Jautājumu laiks (Komisijas priekšsēdētājs)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir jautājumu stunda ar Komisijas priekšsēdētāju.
Joseph Daul
Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāj Barroso! Ja mana grupa un lielākā daļa šeit klātesošo ir gadiem ilgi nerimstoši strādājuši Lisabonas līguma interesēs un ja tas ir stājies spēkā - un tagad tas ir bijis spēkā jau vairāk nekā trīs mēnešus -, tas viss bija darīts, lai Eiropas politika varētu būt sava nosaukuma cienīga starptautiskajā arēnā.
Vai šajā saistībā esam uz pareizā ceļa? Šo jautājumu es uzdodu jums, priekšsēdētāja kungs. Kā lai mēs nodrošinām, ka 500 miljoni eiropiešu balsu tiek sadzirdētas skaļi un skaidri? Viņi to ir jautājuši gadiem, un ir pienācis laiks Eiropai aizstāvēt savus ideālus un vērtības visaugstākajā līmenī.
Visbeidzot, Lisabonas līgumā paredzētais Ārējās darbības dienests sāks darbu tuvākajās nedēļās un mēnešos, un šis Parlaments vēlas cieši iesaistīties tā veidošanā.
Tā kā Eiropas Parlamentam kā budžeta iestādei ir tādas pašas tiesības kā Padomei, tam jebkurā gadījumā būs kopīgas lēmumu pieņemšanas pilnvaras gan attiecībā uz attiecīgo ierēdņu Civildienesta noteikumu grozījumiem, gan uz finanšu noteikumiem.
Priekšsēdētāja kungs, mana grupa piešķir īpašu nozīmi prasībai, ka šim Eiropas Ārējās darbības dienestam jāuzņemas pilnīga politiskā un budžeta atbildība. Kāds ir jūsu viedoklis šajā jautājumā?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - (FR) Daul kungs, kā zināms, Eiropas Ārējās darbības dienesta izveide ir ļoti nozīmīgs jauninājums Lisabonas līgumā. Šis dienests būs ļoti būtisks, atbalstot Augsto pārstāvi viņas uzdevumā nodrošināt mūsu kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) konsekvenci. Mērķis ir stiprināt Eiropas Savienību, ļaujot dalībvalstīm vairāk iesaistīties un apvienot savus pašlaik atsevišķos centienus attiecībā uz KĀDP. Tādēļ jautājums nav par Eiropas pilnvaru nodošanu starpvaldību sistēmai, gluži otrādi.
Kā zināms, Komisijai ir jāpiekrīt Padomes lēmumam par šā dienesta izveidi. Šajā jautājumā ceturtdien mums būs īpaša Komisāru kolēģijas sanāksme. No savas puses, es atbalstu spēcīgu dienestu, reālu Eiropas dienestu, kas būs stratēģiskās koordinācijas instruments un vērtīga saikne starp dalībvalstīm un Eiropas iestādēm ārpolitikas jomā.
Lai izpildītu savu misiju, dienestam ir jārod pienācīga vieta Eiropas Savienības struktūrā Augstās pārstāves vadībā, kura kā Komisijas priekšsēdētāja vietniece pilnīgi atskaitās šim Parlamentam un kura ir atbildīga par Eiropas Savienības ārējo darījumu citu aspektu koordināciju Komisijas ietvaros.
Martin Schulz
Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs! Eiro krīzi izraisīja Grieķijas sniegtie nepareizie skaitļi. Es vēlētos jums jautāt, vai jūs varat apstiprināt, ka ne jums, ne Komisijas dienestiem nevienu brīdi nebija jau zināmi faktiskie skaitļi, pirms Grieķijas valdība iesniedza jaunākos datus par tās budžeta deficītu.
Otrkārt, vai varat apstiprināt, ka Eurostat ģenerāldirektors Rademacher kungs jau 2004. un 2005. gadā pauda nopietnas šaubas par datiem, kas atsūtīti no Atēnām? Ko jūs esat darījuši, lai palīdzētu Eurostat vākt datus?
Treškārt, vai tā ir taisnība, ka Eurostat revidenti Jūs informēja, ka viņiem ir nopietnas šaubas par Atēnu sniegtajiem datiem?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. -Schulz kungs, tieši tādēļ, ka mums bija šaubas par Grieķijas skaitļiem - komisārs Almunia strādā ar šo lietu pēdējo piecu gadu laikā ar lielu kompetenci, objektivitāti un neitralitāti -, mēs ne tikai vairākas reizes izvirzījām šo jautājumu Grieķijas iestādēm, bet patiesībā ierosinājām regulu Padomē, ka Eurostat ir jāpiešķir revīzijas pilnvaras. Diemžēl dalībvalstis to noraidīja. Tās negribēja Eurostat un Eiropas Komisijai piešķirt lielākas pilnvaras, lai padziļināti pārbaudītu Grieķijas valsts kontus.
Esmu ļoti gandarīts jums teikt, ka jaunās Komisijas pirmais lēmums bija vēlreiz izvirzīt minēto regulu, un varu informēt, ka vismaz dažas no valstīm, kas balsoja pret šo regulu, man jau teica, ka šoreiz balsos par lielāku pārredzamību.
Martin Schulz
Es saprotu, ka Almunia kungs bija kompetentais komisārs. Tomēr es jautāju par iejaukšanos no jūsu puses, vai jūs varētu vienkārši mums to pateikt vēlreiz, ko jūs pats esat darījis?
Vai es jūs pareizi sapratu, Barroso kungs, ka Grieķijas krīzē vainojamas dalībvalstis, jo tās atteicās piekrist jūsu priekšlikumam? Vai jūs, lūdzu, pastāstītu mums, par kuriem valdību vadītājiem, kurās dalībvalstīs ir runa?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Pirmkārt, ja jūs man jautājat par vainu - es nelietoju šo vārdu - tā, pirmkārt, jāuzņemas Grieķijas iestādēm, kuras nav ievērojušas Stabilitātes un izaugsmes paktu. Tieši tādēļ mums ir milzīga problēma.
Attiecībā uz Komisiju komisārs Almunia ar manu pilnīgu atbalstu un Komisāru kolēģijas atbalstu veic savu darbu izcili kompetenti. Šis Grieķijas pārskatu jautājums vairākas reizes tika izvirzīts eiro zonas sanāksmēs.
Attiecībā uz dalībvalstu sarakstu, kuras šajā jautājumā balsoja "pret”, es nevaru pateikt no galvas tieši kuras, bet es zinu, ka, piemēram, Vācija balsoja "pret” un Vācija teica arī to, ka šoreiz viņi balsos par.
Guy Verhofstadt
Priekšsēdētāja kungs, pašlaik ir liela vienprātība par spēcīgas ekonomiskās pārvaldības nepieciešamību Eiropas Savienībā. Tās pašas par sevi ir milzīgas pārmaiņas pēdējos gados.
Pagājušā svētdienā Schäuble kungs teica, ka šajā saistībā viņš atbalsta Eiropas valūtas fonda izveidi un arī citus priekšlikumus un iespējas, piemēram, Eiropas Parāda aģentūras, Eiroobligāciju un pat Eiropas Reitingu aģentūras izveidi.
Saskaņā ar Komisijas pārstāvja teikto, Barroso kungs, lietas šobrīd virzās ātri. Man ir trīs ļoti specifiski jautājumi. Pirmkārt, vai tā ir taisnība, ka Komisija pašreiz izstrādā priekšlikumu par Eiropas Valūtas fonda izveidi? Otrkārt, vai ir taisnība tas, ko saka Merkel kundze - un man par to ir šaubas -, ka tas prasa grozījumus līgumā? Treškārt, vai jūs arī piekrītat, ka šis fonds varētu būt nekas cits kā pirmais solis ceļā uz reālu Eiropas kasi, kas mums ir nepieciešama saistībā ar ekonomisko un monetāro savienību?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Pirmkārt, attiecībā uz priekšlikumu par EVF izveidi - šo ideju izvirzīja Vācijas finanšu ministrs, neprecizējot informāciju par šo iestādi. Tas tomēr šķiet interesants ieguldījums pašreizējās debatēs par eiro zonu. EMF tomēr ir ilgtermiņa priekšlikums, saistībā ar kuru var arī pieprasīt izmaiņas līgumā.
Mēs pašlaik sagatavojam dažas iniciatīvas par ekonomikas politikas koordinācijas un valstu uzraudzības pastiprināšanu. Šobrīd mēs nevaram pateikt, kāds tieši būs tā visa formāts.
Protams, vispārīgi runājot, kā jūs teicāt, mēs atbalstām virzību uz lielāku ekonomisko pārvaldību, bet mums ir jāredz precīza informācija un jāizvirza priekšlikums pareizajā laikā.
Tomēr EMF jautājums nevar atrisināt steidzamo Grieķijas jautājumu. Tas ir atsevišķs jautājums, kas prasa daudz analīzes, un tas ir veicams ilgtermiņā.
Guy Verhofstadt
Vispirms es gribētu pateikties Komisijas priekšsēdētājam par viņa atbildi. Es piekrītu viņa teiktajam, ka fonds pats nevar atrisināt visas problēmas uzreiz. Tādēļ es lūdzu Komisijas apspriežu laikā izvirzīt dažādas iespējas.
Ir Eiropas Valūtas fonds, kas ir ilgtermiņa projekts; ir eiroobligācijas - cita ideja, kas, protams, var palīdzēt risināt Grieķijas problēmu; ir Eirogrupas priekšsēdētāja ierosinājums par kredītvērtējuma aģentūru, kas ir absolūti būtiska, ja mēs nevēlamies uz visiem laikiem būt atkarīgi no ārvalstu kredītvērtējuma aģentūrām; un tad ir ideja par Eiropas Parādu aģentūru.
Es gribētu lūgt, lai mēs apkopotu visas šīs idejas un lai nonāktu pie vienas saskaņotas ideja, kuru izvirza Komisija, nevis kāda dalībvalsts.
José Manuel Barroso
Mēs nevēlamies steigties tieši tāpēc, lai izvairītos no tā, kas notiek pašlaik - ja visi ierosina atšķirīgas idejas, ja dažreiz tās ir divas dažādas idejas vienā un tajā pašā valdībā. Mēs vēlamies sagatavoties un, kā komisārs Rehn jau ir publiski paziņojis, pašlaik gatavojam paziņojumu par pastiprinātu ekonomikas politikas koordināciju un valsts uzraudzību eiro zonas līmenī un, iespējams, pat visas Eiropas Savienības līmenī.
Mēs esam tā sagatavošanas procesā un nevaram katru dienu iesniegt jaunu priekšlikumu. Mēs objektīvi un atbildīgi darbojamies šajā lietā, jo tā var sasniegt vislabākos rezultātus.
Rebecca Harms
Ņemot vērā faktu, ka pašlaik nav reāla tirgus Eiropas Savienībā un nav jāaudzē ģenētiski modificētie cietes kartupeļi - tiem ir alternatīvas -, es vēlētos jums jautāt, kāpēc jūs ar tik lielu spiedienu centāties panākt ģenētiski modificēto kartupeļu Amflora apstiprinājumu ļoti īsā un ātrā procedūrā. Tā kā tie nav nepieciešami, es gribētu paskaidrojumu, kāpēc jūs mudinājāt jauno veselības komisāru vienkārši ignorēt Pasaules Veselības organizācijas bažas attiecībā uz lopbarības pētījumiem un kāpēc jūs negaidījāt, kamēr Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) būs iesniegusi jaunas pamatnostādnes, kuras tā ir izstrādājusi tieši, lai novērtētu vispārējo risku bioloģiskajai daudzveidībai un biosfērai, ko rada ĢMO, un kāpēc en passant jūs arī palielinājāt piesārņojuma robežu lopbarības un pārtikas kartupeļiem līdz 0,9 %. Es uzskatu, ka tā ir riskanta stratēģija, kura iedzīvotājiem vispār nav pieņemama.
Priekšsēdētājs
Arī es gribētu pateikties mūsu kolēģiem deputātiem. Mēs esam redzējuši jūsu protestu. Liels paldies.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Komisija vienprātīgi nolēma ierosināt šo ĢMO atļauju saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem. Mums ir institucionālā vide, kas mums ir jāievēro, un mums vajadzēja pieņemt nostāju: jā vai nē.
Bija pagājis ievērojams laiks, kopš viņu pieteikums tika iesniegts, un tas notika tāpēc, ka šīs atļaujas intensīvu pārbaudi veica Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA), mūsu neatkarīgā pārtikas drošības aģentūra. Mēs vēlējāmies rūpīgi izvērtēt visas bažas attiecībā uz iespējamo pretantibiotiku rezistences marķiergēnu klātbūtni.
Pēc plašas un pilnīgas šo neizlemto lietu pārskatīšanas bija skaidrs, ka nav jaunu zinātnisku jautājumu, kas būtu pelnījuši sīkāku novērtējumu, pamatojoties uz kompetentās iestādes atzinumu - šī iestāde ir neatkarīga no Komisijas.
Tādēļ mēs uzskatām, ka visi zinātniskie jautājumi ir pilnīgi atrisināti.
Faktiski es biju gaidījis no jums apsveikuma vārdus...
(Protesti)
... jo es esmu paziņojis, ka Komisijai ir nodoms ierosināt, lai dalībvalstis izlemj, vai tās vēlas vai nevēlas audzēt ĢMO.
Tā, manuprāt, ir saprātīga nostāja, ņemot vērā, ka pastāv būtiskas atšķirības starp mūsu dalībvalstīm - dažas tos ļoti atbalsta, bet dažas ir ļoti pret tiem.
Rebecca Harms
Pirmkārt, Barroso kungs, es joprojām neesmu saņēmusi atbildi uz jautājumu par šo ģenētiski modificēto kartupeļu nepieciešamību, kas vienkārši ir paredzēti, lai nodrošinātu rūpniecisko cieti. Ja ir pieejamas alternatīvas, tad kāpēc uzņemties risku?
Otrkārt, pastāv piesārņojuma robeža. Kāpēc pēkšņi tā jāmaina uz 0,9 %? Līdz šim šajā saistībā mēs esam runājuši par noteikšanas robežu, un es to uzskatu par ļoti riskantu pieeju gan attiecībā uz lopbarību un īpaši pārtiku, gan attiecībā uz kartupeļiem, kas ir rezistenti pret antibiotikām. Jūs neko neteicāt par to.
Es arī gribētu zināt, vai tuvākajā laikā jūs plānojat izdot papildu atļaujas bez Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes pamatnostādnēm un ieteikumiem, piemēram, attiecībā uz ievestajiem rīsiem vai kukurūzu.
(Aplausi)
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Redzot jūsu grupas entuziasmu - un es gribu apsveikt jūs par šo izpausmi -, es saprotu, ka jums ir stingra nostāja pret ĢMO. Tas ir skaidrs. Jums ir tādas tiesības. Man nav nekādas nostājas par vai pret. Tā ir atkarīga no atzinuma, ko man sniedz EFSA eksperti. Man nav nekādu aizspriedumu par vai pret ĢMO.
Komisijai ir nostāja, kas ir jāievēro šajos jautājumos. Es nedomāju, ka Komisijai vajadzētu organizēt ideoloģiskas diskusijas par katru ĢMO un ka tā būtu jārīkojas attiecībā uz katru no tiem. Komisija ieņem nostāju, pamatojoties uz mums iesniegtu, neatkarīgu novērtējumu, nevis tāpēc, ka ĢMO ir nepieciešams, bet tāpēc, ka situācijā, kad nav pierādījumu, ka tas varētu apdraudēt sabiedrības veselību vai vidi, mēs jūtamies spiesti to pieņemt, jo mums ir arī pienākumi pret PTO, proti, ja - no zinātnes viedokļa - nekas nekavē mūs to darīt.
(Protesti)
Tas nozīmē, ka mēs ļoti respektējam subsidiaritātes principu Eiropas Savienībā.
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Ivo Strejček
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos apliecināt, ka man būs vienkāršāks temats par ģenētiski modificētiem organismiem. Manuprāt, ir labi un pareizi pašreizējo ekonomikas krīzi apspriest Eiropas Parlamentā, un es esmu diezgan pārliecināts, ka Eiropas Savienības un dalībvalstu iedzīvotājiem noteikti daudz vairāk interesē nodarbinātība un darbs nekā ģenētiski modificēti kartupeļi.
No vienas puses, runātāji šajā Parlamentā atbalsta lielu, centrālu, stingru valdību, bet, no otras puses, - un šeit es runāju kā Eiropas konservatīvais - mēs uzskatām, ka stingras valdības nerada darba iespējas. Tie ir uzņēmumi, kas rada darba iespējas.
Es gribētu jums uzdot trīs konkrētus jautājumus: pirmkārt, kāda līmeņa neatkarību Eiropas Komisija atstāj pašu dalībvalstu ziņā ekonomisko problēmu risināšanā? Otrkārt, vai jūs varat solīt būtiski samazināt Eiropas Savienības tiesību aktu skaitu, jo tie būtiski palēnina ekonomisko izaugsmi? Treškārt, vai jūs piekrītat mums, ka mazāk regulējumu, mazāk centralizētas kontroles un mazāk saskaņošanas pašlaik ir labākā pieeja, lai atrisinātu Eiropas Savienības ekonomiskās problēmas?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Pirmkārt, mēs pilnīgi ievērojam mūsu dalībvalstu atšķirības. Tieši tāpēc mēs šo jautājumu ļoti skaidri izklāstām ES stratēģijā 2020. gadam un tāpēc mēs šo dažādības jautājumu risinām ļoti precīzi ar tādiem instrumentiem kā sociālās un ekonomiskās kohēzijas politika.
Tas ir fakts, ka mūsu dalībvalstis nav visas vienādas. Tomēr mums ir nepieciešama - kā tika minēts iepriekš - lielāka ekonomikas pārvaldība, jo nespēja koordinēt eiro zonu un Eiropas Savienību kopumā ir bezjēdzīga. Ja dalībvalstis īstenos šīs politikas jomas patstāvīgi, tām noteikti nebūs sviru diskusijām uz vienlīdzīgiem pamatiem, piemēram, ar Amerikas Savienotajām Valstīm vai Ķīnu, par lielajiem izaicinājumiem, ar kuriem mēs saskaramies visā pasaulē. Tāpēc mums ir nepieciešama kopīga pieeja, bet vienlaikus jāizstrādā īpaši pasākumi dažādām dalībvalstīm.
Jautājums par administratīvā sloga samazināšanu ir ļoti svarīgs punkts manā programmā. Mēs uzskatām, ka mums būtu jāturpina pragmatiski apsvērt, kur Eiropas tiesību akti ir nepieciešami, un jāizvairās no likumdošanas, ja tā vienkārši nav vajadzīga.
Lothar Bisky
GUE/NGL grupas vārdā. - (DE) Barroso kungs, pagājušajā nedēļā jūs iepazīstinājāt ar savu priekšlikumu ekonomikas stratēģijai. Tajā izklāstīti svarīgi mērķi. Padome tagad ir noteikusi taupības programmu Grieķijai, saskaņā ar kuru, manuprāt, šo mērķu sasniegšana nav iespējama, ja vienai valstij ir 3 % ES iekšzemes kopprodukta. Tomēr jūs joprojām uzstājat uz Stabilitātes un izaugsmes paktu. Savukārt vairākas dalībvalstis aicina izveidot Eiropas monetāro fondu vai pat ekonomikas pārvaldību.
Mani jautājumi ir šādi. Vai jūs plānojat pārskatīt savu priekšlikumu ES stratēģijai 2020. gadam vēlreiz, lai tajā ietvertu ideju par valūtas fondu un ekonomisko pārvaldību, lai sāktu virzīties prom no nodokļu un algu pazeminājuma un valdošās konkurences ideoloģijas? Vai jūs plānojat veikt pasākumus nekavējoties kopā ar dalībvalstīm, lai aizliegtu to banku spekulācijas pret eiro, kuras tikko tika izglābtas, izmantojot nodokļu maksātāju naudu?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Attiecībā uz situāciju Grieķijā mēs uzskatām, ka Grieķija ir veikusi nepieciešamos pasākumus, lai šogad samazinātu valsts budžeta deficītu. Šie pasākumi liecina par Grieķijas valdības apņemšanos risināt strukturālās problēmas.
Vienlaikus mēs darām to, kas ir nepieciešams, lai nodrošinātu eiro zonas finanšu stabilitāti kopumā. Komisija aktīvi strādā ar eiro zonas dalībvalstīm, lai izstrādātu mehānismu, kuru Grieķija nepieciešamības gadījumā varētu izmantot. Šāds mehānisms atbilstu pašreizējam Lisabonas līgumam, jo īpaši ar "neglābšanas” klauzulu. Tas paredzētu stingru nosacījumu izpildi.
Komisija ir gatava ierosināt Eiropas sistēmu palīdzības koordinēšanai, kurai būtu nepieciešams eiro zonas dalībvalstu atbalsts. Tas ir tas, ko varu jums pastāstīt par Grieķiju un mūsu reakciju uz eiro zonas stabilitāti.
Attiecībā uz ES 2020 priekšlikumiem mēs neuzskatām, ka tie ir jāmaina. Mēs esam izvirzījuši šos priekšlikumus. Tos tagad apspriedīs Eiropas Padome un Parlaments, un mēs ceram, ka tā būs ļoti auglīga diskusija.
Lothar Bisky
Es neesmu pilnīgi apmierināts. Problēma ir tā, ka nodokļu maksātāju nauda tiek izmantota, lai spekulētu pret Grieķijas valsti. Daļa šīs nodokļu maksātāju naudas nāk no Vācijas bankām, un Vācijas bankas to arī aizdod. Tomēr, kamēr mums atkārtoti stāsta, ka noteikti pasākumi tiks veikti, faktiski nekas nenotiek. Tāpēc esmu diezgan sarūgtināts, ka tik maz ir darīts, lai vienkārši aizliegtu konkrētas lietas ES, lai vienreiz un attiecībā uz visiem pārtrauktu šādas spekulācijas un ļautu mums patiešām pievērsties izaugsmei un nodarbinātībai.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Attiecībā uz spekulācijām teiksim skaidri, ka pašreizējās problēmas Grieķijai neizraisīja spekulācijas. Tās galvenokārt izraisīja budžeta pārtēriņš un Eiropas sistēmas attiecībā uz Stabilitātes un izaugsmes paktu neievērošana, proti, pārmērīgs parāds, bet pēc tam var notikt tā, ka spekulanti darbojas pret šīs valsts parādu.
Tas arī liecina, cik svarīgi ir veikt būtiskas reformas atvasināto instrumentu tirgū un cik nozīmīgi ir Komisijas jau veiktie pasākumi. 2009. gada 20. oktobrī Komisija sāka rīcības programmu, lai veicinātu efektīvu, stabilu atvasināto instrumentu tirgu. Tiesību aktu priekšlikumi, kurus komisārs Barnier iesniegs pirms vasaras, un arī tie, kuri attiecas uz tirgus ļaunprātīgu izmantošanas direktīvu un ar kuriem komisārs Barnier iepazīstinās līdz gada beigām, palielinās tirgus pārredzamību un ierobežos riskus.
Papildus šai sistēmiskajai reakcijai ir nepieciešama jauna ad hoc pieeja kredītsaistību neizpildes mijmaiņas darījumiem attiecībā uz valsts parādu un nesegto vērtspapīru prakses problēmai šajā saistībā ir jāpievērš īpaša uzmanība. Nav attaisnojams tas, ka, pamatojoties tikai uz spekulācijām, iegādājas apdrošināšanu un neredzētas intervences riska novēršanai. Īstermiņā mums ir jāpanāk nepieciešamā koordinācija, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis rīkojas saskaņoti, jo īpaši attiecībā uz nesegtajiem vērtspapīriem. Šajā saistībā Komisija rūpīgi izskatīs nepieciešamību aizliegt valsts parāda kredītsaistību neizpildes mijmaiņas līgumu pilnīgi spekulatīvo, nesegto pārdošanu.
Vienlaikus mēs centīsimies panākt starptautisku koordināciju. Tā kā šie tirgi ir nepārskatāmi, mēs gatavojamies šo jautājumu apspriest G20 samitā, un par dažiem no šiem jautājumiem ir jārunā arī mūsu divpusējos kontaktos, jo īpaši ar Amerikas Savienotajām Valstīm.
Niki Tzavela
Priekšsēdētāja kungs, cik veiksmīgi, ka jūs paredzējāt manu jautājumu! Vispirms atļaujiet man kā Grieķijas deputātam teikt, ka Grieķija sasniegs savu mērķi. Grūtie laiki, kurus mēs piedzīvojam pašlaik un par kuriem mēs esam atbildīgi, ir ļoti labs pretestības un disciplīnas pārbaudījums Grieķijai.
Es priecājos, ka jūs gatavojaties izvirzīt mijmaiņas darījumu jautājumu G20 valstu samitā. Grieķiju smagi ietekmēja ne tikai tās kļūdas, bet arī tirgus spekulācijas.
Vai plānojat - un es gribētu, lai jūs to ierosinātu G20 samitā - ieviest iniciatīvas, lai pieņemtu skaidrus noteikumus, kas reglamentētu atklāto, nesegto pārdošanu un kredītsaistību neizpildes mijmaiņas līgumus?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Kā jau teicu iepriekš, Grieķijas problēmas pamatā - un ir svarīgi to teikt - ir pārmērīgais valsts parāds. Ir taisnība, ka, iespējams, bija arī spekulatīvi uzbrukumi, bet tas ir tāpēc, ka viņi tajos saskatīja iespēju.
Mums tagad ir jāatbalsta Grieķija, un Grieķija tagad ir paziņojusi par ļoti svarīgiem pasākumiem. Mēs pilnīgi atbalstām šos pasākumus. Tomēr mums ir jāaplūko jautājums plašāk. Es jau teicu, ka mēs rūpīgi izskatīsim nepieciešamību aizliegt valsts parāda kredītsaistību neizpildes mijmaiņas līgumu pilnīgi spekulatīvo, nesegto vērtspapīru pārdošanu. Jautājums par pārredzamību starp regulatoriem - jo īpaši attiecībā uz piekļuvi informācijai par šīm darbībām - arī būtu jāizvirza G20 samitā un citos forumos, arī divpusēji.
Pagājušo piektdien komisārs Barnier organizēja sanāksmi Briselē ar valstu regulatoriem, lai uzzinātu, ko tieši mēs zinām par dažu šo spekulantu darbību pret valsts parādu. Mums ir jāturpina padziļināta analīze par kredītsaistību neizpildes mijmaiņas tirgiem, lai labāk konstatētu, kā šie tirgi darbojas un vai to darbība neattiecas uz apšaubāmu praksi. Ja nepieciešams, Komisija izmantos arī savas konkurences pilnvaras šajā jautājumā.
Niki Tzavela
Priekšsēdētāja kungs, vai tam ir laika grafiks, proti, mehānismam, lai apkarotu spekulāciju? Pastāstiet mums, vai ir kāds laika grafiks tā, lai es zinātu, vai tad, kad mēs iesim aizņemties starptautiskajā tirgū, mums būs kāds atbalsts no šā mehānisma.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es jau teicu, bet varu to atkārtot.
Komisārs Barnier līdz vasarai iesniegs atsevišķus priekšlikumus attiecībā uz direktīvu par atvasinājumiem, kā arī līdz gada beigām iesniegs tiesību aktu priekšlikumu attiecībā uz tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīvu. Mēs uzskatām, ka šie priekšlikumi palielinās tirgus pārredzamību un ierobežos riskus.
Mēs vēlamies izvirzīt jautājumu par kredītsaistību neizpildes mijmaiņas līgumiem G20 samitā jūnijā.
Daniël van der Stoep
(NL) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāj Barroso! Atvērtība un pārredzamība ir pamatvērtības jebkurā sevi cienošā demokrātijā. Ja iedzīvotājiem nav iespējas uzraudzīt administrācijas izdevumus, tad tas var izraisīt alkatības un sevis bagātināšanas atmosfēru. Mēs redzējām piemēru pagājušajā gadā Apvienotajā Karalistē. Saskaņā ar ziņojumiem Nīderlandes presē priekšsēdētājs Barroso deklarēja summu EUR 730 000 par 2009. gadu. Tā ir ne tikai smieklīgi liela summa, bet arī citādi vērā ņemams sasniegums: spēt deklarēt EUR 2000 par katru dienu. Cepuri nost, priekšsēdētāj Barroso.
Runājot uz nopietnākas nots, demokrātiskā kontrole pār šiem paziņojumiem, protams, ir nožēlojama. Viena iekšējā revīzija un daži iepriekš apstiprināti cilvēki var uzlikt savu apstiprinājuma zīmogu. Es uzstāju, lai šī Komisija, jo īpaši priekšsēdētājs Barroso, atteiktos no šīs sazvērestības klusēšanas un savas deklarācijas atklāti un pārredzami publicētu internetā, lai visi Eiropas iedzīvotāji redzētu. Paldies par jūsu atbildi uz šo!
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Esmu nedaudz pārsteigts par šādu komentāru.
Faktiski tā sauktie reprezentācijas izdevumi ir izdevumi, kas rodas, strādājot Eiropas Savienībai, proti, komandējumiem man un citiem Komisijas locekļiem.
Faktiski, ja jūs salīdzināsiet šīs summas ar tām, kuras tērē valdības vai valstu vai valdību vadītāji, jūs redzēsiet, ka šīs summas salīdzinoši ir ļoti mazas.
Komisāru kolēģijas budžetu katru gadu nosaka budžeta lēmējinstitūcija. Jūs esat daļa no tās un šis budžets nav mainījies piecus gadus, tikai pielāgots inflācijai.
Attiecībā uz šiem izdevumiem mēs uzskatām, ka tie ir pamatoti un samērojami ar sabiedrības interesēm, kurām ar tos cenšas izmantot. Mēs, protams, nodrošinām pilnīgu pārredzamību. Mēs sniedzam budžeta lēmējinstitūcijai un Revīzijas palātai visu informāciju, ko tā no mums prasa.
Daniël van der Stoep
(NL) Priekšsēdētājs Barroso apgalvo, ka Parlamentam ir piekļuve deklarācijām, bet tas, protams, ir absurds. Viss šeit notiek aiz slēgtām durvīm; viss ir paslaucīts zem tepiķa. Ja priekšsēdētājs Barroso patiešām vēlas būt atbildīgs, viņš vienkārši publicēs šos ieņēmumus, bet, ja nevēlas, tad viņam vienkārši vajadzētu būt godīgam un to pateikt. Priekšsēdētāj Barroso, ja jūs esat ievērojis visus noteikumus, es nesaprotu, kāpēc jūs nepublicējat savus ieņēmumus internetā, ja vien jums nav bail par to, kā sabiedrība reaģēs. Vienkārši publicējiet tos!
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Tiesību sistēmā mēs respektējam tiesiskumu, un analizēt cilvēku nodomus ir vismaz negodīgi. Jūs nevarat piedēvēt man vai Komisijai kādu citu nodomu, kā vien tiesiskuma ievērošanu. Vēlreiz, manuprāt, mums ir jānošķir Eiropas Komisijas pienākumi - vai jebkuras valsts struktūras - attiecībā uz tiesiskumu un padošanās demagoģiskiem uzbrukumiem Eiropas iestādēm.
Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam un Eiropas iestādēm kopumā ir visaugstākie standarti attiecībā uz pārredzamību. Tāpēc es nepiekrītu šādai nelielai kritikai, kas ir populistiska un demagoģiska.
Priekšsēdētājs
Mēs esam pabeiguši jautājumu pirmo kārtu, kas bija brīvie jautājumi par dažādām tēmām. Tagad mēs pievērsīsimies jaunā līguma un pamattiesību īstenošanas tēmai.
Alf Svensson
(SV) Priekšsēdētāja kungs, es ceru, ka nenovirzīšos no jautājumiem, kurus paredzēts izvirzīt tagad. Es esmu pilnīgi pārliecināts, ka Barroso kungs man piekrīt, ka cieņa pret pilsonisko brīvību un cilvēktiesību ievērošanu ir vissvarīgākais ES aspekts tās iekšienē un veidojot sakarus starp ES un citām valstīm. ES sniedz atbalstu Eritrejai, un kopā EUR 122 miljoni Eritrejai ir piešķirti laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam.
Es neprasu, lai Komisijas priekšsēdētājs zinātu, kam šie līdzekļi tika izmantoti, taču būtu lietderīgi dzirdēt Barroso kunga attieksmi pret Eritrejas valsti. Ļoti bieži, kad ir runa par totalitārisma valstīm, Eritreja netiek minēta, tās vietā tiek minētas vairākas citas valstis. Tādēļ būtu lietderīgi uzklausīt Barroso kunga viedokli tieši par situāciju Eritrejā.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Paldies, ka atzīstat, ka Komisija aizstāv pamattiesības. Protams, ka mēs tās aizstāvam ne tikai Eiropas Savienībā, bet arī mūsu ārējās attiecībās.
Tas nenozīmē, ka mēs varam veidot attiecības tikai ar tām valstīm, kuras ievēro pamattiesības. Diemžēl ir daudzas pasaules valstis, kuras neievēro pamattiesības, un mums ar tām ir jāsaglabā attiecības.
Eritrejas gadījums rada bažas saistībā ar pamattiesību ievērošanu šajā valstī un arī saistībā ar ārkārtīgi sarežģīto situāciju šajā valstī. Pēc dažu komentētāju domām, to var uzskatīt par bankrotējušu valsti - valsti, kurā nav tiesiskuma civilo konfliktu un izplatītās vardarbības dēļ. Ir daudzas jomas šajā valstī, kur pat varas iestādes nevar īstenot likumīgu demokrātisko varu.
Mēs faktiski ļoti cieši uzraugām stāvokli visās valstīs, kuras var radīt problēmas saistībā ar pamattiesībām.
Artur Zasada
(PL) Saistībā ar šodienas debatēm es vēlos pievērst uzmanību jautājumam par skeneriem Eiropas lidostās.
Viena no acīmredzamām Eiropas politikas funkcijām ir aizsargāt Eiropas Savienības iedzīvotāju dzīvību, veselību un pamatbrīvības. Tāpēc nedrīkst būt tā, ka apmaiņā pret iluzoru drošības sajūtu mēs tik viegli atsakāmies respektēt Kopienas iedzīvotāju cieņu, tiesības uz privātumu un personas datu aizsardzību.
Man ir radies iespaids, ka situācija ar skeneriem ir ļoti līdzīga situācijai cūku gripas epidēmijas laikā. Rīkojoties saskaņā ar spiedienu, mēs milzīgas summas ieguldījām vakcīnās, kas, kā mēs tagad zinām, bija neracionāli un nepamatoti. Manuprāt, skeneri ir samērā neefektīvas zāles, kurām mēģina atrast piemērotu slimību.
Barroso kungs, es gribētu skaidri dzirdēt, kāds ir jūsu viedoklis šajā jautājumā. Vai Jūs esat par vai pret skeneriem?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es būšu par tiem, ja dalībvalstis piekritīs, jo, manuprāt, vajadzētu būt iespējai saskaņot drošības un drošuma noteikumus mūsu lidostās.
Tagad notiek tā, ka dažas mūsu dalībvalstis lidostās ievieš ķermeņa skenerus, bet citas ne. Kā jums zināms, pirms kāda laika Komisija iesniedza priekšlikumu par ķermeņa skeneriem, kurš tika noraidīts.
Tas, protams, rada zināmas bažas, bet mums vajadzētu mēģināt atrast, ja iespējams, saskaņotu nostāju attiecībā uz jebkādu drošības ierīču izmantošanu Eiropas lidostās.
Pretējā gadījumā būs diskriminācija, novērtējot drošību mūsu lidostās.
Derek Vaughan
Līgums respektē vietējo un reģionu pašvaldību tiesības visā Eiropā, un tas būs svarīgs faktors, kad jūs sāksiet diskusijas, piemēram, par kohēzijas politikas nākotni. Es gribētu zināt, vai jūs varētu mums apliecināt, ka, sākot šīs sarunas - piemēram, par piekto Kohēzijas ziņojumu -, jūs apspriedīsiet kohēzijas politikas nākotni ar vietējām pašvaldībām un reģioniem un, protams, ar šo Parlamentu.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Tas nav jautājums par pamattiesībām, taču, protams, mēs šos jautājumus apspriedīsim ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām.
Jūs zināt, cik svarīga mums ir sociālā, ekonomiskā, un teritoriālā kohēzija. Tas tagad ir norādīts arī Lisabonas līgumā kā viens no Eiropas Savienības mērķiem. Jaunajā stratēģijā 2020. gadam, ar kuru es jūs pirms kāda laika iepazīstināju, mēs skaidri noteicām, ka kohēzija paliks galvenais elements mūsu priekšlikumos un mēs gribam, lai turpmāk kohēzijas politika vienmēr tiktu ņemta vērā. Tā ir ietverta mūsu dialogā ar reģionālajām un politikas īstenošanas iestādēm.
Es arī pieminēju nepieciešamību konsultēties ar Reģionu komiteju, piemēram, dokumentā, uz kuru tikko atsaucos.
Catherine Stihler
Es vēlētos aplūkot kādu gadījumu saistībā ar pamattiesībām. Es nesen apmeklēju Cairneyhill pamatskolu netālu Dunfermline Skotijā un pie manis vērsās kāds zēns vārdā Douglas, kas vēlējās ierosināt lietu par kādu Eritrejas meiteni Rima Andmariam. Tas ir saistīts ar to, ko pirmais runātājs teica par Eritreju.
Rima ģimene tika vajāta un nogalināta Eritrejā tāpēc, ka bija kristieši. Es zinu, ka kristiešu vajāšana Eritrejā ir jums pazīstams temats. Rima izdevās aizbēgt uz Itāliju un pēc tam uz Glāzgovu Skotijā, kur Alison un Robert Swinfin pieņēma viņu un rūpējās kā par savu meitu.
Rima tagad ir 17 gadu. Viņai draud deportācija atpakaļ uz Itāliju, kur viņa vispirms meklēja patvērumu, un mēs darām visu iespējamo, lai iesniegtu Rima lietu visiem tiem, kas var viņai palīdzēt. Viņai ir jāpaliek mīlošajā Alison un Robert aprūpē.
Viņas lietu izvirza pilsoniskā sabiedrība, cilvēktiesību organizācijas un baznīcas visā Skotijā. Tā bija minēta pat Skotijas radio pārraidē vakar "Doma dienai”. Ko Komisija var darīt, lai aizsargātu Rima pamattiesības?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Diemžēl man nav zināms šis konkrētais gadījums Skotijā.
Es gribētu norādīt vienu vispārīgu lietu. Šajās politiskajās debatēs jūs nevarat gaidīt, ka Komisijas priekšsēdētājs, pat ja viņš ir salīdzinoši ļoti strādīgs cilvēks, zinātu par visām lietām, kuras ir ļoti jutīgas un ļoti nopietnas un kuras notiek Eiropā.
Protams, es varu jums apliecināt mūsu bažas un izteikt mūsu solidaritāti ar jebkuru personu, kas uzskata, ka viņas vai viņa cilvēktiesības ir pārkāptas, bet attiecībā uz šo konkrēto gadījumu man nav pietiekami daudz informācijas. Tomēr es būšu vairāk nekā priecīgs atbildēt rakstiski uz jautājumu, kuru jūs tikko izvirzījāt.
Sonia Alfano
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es runāju Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas vārdā, kas ir mana politiskā grupa. Šā gada 5. martā Itālijas Republikas prezidents Giorgio Napolitano parakstīja skaidrojošo dekrētlikumu, kas pazīstams arī kā "glābšanas saraksta” dekrētlikums.
Faktiski šis dekrēts ļauj mainīt spēles noteikumus pēc tam, kad vēlēšanu kampaņa ir sākusies. Tīmekļa vietnē Quirinal Palace Giorgio Napolitano norāda, ka atšķirībā no dekrēta projekta, ko viņam ierosināja valdības saspringtajā sanāksmē ceturtdienas vakarā, pēc viņa domām, tekstā, ko pēc tam izstrādāja Iekšlietu ministrija un premjerministrs, nebija acīmredzamo antikonstitucionāla rakstura defektu.
Itālijas Konstitūcijas 87. panta 5. punktā teikts, ka Itālijas Republikas prezidents izsludina likumus un izdot dekrētus ar likuma spēku un noteikumus. Valsts prezidents absolūti nevar piedalīties dekrētlikumu izstrādes procedūrā. Iepriekšējais valsts prezidents Carlo Azeglio Ciampi uzskata, ka tā ir novirze no mūsu parastās demokrātiskās sistēmas un tās sagrozīšana. Ir skaidrs, ka valdība dara to, ko Konstitūcija aizliedz. Ar šo dekrētu, priekšsēdētāja kungs, ir mainīti spēles noteikumi attiecībā uz vēlēšanu sacensībām, kas ir jau sākušās, un tiem, kuri ir pārkāpuši likumu, piešķir tiesības kandidēt un būt pieņemtiem atpakaļ vēlēšanu sacensībās.
Interesanti, kāpēc Parlaments vienmēr ir gatavs ieņemt nostāju pret valstīm, kuras pārkāpj likumus, bet neatzīst, ka starp 27 dalībvalstīm ir valsts, kas pārkāpj likumu.
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - (FR) Alfano kundze, vēlreiz, lūdzu, nelūdziet man apspriest valsts iekšpolitikas jautājumus. Komisija ir atbildīga par Eiropas tiesību aktos paredzētajām pamattiesībām, kad tās īsteno Eiropas Savienības iestādes vai dalībvalstis.
Šķiet, ka jūsu minētajā gadījumā nav piemērojams attiecīgais Eiropas Savienības likums. No tā, ko esmu sapratis jūsu runā, tā ir tipiska iekšējo politisko diskusiju problēma, varbūt ar aspektu, kas attiecas uz tiesību aktiem vai tiesiskumu, bet Eiropas Komisijai nav tiesību iejaukties konfliktos starp dažādiem politiskajiem spēkiem vai politiskām personām nevienā no mūsu dalībvalstīm.
Ulrike Lunacek
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs! Pamattiesību harta pagaidām ir vienīgais starptautiskais dokuments, kas aizliedz diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ. Daudzās citās pasaules daļās pat lepojas ar to, ka Eiropa ir to sasniegusi, un arī viņi to vēlētos.
Eiropas Savienībā ir problēma, ka trīs dalībvalstis, proti, Apvienotā Karaliste, Polija un Čehija, neuzskata Pamattiesību hartu par Eiropas likumdošanas sistēmas daļu. Es būtu ļoti ieinteresēta uzzināt, ko Komisija dara - ko jūs plānojat darīt -, lai īstenotu lesbiešu, geju, biseksuālu un transseksuālu cilvēku pamattiesības visās ES daļās, lai skaidri apliecinātu, ka homofobija un diskriminācija seksuālās orientācijas dēļ vairs nav pieņemama ne tikai nodarbinātības jomā, kurā, protams, mums jau ir direktīvas, bet visās jomās, un lai cilvēki varētu dzīvot un izvēlēties savas seksuālās attiecības bez bailēm.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Šeit ir divi jautājumi. Es nezinu, vai es varēšu atbildēt uz tiem vienā minūtē.
Pirmkārt, attiecībā uz diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ jūs zināt, ka iepriekšējā Komisija ir ierosinājusi direktīvu pret jebkādu diskrimināciju, tostarp tādu, kuras pamatā ir seksuālā orientācija, jomās, kas nav saistītas ar nodarbinātību. Mēs esam apņēmušies nodrošināt, lai Eiropas tiesību aktos un dalībvalstu īstenošanas pasākumos pilnīgi būtu ievērots diskriminācijas aizliegums seksuālās orientācijas dēļ. Šie nediskriminācijas principi, kā jūs zināt un teicāt, ir ietverti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.
Attiecībā uz Poliju un Apvienoto Karalisti protokolā ir precizēta hartas piemērošana attiecībā uz Polijas un Apvienotās Karalistes tiesību aktiem un iniciatīvām un tās likumīgumu šajās dalībvalstīs.
Tajā īpaši noteikts, ka harta nepalielina ES Tiesas vai jebkuras Polijas tiesas, vai Apvienotās Karalistes tiesas kompetenci konstatēt, ka likumi un noteikumi vai iniciatīvas noteikumi, prakse vai darbības šajās dalībvalstīs ir pretrunā pamattiesībām, brīvībām un principiem, kas tajā atkārtoti apstiprināti.
Tātad mums vēl ir jāredz, kā Eiropas Kopienu Tiesa interpretēs šo divu dalībvalstu protokolu.
Ashley Fox
Priekšsēdētāj Barroso, daudzas valstis visā pasaulē ir sīki ietvērušas tiesību hartas to konstitūcijā. Daudz mazāk valstu nodrošina īstu aizsardzību saviem pilsoņiem. Vai piekrītat, ka svarīga ir nevis tiesību aizsardzības struktūra, bet gan tas, kā šī aizsardzība tiek īstenota?
Apvienotajā Karalistē vispārējās vēlēšanas notiks pēc trim mēnešiem. Konservatīvā partija, ja to ievēlēs, atcels Cilvēktiesību aktu un aizstās to ar mūsu pašu tiesību hartu. Tas nozīmētu, ka Eiropas Cilvēktiesību konvencija vairs nebūtu tieši piemērojama Apvienotās Karalistes vietējos tiesību aktos.
(Starpsauciens no zāles: "Jūs to nevarat darīt!”)
Priekšsēdētāj Barroso, vai jūs paskaidrotu, cik lielā mērā ES plānos par Eiropas Cilvēktiesību konvencijas parakstīšanu tiks ņemta vērā dalībvalstu atšķirīgā nostāja?
Mana partija centīsies mainīt līgumu, lai garantētu, ka Pamattiesību harta neattiecas uz Apvienoto Karalisti. Kā jūs nodrošināsiet, ka ES neiejaucas Apvienotās Karalistes tiesībās atteikties no šīm struktūrām, kurās mēs nevēlamies piedalīties?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es daļēji jau atbildēja uz šo jautājumu, atbildot uz iepriekšējo jautājumu.
Apvienotajai Karalistei un citām valstīm ir protokols par Pamattiesību hartu. Tām ir šādas tiesības. Tas tika apspriests, un mums ir starpvaldību līgums, kas to atzīst.
To sakot, es, protams, dodu priekšroku tam, lai visas dalībvalstis akceptētu Pamattiesību hartu, jo uzskatu, ka šī harta ir pamatkompass visai Eiropas Savienības politikai.
Mēs pašlaik arī esam gatavi pievienoties Eiropas Cilvēktiesību konvencijai. Tā noslēgs Eiropas Savienības pamattiesību aizsardzības sistēmu.
Protams, es ļoti cienu Apvienoto Karalisti kā demokrātisku un tiesisku valsti. Faktiski tā ir viena no valstīm, kura gadsimtu gaitā ir devusi vissvarīgāko ieguldījumu demokrātijā. Tieši tāpēc man ir patiesi žēl, ka Apvienotā Karaliste nevēlas būt kopā ar visiem tās partneriem priekšējās līnijās, lai tās cilvēktiesības būtu ne tikai valsts līmenī, bet arī kā Eiropas projekts.
Ilda Figueiredo
(PT) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāja kungs! Sieviešu tiesības un tiesības dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi ir cilvēka pamattiesības, kuras Eiropas Savienībai ir jāveicina.
Tādēļ, ņemot vērā acīmredzamo nevienlīdzību, kas turpinās un pat pasliktinās, tostarp darba samaksas atšķirības starp vīriešiem un sievietēm, nabadzība un nedroša nodarbinātība - visas problēmas, kas pārsvarā skar sievietes, - nepietiek publicēt Sieviešu tiesību hartu, kura būtībā ir neskaidra un neprecīza un pirms kuras pieņemšanas nebija nekādu diskusiju ar sieviešu organizācijām vai Parlamentu.
Tādēļ es jautāju, vai Eiropas Komisija ir gatava piešķirt prioritāti šādiem jautājumiem par sieviešu tiesību aizsardzību ar konkrētiem pasākumiem, jo īpaši izstrādājot jaunu vienlīdzības stratēģiju, ko gatavo Parlaments, - ziņojumu, kurš, es ceru, tiks ņemts vērā.
José Manuel Barroso
Pagājušā piektdienā es iepazīstināju komisāri Reding ar Sieviešu tiesību hartu, kas atkārtoti apstiprina Komisijas apņemšanos attiecībā uz dzimumu līdztiesību, kā arī vēlreiz apstiprina tās vēlmi strādāt un gūt panākumus šajā jomā.
Papildus hartai, par kuru mēs tagad esam paziņojuši, septembrī tiks izstrādāta jauna stratēģija par dzimumu līdztiesību. Tas nodrošinās vispārīgu un diezgan visaptverošu rīcības plānu, ko izstrādās Komisija, attiecībā uz panākumiem vienlīdzības starp vīriešiem un sievietēm jomās, kuras mans kolēģis, deputāts tikko minēja, sākot no nodarbinātības līdz citiem aspektiem, kuros ir svarīgi nodrošināt un garantēt šādu vienlīdzību.
Šī harta nav radusies no nekurienes. Šī harta parādījās, kad tika pieminēta 15. gadadiena kopš Pekinas Rīcības platformas, un ir daudzu apspriežu rezultāts, kuras man bija, jo īpaši ar šā Parlamenta deputātu grupu, kas ir pievērsusies sieviešu jautājumam. Faktiski rīt no rīta man būs vēl viena šāda sanāksme. Katru gadu man ir bijusi vismaz viena sanāksme ar deputātiem, kam šī ir viena no svarīgākajām prioritātēm.
John Bufton
Priekšsēdētāj Barroso, jautājums, kuru es šodien gribētu izvirzīt, attiecas uz Grieķijas finansiālo stāvokli. Pirmo reizi tiek izmantots Lisabonas līguma 121. pants, lai virzītu strukturālās reformas šajā valstī. Grieķijas iedzīvotāji tagad atrodas bezizejā, jo kļūst pilnīgi skaidrs, ka šo valsti vadāt jūs, nevis to ievēlētā valdība.
Vai tas nozīmē, ka, tā kā jūs esat nosūtījuši savas amatpersonas atrisināt Grieķijas finanšu situāciju, jūs tagad var uzrunāt ne tikai kā Komisijas priekšsēdētāju, bet arī kā Grieķijas gubernatoru? Ja pasākumi, kurus jūsu amatpersonas noteiks Grieķijai, nebūs lietderīgi, vai jums ir plāns B? Ja ir, vai tas paredz, ka Grieķijai jāatstāj eiro zona? Visbeidzot, vai jūs plānojat sūtīt amatpersonas uz citām valstīm, kuras cieš finansiālas grūtības, piemēram, uz Portugāli, Spāniju un Itāliju?
Priekšsēdētājs
Bufton kungs, mūsu tēma ir jaunā līguma īstenošana un pamattiesību ievērošana, tādēļ, lūdzu, ievērojiet šo tēmu.
Priekšsēdētāj Barroso, vai esat gatavs sniegt atbildi?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, es vienmēr cenšos būt gatavs atbildēt uz Parlamenta deputātu jautājumiem.
Jūsu jautājuma pamatā, ievērojamais Parlamenta deputāt, ir nepareizs pieņēmums, proti, ka Grieķijai problēmas ir tieši tāpēc, ka tā ir eiro zonā. Patiesībā ir valstis arī ārpus eiro zonas, kurām ir līdzīgas problēmas - dažos gadījumos pat vēl nopietnākas - gan Eiropas Savienībā, gan ārpus Eiropas Savienības. Vai es drīkstu jums atgādināt, piemēram, par Īslandes nopietno situāciju, un tagad tā gatavojas pievienoties Eiropas Savienībai tieši tādēļ, ka arī Īslande cer kādu dienu ieviest eiro.
Tātad faktiski ir pilnīgi kļūdaini domāt, ka Grieķijas problēmas radušās tādēļ, ka Grieķijā ir eiro. Tās radušās tāpēc, ka Grieķija nav ievērojusi Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus, un tagad tā saskaras ar grūtībām. Tai, protams, būs jāsedz izmaksas saistībā ar sarežģīto pielāgošanos, kura tai jāveic.
Andreas Mölzer
(DE) Barroso kungs, es gribētu uzdot jautājumu, kas attiecas uz datu uzglabāšanas problēmu, tā kā Vācijas Konstitucionālā tiesa šā mēneša sākumā atzina par spēkā neesošu visu telekomunikācijas datu vispārējo uzglabāšanu. Cik lielā mērā neierobežota un nekontrolēta datu uzglabāšana vai piekļuve datiem ir saderīga ar pamattiesībām, joprojām ir strīdīgs jautājums. Šeit, Parlamentā, mēs teicām skaidru "nē” SWIFT nolīgumam. Manuprāt, ES Datu saglabāšanas direktīva, iespējams, arī ir jāvērtē, ņemot vērā Lisabonas līgumā iekļauto pamattiesību sarakstu. Vai jūs, vai Komisija plānojat veikt jebkādu pārskatīšanu šajā jomā, lai redzētu, kā pamattiesību saraksts attiecas uz datu glabāšanu?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Datu aizsardzība ir personas pamattiesības, kas ir skaidri atzītas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. pantā.
Pateicoties Lisabonas līgumam, mēs tagad varam izveidot visaptverošu un saskaņotu sistēmu personas datu aizsardzībai. Ir būtiski aizsargāt mūsu iedzīvotāju privātumu, lai nodrošinātu kopēju pieeju attiecībā uz visām datu apstrādes darbībām Eiropas Savienībā, un Parlaments, protams, pilnīgi iesaistīsies pašreizējā tiesiskā regulējuma reformā, jo koplēmuma procedūra attiecas arī uz bijušo trešā pīlāra jomu.
Mums ir arī jānodrošina, lai Eiropas iedzīvotāju pamattiesību aizsardzība turpinātos, kad persona dati atstāj Eiropas Savienību. Šajā saistībā Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgums par personas datu aizsardzību attiecībā uz personām varētu būt svarīgs, un mēs strādājam šajā virzienā.
Pašlaik konsultējamies, lai nodrošinātu pārredzamību un apkopotu ieinteresēto personu un iedzīvotāju viedokļus.
Komisija plāno iesniegt ieteikuma projektu, lai izdotu pilnvaras sarunām ar Amerikas Savienotajām Valstīm.
Sarah Ludford
Pēdējo desmit gadu laikā starptautiskā sadarbība pret terorismu ir apgrūtināta sakarā ar bažām par cilvēktiesību ievērošanu, tostarp par ASV administrācijas praksi.
Bijām cerējuši, ka līdz ar Obama administrāciju tas paliks pagātnē. Diemžēl mēs uzzinām, ka negodīgas militārās komisijas un beztermiņa apcietināšana bez tiesas turpinās, kaut arī Gvantanamo ir slēgta.
Šādas atkāpes no starptautiskajām un valstu tiesību normām padara transatlantiskos datu apmaiņas projektus problemātiskākus, nekā tie būtu pretējā gadījumā.
Kādus iebildumus Komisija izvirza ASV administrācijai, lai atbalstītu lietu taisnīgu iztiesāšanu, un brīdinājumus, ka pretējā gadījumā tas ietekmēs sadarbību? Es ceru, ka mūsdienās atšķirībā no pagātnes Eiropas Savienība vai tās dalībvalstis neriskē slēgt slepenas vienošanās, kurās tiek pārkāptas pamattiesības terorisma apkarošanā.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es lepojos, ka Eiropas Savienība bija pirmā, cik atceros, kas izvirzīja šo jautājumu ASV prezidentam - bijušajam prezidentam - par nepieciešamību ievērot pamattiesības un tiesiskumu, arī cīnoties pret terorismu, proti, attiecībā uz jautājumu par Gvantanamo. Tas biju es un pēc tam Eiropas Padomes priekšsēdētājs Schüssel kungs - toreiz Austrijas premjerministrs -, kurš izvirzīja šo jautājumu. Šis jautājums vienmēr ir bijis jautājums par dialogu ar mūsu amerikāņu partneriem. Varat būt droši, ka tas būs ļoti augstu darba kārtībā.
Attiecībā uz datu aizsardzību mēs uzskatām, ka mums ir jāstrādā kopā ar Amerikas Savienotajām Valstīm, lai izveidotu sistēmu. Es to teicu jau iepriekšējā atbildē. Vienlaikus mums ir nepieciešama sistēma, lai kopā apkarotu terorismu. Tātad jautājums ir atrast pareizo veidu, kā reaģēt uz divām svarīgām vajadzībām: uz vajadzību pēc brīvības un datu aizsardzības ievērošanas, bet arī uz drošības nepieciešamību, jo bez drošības nav brīvības iespējas.
Lena Kolarska-Bobińska
Priekšsēdētāja kungs, viens no galvenajiem jautājumiem jaunajā Lisabonas līgumā ir Eiropas Savienības ietekmes palielināšana pasaulē.
Ar šo jauno pastiprināto ārpolitiku mums kā Savienībai aktīvāk jāveicina un jāaizsargā cilvēktiesības un pamattiesības trešās valstīs.
Ko jūs un Ashton kundze plānojat darīt, lai stiprinātu ES politiku demokrātijas veicināšanai? Otrkārt, vai jūs atbalstīsiet lielāku finansējumu ar Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu nākamajā budžetā?
Cilvēktiesības vienmēr, šķiet, ieņem otro un trešo vietu mūsu dialogos. Es domāju, ka mums ir jāvelta vairāk laika un naudas demokrātijas veicināšanai un jāveido patiess Eiropas ieguldījums demokrātijā. Es gribētu dzirdēt jūsu viedokli šajos jautājumos.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Līguma noteikumi paredzēti, lai veicinātu cilvēktiesības visā pasaulē. Eiropas Savienība ir pieņēmusi pamatnostādnes cilvēktiesību jautājumos, no jautājuma par nāvessodu līdz spīdzināšanas novēršanai un cilvēktiesību aizstāvju atbalstam.
Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm Eiropas Savienība īsteno dažādus pasākumus, sākot no publiskiem paziņojumiem vai diplomātiskiem demaršiem, beidzot ar tiesas procesu novērošanu. Es pats esmu izvirzījis cilvēktiesību jautājumu augstākā līmeņa sanāksmēs ar valstu vai valdību vadītājiem no trešām valstīm. Pavisam nesen samitā ar Maroku pagājušā nedēļā mēs izvirzījām jautājumus par pamattiesībām.
Eiropas Savienība ir izveidojusi aptuveni 40 cilvēktiesību dialogus ar partnervalstīm visā pasaulē, un tas ir specializēts forums sīki izstrādātām diskusijām šajā jautājumā. Saskaņā ar Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu Komisija plāno aptuveni EUR 150 miljonus gadā, lai atbalstītu NVO cilvēktiesību jomā visā pasaulē. Mēs cenšamies iekļaut cilvēktiesību klauzulu visos pamatnolīgumos, kurus mēs slēdzam ar trešām valstīm.
Simon Busuttil
(MT) Viens no pamatprincipiem ir pārvietošanās brīvība. Ņemot vērā atklāto jautājumu starp Lībiju un Šveici, priekšsēdētāja kungs, simtiem Eiropas Savienības pilsoņu un darba ņēmēju tiek liegta iebraukšana Lībijā darba nolūkā. Man ir jautājums: ko Eiropas Komisija dara, lai rastu risinājumu šim steidzamajam jautājumam? Un vai Eiropas Komisijas priekšsēdētājs to uzskata par pieņemamu, ka viena valsts, proti, Šveice, pieņem vienpusēju lēmumu, kas skar visus Šengenas zonas iedzīvotājus, jo īpaši darba ņēmējus, kuriem ir jāiebrauc Lībijā, lai nopelnītu savu ikdienas iztiku?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Mēs esam ļoti noraizējušies par šo lietu. Komisārs Malmström jau teica, ka tas, ka Lībija ir apturējusi vīzu izsniegšanu pilsoņiem no Šengenas zonas, ir nesamērīgs pasākums. Turklāt šī situācija nav saderīga ar pozitīvu attiecību tendenci starp Lībiju un Eiropas Savienību.
Tiek veikti intensīvi diplomātiskie pasākumi, lai rastu šīs krīzes risinājumu. Viens no diviem Šveices pilsoņiem jau ir atstājis Lībiju. Tas ir pozitīvs solis.
Eiropas Savienības ārlietu un tieslietu ministri apsprieda šo jautājumu attiecīgi šā gada 22. un 25. februārī un atbalstīja diplomātisko centienu turpināšanu.
Es uzskatu, ka ir svarīgi saglabāt atvērtu dialogu un pūlēties izprast abu pušu nostāju, lai rastu risinājumu, cik drīz vien iespējams.
Olle Ludvigsson
(SV) Priekšsēdētāja kungs, Lisabonas līgumu ratificēšana ir nostiprinājusi cilvēka pamattiesību un arodbiedrību tiesību ievērošanu. Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumi pēdējos gados tomēr liecina, ka ir jāstiprina arodbiedrību pamattiesību aizsardzība. Laval, Rüffert, Viking un Luksemburgas lietās Tiesa ir konsekventi pazeminājusi arodbiedrību tiesību nozīmi.
Šo nolēmumu dēļ nav iespējams nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret darba ņēmējiem neatkarīgi no to pilsonības. Arodbiedrības vairs nespēj norīkotajiem darba ņēmējiem garantēt vienlīdzīgu darba samaksu un vienlīdzīgus darba apstākļus, kas būtu tādi paši kā vietējiem darba ņēmējiem. Arī es tāpēc atzinīgi vērtēju priekšsēdētāja Barroso solījumu šajā Parlamentā pirms viņa atkārtotas ievēlēšanas par Komisijas priekšsēdētāju.
Mans jautājums tagad Barroso kungam ir šāds: kad mēs varam gaidīt, ka Komisija iesniegs tiesību akta priekšlikumu, lai atrisinātu problēmas, kas radušās pēc Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumiem? Vai Komisijas priekšsēdētājs var sniegt mums šādu informāciju jau šodien?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Kad šie lēmumi tika publiskoti, mēs paudām savu nostāju ļoti skaidri. Es pats un komisārs Špidla, kurš it atbildīgs par nodarbinātību un sociālajiem jautājumiem, paskaidroja, ka, mūsuprāt, šajos lēmumos nevar apšaubīt tādas pamattiesības kā tiesības streikot, tiesības uz arodbiedrībām un dažādu darba attiecība mehānismu specifiku mūsu valstīs.
Mēs strādājam ar dažiem priekšlikumiem, lai risinātu šo jautājumu. Baidos, ka es tagad nevaru minēt konkrētu datumu, jo nebiju gaidījis šo jautājumu. Tomēr es varu pateikt, kā jau to arī teicu iepriekš, ka ar šīs Komisijas ievēlēšanu - un atbildīgais komisārs arī ir teicis - tas ir jautājums, kuram mēs pievērsīsimies tuvākajā laikā.
Bogusław Liberadzki
(PL) Barroso kungs, es gribētu jautāt par pamattiesībām un jauno līgumu, tostarp par ārējiem darījumiem. Saskaņā ar Budžeta kontroles komitejas pētījumiem 43 % finanšu darījumu ir bijuši nepareizi. Vai jaunais līgums un jaunie risinājumi saistībā ar mūsu darbu, lai panāktu pamattiesību ievērošanu visā pasaulē, palīdzēs nodrošināt kļūdu līmeņa radikālu samazinājumu budžeta sagatavošanas, īstenošanas un ziņošanas posmā? Man jāuzsver tas, ka 43 % ir aplēstais finanšu kļūdu līmenis.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Kā zināms, mēs jau vairākus gadus strādājam, lai samazinātu finanšu kļūdas Eiropas Savienības grāmatvedībā. Par daudzām no šīm kļūdām, kā jūs zināt, atbildīgas ir dalībvalstis, īstenojot daudzas Eiropas programmas.
Cerības vieš Eiropas Revīzijas palātas jaunākais atzinums, kurā atzīti līdz šim gūtie panākumi, bet es uzskatu, ka mēs nedrīkstam būt pašapmierināti šajā jomā. Mēs esam gatavi strādāt, lai samazinātu visu veidu kļūdas, īstenojot Eiropas Savienības budžetu.
David Casa
(MT) Līgums nosaka cilvēka pamattiesību aizsardzības principus, un tām valstīm, kuras vēlas kļūt par Eiropas Savienības dalībvalstīm, ir jānodrošina atbilstība Eiropas Savienības prasībām, kā to darīja Malta un visas citas valstis, kas pievienojās vienlaicīgi ar to. Attiecībā uz Turciju, vai priekšsēdētājs neuzskata, ka Turcijai vēl ir daudz jādara cilvēktiesību jomā? Turklāt, ko Komisija dara, lai nodrošinātu, ka pirms ekonomikas sakārtošanas Turcijā un pirms citu prasību izvirzīšanas, pirmkārt un galvenokārt, uzmanība tiek pievērsta cilvēka pamattiesībām? Es tomēr uzskatu tās par prioritāti, bet diemžēl Turcijā tās nepastāv.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es negribētu teikt, "nepastāv”, atklāti runājot. Turcija ir guvusi panākumus attiecībā uz tiesiskumu. Tomēr mēs neuzskatām, ka tie vēl būtu samērojami - tās pamattiesību un tiesiskuma ievērošanas standarti - ar Eiropas standartiem. Tieši šī ir daļa no darba jautājumiem, kurus mēs izstrādājam ar Turciju gadu gaitā.
Ik gadus, tā kā Turcija ir Eiropas Savienības kandidātvalsts, Komisija ļoti objektīvi novērtē Turcijas reformas attiecībā uz tiesiskumu un visiem jautājumiem, kas saistīti ar pamattiesībām.
Taisnību sakot, dažās jomās ir gūti panākumi. Citās jomas mēs esam pieprasījuši vairāk rīcības no Turcijas iestādēm.
Es uzskatu, ka šā dialoga uzturēšana - un faktiski šo sarunu - par Turcijas pievienošanos ir patiešām pareizais veids, kā panākt progresu jautājumā par pamattiesību ievērošanu un, vispārīgi runājot, tiesiskumu un demokrātiskām reformām Turcijā.
Priekšsēdētājs
Priekšsēdētāj Barroso, liels paldies par ļoti interesantajām debatēm. Tā bija ceturtā jautājumu stunda plenārsēdē. Nākamā būs pēc viena mēneša pēc nākamās sesijas sanāksmes laikā Strasbūrā.
Šis punkts ir slēgts.
David-Maria Sassoli
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Pirms brīža šajā Parlamentā izskanēja apkaunojoša, melīga runa pret Itālijas Republikas prezidentu. Es uzskatu, ka Parlamenta prezidijam nevajadzētu ļaut deputātiem iztirzāt valstu politikas jautājumus, jo īpaši izskatot lielas nozīmes institucionālus un politiskus jautājumus.
Es jums atgādināšu - un atgādināšu visiem kolēģiem deputātiem -, ka Itālijas Republika nav paredzēta pārdošanai un ka republikas prezidents Giorgio Napolitano ir Itālijas Konstitūcijas sargs. Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas Itālijas delegācijas vārdā es aicinu šo Parlamenta prezidiju piesardzīgāk izvēlēties apspriežamās tēmas un sakāmās runas.
Žēl, ka prezidents Buzek neiejaucās, lai pārtrauktu runu, kurā tika kritizēts valsts prezidents, kas tikai pirms nedēļas apmeklēja Eiropas Parlamentu.
(Aplausi)
Priekšsēdētāja
Gan komentārs, uz kuru jūs atsaucāties, gan jūsu piezīme tiks ieprotokolēti, un es centīšos ņemt vērā jūsu prasību sēdes darba kārtības laikā, kurā es pašlaik esmu priekšsēdētāja. Es ceru, ka man izdosies.
