Kyselytunti (kysymykset neuvostolle)
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B6-0475/2008).
Käsittelemme neuvostolle osoitettuja kysymyksiä.
Meillä ei valitettavasti ole paljon aikaa, mutta aion keskeyttää istunnon suunnitellusti klo 19.00. Neuvoston puheenjohtaja Jean-Pierre Jouyet on ollut läsnä koko iltapäivän, samoin kuin komission jäsen Benita Ferrero-Waldner.

Aihe: Edistyminen niin kutsutun sinisen kortin käyttöönotossa
Ranskan puheenjohtajakausi on nyt puolivälissä. Mitä edistystä neuvosto voi kertoa tapahtuneen nk. sinisen kortin käyttöönotossa sekä siihen liittyvien, koulutetun työvoiman muuttoliikettä ja kiertomuuttoa koskevien painopisteiden yhteydessä?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, haluaisin todeta parlamentin jäsen Moraesille, että komissio esitti neuvostolle direktiiviehdotuksen kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten - niin sanotun sinistä korttia koskevan direktiivin - lokakuussa 2007, kuten hän toki tietääkin.
Ehdotuksen tarkoituksena on kannustaa erittäin päteviä kolmansien maiden kansalaisia muuttamaan Euroopan unioniin. Jotta Euroopan unionista tulisi houkuttelevampi kohde, ehdotuksessa esitetään yhteiset maahantulon perusteet, tunnustetaan yhdenvertainen kohtelu EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten kanssa useilla aloilla ja tarjotaan sinisen kortin haltijoille mahdollisuus muuttaa Euroopan unionin alueella.
Kuten tiedätte, tämä ehdotus on yksi Ranskan puheenjohtajakauden painopisteistä Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksen yhteydessä. Neuvosto antoi tukensa tälle aloitteelle 25. syyskuuta puheenjohtajavaltion esittämän kompromissin pohjalta. Kompromissiehdotuksessa määriteltiin toisaalta korkea ammattipätevyys ja korkea-asteen tutkinto ja toisaalta siinä tarkasteltiin suhdetta kansalliseen lainsäädäntöön; lopuksi kompromissiehdotuksessa käsiteltiin vähimmäispalkkakynnystä, johon myönnetään poikkeuksia tiettyjen ammattien erityistarpeiden mukaisesti.
Neuvosto on pyytänyt pysyvien edustajien komiteaa viimeistelemään tekstin, jotta ehdotus saadaan valmiiksi hyvin nopeasti. Se voidaan hyväksyä lopullisesti sen jälkeen, kun parlamentin lausunto ehdotuksesta on hyväksytty. Uskon tämän olevan mahdollista marraskuun täysistunnon yhteydessä.
Claude Moraes
(EN) Kiitos kattavasta vastauksestanne. Sininen kortti voi olla hieno saavutus, jos se on kattava, oikeudenmukainen ja tasapainoinen. Tässä suhteessa haluaisin kysyä neuvostolta, miten vältytään siltä, että syntyy aivovuotoa tai että valikoimme vain parhaat työntekijät eikä ainoastaan kehitysmaista vaan myös kehittyvien talouksien maista? Ovatko EU:n hallitukset, komissio ja kolmansien maiden hallitukset - ja erityisesti niiden työministeriöt - pohtineet asiaa yhdessä sen takaamiseksi, että vaikka hankimme parhaita työntekijöitä ja kilpailemme heistä, emme vie kasvavan talouden mailta ja kehitysmailta niiden parhaita ihmisiä; että seuraamme tätä kysymystä ja säilytämme valinnanvapauden, mutta että saamme oikeuden siniseen korttiin, koska sillä voitaisiin edistää myönteistä kehitystä näillä alueilla?
Reinhard Rack
(DE) Haluaisin vain ottaa uudelleen esille erään seikan. Meillä oli aikaisemmin toistuvasti ongelmana se, että vaikka toisaalta ilmoitimme eurooppalaisesta näkökulmasta, että tarvitsemme ammattitaitoisia maahanmuuttajia, toisaalta toimintamme oli silti aina hyvin rajoittavaa.
Onko mahdollista verrata uskottavasti Yhdysvaltojen vihreän kortin ja vastaavien järjestelmien houkuttelevuutta siihen, mitä me haluamme toteuttaa Euroopassa?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, mielestäni me yritämme tehdä juuri näin: ratkaista sen asian, että Eurooppa tarvitsee aina maahanmuuttajia. Olemme selvästikin epätasapainoisessa tilanteessa, kun otetaan huomioon väestönkasvu ja houkuttelevuutemme verrattuna maailman muihin alueisiin, ja meidän on tästä syystä jatkettava avointa politiikkaa sekä Euroopan unionin alueella että suhteessa todellisiin kehittyvän talouden maihin. Tässä yhteydessä meidän on varmistettava, että meillä toisaalta on taloudellisista syistä muuttaville siirtolaisille soveltuva oikeudellinen kehys ja että toisaalta me pyrimme tekemään alkuperämaiden kanssa tasapainoisia sopimuksia, joissa otetaan huomioon vastaanottokykymme ja torjutaan kyseisten maiden aivovuotoa.
Taloudellisista syistä tapahtuva maahanmuutto on ilmiönä uusi, ja uskoakseni tämän ilmiön huomioon ottaminen ja kehyksen tarjoaminen tämäntyyppisille maahanmuuttajille on yksi kaikkein innovatiivisimmista osista 27 jäsenvaltion hyväksymässä maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksessa. Vastatakseni arvoisan parlamentin jäsenen kysymykseen: kyllä, me pyrimme tällä alalla seuraamaan jossakin määrin kehitystä, jota Yhdysvalloissa on toteutettu älykkäästi ja tehokkaasti.
Aihe: Riskiin perustuvan strategian vaikutukset elintarvikkeiden hintoihin ja tuholaisten vastustuskykyyn
Olettaen, että riskiin perustuva strategia vähentää markkinoilla olevien torjunta-aineiden määrää, mikä on neuvoston näkemys tuholaisten vastustuskykyä ja EU:n viljelykasvien tuotantoa koskevasta tulevasta kehityksestä? Miten tämä vaikuttaa elintarvikkeiden hintoihin ja elintarviketurvaan ja mitä seurauksia tällä on kehitysmaille (eräät asiantuntijat arvioivat, että EU tuo jatkossa entistä enemmän elintarvikkeita kehitysmaista, mikä johtaa elintarvikkeiden hintojen nousuun näissä maissa, millä on vastaavasti seurannaisvaikutuksia köyhille)?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Neuvostolle on esitetty kasvinsuojeluaineita koskeva torjunta-ainepaketti, jonka tarkoituksena on tarkistaa tällaisten tuotteiden markkinoille saattamisesta annettuja asetuksia sekä esittää direktiivi niiden kestävän kehityksen mukaisesta käytöstä.
Tavoitteena on varmistaa, että torjunta-aineiden käyttö sopii yhteen ympäristön ja terveyden suojelun kanssa, ja meidän on luonnollisesti otettava huomioon paketin vaikutukset tuholaisten vastustuskykyyn. Neuvostossa hyväksyttiin tältä pohjalta yhteinen kanta 15. syyskuuta.
Yhteisessä kannassa esitetään määräyksiä torjunta-aineissa käytettävistä vaikuttavista aineista, joille on saatava hyväksyntä sen jälkeen, kun on laadittu arvio vaaroista ja riskeistä, joita ne aiheuttavat ihmisten ja eläinten terveydelle sekä ympäristölle.
Kyseessä on tärkeä haaste. Tässäkin asiassa meidän on suojeltava kansalaisiamme, koska on olemassa vaarallisia aineita, kuten karsinogeenisia tai mutageenisia aineita sekä aineita, jotka ovat vaarallisia lisääntymiselle tai jotka voivat häiritä sisäeritysjärjestelmän toimintaa ja joita ei tästä syystä pitäisi käyttää. Neuvosto on ottanut huomioon myös vaikutukset maataloustuotantoon, koska se on päättänyt varmistaa, että uudella lainsäädännöllä ei ole minkäänlaisia kielteisiä vaikutuksia elintarvikkeiden kustannuksiin tai saatavuuteen Euroopassa tai muualla maailmassa.
Päinvastoin torjunta-aineita ja kasviterveyden suojelua koskevan lainsäädännön tarkistamisen pitäisi edistää tuotteiden vapaata liikkuvuutta, kun tuotteiden hyväksymiset tunnustetaan tietyllä alueella vastavuoroisesti ja otetaan käyttöön järkevämpiä menettelyjä vaikuttavien aineiden hyväksymiseksi Euroopassa. Kaikkien näiden toimien pitäisi edistää Euroopan unionin maatalouden nykyaikaistamista ja parantaa kuluttajiemme ja kansalaistemme suojelua.
Liam Aylward
(EN) Voinko vakuuttaa ministerille, että me kaikki haluamme pitää huolta kansalaisten terveydestä ja ympäristöstä, mutta yhtyykö neuvosto vaatimukseen, jonka mukaan Euroopan komission on teetettävä arviointi kyseisen lainsäädännön vaikutuksista elintarviketuotantoon ja elintarvikkeiden toimittamiseen kussakin jäsenvaltiossa? Emme mitenkään voi hyväksyä sitä, että Euroopan komissio on tähän saakka laiminlyönyt arvioinnin laatimisen.
Onko neuvosto yhtä mieltä siitä, että me emme voi tehdä perusteltuja valintoja ja päätöksiä, jos meillä ei ole käytössämme asianmukaista ja ajankohtaista tietoa?
Jim Allister
(EN) Jatkona edelliseen kysymykseen, mitä pelkäämistä neuvostolla on perusteellisessa vaikutusten arvioinnissa, jonka perusteella voisimme selvittää ehdotustenne todelliset vaikutukset elintarviketuotantoon Euroopassa? Asia vaikuttaa sekä tuottajiin että kuluttajiin. Tuottajilla ja kuluttajilla on paljon menetettävää, jos torjunta-aineet, jotka tällä hetkellä ovat erittäin tärkeitä viljelykasvien tuotannossa, poistetaan ilman, että saatavilla on korvaavia tuotteita. Mitä esimerkiksi Pohjois-Euroopan perunanviljelijät tekevät kosteassa ilmastossaan, kun käytettävissä ei ole minkäänlaisia korvaavia tuotteita perunaruton torjumiseksi? Toteammeko me vain yksinkertaisesti, että "huono juttu"? Sanommeko me kuluttajille, että "tuodaan perunaa maista, joissa ei piitata torjunta-aineiden valvonnasta"? Eikö todellakin ole aika harkita asiaa uudelleen ja laatia perusteellinen vaikutusten arviointi kyseisistä ehdotuksista?
Mairead McGuinness
(EN) Saanko kannattaa kahta edellistä puheenvuoroa, jotka koskivat vaikutusten arviointia? Olisin kuvitellut sekä komission että neuvoston hyötyvän paljon näytöstä, jota vaikutusten arviointi tarjoaisi. Tiedän Irlannin perunaruton olevan vanha tarina, mutta kyseessä on todella merkittävä ongelma, ja mielestäni teidän on puututtava siihen, eikä ainoastaan tuottajien näkökulmasta, vaan on otettava huomioon vaikutukset elintarvikehintoihin ja saatavuuteen sekä se, että me ryhdymme tuomaan tuotteita, joiden tuotannossa käytetään Euroopassa kiellettäviä kemikaaleja.
Sanokaa minulle, että tässä on järkeä, sillä en itse onnistu ymmärtämään sitä.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Kiitän parlamentin jäsen Aylwardia, jäsen Allisteria ja jäsen McGuinnessia heidän esittämistään kysymyksistä. Meidän tavoitteenamme on päästä tästä arkaluontoisesta aiheesta sopimukseen toisessa käsittelyssä ennen vuoden loppua niin, että Euroopan parlamentti hyväksyy sen virallisesti joulukuun istuntojaksolla. Tarkoituksena on järjestää komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin väliset kolmikantaneuvottelut eri näkökantojen yhdistämiseksi, ja tässä yhteydessä on mielestäni erittäin johdonmukaista suorittaa vaikutusten arviointi, jotta määritetään asetusten vaikutukset sekä tuotantomenetelmiin että kuluttajansuojaan. Minulla ei ole epäilystäkään siitä, ettemmekö saisi niiden avulla paremman käsityksen direktiivien vaikutuksista.
Aihe: EU:n tutkimus-, teknologia- ja kehittämisohjelmien rahoituksen saatavuus
Mihin aloitteisiin neuvosto on ryhtynyt sen varmistamiseksi, että eurooppalaiset yritykset ovat täysin tietoisia siitä, miten ne voivat käyttää hyväkseen yrityksille suunnattujen EU:n tutkimus-, teknologia- ja kehittämisohjelmien rahoitusta, minkä arvo on 55 miljardia euroa rahoituskaudelle 2007-2013?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, haluaisin vastata jäsen Ó Neachtainille, että ensimmäisen tutkimuksen puiteohjelman hyväksymisen jälkeen neuvosto on ottanut käyttöön toimia yritysten tiedonsaannin parantamiseksi. Näiden toimien ansiosta yritysten pitäisi olla täysin tietoisia siitä, miten ne voivat käyttää hyväkseen yhteisön tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmien rahoitusta.
Käytössä on esimerkiksi Cordis-verkkosivusto, joka on eräänlainen sähköinen työväline ja joka on perustettu helpottamaan eurooppalaisten teknologista tutkimusta ja kehittämistä koskevien hankkeiden ehdottamista. Yritykset voivat saada kaikki tarvittavat tiedot yhteisön ohjelmista ja tärkeimmistä kansallisista ja alueellisista toimijoista eri jäsenvaltioissa. Sivustoon sisältyy käytännön opas tutkimusta ja innovaatiota varten käytettävissä olevista rahoituslähteistä.
Meillä on myös kansallisten yhteyspisteiden verkosto, joka on perustettu edistämään yritysten tiedonsaantia ja jota tuetaan seitsemännen tutkimuksen ja kehityksen ohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman yhteydessä. Verkoston tarkoituksena on siten helpottaa mahdollisimman yksilöllisen ja hajautetun tiedon saantia luomalla yhteyksiä eri laitosten välille, olivatpa ne sitten kansallisia ministeriöitä, yliopistoja, tutkimuskeskuksia tai yksityisiä konsulttiyrityksiä.
Lopuksi me olemme julkaisseet suuntaviivoja seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman varojen käytöstä sekä tutkimusalalla käytettävissä olevien rakennerahastojen varojen käytöstä. Nämä suuntaviivat tarjoavat yrityksille tärkeää tietoa, ja me tiedämme myös, että tämän tiedon ja näiden lukuisten tietolähteiden ansiosta yrityksemme pystyvät kilpailemaan Euroopan unionin tarjoamista välineistä.
Seán Ó Neachtain
(GA) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, kiitän kattavasta vastauksestanne. Haluaisin kuitenkin kysyä, voiko neuvosto mainita, millä tavoin kehityksen ohjelman yhteydessä esitettäviä hakemuksia voitaisiin käsitellä tehokkaammin ja onko neuvostolla mitään suunnitelmia sen varmistamiseksi, että vastaukset saataisiin nopeammin. Millä tavoin mielestänne tämä asia olisi hoidettava?
Teresa Riera Madurell
(ES) Arvoisa puhemies, sekä seitsemännessä puiteohjelmassa että kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa yhtenä tavoitteenamme oli kannustaa pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista.
Nyt kun näiden ohjelmien hyväksymisestä on kulunut kaksi vuotta, voiko neuvosto kertoa meille, onko pienten ja keskisuurten yritysten osallistuminen jäsenvaltioissa lisääntynyt verrattuna esimerkiksi edellisiin puiteohjelmiin?
Avril Doyle
(EN) Voisiko neuvosto ystävällisesti vahvistaa, että seitsemännen puiteohjelman koko hakumenettely on todellakin muutettu käyttäjäystävällisemmäksi, niin kuin oli tarkoitus, ja että menettely on avoin, jotta yritykset yleensä tietävät, millä tavoin hyödynnetään rahoitusta ja vastataan seitsemännessä puiteohjelmassa saatavilla olevia varoja koskeviin pyyntöihin?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Vastaan jäsen Ó Neachtainille täysin rehellisesti: kun otetaan huomioon joulukuussa järjestettävän Eurooppa-neuvoston kokouksen esityslistalla jo olevat asiat, en usko, että tätä kysymystä otetaan esille Eurooppa-neuvostossa siihen liittyvistä haasteista huolimatta. Se on otettava esille tutkimus- ja kilpailukykyneuvostojen kokouksissa. Käsittääkseni tiedotusjärjestelmän parantamiseksi on jo tehty paljon.
Vastaan jäsen Rieralle, että mielestäni työtä on vielä todella paljon. Komissio, neuvosto ja parlamentti hyväksyvät huomenna poliittisen sopimuksen viestinnästä Euroopan unionin toimia koskevan tiedotuksen parantamiseksi.
Pidän sitä tärkeänä askeleena, mutta mielestäni vielä tärkeämpää on lisätä käytännön tietoa jakavien tiedotuspisteiden määrää - ja jäsen Doyle, aivan kuin jäsen Rierakin, ovat oikeassa korostaessaan tätä asiaa. Uskon, että parlamentilla on hyvin tärkeä valvojan rooli varmistettaessa, että tällaisia tiedotuspisteitä kehitetään yhä pidemmälle, kun arvioidaan, kenelle ne pitäisi suunnata ja minkälaista menettelyä niissä olisi käytettävä.
Aihe: Luonnonkatastrofien jälkeinen hätäapu
Mitä sellaisia ehdotuksia neuvoston puheenjohtajavaltio on esittänyt, jotka laajentavat ja parantavat luonnonkatastrofien, tulvien, metsäpalojen jne. jälkeen annettavan hätäavun toimittamista Euroopan unionissa?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Jäsen Crowley, Euroopassa on viime vuosina koettu yhä useampia luonnonkatastrofeja ja mittavia kriisejä. Metsäpalot ja tulvat, jotka ovat viime aikoina koetelleet useita Euroopan maita, ovat osoittaneet, että on erittäin tärkeää parantaa Euroopan unionin tehokkuutta ja valmiuksia toimia hätätilanteissa. Myös tässä asiassa on pyrittävä solidaarisuuteen ja kansalaistemme suojeluun. Me tarvitsemme solidaarisuutta ja yhtenäisyyttä, ja meidän on suojeltava kansalaisia Euroopan unionin alueella ja sen ulkopuolella. Tästä syystä puheenjohtajavaltion painopisteisiin kuului vahvistaa Euroopan unionin valmiuksia toimia katastrofi- ja kriisitilanteissa.
Meidän on pidettävä lähtökohtana yhteisön nykyisiä voimavaroja ja erityisesti sen pelastuspalvelumekanismia ja edettävä vaihe vaiheelta katastrofivalmiuksien vahvistamiseksi. Ensiksi me tarvitsemme ennaltaehkäisyä, tutkimusta ja tiedotusta. Meidän on tehostettava työtämme varhaisvaroitusjärjestelmien toteuttamiseksi. Toiseksi meidän on valmistauduttava kriisitilanteisiin vahvistamalla hallinta- ja toimintavalmiuksia ja koordinoimalla alan eurooppalaisten ja kansainvälisten virastojen työtä. Näillä toimilla me toivomme parantavamme Euroopan unionin humanitaariseen apuun ja väestönsuojeluun liittyviä valmiuksia, ja tehostamme siten yhteisön pelastuspalvelumekanismia yhä toimintakykyisemmän keskuksen ansiosta.
Tästä syystä näitä aiheita käsitellään neuvostossa erilaisissa toimivaltaisissa työryhmissä, ja neuvosto tarkastelee tätä työtä ennen vuoden loppua. Arvoisat jäsenet, puheenjohtajavaltio järjestää 4. ja 6. marraskuuta väestönsuojeluharjoituksen, johon osallistuvat kaikki jäsenvaltioiden väestönsuojelusta vastaavat pääjohtajat. Tämän ansiosta saamme kentällä käsityksen siitä, missä asioissa meidän on päästävä eteenpäin tällä erittäin tärkeällä alalla.
Brian Crowley
(EN) Toimien koordinointi on luonnollisesti kaikkein tärkein näkökohta, niin kuin saimme havaita viime vuonna Kreikasta Italiaan ja tiettyihin Slovenian osiin levinneiden metsäpalojen vuoksi sekä niiden Tonavan toistuvien tulvien johdosta, joilla oli seurauksia paitsi Itävallassa, myös muissa Tonavan rannalla sijaitsevissa maissa.
Onko tehty ehdotusta jatkuvasti toimintakykyisen ja sijainniltaan keskeisen koordinointiyksikön perustamisesta? Yksikön pitäisi auttaa koordinoimaan toimia tällaisissa rajat ylittäviä luonnonkatastrofeja koskevissa tilanteissa, jotka vaikuttavat eri puolilla Euroopan unionia.
Reinhard Rack
(DE) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, aputoimien koordinointi on yksi näkökohta; toinen on se, onko Euroopan kansalaisille selvää, että Euroopan unioni osallistuu työhön, eivätkä vain jäsenvaltiot - että Eurooppa todellakin toimii paikallistasolla yksittäisten ihmisten hyväksi.
Jim Allister
(EN) Arvoisa ministeri, haluaisin kiinnittää huomionne EU:n solidaarisuusrahaston kynnysarvoon. Ymmärtääkseni vahvistettu kynnysarvo on noin 3 miljardia euroa. Kynnysarvo on sama, oli sitten kyseessä suuri maa tai pieni tai suuri alue. Tämän seurauksena jollakin alueella voidaan kärsiä sellaisista tuhoista kuin koettiin tänä kesänä tulvien seurauksena Pohjois-Irlannissa, jossa tuhot olivat hyvin laajoja, mutta silti EU:n solidaarisuusrahastosta ei myönnetä varoja, sillä tuhojen laajuus jää alle kynnysarvon eivätkä ne koske koko maata. Onko tämä oikeudenmukaista? Eikö tätä asiaa pitäisi tarkistaa ja eikö teidän pitäisi tarkistaa myös niitä järjettömiä vaatimuksia, joihin erityisesti maataloustuottajien on vastattava, kun he yrittävät saada rahoitusta?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Vastaan ensiksi jäsen Crowleylle, että uskon puheenjohtajavaltion pyrkimyksenä todellakin olevan päästä niin pitkälle, että saamme mahdollisimman toimivan koordinointikeskuksen. Sitä me toivomme. Ongelmana on se, että meidän on löydettävä tasapaino eri jäsenvaltioiden välille, joista osa haluaa puheenjohtajavaltion tavoin lisätä koordinointia ja osa haluaa korostaa toissijaisuuden merkitystä myös tällä alalla. Mutta viime kädessä puheenjohtajavaltiolla on neuvostossa selvästikin pyrkimyksenä parantaa koordinointia sekä - vastatakseni jäsen Rackin kysymykseen - koordinoinnin näkyvyyttä, sillä meidän on varmistettava Euroopan unionin toiminnan näkyvyys, kuten jäsen Rack aivan oikein toteaa.
Jäsen Allister, Euroopan solidaarisuusrahaston osalta olen täysin tietoinen siitä huomiosta, jota meidän on kiinnitettävä Pohjois-Irlantiin siellä esiintyneiden lukuisten luonnonkatastrofien vuoksi. Minulla ei ole minkäänlaista tietoa siitä, että Pohjois-Irlantia olisi syrjitty, mutta varmistan luonnollisesti neuvoston yksiköiden kanssa, että solidaarisuusrahastosta myönnetään varoja mahdollisimman nopeasti ja oikeudenmukaisesti alueista riippuen sekä Euroopan että jäsenvaltioiden tasolla.
Aihe: Elintarviketurva epätasavertaisessa kumppanuussuhteessa
EU vakuuttaa jatkavansa sellaisten aloitteiden tekemistä, joilla varmistetaan turvattu elintarvikehuolto kehitysmaissa. Mitä neuvosto aikoo tehdä sen suhteen, että kehitysmaiden esittämien väitteiden mukaan EU käyttää hyväkseen epätasavertaisia kumppanuussuhteita ensinnäkin neuvottelemalla kauppasopimuksia - joista YK:n alainen Afrikan talouskomissio on sanonut, että ne eivät ole ”riittävän kattavia” vaan ”avoimuuden suhteen puutteellisia” ja että niiden avulla EU voi hyötyä Afrikan maiden puutteellisesta kyvystä käsitellä mutkikkaita juridisia asioita - ja toiseksi turvaamalla Euroopan elintarvikehuollon muun muassa Länsi-Afrikan kalastusalan kustannuksella?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Jäsen Ryan, kuten tiedätte, Cotonoun sopimuksella käynnistettiin uusi Euroopan unionin ja 78 AKT-maan välinen kumppanuus 23. kesäkuuta 2000. Näiden uusien sopimusten pitäisi edistää Euroopan unionin ja kyseisten maiden välisiin suhteisiin liittyvää kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Se kattaa tavaroita ja palveluja koskevan kaupallisen toimintatavan, oheistoimenpiteitä, alueellista yhdentymistä edistäviä toimia sekä vaatimuksen siitä, että kyseisissä kaupallisissa toimissa on noudatettava Maailman kauppajärjestön sääntöjä. Vuoden 2007 lopussa pantiin alulle väliaikaisia sopimuksia, joissa käsiteltiin tärkeää huolenaihetta kaupan keskeytymisriskistä, kuten neuvosto korosti toukokuussa 2008 esittämissään päätelmissä.
On täysin selvää, että täysimääräiseen alueelliseen talouskumppanuuteen tähtääviä sopimuksia koskeva neuvotteluprosessi on yksi neuvoston tärkeimmistä painopistealueista. Lisäksi neuvosto on hyväksynyt uusia päätelmiä talouskumppanuussopimuksista - neljännen kerran vuoden 2006 jälkeen - ja se on vahvistanut, että näiden WTO:n sääntöjä noudattavien sopimusten tarkoituksena on tukea kehitystä. Näin ollen neuvostossa ollaan yhä yksimielisiä tästä tärkeästä kysymyksestä, ja sen yhteisenä tavoitteena on saada aikaiseksi täysimääräistä alueellista talouskumppanuutta koskevia sopimuksia, joilla edistetään kestävää talouskehitystä AKT-maissa.
Elintarviketurva on keskeisellä sijalla yhteisissä keskusteluissa neuvotteluista vastaavan komitean antamien tietojen mukaan. Alueellisella tasolla on tapahtunut vakaata kehitystä, ja tavoitteenamme on yhä saada mahdollisimman nopeasti aikaiseksi täysimääräiset alueelliset sopimukset.
Muistuttaisin parlamenttia siitä, että yhteisö on ottanut kalastusalan kumppanuussopimuksissa käyttöön uudentyyppisen kahdenvälisen sopimuksen neuvoston heinäkuussa 2004 tekemien päätelmien seurauksena. Tärkeää on mielestäni ensiksikin se, että kalastusmahdollisuuksia olisi myönnettävä - ja toivottavasti myönnetään - yhteisön aluksille avointen tieteellisten lausuntojen perusteella, ja toisaalta, että osa yhteisön niin sanottujen alakohtaisten tukisopimusten perusteella maksamasta taloudellisesta korvauksesta pitäisi käyttää kalastusalan kehittämiseen kumppanina olevassa rannikkovaltiossa, jotta varmistetaan vastuullinen ja kestävä kalastus.
Lopuksi meidän on muistettava, että me tarvitsemme väliaikaisia sopimuksia, mutta ennen muuta meidän on pyrittävä toteuttamaan mahdollisimman nopeasti kattavia talouskumppanuussopimuksia. Tämä on kaikkien neuvoston jäsenten pyrkimyksenä.
Eoin Ryan
(EN) Mitä avoimuustoimenpiteitä neuvosto voi ottaa käyttöön taatakseen parhaimman mahdollisen tehokkuuden, eikä ainoastaan kauppasopimuksissa, vaan myös kehitysmaille suunnatussa avussa?
Kun otetaan huomioon, että kuulemme toisaalta komission puhuvan talouskumppanuussopimuksista ja toisaalta kansalaisjärjestöjen kritisoivan niitä runsaasti, on hyvin vaikea tietää, kuka on tässä asiassa oikeassa ja kuka siitä todellakin hyötyy. Varmaa on kuitenkin se, että talouskumppanuussopimuksia arvostellaan jatkuvasti ja että ne eivät ole riittävän avoimia. Pyytäisin teitä vain kommentoimaan tätä asiaa.
Avril Doyle
(EN) Länsi-Afrikan kalastusalaa koskevasta kysymyksestä haluaisin todeta neuvoston puheenjohtajalle, että vaikka kalastusalan sopimukset ovatkin kahdenvälisiä, ne edellyttävät EU:lta ja komissiolta huomattavasti enemmän seurantaa ja tarkistuksia, jotta taataan, että kyseisten kolmansien maiden köyhyys ja velkaisuus eivät aiheuta kestämätöntä ja sietämätöntä painetta allekirjoittaa tuottoisia sopimuksia, joista on usein ja yleensä seurauksena kestämätön ja vastuuton kalavarojen hyödyntäminen? Uskoakseni iso kysymysmerkki on se, mitä Eurooppa tekee tässä asiassa. Voisiko neuvoston puheenjohtaja ystävällisesti kommentoida asiaa?
Manuel Medina Ortega
(ES) Arvoisa puhemies, haluaisin toistaa kollegani Avril Doylen kysymyksen mutta muotoilla sen hieman toisin.
Länsi-Saharan kalastuksen hallinnointi siirrettiin Marokon vastuulle suunnilleen kaksikymmentä vuotta sitten. Aiheeseen ei ole liittynyt mitään painostusta. Euroopan unioni on harjoittanut kyseisellä alueella kalastusta erittäin vähän, mutta kalastusalan heikko hallinnointi on aiheuttanut ongelmia.
Haluaisin kysyä seuraavaa: millä toimenpiteillä voimme auttaa kalastusalasta vastuussa olevia maita tehokkaan valvonnan takaamiseksi? Kalastusalan sopimusten allekirjoittamatta jättäminen ei yksinään riitä. Ongelmia on aina, jos kalastusta ei valvota tehokkaasti.
Voiko Euroopan unioni tehdä jotakin auttaakseen näitä maita valvomaan tehokkaasti kalastustaan ja välttämään kalavarojen liiallista hyväksikäyttöä, niin kuin tällä hetkellä tapahtuu?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Mitä tulee avoimuuteen, mielestäni näiden sopimusten pitäisi olla erittäin avoimia. Henkilökohtaisesti minulla ei ole huomautettavaa avoimuuden puutteesta. Meidän on muistettava, että väliaikaisten sopimusten voimassaoloaikana me olemme siirtymävaiheessa. Ne eivät ole täysin tyydyttäviä, mutta emme voi toimia toisin WTO:n sääntöjen vuoksi.
Toiseksi arvoisa parlamentin jäsen on oikeassa: näitä sopimuksia tehneet maat ovat arvostelleet niitä. Kehitysavun tehokkuutta arvostellaan aina. On selvää, että työskentelemme yhdessä komission kanssa varmistaaksemme, että apu- ja tukijärjestelmiä kehitetään yhä avoimemmiksi.
Kolmanneksi haluamme päästä eteenpäin sellaisten kokonaisvaltaisten sopimusten toteuttamisessa, joiden piiriin kuuluvat kaikki sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunnan edustajat kumppanimaissa.
Neljänneksi jäsen Avril Doyle on uskoakseni oikeassa Länsi-Afrikan rannikolla harjoitettavaa kalastusta koskevassa asiassa. Meidän on luonnollisesti varmistettava, että kalastus on aina kestävän kehityksen mukaista ja että, maksoi mitä maksoi, kahdenvälisinä pysyvissä sopimuksissa ei käytetä liiallista painostusta. Kuten arvoisa parlamentin jäsen painottikin, meidän on käytettävä tehokkaita toimenpiteitä kalavarojen valvomiseksi. Se ei ole helppoa. Luonnollisesti meidän on otettava huomioon talouden kehitystaso ja autettava näitä maita integroitumaan paremmin kansainvälisiin kauppa-alueisiin.
Puhemies
(EN) Kysymystä numero 6 ei otettu käsiteltäväksi, koska se on samantyyppinen kuin kysymys, johon vastattiin syyskuun toisella istuntojaksolla.

Aihe: Lentoturvallisuus
Lento-onnettomuudet ovat lisääntyneet viime kuukausina eri puolilla maailmaa. Pitääkö neuvosto nykyisiä ilmaturvallisuutta koskevia kansainvälisiä normeja ja käytäntöjä riittävinä vai pitäisikö tehdä uusia ehdotuksia, joilla taataan kansalaisten turvallisuus Euroopan ja sen rajojen ulkopuolisessa ilmatilassa?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, vastaan jäsen Manuel Medina Ortegalle, että lentäminen on yhä yksi turvallisimmista liikennemuodoista, mutta on totta - ja ymmärrän meidän kaikkien tunteita tässä asiassa - että muutamat onnettomuudet, erityisesti Espanjassa tänä kesänä tapahtunut onnettomuus, palauttavat mieliimme tällaisten onnettomuuksien erittäin traagiset seuraukset.
Lentomatkustajien turvallisuuden parantaminen kuuluu yhä neuvoston tärkeimpiin painopisteisiin. Muistuttaisin parlamenttia siitä, että on olemassa parlamentin ja neuvoston hyväksymä asetus riskialttiita lentoyhtiöitä koskevan mustan listan laatimisesta. Asetuksen ansiosta vaarallisina pidettäviä ilma-aluksia voidaan estää käyttämästä yhteisön ilmatilaa, ja se auttaa tehokkaasti parantamaan kansainvälisten turvallisuusstandardien noudattamista maissa, joissa komission mielestä ei noudateta turvallisuutta koskevia vähimmäissääntöjä. Luetteloa päivitetään säännöllisesti.
Toinen ratkaisevan tärkeään lentoturvallisuusalaan liittyvä seikka koskee Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamista. Viraston tehtävänä on edistää parasta mahdollista lentoturvallisuuden ja ympäristönsuojelun tasoa siviili-ilmailun alalla. Yhteisön toimielimet ovat myös käsitelleet kysymyksiä, jotka koskevat yhteisön alueella liikennöiviä kolmansien maiden, toisin sanoen yhteisön ulkopuolisten maiden, lentotoiminnan harjoittajien ilma-aluksia, ja yhteisössä on laadittu sääntöjä miehistön lupakirjojen myöntämisestä, toiminnasta ja turvallisuusstandardeista.
Kuten arvoisa parlamentin jäsen aivan oikein totesi, on selvää, että näitä sääntöjä on täydennettävä ja vahvistettava, ja toivoakseni komissio antaa joitakin ehdotuksia mahdollisimman pian. Neuvosto ja parlamentti käsittelevät ehdotuksia teille tutun sääntelymenettelyn mukaisesti.
Meidän on myös työskenneltävä yhdessä Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön kanssa, joka on tietysti keskeinen kumppani tällä alalla, ja puheenjohtajavaltio Ranska pyrkii määrätietoisesti edistämään lentomatkailun turvallisuutta. Se on jo ryhtynyt tarkastelemaan viime kesäkuussa hyväksyttyjä komission uusia ehdotuksia lentokenttiä, lentoliikenteen valvontaa ja ilmailualan palveluja koskevien yhteisön turvallisuussääntöjen laatimiseksi.
Manuel Medina Ortega
(ES) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, paljon kiitoksia pitkästä vastauksestanne. Se oli hyvin kattava.
Haluaisin vain esittää lisäkysymyksen siitä, että joidenkin tahojen mukaan onnettomuuksien lisääntyminen on sidoksissa lentoyhtiöiden pyrkimyksiin kilpailla halpojen lentojen tarjoamisessa. Kuluttajat ovat hyvin ilahtuneita saadessaan edullisempia lentoja, mutta en tiedä, onko komissiolla käytössään tutkimuksia, jotka osoittaisivat, että halpalentojen ja lento-onnettomuuksien lisääntyneen määrän välillä olisi jokin yhteys.
Robert Evans
(EN) Minun puheenvuoroni liittyy lentoturvallisuuteen yleensä. On raportoitu lukuisista välikohtauksista, joissa matkustajat, jotka joskus ovat olleet brittejä ja joskus muiden maiden kansalaisia, ovat käyttäneet liikaa alkoholia lennon aikana ja ovat olleet vaaraksi muille matkustajille ja todellakin koko lentokoneelle.
Onko mielestänne perusteita estää pääsy lentokoneeseen sellaisilta matkustajilta, joilla on mukanaan alkoholia?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Mielestäni komission olisi tarkasteltava ehdotustensa yhteydessä kaikkia vaarantavia tekijöitä. Vastaan jäsen Evansin esittämään viimeiseen kysymykseen, että olen yhtä mieltä tässä asiassa, jos käy ilmi, että kyseessä on vaarantava tekijä, kuten saattaa olla. Meidän on tarkasteltava tässä yhteydessä myös matkustajien käyttäytymistä. Tästä pääsenkin vastaamaan jäsen Ortegalle, sillä tämäntyyppisiä välikohtauksia ei esiinny halpalennoilla, koska myynti on niillä epäilemättä rajoitetumpaa.
Jäsen Ortega, minulla ei kuitenkaan ole tietoa minkäänlaisesta suorasta yhteydestä halpalentojen ja onnettomuusmäärien välillä, mikäli tämä oli kysymyksenne; on totta, että on nähtävissä yhteys onnettomuusmäärien ja sellaisten yritysten välillä, jotka pyrkivät kustannusten karsimiseen, erityisesti huoltoon, turvallisuuteen ja ilma-alusten käyttöikään liittyvissä asioissa. Tähän meidän on puututtava, ja meidän on pyrittävä valvomaan olemassa olevien komiteoiden ja erityisesti CESAR-hankkeen avulla tehokkaammin tällaisia yrityksiä ja erityisesti niiden huoltotoimintaa, joka voi tutkimuksissa osoittautua syyksi osalle näistä katastrofeista, joiden uhriksi teidänkin maassanne ikävä kyllä jouduttiin. Mielestäni meidän pitäisi todellakin kiinnittää erityistä huomiota tähän ilmiöön.
Avril Doyle
(EN) Kiitos, vaikka keskeytänkin puheenvuoron. Me haluamme nimenomaan takeita. Puhumme nyt hieman asian vierestä ja käytämme väärin puhemiehen hyväntahtoisuutta - mutta voisitteko ystävällisesti puuttua Strasbourgin yhteyksiin, jotta pystyisimme lentämään Strasbourgin lentokentälle ja pääsisimme sieltä tänne? Strasbourg on kaunis kaupunki, mutta meillä on vaikeuksia päästä tänne, ja siksi me kaikki valitamme täällä järjestettävistä istunnoista.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Minua ilahduttaa, että voin vastata jäsen Doylelle, josta pidän hyvin paljon ja jota arvostan suuresti. Haluaisin huomauttaa, että ponnistelemme suuresti parantaaksemme yhteyksiä Strasbourgiin ja että tuemme viittä lentoyhtiötä, kuten te tiedätte. Ranskan hallitus, jos vaihdan hetkeksi rooliani, käyttää yli 22 miljoonaa taatakseen, että kyseiset lentoyhtiöt lentävät Strasbourgiin. Olemme myös pyrkineet parantamaan Brysselin ja Strasbourgin välistä rautatieyhteyttä, johon kuuluu Roissyn kautta kulkeva osuus sekä Thalys- ja TGV-suurnopeusratojen välinen yhteys. Meidän on selvästikin tehtävä enemmän. Pyrimme jatkamaan työtä. Keskustelemme parhaillaan siitä, millä tavoin voimme jatkuvasti parantaa yhteyksiä tähän kauniiksi kutsumaanne kaupunkiin - ja olen kanssanne tässä asiassa yhtä mieltä.
Aihe: Sähköiset passit
Lentokenttäviranomaiset eivät tarkasta sähköisiä passeja visuaalisesti. Mitä takuita neuvosto voi antaa siitä, että sähköisten passien käyttö joillakin lentokentillä ei heikennä turvallisuutta tai lisää väärien henkilötietojen antamista?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, vastaan jäsen Evansille, että neuvostosta on todellakin hyvin tärkeää vahvistaa valvontaa Euroopan unionin ulkorajoilla. Tätä asiaa on korostettu jälleen tänä aamuna.
Me emme halua rakentaa Euroopasta linnoitusta, mutta meidän on muistettava, että Schengenin alue on laajentunut ja että Schengenin on toimittava tehokkaasti, ja meidän on yhdessä vastattava siitä, että toimimme rajat ylittävän rikollisuuden torjumiseksi ja pyrimme kokonaan tukahduttamaan laittoman toiminnan.
Neuvosto on siksi pitänyt huolta siitä, että uutta teknologiaa käytetään yhä tehokkaammin ulkorajojemme hallinnassa. Komissio on julkaissut hyvin ilahduttavan tiedonannon "Euroopan unionin rajaturvallisuuteen liittyvien tulevien toimien valmistelu", joka vaikuttaa meistä erinomaiselta ehdotukselta.
On myös ratkaisevan tärkeää, että valvonnan helpottaminen rajatarkastusasemilla ei kyseenalaista Schengenin alueen yhtenäisyyttä ja turvallisuutta, ja voin rauhoittaa jäsen Evansia tässä asiassa. Matkustajien henkilöllisyyden automaattinen tarkastaminen ei saa johtaa rajaturvallisuuden heikkenemiseen.
Asetuksessa 2252/04 annetaan takeita tästä aiheesta; siinä määritetään tarkat standardit biometrisille tunnisteille, jotka on sisällytettävä jäsenvaltioiden myöntämiin passeihin ja matkustusasiakirjoihin. Näillä säännöksillä parannetaan passien turvallisuutta ja edistetään asiakirjaväärennösten tehokasta torjuntaa siten, että luodaan luotettava yhteys matkustusasiakirjan ja sen haltijan välille. Asetukseen sisältyviä takeita on vahvistettava, ja meidän on jatkettava tämän aloitteen toteutusta - nimenomaan tästä on kysymys maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksessa, jota presidentti Sarkozy kuvasi melko laajasti tämän aamun istunnossa.
Tärkeää on se, että meillä on toimintaa varten tarvittava oikeudellinen kehys; tärkeää on myös se, jäsen Evans, että meillä on sopimuksen ansiosta samanaikaisesti nyt myös yhteinen poliittinen tahto, jolla taataan välttämätön turvallisuus yhä laajemmalla vapauteen perustuvalla alueella.
Robert Evans
(EN) Ministerin tavoin minäkään en halua tehdä Euroopasta linnoitusta, vaan kannatan käytännöllisiä turvatarkastuksia ja uuden teknologian käyttöönottoa. Mutta minulla on ollut tilaisuus seurata uusien passien käyttöä, ja mietin, voiko arvoisa ministeri kertoa minulle, missä kohtaa erehdyn, koska mielestäni sähköisen passin haltija saapuu koneen luokse, työntää passinsa lukulaitteeseen ja jatkaa sitten matkaansa, jos passi on kunnossa. En voi ymmärtää, mitä muuta tässä yhteydessä tapahtuu kuin se, että laitteella tarkistetaan, onko henkilöllä hallussaan voimassaoleva passi.
Siinä ei tarkasteta, että henkilöllä on sellainen passi, joka on myönnetty hänen nimelleen. Näin ollen ymmärtääkseni mikään ei estäisi minua käyttämästä teidän passianne, arvoisa ministeri - jos te lainaisitte sitä minulle - päästäkseni läpi tarkastuksesta, koska paikalla ei ole ketään katsomassa, onko henkilö sama kuin valokuvassa, tai voisin käyttää jonkun muun huomattavan henkilön, kuten jäsen McMillan-Scottin passia.
Mietin, voitteko vakuuttaa minulle, että passin omistajuus ja henkilön tosiasiallinen henkilöllisyys todellakin tarkistetaan.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Tämä on helppo kysymys, josta olen teille kiitollinen, jäsen Evans. Olen hyvin vakavasti sitä mieltä, että jos henkilöllisyyden tarkistamisessa on jokin porsaanreikä, ja minun on selvitettävä tämä asia, siinä tapauksessa meidän on todellakin varmistettava, että meillä on osoitus henkilöllisyydestä. Tämä on mielestäni selvää. Emme voi käydä vaihtokauppaa passeista.
Tästä syystä pidän huomionne mielessäni. Tarkistamme asian, josta puhuitte, ja voitte olla vakuuttunut siitä, että neuvoston käytettävissä olevien toimien sekä maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksen täytäntöönpanoon liittyvän työn yhteydessä me varmistamme vielä kerran, olisiko Schengen-alueen yhteydessä viisasta vahvistaa tätä seikkaa. Näin meidän on tehtävä.
Aihe: Vapaaehtoistoiminta
Voiko puheenjohtajavaltio Ranska pyytää Eurostatia suosittelemaan voittoa tuottamattomia järjestöjä koskevan YK:n käsikirjan soveltamista kansallisessa tilinpidon tilastoinnissa sen perusteella, että vapaaehtoistoiminta on se järjestötoiminnan osa, joka koskettaa suoraan Euroopan kansalaisia, mikä oikeuttaa kansalaisten vapaaehtoistoiminnan tunnustamisen siten, että se sisällytetään ensimmäisen kerran näkyvästi kansallisiin tilastoihin?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, vastaan jäsen Harkinille, että, kuten hän tietää, komissio kävi aiheesta keskusteluja raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomiteassa; käsittääkseni kyseessä on Eurostat. Keskustelujen lopussa komitea katsoi, että aiheesta oli laadittava akateemisia lisätutkimuksia voittoa tuottamattomia järjestöjä koskevien yhdenmukaisten määrittelyperusteiden esittämiseksi, jotta voidaan laatia ajallisesti ja alueellisesti luotettavia vertailuja näiden järjestöjen välillä. Tämän mukaisesti tilastokysymys on tärkeä, koska on totta, että rakenteet ovat hyvin vaihtelevia vapaaehtoistyön alalla, ja meidän on ymmärrettävä näitä rakenteita paremmin. Tärkeää on kuitenkin se, että neuvostossa me pidämme vapaaehtoistoiminnan kehittämistä erittäin merkityksellisenä, ja haluaisin saada arvoisan jäsenen vakuuttuneeksi tästä asiasta. Kansalaisten ja erityisesti nuorten asiana on tehdä eurooppalaisesta pyrkimyksestä heidän omansa. Uusimmat viime aikoina laaditut tutkimukset ovat osoittaneet meille, etteivät he luonnollisestikaan suhtaudu Euroopan unioniin kaikkein myönteisimmin huolimatta niistä mahdollisuuksista, joita heille on annettu.
Tästä syystä neuvoston koulutus-, nuoriso- ja kulttuuriohjelmaan on tarkoitus hyväksyä marraskuussa suositus nuorten vapaaehtoistyöntekijöiden liikkuvuudesta Euroopassa. Tarkoituksena on kannustaa vapaaehtoistyötä Euroopassa ja siten tarjota Euroopasta selkeämpi kuva erityisesti nuorille kansalaisillemme.
Marian Harkin
(EN) Aivan ensimmäiseksi kiitän puheenjohtajaa hänen antamastaan vastauksesta, ja olen todellakin tyytyväinen puheenjohtajavaltio Ranskan liikkuvuutta koskevaan aloitteeseen. Vastauksessanne viittaatte kuitenkin Euroopan komissiolta saatuun kirjeeseen, joka on pelkästään harhaanjohtava, sillä sen mukaan on korostettu erityisesti oikeudellisten asemien monimuotoisuutta sekä sitä, että käytössä ei ole yhdenmukaistettuja perusteita eri maiden voittoa tavoittelemattomien toimien nimeämiseksi. Arvoisa ministeri, tiedätte oikein hyvin, että voittoa tavoittelemattomista yhteisöistä jo laaditaan tilinpitotietoja 32 maassa, joihin kuuluvat, niin kuin voin ilokseni kertoa, Ranska ja Tšekin tasavalta, joka toimii neuvoston puheenjohtajavaltiona tammikuusta alkaen. Mielestäni komissio esittää, kuten jo sanoin, harhaanjohtavia tietoja ja hidastaa tämän asian etenemistä, ja kun otetaan huomioon, että Ranska itse laatii kyseisiä tilinpitotietoja, olisin hyvin ilahtunut, jos te ainakin kehottaisitte Eurostatia suosittamaan kaikille EU:n jäsenvaltioille näiden tietojen laatimista.
Zita Pleštinská
- (SK) Yli 100 miljoonaa eri-ikäistä ja eri uskontoja ja kansallisuuksia edustavaa eurooppalaista tekee vapaaehtoistyötä, ja aktiivisen vapaaehtoistyön luomalla sosiaalisella pääomalla on monikerroksisen kumppanuuden ansiosta tärkeä rooli paikallisessa demokratiassa. Tästä syystä kannatan suunnitelmaa vuoden 2011 julistamisesta Euroopan vapaaehtoistyön teemavuodeksi. Eikö neuvosto usko, että me voisimme ja meidän pitäisi tehdä tällä alalla paljon enemmän vuoteen 2011 mennessä kuin mitä olemme tähän mennessä tehneet?
Paul Rübig
(DE) Kysymykseni koskee sitä, millä tavoin näitä tilastoja kootaan. Näkemissämme eurooppalaisissa tilastoissa luetellaan kerta toisensa jälkeen monia maita, kuten Saksa, Espanja, Puola ja niin edelleen, mutta ne viittaavat harvoin, jos koskaan, koko 27 jäsenvaltion Eurooppaan; ja silti näitä tilastoja verrataan Yhdysvaltoihin, Intiaan tai Kiinaan. Meidän pitäisi pyrkiä takaamaan, että 27 jäsenvaltion Eurooppa näkyy näissä tilastoissa, nimenomaan siksi, koska vapaaehtoistyö on meille erityisen tärkeää.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Vastaan ensin jäsen Pleštinskálle ja palaan sitten jäsen Harkinin ja jäsen Rübigin kysymyksiin. Mielestäni on todella tärkeää, että vapaaehtoistoiminnalla on vertauskuva ja että vuodesta 2011 tehdään vapaaehtoistyön teemavuosi. Tästä syystä puheenjohtajavaltio Ranska haluaa valmistella sitä ja kannustaa todella nuorten liikkuvuutta sekä varmistaa, että eri puolilla Eurooppaa edistytään vapaaehtoispalvelujen kehittämisessä.
Vastaan tilastoja koskevaan kysymykseen viittaamalla jäsen Doylen kanssa käytyyn keskusteluun. Kuten jäsen Rübig on sanonut, kannatan todellakin tietämyksen lisäämistä siitä, mitä Eurooppa tekee yhteisöllisyyden ja hyväntekeväisyyden edistämiseksi, ja kannatan myös avoimuuden lisäämistä. Voimme kuitenkin helposti nähdä myös Euroopan humanistisen perinteen jatkuvuuden suhteessa muuhun maailmaan, erityisesti Yhdysvaltoihin, mutta myös muihin alueisiin, ja ajattelen tässä yhteydessä sitä, minkälainen tilanne voi olla Aasiassa.
Mutta, vaikka en olekaan tämän alan asiantuntija, meidän on varmistettava myös, että saavutamme hyvän tasapainon tilastollisten vaatimusten ja yksinkertaistamisen välillä, ja meidän on pyrittävä yksinkertaistamaan ja keventämään sellaisiin rakenteisiin kohdistuvaa rasitusta, joiden voimavarat ovat joskus vähäiset. Kannatan itse hyvää tilastollista osaamista ja kannatan, että etenemme suuntaan, jota te suosittelette. Vastustan yhdenmukaisuutta tällä alalla: mielestäni on myös tärkeää säilyttää tietynlainen monimuotoisuus, eikä tämä nähdäkseni millään tavoin estä hyvää tilastollista toimintatapaa. Toisaalta minusta on tärkeää taata, että vaatimukset, joiden hyödyllisyyden ymmärrän ja joita tarvitaan, ovat sopivassa suhteessa siihen, mitä me pyrimme saavuttamaan, kun yritämme keventää erityisesti sellaisten rakenteiden taakkaa, joilla on eniten hallinnollisia puutteita.
Puhemies
(EN) Kysymykset 10 ja 11 on yhdistetty, sillä ne ovat hyvin samantyyppisiä, mutta molemmat niiden esittäjät voivat esittää lisäkysymyksiä ministerille.

Aihe: EU:n suhtautuminen muuntogeenisiin tuotteisiin
EU:n nykyinen nollatoleranssipolitiikka kieltää tuomasta unionin alueelle yhteisön hyväksyntää omaamattomia tuotteita, jotka sisältävät muuntogeenisiä organismeja satunnaisesti tai pieninä määrinä. Yhtyvätkö neuvoston puheenjohtajavaltio ja neuvosto näkemykseen, että tästä koituu suuria ongelmia EU-alueen maatalousyrityksille, jotka ovat riippuvaisia viljan ja rehujen tuonnista?
Kyseiset tuotteet sisältävät usein yhteisön aiemmin hyväksymiä muuntogeenisiä lajikkeita, mutta jos niistä löytyy hiukankin muuntogeenisiä organismeja, joita yhteisö ei ole hyväksynyt, ne kielletään ja tuhotaan. Menettely ei ole tieteellisesti eksakti eikä yhtenäinen.
Komission yhteisen tutkimuskeskuksen hiljattain julkistamassa raportissa todetaan, että tähän mennessä ei ole saatu näyttöä sääntelymenettelyn alaisten muuntogeenisten elintarvikkeiden terveysvaikutuksista.
Kun otetaan huomioon yhteisen tutkimuskeskuksen raportti ja muuntogeenisten lajikkeiden arviointimenettelyssä vallitsevat kohtuuttomat viiveet, mihin toimiin neuvoston puheenjohtajavaltio aikoo ryhtyä varmistaakseen muuntogeenisten tuotteiden nopean turvallisuusarvioinnin Euroopan unionissa?
Aihe: Keskustelu muuntogeenisten organismien strategisista näkökohdista
Euroopan komission puheenjohtaja pyysi hiljattain jäsenvaltioita nimittämään korkean tason virkamiehiä, jotka osallistuvat keskusteluihin muuntogeenisten organismien strategisista näkökohdista. Ryhmässä käsiteltäviä aiheita ovat muun muassa hyväksymismenettelyjen toiminta, muuntogeenisten organismien eriaikaisten hyväksyntöjen seuraukset ja muuntogeenisistä organismeista käytävä julkinen keskustelu. Korkean tason ryhmän ensimmäinen kokous pidettiin 17. heinäkuuta ja toinen kokous pidetään kuluvan kuun aikana.
Voiko neuvosto ilmoittaa, miten keskustelut ovat edistyneet ja milloin korkean tason ryhmän odotetaan antavan raporttinsa?
Voiko neuvosto ottaa kantaa siihen, kuinka kyseisen korkean tason ryhmän tavoitteet ja sen antamat suositukset mahdollisesti eroavat ympäristöneuvoston vahvistamista muuntogeenisiä organismeja käsittelevän ryhmän tavoitteista ja sen antamista suosituksista?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen siihen, että minulla on mahdollisuus vastata samaan aikaan jäsen Doylelle ja jäsen McGuinnessille. Puheenjohtajavaltio Ranska päätti jatkaa monitahoista ja poliittisesti hyvin arkaluontoista keskustelua muuntogeenisistä organismeista - keskustelua, jonka edellinen puheenjohtajavaltio käynnisti, jotta aiheesta päästäisiin sopimukseen ennen tämän vuoden loppua.
Jäsen Doyle ja jäsen McGuinness, kuten tiedätte, ympäristöneuvosto vaihtoi eilen näkemyksiään muuntogeenisistä organismeista viime heinäkuussa Celle Saint-Cloudissa järjestetyn ympäristöministerien epävirallisen tapaamisen johdosta. Keskustelua jatketaan, ja tavoitteena on esittää operatiivisia päätelmiä joulukuussa Ranskan puheenjohtajuuskauden päättyessä järjestettävää neuvoston kokousta varten.
Mihin suuntaan keskustelu on kehittymässä tässä vaiheessa? Ensimmäiseksi on vahvistettava ympäristötarkastusten ja -arvioinnin menetelmiä yhdenmukaistamalla niitä Euroopan tasolla, ja haluan luonnollisesti selostaa joulukuussa pohdinnoissa saavutettuja tuloksia.
Näiden pohdintojen yhteydessä meidän on myös otettava huomioon muuntogeenisiin organismeihin liittyvien riskien hallinnoinnin sosioekonomiset perusteet ja tutkittava, miten me voimme tehostaa tieteellisen asiantuntemuksen soveltamista, määritettävä yhdenmukaistetut merkintöjä koskevat raja-arvot ja lopulta otettava huomioon tiettyjen herkkien tai suojeltujen alueiden hauraus.
Kuten tiedätte, puheenjohtaja Barroso on tästä syystä perustanut korkean tason työryhmän käsittelemään tätä aihetta, ja mielestäni teidän olisi selvitettävä komission kanssa, mihin vaiheeseen työryhmä on päässyt työssään. Raporttia ei ole vielä tähän mennessä julkaistu. Työryhmä tarkastelee oikeudellista kehystä, aiheeseen liittyviä muita kysymyksiä, kuten kauppaa ja ympäristöä, maataloustuotteiden hintojen nousua ja sen vaikutusta muuntogeenisiä organismeja koskevaan aiheeseen.
Kuten olen todennutkin, tärkeää on se, mitä neuvostossa on käsitelty, ja meidän on varmistettava, että hyväksymme nopeasti uusia suuntaviivoja ympäristöarviointeja varten, jotta voimme ottaa huomioon muuntogeenisten organismien ympäristöriskit pitkällä aikavälillä. Tätä halusin painottaa.
Avril Doyle
(EN) Kiitän puheenjohtajaa vastauksesta, mutta korkean tason työryhmän odotetusta raportista huolimatta, jos Maailman kauppajärjestön roolilla on merkitystä, eikö sillä pitäisi olla - vähintäänkin - yhtenäinen menettely maailmanlaajuisesti kaupattavien muuntogeenisten tuotteiden turvallisuuden arviointia ja hyväksyntää varten? Sillä varmastikaan me emme väitä, että Yhdysvaltojen, Australian ja Japanin kuluttajat ovat suuremmassa vaarassa näissä maissa muuntogeenisten tuotteiden turvallisuuden arvioinnissa käytettyjen menettelyjen ja hyväksyntöjen vuoksi, sillä ne ovat erittäin tehokkaita. Lopuksi, eikö puheenjohtaja ole yhtä mieltä siitä, että muuntogeenisten organismien turvallisuuden arvioinnissa ja hyväksymisessä muut kuin vertaisarviointiin ja tieteeseen perustuvat menettelyt eivät olisi riittävän yhtenäisiä ja että ne vaarantaisivat parlamenttimme hyväksymän lainsäädännön maineen?
Mairead McGuinness
(EN) Saanen sanoa, että näiden kahden kysymyksen yhdistäminen yllätti minut, sillä kysymykseni on hyvin erityislaatuinen. Aivan ensiksi en ole varma siitä, tehtiinkö korkean tason työryhmän kanssa täysipainoista yhteistyötä, mutta haluaisin tietää, millä tavoin asiassa on edistytty, jos edistystä on tapahtunut, ja milloin työryhmä toimittaa raporttinsa, koska minusta tuntuu, että Euroopassa puhutaan paljon geenimuunnelluista tuotteista mutta ei niinkään toimita, ja me tarvitsemme nimenomaan toimintaa, koska olemme tilanteessa, jossa Yhdysvaltojen tyyppisessä suuressa maassa ja myös muissa maissa ollaan hyvin tyytyväisiä geenimuunneltujen organismien arviointitapaan, ja Euroopassa halutaan käyttää erilaisia perusteita. Vastauksestanne päättelen, että pyritte löytämään huomattavasti "tiukempia" perusteita - mitä sillä sitten tarkoitetaankin - ja sen vuoksi meillä on yhä sama ongelma.
Puhemies
(EN) Itse asiassa kysymyksiä käsiteltiin yhdessä neuvoston pyynnöstä.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Myönnän olevani vastuussa. Arvoisa puhemies, voin vakuuttaa, ettette ole lainkaan syyllinen tässä asiassa. Myönnän olevani kokonaan vastuussa tästä tilanteesta, ja esitän jäsen McGuinnessille pahoitteluni.
Jäsen Doyle, neuvosto on käynnistänyt Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen asiantuntijoiden kanssa mahdollisia arviointeja ja erityisesti vertaisarviointeja koskevasta kysymyksestä hyvin hedelmällisen keskustelun, jossa käsitellään varsinkin ympäristöriskien arviointia. Keskustelut ovat vaikuttaneet myönteisesti erityisesti aiheeseen, joka liittyy ympäristöasioita koskevan arvioinnin vahvistamiseen, sekä, kuten olen todennut, teknisen asiantuntemuksen käytön tehostamiseen ja tiettyjen herkkien alueiden huomioon ottamiseen.
Vertaisarvioinnin laatiminen on mielestäni todellakin askel oikeaan suuntaan. Mielestäni se on osoitus terveestä kehityksestä. Vastaan jäsen McGuinnessin esittämiin huolenaiheisiin, että minun mielestäni meidän on välttämättä arvioitava huolellisesti muuntogeenisten organismien käyttöön liittyviä pitkän aikavälin ympäristövaikutuksia. Tunnen tähän aiheeseen liittyvät amerikkalaiset suuntaukset. Eurooppalaisia huolenaiheita tarkastellessamme meidän on pidettävä mielessämme myös pitkän aikavälin kysymykset, ja tästä syystä meidän on suoritettava arviointi todellakin hyvin huolellisesti.
Aihe: Zimbabwen tilanne
Thabo Mbekin yritykset sopimuksen aikaansaamiseksi Zimbabwessa ovat epäonnistuneet, ja kansan kärsimykset jatkuvat. Euroopan unioni pysyttelee sivustakatsojana ja antaa neuvottelujen epäonnistua. Voiko neuvosto kertoa, onko se arvioinut uudestaan Zimbabwen tilanteeseen ottamaansa kantaa?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, vastaan jäsen Higginsille, että me seuraamme yhä Zimbabwen tilannetta erittäin tiiviisti ja olemme siitä hyvin huolissamme. Tästä syystä me tuomitsimme väkivaltaisuudet jo viime huhtikuun alussa. Olemme tuominneet tavan, jolla vaalit järjestettiin, mutta en palaa enää tähän aiheeseen. Turvallisuusneuvostossa Euroopan unioni on pyrkinyt saamaan aikaiseksi hyvin tiukan Zimbabwea koskevan päätöslauselman.
Syyskuun 15. päivänä allekirjoitettiin SADC:n alaisuudessa sopimus, jossa edellytettiin yhtenäisen hallituksen perustamista. Euroopan unioni on tämän jälkeen lähestynyt kumppaneitaan, jotta luotaisiin mahdollisimman nopeasti uskottava yhtenäinen hallitus Zimbabwen kansan 29. maaliskuuta ilmaiseman tahdon mukaisesti.
Neuvottelut jatkuvat, mutta sovitteluyritykset ovat epäonnistuneet sen jälkeen, kun presidentti Mugabe esitti suunnitelmansa tärkeiden salkkujen varaamisesta omalle puolueelleen (muistutan teitä siitä, että puolue hävisi vaalit, joiden toinen kierros oli vilpillinen). Neuvosto on ilmoittanut, että se seuraa jatkossakin tilannetta hyvin tiiviisti.
Se on lisäksi rohkaissut SADC:n presidentti Mbekin johdolla käynnistämiä sovittelupyrkimyksiä, jotta päästäisiin Zimbabwen kansan 29. maaliskuuta tekemän valinnan kannalta tyydyttävämpään tulokseen. Jos nämä pyrkimykset torjutaan jatkuvasti, olemme valmiita ryhtymään muihin toimenpiteisiin ja käynnistämään pakotteita Zimbabwen viranomaisia vastaan.
Kyseessä on erittäin vaikea humanitaarinen tilanne emmekä halua väestön joutuvan sen uhriksi, ja tästä syystä komissio on juuri varannut 10 miljoonan euron suuruisen lisämäärärahan Zimbabwen kansan tilanteen korjaamiseksi.
Taloudelliselta ja sosiaaliselta kannalta muistuttaisin parlamenttia lopuksi siitä, että Euroopan unioni on valmis ryhtymään toimenpiteisiin, joilla tuetaan maan demokratiaa ja taloudellista elpymistä, sen jälkeen, kun maahan on saatu uskottava yhtenäinen hallitus.
Sen vuoksi muistuttaisin teitä siitä, että meidän on oltava jatkuvasti valppaita, ja palautan mieliinne sen seikan, että Euroopan unioni toimii jatkuvasti kaikilla rintamilla - poliittisella, diplomaattisella, taloudellisella ja humanitaarisella rintamalla - varmistaakseen, että Zimbabwen kansa saa oikeutta.
Puhemies
(EN) Minulla on kaksi tähän kysymykseen liittyvää lisäkysymystä, mutta tämä on viimeinen käsiteltävä kysymys. Pelkäänpä, että minun on nyt päätettävä kysymysten käsittely. Kiitän ministeriä hänen kattavista vastauksistaan. Jos jollakin parlamentissa on esitettävänään kysymys, hänelle vastataan kirjallisesti.
(Gay Mitchellin välihuomautus)
Ymmärrän ongelmanne, jäsen Mitchell. Noudatan aikataulua. Jos muut eivät tee niin, se on heidän ongelmansa, mutta minä vastaan omasta puolestani. Sanoin kyselytunnin alussa, että me lopettaisimme klo 19.00.
(Gay Mitchellin välihuomautus)
Me pyrimme noudattamaan jonkinlaista järjestystä, ja ymmärrän huolenne.
(Gay Mitchellin välihuomautus)
Panen merkille huomautuksenne, mutta mielestäni minua ei voida syyttää tilanteesta.
Jim Higgins
(GA) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, neuvosto on tietoinen siitä, että NDC:n (kansallisen demokraattisen kongressin) tavoitteena on järjestää uudet vaalit ja että suunniteltuja neuvotteluja Swazimaan vallanjaosta on siirretty viikolla.
Neuvottelujen siirtäminen on seurausta siitä, että oppositiojohtaja Morgan Tsvangiraille ei suostuttu myöntämään passia. Arvoisa ministeri, onko tämä teidän mielestänne oikein tai hyödyllistä? Entä suhtaudutteko te nyt luottavaisesti siihen, että on mahdollista saada aikaiseksi kestävä pitkäaikainen järjestely?
Colm Burke
(EN) Ihmettelen vain, onko Euroopan unioni tehnyt minkäänlaista suoraa sitoumusta Zimbabwen poliittiseen kehitykseen osallistuvien sidosryhmien kanssa. Vaikka se ratkaisisikin huomenna poliittiset ongelmansa, vaaditaan runsaasti sekä taloudellista että uusien kauppasuhteiden rakentamiseen liittyvää tukea. Ihmettelen vain, onko Euroopan unioni tehnyt minkäänlaista sitoumusta sidosryhmien kanssa.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Aivan ensiksi, kuten jäsen Higgins on maininnutkin, tilanne pysyy erittäin huolestuttavana, ja me ymmärrämme, mistä syystä oppositiojohtajat eivät voi tällä hetkellä hyväksyä ehdotettuja ratkaisuja, mutta uskoakseni SADC-troikan eli Swazimaan, Angolan ja Mosambikin muodostaman poliittisen elimen kokous järjestetään Hararessa 27. lokakuuta.
Jäsen Burke, yhteydenpito on luonnollisesti vaikeaa Morgan Tsvangirain tilanteen vuoksi. Hänen passinsa on takavarikoitu eikä sitä ole palautettu hänelle; hän ei tullut Swazimaahan. Komissio samoin kuin ministerineuvoston puheenjohtaja Bernard Kouchner pysyttelevät luonnollisesti ajan tasalla tässä asiassa, ja he ovat tiiviisti yhteydessä SADC:n ja presidentti Mbekin edustajiin. Omasta puolestamme voimme ainoastaan vakuuttaa, että suhteet Zimbabween palautetaan ennalleen, mutta ainoastaan sen jälkeen, kun maassa taataan oikeusvaltion periaatteen noudattaminen ja tilanne on ratkaistu tyydyttävällä tavalla. Pidämme kuitenkin yhteyttä niin tiiviisti kuin tämänhetkisessä tilanteessa on mahdollista joko Louis Michelin tai Bernard Kouchnerin välityksellä.
Puhemies
(EN) Kyselytunti on päättynyt.
(EN) Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
(Istunto keskeytettiin klo 19.00, ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
