Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir jautājumu laiks (B7-0001/2011).
Komisijai tiek uzdoti šādi jautājumi.
Pirmā daļa

Temats: Eiropas līdzekļu izmantošana
Kā minēts rakstā, kas nesen parādījās avīzē Financial Times, Eiropas Savienība ir iztērējusi tikai 10 % no EUR 347 miljardu finansējuma, kas līdz 2013. gadam piešķirts nabadzīgo reģionu attīstībai.
Tajā pašā rakstā ir minēts, ka MVU atbalstam paredzētos līdzekļus galu galā apgūst daudznacionālie uzņēmumi (Coca-Cola, IBM, Nokia, Siemens), savukārt citi lielie uzņēmumi (Twinings, Valeo) izmanto Savienības līdzekļus darbības pārcelšanai uz valstīm ar lētāku darbaspēku par spīti noteikumiem, kas nepārprotami aizliedz šādu praksi.
Vai Komisija varētu iepazīstināt ar savu viedokli par rakstā ietverto informāciju un ierosināt iespējamus risinājumus šādu situāciju novēršanai nākotnē?
Johannes Hahn
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Komisija atzinīgi vērtē Financial Times rūpīgo pārbaudi, jo tā ir svarīga, lai sāktu un paplašinātu publiskās debates par kohēzijas politikas efektivitāti un lietderīgumu.
Komisija apzinās, ka plānošanas perioda sākšana parasti aizkavējas. Tomēr jaunākie dati liecina, ka 2010. gada ceturtajā ceturksnī Komisija ir veikusi vairāk ar kohēzijas politiku saistītus maksājumus nekā jebkad agrāk. Lielākā daļa no šiem maksājumiem bija starpposma maksājumi, t. i., dalībvalstīs jau radušos un apstiprinātu izdevumu atlīdzināšana. Tādējādi, kā jau tika minēts arī iepriekšējos plānošanas periodos, kohēzijas politikas izdevumi pieaug straujāk. Pašlaik ES veikto maksājumu absorbcijas spēja dalībvalstīs ir 21 % apmērā no Kohēzijas fonda, 22 % apmērā no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un 23 % apmērā no Eiropas Sociālā fonda (ESF).
Attiecībā uz atbalstu starptautiskajiem un lieliem uzņēmumiem Komisija vēlas uzsvērt, ka kohēzijas politikas galvenais mērķis ir izaugsme un jaunu darbavietu radīšana noteiktos reģionos un dalībvalstīs. Jebkāds atbalsts produktīviem ieguldījumiem jāizvērtē, to ņemot vērā.
Darbavietu radīšanas un ekonomikas izaugsmes veicināšanu var panākt daudzos veidos, sākot ar mazu uzņēmumu izveidi un beidzot ar lielu uzņēmumu atbalstu. Kohēzijas politikas intervence atbalsta produktīvu ieguldīšanu, kas saskaņā ar ERAF un ESF noteiktumiem galvenokārt paredzēta mazajos un vidējos uzņēmumos. Komisija arī uzsvēra mazo un vidējo uzņēmumu nozīmi esošo plānošanas dokumentu apspriešanā. Lielākā daļa produktīvo ieguldījumu un ieguldījumu iekšējā potenciālā attīstīšanai ir adresēti MVU. Tomēr var būt gadījumi, kad saskaņā ar noteikumiem līdzfinansējumu piešķir lielākiem uzņēmumiem, ja tie atbilst attiecīgo fondu un programmu mērķiem.
Kopā saistībā ar kohēzijas politiku 2007.-2013. gadam ir piešķirti aptuveni 55 miljardi EUR uzņēmumu atbalstam, no kuriem liela daļa paredzēta inovāciju atbalstam MVU. Komisija vēlas norādīt, ka starptautiskie uzņēmumi nav labuma guvēji no ESF paplašinātā atbalsta. Darba ņēmēji saņem līdzfinansētas mācības. ESF atbalsta cilvēkus. Tas ietver mācības un pārkvalifikāciju un prasmju uzlabošanu, lai sagatavotu cilvēkus un palīdzētu tiem atrast darbu. Tad darba ņēmējs, kuru ir nodarbinājis kāds noteikts uzņēmums, var atrast darbu arī citā uzņēmumā. Tāpēc ir svarīgs prasmju kapitāls, ko darba ņēmējiem izdodas uzkrāt, lai stiprinātu savu spēju iekļauties darba tirgū, nevis to uzņēmumu nosaukums un veids, kuri nodrošina šīs mācības.
Komisija uzskata, ka, raugoties no politikas perspektīvas, uzņēmumiem nav jāsaņem Eiropas finansējums ieguldījumiem, kuru dēļ šis pats uzņēmums zaudētu darbiniekus kādā citā Eiropas Savienības rajonā, jo ESF ieguldījuma tīrā vērtība tad būtu nulle vai pat negatīva. Gadījumos, kad uzņēmums, kas ir saņēmis kohēzijas politikas atbalstu, tiek slēgts vai pārtrauc atbalstīt projektu piecu gadu - vai MVU gadījumā trīs gadu - laikā, šis finansējums ir jāatmaksā.
Visbeidzot vēlos pateikt ļoti svarīgu lietu: lai gan ir skaidri noteiktas jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi, tas nevar un tam nevajadzētu aizēnot kopējo kohēzijas politikas pozitīvu ietekmi. Es vēlos apgalvot, ka Komisija necenšas izvairīties no problēmu risināšanas. Patiešām agrāk mēs esam ierosinājuši pārmaiņas, no kurām dažas ir atbalstītas, un mēs arī turpmāk veicināsim kohēzijas politikas uzlabošanu. Kohēzijas politika noteikti sniedz labumu trūcīgākajiem Eiropas Savienības reģioniem, bet tā noteikti ir lietderīga arī pārējai Eiropai.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Es vēlos pateikties komisāra kungam par kvalitatīvo informāciju, ko viņš sniedza. Tomēr es vēlos izteikt vienu piezīmi. Tādā debatē kā šī, kad mēs runājam par šādu tematu, manuprāt, mums uzmanība drīzāk ir jākoncentrē uz turpmākajiem pasākumiem, kuru nolūks ir nodrošināt, lai mēs varētu izvairīties no līdzīgām situācijām, un, atļaujiet teikt, mums pat var būt svarīgāk pajautāt sev, vai šādi skaitļi, kad tie nonāk sabiedrības uzmanības lokā, nemazina pilsoņu uzticību ES iestāžu darbam.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Es īpaši vēlos pateikties jums par skaidrojumu, jo tas ir pamats jēgpilnai diskusijai, kā arī skaidrs apliecinājums saistībām pret mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Galu galā, tie nodrošina divas trešdaļas no darbavietām Eiropā un maksā 80 % no nodokļiem. Tāpēc mans jautājums ir, vai jūs uzskatāt, ka turpmāk mēs varam vairāk pastiprināt izpētes pamatnosacījumus un izpētes infrastruktūru.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Priekšsēdētāja kungs! Man ir šādi jautājumi. Nauda no struktūrfondiem, jo īpaši no Eiropas Sociālā fonda, ir ļoti svarīga. Tās mērķis ir uzlabot darba ņēmēju kvalifikāciju un saglabāt darbavietas, lai tajās strādājošie būtu kvalificēti. Tomēr vai jūs uzskatāt, ka pastāv vienlīdzīgi nosacījumi bagātajām, starptautiskajām korporācijām, jo tām ir pašām jāveic iemaksas, lai saņemtu naudu no struktūrfondiem vai Eiropas Sociālā fonda, un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuri arī vēlas izglītot cilvēkus un vēlas, lai tajos strādātu kvalificēti darba ņēmēji? Vai jūs paredzat sagatavot kādus priekšlikumus, ņemot vērā, ka nosacījumi lielajām korporācijām un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem nav vienādi?
Johannes Hahn
Komisijas loceklis. - (DE) Priekšsēdētāja kungs! Paldies par Jūsu jautājumiem!
Attiecībā uz izpētes infrastruktūru jāsaka, ka mazie un vidējie uzņēmumi jau saņem ievērojamus resursus no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, jo īpaši inovācijas veicināšanas jomā, kur tie saņem subsīdijas daudzu desmitu miljardu eiro apmērā. 2003.-2006. gadā šajā jomā mērķtiecīgi darbojās vairāk nekā 30 000 uzņēmumu. Mēs ņemam vērā faktu, ka būtiska nozīme jāpiešķir izpētes infrastruktūrai, jo īpaši nākotnē - ne tikai ekonomikā, bet arī pamatizpētes jomā. Iespējams, pat pašreizējā periodā mēs subsidēsim kādu izpētes infrastruktūras projektu, kas ir iekļauts arī Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas foruma (ESFRI) ceļa kartē, pirmoreiz piešķirot tādus līdzekļus, jo šā projekta izpētē ir konstatēts, ka tam būs ļoti ilgstošs iespaids reģionā, kas pārsniedz paša projekta iespaidu, jo tiks radītas darbavietas - ne tikai saistībā ar izpēti, bet arī uzņēmumos, kas veiks piegādes, jo pat visvienkāršākajai izpētes infrastruktūrai ir vajadzīgi pakalpojumi un krājumi. Citiem vārdiem sakot, tas varētu būt īsts centrs attiecīgajā apgabalā vai reģionā, šajā gadījumā vienā Ungārijas reģionā. Turklāt tam jānosūta signāls par tuvojošos plānošanas periodu, iespējams, universitātēm, kuras šis projekts arī galu galā ļoti tiešā veidā iespaidos. Jau šodien gandrīz trešā daļa universitāšu izpētes pasākumu tiek veikti lietišķo pētījumu jomā, no kā galu galā labumu gūst ekonomika, un tiek radītas ilgstošas darbavietas.
Pārejot pie cienītās dāmas jautājuma, vēlos teikt, ka Eiropas Sociālajā fondā palīdzību mācību veidā saņem lielākoties nodarbinātie darba ņēmēji vai darba ņēmēji, kuriem uz laiku nav darba, lai tie varētu uzlabot savas izredzes darba tirgū. Tas var notikt vai nu uzņēmumā, kurā viņi strādā, vai gadījumā, ja viņi ir bez darba, tā nolūks var būt uzlabot viņu prasmes vai vienkārši nodrošināt augstāku kvalifikāciju, parasti citiem iespējamiem nodarbinātības veidiem. Es varu jums minēt piemēru, jo, iespējams, jūs tieši uz to norādāt un tāpēc, ka ir saņemts daudz kritikas: proti, McDonald darbiniekiem, piemēram, tiek nodrošinātas tālākmācības. Šeit ir skaidri jānorāda: tie bija tālākmācību pasākumi McDonald darbiniekiem, lai viņi būtu augstāk kvalificēti darba tirgū un darba pasaulē. Jūs jau zināt - galu galā, par to ir izskanējusi kritika -, ka darbs McDonald restorānos (bieži vien dēvēts par McJobs) parasti ir nepilnas slodzes darbs, kam nav vajadzīga nekāda kvalifikācija; šo darbu bieži strādā studenti. Jautājums ir par šo cilvēku prasmju uzlabošanu. Attiecībā par kvalifikācijas celšanu uzņēmumā, piemēram, šā projekta ietvaros, McDonald pats sedz visas izmaksas. Citiem vārdiem sakot, mēs cenšamies nodrošināt, lai darbinieku tālākmācības atspoguļotos viņu personīgajā kvalifikācijā. Paturot to prātā, es uzskatu, ka nevajadzētu būt nekādai atšķirībai, kur šie cilvēki tiek nodarbināti; mūsu mērķim drīzāk vajadzētu būt vēl vairāk uzlabot katra cilvēka prasmes, lai cilvēki būtu vairāk piemēroti darba tirgum, kas kļūst aizvien mobilāks, tādējādi, ciktāl iespējams, novēršot bezdarbu.
Temats: Eiropas progresa mikrofinansēšanas instruments
Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumenta (EPMI) īstenošana, šķiet, noris lēnāk, nekā tika gaidīts, kas var apdraudēt šā instrumenta mērķi un kas ir acīmredzamā pretrunā tā pieņemšanas ātrumam 2010. gada martā.
Kā Komisija plāno paātrināt šo procesu un nodrošināt, ka EPMI sasniedz vismazāk aizsargātos iedzīvotājus, vienlaikus atspoguļojot pareizu ģeogrāfisko līdzsvaru?
Ko Komisija plāno darīt, lai panāktu, ka dalībvalstis finansē pieredzes nodošanas un mācību programmas, un nodrošinātu, ka saskaņā ar vienošanos procentu maksājumi tiek subsidēti no Eiropas Sociālā fonda līdzekļiem? Kā Komisija plāno nodrošināt to, ka informācija par EPMI sasniedz mērķauditoriju?
Johannes Hahn
Komisijas loceklis. - Dārgie kolēģi! Es ar prieku ziņoju, ka tagad pilnīgi darbojas abas Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumenta daļas -garantiju daļa un finansējuma daļa. Tikai trīs mēnešus pēc lēmuma stāšanās spēkā Komisija pabeidza mandātu Eiropas Investīciju fondam sākt garantēšanas pasākumus mikrofinansējuma sniedzējiem.
Pagājušajā novembrī Komisija izveidoja īpašu ieguldījumu instrumentu. Tā rezultātā, sākot ar šā mēneša sākumu tika izsniegti pirmie mikroaizdevumi. Es ar prieku ziņoju arī, ka Komisija ir veiksmīgi nodrošinājusi papildfinansējumu mikrouzņēmējiem Eiropā. Eiropas Investīciju banka saskaņos EUR 100 miljonu lielu finansējumu, un ir gaidāmi vēl citi ieguldītāji. Tādēļ kopējais aizdevumu apjoms, ko paredz Progresa mikrofinansēšanas instruments, ir aptuveni EUR 500 miljonu. No šīs naudas labumu gūs bezdarbnieki, sociāli izstumti cilvēki vai neaizsargāti cilvēki, kas sastopas ar grūtībām piekļūt tradicionālo kredītu tirgum. Šo grupu aizsniegšanas nodrošināšana un sociālā līdzsvara veicināšana ir pamatelementi Komisijas mandātā Eiropas Investīciju fondam.
Līdz šim apstiprinātie vai sagatavošanā esošie pasākumi liecina, ka abi šie mērķi tiks sasniegti. Sākot no 2011. gada sākuma, mikroaizdevumu nodrošināšanā starpnieks būs kāda uzņēmējdarbības sākšanas mikrofinansēšanas iestāde Beļģijā, kas savu uzmanīgu galvenokārt koncentrē uz mazāk attīstītām pilsētu kopienām, un kāds fonds Nīderlandē, kas mērķtiecīgi strādā ar tiem cilvēkiem, kuriem nav pieejams tradicionālais finansējums. EIF ir paziņojis, ka sagatavošanā esošie pasākumi būs līdzsvaroti arī ģeogrāfiskā ziņā. Ir paredzams, ka aptuveni 40 % ietver starpniekus, kas iegulda Eiropā, un aptuveni 60 % - Centrāleiropā un Austrumeiropā. Ir labi zināms, ka mikrofinansējums ir visefektīvākais tad, ja jaunajiem uzņēmējiem un mikrouzņēmumiem palīdz, sniedzot uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumus.
Komisija tāpēc veiks pasākumus, lai palīdzētu Eiropas Sociālā fonda vadītājiem un starpnieku organizācijām palielināt pašnodarbināto un mikrouzņēmumu veicināšanu.
Pašreizējā ESF plānošanas periodā dalībvalstis ir asignējušas vairāk nekā EUR 2,7 miljardus uzņēmējdarbības veicināšanai. Uzņēmējus var atbalstīt arī, piešķirot atlaides. Tomēr par to, vai procentu atlaides subsidē ar ESF starpniecību vai ne, ir jālemj atsevišķām dalībvalstīm. Pašlaik tikai viena dalībvalsts, Lietuva, ir norādījusi, ka tā izmanto šo iespēju.
Visbeidzot Komisija veicinās informēšanu par Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu. Tie mikrofinansējuma nodrošinātāji, kas atrodas vistuvāk mērķa labuma guvējiem, sniegs informāciju par mikroaizdevumi pieejamību. Komisija izmantos esošos valstu nodarbinātības dienestu tīklus, ESF vadošās iestādes un NVO, lai sniegtu informāciju par šā mikrofinansēšanas instrumenta progresu.
Visbeidzot, bet tas nav mazāk svarīgi, "Jaunatne kustībā” kampaņā īpaša uzmanība būs pievērsta iespējām jauniešiem no dažādiem sabiedrības slāņiem sākt uzņēmējdarbību un saņemt mikroaizdevumus.
Kinga Göncz
(HU) Priekšsēdētāja kungs! Es ar prieku klausījos komisāra kunga ziņojumu un vēlos precizēt vienu lietu. Kad mēs pirms dažām nedēļām saņēmām Komisijas un Eiropas Investīciju fonda ziņojumu, tajā reģionam bija norādīta kopējā summa tikai EUR 200 miljoni. Viens no maniem jautājumiem bija tieši par to, ka saskaņā ar sākotnējiem solījumiem vai plāniem bija paredzēti 500 miljoni. Mani interesē, no kurienes radās šie papildu līdzekļi. Manuprāt, tas ir ļoti svarīgi, jo šai krīzes seku mazināšanas programmai ir piešķirta ļoti augsta prioritāte, un daļēji tas bija iemesls, kāpēc mēs steidzinājām tās pieņemšanu. Otrs svarīgs jautājums bija par to, vai dalībvalstis no Sociālā fonda atbalsta procentu maksājumu subsīdijas un mācību un pieredzes nodošanas elementus. Arī tas bija minēts sākotnējā plānā, bet vēlāk Komisija, šķiet, to ignorē. Ir ļoti svarīgi sniegt informāciju un nodrošināt, lai šī informācija sasniegtu cilvēkus.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Es vēlos pateikties jums par šo informāciju. Es pilnīgi piekrītu jums, ka šodien apspriestais instruments ir ļoti svarīgs. Tomēr ir vērts pieminēt, ka mums arī jāatbild uz jautājumu, kuras valstis izmanto šo mikrofinansēšanas instrumentu. Es raizējos par to, ko jūs minējāt savā atbildē, ka mums jānodrošina dažādi sadalījuma līmeņi pa valstīm un ģeogrāfiskajiem reģioniem. Vai kādas valstis jau ir izmantojušas šo instrumentu?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Jāatzīst, ka jauniešus ekonomikas un finanšu krīze ir skārusi vissmagāk, bet mēs nedrīkstam aizmirst arī cilvēkus, kuri ir vecāki par 45 gadiem un ir bez darba. Es vēlos uzdot jums šādu jautājumu, jo jūs minējāt, ka 60 % no Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumenta līdzekļiem paredzēti Centrāleiropai un Austrumeiropai: vai jūs esat noskaidrojuši, kādi šķēršļi ir lieguši šā Eiropas reģiona valstīm pietiekami izmantot šo instrumentu līdz šim?
Johannes Hahn
Komisijas loceklis. - (DE) Es jums pateicos par jūsu interesi un jūsu piezīmēm! Faktiski mikrofinansēšanas jomu aptver vairāki ģenerāldirektorāti, un Andor kungam noteikti šajā ziņā ir vadošā nozīme. Tomēr reģionālās politikas jomā mēs raizējamies par vienu lietu. Attiecībā uz procentu likmēm dažas dalībvalstis ir noteikušas maksimālo apjomu aptuveni 8-9,5 %, kas ir priekšnosacījums. Tomēr mums jāņem vērā arī tas, ka dabiski - un par to vienmēr ir bijušas diskusijas, tostarp šā instrumenta sagatavošanas laikā - pieskaitāmās izmaksas ir salīdzinoši augstas attiecībā pret faktiskajiem aizdevumiem un tāpēc rodas izmaksas, kas ir jāsedz. Ir jāatrod saprātīgs vidusceļš, un, manuprāt, mums tas ir izdevies.
Pārejot pie otrā jautājuma, es varu jums pastāstīt, ka Jasmine instruments - kura nolūks ir palīdzēt attiecīgajos mikrofinansējuma sagatavošanas darbos un bruģēt ceļu starpnieku izveidei un mācībām - pašlaik tiek izmantots, lai izveidotu 15 iestādes 15 dažādās valstīs, no kurām 11 valstis atrodas Centrālajā un Austrumeiropā un četras - Rietumeiropā. Es nevaru jums no galvas nosaukt visas šīs valstis, bet pamatā tās ir jaunās ES valstis, un mēs ceram, ka turpmākajos gados tiks sagatavoti vēl 20 starpnieki saskaņā ar Jasmine programmu.
Attiecībā uz pēdējo jautājumu man jūs jālūdz man piedot, jo es nevaru jums sniegt tūlītēju atbildi. Mēs nosūtīsim atbildi rakstiski, sīki norādot ierobežotās piekļuves iemeslus. Tomēr es noteikti pieņemu, ka šajā ziņā bieži vien rodas saziņas problēmas, kā arī šķēršļus rada tas, ka daudzi potenciālie aizņēmēji ir cilvēki, kuriem "tradicionālās” bankas vairs nepiešķir aizdevumus, tāpēc pastāv zināmas bažas un atturība attiecībā uz šiem instrumentiem. Tomēr, ja tā ir un ja tas tiks konstatēts, tad šajā jomā būs jāveic atbilstoši informēšanas pasākumi.
Temats: Papildu pasākumi MVU atbalstam saistībā ar tūrisma politikas īstenošanu
Tūrisma nozare tāpat kā jebkura cita ekonomikas nozare tiek aizvien vairāk pakļauta starptautiskai konkurencei. Lai spētu turpmāk konkurēt tūrisma nozarē, Eiropas Savienība iekļāva Lisabonas līgumā mērķi veicināt nozares konkurētspēju un radīt uzņēmumu attīstībai labvēlīgu vidi.. Šajā nolūkā ir noteikti šādi apakšmērķi: jauninājumu veicināšana tūrisma nozarē, tūrisma pakalpojumu kopējās kvalitātes uzlabošana, personāla profesionālo prasmju pilnveidošana. Tomēr tūrisma nozares uzņēmumi, no kuriem lielākā daļa ir MVU, ne vienmēr spēj paši saviem spēkiem sasniegt šos mērķus. Ir jāņem vērā vairāki faktori, piemēram, ierobežotie finanšu resursi, kvalificētu darbinieku trūkums un nespēja ātri reaģēt uz pārmaiņām, kuras dēļ rodas nepieciešamība pēc papildu finanšu resursiem.
Vai Komisija neuzskata, ka būtu lietderīgi izstrādāt saskaņotu stratēģiju un sīki pārdomātu rīcības plānu, kurā tiktu paredzēti konkrēti MVU atbalsta pasākumi un finanšu mehānismi, lai palīdzētu pārvarēt grūtības, kas rodas šajā nozarē?
Antonio Tajani
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Eiropas tūrisma nozare, tāpat kā daudzas citas ekonomikas nozares, sastopas ar aizvien pieaugošajām problēmām, ko rada globalizācija.
Šo problēmu Komisija jau ir uzsvērusi un pārrunājusi daudzreiz, jo īpaši paziņojumā "Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”. Turklāt pagājušā gada 30. jūnijā Komisija pieņēma īpašu paziņojumu par tūrismu, kurā tā saskaņā ar Lisabonas līgumu un jauno "Europe 2020” stratēģiju ierosināja konsolidētas politikas pamatnostādnes nolūkā stiprināt konkurenci šajā nozarē un panākt, lai Eiropas tūrisms būtu patiesi konkurētspējīga, mūsdienīga, ilgtspējīga un atbildīga nozare.
Tādas vides radīšana, kas veicinātu mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu attīstību tūrisma nozarē, ir šo konsolidēto pamatnoteikumu pamats. Lai sasniegtu šo mērķi, mēs ierosinājām trīs konkrētus pasākumus, kuru mērķis, pirmkārt, ir stimulēt konkurētspēju Eiropas tūrisma nozarē, otrkārt, veicināt ilgtspējīga, atbildīga un augsti kvalitatīva tūrisma attīstību un, treškārt, stiprināt Eiropas tēlu un profilu kā ilgtspējīgu un kvalitatīvu tūrisma galamērķu kopumu, un, protams, maksimāli palielināt ES finanšu politikas nostādņu un instrumentu potenciālu tūrisma attīstīšanai.
Veicinātajām iniciatīvām jānodrošina nozarei instrumenti, kas vajadzīgi, lai tā spētu pielāgoties problēmām, ar kurām sastopas tās tūrisma uzņēmumi, un strādāt, lai panāktu savas konkurētspējas ilgtspējīgu attīstību. Protams, tiks veikti īpaši pasākumi, lai veicinātu inovāciju tūrisma nozarē, stiprinātu tūrisma pakalpojumu kvalitāti un uzlabotu tūrismā nodarbināto darba ņēmēju profesionālās prasmes, jo mums nevajadzētu vairs uzskatīt, ka tūrismā darbojas tikai ģimenes uzņēmumi; mums jāapsver arī, kā mēs varam to modernizēt un padarīt konkurētspējīgāku.
Es minēšu dažu piemērus attiecībā uz mācībām un profesionālajām prasmēm: tiks atklāta "ICT un tūrisms” platforma, lai atvieglotu tūrisma nozares un tās uzņēmumu pielāgošanu notikumiem jaunajā informācijas tehnoloģijas tirgū un uzlabot to konkurētspēju. Visi šie priekšlikumi un idejas ir ietverti Komisijas paziņojumā, kuru Padome ir apstiprinājusi un kuru mēs apspriežam Parlamentā - referents ir klāt šajā zālē.
Nozares uzņēmumi tiks mudināti efektīvāk izmantot dažādas Savienības programmas, piemēram, Leonardo, Konkurences un inovācijas pamatprogrammu, Erasmus jaunajiem uzņēmējiem, Eiropas Sociālo fondu un citas programmas. Turklāt labvēlīgu vidi nozares uzņēmumiem mums palīdzēs radīt arī stratēģija, kas paredz dažādot tūrisma pakalpojumus un radīt virtuālu elektronisko Eiropas tūrisma novērošanas centu.
Pie tam man jānorāda, ka mazie un vidējie uzņēmumi var gūt labumu no dažādu līmeņu iniciatīvām, lai piekļūtu finansējumam. Es vēlos pieminēt JEREMIE, Komisijas, Eiropas Investīciju fonda un Eiropas Investīciju bankas kopīgo iniciatīvu, kuras mērķis ir uzlabot piekļuvi finansējumam mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo īpaši, nodrošinot riska kapitāla kanālus, aizdevumus, vērtspapīrus, mikroaizdevumus un citus atmaksājamā atbalsta veidus.
Visbeidzot es vēlos norādīt, ka mazos un vidējos uzņēmumus tūrisma nozarē pilnīgi aptver pasākumi, kas ierosināti saistībā ar Mazās uzņēmējdarbības aktu, kura nolūks ir veicināt uzņēmējdarbības vidi tieši šiem uzņēmumiem. Dažu nedēļu laikā Parlaments saņems atjauninātu tekstu.
Tādējādi Mazās uzņēmējdarbības akts kļūs arī par instrumentu mazo un vidējo uzņēmumu aizsardzībai, kam būs milzīgs potenciāls nozares izaugsmes veicināšanā, kas, es ceru, nākamgad pastiprināsies, jo es esmu pilnīgi pārliecināts, ka Līgumā noteiktā Eiropas politika var nodrošināt pievienoto vērtību tam lieliskajam darbam, kas jau notiek Eiropas reģionos un dalībvalstīs.
Tāpēc es jūtu, ka varu apgalvot godājamajam deputātam, kurš iesniedza šo jautājumu, ka Komisija un es esam apņēmušies nodrošināt, lai visi mazie un vidējie uzņēmumi šajā nozarē tiktu atbalstīti un saņemtu palīdzību savos centienos piekļūt ES instrumentiem, kas ir daļa no politiskās stratēģijas un kuru mērķis ir panākt, lai tūrisms kļūtu par vienu no galvenajām ekonomikas un rūpniecības politikas nozarēm.
Zigmantas Balčytis
(LT) Priekšsēdētāja kungs! Iespējams, mēs visi šeit klātesošie ceram, ka jūsu prognozes attiecībā uz tūrisma attīstību nākotnē patiešām piepildīsies un šī joma ne tikai tiks attīstīta, bet arī būs labvēlīga ieguldīšanai. Jūs jau zināt, ka līdz šim tūrisms Eiropas Savienībā joprojām ir nevienmērīgi attīstīts un tam ir gan objektīvi, gan subjektīvi iemesli. Man ir jautājums. Baltijas jūras stratēģija Baltijas reģiona pievilcīgums un pieejamība ir norādīta kā viens no galvenajiem mērķiem. Kas tieši ir sasniegts šajā teritorijā gada laikā?
Carlo Fidanza
(IT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Es vēlos pateikties Balčytis kungam par šo jautājumu, kas attiecas uz mūsu debates jautājumiem, par kuriem Parlamentam būs iespēja vēlreiz debatēt turpmākajos mēnešos, un Parlaments sagatavos ziņojumu, par ko es esmu atbildīgs!
Pirmkārt un galvenokārt, mums atzinīgi jānovērtē priekšsēdētāja vietnieka Tajani kunga atbalsts jaunajai Eiropas tūrisma politikai, kas noteikta Lisabonas līgumā, pagājušajā jūnijā pieņemot paziņojumu un pirms dažām nedēļām iepazīstinot mūs ar saistīto īstenošanas plānu. Šajos divos tiesību aktos galvenā uzmanība ir pievērsta tieši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un konkurencei šajā nozarē, īpaši attiecībā uz jautājumiem saistībā ar inovāciju un mācībām.
Attiecībā uz finansēšanu mums ir jārīkojas divos virzienos. Pirmkārt, mums ir jāpalielina informētība par fondiem, kas jau eksistē, un jānodrošina, lai tos vairāk izmantotu, un, otrkārt, Parlamentam jāsarīko spēcīga kampaņa ar nolūku - un es ar šo beigšu priekšsēdētāja kungs - iekļaut 2014.-2020. gada finanšu perspektīvā noteiktas budžeta pozīcijas saistībā ar tūrisma politiku.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Dažas valstis izmanto, piemēram, reģionālo Konkurences un inovācijas programmu un Darbības programmu, lai attīstītu tūrismu un Apvienotās Karalistes vai Grieķijas gadījumā Reģionālās attīstības darbības programmu. Es vēlos jautāt Jums, vai Jūs nedomājat izveidot Eiropas satvaru, lai palielinātu MVU dalību Eiropas fondos nolūkā attīstīt tūrismu.
Antonio Tajani
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es vēlos pateikties Balčytis kungam, jo viņš man ir radījis iespēju runāt par jautājumu, kas no visiem jautājumiem, par kuriem es Eiropas komisāra statusā esmu atbildīgs, man ir vistuvākais, un, tā kā es esmu Eiropas pirmais komisārs tūrisma jomā, es uzskatu, ka tūrisma politika kopā ar rūpniecības politiku ir prioritāra.
Tomēr, atbildot Jums konkrēti, jāsaka, ka, neskaitot politikas iniciatīvas, centrālais jautājums, ko es esmu centies īstenot, kopš kļuvu par komisāru, ir tas, ko savā runā minēja Fidanza kungs: tā kā ES nebija atbildīga par tūrisma politiku, līdz stājās spēkā Lisabonas līgums, pašreizējā finanšu perspektīvā nav iekļauti līdzekļi, kas vajadzīgi ES, lai veidotu spēcīgu tūrisma politiku.
Mums ir tādas interesantas programmas kā Calypso, kas Spānijā ir uzlabota, īstenojot, manuprāt, dažas ļoti pozitīvas reģionālās iniciatīvas. Tomēr, lai gan es skaidri saprotu viedokli, ko Fidanza kungs pauda ziņojumā, kas jāiesniedz Parlamentam, atbalsts būs, jo turpmākajās finanšu perspektīvās tiks palielināti tūrisma politikai atzīmētie līdzekļi. Tie var būt palielināti astotajā pamatprogrammā vai arī, ieviešot ad hoc budžeta pozīcijas. Tomēr ir svarīgi, ka Parlaments aktualizē šo problēmu, jo ir grūti sniegt konkrētas atbildes, ja nav ekonomikas instrumentu.
Tomēr tas nenozīmē, ka mēs nerīkojamies ļoti apņēmīgi. Jūs jau zināt, ka ir īstenotas neskaitāmas iniciatīvas, Beļģijas Prezidentūra organizēja lielu pasākumu Maltā un Ungārijas Prezidentūra jau ir paziņojusi, ka tā organizēs lielu notikumu, kas būs īpaši veltīts tūrismam - šis temats tika apspriests mūsu pirmajā sanāksmē, kas pirms dažām dienām notika Budapeštā.
Es priecājos, ka Balčytis kungs aktualizēja jautājumu par tūrismu Baltijas jūras reģionā - tūrisms nav jautājums, kas attiecas vienīgi uz Vidusjūras reģiona valstīm - Spāniju, Franciju, Itāliju, Grieķiju un Maltu. Tas ir ārkārtīgi svarīgs resurss visai Eiropas Savienībai, tostarp Centrālās un Austrumeiropas valstīm, kurām ir pašām savs redzējums un savs potenciāls, kas jāattīsta.
Runājot par Baltijas valstīm, es uzskatu, ka viena no problēmām - kas, starp citu, ir minēta pagājušā gada 30. jūnijā apstiprinātajā tekstā - ir attiecības ar jaunajām sociālajām šķirām, ar jauno vidusšķiru Krievijā. Daudzi miljoni Krievijas pilsoņu plāno nodoties tūrismam un tātad vēlas ceļot ārpus savas valsts.
Mums ir problēma saistībā ar vīzām. Manuprāt, tā pati problēma ir attiecas uz Ķīnu. Eiropas Komisija un tūrisma ministri ir apņēmušies censties atrisināt šo problēmu saistībā ar potenciālajiem ciemiņiem no Krievijas un Ķīnas. Mēs vēlamies paātrināt šo lietu un atvieglot viņu uzņemšanu mūsu valstīs. Turklāt Baltijas valstis, kas atrodas tuvāk Krievijai, var gūt potenciālos ekonomiskos labumus, ko dod arī jaunās vidusšķiras tūristu uzņemšana.
Mūsu darba pamatā ir tūrisma politikas veicināšana, un mani uzmundrina arī fakts, ka daudzi ministri no dažādām dalībvalstīm, tostarp no Apvienotās Karalistes - es pirms dažām nedēļām Londonā tikos ar Lielbritānijas tūrisma ministru - un Francijas, ir stingri apņēmušies atbalstīt ES tūrisma politiku.
Ir svarīgi identificēt vairākus vārtus, jo Eiropai jārada pievienotā vērtība. Es priecājos, ka komisārs Vassiliou ir centies šodien pieņemtajā dokumentā par sportu iekļaut arī punktu, kas nosaka, ka lielākie sporta notikumi, piemēram, gaidāmās Londonas Olimpiskās spēles, ir lieliska iespēja visai Eiropas Savienībai.
Īsumā sakot, mums ir jānodrošina, lai katra ES valsts varētu rīkoties kā vārti, pa kuriem tūristi var ienākt un apmeklēt šo valsti, bet pēc tam aizbraukt un apskatīt arī citas Eiropas valstis.
Šī ir papildu rīcība, ko Eiropas Komisijas varētu veikt, un, manuprāt, Parlamenta atbalsts ir būtiski svarīgs. Es vēlos pateikties jums jau iepriekš par jūsu turpmākajiem centieniem, tostarp par šīm debatēm par tūrisma politiku, un arī par visām debatēm saistībā ar gaidāmajiem budžeta pasākumiem.
Otrā daļa
Temats: Programmas un iniciatīvas augstākās izglītības modernizācijai
Dažās Eiropas Savienības dalībvalstīs ir veikti pētījumi ar mērķi noskaidrot, kā augstākās izglītības iestādes ir pielāgojušās jaunajām darba tirgus prasībām un kādas ir augstskolu absolventu izredzes pēc studiju pabeigšanas atrast darbu. Diemžēl pētījumu rezultāti liecina, ka daudzas universitātes sagatavo speciālistus jomās, kurās darba tirgus jau ir piepildīts. Augstskolu programmas ne vienmēr ir izstrādātas, ņemot vērā darba tirgus vajadzības, un šīs problēmas negatīvās sekas visvairāk izjūt jaunieši, kuri tikko beiguši studijas. Komisijas 2011. gada darba programmā ir minēta arī augstākās izglītības modernizācija, norādot, ka ir iespējams iesniegt priekšlikumus par augstākās izglītības iestāžu darbības novērtēšanas un pārredzamības nodrošināšanas sistēmām.
Tādēļ vēlos jautāt, kādas konkrētas programmas un iniciatīvas Komisija plāno pieņemt, lai Eiropā modernizētu augstāko izglītību? Vai Komisija ir iecerējusi izstrādāt īpašu stratēģiju augstākās izglītības modernizēšanai, lai nodrošinātu, ka jaunie augstskolu absolventi pēc studiju beigšanas iespējami ātri var atrast darbu? Cik daudz līdzekļu Komisija paredz nākotnē ieguldīt šādās jaunatnei paredzētās programmās un iniciatīvās?
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Izglītība ir viens no galvenajiem faktoriem, kas nosaka nodarbinātības iespējas. Bezdarba risks augstskolu beidzēju vidū ir par 40 % zemāks nekā to cilvēku vidū, kuriem ir tikai vidējā izglītība. Tomēr jauniešu vidū pašlaik ir nepieļaujami augsts bezdarbs un nepietiekama nodarbinātība. Pārāk daudzi augstskolu beidzēji cīnās, lai iekļūtu darba tirgū un dabūtu savai izglītībai atbilstošu, kvalitatīvu darbu.
Protams, centieni uzlabot nodarbinātības iespējas sākas krietni pirms augstākās izglītības iegūšanas. Komisija sadarbojas ar dalībvalstīm, lai identificētu prasmes vai galvenās kompetences jomas, kas jauniešiem jāapgūst skolā. Šodien jauniešiem ir vajadzīgas plašākas prasmes nekā agrāk, lai dzīvotu globalizētās ekonomikas apstākļos. Daudzi darīs darbus, kas vēl neeksistē. Daudziem būs vajadzīgas labas valodu, starpkultūru un uzņēmējdarbības prasmes. Tehnoloģija turpinās mainīt pasauli veidos, kādus mēs nevaram pat iedomāties, tāpēc spēja turpināt mācīties un inovācijas spēja kļūs par kritiski svarīgiem apstākļiem, no kuriem būs atkarīgas nodarbinātības iespējas.
Arī norādījumi ir kritiski svarīgi. Jauniešiem rodas aizvien vairāk izglītības iespēju. Viņiem ir jāspēj pieņemt apzināti lēmumi. Tam ir vajadzīga pilnīgāka informācija par izglītības un mācību veidiem, tostarp skaidrs priekšstats par darba iespējām. Mums ir jāattīsta kvalitatīvi karjeras veidošanas atbalsta pakalpojumi un profesionālā orientācija, lielā mērā iesaistot darba tirgus organizācijas.
Runājot par augstāko izglītību, jūs jau zināt, ka Komisija nesen sāka iniciatīvu "Jaunatne kustībā” - Eiropas 2020. gada pamatiniciatīvu -, kuras mērķis ir panākt, lai izglītība un mācības būtu atbilstošākas jauniešu vajadzībām. Tagad mēs sākam īstenot dažādas šīs stratēģijas daļas. Vēlāk šogad Komisija plāno iepazīstināt ar jaunu paziņojumu par augstākās izglītības mūsdienīgošanu. Mēs ņemsim vērā progresu augstākās izglītības piemērotības uzlabošanās zināšanu sabiedrības vajadzībām, tostarp nodarbinātības izredžu palielināšanā. Mēs identificēsim, kādas būs galvenās problēmas nākotnē, un izklāstīsim savus risinājumus.
Veicot savus pasākumus, Komisija stiprinās Eiropas platformu dialogam starp augstākajām mācību iestādēm un uzņēmumiem, lai palielinātu studentu nodarbinātības izredzes un attīstītu izglītības nozīmi zināšanu trijstūrī. Globālākā un mobilākā pasaulē augstākās izglītības iestāžu darbības rezultātu pārredzamība var stimulēt gan konkurenci, gan sadarbību, kā arī turpmākus uzlabojumus un mūsdienīgošanu. Tomēr esošie starptautiskie reitingi rada nepilnīgu priekšstatu par augstākās izglītības iestāžu darbības rezultātiem. Šogad Komisija iepazīstinās ar iespēju izpētes rezultātiem attiecībā uz tādas alternatīvas daudzdimensiju reitingu sistēmas izstrādi, kas atspoguļos augstākās izglītības iestāžu dažādību.
Eiropai ir labāk jāparedz, kādas prasmes būs vajadzīgas nākotnē. Šā iemesla dēļ Komisija ir sākusi Jaunu prasmju un darbavietu programmu, kas papildina iniciatīvu "Jaunatne kustībā”. Jaunu prasmju un darbavietu programma paredz izpētīt, kā jauniešiem palīdzēt uzlabot savas nodarbinātības izredzes. Pats svarīgākais, mums ir jānodrošina cilvēkiem pareizā prasmju kombinācija, lai viņi varētu pielāgoties mainīgajai sabiedrībai. Mūsu "ES prasmju panorāma”, kas stāsies spēkā 2012. gadā un palīdzēs prognozēt ne tikai, kādas prasmes ir nepieciešamas darba devējiem šodien, bet arī to, kādas prasmes viņiem būs vajadzīgas nākotnē.
Šā gada pavasarī Komisija plāno ierosināt jaunus Eiropas kritērijus mobilitātes apgūšanai un jaunajai izglītības nozīmei cilvēku sagatavošanā, lai tiem būtu nodarbinātības izredzes uz zināšanām pamatotā darba tirgū.
Visbeidzot ES programmas izglītības, mācību un jauniešu atbalstam, tostarp tādas mobilitātes programmas kā Erasmus, var palīdzēt jauniešiem uzlabot savas izredzes darba tirgū, nodrošinot iespēju gūt vērtīgu pieredzi un attīstīt savu intelektuālo izpratni.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Paldies Jums par tik izsmeļošu atbildi. Tomēr es vēlos uzdot vēl vienu jautājumu. Eiropas Savienībai ir jāgarantē visiem pilsoņiem tiesības uz kvalitatīvu augstāko izglītību. Tomēr dalībvalstīs ļoti atšķiras augstākās izglītības sistēmas, augstākās izglītības izmaksas un studiju kreditēšana. Aizdevumi ar augstām procentu likmēm, kas paņemti, lai apmaksātu studijas, un neizdevīgi aizdevumu atmaksas nosacījumi bieži vien ir traucē jauniešiem turpināt izglītoties savā valstī, un viņi ir spiesti doties uz citām valstīm. Vai Eiropas Komisija plāno publicēt kādus norādījumus attiecībā uz vēlamajiem nosacījumiem studiju kreditēšanā?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos uzdot tikai vienu jautājumu, lai gan mēs šajā saistībā varam apspriest daudzas lietas. Es vēlos Jums jautāt, komisāra kungs, vai ir kas darīts, lai palielinātu līdzekļus studiju apmaiņas programmām Eiropā. Man ir radies iespaids, ka Erasmus un citu programmu budžets jau vairākus gadus ir nemainīgs. Pašlaik šo stipendiju noteikti ir ļoti maz.
Georgios Papanikolaou
(EL) Komisāra kungs! Patiešām šis konkrētais jautājums attiecas uz subsidiaritāti. Tomēr dalībvalstīm Eiropas Savienība piešķir līdzekļus mācību programmu mūsdienīgošanai. Piemēram, iepriekšējā, trešajā, Kopienas satvarā daudzas dalībvalstis izmantoja Kopienas līdzekļus šim nolūkam. Man ir ļoti konkrēts jautājums: vai Komisijai ir dati par piešķirto un piešķiramo līdzekļu izlietošanas efektivitāti?
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Vispirms, atbildot uz jautājumu par atšķirībām starp augstākās izglītības iestādēm: Tieši tā! Tieši tāpēc mēs vēlamies, lai augstākās izglītības iestāžu dokumenti būtu pārredzami. Tieši tāpēc mēs tagad veicam iespēju izpēti, uz kuras pamata mēs uzdrošināmies pārskatīt augstākās izglītības iestāžu reitingus, programmas un standartus, lai nodrošinātu studentiem pieņemt informētākus lēmumus. Mērķis ir panākt, lai viņi zinātu tieši, kur mācīties, ko mācīties un kādas ir iespējas viņu izraudzītajai skolai.
Neatkarīgi no maksas es piekrītu jums, ka, ja ir augsta mācību maksa, ir jābūt taisnīgākiem kreditēšanas nosacījumiem, bet es esmu pārliecināta, ka jūs zināt - par to ir atbildīgas dalībvalstis. Mēs zinām, ka ekonomisti ir vienisprātis, ka ieguldījumam izglītībā būs ilgtermiņa rezultāti, tas radīs izaugsmi un darbavietas, tāpēc es vienmēr mudinu valdības nenogriezt finansējumu augstākajām mācību iestādēm un izglītībai kopumā.
Turklāt es piekrītu godājamajam deputātam, kurš uzdeva jautājumu par tādu mobilitātes programmu kā, piemēram, Erasmus, stipendiju nepietiekamību. Arī šā iemesla dēļ man atkal jāsaka, ka mēs veicam iespēju izpēti - London School of Economics izpēti, kas, cerams, tiks pabeigta pēc pāris mēnešiem -, uz kuras pamata mēs kopā ar Eiropas Investīciju banku izpētīsim iespēju izveidot Eiropas studentu mobilitātes aizdevumu. Es esmu pārliecināts, ka tas visiem studentiem, gan bagātajiem, gan trūcīgajiem, sniegs iespēju izmantot šīs lieliskās mobilitātes stipendijas.
Attiecībā uz Papanikolaou kunga jautājumu jāsaka, ka viņš runā par strukturāliem attīstības fondiem, uz kuru pamata valdības var veidot savas izglītības infrastruktūras. Diemžēl struktūrfondi neietilpst manā atbildības jomā, bet es pajautāšu komisāram Hahn, vai dalībvalstis ir ziņojušas par šo piešķirto līdzekļu rezultātiem, un, ja būs, es jūs noteikti par to informēšu.
Temats: ES dalībvalstu skolēnu sekmes
ESAO nesen publicēja starptautiskā skolēnu zināšanu novērtēšanas pētījuma (PISA 2009 pētījums) rezultātus par piecpadsmitgadīgu skolēnu sekmēm, un tas kopumā parāda, ka ES konkurētspēja ir nopietni apdraudēta, jo lasītprasmes ziņā (5.-6. līmenis) tikai divas ES valstis ir starp desmit labākajām. Matemātikā starp desmit labākajām ir tikai trīs ES valstis, taču neviena no tām nav starp piecām labākajām. Ņemot vērā to, ka 2020. gadā šie skolēni un viņu jaunākie skolasbiedri aktīvi iesaistīties darba tirgū vai arī centīsies tajā iesaistīties, vispārējās izglītības kvalitātes ievērojamai uzlabošanai dalībvalstīs būtu nekavējoties jāveic iedarbīgi pasākumi.
Vai Komisija plāno veikt padziļinātu minētā pētījuma rezultātu izvērtējumu un sniegt dalībvalstīm konkrētus paraugprakses ieteikumus? Vai ir plānota programma šādas paraugprakses izplatīšanai vai arī tāda foruma izveide, kurā varētu apspriesties par gaidāmajiem uzdevumiem? Vai būtu jārunā ar dalībvalstīm par to, kādus pasākumus vajadzētu veikt, lai uzlabotu šos rezultātus?
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Jūs jau zināt, ka katra dalībvalsts pati lemj, kā organizēs savu izglītības sistēmu. To nosaka 165. pants Līgumā par Eiropas Savienības darbību. Tomēr Komisija sadarbojas ar dalībvalstīm, lai veicinātu savstarpēju mācīšanos un labas prakses apmaiņu.
"Eiropa 2020. gadā” stratēģijā mēs norādījām, ka, lai Eiropas nākotnē varētu attīstīties kā zināšanu un iekļaujoša sabiedrība, ir svarīgi reformēt un mūsdienīgot izglītības sistēmas, lai tās atbilstu pasaules labākajai praksei. ESAO PISA aptauja ir svarīgs resurss šādai pieredzes apmaiņai. Jaunākā PISA aptauja, kas publicēta 2010. gada decembrī, atklāj ļoti dažādu ainu par ES dalībvalstīm. Ir zīmes, kas liecina par ievērojamiem uzlabojumiem dažās sistēmās, bet kopumā vēl ir daudz jādara. Šie rezultāti būs svarīgi turpmākai informācijas apmaiņai starp Komisiju un dalībvalstīm.
2009. gada maijā Padomē pieņemtā Eiropas kritērija mērķis ir panākt atbilstošu prasmju līmeni literatūrā, matemātikā un tehniskajās zinātnēs, pieprasot līdz 2010. gadam par 15 % samazināt nesekmīgo skaitu 15-gadīgo pusaudžu vidū.
Tagad es vēlos nolasīt fragmentu no PISA ziņojuma, kas ļoti attiecas uz šo tēmu. Literatūrā nesekmīgo skolēnu skaits, kas bija palielinājies no 21 % 2000. gadā līdz 24 % 2006. gadā. 2009. gadā samazinājās līdz 20 %. Tomēr netika izpildīts ESAO 2010. gada kritērijs samazināt šo daļu par 20 %, lai sasniegtu 17 %.
Nesekmīgo skolēnu skaits matemātikā un tehniskajās zinātnēs kopš 2006. gada ir samazinājies. Tehniskajās zinātnēs progress bija lielāks nekā matemātikā, un pašlaik nesekmīgo skolēnu daļa tehniskajās zinātnēs ir mazāka nekā matemātikā.
Ja 2006. gads ir uzskatāms par stabilu sākumpunktu, ES ir uz pareizā ceļa, lai līdz 2020. gadam panāktu atbilstību kritērijam nesekmīgo skaita ziņā. Vidēji šajās trīs disciplīnās 25 ES valstīs, par kurām ir pieejami dati, 2006. gadā bija 22,5 % nesekmīgo, bet līdz 2009. gadam viņu skaits bija samazinājies līdz 19,6 %. Tātad mēs redzam, ka kopumā Eiropas Savienība ir guvusi panākumus.
Protams, Komisija PISA rezultātus izanalizēs un rezultātus publicēs savā nākamajā ikgadējā progresa ziņojumā par atbilstību 2011. gada kritērijiem. 2010. gada novembrī Padome aicināja Komisiju un dalībvalstis koncentrēt uzmanību uz kopīgo darbu šādās jomās: mācību programmu izstrāde, motivēšana apgūt literatūru, matemātiku, tehniskās zinātnes un tehnoloģijas, jauno tehnoloģiju iespaida uz pamatprasmēm un to izmantošanu, lai palīdzētu skolēniem iegūt autonomiju un saglabāt motivāciju, rezultātu un attieksmes atšķirības atkarībā no dzimuma, saistība starp skolēnu izcelsmi un viņu sekmēm pamatprasmju apguvē un visbeidzot jautājumi saistībā ar skolotājiem un skolotāju sagatavošanu, kā arī skolas garu un īpašībām.
Nobeigumā Padome arī aicināja Komisiju izveidot augsta līmeņa darba grupu rakstpratības jomā un tematisko darba grupu matemātikā, tehniskajās zinātnēs un tehnoloģijā.
Es plānoju atklāt rakstpratības augsta līmeņa darba grupas darbu 1. februārī. Šī grupa ieteiks politikas pasākumus, kuru pamatā ir vislabākā prakse un izpēte un kuri palīdzēs dalībvalstīm uzlabot pamatprasmju mācību sistemātiskumu un efektivitāti saskaņā ar savām mūžizglītības stratēģijām, un šī grupa beigs savu darbu un publicēs ziņojumu 2012. gada vidū.
Turklāt jau ir izveidota tematiskā darba grupa matemātikā, tehniskajās zinātnēs un tehnoloģijā. Tajā piedalās starptautiski politikas veidotāji un eksperti, un tās darba pamatā ir savstarpēja mācīšanās un labas prakses apmaiņa. Tematiskā darba grupa identificēs un darīs zināmus politikas pasākumus, lai valsts līmenī uzlabotu situāciju nesekmīgo skaita ziņā pamatprasmēs.
Es vēlos arī norādīt, ka viena no mūžizglītības programmas Comenius pasākumu prioritātēm ir motivācijas vairošana mācīties tehniskās zinātnes un matemātiku un uzlabot rakstpratības prasmes.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos jautāt, vai varbūt kādās valstīs ir veikta izpēte, kas varētu izskaidrot skolēnu zemos sasniegumus. Vai tās ir finansiālas problēmas vai strukturālas problēmas? Ko jūs domājat par pamatizglītību? Izpēte ir veikta vecāko klašu skolēnu vidū, bet kāda situācija ir ar jaunākiem skolēniem, kuri domā turpināt mācības?
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Es varu jums sniegt visu datus, kas mums ir par dažādām dalībvalstīm. Mēs tos neesam izanalizējuši, tas nav mūsu pienākums pētīt, kāpēc dažām dalībvalstīm ir sliktāki rezultāti nekā citām, bet savā darbā mēs apmainījāmies ar labu praksi. Es ar lielu prieku varu teikt, ka dažas valstis, kas ir ievērojušas labu praksi, 2006. gadā ir guvušas ļoti uzlabojušas lielāko daļu savu rādītāju.
Diemžēl par pamatskolām mums nav pētījumu, kas būtu līdzīgi PISA. Šādi pētījumi neeksistē.
Temats: Digitālo tirgu sadrumstalotība un tās ietekme uz izglītības sistēmu, kā arī ieguldījumiem savrupos reģionos
Spriežot pēc Komisijas paziņojuma "Digitālā programma Eiropai”, ar šo programmu ir iecerēts vienkārši apvienot dalībvalstu tiešsaistes tirgus un Eiropas iedzīvotājiem nebūs pieejamas priekšrocības, ko nodrošinātu vienots digitālais tirgus, jo pastāv problēmas, kuras tomēr varētu atrisināt, piemēram, nepietiekami ieguldījumi tīklu izveidē. Tas ietekmē izglītības sistēmu vairākos savrupos reģionos (kalnu un salu reģionos), kuriem aktuāla tehnoloģiskā atpalicība, ietekmējot arī ieguldījumus attiecīgajās ģeogrāfiskajās teritorijās. Komisiju aicina atbildēt uz šādiem jautājumiem.
Ņemot vērā, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nozare vien nodrošina 5 % no ES iekšzemes kopprodukta (IKP) un šīs nozares ikgadējā tirgus vērtība ir EUR 660 miljardi, tomēr tai ir iespējas vēl vairāk veicināt vispārēju ražīguma pieaugumu (20 % nodrošina IKT nozare un 30 % - ieguldījumi IKT), kā Komisija plāno cīnīties pret digitālo tirgu sadrumstalotību?
Vai tiek veikti Kopienas mēroga pasākumi, lai atrisinātu problēmu, kas saistīta ar valstu nepietiekamu ieguldījumu tīklu izveidē, sevišķi attiecībā uz savrupiem reģioniem?
Neelie Kroes
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Komisija savā paziņojumā par "Europe 2020” un paziņojumā par Eiropas digitālo programmu noteica mērķi līdz 2013. gadam visiem eiropiešiem nodrošināt platjoslas pamatplūsmu un censties nodrošināt, lai līdz 2020. gadam visiem eiropiešiem būtu pieeja daudz ātrākam internetam - virs 30 megabaitiem sekundē, kā arī to, lai vismaz 50 % Eiropas mājsaimniecību abonētu Interneta pakalpojumus, kuru ātrums būtu virs 100 megabaitiem sekundē.
Priekšsēdētāja kungs! Komisāra kungs apzinās, ka bez spēcīgas valsts intervences pastāv risks, ka varētu izveidoties situācija, kurā ātri un stabili tīkli būtu koncentrēti blīvi apdzīvotās teritorijās un attālas un lauku teritorijas šajā jomā būtu atpalikušas. Tas negatīvi iespaidotu arī izglītības sistēmas un informācijas un komunikācijas tehnoloģijas iekļaušanu izglītībā. Jaunākie ES mēroga dati liecina, ka tikai 67 % skolu ir platjoslas piekļuve Internetam un ka pastāv lielas atšķirības gan starp dažādām dalībvalstīm, gan starp blīvi apdzīvotām teritorijām un reti apdzīvotām teritorijām, kurš šis rādītājs ir attiecīgi 73,7 % un 60,6 %.
Lai novērstu šādas nepietiekami optimālas situācijas attīstības risku, Komisija ir pieņēmusi tiesību aktu paketi platjoslas jomā, izklāstot kopīgas pamatnostādnes gan valsts, gan reģionālajai politikai, kas mums jāizstrādā, lai sasniegtu šos mērķus. Ar šo politiku palīdzību ir jāpanāk platjoslas ieviešanas izmaksu samazinājums visā ES teritorijā, nodrošinot pienācīgu plānošanu un koordinēšanu, lai samazinātu administratīvo slogu.
Komisija jau ir veikusi darbības saskaņā ar ES kohēzijas politiku, lai palielinātu ieguldījumus attālajās teritorijās un reģionos, 2007.-2013. gadam paredzot aptuveni EUR 2,3 miljardus. Arī Komisijas paziņojums par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu paredzēja EUR 360 miljonus pasākumiem saistībā ar platjoslas ierīkošanu lauku teritorijās ar Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai starpniecību. Savā plānošanas paketē Komisija paziņoja, ka tā līdz 2014. gadam pastiprinās un racionalizēs ātrdarbīga platjoslas Interneta finansēšanu, izmantojot ES instrumentus, un izpētīs, kā piesaistīt kapitālu ieguldījumiem platjoslas interneta nodrošināšanā, veicinot kreditēšanu, ko nodrošinās ar Eiropas Investīciju bankas un ES fondu līdzekļiem. Ir gaidāms, ka EK un EIB izstrādās priekšlikumu šajā jautājumā 2011. gadā.
Vēl viens digitālās programmas pīlārs ir saistīts ar digitālajām prasmēm. Piemēram, šajā jomā mēs ierosinām apsvērt datorprasmes un iemaņu noteikšanu nākamajā plānošanas periodā kā Eiropas Sociālā fonda prioritāti un Europass papildinājumā identificēt iemaņas darbā ar datoru, lai nodrošinātu to pārredzamību. Jūs jau zināt, ka izglītība ir būtiska, lai mēs savā sabiedrībā attīstītu iemaņas darbā ar datoru, un mēs piekrītam, ka bez atbilstošiem ieguldījumiem daži reģioni var atpalikt šajā jomā.
Saskaņā ar jaunākajiem ES mēroga datiem - es runāju par 2006. gadu - tikai 67 % skolu ir platjoslas piekļuve Internetam un pastāv lielas atšķirības gan starp dažādām dalībvalstīm, gan starp blīvi apdzīvotām teritorijām un reti apdzīvotām teritorijām. Mēs gatavojamies sākt jaunu aptauju skolās, un rezultāti būs pieejami šā gada beigās.
Georgios Papanikolaou
(EL) Paldies, komisāra kungs, par Jūsu izsmeļošo atbildi! Es vēlos uzdod vienu papildu jautājumu: ES 2020. gada stratēģijā ir noteikts, ka mūsu mērķis ir vienots digitālais tirgus gan mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem, kas nozīmē ne tikai vienlīdzīgas iespējas piekļūt šim tirgum, bet arī vienādas iespējas attīstīties.
Jūs reiz, kompetento komiteju, piemēram, Kultūras un izglītības komitejas, sēdē teicāt, ka šajās nozarēs turpmāko piecu gadu laikā būs vajadzīgas aptuveni 500 000 jaunas darbavietas. Man ir ļoti konkrēts jautājums: vai mēs darām visu, kas vajadzīgs, lai šīs jaunās darbavietas būtu taisnīgi sadalītas, neizslēdzot ģeogrāfiski tālos reģionus?
Neelie Kroes
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētāja kungs! Mana atbilde ir "jā”!
Priekšsēdētājs
Ļoti labi. Patiešām pateicos jums.

Temats: Tālruņa numurs 116 000 ziņošanai par pazudušiem bērniem
Komisija nesen pēdējo reizi atgādināja dalībvalstīm, ka tām pēc iespējas ātrāk jāizveido visā Eiropā vienots tālruņa numurs (116 000) ziņošanai par pazudušiem bērniem. Šis tālruņa numurs sniegtu nepieciešamo palīdzību un atbalstu grūtībās nonākušiem bērniem.
Šobrīd tālruņa numurs 116 000 darbojas tikai 12 dalībvalstīs. Vai Komisija uzskata, ka bērni varētu būt apdraudēti tādēļ, ka šis pakalpojums nav pilnīgi un pienācīgi pieejams visā ES? Vai cilvēki tiks informēti par to, ka šis pakalpojums nav pieejams valstī, kurā viņi dzīvo vai kuru apmeklē? Vai katrai dalībvalstij ir pienākums pareizi un pilnīgi nodrošināt šo pakalpojumu? Vai tiesa, ka tad, ja šis pakalpojums netiks pienācīgi nodrošināts visās dalībvalstīs, bērni varētu tikt pakļauti riskam?
Neelie Kroes
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētāja kungs! Komisija piekrīt godājamā deputāta viedoklim, ka vienotā tālruņa numura (116 000) ieviešanai ziņošanai par pazudušiem bērniem daudzās dalībvalstīs ir neciešams papildu darbs. Šajā ziņā pārskatītie telekomunikāciju noteikumi un konkrētāk Universālo pakalpojumu direktīvas 27.a pants nosaka, ka dalībvalstīm ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu saviem pilsoņiem piekļuvi vienotam tālruņa numuram ziņošanai par pazudušiem bērniem. Šajā ziņā Komisija rūpīgi uzrauga dalībvalstu darbu un palīdz tām transponēt jaunos noteikumus valsts tiesību aktos, kas jāpabeidz līdz 2011. gada 25. maijam.
Pagājušā gada 17. novembrī Komisija pieņēma paziņojumu, kura nosaukums bija "Zvani uz 116 000 - Eiropas palīdzības dienests pazudušu bērnu meklēšanai”. Šā paziņojuma mērķis ir Komisijas atkārtots aicinājums dalībvalstīm ieviest palīdzības dienestu pazudušu bērnu meklēšanai, uzskatot to par prioritāti, un nodrošināt, ka piedāvātais pakalpojums ir vienādi augsti kvalitatīvs visā Savienībā, lai būtu praktisks atbalsts dalībvalstīm.
Paziņojumā ir norādīta esošā dalībvalstu labā prakse tādu problēmu risināšanā, kas ir saistītas ar tālruņa 116 000 darbības un telekomunikāciju izmaksām. Komisija ierosina izmantot labo praksi, kas izklāstīta kā kopīgu obligāto standartu kopa, kura garantētu vienādi augstas kvalitātes pakalpojumu visā ES, lai vecāki un bērni varētu paļauties uz vienādu palīdzību neatkarīgi no tā, kur viņi atrodas. Šis lielais darbs iziet ārpus elektronisko sakaru jomas, par kuru es esmu atbildīga, un tiek koordinēts ar manu kolēģi Reding kundzi.
Liam Aylward
Komisāres kundze! Agrāk jūs norādījāt, ka dažās dalībvalstīs šīs tālruņa līnijas ieviešanu kavē izmaksas un informācijas trūkums. Kādus pasākumus jūs plānojat veikt, lai novērstu šos šķēršļus, un vai jūs prognozējat, ka turpmāk šis pakalpojums tiks pilnīgi ieviests visās dalībvalstīs? Visbeidzot kādas iespējas ir dalībvalstīm, kurām radušās problēmas finansēt šo tālruņa līniju, lai nodrošinātu, ka tā darbosies visā Eiropas Savienībā?
Neelie Kroes
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Protams, mēs cenšamies darīt, ko varam. Godājamā deputāta viedoklis ir pamatots. Arī es agrāk uzskatīju, ka izmaksas ir viena no problēmām. Pati tālruņa līnijas ieviešana būtu mazākā šīs problēmas daļa. Grūtības rada turpmākais darbs. Mums jākoncentrē sava uzmanība ne tikai uz pašu tālruņa līniju, bet arī uz turpmāko darbu.
Mēs uzmanīgi uzraugām, kā dalībvalstis īsteno šo pakalpojumu, un palīdzam šajā procesā, un mēs apzināmies, ka iniciatīvas ierosināšana valsts tiesību aktos ir dalībvalstu pienākums. Mēs apzināmies arī, ka pašreizējās finanšu krīzes apstākļos dalībvalstīm ir vēl grūtāk rast iespēju finansēt turpmāko darbu.
Dažas no organizācijām ir labuma guvēji noteiktos ES finansētos projektos. Pieejamā ES finansējuma nolūks nav segt ar pakalpojuma sniegšanu saistītās darbības izmaksas, bet gan rikai palīdzēt izstrādāt 116 000 pakalpojumus, īstenojot konkrētus projektus.
Protams, mums ir jābūt radošiem! Arī šo projektu izstrādē iesaistītajām personām un valstu valdībām ir jābūt radošām, piesaistot budžeta līdzekļus, paredzot uzņēmuma sociālo atbildību un piesaistot privātus ziedojumus, lai galu galā rastu veidus paveikt to, ko mēs visi vēlamies.

Temats: Dzelzceļa maģistrāles Alpos
Kā Komisija vērtē pašreizējo situāciju attiecībā uz Brenneres pamattuneļa un tam nepieciešamo sākumposma līniju būvniecību abās pusēs, kā arī maršruta Minhene-Mīldorfa-Freilasinga-Zalcburga paplašināšanu?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētāja kungs! Jautājums par satiksmi pāri Alpiem ir ārkārtīgi nopietns, bet šajā posmā situācija nešķiet nemaz tik slikta. Par spīti finansiālām grūtībām ir panākts progress Brenneres pamattuneļa un tā ziemeļu un dienvidu pievadceļu būvniecībā. Šim projektam ir augsta prioritāte, un Komisija nolēma tam piešķirt no budžeta aptuveni EUR 1 miljardu.
Pirmkārt, runājot par pašu Brenneres pamattuneli, Austrijas un Itālijas starpvaldību komisijas sanāksmē 2010. gada 19. novembrī, kurā bija klāt arī ES koordinators Pat Cox kungs, tika panākts izšķirošs progress. Austrija un Itālija apstiprināja vienošanos par kopējām Brenneres pamattuneļa izmaksām EUR 8 miljardu apmērā. Austrija apstiprināja optimizētu darba plānu, kas atļaus visus sagatavošanās darbus galvenā tuneļa būvniecībai sākt līdz 2011. gada beigām. Itālijas valdība atļāva sākt darbus, ar nosacījumu, ka tiks segtas izmaksas visā būvniecības periodā.
Otrkārt, var ziņot par progresu pievadceļu būvniecībā abos tuneļa galos. Itālija ir atļāvusi sākt darbus pie dienvidu pievedceļiem, sākot ar pirmo sekciju no Fortezza uz Ponte Gardena. Arī Austrija ir panākusi ievērojamu progresu ziemeļu pievedceļu būvniecībā. Austrijā sekcija Lower Inn ielejā būs pabeigta līdz 2013. gadam vai pat ātrāk.
Visbeidzot, runājot par pārrobežu savienojumiem starp Austriju un Vāciju, neizdosies sasniegt sākotnējo mērķi pabeigt darbus vēlākais līdz 2012. gadam. Vācijas pusē darbi nesāksies līdz 2012. gadam, un tiem būs vajadzīgi plānotie 3 gadi. Tomēr 2010. gada novembrī Vācija publicēja valsts ieguldījumu novērtējumu, kurā pozitīvi novērtēja notikumu gaitu saistībā ar ziemeļu pievadceļu starp Minheni un Austrijas robežu. Vienas joslas posms tiks uzlabots, un viss šis posms būs apgaismots. Nākamais solis būs saprašanās memorands starp Vāciju un Austriju par šo posmu, un varēs sākties infrastruktūras pārvaldības plānošanas process.
Bernd Posselt
(DE) Paldies, komisāra kungs, par laipno atbildi! Tomēr jūs vēl neatbildējāt uz mana jautājuma otro daļu, kurā es minēju maršrutu Minhene-Mīldorfa-Freilasinga-Zalcburga, kas ir daļa no galvenās maģistrāles, kura nāk no Parīzes uz Budapeštu un kura ir īpaši svarīga, paturot prātā Bavārijas ķīmiskās rūpniecības trijstūri un arī piekļuves atvieglošanu Brenneres pievadceļam.
Ja Brenneres pamattunelis tiks pabeigts, tad Rozenheimas daļa būs pārslogota un izrādīsies, ka ir svarīgi izstrādāt maršrutu maršruta Minhene-Mīldorfa-Freilasinga-Zalcburga, kas Komisijai arī ir augstākās prioritātes projekts. Man jums jājautā, vai, jūsuprāt, ir iespējams tam piešķirt papildu finansējumu nākamajā finanšu perspektīvā, jo, galu galā, šis ir pārrobežu jautājums.
Nikolaos Chountis
(EL) Komisāra kungs! Tas, kas notiek Alpos, ir ļoti labi, bet Grieķijā memoranda dēļ Grieķijas valdība samazina izmaksas un samazina pakalpojumus, tādējādi izolējot Grieķiju no Eiropas un Balkānu dzelzceļa tīkla, (citēju) kopā ar Komisiju radot lielus parādus Grieķijas Dzelzceļam.
Tāpēc mans jautājums ir šāds: kāds ir jūsu viedoklis par šiem notikumiem, proti, par dzelzceļa pakalpojumu sašaurināšanu? Otrkārt, vai Grieķijas Dzelzceļa parādā ir iekļauta nauda par infrastruktūras darbu līdzfinansēšanu kopā ar Eiropas Savienību?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Es nevaru atbildēt par Grieķiju, jo man nav sīkākas informācijas. Es vēl neesmu saņēmis nekādu informāciju par šiem satraucošajiem notikumiem.
Runājot par Minhenes-Mīldorfas-Freilasingas-Zalcburgas prioritāro projektu Nr. 17, tas turpinās. Sagatavošanas darbi sākās 2007. gadā. Daži darbi ir pabeigti. 2010. gada 19. aprīlī sāksies darbs pie jaunā divu joslu tilta būvniecības pāri upei Mīldorfā, kas arī tiks pabeigti. Tos pilnīgi finansē no Vācijas ekonomikas atveseļošanas plānam paredzētajiem līdzekļiem. Tā izmaksas ir EUR 11,7 miljoni, un tātad tas ir izstrādes procesā, un mēs neuzskatām, ka ar to pašlaik ir saistītas lielas problēmas.
Temats: Teksta īsziņu rakstīšana automobiļa vadīšanas laikā un satiksmes drošība
Vadot automobili un vienlaikus rakstot teksta īsziņu, nelaimes gadījuma risks ir 23 reizes lielāks. Uzskata, ka īsziņu rakstīšana pie automobiļa stūres ik gadu izraisa tūkstošiem nāves gadījumu uz ceļiem un ar katru gadu satraucošā tempā pieaug ar to saistīto miesas bojājumu skaits.
Lai gan Komisija atzīst nepieciešamību uzlabot ceļu satiksmes drošību un nodrošināt ceļu satiksmes noteikumu pienācīgu ievērošanu, joprojām nav ES tiesību akta, kurā būtu paredzēts, ka transportlīdzekļa vadītājs, pārsniedzot iepriekš noteiktu ātrumu, nedrīkst rakstīt īsziņas un elektroniskās vēstules vai veikt tīmekļa pārlūkošanu.
Ņemot vērā, ka tehnoloģija, kas neļauj rakstīt īsziņas, elektroniskās vēstules vai veikt tīmekļa pārlūkošanu automobiļa vadīšanas laikā, jau ir pieejama, vai Komisija ir paredzējusi ES mēroga tiesību aktu, lai novērstu teksta īsziņu un elektronisko vēstuļu rakstīšanu un tīmekļa pārlūkošanu automobiļa vadīšanas laikā, kas ir ārkārtīgi bīstama?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Komisija piekrīt godājamā deputāta viedoklim, ka teksta īsziņu rakstīšana automobiļa vadīšanas laikā, tāpat kā visas pārējās papildu darbības, ir ārkārtīgi bīstama. 2009. gadā Komisija izdeva ziņojumu par mobilo tālruņu lietošanu automobiļa vadīšanas laikā. Šis ziņojums ir publicēts Eiropas autoceļu drošības tīmekļa vietnē. Tomēr mums nav statistikas par šīs prakses izraisītajiem ceļu satiksmes negadījumiem.
Visas dalībvalstis ir pieņēmušas tiesību aktus, kas vismaz netieši aizliedz teksta īsziņu rakstīšanu, elektronisko vēstuļu rakstīšanu un tīmekļa pārlūkošanu automobiļa vadīšanas laikā. Lai gan nav tieši norādīta mobilā tālruņa izmantošana, valstu tiesību aktu normas nosaka, ka autovadītājiem ir pilnīgi jākoncentrējas un automobiļa vadīšanu. Ņemot to vērā, Komisija neplāno ieviest papildu ES mēroga tiesību aktu slāni, lai aizliegtu teksta īsziņu un elektronisko vēstuļu rakstīšanu un tīmekļa pārlūkošanu motorizēta transportlīdzekļa vadīšanas laikā. Mēs ceram, ka dalībvalstis atbilstoši risinās šo jautājumu.
Jim Higgins
(GA) Priekšsēdētāja kungs! Es esmu vīlies par atbildi, ko dzirdēju no komisāra Kallas. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai dalībvalstis savā starpā sadarbotos. Mums jādara viss iespējamais, lai samazinātu nāves gadījumu un nopietnu miesas bojājumu skaitu uz autoceļiem. Viena no jaunajām parādībām uz Eiropas autoceļiem ir tas, ka cilvēki automobiļa vadīšanas laikā raksta teksta īsziņas. Visām dalībvalstīm ir dažādi noteikumi. Mums ir vairāk jāsadarbojas. Es esmu vīlies, ka komisāra kungs mums nevar apsolīt vairāk šajā saistībā.
Seán Kelly
Es vēlos izteikt komplimentu savam kolēģim Higgins kungam par šā ļoti svarīgā jautājuma aktualizēšanu. Arī es raizējos par entuziasma trūkumu no komisāra puses, lai nodrošinātu vislabākās prakses ievērošanu Eiropas Savienībā. Es vēlos jautāt viņam, kāpēc Komisija vismaz nevēlas pamēģināt mudināt dalībvalstis pieņemt visā Eiropas Savienībā vienādas normas un noteikumus un nodrošināt šo noteikumu pastiprināšanu drošības un dzīvību saglabāšanas interesēs.
Inés Ayala Sender
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos tikai informēt jūs, dāmas un kungi, ka es esmu referente jautājumā par starptautiskiem sodiem, saistībā ar kuru Padomei ir dota iespēja pārskatīt pārkāpumu sarakstu - kas patiesībā bija minēts Komisijas sākotnējā priekšlikumā - un kurā parādījās problēma, ko rada mobilo tālruņu izmantošana. Diemžēl ne Apvienotā Karaliste, ne Īrija nepiedalās tiesību aktu grozīšanā, ko paredzēja Padomes vienošanās. Šī ir viena no problēmām, kas mums jārisina un ko mēs, Parlamentā, iespējams, varam novērst. Es ceru, ka debatēs ar Padomi šīs valstis izskaidros savas intereses, lai gan mēs par tām neko nezinām. Šķiet, ka Apvienotā Karaliste ir nodomājusi nepiedalīties.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Vispārīgam drošības rīcības plānam un šā plāna īstenošanai Komisija piešķir ļoti augstu prioritāti, un patiešām ir panākts milzīgs progress: mēs esam būtiski samazinājuši ceļi satiksmes negadījumu skaitu Eiropā. Es jums varu pastāstīt, ka manā valstī nāves gadījumu skaits gadā 20. gs. 90. gadu sākumā bija 400, turpretī pagājušajā gadā tas bija tikai 78, un, protams, ir jāņem vērā, ka transportlīdzekļu skaits uz ceļiem šajā pašā laikā ir desmitkāršojies. Tās ir būtiskas izmaiņas.
Tas ir svarīgi, un es jums pateicos, Ayala Sender kundze, ka atgādinājāt mums par satiksmes pārkāpumu novēršanu starptautiskā mērogā, kas ir ārkārtīgi svarīgs solis ceļā uz autoceļu drošības uzlabošanu. Šo lēmumu Padome pieņēma decembrī, un tagad mēs to īstenosim.
Es neuzskatu, ka pieaugošais Eiropas līmeņa tiesību aktu skaits ir panaceja: nedomāju, ka katrai problēmai mums vajag savu Eiropas tiesību aktu.
Tomēr, lai gan visi kritizē faktu, ka mums ir pārāk daudz ES tiesību aktu, manuprāt, par šo jautājumu dalībvalstis raizējās tikpat ļoti kā Eiropas sabiedrība kopumā, un, ja starptautisko satiksmes noteikumu pastiprināšana var uzlabot drošību uz autoceļiem, tas ir ļoti svarīgi.
Priekšsēdētājs
Uz jautājumiem, kas laika trūkuma dēļ netika atbildēti, Jūs saņemsiet rakstiskas atbildes (sk. pielikumu).
Ar to beidzas jautājumu laiks.
(Sēdi pārtrauca plkst. 20.15 un atsāka plkst. 21.00).
