Islantia koskeva edistymiskertomus 2010
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana neuvoston ja komission julkilausumat Islantia koskevasta vuoden 2010 edistymiskertomuksesta.
Enikő Győri
neuvoston puheenjohtaja. - (HU) Arvoisa puhemies, komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, arvostan suuresti Euroopan parlamentin aktiivista osallistumista laajentumisprosessiin ja sen rakentavaa osallistumista laajentumisesta käytävään yleiseen keskusteluun ja tietenkin erityisesti osallistumista Islannin liittymisprosessiin. Euroopan unionin laajentuminen on yksi unionin menestyneimmistä politiikoista EU:n historiassa, ja se kuuluukin puheenjohtajakautemme tärkeimpiin painopistealueisiin.
Eurooppa-neuvosto päätti yksimielisesti 17. kesäkuuta 2010 myöntää Islannille ehdokasvaltion aseman. Liittymistä koskevan konferenssin ensimmäinen ministerien kokous järjestettiin 27. heinäkuuta 2010, ja marraskuussa vuonna 2010 aloitettiin arviointiprosessi, joka on edennyt suunnitelmien mukaan. Seuraava liittymiskonferenssin ministeritason kokous pidetään 27. kesäkuuta. Näin meillä on mahdollisuus arvioida saavutettuja tuloksia ja toivottavasti aloittaa neuvottelut mahdollisimman monesta luvusta.
Haluan erityisesti korostaa useaa erittäin merkittävää aluetta. Parlamentin päätöslauselmaesityksessä mainitaan myös nämä asiat. Komissio totesi saavutettuja tuloksia koskevassa vuoden 2010 kertomuksessaan, että Islanti täyttää jäsenyyttä varten vaaditut poliittiset kriteerit ja vaikka talous- ja rahoituskriisi koetteli valtiota rankasti, se on varautunut sopivasti ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin täyttääkseen EU:n jäsenyyden vaatimukset. Neuvosto muistutti 14. joulukuuta 2010 päätelmissään, että Islanti on demokratia, joka on toiminut pitkään hyvin ja jolla on kauan ollut vahvat toimielimet sekä tiiviit suhteet EU:hun. Neuvosto totesi myös, että Islannin yleinen valmius oli riittävä, jotta se voisi hyväksyä ja panna täytäntöön EU:n säännöstön etenkin, koska valtio on Euroopan talousalueen jäsen ja Schengenin sopimuksen osapuoli. Islantia voidaan pitää toimivana markkinataloutena, ja se voi keskipitkällä aikavälillä saada takaisin kykynsä pitää puolensa sisämarkkinoiden kilpailupainetta ja markkinavoimia vastaan.
Neuvosto muistutti, että neuvotteluiden tarkoituksena on, että Islanti hyväksyy EU:n säännöstön ja panee sen täytäntöön täysimääräisesti. Neuvotteluiden suunta määritellään sen mukaan, täyttääkö Islanti kaikki ETA-sopimuksen mukaiset velvollisuutensa ja ottaako se täysin huomioon muun muassa neuvoston 17. kesäkuuta 2010 antamat päätelmät. Suuntaan vaikuttavat myös tulokset, jotka Islanti saa aikaan muiden komission kannassa mainittujen puutteiden poistamisessa. Samalla neuvosto muistutti toisaalta, että kun liittymisneuvottelut ovat käynnissä, ETA-sopimus edustaa edelleen Islannin ja EU:n välistä perussopimuspohjaa. Toisaalta Islanti on ollut myös aktiivinen ja rakentava kumppani kahden viime vuoden aikana tässä yhteydessä ja Schengen-alueen osalta. Valtio on myös päässyt hyviin tuloksiin pannessaan täytäntöön kehittyvää EU:n säännöstöä. Sen vuoksi neuvosto kannusti Islantia jatkamaan tätä käytäntöä.
Euroopan parlamentin päätöslauselmaesityksessä esitetään kattava kuva saavutetuista tuloksista ja toteutettavista tehtävistä. Jälkimmäisen osalta haluan kiinnittää huomionne yhteiseen tehtäväämme eli tarpeeseen luoda kansalaisten kanssa asianmukainen ja syvällinen keskustelu, joka koskee sekä Islannin että EU:n kansalaisia. Mainittujen seikkojen valossa haluan jälleen kerran huomauttaa, että vielä on paljon tehtävää myös Unkarin puheenjohtajakauden aikana. Puheenjohtajavaltiona luotamme luonnollisesti kaikkiin jäsenvaltioihin, komissioon ja tietenkin Euroopan parlamenttiin, että ne tukevat Islantia sen pyrkimyksissä. On välttämätöntä, että säilytämme työlle annetun sykäyksen ja viemme siten neuvotteluja eteenpäin mahdollisimman paljon vielä tämän puolivuotiskauden aikana.
Olen vakuuttunut, että Islannin liittymisestä voi tulla menestystarina. Se voi antaa sysäyksen koko laajentumispolitiikalle ja parantaa sen menestystä. Unkarin puheenjohtajakauden tunnuslause ja tavoite on vahva Eurooppa. Kaikki Islannin liittymisprosessissa saavutettu edistys auttaa osaltaan saavuttamaan tämän.
Štefan Füle
Arvoisa puhemies, tämän päivän keskustelu Islannista ja seuraavat vaiheet sen liittymisprosessissa ovat erittäin otollisia.
Haluan kiittää parlamenttia sen tuesta Islannin jäsenyydelle ja onnitella esittelijä Predaa tämän laadukkaasta mietinnöstä. Käsiteltävänä olevasta päätöslauselmasta on paljon hyötyä prosessille: se antaa oikean viestin Islannille oikealla hetkellä.
Arviointi, miten Islanti noudattaa yhteisön säännöstöä, - eli analyyttinen tarkastelu - on käynnissä. Vuoden 2010 marraskuun jälkeen on neuvoteltu 24 luvusta ja 23 kahdenkeskistä arviointikokousta on saatu päätökseen. Käsiteltyihin asioihin kuuluivat kalastus, maatalous, ympäristö, aluepolitiikka ja rahoituspalvelut.
Arviointi on tärkeä tekninen prosessi ja neuvotteluissa on tunnistettu arkaluontoisia aiheita ja haasteita keskeisissä luvuissa, jotka koskevat esimerkiksi maataloutta, ympäristöä ja kalastusta. Tämä neuvotteluprosessin vaihe saadaan päätökseen kesäkuussa vuonna 2011.
Voin vahvistaa, että odotamme varsinaisten neuvottelujen alkavan Unkarin puheenjohtajakauden lopussa, kun joistakin luvuista aletaan neuvotella liittymiskonferenssissa, joka pidetään 27. kesäkuuta 2011. Tämä on kunnianhimoinen mutta toteutettavissa oleva aikataulu, ja kaikki osapuolet ovat sitoutuneet etenemään prosessissa.
Komissio on valmis ottamaan huomioon Islannin erityispiirteet ja odotukset liittymisneuvotteluiden nykyisessä lähestymistavassa ja suojaamaan täysin unionin periaatteita ja sääntöjä. Sen vuoksi tavoitteenamme on työskennellä avoimessa ja rakentavassa hengessä löytääksemme molempien osapuolten kannalta hyväksyttävän ratkaisun tavalla, joka kuvaa korkeatasoista yhteistyötä Euroopan unionin ja Islannin viranomaisten välillä. Kuten kaikkien liittymisten kanssa tähän mennessä, voidaan odottaa, ettei tämä ole aina helppo tehtävä, mutta luotamme siihen, että olemme aloittaneet onnistuneen matkan Islannin kanssa.
Kuten myös päätöslauselmassanne todettiin, komissio toivoo nopeaa ratkaisua Icesavea koskevaan asiaan kaikkien asianomaisten osapuolien etujen vuoksi.
Talouden alalla Islannin pankkien ja julkisen talouden vakauttaminen IMF:n ohjelman puitteissa on ollut vaikuttavaa. Sopeutusohjelma on käynnissä ja hallitus on sitoutunut jatkamaan vakauttamista. Velkojen parempi uudelleenjärjestely auttaa vahvistamaan talouden elpymistä. Hallitus on myös laatimassa strategiaa pääoman valvonnan vaiheittaisesta poistamisesta. Tämä auttaa parantamaan liiketoimintaympäristöä.
Haluan myös mainita lyhyesti tukitoimenpiteistä, joita olemme ottamassa käyttöön liittymistä valmistelevan tukivälineen avulla. Siinä on säännös yhteensä 28 miljoonan euron määrärahasta seuraavaksi kolmeksi vuodeksi, ja sen tarkoituksena on tukea hallintokapasiteetin parantamista ja valmistaa Islanti hallitsemaan rakennerahastoja.
Vuoden 2011 kansallisen liittymistä valmistelevan tukivälineen viimeistelyssä on edistytty hyvin, ja monta erityistä toimintaa on aloitettu teknisen avun ohjelman puitteissa.
Olen täysin yhtä mieltä kanssanne siitä, että tarvitaan tosiasioihin perustuvaa julkista keskustelua, joka koskee EU:hun liittymistä. Sillä voi todellakin olla ratkaiseva asema Euroopan unionin politiikkaan ja toimintoihin liittyvien tosiasioiden ymmärtämisessä, ja se voi auttaa murtamaan myyttejä. Lisäksi pidän myönteisenä sitä, että Islannin viranomaiset ovat aloittaneet intensiivisiä tiedotustoimia.
On rohkaisevaa huomata, että yleinen mielipide Islannissa on muuttunut merkittävästi EU:n kannalta paremmaksi viimeisen vuoden aikana - muutos koskee sekä liittymisprosessin jatkamisen kannatusta että suhtautumista EU:n jäsenyyteen ja julkisuuskuvaan.
Komissio lisää omia tiedotus- ja viestintätoimintojaan edistääkseen tietoon perustuvaa julkista keskustelua. Euroopan unionin edustusto Reykjavikissa on täysin toiminnassa ja osallistuu aktiivisesti tiedotukseen. Myös EU:n tiedotuskeskus on suunnitteilla.
Kun arviointiaika on päättymäisillään, odotan innokkaasti, että Islannin kanssa voidaan aloittaa useita lukuja koskevat neuvottelut.
Cristian Dan Preda
Arvoisa puhemies, haluan aluksi tuoda esiin tyytyväisyyteni komission ja neuvoston läsnäolosta istunnossa sekä tähänastisesta hedelmällisestä yhteistyöstä, jota olemme tehneet näiden kahden toimielimen kanssa mukaan lukien tämän päätöslauselman laatimisessa.
Kuten yhdeksän kuukautta sitten, kun ilmoitimme Islannin hakemuksesta Euroopan unioniin liittymisestä, päätimme käsitellä neljää keskeistä asiaa tässä mietinnössä.
1. Poliittiset kriteerit. Tässä suhteessa Islanti on erinomainen, koska sillä on vahva demokraattinen perinne. Tämän lisäksi meidän pitää olla mielestäni tyytyväisiä viime kuukausien edistykseen, joka on saavutettu oikeuslaitosten riippumattomuuden vahvistamisessa, oikeusministerin tuomarien nimittämistä koskevan hallitsevan aseman vähentämisessä ja tuomarien riippumattomuuden lisäämisessä. Samaan aikaan näitä toimenpiteitä on pantava tinkimättä täytäntöön.
2. Taloudelliset kriteerit. Islanti on Euroopan talousalueen jäsen, ja siksi se täyttää jo nyt suuren osan jäsenvaltioiden velvoitteista. Pidän sopimusta Icesave-laista myönteisenä. Toivon, että Islannin kansalaiset tukevat lakia kolmen päivän päästä pidettävässä kansanäänestyksessä kuten selvityksissä on osoitettu. Siten varmistettaisiin, että kahdenkeskinen kiista katoaisi EU:hun liittymistä koskevasta neuvotteluprosessista.
3. Alueellinen yhteistyö on myös merkittävä tekijä. Islannin liittyminen EU:hun tarjoaa unionille ainutlaatuisen tilaisuuden vahvistaa sen läsnäoloa arktisella alueella yleisesti ja erityisesti arktisessa neuvostossa.
Viimeisenä muttei vähäisimpänä on muistettava, että yleinen mielipide vaikuttaa merkittävästi liittymisprosessin onnistumiseen. Tämän vuoksi Islannin viranomaisia on mielestäni kannustettava käynnistämään julkinen keskustelu ja kuulemaan kaikkia hankkeeseen liittyviä sidosryhmiä. Se on erityisen tärkeää, koska mielipidetiedustelut osoittavat islantilaisten kannattavan liittymisneuvotteluiden jatkamista.
David-Maria Sassoli
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, huominen äänestys on yksi niistä vaiheista, jotka johtavat pian Islannin liittymiseen Euroopan unioniin.
Islanti on edistynyt huomattavasti, kuten jäsen Preda totesi. Mainitsen pari esimerkkiä: oikeuslaitoksen riippumattomuuden vahvistaminen; erityinen tutkimuslautakunta, joka tutkii ja analysoi Islannin pankkijärjestelmän romahtamiseen johtaneet prosessit; Euroopan unionin ja Islannin parlamentaarisen sekavaliokunnan perustaminen; euroalueeseen liittymistä koskeva tilanne ja lisääntynyt kokemus uusiutuvien energialähteiden alalla.
Icesavea koskeva erittäin vaikea asia jää avoimeksi, ja lauantaina järjestetään kansanäänestys, joka tuo islantilaiset vaaliuurnille. Vaikka kansanäänestyksen tuloksesta voidaan keskustella, mielestäni sillä on voimakas demokraattinen arvo, koska se antaa Islannin kansalaisille vastuuntuntoa ja ottaa heidät entistä enemmän mukaan tähän arkaan neuvotteluvaiheeseen. Vaikka ensimmäisestä kansanäänestyksestä ei saatu myönteistä tulosta, Islannin hallitus on tehnyt kovasti töitä luodakseen laajan rintaman, joka pystyy selittämään kansalaisille, miksi Islanti sitoutuu hyvittämään Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja Alankomaille niiden kärsimät tappiot.
Euroopan pitäisi tällä kertaa olla kärsivällinen ja kunnioittava eikä sen pidä painostaa liikaa, mikä voisi aiheuttaa jonkinlaisen itsepuolustusreaktion ja sulkeutumisen Islannin yhteiskunnassa.
Kalastuksen ja maatalouden osalta Euroopan ja Islannin on mielestäni saavutettava paras ratkaisu, jolla täytetään perussopimuksessa asetetut vaatimukset ja suojellaan Islannin taloutta, ekosysteemejä ja maan erityispiirteitä.
Islannin liittyminen Euroopan unioniin merkitsee, että Eurooppa laajenee kohti Pohjoisnapaa, millä on huomattavan myönteisiä vaikutuksia poliittiseen, taloudelliseen, tieteelliseen ja ympäristöalaan. On selvää, että 60 vuoden jälkeen Eurooppaan kuuluminen on yhä houkutteleva mahdollisuus.
Pat the Cope Gallagher
Arvoisa puhemies, olen iloinen kuullessani komission jäseneltä, että Islantia koskevien liittymisneuvotteluiden lukujen arviointi, joka alkoi viime vuoden marraskuussa, on tarkoitus saada päätökseen pian.
Tietenkin ETAn jäsenenä Islanti on saanut huomattavia etuja siinä, että se on jo hyväksynyt merkittävän osan säännöstöstä. Olen myös iloinen huomatessani, että Islannissa tehtyjen mielipidetutkimusten mukaan 65 prosenttia islantilaisista haluaa, että neuvotteluja jatketaan. Hyödynnän asemaani parlamentaarisen sekavaliokunnan puheenjohtajana suostutellakseni islantilaisia, etteivät he asettuisi puolustusasemiin ennen kuin he tietävät myöhemmin tänä vuonna tarkalleen, mistä on kyse.
EU:n ja Islannin välisen parlamentaarisen sekavaliokunnan toinen kokous järjestetään Reykjavikissa 26. ja 27. huhtikuuta. Valiokunta perustettiin viime vuonna, ja uskon vilpittömästi, että se on tärkeä foorumi EU:n ja Islannin parlamentin välisen vuoropuhelun ja yhteistyön kannalta.
Minun on todettava olevani pettynyt, etteivät rannikkovaltiot päässeet sopimukseen Oslossa maaliskuun alussa. On välttämätöntä, että sopimukseen päästään. Neljä rannikkovaltiota ei voi kalastaa yhteensä miljoonaa tonnia makrilleja samaan aikaan, kun kerrotaan, että tieteellisten ohjeiden mukaan voidaan kalastaa vain puolet siitä.
Indrek Tarand
Arvoisa puhemies, pieni maa aiheuttaa aina suurta päänsärkyä EU:lle, kun se haluaa liittyä, ja kuten tiedämme, Islannin osalta päänvaivaa aiheuttavat kalastus, ympäristö ja muut komission jäsenen mainitsemat asiat. Meillä on kuitenkin parannuskeinot siihen, ja parlamentti voisi suhtautua asiaan myönteisemmin, koska pieniä maita on kohdeltava hellästi.
Olen aina ihaillut jäsen Tannockin periaatteellista, poliittista lähestymistapaa säännöstöön ja siihen, mitä Islanti tekee tai ei tee. Tällä kertaa minä ja ryhmäni emme kuitenkaan hyväksy tarkistusten radikaalia sävyä. Sen vuoksi pyydämme hartaasti, että huomenna päästään kompromissiin esittelijän kanssa. Näen jo mielessäni kuusi lisäpaikkaa parlamentissa ja yhden ylimääräisen tulkkauskopin.
Charles Tannock
Arvoisa puhemies, ECR-ryhmä tukee täysin Islannin liittymistä Euroopan unioniin, vaikka päätös on asia, josta yksinomaan islantilaisten on päätettävä kansanäänestyksessä.
Islanti on pieni, vakaa ja varakas demokratia sekä Naton ja Euroopan neuvoston perustajajäsen. Sen talous on kuitenkin erittäin riippuvainen kalastuksesta sen jälkeen, kun se teki katastrofaalisen uhkayrityksen rahoituspalveluissa. Sen vuoksi Islanti todennäköisesti vaatii huomattavan myönnytyksen kalastusteollisuudelleen, jos se koskaan liittyy EU:hun. Tämä tarjoaisi silloin toivottavasti Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja muille jäsenvaltioille oivan tilaisuuden vaatia uudistamaan laajemmin ja enemmän kiistanalaista yhteistä kalastuspolitiikkaa.
Mitä tulee valaanpyyntiin, en puolusta sitä lainkaan. En pidä myöskään härkätaisteluista tai kukkotappeluista, mutta uskokaa tai älkää, ne ovat sallittuja joissakin EU:n osissa kansallisen kulttuurin perusteella. Joten jos Islanti liittyy EU:hun, valaanpyynti on sallittava - omasta mielestäni - Islannin valaanpyyntiteollisuuden turvaamiseksi, jos Islanti vaatii niin.
Lopuksi Islannin on sitouduttava maksamaan takaisin rahat, jotka se on velkaa Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja Alankomaille Icesaven kaatumisen jälkeen. Jos Islannissa tästä asiasta järjestettävän kansanäänestyksen tulos on kielteinen, se voi osoittautua suureksi esteeksi Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen tuelle.
David Campbell Bannerman
Arvoisa puhemies, Yhdistyneessä kuningaskunnassa huhtikuun ensimmäistä päivää kutsutaan aprillipäiväksi ja toisten huiputtaminen tuottaa ihmisille suurta iloa. Joten kun jotkut kertovat, että Islanti on liittymässä EU:hun ensi vuonna, ajattelen: "Aprillia!" Todellisuudessa eräässä tutkimuksessa on osoitettu, että 64 prosenttia islantilaisista haluaa pysyä itsenäisinä, vain 24 prosenttia haluaa jatkaa EU:n jäsenyyden hakemista ja 60 prosenttia islantilaisista yrityksistä todellakin vastustaa sitä.
On myös sanottu, että Islanti haluaa euron tuomaa turvallisuutta. Aprillia! Jopa Portugalin omat pankit kieltäytyvät tällä hetkellä ostamasta Portugalin joukkovelkakirjoja.
Islanti ei aio luopua sen runsaista kalastusalueista - joista se saa 40 prosenttia viennistään - liittyäkseen katastrofaaliseen yhteiseen kalastuspolitiikkaan. Se ei myöskään aio hylätä Islannin parlamenttia, joka on yli tuhat vuotta vanha ja saanut Unescon demokratiapalkinnon.
Pankkialan krapulasta huolimatta Islanti pärjää Yhdistyneen kuningaskunnan tavoin paremmin ulkopuolella. Ja nyt en pilaile!
Puhemies
(EN) Hämäännyin hieman tuosta aprillipilaan liittyvästä asiasta, jäsen Campbell Bannerman. Tänään on 6. huhtikuuta, tarkistin sen juuri kahdesti. Mutta kai aprillipäivän voi julistaa olevan minä päivänä tahansa!
Nick Griffin
(EN) Arvoisa puhemies, kuten täällä niin usein käy, tällä keskustelulla ei ole juuri mitään yhteyttä todellisuuteen eikä mitään yhteyttä demokratiaan.
Useimmat täällä puhuvat ikään kuin Islannin imaiseminen EU:n mustaan aukkoon olisi itsestään selvyys. Tällaista viestiä ei kuitenkaan saada islantilaisilta. Nykyisten mielipidemittausten mukaan itsenäisyytensä säilyttämistä haluavia on lähes kaksi kertaa niin paljon kuin maanpettureita ja eurofiilejä. Islantilaisista 75 prosenttia ei viisaasti luota EU:hun. Ainoan jäsenyyttä kannattavan islantilaisen puolueen kannatus on laskenut 30 prosentista 18 prosenttiin mielipidemittauksissa.
Samoin on kaikkialla Euroopassa. Samalla kun poliittinen eliitti pyrkii kohti yhä tiiviimpää unionia ja liittovaltiota, kansalaiset haluavat vapautta ja itsenäisyyttä. Tällaisissa ristiriidoissa kytee vallankumous. Onnitelkaa vaan itseänne liittymisprosessista niin paljon kuin haluatte, mutta euron pakkopaitaan runnottavien valtioiden tuleva rahoitusalan romahtaminen tulee meille kaikille kalliiksi ja teidän utopiallenne kohtalokkaaksi. Islanti ja vadelmaryhmittymäänne nyt jumissa olevat kansallisvaltiot tulevat lopulta vapautumaan.
Alf Svensson
(SV) Arvoisa puhemies, Islanti on asukasmääränsä, noin 300 000 asukkaan, osalta pieni valtio, mutta se on suuri valtio. Haluan todella korostaa sitä, mitä täällä on sanottu. Islannilla on demokraattiset perinteet, sillä on vaikuttava kulttuuri ja se kykeni itse asiassa myös tarjoamaan sosiaaliturvaa kauan ennen muita valtioita. Voimme tietenkin jumittua keskustelemaan vuoden 2008 taloudellisista ylilyönneistä, mutta niitä on ollut muissakin valtioissa kuin pienessä Islannissa. On selvää, että kun pieni, 300 000 asukkaan valtio joutuu hallitsemattoman markkinatalouden kouriin, hallinto ei kykene sitä hillitsemään. Tätä meidän ei pidä unohtaa puhuessamme arktisen alueen valtiosta, saarivaltiosta.
Ymmärrän myös oikein hyvin, että islantilaisia kiinnostaa kalastus. Se on myös teollisuudenala, joka on mahdollistanut sukupolvien selviytymisen saarella. Meidän on oltava varovaisia puhuessamme pienestä valtiosta, jotta emme ota isoveljen asemaa. Luonnollisesti EU valvoo Islantia, ja haluan sanoa, että Islanti pärjää paremmin kuin monet nykyiset jäsenvaltiot olisivat pärjänneet, jos niitä olisi valvottu yhtä tarkkaan, kuin nyt valvomme Islantia. Tällä en tarkoita, että se olisi väärin. Katson myös, että Norjan on helpompi lähestyä EU:ta ja lopulta liittyä jäseneksi, jos Islanti liittyy. Islanti on toivotettava tervetulleeksi. Islanti puhaltaa henkeä EU:hun, eikä se todellakaan ole mikään uhrautuva tarjous.
Catherine Stihler
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää esittelijää. Nyt tarkasteltavana oleva päätöslauselmaesitys on tasapainoinen ja kattaa kaikki edistymiskertomuksen pääkohdat. Edistymiskertomuksen 33 luvun osalta Islanti etenee nopeasti kohti EU-jäsenyyden kriteerien täyttymistä. Päätöslauselmaesityksen viittaus pankkijärjestelmän romahtamiseen johtaneiden tapahtumien tutkintaa ja analysointia varten perustetun erityisen tutkintakomitean raporttiin on tärkeä. Se, että oikeus tulee toteutumaan kriisiin syyllisten osalta, on suotavaa. Ehkäpä EU ja sen jäsenvaltiot voisivat matkia Islannin järkevää lähestymistapaa. On kuitenkin kaksi seikkaa, jotka haluan nostaa esiin tänä iltana: Icesave ja makrillit. Tämän viikon lopulla järjestettävä kansanäänestys toivottavasti lopettaa tämän tarun.
Olin kuitenkin pettynyt siihen, että tarvittiin toinen kansanäänestys intensiivisten uusien neuvottelujen jälkeen, jotka Islannin parlamentti Althingi hyväksyi. Makrillin osalta kiintiöiden yksipuolinen korottaminen ilman keskustelua ja naapurilaivastoille koituvine seurauksineen oli lyhytnäköistä. Kalastusta koskevat asiat on ratkaistava, jotta liittymisneuvottelut voivat olla menestyksekkäät.
Lopuksi toivon kaikkea hyvää parlamentaarisen sekavaliokunnan toiselle, Reykjavikissa 26. ja 27. huhtikuuta Pat the Cope Gallagherin johdolla pidettävälle tapaamiselle.
Struan Stevenson
(EN) Arvoisa puhemies, olen iloinen kuullessani, että enemmistö islantilaisista on viimeaikaisissa mielipidemittauksissa ilmaissut, ettei heillä ole aikomusta liittyä EU:hun, koska rehellisesti sanottuna miksi me haluamme heidän liittyvän. Mitä he täsmälleen ottaen toisivat eurooppalaiseen kerhoon? Heidän taloutensa on romahtanut, heidän pankkinsa ovat maksukyvyttömiä, heidän tulivuorensa sulki ilmatilamme yhdeksäksi päiväksi - oletan, että lasku tulisi meille, jos se tapahtuisi uudestaan - ja nyt he hyödyntävät meidän makrillikantojamme.
Vuonna 2005 Islannissa tuotiin maihin 367 tonnia Koillis-Atlantin makrillia. Tänä vuonna he tähtäävät 150 000 tonniin. Mitä hyvää hallintaa - kalavarojen kestävää hoitoa - tämä muka on? He ovat jatkuvasti ylpeitä kestävästä kalastuksestaan ja nauravat soveltamallemme yhteiselle kalastuspolitiikalle. Tämä on lähes rikollista. Tämä on likimain laitonta kalastusta, eikä meidän millään muotoa pidä kutsua heitä liittymään EU:hun.
Alain Cadec
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, aloitan tavanomaisella kertosäkeelläni: parlamentilla on vain yksi toimipaikka, Strasbourg.
Kuten tiedätte, kalatalousvaliokunta on huolissaan makrillitilanteesta. Olen erityisen huolissani Euroopan unionin sekä Islannin ja Färsaarten välisten neuvottelujen katkeamisesta hiljattain. Makrillikiintiö on jaettu yli kymmenen vuoden ajan kiinteän jakomallin mukaan, joka perustuu jokaisen rannikkovaltion historiallisiin saaliisiin.
Islanti on vaatinut vuodesta 2010 alkaen uutta, paljon suurempaa kiintiötä viitaten väitettyyn ilmastonmuutoksen aiheuttamaan makrillikantojen maantieteelliseen uudelleen jakautumiseen. Näin Islanti yhtäkkiä korotti - kuten jäsen Stevenson juuri totesi - pyyntikiintiönsä 2000 tonnista 130 000 tonniin vuonna 2010. Hyvät kollegat, se on yli 6 500 prosentin lisäys.
Päätöstä ei voida hyväksyä, koska se tehtiin yksipuolisesti ja se on haitallinen EU:n kalastajille. Lisäksi se on hyvin kielteinen viesti Islannin liittymisneuvottelujen yhteydessä. Emme voi hyväksyä tätä yksipuolista päätöstä. Toivomme Islannin ja Euroopan unionin välisen konfliktin nopeaa ratkaisemista. Islannin on sopeuduttava yhteiseen kalastuspolitiikkaamme, sen sijaan että muuttaisimme yhteistä kalastuspolitiikkaamme Islannin hyväksi. Minusta Islanti pelaa vaarallista peliä asettaessaan meille näitä tuomittavia ehtoja. Islannin on esitettävä realistisempi ehdotus. Loppujen lopuksi kukaan ei toivo liikakalastusta tai makrillikannan romahtamista, mikä olisi vahingollista kaikille osapuolille. Kehotan Islantia olemaan neuvotteluissa vastuullisempi ja joustavampi ja noudattamaan suurempaa avoimuutta keskusteluissa.
Jan Kozłowski
(PL) Arvoisa puhemies, haluan vilpittömästi onnitella Islantia ehdokasvaltion asemasta. Komission lausunnon mukaan Islannin valmistautuminen täyttämään Euroopan unionin vaatimukset sujuu yleisesti hyvin ja aikataulussa. Ei kuitenkaan pidä unohtaa, että yksi edellytys minkä tahansa valtion Euroopan unioniin liittymiselle on sekä hallituksen että yhteiskunnan selkeä sitoutuminen. Katson tämän vuoksi, että tehokas yhteiskunnalle tiedottamisen strategia on ratkaiseva, jotta saadaan yhteiskunnan tuki Islannin jäsenyydelle Euroopan unionissa. Puolan esimerkki osoittaa, että sekä hallituksen lukuisilla toimenpiteillä että kansallisilla tiedotusvälineillä, paikallisilla kansalaisjärjestöillä sekä alueellisen ja paikallisen tason kansainvälisellä yhteistyöllä on merkittävä asema.
Petru Constantin Luhan
(RO) Arvoisa puhemies, kuten totesin myös Euroopan parlamentin valtuuskunnan virallisen vierailun aikana viime vuonna sen jäsenenä, Islanti on tehnyt huikeita investointeja koulutukseen sekä tutkimukseen ja kehittämiseen. Onnittelen Islannin viranomaisia siitä, että ne tukivat Lissabonin strategiaa ja osallistuivat siihen, myös hyväksymällä Islannin 2020-strategian, jossa korostetaan näiden alojen merkitystä ja asetetaan tavoitteita tuleville vuosille.
Mielestäni liittymisestä Euroopan unioniin on etua kaikille osapuolille: Islanti hyötyy talouden ja valuutan vakaudesta, kun taas Euroopan unioni saa enemmän valtaa arktisella alueella sekä uusiutuvien energialähteiden ja ilmastonmuutoksen kaltaisilla aloilla.
Uskon vakaasti, että on hyvin tärkeää parantaa vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa sekä Euroopan unionin ja Islannin välillä. Suosittelen islantilaisille yksinkertaisesti, että he odottaisivat neuvottelutulosta ennen kantansa vahvistamista.
Mitro Repo
(FI) Arvoisa puhemies, arvoisat kollegat, mekin voimme onnitella itseämme. Islantilaisten halukkuus liittyä meihin osoittaa, että EU on yhä edelleen vetovoimainen. Euroopan integraation luoma vakaus, vauraus ja turvallisuus ovat olleet niin onnistuneita, että Islannin kaltainen korkean elintason maa on halukas liittymään meihin. Toki myös Islannin talouskriisillä lienee jonkinlainen rooli tässä asiassa.
Islannin EU-jäsenyys ei kuitenkaan saa olla itsestäänselvyys. Olemmeko pohtineet tarpeeksi, mikä on Islannin lisäarvo Euroopalle? Jo nyt Islanti on käytännössä ulkoistanut lainsäädäntönsä Brysseliin ja puolustusvoimansa Natoon. Islannista tulisi väkiluvultaan pienin EU-maa.
Toisaalta liekö ironiaa, että aiempiin laajentumisiin verrattuna juuri Islanti rikkaana ja rakkaana hakijamaana oikeasti täyttäisi EU-jäsenyydelle asetetut ehdot. Toivon aktiivista ja täysin avointa keskustelua Islannin EU-jäsenyydestä.
Katarína Neveďalová
(SK) Arvoisa puhemies, arvioitaessa Islantia koskevaa edistymiskertomusta on otettava huomioon useita näkökohtia. Islanti on täysin toimiva demokratia ja valtio, joka täyttää kaikki edellytetyt ihmisoikeusnormit. Islanti kuuluu Euroopan vapaakauppa-alueeseen, joten se noudattaa yhteisön säännöstöä monin tätä koskevin osin. Muihin ehdokasvaltioihin verrattuna tämä asettaa Islannin kilpailun johtoon.
Huolimatta siitä, että Islannissa on toimiva markkinatalous, yksi sen suurimmista ongelmista on rahoitusalan kriisi. Jakautunut pankkiala ja valtion velka, joka nousee 90 prosenttiin BKT:sta, ovat hälyttäviä. Tilanne saattaa parantua, mutta vain hyvin hitaasti. Matala inflaatio on mielestäni myönteistä kehitystä, mutta samaan aikaan työttömyys lisääntyy.
Olen tyytyväinen Islannin päätökseen vahvistaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta tuomareiden vaihtamisen osalta. Itse katson, että Islannin edistyminen koulutuksen ja kulttuurin aloilla on valtava menestys. Standardit ovat EU:hun verrattuna hyvin korkeita, minkä ansiosta valtio osallistuu nuorisotoimintaohjelmaan (Youth in Action) sekä elinikäisen oppimisen ohjelmiin (Erasmus Mundus). Olen myös samaa mieltä komission päätelmistä, joiden mukaan Islanti on vakaa demokratia voimakkaine instituutioineen.
Štefan Füle
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, tämänpäiväinen keskustelu on osoittautunut hyödylliseksi määritettäessä askelia, jotka Islannin on otettava liittymisneuvottelujen myönteisen tuloksen varmistamiseksi.
Kuten tänään tarkastellussa päätöslauselmaluonnoksessa ja komission viime marraskuussa antamassa edistymiskertomuksessa tunnustetaan, Islanti on edistyneessä vaiheessa jäsenyysvelvoitteiden täyttämisessä ja se on saavuttanut paljon, mutta siltä odotetaan vielä enemmän useissa tarkkaan rajatuissa asioissa.
Osa teistä mainitsi makrillin. Vaikka tämä liittyy pääasiassa asianomaisten rannikkovaltioiden Koillis-Atlantin makrillikannan hallinnointiin, haluan sanoa seuraavaa. Olemme pettyneitä viimeisimpien kuulemisten edistymisen puutteeseen. Osapuolten välillä - erityisesti Euroopan unionin ja Norjan sekä toisaalta Färsaarten ja Islannin välillä - on edelleen merkittäviä mielipide-eroja niiden osuuksista. Tämän kalakannan kestävyys on tärkeää kalastusalallemme, ja komissio tutkii edelleen kaikkia mahdollisia keinoja tasapainoisen ratkaisun löytämiseksi makrillikannan osalta yhteistyössä rannikkovaltioiden kanssa.
Islanti siirtyy nyt ratkaisevaan vaiheeseen, jossa sen etenemistahti kohti EU:n jäsenyyttä riippuu sen omasta määrätietoisuudesta. Olen varma, että yhteisellä tuellamme ja, mikä tärkeintä, Islannin kansan osallistumisella ja tuella Islanti kykenee todelliseen edistymiseen Euroopan unionin suuntaan.
Enikő Győri
neuvoston puheenjohtaja. - (HU) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kiitos tästä keskustelusta. Olette tuoneet esiin varsin paljon seikkoja, joita olen varma neuvoston tarkastelevan asianmukaisesti liittymisneuvotteluissa, ja me kiinnitämme kaiken huomiomme niiden ratkaisemiseen. Haluan kertoa teille, että aion osallistua Islannin ja EU:n assosiaationeuvoston kokoukseen huhtikuun lopussa, ja uskon, että saamme Islannin viranomaisilta ensikäden tietoa näistä asioista. Hetkeäkään ei ole ollut epäilystä siitä, etteivätkö maatalous, mutta erityisesti kalastus tai Icesave-tapaus olisi vaikeimpia tilanteita. Luotan kuitenkin siihen, että komissio käsittelee näitä seikkoja hyvin avoimesti.
Parlamentin jäsenille myös tiedotetaan asianmukaisesti näistä seikoista jatkuvasti liittymisneuvottelujen aikana. Lopuksi haluan jakaa vielä yhden ajatuksen. Olen hyvin tyytyväinen siihen, että keskustelun aikana yksikään puheenvuoron käyttänyt ei kyseenalaistanut sitä, että Islannilla on täysin toimiva demokraattinen toimielinjärjestelmä ja poliittinen kulttuuri - me kaikki tunnustamme tämän. Olen myös varma, että islantilaiset tekevät hyvin vastuullisen päätöksen siitä, liittyvätkö Euroopan unioniin vaiko eivät. Luottakaamme tässä heihin, se on heidän tehtävänsä. Meidän tehtävämme on mahdollistaa liittyminen, ja jos he päättävät liittyä, me toivotamme heidät tervetulleiksi. Paljon kiitoksia, arvoisa puhemies.
Puhemies
(EL) Keskustelun päätteeksi olen vastaanottanut yhden työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetyn päätöslauselmaesityksen.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Monika Flašíková Beňová
Islanti ei ole harkinnut vakavasti EU:n täysjäsenyyttä Euroopan yhdentymisen alusta alkaen, vaan haki jäsenyyttä vuonna 2009 rahoitusalan romahduksen jälkeen. Tästä huolimatta valtio on onnistunut täyttämään eurooppalaiset normit ja monilla aloilla tarvittavat edellytykset, jotta se voisi menestyksekkäästi yhdentyä EU:n nykyisiin 27 jäsenvaltioon. Euroopan talousalueen ja Schengen-alueen jäsenyys ovat merkittävästi edistäneet tätä prosessia. Vaikka Islanti on onnistunut panemaan täytäntöön merkittävän osan yhteisön lainsäädäntöä, varsinaista liittymismenettelyä saattavat hankaloittaa esimerkiksi talous- tai kalastuspolitiikka. Tämä koskee puolta Islannin viennistä, josta tulee kymmenen prosenttia sen BKT:sta. Toistaiseksi ratkaisematon kiista Islannin, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä voidaan myös katsoa mahdolliseksi esteeksi Islannin jäsenyydelle. Osapuolet etsivät edelleen asianmukaista keinoa kompensoida Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisille näiden islantilaisten pankkien romahdettua menettämät säästöt. Se, että merkittävä osuus islantilaisista ei kannata EU-jäsenyyttä, voidaan myös katsoa jossain määrin kielteiseksi tekijäksi, huolimatta väestön huomattavasta tuesta liittymistä koskevissa keskusteluissa. Islannin hallituksen kannattaisi kenties käynnistää kansalaisille tiedottaminen siitä, mitä jäsenyys yhteisön toimielimissä merkitsisi valtiolle, sekä siitä koituvista hyödyistä väestön jokapäiväisessä elämässä.
Jolanta Emilia Hibner
Kuten tiedämme, Islanti aloitti liittymisneuvottelut heinäkuussa 2010. Islanti on ollut etuoikeutetussa asemassa alusta alkaen, koska se on Euroopan talousalueen jäsen. Islannin edistyminen tiellä kohti EU:n jäsenyyttä on ilmeistä. Liittymismahdollisuuteen suhtaudutaan myönteisesti, mutta edelleen on joitakin ristiriitaisia seikkoja, kuten EU:ssa kielletty valaanpyynti, Islannin halu suojella kalastus- ja maatalousmarkkinoitaan sekä Icesave-kiista. Tarvitaan lisää edistymistä pääasiassa kalastuksen, maatalouden ja maaseudun kehittämisen aloilla. On tärkeää päästä sopimukseen kalastuskiintiöistä. Meidän on korostettava tarvetta saattaa Islannin kalastuslainsäädäntö yhdenmukaiseksi EU:n sisämarkkinoiden periaatteiden kanssa. Emme saa unohtaa, että Islanti on valtio, jonka talous perustuu pitkälti kalastukseen. Tämän vuoksi Islannin liityttyä EU:hun se haluaa säilyttää tietynasteisen valvonnan kalastuksen hallintoon yksinomaisella talousalueellaan. Meidän on myös kiinnitettävä huomiota merkittäviin erimielisyyksiin valaanpyynnin osalta. Valaanpyynnin kielto on osa EU:n lainsäädäntöä, joka kaikkien uusien jäsenvaltioiden on hyväksyttävä. On pantava merkille myös hiljattaisten mielipidemittausten tulokset, jotka osoittivat, että yhteiskunnassa kannatetaan yhä enemmän liittymisneuvottelujen jatkamista ja että Euroopan parlamenttia kohtaan tunnettu luottamus on lisääntynyt.
Jarosław Leszek Wałęsa
Islannin mahdollisuuteen liittyä suhtaudutaan myönteisesti. On kuitenkin edelleen kiistanalaisia seikkoja, kuten Euroopan unionissa kielletty valaanpyynti ja Islannin halu suojella kalastusmarkkinoitaan. Minusta emme voi tehdä mitään myönnytyksiä valaanpyynnin osalta. Historiallisista seikoista huolimatta emme voi hyväksyä tilannetta, jossa EU:n jäsenyyttä hakeva valtio jatkaa näiden harvinaisten ja suojeltujen eläinten pyyntiä.
Normeja, jotka hyväksyttiin ja jotka tulivat voimaan Euroopan yhteisössä useiden vuosien työn jälkeen, ei voida vääntää sopimaan raakaan tosiasiaan perinteiden vuoksi. Toinen kiistanalainen seikka on makrillisaaliiden koko. Kuten tiedätte, huolimatta vetoomuksista vastuullisen kalastuksen periaatteiden noudattamiseksi, Reykjavikissa toimiva hallitus vahvisti yksipuolisesti vuonna 2010 suurimmaksi sallituksi saaliiksi lajin osalta paljon suuremman määrän, kuin tieteellisten neuvonantajien esittämät rajat. Islanti ei ole osoittanut tarvittavaa avoimuutta ja joustavuutta kompromissin aikaansaamiseksi tässä asiassa. Lisäksi Islanti on ilmoittanut ottavansa käyttöön 146 000 tonnin pyyntirajat vuodelle 2011. Tällainen lähestymistapa täyttää minut pelolla, kun ajattelen tulevaa yhteistyötä Islannin kanssa kalastusalalla. Me kaikki ymmärrämme, että tämä ristiriita vaarantaa liittymisneuvottelut Islannin kanssa. Katson kuitenkin, että meidän ei pidä kummassakaan tapauksessa tehdä mitään myönnytyksiä ja että meidän on vaadittava unionin kalastusalalla asettamien normien noudattamista.
