряване на обмена на информация и комуникация при усвояване на структурните фондове. Ключова роля отново са призовани да изпълнят Европейската комисия и управляващите органи, но те трябва, разбира се, да знаят, че имат подкрепата на Европейския парламент.
Г-н van Nistelrooij почерта, че политиката на сближаване е израз на солидарност. Остава да работим ефективно, така че нашите граждани да могат осезателно до почувстват, да се докоснат до резултатите от тази солидарност. Крайната цел на политиката на сближаване трябва да бъде равенство на шансовете за всеки европейски гражданин независимо къде живее.
Jean Marie Beaupuy
(FR) Г-жо председател, г-жо Хюбнер, през последните 30 години станахме свидетели на ползите от различните политики на сближаване, които следвахме. Трябва да наблегнем на тези ползи при предстоящите избори, тъй като те определено са в интерес на гражданите, при които имаше тройно повишаване на качеството на живот в някои случаи, и на регионите, които бяха затънали в дългове преди, а сега се движат стремглаво напред. Ето защо ползите не могат да бъдат отречени.
Нещо повече, днес политиката на сближаване стана най-голямото перо от европейския бюджет. Въпросът, поставен пред нас с шестте доклада тази сутрин, това, което искаме да постигнем като членове на Парламента, е да подобрим ефективността на фондовете и регламентите, които предоставяме на нашите съграждани.
Г-жо Хюбнер, Комисията държи ключа към ефективността на разпоредбите и бюджетите. По какъв начин? На първо място, ако позволите, г-жо член на Комисията, защото поддържаме взаимоотношения и знаем, че ще ни послушате и ще се уверите, че Комисията ще обърне сериозно внимание на исканията, заложени в шестте доклада, и използвам възможността да поздравя шестимата колеги, които ги изготвиха.
Г-жо Хюбнер, докладите предоставят изключително подробни решения, независимо дали по отношение на градската среда, селските райони, най-добрите практики или бъдещата политика на сближаване; както знаете, те съдържат конкретни примери, които ще улеснят работата на Комисията.
Затова ние очакваме предложенията на Комисията за конкретни решения на европейско ниво, но това е само половината от работата, необходима за постигане на ефективност. Ето защо, г-жо член на Комисията, ние също така Ви призоваваме да окажете максимално влияние на правителствено, регионално и местно ниво, тъй като тези органи ще прилагат на практика нашите разпоредби, бюджети и регламенти и ние няма да сме ефективни, ако те не са.
Разчитаме на Вас, г-жо Хюбнер, и на европейско, и на национално ниво да съдействате за успеха на представените от нас шест доклада.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Г-жо председател, важен противовес на нарастващата тенденция към национален протекционизъм в Европа днес е рационалното сближаване и политиката за развитие на селските райони. Сегашната система за подкрепа от различни фондове за развитие на селските райони послужи по-скоро за засилване, отколкото за изравняване на нивата на развитие в различните части на Европейския съюз.
Резултатът е огромно различие в земеделските субсидии между новите и старите държави-членки и тези различия ще продължат да съществуват и след 2013 г. Всички земеделски производители имат сходни производствени разходи, а селскостопанските услуги в новите държави-членки се увеличават и се доближават бързо до ценовите нива на старите държави-членки. Какви шансове имат тогава селските райони за изравняване на нивата си на развитие през следващите десетилетия?
Само стабилната и дългосрочната подкрепа за местните общности в по-бедните региони, придружена от максимално опростяване на процедурите, ще направи възможно изглаждането на различията и ще ни позволи да говорим за реална конкуренция в рамките на Европейския съюз през следващите едно-две десетилетия.
Jim Allister
(EN) Г-жо председател, искам да коментирам градското финансиране. Г-жо член на Комисията, Вие сте посещавали Белфаст неколкократно. Ще видите, надявам се, както видях аз, явната полза от програмата за развитие на градовете, особено в северната част на Белфаст. Затова съжалявам за отпадането на тази програма, особено след като тя не бе заместена с никаква подобна инициатива. Пренасочването на вниманието към публично-частните партньорства не компенсира достатъчно тази липса, а достъпът до JESSICA не смекчава особено удара, поне досега. В действителност изоставихме програмата за развитие на градовете, без да разполагаме с приложим заместител.
В настоящата икономическа обстановка перспективата JESSICA да произвежда очаквания ефект на лоста намалява, оставяйки незаета празнина в много градове, където градската реконструкция и инвестиции са все още необходими. Разминаването между празните думи в държавните стратегии и действителната реализация се увеличава с всяко следващо затягане на фискалния колан. Поради това липсата на средства конкретно за развитието на градовете за периода 2007-2015 г. се усеща все по-ясно.
(Председателят отнема думата на оратора)
Jan Olbrycht
(PL) Г-жо председател, трябва да се отбележи, че причината разискването да се превърне в това, което е, и фактът, че разискваме няколко доклада наведнъж, не са случайни. Причината е, че нито темите, нито отделните въпроси могат да бъдат разделени, ако искаме сериозно обсъждане на европейската политика през следващите години. Освен това, ако вземем под внимание текущите разисквания по въпроса за пакета от мерки за възстановяване, решенията, които сега трябва да вземем, разбира се, ще повлияят значително върху политиката на сближаване след 2013 г.
Следователно ако ще обсъждаме всичките доклади, вместо да затъваме в подробности, важното е, че политиката на сближаване се превръща едновременно във възможност и основа за реален напредък към обединяването на различните европейски политики, към взаимно допълване на политиките, към прилагане на интегриран подход. Не е съвпадение, че Европейската комисия внася едновременно решения, които са в състояние да променят европейската политика като цяло.
Разискването на териториалното сближаване е принципно дебат за интегрирани действия. Това е дебат за отказване от всякакъв вид третиране на европейска политика сектор по сектор. Това е и насока, която подсказва, че цялата територия на Европейския съюз трябва да бъде третирана като едно цяло, вместо да бъде разделяна на богати и бедни части, което означава, че сме изправени пред важни решения относно политиката на сближаване. Искам да ви благодаря, че направихте това разискване наистина общо.
Mia De Vits
(NL) Г-жо председател, първо искам да поздравя сърдечно г-н Becsey и да му благодаря за сътрудничеството по доклада за микрокредитирането. Не е необходимо да наблягаме на значението на доклада, особено при сегашните обстоятелства. Искам и да направя връзката между доклада и настоящата криза. Забелязваме, че държавите-членки се опитват да се измъкнат от икономическата криза, като използват широка гама от мерки, и че те са често твърде заети със себе си и с възстановяването на собствените си пазари.
Но решението не е "всеки сам за себе си", а по-европейски подход към проблемите. Съединените американски щати и президентът Обама се ангажираха с държавни инвестиции в голям мащаб и аз мисля, че това е верният път. Тук, в Европа, ние имаме 27 плана за възстановяване, които макар да са съгласувани един с друг, са финансирани от всяка държава-членка самостоятелно. Плановете за възстановяване са необходими, но те представляват ограничена стъпка в правилната посока.
Във връзка с това докладите за микрокредитирането, както и един друг доклад, който ще бъде представен в дневния ред през следващите седмици, а именно относно фонда за приспособяване към глобализацията, представляват наистина реални стъпки за хората, и особено сега, когато безработицата се увеличава и банките трудно отпускат кредити. Затова нямам много за казване по отношение на доклада на г-н Becsey. Преди всичко искам да подчертая още веднъж точките, които определихме като най-важни. Виждаме, че те са включени обратно в доклада, в резултат на което текстът на Комисията бе подобрен в различни области.
Първата област е дълготрайното обществено финансиране от ЕС. Това е важно, тъй като в момента имаме прекалено много инициативи, които вървят редом една с друга. Бюджетът на ЕС трябва да включи микрокредитирането.
Втората точка е необходимостта от разясняване, че микрокредитирането е предназначено специално за безработните в дългосрочен план, лицата в неравностойно положение и всеки, който не е в състояние да получи кредит по обичайния начин. Микрокредитирането се предоставя предимно на местно ниво. Поради тази причина е много важно политиката за активизиране да се прилага на местно ниво. Затова настояваме хората, които получават социални помощи, да не губят правата си с получаването на микрокредит.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Г-жо председател, създаването на Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони е много важно по отношение на структурната политика. Обаче, за да се възползваме правилно от съществуващите възможности, е необходимо да изготвим стратегия за прозрачно, дългосрочно развитие на селските райони и регионите и да установим система, която да позволи трайно координиране на дейностите на национално ниво.
Всички знаем много добре, че дебатът за политиката на сближаване премълчава различни виждания за това как трябва да се оползотворят средствата за земеделските субсидии и за развитието на селските райони. Съществува и опасението, че след преразпределението някои от средствата ще бъдат използвани за развитие на градските райони и на най-динамичните райони за сметка на исторически по-изостаналите и по-слабо управляваните области. Не можем да се съгласим с подобни решения и резултати.
Ambroise Guellec
(FR) Г-жо председател, споделям задоволството на всички колеги от днешното разискване и искам да насоча внимание към териториалното сближаване. Бих казал, че никога не е твърде късно да направим правилното нещо, но въпреки това изгубихме дълго време, докато определим териториалното сближаване за ключова политическа цел за Европейския съюз. Разбира се, съществуват институционални проблеми, които скоро ще бъдат отстранени, надявам се, както и - извинете, г-жо Хюбнер - извънредната предпазливост на Комисията в тази сфера. Все пак трябва да отбележим, че през целия парламентарен мандат, от 2004-2005 г. насам, Парламентът последователно се опитва да действа енергично, тъй като ние считаме принципа за равно третиране на всички европейски граждани, където и да живеят, за изключително важен и вярваме, че е жизненоважно да се движим напред заедно.
Зелената книга е готова най-накрая, което ни радва. Струва ми се, че донякъде страда от липса на амбиция: бихме предпочели Комисията да изготви определение и ясни цели, а не толкова общи бележки по въпроса. Въпреки това отбелязваме напредък, дори ако, както мисля, пак има известни затруднения поради непропорционалната връзка с Лисабонската стратегия, както по време на изпълнението на предишното поколение структурни фондове.
Консултациите са вече в ход и се надявам да доведат до извода, че трябва да увеличим ресурсите, да усъвършенстваме инструментите си - тези планове са за периода след 2013 г. - имаме време, но то бързо ще отлети - да засилим финансовите средства, да развиваме сътрудничеството на различни нива, да имаме обща визия за развитието, особено по отношение на секторните политики, които разискваме, да координираме общата селскостопанска политика и регионалното развитие и пр. Бялата книга ни е необходима възможно най-скоро, г-жо член на Комисията.
В заключение, искам да подчертая неотложната нужда от насърчаване на териториалното сближаване във всички региони на Европа, тъй като пространственото равенство е важно, за да се сложи край на кризата и да се постигне икономическо възстановяване, и преди всичко за да се насърчат съгражданите ни да участват в европейските проекти.
Pierre Pribetich
(FR) Г-жо председател, казвайки, че когато думите и действията вървят заедно, създават чудесна хармония, Монтен несъмнено е имал предвид думите и действията на политиците.
Тук, по отношение на политиката на сближаване, ние трябва да се стремим към тази хармония. Вдъхновени от желанието ни като европейски граждани да гледаме на европейските градове като на основен момент за развитието на нашите общества, трябва да помислим и да спазим обещанията си относно проблеми като намаляването на населението, липсата на работни места, замърсяването на градовете, намалената мобилност в рамките на градовете и въпроса с жилищата, несъответстващи на устойчивото развитие. Всичко това са изключително важни предизвикателства, които трябва да приемем, за да направим европейските градове по-привлекателни, конкурентни и приятни места за живеене. За да намалим проблемите, нашите думи трябва да бъдат в хармония с нашите действия. Това е същността на градското измерение на политиката на сближаване - да координира изпълнението и кредитирането, хармонизирайки ги и правейки ги ефективни през новия програмен период.
В заключение, имаме два ангажимента: необходимостта да предоставим значителни и ясно определени финансови ресурси, за да отговарят на целите от Лайпциг, и необходимостта да направим така, че нашите градове да си сътрудничат, за да се изправят пред световната конкуренция с богатството и разнообразието от решения в Европа.
Rolf Berend
(DE) Г-жо председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, докладът на г-н van Nistelrooij относно Зелената книга и бъдещата реформа на политиката на сближаване е със сигурност един от най-важните доклади, изготвени от комисията по регионално развитие през последните години.
Съгласни сме с основната идея на Зелената книга, която гласи, че целта на териториалното сближаване е да гарантира полицентричното развитие на ЕС като цяло, устойчивото развитие на териториите с различните им характерни черти и в същото време запазването на разнообразието им. През следващия програмен период трябва да бъде създадена една по-обширна система, предлагаща поетапна помощ за регионите в преход, които надвишават прага от 75 % от брутния вътрешен продукт, така че тези региони да имат ясен статут и да могат да се развиват при по-голяма сигурност.
Докладът на г-жа Krehl относно пречките за използване на структурните фондове правилно изброява главните проблеми пред кандидатите за финансиране, като прекомерната бюрокрация, твърде многото сложни разпоредби или бавната и тромава, управлявана централно, администрация в държавите-членки. Към Комисията са отправени много препоръки относно ефективните мерки, които трябва да се предприемат за премахването на тези пречки. Искам да се спра на две от мерките и да ги подчертая.
На първо място, ръководителите на проекти трябва да съхраняват понастоящем документацията по проекта за срок от 10 години, за да могат да ги предоставят за проверка от страна на Комисията. Това предписание налага прекомерна бюрократична тежест за малките проекти особено. Целесъобразно би било срокът да бъде намален до три години.
На второ място, критериите за оценка, използвани от Комисията за иновативни проекти, създават значителни проблеми. Не трябва да се прилагат едни и същи критерии и за иновативните, и за останалите проекти. От съществено значение е в такъв случай да се прилага друг подход.
Miloš Koterec
- (SK) Политиката за регионално развитие съществено допринася за благоденствието на гражданите на ЕС по принцип. Тя вече е една социална политика в действителност и като такава ние от групата на социалистите в Европейския парламент напълно я подкрепяме и непрекъснато я развиваме. Наскоро бях попитан от хората на една обществена среща защо трябва да си правят труда да избират представители в Европейския парламент. След обсъждане на това доколко и в какви области ЕС допринася за отделните европейски региони, заедно с конкретни примери по отношение на милиони хора, политиката на сближаване се превърна за мен в един основен аргумент защо ние трябва да гласуваме.
В допълнение споменах и важната роля на Европейския парламент в процеса на одобряване както на политиката на сближаване, така и на бюджетните ресурси, а също и че тя ще се засили, ако Договорът от Лисабон влезе в сила. Наблегнах на това, че въз основа на Договора регионалната политика ще има значително по-голям пряк ефект за гражданите и че местните органи и всички възможни бенефициенти ще играят по-голяма роля по отношение на управлението на регионалните политики, подкрепата за сътрудничеството и ускоряването на развитието на териториалното сближаване, включително и на селските райони. Освен това споменах и че политиката за регионално развитие е един от най-простите и гъвкави инструменти на Общността за справяне с кризи като настоящата. Например регионалната политика спомага за справяне с безработицата, инвестиционните и социалните проблеми. При положение че тя се прилага по професионален и прозрачен начин, регионалната политика се доказва като стабилен стълб на ЕС. Ние ще трябва да градим върху него в бъдеще и да увеличаваме ефективността му, тъй като той представлява важна връзка между европейските граждани и европейските институции.
Мариела Величкова Баева
Какви са основните цели на инициативата за микрокредитиране? Да стимулира развитието на този инструмент и създаването на благоприятна институционална и бизнес среда, да съдейства небанковите финансови институции да повишат капацитета си и да постигнат растеж и устойчиво развитие, както и да си осигурят доверието на частния капиталов пазар.
Докладът на г-н Becsey акцентира върху възможностите на микрокредитирането за интегрирането на пазара на труда на групи в неравностойно положение. Чрез координирането на различни мерки и инициативи в този контекст, Европейската комисия следва да предложи обща европейска рамка с точни параметри, включително и за небанковите финансови институции за микрокредитиране.
Стимулирането на предприемачеството има като последица по-добра конкурентоспособност и по-висока степен на качество на икономиката, базирана на знания, в синхрон с възобновените Лисабонски цели.
Margie Sudre
(FR) Г-жо председател, г-жо Хюбнер, съжалявам, че Съветът и Комисията още не са определили ясно териториалното сближаване. Френското председателство направи опит за това и аз го приветствам. Парламентът продължава да настоява, че тази цел трябва да се прилага от датата на влизане в сила на Договора от Лисабон и че трябва да бъде определена в най-кратки срокове.
Надявам се, въз основа на отличния доклад на г-н van Nistelrooij, че териториалното сближаване ще се превърне в законовата основа, засилваща хармоничното развитие във всички региони на Съюза, позволявайки извеждането на най-добрите характеристики на всеки европейски регион. От съществено значение е подобряването на координацията между политиките на Общността с цел максимизиране на въздействието им на местно ниво.
Целта на териториалното сближаване не е да се фокусира изключително върху регионите с трайни затруднения. Обаче то трябва да следва полицентричното развитие на Европейския съюз като цяло, като взема предвид характеристиките на всеки регион, запазвайки същевременно тяхното многообразие. Смятам, че новата концепция има връзка с разглеждането на най-отдалечените региони с цел да им се гарантира устойчиво и балансирано развитие.
Във връзка с това благодаря на докладчика, че включи в компромисните изменения исканията по отношение на специфичните предизвикателства пред най-отдалечените региони, свързани с достъпа и конкурентоспособността, които са съществени елементи на териториалното сближаване.
От неотдавнашното съобщение на Комисията, озаглавено "Най-отдалечените региони: преимущество за Европа", разбрах, че Комисията иска да приложи към най-отдалечените райони всички препоръки за подобряване на управлението в политиката на сближаване и по този начин да ги превърне в първи пример за прилагането на териториалното сближаване.
Надявам се, че отвъдморските консултации, или "États généraux de l'Outre-Mer", които ще стартират скоро във Франция, ще направят същото и до голяма степен ще интегрират основното териториално въздействие на европейските политики за най-отдалечените региони, чиято добавена стойност е категорично безспорна.
В заключение искам, разбира се, да благодаря на всички докладчици.
Gábor Harangozó
(HU) За да отговорим на предизвикателствата пред Европейския съюз, трябва да направим всичко възможно да сложим окончателно край на различията в икономиката и стандарта на живот в определени региони. Във връзка с това нашата политика на сближаване в бъдеще трябва да се съсредоточи върху първоначалната си цел, а именно да доведе до структурни промени в регионите с икономически и социални проблеми.
За да бъдем по-ефективни в бъдеще, ние трябва да се концентрираме върху териториалните единици, изправени пред въпросните предизвикателства. Трябва да преструктурираме формите на икономическо сътрудничество - процес, в който макро-регионите могат да играят съществена роля.
В същото време трябва да се изправим и пред бедността, която е концентрирана в определени области. Ако искаме да насърчим истинска промяна, ние трябва да се концентрираме върху нивото, на което съществува проблемът; с други думи нужни са и насочени, комплексни мерки на ниво под това на регионите. Не е достатъчно да се финансират проекти, имаме нужда от интегриран подход, който включва всички фондове, предлагащи действителна помощ на най-уязвимите граждани на Европейския съюз.
Румяна Желева
Уважаеми колеги, кохезионната политика е един от основните компоненти на Европейския съюз. От десетилетия тя е израз на общото желание на европейските граждани за по-добро бъдеще, с по-високо качество на живот и труд.
Резултатите от кохезионната политика доказват, че тя е една от най-успешните политики на Съюза. Днес държави-членки, които в миналото са били значително по-слаборазвити от средното равнище на Съюза, вече са сред най-развитите в света. Тези принципи служат да покажат както ефективността на политиката на сближаване, така и да мотивират новоприсъединилите се, като например моята страна България.
Ние, българските граждани, чакахме дълго време пълноценното си членство в Европейския съюз и с право възлагаме големи надежди на възможностите, които предоставят структурните и кохезионния фонд. Мисля, че говоря от името на всички ни, когато благодаря на комисар Danuta Hübner за огромните й усилия в областта на регионалното развитие и решителната й подкрепа за политиката на сближаване.
Петте доклада на Комисията по регионално развитие подчертават дългосрочния ангажимент от страна и на Европейския парламент за силна и ефективна политика на сближаване. Уважаеми колеги, освен с финансовата криза, днес ние трябва да се справим с проблемите вследствие на изменението на климата, демографските промени, енергийната ефективност, прекалената урбанизация, миграцията и други.
Всички тези въпроси изискват консолидирана и силна реакция от страна на Европейския съюз. Затова политиката на сближаване трябва да бъде използвана като движеща сила за промените, които трябва да направим. Такова предизвикателство пред Съюза, например, е намаляването на външната зависимост от петрол и газ.
Уважаеми колеги, кохезионната политика и структурните фондове винаги са били нещо повече от просто израз на европейска солидарност. Те наистина са една взаимноизгодна схема, чрез която се създават нови пазари и нови търговски връзки. В заключение ще кажа, че всеки гражданин има право да се възползва от политиката на сближаване. Това, разбира се, важи и за гражданите в моята страна, които заслужават по-високо качество на труд и живот.
Jamila Madeira
(PT) Г-жо председател, госпожи и господа, първо искам да благодаря на всички за тяхната работа.
Трите ключови понятия, определени в Зелената книга - концентриране, свързаност и сътрудничество - могат да предложат решения за някои пречки пред хармоничното развитие на Общността, особено за негативните ефекти от концентрирането на икономическата активност, неравенствата по отношение на достъпа до пазари и услуги в следствие на отдалечеността им, както и разделението, предизвикано от границите не само между държавите-членки - особено най-необлагодетелстваните - а и между регионите.
Затова ние трябва да се опитаме да подобрим взаимодействието между политиките, като използваме методи за ефективно измерване на териториалното им въздействие. Точно по тази причина аз винаги съм настоявала за изработване на допълнителни качествени показатели с цел по-добро проектиране и изпълнение на съответните политики на местно ниво, като се вземат под внимание различните териториални особености.
За момента брутният вътрешен продукт остава единственият критерий за определяне на достъпа до подкрепата от структурните фондове.
При все това разработването на допълнителни показатели и изготвянето на териториални оценки не трябва да доведат до повече бюрокрация или по-нататъшно забавяне, а по-скоро до опростено прилагане на нови политики и действия за подкрепа на териториалното сближаване.
Петият доклад за напредъка - приключвам, г-жо председател - отправя специфични препоръки към регионите в преход, които са разположени между регионите в обхвата на цел "Сближаване" и регионите в обхвата на цел "Регионална конкурентоспособност и заетост". Трябва да се има предвид, че на тези райони е необходим по-ясен статус, с повече сигурност и стабилност в тяхното развитие.
Iosif Matula
(RO) Искам да благодаря на всички докладчици за докладите в областта на регионалното развитие. Искам да поздравя по-специално г-н van Nistelrooij за изключителните усилия от негова страна. Той включи успешно като част от предложението за резолюция необходимостта държавите-членки да прилагат мерки, насочени към постигането на териториалното сближаване.
В допълнение Зелената книга спомага да се подчертае, че освен икономическото и социално сближаване, политиката на териториално сближаване е една от главните цели на Европейския съюз. Регионите на Европа ще се развиват по различни начини, освен ако не са координирани от единна политика на ЕС.
Териториалното сближаване е ключов елемент в процеса на европейската интеграция и постигането на сближаване на регионите. Считам, че трябва да се обърне специално внимание на регионите по цел "Сближаване" както сега, така и в бъдеще, така че огромните различия между тях да бъдат намалени значително възможно най-бързо.
В случая с моята страна, Румъния, постигнахме значителен напредък по отношение на развитието на регионите, но сме изправени пред различията както между тях, така и вътре в тях, а също и между селските и градски райони.
Балансираното и устойчиво регионално развитие се постига при условия на ефективно използване на специфични ресурси за всяка област отделно. Например една от главните особености на западна Румъния е наличието на многобройни геотермални извори. Отделянето на достатъчно средства за този регион за създаване на алтернативен източник на електрическа енергия и използване на геотермалната вода ще създаде нови работни места и ще доведе до редица икономически ползи.
Считам, че докладите, разисквани днес, имат голямо значение и за Румъния.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Г-жо председател, политиката на сближаване е основният стълб на процеса на интеграция. Наличието на правилно функционираща политика на сближаване е необходимо условие за постигане на социално, икономическо и териториално сближаване в Европейския съюз. Днес най-голямото ни предизвикателство е да проведем незабавна реформа на основата, върху която работят политиките ни, и да опростим и направим по-гъвкави сложните процедури по изпълнение на проектите и регулациите относно финансирането.
Разработването на междурегионална концепция и обмяната на най-добри практики са включени в плана за реформа на политиката на сближаване и я допълват отлично. Поради това Европейската комисия трябва възможно най-скоро да внесе конкретно предложение относно възможността за обмяна на опит между структурите, изпълняващи проектите.
Според мен няма нужда да убеждаваме представените тук държави, че при финансово-икономическата криза структурните фондове са ключов инструмент за стимулиране на икономиката на регионално ниво. Ето защо е важно да опростим процедурите и да ускорим финансирането на икономиките на държавите-членки. Европейските проекти са начин за създаване на нови устойчиви работни места и възможност за най-нуждаещите се, най-бедните региони на Европейския съюз.
Политиката на сближаване трябва да бъде и инструмент за справяне с новите предизвикателства, като общата енергийна политика и изменението на климата.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Г-жо председател, политиката на сближаване често се приема за най-добрия пример за солидарност в Европейския съюз. Изглаждането на различията в развитието на отделните държави и региони на Общността е в интерес на целия ЕС. Според мен Зелената книга е документ на Комисията, който определя точно настоящите предизвикателства пред политиката на сближаване на ЕС.
Комисията посочва и необходимостта да се подкрепят регионите със специфични географски особености, като планински области и необлагодетелствани земеделски райони, които заслужават решителна подкрепа. Особено важно е да координираме и планираме правилно подкрепата за селските райони. Те се характеризират с ниско ниво на икономическо развитие, по-малка плътност на населението, незадоволителен достъп до обществени услуги и ограничени възможности за работа извън земеделието. Съществува и значителна разлика между тези райони в отделните държави-членки. Ако сравним селските и градските райони, различията са дори още по-големи.
Планираното увеличение на финансирането на развитието на селските райони търпи много критики в настоящата Финансова перспектива. Искам да напомня на всички, че политиката за развитие на селските райони и финансирането й поддържат и улесняват много живота на тези райони и жителите им. В обобщение, документът на Комисията, докладите и днешното разискване са стъпка в правилната посока.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Г-жо председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, като начало трябва да поздравя г-жа Krehl и г-н van Nistelrooij за докладите и за готовността им да приемат съдействие от колегите им. Докладите им посочват важността на най-добрите практики, които са фактор за сближаване, особено в областта на околната среда, енергията и заетостта, и свързват разискването на териториалното сближаване с това на бъдещето на политиката на сближаване в Европейския съюз.
Съгласен съм с оценката на Зелената книга и с анализа на концепцията за териториално сближаване и подкрепям препоръките за бъдещето на политиката на сближаване, които се съдържат в докладите, и по-специално следните: определение за териториално сближаване, публикуване на Бяла книга за териториално сближаване, засилване на цел "Европейско териториално сътрудничество", включване на териториалното сближаване в бъдещото разработване на всички политики на Общността, изготвяне на допълнителни качествени показатели, измерване на териториалното въздействие на политиките на Общността и предлагане на начини за взаимодействие между териториалните и секторни политики, разработване на цялостна стратегия за регионите със специфични географски особености, и особено за най-отдалечените региони, установяване на по-обширна система за поетапна помощ за т. нар. региони в преход, развитие на териториално управление на много ниво (европейско, национално, регионално и местно).
Поради тази причина приканвам колегите си да подкрепят докладите, а държавите-членки - а също и Комисията - да ги следват надлежно.
Maria Petre
(RO) Преди всичко приветствам идеята за широк дебат по въпроса за сближаване. Искам да поздравя всички наши колеги за усилията им, както и за предложенията, които са направили.
Ще направя коментар по някои от темите, като започна с териториалното сближаване. Основният проблем е как да гарантираме хармоничното развитие на всички територии в Европейския съюз и партньорството между градските и селските райони, за да спрем да губим територии и да се справим с проблема с обезлюдяването на селските райони. Без определение за териториалното сближаване, каквото очакваме в Парламента, интегрираната концепция за икономическо, социално и териториално сближаване осигурява бъдещата основа за регионалната политика на ЕС и за формата на структурните фондове след 2009 г.
По отношение на доклада на г-жа Krehl, подкрепям всички включени в него предложения, които са в подкрепа на регионите на Европа и споменават премахване на пречките и опростяване на процедурите, както и тяхната устойчивост във времето, и предложението за разработване на точни методи за обмен на добри практики между регионите.
По отношение на градското измерение на политиката на сближаване, знаем, че нямаме общо определение за "градски". Знаем и че имаме приблизително 5 000 градове в Европа с по-малко от 50 000 жители. В Румъния броят на такива населени места е значителен. Считам, че ни е необходим модел за развитие и достатъчно ресурси за подобни населени места, тъй като точно в подобни области пропускаме ползотворното въздействие на полицентричния подход.
Като част от териториалното сближаване, интегрираното устойчиво градско развитие ще бъде, според новия Договор, управлявано съвместно от държавите-членки и ЕС. Местните и регионални органи трябва да бъдат подготвени за този подход, вече установен като управление на много нива. Подкрепям идеята за задължителен минимум отпуснати средства в размер на 1 000 евро на жител, вместо досегашните 500 евро.
Francisca Pleguezuelos Aguilar
(ES) Г-жо председател, относно доклада за микрокредитирането искам да поздравя всички докладчици за чудесната им работа. Те несъмнено подобриха инициативата на Комисията.
Считам, че препоръките в доклада ще ни позволят да положим основата за разработване на подходяща рамка в Европейския съюз за сектора на микрокредитирането. Този сектор има успех в много развиващи се държави, включително и в някои европейски държави, както в ролята му на средство за създаване на икономическа активност, така и като инструмент за повишаване на социалното включване и насърчаване на създаването на работни места. Обаче този успех до момента не е прехвърлен в контекста на Общността. Считам, че сега имаме възможност да го направим, особено предвид финансовата и икономическа криза, пред която сме изправени.
В това отношение укрепването на инициативите, заложени в доклада, трябва да е приоритет, но трябва да предприемем и други стъпки. Трябва да увеличим наличните средства за структурите за микрокредитиране. Трябва да осигурим по-лесен достъп за физическите лица и фирмите, които нямат достъп до кредит. Във връзка с това, г-жо председател, искам да подчертая примера на европейската гаранция за микрокредитите, тъй като това е инструмент, който може да подобри достъпа, както е посочено в доклада.
В заключение ще кажа, че докладът несъмнено ще положи основата за създаване на хармонична рамка в европейски контекст за насърчаване на сектора на микрокредитирането.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) През 2010 г. Комисията и държавите-членки ще преразгледат метода за използване и степента на усвояване на структурните фондове. Призовавам държавите-членки да определят отново много внимателно приоритетите си, за които възнамеряват да използват структурните фондове.
Считам, че градската мобилност, развитието на селските райони, енергийната ефективност на сградите и развитието на транспортната инфраструктура трябва да са сред приоритетите на държавите-членки по отношение на структурните фондове през периода 2011-2013 г.
Като докладчик относно енергийната ефективност на сградите призовах за увеличаване на процента от Европейския фонд за регионално развитие, който държавите-членки могат да използват за изграждане на социални жилища и стимулиране на енергийната ефективност на сградите, от 3 % на 15 %. Това ще осигури по-голяма гъвкавост на държавите-членки, както и възможността да се ускори усвояването на европейските фондове с цел подобряване на качеството на живот на европейските граждани.
Особено по време на сегашната криза, публичните средства, и в частност структурните фондове, трябва да се използват от държавите-членки за осигуряване на икономическо развитие и увеличаване на броя работни места.
Eoin Ryan
(EN) Г-жо председател, преди всичко искам да поздравя докладчиците за този много важен доклад. Смятам, че икономическата криза ни принуди да направим задълбочен преглед на миналото си икономическо поведение. Това на свой ред ни предлага възможност да се поучим от миналите грешки. Струва ми се, че когато икономиките ни се развиваха ускорено, изоставихме някои групи.
Разглеждането и подобряването на достъпа до микрокредитиране ни предлага възможност да отстраним грешките от миналото. Преработването на рамката за микрокредитиране може да ни помогне да засилим и възстановим икономиките си, като започнем с отделните райони. В Ирландия свършихме похвална работа в тази насока. В моя избирателен район Дъблин има четири агенции за фирмено консултиране, създадени след 1993 г. и предоставящи подкрепа на местно ниво за микропредприятията както в град Дъблин, така и в цялото графство. Асоциацията на окръжните и градски съвети в Ирландия обяви свой собствен финансов пакет за стимулиране по-рано тази година, насочен към подкрепата на 3 000 предприятия в Ирландия и създаване на 15 000 нови работни места. Проектът включва също така обучение на почти 50 000 лица.
На европейско ниво тези числа са малки, но микрокредитирането е изключително важно за Дъблин и Ирландия. Искрено се надявам, че вследствие на отличния доклад ще видим значими и координирани действия на общностно ниво в подкрепа на безценната работа, която вършат микропредприятията на местно и национално ниво в целия Европейски съюз, тъй като това е много важна част от икономическия ни живот днес и в бъдеще.
Председател
- Благодаря, г-н Ryan. Не бях особено стриктна, защото всъщност имаме малко повече време, отколкото е посочено в правилника.
Искам да кажа нещо, преди да преминем към процедурата с вдигане на ръка (catch-the-eye). Тази сутрин в залата стартира много важно събитие. Инициатор бе г-н Pöttering и се отнася до европейска организация, наречена "FLARE", в която участват повече от 30 държави и в която млади хора - и не само млади - посвещават изключителни усилия за борба с организираната престъпност и за да се гарантира, че стоките, конфискувани от организираната престъпност, се използват за социални дейности.
В залата бе поет ангажимент също от председателя на Европейския парламент и от комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи, а тук сред нас са и някои от тези млади хора, които според мен са гордост за Европа, тъй като заедно с нас те се опитват да гарантират, че в Европа няма нито расизъм, нито организирана престъпност. Ето защо искам да приветствам присъстващите тук, в тази зала.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Г-жо председател, искам да поздравя всички докладчици. Докладите са източник на нови политики. Съжалявам единствено, че никой от тях не се отнася до политиката в областта на културата.
Политиката в областта на културата е вероятно политика на сближаване по дефиниция. Културата сближава регионите и това можеше да бъде споменато, тъй като все още няма междурегионални политики в областта на културата. Винаги срещаме големи трудности при финансирането на трансевропейски проекти в областта на културата, тъй като нямаме транскултурно общество, няма социална сигурност, която да даде на художествените дейци мобилността, необходима им за работа извън границите на техния регион Настоятелно призовавам всички, които работят за прилагането на тази политика, да не забравят този аспект, важен за всяка европейска политика.
Ewa Tomaszewska
(PL) Г-н председател, териториалното и социално сближаване предотвратяват конфликти, като премахват причините за тях. Това прави толкова важни мерките за изравняване на жизнения стандарт в градските и селските райони и за балансиране на инфраструктурата в регионите. Широкото използване на микрокредитирането е добър инструмент за политиката на сближаване. Сега, по време на финансово-икономическата криза, когато всички се опитваме да намерим начини да защитим работните места, трябва да се наясно със заплахите за политиката на сближаване, като протекционизма и дискриминацията на най-бедните региони.
Den Dover
(EN) Г-н председател, комисията по регионално развитие и финансовите средства, отпуснати в цяла Европа, са най-важната програма в цялата Европейска общност.
Мога да ви кажа за северозападна Англия и колко много тези средства помогнаха на град Ливърпул в частност през последните 10 години. Поглеждайки в перспектива, виждам как градът продължава да се разширява на основата на добре разпределените и добре контролирани средства.
Искам да призова за по-голямо участие на частния сектор в разпределянето, управлението и контрола над средствата, защото частният сектор винаги работи по-ефективно от публичния.
Искам и да подчертая, че тези средства бяха безценни за селските райони в северозападните части, където се намират много от земеделските земи, съществени за цялата икономика.
И накрая, искам да заявя, че подкрепям г-н Becsey относно микрокредитирането. Това е интересно развитие и е важно при настоящата икономическа ситуация.
Zita Pleštinská
- (SK) Госпожи и господа, аз считам днешното координирано разискване на регионалната политика за най-важното разискване не само на тази пленарна сесия, но и в периода на изборите. Това е възможност да говорим пред европейските граждани на тема, която им е близка, особено предвид изборите, които предстоят през м. юни. Липсата на ефективна, проста и ясна подкрепа за по-малките структури, особено по отношение на достъпа до инвестиционни ресурси, е тревожна. Ето защо аз вярвам, че въз основа на тези доклади ще видим повторна оценка на политиката на сближаване, и по-конкретно на някои оперативни програми, които трябва да бъдат повторно отворени и ревизирани.
В заключение искам да изкажа убеждението си, че препоръките на Европейския парламент в петте доклада ще осигурят добавена стойност и ще отговорят на очакванията на гражданите както в европейските градове, така и в селските райони, които вярват, че политиката на сближаване ще осигури развитие на техните региони, постепенно изглаждане на регионалните различия, нови възможности за заетост, енергийна сигурност, подобряване на енергийната ефективност на домовете им, по-добър транспорт и техническа инфраструктура, както и по-висок жизнен стандарт.
Sérgio Marques
(PT) Г-н председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, при това важно разискване относно териториалното сближаване и бъдещето на политиката на икономическо и социално сближаване трябва да спомена специфичния проблем пред най-отдалечените региони. Под влияние на устойчивото съчетание на редица географски фактори, тези региони са изключително уязвими от икономическа и социална гледна точка, особено по време на сериозна международна криза като настоящата.
Ето защо искам да призова Европейската комисия, и по-специално г-жа Хюбнер, да обърне голямо внимание на последиците от настоящата криза за най-отдалечените региони. Една оценка на тези последствия за всеки от най-отдалечените региони, особено по отношение на туризма, строителството и увеличението на безработицата, би била много полезна, за да се осигури специфично европейско решение за тези региони.
Отправям призив Европейската комисия да изготви европейски отговор на кризата за най-отдалечените региони, който да надхвърли вече обявените мерки според политиката на икономическо и социално сближаване за европейските региони по принцип. Един специфичен отговор на кризата за най-отдалечените региони...
(Председателят отнема думата на оратора)
Председател
Времето Ви изтече.
Правилата, определени от Бюрото, посочват, че не повече от петима колеги могат да вземат думата при този тип разискване и точно за по една минута на човек.
Има още шестима колеги, които искат да се изкажат, освен петимата, които вече го направиха според Правилника. Тъй като имаме още малко време - според службите - ще направя изключение и ще дам думата на заявилите желание. Но ги приканвам да се придържат строго към темата и позволената минута според процедурата с вдигане на ръка.
Zuzana Roithová
- (CS) Г-н председател, радвам се да потвърдя, че чешкото председателство насърчава ясна дефиниция на политиката на сближаване по начин, който включва помощ за по-слабо развитите региони. Искам да призовава Комисията да внесе задължително законодателство, което хармонизира условията за ефективен пазар на микрокредитиране. Това е важно не само по време на криза. Ние трябва да улесним достъпа до финансиране на физически лица и предприемачи, които не могат да получат заеми от традиционния банков сектор. Историята на потребителското кредитиране показва, че ЕС трябва да действа по унифициран и ефективен начин, особено що се отнася до инструментите за контрол. Освен това считам, че микрокредитирането трябва да се насочи главно към проекти в най-слабо развитите европейски региони, както политиката на сближаване, към групите от граждани в неравностойно положение и към високо иновативните проекти в съответствие с целите на Лисабонската стратегия. Искам да предупредя Комисията за риска от злоупотреби с микрокредитирането с цел пране на пари. За съжаление, все още не разполагаме с конкретни законодателни предложения.
Andreas Mölzer
(DE) Г-н председател, когато говорим за политиката на сближаване и регионалното развитие на ЕС, може би трябва да помислим за страните кандидатки за членство. Миналия уикенд бях в Турция, по-точно в източна Анатолия (Анадол), и видях проблемите в Диарбекир в турски Кюрдистан. Осъзнах, че е необходимо да информираме страните кандидатки относно ползите и необходимостта от регионално развитие.
Проблемът в Кюрдистан не е само етнически и не се отнася само до правото на самоопределение и подобни въпроси. Не е и тероризмът, а се отнася в много по-голяма степен до регионалното развитие в градовете и провинцията. Считам за нужно да обясним на Турция, че следва да прилага европейската политика на сближаване при тази ситуация или няма да е готова за присъединяване към Европейския съюз и в това отношение.
Alexandru Nazare
(RO) Структурните фондове и кохезионният фонд са гореща тема за нас, както и много похвална, но, за съжаление, недостатъчно оползотворена възможност. Има редица причини за това, вариращи от бюрокрацията, тромавите разпоредби или разпоредбите, валидни за твърде кратко време, до трудно достъпната информация и липсата на прозрачност.
Мога да ви кажа, че много румънски кандидати за финансиране се оплакват от проблеми, свързани с допустимостта на разходите, разпоредбите, валидни за твърде кратко време, неразбираемата документация и, разбира се, продължителното време за оценка на проекта.
Доволен съм, че Европейската комисия е започнала също да осъзнава тези пречки. Предложенията за изменения на регламентите включват, особено по време на сегашната икономическа криза, разпоредби за опростяване на правилата за използване на фондовете. Това е първа стъпка и се надявам, че много от нашите предложения ще бъдат приети и от Комисията.
Едно от решенията на тези проблеми е предоставено от програмите за туининг и техническа помощ, но, както посочих в моите изменения към доклада на г-жа Krehl, необходима е програма на ниво ЕС...
(Председателят отнема думата на оратора)
Ljudmila Novak
(SL) Качеството на живот се подобри наистина значително със средствата от структурните фондове, които бяха използвани от Европейския съюз за засилване на социалното, икономическото и териториалното сближаване и за развитието на 268 региона.
При тази финансова перспектива се радвам да отбележа, че Парламентът в сегашния си състав също играе важна роля за отделяне на повече средства за обсъдените цели от първоначално предложените. В същото време съжалявам, че, както колегата вече изтъкна, са налице твърде много бюрократични пречки и понякога се чудя дали вината за това е на Европа или на националните правителства.
Във всеки случай считам, че трябва да ограничим тези препятствия, за да отговорим на неотложните нужди както на местните органи, така и на регионите. Обаче, ако искаме да запазим младите хора и жените в селските райони, трябва да инвестираме много повече средства в подкрепа на развитието на селските райони.
James Nicholson
(EN) Г-н председател, много от това, което разискваме тук тази сутрин, ще трябва да се осъществи от следващия Парламент. В това няма съмнение. Развитието на селските райони е от основно значение за развитието на икономиката им, но когато вторият стълб бе проектиран и въведен в подкрепа на обществото в селските райони преди няколко години, не бяха осигурени достатъчно средства за подкрепа на този втори стълб. Сега имаме модулация, която използва допълнителните средства от преките плащания на земеделските производители за развитие на обществото и икономиката на селските райони.
Знам, че тук предстои битка. Някои искат да вземат регионалната политика, или подкрепата за обществото в селските райони, от ГД "Земеделие" и да я дадат на ГД "Регионална политика", което е неприемливо за живеещите в икономическите условия на селските райони. Проведохме този дебат в началото на 90-те години на XX век при Ray MacSharry и няма да се връщаме към него. Казвам "в никакъв случай". Допълнителни средства трябва да бъдат изразходвани за селското стопанство и за икономиката на селските райони в подкрепа на малките земеделски производители и хората, работещи в селските райони.
Francesco Ferrari
- (IT) Г-н председател, госпожи и господа, искам да благодаря на докладчика за неговия доклад. Темата е много чувствителна по отношение на последиците, които може да има за икономиките на отделните държави-членки. Свързването на новия Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони с Общата селскостопанска политика може да има положителни или отрицателни страни в зависимост от начина, по който фондът се използва.
От определена гледна точка свързването на средствата ще означава, че ще могат да се използват по-ефективно, а това със сигурност е добре. Обаче съм съгласен с докладчика, че има много тънка разграничителна линия и, наред с другите неща, съществува рискът средствата да бъдат използвани единствено да се направи по-конкурентно земеделието за сметка на други сектори в селските райони.
Действително са необходими големи инвестиции в селските райони - инвестиции в структури и селскостопански храни - за да съживим икономиката, да обучим младите фермери, които са движещата сила за икономиката в селските райони, както и жените, които живеят в тези райони. Необходими са още инвестиции в сектора на информационните технологии, за да бъдат младите хора наясно с новите технологии. Рискът, който поемаме, е свързан със злоупотреби със средствата.
Ето защо продължавам да бъда убеден, че здравият разум трябва да надделее, ако искаме да предотвратим злоупотреби със средствата, тъй като икономиката на селските райони може да има огромно влияние в Европа.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Г-н председател, политиката на сближаване е още по-важна в настоящата икономическа криза, тъй като структурните фондове могат да послужат като ефективни инструменти за стимулиране на икономиката на регионално ниво. Фокусирането върху дейности, стимулиращи растежа, като например разходи за научноизследователска и развойна дейност, иновации и работещи инструменти за създаване на работни места, би трябвало да дадат стимул на европейската икономика и да гарантират отново растеж. Одобрявам и отделянето на допълнителни средства за подобряване на достъпа до интернет в селските райони.
Danuta Hübner
член на Комисията. - (EN) Г-н председател, спестявам две минути от уводните си бележки, за да имам повече време да отговоря на въпросите. Съжалявам, че не мога да отговоря на всички въпроси, но високо оценявам двустранните разисквания, които водим през последните години в Брюксел и по време на моите посещения във вашите избирателни райони. В Комисията ще се радваме да продължим диалога с вас. Искам да ви благодаря за това наистина добро и съществено разискване днес.
Трябва да използваме пълно и разумно потенциала на всички европейски и национални политики, за да гарантираме, че Европейският съюз, като икономика и общество, ще излезе от кризата по-силен в икономическо, социално и политическо отношение, със стабилни основи за дългосрочно устойчиво развитие. Смятам, че днешното разискване е потвърждение, че европейската политика на сближаване трябва да изиграе своята роля в този процес както сега, така и в бъдеще. Наша обща задача е да се уверим, че потенциалът на политиката на сближаване - способността й да доведе до устойчиво развитие и заетост - ще бъде използван изцяло и разумно в новия глобален контекст. Нямам предвид само кризата, а също и добре известните предизвикателства, които определихме преди години като важни за развитието на Европа.
Подкрепата за устойчива конкурентоспособност е най-ефективният начин за постигане на сближаване в Европейския съюз. В този контекст трябва да използваме политиката на сближаване за фактори като достъпа до финансиране на малките и средни предприятия. Трябва да решим и въпросите, като например обществените услуги, които целят подобряване на използваемостта и производителността, и по този начин да допринесем за по-равни възможности.
Както някои от вас изтъкнаха, през последните години всеобщото мнение е, че справянето с новите предизвикателства очевидно изисква интегриран и базиран на място подход - подход, който оптимизира използването на ресурсите и мобилизира всички партньори на регионално и местно ниво, така че действаме на всички нива на управление.
По отношение на принципа на партньорство искам да подчертая, че е много важна цел от първия ден на моя мандат и Комисията инвестира много в това да направи принципа на партньорство и политиката на сближаване реални, действително приложими на място. Скоро след преговорите направихме цялостна оценка на начина, по който принципът на партньорство и процесът на проектиране на политически програми се прилагат от държавите-членки и регионите. Не искахме просто формални принципи на партньорство, така че работихме и с партньорите, като им помагахме да изградят капацитета си да бъдат реални партньори при управлението на политиките, и реагирахме доста ефективно на сигналите за незачитане на принципа в отделните държави-членки. Съвсем наскоро проведох среща по въпроса с неправителствени организации от една от централноевропейските държави-членки.
Също така напълно съм съгласна с тези от вас, които казват, че политиката на сближаване не работи - и не трябва да работи - изолирано; че трябва да засилим взаимодействието и координацията между политиката на сближаване и всички останали секторни, национални и европейски политики. Не става дума само да предотвратим припокриване и дублиране, но и да използваме взаимодействието, което произтича от добрата координация между политиките. Със сигурност развитието на селските райони и регионалните политики са изключителен пример за нуждата от много добра координация и взаимодействие между политиките.
Друг пример е конкурентоспособността и необходимостта да вземем предвид ограниченията, идващи от икономика с ниски емисии на въглерод и изменението на климата, по отношение на инвестициите в инфраструктурата. Искам да подчертая много ясно, че сме инвестирали много да направим политиката на сближаване по-ориентирана към екологията. Ние поставихме целите, свързани с изменението на климата, енергийната ефективност и възобновяемата енергия, преди да започне широкото разискване на изменението на климата в Европейския съюз. Днес една трета от средствата за политиката на сближаване отиват пряко за екологични инвестиции във всички сфери на нашия живот. Наскоро бяха добавени към политиката и допълнителни 4 % за енергийна ефективност на сградите и използване на възобновяема енергия, което ни позволява да наблегнем на това предизвикателство.
От разискването става ясно още и че се нуждаем и от последователност, и от реформи в прилагането на политиката. Относно последователността, искам да наблегна много силно на това, че многогодишното планиране, финансовата допълняемост, споделеното управление и партньорството представляват голяма европейска ценност, за която ще продължим да се грижим. Но е необходима и промяна, за да намерим баланса между търсенето на финансово управление и контрола, както и да постигнем добри резултати и да прилагаме политиката добре. Няма съмнение, че трябва да въведем по-прост, по-ефикасен и по-ефективен механизъм за прилагане и да намалим административната сложност и тежест.
Ние работим с голяма подкрепа от ваша страна по това предизвикателство през последните месеци. През м. декември внесохме първото изменение на член 55 и ще гласуваме основната част от предложенията за опростяване след седмица. Работната група, която създадохме с държавите-членки за опростяване на политиките, продължава работата си и в края на м. май ще имаме още едно предложение, да се надяваме, за текущия период.
Съгласна съм с вас, че за да бъде политиката по-ефективна, ни трябва и по-голяма насоченост към резултатите, по-строго наблюдение и оценъчна култура. Продължаваме да работим по това. Ценя високо подкрепата ви за финансовото инженерство. Работим, но със сигурност може да се направи много повече. Моля да обърнете внимание относно финансовото инженерство, което днес е един от основните инструменти за подпомагане на достъпа до кредитиране за малките и средни предприятия чрез JEREMIE, а сега също и чрез JASMINE за микрокредитиране, че ние започнахме процеса дълго преди началото на кризата, така че политиката също е била сравнително добре подготвена за трудната ситуация.
Някои от вас споменаха въпроса с прозрачността. Искам да напомня, че имаме нови разпоредби за периода 2007-2013 г. Имаме задължението да информираме обществеността за всички бенефициенти, така че ние се надяваме, че с тези задължения относно прозрачността ще видим и големи промени по отношение на общественото съзнание и надеждността на целия процес.
Много накратко за културата, тъй като беше посочена като важен елемент. Напълно наясно сме - както виждам и при пътуванията си - че и регионите, и градовете играят основна роля в сферата на културата в Европа. Културата също играе важна икономическа роля за усъвършенстване на регионалното развитие. Посочили сме го в рамката на европейската политика на сближаване. Имаме много регионални и местни стратегии, които успешно включват културата в нашата политика.
Искам да ви съобщя, че Комисията скоро ще стартира независимо проучване относно приноса на културата за местното и регионално развитие, което, да се надяваме, ще бъде завършено до началото на следващата година. Чрез него ще получим по-информирана основа за бъдещото включване на културата в европейските политики.
В заключение, оценявам високо всички ваши коментари не само относно доклада, но и вашите опасения и идеи за бъдещето, които представихте тук. Ще включва повечето от тях в работния документ, който ще представя на Съвета в края на м. май. Довършваме и независимо проучване от група изследователи и експерти, начело с професор Fabrizio Barca. То ще бъде представено пред обществото в края на м. април. Окончателната официална оценка от консултациите по Зелената книга относно териториалното сближаване ще бъде представена в шестия ни междинен доклад за сближаването, който ще бъде приет от Комисията към края на м. юни.
Constanze Angela Krehl
докладчик. - (DE) Г-н председател, искам да направя два коментара в края на разискването.
Обществото има много противоречиви мнения за европейската структурна политика. Някои хора приемат за даденост, че ще получат подкрепа, но просто констатират, че бюрократичните пречки са твърде големи. За други хора, включително някои в залата, тя е само начин за извършване на измами. Никое от тези мнения не е правилно.
Солидарността е наистина важна за моята група, но тя трябва да бъде добре обоснована и да не е обърната само в една посока. От друга страна, не е вярно, че организаторите на проекти, общностите и сдруженията, които кандидатстват за проекти, искат да измамят Европейския съюз. Сложните процеси често водят до грешки, но те не пораждат злоупотреби. Ето защо ние трябва да променим начина, по който се правят нещата.
Втората точка, която бих искала да засегна, е, че политиката на сближаване е безспорно важна част от европейската политика. Изправени пред предизвикателства като изменението на климата, икономическата криза и глобализацията, заедно с демографските промени и развитието на пазара на труда, ние се нуждаем от тази политика спешно. Европейският парламент трябва да дефинира отново политиката на сближаване за в бъдеще, за да отговори на нуждите на европейските региони. Докладите, които току-що обсъдихме, формират добра основа за този процес. Това ще позволи създаване на европейска добавена стойност за Европейския съюз. Въпреки това, когато проектираме структурната политика, ние не трябва да се държим така, сякаш тя може да разреши всички проблеми на Европейския съюз. Ние наистина трябва да се концентрираме върху належащите задачи. Благодаря.
Oldřich Vlasák
Г-жо член на Комисията, госпожи и господа, в този момент искам да обобщя предизвикателствата, както и исканията, които Европейският парламент любезно ще отправи към своите партньори, Европейската комисия и държавите-членки, ако този доклад бъде приет. Ясно е, че на първо място по необходимост е да се направи оценка на полезността на включването на инициативата URBAN в системата на политиката на сближаване. Трябва да направим оценка на възможностите и да проверим нивото на удовлетвореност сред кметове, съветници и избрани представители във връзка с усвояването на европейските фондове в градските райони. Интегрираното планиране и прехвърлянето на отговорността, или т. нар. подделегиране на ресурси и финансови инженерингови инструменти, са определено сфери, в които е необходим по-активен подход от страна на Комисията, най-малко чрез представяне на препоръки или примери за доказани подходи. В същото време трябва да продължим да опростяваме политиката на сближаване в нейната цялост, а не само градския аспект. Дългосрочните възможности могат да включват например сливане на Европейския фонд за регионално развитие и Европейския социален фонд. Не на последно място, жизнено важно е Комисията да измерва и редовно да оценява въздействието на всички политики върху градския живот и в същото време да обсъжда ефективността на политиките пряко с градските органи. Поради това докладът препоръчва Комисията и държавите-членки да създадат европейска група на високо равнище относно развитието на градовете и да прилагат отворен метод на координация на политиката за развитие на градовете на ниво ЕС по същия начин, по който се прилага и в други области, като социалната интеграция например. В същото време докладът призовава позицията на градските райони в инициативата "Региони за икономическа промяна" да бъде засилена, както и проектът за качеството на живот "Urban Audit" да бъде доразвит и редовно актуализиран. При липсата на надеждна сравнителна статистика не можем да базираме решенията си на съответните данни. Европейските фондове са всъщност една от най-видимите и ефективни прояви на европейската интеграция. Затова трябва да гарантираме както в настоящия предизборен период, така и след това, че реалните получатели на структурна помощ имат по-голямо участие в разискването относно формата на политиката на сближаване. Тези хора са нашите съграждани и избиратели.
Wojciech Roszkowski
докладчик. - (PL) Г-н председател, г-жо член на Комисията, въпросът, обхванат от моя доклад, беше доста специфичен, но много важен за оптимизиране на използването на средствата на ЕС от гледна точка на сближаването, независимо дали то се разбира в традиционния му смисъл или като териториално сближаване.
Устойчивият растеж е изключително сложен въпрос. Затова трябва да приветстваме всички опити да се опрости постигането на тази цел. Въпреки това понятието териториално сближаване все още не е точно определено. Следователно Зелената книга е началото, а не краят на разискванията по този въпрос.
Радвам се, че членът на Комисията подчерта необходимостта да се намалят различията в нивата на развитие, както и значението на взаимодействието при осъществяването на политиките на ЕС. Различните региони имат съвсем различни проблеми по отношение на доходите, географското местоположение, имиграцията и др. Обаче трябва да си спомним казаното от полските ми колеги, г-жа Staniszewska, г-н Podkański и г-н Zapałowski, че средствата се акумулират в центровете на регионите. Трябва да си спомним и че целите на политиката за развитие на селските райони не противоречат непременно на Лисабонските цели, ако се приложи механизмът за относителна конкурентоспособност или повишаване на производителността при ниски разходи.
Комисията по земеделие не направи коментар по доклада ми, така че приемам мълчанието им за съгласие. Според мен вотът на г-н Baco се дължи повече на неразбиране. В доклада категорично заявявам, че средствата за развитие на селските райони не могат да източват преките плащания. От друга страна, факт е, че средствата за развитие на селските райони могат да изведат тези райони от икономическите затруднения чрез подкрепа на неземеделските дейности. Доволен съм от подкрепата на г-н Nicholson по въпроса.
В заключение искам да изкажа благодарности на съветниците от комисията по регионално развитие и на моята политическа група за помощта при изготвянето на доклада, а също и на всички, които взеха участие в днешното разискване.
Miroslav Mikolášik
докладчик. - (EN) Г-н председател, искам да представя в заключение някои идеи, които нямах време да включа във встъпителната си реч.
Изключително удовлетворен съм от това, че над 100 млрд. EUR ще бъдат инвестирани в опазването на околната среда. В същото време бих подкрепил категорично да се отделят много по-големи средства за енергийна ефективност и възобновяеми енергийни източници - понастоящем са 9 млн. EUR - както и повече мерки за борба с изменението на климата, които, в размер на 48 млрд. EUR, са по-малко от необходимите в момента.
Твърдо вярвам, че решението относно начина, по който се използват тези средства за защита на нашите региони и за борба с последствията от изменението на климата, като наводненията и засушаванията, ще определи бъдещето на нашите региони и тяхното икономическо позициониране. Също така оценявам високо факта, че всички държави-членки вече отделиха значителна част от общата сума на отпусканите финансови средства за инвестиции в научни изследвания, развойна дейност и иновации, но също забелязах, че за по-голямата част от регионите на ЕС по цел "Сближаване" осигуряването на достъпност остава значителен проблем, тъй като те са изправени пред липса на транспортна инфраструктура.
От друга страна, аз се радвам, че съм свидетел на усилията на държавите-членки да отдадат приоритет на инвестициите, насочени към увеличаване на участието на трудовия пазар и повишаване на квалификацията, както и на борбата срещу бедността и социалното изключване, в своите програми, финансирани от Европейския социален фонд. Нещо повече, аз насърчавам новите държави-членки да продължат да изграждат ефективни партньорства и да засилват системно принципа на партньорство при изпълнението на оперативните програми. Считам, че новите държави-членки могат да извлекат реални ползи от по-нататъшния обмен на най-добри практики и познания за развитието на технологиите, например, както и чрез други общи действия за ускоряване на техния потенциал по отношение на изпълнението.
Zsolt László Becsey
докладчик. - (HU) Във встъпителната реч не успях да засегна един-два въпроса, свързани конкретно с микрокредитирането, но най-важното нещо тук е принципът на допълняемост. Искам да повторя, че това също е важен основен принцип на сближаване, в допълнение към тези на партньорството и интегрирания подход.
По този начин, за да бъдем в състояние да предоставим допълнителна полза, ние трябва да гарантираме, че хората без постоянен адрес могат да вземат участие в програмата за микрокредитиране с помощта на наставническа програма. Можем да постигнем допълнителната полза, като се уверим, че с току-що стартиралата програма JASMINE сме в състояние да обучим и включим нови институции за микрокредитиране, които са близо до хората. Освен това трябва да предоставим тази допълнителна полза, като предприемем по-гъвкав подход към конкурентоспособността, както по отношение на de minimis програмите, така и по отношение на обществените поръчки, като поставим самоосигуряващите се лица в положение на позитивна дискриминация.
Друг важен момент, който искам да засегна, е въпросът за финансирането. От една страна, стартирането на експерименталната програма, която Парламентът насърчава вече от две години, с 2 млн. EUR годишно. Надявам се, че ще започне през второто полугодие. Ние съсредоточаваме всички програми, които се занимават единствено с микрокредитиране, на едно място, като ги правим прозрачни - както отбелязаха и някои от моите колеги.
Принципът на допълняемост е важен и за да бъдат убедени държавите-членки да насърчават хората да създават микропредприятия, а не да седят вкъщи и да получават социални помощи, както посочи и г-жа De Vits. Смятам за важно да продължим да насърчаваме хората в това отношение. Много съществен момент е това, че допълняемостта трябва да означава, че посредничеството при микрофинансирането няма да се превърне в лихварство. Например при ромите - те не трябва да бъдат подчинени на висшата прослойка в тяхната общност, а ние трябва да сме в състояние да благоприятстваме за развитието на дейност, която се основава на истинско партньорство и желание за помощ.
Lambert van Nistelrooij
Г-н председател, тази сутрин бях първият оратор в общото разискване и, поглеждайки назад, считам, че отправихме към нашите граждани - онези, които са ангажирани с прилагането на интегрирана политика по децентрализиран начин - много силен сигнал, че Европейският парламент ще продължи с политиката на сближаване и оценява работата, която те осъществяват по многобройните проекти, независимо дали са свързани с насоките на изследване и развитие, изследователската инфраструктура или модернизацията на енергията. Това е от съществено значение. Когато отидем при гласоподавателите през следващите месеци, има хиляди проекти, в които Европа е близо до гражданите. Смятам, че и това е от голямо значение. На члена на Комисията г-жа Хюбнер пожелавам успех в кампанията, понеже разбирам, че и Вие ще отидете при гласоподавателите през следващите месеци. Това е много добре, включително за всички тук. Искам да ви благодаря в частност за направените промени в политиката, а именно - по- голямо внимание към Лисабонските цели и към екологизацията на дейността ни, както и наблягане на научноизследователската и развойна дейност, а и това, което днес още веднъж забелязах, че изрично посочвате и културното наследство сред нещата с икономическа и културна стойност.
Искам да направя още няколко коментара, първият от които се отнася до поставеното ударение върху трансграничното сътрудничество - третата цел, която трябва да подкрепим в предстоящия период, включително и финансово.
Вторият ми коментар е, че средствата ни не трябва да се прахосват. Имаме отлични фондове, чрез които можем да предоставим на партньорите си, чрез рамково споразумение за партньорство, средствата за ускоряване на развитието. Не трябва да ги прахосваме в следващия период.
И накрая, трябва да има Бяла книга за териториално сближаване. Дадохте много индикации, но Бялата книга е основата за бъдещото законодателство и аз считам, че ще е жалко, ако Европейската комисия не успее да представи Бяла книга. Искам също така да благодаря на докладчиците в сянка по моя доклад за съдействието им, и особено на чудесния екип.
Председател
Преди да прекъснем за кратко заседанието, ще си позволя да приветствам топло група посетители, съставена от пенсионери от провинция Толедо в моя регион Кастилия-Ла Манча, тъй като те са тук, за да изпълнят задължението си на европейци.
Общото разискване приключи.
Пристъпваме към гласуване.
Писмени декларации (член 142)
Adam Bielan  
Хората в селските общности са в особено неравностойно положение на пазара на труда. В Европейския съюз, и особено в Полша, има значителни разлики в жизнения стандарт между градските и селските райони. Това се отнася най-вече за достъпа до услуги. Достъпът до съвременни технологии като широколентов интернет в селските райони на Полша е двойно по-малък в сравнение с градските райони.
Целта на политиката на сближаване трябва да бъде предприемането на конкретни инициативи за изравняване на жизнения стандарт в определени региони. Изключително важна е помощта за малките и средни предприятия за получаване на финансиране от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони.
Правителствата в определени държави трябва да подкрепят малките и средни предприятия, като отстранят административните и законови пречки и като предоставят устойчива инфраструктура. Това са основни условия за развитието на районите, отдалечени от големите градове.
Sebastian Valentin Bodu  
Микрокредитирането и дори кредитите, предоставени на предприемачите от фондовете на Общността, предоставят институционален лост, който може и трябва да запълни празнината, оставена от търговските банки в резултат на финансовата криза, която вече засегна реалната икономика.
Търговските банки са от полза за икономиката само докато отпускат кредити, което не се случва в момента въпреки масовото наливане на публични средства в различни банки.
При тези обстоятелства предлагам държавите-членки вече да не финансират пряко търговските банки в затруднение, така че те да покриват с получените средства огромните загуби и/или да подобряват финансовите си коефициенти, като използват публични средства, да задоволяват интересите на собствениците и да дават дори щедри бонуси. От друга страна, те не трябва (всички) и да бъдат оставени да фалират.
Моето предложение включва използването на търговските банки само като посредници, агенти за кредитиране и микрокредитиране от обществените средства на икономическите агенти и предприемачи, които без финансиране са също изложени на риск от фалит.
В заключение, кредитите и микрокредитите трябва да се предоставят на нуждаещите се чрез банките, но без да бъдат отчитани в баланса на последните, а само като се използва техния експертен опит и мрежата им, за да се улесни заемането на средства.
Vasilica Viorica Dăncilă  
в писмена форма. - (RO) Подобряването на достъпа до микрокредитиране, което дава възможност на дребните предприемачи, безработните и хората в неравностойно положение, които желаят да започнат свой бизнес, а нямат достъп до традиционните банкови кредитни инструменти, да развиват стопанска дейност, заедно с неотдавнашното решение за намаляване на данък добавена стойност за някои услуги, са решения, които Европейският съюз предоставя на държавите-членки, за да помогне за преодоляване на кризата.
Според последните анализи секторът на услугите, селското стопанство и туризмът са възможни области, които могат да поемат значителна част от работната сила на разположение на пазара на труда, включително и безработните. Поради тази причина Румъния и останалите страни от ЕС трябва да разработят инструменти, необходими за изпълнение на тази идея, най-вече като част от "не-банковия" пазарен сегмент.
Считам, че микрокредитите могат да бъдат използвани успешно за развитие на услугите за фирми, за физически лица или за дома, като се започне от ИТ специалисти и се стигне до почистването на прозорци, от градинари до лица, които се грижат за възрастни и деца. Те могат да допринесат и за използването на лични качества и квалификация в успешен бизнес.
Микрокредит могат да получат предприятия с по-малко от 10 служители. Това е полезно за хората, които искат да работят, и за безработните, които искат да започнат бизнес. Микропредприятията представляват 91 % от търговските дружества в Европа.
Dragoş Florin David  
Зелената книга за териториалното сближаване, озаглавена "Да превърнем териториалното многообразие в предимство", стартира широки консултации с регионални и местни органи, асоциации, неправителствени организации и гражданското общество, с цел постигане на общо разбиране за тази нова концепция и последиците от нея за бъдещата регионална политика на ЕС, без обаче да предлага дефиниция на понятието "териториално сближаване".
Целта на териториалното сближаване е да гарантира хармоничното развитие на всички територии в ЕС и да предложи на всички граждани възможността да спечелят най-много от присъщите за тези територии характеристики. Зелената книга предлага именно разнообразието да бъде превърнато в актив и конкурентно предимство, което допринася за устойчивото развитие на целия ЕС. Засяга конкретно и нуждата от ефективен контрол на политиката на сближаване с цел тя да стане по-гъвкава.
Основното предизвикателство се състои в подпомагане на териториите да използват този актив и да обменят добри практики. Докладът на г-н van Nistelrooij покрива обширната област на политиката на сближаване и изказва ефективни мнения за съобщенията на Комисията в това отношение. В резултат на това Зелената книга за териториалното сближаване остава отворена за нови предизвикателства, но се превръща в ефективен инструмент за партньорство и обмен на добри практики.
Constantin Dumitriu  
Политиката на сближаване и мерките за развитие на селските райони произтичат от принципа на солидарност, насърчаван от Европейския проект, и допринасят за постигане на целите на Лисабонската стратегия.
Нашите анализи и решенията, които ще вземем, трябва да отчитат различните нива на селскостопанско развитие в Европейския съюз, значението на този сектор за икономиките на държавите-членки, както и различните ситуации по отношение на регионалното сближаване и развитието. Приветствам факта, че окончателният вариант на доклада ще включва и моето предложение за осигуряване на по-голяма гъвкавост при използването на структурните фондове, така че те да допълнят мерките за развитие на селските райони.
За да гарантират правилната координация и допълняемост на политиката на сближаване с мерките за развитие на селските райони, държавите-членки ще трябва да въведат механизми за насърчаване на последователното и справедливо използване на европейските фондове. В същото време Европейският съюз трябва да използва инструментите на негово разположение за по-добро наблюдение на използването на европейските фондове на регионално ниво, за да гарантира, че няма предубеждения към селските райони.
Докладът е първи анализ по темата и трябва да бъде продължен, така че бъдещата финансова перспектива да осигурява по-голямо хармонизиране на мерките на ЕС за финансова подкрепа.
Bogdan Golik  
Искам да благодаря на г-н Becsey за доклада му, който е толкова важен за мен и за моите сънародници.
Много хора не осъзнават до каква голяма степен микрокредитирането може да повлияе на социално-икономическото развитие на държавите. Малките, необезпечени кредити не са запазени само за най-бедните в развиващите се държави. Идеята може да се прилага по същия начин и за безработните, новосъздадените фирми или съществуващите микропредприятия.
Предлагането на възможност на хората без достъп до кредит да финансират инициативите си е голяма стъпка към прилагането на принципа "Мисли първо за малките!". Предлагайки тези заеми, ние насърчаваме предприемачеството и засилваме трудовата дейност, като същевременно предотвратяваме и намаляваме социалното изключване. Микрокредитирането има много положителен ефект върху нивото на безработицата, което е особено важно за моята страна.
Все пак, когато предлагаме този вид кредити, трябва да имаме предвид няколко важни момента.
На първо място, институционалните и законови рамки на микрокредитирането трябва да бъдат приспособени към нивото на развитие на пазара на кредити.
На второ място, трябва да се проучат процедурите, свързани с тази услуга. За съжаление, поради сложния й характер, микропредприемачите и лицата, започващи стопанска дейност, са по-склонни да кандидатстват за потребителски заеми.
На трето място, за да популяризираме микрокредитите, трябва да разясним на предприемачите, че имат алтернатива на банковите заеми за финансиране.
Въпреки тези резерви, аз приветствам с отворени обятия микрокредитирането в Полша.
Lívia Járóka  
Искам да поздравя колегата г-н Becsey за неговия доклад, застъпващ развитието на микрокредитната система в подкрепа на икономическия растеж и заетостта. Документът правилно изтъква, че групите в неравностойно положение, включително трайно безработните, нуждаещите се от грижи и етническите малцинства, като например ромите, трябва да бъдат във фокуса на европейските инициативи по отношение на микрокредитирането.
Микрофинансирането се доказа като изключително успешно в редица страни за насърчаване на социалната и икономическа интеграция чрез подкрепа за самоосигуряващите се. По време на финансова криза простите финансови инструменти, които могат да осигурят средства за стопанска дейност, особено в слабо развитите региони или за гореспоменатите групи, са от голямо значение. Желаещите да управляват малки семейни предприятия могат да срещнат значителни трудности при търгове в рамките на политиката на сближаване, особено в случаите на съфинансиране. Създаването или възстановяването на социалното сближаване трябва да има предимство пред стопанските цели, тъй като подкрепата за самоосигуряващите се е значително по-евтина от обезщетенията за безработица и по този начин от гледна точка на националната икономика си заслужава да се предоставя микрокредит, дори и ако от чисто финансова гледна точка това не е доходно. Системата на микрокредитиране трябва да стане достъпна за тези, които не се приемат от банките, т.е. лицата, които не могат да получат кредит от традиционния банков сектор поради високия риск, ниските маржове и опасността от неизпълнение, и трябва да направи възможно участието на групите в неравностойно положение.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk  
В разискването на политиката на сближаване искам да насоча вниманието ви към някои въпроси, повдигнати от доклада на г-н Roszkowski.
1. Във Финансовата перспектива за периода 2007-2013 г. Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) е заложен като втори стълб на Общата селскостопанска политика (ОСП) и съответно разграничен от политиката на сближаване. В резултат на това, особено предвид малкото бюджетни средства на разположение, политиката на сближаване, и в частност Европейският фонд за регионално развитие, се фокусира върху икономическата конкурентоспособност, концентрирана в по-големите градски центрове или най-активните региони, докато ЕЗФРСР насочва ресурсите си към подобряване на селскостопанската конкурентоспособност.
Този подход може да доведе до дублиране на някои цели, като например опазването на околната среда, образованието и културата, или до това те да бъдат пропуснати и в двете сфери.
2. Поради това трябва да преценим дали предвиденото финансиране за развитие на селските райони за периода 2007-2013 г. трябва да бъде използвано в по-голяма степен в подкрепа на земеделските производители или на неземеделските дейности в селските райони, или дори на бенефициентите в селските райони, които сменят земеделието с друга професионална дейност. Ако приоритет на втория стълб се окажат земеделските производители, изглежда, че в следващата перспектива ще бъде по-добре тези средства да се обвържат с политиката на сближаване.
3. Необходимо е също да увеличим финансирането на втория стълб на ОСП, но, както призовахме в Европейския парламент, чрез намаляване на директните плащания за големи стопанства и постепенно увеличаване на степента на модулацията.
Janusz Lewandowski  
Регионалната политика, осъществяваща се под формата на структурните фондове и кохезионния фонд, правилно се счита за най-видимата и осезаема политика на Общността за гражданите на Европа. Никоя друга политика не прави идеята за Европейския съюз толкова ясна и не илюстрира по-добре ползите от интеграцията. Това е причината да отдаваме такова значение на разискването относно бъдещето на сближаването. Сближаването никога не е било по-необходимо, отколкото сега, когато двете половини на Европа, разделени от желязната завеса след войната, се събраха. Това е изключително важно за страните, които бяха поставени на заден фон вследствие на споразумението от Ялта. Кризата и потенциалното значение на структурните фондове в ролята им на антикризисни пакети представляват особено важен аспект.
Не можем да повторим ситуацията от 2008 г., когато 4,5 млрд. EUR неизползвани средства бяха възстановени. Това беше наш общ неуспех. Само по тази причина за нас е най-важно да освободим тази част от бюджета днес. В краткосрочен план другите въпроси могат да бъдат отложени; в дългосрочен план трябва да защитим политиката на сближаване като политика на Общността, която дава възможности на всички региони. Като такава политиката на сближаване трябва да се съобрази с вижданията на регионално и местно ниво относно най-добрия начин за управление на средствата. Допълнителните критерии за оценка на проектите ще повишат предпазливостта при тяхното оценяване и по този начин ще усложнят процеса на усвояване на средствата. Това няма смисъл нито днес, в настоящата криза, нито в по-дългосрочен план.
Ramona Nicole Mănescu  
Първо искам да благодаря на докладчика за усилията му.
Както е добре известно, прилагането на стратегиите и оперативните програми за периода 2007-2013 г. е все още в начална фаза, поради което обхватът на приложение на разисквания доклад е засега ограничен. Въпреки това искам да спомена усилията на всички държави-членки за интегриране на приоритетите на политиката на сближаване в процеса на изготвяне и договаряне на оперативните програми.
Успешното прилагане на оперативните програми зависи до голяма степен от това колко бързо ще успеем да опростим процедурите и да насърчим мерките, насочени към консолидиране на институционалния капацитет, и, не на последно място, от това как ще определим конкретните професионални изисквания за обучение на персонала за работа с европейските фондове.
С цел да се осигури по-добро финансово управление на разходите на Общността, заедно със съответстващата прозрачност по отношение на управлението на финансовите средства, аз считам, че е особено важно държавите-членки да имат ефективни системи за наблюдение.
Също така смятам, че е абсолютно необходимо да се повиши обществената осведоменост допълнително, за да се постигне максимално усвояване на средствата и разработване на жизнеспособни проекти.
Adrian Manole  
На европейско ниво, в бъдещата регионална и кохезионна политика на ЕС, се счита, че различията се дължат на структурни недостатъци в регионите по отношение на ключови фактори за конкурентоспособност и най-вече поради липса на новаторски и предприемачески дух.
Тази ситуация може да бъде преодоляна чрез приемане на стратегически подход, а именно чрез повишаване на регионалната конкурентоспособност в целия ЕС, което се счита за жизненоважно за укрепване на икономиката като цяло и за ограничаване на рисковете, свързани с пренаселеността, причинена от концентрацията на стопански дейности.
Трябва да заявим отново, че премахването на различията ще бъде възможно само чрез започване на мащабна информационна кампания и установяване на диалог между гражданите и гражданското общество или проектите ще продължават да не бъдат достъпни.
По същия начин, безпроблемното изпълнение на програми и проекти с подкрепата на ЕС изисква високо качество на системите за управление и контрол. Спазването на законодателството на ЕС, като например регламентите за околната среда и равните възможности, е предварително условие за финансирането на проекти. Преди да се извършат други плащания освен авансите от фондовете, Комисията трябва да гарантира, че системите за управление и контрол са в пълно съответствие с регламентите.
Siiri Oviir  
в писмена форма. - (ET) Териториалното сближаване засилва икономическото и социалното сближаване и е един от основните компоненти за постигане на целите на политиката на сближаване на ЕС, тъй като то помага да се балансират ефективно различията в развитието между и в рамките на държавите-членки и регионите.
Териториалното сближаване също играе важна роля в бъдещото развитие на регионалната политика на ЕС, както бе показано от добавянето на принципа на териториално сближаване към икономическото и социално сближаване в Договора от Лисабон.
В контекста на настоящата икономическа криза възстановяването на икономиката на ЕС се превърна в много важна тема и ще бъде постигнато чрез разумни инвестиции, които са жизненоважни за икономически успех, научни открития, технологични иновации и създаване на работни места.
Подкрепям изцяло идеята на докладчика, че ЕС трябва, под флага на териториалното сближаване, да стимулира по-голямо взаимодействие и трансфер на знания между изследователските и иновационни центрове и близките райони, с цел да се постигне максимален ефект от направените инвестиции за европейските граждани.
За да се справим по-ефективно с проблемите и трудностите на държавите-членки в настоящата криза, имаме нужда от обща стратегия за сближаване, в която да се наблегне на териториалното измерение на политиката на сближаване и да бъдат взети под внимание конкретните, специфични нужди на всяка държава-членка при прилагането на мерки в областта на политиката.
Сега трябва да стартираме по-широка дискусия относно възможното бъдеще на регионалната и кохезионна политика на ЕС след 2013 г., както и относно възможната форма на структурните фондове през следващия програмен период, за да спомогнем по този начин за съзнателното подобряване на конкурентните предимства на икономиката на ЕС в световен мащаб.
Richard Seeber  
в писмена форма. - (DE) В съответствие с мотото на Европейския съюз "Единни в многообразието" ние трябва да направим повече, за да превърнем нашия континент в "Европа на регионите". Териториалното сближаване играе важна роля в това отношение. Поради тази причина ние трябва да настояваме за поставянето му като отделна цел, наред с икономическото и социално сближаване.
По време на процеса на укрепване на регионите ние трябва да обърнем специално внимание на чувствителните области, както бе посочено в разискването относно сближаването. Повишените разходи трябва да бъдат взети под внимание, по-специално в планинските райони, чието управление отнема много време и средства.
Предоставянето на компенсации за тези трудни условия представлява важна стъпка към създаването на една Европа, в която всички области са достойни за живот. В този контекст трябва да наблегнем на селското стопанство. Производството на мляко в планините има важен принос за опазването на селските райони и поради това трябва да му се окаже достатъчна подкрепа. Малките и средни предприятия, които създават работни места извън големите европейски търговски центрове, трябва също да бъдат подпомогнати. Като цяло настоящото разискване относно сближаването определя посоката на новата регионална политика и ще пренесе традиционната структура на Европа в бъдещето.
Bernard Wojciechowski  
В периода 2007-2013 г. Полша ще получи над 67 млрд. EUR от бюджета на Европейския съюз. Като част от тези трансфери на финансови средства само през 2008 г. Европейската комисия изпрати общо 19,3 млрд. PLN в Полша. Специфичните особености на изпълнението на програмите обаче означава, че по-голямата част от плащанията ще бъдат направени в последните години на програмите, т.е. в периода 2013-2015 г. За съжаление се появиха съществени ограничения, които не позволяват ефективно прилагане на структурните фондове в Полша. От началото на програмния период 2007-2013 г. до началото на м. март 2009 г. са подписани почти 8 400 споразумения за финансова подкрепа, възлизащи на 15,4 млрд. PLN. Сумата включва принос от ЕС в размер на 11,4 млрд. PLN. За съжаление исканията за получаване на плащания от тези средства възлизат общо на 1,75 млрд. PLN. Прекалено дългите процедури за възлагане на договори за обществени поръчки могат да забавят реализирането на структурните фондове и следователно допринасят за ниското ниво на усвояване. Структурните фондове са публични средства, които са обект на националното законодателство за обществените поръчки. Това законодателство трябва да създаде проста и ефективна процедура за избор на изпълнители. Прекалено дългите тръжни процедури могат да забавят реализирането на структурните фондове. Средствата от ЕС трябва да са средство за смекчаване на един от най-сериозните ефекти от финансовата криза. Ускоряването на разходите ще позволи укрепването на икономиката през 2009 г. чрез инвестиции в инфраструктура, човешки капитал и търговски дейности на стойност, равна на най-малко около 1,3 % от БВП. За да се осъществи това, правителството трябва да улесни достъпа до фондовете на ЕС и да опрости процедурите.
(Заседанието, прекъснато в 11,50 ч. в очакване на времето за гласуване, се възобновява в 12,05 ч.)
Председател
- Следващата точка е гласуването.
(За подробности относно резултата от гласуването: вж. протокола)
