Gdańskin telakoiden sulkemisuhka (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma Gdańskin telakoiden sulkemisuhasta.
Charlie McCreevy
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, käsittelen tätä asiaa kollegani, kilpailusta vastaavan komission jäsenen Kroesin puolesta.
Komissio ei yritä sulkea Gdańskin telakkaa. Gdańskin telakalla on ollut merkittävä osa Euroopan historiassa ja vapaustaistelussa ja yhdistyneessä Euroopassa. Haluaisimme nähdä, että telakalla ryhdyttäisiin todelliseen, kauaskantoiseen rakenneuudistukseen, jotta siitä tulisi menestyvä yritys, joka kykenee kilpailemaan omin avuin EU:ssa ja kansainvälisillä laivanrakennusmarkkinoilla.
Laivanrakennusteollisuuden rakenneuudistuksia on tehty viime vuosikymmenten aikana joka puolella EU:ta. Komissio on täysin tietoinen siitä, että tämä on ollut monille telakoille ja alueille vaikea prosessi. Monia telakoita on suljettu, ja laivanrakennuskapasiteettia on jouduttu vähentämään. Jos rakenneuudistukseen on käytetty valtiontukea, komissio on joutunut noudattamaan perustamissopimuksen mukaista velvollisuuttaan varmistaakseen, etteivät laivanrakentajien tasapuoliset toimintaedellytykset Euroopan unionissa vääristy.
Komissiolla on nyt sama velvollisuus puuttua Gdańskin tapaukseen. Ne edellytykset, joiden mukaisesti heikossa asemassa oleville yrityksille myönnettävä valtiontuki on perustamissopimuksen mukaista, on esitetty selkeästi yhteisön suuntaviivoissa, jotka koskevat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta varten myönnettyä valtiontukea.
Gdańskin telakan asianmukaista rakenneuudistusta on lykätty monien vuosien ajan; julkista rahaa ei ole käytetty pysyvien työpaikkojen luomiseen, vaan sillä on pidetty hengissä yritystä, joka olisi tavanomaisessa markkinatilanteessa jo lopettanut toimintansa.
Komissiolla on tässä kolme eri päämäärää. Se haluaa ensinnäkin varmistaa, että Gdańskin telakan rakenneuudistus johtaa telakan omaan pitkäaikaiseen kannattavuuteen. Se voisi ehkä tarkoittaa telakan toimintojen asteittaista alasajoa mutta johtaisi lopulta pienemmän ja tehokkaamman telakan syntymiseen - telakan, joka pystyy seisomaan omilla jaloillaan.
Toiseksi telakan tuotantokapasiteettia on supistettava, jotta voitaisiin rajoittaa tasavertaisten toimintaedellytysten vääristymistä ja valtion väliintulosta eurooppalaisille kilpailijoille aiheutuvaa haittaa. Merkittävä osuus rakenneuudistussuunnitelmasta on myös rahoitettava telakan omin varoin - jolloin telakan on myös myytävä sellaista omaisuutta, joka ei ole keskeistä telakan elinkelpoisuudelle - tai markkinaehtoisen ulkoisen rahoituksen turvin.
Kolmanneksi muiden maiden telakat ja myös muut puolalaiset telakat ovat joutuneet supistamaan merkittävästi kapasiteettiaan yhtäläisen kohtelun varmistamiseksi. Gdańskin telakan kohdalla ei voida tehdä poikkeusta.
Muut jäsenvaltiot ovat käyttäneet rakennerahastovaroja ja muuta EU:n tukea selviytyäkseen vaikeasta siirtymävaiheesta ja tukeakseen alueita, joihin vaikutukset ovat kohdistuneet. Olemme toistuvasti muistuttaneet Puolan viranomaisia tästä mahdollisuudesta.
Komissio on käynyt ja käy edelleenkin tiivistä ja rakentavaa vuoropuhelua Puolan viranomaisten kanssa löytääkseen sellaisen etenemistavan, joka täyttää valtiontukikelpoisuuden ehdot ja jonka ansiosta valtiontuki voidaan hyväksyä. Prosessi on yhä kesken.
Gdańskin telakka ansaitsee elinvoimaisen tulevaisuuden, joka saavutetaan kehittämällä uusi ja kestävä asema EU:n kilpailukykyisessä laivanrakennusteollisuudessa.
Janusz Lewandowski
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, Gdańskin alueelta tulevana Euroopan parlamentin jäsenenä minulla on mielestäni kahtalainen vastuu: ensinnäkin 3 000 työpaikan menetyksestä ja yrityksestä, jolla on Puolassa symbolinen asema, ja toiseksi sen varmistamisesta, että noudatamme yhdessä suunnitelmallisen talouden periaatteita, joille Euroopan yhteisö perustuu ja jotka ovat tuoneet hyvinvointia miljoonille EU:n kansalaisille. Uskonkin, ettei tämänpäiväisestä keskustelusta tule poliittista mielenosoitusta. Gdańskin telakan ympärillä on liian paljon politiikkaa. Sitä on tähän mennessä hyödynnetty poliittisesti aivan liian paljon. Luotan, että tämä on askel eteenpäin parhaimpien mahdollisten ratkaisujen löytämisessä.
Uskon myös, että kyseiset aikomukset ovat motivoineet parlamentin äärivasemmistoa, joka on vaatinut tätä keskustelua, mutta haluan huomauttaa, että he eivät ole idealisteja, jotka tavoittelevat yhteiskunnalliseen onneen perustuvaa järjestelmää, vaan reaalisosialismin harjoittajia, joita Puolassa kutsutaan ”jälkikommunisteiksi”. He ovat sulkeneet Gdańskin telakan jo kaksi kertaa poliittisen koston osoituksena heikentäen näin sen taloudellista uskottavuutta. He ovat siis olleet yhtenä syynä sen tämänpäiväisiin ongelmiin.
Olin yksi niistä, jotka olivat todistamassa elokuun 1980 kollektiivista riemuvoittoa, ja annoin siihen myös oman vaatimattoman panokseni. Siitä sai alkunsa ammattiliitto Solidaarisuus, joka laajeni sittemmin kymmenen miljoonan ihmisen liikkeeksi. Tiedän, että 3 000 telakkatyöntekijän joukossa on nykyisin ihmisiä, jotka aikanaan vaaransivat henkensä ihmisarvon, ihmisoikeuksien ja muiden Euroopan unionin säädöksissä varjeltujen arvojen puolesta. He toimivat tällöin rohkeasti mutta myös varovaisesti ja sortumatta väkivaltaan. Tuo lähestymistapa, johon ei kuulunut väkivallan - terrorin välineen - käyttöä, voikin toimia meille tiennäyttäjänä 2000-luvulla.
Haluaisin tietenkin noudattaa Solidaarisuuden tukipilarien - suurimpien työntekijäryhmittymien, telakoiden, kaivosten ja terästehtaiden - esimerkkiä ja antaa telakan asialle aina suuremman tukeni kuin vain yksittäisiä eriäviä mielipiteitä maan ulkopuolelta, ja haluaisin, että näistä keskuksista tulisi nyt malliesimerkkejä taloudellisesta menestyksestä vapailla markkinoilla. Se on kuitenkin lyhyellä aikavälillä erittäin vaikeaa, jopa mahdotonta, kuten läntisen Euroopan merkittävien raskaan teollisuuden keskusten kokemukset meille osoittavat. Niiden saaminen taloudelliseen nousuun on vienyt kokonaisia vuosikymmeniä. Näin on tapahtunut varsinkin laivanrakennussektorilla, joka joutuu kokemaan kilpailua Kaukoidästä, Koreasta, Kiinasta ja Vietnamista, joiden ratkaisevina etuina ovat alhaiset työvoimakustannukset ja ennen kaikkea erilaiset avoimet ja piilotetut valtiontuet.
Haluaisin, että myös Euroopan komissio olisi tietoinen tilanteen kiperyydestä, koska jos sitä ei oteta huomioon, turhautuneisuus lisääntyy ja populismi saa jalansijaa maassamme. Voin ymmärtää turhautuneita telakkatyöläisiä, jotka ovat tietoisia historiallisesta oikeutuksestaan ja jotka ovat omien sanojensa mukaan joutuneet vastakkain kovan byrokratian kanssa. Turhautumista esiintyy myös Euroopan komission taholla, sillä sen käsiteltävänä on poikkeuksellisen energinen ja niskuroiva yritys, jossa moni viranomainen voisi saada neniinsä. Tiedän, ettei tämän telakan työntekijöitä pitäisi rankaista siitä, että nykyinen hallitus on hoitanut asiat hieman epäasiallisesti tai kerta kaikkiaan kömpelösti. Tiedän myös, että sopimuksen on perustuttava pitkän aikavälin näkemykseen eikä kiireessä laadittuihin suunnitelmiin. Pitkän aikavälin näkemys tarkoittaa sijoittajaa, joka varustaa telakan nykyaikaisella tekniikalla ja korvaa ne vanhentuneet vesillelaskurampit, joista parhaillaan keskustellaan. Uskonkin, että tämänpäiväinen keskustelu on askel juuri tuohon suuntaan.
Bogusław Liberadzki
PSE-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, on aivan oikein, että käymme keskustelua Gdańskin telakoista. Tällöin on otettava huomioon kaksi tärkeää seikkaa: ensimmäinen on se, että on 30. elokuuta 1980 allekirjoitetun Szczecin sopimuksen ja 31. elokuuta 1980 tehdyn Gdańskin sopimuksen vuosipäivä, ja toinen hyvin merkittävä seikka on Gdańskin telakan nykyinen taloudellinen tilanne.
Gdańskin telakka on Puolassa tapahtuneen historiallisen muutoksen symboli, ja se symboloi myös niitä merkittäviä muutoksia, joita Euroopassa ja muualla maailmassa on tapahtunut. Täältä kaikki alkoi. Juuri Gdańskin telakalle vapaan maailman johtajat myös saapuivat 1980-luvulla kannustamaan ihmisiä jatkamaan sinnikkäästi taistelua. Myös juuri täällä ihmiset taistelivat ihmisoikeuksien, sananvapauden, vapaiden ammattiliittojen, ihmisarvon ja kehityksen puolesta Euroopan talousyhteisön linjausten mukaisesti.
Se on siis elävä esimerkki, josta meidän täytyy olla ylpeitä, mutta se on myös telakka - vaikka tällä hetkellä se on ehkä lähinnä laivoja valmistava yritys. Telakan työntekijät muistuttivat meitä tästä asiasta viikko sitten Brysselissä. He eivät puhuneet historiallisista oikeuksista vaan taloudellisista kysymyksistä, omasta elämästään ja työpaikoistaan. Laivanrakennus on maailmanlaajuista teollista toimintaa. Laivoja voidaan aivan hyvin ostaa Aasiasta; niitä ei tarvitse välttämättä ostaa Euroopasta.
Arvoisa komission jäsen, edellisten puheenvuorojen perusteella meidän ei pidä keskittyä kilpailukykyä koskevissa päätöksissä yksinomaan niin kutsuttuun ”tasapuoliseen kilpailuun” EU:ssa. Tarvitsemme maailmanlaajuista lähestymistapaa, eli meidän on tarkasteltava Euroopan unionin laivanrakennusteollisuutta maailmanlaajuisessa kilpailuympäristössä ja otettava sitten huomioon kaikki Euroopan unionissa olevien telakoiden, myös Gdańskin ja Szczecin telakoiden, toimintaan liittyvät edellytykset.
EU:n markkinasäännökset ovat hyväksyttäviä ja ne yleensä hyväksytäänkin, mutta niiden täytäntöönpanotavan ja -aikataulun on oltava realistisia, ja ne on erityisesti osoitettava yksittäisille elimille. Ihmiset saattavat siis suhtautua epäillen yksityistämiseen tietyn päämäärän saavuttamiskeinona - eli yksityistämiseen päämääränä, joka on saavutettava tiettyyn päivämäärään mennessä. Kehotankin Puolan hallitusta tekemään tiivistä yhteistyötä komission kanssa ja telakan johtoa hoitamaan yritystä tehokkaasti.
Bronisław Geremek
ALDE-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, haluan aluksi kertoa, miten tyytyväinen olen siihen, että Euroopan parlamentti tarkastelee tätä asiaa tänään, ja miten myönteisenä pidän tätä aloitetta. Haluan kiittää komission jäsentä McCreevya hänen tämänpäiväisestä lausunnostaan ja kertoa, miten tärkeänä pidän sitä, että ajattelemme Euroopan unionia yhteisönä.
Astuessamme sisään Euroopan parlamentin rakennukseen ohitamme patsaan, veistoksen, johon on kirjoitettu L'Europe a un coeur - Euroopalla on sydän. Politiikan kielelle käännettynä se tarkoittaa eurooppalaisen yhteiskuntamallin vahvuutta. On kulunut 27 vuotta siitä, kun Gdańskin telakan työntekijät aloittivat taistelunsa kommunistista järjestelmää vastaan ja leivän ja vapauden puolesta. He halusivat palauttaa ihmistyövoiman tarkoituksen ja vapauttaa talouden valtion monopolista. Tällä historiallisella telakalla on nyt vastassaan Euroopan komission dramaattinen suositus vähentää tuotantoa kahdella kolmanneksella ja sulkea joka tapauksessa kaksi vesillelaskuramppia.
Tässä tilanteessa on mielestämme ryhdyttävä seuraaviin toimiin. Vesillelaskuramppien sulkeminen on ensinnäkin rajoitettava vain yhteen, jolloin telakalle palautetaan mahdollisuus saada toimintansa jälleen kannattavaksi. Toiseksi on annettava riittävästi aikaa telakan johdon rationalisointiin, sillä nykyisessä johdossa on paljon toivomisen varaa (telakasta on saatava kannattava ja 3 000 työntekijän työpaikat säilytettävä). Kolmanneksi on muistettava, että Gdańskin telakka on merkittävä eurooppalainen muistomerkki ja osoitus siitä, että yhteiskunnallinen solidaarisuus on yksi Euroopan unionin perusarvoista.
EU:n toimielimet eivät kuitenkaan voi sivuuttaa tätä päätöstä. Käytännön toimien ohella meidän on myös ymmärrettävä, että olemme rakentamassa unionia ihmisiä varten ja heidän ansiostaan. EU:n vahvuus riippuu innovaatio- ja kilpailukyvystämme mutta myös kyvystämme ymmärtää heikompien ja huonompiosaisten ihmisten kohtaloa. Tämä on nähdäkseni myös se, mitä tarkoitetaan vapauden mukanaan tuomalla suvaitsevaisuudella. Haluan myös mainita yhden tietyn muiston: muiston siitä, miten eri-ikäiset eurooppalaiset joka puolelta Euroopan unionia kantoivat rintapielissään Solidaarisuusliikkeen merkkiä ylpeinä ja toivorikkaina. Tässäkin istuntosalissa on niitä ihmisiä. He ovat siis se sukupolvi, joka rakentaa yhtenäistä Eurooppaa ja jonka pitäisi olla tietoinen Gdańskin telakan historiallisesta merkityksestä.
Marcin Libicki
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, olin telakan työläisten mukana heidän keskustellessaan komission jäsenten Kroesin ja Špidlan kanssa. Olin heidän mukanaan myös silloin, kun he kävivät Euroopan komissiossa ja pyysivät EU:lta apua. Gdańskin telakka on juuri selviytymässä taloudellisista huolistaan ja saamassa toimintansa kannattavaksi. Olisi suuri virhe määrätä sille nyt suuria taloudellisia rajoituksia, jotka estäisivät sitä tekemästä tulosta ja nousemasta menestykseen telakalla työskentelevien ihmisten ja meidän kaikkien ponnistelujen ansiosta.
Haluan myös korostaa historiallista näkökohtaa. Me yhtenäisen Euroopan 27 maata emme nyt olisi täällä tänään eikä Eurooppaa olisi vapautettu ydinsodan uhasta, ellei meillä olisi ollut Solidaarisuusliikettä, joka sai alkunsa Gdańskin telakalla. Tämä on asia, joka meidän kaikkien, myös täällä istuvien poliitikkojen, on hyvä muistaa.
Haluan myös huomauttaa, että kaikki ihmiset, jotka ovat tähän mennessä pitäneet puheenvuoron tästä asiasta ja luullakseni myös ne, jotka pitävät sen myöhemmin, ovat asiasta täysin yksimielisiä riippumatta heidän poliittisista eroistaan. Tämä on otettava huomioon.
Francis Wurtz
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, on ilahduttavaa, että kollegani hyväksyivät ryhmien puheenjohtajien kokouksessa ehdotukseni pyytää komissiota antamaan meille asiasta selvitys ennen kuin Gdańskin telakan tulevaisuudesta tehdään mitään päätöksiä.
Kilpailun pääosasto ei tarvinnut tätä uutta tapausta osoittaakseen ajattelutapansa. Se on herättänyt jo niin suurta vastustusta, että useat havainnoitsijat, joita ei varmaankaan voitane syyttää antiliberalismista, ovat pitäneet sitä jo pitkän aikaa dogmaattisena. Tässä tapauksessa rakenneuudistussuunnitelmaa pidetään vakuuttavana vain, jos siinä varaudutaan tuhannen työntekijän lomauttamiseen. On olemassa runsaasti ennakkotapauksia vaikeuksissa olevista yrityksistä, joita vaaditaan samalla tavoin vähentämään satamäärin työpaikkoja sillä uhalla, että ne joutuvat muutoin maksamaan takaisin toimintakykynsä säilyttämiseksi tarvitsemansa tuet. Kerrottakoon meille tämän tapauksen osalta, mikä laivatelakka sitten pyörii ilman tukia. On mielestäni selvää, että tukiaisten myöntämiselle on asetettava ehtoja, mutta ongelmana onkin se, että nämä ehdot pitävät sisällään aina raskaita uhrauksia työntekijöiltä.
Vaikka syvällinen pohdiskelu onkin vain harvoin ollut tärkeimpänä luonteenpiirteenä tuntemillani kilpailusta vastaavilla komission jäsenillä ja vaikka yhteiskunnallinen moraali ei selvästikään kuulu heidän ominaisuuksiinsa, tällä kertaa komission johtava pääosasto on kuitenkin todella ylittänyt itsensä osoittamalla, että poliittiset kysymykset ovat sille aivan yhtä yhdentekeviä kuin yhteiskunnalliset ongelmat. Kun komissio uhkaa tämän Puolalle niin vertauskuvallisen paikan koko olemassaoloa, ymmärtääkö se, millaisia poliittisia seurauksia on sillä viestillä, jonka se välittää tämän uuden jäsenvaltion kansalle tuskin kolme vuotta maan liittymisen jälkeen? Tämä ei näytä huolestuttavan vapaan ja vääristymättömän kilpailun vartijoita lainkaan. Heidän mielestään Gdańskin telakan työntekijöiden ratkaisevan tärkeä - ja arvoisan komission jäsenen McCreevyn jopa historialliseksi luonnehtima - rooli vapaustaistelussa ansaitsi juhlintansa omana aikanaan, ja nyt on aika soveltaa heihin vapaiden markkinoiden kovia lakeja.
Vielä on aikaa estää tämä vastuuton teko. Ensimmäiseksi on mielestäni aloitettava perinpohjaiset keskustelut puolalaisten ammattiliittojen ja jopa Euroopan metallityöläisten yhteisjärjestön kanssa. On selvitettävä telakoiden saamien tukien todellinen määrä ja löydettävä ennen kaikkea ratkaisu, jolla vältetään työpaikkojen menetykset.
Lisäksi tämä uusi tapaus, joka tuo esiin sen, miten järjettömän tiukkia kriteereitä nykypäivänä käytetään kilpailun vääristymisen estämiseksi, vahvistaa ryhmäni vakaata käsitystä siitä, että meidän on ehdottomasti käytävä perinpohjaista, julkista ja laaja-alaista keskustelua unionin tarkoitusperistä ja siitä, ovatko ne johdonmukaisia toteutettujen toimintapolitiikkojen kanssa. Vasta sen jälkeen voimme tehdä lopullisen päätöksen EU:n tulevasta perussopimuksesta.
Gdańskin telakan historia muistuttaa meitä siitä, että poliittinen rakennelma, joka osoittautuu kykenemättömäksi kohtaamaan omat ristiriitansa ja ratkaisemaan ne, on tuomittu tuhoon. Tämä opetus on tänä päivänä yhä ajankohtainen, ja eräiden EU:n johtajien kannattaisi hyvinkin miettiä sitä omalta osaltaan.
Witold Tomczak
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, Euroopan komissio tekee suuren virheen ehdottaessaan, että Gdańskin telakalla pitäisi sulkea kaksi kolmesta vesillelaskurampista ja että valtiontuki on mahdollisesti maksettava takaisin. Se ei ota huomioon useita tekijöitä, kuten telakkaa vahingoittaneita aiempia toimia, joita ovat toteuttaneet kaupungin keskustan kiinteistöjä ja tontteja tavoitelleet poliittiset sabotoijat ja epärehelliset liikemiehet. Telakan epärehellisestä yksityistämisestä on parhaillaan meneillään oikeudenkäynti.
Komissiolla ei ole tästä luotettavaa tietoa. Telakan rakenneuudistus on jo toteutettu, tuhansia työntekijöitä on lomautettu ja seitsemän kymmenestä vesillelaskurampista on suljettu. Telakka tekee tällä hetkellä hyvää taloudellista tulosta. Kahden vesillelaskurampin sulkeminen murskaisi nuo voitot ja saavutukset. Ne suunnattoman suuret valtiontuet, joita telakoille on myönnetty vanhoissa jäsenvaltioissa, ovat menneet Gdańskin telakalta sivu suun. Tällaisella toiminnalla ei luoda tasapuolista kilpailuympäristöä eikä siinä myöskään oteta huomioon eroja menetelmissä, joita käytetään laadittaessa telakoiden kannattavuuslaskelmia.
Tämä Gdańskin telakkaan kohdistunut isku heikentää myös koko Euroopan unionin laivanrakennusteollisuutta. Haluan muistuttaa teitä siitä, että EU:lla on kolme kertaa pienempi osuus kansainvälisestä laivanrakennuksesta kuin yksin Etelä-Korealla, joka tukee omaa laivanrakennusteollisuuttaan. Tämä osoittaa, että komissio ei kanna huolta EU:n pitkän aikavälin taloudellisista eduista. Komission aikomukset ovat Lissabonin strategian tavoitteiden vastaisia.
Gdańskin laivanrakentajat taistelivat solidaarisuuden puolesta, eikä siihen kuulu kilpailijoiden säälimätön eliminointi. Solidaarisuus ei ole tyhjä hokema, eikä se tarkoita myötätuntoa vaan vastuuta ja oikeudenmukaisuutta ja totuuden kohtaamista. Pystyykö Euroopan unioni nykyään tällaisiin arvoihin?
Maciej Marian Giertych
(PL) Arvoisa puhemies, Gdańskin telakalla on Puolalle erityistä merkitystä. Se ei ole ainoastaan työpaikka vaan myös poliittinen symboli. Kommunistien aikaan se yritettiin tuhota. Työntekijöiden poliittisen sitoutumisen ja koko kansakunnan tuen ansiosta tuolloiset viranomaiset eivät pystyneet sulkemaan sitä. Työntekijät ovat tietoisia telakan erityisestä merkityksestä ja vastaavat sitä uhkaaviin tekijöihin kuten aiemminkin - protestoimalla. Olisi kauheaa, jos yritys, joka puolustautui kommunistien valtaa vastaan, romahtaisi Euroopan unionin direktiivien taholta tulevaan paineeseen.
On ehdottoman tärkeää, että yritys säilyy telakkana ja että se on osa laivanrakennusteollisuutta eikä muuta teollisuutta. Komission ehdottama vesillelaskuramppien vähentäminen kolmesta yhteen riistäisi siltä pitkän aikavälin kannattavuuden laivanrakentajana. Se tarvitsee ainakin kaksi vesillelaskuramppia voidakseen jatkaa toimintaansa kannattavana telakkana.
Puola noudattaa voimassa olevia taloudellisia säännöksiä, mutta tiedämme, että laivanrakennus ei ole niin herkkä alue EU:n taloudessa, että Gdańskin telakalle myönnetty tuki vääristäisi kilpailua. Komission on otettava huomioon Gdańskin telakan erityisluonne ja annettava sille erityiskohtelua. Gdańskin telakka symboloi taistelua kommunistien vallasta vapautumisesta, joten sen on myös pysyttävä telakkana.
Józef Pinior
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Gdańskin telakka on merkittävä eurooppalainen symboli, paikka, jossa puolalaiset työntekijät alkoivat Lech Walesan johdolla lakon vapauden ja oikeudenmukaisuuden puolesta. Telakasta tuli ammattiliittojen taistelun, sekä työväenliikkeen poliittisten ja kansalaisoikeuksien symboli kaikkialla maailmassa. Haluan painottaa pitäväni tärkeänä Francis Wurtzin aloitetta, jonka ansiosta käymme tänään Euroopan parlamentissa keskustelua Gdańskin telakan romahtamisen vaarasta.
Puhuin ensimmäisen kerran Gdańskin telakan puolesta marraskuussa 1988, kun olin yhä maanalaisen Solidaarisuusliikkeen aktiivinen kannattaja ja kun Mieczysław Rakowskin hallitus asetti telakan selvitystilaan heikkojen taloudellisten tulosten varjolla. Gdańskin telakasta tuli valitettavasti tuossa prosessissa myös raskaan teollisuuden rappion sekä työntekijöiden ja ammattiliittojen suojattomuuden symboli, malliesimerkki kaikesta siitä, mitä kuvataan sanalla ”kasinokapitalismi”. Enää ei ole paljonkaan jäljellä siitä ylpeästä telakasta, josta Solidaarisuusliike sai alkunsa. Vuoden 1989 jälkeen solidaarisuusliikkeen muodostama hallitus ei piitannut telakan kohtalosta. Yritys joutui yhtäältä pörssikeinottelun ja toisaalta populismin ja kansankiihotuksen kohteeksi.
Puolan liityttyä Euroopan unioniin telakoille alettiin myöntää valtiontukea. Gdańskin telakkaa alettiin saneerata, ja se osoittaa nykyään pystyvänsä kannattavaan toimintaan. Euroopan komission tämänhetkiset vaatimukset siitä, että kaksi kolmesta laivanrakennuksessa käytetyistä vesillelaskurampeista on suljettava, tekee telakasta tappiollisen ja aiheuttaa työttömyyttä ja murhetta monien työntekijöiden perheille. Nyt kaksikymmentäseitsemän vuotta elokuun sopimusten allekirjoittamisen jälkeen kehottaisin Euroopan parlamenttia varovaisuuteen tässä asiassa. Arvoisa komission jäsen, yrittäkäämme saada aikaan viisas sovitteluratkaisu, jossa komission puolustamat yhtenäismarkkinoiden periaatteet sovitetaan yhteen telakan kolmen tuhannen työntekijän etujen kanssa. Pelastakaamme Gdańskin telakka!
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Arvoisa puhemies, puhuessaan Gdańskin telakasta komissio unohtaa kaikessa käytännöllisyydessään seikan, joka on rahaa paljon tärkeämpi, eli historian. Jos kyse ei olisi ollut juuri tästä telakasta, minä ja monet muut keski- ja itäeurooppalaisista parlamentin jäsenistä olisimme jääneet saapumatta paikalle. Jollei telakalla olisi ryhdytty muutokseen, koko Eurooppa näyttäisi kovin erilaiselta kuin miltä se näyttää tänään - Euroopalta, joka perustuu muun muassa demokratian, vapauden, tasa-arvon ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen arvoille. Juuri näiden arvojen puolesta käytyä taistelua Gdańskin telakka symboloi. Juuri tämän telakan lakoista alkoi kommunismin hajoaminen.
Löytääksemme Euroopan unionin symbolin meidän tarvitsee vain katsoa tässä paikassa ympärillemme ja muistaa, että sodanjälkeisessä kahden kansankunnan välisessä sovintohengessä pystymme vielä nykyäänkin käyttämään vuosittain 200 miljoonaa euroa kuukausittaisiin Strasbourgin matkoihin. Miksi emme siis myös antaisi taloudellista tukea Gdańskin telakalle, joka symboloi kylmän sodan päättymistä ja koko Keski- ja Itä-Euroopan vapautumista kommunismin ikeestä?
Esitänkin seuraavan vetoomuksen: älkäämme antako telakan romahtaa, älkäämme tuhotko Solidaarisuuden syntysijaa ja älkäämme mitatko telakan historiallista arvoa euroissa.
Mary Lou McDonald
(EN) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olette itse myöntänyt Gdańskin telakan ja sen herättämien mielikuvien erittäin tärkeän poliittisen symboliarvon. Mutta telakka on tietenkin muutakin kuin vain symbolinen. Se on kokonaisen aluetalouden kulmakivi ja tarjoaa ihmisille suoraan ja epäsuorasti tuhansia työpaikkoja. Gdańskin telakan sulkeminen tai alasajo saattaisi tuhota kokonaisen aluetalouden ja turmella satojen tuhansien ihmisten elämän.
Arvoisa komission jäsen, olette puhunut kilpailun tärkeydestä, vapaiden markkinoiden tärkeydestä. Haluaisin kuulla teidän puhuvan noiden työpaikkojen tärkeydestä. Haluaisin nähdä teidän tunnustavan, että tällä telakalla on strategista merkitystä Puolalle - ja että tällä teollisuudenalalla on todellakin strategista merkitystä koko Euroopan unionille. Mielestäni tämä kiista paljastaa jälleen kerran valtiontukisääntöjen luonteen ja EU:n politiikan tarkan suunnan. Olisi mielestäni ironista ja lähes traagista, jos Gdańskin ja kaiken sen sisältämän symboliarvon kuolema johtuisi EU:n politiikan kovasta kourasta, joka on uskollinen kilpailudynamiikalle, markkinataloudelle - ja näyttää minusta sulkevan pois kaiken muun.
Genowefa Grabowska
(PL) Arvoisa puhemies, kukaan ei kiellä sitä, että yhtenäismarkkinoita ja kilpailua koskevat säännöt vauhdittavat eurooppalaista taloutta ja takaavat sen nopean kehityksen. Työpaikat, jotka eivät vastaa tähän haasteeseen, joutuvat vaikeuksiin ja jopa selvitystilaan, ja on itsestään selvää, että tuollaisten työpaikkojen työntekijät osoittavat mieltään.
Puolalaisten telakkatyöläisten viimeviikkoiseen protestiin on kuitenkin suhtauduttava eri tavalla. He eivät tulleet Brysseliin valittamaan kerätäkseen sympatioita tai pyytääkseen rahaa. He halusivat vastustaa päätöstä, joka on heidän mielestään taas yksi kuolonisku heidän telakalleen ja ajaa ainakin tuhat työntekijää kadulle.
Mitä asiaa he sitten ajavat? Brysseliin tulleet telakkatyöläiset halusivat tasapuoliset toimintaedellytykset ja takeet siitä, että komission päätös perustuu luotettaviin, tarkistettuihin tietoihin, koska telakka on todellisuudessa nousemassa jaloilleen, ja sillä on vihdoinkin mahdollisuus toimia kannattavana yrityksenä. EU:n lainsäädäntö on mahdollistanut lisätuen myöntämisen vastaavanlaisissa tilanteissa. Meillä on perustamissopimuksen määräyksissäkin esimerkkejä itäsaksalaisille osavaltioille myönnetystä vastaavanlaisesta tuesta.
Haluan myös korostaa, että vastalausetta ei esittänyt Puolan hallitus. Sen esittivät Euroopan unionin kansalaiset - telakkatyöläiset, joilla oli oikeus se tehdä ja jotka järjestäytyivät ja saapuivat tänne osoittaakseen meille, että oli tapahtumassa vääryys. Meidän pitäisi olla siihen tyytyväisiä, koska juuri niin kansalaisyhteiskuntaa rakennetaan.
Vielä yksi asia: heidän läsnäolonsa Brysselissä osoittaa myös, että he luottavat suunnattomasti Euroopan unioniin ja että luottamuksen takana on koko puolalainen yhteiskunta. Sen enempää parlamentti kuin Euroopan unionikaan ei saa pettää tuota luottamusta.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Arvoisa puhemies, puolalaisten telakkatyöläisten valtuuskunta saapui viime viikolla Brysseliin vastustamaan komission päätöstä sulkea kaksi vesillelaskuramppia, sillä se johtaisi massiivisiin lomautuksiin. Telakkatyöläisten mielestä komissio suhtautuu heidän työpaikkaansa liian ankarasti ja epäoikeudenmukaisesti. Keskusteltuaan komission jäsenten Kroesin ja Špidlan kanssa telakkatyöläiset palasivat Puolaan suurin toivein. Komission pitäisi tehdä lupaustensa mukaisesti uusi ja perinpohjaisempi selvitys telakan tilanteesta.
Haluan lisätä, että Euroopan unioniin liittymisen jälkeen Puolasta on lähtenyt noin miljoona ihmistä etsimään työtä ulkomailta, ja määrä on jatkuvasti kasvussa. Jos Euroopan komissio pitää kiinni päätöksestään, se johtaa väistämättä telakan tuhansien työntekijöiden irtisanomisiin, vaikka he ovat tällä hetkellä onnistuneet pitämään pintansa EU:n kilpailluilla markkinoilla.
Jotkut ovat kantaneet huolta komission puolueettomuudesta ja sen tuesta erään toisen telakan painostusryhmälle. Olen varma, että usein niin ristiriitaisten säännösten sokkelostakin huolimatta on mahdollista päästä molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Haluankin lisätä oman nimeni siihen vaatimukseen, jonka tarkoituksena on muuttaa telakan vastainen päätös ja Gdańskin telakan saama kohtelu niin, että sitä ei pidetä ainoastaan tavanomaisena laivanrakennustelakkana vaan kansallisena ja eurooppalaisena symbolina.
Charlie McCreevy
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, saanen korostaa, että komissio ymmärtää Gdańskin telakan historiallisen merkityksen ja tapauksen arkaluonteisuuden. Olemme kaikki yhtä mieltä siitä tavoitteesta, että Gdańskin telakalla pitäisi tehdä rakenneuudistus, jotta siitä tulisi kannattava telakka. Tämä on se prosessi, jota komissio haluaa edistää.
Vaikka komission tehtävänä on toimia näin, sen on kuitenkin myös varmistettava, että eurooppalaisilla laivanrakennusmarkkinoilla vallitsevat tasapuoliset toimintaedellytykset ja että rakenneuudistuksen kourissa olevia yrityksiä kohdellaan johdonmukaisesti. Toivon, että Puolan viranomaisten ja komission välillä jatkuvat neuvottelut voivat johtaa tyydyttävään tulokseen.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 11.15 äänestyksiä varten, ja sitä jatkettiin klo 11.30.)
