Zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (prenovitev) (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospoda Csibija v imenu Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (prenovitev) - C6-0277/2008 -.
Magor Imre Csibi
poročevalec. - Gospod predsednik, rad bi se zahvalil poročevalcem v senci za njihovo sodelovanje pri doseganju kompromisnega sporazuma s Svetom o prenovi Direktive o okoljsko primerni zasnovi izdelkov.
Bil je zahteven postopek, predvsem zaradi zelo omejene narave prenove. Zakonodajni predlog, kjer Parlament ne more spremeniti skoraj nič, ni ustrezni okvir za soodločanje. Nismo več institucija, ki je omejena na dajanje privolitev, in to ni način, kako bi Parlament želel delovati v prihodnje, kar zadeva prenove besedil.
Toda zadovoljen sem, da smo kljub tem težavam uspeli doseči kompromis, ki potrjuje osnovna načela predloga Komisije, kot so razširitev obsega izdelkov, povezanih z energijo, toda tudi prinaša več pojasnjevanj in poudarkov vseh bistvenih okoljskih parametrov.
Tako kompromis izboljšuje opredelitev "izdelkov, povezanih z energijo" s tem da pojasnjuje, kateri izdelki so zajeti z izvedbenimi ukrepi, kot so na primer materiali za izolacijo oken ali nekateri izdelki za uporabo vode, kot na primer armature za tuše ali vodovodne pipe. In vztrajam pri tem, da ne pomeni, da so te vrste izdelkov samodejno zajete.
Najprej bodo predmet ocene učinka, izvedbeni ukrepi pa bodo razviti le za tiste proizvode, ki imajo pomemben vpliv na okolje, bistvene možnosti za izboljšanje in niso zajeti v drugi zakonodaji, ki lahko doseže enake cilje hitreje in z manj stroškov.
Nato kompromis predvideva oceno metodologije, ki se uporablja za pripravo izvedbenih ukrepov za boljšo pokritje učinkovitosti rabe virov in pristop življenjskega cikla. V času omejevanja naravnih virov ne smemo ciljati le na energetsko učinkovitost, pač pa tudi na optimizacijo rabe virov kot celote. Nadalje moramo poskusiti zmanjšati vpliv naših izdelkov na okolje, ne le med fazo uporabe, ampak tudi skozi ves življenjski cikel, od izbire surovin do proizvodnje, pakiranja uporabe in prenehanja uporabe.
Četudi je direktiva za zdaj razširjena le na izdelke, povezane z energijo, bi morali biti v prihodnosti pripravljeni na nadaljnjo širitev na vse izdelke. Odbor za okolje in Odbor za industrijo sta oba zahtevala odločno zavezanost, da se po pregledu leta 2012 razširi uporaba Direktive še na ostale izdelke, ne le na te, povezane z energijo.
V odziv se je Komisija obvezala, da bo sprejela sedanjo metodologijo, če bo treba, z namenom nadaljnje širitve področja uporabe za vse izdelke. Toda ne bi se mogli bolj zavezati za širitev področja uporabe na vse izdelke po pregledu Direktive leta 2012. Rad bi, da bi Komisija zavzela trdnejši in širši pristop, zlasti ker imamo danes vse instrumente na mizi in to je bila najboljša možnost, ki jo je opredelila ocena vpliva. V tem smislu menim, da smo zamudili priložnost, da bi naredili več za okolje z manj birokracije.
Pregled bo tudi leta 2010. Prav gotovo ne bomo nasprotovali dejstvu, da moramo spremeniti našo potrošnjo in proizvodne vzorce, da preklopimo na čistejše izdelke. Spremembe so potrebne, toda so tudi možne brez pretiranega obremenjevanja podjetij in gospodinjstev.
Z izgradnjo gospodarstva z nizkimi emisijami in učinkovitimi viri lahko damo konkurenčnosti nov zagon. Direktiva o okoljsko primerni zasnovi izdelkov predstavlja veliko priložnost za industrijo, da zgradi konkurenčnejša podjetja, ki temeljijo na zelenih tehnologijah. Ustvarja enake pogoje delovanja po vsej Evropi, zmanjšuje birokracijo in proizvodne stroške. Prav tako zagotavlja prožnost za industrijo, ker je mogoče samoregulativne ukrepe prepoznati kot alternative za regulatorno izvajanje ukrepov.
Nenazadnje se je treba pri opredeljevanju in pregledu izvedbenih ukrepov in ocenjevanju samoregulativnih ukrepov posvetovati in povezati z zadevnimi interesnimi skupinami. Iz mojih posvetovanj z interesnimi skupinami ugotavljam, da naprej misleča podjetja ne čakajo na popuščanje regulativ, pač pa sprejmejo proaktivne ukrepe. Nekatera to storijo iz nesebičnosti, večina pa zaradi tega, ker je ekološka zavest preprosto dobra za podjetje.
Toda industriji moramo dati prave znake. Četudi moje vizije za širitev zahtev glede okoljsko primerne zasnove izdelkov na vse izdelke ne delijo vsi moji kolegi, pa trdno verjamem, da lahko propadanje okolja zaustavimo le s prehodom na čistejše blago.
Več kot 80 % vseh vplivov na okolje, ki jih ima izdelek, se določi med fazo oblikovanja izdelka. Izboljšana oblika izdelka bi preprečila izgube in zagotovila potrošnikom bolj učinkovite, zanesljive in trajnejše izdelke.
Širjenje zahtev glede okoljsko primerne zasnove izdelkov na izdelke, povezane z energijo, kot so okna ali vodovodne pipe, je prvi korak k bolj drznejšemu pristopu in trajnejši proizvodni politiki na ravni EU.
Včasih lahko celo majhni koraki vodijo k velikim dosežkom. Upam, da boste ta kompromisni sporazum potrdili kot način za napredovanje in boste še naprej izvajali pritisk za optimizacijo polnega potenciala za vpliv na okolje ter spodbujali načrtovanje izdelkov, prijaznejših do okolja.
Günter Verheugen
podpredsednik Komisije. - (DE) Gospod predsednik, spoštovani člani, najprej bi se rad zahvalil poročevalcu, gospodu Csibiju, za njegovo izjemno delo na tem predlogu, in dejal, kako zelo sem zadovoljen, da je to delo omogočilo, da je bil sporazum dosežen že ob prvi obravnavi.
Vsebina predloga - s čisto zakonskega stališča - je omejena. Sestavljena je iz širitve področja uporabe obstoječe direktive o okoljsko primerni zasnovi izdelkov izven izdelkov, ki porabljajo energijo, katere trenutno zajema, na vse izdelke, ki so energetsko pomembni. S političnega stališča je ta sprememba zelo pomembna. Predstavlja pomemben korak na poti proti tretji industrijski revoluciji v Evropi, k preobrazbi naših evropskih nacionalnih gospodarstev v nacionalna gospodarstva z nizkimi emisijami.
Imam vizijo, kako bodo izgledali evropski izdelki prihodnosti. Evropski izdelki prihodnosti, ki bodo nosili oznako "Proizvedeno v Evropi", bodo najbolj inovativni, varni in tudi energetsko učinkoviti ter učinkoviti glede uporabe virov. Prepričan sem, da vodilna vloga Evrope pri energetski učinkovitosti in varčna raba virov ne bosta koristili le okolju, pač pa tudi našim zaposlitvenim številkam. Okolju prijazni izdelki in okolju prijazni postopki se gospodarsko v tej krizi celo množijo in to se bo nadaljevalo.
Po mojem mnenju je ta direktiva dober primer enotne politike proizvodov. Že se je izkazala za vredno svojega imena in priča smo dobrim rezultatom, ko gre za izdelke, ki rabijo energijo. Direktiva zagotavlja okvir za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki upoštevajo dejanski vpliv izdelkov na okolje skozi celotni življenjski cikel izdelka. Kot je dejal gospod Csibi, direktiva utrjuje pot prostovoljni pobudi industrije. Omejuje uradno določene zahteve za te izdelke, s katerimi bi bilo mogoče uresničiti bistveno možnost varčevanja na gospodarsko izvedljiv način.
Direktiva, ki je trenutno v veljavi, že znatno prispeva k doseganju evropskih ciljev zmanjšanja energije, in sicer z odpravo žarnic, bojlerjev in številnih drugih energetsko neučinkovitih potrošniških izdelkov. Širitev obsega uporabe direktive tako, da bi zajela vse izdelke, povezane z energijo, prinaša s seboj velike možnosti za nadaljnjo zmanjšanje porabe energije in s tem emisij ogljikovega dioksida.
Če povzamem, vsak izdelek, ki je pomemben za porabo energije, sedaj spada v področje direktive. To tako vključuje tudi tiste izdelke, ki ne trošijo energije neposredno, ko se uporabljajo, ampak ki neposredno vplivajo na potrošnjo energije. Tako se lahko sedaj na primer določijo zahteve za izdelke, ki trošijo vodo, in za okna. Če navedem le en primer: navadno povečanje razmerja oken z dvojno zasteklitvijo bi lahko privedlo do dodatnih 30 % energetskih prihrankov do leta 2020. To je enako prihranku 55 000 gigavatnih ur, kar pomeni prihranek 27 megaton ogljikovega dioksida ali proizvodnjo dveh ali treh jedrskih elektrarn. To kaže ogromen vpliv, ki ga lahko skriva očitno nezavedanje takih sprememb.
Komisija namerava nadaljevati svoje delo na približno 25 izvedbenih ukrepih za direktivo o okoljsko primerni zasnovi izdelkov, ki so bili določeni v njenem delovnem načrtu za obdobje 2009-2011. Po posvetovanju s posvetovalnim forumom o okoljsko primerni zasnovi izdelkov v skladu s členom 16 Direktive, bo določila, katere izdelke naj se vključi v drugi delovni načrt do 21. oktobra 2011.
Do leta 2012 bo Komisija prav tako v skladu s členom 21 pregledala, ali bi bilo ustrezno razširiti področje uporabe Direktive na izdelke, ki niso bistveni za potrošnjo energije, ampak so pomembni za ohranitev virov.
Kot je bilo dogovorjeno v pogajanjih, ki so vodila do sprejetja ob prvi obravnavi, Komisija izdaja izjavo. Parlament se izjave zaveda. Po tem zasedanju jo bom poslal predsedstvu.
Zaradi hitrega sprejetja predloga ob prvi obravnavi lahko Komisija sedaj izvede trajnostno industrijsko politiko in se takoj loti dela ter pride na dan z novimi koraki za varčevanje z energijo in zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida.
Naj zaključim z opažanjem, da je tesno sodelovanje med Parlamentom, Svetom in Komisijo pospešilo pogajanja. Z veseljem vam lahko povem, da Komisija lahko podpre vse spremembe, ki jih je predložil poročevalec, gospod Csibi. Hvala lepa.
Anders Wijkman
v imenu skupine PPE-DE. - Gospod predsednik, najprej bi se rad zahvalil poročevalcu, gospodu Csibiju.
Rezultat naših skupnih prizadevanj, pregled Direktive o okoljsko primerni zasnovi izdelkov, je po mojem mnenju v veliki meri zgubljena priložnost. Razširiti področje uporabe z izdelkov, ki trošijo energijo, na izdelke, povezane z energijo, je seveda dobro. Toda zakaj se ustaviti tukaj? Težave, s katerimi se soočamo v smislu rabe virov, segajo dlje od energije. Komisar bi to moral vedeti.
Težava je v splošnem pritisku na ekosisteme in bazo naravnih virov. Mnoga znanstvena poročila so temu priča, tudi naša lastna tematska strategija o naravnih virih. Ocenjeno je, da sta dve tretjini glavnih ekosistemov na svetu prekomerno izkoriščani in zmanjšujemo naravni kapital. Ta težava je vedno večja zaradi naraščajočih gospodarstev in množičnejšega prebivalstva. Dejstvo je, da trenutni model in koncept rasti nista trajnostna. Kdo, če ne Evropska unija, bi lahko pomagal spremeniti koncept v trajnejšega?
Direktiva o okoljsko primerni zasnovi izdelkov po mojem mnenju ponuja napredek. Kar zadeva energetsko učinkovitost, bi lahko vzpostavili standarde in norme za pridobivanje materialov, snovanje izdelkov in pospešitev učinkovitosti virov. Raje prej kot kasneje bomo morali rešiti učinkovito rabo virov. Videl sem prejšnje osnutke predlogov Komisije, ki so vključevali učinkovitost virov, in zdi se mi nenavadno, zakaj taki predlogi niso bili sprejeti.
Povejte mi, kjer drugje v zakonodaji EU imamo ukrepe, ki bi spodbujali učinkovito rabo virov. Potrebujemo politične okvire, ki povsod spodbujajo učinkovitost virov, ki spodbujajo podjetja, da poskusijo nove poslovne modele - kot je funkcionalno razmišljanje - in ponujajo raje storitve in ne proizvode, in kjer se prihodki ustvarjajo zaradi kakovosti storitev in ne le zaradi povečane količine od prodaje.
Kot sem rekel, bi Direktiva lahko zajemala vse to. Napovedujem, da bomo čez nekaj let vsi obžalovali, da danes nismo bili bolj proaktivni. Kot sem rekel, zgubljena priložnost.
Dorette Corbey
v imenu skupine PSE. - (NL) Gospod predsednik, želela bi se zahvaliti poročevalcu. Občudujem in cenim njegovo predanost in zavezo ter prav tako njegov hiter odziv. Kar zadeve mene, bi vse lahko šlo hitreje in je škoda, da je bil sam tako resno zadržan.
Evropa se sedaj bojuje z gospodarsko krizo, toda vsi smo se dejansko veliko let spopadali s pomanjkanjem inovacij. Ostale celine so pogosto bolj inovativne od Evropske unije. Združene države so take, ker investirajo več denarja - iz javnega pa tudi zasebnega sektorja - v raziskave in razvoj. Japonska je zelo inovativna, deloma s svojim "top runner" pristopom - pristop prilagajanja standardov najboljšemu izdelku. Naša direktiva o okoljsko primerni zasnovi izdelkov cilja na inovacije. To je dobro za okolje in tudi za gospodarstvo. Proizvedeno v Evropi bi moralo veljati res le za okolju najprijaznejše izdelke.
Inovacije morajo potekati v več smereh: nižja poraba energije, manj onesnaževanja zaradi proizvodnje in potrošnje, veliko boljše ravnanje z naravnimi viri in osredotočanje pozornosti na ponovno rabi recikliranih proizvodov ob koncu njihove uporabne dobe. Ne gre le za izdelke, ki rabijo energijo, ampak tudi za izdelke, povezane z energijo, in v celoti se strinjam s poročevalcem, da je treba zajeti vse izdelke.
Viri so z drugimi besedami pomembni. Če bo čez 20 let na zemlji skoraj devet milijard prebivalcev in če bodo vsi želeli upravičeno raven blaginje, potem je bistveno, da se dobro in varčno ravna z naravnimi viri. Obstajajo navdihujoče zamisli, kot je koncept od zibelke do zibelke, ki ga je predložil Michael Braungat, radikalne ideje, ki bi omogočile popolno ponovno rabo materialov.
Danes je pomembno vprašanje naslednje: ali direktiva o okoljsko primerni zasnovi izdelkov zares deluje? Najbolj znan primer iz direktive o okoljsko primerni zasnovi izdelkov je prepoved žarnic, nepriljubljena, vendar zelo pozitivna odločitev. Na žalost pa še vedno vlada zmeda o energetsko učinkovitih LED žarnicah, ker so se izkazale za malo manj ugodne, kot so najprej pokazali proizvajalci.
Še en žalosten primer direktive o okoljsko primerni zasnovi izdelkov je energijska nalepka. Sedaj obstaja AA, A+, A20, A40 in kmalu bodo imeli vsi izdelki oceno razreda A. Medtem je še popolnoma nejasno, kaj to pomeni, kar pa ne more biti dober primer okoljsko primerne zasnove izdelka.
Kolegi, ta pregled na žalost ne more rešiti vsega. Obtičali smo v lastnih postopkih in sporazumih in to je zares zamujena priložnost. Na srečo bo vrednotenje zagotovilo možnosti za izboljšanje. Pomembno je, da se direktiva o okoljsko primerni zasnovi izdelkov kmalu popolnoma ovrednoti. Ali res prinaša novosti, ki si jih želimo? Ali postavlja Evropsko unijo in evropske proizvajalce na vrh trga? Ali varčuje z energijo? Ali zmanjšuje izgube in uporabo naravnih virov? In kar je najpomembneje: ali je mogoče vpliv razširiti na izdelke, ki ne rabijo energije, in na vse izdelke?
Holger Krahmer
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospod predsednik, komisar Verheugen, gospe in gospodje, imam nekaj besed, ki jih moram izreči v opozorilo glede tega kompromisa, ki je bil dosežen zelo hitro - pravzaprav presenetljivo hitro.
Tako hitro smo skočili naprej, da bi lahko bili sprejeli to direktivo še danes praktično brez razprave. To mora biti eden izmed razlogov, zakaj se je tako malo članov odločilo govoriti. Rad bi opozoril, da širimo področje porabe te direktive v času, ko imamo le malo izkušenj s tem, kako se je ta direktiva prenašala v nacionalno zakonodajo. Vse bi vas rad spomnil, da smo o področju uporabe razpravljali v Parlamentu in da je Parlament želel, da se jo razširi na vse proizvode. Mislim, da bi to bila napačna pot. Ni ne sprejemljivo ne razumno, da bi za vsak izdelek, ki je izdelan v EU, veljala ocena o okoljski skladnosti, in žalostno je - vsaj kolikor se meni zdi - da se bo to vključilo v besedilo kot možnost za leto 2012.
Opozoril bi rad, da se moramo paziti, da Evropska komisija ne bo postala organ za načrtovanje izdelkov. Politiki in administratorji ne vedo bolje, vključno po izkušnjah finančne in gospodarske krize, kako bi bilo treba izdelati proizvode in kaj lahko inženirji morda naredijo bolje. Na koncu bi vas rad vse spomnil, da vse večja zapletenost te zakonodaje o proizvodih uničuje mala in srednje velika podjetja. Mnoge od teh zahtev ta podjetja stežka izpolnjujejo in kar delamo danes bo jim naprtilo nova bremena, praktične posledice tega, o čemer, se mi zdi, nismo dovolj razmišljali.
Satu Hassi
v imenu skupine Verts/ALE. - (FI) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najlepša hvala poročevalcu, gospodu Csibi, za njegovo odlično delo.
Direktiva o okoljsko primerni zasnovi izdelkov ni ena tistih zadev, ki bi razburila medije ali splošno javnost, ampak je dejansko nekaj, kar je zelo pomembno, čeprav si prav tako delim stališče z gospodom Wijkmanom, da je perspektivo treba razširiti, da bo zajela učinkovito rabo virov na splošno.
Vse raziskave, ki so analizirale stroške varovanja podnebja, kažejo, da bomo z varčevanjem z energijo zmanjšali emisije najhitreje in ceneje. Če uvedemo zahteve za energetsko učinkovitost za opremo in izdelke, bomo bistveno prihranili na energiji, brez da bi si morala javnost za to dodatno prizadevati.
Za stavbe se ocenjuje, da povzročajo 36 % emisij toplogrednih plinov v EU. V skladu s poročili, ki smo jih vsi videli, je izboljšanje energetske učinkovitosti zgradb eden izmed najgospodarnejših načinov zaščite podnebja. Sedaj smo na tem, da razširimo področje uporabe Direktive o okoljsko primerni zasnovi izdelkov, uvedemo energetske zahteve na primer za okna in stene in izolacijske sestavine v stavbah. To je edino prav in mislim, da je odlično, da nismo dovolili lobistom kemične industrije, da bi blokirali to zelo potrebno odločitev. Ta direktiva bo veliko pripomogla k temu, da dosežemo cilj 20-odstotnega prihranka energije.
Še eno pomembno sredstvo, ki ga imamo pri roki, je energetsko označevanje opreme. Patološko neumno je, da bi Komisija ukinila lestvico od A do G, ki je tako dobro delovala, na katero so se potrošniki navadili in je zagotovila vzgled drugje po svetu. Veseli me, da je Odbor za industrijo, raziskave in energijo ta teden sprejel trdno stališče, da bo obdržal lestvico od A do G in ob razvoju tehnologije posodabljal svoja merila. Upam, da so bo Komisija končno zmenila za trdno in jasno stališče tega parlamenta.
Günter Verheugen
Spoštovani člani, kontroverznost v tej razpravi se ne navezuje na energetsko učinkovitost. Mislim, da smo se vsi strinjali, da bo predlog Komisije vodil k velikemu koraku naprej pri povečanju energetske učinkovitosti, varčevanju z energijo in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. O tem govori predlog. To je predlog, ki se navezuje na naše podnebje in energetsko politiko. Nekoliko sem presenečen zaradi zanosnih kritik, ki sem jih pravkar slišal. Mislim, da sem jasno povedal, da celovita politika proizvodov, ki jo vodi Komisija, vidi energetsko učinkovitost in ohranjanje virov kot nerazrešljivo povezana. V tem pogledu ohranjanje virov resnično igra bistveno vlogo v predlogu, ki je na mizi, seveda jo. To dejstvo je verjetno bilo spregledano.
Ali lahko tudi izpostavim v smislu izvedbenih ukrepov, da Priloga 1 k Direktivi že pokriva vse okoljsko bistvene značilnosti za celotno življenjsko dobo izdelka - in s tem raje vključuje učinkovito rabo virov kot pa le energetsko učinkovitost - in da Komisija take dejavnike upošteva, ko določa s pomočjo specifično razvite tehnologije, katere parametre za snovanje ekoloških izdelkov je treba urediti v izvedbenih ukrepih za ekološko snovanje izdelkov, ki rabijo energijo. V smislu posebnih izvedbenih ukrepov je vprašanje učinkovite rabe virov nedvomno ključno.
Toda naj povem glede te politike nekaj zelo splošnega. Mislim, da ta nova politika proizvodov, ki bo imela ogromni vpliv na vedenje potrošnikov, celotno industrijsko proizvodnjo in našo celotno gospodarsko kulturo, ne more biti dokončana v enem zamahu, ampak jo je treba razvijati postopoma. Poleg tega je vedno pametno določiti zakonska pravila, kadar obstajajo vsaj minimalne izkušnje, in to ni nekaj, česar bi imeli sedaj dovolj, ko gre za učinkovitost rabe virov za standardne potrošniške izdelke. Toda vsekakor smo jasno določili smer, v katero gremo, in sem precej prepričan, da naslednjič, ko bomo obravnavali to direktivo, ne bomo več osredotočeni na energetsko učinkovitost pač pa na ohranjanje virov.
Zelo bi bil hvaležen vsem vam, če bi v sedanjem položaju lahko naredili, kar je sedaj razumno mogoče, in skupaj uresničili, kar je res pomembno, in trajno prispevali k zmanjšanju potrošnje energije in s tem dosegli cilj, da naredimo Evropo vodilno v energetski učinkovitosti in zmanjšamo izpuste ogljikovega dioksida.
Poročilo gospoda Csibija
Komisija izjavlja, da sprejetje predlagane širitve Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, ne bo vplivala na izvedbo pravkar pripravljenega delovnega programa.
Poleg tega bo Komisija upoštevala izkušnje, pridobljene v skladu z Direktivo, ko bo vzpostavljala delovni program in predlagala nove izvedbene ukrepe pri prenovi Direktive. V skladu s členom 15(2)(c) Direktive in načeli boljšega upravljanja si bo Komisija zlasti prizadevala, da se ohrani splošna skladnost zakonodaje EU o izdelkih.
Poleg tega bo Komisija pri ocenjevanju ustreznosti širitve področja uporabe Direktive na izdelke, ki ne rabijo energije, v skladu s členom 21 upoštevala potrebo po sprejetju metodologije za opredelitev in reševanje bistvenih okoljskih parametrov za take izdelke.
Magor Imre Csibi
poročevalec. - Gospod predsednik, kompromis ni nikoli lahak in današnja razprava nam je pokazala, da imamo različna mnenja, toda nikoli ni vedno lahko najti zlate sredine med progresivnostjo Evropskega parlamenta in realizmom GD in Sveta.
Toda resnično bi se rad zahvalil našim kolegom v GD za njihovo prožnost. Prav tako bi se rad zahvalil komisarju Verheugnu za njegovo podporo in prijazne besede in poročevalcem v senci, ki so mi pomagali v tem zakonodajnem postopku.
Iz mojega stališča menim, da smo uspeli najti zlato sredino v tem predlogu in pot za obravnavo tega svežnja, ki ne bo preveč obremenil evropske industrije, ampak nam bo pomagal doseči evropsko industrijo, ki bo energetsko učinkovita in bo učinkovito rabila vire.
Do neke mere bi rad ponovil, kar je dejal moj kolega gospod Krahmer, in izrazil upanje, da bo izvedba tega predloga tako hitra kot naše zakonodajno delo.
Zato bi rad videl hitro izvedbo, rad bi videl hitre rezultate in rad bi videl rezultate, ki bodo najprej služili evropskim državljanom in potem tudi evropski industriji.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri ob 12.00.
Pisne izjave (člen 142)
Rovana Plumb  
Trenutna finančna kriza samo pomaga okrepiti odgovornost EU, da spoštuje svoje zaveze na področju energije in okolja. Potrebno je sprejeti številne ukrepe (na primer za okoljsko primerno zasnovo izdelkov), tako da način, kako trošimo in proizvajamo stvari v Evropi, postane trajnejši, brez dodatnih stroškov za podjetja in državljane.
Okoljsko primerna zasnova izdelkov se nanaša na prvo stopnjo v življenjski dobi izdelka. Cilj novega koncepta je izločiti vpliv, ki ga imajo na okolje izdelki in proizvodni proces. Okrog 80 % vpliva izdelka na okolje in stroškov skozi celotno življenjsko dobo je mogoče izračunati med fazo načrtovanja. Kopičenje in širjenje obsega znanja, ki se ustvarja s prizadevanji za okoljsko primerno zasnovo izdelkov s strani proizvajalcev, je ena izmed bistvenih koristi reforme direktive o okoljsko primerni zasnovi izdelkov.
Obveščanje potrošnikov o energetski učinkovitosti in virih bi moralo postati ključni element pri odločitvah proizvajalcev. Izboljšanje energetske učinkovitosti je najhitrejša in najcenejša pot pri zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. Za zagotavljanje večje preglednosti za potrošnike, industrijo in zadevne organe ter za lajšanje hitrejšega zbiranja podatkov za potrošnike in MSP je potrebna dostopna podatkovna baza.
Podpiram zahtevo, ki jo je dala Komisija za oblikovanje javne baze o okoljsko primerni zasnovi izdelkov, ki bi bila dosegljiva na spletu.
