Euroopan unionin meripolitiikka
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana keskustelu komission tiedonannosta Euroopan unionin meripolitiikasta.
Joe Borg
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, tämä päivä on merkittävä. Tasan 500 vuotta sitten saksalainen kartografi Martin Waldseemüller loi osuvan näkemyksensä uljaasta uudesta maailmasta, jossa Eurooppa oli yhteydessä Afrikkaan, Aasiaan ja Amerikkoihin valtamerten ja merten kautta. 10. lokakuuta on myös päivä, jolloin Portugalin kuningas nimitti Bartolomeu Diasin etsimään Aasiaan johtavaa kauppareittiä. Tänään juhlitaan Yhdysvalloissa myös Kolumbuksen uuden maailman löytämistä. Merenkulun kannalta päivä on siis merkittävä.
Omalta osaltani olen ylpeä saadessani puhua tänään parlamentille Euroopan uuden ja kiinnostavan meripolitiikan tulevaisuudesta. Tulevaisuus perustuu Euroopan menneisyyteen, sen vahvaan merenkulkuperinteeseen, mutta siinä suunnataan myös katse strategisesti eteenpäin, jotta voidaan pohtia, kuinka Euroopan valtameristä ja meristä läheisesti riippuvaa hyvinvointia ja vaurautta voidaan parantaa.
Selkeän valtameriä ja meriä koskevan visiomme innoittamana komissio esitteli aiemmin tänään unionin yhtenäisen meripolitiikan. Ensimmäistä kertaa Euroopan unionin 50 vuoden aikana unioni on tunnustanut selvästi, että se tarvitsee meriä ja valtameriä koskevaa yhdennettyä lähestymistapaa. Perimmäisenä syynä on se vakuuttava perustelu, että lähes kaikki Eurooppaa koskevat kysymykset koskettavat myös meriä: energia, ilmastonmuutos, innovointi, kansainvälinen kilpailukyky, työpaikkojen luominen, ympäristönsuojelu, kauppa, liikenne ja niin edelleen. Mitä tahansa alaa tarkastellaan, voidaan nähdä selvä yhteys merialaan. Olisi typerää ja todella lyhytnäköistä, jos Euroopan unioni toimisi näillä politiikanaloilla ottamatta huomioon niiden yhteyttä meriasioihin. Tarvitsemme yhteisen vision, jossa politiikan teko on yhtenäistä ja kaikenkattavaa, jotta voimme hyödyntää tiiviiden ja monitasoisten yhteyksien mahdollisuudet parhaalla mahdollisella tavalla.
Aikana, jolloin keskustelut ilmaston lämpenemisestä, globalisaatiosta ja EU:n kilpailukyvystä ovat muuttuneet päivänpolttaviksi, voidaan tuskin kieltää, että tarvitaan merenkulun strategiaa, joka vaikuttaa suoraan näihin kysymyksiin. Olen tyytyväinen voidessani ilmoittaa tänään, että komission jäsenten kollegio kannatti yhdennettyä poliittista asiakirjaa, joka on täsmälleen se, mitä Euroopan unionilta on tähän asti puuttunut: aito, yhteinen näkemys valtameristä ja meristä. Kyse ei ole ainoastaan kalastuksesta tai laivaliikenteestä, kaupasta tai alueellisesta kehityksestä, tutkimuksesta tai työllisyydestä, ympäristöstä tai suhteista kolmansiin maihin. Kyse on politiikasta, joka kattaa nämä kaikki, yhdistää ne, vahvistaa niitä yhdessä ja käsittelee niitä toisiinsa liittyvänä kokonaisuutena. Kyse on politiikasta, joka saa tukea toisilta yhteisön politiikanaloilta ja toisaalta myös tukee niitä.
Kollegion tapaamisessa aiemmin tänään hyväksyttiin itse asiassa useita asiakirjoja. Asiakirjapaketti on kolmiosainen. Ensimmäinen osa on tiedonanto, jossa selitetään aiemmin mainitun Euroopan unionin yhdennetyn meripolitiikan yksityiskohdat. Tähän kuuluu myös toimintasuunnitelma, jossa esitetään pääpiirteet siitä, miten politiikkaa lähdetään panemaan täytäntöön. Lisäksi paketissa on tiedonanto, jossa esitetään päätelmät, jotka perustuvat vuoden aikana järjestettyyn laajaan ja erittäin menestyksekkääseen julkiseen kuulemiseen.
Paketin tärkeimmät osat ovat uskoakseni helppoja havaita, sillä ne vastaavat hyvin ilmaisemianne painopisteitä. Haluaisin painottaa seuraavia asioita. Meidän on käytettävä Euroopan voimavaroja ilmastonmuutoksen torjuntaan tutkimuksen ja innovoinnin kautta ja haavoittuvia rannikkoalueita koskevan kehittyneen suunnittelun kautta. Kansainvälisissä keskusteluissa meidän on otettava johtoasema. Meidän on käytettävä eurooppalaista strategiaa merentutkimuksessa, sitouduttava hiomaan merentutkimusteknologiaa ja -innovointia Lissabonin työllisyys- ja kasvutavoitteiden saavuttamiseksi ja otettava kaikki hyöty uusista teknologioista ja paremmasta meriliikenteen sääntelystä, jotta voimme luoda todellisen, esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen sisämarkkinoille ja tukea Euroopan ulkomaankauppaa globalisaation aikakaudella. Meidän on kunnioitettava tärkeää asemaa talouskasvun ohjaamisessa ja tutkittava sitä, miten EU:n rahoituksella voidaan parhaiten tehostaa kestävää kasvua ja vaurautta kaukaisilla ja heikommassa asemassa olevilla alueilla. Meidän on varmistettava, että kehityksen kaikki muodot ottavat huomioon ympäristövaikutukset ja edistävät ympäristöystävällistä merenkulkua, vähentävät saastumisriskejä ja tukevat ekosysteemiin perustuvia kalavarantoja; parempaa suunnitteluvälineiden käyttöä, tietoverkkoja ja laaja-alaista koordinointia meri- ja rannikkoalueiden päätöksenteon tueksi ja kansainvälisten sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi. Lisäksi meidän on annettava tukemme meriklustereille ja alueellisille merenkulun osaamiskeskuksille parantaaksemme Euroopan kilpailukykyä.
Näin autamme erityisesti pieniä yrityksiä, jotka ovat tärkeä osa Euroopan huipputeknologista merenkulkuteollisuutta. Näin on myös helpompi toteuttaa rannikko- ja meriturismin valtavia kasvumahdollisuuksia, jotka lisäävät merenkulkuun liittyvien ammattien kiinnostavuutta.
Komissio hyväksyi tänään myös tiedonannon, jolla pyritään tehostamaan merenkulkuun liittyvien ammattien kiinnostavuutta arvioimalla Euroopan unionin työlainsäädännön niitä kohtia, jotka eivät ota huomioon merenkulkijoita ja kalastajia. Tämä on herkkä aihe ja aiheuttaa huolta monille sidosryhmillemme. Tänään julkaistiin myös Euroopan unionin energiapolitiikan ja meripolitiikan välisiä tärkeitä yhteyksiä koskeva tausta-asiakirja.
Tiedämme kohtaavamme valtavia haasteita. Voidaksemme vastata niihin tarvitsemme konkreettisia ehdotuksia, jotka ovat tarpeeksi kunnianhimoisia vastaamaan tuleviin haasteisiin. Menneinä vuosisatoina meret ja valtameret avasivat Euroopalle uusia ja kiinnostavia mahdollisuuksia. Nyt 2000-luvulla toivomme löytävämme oman uuden maailmamme nykyajan mahdollisuuksista. Uskon, että olemme todellakin aloittamassa jotakin uutta. Uskon myös, että panemalla tänään hyväksytyn paketin toimet käyntiin lähetämme Euroopan eteenpäin tutkimaan mahdollisuuksia uudella tavalla. Kuten sanonta sanoo, yrittänyttä ei laiteta. Tämä on totta ja innostaa meitä varmastikin eteenpäin, mutta on myös viisasta muistuttaa, että kuten menneillä löytöretkillä myös nykyajan hankkeilla on hintansa.
Vuoden 2008 ensimmäisessä vaiheessa tehdään valmistelevia toimia, joihin muiden osapuolten on osallistuttava. Meidän on myös varmistettava tarvittava rahoitus tukenne avulla. Toimet ovat suoraa seurausta 12. heinäkuuta antamanne mietinnön tausta-ajatuksista. Olin ilahtunut havaitessani, että tuette näitä toimia. On olemassa myös useita muita tukitoimia, joissa on edetty jo pitkälle ja joihin kuuluu ensinnäkin 17. lokakuuta annettu satamaliikennettä koskeva tiedonanto, toiseksi laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta koskeva tiedonanto ja kolmanneksi kestävää matkailualaa koskeva tiedonanto. Myöhemmin tulevat meriklustereihin ja meriliikenteeseen liittyvät toimet. Näiden toimien täydentämisestä keskustellaan Lissabonissa 22. lokakuuta 27 jäsenvaltion meriasioista vastaavien ministerien kanssa. Mukana ovat siis muun muassa liikenne-, kalastus-, ympäristö- ja puolustusministerit. Tämän pohjalta käydään joulukuussa Eurooppa-neuvostossa keskusteluja, joiden tarkoituksena on hyväksyä tämä politiikka.
Emme siis ole vielä matkan päämäärässä, mutta olemme päässeet alkua pidemmälle. Olemme saavuttaneet jo tärkeän virstanpylvään, joka merkitsee siirtymistä pohtimisen kaudesta sinne, mihin parlamentti on meitä vaatinut ja mitä komissiossa olemme odottaneet innolla: toimintaan.
Euroopan parlamentti on ollut prosessissa keskeinen tekijä ja antanut meille korvaamatonta palautetta. Haluaisinkin siksi lausua uudestaan kiitokseni parlamentille yleisesti ja esittelijöille ja jäsenille, jotka ovat olleet erityisesti tässä hankkeessa mukana. Olen iloinen, että olen voinut osallistua moniin parlamentissa järjestettyihin kuulemistilaisuuksiin ja kokouksiin. Odotan todella innolla vuoropuhelun jatkumista. Parlamentti on jatkossakin keskeisessä asemassa, kun tätä politiikkaa kehitetään. Komissio ei yksin voi, eikä haluakaan, saada meripolitiikkaa menestymään. Menestys riippuu yhteisen lähestymistavan ylläpitämisestä. Toivon voivani luottaa yhteistyömme jatkumiseen.
Niin kuin alussa totesin, tämä päivä on merkittävä. Olemme nostaneet purjeet kohti uutta ja jännittävää seikkailua. Uskomme seikkailun tuovan Euroopalle entistä laajempaa ja pysyvämpää vaurautta. Edessämme on mahdollisuuksien valtameri.
Matthias Groote
(DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, haluaisin esittää pahoitteluni meripolitiikkaa koskevan vihreän kirjan parlamentin esittelijän Willi Piecykin puolesta. Hän ei päässyt tänään tänne paikalle, ja välitän teille hänen terveisensä.
Haluaisin kehua - olen ympäristövaliokunnan jäsen - aluksille suunniteltuja maakuljetusyhteyksiä. Tämä asia on otettu mukaan, ja jos voimme tehdä tämänkaltaisia päätöksiä, on se hyväksi ilmanlaadulle Euroopassa ja myös hiilidioksidipäästöjen vähentämiselle. Meripolitiikkaa koskevassa vihreässä kirjassa pohditaan myös sitä, että alukset olisi liitettävä päästökauppajärjestelmään. Olemme vasta ensimmäisessä käsittelyssä siitä, liitetäänkö lentoliikenne päästökauppaan.
Kioton pöytäkirjassa ei ole minkäänlaisia säännöksiä lentoliikenteelle, ja käytännön kysymys kuuluukin seuraavasti: koska komissio aikoo esittää ehdotuksen meriliikenteen liittämisestä päästökauppaan?
Marios Matsakis
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin muistuttaa parlamenttia EU:n meripolitiikkaa koskevan komission tiedonannon yhteydessä, että useita vuosia sitten Turkki asetti yhä jatkuvan saarron kaikelle Kyproksen tasavaltaan liittyvälle laivaliikenteelle. Saarto aiheuttaa merkittävää haittaa paitsi Kyproksen myös koko EU:n laivateollisuudelle...
(Huomautuksia salista)
Puhun englantia. Olisikin kiinnostavaa, jos meillä olisi tulkkaus englannista englanniksi.
Olin juuri puhumassa saarrosta, johon Turkki on pakottanut Kyproksen jo useiden vuosien ajan, ja olin sanomassa, että se aiheuttaa merkittävää haittaa paitsi jäsenvaltio Kyprokselle myös koko EU:lle.
Pyytäisinkin jälleen komissiota lisäämään ponnistuksiaan, jotta Turkin hallitus saataisiin harkitsemaan uudelleen päätöstä jatkaa tätä epäoikeudenmukaista ja tarpeetonta EU:n jäsenvaltion laivaliikenteen saartoa.
Ymmärrän, että meidän on käsiteltävä Turkkia varovaisesti, jokseenkin varovaisesti, mutta kärsivällisyytemme alkaa olla lopussa. Minkälainen meripolitiikkamme sitä paitsi onkaan, jos jäsenvaltion laivat eivät saa käyttää satamia jäsenvaltioehdokkaan laivaväylillä?
Pyydän teitä, arvoisa komission jäsen, vakuuttamaan meille, että huomioitte asian pikimmiten ja vakavasti.
Struan Stevenson
(EN) Arvoisa puhemies, haluan onnitella komission jäsentä Borgia tästä tervetulleesta ja kaukonäköisestä toimintasuunnitelmasta, jossa puututaan erityisesti minua kiinnostaviin kalastuskysymyksiin. Näihin kysymyksiin kuuluu merten valvonnan yhdennetty verkosto, joka mielestäni on ehdottoman tärkeä, jos yritämme parantaa turvallisuutta ja päästä eroon laittomasta, ilmoittamattomasta ja sääntelemättömästä kalastuksesta. Tärkeitä ovat myös suunnitelmat tuhoisan pohjatroolauksen lopettamisesta avomerialueilla ja kalastusalan työntekijöiden olojen parantamisesta. Kalastusalahan on yksi EU:n vaarallisimmista ja heikoimmin palkatuista aloista. Muita kysymyksiä ovat parempi yhteistyö rannikkovartiostojen välillä; poisheittämisen lopettaminen ja vesiviljelyn edistäminen, mikä tuottaa EU:hun 65 000 kokoaikaista työpaikkaa. Kaikki nämä ovat hienoja toimia.
Pidän erityisesti merten aluesuunnittelua koskevasta suunnitelmasta, ja kysymykseni koskeekin tätä nimenomaista aihetta. Kuka maksaa kaiken tämän? Joillakin jäsenvaltioilla on jo olemassa merten aluesuunnitelma. Uskoisin merten aluesuunnitelmilla olevan tulevaisuudessa kaupallista arvoa. Kuka maksaa niistä tällä välin?
Joe Borg
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, aloitan hiilidioksidipäästöjä koskevasta arvoisan parlamentin jäsenen Matthias Grooten kysymyksestä. Haluaisin korostaa, että meriliikenteen alusten päästöt ovat kokonaisuudessaan mitattuina pienemmät kuin muissa liikenneluokissa, esimerkiksi lentoliikenteessä tai maantieliikenteessä.
On kuitenkin totta, että yksittäin mitattuina yksittäisten alusten hiilidioksidipäästöt ovat merkittäviä. Tämän takia onkin tärkeää, että toimiin ryhdytään ja että laivaliikenteessä kannustetaan hiilidioksidipäästöjen pienentämiseen, jos haluamme käyttää meriliikenteen kasvumahdollisuudet parhaiten hyödyksi. Onhan aivan selvää, että meriliikenteen on mahdollista kasvaa merkittävästi. Kasvun on kuitenkin tapahduttava yhdessä hiilidioksidipäästöjen vähentämisen kanssa, jos haluamme saada aikaan tilanteen, jossa meriliikenne on jopa paljon kuluttajaystävällisempää.
Tähän päästäksemme on tärkeää painottaa sitä, että toimiessamme maailmanlaajuisen elinkeinon parissa on aloitteet tehtävä ensisijaisesti kansainvälisellä näyttämöllä. Tarvitaan siis kansainvälistä ponnistusta, jonka johtoasemaan Euroopan unionin olisi oltava valmiina Kansainvälisen merenkulkujärjestön puitteissa. Näin voitaisiin asettaa hiilidioksidipäästönormit. Jos edistystä ei näy, komissio voi harkita muita vaihtoehtoja hiilidioksidipäästöjen leikkaamiseksi tehokkaasti.
Tässä voitaisiin mainita myös, että on tapauksia, jotka kannustavat kasvaviin hiilidioksidipäästöihin tiettyjen epäjohdonmukaisuuksien tähden. Kun esimerkiksi alus ankkuroidaan satamaan, verotetaan sitä sataman sähkön käytöstä, minkä tähden monissa aluksissa moottorit jätetään käyntiin ja säästetään näin kuluissa, koska polttoaine on verovapaata.
Tämän epäjohdonmukaisuuden poistaminen kannustaisi aluksia käyttämään sähköverkkoa.
Marios Matsakis esitti kysymyksen Turkin Kyproksen-saarrosta. Haluaisin ensinnäkin korostaa, että Turkin liittymisneuvotteluissa on muutamia käsittelemättömiä kohtia, joita ei käsitellä ennen kuin Turkki korjaa liikenteeseen ja kalastukseen liittyvää tilannetta, joka kuuluu vastuualueeseeni. Teemme kaiken voitavamme saadaksemme Turkin harkitsemaan kantaansa uudelleen.
Tarkkailemme tietenkin tilannetta nähdäksemme, miten tiivis työskentely Turkin kanssa sujuu, jotta maassa voitaisiin soveltaa yhteisön säännöstöä tällaisista toimenpiteistä ja myös valmisteltaessa maata sen mahdolliseen liittymiseen.
Haluaisin myös todeta Struan Stevensonin esiin nostamaan kysymykseen aluesuunnittelusta ja sen maksajista, että ehdotuksemme on, että aluesuunnittelua ei yhteisöllistettäisi, vaan se jätettäisiin jäsenvaltioiden vastuulle ja tehtäväksi.
Haluaisimme kuitenkin kannustaa niitä jäsenvaltioita, joilla ei ole aluesuunnittelujärjestelmää, että ne ottaisivat sellaisen käyttöön muiden jäsenvaltioiden esimerkin mukaisesti. Voimme antaa esimerkkejä tiettyjen jäsenvaltioiden toteuttamista aluesuunnitteluista, joista muut jäsenvaltiot voivat ottaa mallia.
Pyrimme tarkkailemaan, että eri jäsenvaltioiden käyttämät aluesuunnittelutoimet ovat yhdenmukaisia, jotta emme päädy tilanteeseen, jossa käytössä on monta hyvin erilaista tapaa.
Kannustamme siis aluesuunnittelujärjestelmän muodostamiseen, autamme tarvittavien välineiden kehittämisessä, jotta voimme toimia tehokkaammin aluesuunnittelussa, ja yritämme antaa ohjeistusta, jotta voimme luoda yhteisen mallin. Viime kädessä aluesuunnittelun käyttöönotto on kuitenkin jäsenvaltioiden vastuulla ja tehtävänä niiden omien aluevesien osalta.
Margie Sudre
(FR) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, olen pelkästään iloinen, että Euroopan komissio tahtoo järjestää yhdennetyksi politiikaksi sen, mikä ennen oli erillisiä alueellisia, toisinaan epäyhtenäisiäkin politiikkoja.
Olen tyytyväinen, että resurssien kestävää käyttöä painotetaan, merialan osaamista halutaan kehittää, kestävää työllistymistä tukea ja rannikkoväestön elämänlaatua parantaa. Näissä kysymyksissä ollaan menossa oikeaan suuntaan.
Tulevassa meripolitiikassa olisi yhdistettävä paremmin kaikkein syrjäisimpien alueiden erityisominaisuudet ja niiden edut. Kaikkein syrjäisimmät seudut hyötyvät suojatuista kalakannoista. Tämä on otettava huomioon. Lisäksi näitä alueita voitaisiin käyttää todellisina laboratorioina ja koelaitoksina, joissa kokeiltaisiin ja kehitettäisiin uusiutuvia merienergiamuotoja.
Onko komissio aikeissa hyödyntää Euroopan unioniin kuuluvia, kaikkein syrjäisimpiä erikoisalueita parhaalla mahdollisella tavalla?
Paulo Casaca
(PT) Arvoisa komission jäsen, haluan onnitella teitä lämpimästi, sillä tässä asiakirjassa todellakin saavutetaan yhtenäistäminen, jota tarvitsemme kalastuksen kahdessa pääkysymyksessä. Toisaalta meidän on turvattava kalastajien työolot ja toisaalta yhtenäistettävä kalataloutta ekosysteemiin perustuvalla hoidolla.
Sillä välin haluaisin kysyä komission jäseneltä, voiko hän vahvistaa Financial Times -lehdessä julkaistun raportin, jonka mukaan kalastusasioiden pääosaston teettämässä tutkimuksessa kritisoidaan ankarasti EU:n antamia ekosysteemien mikrotason hoitovaatimusten vaikutuksia ja pidetään viimeisten kahdenkymmenenviiden vuoden yhteistä kalastuspolitiikkaa tuhoisana ja todetaan, että yhteisen kalastuspolitiikan alaiset kalataloudet kärsivät paljon suuremmasta ylikalastusasteesta kuin maailmanlaajuinen keskiarvo on. Onko tällainen raportti olemassa, aiotaanko se esittää Euroopan parlamentin kalatalousvaliokunnalle, ja mikä on komissio jäsenen mielipide kritiikistä?
Philippe Morillon
(FR) Arvoisa puhemies, minäkin haluan onnitella komission jäsentä Borgia tehdystä työstä. Hän on toiminut uskoen ja luottaen, mikä toi mieleeni aikanaan erinomaisen moton ”usko ja uskalla”.
Usko ja uskalla! Te uskalsitte. Olen sitä mieltä, että tiedonannossa varsin selvästi esittelemänne visionne on selvästikin askel oikeaan suuntaan.
Haluaisin kuitenkin kysyä kysymyksen, joka on erityinen huolenaihe - monen muun joukossa - kalastusalalla. Rannikkoalueiden yhdennettyyn valvontaan otettaisiin tietenkin osa määrärahoista Euroopan kalatalousrahastosta. Olen huolissani siitä, että tämä rahasto, jonka riittämättömyydestä olemme jo aiemminkin valittaneet, olisi ainoa käytetty rahasto.
Toivoisinkin, että komission jäsen voisi rauhoittaa meitä ja vahvistaa meille, että myös rakennerahastot, jotka ovat olennaisia rahastoja ympäristön kehittämisessä ja suojelemisessa, otetaan mukaan kyseisen politiikan täytäntöönpanoon.
Joe Borg
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, aloitan syrjäisimpiä alueita koskevasta Margie Sudren kysymyksestä. On aivan selvää, että emme aio muotoilla meripolitiikasta ”yhden koon” politiikkaa, ja tämän pitäisi mielestäni käydä ilmi juuri hyväksytystä sinisestä kirjasta ja toimintasuunnitelmasta. Tämän takia syrjäisten ja erityisesti syrjäisimpien alueiden erikoisominaisuudet on otettava huomioon.
Kolikon kääntöpuolena on, että syrjäisimmät alueet tarjoavat Euroopan unionille valtaisia etuja. Ne tarjoavat meille pääsyn valtamerille, joille muuten emme suoraan pääsisi. Jos käytämme kalastusta esimerkkinä, voimme todeta, että syrjäisimmät seudut, vaikkapa Réunion Intian valtameressä, ovat esimerkki siitä, miten voimme vaikuttaa suoraan paikallisiin kalastusjärjestöihin, jotka ovat jo olemassa, ja toisaalta myös niihin järjestöihin, joiden toimintaa yritämme edistää kyseisillä merillä.
Rohkaisenkin tarkastelemaan syrjäisimpien alueiden erityispiirteitä. Meidän on pyrittävä maksimoimaan edut, joita syrjäisimmillä alueilla on. Jos voimme käyttää alueita laboratorioina esimerkiksi uusiutuvien energiamuotojen kehittämiseen, meidän pitäisi ehdottomasti yrittää, edistää ja kannustaa tätä toimintaa ja varmistaa samalla, että nämä herkästi haavoittuvat alueet eivät vaarannu millään tavalla.
Paulo Casacan esittämään, ekosysteemiperustaista lähestymistapaa koskevaan kysymykseen haluaisin ensinnäkin todeta, että olemme kalastuksen ja meriasioiden pääosastolla tilanneet selvityksen asiantuntijoilta. Teemme näin säännöllisesti selvittääksemme, kuinka yhteinen kalastuspolitiikka toimii ja mitä kareja on mahdollisesti kohdattu. Näin pyrimme ottamaan opiksemme menneestä ja parantamaan tilannetta.
Ensinnäkin voin antaa tutkimuksen kalatalousvaliokunnalle luettavaksi. Tiedämme sen olevan kriittinen, mutta hyväksymme kritiikin, koska yritämme lopultakin toteuttaa yhteisen kalastuspolitiikan vuoden 2002 uudistukset. Vielä nyt, vuonna 2007, olemme vasta alkutekijöissä vuoden 2002 uudistusten varsinaisessa toteuttamisessa. Siirrymme kohti monivuotisia hoito- ja elvytyssuunnitelmia, kohti paremmin ekosysteemiin perustuvaa kalastuksenhoitoa.
Kalastuksenhoito on antanut meille perinnöksi sellaisia vuosia, joina hoitoa tärkeämpiä olivat tieteen edistysaskeleet ja valtava alusten määrän kasvu, joka ylitti kaikki kestävän kehityksen rajat. Meidän on huolehdittava tilanteen korjaamisesta ja luotava kalastukselle uudelleen kestävä järjestelmä, toimenpiteet ja aloitteet. Toivon parlamentilta täyttä tukea esimerkiksi seuraaville tavoitteille: poisheittämismenettely, monivuotiseen kalastuksenhoitoon liittyvät toimenpiteet ja aloitteet ja kalastuksenhoito alueita tai kalastuskausia sulkemalla. Kaikissa näissä toimenpiteissä noudatetaan pitkälti kalastuksen ekosysteemiin perustuvaa lähestymistapaa ja mahdollisimman suuria kestäviä saaliita.
Ensimmäinen esimerkkimme mahdollisimman suuriin kestäviin saaliisiin perustuvasta hoitosuunnitelmasta koskee punakampelan ja kielikampelan hoitosuunnitelmaa, jonka neuvosto hyväksyi viime kesäkuussa. Toivomme jatkavamme samaan suuntaan, jotta kalastuksenhoidossa palattaisiin kunnolliseen, ekosysteemiin perustuvaan järjestelmään.
Philippe Morillonin esittämään kysymykseen vastatessani haluaisin ensinnäkin vakuuttaa hänelle, että meriasioiden yhdennettyä lähestymistapaa ei rahoiteta Euroopan kalatalousrahastosta. Euroopan kalatalousrahaston tuet vuosille 2007-2013 on jo osoitettu. Olemme saaneet kansalliset strategiasuunnitelmat ja toimintaohjelmat lähes kaikilta jäsenvaltioilta. Tutkimme ne ja ohjaamme ne kalastukseen ja vesiviljelyyn.
Meriasioihin on kuitenkin etsittävä muita rahoituslähteitä. Loogisin rahoituslähde olisivat mielestäni rakennerahastot, aluerahastot, koska rannikkoalueet ovat loppujen lopuksi Euroopan unionin alueita. Onkin keskityttävä paremmin rannikkoalueiden ja ympäröivien merien tarpeisiin niin, että rahoitusta voitaisiin ohjata tarpeiden mukaan uudelleen aloitteisiin ja hankkeisiin, jotka ohjaisivat luomaan kunnollisia välineitä yhdennetyn meripolitiikan hoitoon.
Luís Queiró
(PT) Minäkin haluaisin onnitella muiden mukana komission jäsentä hänen tänään esittelemästään asiakirjasta, joka käsittelee toimintasuunnitelmaa EU:n meripolitiikan kehittämiseksi. Haluaisin sanoa, että tänään esitellyssä asiakirjassa on useita mainitsemisen arvoisia aloitteita, mukaan lukien ehdotus eurooppalaisesta merentutkimusstrategiasta, tuki yhdennetylle lähestymistavalle kansalliseen meripolitiikkaan, suositus siitä, että Euroopan olisi toimittava verkostona merten valvonnassa, sekä ehdotus monialaisten meriklustereiden luomisesta sopivalla rahoitustarkistuksella Euroopan tasolla, monien muiden seikkojen lisäksi.
Tämän julkisen keskustelun lopuksi haluaisin esittää komission jäsenelle seuraavat kysymykset. Komissio voi toteuttaa ja suorittaa merkittävän osan toimintasuunnitelmasta itse, mutta se ei saa tietenkään neuvoston ja jäsenvaltioiden tukea. Kuulimme komission jäsenen sanovan, että tällainen tuki olisi tärkeää Euroopan parlamentin joulukuun istuntojaksolla. Kysymys on siis seuraava: toivotaanko, että tällaista tukea saadaan ja että sillä pystytään nostamaan tämä strategia unionin painopistealojen etulinjaan ja pitämään se siellä? Vai halutaanko tukea vain muodollisuutena?
Päätän puheenvuoroni seuraavaan, toiseen kysymykseeni: kuinka voidaan varmistaa, että Euroopan meristrategialla päästään parempaan yhteistyöhön ja koordinointiin ilman että yhteisöllistetään meripolitiikkaa ja varsinkin kansallisia merivaroja?
Georgios Toussas
(EL) Arvoisa puhemies, komission tiedonanto tulevasta EU:n yhteisestä meripolitiikasta jatkaa samaa työntekijöiden vastaista suuntausta. Tiedonannossa esitetään uusia toimenpiteitä kilpailukyvyn parantamiseksi ja suurten merialan yritysryhmittymien voittojen kasvattamiseksi. Tämä merkitsee työntekijöihin kohdistuvaa, tehokasta hyökkäystä.
Perustavoitteet ovat seuraavat: alusten ja pääoman nopea keskittäminen suurille merialan yritysryhmittymille; merikuljetusten ja siihen liittyvien palveluiden täysi vapauttaminen; oletus EU:n elinten strategisesta asemasta, jotta kansainväliset järjestöt saavat täydet pääoman edut; yleiset muutokset työsuhteissa; merikoulutuksen aliarvioiminen ja yksityistäminen halvan työvoiman tuottamiseksi; moninaisten työtehtävien antaminen satamatyöläisille; byrokraattiset säännöt ja asetukset, jotka eivät paranna turvallisuutta aluksilla tai ihmisten suojaa merellä.
Arvoisa komissio jäsen, merialan työntekijöitä koskevan lainsäädännön kodifioinnista annettava kansainvälinen sopimus on vireillä. Mikä on komission kanta tästä asiasta? Mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä - lopetan aivan juuri, arvoisa puhemies - tilanteessa, jossa teillä ei kenties ole yksinomaista vastuuta? Tarkoitan siis jäsenvaltioiden rannikoille tunkeutuvia monopolistisia matkailijaryhmiä ja yksittäisiä henkilöitä.
Gerard Batten
(EN) Arvoisa puhemies, komission jäsen viittasi merenkulun historiaan, ja haluaisin tehdä saman. Useimmat tuntevat ”Rule Britannia” -laulun kertosäkeen, mutta jotkut laulavat yhden laulun sanoista täysin väärin. Oikea versio ei ole ”Rule Britannia, Britannia rules the waves”; vaan ”Rule Britannia, Britannia rule the waves”. Sana 'rules' (hallitsee) muuttaa merkityksen mahtipontiseksi väitteeksi. Oikea sana, 'rule' (hallitse), merkitsee kehotusta ja varoitusta. Aiemmin ajateltiin, että Britannian oli hallittava aaltoja pysyäkseen vapaana ja itsenäisenä. Nyt britit eivät hallitse edes itseään, sillä yli 80 prosenttia lainsäädännöstä on Euroopan unionin antamaa. Yhteinen kalastuspolitiikka on tuhonnut Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalan ja aiheuttanut ekologisen katastrofin Britannian vesissä. Kun otetaan huomioon EU:n ansiot, miksi kuvittelemme, että EU:n meripolitiikka olisi lainkaan yhteistä kalastuspolitiikkaa vähemmän tuhoisaa?
Puhemies
(EL) Parlamentin jäsenet ovat erittäin kiinnostuneita kysymään lisäkysymyksiä, ja uskoisin, että meidän olisi käytettävä tätä tärkeää keskustelua hyväksemme parhaamme mukaan.
Arvoisa komission jäsen, pyydän, että vastaisitte lyhyesti, jotta voimme antaa puheenvuoron sitten muille parlamentin jäsenille ja lopettaa sen jälkeen.
Joe Borg
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, Luis Queirón esittämän kysymyksen osalta haluan alleviivata, että odotamme oleellista tukea. Lokakuun 22. päivänä järjestetään epävirallinen ministerikokous, jossa pyritään kokoamaan kaikkien jäsenvaltioiden näkemykset ehdottamastamme paketista. Toivomme, että Eurooppa-neuvosto hyväksyy paketin joulukuussa. Tämä on ensimmäinen vaihe. Meidän on kuitenkin varottava, ettemme yliarvioi sitä, mitä lyhyessä ajassa voidaan saavuttaa.
Jos asiat sujuvat menestyksekkäästi ja jos parhaillaan käynnistettävissä aloitteissa onnistutaan, voimme siirtyä jäsenvaltioihin ja selvittää, haluavatko ne laajempaa yhdentymistä meriasioissa.
On kuitenkin tärkeää painottaa, että tämän politiikan perustana ei ole lainsäädännöllinen lähestymistapa, vaan kannustaminen, johtaminen ja tarpeellisten välineiden luominen. Näin päästään parempaan koordinointiin, yhteistyöhön ja sidosryhmien osallistumiseen.
Toimintasuunnitelmasta nähdään selvästi, että perusperiaatteena on luoda sektorien rajat ylittäviä välineitä, joita tarvitaan yhdennetyn meriasioiden lähestymistavan kehittämiseen. Lisäksi alakohtaisia toimenpiteitä pohditaan kokonaisvaltaisesti ja otetaan huomioon se, mitä tapahtuisi, jos kalastusalan päätökset tehtäisiin toisilla sektoreilla tai päinvastoin.
Toisen kysymyksen osalta haluaisin alleviivata, että olemme tosiaankin hyväksyneet tänään meripolitiikkaa koskevan tiedonannon komission jäseneltä Špidlalta. Tiedonannon pohjalta aloitetaan keskustelu niistä asioista, joista merialan - meriliikenteen ja kalastuksen - työntekijät jäävät paitsi normaalissa työnlainsäädännössä.
Meidän on tutkittava, onko näitä eroavaisuuksia mahdollista vähentää, ja aloitettava siitä, että maalla työskentelevien ja merellä työskentelevien eroja pienennettäisiin aiheuttamatta kuitenkaan ongelmia kilpailukyvylle, jos kyse on kansainvälisestä alasta. Meidän onkin toimittava läheisessä yhteistyössä näiden toimijoiden kanssa niin, että voimme kannustaa heitä ja edistää maa- ja merityöntekijöiden välisten eroavaisuuksien poistamista.
Gerard Battenin kysymykseen toteaisin, että meripolitiikka, yhdennetty lähestymistapa meriasioihin, ei ole tapaus, jossa Euroopan unioni keksisi pyörän uudelleen. Sen ovat tehneet jo monet maat, esimerkiksi Yhdysvallat, Kanada, Australia ja nyt myös Japani, ja me tulemme oikeastaan perässä. Meidän on tartuttava tilaisuuteen, jotta pääsemme tasoihin kansainvälisten kumppaniemme kanssa meriasioissa.
Muistuttaisin Gerard Battenia, että Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja kalastusalaa koskevat ongelmat ovat peräisin ajalta, jolloin yhteinen kalastuspolitiikka ei ollut vielä käytössä. Muistamme kaikki esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan ja Islannin turskasodat, joita käytiin erityisesti ennen yhteisen kalastuspolitiikan käyttöönottoa.
Puhumme ylikalastukseen ja kalastusoikeuksiin liittyvästä ongelmasta, joka oli olemassa jo aiemmin. Yritämme korjata sitä järkevämmällä lähestymistavalla kalastuksenhoitoon uudistetun yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa.
Avril Doyle
(EN) Arvoisa puhemies, minäkin haluan onnitella komission jäsentä Borgia tästä erittäin tärkeästä yhdennetyn politiikan asiakirjasta. Tuen puheenjohtaja Barroson tämänpäiväisiä sanoja siitä, että merkittävä osa tulevaisuudestamme on valtamerten ja merten käyttämättömässä potentiaalissa ja että tämä politiikka luo kasvua ja työpaikkoja. Meidän on tartuttava kaikkiin tilaisuuksiin, joita meret ja valtameret meille tarjoavat. Toimintamme on oltava kestävää.
Arvoisa komission jäsen Borg, annan täyden tukeni meritieteiden teknologiaa ja innovointia koskevalle työllenne ja sitoumuksellenne Aberdeenin julistukseen. Haluan antaa tunnustusta Irlannin panokselle, erityisesti Irish Marine Institutelle, sen avusta tämän politiikan laatimisessa. Pidän ilmoitustanne tämän komission aikana julkaistavasta asiakirjapaketista myönteisenä. Aikaa on kuitenkin jäljellä enää kaksi vuotta, ja mietin, onko realistista odottaa, että toteuttaisitte todellakin luettelon kaikki konkreettiset toimet. Komission jäsenen Špidlan tänään esittelemät merialan työlain poikkeukset ja komission jäsenen Piebalgsin selonteko EU:n energiapolitiikan ja uuden yhdennetyn meripolitiikan yhtymäkohdista ovat erittäin hyvä aloitus, mutta kuinka moni muu esittelemänne paketin kohta vaatii erillisiä lakiehdotuksia?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Minäkin haluan onnitella komission jäsentä yhdennetystä lähestymistavasta.
Haluaisin kiinnittää huomionne siihen, että Romanian ja Bulgarian liittymisen myötä Euroopan unionilla on nyt rajana myös Mustameri, uusi meri, ja meidän on tärkeää edistää yhteistä meripolitiikkaa tällä alueella.
Haluaisin, että myös suisto- ja jokisuualueita suojellaan ja että ne ovat osa yhteistä meripolitiikkaa. Lisäksi haluaisin toimenpiteitä, joilla laajennettaisiin merten saastumisen torjumista myös sisävesillä, jotka virtaavat meriin ja valtameriin, ja teollisuusalueilla rannikoiden läheisyydessä.
Uskon, että komission jäsenen tiedonanto on tärkeä merimiesten ja telakkatyöntekijöiden työolojen osalta. Pidän myös tärkeänä, että kehitettäville infrastruktuureille ja toiminnalle rannikkoalueilla myönnetään mahdollisimman paljon rahallista tukea.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Arvoisa puhemies, haluaisin ensimmäiseksi paheksua tapaa, jolla tätä keskustelua käydään tänään parlamentissa. Olin ensimmäinen parlamentin jäsen, joka nosti kätensä puheenvuoroa pyytääkseen. Nyt minut on kuitenkin tuomittu viimeiseksi, tai yhdeksi viimeisistä, eikä minulla ole minuuttia enempää aikaa puhua.
Tämän sanottuani haluan onnitella komission jäsentä ja komissiota sekä tiedonannosta että työstä, jota he ovat tehneet vuosien ajan. He ovat kuunnelleet asianosaisia osapuolia, yrittäneet kehittää yhdennettyä meripolitiikkaa koko Euroopan unionille ja ottaneet huomioon meriympäristön tärkeyden ja iskut, joita ihmisten toiminta sille jatkuvasti aiheuttaa.
Haluaisinkin kysyä komission jäseneltä, otetaanko sotilasala, jonka toiminta vaikuttaa toisinaan meriympäristöön, huomioon yhteisön tämän alan politiikassa, jotta voidaan ehkäistä ympäristöön kajoamista.
Lisäksi jätteitä hävitetään jatkuvasti valvomattomasti. Koska käyttöön otetaan mustat laatikot, jotta voidaan valvoa pilssiveden ja alusten säiliöiden nesteiden liikkeitä?
Puhemies
(EL) Hyvä Josu Ortuondo, en ollut paikalla keskustelun alussa, joten en tunne puheenvuoroille valittua järjestystä.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Arvoisa puhemies, EU:n meripolitiikka on yksi tärkeimmistä aloitteista, joista nykyistä komissiota tullaan muistamaan hyvällä, varsinkin jos komissio ymmärtää käyttää hyväkseen sen laajentumisen ja sen poliittisen lihasvoiman, joka meille on laajentumisessa suotu pelastaaksemme meriympäristömme.
Vetoan nyt komissioon, että se panostaisi erityistoimiin EU:n aivan erityisen meren, Itämeren pelastamiseksi. Kysyn, voisiko komissio nähdä Itämeren ei vain ympäristöhaasteena vaan poliittisena haasteena? Jos tuo kuoleva meri voidaan pelastaa, voimme osoittaa kansalaisille, että unionista on aitoa hyötyä ja että yhdessä olemme vahvempia pelastamaan ympäristömme kuin yksin.
Joe Borg
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, ensiksi haluan vastata Avril Doylen esittämään kysymykseen. Kyllä, haluan toistaa, että olemme saaneet merkittävää tukea tiedeyhteisöltä. Aberdeenin julistus oli erittäin hyvä, ja Irlanti on antanut valtavasti tukea. Tehdyn huomautuksen osalta haluaisin painottaa, että kyse ei ole omasta aloitteestani, vaan komission tekemästä päätöksestä, jolla on varmasti jatkuvuutta riippumatta mukana olevista henkilöistä. Jos etenemme menestyksekkäästi kahden ensimmäisen vuoden aikana, olen varma, että uusi komissio jatkaa menestyksekkäällä tiellä mielellään. Ensimmäinen kaksivuotiskausi on siis ratkaiseva, ja meidän on tällöin kylvettävä tulevan meripolitiikan siemenet ja saatava ne kasvamaan. Näin takaamme, että tulevat komissiot saavat meripolitiikan kukoistamaan Euroopan parlamentin, alueiden komitean ja varmasti myös ministerineuvoston tuella.
Toinen kysymys käsitteli sisävesiä. On selvää, että sisävedet ovat tärkeä osa koko meripolitiikkaa, aivan kuten rannikot ja rannikkoalueet ovat olennainen meripolitiikan osa. Itse asiassa ensi viikolla varapuheenjohtaja Barrot aikoo esitellä paketin, joka kattaa sisävedet, mukaan lukien satamapolitiikan ja samalla siis myös sisävesisatamat. Vesiväyliä ja satamia, myös sisävesisatamia, koskevat rajoitukset kuuluvat ensi viikolla esiteltävään pakettiin.
Josu Ortuondo Larrean kysymys koski sotilaallista toimintaa ja sitä, kuuluisiko se yhteisön politiikkaan. On korostettava, että kyseessä on hyvin herkkä aihe, joka liittyy jäsenvaltioiden itsemääräämisoikeuteen. Asiassa on siis oltava varovainen. Jos haluamme meripolitiikan onnistuvan, meidän on työskenneltävä tiiviisti jäsenvaltioiden kanssa. Jos jäsenvaltiot haluavat ryhtyä esimerkiksi yhteisiin toimiin kansallisissa rannikkovartiostopalveluissa ympäristöön, kalastukseen, laittomaan siirtolaisuuteen, tai laittomaan huume- tai ihmiskauppaan liittyvissä kysymyksissä, on silloin mielestäni järkevää, että kehitetään järjestelmä kansallisten rannikkovartiostopalveluiden toimivammaksi ja tehokkaammaksi koordinoinniksi hyödyntämällä eri jäsenvaltioiden etuja, vaihtamalla tietoja ja luomalla tarpeelliset välineet esimerkiksi meren kartoitukseen, mikä auttaisi rannikkovartioston toimissa ja muissa vastaavissa tehtävissä. Jos kuitenkin puutumme erittäin arkoihin sotilaallisiin kysymyksiin, voi asioita olla vaikeampi käsitellä. Haluan siis tuoda ilmi, että jos haluamme yhdennetyn meripolitiikan toimivan, meidän on toimittava yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Niillä on loppujen lopuksi ensisijainen vastuu varmistaa, että meillä on käytössämme tarvittavat välineet politiikan menestymiseen.
Itämerta koskevaan kysymykseen totean, että on aivan selvää, niin kuin sanoin edellisessäkin vastauksessani, että meripolitiikassa on otettava huomioon Euroopan unionin jokaisen merialueen erityisominaisuudet. Siksi erityisongelmien ilmetessä, esimerkiksi Itämeren yhteydessä, meripolitiikalla on luotava sopivat välineet kyseisten ongelmien ratkaisemiseksi. Jos siis Itämeri kärsii erityisistä ekologisista ongelmista, joihin on puututtava ja joihin voidaan puuttua tavalla tai toisella, meidän on tehtävä parhaamme, jotta toimisimme tällä tavalla. Olemme ryhtyneet toimenpiteisiin esimerkiksi kalastusalalla kestävän kalastuksen puolesta Itämerellä erilaisista vaikeuksista huolimatta. Olemme ryhtyneet Itämereen liittyviin toimenpiteisiin poistaaksemme myös Itämeren meriliikennereitteihin liittyvät ongelmat. Yhdennetty lähestymistapa meriasioihin tarkoittaa siis kaikkien näiden ongelmien pohtimista. Pyrimme parempaan koordinointiin eri osapuolten, eri jäsenvaltioiden ja myös kolmansien maiden, esimerkiksi Venäjän, välillä Itämereen liittyvässä kysymyksessä, jotta voimme päästä parempiin tuloksiin Itämeren eri alojen hoidossa.
Puhemies
(EL) Kiitos, arvoisa komission jäsen. Pyydän anteeksi parlamentin jäseniltä, jotka eivät saaneet puheenvuoroa. Vaikuttaa siltä, että meidän on varattava tämänkaltaisille keskusteluille enemmän aikaa.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna torstaina 11. lokakuuta 2007.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Pedro Guerreiro  
Komissio esitti ehdotuksensa ”näkemyksestä” ja ”toimintasuunnitelmasta” tulevalle ”yhdennetylle meripolitiikalle” EU:n tasolla. Vaikka tarvittavaa tarkastelua ei olekaan ollut mahdollista suorittaa (eikä saa unohtaa, että yksityiskohdat ratkaisevat), ensimmäiset ajatukseni ovat seuraavat:
Kaikkien tämän alan aloitteiden on suojeltava jäsenvaltioiden toimivaltaa aluesuunnittelussa ja erityisesti aluevesillä ja yksinomaisilla talousvyöhykkeillä, joita edustavat esimerkiksi seuraavat: varojen hyödyntäminen, liikenne, tutkimus, rajavalvonta ja turvallisuus, aluesuunnittelu, ympäristö tai taloudellinen toiminta, esimerkiksi kalastus. Meillä ei toisin sanoen pitäisi olla niin kutsutun toissijaisuusperiaatteen veruketta, Troijan hevosta, joka uhkaisi jäsenvaltioiden itsemääräämisvaltaa.
Meripolitiikalle esitetään ”kunnollista rahoituksellista perustaa”. Sitä ei pitäisi luoda Euroopan kalatalousrahaston kustannuksella, sillä uusia tavoitteita varten olisi luotava uusia ja laajempia rahoitusvälineitä.
Vesiviljelyä ei pitäisi edistää, koska sillä ei päästäisi parhaisiin mahdollisiin tuloksiin kalatalousalalla, kun otetaan huomioon sen strateginen tärkeys useille maille, esimerkiksi Portugalille. Tärkeä sosioekonominen vakaus olisi varmistettava sopivalla politiikalla ja rahavaroilla.
Robert Navarro  
kirjallinen. - (FR) Euroopan unioni astuu askeleen eteenpäin tällä sinisellä kirjalla. On valitettavaa, että joissakin kohdissa - esimerkiksi eurooppalaisista rannikkovartiostoista tai eurooppalaisesta lipusta - Euroopan komission oli laskettava tavoitteitaan, koska jotkut jäsenvaltiot eivät antaneet tukeaan. Asiakirja on kuitenkin hyvä lähtökohta Toivon, että sen lupaukset toteutuvat. Rahoituskysymys on kuitenkin ratkaiseva, minkä komissiokin myöntää. Kantavatko ministerimme vastuunsa?
Olen kuitenkin erittäin iloinen komission päätöksestä puuttua merialan sosiaalilainsäädännön uudistamiseen, sillä perinteinen työlaki ja sen suoma turva eivät koskeneet merialaa. Olikin korkea aika puuttua tähän! Merialan ammattien on oltava kiinnostavia, jotta merialan osaaminen säilyy Euroopassa.
