Revizija sporočila o radiodifuziji - državna pomoč za javno radiotelevizijo (razprava) 
Predsednik:
- Naslednja točka je vprašanje za ustni odgovor, ki ga v imenu Odbora za kulturo in izobraževanje postavljajo gospod Visser, gospod Belet in gospa Hieronymi v zvezi z revizijo sporočila o radiodifuziji - državno pomočjo za javno radiotelevizijo - B6-0495/2008).
Cornelis Visser
avtor.. - (NL) Gospa predsednica, komisarka, žal gospa Kroes zaradi nesreče nocoj ne more biti tu. To priložnost bi izkoristil, da ji iskreno zaželim hitro okrevanje. Iz političnega vidika pa v osnovi nasprotujem njenemu vmešavanju v nacionalno, javno radiodifuzijo.
Pretekli četrtek sem skupaj z gospo Hieronymi in gospodom Beletom organiziral obravnavo za skupino Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov glede sporočila o javni radiodifuziji. Lahko vam povem, da je bilo zanimanje sektorja in držav članic precejšnje. Celo Generalni direktorat za konkurenco se je udeležil v večjem številu. Očitno je ta tema visoko na njihovem dnevnem redu. Generalni direktor za konkurenco je bil kot član odbora prisoten celo dopoldne.
Gospa predsednica, predlog Komisije za revizijo pravil za javno radiodifuzijo v sedanji obliki ni sprejemljiv. Javne radiotelevizije igrajo ključno vlogo pri zaščiti kulturne raznolikosti, jezikovne raznolikosti in pluralizma medijev. Ostro nasprotujem načrtom Komisije. Najprej se moramo zavedati, da so javne radiotelevizijske družbe nacionalna zadeva in da morajo posledično o svoji politiki odločati nacionalne oblasti in ne Evropska komisija. To je jasno določeno tudi v protokolu o javni radiodifuziji v Amsterdamski pogodbi. Države članice organizirajo in financirajo javne radiotelevizije kakor same presodijo. Načrti komisarke Kroes resno spodkopavajo načelo subsidiarnosti in svobodo gibanja držav članic in ju nadomeščajo z evropskim vmešavanjem. Zelo sem presenečen, da se je kot liberalna komisarka odločila za to pot.
Drugič, zaskrbljen sem glede predloga za uvedbo predhodnega preverjanja trga, ki bi ga izvajal neodvisni nadzornik. To bi pomenilo pomemben prispevek za komercialne kanale. Ali to želimo? Preverjanje trga bo neizbežno povečalo raven birokracije. V veliki meri gre za vprašanje, ali si bodo lahko manjše radiotelevizijske družbe privoščile dodatno delovno silo in kdo bo prevzel dodatne s tem povezane stroške? Bi jih morale plačati radiotelevizijske družbe? Ali morda davkoplačevalci? Ta pobuda ne more delovati v malih državah članicah. Poleg tega je preverjanje zelo podrobno; predlogu manjka prožnosti. Posledično države članice ne bodo več mogle sprejemati politike in postopkov, ki so povezani z njihovimi nacionalnimi sistemi. Nadalje pa gre predvsem za vprašanje, ali ne bosta dali predhodna ocena vpliva na trg in javna ocena novih storitev komercialnim tekmecem preveč prednosti.
Tretjič, predlog me skrbi, ker sistemi javne radiotelevizije niso v vsaki državi članici organizirani na povsem enak način. Med njimi je tehnološka raznolikost, prav tako pa so razlike v sistemih radiodifuzije, organizaciji in področju delovanja. Prav tako so razlike v smislu jezika in kulture. Pravilo "vse ustreza vsakomur", predlagano v poročilu, v tem primeru vsekakor ne deluje. Predlog tega ne upošteva.
Sedaj, ko sem povedal svoje skrbi, bi želel na kratko opisati, kaj se je prejšnji četrtek zgodilo na obravnavi skupine PPE-DE, kjer je bil odnos Komisije zelo pozitiven. Komisija je priznala, da so bili predlogi verjetno preveč podrobni in da je treba besedilo urediti. Generalni direktor me je seznanil, da je mogoče končno sporočilo odložiti na čas po 5. marcu, dnevu, ko bo Odbor za kulturo, medije in šport organiziral drugo obravnavo na to temo. Po obravnavi je generalni direktor dejal, da bo Komisija morda morala pred oddajo svojega končnega sporočila osnovati novo različico, ki bo temeljila na teh novih informacijah. To je bil izvrsten rezultat.
Gospa predsednica, razumeli boste, da sem nad temi obljubami prijetno presenečen. To navsezadnje pomeni, da Komisija odpira oči in je pripravljena prisluhniti sektorju, državam članicam in Parlamentu. Izvrstno.
Komisiji bi želel postaviti še nekaj vprašanj. Najprej, ali bo Komisija ostala pri tem prvem podrobnem preverjanju trga, ki ga bo izvajal neodvisni nadzornik - vprašanje, ki ga boste morda lahko prenesli komisarki Kroes -, ali je Komisija pripravljena opustiti to zamisel neodvisnega nadzornika in tega predhodnega preverjanja trga ali vztraja na tem, da ostaja?
Drugič, kako se bo zagotovila tehnološka nepristranost? Ali predlog ne namiguje, da je zarisana razlika med sedanjimi storitvami javnih radiotelevizijskih družb in med novimi medijskimi storitvami?
Tretjič, v zvezi s pripombo generalnega direktorja za konkurenco, ali je Komisija pripravljena na podlagi novih informacij sestaviti nov predlog?
Četrtič, kaj namerava Komisija narediti glede sodbe Sodišča prve stopnje v zadevi danske TV2? Jo bo vključila v novi predlog? Če ne, kako se bo izvajala?
Moje zadnje vprašanje je, ali je Komisija pripravljena vključiti Parlament v postopek spremljanja in počakati na nadaljnjo razpravo s Parlamentom?
Upam na izvrstno sodelovanje med Evropskim parlamentom, Evropsko komisijo in državami članicami tako, da bo mogoče doseči skupno različico sporočila.
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Gospa predsednica, kot je že bilo omenjeno, je imela kolegica, gospa Kroes, manjšo nesrečo in je zato ni z nami.
4. novembra 2008 je Komisija za posvetovanje do 15. januarja objavila nov osnutek sporočila o radiodifuziji. Naši nameni glede procesa širšega posvetovanja so resni. Parlamentarni Odbor za kulturo in izobraževanje je za 5. marec načrtoval obravnavo in, kot je bilo že omenjeno, je skupina PPE-DE takšno obravnavo že imela prejšnji teden v četrtek, kjer je bil prisoten generalni direktor za konkurenco, Philip Lowe.
Dialog med Komisijo in Parlamentom je pomemben. Pripravljeni smo poslušati in odgovoriti na vaša vprašanja. Prav tako vemo, da se je Parlament septembra 2008 strinjal, da bi morale javne radiotelevizije dobiti državno pomoč, da bi lahko izponjevale svojo vlogo v dinamičnem okolju, pri tem pa javnih sredstev ne bodo uporabljale v politične ali gospodarske namene. To sovpada z našimi stališči; pomembni sta tako javna kot tudi zasebna radiodifuzija. Dvojni sistem radiodifuzije je odgovor na evropsko medijsko pokrajino, ki jo je treba varovati na vseh platformah.
Osnutek sporočila o radiodifuziji si zato prizadeva za okrepitev primera Komisije o državni pomoči, ki se izvaja od njihovega obstoječega sporočila iz leta 2001. Osnutek zagotavlja, da naši predpisi odražajo novo medijsko okolje, ki se hitro spreminja. Cilj posodobitve sporočila je povečanje preglednosti in pravne gotovosti. Osnutek sporočila pojasnjuje, da bodo javne radiotelevizije zagotovile avdiovizualne storitve na vseh medijskih platformah in pri tem pustile še vedno dovolj pobud zasebnim operaterjem, da ostanejo na trgu. To je zagotovljeno s tako imenovanim amsterdamskim preskusom, ki ohranja ravnotežje vrednosti in negativnih učinkov javno financiranih medijskih storitev na nacionalni ravni.
Zakaj imamo ta preverjanja? Zato, ker izvajanje teh preverjanj na nacionalni ravni pripomore k temu, da ni potrebno posredovanje Komisije. Komisija vse pogosteje prejema pritožbe glede mejnih primerov, kjer morda dejavnost javnega medija nima jasne vrednosti za državljane, a se izkaže, da ima pomemben vpliv na trg. Vendar pa Komisija meni, da ponavljajoča se posredovanja v tem sektorju ne bi bila v duhu subsidiarnosti. Zato želimo, da države članice delijo odgovornost Komisije za nadzor vpliva medijskih storitev z državno finančno podporo na trg.
Amsterdamski preskus bo zagotovil, da nove medijske storitve javnih radiotelevizij izpolnjujejo družbene, demokratične in kulturne potrebe gledalcev in poslušalcev in hkrati čim bolj omejujejo vzporedno škodo za državno pomoč za zasebne operaterje. In ne moremo se strinjati, da bi bila posledica amsterdamskega preskusa neupravičena upravna obremenitev. Seveda vsak preskus pomeni delo, a minimalna prizadevanja, ki jih zahtevamo, so razumna in potrebna. Najprej, preskus je predviden le za pomembne in resnično nove storitve; in tu naš osnutek državam članicam pušča možnost proste presoje. Vsaka država članica se lahko odloči, kdaj je dejansko dobro preveriti novo avdiovizualno storitev. Drugič, osnutek iz preskusa izvzema pilotne projekte. Javne radiotelevizije lahko zato še naprej eksperimentirajo z novimi mediji brez predhodnih preskusov. Tretjič, osnutek pušča državam članicam vso svobodo pri izbiri njihovih ustreznih postopkov in ustanov, ki bodo preskus izvajale. Na koncu pa je dobro omeniti, da manjše države članice, kot sta Belgija in Irska, takšne preskuse že izvajajo. Rešitve, ki so jih našle te države, so sorazmerne z razpoložljivimi sredstvi. Ker je preskus precej obsežen, prav tako ni možnosti, da bi bila kršena uredniška svoboda. Preskus zahteva le, da storitev javnih medijev zadovolji družbene, demokratične in kulturne potrebe družbe in da je njen vpliv na trg sorazmeren. Za namene varovanja uredniške neodvisnosti v osnutku prav tako odpiramo možnost, da pod določenimi pogoji javna radiotelevizija sama opravi preskus.
V povzetek bi povedala, da bi morali na amsterdamski preskus gledati bolj kot na priložnost kot pa na grožnjo. Z varovanjem pravičnosti in gotovosti tako za komercialne medije, vkjučno s spletnimi časopisi, kot tudi za naše odlične javne medije, bo pomagal ohraniti pluralizem medijev v novem medijskem okolju
Ivo Belet
v imenu skupine PPE-DE. - (NL) Gospod predsednik, komisarka, gospe in gospodje, dober večer, najprej bi vas prosil, da prenesete naše dobre želje gospe Kroes. Upamo, da si bo hitro opomogla, saj ji je, kot razumemo, spodrsnilo na spolzkih tleh. Seveda upamo, da bo gospa Kroes čim prej z nami.
Gospa komisarka, razumljivo je, da se strinjamo, da kot Komisija sedaj in v prihodnosti zagotavljate enakovredne pogoje za vse sodelujoče na avdiovizualnem področju, namreč tako za javne kot tudi za zasebne radiotelevizijske družbe. To je bistvenega pomena za uravnoteženo dobavo in tudi koristi kakovosti.
Kar je sedaj predstavila Komisija, pa je temu popolnoma nasprotno iz različnih razlogov, kakor je precej jasno povedal že gospod Visser. Želel bi začeti s kratko pripombo, gospa komisarka, v zvezi s tem, kar ste pred kratkim povedali. To preverjanje trga, ki ga predlagate, med drugimi državami že uporabljajo v Belgiji. Torej, do neke mere je to res, a ne povsem. To preverjanje trga ali oceno vpliva v neki meri vsekakor že uporabljajo med drugimi same radiotelevizije, a ne po načinih, kakršni so bili določeni v predlogu Komisije, ki so videti nekoliko drugačni.
Z vami bi želel deliti naše pridržke glede predloga. Moj glavni očitek je, da se ne ujema z lizbonsko strategijo. Vsekakor je danes tako, da so v mnogih državah članicah ravni javne radiotelevizijske družbe tiste, ki prinašajo in spodbujajo inovacije v medijih. To bi jasno moralo ostati tako. Po mojem mnenju se s pokroviteljskim odnosom, ki preprečuje inovacije, gibljemo v napačni smeri. Razvoj novih platform, predvsem v digitalnem okviru, širokopasovnem okviru, na internetu in podobnem ogromno stane. Takšna vlaganja so idealno kar se da razširjena in se uskaljeno razvijajo. Javne in zasebne družbe radiotelevizij lahko vsebine nudijo na skupni platformi in konkurenca bi se morala dogajati v smislu vsebine, da lahko stranka iz tega potegne največjo korist.
A ne razumite nas narobe. 100 % podpiramo uravnotežene konkurenčne odnose med javnimi in zasebnimi radiotelevizijami. Za obe bi moral biti prostor, da bi lahko zagotavljali kakovostne vsebine. V tej povezavi je očitno, da bi morale javne družbe radiotelevizij utemeljiti vladna sredstva, ki jih potrošijo in s katerimi delajo, kljub temu, da smo prepričani, da za to obstajajo boljši načini. V povezavi s tem bi se sklicevali na britanski primer BBC, kjer so bila v smislu razvoja, proizvodnje in distribucije predlagana zavezništva med različnimi partnerji . To je po mojem mnenju dober primer in vljudno bi povabil Komisijo, da začne z nami razmišljati v tej smeri.
Katerina Batzeli
v imenu skupine PSE. - (EL) Gospod predsednik, komisarka, revizija osnovnih smernic, ki jih je v zvezi z državno pomočjo za javno radiodifuzijo predložilo francosko predsedstvo, je izredno aktualna razprava tako znotraj številnih držav članic, kot tudi za položaj masovnih medijev na evropski in mednarodni ravni.
Vendar pa je revizija telekomunikacijskega paketa, ki v bistvu obnavlja način, na katerega, in merila, po katerih se radijski spekter razporeja na evropski ravni, pokazala, da so pravila, ki urejajo financiranje storitev radiodifuzije, sedaj temeljnega pomena za prihodnje urejanje ali deregulacijo storitev, ki se nanašajo na informacijsko družbo, inovacije in storitve javnega in gospodarskega interesa. To je politično vprašanje, ki ga v bistvu moramo rešiti.
Razprava o državni pomoči se jasno najprej osredotoča na tako imenovane storitve javne radiotelevizije, kakor jo opredeljujejo posamezne države članice glede na dobljena osnovna minimalna sredstva, ki jih imajo na razpolago, in predvsem glede na pomembno vlogo javnih storitev, ki jim je dodeljena. Pomembnost vloge radiotelevizij je omenjena v Konvenciji UNESCO, Amsterdamskem protokolu in v sporočilu Komisije iz leta 2001. Z drugimi besedami, platforma, po kateri je jasno opredeljena vloga javnih množičnih medijev, že obstaja.
Vendar pa je bila odprta dokumentacija o razpravi glede državne pomoči in zaradi zmede, ki se pogosto pojavlja med javnimi in zasebnimi agencijami, moramo upoštevati določene nove okoliščine, kot ste določili, in določene ukrepe, ki se izvajajo namerno ali nenamerno
Rada bi omenila določene točke: najprej, vprašanja opredelitve mandata javne storitve se ne bi smelo mešati z vprašanjem mehanizma financiranja, ki je izbran za zagotavljanje takšnih storitev. Medtem ko lahko televizija javnega sektorja opravlja komercialne dejavnosti - kot je prodaja oglaševalskega časa - za ustvarjanje dohodkov, so to določene vlade, kot je francoska vlada, obsodile in se na podlagi nacionalne zakonodaje zavrača.
Na drugi strani pa lahko komercialne radiotelevizije, ki morajo zagotavljati javne storitve, prav tako igrajo pomembno vlogo. Soobstoj ponudnikov zasebnih in javnih storitev je osnovna sestavina evropskega trga.
Zaključiti bi želela še z eno točko: predhodni postopki, ki jih za preverjanje državne pomoči predlaga Komisija, bi nas morali skrbeti, ne zaradi izključevanja ali izpodrivanja subsidiarnosti, ampak zaradi tega, da vidimo, ali so združljivi s pogoji državne pomoči.
Na koncu pa bi želela opomniti, da bi bilo treba vprašanje državne pomoči radijskim postajam in množičnim medijem preveriti v okviru mednarodnih odnosov, saj morajo evropske organizacije tekmovati z mednarodnimi velikani, stroga zakonodaja pa bo škodovala evropskim dosežkom in pravnemu redu Skupnosti.
Ignasi Guardans Cambó
v imenu skupine ALDE. - (ES) Gospod predsednik, poskusil bom biti kratek in seveda moram začeti tako, da komisarki Kroes zaželim čim hitrejše okrevanje od padca. Tu je bil vhod v stavbo precej posoljen, a vidim, da na drugih krajih ni bilo dovolj soli.
Naša razprava je izredno pomembna in zato je njen osnovni cilj zahteva, prošnja, da Komisija vključi Parlament. To je razlog za našo razpravo: ne, da jo tu končamo, ampak da poskrbimo, da bomo imeli, preden se sporočilo Komisije formalizira, tu razpravo in da bomo vsi vključeni.
Zakaj? Ker tu ne gre le za naš model televizije; ogrožo je mnogo več, ker televizijski ponudniki niso - kot vsi vemo in kot smo se vsi zavedali v razpravi o Direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah - enaki kot so bili; oni dejansko obdelajo vsebino, ki jo zagotavljajo, preko linearne ali nelinearne platforme, in na obeh področjih vse vzajemno deluje v popolnosti. Zato ni več primerno govoriti o javnih storitvah radiodifuzije, kakor da se razprava odvija v sedemdesetih ali osemdesetih letih prejšnjega stoletja.
Po drugi strani pa je jasno, da je ta raprava nujna, saj vse, kar je danes označeno kot javna storitev, ni javna storitev in ni vedno smiselno uporabljati javnega denarja za stvari, ki jih določene televizijske družbe počno z javnim denarjem. Vendar pa so hkrati - in mislim, da je to jedro našega zanimanja, in razumem, da enako menijo moji kolegi poslanci - ponudniki javne televizije nujno potrebni pri zaščiti naše kulturne in jezikovne raznolikosti in končno pri povezovanju naših družb, saj teoretično iščejo nekaj več kot le dobiček.
Zato je treba zaščititi finančno ravnotežje. Iskati moramo nove modele financiranja; biti moramo kreativni in začeti to razpravo, a tega ne smemo storiti na tak način, da pri tem ogrozimo nekaj tako izredno pomembnega za naše družbe - namreč naših sedanjih ponudnikov javnih radiotelevizij.
Helga Trüpel
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, komisarka, gospe in gospodje, Barosova komisija je kot enega svojih glavnih političnih ciljev naznanila odpravo prekomernega evropskega zakonskega urejanja. S predlogi, ki jih sedaj pripravljate, dobivamo vtis, da dejansko spodbujate prekomerno zakonsko urejanje. Obravnava, ki jo je prejšnji teden izvedla skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov, je jasno pokazala, da obstajajo resni dvomi v zvezi s količino našega sedanjega vmešavanja v pristojnosti držav članic. To, o čemer sedaj razpravljamo, smrdi po prekomernem zakonskem urejanju in tega ne moremo odobriti.
Res je, da moramo najti ravnotežje med možnostmi za razvoj storitev javne in zasebne radiotelevizije. A to prav tako pomeni - predvsem v digitalni dobi -, da mora imeti javna radiodifuzija, ki predstavlja kakovost, kulturno raznolikost, kulturno in družbeno kohezijo, priložnosti za razvoj v digitalni dobi. To zahtevamo kot del Lizbonske strategije. Če radiodifuzija te priložnosti ne dobi, se bo spremenila v dinozavra. Potem se ne bo mogla dobro razvijati.
Ko pomislimo na našo gospodarsko in finančno krizo, smo vsi prišli do zaključka, da je treba trge zakonsko urediti. Družbeno in ekološko zakonsko urejanje ni proti trgom, ampak je za pravične trge - in to pomeni zakonsko urejene trge. Enako velja za odnos, v katerem se lahko v prihodnosti, če hočemo biti uspešni v digitalnem svetu, razvijajo zasebni in javni sektorji.
Erik Meijer
v imenu skupine GUE/NGL. - (NL) Gospa predsednica, javna radiodifuzija je imela 80 let nalogo obveščanja javnosti v najširšem možnem smislu. Ta storitev lahko preživi z javnim financiranjem, ki ga je mogoče zbirati s pomočjo ločenega radijskega in televizijskega davka in ga dopolniti s članarinami za organizacije radiodifuzije, kakor je že dolgo praksa na Nizozemskem.
Poleg tega se je javno radiodifuzijo v zadnjih desetletjih spodbujalo, da svoj denar zasluži sama. To se dosega ne le z oglaševanjem, ampak tudi tako, da radiotelevizijska hiša mnogo zbranega gradiva da v prodajo v obliki avdio in video gradiva. Pričakuje se, da bodo gledalci in poslušalci posledično bolj povezani, da bodo dosežene nove ciljne skupine in da bodo omejeni tudi vladni stroški. Ta naloga, ki se je skozi leta povečala, ne predstavlja težav, dokler se komercialni kanali ne počutijo oškodovani.
Z vidika komercialnih kanalov je mogoče na mnogo starejše javne radiotelevizije gledati kot na konkurenco, ki ima resno prednost, saj prejema sredstva iz davkoplačevalskega denarja. Sedaj je vprašanje, ali pravica do obstoja javnih radiotelevizij ne bi smela več najprej izhajati iz njihove koristnosti za družbo kot celoto, ampak iz morebitnega izkrivljanja konkurence v smislu komercialnih kanalov. Ker se javni in zasebni interesi ne tepejo več, je Evropska komisija soočena z nasprotujočimi si zahtevami.
Prihodnost javnih radiotelevizij bo uravnotežena, če bo njihov manevrirni prostor omejen v korist obsega dobička komercialnih podjetij. To bo še slabše, če se izvede brez udeležbe tega Parlamenta, z neupoštevanjem izrecnega nasprotovanja 19 od 27 vlad držav članic.
V zadnjih letih sem Komisijo večkrat prosil, naj opusti ta usodni načrt. To se mi glede na sedanjo zelo razširjeno zaskrbljenost zdi edina možna rešitev. Poleg tega je to zadeva, ki sodi v pristojnost držav članic in ne Evropske unije. Potrjujem vprašanja in stališča, ki so jih sprejeli gospod Visser in drugi govorniki.
Manolis Mavrommatis
(EL) Gospod predsednik, komisarka, kot so poudarili kolegi poslanci, ki so podpisali vprašanje za ustni odgovor, in kot so prejšnji teden na javni obravnavi v Bruslju podrobneje izjavili pomembni govorniki, moramo na televizijo javnega sektorja gledati kot na medij za zagotavljanje storitev našim državljanom, ki bo v veliki meri sovpadal z obveznostjo njenega delovanja.
Javni dialog, neodvisni nadzorni organ in raznolikost programov v skladu z zgodovino in kulturo vsake države članice, je treba zaščititi neposredno po razvijanju novih tehnologij in množice družb, ki nastajajo vsakodnevno.
V okviru zdrave konkurence mora Komisija spodbujati nove načine zaščite javnih interesov in javne radiodifuzije.
V glavnem je treba razjasniti opredelitev javne naloge radiotelevizij; potrebujemo boljšo oceno državne pomoči, toda glede pravila o preglednosti državam članicam in javnim radiotelevizijam tudi ne smemo vsiljevati nesmiselnih upravnih in finančnih obremenitev v predhodni oceni, ki jo izvaja Komisija.
V novem okolju masovnih medijev je treba sprejeti tudi učinkovitejše mehanizme nadzora. Nadalje, glede na to, da javne radiotelevizije igrajo odločilno vlogo pri kulturni in jezikovni raznolikosti, so vsi ti mediji, kot tudi javne družbe in javna televizija, dolžni zagotavljati kakovostne programe in hkrati se morajo biti v okviru konkurence s podobnimi organi sposobni pozitivno odzivati na izzive časov predvajanja dogodkov svetovnega pomena, kot so olimpijske igre, svetovni pokal in tako dalje. Žal je danes to nekaj, kar je pogosto preprečeno že samo zaradi tega, ker imajo zasebne družbe več denarja, javna televizija pa si jih ne more privoščiti. Posledično državljani poleg drugih programov ne bodo mogli spremljati teh dogodkov.
V zaključek bi želel izpostaviti, da tistega, kar je trenutno na voljo na trgu, in interesov medijev pri opredeljevanju pristojnosti in dejavnosti javnih radiotelevizij iz istega razloga ni mogoče prenesti na bolj splošni interes, razen seveda nekaterih izjem, in Komisija mora to dejstvo resno upoštevati.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Gospod predsednik, komisarka, naj tudi jaz gospe Kroes zaželim hitro okrevanje.
Rada bi dala nekaj splošnih pripomb o reviziji sporočila o radiodifuziji. Najprej bi želela povedati, da menim, da je ta revizija, ki jo je sprožila Komisija, pozitivna, če bo omogočila, da se vsebino sporočila iz leta 2001 prilagodi spremembam, ki so nastale tako na področju tehnologije kot tudi na področju prava Skupnosti.
Nadalje ohranja glavno jedro sporočila iz leta 2001, ki je priznavalo osnovno vlogo javne storitve radiodifuzije pri zagotavljanju kakovosti demokracije in pluralizma. V bistvu se sklicujem na načela, s katerimi bi morale države članice opredeliti in razmejiti zagotavljanje in vsebino licenc javnih storitev, ki jih obsegajo ustrezna javna telesa, in bi morale imeti svobodo izbiranja modela financiranja ter se s tem izogniti kakršnemu koli izkrivljanju svobodne konkurence.
Nadalje, licence bi bilo treba z uradnim sklepom dodeliti določeni družbi ali skupini, obstajati pa bi moral zunanji, neodvisen nadzor licence; na tej točki želim poudariti bistveno vlogo zakonodajnih oblasti za avdiovizualni sektor.
Kar zadeva najpomembnejše dodatke k predlogu, pozdravljam predhodna preverjanja zagotavljanja novih storitev javnih radiotelevizij, a le pod pogojem, da se ohrani dovolj prožnosti, da se ta preverjanja prilagodijo institucionalnemu modelu posamezne države in se sprejemajo postopoma.
In zadnje, verjamem, da je treba zelo pozorno oceniti možnost, da lahko določene storitve, ki sodijo k avdiovizualnemu zagotavljanju javnih storitev, plačujejo državljani, ki jih koristijo, ob upoštevanju tako svobodne kot tudi univerzalne narave tradicionalne storitve javne radiotelevizije, in tveganja za izključitev, do katerih lahko pride, če se sprejme ta način financiranja. Upam, da bo komisija te pripombe upoštevala.
Ieke van den Burg
Gospod predsednik, jasno je, da je tu sporno vprašanje napetost med javnim interesom in njegovo vlogo v družbi nasproti vplivu na pošteno konkurenco in delovanju notranjega trga. Meje med storitvijo javne radiodifuzije in zasebne radiodifuzije, a tudi drugimi mediji, so vse bolj zabrisane in to še posebej velja za nove medije kot so internet, iPodi, SMS-ji, itd.
Kot so že nekateri povedali, javna radiodifuzija pogosto prednjači po inovativnosti na področju storitev, a jasno je, da je to vpliv, ki sega tudi čez meje in tudi na druge medijske sektorje. Zato je pomembna usklajenost med sporočilom o radiodifuziji in splošnim okvirom storitev splošnega gospodarskega interesa. To je pomembno vprašanje, ki smo ga obravnavali v parlamentarnem Odboru za gospodarske in monetarne zadeve. Predvsem poslanci skupine PSE v tem odboru so poudarili, da je pomembno ustvariti več pravne varnosti za storitve splošnega gospodarskega interesa in radi bi imeli okvirno direktivo in sektorsko zakonodajo v zvezi s tem, ki je določena na politični ravni.
K posvetovanju o osnutku sporočila, ki je sedaj pred nami in ga je predstavila Komisija, je mogoče dajati pripombe do 15. januarja in pomembno je, da se ponovno da jasen signal, da bi bil ta horizontalen okvir splošno orodje za umestitev razprav, kot je razprava o javni radiodifuziji, v širši okvir.
Pomembno je videti, kdo določa pravila in kakšno je ravnotežje v pravilh med tržnimi interesi in javnimi interesi. Imam impliciten občutek, da bi moralo preverjanje trga, omenjeno v sporočilu, dajati prednost tržnim in komercialnim razlogom namesto tem javnim razlogom. Takšen je bil naš namen z novimi horizontalnimi pravili o storitvah širšega gospodarskega pomena.
Malo sem presenečen, da se skupina PPE-DE sedaj toliko osredotoča na ta posebna sporna vprašanja, medtem ko je bila precej neodločna pri podpori našega pritožbe za splošnejši okvir. Tu je jasen primer, da - tudi v tem primeru radiodifuzije - če nimaš širšega jasnega okvira, ki bolj poudarja in daje več prevlade vidikom javnega interesa, v tovrstni razpravi vedno prevlada tržni interes.
To priložnost bi izkoristil, da ponovim našo pritožbo za ta okvir storitev splošnega gospodarskega interesa, ki bi morala horizontalno ponovno vzpostaviti ravnotežje med tistimi interesi, ki so v korist javnega interesa.
Emine Bozkurt
(NL) Gospod predsednik, javna radiodifuzija pomeni pluralizem, raznolikost, kulturno raznolikost v Evropi, srce demokracije - tega si nisem izmislil, Komisija lahko to potrdi -, in javne radiotelevizije imajo nacionalni pomen. Sedaj pa so v teku načrti za uvedbo preverjanja trga, ki se bo izvajalo predhodno, predvsem za nove medijske dejavnosti. Mislim, da to ni dobra zamisel, ker Bruselj ne bi smel predhodno narekovati, kako bi morale države članice organizirati svoje javne storitve. Kako se služi javnemu interesu, bi bilo po mojem mnenju treba ocenjevati na nacionalni ravni in za ta namen ni potrebno obvezno preverjanje trga.
Prav tako bi rad povedal nekaj besed o birokraciji. Medtem ko sem na eni strani za preverjanje stvari, bi morali zagotoviti, da ne bomo imeli na koncu še več pravil in še več stroškov za države članice.
Nadalje, mislim, da v zvezi z zagotavljanjem ne bi smeli delati razlik med starimi in novimi storitvami, ker so v praksi razlike med njimi zabrisane. Tu ne gre za vprašanje ali/ali; televizijski programi se pogosto dopolnjujejo z novimi storitvami in obratno. Torej, tako kot v Evropi, sta ta dva prepletena. Ne gre le za trg, ampak tudi za javni pomen naših javnih radiotelevizij, ki je splošno priznan, nenazadnje s strani Komisije. Od Komisije bi rad slišal, ali bo to vključeno v prilagojeno različico sporočila in ali bodo ustrezno dodeljene odgovornosti, namreč državam članicam, čeprav jih bodo spremljala pravila za storitve splošnega interesa, ki bi morala biti zarisana s posvetovanjem z Evropskim parlamentom in Svetom.
Thomas Mann
(DE) Gospod predsednik, javna radiodifuzija je več kot le gospodarski dejavnik. Bil sem na obravnavi, ki jo je imela prejšnji teden v Bruslju skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov . Omenjena je bila pomembnost informacij in raznolikosti evropske kulture in izobraževanja. Če so države članice proti reviziji ali okrepitvi, ker imamo različne okvirne pogoje in različne trge, potem je precej narobe hoteti obsežno administracijo, postopek preverjanja, ki vzame veliko časa, kot je ta obvezni predhodni preskus, ali vmešavanje Evrope v ta okoren birokratski koncept.
Za javno radiodifuzijo že obstajajo nadzorna telesa: sveti za radiodifuzijo. Spremljamo prilagajanje tehnološkim spremembam. Spremljamo ukrepe za zagotavljanje poštene konkurence. Kot predstavnik Združenja evropskih federalistov pri Hessenski radioteleviziji sem član takega telesa. Našo neodvisnost zagotavlja pravo. V zameno nas popolnoma in po pravici nadzira javnost. Tako deluje učinkovita medijska politika.
Zuzana Roithová
- (CS) Gospod predsednik, država se strinja z mojimi kolegi, poslanci EP, da je za državno podporo za radiodifuzijo javnega pomena potrebna zakonska razjasnitev. V Evropskem parlamentu že dolgo časa to zahtevamo. Vendar pa bi vašo pozornost še vedno rad pritegnil k nadaljnim nujnim zadevam, ki jih mora Komisija rešiti čim prej. Od mnogih problemov bom omenil tri. Najprej, obstaja potreba po splošni uvedbi skupnih televizijskih anten, kjer bo vključena digitalna radiodifuzija, predvsem na stanovanjkih blokih, ki so v lasti stanovanjskih zadrug, v skladu z izjemami po členu 5 informacijskih smernic, saj to predstavlja problem za milijone državljanov novih držav članic, tudi za Češko republiko. Druga točka je podpora večjemu sodelovanju med nacionalnimi sveti za radijsko in televizijsko radiodifuzijo in evropskimi institucijami za doseganje boljše uporabe določb o javnih storitvah. Tretja točka je izboljšanje sodelovanja med nacionalnimi nadzornimi organi za televizijsko radiodifuzijo v smislu glob za neprimerno predvajanje, ki ogroža moralni razvoj otrok in mladostnikov.
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Gospod predsednik, vsem se zahvaljujem za vašo zelo plodno razpravo, ki jo bom vsekakor prenesla kolegici Kroes.
Naj pripomnim na nekatere vaše komentarje. Amsterdamski protokol kaže na potrebo po uravnoteženju financiranja z državno pomočjo in vpliva na konkurenco. Hočemo, da države članice prevzamejo pobudo glede tega, drugače bomo morali to na podlagi pritožb storiti v Bruslju.
Naš cilj je dati državam članicam več možnosti za razvoj storitev javne radiodifuzije dokler se spoštujejo določbe Pogodbe v zvezi s konkurenco. Storitve javne radiodifuzije bi morale še naprej uvajati novosti, izobraževati in seveda zabavati. Komisija se s temi cilji strinja.
Države članice se morajo odločiti o načinu financiranja storitev javne radiodifuzije. To je jasno navedeno v Amsterdamskem protokolu. Javne radiotelevizije bodo lahko prosto preizkušale z novimi projekti. Osnutek sporočila jasno navaja, da so pilotni projekti iz teh preverjanj izvzeti. Vedno smo priznavali možnost zagotavljanja financiranja za javne storitve, kamor sodi širok izbor različnih in uravnoteženih načrtovanj programov storitev javnih radiotelevizij. Tako bo ostalo tudi v prihodnosti.
Komisija hoče prav tako zagotoviti mešanico javnega in zasebnega. Komisija je usmerjena v spodbujanje javnih radiotelevizij h koriščenju novih tehnologij, da lahko služijo družbenim, demokratičnim in kulturnim potrebam družbe.
Amsterdamski preskus državam članicam omogoča, da priskrbijo financiranje za nove medijske storitve javnih radiotelevizij. Ščiti sposobnost, da ostanejo na tekočem s spremembami našega hitro gibajočega se medijskega okolja. Hkrati pa je tudi v javnem interesu, da se ohranijo pobude za zasebne operaterje. Za uresničevanje lizbonskih ciljev so potrebne tako inovacije javnih kot tudi zasebnih radiotelevizij in samoumevno je, da bodo javne radiotelevizije lahko v prihodnosti še naprej svobodno sprožale kakršne koli nove storitve na komercialni podlagi brez predhodnih ocen.
Zagotoviti vam hočem, da posvetovanje jemljemo zelo resno. Besedilo bomo revidirali, da bi upoštevali upravičeno zaskrbljenost. Naše službe bom prosila, naj pri revidiranju osnutka upoštevajo predloge Parlamenta in držav članic.
Predsednik
Razprava se je zaključila.
