Strateško partnerstvo med EU in Brazilijo - Strateško partnerstvo med EU in Mehiko (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je skupna razprava o naslednjih poročilih:
, poroča gospa Koppa v imenu Odbora za zunanje zadeve, s predlogom priporočila Evropskega parlamenta Svetu o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in Brazilijo, in
, poroča gospod Salafranca Sánchez-Neyra v imenu Odbora za zunanje zadeve, s predlogom priporočila Evropskega parlamenta Svetu o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in Mehiko.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
poročevalec. - (ES) Gospod predsednik, Latinska Amerika je celina z več kot 600 milijoni prebivalcev, prispeva več kot 10 % k svetovnemu bruto domačemu proizvodu, v njej je več kot 40 % rastlinskih vrst na Zemlji in se ponaša tudi z dinamično in izjemno dejavno mlado populacijo.
Kljub gospodarskemu napredku v zadnjih letih pa za Latinsko Ameriko to ni najboljši čas za povezovanje. To je dejal predsednik Óscar Arias na svoji inavguraciji in na to so me opomnili prejšnji konec tedna na seminarju v São Paulu, ki sta mu prisostvovala nekdanji predsednik Peruja Alejandro Toledo in nekdanji predsednik Brazilije Fernando Enrique Cardoso.
Med Argentino in Urugvajem je napeto ozračje; projekt ALCA se je izjalovil; Venezuela je izstopila iz Andske skupnosti; med Brazilijo in Bolivijo se krešejo iskre zaradi nacionalizacije energetskih virov, iz enakih razlogov tudi med Argentino in Bolivijo; v sporu sta Ekvador in Kolumbija, Kolumbija in Venezuela, Mehika in Venezuela in tako naprej.
Pobuda Evropske komisije, ki sta jo podprla tudi Parlament in Svet, da se vzpostavi strateško partnerstvo, torej pomeni jasno sporočilo, da Latinska Amerika ostaja na seznamu prednostnih nalog Evropske unije, tudi po zaslugi osebnih prizadevanj komisarke Ferrero-Waldner.
V primeru Mehike strateško partnerstvo še prav posebej izpostavlja pomembno vlogo te države v Latinski Ameriki in v svetu, obenem pa je tudi bistven korak pri krepitvi naših sedanjih odnosov z Mehiko in usklajevanja pri reševanju vprašanj svetovnega pomena.
Novi korak je priložnost za nadaljnje spodbujanje političnega dialoga in usklajevanje stališč obeh strani tako na svetovni ravni kot tudi v različnih večstranskih forumih in mednarodnih telesih. Posvetovalni mehanizmi bodo omogočili doseganje skupnih stališč o konkretnih globalnih vprašanjih, kot so varnost, okolje in družbenoekonomska vprašanja.
Za Evropsko unijo je to tudi odlična priložnost za razvijanje prednostnih odnosov z državo, ki igra vodilno vlogo v latinskoameriških forumih, kot je skupina Rio, kateri Mehika predseduje do leta 2010.
Mehika je članica G20, G8+5, Svetovne trgovinske organizacije, Mednarodnega denarnega sklada in tudi Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, v kateri je edina latinskoameriška članica.
Zato so iskanje skupnih rešitev za svetovno gospodarsko in finančno krizo, priprava ambicioznih strategij za uspešno izpeljavo konference ZN o podnebnih spremembah v Köbenhavnu, razvijanje strukturnega dialoga o priseljenstvu ali sodelovanje za dosego razvojnih ciljev tisočletja nekateri od ciljev, ki jih je mogoče doseči na letnih srečanjih na vrhu med Evropsko unijo in Mehiko, če se vzpostavi strateško partnerstvo, ki ga predlagamo.
V resoluciji, ki jo bo sprejel danes dopoldne, bo Parlament ponovno izrazil svojo podporo predsedniku Calderónu v boju proti trgovini s prepovedanimi drogami in organiziranemu kriminalu. Poleg tega pa v duhu medsebojnega spoštovanja, dialoga in delitve odgovornosti verjamem, da bi morali sprejeti skupne izzive, kot je na primer zaščita ranljivih skupin v družbi, in sicer žensk in predstavnikov medijev.
Komisarka, letos praznujemo 25. obletnico političnih pogajanj v San Joséju, kjer smo zaradi spretnosti političnih akterjev Srednje Amerike in nadzora Evropske unije na tej konfliktni srednjeameriški ožini končno dosegli premirje.
Z izkazovanjem svoje podpore miru, razumevanju, slogi in spravi je Evropska unija po mojem mnenju opravila plemenito delo v Srednji Ameriki, prav tako pa tudi v drugih delih sveta. Sedaj, ko se te vrednote krepijo, čeprav ne brez težav in ne povsod enako, pa je nedvomno napočil čas za razvoj. Na podlagi naših evropskih izkušenj lahko sklepamo, da bo to precej težje, če ne bo povezovanja.
Verjamem, da to strateško partnerstvo z Mehiko predstavlja velik zagon, predvsem pa z njim pošiljamo jasno sporočilo o zavezanosti Evrope Latinski Ameriki.
Maria Eleni Koppa
poročevalka. - (EL) Gospod predsednik, veseli me, da razpravljamo in da bomo danes tudi glasovali o poročilu o izboljšanju odnosov z Brazilijo. Vzpostavitev strateškega odnosa med Evropsko unijo in Brazilijo je v obojestransko korist, prvič zaradi spreminjajočega se položaja Brazilije na svetovni ravni, kjer lahko postane vodilna med državami v razvoju, in drugič zaradi ključne vloge Brazilije pri premostitvi razlik v stališčih o vprašanjih svetovnega merila.
V zadnjih letih je Evropska unija gojila celo vrsto odnosov z Brazilijo, zato potrebujemo usklajen in koheziven okvir za odnose z obeh strani. Tesnejši odnosi bodo temeljili na zgodovinskih, kulturnih in gospodarskih vezeh ter na skupnih vrednotah demokracije, vladavine prava, človekovih pravic, vprašanj na področju podnebnih sprememb in trajnostnega razvoja, razorožitve, energetike in neširjenju jedrskega orožja. Strateško partnerstvo mora biti vsebinsko stvarno in postopno.
Brazilija je država, ki je za Mercosur odločilnega pomena. Zato se mora v obliki partnerstva zavezati k krepitvi odnosov med Evropsko unijo in Mercosurjem ter reševanju vprašanj v skupnem interesu. V okviru tega bo strateško partnerstvo sredstvo poglobitve medregionalnih, gospodarskih in trgovinskih odnosov.
Zaradi vidnejše vloge na tem območju in svojega dejavnega vključevanja v ZN menim, da lahko Brazilija odigra ključno vlogo v preprečevanju in reševanju regionalnih konfliktov v Latinski Ameriki in na ta način pripomore k ohranjanju miru na tem ozemlju.
V luči svetovne gospodarske krize morata Evropska unija in Brazilija sodelovati na ravni Svetovne trgovinske organizacije, da bi uspešno zaključili pogajanja o razvojni agendi iz Dohe. Brazilija je v položaju, ko lahko stori več za premagovanje novih izzivov v svetovnem gospodarstvu, glede na to, da predpisi pomembno vplivajo na zaščito zakona o konkurenci in na trajnostni razvoj.
Glede reforme finančnega sistema pa naj povem, da lahko njeno članstvo v mednarodnih forumih pripomore k prevetritvi vloge mednarodnih ustanov v nadzoru in urejanju finančnih trgov.
Kot druge sile v razvoju je tudi Brazilija vedno bolj dejavna v mednarodnih prizadevanjih za reševanje svetovne revščine in neenakosti s programi sodelovanja z dolgoročnim ciljem trajnostnega razvoja.
Kar zadeva varstvo okolja, pa velja, da so v Braziliji najobsežnejša območja vitalnih deževnih gozdov. Evropska unija in Brazilija morata proaktivno sodelovati na mednarodni ravni, da zaščitita te gozdove in se posvetita podnebnim spremembam in izgubi biotske raznovrstnosti. Politična prizadevanja so potrebna za izvajanje Konvencije ZN o biotski raznovrstnosti. Prav tako je treba ukrepati za zaščito in upravljanje vodnih virov.
Na tej točki moram reči, da je Brazilija prva država, ki razvija masovno proizvodnjo biogoriva in pri tem dosega vidne rezultate pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov. Zaradi tega se izmenjava izkušenj in sodelovanje v tem sektorju lahko izkažeta kot zelo koristna za Evropsko unijo, Braziliji pa bodo zelo koristili obnovljivi viri energije in ukrepi varčevanja z energijo.
Preseljevanje je eno od temeljnih vprašanj na politični agendi Evrope. Zato bi moralo strateško partnerstvo v luči Deklaracije iz Lime spodbujati obširen dialog o preseljevanju, ki bi zajemal tako redno kot izredno preseljevanje ter zaščito človekovih pravic priseljencev.
Nenazadnje pa Evropski parlament pozdravlja začetek pogajanj o obojestranskem sporazumu o vizumih, ki bo omogočil prost pretok ljudi.
Benita Ferrero-Waldner
članica Komisije. - (FR) Spoštovani poslanci in poslanke, prijatelji, dovolite mi, da se najprej zahvalim poročevalcema, gospe Koppa in gospodu Salafranci Sánchez-Neyri, za njuni odlični poročili o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in Brazilijo oziroma med Evropsko unijo in Mehiko.
Povedati moram tudi, da sem kot komisarka ponosna, da smo podali veliko predlogov in veliko sporočil, ki na splošno zadevajo Latinsko Ameriko, zlasti Brazilijo in Mehiko, saj sem mnenja, da smo to storili ob pravem času.
V zadnjih letih sta Brazilija in Mehika dokazali, da sta na samem vrhu držav, tako v svetovnem merilu kot regionalnem. Zaradi tega dejstva je Evropska unija uvidela potrebo, da ti državi obravnava kot strateški partnerici, zlasti zaradi njunega gospodarskega položaja v Latinski Ameriki in zaradi njune vloge regionalnih voditeljic ter pogosto tudi njunega pomena v regionalnih varnostnih vprašanjih.
Temelji naših odnosov so zelo trdni. Med nami so se, kot nam je znano, spletle tesne zgodovinske in kulturne vezi, poleg tega si delimo tudi skupne interese in vrednote, naše gospodarske povezave pa so vse čvrstejše.
Evropska unija je dejansko največja trgovinska partnerica Brazilije, ta pa je glavna prejemnica vlaganj Evropske unije v Latinski Ameriki. Dejansko je samo Brazilija prejela že okrog 87 milijard EUR, kar je več od skupnega zneska kapitala, ki ga je Evropska unija vložila v ostale tri države BRIC, torej v Rusijo, Indijo in Kitajsko. Prav tako drži, da je Brazilija zelo pomembna za sodelovanje v zvezi s Svetovno trgovinsko organizacijo. Kot partnerica je včasih tudi zahtevna, ampak seveda ima svoja stališča.
Od uveljavitve sporazuma med Evropsko unijo in Mehiko, ki predstavlja pionirski sporazum med latinskoameriško državo in Evropsko unijo, so se povprečna letna evropska vlaganja potrojila in Unija je danes druga največja trgovinska partnerica Mehike. Seveda pa je Mehika tudi partnerica, s katero si delimo enake vrednote in interese. Zato smo to strateško partnerstvo izoblikovali v močan instrument, ki bo, upajmo, prinesel otipljive koristi ne samo našim državljanom, ampak tudi tistim iz drugih držav in regij po svetu.
Naj poudarim, da Evropska unija, Brazilija in Mehika še naprej sodelujejo v boju proti finančni krizi in v pripravi podlage, kot ste dejali, gospa Koppa, za uspešno izpeljavo vrha voditeljev G20, ki bo potekal aprila v Londonu.
Prav tako sodelujejo pri premagovanju skupnih izzivov, kot so podnebne spremembe, ki je eno naših najpomembnejših vprašanj, boj proti trgovini s prepovedanimi drogami, kjer se zanašamo na predsednika Calderóna, ki je na svoja pleča prevzel glavnino boja, ter občutljivo in zahtevno vprašanje preseljevanja.
Vidimo lahko, da si mehiška vlada resnično prizadeva odpraviti trgovino s prepovedanimi drogami, čeprav se mora pri tem soočati z izjemno hudim nasiljem. Zato moramo vsekakor pomagati Mehiki.
Spoštovane poslanke in poslanci, kaj strateško partnerstvo pomeni nam? Verjamem, da nam bo omogočilo, da se bolje pripravimo na prihodnost, saj bomo ogromno dvostranskih in globalnih vprašanj skupnega interesa obravnavali na bolj strukturiran, koherenten in usklajen način.
Z veseljem opažam, da smo s poglobitvijo odnosov z obema državama pravilno izpostavili več prednostnih nalog, ki so navedene tudi v poročilu Evropskega parlamenta, kot so usklajevanje na večstranski ravni, vključno z Združenimi narodi, demokracija, človekove pravice in druga globalna vprašanja, ki sem jih že omenila.
Zlasti z Brazilijo smo se začeli posvečati vprašanju obnovljivih virov energije, kot je biogorivo, kjer ima Brazilija izkušnje iz prve roke in o čemer je z nami govoril tudi predsednik Lula med portugalskim predsedovanjem.
Gospod predsednik, glede nadzora in izvajanja tega partnerstva naj povem, da je naš glavni izziv za 2009 v zvezi z Brazilijo, da uresničimo skupne zaveze, ki smo jih opredelili v delovnih načrtih.
Želimo zaključiti pogajanja o dveh glavnih vidikih. Prvi je sporazum o ukinitvi vizumov za kratkoročno prebivanje ter dodelitev statusa tržnega gospodarstva Bolgariji in Romuniji. V letu 2009 načrtujemo tudi vzpostavitev novih dialogov o izobraževanju, kulturi ter gospodarskih in finančnih zadevah ter nadaljevanje odprtih dialogov, prav tako pa bomo še nadalje sodelovali z Brazilijo glede ostalih globalnih vprašanj.
V primeru Mehike pa bo strateško partnerstvo, o katerem je odločitev sprejel Svet, upajmo, kmalu napovedano na srečanju na vrhu med Evropsko unijo in Mehiko. Medtem pa se je Komisija skupaj z državami članicami obvezala k sodelovanju z mehiško vlado na področju operativnega dokumenta, ki opredeljuje praktične ukrepe za optimizacijo strateškega partnerstva.
Nazadnje naj omenim še vlogo Evropskega parlamenta. Vedno smo bili naklonjeni kakršnemu koli prispevku Parlamenta k vzpostavitvi tega strateškega partnerstva in tudi danes z navdušenjem pozdravljamo vsa priporočila. V zvezi s tem želim povedati, da pozdravljam dejstvo, da so parlamentarni odnosi tako obetajoči, glede na to, da je danes tu prisotnih okrog 96 članov parlamentarne skupine brazilskega parlamenta v Evropski uniji.
Menim, da imamo enake interese, kar zadeva skupni parlamentarni odbor EU-Mehika, pa lahko vidimo, da deluje, saj se bo ponovno sestal konec marca.
Če povzamem, gospod predsednik, verjamem, da dejavno uresničujemo številne zaveze, ki smo jih podali v okviru partnerstva, in upamo, da s tem pripomoremo k večji varnosti vsega sveta.
Juan Fraile Cantón
Gospod predsednik, kot prvi govornik naj najprej čestitam Komisiji za njeno pobudo, ki kaže na to, da Brazilijo priznavamo kot regionalno silo in njene odnose z Evropsko unijo nadgrajujemo na strateško raven. Ti odnosi so doslej temeljili na okvirnem sporazumu o sodelovanju iz leta 1992 in okvirnem sporazumu med EU in Mercosurjem iz leta 1995.
V zadnjih letih se je vloga Brazilije v svetovnih zadevah izboljšala in država se je izkazala kot ključna partnerica Evrope. Ta novi scenarij nas vodi k krepitvi in širitvi odnosov.
Prvič, strateško partnerstvo EU in Brazilije bi tej državi moralo pomagati pri opravljanju vodilne regionalne in svetovne vloge.
Drugič, glede razvojnih ciljev tisočletja: čeprav so programi kot "Bolsa Familia" (družinski sklad) pripomogli k večjemu razvoju in zmanjšanju najhujše oblike revščine kar za polovico, ne smemo pozabiti, da so razlike v dohodkih še vedno zelo velike, da so ponekod še vedno velike koncentracije revščine in da obstajajo velike regionalne razlike med severom in jugom države.
V tem primeru bi bila izmenjava političnih izkušenj dobrodošla, saj bi na tej podlagi predlagali inovativne rešitve za odpravljanje revščine, neenakosti in socialne izključenosti, zmanjševanje neravnovesij ter zagotavljanje socialne zaščite in dostojnega dela za vse.
Ubadamo se z enakimi vprašanji na področju varovanja okolja in na tej podlagi bi morali vzpostaviti dialog o vprašanjih, kot so podnebne spremembe, upravljanje voda, biotska raznovrstnost in krčenje gozdov, pa tudi vlogo domorodnega prebivalstva v vsem tem.
Na področju energetskega sodelovanja je dialog, ki se je pričel leta 2007, pripeljal do napredka, ki ga moramo sedaj okrepiti na vprašanjih, kot so trajnostna biogoriva, obnovljivi viri energije, energetska učinkovitost in nizkoogljična tehnologija.
Strateško partnerstvo z Brazilijo s seboj prinaša tudi zavezo k večjemu regionalnemu povezovanju, da okrepimo svoje sodelovanje z Mercosurjem.
Erika Mann
Gospod predsednik, komisarka, veseli me, da imamo to razpravo. Intenzivne odnose seveda vzdržujemo z obema državama, vendar pa bi želela posvetiti nekaj besed Mehiki.
V razpravi smo člani Odbora za mednarodno trgovino posvetili posebno pozornost zadevam, ki vplivajo na naše območje. Za nas je izjemnega pomena, da ponovno okrepimo sporazum o prosti trgovini. Če pogledate številke, lahko vidite, da je kljub okrepitvi našega trgovanja v zadnjih letih povpraševanje še vedno zelo veliko in da za nas - z evropske strani - še vedno velja veliko omejitev pri dostopu do trga. Komisarka, iskreno vas prosim, da še enkrat storite vse, kar je v vaši moči, da skupaj s svojimi strokovnjaki analizirate razmere in tam, kjer se pojavljajo težave, resnično odpravite te omejitve.
V nasprotnem primeru za nas nima nobenega smisla govoriti o strateških partnerstvih s tako pomembnima državama v Latinski Ameriki, medtem pa premagovati tako absurdne tržne omejitve. Včasih so seveda smiselne, običajno pa ni od njih nobene koristi. Zelo bi vam bila hvaležna - in tudi odboru -, če bi ta problem lahko rešili.
Druga stvar, ki je po našem mnenju pomembna, je ta, da bi morali v kontekstu globalnih mednarodnih odnosov Mehiki resnično dodeliti status, ki ji pripada. To se še zlasti nanaša na še vedno zelo krhek dogovor v povezavi z G20. Naša delegacija je pripravil dopis, ki smo ga poslali tudi vam, v katerem zahtevamo, da tudi Mehika sedi za mizo G20 in da to postane stalnica, ne le posamičen pojav.
Kot zadnje vas želim povabiti na srečanje naše delegacije 30. in 31. marca; vem, da vaša osebna udeležba ni mogoča, vendar pa lahko pošljete nekoga iz vašega strokovnega kroga, da se sreča z gospodom Guadarramo, gospodom Buganzo in gospodom Greenom, ki predsedujejo mehiški delegaciji, tako da bodo resnično občutili, da Komisija delegacijo ceni in odobrava njen obisk.
Francisco José Millán Mon
Gospod predsednik, evropske države so povezane z Latinsko Ameriko s tesnimi zgodovinskimi, kulturnimi in človeškimi vezmi. Kot Španec in celo Galicijec se tega zelo dobro zavedam. Poleg tega imamo podobna načela in vrednote, ki izhajajo iz naše krščanske dediščine.
Latinska Amerika in Evropska unija sta naravni partnerici in medsebojne odnose moramo le še okrepiti. Veseli me, da se nas večina v Parlamentu strinja, da bi morala Evropska unija vzpostaviti strateške odnose z Mehiko in Brazilijo. Glede Mehike sem svoje osebno mnenje povedal lanskega aprila v Parlamentu, ko smo razpravljali o vrhu v Limi.
Strateško partnerstvo bi morala spremljati redna letna srečanja na vrhu. Z Brazilijo imamo taka srečanja od leta 2007 in poročilo gospoda Salafrance pravilno zahteva, da jih imamo tudi z Mehiko, glede na nekoliko nejasne zaključke Sveta v oktobru 2008. Upam, da bomo tako srečanje na vrhu z Mehiko imeli že to leto.
Gospe in gospodje, strateško partnerstvo Evropske unije z Mehiko in Brazilijo je izjemno koristno tako na dvostranski kot globalni ravni. Na dvostranski ravni imamo velik potencial za razvoj odnosov. V primeru Mehike je pridružitveni sporazum povzročil izredno povečanje trgovanja in vlaganj. Boj proti organiziranemu kriminalu in trgovini s prepovedanimi drogami ter sodelovanje na področju energije so še druga področja, kjer je skupno sodelovanje nujno, enako kot intenzivnejša usklajevanja v večstranskih forumih.
V primeru Brazilije bi morali okrepljeni odnosi pripomoči k sprostitvi sporazuma med EU in Mercosurjem.
Naj izpostavim tudi pozitivne gospodarske rezultate, ki jih Mehika in Brazilija beležita v zadnjem desetletju, v nasprotju s preteklimi obdobji. Brez tega napredka, ki je zasluga dobro pripravljenih politik, bi trenutna izredno huda svetovna kriza uničila njuno gospodarstvo. Tako pa lahko njuni vladi sedaj zbrane rezerve uporabita za izvajanje proticikličnih politik, na enak način kot razvite države in nekatere države v razvoju.
Vloga Mehike in Brazilije na svetovnem odru postaja vse pomembnejša. Sodelujeta v procesu iz Heiligendamma in sta kot gospodarski velesili v Latinski Ameriki tudi članici G20.
V današnjem zapletenem in medsebojno povezanem svetu - pravkar zaključujem svoj govor - z vsemi globalnimi izzivi in grožnjami, vključno s podnebnimi spremembami, sodelovanje v duhu delitve odgovornosti s tako pomembnimi akterji, kot sta Mehika in Brazilija, prinaša zelo pomembne koristi Evropski uniji in seveda tudi celotni mednarodni skupnosti.
Vicente Miguel Garcés Ramón
v imenu skupine PSE. - (ES) Gospod predsednik, 15. julija 2008 je Evropska komisija sprejela sporočilo Svetu in Parlamentu, v katerem je priporočila vzpostavitev strateškega partnerstva med Evropsko unijo in Mehiko.
Svet za splošne zadeve in zunanje odnose je 13. oktobra 2008 priznal Mehiko kot strateško partnerico, Parlament pa o tem tedaj še ni podal svojega mnenja.
Rad bi vas spomnil, da smo na sedmem srečanju skupnega parlamentarnega odbora EU-Mehika, ki je potekalo konec oktobra lani, dejali, da bi strateško partnerstvo med Mehiko in Evropsko unijo dalo zagon krepitvi in razvoju resničnega potenciala naših dvostranskih odnosov.
Sedaj so dobri časi za obojestranske odnose in rezultati sedanjega globalnega sporazuma so dobri. Poudarjamo, da morajo naše izvršilne sile okrepiti sodelovanje na političnem in gospodarskem področju, zlasti z vidika novih izzivov, ki jih v različnih oblikah pred nas postavljata finančna in gospodarska kriza, ki razsajata po naših celinah.
Mehika je čudovita država, s katero si delimo vrednote in cilje, kot so razvoj demokratičnih oblik vladanja, zaveza k enakopravnosti spolov, krepitev vladavine prava, pravičen in trajnostni razvoj ter spoštovanje človekovih pravic. Zagovarjamo tesnejše sodelovanje v boju proti organiziranemu kriminalu, terorizmu in trgovini s prepovedanimi drogami, ki naj temelji na delitvi odgovornosti in strogem spoštovanju mednarodnega prava.
Zato tudi podpiramo, da se predlog priporočila o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in Mehiko predloži Parlamentu še to jutro.
Renate Weber
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, v splošnem že vsi priznavamo, da Brazilija postaja vse pomembnejša regionalna in globalna udeleženka. Ključna vloga Brazilije v ustanovitvi Zveze južnoameriških držav (UNASUR) je samo še ena potrditev ugleda države in si zasluži priznanje, enako kot njena prizadevanja pri podpori in vplivu na demokratičen razvoj nekaterih držav v Latinski Ameriki.
Strinjam se s poročevalko, da imata Brazilija in Evropska unija enake vrednote na področju demokracije, vladavine prava in zaščite človekovih pravic ter da si delita enaka načela tržnega gospodarstva. Zato je jasno, zakaj je Brazilija ključna partnerica Evropske unije.
Brazilija že več let beleži gospodarsko rast, za katero upam, da je trenutna gospodarska kriza ne bo preveč prizadela. Žal pa gospodarski razvoj in kopičenje bogastva v Braziliji nista pripomogla k izkoreninjenju revščine. Kot je zapisano tudi v poročilu, je v Braziliji še vedno veliko število revežev in resnično žalostno je, da je v resničnem življenju kopičenje bogastva kulturno in rasno pogojeno. Poudariti je treba, da je 65 % najrevnejših Brazilcev temnopoltih ali mešancev, 86 % najbolj privilegiranih prebivalcev pa je belcev. Odobravam idejo predsednika Lule, da bi se morala ta vlada boriti proti revščini, ne proti bogatenju. Prepričana sem, da bi podpora in pomoč EU koristno pripomogla k zaustavitvi te polarizacije med zelo revnimi in zelo bogatimi.
V ta namen pa potrebujemo finančno pomoč iz inštrumenta razvojnega sodelovanja za Brazilijo, s katerim lahko podpremo doseganje razvojnih ciljev tisočletja in trajnostni razvoj. Obenem pa se mora Evropska unija še naprej boriti proti krčenju gozdov. To je ključno vprašanje, saj ima Brazilija bogato, vendar občutljivo naravo. Poleg razvijanja močnih partnerstev se moramo uskladiti tudi z drugimi donatorji in pripraviti projekte, ki vse, kar je napisano glede varstva okolja, udejanjajo v praksi.
Naše strateško partnerstvo bi moralo podpreti razvoj močne brazilske civilne družbe, spodbujati stike med evropskimi in brazilskimi nevladnimi organizacijami ter med podjetniki in podjetniškimi forumi ter spodbujati izmenjave v izobraževanju in kulturi. Sodelovanje na področju visokega šolstva v okviru programa Erasmus Mundus ali druge dvoregionalne sheme bi morali biti obravnavani kot vlaganje v najdragocenejši kapital države, v njene človeške vire.
Roberta Angelilli
v imenu skupine UEN. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, dialog ter politično in gospodarsko sodelovanje z Brazilijo je za Evropo pomemben cilj, ki ga mora razvijati in krepiti, sprva z bojem proti revščini, zlasti med otroki, nato pa se premakniti k močnim poslovnim sporazumom za krepitev trgovine in vlaganj.
Vseeno pa se to strateško partnerstvo ne more izogniti nekaterim stalnicam. Prvič, potreba po večjem sodelovanju v boju proti korupciji, organiziranemu kriminalu, čezmejnem kriminalu, trgovini s prepovedanimi drogami, pranju denarja in mednarodnemu terorizmu. Drugič, potreba po tesnejšem sodelovanju na pravnem področju, predvsem v zvezi s sodelovanjem pri izročitvenih postopkih in medsebojno priznavanje sodnih odločb.
Raül Romeva i Rueda
v imenu skupine Verts/ALE. - (ES) Gospod predsednik, menim, da je očitno, da ne moremo prezreti konteksta, v katerem razpravljamo o tem sporazumu. V Evropi je sedanja kriza najhuje prizadela sektorje, ki se ukvarjajo pretežno z izvozom, v Mehiki pa zelo specifično prizadeva tiste akterje, ki so utrpeli najhujše posledice gospodarskega upada.
Tovrsten sporazum bi moral prinašati koristi obema stranema, vendar pa nam izkušnje kažejo, da to ni vedno tako. Za Evropo je zelo koristen. Menim, da je to očitno in jasno razvidno iz rezultatov zadnjih osem let, v katerih se je trgovinska bilanca močno nagnila v korist EU.
Trgovinski primanjkljaj je večji za 80 %, kar pomeni, da je Mehika sedaj močno odvisna od Evrope. So pa še druga tveganja, na katera ne smemo pozabiti. Dejstvo je, da bo večina vlaganj EU pozneje tudi Evropi prinesla pozitivne posledice. V mislih imam izvoz, ki večinoma poteka interno, znotraj podjetij.
Nočem reči, da je to nujno slabo; pravim pa, da moramo biti previdni in pozorni, da ne prinese zelo negativnih posledic. Predvsem pa je najbolj zaskrbljujoča ta obsedenost nekaterih vlad z liberalizacijo, ki se tudi kaže v določenih stališčih. Bančništvo je na primer eden od najpomembnejših sektorjev, ki se je izkazal kot bistven pri reševanju te krize, v Mehiki pa je 90 % tega sektorja v tujih rokah, od tega 50 % evropskih.
Menim, da to ni najboljši način pri sklepanju tovrstnih sporazumov. Sporazum bi moral odpraviti ali vsaj ne spodbujati nekaterih od teh tveganj in to tudi predlagamo v nekaterih naših spremembah.
Willy Meyer Pleite
v imenu skupine GUE/NGL. - (ES) Gospod predsednik, kar zadeva partnerstvo z Brazilijo, ima poročilo nedvomno nekaj zelo pozitivnih plati. Poziv k večstranskosti, zlasti v mednarodnih forumih Združenih narodov, sodelovanje na področju varstva okolja, trajnostnega razvoja, upravljanja gozdnih in vodnih virov ter izobrazbe, ob sodelovanju na področju obnovljivih virov energije in tehnologije, so po našem mnenju zelo ustrezni in pozitivni.
Glede preseljevanja pa kljub sramotni direktivi verjamem, da v tem specifičnem primeru govori o človekovih pravicah in pravicah priseljencev, zaradi česar je po mojem mnenju poročilo zelo primerno. Druga pomembna točka je sodelovanje za doseganje razvojnih ciljev tisočletja ter socialna kohezija v zvezi z vodilno vlogo Brazilije v njeni politiki za zmanjševanje revščine s pomočjo družinskega sklada "Bolsa Familia". Eden od nedvomno pomembnih vidikov partnerstva je vloga Brazilije kot vodilne sile v procesu regionalnega povezovanja prek UNASUR-ja. Z drugimi besedami, cela vrsta pomembnih točk nam kaže, da bi morala tudi civilna družba kot taka sodelovati v teh pogajanjih.
Po drugi strani pa nekaterih vidikov poročila ne odobravamo, zato se bomo pri glasovanju vzdržali. Prvič, priporoča odpravo gospodarskega protekcionizma v Braziliji. Mislim, da je bilo to besedilo pripravljeno pred krizo; po mojem mnenju je protekcionizem danes realnost. Vetrovi sprememb, ki skušajo odpraviti ali ublažiti to krizo, so nedvomno usmerjeni k poseganju vlad v gospodarstvo. Menim, da je prosti trg že zgodovina in je za sabo pustil krizo z nepredstavljivimi posledicami za človeštvo.
Drugi zelo pomemben vidik, ki nam ni všeč, je poziv k skupnemu sodelovanju v jedrskih raziskovalnih projektih, zlasti v projektu jedrskega fuzijskega reaktorja ITER. Menim, da to za nas ni dobro, saj nismo naklonjeni jedrski energiji. Menim, da z večjo učinkovitostjo energetske porabe in več obnovljivih virov energije ne bi potrebovali te oblike energije, ki je tako uničujoča za človeštvo. Zaradi tega se bomo, kljub pozitivnim točkam poročila, pri glasovanju vzdržali.
Poročilo o Mehiki pa je čisto drugačna zadeva, saj je partnerstvo z Brazilijo šele v povojih. Mehika deluje v okviru našega strateškega pridružitvenega sporazuma že od leta 1997, zato že imamo rezultate, ki nam omogočajo oceno, ali napreduje oziroma ali napreduje tako dobro, kot si želimo.
Pri tem poročilu se bomo vzdržali iz več razlogov. Prvič, menimo, da poročilo ignorira negativne gospodarske posledice. Res je, da je država napredovala v smislu človekovih pravic, saj je bilo v preteklosti na tem področju precej slabo, zlasti v zvezi s pobijanjem žensk. Predložili smo spremembe, za katere menim, da razjasnjujejo in izboljšujejo besedilo, vendar pa je v njem tudi del, ki po našem mnenju ni pozitiven, in sicer vse v zvezi s sporazumom o prosti trgovini in njegovimi posledicami za male proizvajalce v Mehiki. To ni ugoden čas za Mehiko ali za katero koli drugo državo na svetu, ker smo sredi krize. Tuja vlaganja se v Mehiki koncentrirajo samo v pičlih nekaj sektorjih in ne pripomorejo k rasti domačega gospodarstva.
Naša skupina, Konfederalna skupina Evropske združene levice/Zelene nordijske levice, se bo pri glasovanju o tem poročilu vzdržala.
Bastiaan Belder
v imenu skupine IND/DEM. - (NL) Gospod predsednik, v zadnjih letih je v Uniji vse bolj prisoten trend sklepanja strateških partnerstev z državami tretjega sveta. To me samo po sebi ne skrbi. Nadaljnje izoblikovanje dvostranskih odnosov prek tovrstnega partnerstva je lahko koristno, vendar pa se tu pojavljata vsaj dve tveganji.
Prvič, Evropa ne more kar vsake države razglasiti za strateškega partnerja. Če to stori, potem po mojem mnenju razvrednoti izraz "strateški". Zato trdim, da v ta predalček spadajo samo dvostranski odnosi s ključnimi partnerji. Kar se mene tiče, to dejansko velja bolj za Brazilijo kot Mehiko, o kateri to jutro razpravljamo.
Drugič, včasih dobim nek nedorečen občutek, da so ta strateška partnerstva bolj simbolične narave. Ponudi se nam priložnost za novo srečanje na vrhu, nato pa vse ostane enako, kot je bilo prej. Ta partnerstva pogosto delujejo samo kot forum. Vprašanje otipljivih rezultatov pogosto ostaja neodgovorjeno.
Skoraj enak občutek imam v zvezi z osnutkom priporočila Parlamenta Svetu glede Brazilije, o katerem bomo razpravljali jutri. Tudi tu imam občutek, da se določeni problemi ne obravnavajo v zadostni meri. Gospod predsednik, to vprašanje bi želel ponazoriti s tremi elementi osnutka priporočila.
Prvič, priporočilo nekoliko zavajajoče ugotavlja, da to partnerstvo ne sme biti v škodo odnosom Unije z Mercosurjem. Kako je mogoče, da Evropska unija, ki se rada postavlja s svojo vlogo spodbujanja regionalnega sodelovanja, dovoli, da njeni dvostranski odnosi z Brazilijo prevladajo nad njenim regionalnim sodelovanjem z Mercosurjem? Unija si tu postavlja napačne prioritete.
Kar zadeva intenzivnost naše udeležbe v regiji, pa mora Evropska unija dejansko Braziliji pokazati, kako pomemben je močan Mercosur, in mora državo spodbujati, da tudi sama intenzivno vlaga v ta sporazum o sodelovanju. Namesto tega pa bo Unija sedla za mizo z Brazilijo na dvostranski ravni in s tem podala jasno sporočilo, da je Mercosur zanjo drugotnega pomena.
Na področju trgovine se mi ravno tako zdi, da osnutek priporočila ni dovolj natančno formuliran. Poziva nas, naj sodelujemo in uspešno zaključimo krog pogajanj v Dohi. To je seveda dober cilj, vendar, ali ne bi bilo bolje, če bi najprej opredelili ključne točke, v katerih se Unija in Brazilija razhajata?
Vprašanje dostopa do trga je za obe strani ključno. Menim, da bi pogajanja v Dohi imela več možnosti za uspešen zaključek, če bi jih reševali na dvostranski ravni. Ne pravim, da je to preprosto, vendar pa menim, da je to boljši način za napredovanje v tej zadevi, kot da pripravljamo retorične deklaracije.
Na osnutek priporočila gledam tudi s perspektive geopolitičnega interesa. Iz tega zornega kota je videti, da priporočilo Brazilije ne poziva, naj prevzame vodilno vlogo v regiji. S to točko bom tudi zaključil svoj govor. Brazilija mora dobro oceniti politično dogajanje v regiji, to pa lahko stori z vidika ambicij njene sosede Venezuele, da bi nadvladala celino.
Ta situacija ni v interesu same celine in niti Evropske unije. Sporni venezuelski referendum za spremembo ustave zelo dobro ponazarja, da bo od evropskih vrednot, kot je demokracija, ostalo bore malo.
Jean-Claude Martinez
(FR) Gospod predsednik, naj za začetek potrdim, da je lepo imeti strateško partnerstvo, Volkswagnovo tovarno v Puebli in skupne parlamentarne odbore s Čilom in Mehiko, vendar pa je že 30 let, kot je v svojem poročilu povedal gospod Salafranca Sánchez-Neyra, odkar smo realistični, sodelujemo, pripravljamo teren, nekoliko razpravljamo o kmetijstvu, drogah, ženskah, vodi in tako naprej.
Seči moramo dlje od tega. Potrebujemo več ambicioznosti, tako za Evropo kot Latinsko Ameriko. Postaviti si moramo cilj: na primer leto 2025. V času ene generacije, v naslednjih 20 letih, moramo vzpostaviti zavezništvo civilizacij med Evropo in Latinsko Ameriko - zakaj ne kar integracijo!
V ta namen imamo skupščino EuroLat, ki zbližuje Evropo in Latinsko Ameriko. V tem okviru potrebujemo manifest, resolucijo, ki bo imela enako težo, kot jo je imel 8. maj 1950 za Evropo. Združimo svoje ljudi, vire, inteligenco, stare in mlade z obeh strani in brez odlašanja vzpostavimo območje prostega pretoka za študente, raziskovalce, intelektualce in razumnike. To je avtomatična kulturna viza. Malinche ni potrebovala vize, ko je Corteza učila quechuo ali majščino. To je prvi korak, da z milijardo Latinoameričanov in milijardo kristjanov postavimo obrambni blok v tekmi narodov.
Dobro se zavedam, da se realističnim ekonomistom to morda zdi neuresničljivo, vendar naše sanje niso dovolj velike, jih bomo med zasledovanjem izgubili pred očmi.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Želim izraziti podporo poročilu gospoda Salafrance. Menim, da se moramo po uveljavitvi globalnega sporazuma premakniti na višjo zgodovinsko raven v strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in Mehiko.
To partnerstvo je postalo nuja, če upoštevamo pomembno vlogo Mehike v globalnem političnem in gospodarskem prostoru, še zlasti pa njene zelo tesne gospodarske vezi z Evropsko unijo. Mehika ima več kot 100 milijonov prebivalcev, je deseta največja gospodarska sila na svetu in članica skupine G20.
Z ozirom na globalne spremembe, kot sta gospodarska kriza in globalno segrevanje, se bo sodelovanje z Mehiko izkazalo kot koristno. Samo po sebi umevno je, da želimo, da novo partnerstvo formalizira letna srečanja na vrhu med Evropski unijo in Mehiko, in to na osnovi modela, ki ga Evropska unija uporablja za srečanja na visoki ravni v odnosih z drugimi strateškimi partnerji.
Prav tako moramo podpreti parlamentarno razsežnost tega partnerstva prek skupnega parlamentarnega odbora EU-Mehika in skupščine EuroLat, ki sta v zadnjih letih odigrala še posebej pomembno vlogo. Glede na to, da je letošnje leto evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij, menim, da moramo v sodelovanju med Evropsko unijo in Mehiko več pozornosti posvetiti raziskavam, kulturi in izobraževanju ter tudi mobilnosti znanstvenikov in študentov.
Mehičani so največja špansko govoreča populacija na svetu in imajo enake kulturne vrednote kot Evropejci; sem sodijo tudi tesne vezi z kulturno dediščino Romunije, ki temelji na latinski zapuščini. Na primer, razstava julija 2005 v romunskem kmečkem muzeju v Bukarešti je pokazala neverjetno podobnost med mehiško ljudsko umetnostjo in številnimi umetniškimi deli romunske ljudske umetnosti.
Občutek imam, da bi morale ustanove Evropske unije v večji meri in na bolj redni osnovi izkoriščati potencial kulture, izobraževanja in umetnosti pri povezovanju ljudi. Navsezadnje pa menim, da bi to strateško partnerstvo moralo zagotavljati tudi varnost evropskih državljanov, ki potujejo v Mehiko. Mehika ima izjemen turistični potencial, čudovite zgodovinske in kulturne bisere in je tudi priljubljena destinacija Evropejcev. Vendar pa le-ti ne smejo biti ogroženi zaradi kriminala in korupcije, ki se razraščata v nekaterih delih države. Boj proti kriminalu lahko postane učinkovitejši s tristranskim sodelovanjem med Mehiko, Evropsko unijo in Združenimi državami.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Menim, da so sporazumi o sodelovanju med Evropsko unijo in Mehiko ter med Evropsko unijo in Brazilijo izrednega pomena. Ti sporazumi o sodelovanju morajo temeljiti na spoštovanju vrednot demokracije, vladavine prava in spoštovanja človekovih pravic.
Naj tudi poudarim potrebo po večjih prizadevanjih med Evropsko unijo in obema državama pri spodbujanju znanstvenega in tehnološkega transferja z namenom krepitve pravega sodelovanja pri boju proti podnebnim spremembam in izboljšanju varstva okolja. Celovit program pomoči malim in srednje velikim podjetjem bo znatno prispeval h gospodarskemu in družbenemu razvoju teh držav. Zlasti v trenutni globalni gospodarski krizi je pomembno, da ustvarjamo in ohranjamo delovna mesta ter si še naprej prizadevamo za izpolnitev razvojnih ciljev tisočletja.
Kot poročevalka za sporazum med Evropsko skupnostjo in Združenimi mehiškimi državami glede nekaterih vidikov letalskih storitev bi rada poudarila pomen tega sporazuma. Spodbuja svobodno konkurenco v letalskih storitvah. Mehika lahko, če je to primerno, nediskriminatorno uvede dajatve, davke, takse, carine ali druga plačila za gorivo, ki ga na svojem ozemlju polni v letalo letalskega prevoznika ene od držav članic Evropske skupnosti, ki leti na progi med krajem na mehiškem ozemlju in krajem na ozemlju druge države na ameriški celini.
Naj povem, da je ta zadeva zelo pomembna, zlasti zaradi izvajanja sistema trgovanja s certifikati za emisije toplogrednih plinov. Poleg tega pa imata ti dve državi, Brazilija in Mehika, posebej pomembno vlogo v sklenitvi bodočega sporazuma po Kyotu, ki bo, upajmo, podpisan decembra letos v Köbenhavnu.
Monica Frassoni
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze bo glasovala proti poročilu o partnerstvu z Brazilijo in se bo vzdržala pri glasovanju o partnerstvu z Mehiko. Zaradi tega nismo prav nič veseli, vendar pa upamo, da bo naše glasovanje jasno pokazalo naše nezadovoljstvo s praksami, ki jih zavračamo že kar nekaj časa. Na primeru Brazilije ugotavljamo, da vprašanje partnerstva rešuje z večjim dumpingom Mercosurja. Osredotoča se na prednostne naloge, ki so po našem mnenju napačne - gospa FerreroWaldner je na primer omenila biogoriva, resolucija pa vsebuje celo vrsto navedb o jedrski energiji in zajemanju in skladiščenju ogljikovega dioksida, torej ogljika. Država, kot je Brazilija, bi morala z nami sodelovati v razvoju tehnologij obnovljivih virov energije in varčevanju z energijo: to je njena pot k napredku.
Kar zadeva Mehiko, gospod predsednik, pa smo vložili nekaj sprememb - poleg tega je bil poročevalec dokaj odkrit pri vprašanjih, ki v glavnem zadevajo človekove pravice. Vendar pa bi se strateško partnerstvo in parlamentarni dialog po našem mnenju morala osredotočiti na trenutna politična vprašanja. Na vrhu politične agende so velika gospodarska kriza, ki pretresa državo, problem z vračanjem priseljencev ter, seveda, nasilje in organiziran kriminal. Menim, da se mora partnerstvo precej bolj osredotočiti na to kot pa na zadeve, ki so zagotovo manjšega pomena.
Samo še eno besedo, gospod predsednik, glede vprašanja medparlamentarnega dialoga, ki mu vsi pripisujemo tako velik pomen: menim in upam, da se bomo na naslednjem srečanju EuroLat lahko otresli tega nekako formalnega in, odkrito povedano, neuporabnega okvira, ki je značilen za veliko naših srečanj, obenem pa tudi iskreno upam, da bo to tudi vplivalo na razprave znotraj teh držav.
Ilda Figueiredo
(PT) Spremembe, ki se dogajajo v Latinski Ameriki, bi Evropsko unijo morale spodbuditi, da vzpostavi nove oblike sodelovanja s tamkajšnjimi državami. Več pozornosti bi morali posvetiti družbenim in kulturnim vidikom ter pomoči za razvoj ob medsebojnem spoštovanju različnih ravni razvoja in različnih političnih odločitev ljudi. Žal so ti vidiki v ozadju predlogov, ki jih oblikuje Evropska unija.
V splošnem je njihov glavni interes ekonomske narave in stremi k zagotavljanju poslov velikim evropskim gospodarskim in finančnim skupinam. To so izpostavile tudi socialne organizacije, zlasti v Braziliji, kar smo ugotovili med zadnjim obiskom delegacije za odnose z Mercosurjem v Braziliji. V časih, ko na primer večina prebivalcev Mehike na svoji koži občuti hude posledice gospodarske recesije in ko je velika večina mehiškega bančnega sektorja v rokah tujih podjetij, zlasti evropskih bank, je obžalovanja vredno, da Evropska unija svoj sporazum z Mehiko še naprej uporablja kot neke vrste vstopno točko za Združene države, namesto da bi podprla lokalni razvoj. Zaradi tega prispeva k uničenju malih in srednje velikih mehiških podjetij in njihove proizvodne strukture, zlasti industrije, saj vztraja na prosti trgovini, liberalizaciji strateških sektorjev in komercializaciji osnovnih dobrin, kot je voda.
Zato moramo do zadnjega kotička prevetriti politike EU o partnerskih sporazumih, da bomo lahko prednost dali sodelovanju ter gospodarskemu in družbenemu razvoju. Na ta način lahko pomagamo ustvarjati nova delovna mesta s pravicami, zagotoviti družbeni napredek, zaščititi pravice domorodnega prebivalstva ter gozdove in biotsko raznovrstnost, obenem pa tudi priznati suvereno pravico latinskoameriških držav do kakovostnih javnih storitev, nadzora strateških sektorjev v lastnih gospodarstvih in spoštovanje odločitev ustanov, ki so jih sami postavili.
Luca Romagnoli
(IT) Gospod predsednik, komisarka, gospe in gospodje, trdim, kot sem že večkrat prej, da je okrepljeno sodelovanje z Latinsko Ameriko strateška poteza za EU, saj - enako kot v poročilu gospoda Salafrance - tesnejšemu odnosu v prid govorijo tako zgodovinske in kulturne vezi in enake vrednote, kar tudi poročevalec pravilno ugotavlja, kot tudi dejstvo, da obema stranema prinaša razvojne priložnosti, tako med sektorji in med regijami kot tudi znotraj regij.
Zato pozdravljam predlagane pobude za povečanje trgovine in naložb med Unijo in Brazilijo, vendar pa se obenem tudi sprašujem, kakšno izboljšanje je mogoče pri pravnem in okoljskem sodelovanju, priznavanju človekovih pravic in zaščiti pred organiziranim kriminalom, ki se pogosto preseli tudi v Evropsko unijo - ta področja so prav tako pomembna. Vprašanji preseljevanja in vračanja izseljencev je prav tako treba preučiti, saj ni dvoma, da se dobički iz dela na črno in drugih nezakonitih dejavnosti nezakonito izvažajo. Glede preseljevanja me zanima, kakšna zagotovila lahko dobimo od države, ki ščiti zločince in zlikovce, kot je Cesare Battisti in "čarovnik" Mário Pacheco do Nascimiento. Že ta primer sam po sebi pojasnjuje moje popolno nasprotovanje začetku pogajanj o sporazumu o odpravi vize med Evropsko unijo in Brazilijo.
José Ribeiro e Castro
Gospod predsednik, ker češkega predsedstva trenutno ni tukaj, bom govoril v angleščini, saj menim, da bo sporočilo bolje razumljeno.
Vašo pozornost želim usmeriti na odstavek 1(1) predloga priporočila o partnerstvu z Brazilijo ter na sporočilo Komisije o večjezičnosti iz septembra 2008.
Dejstvo je, da moramo za vzpostavitev in razvoj strateškega partnerstva z Brazilijo govoriti v portugalščini. Ko gremo v ZDA ali Avstralijo, govorimo angleško; ko gremo v Mehiko ali Kolumbijo, govorimo špansko; ko gremo v Brazilijo ali Angolo, govorimo portugalsko, ko gremo v Senegal ali na Slonokoščeno obalo, govorimo francosko. To je ključnega pomena pri komunikaciji; to je ključnega pomena pri sklepanju poslov.
To pa nas pripelje do nečesa, kar sem pred leti poimenoval "evropski svetovni" jeziki: v portugalščini linguas europeias globais. V mislih imam to, da imajo nekateri evropski jeziki sposobnost sklepanja zelo pristnih in tesnih povezav z različnimi deli sveta, in sicer so to: angleščina, španščina, portugalščina, francoščina, ter v manjši meri in na drugačni podlagi tudi nemščina in italijanščina. Komisija je to v celoti razumela in vključila v svoje sporočilo, vendar pa je žal prišlo do napačnega razumevanja v Svetu - večinoma so to bili Nemci, se mi zdi -, zato je Svet pri tej zadevi sprejel precej šibkejšo linijo.
Pojasniti moram, da to nikakor ne ogroža enakovrednosti uradnih jezikov v Uniji. Tu gre za notranjo vizijo večjezičnosti in vsi se strinjamo, da ima vsak državljan pravico, da govori, bere in dobi odgovore v svojem lastnem jeziku. Vendar pa dodaja drugo razsežnost širokemu področju zunanje vrednosti večjezičnosti. Dejstvo, da imamo te evropske svetovne jezike v današnjem globaliziranem svetu, v današnjem globaliziranem gospodarstvu, v tej globalni vasi, ki je kulturna, družbena in politična, je najdragocenejše premoženje za celotno EU, katerega se mora dobro zavedati in iz njega potegniti koristi. Zato zahtevam, da se te jeziki ustrezno vključijo in izvajajo v okviru zunanjih storitev za mlade in da se poučujejo v šolah kot skupna dobrina, kot drugi, tretji ali četrti jezik, saj ti jeziki, kot kažejo tudi naši odnosi z Brazilijo, povečujejo sposobnost EU za tesno povezovanje z vsem svetom: da se še bolj spaja, da resnično deli, kar ima, in da je del istega kluba. To je moj poziv Svetu in zelo sem hvaležen poročevalki za njeno podporo.
Vladko Todorov Panajotov
(BG) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej bi čestital gospodu Salafranci Sánchez-Neyri za odlično poročilo o tako pomembnem področju, kot je globalno sodelovanje s strateškimi partnerji. Globalizacija nam ne prinaša le prednosti, ampak nas dela tudi ranljivejše za globalne krize in grožnje. Zato nam bo iskanje strateških partnerjev in krepitev sodelovanja na globalni ravni omogočilo spopadanje s sedanjimi in bodočimi izzivi. V poročilu izpostavljamo, da je Evropa največja partnerica Mehike, takoj za ZDA. Poudariti je treba, da Evropa v Mehiki vidi pomembnega partnerja za dobavo surovin. Zanesljivost dobav surovin je še prav posebej pomemben dejavnik pri vzdrževanju trajnostnega razvoja Evrope. Evropa pa igra vodilno vlogo v zaščiti okolja in sprejetju zelenih industrijskih rešitev.
Strateško partnerstvo z Mehiko bo okrepilo dvostranske odnose, s posebnim ciljem učinkovitejše trgovine s tehnologijo in surovinami, ter pripravilo dobre temelje dvostranskega sodelovanja na področju okoljevarstva. Da bi te cilje dosegli, moramo razviti in izboljšati sektorske programe, na katerih temeljijo mehanizmi in ukrepi za prenos znanosti in tehnologije, kajti le specifični ukrepi bodo to sodelovanje naredili stvarno. Poleg tega je ta prenos znanosti in tehnologije neizvedljiv brez vzpostavitve izobraževalne izmenjave ter postavitve skupne mreže znanstvenoraziskovalnih centrov. Zato pozivam k širitvi dvostranskih odnosov tudi na področjih izobraževanja in inovacij. Hvala za pozornost.
Reinhard Rack
(DE) Gospod predsednik, na srečo so časi, ko je Latinska Amerika veljala za dvorišče Združenih držav, že dolgo mimo. Danes na ta prostor gledamo precej drugače, obenem pa imamo tudi veliko stičnih točk in s skupnih interesov, zlasti Evropa in Latinska Amerika, kar upravičuje našo širitev strateških partnerstev tudi v to regijo.
Vprašanja podnebnih sprememb, energetske politike, finančne krize, trgovine s prepovedanimi drogami in druga so bila že omenjena. V tem pogledu imamo veliko stičnih točk in skupnih interesov. Dobro je, da s tem območjem sodelujemo na večstranski osnovi. Dobro je tudi, da sklepamo dvostranske sporazume. Vendar pa je za nas pomembno, da v vsakem primeru vzpostavimo uravnotežen odnos med obema partnerjema.
Torej, če dosežemo ukinitev viz za potovanja, moramo razmisliti tudi o tem, kako bomo obravnavali deportacije, izročitvene sporazume in podobna vprašanja, da bi ...
(Predsednik je prekinil govornika)
Marcin Libicki
(PL) Gospod predsednik, rad bi izpostavil, da smo danes zjutraj govorili o partnerstvu med Evropsko unijo in državami, kot sta Brazilija in Mehika. Zjutraj smo razpravljali tudi o vzhodnem partnerstvu. Rad bi kar se da poudaril, zlasti pa to velja za gospo Ferrero-Waldner, da se vsakokrat, ko razpravljamo o zunanjih politikah Evropske unije, na primer o njenih odnosih z Brazilijo, Mehiko ali severnoafriškimi državami, naše razprave do neke mere oddaljijo od stvarnosti. Po drugi strani pa na razpravah o odnosih EU z vzhodom obravnavamo temeljna vprašanja, ki zadevajo EU. Podobno tudi na razpravah o partnerstvu s Turčijo in možnostih njenega članstva v EU dejansko razpravljamo o temeljnih vprašanjih. Ko razpravljamo o odnosih z Belorusijo, Ukrajino in Rusijo glede dobave plina ali o vprašanju Gruzije, razpravljamo o vprašanjih, ki so za Evropsko unijo bistvenega pomena in jo lahko pahnejo v resno krizo.
Bogusław Rogalski
(PL) Gospod predsednik, vloga Brazilije v mednarodnem in regionalnem prostoru postaja iz leta v leto pomembnejša. Posledično je ta država danes ena od najpomembnejših in ključnih partneric Evropske unije. Zgodovinske, kulturne in gospodarske vezi bi morale biti osnova za delovanje v okviru strateškega partnerstva med EU in Brazilijo. Ključna vprašanja, na katera se mora osredotočiti politični dialog, morajo vključevati razvijanje skupnih strategij za reševanje globalnih izzivov na področjih, kot so varnost, človekove pravice, finančna kriza in morda še najpomembnejše - boj proti revščini.
Prav tako bi si morali na različne načine prizadevati preprečiti regionalne konflikte v Južni Ameriki. Naša prednostna naloga bi morala biti krepitev dvostranskega sodelovanja na področju trgovine in za zaščito brazilskih gozdov, ki so navsezadnje pljuča sveta. Strateško partnerstvo bi moralo omogočiti izoblikovanje trajne platforme za dialog med Evropsko unijo in Brazilijo.
Charles Tannock
Gospod predsednik, kot član EuroLata pozdravljam strateško partnerstvo med EU in Brazilijo ter Mehiko, saj sta obe razvijajoči se demokraciji. Besedo BRIC - ki predstavlja Brazilijo, Rusijo, Indijo in Kitajsko - pogosto slišimo v besednjaku strokovnjakov za zunanjo politiko, Brazilija pa je resnično hitro rastoča globalna udeleženka.
Predsednik Lula je v svojem vladanju pokazal zmernost in predstavlja stabilizacijsko silo, ki onemogoča vzpon populističnim demagogom, kot sta Chavez v Venezueli in Morales v Boliviji. Brazilijo bo v kratkem prizadela kreditna kriza in padec cen blaga. V Mehiki bo tudi prišlo do precejšnjega padca cen nafte. Obe državi sta bili stabilni. Prav tako bi pohvalil delo mehiškega predsednika Calderóna, ki si prav tako zasluži našo podporo v boju proti mamilarskim kartelom.
Obe državi, ki sta tudi članici NAFTE in Mercosurja, sta pomembni udeleženki v regiji in sta ključni v naših odnosih z Latinsko Ameriko.
Carlo Fatuzzo
- (IT) Gospod predsednik, komisarka, gospe in gospodje, deset sekund. Pred kratkim sem se udeležil konvencije o pokojninah, izplačilih pokojnin in o tem, koliko časa upokojenci prejemajo svojo pokojnino, preden za vedno odidejo "v lepše kraje". Na tej konvenciji so objavili razvrstitev držav glede na povprečno število let izplačevanja pokojnin. Mehika je bila svetal vzor, ki bi mu morali vsi slediti. Zakaj? Ker so njihovi upokojenci, potem ko so začeli prejemati pokojnino, živeli le še povprečno šest mesecev, in to je bil rekorden dosežek oziroma, z drugimi besedami, ta država je bila predstavljena kot najboljša ...
(Predsednik je prekinil govornika)
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, popolnoma soglašam z odstavkom 1(e) tega poročila, ki govori o potrebi po partnerstvu, ki bi se ukvarjalo s pomembnimi vprašanji podnebnih sprememb, energetske varnosti ter boju proti revščini in izključitvi.
Nekaj pa me skrbi glede sporazumov v zvezi s Svetovno trgovinsko organizacijo - oziroma potencialnih sporazumov -, in sicer z vidika kmetov in proizvajalcev hrane v EU. Kot veste, je bilo kar nekaj vroče krvi glede standardov proizvodnje hrane in Komisija je končno priznala, da ne more dovoliti uvoza brazilske govedine v Evropsko unijo, dokler ne izpolnjuje naših standardov. To odločitev odobravam in menim, da bi enako morali storiti za vse vrste blaga. Ne moremo od naših proizvajalcev zahtevati, da izpolnjujejo standarde, ki jih tretje države ne. Če se to nadaljuje, naši proizvajalci ne bodo sodelovali pri sporazumu s Svetovno trgovinsko organizacijo.
Benita Ferrero-Waldner
članica Komisije. - (ES) Gospod predsednik, občasno se ukvarjam z večjezičnostjo, zato bom sedaj skušala govoriti v španščini.
Najprej bi želela pojasniti gospodu Belderju, zakaj smo se odločili za strateško partnerstvo. Mislim, da je zelo pomembno, prvič, da se zavedamo, da se tudi te države zelo zavzemajo za partnerstvo. Gre seveda za politično odločitev na podlagi določenih meril. Na primer, Mehika je zelo pomemben most med severom in jugom in je dejavnik stabilizacije, čeprav ima notranje težave.
Drugič, trenutno je članica G20 in seveda upam, s tem odgovorim tudi gospe Mann, da bo tudi vnaprej ostalo tako.
Tretjič, tako Mehika kot Brazilija sta močno zagreti za reševanje globalnih vprašanj, ki jih dejansko lahko rešujemo le s skupnimi močmi. Mednje spadata zlasti vprašanji podnebnih sprememb in finančne krize. Zato, menim, da je ideja o strateških partnerstvih pravilna: seveda ne s celim svetom, ampak samo s ključnimi akterji v njem.
Poleg tega je še veliko manjših ali posebnih, sektorskih vprašanj, in omenila bi le nekatere od njih.
Dejstvo je, da z obema državama razpravljamo o veliko težkih vprašanj, kot so droge, korupcija, terorizem in organiziran kriminal. Srečujemo se z visokimi uradniki in tudi z ministri, ugotavljamo, s kakšnimi ukrepi lahko tem državam pomagamo, ter si izmenjamo izkušnje.
Vzpostavili smo forum z Mehiko o vprašanjih javne varnosti, zlasti v zvezi s korupcijo, sodelujemo pa tudi na številnih področjih, kot so usposabljanje policije, uvedba politik za delo v zaporih ter politik za boj proti trgovini z ljudmi, prepovedanim drogam, prekupčevanju z orožjem, kibernetičnemu kriminalu in pranju denarja. Menim, da je zelo pomembno, da s temi posebnimi dialogi nadaljujemo.
Na vprašanje, kdaj bi lahko pripravili več srečanj, lahko odgovorim, da bomo srečanje na najvišji ravni skušali organizirati letos, vendar pa je to odvisno tudi od predsedstva in ali bo to temo vključilo v svojo agendo. Upam, da nam bo do konca leta uspelo. V vsakem primeru pa bomo v Pragi pripravili ministrsko srečanje na temo Mercosurja ter na temo Mercosurja in strateškega partnerstva z Mehiko in Brazilijo. Nobena od njiju še ni izključena, saj smo se zelo trudili za sklenitev sporazuma z Mercosurjem, vendar pa tudi sami veste, da niti mi niti države Mercosurja, zlasti Brazilija in Argentina, še nismo pripravljeni podpisati sporazuma, dokler nam ni znan izid pogajanj v Dohi. To je vedno potekalo vzporedno z Doho.
Seveda bomo pripravili še eno ministrsko srečanje v Pragi v mesecu maju in ponovno bomo poskušali priti do zaključka, vendar pa se mi zdi, da se bomo morali s tem izzivom še spopasti.
Vprašanje preseljevanja je tudi izredno pomembno in menim, da imamo z Mehiko uravnotežen, strpen dialog, zlasti o direktivi o vračanju. Zelo cenimo, da se je Mehika na tako zapletenem področju odzvala tako pozitivno in z razumevanjem, saj, kot vemo, moramo vsi spoštovati človekove pravice in tudi upoštevati občutljivosti vseh naših držav. Verjamem, da je to bilo upoštevano.
Naj tudi povem, da so najpomembnejša vprašanja vedno na naših mizah. Decembra lani, na primer, so predsedniki Sarkozy, Lula in Barroso govorili predvsem o finančni krizi in o tem, kako bi jo skupaj rešili, obenem pa so se pogovarjali tudi o obnovljivih virih energije, saj že sodelujemo z Brazilijo pri razvoju druge generacije biogoriv.
Prav tako bomo v letu 2009 prvič vzpostavili dialog o človekovih pravicah, kjer bomo razpravljali o pravicah domorodnega prebivalstva, saj je to ena od prednostnih nalog Sveta za človekove pravice.
Mislim, da bom končala tu, gospa predsednica, kajti bilo je toliko točk, da jih vseh ne morem obravnavati.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
poročevalec. - (ES) Gospa predsednica, v zaključku te razprave bi preprosto želel povedati, da je odločitev za podelitev statusa strateškega partnerja Mehiki in Braziliji prava odločitev in da bo pomenila kakovosten preskok v naših odnosih zaradi političnega, gospodarskega, strateškega in demografskega pomena teh držav. Postavilo jih bo v prvo ligo odnosov EU, skupaj z ostalimi globalnimi partnerji, kot so Združene države, Kitajska in Rusija.
Gospa predsednica, v tem trenutku je razlika med Mehiko in Brazilijo, na kar nas je tudi komisarka ravnokar spomnila, v tem, da je Mehika sklenila pridružitveni sporazum z Evropsko unijo, Brazilija pa še ne.
Ne strinjam se z ocenami rezultatov tega pridružitvenega sporazuma. Pridružitveni sporazum EU-Mehika ima uspešno preteklost - kot je potrdila tudi gospa Mann, ki predseduje skupnemu parlamentarnemu odboru. Razlog je v tem, da Evropska unija sklepa sporazume na takšen način, da nam naši partnerji, v tem primeru Mehika ali Mehičani, ne predstavljajo samo trga, ampak so posebej obravnavani na osnovi načel, vrednot, predstavniške demokracije, spoštovanja človekovih pravic in pravne države.
Zato menim, da bi morali uvideti, da je sporazum poglobil naše odnose, ki jih je potrebno sedaj potrditi z dvoregijskim strateškim partnerstvom.
Komisarka je povedala, da je naslednje srečanje skupine Rio, ki bo potekalo med srečanjem Unije v Pragi pod češkim predsedstvom maja letos. Latinska Amerika in naši partnerji potrebujejo od nas priložnosti, ne pa miloščine, in take priložnosti danes ponujajo pridružitveni sporazumi.
Popolnoma se zavedam omejitev, ki jih je izpostavila komisarka, saj sklenitev pridružitvenega sporazuma, v tem primeru z Mercosurjem, terja politično voljo na obeh straneh. Zavedam se, da krog pogajanj s Svetovno trgovinsko organizacijo v Dohi in pot k dvostranskemu povezovanju tečeta popolnoma vzporedno, primera Mehike in Čila pa to le dokazujeta.
Zato, komisarka, se moramo tudi z naše strani potruditi, da okrepimo to strateško povezavo med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko, ki jo bosta partnerstvi z Mehiko in Brazilijo spodbujali ter popeljali daleč v prihodnost.
Maria Eleni Koppa
poročevalka. - (EL) Gospa predsednica, zahvalila bi se rada komisarki Ferrero-Waldner in vsem poslankam in poslancem za njihove komentarje o dveh poročilih, o katerih danes razpravljamo. Strinjam se z gospodom Salafrancom Sánchez-Neyro, da je Latinska Amerika izredno zanimiva in pomembna za Evropsko unijo ter da moramo prek teh poročil poslati jasno sporočilo o sodelovanju, zlasti v tako kritičnih časih. Potrebujemo vsebinski okvir, ki zajema vsa vprašanja in podaja jasne odgovore.
Omeniti bi želela nekaj točk v zvezi s povedanim. Kot prvo bi poudarila, da izboljšanje odnosov na noben način ni namenjeno spodkopavanju Mercosurja. Prav nasprotno, menimo, da bi strateško partnerstvo z Brazilijo, ki je največja in morda tudi najpomembnejša država v Latinski Ameriki, Mercosurju dalo nov zagon. Prav tako si moramo biti popolnoma na jasnem glede finančnega okvira, v katerem bodo potekali odnosi z Brazilijo.
Naj dodam, da Brazilija vse bolj sodeluje s portugalsko govorečimi državami juga in Afrike in bi tako lahko dejavno sodelovala z Evropsko unijo v tem sektorju.
Paziti moramo, da se ohrani ravnovesje med razvojem biogoriv in varnostjo hrane, zlasti v teh kritičnih časih.
Gospa Weber je sprožila vprašanje neenakosti. Mislim, da je vlada predsednika Lule naredila pomembne korake v tej smeri. Še vedno je veliko dela, a po mojem mnenju je pot že tlakovana.
Nazadnje pa naj omenim, da moramo resno preučiti možnosti za ustanovitev skupnega parlamentarnega odbora EU-Brazilija, saj je ta država edina iz skupine BRIC, s katero smo izboljšali odnose, a jih nismo še institucionalizirali.
Predsednica
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo danes ob 12.00.

Ewa Tomaszewska
(PL) Gospa predsednica, včeraj je v šoli v Winnendnu na jugu Nemčije ponoreli najstnik Tim Kretschmer ustrelil 15 ljudi, večinoma otrok. Ena od učiteljic je bila ubita, ker je s svojim telesom zaščitila učenca. Predsednico prosim, da pred glasovanjem odredi minuto molka, s katero se bomo spomnili žrtev te tragedije.
Predsednica
Žal mi je, verjetno vas ni bilo v sejni dvorani, vendar smo se z minuto molka žrtev spomnili že včeraj, po napovedi predsednika. Obžalujem, da ste bili odsotni in da niste vedeli, da smo to že storili.

Pisna izjava (člen 142)
Flaviu Călin Rus  
Mnenja sem, da strateško partnerstvo EU-Brazilija koristi obema stranema. Zame je Evropska unija steber demokracije, Evropa pa je dejansko zibelka naše civilizacije. Kot strateški partner je Brazilija branik ravnovesja in stabilnosti v Latinski Ameriki.
Krepitev vezi med EU in Brazilijo lahko pripelje do skupnega okvira, ki bo omogočil razvoj obeh subjektov in na ta način pripomogel k večjemu sodelovanju med obema regijama. Strateški sporazum med EU in Brazilijo je po mojem mnenju, pa tudi po mnenju poročevalca, instrument, ki bo pripomogel k uveljavitvi demokracije in človekovih pravic. Poleg tega lahko to partnerstvo pripomore k spodbujanju dobrega vladanja na globalni ravni ter dobrega sodelovanja v okviru ZN.
Podpiram predlog priporočila Evropskega parlamenta Svetu o strateškem partnerstvu med EU in Brazilijo in obenem tudi čestitam poročevalcu.
