Zagotavljanje kakovosti hrane - uskladitev ali vzajemno priznavanje standardov (kratka predstavitev) 
Predsednica
Naslednja točka je kratka predstavitev poročila gospe Petre v imenu Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja o zagotavljanu kakovosti hrane: uskladitvi ali vzajemnem priznavanju standardov.
Maria Petre
poročevalka. - (RO) Najprej bi se rada zahvalila Evropski komisiji za to dobrodošlo pobudo o Zeleni knjigi o kakovosti kmetijskih proizvodov in za posvetovanja, sprožena na to temo.
Zelena knjiga zagotavlja odgovor na realno potrebo držav članic po promociji podobe njihovih kmetijskih proizvodov, zlasti koristi v smislu kakovosti med evropskimi potrošniki in potrošniki v drugih državah. Te visoke standarde zahtevajo potrošniki in so sredstvo za doseganje največje možne dodane vrednosti. Čeprav se postopek soodločanja ne uporablja, upam, da se bo v prihodnjih fazah vsekakor upoštevalo mnenje Evropskega parlamenta.
Prav tako bi se rada zahvalila svojim kolegom iz Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in predvsem strokovnjakom za podporo pri spodbujanju tega poročila.
Poenostavitev tržnih standardov, boljše obveščanje potrošnikov, predvsem glede porekla živil in boljša zaščita kakovostnih evropskih proizvodov na svetovni ravni so nekateri izmed najpomembnejših predlogov v poročilu.
Politika na področju kakovosti v prihodnje ne more biti ločena od skupne kmetijske politike ali izzivov, med katere spadajo tudi podnebne spremembe, potreba po zaščiti biotske raznovrstnosti, zanesljiva preskrba z energijo in upravljanje vodnih virov. Hkrati pa kot vsi vemo potrošnike vse bolj zanima varnost hrane in tudi poreklo in metode proizvodnje živil.
Sheme za potrjevanje potrošniki povezujejo z jamčenjem višje kakovosti. Namen standardov mora biti pomoč kmetom pri oskrbovanju s kakovostnimi proizvodi, ki dosegajo pričakovanja potrošnikov, se izogibajo razočaranju potrošnikov in poenostavljajo primerjavo cen določenega razpona kakovosti izdelkov.
Kot poročevalka bi rada, da se zmanjša raven zapletenosti evropskega sistema osnovnih standardov in številnih zahtev, po katerih se morajo ravnati evropski kmetje. Sem za poenostavitev in sprejetje pravil, ki bodo ustrezno zagotovila kakovost hrane v EU.
Prav tako predlagam sredstva za poenostavitev postopka za vzpostavitev standardov s skrajšanjem postopkov v Komisiji, prenosom tega bremena na druge organe ali s sklicevanjem na mednarodne standarde. Prav tako verjamem, da morajo biti pri vsaki poenostavitvi upoštevane upravne naloge, ki sodijo v pristojnost javnih oblasti ali zainteresiranih strani. Ko se tržni trendi spreminjajo in napreduje tehnologija, lahko tržni standardi postanejo delno zastareli in jih je treba prilagoditi in posodobiti.
Evropska unija mora vztrajati, da vsa živila ustrezajo proizvodnim standardom, predvsem v zvezi z zdravjem in varnostjo. Poleg tega mora Evropska unija zagotoviti enake pogoje delovanja med lokalno pridelanimi proizvodi in proizvodi iz tretjih držav. Sem za obvezno uvedbo označevanja kraja proizvodnje primarnih izdelkov z besedilom "proizvedeno v Evropski uniji" ali zunaj nje.
Prav tako bi rada, da se ta sistem razširi na predelane živilske proizvode, da bi se upoštevalo poreklo glavnih sestavin in surovin in da bi se vzpostavila povezava med temi elementi in krajem, kjer je bil proizvod nazadnje predelan. Verjamem, da je treba določiti pravila za uporabo navedb "gorski" in "otoški" glede na pomembno dodano vrednost, ki bi jo to dalo za kmetijske proizvode in živila iz območij z omejenimi možnostmi.
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospa predsednica, poročevalki, gospe Petre, bi se rad zahvalil za to poročilo. Evropska politika o kakovosti kmetijskih proizvodov predstavlja pomembno vprašanje za kmete, vpletene v prehranjevalno verigo na splošno, in seveda potrošnike. Zato je Komisija sprejela Zeleno knjigo o kakovosti kmetijskih proizvodov in se pred pripravo zakonodajnih predlogov posvetovala z zainteresiranimi stranmi.
Komisija pozdravlja vaše poročilo, gospa Petre, kot tudi razprave, do katerih je prišlo v različnih odborih Evropskega parlamenta. Te razprave so poleg 560 prispevkov, prejetih v obdobju za posvetovanje, ki je bilo uvedeno za pomoč Komisiji, da bi lahko opredelila strateške smeri, ki jih je treba objaviti v sporočilu, načrtovanemu za konec maja letos.
Komisija namerava pomagati evropskim kmetom pri sporočanju zahtevnih pogojev za proizvodnjo, ki jih morajo izpolnjevati. Rekel sem, da je predlog za določitev kraja proizvodnje prejel zelo malo podpore, s še manj podpore za zamisel o evropskem logotipu, ki kaže skladnost z evropskimi standardi. Po drugi strani pa obstaja zahteva za označevanje "države porekla".
Komisija pozdravlja podporo njene politike poenostavljanja tržnih standardov. Komisija je bila vedno za poenostavljanje zakonodaje, kjer je to potrebno. Zato, gospa Petre, nas priganjate in spodbujate, da nadaljujemo svoje delo.
Komisija si je zabeležila zahtevo za opredelitev neobveznih rezerviranih navedb, kot sta "kmetijski" ali "gorski". Povem vam lahko, da je takšno tudi stališče večine tistih, ki se odzivajo na Zeleno knjigo.
Komisija se strinja z vami glede geografskih informacij. Postopki bi morali biti poenostavljeni ali vsaj pospešeni. Da bi se odločili kako to storiti, trenutno obravnavamo odzive na Zeleno knjigo.
Vprašanje agencije ostaja odprto. Medtem pa je treba previdno preučiti prednosti in slabosti takega organa.
Glede pogajanj s STO vam lahko zagotovim, da ostaja priznavanje evropskih sistemov kakovosti trdno na agendi Komisije. Kaže, da je na obzorju soglasje o potrebi za usklajevanje in določitev okvira za sisteme potrjevanja in dosego vzajemnega priznavanja med temi sistemi. Morda bodo smernice zadostovale in se bodo izogibale preveč upravnim omejitvam.
To je prvi korak proti resnično kakovostni politiki za kmetijske proizvode. Komisija nestrpno čaka na naslednje korake in uspešne razprave, ki jih pričakujemo, in v imenu svoje kolegice, gospe Fischer Boel, vam zagotavljam, da bo Komisija vključila Parlament v vse prihodnje ukrepe, ki jih bo sprejela na tem področju. To je področje, katerega pomen ste pravilno poudarili, gospa Petre, ne le za proizvajalce, ampak tudi za vse nas kot potrošnike.
Predsednica
S tem se ta točka zaključi. Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 142)
Magor Imre Csibi  
v pisni obliki. - V tem izredno globaliziranem svetu se kmetje soočajo z vse večjim pritiskom. Da bi bili konkurenčni, lahko zmanjšajo stroške ali se specializirajo za proizvodnjo visokokakovostnih proizvodov. Tako sheme kakovosti živil ne zagotavljajo le pristnih proizvodov za potrošnike, ampak lahko podpirajo tudi razvoj podeželja. Da bi kmetom omogočili dodatne možnosti za razvoj podeželja, moramo poenostaviti tržne standarde in okrepiti spodbude, da bodo lahko sodelovali proizvajalci manjšega obsega. A poenostavitev standardov ne pomeni manj kakovosti ali pristnosti. Standardi EU za dajanje živil na trg so že sedaj med najstrožjimi na svetu. Za ohranjanje zaupanja v sheme kakovosti jih je nujno izvajati z okrepljenimi kontrolami in sistemi sledljivosti. Nadalje v primeru "zaščitene geografske označbe" ali "zaščitene označbe porekla" bi bilo zaželeno označiti glavno(e) sestavino(e) s krajem porekla, če ni (niso) iz tistega posameznega območja. Potrošniki v teh proizvodih najdejo posebne kakovosti, ki nastanejo iz določenega porekla ali načina kmetovanja. Vendar pa obstajajo primeri, da sestavina, navedena na označbi, ni ravno enaka sestavini, uporabljeni v živilu, na primer "šunka parma" ne izvira v resnici iz Parme.
Véronique Mathieu  
v pisni obliki. - (FR) Potrošnik zahteva vse več v smislu kakovosti, porekla in varnosti kmetijskih izdelkov. EU je uspešno uvedla sistem označevanja kakovosti, ki jamči verodostojnost regionalnih izdelkov in tradicionalnih metod proizvodnje. Države članice in EU so sedaj dolžne spodbujati te kakovostne izdelke in narediti več za njihovo zaščito na mednarodni ravni. To predpostavlja pošteno konkurenco med evropskimi proizvodi in med proizvodi iz tretjih držav predvsem z zaščito evropskih kmetov pred izdelki, ki se polaščajo priznane nomenklature. Proizvodi, katerih imen bi se bilo mogoče polastiti, bi morali imeti mednarodno zaščito STO in vsaka zahteva za registracijo zaščitene označbe s strani tretjih držav bi morala biti predmet večjega nadzora. Za zagotavljanje boljših informacij za potrošnika je pomembno, da je na označbi navedena država porekla primarnih proizvodov in v primeru predelanih proizvodov poreklo glavnih sestavin in kraj izvajanja končne predelave.
Hkrati pa mora EU zagotoviti, da se ohranja načelo "pogojnega dostopa do trga" s priporočilom, da STO sprejme strožje standarde za kakovostne izdelke, da so lahko uvoženi izdelki predmet enakih zahtev glede varnosti in kakovosti kot evropski izdelki.
Czesław Adam Siekierski  
v pisni obliki. - (PL) Gospa predsednica, kakovost je ključne beseda v celotni verigi proizvodnje hrane, in sicer od "polja do mize". Izredno pomembno je, da potrošnike EU seznanimo z visokimi zahtevami in standardi, ki se izvajajo na področju živil in jih morajo izpolnjevati kmetijski in živilski proizvodi, in s povezanimi stroški. Hrana EU je znana po svoji visoki kakovosti in ustrezno visokih standardih. Ne moremo pa vedno trditi enako za uvoženo blago.
Mislim, da ne bi smeli ustvarjati nadaljnjih sistemov potrjevanja na ravni Skupnosti ali nadaljnjih simbolov, ki bodo razločevali med živilskimi proizvodi v EU. To bo zavedlo potrošnika. Namesto tega bi se morali osredotočiti na promocijske ukrepe za obveščanje potrošnikov o simbolih EU, ki se že uporabljajo in bi jih morali potrošniki razumeti kot jamstvo za kakovost.
Drug izziv pa je izboljšanje postopka ocenjevanja vlog glede regionalnih proizvodov in pospešitev postopka registracije. Žal se obravnavanje teh vlog s strani Evropske komisije vleče več let. Regiji Mala Poljska in Kielce na Poljskem še vedno čakata na registracijo proizvodov kot so fasola korczyńska (fižol iz Korczyna), kiełbasa lisiecka (klobasa Lisiecka), wiśnia nadwiślanka (češnja iz območja Visle), śliwka szydłowska (sliva iz Szydlowa), jabłka łąckie (jabolko Łąckie), obwarzanek krakowski (Krakovska štručka) in fasola z Doliny Dunajca (fižol z doline reke Donave).
