Aktiv dialog med borgerne om EU (kortfattet forelæggelse) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Hegyi for Kultur- og Uddannelsesudvalget om aktiv dialog med borgerne om EU.
Gyula Hegyi
Europa er det forjættede land for borgere fra fjerne kontinenter eller Balkanlandene, som ønsker at komme til Europa. Samtidig er Europa i mange henseender symbolet på skuffelse, ligegyldighed eller bureaukrati for dem, der allerede befinder sig i EU, nemlig borgerne, uanset om det drejer sig om opinionsdannende intellektuelle eller almindelige borgere.
Da jeg modtog betænkningen, begyndte jeg at læse med stor entusiasme. Jeg må dog tilstå, at min entusiasme blev dæmpet hen imod slutningen, da jeg selv erkendte, hvor mange forhindringer der er med hensyn til indledning af en aktiv dialog med borgerne, og hvor langt EU's bureaukratiske maskineri er fra borgernes dagligdag og ønsker. Under alle omstændigheder erfarede jeg takket være betænkningen, at - måske ikke så overraskende - jo lavere borgernes uddannelsesniveau eller -status er, jo mindre har de forståelse for integration og er dermed mere euroskeptiske.
Jeg mener derfor, og det er en af de vigtigste dele af betænkningen, at vi ud over unge mennesker - som let kan overbevises om europæisk integration gennem uddannelse - fortrinsvis skal henvende os til dem, som vi endnu ikke har kunnet nå. Dette omfatter indbyggerne i små landsbyer, arbejderklassen, pensionisterne og generelt de mennesker, der har mere beskedne midler og vilkår. Vi skal på en eller anden måde forsøge at videregive budskabet til disse mennesker om idéen med Europa og værdierne for et forenet Europa.
Jeg har i betænkningen henstillet til, at langt flere studerende får mulighed for at opnå et stipendium under Erasmusprogrammet, end det er tilfældet nu. Ungdomsafdelingen i det ungarske socialistparti har udarbejdet et separat forslag med dette formål. Kun en lille procentdel af de ungarske universitetsstuderende har mulighed for at gøre brug af dette udvekslingsprogram for studerende, selv om det vil være en fordel for enhver studerende, der opnår en universitetsgrad, at have tilbragt mindst et halvt år som studerende i udlandet.
Min egen tanke var, at der skulle etableres et fælles etårigt europæisk pensum i historieundervisning. De studerende skulle studere samme pensum i europæisk historie på alle 23 officielle sprog og alle 27 medlemsstater i mindst et år. Kommissionen støttede ikke dette forslag i væsentlig grad og inkluderede en fortyndet version heraf i sin tekst.
Jeg foreslog på grundlag af henstillingen fra ungarske universitetslærere at oprette et europæisk åbent universitet, med andre ord en slags folkehøjskole, en populær uddannelsesinstitution. Europæiske borgere skal have mulighed for at tilmelde sig overalt i Europa, uanset uddannelse og eksamensbeviser, og deltage i et relativt frit struktureret uddannelsesprogram, der tilbyder undervisning i Den Europæiske Unions historie, grundlæggelse og funktion.
Parlamentsmedlemmerne har længe haft et ønske eller måske endda et krav om, at Euronews, der er opført - i det mindste delvist - på grundlag af EU-midler, skal sende programmer på alle medlemsstaternes officielle sprog. Det virker absurd, at Euronews sender på arabisk eller russisk, men ikke på ungarsk eller andre medlemsstaters sprog. I øvrigt beklager jeg at måtte meddele, hr. kommissær - jeg formoder, at De hører dette for første gang - at kabel-tv-pakker i Budapest har droppet det engelsksprogede Euronews til fordel for et kinesisk program, fordi der desværre er langt større efterspørgsel efter kinesisk tv end Euronews, da Euronews ikke sendes på ungarsk, og fordi der på nuværende tidspunkt bor et stort antal kinesere i Ungarn.
Der har været megen diskussion, og jeg ønsker at informere kommissæren, hvis han er til stede, om, at jeg også gerne vil henstille til, at EU's tjenestemænd får mulighed for at kommunikere mere åbent med medierne, end de hidtil har kunnet. Problemet er imidlertid, at der ofte ikke er nogen, som er tilstrækkeligt kompetente til at klarlægge Kommissionens position, og derfor er det kun modstandernes synspunkter, der høres.
Endelig ønsker jeg som afslutning på min taletid at nævne, at jeg har foreslået, at lokale ikkestatslige organisationer skal være mere involveret i EU-kampagner, for disse organisationer er langt bedre bekendt med lokalsamfundene og ved, hvordan man kan nå ud til befolkningen.
Louis Michel
Hr. formand! Tillad mig at komme med en lille, men helt personlig kommentar, som ikke har noget at gøre med det spørgsmål, som min kollega stillede. Jeg forstår ikke helt Deres ønske om at fremme ngo'ernes deltagelse i valgkampagnen. Jeg forstår det ikke, men jeg vil videregive anmodningen til min kollega.
Den nuværende politiske og økonomiske situation øger helt klart behovet for at indlede en aktiv dialog med borgerne. Borgerne skal informeres om de ændringer i EU, som kan have en direkte eller indirekte virkning på deres dagligdag, og som de skal kunne være involveret i.
Det har været grundlaget for Kommissionens arbejde de sidste fire år. Jeg bifalder i høj grad hr. Hegyis betænkning med titlen "Aktiv dialog med borgerne om EU". Vi arbejder på at give borgerne i de 27 medlemsstater i EU en bred vifte af grundlæggende oplysninger om EU, så de ikke blot kan forstå, hvordan EU kan bidrage til at imødegå de store udfordringer for Europa, men også udveksle og dele deres synspunkter om dette spørgsmål.
Vi ser frem til at oprette mange flere tilgængelige fora med anvendelse af alle de ressourcer og teknologier, der er til rådighed i dag: online-fora, via medier og på lokalt plan.
Selv om jeg kan tilslutte mig en række af henstillingerne i betænkningen, kan min kollega ikke tilslutte sig idéen om, at kommunikationen hidtil ikke har fungeret. Hun mener endvidere, at vi stadig skal have en realistisk indstilling til de resultater, man kan opnå med et budget på kun 100 mio. EUR til 27 medlemsstater, 23 sprog og næsten 500 millioner mennesker, selv om vores kommunikation helt klart er blevet bedre i de senere år.
Derudover kan Kommissionen naturligvis ikke alene kommunikere med borgerne om spørgsmålet om Europa. Der er brug for en samlet indsats fra alle institutionerne og medlemsstaterne. Derfor har vi indgået en aftale med medlemsstaterne og Parlamentet om fælles kommunikation om Europa. Den politiske aftale med titlen "Partnerskab om formidling af EU" blev undertegnet den 22. oktober 2008. Det er første gang, at EU-medlemsstaternes institutioner har indgået en fælles forpligtelse til at kommunikere med EU-borgerne om Europa. Det er vigtigt for os at få gennemført denne aftale fuldt ud. Jeg er helt enig i, at processen til høring af borgerne er vigtig, og at der er behov for at udvide dialogen til at omfatte alle grupper i samfundet.
For over 30 år siden indledte Kommissionen en regelmæssig dialog mellem Kommissionen og repræsentanter for civilsamfundet. I dialogen tages der højde for politikken om åbenhed og integration, som Kommissionen har fulgt i mange år, og som illustrerer de mange forskellige aktionsområder og de involverede parters diversitet.
Jeg ønsker at understrege, at samarbejdet mellem Kommissionens delegationer og Parlamentets informationskontorer i medlemsstaterne generelt fungerer særdeles godt.
Det kommende valg til Europa-Parlamentet er et meget godt eksempel på de to institutioners politiske vilje til at samarbejde for at fastlægge fælles formidlingsprioriteter.
Hvad angår behovet for information på lokalt og regionalt plan, som især er rettet imod unge mennesker, førstegangsvælgere og kvinder, har jeg med glæde noteret mig de positive kommentarer, som Kommissionen har modtaget, om valg af projekter under plan D.
Jeg vil benytte lejligheden til at meddele, at Kommissionen i forbindelse med valget til Europa-Parlamentet også har i sinde at gennemføre særlige aktiviteter inden for rammerne af plan D for demokrati, dialog og debat. Hvad angår oprettelsen af en ny webside og etableringen af links til lokale tv-stationer ønsker jeg at nævne, at Kommissionen er i færd med at oprette netværk med radio- og tv-stationer, der vil sende programmer om europæiske spørgsmål. Når alle disse netværk er etableret, vil de sammen med Euronews nå ud til mellem 60 og 90 millioner borgere hver uge på alle sprog i EU.
Hvad angår betydningen af at tilbyde fag i europæisk ret og europæisk historie i skolepensummet er Kommissionen enig i, at unge mennesker skal undervises i de væsentligste fakta om EU i skolen. Vi håber, at medlemsstaterne vil følge op på forslaget om dette vigtige spørgsmål.
Der er mange andre interessante henstillinger, som vi bør fokusere på, men vi har desværre kun begrænset tid.
Jeg vil slutte af med at vende tilbage til et uhyre vigtigt aspekt af rammerne for EU-institutionernes indsats. Effektiv kommunikation er kun mulig med et tæt samarbejde mellem alle involverede parter. Kommissionen bifalder Parlamentets fulde støtte. Personligt bifalder jeg i høj grad Deres personlige engagement som medlemmer af Europa-Parlamentet.
Formanden
Forelæggelsen afsluttet.
Afstemningen finder sted tirsdag den 24. marts 2009.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
John Attard-Montalto  
skriftlig. - (MT) Dette er et af de vigtigste spørgsmål, som skal behandles. De europæiske borgere føler ikke, at de er EU-borgere. Konceptet om EU-borgerskab er stadig uklart, hvorimod statsborgerskabet for de enkelte nationaliteter fortsat er dominerende.
De fleste borgere føler sig ikke som en del af processen, og de betragter EU som en fjern institution. Forsøget på endnu en gang at nå ud til borgerne kræver en bedre dialog mellem borgerne og de europæiske institutioner, ratifikation af Lissabontraktaten, gennemførelse af en høringsproces og fælles åbne drøftelser.
For et år siden i april 2008 fik vi idéen til "Debate Europe", der giver mulighed for at fjerne den ofte kunstige kløft mellem nationale og europæiske anliggender.
Til syvende og sidst skal borgerne imidlertid have en klar idé om den retning, som den europæiske proces skal tage. Der er to strategier, som ikke fortsat kan gennemføres parallelt. Vi skal træffe et valg. Går vi ind for et fuldt integreret EU, eller går vi ind for en effektiv funktion af den nuværende situation? Når borgerne oplever, at deres regeringer flakker fra den ene proces til den anden, kan man så fortænke dem i at føle sig fremmedgjorte over for de pågældende processer?
Magda Kósáné Kovács  
Med Gyula Hegyis betænkning kastes der lys over et vigtigt midlertidigt problem. Ratifikationen af Lissabontraktaten, der er en garanti for et mere effektivt, demokratisk EU, blev afvist af Irland i en folkeafstemning. Siden da har denne situation været en kilde til usikkerhed og desorientering blandt borgerne i Europa.
Vi skal gøre det muligt for de europæiske borgere at have mere indflydelse på udformningen af EU-politikker. For at dette skal kunne lade sig gøre, er der behov for mere information og indsigt, fordi der er større modstand imod integration blandt personer, der mangler viden. Det er f.eks. uhyre vigtigt at etablere undervisning i generelle spørgsmål om EU og borgerskab på åbne universiteter eller som led i pensum i skolernes sekundærtrin. Det er vigtigt for borgerne at kende deres rettigheder, at vide at EU ikke træffer beslutninger hen over hovedet på dem, men sammen med dem. Vi skal sikre, at der er adgang til relevante oplysninger i mindre udviklede regioner. Garantien for et velfungerende demokrati er ikke bureaukrati, men borgerne selv - det er kernen i den demokratiske kultur. Det er af afgørende betydning, at medierne hjælper med at udvikle kommunikationen mellem institutionerne og borgerne samt kommunikationen blandt borgerne.
Vi kan ikke forvente ansvarlige beslutninger eller nogen beslutninger overhovedet fra borgernes side, hvis vi ikke giver dem relevante oplysninger. Formidling af oplysninger er vores ansvar og forpligtelse, hvorimod beslutningsprocesserne er borgernes ret. I maj vil det være fem år siden, at Ungarn tiltrådte EU, og vi kan allerede se, at EU ikke er uden personlighed, men at EU er os, summen af alle de enkelte borgere. Vi skal være klar over, at beslutningsprocessen er lagt i vores hænder. Så lad os udnytte denne mulighed.
Sirpa Pietikäinen  
Jeg ønsker at takke ordføreren for den fremragende betænkning. Jeg bifalder de mange vigtige problemstillinger og spørgsmål, som han har rejst om samspillet mellem EU og borgerne.
EU ligger ikke øverst på popularitetslisten hos borgerne eller medlemsstaterne i EU. Folkeafstemningen i Irland sidste juli viste, at den irske befolkning i hvert fald ikke ønskede mere union. Af en eller anden grund når de negative budskaber og bekymringer, der opsluges af et upersonligt Bruxelles, lettere ud end nyheder om alle de positive resultater, som EU har opnået. Det ukendte opfattes ofte som en trussel, og det er let at tilslutte sig dette synspunkt.
Enkeltpersoner og ngo'er skal vise et stærkere engagement over for alle EU's aktiviteter. Især med hensyn til retlige spørgsmål skal enkeltpersoner og organisationer have flere muligheder for at få indflydelse og udtrykke deres synspunkter på alle planer i lovgivningsprocessen.
Ordføreren nævner endvidere et interessant punkt med hensyn til de seneste EU-afstemninger: Der er flere kvinder end mænd, som stemmer imod EU. Tilsyneladende er det især kvinder, der føler sig fremmedgjort over for EU.
Og det er der en oplagt grund til. EU har et meget maskulint udtryk. Formanden for Kommissionen er en mand ligesom 70 % af kommissærerne. Det er ligeledes en mand, der er formand for Europa-Parlamentet, og de fleste af Parlamentets udvalg har mandlige formænd. Det er vigtigt at opnå ligestilling så vidt muligt i den kommende valgperiode, når "topposterne" i EU skal besættes. Der skal udnævnes mindst én kvinde i disse topposter.
Den vigtigste måde, hvorpå EU's legitimitet kan fremmes, er gennem aktiv dialog med civilsamfundet.
Daciana Octavia Sârbu  
Det kommende valg til Europa-Parlamentet betyder, at spørgsmålet om omfanget af de oplysninger, der formidles, og manglerne i dialogen med borgerne er særlig relevant.
Jeg bifalder i denne sammenhæng beslutningsforslaget om aktiv dialog med borgerne, der understreger betydningen af at involvere EU-institutionerne, det transeuropæiske uddannelsessystem og massemedierne. Frankrigs afvisning af forfatningstraktaten og Hollands og Irlands afvisning af Lissabontraktaten gennem folkeafstemninger har vist, at iværksættelsen af en kampagne, der er rettet imod borgere med et lavere uddannelsesniveau, er en bæredygtig og nødvendig strategi, som jeg fuldt ud støtter.
Vi skal på grund af den stigende internetadgang i EU's medlemsstater udnytte dette værktøj til at fremme dialogen med borgerne. På denne måde kan borgernes synspunkter høres, vurderes efterfølgende og inkorporeres som led i vores beslutningsproces. Jeg mener endvidere, at EU's historie, den måde, hvorpå EU fungerer, og borgernes rettigheder skal være grundlæggende komponenter i undervisningsplanen på EU-plan.
Jeg er derfor af den stærke overbevisning, at man kan sikre forholdene til en sammenhængende dialog med borgerne, som vil handle om Europa og EU fra et andet perspektiv, der er baseret på korrekte oplysninger og indsigt.
Dushana Zdravkova  
Jeg ønsker at takke hr. Hegyi for den fremragende betænkning, som jeg er sikker på vil være et vigtigt bidrag til indledningen af en dialog med borgerne om EU.
En vellykket gennemførelse af EU-institutionernes samlede kommunikationsprioriteter i samarbejde med medlemsstaterne vil være et vigtigt skridt til bedre formidling af oplysninger til borgere. Kun velinformerede europæere kan udnytte de eksisterende muligheder og deltage i en aktiv dialog om Europa. Vi har allerede oplevet de konsekvenser, som problemerne med at sikre, at borgerne er velinformerede, skaber: folkeafstemninger med nej-stemmer og blokering af den europæiske udvikling.
Som formand for en borgerforening i Bulgarien er jeg af den faste overbevisning, at involveringen af borgerne i beslutningsprocesserne vil give dem mulighed for at bidrage direkte til den politiske proces på EU-plan. Dette er efter min opfattelse et af de vigtige områder, der hurtigt skal reformeres og forbedres.
Betænkningen vil give Europa-Parlamentet mulighed for at fastlægge de nødvendige retningslinjer og henstillinger til de øvrige institutioner, da borgerne er det vigtigste element i Europas fremtidige udvikling. Uden borgernes samarbejde og involvering vil det være umuligt for os at opfylde den målsætning, vi har fastsat for os selv.
