Preživninske obveznosti (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Genowefe Grabowske v imenu odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o predlogu Uredbe Sveta o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah - C6-0079/2006 -.
Franco Frattini
komisar. - Gospa predsednica, predlagani instrument o preživninskih obveznostih je usmerjen k izboljšanju negotovega položaja ljudi, ki so odvisni od nenehnega ohranjanja svojih vsakodnevnih pravic.
V Evropski uniji, v kateri se ljudje vse več selijo, se preživninski upravičenci, zlasti otroci, ne smejo srečevati z ovirami vračila denarja, zlasti ko dolžnik, na primer eden od staršev, odide ali se preseli v tujino.
Zahvaljujem se gospe Grabowski kot poročevalki za njena prizadevanja za glas zainteresiranih skupin, kot so nevladne organizacije, ki podpirajo preživninske upravičence med zelo pomembno javno obravnavo 11. septembra.
Vsesplošno pozdravljamo poročilo gospe Grabowske, ki podpira bistvene elemente predloga.
Vendar imam nekaj pripomb glede predlaganih predlogov sprememb. Najprej na pravni podlagi. Menimo, da je trenutni instrument povezan z družinskim pravom. Vseeno glede na obstoječe pravno stanje razumem zaskrbljenost Parlamenta. Zato smo z obvestilom, sprejetim istočasno s predlagano uredbo, pozvali Svet, naj se v skladu s členom 67(2) Pogodbe odloči o sprejetju tega instrumenta glede na postopek soodločanja. To je moje mnenje in še naprej bom Svet prosil, naj se na to vabilo odzove.
Glede ostalih predlogov sprememb o členih veljavne zakonodaje. Prejšnji mesec so se na haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu uspešno končala pogajanja glede globalne konvencije o preživninskih obveznostih.
Glede na zadovoljive rezultate konvencije in spremnega protokola o veljavni zakonodaji bi se Skupnost in njene države članice želele pridružiti tem mednarodnim predpisom. Posledično se predpisi uredbe in s tem povezani predlogi sprememb prilagodijo, da se zagotovi usklajenost z mednarodnimi predpisi.
V poročilu je predlagano, da se sodiščem dovoli, da svojo zakonodajo uporabijo v sodnih primerih in takrat, ko bi to pospešilo reševanje spora. Čeprav se zavedamo zaskrbljenosti glede pospeševanja sodnega postopka spora, verjamemo, da predlagana rešitev ne omogoča zadostne pravne gotovosti in obstaja nevarnost, da ne bo namenjena interesu preživninskih upravičencev, ki morajo biti zaščiteni z uporabo iste neodvisne zakonodaje, ne glede na to, katero sodišče presoja primer.
Končno, Parlament sedaj glasuje o svojem poročilu. Mednarodno pravno stanje je zdaj postalo jasno. Močno upam, da bo ta projekt ponovno obravnavan leta 2008. Resnično sem prepričan, da ga bo Svet v naslednjih mesecih prednostno obravnaval.
Genowefa Grabowska
poročevalka. - (PL) Gospa predsednica, najprej bi se rada zahvalila. Evropski komisiji se zahvaljujem za njeno odlično sodelovanje pri delu. Prav tako se zahvaljujem odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter poročevalcem v senci, zlasti odboru za pravne zadeve in Diani Wallis, ki je oblikovala njihovo mnenje, za njihovo resnično dobro sodelovanje. Gospa Wallis je prevzela težko nalogo, in sicer Komisijo prepričati, da so potrebne spremembe pravne podlage.
Glede na to, da je predlagana resolucija bila predložena v postopku, ki za Parlament ni sprejemljiv, bom pričela s pravno podlago. Želeli smo, da se uredba sprejme v skladu s postopkom soodločanja in ne posvetovalnim postopkom. Zato so me besede komisarja razveselile in seznanjena sem s sporočilom Svetu, v katerem je pozvan k temu, da nam da to omogoči. K temu, kar je povedal komisar, bi rada dodala le eno stvar.
Ne dvomim v dejstvo, da preživninski odnos izhaja iz družinskega prava. Vendar trdim, da ima preživninski odnos kot celota različne značilnosti. To, da izhaja iz družinskega prava ne pomeni, da v teh mejah tudi ostaja. Ta ima posledice na skupni trg in gospodarske razmere obeh strani, tj. preživninskega upravičenca in zavezanca. Tako smo upravičeni do tega, da preživninski odnos ločimo od družinskega prava in ga povežemo z izvajanjem preživninskih obveznosti, in sicer ne v okviru družinskega prava, ampak na področjih, za katera je pristojen Parlament, tj. skupni trg, družinska oskrba in človekove pravice. V tem primeru pri spreminjanju postopka ne bi smelo biti težav.
Zato menim, da ta predlog s strani Sveta zagotavlja pozornost in sprejetje. Pri oblikovanju te uredbe so potekali pogovori, ki so, odkrito rečeno, bili polni pritožb. Večinoma ženske so nam opisovale svoje težke razmere glede uveljavljanja plačil preživnine za otroke, katerih drugi od staršev živi v tujini in ni zainteresiran za vzgajanje svojega otroka ali plačevanje preživnine.
Uporabljajo različne prevare. Ne bom omenjala vseh, ampak se bom omejila na en primer. V Evropi lahko človek brez sledi izgine tudi tako, da spremeni le eno črko svojega priimka in se s tem izogne plačevanju preživninskih obveznosti. S to uredbo želimo zagotoviti, da se noben preživninski zavezanec v Evropi ne bo mogel izogniti plačevanju preživnine tako, da zapusti državo, v kateri je otrok, ki ne prejema preživnine, tj. da s selitvijo znotraj Evropske unije, v kateri so bile odpravljene notranje meje, zlasti zdaj, ko se bodo v naslednjih dneh schengenskemu območju pridružile nove države članice, ne bo mogel izkoristiti razmer, ki delujejo v prid človeku, ki ne sprejema odgovornosti za svojo družino.
Dovolite mi, da omenim dva ukrepa iz uredbe, ki sta zelo pomembna in predstavljata novost. Preživninskega naloga za izvršbo, izdanega v državi, v kateri prebiva upravičenec, ne bo treba potrditi v državi, v kateri prebiva preživninski zavezanec. Tako uredba predlaga ukinitev postopka exequatur. Zavedam se, da je to novost, vendar če želimo zagotoviti učinkovito izvajanje preživninskih obveznosti, moramo to izvesti. Če obdržimo postopek exequatur, bomo zanemarili poskus učinkovitega izvajanja.
Zavedam se, da bomo spoštovali vse določbe, sprejete v okviru haaške konvencije in konference, vendar mednarodni sistem deluje zelo počasi in tako bi ratifikacija sporazumov na področju mednarodnega zasebnega prava lahko trajala več let. Evropska unija mora ukrepati in zagotoviti, da bo poskrbljeno za otroke, ki jih matere ali očetje zapustijo. To uredbo je zato treba izvesti kmalu za dobro otrok. Varuje tako otroke kot tudi upravičence. Zato se zahvaljujem portugalskemu predsedstvu za delo, ki ga je vložilo v oblikovanje tega besedila, in zadevo predajam slovenskemu predsedstvu v prepričanju, da bo besedilo pregledalo in zaključilo ter da bomo dobili dobro uredbo.
Diana Wallis
pripravljavka mnenja odbora za pravne zadeve. - Gospa predsednica, zahvaljujem se komisarju za zelo pozitivno mnenje. Prav tako se zahvaljujem gospe Grabowski za njeno čudovito sodelovanje v tej zadevi.
To je eden od tistih predlogov, ki bi omogočil, da bi Evropo uresničili za tiste, ki so nas izvolili. Težkim trenutkom v njihovih življenjih bi lahko dodali pozitivno vrednost. Ne vem kolikokrat so z mano kot s poslancem Evropskega parlamenta vzpostavili stik moji volivci, ki imajo težave s pridobitvijo preživnine od nekoga iz druge države članice. Prevečkrat se je zgodilo, da nisem mogel koristno in pozitivno odgovoriti.
Upam, da bomo s to uredbo v večini primerov uspešnejši. Predlog potencialno omogoča EU veliko več kot državam, ki imajo na voljo že omenjeni postopek haaške konference. Seveda moramo biti sposobni to še izboljšati. Navsezadnje smo državljane spodbujali, naj se svobodno selijo prek starih državnih mej v EU, in ko imajo težave v svojih zakonskih zvezah ali partnerstvih, bi mi morali biti sposobni odgovoriti nanje z dobrim, enostavnim in delujočim pravosodnim sistemom. Predvsem bi morali biti sposobni pomagati otrokom, ki trpijo finančne posledice zaradi propadle zakonske zveze. Ta predlog bi omogočil poenostavljen enostopenjski postopek, ki bi zamenjal sedanji zapleten postopek, ko se je treba najprej pritožiti na eno sodišče, potem pa je treba skoraj enak postopek ponoviti še enkrat na sodišču v drugi državi. To za ljudi v občutljivih in groznih trenutkih njihovega življenja predstavlja preveliko breme.
Odbor za pravne zadeve je z veseljem potrdil večino delov tega predloga, dodal pa je nekaj tehničnih izboljšav. V tem pogledu sem kolegu, gospodu Casiniju, zelo hvaležen. Vseeno tako kot poročevalec ne moremo sprejeti odločitve pravne podlage. To bi moralo biti soodločanje, ne posvetovanje. Verjamem, da so države članice ravnale nespametno glede vsebine zakonodaje in posledic za naše državljane. Upam, da se bodo na ugovor komisarja odzvale.
Govorim v imenu svoje skupine, v kateri ne želimo, da se učinkovitosti tega enostopenjskega sistema odvzame vrednost. Seveda moramo spoštovati pravice obrambe, tj. dolžnika po sodbi, vendar se to nanaša na prvotno sodišče. Obnove kazenskega postopka na izvršilnem sodišču ne smemo dovoliti, saj bomo tako izničili vse koristi, ki si jih prizadevamo zagotoviti. Zato želimo, da se člen 33(a) črta, in imamo velike pomisleke v zvezi s predlogom spremembe 61, ki še vedno dopušča preveč možnosti.
Nazadnje želim nekaj pripomniti kot poslanec Združenega kraljestva v tem parlamentu. Odločitev Združenega kraljestva, da podpre ta instrument, je slaba novica za številne državljane EU iz drugih držav članic, ki zdaj živijo v Združenem kraljestvu, ter za številne Britance, katerih partnerji se preselijo v drugo državo članico. Seveda obstajajo številne možnosti izmenjav, pri katerih bo odločitev proti povzročila zmedo in zadrego. Ljudje bodo glede na kazenskopravni sistem, ki jim je na voljo, drugorazredni državljani.
Kakor koli, najbolj obžalujem neuspeh britanske vlade, ki pri teh vprašanjih ni upoštevala nevzdržnega položaja britanskih poslancev Evropskega parlamenta. Ali bi res morali te predloge obravnavati, o njih govoriti in, kar je najpomembnejše, glasovati za predloge, ki za tiste, ki so nas izvolili, kot se trenutno zdi, ne bodo uporabni? Drugi se začenjajo spraševati o legitimnosti našega položaja. Te odločitve proti so demokratično gledano nevzdržne in škodljive za skladnost sistema za civilno pravosodje EU. Mešanje zadev, glasovanje za in glasovanje proti prizadene tiste, ki so v občutljivem položaju in najbolj potrebujejo zaščito zakonodaje.
Panayiotis Demetriou
v imenu skupine PPE-DE. - (EL) Gospod predsednik, najprej bi rad čestital poročevalki, gospe Grabowski, za njeno pobudo pri izpostavitvi tega vprašanja ter za zelo dober vidik, ki ga je nocoj predstavila.
Spoštovani poslanci, krog posvetovanj iz haaške konference, ki se je pričel pred sedmimi leti, se približuje koncu. Ob tem se pojavi vprašanje: kakšen je napredek glede vprašanja o vzajemnem priznavanju in izvrševanju sodnih odločb v mednarodnem zasebnem pravu? Kje je izjava, da sta načelo vzajemnega priznavanja in izvrševanje sodnih odločb temelja pravosodnega ter policijskega sodelovanja pri oblikovanju področja svobode, varnosti in pravice? Odgovor je ta, da v tej smeri ni bilo večjega napredka. Haaški program iz leta 2004 se kljub prizadevanjem in pobudam odgovornega komisarja, tj. gospoda Frattinija, ni spodbujal v zadostni meri.
Žal napačna uporaba pozivov k nacionalni suverenosti nekaterih držav članic zavira usklajevanje zakonodaje v zvezi z bistvenimi zadevami in postopkovnimi vprašanji. Te splošne pripombe seveda ne zanikajo vrednosti in pomembnosti predlogov, o katerih razpravljamo. Ravno nasprotno, poudarjajo potrebo po sprejetju nadaljnjih predlogov uredbe Sveta, ki bi zajemali celotno področje družinskega prava: razvezo, ločitev, preživninske in lastninske zadeve. Uredbo Sveta (ES) št. 2201/2003 o priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in v sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo je treba korenito reformirati in posodobiti. Predlog o spremembi uredbe to potrebo v veliki meri obravnava, vendar žal le glede preživnine. Razlike v materialnem pravu držav članic v okviru zakonitosti ostajajo. Storiti je treba še veliko. Kljub temu bi bilo treba napredovati glede usklajevanja zakonodaje tam, kjer je zbliževanje možno.
Predlogi sprememb Evropskega parlamenta odpravljajo pomanjkljivosti in izboljšujejo vsebino predloga. Predvsem premagujejo veliko ovir, ki zavirajo izvrševanje sodnih odločb kjer koli v Evropski uniji ter staršu zavezancu ali zakoncu omejujejo možnost izogibanja pravici, če se ta preselil iz ene države članice v drugo. Natanko to točko obravnava predlog spremembe, ki sem ga oblikoval v členu 33(a), v katerem, prvič, želim, da se ne opusti neomejeno področje delovanja za neizvajanje naloga za izvršbo na podlagi spremembe okoliščin, in drugič, da se pri obravnavanju razmer na ta način dovoli svoboda, če obstajajo zelo resne primerne okoliščine, ki sodišču dajejo natanko to pravico, da ponovno pregleda svoje mnenje.
Andrzej Jan Szejna
v imenu skupine PSE. - (PL) Gospod predsednik, najprej bi se rad zahvalil poročevalki, Genowefi Grabowski, za delo, ki ga je vložila v uredbo, in za poročilo. Dober rezultat me ne preseneča, saj je profesorica Grabowska ena od vodilnih poljskih strokovnjakov za evropsko pravo.
Glede na to, da število razvez in ločitev v Evropski uniji narašča, je težava glede pravnih ovir v zvezi s priznavanjem in izvrševanjem odločitev o preživninskih obveznostih vedno bolj pomembna. Poleg tega je glede na stopnjo povezovanja držav članic in še zmeraj veliko število obvezujočih pravnih virov v Evropski uniji, bistven napreden pravni sistem.
Trenutno na tem področju na ravni Evropske unije ne obstaja noben usklajen sistem. Zato sem za sprejetje te uredbe, ki vsebuje zelo ustrezne predloge glede težav, o katerih razpravljamo. Treba je opomniti, da je to rezultat dolgoročnega programa dela, tj. Haaškega programa za krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji. Strinjam se, da bo učinkovito izvrševanje preživninskih obveznosti izboljšalo življenjske pogoje in izobraževanje mnogih otrok, ki so v prvi vrsti preživninski upravičenci. To je za evropske socialiste zelo pomembna zadeva.
Predlagana uredba obravnava določene težave sodobne družbe in prav tako lahko pomaga pri izboljševanju delovanja notranjega trga, in sicer z odpravljanjem ovir pri prostem pretoku oseb, ki bi lahko trpele posledice razlik v zakonodaji držav članic glede izvrševanja preživninskih obveznosti.
Za dobro vseh državljanov Evropske unije si moramo prizadevati za hitro in, če je možno, brezplačno izvajanje plačevanja preživnine. Trenutno morajo institucije za izvrševanje plačevanj preživnine posegati po ostrih ukrepih, medtem ko upravičenci pogosto živijo v slabih razmerah.
Prav tako podpiram zamisel, da bi odločitve sodišč brez dodatnih formalnosti morale imeti enako težo, kot v tisti državi, v kateri so bile izdane.
Na koncu želim poudariti še potrebo po večjem vključevanju Evropskega parlamenta pri sprejemanju odločitev o zadevah, ki so pomembne za delovanje Evropske unije in notranjega trga v prihodnosti.
Carlo Casini
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, namen poročila, ki ga proučujemo, je odpraviti večino ovir pri obnavljanju preživninskih zadev in omogočiti vzpostavitev pravnega konteksta v skladu z legitimnimi pričakovanji preživninskih upravičencev.
Najpomembnejše izhodišče je to, da je v večini primerov preživninski upravičenec šibkejša stran in zato potrebuje močno zaščito ter očitno je, da so osrednja težava dejanske okoliščine preživninskih zavezancev. Vendar je priporočljivo storiti vsaj to, kar je mogoče, tj. izločiti kakršno koli nepotrebno birokracijo in merodajno pravo oblikovati tako, da bo zanesljivo, prednost dati pravu kraja stalnega prebivališča upravičenca ter takoj pričeti z izvajanjem pravnih odločitev, v okviru katerih se mora plačevati preživnina tudi izven države, v kateri je bila sprejeta odločitev.
Odbor za pravne zadeve, ki je bil pozvan, da v okviru okrepljenega sodelovanja izrazi mnenje o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah, je imel pomembno vlogo pri oblikovanju tega besedila, ki je dosegel pomemben kompromisni sporazum med glavnimi političnimi strankami, za kar se javno zahvaljujem gospe Wallis. Glavni cilji predlogov sprememb, ki jih je oblikoval odbor za pravne zadeve, so priprava jasne opredelitve preživninskih obveznosti, razširitev področja uporabe, zaščita vključenih strani, ki so v občutljivem položaju, in poenostavitev predlaganega besedila.
Pomembno je bilo pripraviti nedvoumno opredelitev preživninskih obveznosti in v uredbo vključiti vse naloge za izvršbo, povezane s plačili povprečnin. Kot sem povedal, je posebna pozornost bila namenjena stranem, ki so v najobčutljivejšem položaju, in v zvezi s tem je besedilo treba še bolj poenostaviti. Ker se je moj čas za govor potekel, naj na koncu izrazim svoje prepričanje o tem, da bo skupina PPE-DE to odločitev podprla v celoti.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Gospod predsednik, obžalovanja vredno povečanje števila razdrtih zakonov in vedno večja mobilnost ljudi, ki živijo v Evropski uniji, neizogibno vodita do povečanja števila čezmejnih sporov glede zahtevkov za preživnino. Trenutno se je za uveljavitev zahtevka od preživninskega zavezanca, ki živi v drugi državi članici, treba najprej obrniti na sodstvo države, v kateri naj bi se odločitev izvedla. Žal to ne deluje vedno, zato obstaja jasna potreba po podrobnih pravilih o pristojnosti glede zahtevkov za preživnino.
Namen osnutka resolucije je zmanjšati formalne zahteve, da sodišče tako lahko poda odločitev v kateri koli državi članici ter zagotovi učinkovito izvajanje. Z začetkom veljavnosti bo nova uredba upravičeni osebi omogočila, da pridobi obvezujoči nalog za izvršbo kjer koli v Evropski uniji. Prav tako bo poenostavila in poenotila sistem izvrševanja. Pozdravljam ukrepe, sprejete na haaški konferenci, in se popolnoma strinjam s poročevalcem, da uredbe, ki se glede te zadeve uporabljajo v Evropski uniji, morajo biti bolj progresivne ter se izvajati hitreje.
Vedno večja mobilnost državljanov EU vodi do kakršnega koli povečanja števila porok partnerjev z različnima državljanstvoma, ki živita v različnih državah ali živita v državi članici, katere državljan ni nobeden od zakoncev. Če tak par želi ločitev, se zakonca pri tem lahko sklicujeta na različne zakone. Široko subjektivno in objektivno področje uredbe je utemeljeno z zaskrbljujoče nizko stopnjo pridobivanja plačil preživnine v nekaterih državah članicah. Na primer, v moji državi, tj. Poljski, ta obseg znaša le 10 %.
Uredba bo materam z nezakonskim otrokom prav tako omogočila, da od otrokovega očeta zahtevajo plačilo stroškov, povezanih z nosečnostjo in rojstvom otroka ter tudi plačilo stroškov vzdrževanja matere same. Taki zahtevki v mnogih državah članicah trenutno niso priznani kot zahtevki za preživnino, zaradi česar jih je zelo težko uveljaviti.
Preden se je moja država pridružila Evropski uniji, je iz tujine na sodišča bilo vloženih več kot tisoč zahtevkov za preživnino na leto. Zaradi odprtja mej je predvideno občutno povečanje števila takih zahtevkov tako na Poljskem kot v drugih državah članicah. Odprte mej in trgov dela nekatere očete lahko privede do tega, da se bodo izognili plačevanju preživninskih obveznosti in posledice tega bodo trpeli večinoma otroci. Tega ne moremo sprejeti.
Franco Frattini
komisar. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zelo kratek bom. Najprej se zahvaljujem vsem govornikom, poročevalki in poslancem, ki so sodelovali pri tem delu. Menim, da bomo v prihajajočih mesecih pred seboj imeli tri cilje in upam, da bo slovensko predsedstvo v zvezi z njimi uspešno nadaljevalo.
Prvič: Svet je treba prepričati, da bi pravno podlago v skladu s členom 67 Pogodbe spreminjali le za to, da se doseže bolj demokratična podlaga pobude, ki objektivno ščiti skupine ljudi v občutljivih položajih, zlasti otroke iz razdrtih družin.
Drugi cilj je zagotoviti, da upravičenci dobijo enako zaščito, ne glede na to, kje se je zadeva vložila na sodišče: bilo bi zelo nenavadno, če bi t. i. kriterij lex fori privedel do znatnih sprememb glede zaščite, dodeljene upravičencem. Zato je še eden od temeljnih ciljev poskus uskladitve pravil.
Tretji cilj, v zvezi s katerim je po mojem mnenju potrebnega največ dela, je dejansko izvrševanje: v prevelikem številu primerov ob uporabi načela zaščite upravičencev v družinskih zadevah ne zagotavljamo, da bo to izvršeno, ali dovolimo, da se vsebina primera ponovno obravnava takrat, ko se izvede plačilo. To v zvezi s preživninskimi zadevami ne deluje; če bi, ukrep ne bi imel nobenega smisla.
Pripravili smo dokaj inovativne predloge: začasna zamrznitev deleža na bančnem računu zavezanca, če ta ne želi plačevati sam, ali nalog za izvršbo obveznega rednega plačevanja na premoženje zavezanca za znesek, ki bi ga ta moral plačati. Kot veste, se večina držav članic v Svetu ni strinjala in je temu nasprotovala, saj uredbo dejansko spreminja naslednje, in sicer: ali se ukrep pristno izvaja ali pa je brez pomena nadaljevati s poudarjanjem pomembnosti zaščite otrok ali ločenih zakoncev, ki so preživninski upravičenci.
V zvezi s temi tremi vprašanji bomo v prihodnjih mesecih morali storiti še veliko in v tem primeru se Komisija in Parlament strinjata bolj kot v ostalih primerih, Svet pa bomo morali prepričati, da je ta pot prava.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 13. decembra 2007.
Pisna izjava (člen 142)
Marian-Jean Marinescu  
v pisni obliki. - (RO) Trenutno nobeden od evropskih sistemov ne priznava in izvaja pravne obveznosti za zagotavljanje preživninskih zadev iz tujine. Določbe Skupnosti na tem področju so nezadostni instrumenti za obravnavanje zavezancev, ki se želijo izogniti izpolnjevanju preživninske obveznosti.
Glede na veljavno uredbo se mora katera koli sodna odločba glede preživninskih zadev države članice izvršiti hitro in pravilno v kateri koli drugi državi članici.
To je olajšalo življenja državljanov, in sicer zagotovilo je pridobitev preživnine za otroka od starša ali drugega zavezanca, če ta oseba ne prebiva v isti državi kot otrok; izvajanje ene od temeljnih evropskih pravic, tj. pravice do zasebnega in družinskega življenja ter zaščite otrok; uskladitev in poenostavitev evropskih pravnih norm na celotnem ozemlju EU ter oblikovanje evropskega območja svobode, varnosti in pravice ter lajšanje delovanja notranjega trga.
Menim, da bi notificirana sodišča morala preveriti neodvisni status in pristojnosti pravnih svetovalnic ter med postopki upoštevati razmere vseh strani. Upravičenec preživninske obveznosti bi moral imeti koristi od pravnih določb države, v kateri prebiva, reševanje sporov na tem področju bi moralo biti cenejše, iskanju najugodnejše pristojnosti pa bi se bilo treba izogniti.
