

Formanden.
   - Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om
betænkning af Zsolt László Becsey for Økonomi- og Valutaudvalget om forslag til Rådets direktiv om ændring, for så vidt angår anvendelsesperioden for minimumsniveauet for normalsatsen, af direktiv 77/388/EØF om det fælles merværdiafgiftssystem (KOM(2005)0136 - C6-0113/2005 - 2005/0051(CNS)) (A6-0323/2005), 
betænkning af Zsolt László Becsey for Økonomi- og Valutaudvalget om forslag til Rådets direktiv om detaljerede regler for tilbagebetaling af moms i henhold til direktiv 77/388/EØF til afgiftspligtige personer, der ikke er etableret på landets område, men i en anden medlemsstat (KOM(2004)0728 - C6-0251/2005 - 2005/0807(CNS)) (A6-0324/2005) og 
mundtlig forespørgsel af Pervenche Berès for Økonomi- og Valutaudvalget til Kommissionen om udløbet af direktiv 1999/85/EF vedrørende nedsat momssats for arbejdskraftintensive tjenesteydelser (O-0106/2005 - B6-0342/2005).
Zsolt László Becsey (PPE-DE ),
   Vi drøfter to spørgsmål, og jeg lægger ud med minimumsniveauet for merværdiafgiftens normalsats. Vi drøfter et juridisk og politisk meget følsomt spørgsmål. I henhold til Kommissionens rapport vil det være berettiget at forlænge den nuværende midlertidige ordning, der er baseret på det sjette momsdirektiv, og som udløber den 31. december 2005. Det, jeg vil sige, er, at vi kan fastholde det nugældende minimumsniveau for normalsatsen på 15 % og fortsat forlænge denne ordning midlertidigt frem til 2010. Europa-Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg har drøftet dette forslag og er grundlæggende enig i Kommissionens holdning. Vi går derfor også ind for forslaget, herunder tidsrammen, hvilket indebærer en forlængelse frem til 2010. Vi accepterede også, at det var nødvendigt at drøfte dette spørgsmål ekstraordinært hurtigt forud for det sidste Økofin-møde den 6. december, således at Rådet modtager Parlamentets holdning og kan træffe en afgørelse under hensyntagen hertil. På baggrund af udvalgets drøftelser stiller vi ændringsforslag til udvalgets oprindelige forslag på ét punkt, nemlig at vi ud over fastsættelse af minimumsniveauet for normalsatsen også ønsker, at der skal fastsættes et maksimumsniveau på 25 %, hvilket er den højeste sats, der anvendes i medlemsstaterne i dag. På denne måde undgås det, at medlemsstaterne tvinges til at ændre lovgivningen eller budgetterne på meget kort sigt. Ved at indtage denne holdning tilkendegiver de fleste af Parlamentets medlemmer imidlertid, at de mener, at det er nødvendigt at forhindre forskelle mellem normalsatserne for merværdiafgiften. Parlamentet har imidlertid også vedtaget en anden vigtig holdning omkring dette spørgsmål, der ikke berører den aktuelle hurtige afgørelse om forlængelse, men som er vigtig for os. Vi ønsker faktisk at undgå en lignende situation igen, hvor vi er under tidspres både med hensyn til forlængelsen af anvendelsesperioden for minimumsniveauet for merværdiafgiftens normalsats og ordningen vedrørende momssatser på arbejdskraftintensive tjenesteydelser, der udløber ved årets udgang, og som er blevet gennemført i adskillige medlemsstater, der alle har haft positive erfaringer med ordningen. Vi anmoder derfor Kommissionen om at udarbejde en rapport til forelæggelse i begyndelsen af 2007, således at Parlamentet i god tid og uden jag kan indlede drøftelser i 2007-2008 om retningslinjerne for og omfanget af den politik, medlemsstaterne skal gennemføre på momsområdet, og om den nødvendige EU-lovgivning på dette område.
Vi anmoder i vores forslag, udarbejdet med deltagelse af alle Parlamentets politiske grupper, Kommissionen om at vurdere virkningerne af de nugældende forskellige implicitte satser - dvs. forskellige satser konverteret til én sats - og normalsatser for merværdiafgiften og de forbundne budgetmæssige virkninger, navnlig de forskellige satser, der anvendes i de medlemsstater, der blev medlem af EU i forbindelse med den sidste udvidelse, der ikke har mulighed for at anvende individuelle nedsatte satser og kun kan overgå til de særlige områder, der ikke er omfattet af det sjette rammedirektiv (dvs. ikke omfattet af bilag K eller bilag H) indtil 2007. På grundlag af Kommissionens arbejde vil Parlamentet kunne fastlægge sin holdning til spørgsmålet om merværdiafgift opkrævet ved kilden eller hos forbrugeren og derefter undersøge, om vi bør fastsætte et minimums- og et maksimumsniveau for momssatsen på EU-plan under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet, og hvis dette er tilfældet, om vi bør anvende normalsatsen eller den implicitte sats - dvs. den effektive sats - som grundlag for disse momssatser. Et andet spørgsmål, som Parlamentet skal drøfte i løbet af de kommende år i relation til stabilitets- og vækstpagtens effektivitet, er, i hvilket omfang medlemsstaterne skal have mulighed for at nedsætte momssatserne, og om det er normalsatserne eller de individuelle undtagelser fra normalsatserne, der med størst sandsynlighed vil medføre konkurrenceforvridninger (hvis de medfører konkurrenceforvridninger overhovedet). Vi kunne samtidig også undersøge, om prioriteringen af forbrugsbeskatning frem for direkte beskatning, især beskatning af arbejdstagerne, rent faktisk kan fremme medlemsstaternes opfyldelse af Lissabon-målene for beskæftigelse. Disse spørgsmål er emner for en kommende debat, som der bør afsættes tilstrækkelig tid til. Jeg er overbevist om, at en god baggrundsrapport udarbejdet af Kommissionen vil kunne hjælpe Parlamentet i denne forbindelse, og vi vil således være i stand til at acceptere en velovervejet holdning selv før 2010, men for indeværende foreslår vi fortsat en forlængelse med den tilføjelse, at vi også bør fastsætte et maksimumsniveau på 25 %.
Min anden betænkning vedrører tilbagebetaling af moms. Dette forslag til forordning om ændring af det ottende direktiv udgør en del af en meget vigtig ændringspakke bestående af tre separate forslag, som Kommissionen forelagde i oktober 2004, hvilke den nuværende Kommission med rette har udvidet, og som er blevet berømt for -systemet, den såkaldte "étsteds- () ordning". Parlamentet har allerede vedtaget en holdning til dette spørgsmål såvel som til samarbejde mellem medlemsstaterne om skattespørgsmål i forbindelse med to tidligere betænkninger forelagt Parlamentet, og det glæder mig nu, at vi efter anmodning fra Rådet kan give udtryk for vores synspunkter om det ottende direktiv om tilbagebetaling af moms, om end dette sker med tilbagevirkende kraft. Indledningsvis ønsker jeg at fastslå, at vi er fuldt ud indforstået med Kommissionens tilgang til hele forslagspakken, herunder ændringen af det ottende direktiv, eftersom dette gør det nemmere for virksomheder at opkræve skyldig moms i andre medlemsstater, og de elektroniske metoder vil også fremskynde processen. Hidtil har det kun være muligt at foretage opkrævning, hvis virksomheden var momsregistreret i en anden medlemsstat. Mange har ikke ønsket at følge den omfattende og dyre procedure, og i de fleste tilfælde er skyldig moms ikke blevet opkrævet overhovedet, idet omkostningerne forbundet med den administrative procedure ville have oversteget det faktisk skyldige momsbeløb. Ændringsforslaget vil navnlig forbedre forholdene for små og mellemstore virksomheder, som har haft sværest ved at opretholde de nødvendige mekanismer til at indgive anmodning om tilbagebetaling på en omkostningseffektiv måde.
Rådets forslag om, at de kompetente myndigheder skal have tre måneder til at vurdere en anmodning, er også til de små virksomheders fordel. Vi støtter også forslaget om, at den kompetente skattemyndighed skal betale en helt fast rente pr. måned i tilfælde af forsinket tilbagebetaling efter udløbet af fristen. Vi accepterede ikke den foreslåede ændring, der ville have medført, at medlemsstaterne selv kunne regulere dette område. Vores ændringsforslag er også blevet udformet i overensstemmelse med Kommissionens holdning på dette område, idet vi har understreget, at ud over virksomhedsbeskyttelse bør de opgaver, der tilfalder skattemyndighederne i medlemsstaterne, også fremgå klart med nødvendige rettelser og bestemte frister for fremsendelse, behandling, beslutningstagning og tilbagebetaling. Dette er baggrunden for vores ændringsforslag. Vi angav også særskilt, at perioden for beslutningstagning på tre måneder ikke kan starte forfra, heller ikke selv om der stilles yderligere forespørgsler, anmodes om yderligere oplysninger, eller der opstår andre problemer - som vi tolker Kommissionens forslag - idet vi mener, at hele proceduren ikke kan overstige fire måneder, heller ikke i tilfælde af sådanne problemer. Formålet med vores forslag er at undgå unødvendige forsinkelser i tilbagebetalingsperioden, og at pengene tilbageholdes hos skattemyndighederne. Selv om det af juridiske årsager ikke var muligt for os at inkludere det i vores holdning som et formelt ændringsforslag, håber jeg stadig, at samarbejdet mellem myndighederne vil blive fremskyndet som led i pakken, som led i den overordnede pakke, hvorved étsteds- () ordningen indføres, med henblik på at undgå likviditetsproblemer i små virksomheder, problemer omkring retten til tilbagebetaling af moms og fastsættelsen af den forholdsmæssige fordeling og endog misbrug, idet svig og oprettelse af fiktive selskaber meget ofte skyldes forsøg på at kræve tilbagebetaling af fiktiv eksportmoms.
Jeg håber, at fristen på 10 til 40 dage for fremsendelse af elektroniske data, der ydes til myndighederne i opholdslandet, kan blive forkortet i løbet af Rådets drøftelser under hensyntagen til den øvre grænse på 40 dage. Det er imidlertid vigtigt, at pakken gennemføres så hurtigt som muligt, og vi håber, at vi inden for nogle få år (vi anmodede om fire år i forbindelse med étsteds- () ordningen) vil være i stand til at evaluere gennemførelsen på grundlag af Kommissionen rapport. Jeg er overbevist om, at proceduren (og screeningen af misbrug) vil kunne fremskyndes fremover ved brug af en eller anden form for fælles database eller ved nemmere adgang til de andre medlemsstaters databaser, men før dette kan ske, skal der findes en løsning på en lang række spørgsmål af juridisk karakter, vedrørende databeskyttelse og andre spørgsmål, som bør undersøges efter den første evaluering.
For indeværende er det vigtigste derfor, at dette konstruktive forslag implementeres så hurtigt som muligt, således at vores virksomheder kan drage fordel heraf. 
Pervenche Berès (PSE ),
   Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer, vi har på vegne af Økonomi- og Valutaudvalget og i anledning af forhandlingerne om de to betænkninger udarbejdet af vores ærede kollega, hr. Becsey, om momsspørgsmålet ønsket at stille denne mundtlige forespørgsel til Parlamentet i håbet om, at den vil føre til vedtagelsen af en beslutning. Hvad angår den nedsatte momssats for arbejdskraftintensive sektorer, befinder vi os nemlig i en mildest talt ubehagelig for ikke at sige kompliceret økonomisk, social, politisk og juridisk situation.
Vi står i dag med en ordning, der er blevet forlænget to gange. Vi har, hvad angår det videre forløb, fået forelagt et forslag fra Kommissionen, der stammer fra 2003, som Parlamentet godkendte næsten enstemmigt den 4. december 2003, men som siden har været blokeret i Rådet. Vi får tit og ofte at vide, at man kun kan lovgive bedre, hvis Parlamentet arbejder hurtigere, men jeg har til tider på fornemmelsen, at det også ville være på sin plads at se på, hvordan tingene foregår i Rådet.
Vi beskæftiger os her med et emne, der kræver enstemmighed, og visse medlemsstater, der udelukkende tager udgangspunkt i rent nationale analyser i deres interventioner vedrørende momssatserne, blokerer videreførelsen af denne yderst velfungerende ordning. Den gør det nemlig muligt at understøtte beskæftigelsen, bekæmpe sort arbejde og sikre en mere kohærent organisering af beskatningen på medlemsstatsplan. Det er grunden til, at Økonomi- og Valutaudvalget har ønsket at stille denne mundtlige forespørgsel, hvormed vi klart støtter Kommissionens initiativ såvel som det luxembourgske og siden det britiske formandskabs indsats, idet de har forelagt et kompromisforslag, der ligger fuldstændig i tråd med de ønsker, Parlamentet fremsatte allerede i 2003.
Vi står i dag med ryggen mod muren. Ordningen, der er blevet forlænget to gange, udløber ved årets udgang, og i de ni medlemsstater er hele sektorer i dette øjeblik stadig ikke klar over, hvilken beskatningsordning de vil være underlagt fra og med den 1. januar næste år. Der er møde i Økofin-Rådet i morgen, og jeg håber, at økonomi- og finansministrene da vil være lydhøre over for det meget klare budskab, Parlamentet ønsker at sende gennem denne mundtlige forespørgsel såvel som gennem flere skriftlige erklæringer indført i Parlamentets register og underskrevet af en lang række medlemmer.
Det luxembourgske forslag, som det britiske formandskab har overtaget, gør det muligt at klarlægge, forenkle, harmonisere og generalisere det, der hidtil kun har været et forsøg. Formålet er først og fremmest at bekræfte den nedsatte momssats for byggesektoren og hjemmeplejesektoren. Det drejer sig om at videreføre en mere fleksibel ordning og imødese udvidelsen heraf indtil 2015. Der er tale om med en kohærent løsning at fjerne det, der står i det berømte bilag H. Der er tale om på initiativ af det britiske formandskab at foretage en evaluering af hele ordningen hvert femte år. Vi har efter min opfattelse her fået forelagt en række afbalancerede forslag, der som sagt vil gøre det muligt at støtte beskæftigelsen inden for meget arbejdskraftintensive sektorer - hvilket viser, hvor kohærent den foreslåede beskatningsordning er - bekæmpe sort arbejde og bidrage til det, der er ved at blive et mantra i dette hus - og forhåbentlig også i Rådet - nemlig at lovgive bedre og opfylde Lissabon-strategiens mål.
Lad mig endnu en gang sige til Rådet, selv om jeg kan se, at det ikke er repræsenteret her til formiddag, hvor vigtigt det er, at økonomi- og finansministrene når til enighed herom. Hvis det desværre viser sig ikke være muligt at skabe enstemmighed om det luxembourgske og britiske forslag, mener jeg, at man af solidariske hensyn, som også bør være retningsgivende for Parlamentets arbejde, bør forlænge ordningen i sin nuværende form endnu en gang. Det vil være det mindst dårlige alternativ.
László Kovács,
   Hr. formand, jeg vil gerne indledningsvis undskylde forsinkelsen over for Dem og over for de ærede medlemmer. Der var problemer med trafikken, men nu er jeg her for at meddele Dem Kommissionens holdning.
Jeg vil gerne takke ordføreren, hr. Becsey, for de to betænkninger og fru Berès for den mundtlige forespørgsel om dette vigtige spørgsmål, som jeg er meget optaget af. Jeg vil først kommentere forslaget om minimumsniveauet for merværdiafgiftens normalsats. Jeg vil herefter kommentere den mundtlige forespørgsel og beslutningsforslaget om nedsatte momssatser. Afslutningsvis vil jeg kort kommentere det ottende momsdirektiv, der udgør en del af den pakke, hvorved étsteds- (ordningen introduceres, og som blev indgående drøftet i Parlamentet i september.
Kommissionen takker Parlamentet for den hurtige behandling af forslaget om minimumsniveauet for merværdiafgiftens normalsats, herunder navnlig ordføreren, hr. Becsey, for hans aktive og positive bidrag. Dette forslag skal vedtages meget hurtigt, idet de nuværende regler ikke er gældende efter den 31. december 2005. Hvis der ikke træffes en afgørelse i tide, vil der opstå et hul i EU-lovgivningen.
Den normalsats for merværdiafgiften, der for øjeblikket er gældende, sikrer sammen med bestemmelserne i overgangsordningen, at ordningen indtil videre har fungeret acceptabelt. Det er derfor hensigtsmæssigt at opretholde det nugældende minimumsniveau for normalsatsen på 15 % i yderligere fem år for således at understøtte den igangværende gennemførelse af strategien med henblik på forenkling og modernisering af den nugældende fællesskabslovgivning på momsområdet. 
Jeg kan oplyse, at forslaget er blevet positivt modtaget af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. Udvalget har anerkendt, at i den nuværende situation, hvor der kræves enstemmighed, er Kommissionens forslag den bedste vej frem. Jeg vil gerne understrege, at selv om jeg har fuld forståelse for de ærede medlemmers bekymringer over, at Rådet endnu ikke har truffet en afgørelse her en måned før udløbet af direktivet om de nedsatte momssatser på arbejdskraftintensive tjenesteydelser, mener jeg ikke, at det nuværende forslag kan anvendes til at løse dette problem. Jeg opfordrer derfor stærkt de ærede medlemmer til ikke at sammenkæde denne sag med drøftelserne om anvendelsesområdet for de nedsatte momssatser, der pågår for øjeblikket i Rådet på baggrund af Kommissionens kompromisforslag fra 2003.
Jeg vil nu kommentere den mundtlige forespørgsel og beslutningsforslaget om nedsatte momssatser på arbejdskraftintensive tjenesteydelser. Jeg vil gerne takke Dem for denne forespørgsel til Kommissionen. Jeg er klar over, at dette spørgsmål er meget vigtigt for offentligheden og for virksomhederne. Jeg er også meget optaget af dette spørgsmål, idet den nugældende ordning vedrørende nedsatte momssatser på arbejdskraftintensive tjenesteydelser udløber ved årets udgang. Jeg er meget glad for det britiske formandskabs bestræbelser på at finde frem til en kompromisløsning vedrørende nedsatte momssatser. Spørgsmålet blev drøftet under Økofin-Rådets møde den 8. november og vil blive drøftet igen den 6. december. Det ville være meget uheldigt, hvis Rådet ikke er i stand til at træffe afgørelse om anvendelse af nedsatte momssatser for arbejdskraftintensive tjenesteydelser inden årets udgang. Virksomhederne er meget bekymrede, da de har brug for juridisk klarhed. Jeg kan forsikre Dem om, at Kommissionen vil gøre sit yderste for at hjælpe formandskabet med at nå til en konklusion i denne sag.
Uden at komme ind på detaljer i formandskabets kompromisforslag vil jeg gerne forklare, hvilke vanskeligheder, der har været i forbindelse med tidligere drøftelser af dette spørgsmål. Nogle delegationer afviser af principielle årsager enhver forlængelse af bilag H. Jeg må sige, at jeg ikke helt forstår denne holdning. De nedsatte satser i bilag H er ikke obligatoriske, så bortset fra nogle få kategorier, hvor der anvendes nedsatte satser i de fleste medlemsstater, er der allerede i dag betydelige forskelle mellem medlemsstaterne.
Hvis vi tager højde for de mange særlige undtagelser, som er givet til nogle medlemsstater, bliver disse forskelle endnu større. Restaurationsydelser er et meget godt eksempel. I dag anvender halvdelen af medlemsstaterne nedsatte momssatser på restaurationsydelser gennem særlige undtagelser, og dette har ikke medført klager eller konkurrenceforvridning. Hvorfor så ikke give alle medlemsstaterne mulighed for at anvende nedsatte momssatser i denne sektor, hvis de ønsker dette? Nogle medlemsstater kræver øget subsidiaritet. De budgetmæssige konsekvenser ved anvendelsen af yderligere nedsatte satser har også betydning. Jeg er af den opfattelse, at det kun drejer sig om meget få sektorer i denne forbindelse. I princippet vil det kun dreje sig om restauranter og byggebranchen, hvor nedsatte momssatser kan få betydelige potentielle budgetmæssige konsekvenser. Hvad angår byggesektoren, kunne Rådet f.eks. undersøge kriterierne for at indsnævre anvendelsesområdet for de nedsatte momssatser for at begrænse de mulige budgetmæssige konsekvenser, f.eks. ved at indskrænke anvendelsen af den nedsatte sats til bygninger over en vis alder.
Jeg ønsker at understrege byggesektorens økonomiske betydning. De ved, at Kommissionen altid har tvivlet på de positive beskæftigelsesmæssige indvirkninger af indførelsen af nedsatte momssatser. Dette er stadig tilfældet. Vi må ikke desto mindre erkende, at momssatsen spiller en vigtig rolle i det mindste i denne sektor. I modsætning til en nedsættelse af satsen kunne en stigning i forbindelse med genindførelsen af normalsatsen meget vel medføre umiddelbart stigende priser for forbrugerne. Dette ville have negativ indvirkning på beskæftigelsen, og der ville endog være risiko for en øget sort økonomi i de berørte medlemsstater. Jeg er klar over, at virksomhederne, medlemsstaterne og Parlamentet er meget bekymret over disse aspekter. Derfor mener jeg, at der er gode politiske og økonomiske argumenter, der taler for, at man som minimum opretholder status quo i denne sektor.
Der er imidlertid nogle betingelser. For det første bør der kun føjes lokale tjenesteydelser til det nuværende anvendelsesområde for bestemmelserne om nedsatte momssatser. Det bør undgås at omfatte nye varekategorier af de nedsatte momssatser, idet risikoen for konkurrenceforvridning er for stor. 
For det andet er det hverken bæredygtigt eller ønskeligt blot at forlænge de nuværende nedsatte momssatser på arbejdskraftintensive tjenesteydelser, der er blevet indført på forsøgsbasis. Selv om jeg i første omgang følte mig fristet til at vælge denne løsning, bliver vi nødt til at erkende, at det er en illusion at tro, at der vil være større chance for, at Rådet enstemmigt vedtager en forlængelse frem for det kompromisforslag, der drøftes for indeværende. Desuden omfatter denne forsøgsordning kun ni medlemsstater, og hvis vi blot forlænger forsøgsperioden, vil forskelsbehandlingen af medlemsstaterne forsætte. Jeg bliver nødt til at understrege, at Rådet allerede har haft mere end to år til at træffe en afgørelse. Rådet bør ikke vige uden om sit ansvar endnu en gang.
For det tredje skal kompromiset være retfærdigt forstået på den måde at det bør være et skridt på vejen mod ligebehandling af alle medlemsstaterne. Det er min opfattelse, at det britiske formandskabs forslag om en indledningsvis forlængelse af de tidsbegrænsede undtagelser for de nye medlemsstater til 2015 netop vil bidrage til opfyldelsen af dette mål.
Jeg er klar over, at nogle af de ærede medlemmer måske ikke er helt enig i dette synspunkt, navnlig hvad angår forlængelsen af anvendelsesperioden for de nedsatte satser på arbejdskraftintensive tjenesteydelser. Lad mig derfor benytte denne lejlighed til at minde medlemmerne om, at da Rådet blev enige om den anden forlængelse af anvendelsesperioden for de nedsatte momssatser på arbejdskraftintensive tjenesteydelser med yderligere to år, mente Kommissionen, at de nye medlemsstater skulle tilbydes de samme muligheder. I forbindelse med tiltrædelsesforhandlingerne mente man ikke, at det var relevant at indføre nedsatte momssatser på arbejdskraftintensive tjenesteydelser, idet forsøgsperioden udløb den 31. december 2003, dvs. før udvidelsen af EU. Derfor var forlængelsen af foranstaltningerne et nyt element, der gjorde det nødvendigt at tage situationen op til fornyet overvejelse. Situationen er helt klart en anden end i 2003, og det er derfor særdeles usandsynligt, at Rådet i lighed med tidligere enstemmigt vil anmode Kommissionen om at stille forslag om en forlængelse. En simpel forlængelse af forsøgsperioden for anvendelsen af nedsatte momssatser på arbejdskraftintensive tjenesteydelser løser desuden ikke det almindelig udbredte krav om også at føje restaurationsydelser til anvendelsesområdet for de nedsatte satser, idet de i øjeblikket ikke er anført i bilag K.
Endelig mener jeg, at det er afgørende, at Rådet fastlægger linjerne for et bæredygtigt kompromis med henblik på en politisk afgørelse i december i forbindelse med det sidste Økofin-møde under britisk formandskab. Kommissionen er imidlertid afhængig af Rådet, og vi kan blot hjælpe Rådet i videst muligt omfang med at nå til enighed.
Som kommissær med ansvar for beskatning kan jeg forsikre Dem om, at Kommissionen er indstillet på at gøre sit yderste og udvise størst mulig fleksibilitet under Økofin-mødet den 6. december med henblik på at hjælpe parterne med at nå til enstemmig enighed på grundlag af det britiske kompromis.
Afslutningsvis vil jeg gerne kort kommentere det ottende direktivforslag. Jeg har ved flere lejligheder understreget, at en måde at nå Lissabon-målene på er at reducere de administrative byrder og efterlevelsesomkostninger, der er forbundet med grænseoverskridende aktiviteter, med henblik på at fremme virksomhedernes aktiviteter på fællesskabsplan. Det vil i dag være muligt at tage det næste skridt hen imod dette mål. Det forslag, der er på dagsordenen i dag, udgør en del af den større pakke, der benævnes étsteds- () ordningen. De andre dele af det overordnede forslag, forenklende foranstaltninger, der gør det muligt for afgiftspligtige personer at erlægge moms i etableringsmedlemsstaterne, og bestemmelserne om udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne blev vedtaget af Parlamentet i september. Denne del af forslaget har til formål at ændre tilbagebetalingsproceduren for moms for erhvervsdrivende, der anmoder om tilbagebetaling af moms i en medlemsstat, hvor de ikke er etableret. Det nuværende tyngende, papirbaserede tilbagebetalingssystem reguleret af det ottende direktiv vil blive udskiftet med en fuldt ud elektronisk procedure. Dette nye forslag vil gøre det muligt at fremskynde tilbagebetalingsproceduren for moms væsentligt. Dette vil især gavne små og mellemstore virksomheder. I denne forbindelse er jeg glad for ordførerens positive bidrag, selv om jeg ikke kan godtage ændringsforslagene. De fleste spørgsmål er rent faktisk allerede omfattet af Kommissionens forslagspakke om étsteds- () ordningen. Jeg opfordrer Dem derfor til at støtte Kommissionens oprindelige holdning.
Jeg vil nu meget gerne lytte til medlemmernes holdning til de tre momsspørgsmål på dagsordenen for dette møde, og i mine afsluttende bemærkninger vil jeg tage stilling til de stillede ændringsforslag. 
Marianne Thyssen,
   Hr. formand, hr. kommissær, jeg takker Dem for talen, der indgyder os håb. Jeg mener, at der er brug for mest mulig optimisme med hensyn til momslovgivningen, idet selv om alle går ind for bedre lovgivning og god ledelse, vi ser, at det modsatte gør sig gældende for to af de tre punkter, der er på dagsordenen.
Jeg glæder mig over forenklingen af bestemmelserne om tilbagebetaling af moms for afgiftspligtige personer, som er etableret i en anden medlemsstat. Virksomheder, herunder de mindste virksomheder tillige med alle små og mellemstore virksomheder, vil nu rent faktisk få mulighed for at kræve momsbeløb tilbagebetalt inden for en acceptabel tidsfrist. Medlemmerne af Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater kan kun bifalde dette.
Derudover er der forslaget om at forlænge anvendelsesperioden for minimumsniveauet for merværdiafgiftens normalsats. Det er selvfølgelig godt, at der stilles forslag om denne forlængelse, og vi støtter dette, men vi synes, at det er noget dramatisk at indføre en foranstaltning af denne art mindre end 30 dage før fristens udløb og ikrafttrædelsen af nye bestemmelser. Under alle omstændigheder ved alle, hvad der kommer. Der vil blive truffet en beslutning på et senere tidspunkt, hvorefter alle kan slappe af i yderligere fem år.
Værre er dog vanskelighederne - og jeg kan ikke beskrive det på anden måde - forbundet med bilag K, og indirekte også med bilag H, til det sjette momsdirektiv. Forsøget med nedsatte momssatser på arbejdskraftintensive tjenesteydelser har kørt mere end dobbelt så længe som oprindeligt planlagt. Rådet kan ganske simpelt ikke gennemføre en evaluering og træffe en afgørelse.
De brancher, som Kommissionen og Parlamentet i 2003 indgav håb om en nedsat momssats - hotel- og cateringbranchen, byggebranchen, men også vaskerier og haveservicevirksomheder - alle disse brancher er blevet ladt i stikken. Rådet siger ikke ja, og det siger ikke nej. Rådet træffer ingen beslutninger og er ikke til stede her i dag. Vi skaber usikkerhed, og usikkerhed er skadelig for den økonomiske udvikling. Dette er uacceptabelt på et tidspunkt, hvor vi desperat ønsker vækst og øget beskæftigelse. Hr. kommissær, vi regner med Deres støtte i forbindelse med drøftelsen i Rådet. Derudover støtter vi fuldt ud de to Becsey-betænkninger og beslutningen knyttet til den mundtlige forespørgsel. 
Ieke van den Burg,
   Hr. formand, det var mig, der klappede, og dette gjorde jeg, fordi jeg er fuldt ud enig med fru Thyssen. Jeg ønsker indledningsvis at rose ordføreren, hr. Becsey, der har kæmpet sig igennem dette vanskelige emne, og som nu er blevet vores momsekspert i Økonomi- og Valutaudvalget. Jeg bifalder hans betænkning og også de udtalelser, som andre er fremkommet med omkring tilbagebetaling af moms. Det er virkelig vigtigt, at dette system indføres hurtigere og i forenklet form for virksomheder, der operer internationalt, idet det indre marked i Europa ellers er en farce. 
Den anden betænkning relaterer til vores mundtlige forespørgsel og de tidsfrister, inden for hvilke visse spørgsmål skal behandles. Jeg er fuldstændig enig med fru Thyssen, når hun siger, at det er latterligt, at der nu, kun én måned før fristens udløb, stadig råder usikkerhed, især i de arbejdskraftintensive servicebrancher, der endnu ikke ved, hvor de står. Kommissæren kan ikke bebrejdes noget i denne sag. Rådet er det juridiske organ med ansvar for dette, og Rådet formår ikke at vedtage en lovgivning.
Jeg står her og taler på vegne af disse arbejdskraftintensive servicebrancher. Ideelt set ønsker jeg, at de bliver inkorporeret i bilag H, dvs. i den strukturelle løsning. Jeg håber, at vores appel her i Parlamentet under alle omstændigheder bliver det sidste nødvendige skub til at sikre en aftale, og at der vil blive afsat tid til at drøfte dette spørgsmål næste år. Jeg går i hvert fald ind for, at denne drøftelse finder sted på et langt bredere grundlag. Jeg synes, at debatten om skiftet fra indirekte til direkte beskatning, som Deres premierminister, hr. Verhofstadt, på ny har nævnt udtrykkeligt, i meget høj grad vedrører den strukturelle fastsættelse af disse momssatser.
Dette er baggrunden for, at jeg tilslutter mig hr. Becseys synspunkt, når jeg siger, at jeg ikke går ind for fastsættelsen af en maksimumssats i denne mellemliggende periode, og at jeg går fuldt ud ind for en strukturel mulighed for at anvende disse lave satser. Hvis man ønsker, at der sker et skift fra direkte til indirekte beskatning, hvilket kan være endog meget fordelagtigt, skal satserne differentieres. Lave satser anvendes af sociale årsager, af beskæftigelsesmæssige årsager og med henblik på at regulere og bekæmpe sort arbejde. Dette er alle elementer, der bør tages i betragtning. Højere satser bør måske være gældende for visse luksusvarer og miljøforurenende varer.
Jeg mener, at denne drøftelse om strukturelle forhold absolut bør tages op næste år, og jeg håber, at kommissæren kan foranledige, at dette sker. Jeg håber, at medlemsstaterne ikke hver gang vil gemme sig bag reglen om enstemmighed og deres mulighed for at blokere forhandlingerne på enhver tænkelig måde og indgå underhåndsaftaler. Jeg tilslutter mig de udtalelser, som fru Berès fremkom med tidligere, når jeg siger, at jeg ikke mener, at der er tale om god ledelse og god lovgivning. 
Margarita Starkevičiūtė,
   Jeg ønsker også at takke min kollega, hr. Becsey, for hans indsats i forbindelse med spørgsmålet om merværdiafgift og de relevante dokumenter. Vi drøfter i dag en afgift, der har betydning for hele Europa. Selv om EU ikke har fælles skattepolitik, er merværdiafgiften afgørende for finansieringen af EU's budget. Allerede i 1977 efter vedtagelsen af det sjette momsdirektiv blev der overordnet gjort forsøg på at skabe et fælles momsgrundlag med henblik på at sikre stabile indbetalinger til EU's budget.
Det arbejde, der er blevet gjort på dette område, har skabt betydelige resultater. Det nuværende momssystem indebærer stadig undtagelser i form af betydelig lavere momssatser på visse varer og tjenesteydelser. Derudover er det ikke kun et spørgsmål om, hvilke specifikke produkter der er pålagt disse momssatser i de forskellige medlemsstater, men også et spørgsmål om de forskellige betingelser for disse undtagelser. Et sådant kompliceret system skaber problemer med at forudse langsigtede budgetstrømme og skaber også potentielt forskellige betingelser for medlemsstaternes anvendelse af momsdirektivets bestemmelser.
Jeg vil derfor gerne foreslå og støtte forslag om, at Kommissionen gennemgår og udarbejder en fælles liste over varer og tjenesteydelser, der kan pålægges lavere satser. Herudover bør Kommissionen evaluere den makroøkonomiske indvirkning og erfaringer i forskellige lande med henblik på at sikre, at listen er gyldig på lang sigt og ikke midlertidig, medmindre andet er blevet bestemt ved gensidig aftale. Indførelsen af en fælles liste vil medvirke til at forhindre den kedelige praksis, der benyttes i nogle lande, som anvender lavere satser som undtagelser, mens andre lande ikke har mulighed for at anvende sådanne satser. En fælles liste vil også uden tvivl sikre stabile indbetalinger til EU's budget, idet det vil gøre det nemmere at forudse langsigtede finansielle strømme. 
Ian Hudghton,
   Hr. formand, hvad angår spørgsmålet om nedsatte momssatser på arbejdskraftintensive tjenesteydelser, vedtog Parlamentet for næsten et år siden en betænkning under mit ordførerskab, hvor princippet om, at alle medlemsstaterne burde have ret til at indføre ordningen, i overvældende grad blev støttet. Det er skuffende at se, at der ikke er gjort fremskridt i det forløbne år.
Jeg anførte dengang, at medlemsstaterne naturligvis bør behandles ens, men at vi også burde lægge pres på Rådet, således at dette princip blev fastholdt i forbindelse med opfyldelsen af Lissabon-strategiens mål. Jeg erkender, at det kan være vanskeligt at kvantificere de positive beskæftigelsesmæssige indvirkninger, men jeg er også overbevist om, at en pludselig genindførelse af moms på arbejdskraftintensive ydelser vil have negativ indvirkning.
Jeg har selv erfaret, at hvis en lille virksomhed i byggebranchen er tvunget til at opkræve fuld moms, indvirker dette på forbrugervalget. Forbrugeren vælger meget ofte at købe ydelsen uden moms. Denne beslutning, der støttes af alle grupperne, og som der skal stemmes om i dag, er rimelig. Dette er det mindste vi kan forvente af Rådet, hvis vi skal undgå et chok i forbindelse med ordningens ophør, og jeg håber, at medlemsstaterne kan anspores til at deltage mere aktivt i ordningen, således at vi kan indsamle data om de positive indvirkninger, som jeg mener, kan kvantificeres. 
Diamanto Manolakou,
   Hr. formand, indirekte skatter er et grundlæggende redskab til åreladning af arbejdstagernes indkomst, og derfor er de arbejderfjendtlige.
De vedvarende skattelettelser til storkapitalen og dens profit, som gives under påskud af at øge investeringerne, ledsages af en samtidig forhøjelse af indirekte skatter og reduktion af arbejdernes indtægt. Derfor erklærer vi os for modstandere af enhver form for indirekte beskatning og især af momssystemet, som det fungerer i dag.
For ganske nylig adlød den græske regering trofast stabilitetspagtens bud og satte momsen op med et procentpoint. Samtidig er der røster om, at der måske er endnu en forhøjelse på vej efter pres fra Kommissionen. Naturligvis vil man sætte beskatningen af virksomhedsoverskud ned med 10 procentpoint. Det er ironisk, men vi ender i den paradoksale situation, at vi går ind for fastsættelsen af et momsloft på 25 %, så vi er sikre på, at den ikke kommer højere op.
Momssatser på mellem 15 og 25 %, hvor det ikke er muligt at skelne mellem livsfornødenheder og luksusvarer, fælles momssatser, der betyder, at den fattige arbejdstager og den rige forretningsmand betaler den samme forbrugsafgift, og at tandpasta og lystbåde beskattes med den samme afgiftssats, er ofte højere end satserne for den direkte kapitalbeskatning. Der er også forslag om at afskaffe den progressive direkte beskatning og indføre en fælles sats, der er lige så høj som satsen for indirekte afgifter.
Den kendsgerning, at forsøgsdirektivet, i henhold til hvilket der kan anvendes en lavere momssats på arbejdskraftintensive tjenesteydelser, ikke kan anvendes generelt, er typisk for kapitalens fælles strategi og for de interne kapitalistiske modsætninger. Anvendelsesperioden for dette direktiv, der giver medlemsstaterne mulighed for at anvende en reduceret momssats for visse aktiviteter for at bevare de tilsvarende arbejdspladser på disse områder, er blevet forlænget to gange. Indtil nu har det ikke været muligt at gennemføre det i alle medlemsstater, hvilket netop er bevis på uenighederne.
Vi kæmper sammen med arbejdstagerne for at beskytte arbejdernes indkomst, for at afskaffe indirekte skatter og gennemføre en progressiv skattepolitik for indkomst og kapital, så arbejdstagere, pensionister, arbejdsløse og i det hele taget samfundets nederste befolkningslag ikke kommer til at betale regningen, og afgifter ikke bliver brugt som et redskab til at omfordele arbejdstagernes indkomst, så den havner hos storkapitalen. 
John Whittaker,
   Hr. formand, i hr. Becseys betænkning om minimumsniveauet for momssatser angives det, at Europa-Parlamentets endelige mål er at bidrage til at fremme den økonomiske produktivitet og vækstraten i EU. Om end dette er en nobel tankegang, håber jeg, at De vil tillade mig kort at give et generelt råd.
Den Internationale Valutafonds nuværende vækstprognose for 2006 for euroområdet ligger på 1,8 %, og de store økonomier har den laveste vækstrate. Denne svage vækst er langtfra tilstrækkelig til at opretholde EU's sociale program. Kommissionen anfører, at en nedsættelse af indkomstskatten med 1 % af BNP vil medføre en vækststigning på over 1 %. Derfor bør en harmoniseret momsordning anvendes til at skifte fra direkte til indirekte beskatning. Desværre foreligger der ikke nogen ubestridte beviser på, at denne vækst vil indtræffe. Derudover medfører dette skift en omfordeling fra de fattige til de rige, i lighed med den omfordeling der sker i forbindelse med den fælles landbrugspolitik, hvor jordbesidderne belønnes snarere end landmændene. Ønsker vi virkelig dette?
Jeg vil gerne foreslå, at vores partnere i Kommissionen opgiver forsøget på at harmonisere beskatningen. Kan Kommissionen ikke se, at disse tvangsagtige og illusoriske bestræbelser på at skabe lige vilkår og de indadskuende, regelstyrede politikker i højere grad skader end stimulerer væksten? Arbejdstidsdirektivet, vikardirektivet og den fælles landbrugspolitik er alle eksempler på et Europa, der nægter at tilpasse sig vilkårene for det globale marked, frihandel og effektivitet, men i stedet agter at videreføre en forældet social model, der ikke hører hjemme i den globale økonomi.
Harmonisering bør være det sidste punkt på dagsordenen for enhver national regering, der ønsker økonomisk vækst. Til gengæld ville en egentlig deregulering medføre forunderlige resultater. 
Formanden.
   - Hr. Whittaker, jeg gør opmærksom på, at verdensomspændende undersøgelser viser, at Europa er verdens mest attraktive region. De fleste mennesker i verden vil helst bo i Europa og foretrækker endda Europa frem for USA. Så dårligt kan det europæiske system altså ikke være!
Hans-Peter Martin (NI ).
   - Hr. formand, Deres brug af Deres ledende position til at komme med politiske bemærkninger kan vel kaldes et imagespørgsmål. Men selv om det lyder så teknisk her, rører det principielt ved det fundamentale i vores samfund. Momsspørgsmål handler også altid om retfærdighed. Man kan ikke undgå at bemærke, at EU på grund af egen svaghed - fordi den måde, vi organiserer os på, ikke længere er effektiv - må ty til midler som moms for overhovedet at kunne oppebære en vis størrelse af indtægter fra afgifter, som er denne betegnelse værdig. Fremgangsmåden er meget uretfærdig, fordi det - som vi ved - meget ofte rammer de forkerte. 
Der er to østrigere, som måske kan danne forbillede i den sammenhæng. Den ene, Bruno Kreisky, kender De, den anden, Karl-Heinz Grasser, vil De sikkert komme til at kende bedre. Det var Kreisky, der tydeligt så, at vi ikke kommer videre med metoder af denne art, og at vi, især hvad angår momsens størrelse, skal sætte ind dér, hvor man kan få en smule igen af det, der går tabt andre steder. Det er f.eks. de ting, som de rige holder af: luksuslimousiner, yachter og yderligere fast ejendom. Det er disse ting, der skal forhindres med dette ændringsforslag, og det finder jeg forkert. Karl-Heinz Grasser forsøger, i hvert fald i Østrig, og det er efter min mening forbilledligt, at forhindre, at virksomheder, der opererer på internationalt niveau, kan skubbe fradrag af købsmoms frem og tilbage uden nogensinde at skulle betale moms. En mulighed for det næste rådsformandskab er måske at komme et stykke fremad, i hvert fald på europæisk niveau, ved at lukke de momsmæssige smuthuller. 
Othmar Karas (PPE-DE ).
   - Hr. formand, de fleste af de tidligere talere har vist, at fremgangsmåden i denne sammenhæng er uprofessionel og uansvarlig over for markedsaktørerne - både virksomhederne og kunderne - og skaber mere usikkerhed end klarhed.
For mig at se er der ikke nogen sikkerhed i at planlægge frem i tiden, og hverken Rådet eller Kommissionen har læst sin lektie godt nok. Ellers ville der ikke være et sådant virvar i tidsplanen af rapporter, udskydelser og forlængelser af midlertidlige foranstaltninger, uden at der findes en egentlig løsning. 
På tysk har ordet en dobbelt betydning: Det betyder ikke blot beskatning, men også styring. Skatter styrer. Skattepolitikken er et politisk instrument til styring af den økonomiske politik. Hvis ikke vi skaber mere klarhed på dette område inden for Europa og heller ikke får større kompetence hertil, og hvis ikke der foregår en omfattende debat, hvis ikke vi får et fælles grundlag til beregning af virksomhedsbeskatning, hvis ikke vi får lukket alle skattemæssige smuthuller, og hvis ikke vi får et fælles skattesystem for erhvervstilknyttede pensionsordninger, ja, så kan vi ikke nå mange af vores politiske mål om vækst og beskæftigelse, fordi vi ikke har instrumenterne til at nå disse mål.
Derfor går jeg ind for en debat om beskatning, en debat, der er bred og ikke kun berører enkelte punkter. Jeg går ind for en langsigtet strukturering af skatteområdet, en strukturering, som medlemsstaterne er enige om, og som ikke stykkes sammen tre minutter i 12 og ender med en forlængelse og dermed ikke fører til nogen løsning. Begge eksempler viser os, at også det, vi når frem til under forhandlingen nu, kun er noget midlertidigt, som heller ikke vil hjælpe os videre.
Dariusz Rosati (PSE ).
   - Hr. formand, situationen er i øjeblikket den, at der anvendes vidt forskellige momssatser i EU. Medlemsstaterne anvender forskellige normalsatser, forskellige nedsatte satser og forskellige betingelser for anvendelse af disse satser. Dette fører i sidste ende til prisforvridning i EU. De forskellige satser har også negativ indvirkning på ressourcefordelingen, og på lang sigt reduceres EU's vækstpotentiale.
Samtidig rejses der imidlertid ofte tvivl om, hvorvidt momssatser bør harmoniseres, og denne tvivl er så sandelig også kommet til udtryk i Parlamentet i dag. Jeg mener, at tiden er inde til at gennemføre en seriøs og omfattende debat om beskatningssystemet i EU. Jeg foreslår, at Kommissionen gennemfører en detaljeret undersøgelse af den positive eller negative indvirkning af en gradvis indbyrdes tilnærmelse af momssatser og deres anvendelse i EU. Vi har brug for pålidelige analytiske data som grundlag for en seriøs stillingtagen til dette spørgsmål.
Med hensyn til nedsatte momssatser på arbejdskraftintensive tjenesteydelser ønsker jeg at gentage, at disse satser blev indført for seks år siden på forsøgsbasis. Jeg er oprigtigt overrasket over, at medlemsstaterne endnu ikke har været i stand til at vurdere forsøgets udfald.
Den nuværende situation er en klar forskelsbehandling af de nye medlemsstater på dette område, og denne situation bør ikke fortsætte. 
Wolf Klinz (ALDE ).
   - Hr. formand, hr. kommissær, det er forbavsende og skuffende - som taleren før mig allerede har nævnt - at vi her fire uger før årsskiftet beskæftiger os med et emne, som egentlig burde have været afsluttet for længst.
De særregler, der blev indført i 1999, i første omgang for en periode på tre år, om reducerede momssatser gjaldt kun få medlemsstater og få arbejdskraftintensive tjenesteydelser. Efter udløbet af den tidligere tidsramme blev denne forlænget flere gange, dvs. at man heller ikke tidligere har været i stand til at finde en endelig løsning. Uden en fornyet afgørelse vil disse særregler ophøre med at være gældende ved årets udgang. Det står fast, at de forventninger, der var forbundet med indførelsen af disse særregler, ikke - eller kun delvist - er blevet opfyldt. 
I 2003 konstaterede Kommissionen, at de reducerede momssatser ikke resulterede i lavere priser, og at de faktisk ikke havde nogen mærkbar indflydelse på beskæftigelsessituationen. 
På den baggrund støtter min gruppe et fælles, tværpolitisk beslutningsforslag til opfyldelse af flere betingelser. For det første skal forlængelse kun kunne ske én gang, og kun indtil slutningen af næste år. For det andet skal Kommissionen iværksætte en omfattende undersøgelse af foranstaltningens effektivitet. For det tredje er det kun de områder, hvor reduktionen har haft en positiv effekt på priser og beskæftigelse, der må drage nytte af den reducerede momssats efter udløbet af forlængelsesperioden, dvs. fra slutningen af næste år. Dermed vil særreglerne imidlertid blive permanente, og andre områder, hvor særreglerne ikke har haft nogen effekt, vil blive udelukket fra disse særregler permanent. Også nye medlemsstater vil kunne anvende den reducerede momssats, således at der ikke vil være nogen konkurrenceforvridning i EU.
Vedrørende artikel 2 i det fælles beslutningsforslag kræver vi en delt afstemning, for bestemmelsen har længe været i kraft, og Kommissionens rapport er efter vores opfattelse tilstrækkeligt detaljeret og klar. 
Marie Anne Isler Béguin (Verts/ALE ).
   - Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer, hvem tør i dag meddele, at der skal nedlægges 170.000 arbejdspladser i Unionens gamle lande? Vanvid eller absurditet? Nej, ganske enkelt en realitet! For hvis Økofin-Rådet ikke vedtager en endelig gennemførelse af den nedsatte momssats den 6. december i år, vil dette katastrofescenario blive en realitet allerede i 2006.
Den forsøgsordning med nedsat momssats for arbejdskraftintensive tjenesteydelser, der blev indført i 1999, har vist sig at være yderst effektiv. Den har skabt beskæftigelse. I Frankrig anslår man f.eks. at der er skabt 60.000 varige job inden for bygge- og anlægssektoren. Ordningen har også bidraget til bekæmpelsen af sort arbejde. Ligeledes i Frankrig er antallet af lovovertrædelser inden for byggeriet blevet halveret. Derudover er denne foranstaltning gavnlig for bekæmpelsen af den globale opvarmning. Den reducerede momssats for energibesparende arbejder vil gavne forbrugerne såvel som virksomhederne og udgør et beskæftigelsespotentiale, der ikke kan flyttes til andre lande. Man må følgelig spørge, hvilke overbevisende argumenter Rådet kan have for at afvise en endelig gennemførelse af den reducerede momssats.
Mine damer og herrer, i Frankrig har borgerne allerede tilkendegivet deres vrede over et Europa, der ikke længere svarer til deres forventninger. Så i morgen forventer vi virkelig positive signaler fra Rådets side.
Patrick Louis (IND/DEM ).
   - Hr. formand, mine damer og herrer, den 4. maj i år nogle få dage inden folkeafstemningen om den europæiske forfatning meddelte Unionens formandskab, at der snart ville blive indgået en aftale om at sænke momsen for restaurationssektoren i Frankrig fra 19,6 til 5,5 %. I sine bestræbelser på at opnå et ja gentog den franske regering hele kampagnen igennem dette løfte, som i virkeligheden er meget gammelt, eftersom det allerede var på hr. Chiracs program ved præsidentvalget i 2002 og endog i 1995. Også i finanslovsforslaget for 2006 har den franske regering satset på en aftale på europæisk plan og bebudet og forberedt en etårig videreførelse af den reducerede momssats for renoveringsarbejder. Man må med sådanne løfter og denne dobbeltmoral konstatere, at man opretholder en konstant usikkerhed, der virker forstyrrende for forbrugerne og især for de berørte erhvervssektorer.
Er det efter befolkningens nej til en superstat nu ikke på tide at fortælle europæerne sandheden? At kravet om, at 25 lande for enhver pris skal gøre alt sammen, virker lammende. Er det ikke på tide at forestille sig et andet Europa, et Europa med geometri og variabel geografi? 
José Manuel García-Margallo y Marfil (PPE-DE ).
   - Hr. formand, jeg er helt enig i hr. Becseys indlæg, hvorfor jeg udelukkende vil koncentrere mit indlæg om den reducerede moms på arbejdskraftintensive tjenesteydelser.
Alle meningsmålinger, der er gennemført i Europa, viser, at europæerne bekymrer sig om to ting, nemlig at finde et job og have sikkerhed for, at der er penge til at videreføre velfærdsstaten. For at dæmpe disse bekymringer er der blevet skrevet meget, men kun gjort lidt.
Et af de få konkrete initiativer, der er taget på området, er fastsættelsen af nedsat moms på tjenesteydelser, der skaber arbejde og fremmer ansættelse af arbejdstagere, især de dårligst kvalificerede. En nedsat momssats, som også bringer penge, der tidligere var skjulte, frem i lyset, og som vi kan bruge til at finansiere fremtidens pensioner. Og en nedsat momssats på arbejde, der gør det muligt at genskabe balancen i det ustabile forhold mellem skat på kapital og skat på arbejde. 
Vi står nu i den situation, at dette forsøg, der blev indledt i 2000, risikerer at blive afsluttet, hvis det ikke forlænges. Og Rådet har stadig ingen mening. Rådet ved det ikke, og det svarer ikke.
Jeg vil gerne sige til kommissæren, at han kan gøre meget mere end det, han har sagt i sin tale. Kommissæren kan lægge pres på Rådet og sige til det, at det ikke er en god idé at afslutte dette forsøg netop nu, hvor der kommer nye stater til, hvor de problemer, vi skulle løse - manglen på job og sort økonomi - er mere presserende end i de gamle stater, at det ikke er en god idé at afslutte et forsøg, hvis der derved er risiko for prisstigninger og faldende beskæftigelse, at det ikke er en god idé at afslutte dette forsøg netop nu, hvor vi skal drøfte servicedirektivet, som har vakt så stor uro på beskæftigelsesområdet i medlemsstaterne, og kommissæren kan fortælle Rådet, at der er enighed i Parlamentet, og at Parlamentet ikke bryder sig om ikke at blive taget alvorligt, især ikke når Rådet ikke tilbyder en velbegrundet holdning til gengæld. 

Joseph Muscat (PSE ).
   - Hr. formand, mange tak. Det er mit indtryk, at vi prædiker for de troende af den simple grund, at Rådet ikke er til stede, og at kommissæren er enig med os i vores stærke holdning, selv om han siger, at han ikke mener, at en forlængelse af forsøget er en tilstrækkelig god løsning. Jeg mener, at vi på dette tidspunkt her i starten af december også bør overveje den løsning. Der er ingen tvivl om, at Rådet bør tage hensyn til vores holdning, hvor vi går stærkt ind for en forlængelse af nedsatte momssatser på arbejdskraftintensive tjenesteydelser, der synes at være et forsøg, der er faldet heldigt ud, og som har skabt nye arbejdspladser. Derudover bør forsøgets anvendelsesområde også udvides til de nye medlemsstater. Det er skæbnens ironi, at mens vi her drøfter anvendelsen af lavere satser og forsøg med disse lavere satser, er der nogle regeringer i andre lande, herunder i mit eget land Malta, der efter optagelsen i EU ikke har eksperimenteret med lavere afgiftssatser, men i stedet forøget momssatsen fra 15 til 18 %. Jeg mener også, at udvalget af tjenesteydelser bør udvides, og at andre tjenesteydelser såsom miljøtjenester og restaurationsydelser bør være omfattet. Forsøget er faldet heldigt ud, og for at sikre troværdigheden hos de vælgere, som vi repræsenterer, bør Kommissionen og Rådet tillægge et af de få helt igennem vellykkede forsøg større værdi. 
Paolo Costa (ALDE ).
   - Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer, jeg tager ordet efter mine kolleger med risiko for at gentage de samme argumenter og meninger.
Forsøget med nedsatte momssatser er blevet gennemført i nogle medlemsstater, men desværre for disse lande blev det gennemført på et tidspunkt, hvor den europæiske økonomi ikke var særlig imponerende, navnlig i mange af de største medlemsstater.
De arbejdskraftintensive sektorer har rent faktisk bidraget endnu mere end forventet, for så vidt som de fastholdte et højt beskæftigelsesniveau.
Et andet argument for at fortsætte dette forsøg er bl.a., at Europas overordnede økonomiske situation er ved at ændre sig en smule, om end meget langsomt for tiden, hvilket vil betyde, at det vil få katastrofale følger, hvis forsøget stoppes.
For det andet har forsøget været positivt, eftersom det har medført forandringer af næsten strukturel karakter i visse lande i løbet af seks år. I mit hjemland Italien faldt forsøget med nedsatte momssatser sammen med implementeringen af en foranstaltning til fremme af bygningsrenovering via indkomstskatten, og denne foranstaltning, har haft en enorm gennemslagskraft. Der er tale om en reel succes, idet dette tiltag har muliggjort en hurtig renovering af en stor del af Italiens boligmasse og forbedret landets økonomiske og finansielle situation.
Ud fra et finansielt synspunkt har "indkomstskat-nedsat moms"-modellen afsløret sort arbejde i meget stort omfang, der kan beskattes til landets fordel, hvorimod dette tiltag ud fra et økonomisk synspunkt sandsynligvis har været det vigtigste instrument til at fastholde den samlede efterspørgsel på et tidspunkt, hvor forbruget i Italien er lavt, erhvervsinvesteringerne lave og eksporten faldende.
Jeg føjer mine egne tanker til de mange tanker, der er blevet udtrykt til fordel for forsøget. Jeg håber derfor, at Rådet nu endelig vil lytte til Parlamentet, og at Kommissionen vil bistå i så henseende. 
Astrid Lulling (PPE-DE ).
   - Hr. formand, selv om jeg støtter konklusionerne i betænkningen, hvad angår minimumsniveauet for normalsatsen, må jeg dog tage afstand fra visse af ordførerens teser, og jeg er ikke utilfreds med, at størstedelen af PPE-DE-Gruppen støtter mig i denne sag.
Efter moden overvejelse finder jeg tanken om at foreslå et maksimumsniveau for momsnormalsatsen på 25 % forstandig. Vi vil således få et spænd på mellem 15 og 25 % - lidt som for valutaslangen i sin tid.
Udgangspunktet i 1992 var som bekendt at arbejde i retning af konvergerende momssatser inden for rammerne af det indre marked. Denne konvergens er ikke blevet gennemført, men Parlamentets forslag om at fastsætte en maksimumssats på 25 % kan blive en afgørende tilskyndelse til at gå i denne retning og således undgå alt for store udsving satserne imellem, hvilket er skadeligt. Jeg støtter derfor dette forslag, som Økonomi- og Valutaudvalget har vedtaget, og som Kommissionen allerede har støttet to gange.
Hvad angår ordførerens generelle forslag, som uddybes i begrundelsen, om en grundlæggende omlægning af beskatningsordningerne med en forhøjelse af den indirekte beskatning og en sænkning af den direkte beskatning, vil jeg heller ikke skjule mine forbehold. Jeg mener, at der i øjeblikket vil være flere ulemper end fordele forbundet hermed, herunder risikoen for at skærpe de inflationistiske tendenser, der allerede nu er for udtalte, faren for at fjerne momentum i den ofte meget svage interne efterspørgsel og en sådan omlægnings problematiske følger for den sociale retfærdighed. Vi bør kort sagt se os godt for, inden vi bevæger os ud på sådanne eventyr.
Tillad mig til sidst at sige et par ord om de reducerede momssatser for bl.a. arbejdskraftintensive erhverv. En manglende videreførelse af denne foranstaltning, som har positive virkninger for beskæftigelsen, selv om det måske ikke huer hr. Klinz og flere andre, vil ikke blot være beklagelig, som De sagde, hr. kommissær, men en regulær katastrofe for alle de berørte sektorer. Jeg slutter mig til fru Bérès, som på udmærket vis redegjorde for vores bevæggrunde for at presse Rådet til på mødet den 6. december, der er sidste udkald, at finde en løsning på grundlag af det luxembourgske forslag, som det britiske formandskab har genfremsat og suppleret. Jeg håber følgelig, at den beslutning, vi vedtager herom, endelig vil gøre indtryk på Rådet, som endnu en gang er fraværende her.
I betragtning af tingenes tilstand mener jeg, hr. formand, at medlemsstaterne burde kunne tilkendes betydeligt større beføjelser til selv at fastlægge, hvilke sektorer der skal være omfattet af den nedsatte sats, og den franske restauratørbranches sag, for blot at nævne et eksempel, forekommer mig yderst velfunderet. Jeg anmoder følgelig den nye tyske regering om at udvise større fleksibilitet. 
Richard Howitt (PSE ).
   - Hr. formand, jeg ønsker navnlig at understrege behovet for, at nonprofitorganisationer og velgørende organisationer kompenseres for den moms, de har erlagt. Jeg anmoder kommissær Kovács om at gentage sin støtte til dette synspunkt, som han udtrykte under en konference arrangeret af European Charities Committee on VAT i Bruxelles for to måneder siden.
Velgørende organisationer såsom Home Farm Trust, der støtter 900 personer med indlæringshandicap, og som har afdelinger i Braintree, Colchester, Newmarket, Saffron Walden og Sudbury i min egen valgkreds, kan ikke få godtgjort meget store beløb, idet de ikke opkræver moms og leverer deres tjenesteydelser kraftigt subsidieret eller gratis.
Undersøgelser gennemført i Irland, Danmark og Storbritannien viser, at momsen udgør omkring 4 % af de velgørende organisationers samlede udgifter. I lyset af at velgørende organisationer næsten altid leverer tjenesteydelser lokalt, er det oplagt i henhold til subsidiaritetsprincippet, at afgørelser om de momssatser, der skal betales, træffes på nationalt plan. Parlamentet har allerede anerkendt dette princip i Randzio-Plath-betænkningen, og jeg opfordrer Kommissionen til at støtte de afgørelser, der skal træffes her i dag. Uden denne støtte vil de velgørende organisationer tabe millioner af euro hvert år. 
Avril Doyle (PPE-DE ).
   - Hr. formand, jeg glæder mig over denne forslagspakke fra Kommissionen, navnlig over lempelsen af de administrative byrder for de virksomheder, især de små- og mellemstore virksomheder, der leverer varer og tjenesteydelser til andre medlemsstater. En strømlining af momsprocedurerne for disse virksomheder vil øge effektiviteten og fremme aktiviteterne på det indre marked i overensstemmelse med Lissabon-dagsordenen, som vi alle formodes at fokusere på for øjeblikket.
Étsteds- (ordningen, der er omdrejningspunktet for pakken, vil i sidste ende føre til indførelsen af nye bestemmelser for grænseoverskridende selskaber og levering af tjenesteydelser fra virksomheder til forbrugere. I mit hjemland vil irske selskaber, der leverer tjenesteydelser elektronisk via internettet til forbrugere i andre medlemsstater, drage særlig fordel heraf.
Det gældende minimumsniveau for merværdiafgiftens normalsats på 15 % udløber ved årets udgang. Kommissionen foreslår, at anvendelsesperioden forlænges til 2010. Jeg går generelt set ind herfor og støtter navnlig Økonomi- og Valutaudvalgets ønske om at få gennemført en konsekvensanalyse af de implicitte satser og normalsatsen for merværdiafgiften i medlemsstaterne, hvori der også indgår overvejelser om at give alle medlemsstaterne samme mulighed for at anvende nedsatte momssatser på visse varer og tjenesteydelser. Vi bliver nødt til at se på særlige undtagelser, der er gældende for nedsatte momssatser. Irland har aldrig anmodet om nedsatte momssatser. Hvis mine oplysninger er korrekte, mener jeg, at der kun er ni medlemsstater, der drager fordel heraf.
Vi bliver nødt til at gøre noget på dette område. Alle medlemsstaterne bør være særlig opmærksom på restauranter, cateringvirksomheder og hoteller. Med hensyn til arbejdspladser og tjenesteydelser kan disse områder virkelig fyre op under økonomierne i hele Europa i dag, idet turismen er et af vækstområderne. I øjeblikket er momssatserne på fødevarer i nogle medlemsstater prohibitive, og der er et presserende behov for at se på dette spørgsmål. 
Jeg bemærker, at Parlamentet udelukkende er blevet hørt om étsteds- () ordningen og tilbagebetalingsproceduren for moms, fordi der var tale om ændring af retsgrundlaget. Jeg er til stadighed bekymret over de mange spørgsmål vedrørende retsgrundlag, der behandles i Parlamentet. Parlamentet er af den opfattelse, at disse kun er vejledende. Hvad sker der imidlertid med retsgrundlagene? Hvad sker der, når Kommissionens forslag om forskellige retsgrundlag efterfølgende ændres af Rådet, eller når der indføres et dobbelt retsgrundlag, hvilket ofte sker? Vi har brug for juridisk sikkerhed. Usikker lovgivning er dårlig lovgivning. Parlamentet bliver nødt til at gennemføre en åben debat om spørgsmålet om retsgrundlaget meget snart. 
László Kovács,
   Hr. formand, i lyset af de nuværende bestemmelsers udløb den 31. december 2005 takker jeg på ny Parlamentet for den hurtige behandling af forslaget om minimumsniveauet for standardsatsen og for ordførerens positive bidrag. Jeg har forståelse for de ærede medlemmers bekymring over, at tiden er ved at løbe fra os, men vil gerne minde Dem om, at Kommissionen bragte forslaget på dagsordenen allerede i 2003, og at Rådet ikke har været i stand til at træffe en enstemmig afgørelse.
Jeg vil kort kommentere nogle af ændringsforslagene. Det første ændringsforslag vedrører en begrænsning af niveauet for standardsatsen, der ikke må overstige 25 %, for at forhindre stigende forskelle mellem de normalsatser for merværdiafgiften, der anvendes af medlemsstaterne. Dette forslag ville indebære, at Kommissionen skal fremlægge et nyt forslag, således at vi ikke vil kunne nå at vedtage en minimumssats gældende pr. 1. januar 2006. I lyset af tidligere erfaringer er der derudover ikke nogen chance for, at dette forslag vil blive vedtaget af Rådet i enstemmighed.
Formålet med det andet ændringsforslag er at gøre bestemmelserne i momslovgivningen mere fleksible og således gøre det muligt for medlemsstaterne at reagere på den ændrede økonomiske situation. Dette ændringsforslag er ikke i overensstemmelse med det første ændringsforslag, der netop sigter på at hindre en sådan fleksibilitet i forbindelse med standardsatsen. Overordnet set er det ikke hensigtsmæssigt at foretage en generel vurdering af de makroøkonomiske virkninger af satser for merværdiafgiften og de forbundne indtægtsmæssige budgetvirkninger for medlemsstaterne på baggrund af dette forslag.
Det glæder mig, at de ærede medlemmer støtter dele af étsteds- () pakken om tilbagebetaling af moms. Desværre kan Kommissionen ikke acceptere ændringsforslagene af følgende årsager.
Ændringsforslag 1 og 2 omfatter lovgivnings- og samarbejdsforanstaltninger vedrørende tilbagebetalingsproceduren, der er omfattet af en anden del af étsteds- () forslaget. Formålet med ændringsforslag 3 er at forlænge fristen, og jeg mener ikke, at dette er nødvendigt. Ændringsforslag 4 er ikke brugbart. På den ene side ville medlemsstaterne blive pålagt en bestemt tilbagebetalingsfrist på fire måneder, mens den afgiftspligtige person på den anden side ikke pålægges nogen tidsfrist for indlevering af de krævede yderligere oplysninger. Derudover er dette ændringsforslag i strid med andet afsnit i artiklen, hvor det angives, at der indledes en ny periode på tre måneder fra datoen for modtagelsen af de yderligere oplysninger fra den afgiftspligtige person.
Jeg er overbevist om, at Parlamentets positive holdning vil bidrage til en rettidig afgørelse i Rådet vedrørende forslaget om normalsatsen, og at den vil gøre det nemmere at drøfte forslagene vedrørende étsteds- () ordningen, således at de kan blive vedtages under det østrigske formandskab.
Med hensyn til arbejdskraftintensive tjenesteydelser har jeg lyttet opmærksomt på alle bidragene, og jeg vil blot minde Dem om, at Kommissionen allerede har taget de nødvendige skridt til at støtte deres inddragelse i anvendelsesområdet for de nedsatte satser anført i bilag H. De nuværende drøftelser i Rådet er imidlertid vanskelige.
Indledningsvis forklarede jeg indgående baggrunden for, at jeg ikke mener, at en forlængelse af forsøgsordningerne er en egentlig bæredygtig vej frem. Vi bliver desuden nødt til at være meget forsigtige, eftersom det lader til at være lige så vanskeligt for Rådet at blive enige om en sådan forlængelse som at nå til enighed om en egentlig aftale om anvendelsesområdet for de nedsatte satser.
Jeg støtter den fælles opfattelse, som Parlamentet har givet udtryk for i sin beslutning. Det er meget vigtigt at sende et signal til Rådet om, at det er nødvendigt at nå til enighed om en løsning, der tilgodeser EU's interesser som helhed såvel som alle medlemsstaternes interesser. 
Formanden.
   - Jeg har modtaget et beslutningsforslag(1), jf. forretningsordenens artikel 108, stk. 5.
Forhandlingen under ét er afsluttet.
Afstemningen finder sted i dag kl. 11.00.
Bruno Gollnisch (NI ).
   - Jacques Chirac løj med fuldt overlæg for de franske restauratører, da han fik dem til at tro, at han kunne nedsætte momsen for deres erhverv uden at spørge Bruxelles om lov.
Det er ikke sikkert, at Rådet inden årets udgang når til enighed om en omlægning af momsdirektivet og især anvendelsen af en reduceret sats for arbejdskraftintensive tjenesteydelser. Hvis tilladelsen til disse reducerede satser ikke forlænges på en eller anden måde, vil hele sektorer og i første række byggeriet blive ramt voldsomt fra og med den 1. januar 2006. 
Hvordan er vi kommet i den situation? For de arbejdskraftintensive tjenesteydelser er der tale om en manøvre, der skal presse Rådet til at vedtage en samlet reform af momsdirektivet. For restaurationssektoren er behovet en ændring af bilagene. Tyskland sætter sig imod. Tyskland vil ikke fremme opblomstringen af lignende krav på et tidspunkt, hvor landet har til hensigt at forhøje den indirekte beskatning med 20 %. Tager Tyskland fejl? Nej.
Disse problemer ville ikke eksistere, hvis medlemsstaterne havde bevaret deres suverænitet i beskatningsspørgsmål og kunne bruge beskatningen til at fremme beskæftigelsen. Den virkelige fejltagelse og de virkelige fejl kan tilskrives dem, der har villet berøve staterne deres suveræne rettigheder.
Dominique Vlasto (PPE-DE ).
   - EU har besluttet at prioritere beskæftigelsen, men er ikke i stand til at træffe en beslutning om indførelse af en reduceret momsstats for arbejdskraftintensive sektorer.
Det er på grund af den fortsatte blokering i Rådet i dag ikke muligt for de enkelte medlemsstater at ændre listen over de sektorer, der kan omfattes heraf. Det er ikke ansvarligt år efter år at haste en videreførelse af Rådets beslutning igennem. Den juridiske og økonomiske usikkerhed, disse sektorer svæver i, er ikke længere acceptabel.
Inden for bygge- og anlægssektoren har den reducerede momsstats for renoveringsarbejder givet i tusindvis af små virksomheder, der især berøres af denne foranstaltning, mulighed for at øge deres aktivitet og skabe flere job.
Hvad angår tjenesteydelser i hjemmet, har den reducerede sats gjort det muligt at nedbringe forekomsten af sort arbejde og forbedre ansættelsesbetingelserne.
Hvad angår restaurationssektoren, som er en vigtig beskæftigelseskilde i Europa, vil en reduceret momsstats utvivlsomt få samme gunstige indvirkning i de medlemsstater, der ønsker at gennemføre denne foranstaltning.
Jeg anmoder derfor Rådet om at leve op til sit ansvar og finde frem til en aftale, der gør det muligt at frigive det beskæftigelsespotentiale, der ligger i disse arbejdskraftintensive sektorer.
Formanden.
   - Næste punkt på dagsordenen er redegørelse fra Kommissionen om udviklingen i Slovakiet vedrørende politistyrkernes situation.
László Kovács,
   Hr. formand, Kommissionen er meget opmærksom på de bekymringer, som de ærede medlemmer har givet udtryk for vedrørende den slovakiske politistyrke. I lyset af spørgsmålets vanskelige og følsomme karakter og den tid, det tager Kommissionen at tage stilling, har Kommissionen brug for mere tid til at analysere spørgsmålet og indhente objektive og upartiske oplysninger.
Kommissionens ansvarlige tjenestegren har været i kontakt med Slovakiets faste repræsentation ved Den Europæiske Union i Bruxelles, og de er ved at indhente de nødvendige oplysninger. Derudover har det europæiske politiforbund, European Confederation of Police, sat Kommissionen grundigt ind i sagen.
Jeg er ked af, at vi ikke kan besvare spørgsmålet yderligere på nuværende tidspunkt. Kommissionen gør sit yderste for at nå til en konklusion i denne sag hurtigst muligt, og Parlamentet vil straks blive underrettet om resultaterne. Kommissionen vil derfor være indstillet på at besvare den skriftlige forespørgsel i en efterfølgende mødeperiode, hvis Parlamentet beslutter at føje den til dagsordenen. 
Ján Hudacký,
   Miskreditering af sit hjemland for at nå egne politiske målsætninger. Fru Beňovás indlæg og hendes forslag om at sætte en drøftelse af situationen i den slovakiske politistyrke på dagsordenen kan godt karakteriseres på denne måde.
Fagforeningsformænds politiske manøvrering af politistyrken har intet at gøre med beskyttelsen af arbejdsvilkår og menneskerettigheder. Formålet med deres løgne, halve sandheder og undertrykkelse af kendsgerningerne om lønningerne, der i øvrigt blev forhøjet to uger forud for det pågældende møde, var at manipulere redelige politifolk og underminere politiets effektivitet, hvorved borgerne blevet frataget deres ret til beskyttelse og sikkerhed. Muligheden for, at den slovakiske regering giver efter for fagforeningsformændene, drager på farlig vis politiet ind i den politiske strid.
Fagforeningsformænds politiske rævestreger må ikke svække de fremragende resultater, som politiet har opnået i kampen mod organiseret kriminalitet og korruption i Slovakiet. De slogans, der dukkede op under det seneste møde såsom "Hvis regeringen ikke vil aflønne politiet, vil mafiaen med glæde gøre dette", overskrider alle anerkendte principper om uafhængig fagforeningsaktivitet.
Politiets forsamlingsfrihed er aldrig blevet indskrænket eller draget i tvivl, hvilket det planlagte møde næste lørdag er et bevis på. Hverken Parlamentet eller andre EU-institutioner bør lade sig drage ind i disse usmagelige politiske manøvreringer, der er blevet iværksat med henblik på at drage den slovakiske regeringskoalitions resultater i tvivl. 
Monika Beňová,
   Hr. kommissær, jeg blev skuffet, om end ikke overrasket, over Deres svar. Jeg vil fortsat insistere på, at Kommissionen følger denne sag meget tæt. Jeg kan ikke kommentere Deres udtalelser nærmere, eftersom De ikke har fortalt os noget. De må ikke opfatte dette som et personligt angreb, da hensigten snarere er at angribe det materiale, som Kommissionen har fremlagt.
Min kollega, hr. Hudacký, der som jeg kommer fra Slovakiet, talte om, hvordan politisk kævleri er trængt helt ind i Parlamentet. Jeg vil gerne fastslå, at de aktiviteter, der fandt sted i det slovakiske indenrigsministerium er blevet almindeligt fordømt, selv af næstformanden for forsvars- og sikkerhedsudvalget, der er medlem af regeringskoalitionen og af partiet Premier Dzurinda. Dette indikerer, at sagen ikke kan affærdiges som internt politisk kævleri. Kommissionen skal nu fastslå, om det er acceptabelt at undertrykke politiets rettigheder i Slovakiet. En politimand er en EU-borger og en arbejdstager på lige fod med andre EU-borgere og arbejdstagere.
Vi har forelagt to vigtige spørgsmål for Kommissionen. Disse spørgsmål er så meget desto mere vigtige for os, idet den europæiske menneskerettighedskonvention og etiske regler for politiet vedtaget af Europarådet muligvis er blevet overtrådt. Vi mener, at Kommissionen har pligt til at udtale sig om, hvorvidt borgernes rettigheder i en EU-medlemsstat er blevet krænket. I går godkendte Parlamentet, at dette spørgsmål blev henvist til Kommissionen, og sendte dermed et meget stærkt signal om, at Parlamentet ikke er indforstået med, at EU-medlemsstater anvender sådanne metoder. Hr. kommissær, jeg beder derfor igen om, at dette spørgsmål ikke ignoreres, og at vi vender tilbage til spørgsmålet under Parlamentets kommende mødeperiode, og at De underretter parlamentsmedlemmerne om Kommissionens holdning. 
Angelika Beer,
   Hr. formand, hr. Kovács, min gruppe - De Grønne - har været for, at denne forhandling føres i dag. Vi henviser til information fra Slovakiet, især fra European Confederation of Police, som har været tilgængelig siden juni. Vi anser det ikke for interne anliggender i Slovakiet, og vi er dybt bekymrede, hvorfor vi opfordrer til, at disse anklager undersøges hurtigst muligt. At lægge politiet ind under militær jurisdiktion i Slovakiet er helt åbentlyst i strid med Europarådets bestemmelser og politietik. At sidestille politi og soldater er i strid med Genève-konventionen og imod FN's konvention!
Politiets civile status er et resultat af demokratiet i Europa, et resultat, som vi har kæmpet for, især også i Balkanlandene, hvor politiet var involveret i militære aktioner under etniske konflikter. Hvis de rapporter, vi har modtaget, er korrekte, er vi nødt til at opfordre den slovakiske regering - og det slovakiske parlament - til at trække denne fejlagtige afgørelse, som repræsenterer en tilbagevenden til en tid og en politik, der ikke kan forenes med Europas demokratiske principper, tilbage og vende tilbage til det demokratiske fællesskab. 
Politifolk har også ret til at demonstrere! Politifolks frihed til at demonstrere er tegn på demokrati og på vores samfunds frihed. Derfor beder vi Kommissionen om hurtigst muligt at undersøge og tage stilling til disse anklager. 
Tobias Pflüger,
   Hr. formand, emnet har to sider. I Slovakiet blev politiet tilsyneladende underlagt militær ret. Det er remilitarisering, hvilket er uacceptabelt. Politi og militær udgør, for at sige det helt simpelt, to forskellige par støvler. Godt nok er netop denne blanding af civile og militære områder typisk for EU, når det drejer sig om EU's militær- og politiaktioner i udlandet. Det kommende østrigske formandskab er endda gået så vidt som til at fastlægge det som en af sine prioriteter. 
Desuden er der i den sammenhæng også begrænsningen af politifolks fagforeningsrettigheder, hvilket heller ikke er acceptabelt. Parlamentet er altid godt med, når det drejer sig om overtrædelse af menneskerettighederne i lande uden for EU, men det gælder også om at påpege klare overtrædelser af menneskerettigheder inden for EU. Her er kommissærens udtalelse ikke vidtrækkende nok. Det er på dette område, der skal foretages forbedringer, og her må kommissæren levere mere information. Vi må også fremhæve overtrædelser af menneskerettighederne i andre lande. Jeg vil nævne et eksempel fra Tyskland: Også her er der i øjeblikket mennesker, der forbydes at udøve visse erhverv, og der er et excessivt omfang af politivold, hvilket bør siges højt og tydeligt her.
Sergej Kozlík (NI ).
   - (SK) Hr. Palko, jeg har med stor bekymring og uro fulgt med i de aktiviteter, der har fundet sted i det slovakiske indenrigsministerium på det seneste. Disse aktiviteter er direkte ødelæggende for de grundlæggende principper om demokrati og borgerlige frihedsrettigheder i Slovakiet.
Indenrigsministeren har blandet sig i og blander sig fortsat i slovakiske politifolks lovlige fagforeningsprotest. Ved at afskedige formanden for politiforbundet og degradere ham til menig politimand har han ikke blot krænket en repræsentant for politiets personlige rettigheder, men han har også truet borgernes, borgerforeningernes og fagforeningernes grundlovssikrede rettigheder til frit at give udtryk for deres holdninger. Vores parti, HZDS, betragter minister Palkos trusler om at træffe disciplinære foranstaltninger over for de protesterende politifolk som et urimeligt udtryk for magtbrynde.
Ærede kolleger, hr. Palko er en højtstående repræsentant for et politisk parti, der hører ind under Det Europæiske Folkeparti. Jeg opfordrer derfor gruppens ledelse til ikke at stikke hovedet i busken, men til at undersøge sagen grundigt. På vegne af uafhængige medlemmer af HZDS i Slovakiet udtrykker jeg vores støtte til det europæiske politiforbund EUROCOP's opfordring til at ændre ledelsessystemet i de slovakiske politistyrker og fremfører vores anmodning til Kommissionen om at undersøge sagen. 
Anna Záborská (PPE-DE ).
   - Vores drøftelser i dag omkring dette spørgsmål og støtteerklæringerne til protesterende politifolk er led i oppositionens valgkampagne og i en smædekampagne mod en succesrig slovakisk minister i regeringen.
Det er ikke sandt, at politifolk vil blive stillet for en domstol på samme måde som soldater. Det er ikke sandt, at den slovakiske politistyrke vil blive overvåget af militæret fra 2006. Det er ikke sandt, at politifolk vil blive frataget deres rettigheder, idet sagerne ved militærdomstolene vil være underlagt civilretten, og i krigstid vil politifolk blive stillet for en domstol på samme måde som almindelige borgere.
Det slovakiske politi arbejder under samme regler som gendarmeriet i Frankrig og carabinieri-korpset i Italien. Det har længe været brugt at stille politifolk, der har begået strafbare handlinger, for en militærdomstol. Enhver påstand om remilitarisering af politiet bør afvises som - undskyld ordvalget - vrøvl og demagogi. Jeg vil gerne påpege over for min ærede kollega fru Beňová, at et flertal af parlamentsmedlemmerne fra hendes eget parti støttede dette lovgivningsforslag i det slovakiske parlament, og at de rent faktisk forkastede et forslag til ændring af systemet. 
Poul Nyrup Rasmussen (PSE ).
   - Hr. formand, jeg må insistere på, at Kommissionen giver et fyldestgørende svar under mødeperioden i Strasbourg. Jeg takker kommissæren for hans tilbud. Desværre kan han ikke besvare spørgsmålet i dag, men vi skal have et klart svar.
Jeg vil gerne sige til den tidligere taler, at der ikke er tale om propaganda. Vi er i gang med at drøfte Slovakiet, en ny medlemsstat i EU, der i henhold til Københavnskriterierne har nøjagtig de samme pligter og rettigheder som de øvrige medlemsstater.
De demokratiske rettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder er sikret i artikel 6, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union. I artikel 6, stk. 2, anføres, at Den Europæiske Union respekterer rettigheder, således som de garanteres ved den europæiske menneskerettighedskonvention. I denne konvention tales der om lige adgang til retssystemet og ligebehandling ved domstolene. Dommerne ved en militærdomstol er ikke uafhængige, idet de er udpeget af regeringen, og domstolen er i strid med de grundlæggende principper i traktaten om Den Europæiske Union.
Jeg anmoder derfor kommissæren om at besvare to spørgsmål: Har vi ret, når vi siger, at politiet i Slovakiet ikke har samme adgang til en retfærdig rettergang som alle øvrige borgere i Slovakiet? Har jeg ret, når jeg siger, at alle medlemsstater, herunder Slovakiet, bør opfylde Københavnskriterierne, og at den slovakiske regering handler i strid med Københavnskriterierne, når den modsætter sig dannelsen af en fri fagforening for politiet og nægter politiet retten til at forhandle, til at samles og til at aktionere?
Dette er to grundlæggende spørgsmål, som jeg ønsker, at kommissæren besvarer klart. Jeg er ikke i tvivl om, at Slovakiet og landets regering, navnlig regeringen, skal overholde disse grundlæggende rettigheder. Derfor er jeg helt enig med fru Beňová i, at dette er en alvorlig sag, og at vi bliver nødt til at få et seriøst og korrekt svar fra kommissæren, således at slovakkerne ved, at EU er på deres side. 
László Kovács,
   Hr. formand, jeg ønsker blot at svare de ærede medlemmer, der opfordrede Kommissionen til at give et dækkende svar. Jeg vil gerne påpege, at vi har brug for yderligere oplysninger. I denne forbindelse har vi brug for mere tid, og Kommissionen kan ikke under nogen omstændigheder underrette Parlamentet om Kommissionens holdning, før spørgsmålet er blevet drøftet i kollegiet på grundlag af de nødvendige oplysninger.
Dette er mit foreløbige svar, men det er helt sikkert ikke det sidste ord fra Kommissionen i denne sag. 
Formand.
   - Parlamentet har givet klart udtryk for sit ønske om at få besvaret det drøftede spørgsmål på et senere tidspunkt, og jeg håber, at kommissæren vil viderebringe dette ønske. 
Poul Nyrup Rasmussen (PSE ).
   - Hr. formand, jeg ønsker blot stille et formelt procedurespørgsmål. Jeg forstår på kommissær Kovács, at Kommissionen vil være rede til at besvare spørgsmålet under mødeperioden i Strasbourg om to uger. Er dette korrekt opfattet? Det er vigtigt og presserende, at vi får et rimeligt og hurtigt svar. Det slovakiske folk har virkelig brug for et klart svar fra Kommissionen, så spørgsmålet er presserende. Jeg ønsker blot at spørge Dem, om vi kan forvente, at denne tidsplan overholdes - der er trods alt hele to uger igen. 
Formand.
   - Jeg vil gerne understrege, at dagsordenen for mødeperioderne i Strasbourg og for alle øvrige mødeperioder fastsættes af Formandskonferencen. Det er derfor min opfattelse, at såfremt Kommissionen er indstillet på at besvare dette spørgsmål i Strasbourg, vil det være op til Formandskonferencen at afgøre, om dette punkt skal sættes på dagsordenen.
Forhandlingen er afsluttet.

Formanden.
   - Næste punkt på dagsordenen er afstemningen.

Gay Mitchell (PPE-DE ),
   Hr. formand, hensigten med dette forslag er at forene økonomiske mål og udviklingsmål. Det sigter på at fjerne den fælles beslutningsprocedure, som Parlamentet har kæmpet for i 20 år, ved at fjerne 16 bestemmelser og erstatte disse med et instrument, hvor Parlamentet marginaliseres. Som følge af Udviklingsudvalgets stærke og enstemmige holdning, der fik opbakning fra tre andre udvalg, har fornuften delvist taget over.
Vi kan nu forsøge at ændre dette forslag ved at henvise det til fornyet udvalgsbehandling, og jeg værdsætter meget den indsats, der er blevet gjort af formandskabet og de folk i Kommissionen, der foreslog udarbejdelsen af et nyt udkast.
I Irland ville man sige , hvilket betyder: Vær beredt og på vagt. Parlamentet er ikke et gummistempel, idet det har medbestemmelsesbeføjelser. Dette er et princip. Det er ikke et produkt, der kan sælges. 37 medlemmer i mit udvalg har på min anbefaling underskrevet en anmodning om at henvise dette forslag til fornyet udvalgsbehandling. Jeg håber, at Parlamentet er indforstået hermed. 
Hannes Swoboda (PSE ).
   - Hr. formand, det støtter jeg fuldt ud. Det er ikke acceptabelt, at Kommissionen foreslår, at vi mister kompetencer. Derfor vil jeg støtte, at forslaget henvises til fornyet udvalgsbehandling. 


Johan Van Hecke (ALDE ),
   . Hr. formand, det er muligt, at der er blevet skabt en vis forvirring, idet en række fejl har sneget sig ind i den nominelle liste, som Præsidiet har udarbejdet, og jeg vil gerne gøre det klart, at alle de medlemmer, der bifalder det kompromis, som vi har indgået med Rådet og Kommissionen, støtter ændringsforslagene i blok 1, hvorimod de forkaster alle de øvrige ændringsforslag. Under forhandlingen i går gjorde Kommissionen og Rådet det på ny klart, at der ikke bliver noget kompromis, medmindre hele blok 1 godkendes uden øvrige ændringsforslag.
Alle grupper, undtagen Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre, støttede dette kompromis i går. Det er af afgørende betydning, at der vedtages en lovgivning umiddelbart før WTO-ministerkonferencen i Hongkong. Dette kompromis er resultatet af hårdt arbejde. Takket være den samarbejdsvilje, der er blevet udvist af skyggeordførerne fra de øvrige grupper, er det lykkedes os at nå frem til et kompromis, som næsten alle kan acceptere og bifalde. Jeg mener, at det er vigtigt, at dette vedtages nu, og at der gennemføres en ny afstemning, hvis det ikke vedtages som følge af en mulig forvirring. Dette forslag er muligvis ikke helt efter vores ønske, men det er ikke desto mindre udtryk for det muliges kunst.
Jeg gentager derfor, at hvis vi støtter dette kompromisforslag, skal vi kun godkende blok 1 og forkaste de øvrige ændringsforslag. 

Neil Parish (PPE-DE ),
   Hr. formand, jeg glæder mig meget over dette forslag til direktiv fra Kommissionen om bekæmpelse og overvågning af aviær influenza i EU. Vi har brug for en effektiv beredskabsplan for at hindre, at sygdommen spredes i EU, og hvis vi er uheldige, og sygdommen spredes i Europa, skal vi have indført de rette procedurer, således at sygdommen kan udryddes hurtigt. 
Det nye aspekt i dette direktiv er overvågningen af lavpatogen aviær influenza i Europa for første gang. Jeg støtter dette fuldt ud, idet den lavpatogene type kan mutere til en højpatogen aviær influenza, der er meget smittende og dødelig for fjerkræ. Jeg er imidlertid uenig med Kommissionen på ét punkt. Når man har konstateret tilfælde af lavpatogen aviær influenza i fjerkræ, skal fjerkræene udryddes meget hurtigt, således at risikoen for, at sygdommen spredes og muterer til en højpatogen type, stoppes med det samme.
Det fastholdes i direktivet, at kød fra fjerkræ smittet med lavpatogen aviær influenza uden problemer kan indgå i fødekæden. Jeg vil ikke modsætte mig den videnskabelige rådgivning, men det vil være næsten umuligt at forarbejde og markedsføre dette kød. Derudover ville offentlighedens tillid til den meget høje standard for europæisk fjerkræskød blive ødelagt. Jeg anmoder alle parlamentsmedlemmerne om at støtte PPE-DE-Gruppens ændringsforslag, således at vi kan handle ud fra sund fornuft og udrydde lavpatogen aviær influenza i EU og fastholde den støtte, som offentligheden og forbrugerne yder industrien.
Jeg vil gerne benytte denne lejlighed til at tilføje et mundtligt ændringsforslag, som hr. Ebner præsenterede mig for, og som jeg fuldt ud støtter. Jeg forstår, at han har talt med andre grupper i Parlamentet og opnået deres støtte. Forslaget går ud på at involvere jægere i overvågningen af lavpatogen aviær influenza. Kommissionen støttede også dette forslag i går aftes. Ifølge dette mundtlige ændringsforslag skal der indsættes en ny betragtning 11b (ny) med følgende ordlyd: "Jægere i Europa bør tilskyndes til at deltage i overvågningen af udbrud af aviær influenza i vildfugle og således underrette de kompetente myndigheder, når de har mistanke om, at fugle kan være smittet". Jeg vil gerne forelægge dette forslag for Parlamentet til afgørelse. 


Jo Leinen (PSE ).
   - Hr. formand, punkt 4f handler om sammensætningen af de europæiske agenturers bestyrelse. Teksten lyder: 
 " Europa-Parlamentet fra sin side to repræsentanter til bestyrelsen". 
 Jeg foreslår, at teksten lyder som følger: 
 " Europa-Parlamentet fra sin side to repræsentanter til bestyrelsen". 
 Hvad er begrundelsen for dette? Parlamentet bør som en del af den lovgivende magt ikke have krav på officielt at have to repræsentanter i alle underordnede forvaltningsorganer. Dog bør Parlamentet forbeholde sig ret til at udpege betroede eksperter til udvalgte organer, sådan som det er tilfældet for Det Europæiske Miljøagentur i København eller Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad i Wien.
Mit ændringsforslag støttes af dette punkts spørger, hr. Florenz, fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og ordføreren for de regulerende organer, hr. Papastamkos. Jeg beder om Parlamentets støtte. 


Harlem Désir (PSE ).
   - Hr. formand, der er en fejl i oversættelsen, og det må følgelig være den engelske udgave, der står til troende. Hvis man stemmer for ændringsforslag 3, betyder det ikke, at man lader den del af punkt 13 udgå, hvoraf det fremgår, at en undtagelse på området for tjenesteydelser bør omfatte sundheds- og uddannelsessektoren og den audiovisuelle sektor. Hvis man stemmer for ændringsforslag 3 fastholder man følgelig, at der skal sondres mellem kommercielle tjenester og offentlige tjenester, og at offentlige tjenester såsom vandforsyning, vandrensning og energiforsyning ikke bør afvikles eller svækkes, og man fastholder, at uddannelse, sundhed og den audiovisuelle sektor også bør være omfattet af en undtagelse.
Formanden.
   - Hr. Désir, det betyder, at det er den engelske originaludgave, der står til troende. Vi vil kontrollere alle oversættelserne for at sikre, at de alle er i overensstemmelse med originaludgaven.
Robert Sturdy (PPE-DE ).
   - Hr. formand, jeg vil gerne stille et mundtligt ændringsforslag til punkt 19. Jeg er klar over, at Den Socialdemokratiske Gruppe evt. vil anmode om afstemning om de enkelte dele i denne sag. Det drejer sig om en afklaring vedrørende akronymerne TRIPs og TRIMs. Man kunne hævde, at vi er gledet i akronymet TRIMs. Akronymerne er angivet i omvendt rækkefølge. Jeg vil gerne fremføre ændringsforslaget med de tekniske ændringer: "kræver, at der hurtigst muligt findes en varig løsning på TRIMs- og TRIPs-området (hhv. handelsrelaterede investeringsforanstaltninger og handelsrelaterede aspekter af intellektuelle ejendomsrettigheder) for at sikre adgang til medicin for lande, der ikke har egen produktionskapacitet, men kæmper med folkesundhedsproblemer".
Det er et spørgsmål om at angive akronymerne i omvendt rækkefølge. 
Harlem Désir (PSE ).
   - Hr. formand, jeg er bange for, at der er opstået en lille misforståelse. Jeg er enig med hr. Sturdy om én ting, nemlig at punkt 19 omhandler investeringsaftalen, og det er en fejltagelse, eftersom der er tale om et afsnit om foranstaltningerne vedrørende adgangen til medicin, og at det følgelig er aftalen om intellektuel ejendomsret - ADPIC på fransk og TRIPs på engelsk - der skal henvises til, og ikke investeringsaftalen (MIC eller TRIM). Det er grunden til, at vi har bedt om en opdelt afstemning, så vi kan fjerne den del af sætningen, der vedrører investeringsaftalen. Jeg tror ikke, at denne sætningsdel kan placeres i begyndelsen af afsnittet, for dette afsnit har virkelig ikke noget at gøre med denne investeringsaftale. 


Charles Tannock (PPE-DE ).
   - Hr. formand, for at præcisere og lette formuleringen af punkt 5, led 2, vil jeg gerne erstatte følgende ordlyd: "at iværksætte politiske reformer, som fører til demokrati og retsstatslige forhold, begyndende med indførelse af et flerpartisystem og mulighed for at give udtryk for alle meningsretninger", hvis sidste del er meget klodset formuleret, med følgende ordlyd: "at udarbejde og gennemføre alle de reformer, der er nødvendige for at demokratisere landet, for at garantere, at politiske modstandere kan give udtryk for deres synspunkter på fredelig vis, og for at sikre en hurtig afholdelse af flerpartivalg under international overvågning hurtigst muligt med henblik på national forsoning". 


Jana Hybášková (PPE-DE ).
   - Hr. formand, med henblik på en afklaring af ændringsforslaget vil jeg indledningsvis læse dette op: "anerkender kvinders fulde ret til frit at deltage i sport og tilskynder til øget inddragelse af kvinder i sport". 
 Hr. formand, formålet med mit ændringsforslag er at tydeliggøre og forbedre teksten. Jeg mener, at det er af afgørende betydning, at Parlamentet og EU anerkender, at kvinder i udviklingslande og islamiske lande som f.eks. Saudi-Arabien har ret til at deltage fuldt ud i alle sportsaktiviteter. Jeg håber, at de tilstedeværende mandlige såvel som kvindelige parlamentsmedlemmer vil stemme for mit ændringsforslag. 

Formanden.
   - Afstemningen er afsluttet. 

David Martin (PSE ),
   Jeg stemte for at henvise dette ufuldkomne forslag om udviklingssamarbejde og økonomisk samarbejde til fornyet udvalgsbehandling. Eftersom Kommissionen nu har gjort det klart, at den ikke agter at fremlægge et nyt forslag, bliver det nødvendigt at stille omfattende ændringsforslag for at sikre, at Parlamentet bevarer sine kontrolbeføjelser i forbindelse med formuleringen og gennemførelsen af udviklingspolitikken. 
Jeg mener, at det er afgørende, at Parlamentet står sammen om at kæmpe for den fælles beslutningsprocedure med hensyn til udviklingspolitikken, der i øjeblikket undermineres i dette forslag. Fattigdomsbekæmpelse bør rettelig være omdrejningspunktet for ethvert instrument for udviklingssamarbejde, og derfor skal spørgsmålet drøftes yderligere i de kompetente udvalg (Udviklingsudvalget og Udvalget om International Handel) i lyset heraf.
Jeg er fortsat ikke overbevist om, at det vil være til udviklingslandenes fordel at opdele udviklingskapitlerne og de økonomiske kapitler i dette instrument, idet retsgrundlaget for de fleste EU-udviklingspolitikker i traktaten er fælles og omfattet af udviklingsbistand og eksternt økonomisk samarbejde. 

Zita Pleštinská (PPE-DE ).
   - . Jeg stemte for forslaget på baggrund af min erhvervsmæssige erfaring med grænseoverskridende samarbejde mellem Slovakiet og Polen i Tatra euroregionen. Adskillige euroregionale initiativer har udviklet sig helt naturligt nedefra. Euroregionerne har i dag status som juridiske personer, og de har deres egne grænseoverskridende strukturer og ved mest om bæredygtig regional udvikling. De er også blevet vigtige redskaber i det grænseoverskridende samarbejde, der er af grundlæggende betydning for samhørigheden i Europa som led i den europæiske rammekonvention om samarbejde over landegrænser mellem kommuner eller andre lokale myndigheder.
I lyset af deres viden om grænseområdernes problemer er det meget vigtigt, at euroregionerne deltager i udviklingen af strategierne for 2007-2013, og at de spiller en større rolle i forbindelse med samarbejdet med nationale institutioner omkring forvaltningen af EU-programmer. Denne betænkning er et vigtigt initiativ fra Parlamentet, idet vi ved at støtte euroregionerne fremskynder opfyldelsen af en af EU's centrale målsætninger: fjernelsen af regionale uligheder. 

Anne Ferreira (PSE ),
   Det har takket være det britiske formandskabs og Europa-Parlamentets ordføreres indsats været muligt at nå frem til en aftale om denne forordning om tvangslicens til udnyttelse af patenter vedrørende fremstilling af farmaceutiske produkter.
Denne aftale gør det muligt at tilpasse Kommissionens holdning, som i forhold til WTO-beslutningen udgjorde en yderligere hindring for adgangen til medicin for lande med alvorlige folkesundhedsproblemer. 
Kompromiset med Rådet er tilfredsstillende, eftersom den obligatoriske licensordning er blevet udvidet til også at omfatte ngo'er, internationale organisationer og lande, der ikke er medlemmer af WTO. Kompromiset giver mulighed for eksport til lande, der udgør en del af samme regionale enhed.
Jeg beklager, at man har afvist at fremme teknologisk overførsel til landene i Syd og bevaret muligheden for, at medlemsstaterne kan opstille supplerede betingelser.
Denne lovgivning, som først træder i kraft to et halvt år efter vedtagelsen af WTO-beslutningen, er nødvendig for mange udviklingslande, der står over for alvorlige folkesundhedsproblemer. Det glæder mig, at denne beslutning er blevet truffet på Verdensdagen for Bekæmpelse af Hiv/Aids.
Pedro Guerreiro (GUE/NGL ),
   Med Europa-Parlamentets forslag forbedres på nogle enkelte punkter den forordning, som Kommissionen har foreslået, men der bliver ikke gjort noget ved de internationale medicinalfirmaers kontrol og monopol, som jo er det centrale spørgsmål i denne sag.
Europa-Parlamentets forslag søger på via en "obligatorisk" ordning at "legalisere", at vældige befolkningsgrupper får adgang til livsvigtig medicin, men på en temmelig kynisk facon, der ikke har som prioritet at indføre mekanismer, der kan fremme forskning og udvikle disse befolkningers egen kapacitet til selv at forske, fremstille og tilbyde den livsvigtige medicin, som de har ret til.
Formålet er at "regulere" de såkaldte underudviklede landes adgang til medicin på en måde, så de multinationale virksomheder accepterer lavere priser, men samtidig kan udvide deres marked uden at miste deres privilegerede status.
Deroverfor tegner der sig den mulighed, som WTO's Doha-konference har åbnet for, nemlig, at landene "bryder" patenterne af folkesundhedsmæssige grunde ligesom Brasilien og Sydafrika, der på den måde har kunnet tilbyde aids-syge gratis medicin.
Vi har derfor stemt imod. 
David Martin (PSE ),
   Denne forordning er en vigtig milepæl for en forbedring af adgangen til lægemidler i udviklingslandene, og jeg støtter den fuldt ud. EU bevæger sig dermed ud over de fastlåste WTO-forhandlinger om meddelelse af "tvangslicenser" for lægemidler til bekæmpelse af sygdomme, der rammer millioner af mennesker i udviklingslandene.
Vedtagelsen indebærer, at EU, verdens største enkeltmarked, nu er i stand til at levere de nødvendige livsvigtige lægemidler til fattige befolkningsgrupper til overkommelige priser og derudover samtidig støtte den yderst vigtige udvikling af lokal produktion gennem overførsel af teknologi og knowhow til de offentlige sundhedssystemer i udviklingslandene.
Jeg bifalder navnlig ordførerens og den rådgivende ordførers bestræbelser på at udvide forordningens anvendelsesområde til ikke-WTO-medlemmer, hvoraf mindst 40 er udviklingslande. Jeg støtter også bestræbelserne på at sikre, at der i denne nye forordning også tages højde for den vigtige rolle, som ngo'erne og FN-organerne spiller i forbindelse med tilvejebringelse af sundhedsbehandling. 
Luís Queiró (PPE-DE ),
   Selv om jeg mener, at der endnu er langt til de ideale løsninger, bifalder jeg de bestræbelser, som dette forslag til forordning er udtryk for. Det gælder dog særlig nogle af de ændringsforslag, som Europa-Parlamentet har vedtaget for at sætte de fattigste lande i stand til med større effekt, men med færre omkostninger at bekæmpe meget alvorlige sygdomme, der koster forfærdelig mange menneskeliv.
Beskyttelse af ejendomsrettigheder, herunder de intellektuelle ejendomsrettigheder, bør på ingen måde være i konflikt med beskyttelse af sundhed og vores indsats for, at de fattigste lande kan få adgang til den medicin, som de allermest behøver. 

David Martin (PSE ),
   Jeg glæder mig over dette direktivforslag om foranstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza. Formålet med direktivforslaget er at ajourføre fællesskabsforanstaltninger på baggrund af de erfaringer, der er gjort under den seneste tids panikskabende epidemier og ny videnskabelig viden om sygdomsspredningsforløbet og risiciene for menneskers sundhed. Det gældende direktiv fastsætter udelukkende kontrolforanstaltninger mod "højpatogen" aviær influenza-virus, dvs. virus, der forårsager omfattende sygdomsudbrud i fjerkræ, og som også lejlighedsvis kan smitte mennesker. 
Det er imidlertid blevet påvist, at denne højpatogene virus rent faktisk stammer fra den såkaldte "lavpatogene" aviær influenza-virus som følge af virusmutation. Med det formål at forhindre omfattende udbrud af aviær influenza omfatter denne nye lovgivning også bestemmelser om obligatoriske overvågnings- og kontrolforanstaltninger mod den lavpatogene aviær influenza-virus, der kan overføres fra vildfugle såsom ænder og gæs til tamfjerkræ. Den lavpatogene virus kan ikke udryddes i vildfugle, men smitte af tamfjerkræ kan bekæmpes effektivt, og man kan forhindre, at virussen muterer til de farlige virustyper.
Jeg støtter fuldt ud formålet med denne nye lovgivning, idet den vil sikre indførelsen af de mest hensigtsmæssige overvågnings- og bekæmpelsesforanstaltninger mod aviær influenza, og at sundhedsrisiciene, de økonomiske omkostninger og den negative …
Jean-Claude Martinez (NI ),
   Allerede i 1989 var risikoen for kontaminering af mennesker med bovin spongiform encephalopati (BSE) forudsigelig. Kommissionen og medlemsstater som Frankrig ventede til 1996 med at træffe beskyttelsesforanstaltninger.
Ligeledes havde den britiske regering under fru Thatchers ultraliberale styre afskaffet de offentlige dyrlægenet. Da mund- og klovsygen ramte Storbritanniens kvæg- og svinebestande i 2003, var der ikke længere nogen sundhedsbeskyttelse. Mange millioner dyr blev slået ned forebyggende og brændt på enorme bål. Men tilbage stod dog den ideologiske ultraliberale dumhed og den blinde frihandelstanke.
I dag efter denne slappe laisser faire-politik bevæger man sig i forhold til fugleinfluenzaen i retning af forsætlig udnyttelse af folks irrationelle og primære frygt. Alt sammen under dække af forsigtighedsprincippet, som blot afspejler en regressiv refleks hos en europæisk Amish-inspireret elite.
En virus, der ikke eksisterer i dag, og som er et fantasifoster fra en politisk verden, hvor både venstre, højre og centrum ved hjælp af sundhedsbeskyttende foranstaltninger ønsker at råde bod på tidligere tiders forsømmelser på sundhedsområdet, skulle angiveligt true menneskeheden med en imaginær pandemi svarende til den spanske syge.
Med denne begrundelse samler man ineffektive antivirale stoffer (tamiflu) og spreder samtidig et røgslør af frygt, som skal få os til at glemme den manglede indsats i forhold til udflytningen af virksomheder, islamiseringen og andre virkelige problemer, som stadig bliver overset. 
Luís Queiró (PPE-DE ),
   Som ordføreren så rigtigt påpeger, kan faren for en potentiel pandemi af aviær influenza i mennesker kun fjernes gennem radikal udryddelse af disse sygdomme i fugle.
Fællesskabet bør derfor satse såvel forsknings- som finansieringsmæssigt i den retning, herunder prioritere udvikling og tilvejebringelse af multistammede, orale vacciner, der er er virksomme på alle relevante fuglearter.
Vi støtter også ændringsforslaget til det nuværende direktiv, så der indføres kontrolforanstaltninger, der også omfatter lavpatogene virus hos fjerkræ for at forhindre mutation til de højpatogene former.
Betænkningen omhandler mange foranstaltninger for at forebygge smitte til mennesker, og vi kan derfor kun stemme for. 

Ilda Figueiredo (GUE/NGL ),
   Jeg glæder mig over, at min betænkning er blevet vedtaget. Fællesskabet bør yde større støtte til forskning i en oral vaccine, der kan bekæmpe de forskellige former for aviær influenza, og fremme af anvendelsen heraf, såfremt det bliver nødvendigt, samt dække 100 % af vaccinationsudgifterne.
Fællesskabet bør også støtte medlemsstaternes udvikling af et sygdomsscreenings-/overvågningssystem, herunder laboratoriediagnose og forskning særlig i passende vacciner, og udvikling af aktioner med henblik på samarbejde og teknisk bistand til fordel for tredjelande, særlig asiatiske, for at sikre forebyggelse og opsporing i de lande, hvor den aviære influenza er opstået.
Fællesskabets finansielle bistand er kun kommet op på 50 % af medlemsstaternes udgifter for såvel højpatogen aviær influenza som lavpatogen aviær influenza, idet mit forslag om at forhøje til 60 % desværre er blevet forkastet.
Man har ligeledes forkastet forslaget om hjælp på 50 % til at dække indkomsttab i forbindelse med etableringen af en ny bedrift, men uden at det selvfølgelig må påvirke markedsmekanismerne.
Jeg håber i alle tilfælde, at Kommissionen og Rådet vil tage passende hensyn til de vedtagne forslag til gavn for folkesundheden. 
Luís Queiró (PPE-DE ),
   Folkesundhedsforanstaltninger koster penge. Da de retter sig imod store befolkningsgrupper, indebærer de indsats inden for forskning, forebyggelse og overvågning, hvor den aviære influenza fordrer, at den finansielle bistandsmodel ajourføres, hvad angår udgifterne til de nødvendige veterinære foranstaltninger.
Ikke blot er der fare for en verdensomspændende pandemi, men der skal også tages højde for, at visse medlemsstater er i større risiko for at blive ramt på grund af deres beliggenhed i forhold til de vilde fugles trækruter.
Hvis vi dertil lægger forebyggelse, særlig udvikling af et sygdomsscreenings-/overvågningssystem, laboratorieudgifter og forskning i nye vacciner, forstår vi omfanget af den finansielle indsats, der skal til. Jeg har derfor stemt for betænkningen. 

Ilda Figueiredo (GUE/NGL ),
   Formålet med dette forslag fra Kommissionen er at ændre forordning nr. 974/98, der var den juridiske ramme i overgangsperioden i forbindelse med vedtagelsen af euroen for de nuværende medlemmer i euroområdet. Hensigten er nu at benytte denne juridiske ramme for de lande, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, og som er juridisk forpligtede til at deltage i euroområdet. Et af de afgørende forslag er at forkorte overgangsperioden og introducere en -løsning som en yderligere valgmulighed, hvor eurosedler og -mønter indføres samtidig med vedtagelsen af euroen som valuta.
Parlamentets betænkning går i samme retning og søger ligefrem at sikre, at ingen medlemsstat kan forlade euroområdet, hvilket er uacceptabelt. Vi mener, at en medlemsstat har fuld ret til at forlade euroområdet. Det er forskelsbehandling at ville påtvinge de nye medlemsstater en sådan bestemmelse, når to lande, Danmark og Storbritannien, som bekendt har en fortrydelsesklausul, og et andet, Sverige, ikke deltager.
Vi har derfor stemt imod. Vi fastholder vores principielle modstand mod euroen. Der kan jo ikke herske tvivl om pengepolitikkens følger, nemlig økonomisk stagnation og arbejdsløshed, der ydermere ...
Bruno Gollnisch (NI ),
   Hvad har euroområdet så at byde på i dag? Den laveste vækstrate blandt de industrialiserede lande. Arbejdsløshed. Forhøjede leveomkostninger. Absurde budgetmæssige begrænsninger. Eksplosiv stigning i den offentlige gældsætning. En ikke-eksisterende valutapolitik og en overvurderet euro. En Europæisk Centralbank, der er fokuseret på frygten for inflation i en sådan grad, at den i dag står for at hæve de retningsgivende rentesatser med risiko for at skade den økonomiske aktivitet og beskæftigelsen. Euroen har afstedkommet mange skuffelser og skader, som vil vokse i takt med den tiltagende ulighed mellem økonomierne i området.
I tiden lige efter de nye medlemsstaters tiltrædelse af EU viste de meningsmålinger, der blev offentliggjort i den vestlige presse, at deres borgere gik ind for en tiltrædelse, der placerede dem endegyldigt i demokraternes lejr, men at de ikke havde forstået alt, hvad et sådant medlemskab indebar. Mange af dem var og er givet stadig overbeviste om, at overgangen til euroen var en mulighed og ikke en forpligtelse.
Spørgsmålet er ikke så meget at fastslå, om en land kan eller ikke kan indføre eurosedler og -mønter, så snart det har indført den fælles valuta. Spørgsmålet er, om dette lands borgere er enige, og om de har forstået alt, hvad det indebærer. De bør absolut høres ved en folkeafstemning.
David Martin (PSE ),
   Jeg støtter denne betænkning, der omfatter en gennemgang af de tidligere nationale strategier vedrørende indførelsen af euroen og forslag til, hvordan disse kan forbedres og gennemføres i de medlemsstater, der måtte ønske at tilslutte sig euroområdet, når og hvis de beslutter sig herfor.
Jeg håber, at det en dag vil blive relevant for Storbritannien. 
Andreas Mölzer (NI ),
   På mange måder er det forståeligt, at de nye medlemsstater ønsker at indføre euroen hurtigst muligt.
Men man må ikke glemme, at kun 38 % af borgerne i de 10 nye EU-stater er overbevist om, at indførelse af euroen vil have positive følger, og at næsten halvdelen plæderer for, at euroen indføres så sent som muligt.
Det ønske bør vi respektere, da det i de pågældende lande vil gøre det muligt at gennemføre de nødvendige reformer i et lidt mere behageligt tempo, og det vil give befolkningen mere tid til at vænne sig til de nye forhold.
Sidst, men ikke mindst viser erfaringerne fra tidligere jo også, at indførelsen af euroen, trods forsøg på at dementere det, medfører stigning i priserne, da virksomhederne forsøger at geninddrive de penge, det koster at omstille sig til euroen.
For at vise, at Kommissionen har lært noget af EU-forfatningens forlis, bør Kommissionen bakke op om en folkeafstemning for at kende befolkningernes ønske - som det er planlagt i Polen - i stedet for at argumentere imod det med, at Polen er forpligtet til at indføre euroen. Når stater som Storbritannien, Danmark og Sverige har beholdt deres valutapolitiske selvstændighed, bør vi også lade andre gøre det samme. 
Luís Queiró (PPE-DE ),
   Jeg støtter frivilligt grænseoverskridende samarbejde og mener, at det bør opmuntres.
Som hovedregel kan samarbejde mellem de forskellige medlemsstaters administrative myndigheder være til stor nytte, men især når det opstår som følge af et frivilligt initiativ fra disse myndigheder selv (som også kan stimuleres) og ikke betyder fremvækst af en ny administrativ og bureaukratisk instans. I det foreliggende tilfælde støtter jeg også, at det omfatter grænseoverskridende samarbejde med naboregioner uden for EU.
Jeg har derfor stemt for denne betænkning.
Der er imidlertid et forhold, som jeg må gøre klart.
Disse initiativer bør ikke stimuleres, opmuntres og slet ikke udtænkes som modstykke til medlemsstaternes centrale myndigheder. EU må ikke gennem disse initiativer søge at fremme intern opløsning i staterne, fordi det ikke blot vil være til skade for den enkelte medlemsstat, men især fordi Unionen hverken kan eller bør have det som opgave eller formål. 
Luís Queiró (PPE-DE ),
   Forordningen om indførelse af euroen har vist sig at være en stabil juridisk ramme i overgangsperioden i forbindelse med vedtagelsen af euroen i de nuværende lande i euroområdet. Den kan derfor betragtes som et hensigtsmæssigt grundlag for de fremtidige deltagende medlemsstater, dvs. lande, der tilslutter sig euroområdet. Det er imidlertid nødvendigt med visse tekniske justeringer. Det er dog efter erfaringen med at overgå til euroen endnu mere nødvendigt at forbedre kommunikationsstrategien med henblik på dobbelt prisangivelse til oplysning for borgerne og ændring af fristerne for de to valutaers omløb samt forlængelse af fristen for omveksling af den gamle valuta i bankerne.
Jeg har derfor stemt for Rosati-betænkningen. 

Ilda Figueiredo (GUE/NGL ),
   Rådet har siden oktober 1992 og med tre forlængelser (indtil udgangen af 2005) fastholdt minimumsniveauet for normalsatsen for merværdiafgiften i EU på 15 %. Formålet med dette forslag fra Kommissionen er at forlænge denne sats til den 31. december 2010, hvilket vi støtter.
Den oprindelige tanke med at fastsætte et minimumsniveau var, at der skulle harmoniseres hen imod én fælles merværdiafgiftssats for hele Fællesskabet. Selv om ingen medlemsstater har en merværdiafgiftssats, der ligger under 15 % eller over 25 %, kolliderer fastsættelsen af et minimumsniveau med formålet med hensyn til medlemsstaternes suverænitet på skatteområdet og deres valg af finansieringsmodel for fællesskabsbudgettet.
Med betænkningen bringes dette spørgsmål igen på bane, og vi stemmer derfor imod. Der sættes på denne subtile måde skub i debatten om harmonisering af merværdiafgiften, hvilket vil få konsekvenser for andre fleksible elementer i den nuværende ordning, især nedsat merværdiafgift ud fra medlemsstaters forskellige beslutninger på det sociale og kulturelle område. Det er en yderligere grund til, at vi stemmer imod. 
David Martin (PSE ),
   Jeg støtter denne betænkning, hvor Kommissionens forslag om at forlænge "bilag K"-forsøget om anvendelse af nedsatte momssatser på visse arbejdskraftintensive tjenesteydelser støttes.
Jeg beklager, at Parlamentet har en holdning til momsspørgsmålet, og at dette spørgsmål til stadighed blokeres af Rådet. Polemikken omkring dette forslag består i, at hvis Rådet ikke formår at nå til enighed inden udgangen af december, vil det ikke længere være lovligt at anvende de nedsatte momssatser, der blev indført på forsøgsbasis, i ni medlemslande. Dette berører ikke Storbritannien, da Storbritannien anvender nedsatte satser i henhold til bilag H. Jeg vil ikke desto mindre blive skuffet, hvis denne ordning falder sammen. 
Jean-Claude Martinez (NI ),
   For 50 år siden opfandt to franskmænd, Maurice Lauré og Georges Egret, skattepolitikkens største landvinding, nemlig momsen, der anvendes i over 123 lande, herunder EU-landene efter det første direktiv i 1967.
I 1990'erne førte den monoteistiske tro på det indre marked til ønsket om en fælles momssats, hvis grænseoverskridende retsgrundlag skulle være oprindelseslandets og ikke forbrugs- eller bestemmelseslandets.
Risikoen var, at der ville blive skabt en kontinental kompensationsfond, en omfattende labyrint til fordeling af momsindtægterne fra den interne EU-handel.
Enstemmigheden blandt medlemsstaterne gjorde det muligt for Rådet at gennemtrumfe en "midlertidig/fast" beskatning i det suveræne forbrugsland.
Den mest fornuftige løsning i dag ville være at beskatte arbejde i Europa på lige fod med arbejde andre steder i verden og følgelig efter et århundredes fejltagelse ophæve den vanvittige beskatning af arbejde.
På samme måde bør momsen med den geniale fratrækningsordning tjene som forbillede for toldafgifterne, således at de også kan fratrækkes, hvilket vil være fordelagtigt for eksportørerne og løse globaliseringsproblemerne på det økonomiske og sociale område i form af virksomhedsflytninger og arbejdsløshed. 

David Martin (PSE ),
   I denne betænkning, som jeg støtter, videreudvikles tilbagebetalingsproceduren for moms i forbindelse med grænseoverskridende aktiviteter for SMV'er med angivelse af tidsfrister for indsendelse af oplysninger og tilbagebetaling af moms. Jeg håber, at dette fører til en lempelse af SMV'ernes administrative byrder.

Mairead McGuinness (PPE-DE ).
   - Hr. formand, på vegne af mine kolleger ønsker jeg at angive, at vi stemte for dette forslag til beslutning om WTO under den forudsætning, at henvisningen i punkt 6 til reformen af den fælles landbrugspolitik vedrørte reformerne i 2003 af den fælles landbrugspolitik gennemført under kommissær Fischler. 
Proinsias De Rossa (PSE ),
   Jeg støtter denne fælles beslutning om forberedelserne til WTO-ministerkonferencen og håber, at den vil bevirke, at den internationale handel i højere grad kommer til at spille en afgørende rolle for den økonomiske vækst og fattigdomsbekæmpelsen. Jeg støtter navnlig ændringsforslaget vedrørende udfasningen af alle former for eksportkonkurrence, herunder fødevarehjælp eller subsidier gennem statshandelsforetagender, som alle industrialiserede lande skal gennemføre parallelt med hinanden inden 2010. Det er afgørende, at der skelnes mellem kommercielle tjenesteydelser og statslige tjenesteydelser, og at statslige tjenesteydelser såsom vand, sanitet og energi ikke afvikles eller undermineres i GATS-aftalen.
Doha-runden skal have et heldigt udfald, således at det multilaterale handelssystem styrkes med henblik på at sikre fremskridtet og en harmonisk udvikling af verdensøkonomien. Det er afgørende, at der sker en sammenkobling mellem samhandel og bistand og gældslettelse, hvis millenniumudviklingsmålene for 2015 skal opfyldes, så der skal skabes konkrete resultater med hensyn til udviklingsaspekterne i Doha-runden under ministerkonferencen i Hongkong. 
Bruno Gollnisch (NI ),
   Kommissionen er under Doha-runden på vej til at ofre vores landbrug og vores fødevaresikkerhed. Den er på nippet til at støtte overenskomsten om handel med tjenesteydelser, den berømte GATS, som ikke er andet end et Bolkestein-direktiv på verdensplan. Kommissionen har til hensigt yderligere at sænke vores toldafgifter, selv om de allerede er de laveste i verden. Den vil kun nødtørftigt beskytte de europæiske interesser mod dumping af enhver art, piratkopiering og forfalskning eller sikre den nødvendige respekt for et mindstemål af sociale og miljømæssige standarder hos Europas konkurrenter.
Parlamentet har med bemærkelsesværdig vedholdenhed og kortsynethed udtrykt tilfredshed med globaliseringens fordele og kun i forbindelse med udviklingslandene talt om beskyttelse og diversificering af økonomierne, anerkendelse af nationale interesser, frihed til at vælge rytme og hastighed for liberaliseringen eller sågar opretholdelse af beskæftigelsen.
Og eftersom Parlamentet gentager sig selv, vil jeg også gentage, at verdenshandelen er ulige. Den er uretfærdig. Men det er de europæiske lande og deres folk, der er de største ofre herfor.
Pedro Guerreiro (GUE/NGL ),
   Europa-Parlamentets flertal, der omfatter de portugisiske socialister, socialdemokrater og Folkepartiet, har i denne beslutning bekræftet deres vilje til at liberalisere verdenshandelen, altså en åbning af markedet for konkurrence mellem lande med enormt forskellige udviklingsniveauer til gavn og glæde for de store økonomisk-finansielle grupper. Man mystificerer denne kapitalistiske offensiv, der skal sikre kapitalens udvikling, som om det kun drejer sig om handelsliberalisering, når kendsgerningerne er, at fattigdom og ulighed ikke blot er vokset over hele verden, men også skærpes, sådan som FN's Udviklingsfond advarer om, hvis den nuværende liberaliseringspolitik fortsættes.
Det er en liberalisering, der betyder angreb på arbejdernes vundne rettigheder og befolkningernes suverænitet, de store multinationale virksomheders tilegnelse af naturressourcerne og biodiversiteten, miljøødelæggelse, stigende arbejdsløshed, millioner af små landbrugeres ruin og risiko for, at fødevaresuverænitet og -sikkerhed bringes i fare.
Der er derfor brug for en anden verdensorden, der på grundlag af samarbejde med gensidig fordel imødekommer det enkelte folks behov og sikrer de mest grundlæggende rettigheder til føde, sundhed, bolig, uddannelse, kultur, fritid, den enkelte stats fulde udvikling af sine muligheder i respekt for dens suverænitet og med beskyttelse af miljøet.
Det er dét, der står på spil ... 
Jörg Leichtfried (PSE ),
   Jeg afviser beslutningen i den udgave, der er præsenteret og vedtaget i fællesskab, om forberedelserne af den sjette ministerkonference i WTO i Hongkong. De krav og overvejelser, der findes heri, er for snævre, og jeg forestiller mig nogle mere vidtgående krav med hensyn til WTO's sociale dimension.
Ikke-handelsorienterede elementer som sociale, miljømæssige eller kulturelle spørgsmål bør indgå i Doha-runden. Internationalt anerkendte mindstestandarder skal ikke forstås som en form for handelsprotektionisme, men derimod som et middel til at opnå "fair" handel, forudsat at der foregår en vekselvirkning mellem handelsmæssige og sociale spørgsmål.
Efter min opfattelse er det en forudsætning for en retfærdig økonomisk og social udvikling, at grundlæggende arbejdsnormer indarbejdes i WTO-aftalen.
Blandt de mest grundlæggende arbejdsnormer er forbud mod børnearbejde, ret til lige løn for mænd og kvinder, afskaffelse af tvangsarbejde, fagforeningers berettigelse og frihed til at indgå kollektive aftaler, og disse skal implementeres af de fleste nationer inden for rammerne af ILO. Sådanne bindende grundlæggende arbejdsnormer og overholdelse af internationale miljøstandarder skal sidestilles med den etablerede handelsret inden for WTO for at sikre opbygningen af et retfærdigt verdenshandelssystem. Fastsættelse af arbejdsnormer kan kun få en positiv indvirkning på et lands økonomi og må ikke opfattes som en hæmsko!
David Martin (PSE ),
   Jeg stemte for en beslutning om WTO-ministerkonferencen, der sender et stærkt signal om, at udviklingsspørgsmålet fortsat bør være det centrale fokus for drøftelserne under Doha-runden.
Dette indebærer, at rige lande såsom EU-landene bør gennemføre de nødvendige reformer med henblik på at afskaffe de konkurrenceforvridende subsidier til landbruget og give produkter fra de fattigste, landbrugsafhængige lande adgang til vores landbrugsmarkeder. Samtidig bør der ikke stilles urimelige krav til de allerfattigste lande om at give adgang til deres markeder på andre områder.
Der er meget på spil i Hongkong, og det er ikke mindst nødvendigt at vise vores vilje til at fremme handelen mellem udviklingslandene. Syd-Syd-handelen er fortsat afgørende for den langsigtede udvikling i udviklingslandene, idet 70 % af de afgifter, der betales af udviklingslandene, betales til andre udviklingslande. Derudover har udviklingslandene udsigt til store fortjenester på dette område, idet det forventes, at handelen mellem udviklingslandene vil stige dobbelt så hurtigt som verdenshandelen. Den udgør allerede omkring 40 % af udviklingslandenes eksport. 
Jean-Claude Martinez (NI ),
   Efter Seattle, Doha og Cancún er det nu Hongkong-ministerkonferencens tur til at videreføre 60 års filosofiske og tekniske fejltagelser, hvad angår nedbringelse og i sidste instans ophævelse af toldafgifterne. Dette sker i overensstemmelse med en ricardiansk teori, som ikke er seriøst videnskabeligt funderet og desuden til stadighed er blevet dementeret af de faktiske kendsgerninger.
En vedvarende reduktion af toldafgifterne antages at fremme den økonomiske velstand. Men efter årtiers åbning af toldskrankerne er Afrika blot blevet endnu fattigere. En ophævelse af toldafgifterne skulle angiveligt gøre nationerne mere velstående, men den nordamerikanske frihandelsaftale, den såkaldte NAFTA, fra 1994 har ført til de mexicanske bønders ødelæggelse.
Folket skulle angiveligt ønske denne toldnedsættelse. Men i november 2005 afviste de oprindelige folkeslag i Andesbjergene i Ecuador f.eks. den frihandelsaftale, som Bush-regeringen søger at påtvinge Colombia, Peru og Ecuador.
Verdensbanken, OECD, IMF og WTO tuder os ørene fulde med, at en sænkning af toldtarifferne vil højne levestandarden. Men banansagen viser det modsatte. WTO og WTO-konferencen er et forklædt slavemarked ledet af Ricardo, Adam Smith og andre af junglebiblens falske prædikanter.
Luís Queiró (PPE-DE ),
   Den opfattelse, at udvikling af den internationale handel bidrager til økonomisk vækst, udvikling og beskæftigelse samt bedre internationale relationer, er lykkeligvis i dag den fremherskende. Der findes dog stadig grupper med andre programmer og dagsordener, som fortsat sammen kæmper imod en friere og mere åben verden for handel. Vi skal ikke deltage i dette kor, men vi skal på end anden side forstå, hvorfor der kan være utilfredshed, for man bør ikke føre politik uden hensyn til virkeligheden.
I denne sammenhæng imødekommes i den foreliggende beslutning de vigtigste bestræbelser og de rigtigste synspunkter. Efter min opfattelse skal EU indtage en klar og stærk forhandlingsposition, men skal også tilkendegive oprigtig vilje til at støtte økonomisk udvikling og vækst i verdenshandelen. Jeg bifalder derfor denne beslutnings erklæring om at støtte økonomisk vækst i udviklingslandene. Jeg bifalder også, at der lægges vægt på indsats på det sociale område og inden for miljø, arbejdsforhold og kultur samt ikke mindst på det økonomiske område.
Der er brug for mere - og mere retfærdig - international handel, men vi må aldrig glemme det ansvar, som vi har over for vores egne borgere. 
Georgios Toussas (GUE/NGL ),
   EU's beslutninger om WTO-ministerkonferencen er kendetegnet af imperialisternes, navnlig USA's og EU's, ambitioner om ved hjælp af regler for international handel at plyndre industri- og udviklingslandenes markeder til skade for befolkningerne og med katastrofale konsekvenser for miljøet.
Med det fælles beslutningsforslag, som har støtte fra Gruppen for Det Europæiske Folkeparti, Den Socialdemokratiske Gruppe, Den Liberale Gruppe og Gruppen Union for Nationernes Europa, har man sanktioneret EU's aggressive politik, som går ud over arbejderklassen.
Den liberalisering af tjenesteydelser, der gennemføres med "Bolkestein-direktivet" i EU's medlemsstater, vælges af EU som international strategi inden for WTO for at ramme de kollektive arbejdsoverenskomster og arbejdstagernes rettigheder i det hele taget.
Med drastiske nedskæringer i tilskuddene til landbrugsprodukter på grundlag af reformen af EU's fælles landbrugspolitik og den almindelige omstrukturering af landbrugsproduktionen til gavn for monopolerne forsøger man at tilintetgøre de små og mellemstore landmænd.
Samtidig bevarer medicinalindustriens monopolkoncerner deres magtposition.
WTO er en imperialistisk international instans, som arbejder for storkapitalens profit og for bevarelse af dens overherredømme.
Derfor stemmer KKE's medlemmer af Europa-Parlamentet imod beslutningsforslaget om WTO, hvorved vi bidrager til at støtte arbejdstagernes kampe og styrke den antiimperialistiske og antimonopolistiske kamp for, at befolkningerne kan bestemme over deres egen fremtid gennem aftaler, der hviler på gensidige fordele. 

Athanasios Pafilis (GUE/NGL ),
   Det fælles beslutningsforslag har, på provokerende og uacceptabel vis, til formål at bagvaske Den Socialistiske Republik Vietnam ved at anklage den for krænkelse af menneskerettighederne.
Formålet er at lægge pres og oppiske en stemning, så man kan vælte socialismen og ødelægge arbejdernes landvindinger, hvorved man baner vejen for en udplyndring af landet. Det er velkendt, at EU anvender en interventionsstrategi ved at skabe en finansieret "opposition".
Det er skamløst frækt at påberåbe sig 30-årsdagen for det vietnamesiske folks store sejr over amerikansk imperialisme og anklage regeringen for mangel på demokrati. Vietnams heroiske befolkning har betalt en dyr pris for sin selvstændighed i form af flere millioner mennesker, der er blevet dræbt som følge af de imperialistiske interventioner. Hvor er følsomheden, når det gælder de titusinde vietnameseres menneskerettigheder, som blev dræbt, og de flere tusinde børn, som er født med store problemer, fordi der er brugt kemiske stoffer som ? Hvorfor kræver det ellers så følsomme EU ikke, at USA og det multinationale selskab Monsanto betaler for ofrene for den kemiske og biologiske krigsførelse?
De europæiske og amerikanske imperialister vil aldrig tilgive det land, som det lykkedes at knuse tre imperialistiske stormagter, USA, Storbritannien og Frankrig. Vi udtrykker vores støtte og solidaritet med dette heroiske folk, der står som et symbol på menneskehedens historie. 

Mario Borghezio (IND/DEM ).
   - Hr. formand, jeg finder det yderst beklageligt, at fru de Palacio på Kommissionens vegne allerede har forhindret den olympiske våbenhvile i Suzedalen under De Olympiske Vinterlege i 2006. Selv Piemonteregionen har anmodet om denne våbenhvile under legene, for at undgå de spændinger og uroligheder, den offentlige modstand mod anlæggelsen af en højhastighedslinje mellem Lyon og Turino har forårsaget. Leve en selvstændig Suzedal og et frit Piemonte! 
David Martin (PSE ),
   Jeg bifalder denne beslutning om den olympiske våbenhvile i forbindelse med De Olympiske Vinterlege i Torino i 2006. Våbenhvilen er et afgørende symbol på den olympiske ånd, som vi skal bevare og respektere. 

Jean-Pierre Audy (PPE-DE ),
   Jeg har med glæde stemt for beslutningsforslaget om udvikling og sport, der er blevet stillet og forsvaret af min kollega, fru Martens. For sport er en af de discipliner, der samler menneskeheden og bringer den videre i retning af større visdom og fremskridt. Denne beslutning bør tjene som udgangspunkt for en ambitiøs EU-sportspolitik baseret på medlemsstaternes nationale sportsforbund, især på ungdomsplan.
David Martin (PSE ),
   Jeg stemte for denne beslutning. Jeg mener, at der bør gøres mere for at opmuntre unge til at deltage aktivt i sport. Vi bør også gøre mere for at tilskynde kvinder til at deltage i tidligere mandsdominerede aktiviteter. Endelig bør vi tilskynde medlemsstaterne til at gøre mere for at bevare grønne områder og legeområder i større byområder, selv om dette ikke er et EU-anliggende. 

Frank Vanhecke (NI ).
   - Hr. formand, jeg er af den opfattelse, at der mangler noget grundlæggende i hr. Duffs betænkning om proceduren for Europa-Parlamentets godkendelse af Kommissionen. Jeg vil da også minde Dem om dengang, da hr. Buttiglione, den italienske kommissærkandidat, ligefrem blev slagtet som følge af en skandaløs omtale. Som det også var tilfældet under den spanske inkvisition, var årsagen ikke den politik, som kommissær Buttiglione evt. ville følge, men spørgsmålet om, hvorvidt han ikke helt inderst inde skjulte holdninger, der er i strid med denne rædselsfulde politiske korrekthed.
Slagtningen af hr. Buttiglione var et yderligere led i den undertrykkelse, der udøves af vores venstreorienterede og totalitære præster. Hvis Parlamentet udviste ærlighed og konsekvens, ville det i denne betænkning blive påpeget, at kommissærer ikke må indtage holdninger, der strider imod politisk korrekthed. 
Philip Claeys (NI ).
   - Hr. formand, Duff-betænkningen minder mig om William Shakespeares udødelige ord "stor ståhej for ingenting". Uafhængighed, duelighed, europæisk engagement, disse er alle fine kvaliteter, men i praksis bemærker jeg, at Parlamentet ikke finder det svært at acceptere folk som Louis Michel, der som tidligere belgisk udenrigsminister agerede stik imod den europæiske samarbejdsånd ved at dæmonisere Østrig, hr. Michel, der - som de fleste ved - blot betragter EU's adfærdskodeks for våbeneksport som en stump papir, hr. Michel, der i marts under en sviptur til Cuba sagde, at forholdene i Cuba ikke var så dårlige endda, og at menneskerettighedsorganisationerne burde indstille deres modstand mod hr. Castro. Det er heldigt, at etik og respekt for menneskerettighederne ikke er udtrykkelige kriterier for udnævnelse til kommissær.
Ilda Figueiredo (GUE/NGL ),
   Uanset hvad man mener om de principper, kriterier og ordninger, der skal benyttes for, at Europa-Parlamentet kan underkaste Kommissionen sin godkendelse, er det uacceptabelt, at Parlamentet skal vedtage betænkninger, "der henviser til, at forfatningen skal træde i kraft den 1. november 2006". Kun en sand føderalistisk og neoliberalistisk mani kan få Parlamentets flertal til at fastholde den opfattelse efter nederlaget ved folkeafstemningerne i Frankrig og Holland, der blokerer for vedtagelsen af den såkaldte europæiske forfatning.
Hvad angår vurderingskriterierne og principperne, er der nogle positive elementer, men vi bør ikke glemme, at vigtigere end duelighed, engagement og uafhængighed er den politik, som de kommende kommissærer ønsker at føre såvel individuelt som i fællesskab. Det er det afgørende vurderingsgrundlag for os. 
Bruno Gollnisch (NI ),
   Jeg skal erindre om, at forfatningen for Europa blev forkastet med et stort flertal ved folkeafstemningerne i Frankrig og Nederlandene, hvilket har gjort denne tekst ugyldig. De gentagne henvisninger hertil i Parlamentets betænkninger udgør en tilsidesættelse af demokratiet. De, der hævder at repræsentere de europæiske borgere, burde være de første til at tage hensyn til den vilje, de har givet klart til kende.
Derudover er Parlamentet, der ikke afspejler den offentlige mening i Europa, eftersom det f.eks. støtter Tyrkiets tiltrædelse, indvandring til styrkelse af befolkningstallet og oprindelseslandsprincippet i Bolkestein-direktivet, desværre ikke garant for, at EU fungerer tilfredsstillende. Det straffede ikke Santer-Kommissionen. Det indledte en selektiv heksejagt i forbindelse med Barroso-Kommissionens udnævnelse, ikke i Europas tjeneste, men af ideologiske grunde og som led i magtkampen mellem institutionerne.
Dertil kommer, at Europa ikke er en stat. Kommissionen er ikke og bør under ingen omstændigheder være en regering. Den er udelukkende et kollegium af tjenestemænd. At kommissionsformanden og kommissionsmedlemmerne skal godkendes af Parlamentet, er fortsat et kunstgreb. Det giver den absolut ingen demokratisk legitimitet.
Andreas Mölzer (NI ),
   Det handler om at lære af de fejl, der blev begået under indstillingen af Kommissionen sidste år.
Der var grund til kritik, bl.a. fordi en kompetent kandidat blev opfordret til at træde tilbage, fordi han holdt fast i sin konservative, religiøse overbevisning, mens en inkompetent stalinist blev i embedet. Endnu mindre acceptabelt er det, at tvivlsomme kandidater som dem, der fortier deres indblanding i sager om partistøtte, ikke har nogen problemer med at komme ind. Derfor skal der stilles de højeste moralske krav til en kommende kommissær - personer dømt i retten har ikke noget at gøre i Kommissionen. 
Pinligt er det også, at der ikke er enighed om, hvordan man skal vurdere en kommende kommissærs kompetencer og egnethed, og at man derfor har forskellige målestokke. Især hvis også andre kandidater ville blive frasorteret på grund af fælles kriterier og principper.
På den ene side ville man endelig skulle give os mulighed for at vurdere enkelte designerede kommissærer, i stedet for at vi bliver spist af med en stemme på dem alle. På den anden side er det vigtigt, at vi bliver enige om fælles vurderingskriterier i Parlamentet. Derudover skal medlemsstaterne fremover udvise mere omhu i udvælgelsen og kun opstille kandidater, der reelt er kompetente. Det mest ideelle ville nok være at udarbejde en forslagsliste, fra hvilken de mest egnede kandidater kunne vælges ud. Kun på den måde kan vi forhindre farcer i fremtiden.

Luís Queiró (PPE-DE ),
   Søtransport er af meget stor betydning for Portugal på grund af vores vigtige kystområde. Det er også af betydning for hele Unionen, der har en lang grænse mod havet.
Jeg finder det derfor meget vigtigt, at Unionen fremmer en leve- og konkurrencedygtig europæisk søfartssektor inden for rammerne af Lissabon-strategien.
Fællesskabets indsats for konkurrence i søtransporten må tage højde for, at der er dukket nye søfartsnationer op som Kina, Korea og Taiwan. Det er derfor afgørende, at vi råder over instrumenter, der beskytter de nye rammer for forretningssamarbejde mellem linjefartsoperatører i rute til og fra Unionen.
Jeg har derfor stemt for Kratsa-Tsagaropoulou-betænkningen. 

Ilda Figueiredo (GUE/NGL ),
   Uden at indgå i en debat om skatteharmonisering og den fælles momsordning har man med den foreliggende beslutning til formål at forlænge forsøgsperioden med et år (indtil udgangen af 2006) for de medlemsstater, der har valgt at indføre nedsatte momssatser på visse arbejdskraftintensive tjenesteydelser.
Vi mener, at denne punktvise foranstaltning kan medvirke til at skabe beskæftigelse, samtidig med at den reducerer den parallelle økonomi. Det er dog endnu for tidligt at foretage en vurdering af de samfundsøkonomiske virkninger, som foranstaltningen kan have, idet den også sikrer større fleksibilitet i den indirekte beskatning.
Man bør være opmærksom på, at et pludseligt ophør af denne foranstaltning kan betyde prisstigninger. Ordningen burde gælde for alle de nuværende medlemsstater, og det er uacceptabelt, at de nye medlemsstater forskelsbehandles. 
Formanden.
   - Jeg erklærer Europa-Parlamentets session for afbrudt.
