Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) ja viisumitietojärjestelmän (VIS) tilanne (keskustelu) 
Puhemies
(FR) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) ja viisumitietojärjestelmän (VIS) tilanteesta.
Jacques Barrot
Arvoisa puhemies, tarkoitukseni ei ole koetella parlamentin kärsivällisyyttä, mutta yhtä kaikki minun on selvennettävä eräitä asioita paikalla oleville Euroopan parlamentin jäsenille ja parlamentille.
Kun puolitoistavuotta sitten otin vastaan oikeudesta, vapaudesta ja turvallisuudesta vastaavan Euroopan komission jäsenen salkun, löysin työpöydältäni kaksi suuren luokan tietotekniikkahanketta, joiden tavoitteena on varustaa jäsenvaltiot nykyaikaisilla ja tehokkailla yhteistyövälineillä.
Nämä kaksi hanketta, SIS II ja VIS, ovat osa samaa sopimusta, joka allekirjoitettiin vuonna 2003 komission ja tietotekniikkayritysten yhteenliittymän välillä. Kumpikin näistä hankkeista on teknisesti monimutkainen. Meidän on liitettävä keskusjärjestelmään ja kansallisiin laitteistoihin erityisen vaativat laatuvaatimukset ja saatava ne toimimaan keskenään.
Olen aina pyrkinyt pitämään parlamentin ajan tasalla näistä tapahtumista. Helmikuussa ja kesäkuussa 2009 pidettyjen oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokousten jälkeen kirjoitin Gérard Deprez'lle, parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan puheenjohtajalle ilmoittaakseni hänelle, miten SIS II -järjestelmää koskeva työ etenee. Jäsen Coelho, lähetin teille kopion kyseisestä kirjeenvaihdosta, koska toimitte yleensä SIS-järjestelmiin liittyvissä asioissa esittelijänä ja seuraatte näitä asioita tarkasti.
Olen niin motivoitunut tästä avoimuuden ilmapiiristä, että minun on tänään jällen kerran annettava teille mahdollisimman paljon tietoa. On totta, että kuten useimpien suurten teollisuushankkeiden kohdalla tapahtuu, nyt on vaara, että sekä SIS II- että VIS-hankkeessa ollaan myöhässä aikataulusta ja budjetti ylittyy. On totta, että tilanne ei ole tyydyttävä SIS II-hankkeen eikä liioin VIS-hankkeen kohdalla.
Komission ja jäsenvaltioiden asiantuntijoiden työhön antamastaan panoksesta huolimatta SIS II-hankkeessa törmätään edelleen erilaisiin esteisiin. VIS-hankkeessa on edetty tärkeään vaiheeseen. Alkuperäiset laatuvaatimukset tekivät suunniteltujen testien suorittamisen vaikeaksi, mutta vaikuttaa siltä, että jäsenvaltioiden sopimuksilla näiden laatuvaatimusten tarkistamisen jälkeen testit pitäisi pystyä saattamaan päätökseen menestyksekkäästi seuraavalla kerralla.
Otan ensimmäiseksi esiin SIS II:n. Komissio tekee tiiviisti työtä puheenjohtajavaltion, jäsenvaltioiden ja toimeksisaajien kanssa, jotta voidaan panna täytäntöön 4. ja 5. kesäkuuta 2009 pidetyssä sisäasioiden neuvoston kokouksessa laadittujen päätelmien sisältämät suuntaviivat.
Ensinnäkin kaikki asianosaiset ovat aktiivisesti mukana teknisissä valmisteluissa ensimmäistä "välitavoitetestiä" varten, jolla pyritään varmistamaan, että nykyinen tekninen ratkaisu rakentuu vankalle pohjalle. Komissio piti tämän mielessään neuvotellessaan tarvittavista sopimusmuutoksista hankkeesta vastaavan yhteenliittymän kanssa. Ensimmäisestä välitavoitteesta aiheutuu 1 026 000 euron lisäkustannukset. Samanaikaisesti yksikkömme ovat vauhdittaneet hankkeen hallintaa ja valvontaa. Ne ovat ottaneet käyttöön sopimussakot, jotta toimeksisaajalle voitaisiin asettaa lisää paineita.
Perjantai-iltana kutsuin hankkeesta vastaavan yrityksen toimitusjohtajan tapaamiseen, jotta hän voisi ilmoittaa minulle henkilökohtaisesti niistä toimista, joita hän aikoo toteuttaa teknisten vaikeuksien ratkaisemiseksi.
Kuten kesäkuussa pidetyssä neuvoston kokouksessa vaadittiin, komissio aloitti ennalta varautumistarkoituksissa valmistelutyöt siltä varalta, että mahdollisesti otettaisiin käyttöön vaihtoehtoinen ohjelma, mikäli nykyinen tekninen ratkaisu epäonnistuisi.
Voidaksemme ottaa huomioon nämä tiedot ja uuden aikataulun, meidän on tietenkin saatava näiden tietojen perusteella aikaan lainsäädäntö. Tämän vuoksi komissio ehdotti 29. syyskuuta eräitä tarkistuksia SIS II -järjestelmään siirtymistä koskeviin välineisiin, ja parlamenttia kuullaan parhaillaan näistä tarkistuksista. Näin saamme mahdollisuuden tarkastella asiaa uudelleen yksityiskohtaisesti.
VIS-järjestelmästä puheen ollen huhtikuussa 2009 toimeksisaaja aloitti joukon keskusjärjestelmää koskevia testejä arvioidakseen hankkeen edistymistä. Toimeksisaaja ei ole vielä kyennyt täyttämään kaikkia testien päätökseen saattamisen edellyttämiä sopimusehtoja, vaikka määräaikaa pidennettiin.
Komissio on tietenkin soveltanut sopimussakkoja, joita määrätään rangaistuksena määräajan noudattamatta jättämisestä. Se on vaatinut toimeksisaajaa ottamaan käyttöön kaikki asianmukaiset korjaustoimet.
En usko, että kyse on suunnitteluongelmasta, vaikka tämä voikin osoittautua vääräksi arvioksi. Toisaalta vaikuttaa kuitenkin siltä, että STT-testaukset sujuvat hyvin. Testit on määrä saada päätökseen 11. marraskuuta. Tämän ohella jäsenvaltioiden on kuitenkin myös mukautettava omat kansalliset järjestelmänsä, jotta ne voivat käyttää VIS-järjestelmää. Ainakin kolme jäsenvaltiota on kohdannut suuria vaikeuksia, ja näistä kolmesta valtiosta johtuvien viivästysten merkitys on jopa suurempi kuin keskusjärjestelmästä johtuvat viivästykset.
Näin ollen teemme parhaillaan yksityiskohtaista analyysia jäsenvaltioiden kanssa, jotta voisimme laatia uuden aikataulun VIS:n käynnistämiseksi. Tätä varten meillä on kuitenkin oltava selkeä ajatus keskusjärjestelmästä tehtävän testisarjan tuloksista.
Perjantainen tapaamiseni saa minut uskomaan, että 11. marraskuuta voisi olla se päivä, jolloin tiedämme, ovatko käynnissä olevat testit tuloksekkaita. Joka tapauksessa sekä kansallisten järjestelmien että keskusjärjestelmän on oltava täysin toimintakunnossa, ennen kuin järjestelmä voidaan käynnistää. Ilmoitan tietenkin parlamentille uudesta aikataulusta heti, kun voimme laatia sen.
Päätän puheenvuoroni tähän. Pyydän anteeksi melko pitkää puhettani, mutta halusin todella antaa yksityiskohtaisen kuvauksen SIS II:n ja VIS:n etenemisestä. Asiaan liittyy todellista huolta, jota ei ole syytä peittää. Kumpaakin hanketta koskevat tekniset, budjetti- ja poliittiset riskiprofiilit ovat peruste sille, että meidän kaikkien on osallistuttava hankkeeseen oman vastuualueen mukaan. Hanketta varten on varattu merkittävät määrärahat. Komission SIS II -hanketta varten varaamien kokonaismäärärahojen määrä on hieman yli 80 miljoonaa euroa, josta on maksettu tähän mennessä vain hieman yli puolet, eli 44,5 miljoonaa euroa. Kokonaissumma, jonka komissio on jo varannut VIS-hanketta varten, on 74,5 miljoonan euron luokkaa. Määrärahojen käyttöönotosta on todettava, että tähän mennessä on käytetty todellisuudessa noin 43,3, miljoonaa euroa. Nämä luvut vastaavat laajuudeltaan samanlaisia hankkeita, joita on kehitetty Euroopassa ja muualla maailmassa.
Arvoisa puhemies, haluan nyt sanoa teille, että aion ehdottomasti ilmoittaa parlamentille kaikista käänteistä, jotka voivat vaikuttaa budjettiin tai jopa näiden järjestelmien käyttöönottopäivämäärään.
Mikäli kuitenkin onnistumme ottamaan VIS:n ja SIS II:n käyttöön, olemme luoneet Eurooppaa varten maailman tehokkaimman järjestelmän. Sen vuoksi meidän on käsiteltävä esteitä rauhallisesti, selkeästi ja käytännöllisesti, ja tässä mielessä otan itselleni vapauden pyytää parlamentin apua, niin usein kuin sitä tarvitsenkin, jotta jälleen kerran pystyisimme seuraamaan näitä kahta asiaa hyvin tiiviisti sekä varmistamaan niiden onnistuneen ratkaisin.
Simon Busuttil
Haluan aloittaa puheenvuoroni kiittämällä Euroopan komission varapuheenjohtajaa hänen meille antamastaan selvityksestä, ja vastavuoroisesti haluan itse selventää, miksi pyysimme tätä keskustelua.
Halusimme keskustella, koska Schengen-alue on meille hyvin tärkeä kansalaistemme vapaan liikkuvuuden kannalta. Tarkoituksemme oli, että Schengen-alue tarjoaa täydellisen vapauden kansalaisillemme, mutta emme siitä huolimatta halua suoda tätä etuoikeutta rikollisille. Tämän vuoksi loimme Schengenin tietojärjestelmän, jota oli tarkoitus päivittää uuden sukupolven järjestelmäksi eli SIS II -järjestelmäksi. Sen avulla voisimme lisätä kansalaistemme vapautta samalla, kun estämme rikollisia saamasta jonkinlaista liikkumavaraa. Olemme näin ollen huolestuneita, koska tämä uuden sukupolven järjestelmä SIS II on pahasti myöhässä, eikä vieläkään näytä siltä, että se olisi likimain valmis. Tämän vuoksi esitämme teille nyt nämä kysymykset, jotka koskevat tätä viivästystä ja sitä, olisiko mahdollista taata jokin päivämäärä, johon mennessä järjestelmä on valmis ja toimintakunnossa. Haluan kuitenkin tehdä täysin selväksi, että lopullinen tavoitteemme on tehdä työtä yhdessä Euroopan komission kanssa varmistaaksemme, että Schengen-alue on täysin toiminnassa ja että se toimii kansalaistemme parhaiden etujen mukaisesti tarjoamatta vapauksia niille, joilla on vääränlaiset aikeet.
Claude Moraes
S&D-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää komission jäsentä siitä, että hän tuli tänne tänään esittämään meille uusimmat tiedot näistä asioista ja joistakin yksityiskohdista. Arvostamme tapaa, jolla hän esitti asiat.
Jäsen Busuttilin tavoin haluan antaa selvennyksen, joka on yhteinen selvennys, ja se koskee eräitä vakavia huolia, jotka liittyvät suuriin viivästyksiin siirtymisessä SIS-järjestelmästä SIS II -järjestelmään sekä VIS-järjestelmän kehittämiseen. Uskon teidän ymmärtävän, miksi jätimme yhteisen päätöslauselman, koska asiaan liittyy todellista huolta. Jäsen Coelho ja muut ovat tuoneet tätä huolta esiin jo jonkin aikaa, ja on syytä panna merkille, että vaikka nämä huomattavat viivästykset ovat tietenkin jo itsessään huolestuttava asia, parlamentista keskeiset asiat ovat, kuten tiedätte, avoimuus ja vastuullisuus. Tämä pätee erityisesti silloin, kun käsittelemme arkaluonteisia tietoja ja arkaluonteisia tietoja tällä alalla. Toisena lainsäätäjänä ja EU:n ainoana suoraan valittuna toimielimenä parlamentti on pidettävä ajan tasalla näiden järjestelmien tilanteesta, kuten se on jo monesti aikaisemmin vaatinut.
Emme halua, että päätöslauselmasta tulee se vaikutelma, että esitämme kohtuuttomia vaatimuksia. Haluamme olla järkeviä, ja haluamme vastata tavalla, jolla te olette antanut meille tänään tietoa. Haluamme yksinkertaisesti saada tietoa nykyisestä tilanteesta, selvennyksiä viivästymisen syistä, ja haluamme meille vakuutettavan, että nämä ongelmat ratkaistaan. On keskeistä, että tämänkaltaista tärkeää hanketta, jolla on vaikutus suureen ihmismäärään - sekä EU:n kansalaisiin että muihin kuin EU-kansalaisiin - kehitetään avoimesti.
Näiden avoimuus- ja luotettavuuskysymysten ohella on kuitenkin tärkeää korostaa eräitä laajempia johtopäätöksiä. Edessämme olevat tekniset ongelmat ja näiden laajamittaisten tietokantojen kehittäminen eivät herätä suurta luottamusta. Monilla jäsenvaltioilla, myös kotimaallani, on suuria vaikeuksia kehittää omaa suurta tietokantaansa eli henkilötietoja sisältävää tietokantaa ja niin edelleen. Kansalaisten luottamus näihin järjestelmiin on ehdottoman tärkeää.
Sen vuoksi meidän on epäilemättä tarkasteltava asioita yhdessä yli puoluerajojen nähdäksemme, miten nämä ongelmat syntyvät ja miten ne voidaan tulevaisuudessa ehkäistä pikemmin suunnitteluvaiheessa kuin kehittämisvaiheessa. Virheistä on otettava opiksi. Meidän on voitava luottaa näihin järjestelmiin, ja ennen kaikkea meidän on suoritettava kokonaisvaltaista ja tehokasta valvontaa. Loppujen lopuksi nämä järjestelmät toimivat ainoastaan teknisen yhteistyön kautta mutta myös sen myötä, että kansalaiset luottavat tähän järjestelmään ja että parlamentti kykenee käymään näitä asioita läpi avoimesti ja saavuttamaan lopulta joitakin tuloksia.
Sarah Ludford
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, minulla ei ole koskaan ollut näin paljon puheaikaa yhtenä iltana kaikkien niiden 10 vuoden aikana, jotka olen ollut Euroopan parlamentissa. Kaikkiaan kymmenen minuuttia on epätavallista luksusta, enkä ole varma, kykenenkö käyttämään kaiken tuon ajan.
Minäkin olen kiitollinen varapuheenjohtaja Barrot'lle siitä, että hän saapui paikalle kertomaan näistä ongelmista, vaikka olen sitä mieltä, että meidän ei olisi tarvinnut pyytää tätä tilannekatsausta. Kuka tahansa, jolla on vähäisintäkään tuntemusta suurten tietotekniikkalaitteistojen asennuksesta julkisella alalla omassa jäsenvaltiossaan, tietää, että kaikkia tällaisia teknisiä ja rahoitusongelmia tulee usein vastaan. Valitettavasti tilanne on se, että kun kaksi tällaista näkyvää ja mittavaa järjestelmää - Schengenin tietojärjestelmä (SIS) II ja viisumitietojärjestelmä (VIS) - vahingoittuu, tämä vaikuttaa unionin sisäisen turvallisuuden uskottavuuden lisäksi - palaan tähän asiaan myöhemmin - myös EU:n viisumipolitiikkaan.
VIS-hanketta koskevan mietinnön esittelijänä voin kertoa, että meillä oli painetta saada tämä lainsäädäntö ajoissa valmiiksi, koska halusimme sitkeästi saada VIS-järjestelmän käyttövalmiiksi - kuten sen tähän mennessä pitäisi olla - joten pienikin luisuminen ohjelmasta on melkoinen pettymys.
Haluan kysyä komission jäsen Barrot'lta, mitä johtopäätöksiä viisuminhakijoiden kohdalla on luvassa? Onko meillä pian suuri joukko hämmentyneitä ihmisiä, koska VIS-järjestelmän on määrä koskea 20 miljoonaa viisumihakemusta vuodessa, ja viivästyksillä on oletettavasti lumipallovaikutus? Entä mitä sanotte sovituista ulkoistamisjärjestelyistä? Mainitsitte, että sopimussakkoja on määrätty viisumitietojärjestelmässä ilmenneiden viivästysten vuoksi. Voitteko kertoa meille, minkälaisia nämä sakot ovat? Mikä on arvioitujen lisäkulujen määrä? Arvoisa komission varapuheenjohtaja Barrot, voisitteko vielä kertoa meille, luotatteko yleisesti ottaen tarjouksensaajaan vai onko mahdollista, että sopimus perutaan?
Tämä vaikuttaa oletettavasti myös SIS- ja VIS-järjestelmien yhteisen hallintaviraston perustamiseen ja mahdollisesti myös muihin tietokantoihin tulevaisuudessa. Ehkä joitakin tiedonkeruuseen ja laajamittaisiin valvontajärjestelmiin liittyvistä tavoitteista on käytävä läpi uudelleen, mikä ei olisi yksityisyyden kannalta huono asia, jos vastaamme tulee kaikkia näitä teknisiä ja rakenteellisia ongelmia.
Viimeiseksi haluan kysyä komission jäseneltä seuraavaa: tämänhetkisen arvion mukaan SIS II on toiminnassa vuoden 2011 viimeisenä vuosineljänneksenä. Voimme varmaankin odottaa uusia luisumisia aikataulusta. Kesällä 2012 Lontoossa järjestetään olympialaiset. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei käyttänyt tilaisuutta hyväkseen ja ottanut käyttöön SIS I -järjestelmää syistä, jotka se itse tietää parhaiten. Sillä oli itse asiassa monta vuotta tilaisuus liittyä SIS I -järjestelmään, mutta se totesi, että on parempi odottaa SIS II -järjestelmää.
Minulle antamissaan vastauksissa hallitus on todennut, että se ei ole huolissaan mistään turvallisuuteen kohdistuvista seuraamuksista. Yhdistyneen kuningaskunnan lisäksi myös koko Euroopan turvallisuus voi kuitenkin olla vaarassa, jos Yhdistynyt kuningaskunta ei liity konkreettisesti Schengenin tietojärjestelmään liittyviin toimiin - mikä sillä on mahdollisuus tehdä - hyvissä ajoin ennen Lontoossa järjestettäviä olympialaisia vuonna 2012.
Arvoisa komission jäsen Barrot, voitteko kertoa meille, mitä seuraamuksia voisi mielestänne aiheutua olympialaisten turvallisuudelle, erityisesti, kun ne järjestetään Lontoossa, eli omassa vaalipiirissäni, mistä olen hyvin huolissani? Mielestäni voimme kaikki olla hyvin huolestuneita olympialaisten turvallisuudesta. Nämä ovat ne muutamat kysymykset, jotka halusin teille esittää. Kiitos, että saavuitte paikalle.
Tatjana Ždanoka
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, minäkin haluan ryhmäni puolesta kiittää komission jäsen Barrot'ta hänen antamistaan selvityksistä. Pahoittelemme tietenkin myös SIS II- ja VIS-hankkeiden tämänhetkistä tilannetta.
Haluan lisäksi ottaa esiin eräitä huolenaiheita, koska kuten tiedätte, ryhmällämme on erityinen kanta biometristen tietojen käytöstä, erityisesti VIS- ja SIS II -järjestelmissä.
Haluan käyttää tilaisuutta hyväkseni ja korostaa kantaamme. Sarah Ludfordin tavoin minäkin olen hyvin kiitollinen ylimääräisestä ajasta, jonka voin käyttää puheenvuoron pitämiseen tänä iltana. Aika saattaa itselleni hieman liikaa, vaikka minulle myönnetty aika on kuusi minuuttia, eikä kymmenen.
Pahoittelemme myös sitä, että yhä useammilla viranomaisilla on pääsy näihin järjestelmiin. Olemme nyt huolestuneita siitä, että SIS-järjestelmä muuttuu teknisestä välineestä yleiseksi valvonta- ja seurantajärjestelmäksi.
Sen vuoksi muistutamme komissiota siitä, että johdonmukainen oikeudellinen kehys tiukkoihin vaatimuksiin perustuvaa tietosuojaa varten sekä vähimmäistason takeita koskevan oikeudellisen välineen omaksuminen prosessioikeudessa ovat ehdoton edellytys näiden uusien järjestelmien täydelliselle täytäntöönpanolle.
Tuomitsemme myös neuvoston yhteistyön puutteen ja erityisesti sen kieltäytymisen käyttää yhteispäätösmenettelyä täytäntöönpanotoimissa. Toivomme, että tulevaisuudessa Euroopan parlamentti saa säännöllisesti luotettavaa tietoa testeistä, kustannuksista ja niin edelleen.
En halua toistaa edellisen puhujan kysymystä, mutta mekin haluamme tietoa komission varapuheenjohtaja Barrot'lta sopimuksesta ja siihen sisältyvistä velvoitteista. Haluamme lisäksi kuulla, mitä tapahtuu, jos testi ei ole tyydyttävä, ja mitkä ovat mahdolliset kustannukset.
Tämä asia olisi kenties myös hyväksyttävä. Voimme välttää monet kysymykset, jos parlamentille annetaan mahdollisuus osallistua aktiivisesti koko prosessiin alusta alkaen. Sen vuoksi toivon tämän tapauksen osoittavan myös, että nyt on todella korkea aika tehdä yhteistyötä.
Timothy Kirkhope
Arvoisa puhemies, ECR-ryhmää edustavana yhteisen päätöslauselman allekirjoittajana olen hyvin iloinen siitä, että käymme nyt tätä keskustelua. On ratkaisevan tärkeää, että Euroopan parlamentti vaatii komissiota tilille, kun keskustelemme asioista, jotka liittyvät eurooppalaisten veronmaksajien rahoista otettavien suurten summien käyttöön. On oikein, että kansalaisilla on erityinen kiinnostus tällaiseen arkaluonteiseen alaan, joka liittyy tietosuojaan ja tiedonvaihtoon. Hankkeessa on ilmennyt lukuisia ongelmia ja viivästyksiä, mikä tarkoittaa sitä, että uusi järjestelmä ei ole vielä alkanut toimia. Hankkeen toteuttamiskelpoisuudesta onkin nyt herännyt uusia epäilyjä.
Haluan kysyä komissiolta, miksi näitä viivästyksiä ja budjetin ylityksiä on ilmennyt? Mihin toimiin näiden puutteiden korjaamiseksi on ryhdytty? Vaadimme täydellistä avoimuutta täytäntöönpanoprosessissa sekä rahoitusnäkökohdissa, joihin olen viitannut. Kuten päätöslauselmassamme todetaan, Yhdistynyt kuningaskunta - joka ei tietenkään ole tällä hetkellä Schengen-järjestelmän täysi jäsen - yhdessä eräiden muiden jäsenvaltioiden kanssa ei halua olla osa tätä järjestelmää, ennen kuin ratkaisu on saatu aikaan.
Haluan myös kysyä, mihin toimiin on ryhdytty tilauksensaajia vastaan joidenkin vahinkojen varalta. Haluamme komission ja neuvoston vastaavan näihin kysymyksiin ja pyydämme niitä antamaan selityksen siitä, millä perusteella on edelleen olemassa luottamus nykyistä tilauksensaajaa ja sen kykyä kohtaan viedä tätä järjestelmää onnistuneesti eteenpäin. Haluammekin kysyä, onko tällä hankkeella tulevaisuutta tai pitäisikö meidän harkita uudelleen koko aloitetta? Kuten komission jäsen Barrot totesi, jotkut valtiot ovat myöhässä, mutta ilman luottamusta niitä tuskin voi moittia. Euroopan parlamentille on jatkuvasti annettava tietoa näiden järjestelmien käytön tilasta. Odotan kovasti saada lukea komission vastauksen kysymyksiin, joita kollegani ja minä olemme esittäneet.
Cornelia Ernst
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, haluan ensimmäiseksi todeta, että emme yhdy Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) huoliin. Asia on täysin yksinkertainen: mielestämme uusia edistysaskeleita kohti SIS II -järjestelmää ei tarvita, ja vaatimus on poliittisesti väärin. Olemme tätä mieltä kolmesta syystä. Ensimmäinen on se, että järjestelmä sekoittaa salaisen palvelun ja poliisitiedot ja saa aikaan sellaisen tietojärjestelmän, joka ei enää takaa valvonnan mahdollisuutta ja jossa henkilötiedot eivät itse asiassa ole suojassa.
Toinen syy ovat biometriset tiedot, jotka on tässä kytketty laajamittaiseen kokeiluun, ja kolmas syy on tietenkin se, että järjestelmää käytetään niin kutsuttua laitonta maahanmuuttoa vastaan. Tässä on siis ehdotuksemme. Kuten kaikki tiedämme, meillä on käytössämme SIS I. Pidämme sitä kelvollisena tämän uuden "yhtenä kaikille" -järjestelmän kehittämiselle. Tämä on käytännöllinen lähestymistapa, vaikka meitä arvostellaankin sen vuoksi voimakkaasti. Katsomme kuitenkin, että nyt tavoiteltavalla lähestymistavalla emme voi saada enempää aikaan. Sanon tämän nyt yksinkertaisesti. SIS II on todellisuudessa epäonnistunut hanke, ja on täysin merkityksetöntä raahata sitä eteenpäin, niin sanoakseni. Tärkeää on, että raha, jota käytetään vääriin tarkoituksiin, pitäisi säästää, mikä tarkoittaa sitä, että meillä olisi vähemmän ongelmia koko asian kanssa ja voisimme lopettaa murehtimisen SIS II -järjestelmän viivästymisestä. Olen tätä mieltä myös Saksassa lähellä Puolaa ja Tšekin tasavaltaa sijaitsevan Saksin alueen näkökulmasta. Tiedän varsin hyvin, että olisi paljon järkevämpää tehdä jotakin vakauttamisen hyväksi poliisialalla kuin ottaa käyttöön jotakin tällaista.
Carlos Coelho
(PT) Hyvät kuulijat, haluan aloittaa puheenvuoroni kiittämällä komission varapuheenjohtaja Barrot'ta hänen julkilausumastaan, vaikka hän epäoikeudenmukaisessa asemassa, koska olisi hyvä kuulla myös neuvoston kanta. On epäilemättä helpompaa harjoittaa parlamentaarista valvontaa komissiota kuin neuvostoa kohtaan.
Joulukuussa 2001 komissiolle annettiin toimeksianto esitellä toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II), jonka oli määrä alkaa toimia maaliskuussa 2007. Hankkeessa on ilmennyt monia ongelmia ja viivästyksiä. Uusi järjestelmä ei toimi edelleenkään. Jotkut ennustavat, että se ei toimi ennen vuotta 2012, kun taas jotkut kyseenalaistavat jopa hankkeen toteuttamiskelpoisuuden. SIS:ssä ilmenneiden viivästysten lisäksi niitä on myös viisumitietojärjestelmässä (VIS), kun molempia hankkeita on kehittänyt sama yritys.
Minun on todettava, että meillä on edelleen luottamus varapuheenjohtaja Barrot'ta kohtaan. Poliittisen uransa aikana hän on aina osoittanut olevansa pätevä, vakavasti otettava ja todella Eurooppa-mielinen. Tiedämme, että hän ei pannut SIS-hanketta alkuun, vaan hän peri sen myöntyessään vaihtamaan salkkuaan puheenjohtaja Barroson pyynnöstä. Euroopan komission yksiköitä ja keskusjärjestelmän kehittämissopimuksen saanutta yritystä olisi kuitenkin ilman muuta vaadittava tilille.
Parlamentti on budjettivallan käyttäjä, ja meillä on oikeus ja velvollisuus saada Euroopan komissiolta selitys asiaan. Miksi tarvitsemme SIS II -järjestelmää? Tarvitsemme ulkorajojemme parempaa valvontaa, tarvitsemme enemmän turvallisuutta, tarvitsemme biometrisiä tietoja, ja hälytykset on voitava liittää toisiinsa. Yleiset tekniset testit, niin kutsutut välitavoitetestit on suunniteltu tehtäväksi niin, että ensimmäinen tehdään 22. joulukuuta ja toinen kesällä 2010. Ensimmäisen testin tavoitteena on tarkistaa, että SIS II toimii sujuvasti, luotettavasti ja tehokkaasti toiminnallisten olosuhteiden mukaan 72 tunnin ajan. Lisäksi tarkistetaan, että keskeiset ominaisuudet ja tietojen yhtenäisyys toteutuvat ilman minkäänlaisia ongelmia tai keskeytyksiä.
Tämä herättää joitakin kysymyksiä. Ensimmäinen kysymys on, onko olemassa joitakin riskejä, jotka saattavat vaarantaa testin toteuttamisen tämän vuoden joulukuussa? Toiseksi kysytään, onko pohdittu mahdollisuutta laskea vaatimustasoa riskin pienentämiseksi tai jopa rajoittaa testiin osallistuvien valtioiden määrää? Kolmas kysymys kuuluu, voiko näitä uusia testejä pitää osana yrityksen kanssa tehtyä vuosisopimusta vai pidetäänkö niitä lisävaatimuksina, jotka aiheuttavat lisäkustannuksia? Neljänneksi kysytään, onko ongelmien ja teknisten virheiden havaitseminen johtanut siihen, että sopimukseen on lisätty lisäpalveluja? Miten paljon rahaa näiden perusteella on maksettu? Viides kysymys on, mikä oli toimeksisaajalle määrättyjen sakkojen kokonaissumma - kuten varapuheenjohtaja Barrot mainitsi - niistä viivästyksistä ja teknisistä virheistä, jotka aiheuttivat edellisten testien epäonnistumisen? Kuudentena asiana kysytään, katsooko komissio, että jos päätetään toteuttaa vaihtoehtoinen ratkaisu, tarkoittaako tämä sopimuksen päättymistä Sterian kanssa? Mikäli asia on näin, mitä seurauksia tällä olisi VIS-hankkeeseen?
Arvoisa puhemies, vielä yksi kysymys. Pitääkö paikkansa, että Bulgaria ja Romania eivät enää odota SIS II:n toteutumista ja että niiden liittymistä SIS I -järjestelmään on jo alettu suunnitella?
Ernst Strasser
(DE) Kiitos, arvoisa puhemies. Pyrin pitämään puheajastani kiinni. Suhtaudumme periaatteessa myönteisesti SIS II -hankkeeseen ja sen toimintatarkoitukseen. Toimiessani sisäasiain ministerinä vuosituhannen alussa lobbasin intensiivisesti tämän järjestelmän puolesta. Siihen aikaan meille luvattiin, että järjestelmä otettaisiin käyttöön vuonna 2007, ja yhtenä syynä oli se, että tarvitsimme sitä pikaisesti uusia jäsenvaltioita varten, jotta ne voisivat osallistua tähän turvallisuusrakenteeseen.
Uudet jäsenvaltiot ovat nyt liittyneet unioniin, mutta SIS II ei vieläkään ole valmis. Viivästystä on heltymättä analysoitava ja tutkittava. Tästä on tultava myös selkeitä seurauksia. Meidän olisi otettava opiksi aikaisemmista kokemuksista tulevaisuutta varten.
Meidän on myönnettävä, että komissio on tehnyt kaikkensa edistääkseen SIS II -hanketta, ja lisäksi se on joutunut sietämään kaikkea muuta kuin täydellisiä testituloksia. Meidän ei pidä kuitenkaan unohtaa, että ei ole mitään järkeä tehdä asiassa liian suurta kompromissia, koska se koituisi järjestelmän vakauden ja uskottavuuden vahingoksi. Sen vuoksi meidän olisi ehkäistävä kaikenlaiset jäsenvaltioille koituvat taloudelliset lisärasitteet, joita saattaisi syntyä analyyseistä tai testeistä ja vielä uusista viivästyksistä järjestelmän käyttöönotossa. Asiassa on saavutettava sataprosenttinen avoimuus sekä selkeät ohjeet niille, jotka panevat hanketta täytäntöön komission puolesta. Tämän on tarkoitettava myös sitä, että tarpeen tullen otetaan käyttöön taloudelliset seuraamukset näitä projektijohtajia kohtaan.
Edit Bauer
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, vuonna 2006, kun uudet jäsenvaltiot odottivat liittymistä Schengen-alueeseen, edellytimme ja meiltä edellytettiin yhtenä ehtona, että SIS II on oltava toiminnassa. Sillä välin kävi ilmi, että järjestelmä ei voisi toimia ollenkaan. Kun kuulimme, että lattia ei ollut riittävän vahva kannatellakseen teknisten laitteiden painoa, ja epäilemättä jos puheenjohtajavaltio Portugali ei olisi keksinyt ratkaisua ottaa käyttöön "SIS, yksi kaikkia varten" -järjestelmää, kahdeksan uutta jäsenvaltiota joutuisivat vielä nytkin odottamaan liittymistä Schengen-alueeseen.
Samaan aikaan meidän olisi muistettava, että uudet sopimukset oli allekirjoitettava, uudet rahoituspaketit oli löydettävä SIS II -järjestelmän kehittämiseksi ja samalla SIS I+ -järjestelmän toimintaa oli edelleen rahoitettava. Näin ollen rahoitamme käytännössä kahta järjestelmää, mistä koituu eurooppalaisten veronmaksajien maksettavaksi suuria summia. Puhumme tietenkin suurista investoinneista, kun on kyse Euroopan kansalaisten turvallisuuden turvaamisesta. Toisin kuin vasemmistoa edustava kollegani, olen sitä mieltä, että järjestelmä voi tarjota valtavan muutoksen laadullisesti Euroopan turvallisuuden hyväksi.
Olen myös utelias kuulemaan viivästyksestä, kun otetaan huomioon, että vuonna 2001 järjestelmän kehittämisen suunniteltiin kestävän viisi vuotta, vuodesta 2002 vuoteen 2007. Nyt puhumme siitä, että sitä joudutaan kenties kehittämään yli 10 vuotta. Arvoisa komission jäsen, ei ole mahdollista, että tekniseen järjestelmään liittyvä epävarmuus on sillä tasolla, että järjestelmän kehittämisaika kaksinkertaistuu. Olemme varsin tietoisia siitä, että tekniset virheriiviöt voivat panna kapuloita rattaisiin ja että julkiset investoinnit ovat olleet myöhässä, mutta meidän on viime kädessä kysyttävä seuraavaa: mikä on tämän taustalla oleva syy? Viivyttelevätkö jotkut maat, jotkut jäsenvaltiot tarkoituksellisesti SIS II -järjestelmän kehittämistä? Päätän puheenvuoroni yksinkertaisesti kysymällä, mitä takeita on siitä, että sama ei toistu VIS-järjestelmän kohdalla?
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Arvoisa puhemies, kun otamme huomioon SIS II -järjestelmän loppuunsaattamisessa ilmenneet viivästykset ja ongelmat sekä ennusteet, joiden mukaan se ei ole täysin toimintakunnossa vuoden 2011 loppuun mennessä ja joidenkin mielestä ei edes vuoteen 2015 mennessä, SIS II -järjestelmää koskevia testejä on päätetty suorittaa tämän vuoden loppuun mennessä sen toimivuuden arvioimiseksi. Jos SIS II osoittautuu puutteelliseksi, on sanottu, että vaihtoehtoinen suunnitelma otetaan käyttöön ja että se perustuu SIS I -järjestelmään tehtyihin parannuksiin.
Asia herättää näin ollen useita kysymyksiä. Onko Euroopan komissio valmis panemaan täytäntöön vaihtoehtoisen suunnitelman? Mitä tehdään niille jäsenvaltioiden tekemille investoinneille, jotka ovat aiheuttaneet uuden järjestelmän toiminnan edellyttämien laitteiden hankintaan liittyviä kustannuksia? Hyödynnetäänkö näitä laitteita vaihtoehtoisessa suunnitelmassa? Lopuksi kysyn, miten komissio aikoo periä sopimussakot hankkeesta vastuussa olevilta tahoilta?
Jacques Barrot
Arvoisa puhemies, en pysty vastaamaan kaikkiin minulle esitettyihin kysymyksiin, koska olemme nyt vaikeassa tilanteessa. VIS-järjestelmästä totean, että juuri testit vaikuttavat keskusjärjestelmään ja ne on suoritettava 11. marraskuuta mennessä. SIS II on puolestaan välitavoite, toisin sanoen sitä koskevat kriteerit on täytettävä vuoden loppuun mennessä.
Ensinnäkin totean, että olen hyvin kiitollinen kaikille puhujille. Haluan, että Euroopan parlamentilla on täydellinen pääsy kaikkiin tietoihin. Muistutan teitä siitä, että jäsenvaltiot laativat nämä kaksi järjestelmää juuri siksi, että ne voisivat nauttia vapaasta liikkuvuudesta turvallisissa oloissa, kuten jäsen Busuttil ja erityisesti jäsen Moraes korostivat.
Pyrin ensin vastaamaan kysymyksiin VIS-järjestelmästä ja erityisesti jäsen Ludfordin esittämiin kysymyksiin, koska hän on esittelijänä erityisen kiinnostunut tästä ongelmasta. Pystymme toteamaan sen, että VIS-järjestelmää koskevat testit suoritetaan 11. marraskuuta mennessä ja että nämä testit kertovat meille, olisiko meidän syytä muuttaa suuntaa. Tähän mennessä on voitu ajatella, että VIS-järjestelmän rakenne on vankka ja että siihen sisältyy muutamia virheitä, jotka ovat kuitenkin sellaisia, jotka voidaan korjata. Tästä huolimatta juuri testit osoittavat meille, onko meidän purettava sopimus toimeksisaajan kanssa. On liian varhaista sanoa siitä mitään, mutta aikataulu tarkistetaan sen mukaisesti sillä hetkellä.
Haluan korostaa, että vuonna 2005 neuvosto päätti, että VIS on otettava jäsenvaltioissa käyttöön johdonmukaisesti ja koordinoidusti. Sen vuoksi VIS-asetuksessa säädetään, että järjestelmä alkaa toimia ensimmäisellä alueella komission ilmoittamana päivänä, kunhan kaikki jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet sille tehneensä kaikki tekniset ja oikeudelliset tarkistukset, jotka ovat välttämättömät VIS-järjestelmän käyttämiseksi kyseisellä alueella.
Tämä tarkoittaa sitä, että VIS alkaa toimia ensimmäisellä alueella - Pohjois-Afrikassa, johon kuuluviin maihin liittyy kaikkein suurimmat laittoman maahanmuuton ja turvallisuuden riskit - samana päivänä kaikkien jäsenvaltioiden kohdalla. Tämän johdosta totean, että on kaikkien jäsenvaltioiden kannalta todella tärkeää, että ne kykenevät saamaan VIS-järjestelmän toimintaan ja hallitsemaan sitä. Olisi näet erittäin vahingollista, mikäli keskusjärjestelmä osoittautuisi toimivan normaalisti, mutta samalla meidät pakotettaisiin pidentämään määräaikaa entisestään näiden muutamissa jäsenvaltioissa ilmenneiden viivästysten vuoksi. Näin ollen olen melko hellittämätön tässä asiassa.
Panin merkille, että jäsen Ludford esitti erityisen viittauksen olympialaisiin liittyvästä ongelmasta. Toivon vilpittömästi, että olemme edistyneet hankkeessa siihen mennessä. On kuitenkin totta, että Yhdistynyttä kuningaskuntaa varten on laadittu lauseke, että se voi liittyä SIS I -järjestelmään ennen olympialaisia, mikäli tämä osoittautuu tarpeelliseksi.
Haluaisin sanoa, että viisuminhakijoiden vuoksi toivomme vilpittömästi, ettemme poikkea liian paljon asetetusta määräajasta. Asia on meille hyvin tärkeä, ja vakava vaara siitä, että ihmiset "ostavat" viisumeja konsulaateissa, saattaa lisääntyä, jos VIS-hanke viivästyy liian paljon.
Jäsen Ždanoka puhui minulle biometrisistä tiedoista ja järjestelmään pääsyyn liittyvistä tarkastuksista. Saamme varmasti tilaisuuden keskustella tästä asiasta uudelleen, mutta näihin tarkastuksiin on sovellettava erilaisia selkeitä sääntöjä. Panin merkille, että jäsen Ernst vastustaa järjestelmää, mutta haluan muistuttaa myös siitä, mitä jäsen Kirkhope totesi minulle. Siirryn nyt jäsen Coelhon puheenvuoroon. Jäsen Coelho on hyvin perillä SIS II -järjestelmästä, ja pyrin vastaamaan joihinkin hänen kysymyksistään ja pidän samalla avoinna mahdollisuuden kirjoittaa hänelle, jotta voisin antaa hänelle vastauksen hänen seitsemään kysymykseensä.
Voin todeta, että komissio aloitti sopimusneuvottelut toimeksisaajan kanssa ja että näissä neuvotteluissa keskityttiin kahteen kysymykseen: lisäpalvelujen tilaamiseen ja ensimmäisen välitavoitteen testaamisessa tarvittaviin laitteisiin sekä perussopimukseen tehtävään tarkistukseen, joka mahdollistaa sen, että SIS II:n välitavoitteet virallistetaan sopimuksella. Saimme aikaan yleissopimuksen heinäkuun lopussa. Saimme siis aikaan yleissopimuksen heinäkuun lopussa, ja on totta, että toimeksisaaja korosti, että joidenkin laatuvaatimusten vuoksi ensimmäisen välitavoitteen saavuttaminen oli hyvin työlästä. Siitä huolimatta allekirjoitimme toimeksisaajan kansa sopimuksen, jossa vahvistetaan, että välitavoite on saavutettava.
Analysointi- ja korjausajanjakso kuitenkin osoitti, että SIS II rakennettiin vankalle, vaikkakin joskus liian monimutkaiselle, perustalle ja että vaikka joitakin lisätoimia oli tehtävä, järjestelmä oli korjattavissa.
Tämän perusteellisen analyysin ansiosta saatoimme tunnistaa useita tapoja parantaa järjestelmää. Jäsen Coelho, on kuitenkin totta - ja osoitan tämän myös koko parlamentille - että edessämme on hyvin kunnianhimoinen tämän alan hanke, eikä ole kovin helppo ymmärtää tarkoin, mitä tässä tapahtuu.
Voin kuitenkin todeta, että olemme asettaneet sopimussakot Hewlett-Packardin ja Sterian yhteenliittymälle rangaistaksemme sitä ja sen vuoksi, että se ei ole kyennyt saattamaan järjestelmää sopimuksen edellyttämälle tasolle järjestelmien toiminnallisia testejä koskevan sopimuskauden loppuun mennessä. Toisaalta näin on tehty myös siksi, että ainakin toistaiseksi VIS:n sisäisissä testeissä on ilmennyt viivästyksiä.
Kumpaakin näistä hankkeista ohjataan samalla sopimuksella, joten sakot vähennetään vastaavasti sekä SIS II- että VIS-hanketta koskevista laskuista. Sakkojen määrä on noin 3,5 miljoonaa euroa, ja sakkomittari tikittää koko ajan VIS:n kohdalla, kun taas SIS II:n kohdalla se on sammutettu sen jälkeen, kun analysointi- ja korjaustoimet aloitettiin tammikuussa. Mikäli käy niin, että nämä hankkeet lopetetaan, toimeksisaajan on tietenkin vastattava vastaavista kuluista.
Arvoisa puhemies, tilanteen ollessa tämä ja kun otetaan huomioon se, mitä olen todennut sekä VIS-hankkeesta ja testeistä, jotka toteutetaan 11. marraskuuta mennessä, sekä SIS II -hankkeesta ja tavoitteesta vahvistaa vuoden loppuun ajoittuvan välitavoitteen kautta, onko tämä hanke todella toteuttamiskelpoinen, en kykene tarjoamaan tämän tarkempaa vastausta. Olemme nyt siinä vaiheessa, että testit on suoritettava ja välitavoitetta valmisteltava.
Haluan sanoa, että olemme iloisia, jos parlamentti auttaa meitä jouduttamaan toimeksisaajan työtä. Kuten olette huomanneet, olen hyvin päättäväinen, ja olen ottanut tämän asian henkilökohtaiseksi asiaksi. Toivon, että kuten Galileon tapauksessa, onnistun enemmän tai vähemmän pelastamaan nämä hankkeet, jotka ovat teknisesti hyvin mielenkiintoiset ja joiden ansiosta Eurooppa voisi hyötyä erittäin tehokkaasta järjestelmästä, mutta en voi olla siitä vielä tänä iltana varma.
Parlamentti voi mielihyvin auttaa meitä jouduttamaan myös jäsenvaltioita. VIS:n kohdalla kaikkein pisimmät viivästykset johtuvat tällä hetkellä muutamasta jäsenvaltiosta.
Arvoisa puhemies, olen varsin tietoinen siitä, että en ole vastannut jokaiseen kysymykseen, mutta olen kokonaan parlamentin käytettävissä tarjotakseni kaiken sen tiedon, jota Euroopan parlamentin jäsenet ja erityisesti tänä iltana minulle kysymyksiä esittäneet haluavat, koska ja kun saan tietoa.
Puhemies
(DE) Arvoisa komission varapuheenjohtaja, kiitän vastauksestanne. Olen vastaanottanut kolme päätöslauselmaesitystä tämän keskustelun päätteeksi.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina 22. lokakuuta 2009 klo 11.00.
