Elsüllyedt tartályhajók által okozott olajszennyeződés a Fekete és az Azovi tengeren (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Bizottság nyilatkozata - az elsüllyedt tartályhajók által okozott olajszennyeződés a Fekete- és az Azovi-tengeren.
Markos Kyprianou
a Bizottság tagja. - Tisztelt Elnök úr! Először is szeretném elmondani, hogy képviselőtársam Dimas úr sajnálatát fejezi ki távolléte miatt, de mint ahogy Önök is tudják, a globális felmelegedésről szóló konferencián van, ahol a Közösséget kell képviselnie.
Ez egy nagyon fontos kérdés. Tudjuk, hogy az erős novemberi viharok a Fekete-tenger térségében tragikus emberáldozatokat és vagyoni kárt okoztak és a közel 1 300 tonna fűtőolaj kiszivárgásával és a kénszállító hajók elsüllyedésével természetesen a környezetben is komoly kárt tettek. A bilaterális megállapodás értelmében a bizottság öt uniós szakértőt küldött, akikhez a bizottság és az ENSZ Környezetvédelmi Programjának képviselői is csatlakoztak. Az uniós szakértők előrehaladott állapotban találták az ukrán eltakarító műveletet. A helyszínen rendelkezésre álló technológiák és erőforrások elégségesnek bizonyultak és Ukrajna jelezte, hogy nincs szüksége további vészmentő felszerelésre. A művelet legfontosabb eredményeit, december 14-én, Kijevben fogják az ukrán hatóságok elé tárni. A találkozó megbeszélésein kiemelt helyen fog szerepelni az együttműködés megerősítése, különös tekintettel a Fekete-tenger környezetének minőségében bekövetkezett javulás figyelemmel kisérésére.
Az olajkiömlésre vonatkozó nemzetközi statisztikák szerint ez az olajkiömlés közepes méretűnek tekinthető és nem várható, hogy komolyabb környezeti katasztrófához vezessen. Természetesen ez nem ad kisebb aggodalomra okot, főleg mivel mindig fennáll a másodlagos fertőzés veszélye. A környezetkárosító terhek súlyossága, a szorosban élő érzékeny fajok jelenléte és a hasonló balesetek jövőbeni bekövetkezésének veszélye, mind alátámasztják a helyzet átfogóbb értékelésének szükségességét. Az Európai Bizottság ezért megvizsgálja az egyéb eszközökkel - mint a katasztrófa utáni állapotot felmérő missziók - történő nyomon követés lehetőségét, így várakozással tekintek a témával kapcsolatos vita elé.
Stanisław Jałowiecki
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (PL) Tisztelt Elnök úr! A múlt hónapban bekövetkezett fekete-tengeri katasztrófa mai megvitatásának lehetősége, legalább két okból is üdvözlendő.
Az első ok, számos országra tekintettel, beleértve Oroszországot is, az Európai Uniónak feladata, hogy helyettesítse a közvéleményt. Képzeljék csak el, hogy mit művelne az európai tömegtájékoztatás, ha hasonló eset történne, mondjuk például a Balti-tengeren. A televízió napokon keresztül elárasztana minket a faunát és flórát ért károkat bemutató képsorokkal. Ki lennénk téve a szakértők rohamának, akik a katasztrófa ominózus hatásait magyaráznák. Oroszországban azonban a média egy szót sem szól. Csak nagy nehézségek árán voltam képes, elsősorban ukrán forrásokból, néhány információmorzsát begyűjteni. Ezért különösen fontos ebben a kérdésben a hangunkat hallatni.
A második ok, amit én az európai tudatosság kiterjesztésének neveznék: annak tudatosítása, hogy azok a térségek, amelyeknek idáig csekély vagy szinte semmilyen figyelmet sem szenteltünk, mint például a Fekete-tenger, a kontinensünk szerves részét képezik, nemcsak földrajzi, de természeti, ökológiai, gazdasági és kulturális értelemben is - annak tudatosítása, hogy egy közös egésznek vagyunk részei és ezek a részek hatnak egymásra.
Az ilyen tudatosságnak növelnie kell a felelősségérzetet, aminek ki kell terjednie a fekete-tengeri térségre is. A felelősségünk feljogosít bennünket arra, hogy követeljük a fekete-tengeri medence minden eddigieknél biztonságosabbá tételét. Mellesleg megjegyzendő, hogy a közelmúltban már több alkalommal is voltak kisebb méretű katasztrófák.
Ezzel összefüggésben különösen fontosnak tartom a következő követeléseket. Először és mindenekelőtt, a fekete-tengeri helyzet nyomon követését - most, alig egy hónappal a katasztrófa után és a jövőben is.
A következő követelést az jelenti, hogy rávegyük az Európai Unióval szomszédos országokat végre valahára, hogy kezdjenek hozzá a flottájuk, elsősorban a tartályhajóik korszerűsítéséhez. A Fekete-tenger egyre feketébb és feketébb lesz, azonban nem természetes okok miatt, aminek a nevét is köszönheti, hanem a nyersolaj színétől. Egy hatalmas olajkonténerré válhat. Nyomást kell gyakorolni az EU-val szomszédos országokra, hogy sürgősen tiltsák be az elavult egyhéjazatú olajszállító tartályhajók használatát.
Ezért kérem a tisztelt Házat, hogy fogadja el a benyújtott állásfoglalásra irányuló indítványt, amelyben felszólítjuk a Tanácsot és a Bizottságot az EU-n kívüli tengerparti államokkal folytatott együttműködés megerősítésére. Egy szárazföldi határt viszonylag könnyen le lehet zárni, de nem így a tengeri határokat. Mivel nem fogunk gátakat építeni, a javasolt lépés a mi érdekünket is szolgálja.
Silvia-Adriana Ţicău
a PSE képviselőcsoport nevében. - (RO) Tisztelt Elnök úr! A Fekete-tengeren legutóbb tomboló vihar következtében négy hajó elsüllyedt és hét hajó, köztük két olajtartályhajó súlyosan megrongálódott.
A hajóbalesetek a Kercsi-szorosban történtek, ami a Fekete-tengert köti össze az Azovi-tengerrel és ami az Európába szállított orosz olaj fő útvonala.
2000 tonna gázolaj ömlött a tengerbe és az elsüllyedt hajók több mint 7 tonna ként szállítottak. A Közösségi Polgári Védelmi Mechanizmus 7 főből álló szakértői csoportot küldött a helyszínre a következmények felmérése és a szükséges teendők meghatározása céljából.
A bizottság fekete-tengeri szinergiáról szóló közleményének az Európai Parlament Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság támogatását szorgalmazó előadójaként arra kértem az Uniót, hogy a közös tengerpolitika és a térség tengeri szállítási útvonalainak fejlesztéséről szóló alapelvek előmozdításában vezető szerepet játsszon.
A tengeri szállításról szóló jogalkotási csomag fontos a fekete-tengeri térség számára. A kikötők ellenőrzéséről szóló irányelv és a kikötők biztonságáról szóló 65/2005 irányelv, növelni fogja a tengeri szállítás biztonságát a térségben.
2006-ban, a fekete-tengeri egyetértési nyilatkozat értelmében 83 különböző zászló alatt hajózó hajón több mint 4650 ellenőrzést hajtottak végre. A bolgár, grúz, román, orosz, török és ukrán hatóságok által végrehajtott ellenőrzéseket követően kiderült, hogy a hajók 69,39%-án hiányosságokat találtak és körülbelül 6%-át leállították. Az összes használatból kivont hajó 8,7% teherszállító, 2,9% személyszállító, 2,7% vegyi anyagokat szállító és 0,5% pedig olajszállító tartályhajó volt. A visszatartások okát a biztonságos hajózás rendszerének hiányosságai, a mentési felszerelések és a hajók biztonságához nélkülözhetetlen struktúrák és felszerelések hiánya jelentette.
A Fekete-tengerrel határos országok - mint például Grúzia - a párizsi egyetértési egyezmény feketelistáján, és másik öt Fekete-tengerrel határos ország pedig a szürkelistáján szerepel.
Úgy gondolom, az Uniónak többet kellene tennie a térség tengeri szállítási biztonságának növelése érdekében.
Az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség a párizsi egyetértési egyezmény titkárságával és a tagállamokkal közösen fog finanszírozni a tengeri közlekedés biztonságának javítását célzó tanulmányokat és programokat. 2007-től kezdődően az Ügynökség a tenger, mérgező anyagokkal való szennyezésének megelőzésére és leküzdésére való felkészüléshez nyújt segítséget.
A TEN-T költségvetésen keresztül, a Bizottság már létrehozott olyan projekteket, amelyek a Balti-tenger, a Földközi-tenger és a Nyugat-Európa körül elhelyezkedő tengerek térségében található tengeri utak fejlesztésére vonatkoznak. Kérem a Bizottságot, hogy a Fekete-tenger térségére is végezzen el egy hasonló tanulmányt, és felkérem az Ügynökség által kifejlesztett CleanSeaNet szolgáltatás alkalmazására is, ami a fekete-tengeri térségben is lehetővé teszi az olajkiömlés észlelését és az európai vizek megfigyelését.
Roberts Zīle
az UEN képviselőcsoport nevében. - (LV) Köszönöm Elnök úr, köszönöm Biztos úr. Először is szeretnék köszönetet mondani Costa úrnak, aki a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság nevében nyújtotta be a jelenleg vitatott téma állásfoglalásra irányuló indítványát. Sokkal gyorsabb reagálást szeretnék annál mintsem, hogy pusztán kihangsúlyozzák annak szükségességét, hogy a Tanács ne késlekedjen a harmadik tengeri csomagban szereplő hét, tengerbiztonságról szóló jogalkotási javaslatokra vonatkozó állásfoglalás elfogadásával. Nézetem szerint ez semmit sem old meg az ökológiailag veszélyes belső vizeken, mint például a Fekete-tenger és a Balti-tenger, amelyeket mind tagállamok, mind a tengerparttal rendelkező orosz állam vesznek körbe. Tekintettel az olajárak szintjére és az érintett nyereségszintre, Oroszországnak a tengeren történő olajexportja nagyon gyorsan fog a jövőben növekedni. Ez megfelel Oroszország szállítási politikájának: az olajat saját kikötőin keresztül exportálja, miközben elzárva tartják a csöveket a Ventspilsben és Būtingėben lévő uniós olajtároló telepeken. Számíthatunk-e arra, hogy növekszik a tartályhajók iránti igény, hogy az orosz tartályhajó flottát szükséges mértékben korszerűsítik majd, hogy ne kerüljön többet sor az elavult egyhéjazatú olajszállító tartályhajók használatára, amik 40 éves tartályhajók, és amiket folyami használatra terveztek? Szerintem nem számíthatunk. Az érdekek azt diktálják, hogy a tengeri olajszállításra a lehető legolcsóbb roncsokat használják fel. Úgy gondolom, hogy amennyiben csak az Európai Unióban tartják fenn a tengeri közlekedés biztonságával kapcsolatos szigorú intézkedéseket, az nem fogja a szomszédos tengerek környezetét megvédeni, hacsak nem leszünk képesek nemzetközi szabványok bevezetésére. Köszönöm.
Péter Olajos
(HU) Sok területen láttunk az elmúlt évtizedekben robbanásszerű növekedést, de semmi sem fogható ahhoz a növekedéshez, amely a globális kereskedelem és ezzel összefüggésben az áruk szállítása terén következett be. Ebben a robbanásban a tengeri szállítás kiemelkedő szerepet töltött be, hiszen e téren zajlik az Európai Unió külkereskedelmének 90%-a. Mivel méreteit tekintve ez a legfontosabb szállítási mód, úgy gondolom, az emberek méltán várják el, hogy a személy- és áruszállítás e módja is biztonságos és tiszta legyen, hogy a tengeri balesetek bekövetkezésének kockázata, és a hajók okozta szennyezés csökkenjen.
Az elmúlt egy hónap alatt bekövetkezett három súlyos katasztrófa, amelynek együttes mérete eléri az Exxon Valdez 1989-es szennyezésének méretét, kijózanító kell, hogy legyen. Fel kell, hogy hívja a figyelmet a megelőzés és a hatékony intézkedés fontosságára. Az ilyen és ehhez hasonló balesetek okozta környezeti károk nem állnak meg 1-1 ország vagy kontinens határánál, közös értékeinket, közös természeti kincseinket veszélyeztetik, pusztítják véglegesen, menthetetlenül. Ezért sürgető szükség lenne a mainál hatékonyabb nemzetközi koordinációra, amely az aktív megelőzésben, és a balesetek utáni kármentesítésben is komoly szerepet játszana. Szükség van továbbá a területen érvényben lévő nemzetközi jogszabályok haladéktalan felülvizsgálatára, a hiányzók kidolgozására, a folyami szállításra tervezett hajók tengeren történő közlekedésének megtiltására, valamint a "szennyező fizet” elv hatékony érvényesítésére. Az Európai Uniónak kiemelkedő feladata, hogy nemzetközi szinten is sürgesse mindazon, a tengeri közlekedés biztonságával kapcsolatos intézkedéseket, amelyek az Európai Unióban már beváltak. Köszönöm.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Tisztelt Elnök úr! A novemberi baleset, mind a Fekete-tengernek, mind az Azovi-tengernek ökológiai kárt okozott, ami bizonyítja, hogy a tengervizeknek nincs határuk és az európai térségen kívüli balesetek által okozott olajkiömlés hatással lehet a tagállamok parti ökoszisztémáira is.
A Fekete-tenger szennyezését okozó elsüllyedt hajókat belvízi és nem nyílt tengeri hajózásra tervezték, ez az oka annak, hogy több tonna gázolaj ömlött a tengerbe és káros hatás érte a tenger élőkörnyezetét. A gázolaj több mint 15000 madarat és delfint borított be, valamint elpusztította a Fekete-tenger partján és fenekén található ritka növény- és állatfajtákat. Jelentős erőfeszítésekre lesz szükség, hogy helyreálljon a fekete-tengeri ökoszisztéma integrációja.
A víz alatti világ megsérülése rengeteg káros következménnyel jár, mivel kihat az ökológiai biztonságra és a népesség életének és egészségének a minőségére is. A Fekete-tenger biológiai sokféleségének erőteljes csökkenése aggodalomra ad okot az ökoszisztéma folyamatos romlása következtében, az illegális halászat, a természeti erőforrások túlzott kiaknázása és az olajkiömlés, mind hozzájárulnak a térség környezeti állapotának romlásához, amit a világ legszennyezettebb térségének tartanak.
Az Európai Unió állam- és kormányfői kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2010-re megállítják a biológiai sokféleség csökkenését, ezeket a célkitűzéseket a tengeri ágazatban is meg kell valósítani.
Az Európai Unióban biztosítanunk kell, hogy a tengeri szállítás biztonságos feltételek között folytatódjon és a tengeri határokat a lehető leghatékonyabb módon kell megvédenünk a határokon át terjedő veszélyektől. A környezetvédelmi és a kapcsolódó politikai célokra szolgáló piaci alapú eszközökről szóló Zöld könyv, a "szennyező fizet” elv jobb végrehajtását tartja szem előtt és remélem, hogy pozitív hatással lesz az ilyen jellegű katasztrófák megelőzésének módjaira.
Nickolay Mladenov
(BG) Tisztelt Elnök úr! Képviselők! A Fekete-tenger, Bulgária és Románia csatlakozását követően nemcsak az Európai Unió külső határát, de egy óriási gazdasági potenciállal rendelkező tengert is jelent az Uniónk fejlődése számára. Ha egyetlen térségként kezeljük a Fekete-tengert és a Kaszpi-tengert, akkor piacuk több mint 200 millió eurós nagyságú külkereskedelmi potenciállal és több mint 350 milliós lakossággal rendelkezik
Engedjék meg, hogy röviden emlékeztessek az Európában dúló tüzek és árvizek kapcsán szeptemberben lefolytatott vitára. Akkor olyan közös erők létrehozásáról beszéltünk, amelyek természeti katasztrófák esetén nyújtanak segítséget a tagállamoknak, mint amilyen katasztrófák idén is sújtottak bennünket. Hasonló igény jelentkezik most a Fekete-tenger térségében is. Mindenekelőtt felhívással fordulok az Európai Bizottsághoz és természetesen a tagállamokhoz, elsősorban Bulgáriához és Romániához, hogy végezzenek el egy kiemelt fontosságú tanulmányt a fekete-tengeri térséget érintő mentőközpont kialakításának szükségességéről, ami abban segítene az országoknak, hogy képesek legyenek megbirkózni a néhány hónappal ezelőtt látott nehéz helyzetekkel. Másodszor, készítsenek egy alapos tanulmányt, amely feltárja ezeknek a katasztrófáknak és a Fekete-tenger térségében bekövetkezett összes katasztrófának az alapvető okait, a tanulságok levonása és a térségi politikánkat érintő ajánlások megfogalmazása érdekében. Harmadszor, itt az ideje, hogy létrejöjjön a Fekete-tenger térségének navigációs tájékoztatási központja, ami a szállítási útvonalak és a térség navigációs biztonságához járul hozzá.
A Kercsi-szorosban történt tragédia olyan esemény, amivel együtt kell élnünk és a lehető legrövidebb időn belül meg kell oldanunk, elsősorban nekünk, akik a Fekete-tenger partjain élünk. Ragadjuk meg az alkalmat ennek a tragédiának kapcsán, hogy okokat és lehetőségeket keressünk a tagállamok, a Bizottság és más, Fekete-tengerrel határos országok közötti együttműködésre, ami megerősíti ennek a fontos európai útvonalnak a biztonságát. Köszönöm.
Roberta Alma Anastase
(RO) Hölgyeim és uram! Mint a fekete-tengeri regionális együttműködés előadója, üdvözlöm a vita kezdeményezéseit, de sajnálattal veszem tudomásul, hogy a megbeszélésünk tárgyát annak szomorú elismerése jelenti, hogy a Fekete-tenger az Európai Unió részéről még mindig nem kap kellő figyelmet és még mindig nem kielégítő a tervezett intézkedések végrehajtása.
Azonban szeretném emlékeztetni Önöket, hogy amióta Bulgária és Románia csatlakozott az Európai Unióhoz, a Fekete-tenger részben belső tengerré vált és nem hagyhatjuk figyelmen kívül azt a stratégiai jelentőséget, amit ez az egész világ számára jelent.
A Fekete-tenger térségének az Európai Unió energiapolitikája és szállítási politikája szempontjából is nagy jelentősége van. Ez tehát arra késztet bennünket, hogy kidolgozzunk egy globális és koherens stratégiát, amely érinti az egész térséget, egy stratégiát, amely a biztonság garantálását, a fenntartható fejlődést és környezetvédelmi szempontok teljes integrálását jelöli meg célként. Ezen túlmenően, annak érdekében, hogy valódi politikát sikerüljön regionális szinten megvalósítani, a tengerrel határos minden ország együttes erőfeszítésére szükség van, ami viszont túlmutat a nemzeti és a kétoldalú kereteken.
Ezért üdvözlöm, a fekete-tengeri szinergia 2007-ben történő bevezetését, de megismétlem a jelentésem egyik lényeges szempontját, nevezetesen annak szükségességét, hogy konkrét és határozott lépések szükségesek, mind a térségen belül, mind a térség és az Európai Unió között, ennek az együttműködési kezdeményezésnek a megvalósítása érdekében.
A 2007. november 11-én bekövetkezett fekete dagály tragédiája bebizonyította számunkra, hogy erőfeszítéseinket egyesítenünk kell. Az Európai Uniónak minden tekintetben központi szerepet kell játszania, mind a fekete-tengeri szinergia fejlesztésében vállalt nagyobb szereppel, mind pedig azáltal, hogy szomszédait és partnereit ennek az iránynak a követésére ösztönzi. Ez az egyetlen módja, hogy ma képessé váljunk a november 11-én bekövetkezett katasztrófa közvetlen következményeivel szembesülő polgárok várakozásaira és felhívásaira hatékonyan reagálni.
Rumiana Jeleva
(BG) Mindenekelőtt, elégedettségemet szeretném kifejezni azzal a ténnyel kapcsolatban, hogy a Bizottság ezzel a véleménnyel állt elő. Ez a vita megmutatja, hogy a Fekete-tenger térsége az európai politika és az európai politikusok fókuszpontjává vált. Dicséretesnek tartom ezt a megközelítést és hiszem, hogy az Európai Unió minden polgárának javát fogja szolgálni. Mint ahogy korábban is említésre került, sokat kell még tenni a fekete-tengeri térség védelme érdekében. A kérdés az, hogy hogyan lehet megelőzni a Kercsi-szorosban történtekhez hasonló katasztrófákat. A katasztrófákat ugyan nem lehet teljes egészében megakadályozni, de a kiváltói okait mindenestre minimalizálni lehet.
Tengereink jobb védelmét két módon lehet biztosítani. Először is, folytatnunk kell a regionális együttműködés előmozdítását. Másodszor, a regionális együttműködésekkel együtt jobb navigációs politikákat kell kialakítanunk. A harmadik tengerbiztonsági csomagban javasolt intézkedések helyes irányba mutatnak és a lehető leghelyesebb módon kell azokat végrehajtani. Végrehajtásuk, elengedhetetlenül szükséges a fekete-tengeri Kercsi-szorosban történthez hasonló események megelőzéséhez. Mivel az Európai Parlament és Bizottság már jó ideje kifejezte az intézkedési csomaggal kapcsolatos támogatását, itt az ideje, hogy a Tanács is aktívabb legyen és megtegye a csomag bevezetéséhez szükséges lépéseket. A csomagban megfogalmazott intézkedések sikeres végrehajtása, valamint a regionális együttműködési szint megerősítése, mint például a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködés és a környezetvédelemre létrejött Dablas-kezdeményezés, fontos hozzájárulást jelenthet a tengereink biztonságának, valamint a navigációs ágazat nagyobb versenyképességének biztosításához.
Hiszem, hogy ez a katasztrófa újra bebizonyítja, hogy mennyire fontos ez a kérdés a vízgyűjtőink, a hasonló balesetek megelőzését szolgáló politikák, valamint a környezetvédelem vonatkozásában. Ezért úgy gondolom, hogy valóban itt az ideje, hogy a tengeri politika keretében, valósággá váljanak és hatályba lépjenek a harmadik csomag intézkedései. Köszönöm.
Gabriele Albertini
(IT) Tisztelt Elnök úr! A Tanács soros elnöke, Biztos úr! Hölgyeim és uraim! A Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság nevében el szeretném magyarázni, hogy miért nyújtjuk be a fekete-tengeri Kercsi-szorosban történt hajókatasztrófáról szóló állásfoglalásra irányuló indítványunkat. Együttérzésünket fejezzük ki a katasztrófa áldozatai iránt!
Felkérjük a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a Fekete-tenger térségének helyzetét és hozzon konkrét intézkedéseket a katasztrófa ökológiai hatásainak csökkentésére. Európa még nem rendelkezik azoknak a szabályozóknak a teljes tárházával, amelyek a fekete-tengeri rendkívül súlyos balesetek megismétlődésének megelőzéséhez szükségesek; ezeknek az intézkedéseknek többek között magukat az államokat kell felelőssé tenniük a zászlójuk alatt hajózó hajókért és a környezeti katasztrófákért felelősökkel szembeni vádemelésért, akár polgári eljárás keretében is.
Annak ellenére, hogy az Európai Parlament 2007. áprilisában elfogadta a harmadik tengerbiztonsági csomagot az első olvasat során, a Tanács részéről még nem került végleges elfogadásra és megmagyarázhatatlan okból elakadt a Tanácsban a portugál elnökség azon kötelezettségvállalása ellenére, amit ezzel kapcsolatban a Közlekedési Bizottságnak és a Parlamentnek tett. A csomag, amely hét jelentést tartalmaz, egy átfogó csomag: növeli a tengerbiztonsági szabványokat, megvédi az utasokat, baleset esetén korlátozza a környezeti károkat, valamint meghatározza az államok, a szállítók és a hajótulajdonosak kötelezettségét és felelősségét. A vita megszakítása, bizonyos szempontoknak mások rovására való előtérbe helyezése bizonyítja, hogy a Tanács nem kíván a biztonság kérdésével komolyan foglalkozni és az egész csomagot le akarja lassítani.
A tengerbiztonság kérdése túlságosan fontos ahhoz, hogy taktikázás tárgya legyen, túlságosan súlyos a már bekövetkezett esetek miatt: Erika, Prestige és mostanában a Segesta Jet a Messzinai-szorosban, és a Sea Diamond Szantoriniben! A már megtörtént balesetek, valamint az Európában és a világban egyre nagyobb mértékű tengeri közlekedés következtében a jövőben jelentősen megnövekedhet a veszély.
Az Európai Parlament ezért tartja fontosnak, hogy a lehető legrövidebb időn belül foglalkozzanak mind a hét javaslattal, még mielőtt sor kerülne egy újabb, emberáldozatokat követelő környezeti katasztrófára: hogy harmonizálják a különböző osztályozásokat, hogy kötelezzék az államokat a zászlajuk alatt hajózó hajók nyomon követésére, hogy döntés szülessen arról, hogy milyen intézkedéseket kell baleset esetén hozni, valamint hogy felügyeljék és vállalják a harmadik féllel és az utasokkal kapcsolatos felelősséget is. Ezért nyomatékosan felszólítjuk a Tanácsot, hogy ne hunyjon szemet a Fekete-tengerről érkező tragikus figyelmeztetés felett.
Markos Kyprianou
a Bizottság tagja. - Tisztelt Elnök úr! Néhány megjegyzés. Először is egy Oroszországgal kapcsolatos kérdés, amit számos képviselő is felvetett. Azzal kezdeném, hogy a Közösség polgári védelmi mechanizmusa csak az érintett ország kérése esetén működtethető. Mind Ukrajnába, mind az Orosz Föderációba érkeztek segítséget felajánló hivatalos levelek és miközben Ukrajna segítséget kérő, pozitív választ adott, addig Oroszország visszautasította a felajánlást.
A tengeri biztonság általános kérdését illetően, képviselőtársam Barrot alelnök, kollégájától Levitin úrtól, az orosz közlekedési minisztertől december 10-én írásban kérte, hogy vesse fel ezeket az aggályokat és hangsúlyozza ki az EU-Orosz együttműködés megerősítésének fontosságát a Fekete-tenger és a Balti-tenger térségében - a tengeri biztonság javítása céljából.
A tengeri környezet problémáinak regionális szinten való felvetése az egyik sarokköve az Európai Unió tengeri stratégiájának és a javasolt tengervédelmi stratégiáról szóló irányelvnek, amely érdekében a Tanács és a Parlament között létrejött egy megállapodás a második olvasatra. Ezt nagyon pozitív fejleménynek tartom.
A Bizottság a "Fekete-tengeri szinergia -egy új regionális együttműködési kezdeményezés”-ről kiadott közleményében ismertette álláspontját a régióban kialakított stratégiájáról. A javaslat olyan kezdeményezést terjeszt elő, ami a politikai figyelmet regionális szintre irányítja. A Fekete-tengeren a közelmúltban bekövetkezett baleseteknél a vízijárművek egy bizonyos kategóriája volt elsősorban érintett, az úgynevezett tengeri/folyami tartályhajók, melyek bizonyos korlátozások mellett kizárólag nyílt tengereken tudnak hajózni.
Tágabb értelemben, a Bizottság aggodalmát fejezi ki annak lehetősége miatt, hogy ilyen kategóriájú vizijárművek közlekedhetnek az Európai Unió és az Európai Unió szomszédságában található más tengereken, különösképpen a Balti-tengeren. A tengeri biztonságra és a vizijárművek állapotára szigorú szabályok vonatkoznak az Európai Unió keretein belül, de az is foglalkoztat bennünket, ami a nemzetközi vizeken történik részben, mert könnyen hatással lehet az Európai Unióra és részben, mert aggodalommal tekintünk a globális környezetre. Ezért igazolják többek között ezek a balesetek mind uniós, mind nemzetközi szinten a tengeri biztonságra gyakorolt nyomás fenntartásának fontosságát.
Ezzel kapcsolatban fontos - mint ahogy a Parlament és a képviselők is kihangsúlyozták -, hogy a harmadik tengeri biztonsági csomag hét javaslata mielőbb megvizsgálásra kerüljön.
Végül, a reagálás kérdését illetően, a Bizottság elkötelezett a Közösség reagáláskor alkalmazott eszközök - mint például a polgári védelmi mechanizmus - erősítése és a jövőben esetlegesen ismét felmerülő hasonló katasztrófákra történő gyors és hatékony reagálások biztosítása mellett. Ez feltételezi az Unió szomszédaival, a fekete-tengeri országokkal és természetes egyéb harmadik országgal folytatott együttműködést is
Szeretném megköszönni a képviselőknek a vitát és természetesen tájékoztatom képviselőtársamat az Önök által felvetett kérdésekről.
Elnök
Egy állásfoglalásra indítványt nyújtottak be az eljárási szabályzat 103. cikkének (2) bekezdése és a 108. cikkének (5) bekezdése szerint.
A vitát lezárom.
A szavazásra 2007. december 13-án, csütörtökön kerül sor.
(Az ülést 19.30-kor felfüggesztik, majd 21.00 órakor újra megnyitják.)
