Tiiviimpi yhteistyö yhtenäisen patenttisuojan luomiseksi (keskustelu) 
Puhemies
(EL) Esityslistalla on seuraavana Klaus-Heiner Lehnen oikeudellisten asioiden valiokunnan puolesta laatima suositus ehdotuksesta neuvoston päätökseksi luvan antamisesta tiiviimpään yhteistyöhön yhtenäisen patenttisuojan luomiseksi [05538/2011 - C7-0044/2011 - 2010/0384(NLE)].
Klaus-Heiner Lehne
esittelijä. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, käsittelemme tiiviimpää yhteistyötä parlamentissa nyt toisen kerran. Muutama kuukausi sitten päätimme ensimmäistä kertaa Lissabonin sopimuksen mukaisesta tiiviimmästä yhteistyöstä perheoikeuden alalla. Nyt meidän on määrä tehdä se toisen kerran. Nyt tehtävä päätös on puhtaasti menettelyllinen. Haluan todeta sen selvästi, sillä tässä vaiheessa emme keskustele kyseisten seikkojen sisällöstä. Se tapahtuu myöhemmin.
Haluan aluksi todeta olevani hyvin tyytyväinen siihen, että myös puheenjohtajavaltio Unkari on tänään täällä läsnä. Tämä on eräänlainen ensi-ilta, sillä tämä on uskoakseni ensimmäinen kerta Euroopan parlamentin historiassa, kun puheenjohtajavaltio on läsnä maanantai-iltana. Se on ehkä myös osoitus siitä, kuinka tärkeä tämä aihe, josta tänään keskustelemme, itse asiassa on.
Olemme keskustelleet EU-patenteista komission tekemän ehdotuksen pohjalta vuodesta 2001. Palacion mietinnön puitteissa parlamentti otti hyvin konkreettisesti kantaa ensimmäisessä käsittelyssä, myös mahdollisten ratkaisujen suhteen. Sopimukseen pääseminen patentista osoittautui neuvostossa mahdottomaksi pääosin kahden ongelman vuoksi. Yksi niistä on kysymys tuomioistuimista - mitkä tuomioistuimet ovat toimivaltaisia missäkin riita-asiassa - mutta ongelmana oli myös kielikysymys. Kysymys tuomioistuimista saattaa ratketa pian Euroopan unionin tuomioistuimen maaliskuun alussa antamaan lausuntoon sisältyvällä päätöksellä, ja tuolloin tiedämme täsmälleen mitä voidaan ja mitä ei voida tehdä.
Kielikysymyksessä ei ole edistytty. Viime syksynä puheenjohtajavaltio Belgian oli myönnettävä, että kielikysymykseen oli selvästi mahdoton löytää ratkaisua ainakaan siten, että Lissabonin sopimuksen yksimielisyysvaatimus täyttyisi. Periaate, jonka mukaan Euroopan unionissa on 23 virallista lähtökohtaisesti tasavertaista kieltä, sekä se tosiseikka, että patentti voi aiheuttaa suunnattomia kustannuksia etenkin käännösten vuoksi, ovat yksinkertaisesti toisiinsa nähden täysin vastakkaiset. Tätä taustaa vasten ongelmana on, että jos patentti on käännettävä kaikille kielille, siitä ei ole hyötyä pienille ja keskisuurille yrityksille, koska se on liian kallis, täysin riippumatta oikeudellisten kiistojen riskistä, joka saattaa olla olemassa eri jäsenvaltioissa. Tällainen monikielinen patentti on nykyisessä Euroopan patenttiviraston järjestelmässä oikeastaan vain suuria yrityksiä eikä niinkään pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten. Tämä on asia, johon on varmasti tultava muutos.
Euroopan parlamentti on vuodesta 2000 lähtien vaatinut kymmeniä kertoja päätöslauselmissaan, että EU-patentin suhteen on vihdoin saavutettava edistystä - Lissabonin prosessia ja uutta Eurooppa 2020 -prosessia silmälläpitäen. Nyt saa todella riittää. Puheenjohtajavaltio Belgia pyysi komissiota esittämään konkreettisen ehdotuksen tiiviimpää yhteistyötä koskevasta menettelystä. Komissio tarttui tähän aloitteeseen. Neuvosto on virallisesti pyytänyt parlamentin hyväksyntää. Oikeudellisten asioiden valiokunta kannatti sitä selvästi, äänin 16 puolesta ja 5 vastaan. Tällä välin 25 jäsenvaltiota on asettunut tämän ehdotuksen taakse. Nyt on yksinkertaisesti aika antaa parlamentin hyväksyntä tälle menettelylle, jotta tunnelin päästä alkaisi vihdoin kajastaa valoa.
Lopuksi vielä yksi seikka. Meillä ei ole Euroopassa paljon luonnonvaroja. Meillä on kuitenkin älymme, luovuutemme ja tässä maanosassa syntyvät ideat. Tästä syystä on kannaltamme ratkaisevan tärkeää, että näitä ideoita myös suojellaan. Ihmettelen, miten voimme kääntyä Kiinan, Intian ja monien muiden maailman kehitysmaiden puoleen ja sanoa niille, että niiden on suojeltava teollis- ja tekijänoikeuksia, kun emme pysty siihen edes Euroopassa. Näin ollen tarvitsemme nyt tätä laadullista edistystä kohti EU-patenttia. Tästä syystä kannatan ehdotusta tiiviimmästä yhteistyöstä ja kehotan teitä kaikkia tukemaan sitä.
Enikő Győri
Arvoisa puhemies, minulle on etuoikeus ja kunnia saada puhua tänään tälle kunnianarvoisalle yleisölle. Kuten jäsen Lehne juuri sanoi, puheenjohtajavaltion läsnäolo maanantaina on osoitus kysymyksen tärkeydestä.
Aivan ensimmäiseksi haluan kiittää Euroopan parlamenttia sen rakentavasta lähestymistavasta neuvoston pyrkimyksiin parantaa patenttisuojan saamisen edellytyksiä Euroopan unionissa. Ilmaisen myös kiitollisuutemme edelliselle puheenjohtajavaltiolle Belgialle sen hellittämättömistä ponnistuksista edistää yhtenäisen patenttisuojan luomista.
Toiseksi ilmoitan, että tänä aamuna neuvosto päätti ylivoimaisella enemmistöllä pyytää hyväksyntäänne luvan antamiselle tiiviimpään yhteistyöhön tällä alalla. Jos annatte hyväksyntänne, 10. maaliskuuta kokoontuvan kilpailukykyneuvoston odotetaan antavan luvan.
Puheenjohtajavaltio Unkari pitää EU:n kilpailukyvyn parantamista ja EU:ssa toimivien pienten ja keskisuurten yritysten tukemista erityisen tärkeänä. On yhteinen tehtävämme auttaa niitä innovoinnissa, joka on yksi pk-yritysten kilpailukyvyn kantavia voimia sekä Euroopassa että maailmanlaajuisesti.
Alusta lähtien on ollut selvää, että yksi tämän tavoitteen saavuttamisen avainedellytyksistä on EU-patentin luominen, joka on viivästynyt yli 30 vuodella. Vallitsevan tilanteen jatkaminen ei ole mahdollinen vaihtoehto. Joka vuosi käytetään miljoonia euroja käännöksiin ja hallinnon paperityöhön patenttisuojan hankkimiseksi EU:n 27 erilaisessa oikeusjärjestelmässä, mutta Yhdysvalloissa keksijä voi hankkia koko Yhdysvaltojen alueen kattavan patentin 1 850 euroa vastaavalla summalla. EU:ssa vain 13 jäsenvaltiota kattavan patentin hankkiminen maksaa 20 000 euroa.
Laskelmien mukaan eurooppalaiset yritykset menettävät 700-800 miljoonaa euroa EU-patentin puuttumisen vuoksi. On itsestään selvää, että tämä summa voitaisiin hyödyntää paljon paremmin, jos se kanavoitaisiin esimerkiksi teknologiseen tutkimukseen.
Patenttisuojan osalta ei tällä hetkellä ole olemassa sisämarkkinoita. Hakijan täytyy toimia 27 erillisen kansallisen oikeusjärjestelmän kanssa. Tämän seurauksena suojaa käytännössä haetaan vain tietylle osalle EU:n alueesta, mikä aiheuttaa vakavia ongelmia tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle, koska niillä on patenttisuoja joillakin lainkäyttöalueilla, mutta niitä voidaan vapaasti tuottaa muilla lainkäyttöalueilla.
Me olemme aina selkeästi kannattaneet todella EU:n laajuista patenttia, joka kattaisi kaikkien 27 jäsenvaltion muodostaman alueen. Pahoittelemme syvästi, että kielijärjestelyjä koskevat neuvottelut ovat ajautuneet pattitilanteeseen, jossa ei ole nähtävissä, että tarvittava yhteisymmärrys saavutettaisiin lähitulevaisuudessa.
Minun on myös korostettava, että EU:n päätöksentekijöillä on paineita saavuttaa nopeasti edistystä tällä alalla. Äskettäin julkaistu innovaatiounionin tulostaulu vahvistaa, että yhtäältä Yhdysvaltojen ja Japanin ja toisaalta EU:n innovaatiokyvyn välillä on jo ammottava kuilu ja että suurimmat kehittyvät taloudet kurovat etumatkaamme nopeasti umpeen.
Vaikka patenttisäännöt eivät ole ainoa innovaatiotoimintaa määräävä tekijä, niiden merkitys on itsestään selvä. Jokaisena vuonna, jona jatkamme nykyisten sääntöjen käyttämistä, pirstaleisen järjestelmämme houkuttelevuus ja kilpailukyky heikkenee.
Tässä tilanteessa jäsenvaltioiden ylivoimainen enemmistö katsoo, että yhtenäisen patenttisuojan luominen tiiviimmän yhteistyön puitteissa on toistaiseksi ainoa keino päästä eteenpäin. Kaikki 27 jäsenvaltiota ovat esittäneet viralliset pyynnöt tiiviimmän yhteistyön aloittamisesta. Ne odottavat selvästi, että näkyviä tuloksia saadaan aikaan kohtuullisessa ajassa.
Neuvoston puheenjohtajavaltiona teemme kaikkemme merkittävän edistyksen saavuttamiseksi tällä alalla. Toisaalta puheenjohtajavaltion on myös otettava huomioon myös Espanjan ja Italian esittämät vastalauseet ja varaukset.
Puhun nyt parlamentin kunnianarvoisille espanjalais- ja italialaisjäsenille heidän äidinkielillään.
(ES) Puhun ensin kumppaniamme Espanjaa edustaville kunnianarvoisille jäsenille. Uskomme vakaasti, että tiiviimmän yhteistyön avulla, luomalla yhtenäisen patenttisuojajärjestelmän, otamme merkittävän askeleen kohti ihanteellista tilannetta, jossa yhtenäinen patenttisuojajärjestelmä kattaa kaikki jäsenvaltiot ja koko Euroopan unionin.
(IT) Käännyn nyt italialaisten ystäviemme puoleen. Kaikkien epäilysten välttämiseksi korostan, että mitään yrityksiä tai henkilöitä, alkuperämaahan katsomatta, ei jätetä tulevan yhtenäisen patenttisuojan hyötyjen ulkopuolelle.
(EN) Arvoisa puhemies, kiitoksia kärsivällisyydestänne. Odotan kiinnostuneena tätä aihetta koskevaa tulevaa yhteistyötä parlamentin kanssa.
Michel Barnier
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, antamalla tukenne tiiviimmälle yhteistyölle, kuten esittelijä Lehne ehdottaa, otatte ratkaisevan askeleen kohti eurooppalaisten yritysten ja keksijöiden elämän helpottamista Euroopan unioniin vihdoin aikaan saatavan yhtenäisen patenttisuojan avulla. Kyvyttömyys tarjota parempaa ja kohtuuhintaisempaa suojaa keksinnöille ja luomuksille etenkin teollisuuden alalla on äärimmäisen kovassa kansainvälisessä kilpailutilanteessa olevan maanosamme kilpailukyvyn kannalta uskomaton heikkous, jota on mahdoton hyväksyä.
Tästä syystä annoin parlamentissa 13. tammikuuta 2010 pidetyssä kuulemisessani, ja olen antanut useaan otteeseen sen jälkeen, lupauksen - itse asiassa eräänlaisen valan - siitä, että veisin tätä asiaa eteenpäin varmistaakseni, että olen viimeinen EU:n komission jäsen, joka käsittelee tätä aihetta. Teimme ehdotuksen. Puheenjohtajavaltio Belgian ennakoivan ja älykkään lähestymistavan ansiosta ehdotusta täydennettiin, laajennettiin ja parannettiin, mutta, kuten tiedätte, emme onnistuneet saamaan sille sitä yksimielistä tukea, jota olin tässä asiassa toivonut. Tästä syystä ja tällä tavalla syntyi ajatus tiiviimmästä yhteistyöstä uuden Lissabonin sopimuksen puitteissa. Komissio vastasi nopeasti tiiviimpää yhteistyötä koskevaan pyyntöön, jonka kymmenkunta jäsenvaltiota sille alun perin esitti, kuten esittelijä Lehne totesi.
Tällä hetkellä, hyvät parlamentin jäsenet, 25 jäsenvaltiota on antanut hyväksyntänsä tiiviimmän yhteistyön käyttöönotolle. Puheenjohtajuus on siirtynyt Belgialta Unkarille, joka sekin osoittaa suurta päättäväisyyttä, ja osoitan sille tästä kiitokseni. Se haluaa, että tämä yhteistyö alkaa maaliskuusta lähtien, ja olen hyvin kiitollinen parlamentille ja etenkin teille, jäsen Lehne, sekä valiokuntanne jäsenille oikeudellisten asioiden valiokunnan ratkaisevasta roolista tässä työssä saavutettavassa edistyksessä ja tuloksien nopeasta saavuttamisesta tässä asiassa.
Hyvät parlamentin jäsenet, komissio haluaa, että mahdollisimman monet jäsenvaltiot osallistuvat tähän tiiviimpään yhteistyöhön, ja henkilökohtaisesti toivon, että kaikki jäsenvaltiot voivat viime kädessä tukea tätä ehdotusta, joka on poliittisesti hyväksyttävä kaikille jäsenvaltioille ja taloudellisesti välttämätön kaikille yrityksille. Mahdollisimman laaja tuki - itse asiassa yksimielinen tuki, mikäli mahdollista - takaa sen, että tämä edistys tarjoaa mahdollisimman monia hyötyjä eurooppalaisille yrityksille ja keksijöille.
Sisämarkkinoista vastaavana komission jäsenenä aion varmistaa, että tiiviimpi yhteistyö säilyy perussopimusten ja etenkin sisämarkkinoiden toimintaa koskevien sääntöjen mukaisena. Se merkitsee sitä, että yhtenäinen patenttisuoja - kuten neuvoston puheenjohtaja Győri selitti erittäin hyvin italiaksi ja espanjaksi - on kaikkien yritysten saatavilla EU:ssa riippumatta siitä, mihin jäsenvaltioon ne ovat sijoittautuneet. Minkäänlaista syrjintää ei ole.
Lisäksi yhtenäisen patenttisuojan edut ovat samat kaikille EU:n keksijöille ja kaikille innovatiivisille yrityksille, ja tämä koskee sekä menettelyjä, joita yksinkertaistetaan, että käännöskuluja, jotka vähenevät. Tämän hankkeen kokonaisvaikutuksista on jo tehty analyysi, ja teemme parhaillaan perusteellista arviointia sen taloudellisista vaikutuksista.
Komissio pahoittelee, että kaikkien 27 jäsenvaltion välinen sopimus ei toistaiseksi ole ollut mahdollinen, ja se tekee kaikkensa käynnistääkseen tiiviimmän yhteistyön nopeasti - heti, kun neuvosto on antanut lausuntonsa maaliskuussa - esittämällä käynnistämisen edellyttämät asetusluonnokset, jotta voimme hyvin nopeasti tarjota tätä todellista lisäarvoa eurooppalaisille yrityksille. Kiitän teitä tarkkaavaisuudestanne, ja kiitän teitä jo etukäteen tuestanne tälle ehdotukselle.
Raffaele Baldassarre
PPE-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, parlamentti on poikkeuksellisen nopeasti ja tarmokkaasti antamassa hyväksyntänsä ensimmäiselle tiiviimmälle yhteistyölle, joka koskee nimenomaisesti sisämarkkinoita. Hyväksytty perustelu tälle on se, että keskustelu EU-patentista on ollut asialistalla jo monien vuosien ajan. Tästä syystä meidän olisi hyvä täsmentää, että komissio hyväksyi käännösjärjestelmää koskeva asetusluonnoksen vasta 30. kesäkuuta 2010 ja että neuvosto pani marraskuussa 2010 merkille yksimielisyyden puutteen ja vaikeuden saada aikaan yksimielinen päätös lähitulevaisuudessa.
Sivuutan pitemmittä puheitta vauhdin, jolla parlamentti on käsitellyt asian, ja toivon sen toimivan esimerkkinä tulevaisuudessa, sillä olemme rikkoneet varsin merkittäviä ennätyksiä nopean ja tehokkaan lainsäädäntökäsittelyn hyväksi.
Koska tarkoituksenani ei kuitenkaan ole puhua vain tiiviimpää yhteistyötä tällä hetkellä vastustavan kotimaani etujen puolesta ja koska katson, että patenttikysymys on hyvin tärkeä teollisuuden kehitykselle ja Euroopan yrittäjäjärjestelmälle, haluan vain mainita tiettyjä kysymyksiä, jotka ovat mielestäni tärkeitä parlamentin lainsäädäntötehtävien täyttämisen ja patenttia koskevien asetusten tulevan käsittelyn kannalta.
Ensinnäkin meidän olisi hyvä ymmärtää, että äänestys tiiviimmän yhteistyön puolesta laillistaa järjestelmällisesti sellaisen välineen soveltamisen sisämarkkinoiden kehitykseen, jota pitäisi sen sijaan käyttää viimeisenä keinona. Näin ollen luomme ennakkotapauksen, jota voidaan käyttää kaikilla sisämarkkinoiden aloilla. Lisäksi katson, että parlamentti voi muita aiheita käsitellessään myöhemmin ilmaista näkemyksensä kattavasti ja riippumattomasti ja että yksittäiset ehdotukset ovat käyttäjien ja yritysten pikemmin kuin yksittäisten valtioryhmien etujen keskipisteessä.
Bernhard Rapkay
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, esittelijän esittämät perustelut pitävät paikkansa, eikä niihin ole lisättävää. Tästä syystä ryhmäni antaa hyväksyntänsä tiiviimmälle yhteistyölle. Keskuudessamme esitettiin myös joitain vastakkaisia näkemyksiä - tämä on aivan oikeutettua, ja näitä ääniä on kuunneltava. Se, mitä esittelijä, puheenjohtajavaltio ja komission jäsen ovat sanoneet, osoittaa kuitenkin, että aika on todella tullut emmekä voi vitkastella enää kauemmin.
Kyse ei ole siitä, kuten jotkut väittävät, että kaikesta on sovittu hätäillen ilman keskusteluja - kuten monet muutkin väitteet, tämä ei pidä lainkaan paikkaansa. Kielikysymyksestä ei alettu keskustella vasta, kun komissio esitti viimeisimmän ehdotuksensa viime vuonna; siitä on keskusteltu jo vuosikymmenen ajan tai kauemminkin. Siinä ei ole mitään uutta. Kun katsoo, kuinka erilaisia malleja on esitetty ja käsitelty viime kuukausina, ei voi väittää, ettei asiasta olisi keskusteltu riittävästi. On aika sivaltaa Gordionin solmu auki!
Toinen tässä yhteydessä aina käytettävä argumentti on vaara siitä, että tuhoamme sisämarkkinat. Asia on kuitenkin niin, että meillä ei ole patenttien osalta sisämarkkinoita, joten emme voi tuhota niitä. Jos olemme - kuten olemme jo kauan olleet - selvillä siitä, että sisämarkkinat todella tarvitsevat yhtenäisen patenttimenettelyn, jotta ne voidaan saattaa päätökseen, koko sisämarkkinoita ei voida tuhota tällä toimenpiteellä. Pahimmassa tapauksessa asiat säilyvät entisellään. Uskon kuitenkin, että saavutamme edistystä.
Kolmas tarkoitushakuisesti käytetty argumentti on se, että parlamentti heikentäisi oikeuksiaan antamalla hyväksyntänsä tiiviimmälle yhteistyölle: mikään tästä ei pidä paikkaansa. Kehotan teitä vilkaisemaan Lissabonin sopimusta ja parlamentin työjärjestystä. Emme luovu yhdestäkään oikeudesta. Hyväksymme nyt tiiviimmän yhteistyön, ja kun se alkaa, meillä kaikilla on omat yksilölliset oikeutemme. Kielijärjestelyt ovat luonnollisesti kuulemismenettelyn alainen asia, sillä siinä tarvitaan yksimielisyyttä. Itse patenttiasetukseen ja patenttituomioistuinjärjestelmän hyväksymiseen olisi kuitenkin sovellettava yhteispäätösmenettelyä. Me emme luovu yhdestäkään oikeudesta, päinvastoin.
Cecilia Wikström
Arvoisa puhemies, esitän aluksi kiitokseni esittelijä Lehnelle hänen tekemästään erinomaisesta työstä tässä asiassa samoin kuin komission jäsen Barnierille, joka ajaa tätä kysymystä tehokkaasti ja menestyksellisesti eteenpäin.
Kuten olemme kuulleet, tästä asiasta on keskusteltu monia vuosikymmeniä, ja nyt on selvää, ettei neuvosto pääse perussopimuksen edellyttämään yksimielisyyteen, jotta asiassa voitaisiin tehdä päätös. Tästä syystä monet jäsenvaltiot ovat pyytäneet, että tällä alalla aloitetaan tiiviimpi yhteistyö. Korostan, että tämä on avoin yhteistyömuoto, johon kaikki jäsenvaltiot voivat niin halutessaan liittyä.
Kysymys, joka meidän tänään on ratkaistava, on siis se, olisiko parlamentin annettava hyväksyntänsä neuvoston pyynnölle tästä tiiviimmästä yhteistyöstä. Minun ja Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän kanta on, että Euroopan parlamentin olisi hyväksyttävä pyyntö esittelijä Lehnen suosituksen mukaisesti.
Suojan saaminen keksinnölle tai tieteelliselle löydölle on erittäin tärkeää, jotta innovaatiot ja osaaminen voidaan muuntaa käyttökelpoisiksi ja hyödyllisiksi tuotteiksi, jotka puolestaan luovat kasvua ja työpaikkoja. Tällä hetkellä yksittäisen keksijän tai pienen yrityksen on vaikeaa saada patenttisuojaa koko Euroopan alueelle. Se on yksinkertaisesti liian kallista ja monimutkaista, kuten olemme kuulleet. Yhdysvaltalainen patentti maksaa tällä hetkellä noin 1 800 euroa, kun taas eurooppalainen patentti maksaa yli 20 000 euroa - 11 kertaa niin paljon, mikä on selvästi kohtuutonta. Monikansalliset yhtiöt, joilla on paljon resursseja ja oikeudellista asiantuntemusta, pystyvät tähän aina, oli järjestelmä millainen tahansa.
Hinnan nykyjärjestelmästä maksavat Euroopan yksittäiset innovoijat. On korkea aika, että myös ne saavat saavutuksilleen suojan, jotta ne voivat kasvaa ja muuttua huomispäivän suuriksi työnantajiksi, joita unioni niin kipeästi tarvitsee. Me tarvitsemme tätä nyt. Aikaa ei ole hukattavaksi.
Eva Lichtenberger
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, EU-patenttijärjestelmä parantaisi luultavasti tilannetta eräillä liike-elämän ja tieteen aloilla. Minun on kuitenkin sanottava, että tähän patenttiin asetetut odotukset ovat hieman ylioptimistisia. Meidän on säilytettävä suhteellisuudentajumme tässä asiassa.
Minä vastustan tiiviimpää eurooppalaista yhteistyötä. Käsittelimme äskettäin kysymystä avioerosta tiiviimmän yhteistyön yhteydessä. Nyt olemme saaneet välittömästi sen päätöksen jälkeen seuraavan tiiviimpään yhteistyöhön liittyvän asian käsiteltäväksemme. Jos vain annamme tämän hyväksynnän sitä suuremmin tarkastelematta, rohkaisemme kehitystä, jossa tiiviimpi yhteistyö on kohta ainoa sopimukseen pääsemisen mekanismi, koska sopimuksen aikaansaaminen neuvoston tasolla on liian vaikeaa. Tämä ei ollut valmistelukunnan tarkoituksena, kun keskustelimme tiiviimmästä yhteistyöstä.
Hyvä hallinto, mistä puhumme parlamentissa paljon, tarkoittaa muun muassa avoimuutta ja selkeyttä. Avoimuutta ja selkeyttä ei kuitenkaan edistetä tiiviimmän yhteistyön mitä erilaisimmilla muodoilla mitä erilaisimmilla aloilla. Uskon, että tulevaisuudessa on suuri ongelma, jos eri valtioryhmät jatkuvasti sopivat tietyistä asioista. On toki ystävällistä sanoa: "Muutkin ovat tervetulleita." Kysymys on vain siitä, millä ehdoin. Olisin luullut, että tällä kertaa - toisin kuin kaikkina aiempina vuosina - meillä olisi todella ollut mahdollisuus päästä sopimukseen, jos neuvotteluja olisi jatkettu pidempään.
Tiiviimpi yhteistyö ei mielestäni ole oikea etenemistapa patenttikysymyksessä. Tästä syystä en aio äänestää tämän asetuksen puolesta.
Zbigniew Ziobro
Arvoisa puhemies, Euroopassa on keskusteltu useita vuosia yhtenäisen patenttilainsäädännön käyttöön ottamisesta. Ekonomistit ja yrityselämän edustajat katsovat, että se vähentäisi huomattavasti kaikkialla Euroopan unionissa toimivien yritysten patenttisuojan kustannuksia ja mahdollistaisi halvan, tehokkaan ja nykyistä paremman suojan. Tämä on erityisen tärkeää varsinkin pienille ja keskisuurille yrityksille. Myös Euroopan komission suositukset ja ehdotukset viittaavat tähän suuntaan.
On kuitenkin syytä panna merkille tietyt kiistanalaiset ehdotukset, joista tässä asiassa keskustellaan - tämä on jo tänään mainittu parlamentissa - nimittäin Euroopan patenttiviraston tekemiin patenttien käännöksiin liittyvät kysymykset ja ehdotus siitä, että nämä käännökset tehtäisiin vain kolmella kielellä. Tämä on asia, jonka osalta on pohdittava vielä, miksi käännökset tehtäisiin juuri näihin kolmeen kieleen eikä muihin kieliin, varsinkin koska tämä antaisi tietyn edun liikemiehille, jotka puhuvat jotakin näistä kielistä äidinkielenään. Katson, että meidän olisi pohdittava tätä vielä lisää.
Gerard Batten
Arvoisa puhemies, Euroopan komissio on jo yrittänyt luoda EU:n patenttilainsäädäntöä, mutta se epäonnistui kesäkuussa, kun neuvosto, joka ei onnistunut saamaan aikaan yksimielistä äänestystä, hylkäsi tämän. Komissio haluaa kuitenkin ajaa tätä eteenpäin. Se, että se tekee niin, on taas yksi esimerkki EU:n imperiumin rakentamisesta. Ehdotukset ovat tarpeettomia ja sälyttävät taas lisää hallinnollisia ja kustannusrasitteita innovatiivisille yrityksille.
Kuka tarkkaan ottaen tätä siis kannattaa? Asiaa ajaa 12 valtiota, joiden joukossa on myös Yhdistynyt kuningaskunta. Kenellekään tuskin tulee yllätyksenä, että Yhdistyneen kuningaskunnan koalitiohallitus on tässä asiassa liikkeellepaneva voima, aivan kuten maan eri hallitukset ovat olleet liikkeellepanevia voimia useimmissa EU:n hankkeissa, vaikka ne ovat teeskennelleet toimivansa päinvastoin. Jos konservatiivipuolue olisi keksinyt patentoida valheet, petokset ja tekopyhyyden, se olisi ansainnut rojalteilla omaisuuden ja kykenisi ehkä maksamaan pois valtionvelan!
Marielle Gallo
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, voin ymmärtää sen, että ihmiset ovat aikojen alusta pohtineet elämää ja kuolemaa, mutta se, että Euroopan unioni ei 1970-luvulta lähtien ole pystynyt ratkaisemaan EU-patenttiin liittyviä vaikeuksia, on todella aivan toivotonta.
Haluan aluksi kiittää jäsen Lehneä hänen työstään ja sitkeydestään tässä hankkeessa samoin kuin hänen espanjalaisiin ja italialaisiin kollegoihimme kiinnittämästään huomiosta. Minäkin kuuntelin heidän argumenttejaan ja ymmärrän heitä täysin. Tehtävänämme tänään ei kuitenkaan ole ratkaista kielikysymystä. Euroopan komission 1. heinäkuuta 2010 julkaisema ehdotus perustuu Euroopan patenttiviraston kielijärjestelyihin, jotka ovat osoittautuneet tehottomiksi. Kuten sanottu, tämä kieliä koskeva keskustelu ei kuitenkaan ole nyt asialistalla.
Tänään on kyse siitä, että niille 25 jäsenvaltiolle, jotka haluavat päästä eteenpäin tiiviimmän yhteistyön avulla, annetaan mahdollisuus tehdä niin. Tänään on kyse siitä, että vastataan eurooppalaisten yritysten, jotka maksavat patenteistaan 11 kertaa niin paljon kuin yhdysvaltalaiset yritykset, esittämään pyyntöön. Tänään kyse on siitä, että Euroopan parlamentti on riittävän kypsä nousemaan pikkumaisen riitelyn yläpuolelle. Meillä on runsaasti aikaa keskustella edessämme olevista arkaluonteisista poliittisista valinnoista. Meidän on kuitenkin lopetettava jarruttaminen ja mentävä eteenpäin tukemalla esittelijä Lehnen suositusta tällä hyvin pitkällä tiellä kohti EU-patenttia.
Edvard Kožušník
(CS) Arvoisa puhemies, Yhdysvaltojen presidentti Obama kehotti vuotuisessa liittovaltion tilaa käsittelevässä puheessaan vahvistamaan Yhdysvaltoja innovaatioiden alalla. Hän viittasi innovaatioihin "meidän sukupolvemme Sputnik-hetkenä". Olen tyytyväinen siihen, että EU lähettää selkeän viestin innovaatiounioni-ohjelmalla innovaatioiden merkityksestä Euroopan taloudellisen aseman säilyttämiselle maailmanlaajuisessa kilpailussa. Minun mielestäni yksi innovaatiounionihankkeen onnistumisen ja Kiinan ja Brasilian kaltaisten innovointitiikerien edellä pysymisen edellyttämistä keskeisistä välineistä on yhtenäisen EU-patentin luominen. Yhtenäinen patentti auttaisi tehostamaan huomattavasti eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä. Tästä syystä olen hyvin turhautunut siihen, että eräät valtiot jarruttavat EU:n innovoinnin kehittämisen kannalta näin tärkeän välineen luomista toissijaisten kysymysten, kuten kielen suojelun, takia. Näin ollen kannatan ehdotusta tiiviimmästä yhteistyöstä jopa eräiden siihen osallistumattomien jäsenvaltioiden kustannuksella. Emme saa antaa "meidän sukupolvemme Sputnik-hetken" luiskahtaa käsistämme.
Antonio López-Istúriz White
(ES) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni perustuu tasa-arvon, solidaarisuuden ja kaikkien kielten kunnioittamisen kaltaisiin periaatteisiin. Nämä periaatteet ovat yhteisiä meille kaikille.
Espanjalaisina parlamentin jäseninä me kannatamme ajatusta koko Euroopan unionin kattavasta patenttijärjestelmästä, ja onnittelen kollegaani Klaus-Heiner Lehneä mietinnön tästä osasta. Me kannatamme kaikkea, millä parannetaan ja laajennetaan sisämarkkinoita.
Näin tärkeässä asiassa on kuitenkin valittu perussopimuksessa säädetty etenemistapa - tiiviimpi yhteistyö - jota tulisi käyttää viimeisenä keinona ja jonka olisi täytettävä joukko ehtoja. Meidän näkemyksemme mukaan tiiviimpi yhteistyö, josta huomenna äänestämme, on vastoin perussopimuksen 118 ja 326 artiklaa. Uskon myös, että neuvostossa on muutettu pelisääntöjä, mutta hallitukseni hoitaa sen asian.
Uusi perussopimus on kiistatta hyödyllinen väline EU:lle, mutta sitä ei voida käyttää eri nopeuksien Euroopan luomiseen. Monet valtiot, jotka tällä hetkellä kannattavat tiiviimpää yhteistyötä, joutuvat pian itse kärsimään seurauksista, ja jos neuvosto ja komissio jatkavat tiiviimmän yhteistyön tällaista käyttöä, häviäjinä olemme viime kädessä me kaikki.
Espanjan puhujia on 850 miljoonaa. Euroopan komission patenttijärjestelmää varten ehdottamista kolmesta kielestä vain yksi on puhujien määrän suhteen verrattavissa espanjaan. Mitä kriteereitä tässä käytettiin? Tehokkuutta? Puhummeko me 1 850 eurosta? Siinä tapauksessa voitaisiin käyttää vain englantia ja luopua kahdesta muusta kielestä, jolloin säästettäisiin tekemällä asia kolme kertaa eikä kaksikymmentä kertaa. Onko kyse ajoituksesta?
Espanja ei menneisyydessä vastustanut patenttia, vaan niin tekivät muut valtiot, jotka nyt kiirehtivät sen aikaansaamista. Onko kyse politiikasta, kuten epäilen? Olisi varottava byrokraattisia temppuja, jotka etäännyttävät miljoonia kansalaisia - ja tuhansia espanjaa käyttäviä yrityksiä - Euroopan unionin todellisuudesta.
Komission ehdottama järjestelmä on vastoin Euroopan kansalaisten oikeutta ilmaista itseään omalla kielellään, se asettaa yhden kielen muiden yläpuolelle, se on selvää kilpailun vastaista syrjintää, se pirstoo markkinat ja se luo oikeudellista epävarmuutta. Taistelu on vasta alkanut. Eräiden tahojen hätäilyn vuoksi edessämme on useita vuosia kestävät oikeustoimet unionin tuomioistuimessa, kuten hallitukseni on jo todennut.
Kaikkien kolmen toimielimen on tehtävä selkoa noudatetusta menettelystä ja siitä, miksi varoituksista ei piitattu. Tämä tilanne voidaan korjata palaamalla perussopimusten henkeen ja kirjaimeen, joita Espanja on noudattanut.
Luigi Berlinguer
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, EU-patentin puuttumista ei voida enää sietää. Eurooppalaisia yrityksiä rangaistaan, kun niiden patentointikustannukset ovat kymmenen kertaa niin korkeat kuin niiden yhdysvaltalaisten ja japanilaisten kilpailijoiden kustannukset. Sitä paitsi tekijänoikeuksien pirstaloituminen patenteiksi on yksi talouden elpymistä jarruttava syy.
Komissio tarjoaa meille tiiviimpää yhteistyötä erityisine kielijärjestelyineen, mihin emme ole tyytyväisiä. Jotakin uutta tässä kuitenkin on. EU:n 27 jäsenvaltiosta 25 osallistuu yhteistyöhön. Poliittinen kehys on muuttunut. Myönteinen kehitys voi olla mahdollista, esimerkiksi vahvistamalla ehdottajan kielen asemaa.
Meidän kaikkien on nyt pyrittävä lisäämään kaikkien kunnioitusta. Lisäksi haluamme suojella italian kieltä ja parantaa sen asemaa, mutta hallituksemme on vähentänyt rahoitusta ja toimii tässä suhteessa hyvin välinpitämättömästi. Meidän on painostettava sitä tällä toisella alueella, mutta meidän on saatava aikaan EU-patentti.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Arvoisa puhemies, emme saa huijata itseämme. Tämä menettely on ansa, jotta ranska ja saksa menisivät espanjan kielen edelle, jota puhuu Euroopan ulkopuolellakin 700 miljoonaa ihmistä, kuten jäsen López-Istúriz White aivan oikein totesi, ja se on enemmän kuin koko Euroopan väkiluku. Ne menisivät myös italian edelle - kuten on aivan oikein todettu - sillä italia ja espanja on jo tunnustettu tavaramerkkien rekisteröinnin kieliksi.
Menettelyssä on paljon epävarmuustekijöitä, jotka koskevat digitaalisen Euroopan suuria teknologiayrityksiä, kuten Blackberryä, IBM:ää, Nokiaa, Philipsiä ja Siemensiä, joiden manifestin toivon pääsevän kaikkien saataville huolimatta erään Euroopan komission yksikönpäällikön valitettavasta yrityksestä pysäyttää se.
Emme tiedä, mikä tuomio annetaan, emmekä sitä, mitkä ovat tuomioistuimet ja välineet. Hyvät kollegat, pysykäämme rauhallisina. Hyödyntäkäämme perussopimukseen sisältyvää tiiviimpää yhteistyötä sortumatta hätäilyyn, joka voisi heikentää sen vakiintumista ja jopa estää sen. Se olisi tehtävä myös ilman tämänaamuista naurettavaa hosumista, jonka vuoksi opetusministerit neuvostossa vain vilkaisivat asiaa.
Olen kiitollinen Unkarin edustajalle siitä, että hän puhui italiaa ja espanjaa...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, me kaikki olemme tietoisia siitä, että monikielisyys heijastaa EU:n kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta ja on siksi äärimmäisen tärkeä asia. Kiista EU-patenteissa käytettävästä kielestä on kuitenkin jatkunut jo yli 30 vuotta. Näiden 30 vuoden aikana Euroopan valtiot ovat joutuneet kärsimään korkeista käännöskustannuksista ja joissain tapauksissa kilpailuhaitoista maailmanmarkkinoilla. On kieltämättä vaikeaa ilmaista aineettomia hyödykkeitä lukuina. Niitä kuitenkin käytetään lainojen vakuuksina, ja ne otetaan myös huomioon luottoluokitusten määrittelyssä.
Tässä yhteydessä tiiviimpää eurooppalaista yhteistyötä koskevalla menettelyllä laadittu uusi patenttilainsäädäntö, joka on voimassa ainakin joissain EU:n osissa, edellyttää patenttien kääntämistä saksaksi, englanniksi ja ranskaksi, mikä ehdottomasti helpottaa byrokratiaa. Tämä johtuu etenkin siitä, että englantia käytetään eräillä aloilla, kuten tietotekniikassa ja lääketieteessä, teknisenä yleiskielenä. Lopuksi, kolmen työkielen - saksan, englannin ja ranskan - johdonmukaisella käytöllä olisi todella mahdollista tavoittaa suurin osa väestöstä. Henkilökohtaisesti olen tyytyväinen siihen, että uudella asetuksella myös vahvistetaan saksan kielen asemaa, joka on vuonna 2006 tehdyn kyselytutkimuksen mukaan yhä EU:ssa eniten puhuttu äidinkieli.
Maria da Graça Carvalho
(PT) Arvoisa puhemies, EU-patentin luominen edistää innovointia sekä tieteellistä ja teknologista kehitystä EU:ssa. Mielestäni on ehdottoman tärkeää, että ratkaisemme kysymyksen EU-patentista. Minulla on kuitenkin varauksia käytettävien kielten suhteen. Minun mielestäni paras ratkaisu olisi käyttää ainoastaan englantia; jos kuitenkin järjestelmään otetaan mukaan muita kieliä, myös portugalia olisi harkittava. Kilpailu on globaalia, ja portugali on englannin ja espanjan jälkeen kolmanneksi eniten puhuttu länsimainen kieli.
Edit Herczog
(EN) Arvoisa puhemies, tietämyksen luominen Euroopan unionissa on aina ensisijainen tavoite, jota me hoidamme onnistuneesti. Tietämyksen hallintaa ei kuitenkaan ole ratkaistu Euroopan unionissa kovin hyvin. Olin hyvin pahoillani kuullessani, että puheenjohtajavaltio Belgia ei pystynyt saattamaan patenttidirektiiviä päätökseen suunnitellusti, mutta toivon, että puheenjohtajavaltio Unkari tekee lähikuukausina parhaansa seuraavaan vaiheeseen, tiiviimpään yhteistyöhön, pääsemiseksi.
Aika on ainoa uusiutumaton luonnonvara. Emme koskaan saa takaisin menettämäämme aikaa. Emme voi kokea Euroopan unionia pelkästään säästöohjelmien kautta. Tarvitsemme tiedon etsintää, meidän on laajennuttava, ja siitä syystä on Euroopan kannalta ratkaisevan tärkeää, että patentit saadaan käyttöön, tapahtui se sitten tiiviimmän yhteistyön tai yhteisen unionin direktiivin avulla.
Toivotan menestystä niille, jotka osallistuvat tähän, ja niille, jotka kannattavat sitä. Unkarilaisena totean, että menetämme unkarin kielen, mutta se on pieni hinta verrattuna niihin etuihin, joista me kaikki pääsemme hyötymään.
Toine Manders
(NL) Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsen Barnieria hänen rohkeudestaan ottaa tämä asia esille tällä tavoin, sillä hän lupasi kuulemisessaan tarttua EU-patenttiin tällä toimikaudella, joten kiitän teitä siitä. Kiitän myös kollegaani Klaus-Heiner Lehneä hänen lähestymistavastaan.
Nyt meidän on vain päätettävä, annammeko hyväksyntämme tiiviimmälle yhteistyölle. Se on ensimmäinen asia, jonka on tapahduttava. Pahoittelen kuitenkin sitä, että yhtäältä kielen ja identiteetin merkitys kulttuurisena ilmiönä ja toisaalta käytännön tapahtumat on erotettu toisistaan.
Käytännössä kaikki jäsenvaltiot ovat käyttäneet nyt ehdotettua järjestelmää 35 vuoden ajan, ja mielestäni voimme olla taloudellisessa mielessä hieman varovaisempia sen suhteen, millä tavalla tätä ehdotetaan. Pahoittelen sitä, että keskustelu jossain määrin jumittuu kieliä koskevaan kiistaan, ja toivon - kuten parlamentti on myös selväsanaisesti pyytänyt - että jäsenvaltiot, jotka eivät osallistu yhteistyöhön tässä vaiheessa, voivat liittyä siihen milloin tahansa. Uskon, että tämän avulla voimme panna pisteen tälle keskustelulle ja saada vihdoin aikaan EU-patentin.
Malcolm Harbour
(EN) Arvoisa puhemies, tullessani ensi kertaa Euroopan parlamenttiin vuonna 1999 yhtenäinen EU-patentti oli asialistalla. Muistan, että työskentelin Klaus-Heiner Lehnen kanssa Ana Palacio Vallelersundin mietinnön parissa. Olen iloinen, että alamme saavuttaa asiassa todellista edistystä.
Emme saa aliarvioida tämän ehdotuksen merkitystä Euroopan talouden kilpailukyvylle. Keskustelemme parhaillaan komission jäsen Geoghegan-Quinnin esittämästä hyvin luovasta uudesta suunnitelmasta, jota kutsutaan innovaatiounioniksi. Tämän maanosan - Euroopan unionin - on oltava paljon innovatiivisempi. Meidän on luotava enemmän keksintöjä ja hyödynnettävä niitä paremmin. On ehdottoman välttämätöntä, että saamme kilpailukykyisen patenttijärjestelmän.
Tiiviimpi yhteistyö on luova toimenpide keskustelun viemiseksi eteenpäin. Toivon, että espanjalaiset ja italialaiset kollegamme liittyvät siihen, mutta emme voi jättää tätä asiaa odottamaan enää kauemmin, sillä koko maailma tavoittelee innovaatiomarkkinoita.
João Ferreira
(PT) Arvoisa puhemies, tämä prosessi paljastaa sekä muodon että sisällön puolesta hyvin selvästi ne uudet edellytykset, joissa Euroopan unionin vallanpitäjät yrittävät vahvistaa ja puolustaa etujaan hyvin monilla aloilla. Nämä uudet edellytykset on luotu Lissabonin sopimuksella ja tällä tiiviimmän yhteistyön mekanismilla, ja huomautan, että me varoitimme aikanaan niiden seurauksista.
Tässä tapauksessa, emmekä saa hetkeksikään unohtaa EU-patenttimalliin sekä sen tavoitteisiin ja seurauksiin liittyviä keskeisiä kysymyksiä, tavoitteena on antaa englannille, ranskalle ja saksalle etuoikeutettu asema patenttirekisterissä juuri siitä syystä, jonka juuri mainitsin.
Muut kielet, kuten portugali, joka on kolmanneksi eniten puhuttu eurooppalainen kieli maailmassa, menettävät samalla arvoaan, mikä vahingoittaa näiden muiden valtioiden etuja ja rajoittaa niiden mahdollisuuksia vahvistaa kieltensä asemaa myös tieteen ja teknologian aloilla. Jos nämä aikomukset toteutetaan, se on taas uusi - eikä ainoa - ulottuvuus Euroopan unionin monikielisyyden vastaisessa hyökkäyksessä, joka salakavalasti ujuttautuu eteenpäin kustannusten rajoittamisen avaamasta ovesta.
Jaroslav Paška
(SK) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Euroopan unioni on vuodesta 2000 lähtien ajanut eteenpäin jäsenvaltioiden tiiviimpää yhteistyötä patenttisuojan alalla.
Viime vuoden joulukuussa käyty lopullinen neuvottelukierros vahvisti kuitenkin, että monet jäsenvaltiot suhtautuvat hyvin varauksellisesti ehdotettuihin EU-patenttien käännösjärjestelyihin, jotka perustuvat Euroopan patenttiviraston nykyisiin kielijärjestelyihin. Sen vuoksi on mahdotonta saada aikaan yhteisen lisäedistyksen edellyttämää neuvoston yksimielistä myönteistä päätöstä. Tällaisessa tilanteessa on luonnollista ja loogista, että ne jäsenvaltiot, jotka pitävät tarpeellisena lisätä jäsenvaltioiden yhteistyötä teollis- ja tekijänoikeuksien suojelussa, vastaavat yrittämällä käynnistää EU:sta tehdyn sopimuksen 20 artiklan mukaisella menettelyllä tiiviimmän yhteistyön keskenään yhtenäisen patenttisuojan luomiseksi.
Arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, olen vakuuttunut siitä, että Euroopan parlamentti ei ole esteenä yhteistyötä haluavien jäsenvaltioiden tiiviimmälle yhteistyölle.
Andreas Schwab
(DE) Arvoisa puhemies, olemme kuulleet tänään monia hyviä argumentteja. Haluan käsitellä muutamia tärkeitä seikkoja. Meidän olisi tuettava esittelijä Lehnen kehotusta ja hyväksyttävä komission jäsenen Barnierin esittämä ehdotus. Tässä kohden kiinnitän vielä kerran huomiotanne neuvoston puheenjohtajavaltion Belgian menestykselliseen työhön. Kyseinen puheenjohtajavaltio sai paljon aikaan myös muilla aloilla.
Nyt on kysymys menettelyllisestä päätöksestä. Esittelijä Lehne mainitsi jo tämän. Kyse ei ole siitä, kuinka monta puhujaa kullakin eurooppalaisella kielellä maailmassa on tai mikä kieli on esteettisesti kaunein, vaan menettelyllisestä päätöksestä, jonka neuvosto haluaisi tehdä. Olen samaa mieltä edellisen, Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmää edustavan puhujan kanssa siitä, että meidän olisi harkittava tätä menettelyllistä päätöstä huolellisesti. Tässä ei kuitenkaan ole kyse jonkin EU:n ministerineuvoston alaryhmän halusta luoda tietynlaiset kielijärjestelyt, vaan toiveista, joita 25 EU:n 27 jäsenvaltiosta on ilmaissut. Tästä syystä katson, että vaikka päätös tiiviimmän yhteistyön hyväksymisestä on tehtävä harkiten, se on asia, johon Euroopan parlamentti voi suostua.
Adam Gierek
(PL) Arvoisa puhemies, EU-patentilla on tarkoitus tukea innovointia. Miksi siinä tapauksessa patentti itse ei voi olla innovatiivinen? Me keskustelemme vain patenttilainsäädännöstä, mutta meidän pitäisi puhua myös siitä, mikä olisi patentin paras muoto, sillä meillä on lyhyen ja pitkän aikavälin patentteja, mutta jälkimmäiset eivät suinkaan ole välttämättä patentteina parempia tai paremmin laadittuja. Meidän olisi mielestäni luotava sellainen patenttimuoto ja sellainen keksintöjen kuvausmenettely, joka hyödyntää mahdollisimman hyvin internetiä ja sähköisiä rekisteröintimenetelmiä ja siten myös kieltä. Katson, että halvin muoto, jota ei tarvitsisi kääntää muille kielille, olisi eurooppalainen sähköinen patentti.
Zuzana Roithová
(CS) Arvoisa puhemies, olen jo pitkään kannattanut yhtenäistä EU-patenttia, koska se tekee innovaatioihin tehtävistä investoinneista houkuttelevampia, antaa yrityksille paremmat mahdollisuudet suojella osaamistaan, nopeuttaa tietämyksen siirtämistä tutkimuksesta käytäntöön ja mahdollisesti suojelee meitä paremmin sisämarkkinoille virtaavaa väärennöstulvaa vastaan. Se on myös suuri haaste. Kilpailukykyämme heikentää se, että neuvosto ei kymmenessä vuodessa ole saanut aikaan muuta kuin tiiviimmän yhteistyön. Olen tyytyväinen siihen, että Tšekki on tarkistanut kantaansa ja päättänyt liittyä neuvotteluihin. Samalla ymmärrän tiiviimmän yhteistyön muodostaman ennakkotapauksen arkaluontoisuuden erityisesti eräiden suurten valtioiden kannalta, koska siihen liittyy kieliä koskeva järjestely. Uskon kuitenkin, että se hyödyttää kaikkia EU:ssa toimivia tutkijoita.
On tärkeää, että patentit ovat yhtä halpoja kuin Yhdysvalloissa, ja siitä syystä toivon, että neuvosto toteuttaa lisää yksinkertaistuksia. On tärkeää luoda uusi EU-patentteja koskeva oikeudellinen järjestelmä, jonka pitäisi selventää monia ohjelmisto- ja bioteknologiapatentteja koskevia kysymyksiä. Kannatan ehdotusta tiiviimmästä yhteistyöstä.
Małgorzata Handzlik
(PL) Arvoisa puhemies, tänään on jo puhuttu paljon siitä, että Eurooppa ja eurooppalaiset yritykset tarvitsevat patenttia, ja olen samaa mieltä näiden puhujien kanssa. Ilman patenttilainsäädäntöä yritystemme on vaikeampi kilpailla nousevien talouksien yhä dynaamisempien ja innovatiivisempien yritysten kanssa. Emme kuitenkaan saa unohtaa, että patentteja koskeva tiiviimpi yhteistyö ei lopulta ole kaikkein edullisin ratkaisu Euroopan yhteismarkkinoiden kannalta. Vahvojen yhteismarkkinoiden kannattajana näkisin mieluummin, että markkinaesteitä poistetaan niiden synnyttämisen sijasta. Siitä syystä vetoan kaikkiin patenttilainsäädännön muotoiluun osallistuviin sen puolesta, että he löytäisivät koko Eurooppaa hyödyttäviä ratkaisuja. Ajattelen tässä yhteydessä lähinnä käytettäviä kieliä, sillä mielestäni emme saa syrjiä kansalaisia, jotka eivät ymmärrä ranskaa, saksaa tai englantia. Paras ratkaisu olisi mielestäni se, että järjestelmä perustuu yhteen kieleen.
Michel Barnier
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, ennen kuin siirryn käsittelemään menettelyä, vastaan teidän viimeiseen huomioonne, jäsen Handzlik, selventääkseni niiden asioiden sisältöä, joiden parissa olemme työskennelleet hyvin ankarasti puheenjohtajavaltio Belgian ja muutaman viime viikon aikana puheenjohtajavaltio Unkarin kanssa. Jos bulgarialainen, slovakialainen, latvialainen tai portugalilainen yritys haluaa hakea patenttia omalla kielellään, se voi käsittelemämme ehdotuksen mukaan tehdä niin, ja käännöskustannukset palautetaan sille.
Riitatapauksessa yritys saa manuaalisen käännöksen omalla kielellään. Jos se ennen tämän käännöksen saamista ei noudata patenttia siitä syystä, että se ei ymmärrä sitä kunnolla, sen katsotaan toimineen hyvässä uskossa. Toisin sanoen sen ei tarvitse maksaa vahingonkorvauksia.
Jotta kaikki olisivat täysin selvillä siitä, mistä nyt keskustellaan, muistutan teitä, hyvät parlamentin jäsenet, siitä, mitä on ehdotettu tai tullaan ehdottamaan. Olen ehdottanut, että yritys, joka haluaa hakea patenttia, voi tehdä niin myös omalla kielellään. Oikeudellinen suoja taataan yhdellä eurooppalaisten patenttien historiaan kuuluvan Münchenin yleissopimuksen kolmesta kielestä. Minä en keksinyt tätä yleissopimusta; se on ollut olemassa jo kauan. Siinä on kolme kieltä. Yhtä näistä kolmesta kielestä - englantia, ranskaa tai saksaa - käytetään automaattisesti oikeudellisen suojan takaamiseksi kaikkialla EU:ssa.
Belgian puheenjohtajakaudella lisäsimme erään ehdotuksen, josta epäilemättä vielä keskustellaan. Sen mukaan manuaalisissa käännöksissä käytettäisiin kahta muuta kieltä sekä yhtä oikeudellisessa suojassa käytettävistä kolmesta kielestä. Näillä kahdella kielellä ei olisi oikeudellista arvoa, mutta niillä annettaisiin arvokasta tietoa patentista ja kerrottaisiin, mitä patenttiin sisältyy. Haluttaessa voitaisiin käyttää esimerkiksi englantia samoin kuin portugalia, latviaa tai hollantia, ja käännös tehtäisiin yhteen kyseisistä kolmesta kielestä. Lisäksi käännös olisi ilmainen - sen kustannukset korvattaisiin. Näin ollen tilanne on seuraava: yhtä kolmesta kielestä käytetään oikeudelliseen suojaan ja kahta muuta kieltä tiedottamiseen ja viestintään. Totean vielä kerran, että mitään eurooppalaisia yrityksiä ei syrjitä, ja tämä koskee myös niihin jäsenvaltioihin sijoittautuneita yrityksiä, jotka eivät osallistu tiiviimpään yhteistyöhön.
Toisin sanoen jos espanjalainen yritys hakee EU-patenttia, se voi käyttää sitä syrjintää kohtaamatta, vaikka Espanja ei osallistu tiiviimpään yhteistyöhön heti. Tämä on tavoitteena, ja sen vuoksi olen tehnyt kovasti töitä tässä asiassa, kuten lupasin. Olen suhtautunut työhön vakavasti; en ole toiminut ideologisesti tai puolueellisesti, ja olen ottanut huomioon kaikki esteet ja pyrkinyt lujasti saavuttamaan edistystä.
Tästä syystä katson, että ehdotus on poliittisesti hyväksyttävä kaikkien 27 jäsenvaltion kannalta ja taloudellisesti tarpeellinen kaikille EU:ssa toimiville yrityksille. Jäsen Herczog esitti erittäin hyvän huomion - samoin kuin jäsen Harbour ja eräät muutkin, kuten jäsen Schwab - siitä, että tämä kysymys on taloudellisesti tärkeä. Meidän on kannustettava, edistettävä, suojeltava ja palkittava luovuutta ja innovointia. Tämä on yksi niistä aloista, joilla Euroopalla on vielä etu. Meidän on vartioitava tätä etua; meidän on vahvistettava ja suojeltava sitä.
Monet pienyritykset eivät enää taloudellisesti pysty suojelemaan keksintöjään, koska ne eivät voi käyttää tätä EU-patenttia. Mitä sitten tapahtuu? Jäsen Roithová mainitsi aivan äsken sanan "väärennökset". Jos patenttia ei suojella, koska ei ole olemassa keinoja suojella sitä koko unionissa, suojellaanko sitä kahdessa tai kolmessa jäsenvaltiossa? Entä voivatko väärennetyt tavarat päästä kaikkiin muihin jäsenvaltioihin? Kun ne ovat päässeet niihin, ne ovat sisämarkkinoilla, ja työpaikkoja katoaa ja yleinen turvallisuus ja kansanterveys vaarantuvat. Viittaan esimerkiksi lääketieteellisiin keksintöihin. Tämä on äärimmäisen vakava asia, ja siitä syystä olemme käsitelleet sitä vakavasti, sortumatta ideologisuuteen vaan yksinkertaisesti pyrkimällä lujasti saavuttamaan edistystä ja löytämään järkevän ratkaisun, jota pidän vilpittömästi hyväksyttävänä.
Arvoisa puhemies, lopuksi haluan vastata jäsen López-Istúriz Whiten, jota kuuntelin tarkasti, sekä jäsen Lichtenbergerin esittämään huomioon. He sanoivat, että tätä tiiviimpää yhteistyötä, johon tällä hetkellä osallistuu 25 EU:n 27 jäsenvaltiosta, voitaisiin käyttää yhtenäismarkkinoiden pirstaloimiseen. Uskon vilpittömästi, että tällaista vaaraa ei ole. Miksikö? Siksi, että olemme aivan poikkeuksellisessa tilanteessa: meillä on yhtenäismarkkinoita koskeva lainsäädäntö, joka edellyttää yksimielisyyttä.
Lähes kaikissa muissa yhtenäismarkkinoita koskevissa asetuksissa ja laeissa riittää määräenemmistö. Tässä tapauksessa tarvitaan yksimielisyyttä. Tästä syystä katson, että pirstaloitumisen vaaraa ei ole; Euroopan komissio aikoo estää valppaasti kaikenlaisen yhtenäismarkkinoiden pirstaloitumisen.
Kiitän vielä kerran esittelijä Lehneä hänen päättäväisyydestään ja omistautuneisuudestaan samoin kuin oikeudellisten asioiden valiokunnan jäseniä. Kiitän teitä myös etukäteen tämän objektiivisen ehdotuksen perusteella tiiviimmälle yhteistyölle antamastanne tuesta.
Enikő Győri
neuvoston puheenjohtaja. - (HU) Arvoisa puhemies, tämän illan ensimmäisessä puheenvuorossani käytin yhtä EU-patentin kieltä ja kahta kieltä, jotka toistaiseksi eivät sisälly EU-patenttiin. Saanen nyt puhua äidinkielelläni, joka sekään ei tällä hetkellä ole EU-patentin kieli ja jota koko maailmassa puhuu vain 15 miljoonaa ihmistä, joista 10 miljoonaa asuu Unkarissa. Totean siis erityisesti espanjalaisille ja italialaisille jäsenille, että he voivat luottaa siihen, että kiinnitämme suurta huomiota kielten tasa-arvoon, merkitykseen ja käyttöön.
Saanen myös esittää lyhyen sivuhuomautuksen jäsenvaltion puolesta, jota eräässä mielessä edustin vielä kuusi viikkoa sitten - nythän en edusta mitään jäsenvaltiota - mutta kuusi viikko sitten edustin jäsenvaltiota, jolla oli patenttikysymyksessä poikkeava kanta. Muutaman viime kuukauden aikana Unkarin hallitus on muuttanut entistä kantaansa. Se ei ollut yksinkertainen päätös. Se, mikä sai Unkarin hallituksen muuttamaan mieltään, oli "yrityselämän", pienten ja keskisuurten yritysten edustajien, kanssa käyty vakava vuoropuhelu, ja he pyysivät yksiselitteisesti hallitusta muuttamaan aiempaa epäröivää tai varsin kielteistä asennettaan, jotta unkarilaiset pienet ja keskisuuret yritykset voisivat hyötyä yhtenäisestä EU-patentista ja säästää rahaa toimivien kielijärjestelyjen ansiosta.
Nyt syntynyt tilanne - 25 EU:n 27 jäsenvaltiosta - ei ole läheskään ihanteellinen. Me kaikki kannatamme sisämarkkinoita, kuten myös Unkari on alusta alkaen tehnyt. Luotamme ja uskomme siihen, että niiden saattaminen päätökseen vahvistaa Euroopan kasvua, joka - kuten monet kunnianarvoisat jäsenet totesivat - on välttämättömyys kriisin jälkeisessä Euroopan unionissa. Päästäksemme tähän meidän on tehtävä kaikki voitavamme. Olen vakuuttunut siitä, että yhtenäistä EU-patenttia ja kielijärjestelyjä yhtenä sen osana on tarkasteltava tässä yhteydessä. Uskon myös, että - kuten komission jäsen Barnier myös huomautti - myös italialaiset ja espanjalaiset yritykset hyötyvät yhtenäisen EU-patenttijärjestelmän luomisesta.
Haluan vastata myös kahteen muuhun huomautukseen. Yksi koski sitä, miksi pidetään tällaista kiirettä ja nopeaa vauhtia, kun komissio julkaisi ehdotuksensa vasta heinäkuussa. Olette itse asiassa jo vastanneet tähänkin kysymykseen. Saanen muistuttaa, että pelkästään kielijärjestelyistä on Euroopan unionissa keskusteltu kymmenen vuotta, joten minusta tässä asiassa ei ole hätäilty. Toinen kommentti koski äärimmäistä toimenpidettä, eli sitä, olemmeko todella tehneet kaiken mahdollisen löytääksemme kaikkien jäsenvaltioiden kannalta hyväksyttävän ratkaisun.
Uskon, että puheenjohtajavaltio Belgia todella teki kaiken voitavansa. Meidän tarvitsee vain muistaa, että vielä syksyllä esitettiin yhä uusia ehdotuksia, joiden tarkoituksena oli ottaa tämä järjestelmä käyttöön kaikissa yhtenäismarkkinoiden 27 valtiossa. Kaikista ponnistuksista huolimatta 12 jäsenvaltiota valitettavasti pyysi lopulta joulukuussa tiiviimmän yhteistyön aloittamista, ja kuten todettu, niiden määrä on nyt kasvanut 25:een. Näin ollen asiassa ei voitu tehdä enempää, ja puheenjohtajavaltio saattoi vain vedota tiiviimmän yhteistyön puolesta, minkä vuoksi se pyysi, kuten minäkin nyt, teidän tukeanne äänestyksessä. Me tarvitsemme yhtenäismarkkinoita ja meidän on vahvistettava niitä. Useiden tutkimusten perusteella tiedämme, että yksi tämän suurimmista esteistä on yhtenäisen patenttisuojan puuttuminen, ja siksi meidän olisi toimittava tämän pienten ja keskisuurten yritystemme innovointia ja suorituskyvyn parantamista estävän seikan poistamiseksi.
Klaus-Heiner Lehne
esittelijä. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, päätän keskustelun kolmeen huomioon: komission jäsen Barnier totesi jo, että tiiviimmän yhteistyön periaate luotiin nimenomaan yksimielisyyttä koskevien esteiden voittamiseksi. Lissabonin sopimuksen mukaan yksimielisyys on ehdoton poikkeus. Toisin sanoen sitä edellytetään vain hyvin harvoissa tapauksissa. Juuri tästä syystä tiiviimpää yhteistyötä koskeva menettely perustettiin.
Mitä kielikysymykseen tulee: tänään ei ole kyse kielistä. Toistan vielä selvästi: tänään keskustelun aiheena on yksinomaan menettely. Haluan kuitenkin korostaa, että käsittelimme jo Palacion mietinnön yhteydessä sitä tosiseikkaa, että yksi kieli on kustannustehokkaampi vaihtoehto kuin kolme kieltä. Samoin on jo viitattu siihen, että tämä asia liittyy Euroopan patenttisopimukseen. Euroopan patenttivirasto työskentelee Euroopan patenttisopimuksessa määrätyillä kielillä. Kielijärjestelyjen muuttaminen merkitsisi väistämättä Euroopan patenttisopimuksen muuttamista. Euroopan unionin jäsenvaltiot eivät kuitenkaan voi yksipuolisesti muuttaa Euroopan patenttisopimusta, koska siihen kuuluvat - luullakseni Maltaa lukuun ottamatta - kaikki Euroopan valtiot. Kaikkien näiden valtioiden, myös esimerkiksi Sveitsin, olisi suostuttava sopimuksen muuttamiseen. Jos emme voi päästä sopimukseen EU:n 27 jäsenvaltion kesken, miten voimme toivoa pääsevämme yhteisymmärrykseen Euroopan patenttisopimuksen 39 valtion välillä? Jos lähdemme tälle tielle, koko asia lykkääntyy loputtomiin. Meidän on kuitenkin keskusteltava tästä kysymyksestä, kun käsittelemme komission varsinaista ehdotusta.
Kaikkien kolmen toimielimen oikeudelliset yksiköt ovat sivumennen sanoen nimenomaisesti vahvistaneet, että tiiviimpi yhteistyö on mahdollinen vaihtoehto.
Saan ehkä lisätä vielä yhden kommentin kielikysymyksestä: käytännön toimijoiden on vaikea ymmärtää asiasta käytävää poliittista taistelua. Tämä johtuu siitä, että käytännön toimijat - joilla tarkoitan patenttien rekisteröijiä - toimivat itse asiassa vain yhdellä kielellä tutkimustyötä tehdessään. Tästä syystä riita kieliperiaatteesta on asia, jota asianomaisten on vaikea ymmärtää.
Päätän puheenvuoroni vielä muutamiin huomautuksiin syrjinnästä: jos olen ymmärtänyt oikein - ja olen varma, että näin on - tämä uusi EU-patentti on avoin kaikille yrityksille ja kaikille keksijöille, myös sellaisista valtioista tuleville, jotka eivät osallistu tiiviimpään yhteistyöhön, toisin sanoen kaikille maailman valtioille. Tämä on täysin selvää.
Valtioille, jotka eivät osallistu tiiviimpään yhteistyöhön, ei aiheudu mitään haittaa. Niihin sovelletaan edelleen Euroopan patenttisopimusta. Jos toisin sanoen haluan hakea useita patentteja näissä valtioissa, minun on käännätettävä ne.
Vielä yksi viimeinen huomio kielikiistasta: mikään ei estä kääntämästä kaikkia näitä patentteja kaikille 23 viralliselle kielelle. Jos jokin jäsenvaltio pitää kieltään niin tärkeänä, että kaikki patentit pitää kääntää sen kielelle, sen on vain käynnistettävä prosessi. Tämä ei saisi kuitenkaan tapahtua patentin haltijoiden kustannuksella, joiden innovaatiot auttavat talouttamme kehittymään. Sen sijaan periaatteena olisi oltava, että se, joka maksaa soittajille, määrää, mitä soitetaan. Sitten on asianomaisten valtioiden ja niiden veronmaksajien tehtävä maksaa tästä.
Jos jokin jäsenvaltio pitää kieltään niin tärkeänä, että sitä olisi käytettävä jokaisessa Euroopassa sovellettavassa patentissa, sen on otettava johdonmukainen linja ja teetettävä näistä patenteista oikeudellisesti sitovat käännökset kyseiselle kielelle. Sen pitää kuitenkin maksaa tämä itse. Tämä oli viimeinen huomioni, ja toivon, että se selkeyttää tätä keskustelua.
Puhemies
- (DE) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tiistaina 15. helmikuuta 2011.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Lara Comi
Teollis- ja tekijänoikeudet ovat kouriintuntuvin tunnustus eurooppalaisten yritysten päivittäin tekemälle tutkimus- ja innovointityölle, jolla ne pyrkivät voittamaan kilpailun haasteet ja luomaan vaurautta kaikkien hyväksi. Tästä syystä niitä on suojeltava kaikin tavoin ja kaikissa muodoissaan. Arvostan sitä, että Euroopan parlamentti osallistuu aktiivisesti tähän asiaan, ja olen tyytyväinen, että voin osallistua siitä toimitettavaan äänestykseen. Tie helvettiin on kuitenkin kivetty hyvillä aikomuksilla, kuten sanotaan. Toisin sanoen ei riitä, että on aitoa tahtoa laatia hyvää lainsäädäntöä, jolla todella helpotetaan yritysten työtä ja suojataan niitä sellaisten kilpailijoiden vilpilliseltä kilpailulta, jotka voivat tehdä halvempia kopioita, koska niiden ei tarvitse maksaa erilaisiin ongelmiin löydettävien ratkaisujen edellyttämää työlästä ja aikaa vievää tutkimustyötä. Edustamaani alaa koskevan tietämyksen perusteella katson tässä tapauksessa, että patenttihakemuksen muodostama kielieste aiheuttaa yrityksillemme huimaavia kustannuksia. Haluan kuitenkin esittää yhden provosoivan kysymyksen: millainen vaikutus kolmeen kieleen perustuvalla järjestelmällä olisi Euroopan parlamentin työhön? Kääntämiseen ja tulkkaukseen käytettyjen määrärahojen määrä sanoo enemmän kuin mikään vastaus. Minulla ei ole muuta vaihtoehtoa kuin äänestää vastaan.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
Olen tyytyväinen siihen, että neuvosto on sopinut siitä, että 12 jäsenvaltiota voi käyttää tiiviimmän yhteistyön mekanismia viedäkseen yhtenäisen EU-patentin luomista eteenpäin. Tämä hanke on ollut käsiteltävänä yli kymmenen vuotta, ja sitä ovat valitettavasti piinanneet jäsenvaltioiden hallitusten väliset erimielisyydet. Oikeusvarmuuden puute ja nykyiseen järjestelmään, jossa patentit on validoitava erikseen jokaisessa jäsenvaltiossa, liittyvät korkeat kustannukset tukahduttavat sisämarkkinoiden kehitys-, innovaatio- ja kasvupotentiaalin. Tällä hetkellä vain puolessa jäsenvaltioista voimassa olevan eurooppapatentin hankkimien maksaa kymmenen kertaa enemmän kuin patentin hankkiminen Yhdysvalloissa. Puolet näistä kustannuksista liittyy käännöksiin. Nykyistä yksinkertaisempi toimintatapa on välttämätön, jotta unioni säilyy kilpailukykyisenä. Tässä EU:n laajuisessa patentissa on järkeä! Kehotan saattamaan oikeudelliset järjestelyt päätökseen mahdollisimman nopeasti ja toivon, että tulevaisuudessa jäsenvaltiot ymmärtävät tähän järjestelmään kuulumisen olevan välttämätöntä.
Tadeusz Zwiefka
kirjallinen. - (PL) Puhumme usein Euroopan parlamentissa edistyksestä ja uuden teknologian kehittämisestä, vaikka Euroopan unionin menettely keksintöjen patentoimiseksi on yksi maailman kalleimmista. Keksijöille koituvat kustannukset ovat liian korkeat ja menettelyt liian monimutkaisia. On myös täysin selvää, että EU-patenttia koskeva päätös on jumiutunut neuvostoon. Tässä tilanteessa Lissabonin sopimus antaa jäsenvaltioille oikeuden käynnistää tiiviimpää yhteistyötä koskevan menettelyn. Ihannetilanne olisi, että patenttikysymyksestä saataisiin aikaan kompromissi kaikkien jäsenvaltioiden tasolla, mutta katson, että 20 vuoden odotus riittää. Ymmärrän, että tiiviimmän yhteistyön mekanismin käyttäminen herättää monia pelkoja. Meidän on kuitenkin muistettava, että tiettyjen ehtojen on täytyttävä, jotta sitä voidaan käyttää, ja että hakemuksia käsitellään aina tapauskohtaisesti kunkin hakemuksen aiheen mukaan. Katson myös, että tiiviimmästä yhteistyöstä voi tulla väline, joka avaa tietä lisäneuvotteluille antaen samalla myös paremmat onnistumisen takeet. Korostan myös, että tällä hetkellä puhumme vain menettelystä emmekä mistään itse patentteihin liittyvästä. Mitään ei ole vielä päätetty. Edessämme on uusi neuvottelukierros. Tämä on vasta EU-patentin rakennetta ja paljon kiistaa aiheuttavia kielijärjestelyjä koskevan työn alku. Siitä syystä toivon, että me kaikki työskentelemme hedelmällisesti ja sitkeästi, jotta lopputulos tyydyttää kaikkia osapuolia.
