Ceny potravín v Európe (krátke prednesenie) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je správa pani Batzeliovej v mene Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka o cenách potravín v Európe.
Katerina Batzeli
Vážený pán predsedajúci, na úvod by som rada poďakovala tieňovým spravodajcom Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, ako aj štyrom spoločne kompetentným výborom Európskej komisie, s ktorými sme pri príprave tejto správy veľmi úzko spolupracovali.
Pán komisár, rada by som začala veľmi jednoduchou otázkou: keď si spotrebitelia idú do supermarketov kúpiť mlieko alebo jogurt, prečo si ho kupujú? Pre mlieko a pre jogurt, alebo pre fľašu a pre téglik? Pýtam sa vás na to preto, že sa spotrebiteľom šikovne vštepila myšlienka a názor, že pri potravinách, ktoré kupujú, je priemyselný podnik, ktorý sa stará o ich spracovanie, uvedenie na trh a prepravu, dôležitejší ako poľnohospodársky produkt, teda ako surovina samotná. Zhruba pred 15 rokmi predstavovali poľnohospodárske produkty asi 50 % konečnej ceny výrobku; v súčasnosti to nie je viac ako 20 %.
Poľnohospodári, ktorí sa zaoberajú či už rastlinnou alebo živočíšnou výrobou, sú dnes pre spotrebiteľov "anonymní". Ich vyjednávacia sila, nielen v súvislosti s konečnou cenou, ale aj so zachovávaním kvalitatívnych a nutričných prvkov v konečnom výrobku, nedosahuje dôležitosť, akú by mala.
Nesnažíme sa vytvárať deliace čiary, rozdeľovať výrobné sektory v dodávateľskom reťazci, teda poľnohospodárov, výrobcov, veľkoobchodníkov, maloobchodníkov na "dobrých", "zlých" či "nepekných", pretože si nemyslím, že žijeme v spoločnosti a hospodárstve "divokého západu". Zastávam názor, že naše hospodárstvo sa riadi pravidlami vnútorného trhu Európskej únie, teda trhu, ktorý, ak funguje transparentne, poskytuje príležitosť pre rast a konkurencieschopnosť, ale na druhej strane vylúči alebo eliminuje výrobcov a hospodárske činnosti, ak naň preniknú nečestné a netransparentné praktiky.
Otázka, ktorou sa dnes, ale aj v budúcnosti musíme zaoberať, má dva hľadiská:
prvým hľadiskom je zblíženie spotrebiteľov s výrobcami prostredníctvom kvalitnej politiky v potravinárskom sektore, ako aj posilňovaním a spoločným vytváraním spôsobov, ktoré by spotrebiteľom poskytli lepšiu prístupnosť do výrobných poľnohospodárskych zón a k poľnohospodárskym výrobcom;
druhým hľadiskom je zabezpečenie - a nemyslím tým stanovenie - príjmu výrobcov a spotrebiteľov prostredníctvom transparentnej cenovej politiky, do ktorej budú patriť aj povinné opatrenia na kontrolu a dohľad nad pomocnými výrobnými sektormi v celom dodávateľskom reťazci.
Tým máme, samozrejme, na mysli najmä malé a stredné podniky na miestnej a vnútroštátnej úrovni, ale aj veľké materské a dcérske spoločnosti so sídlom v Európe, ako aj zamestnancov, pričom všetci títo musia fungovať podľa zásad transparentného vnútorného trhu a nie v zmysle vytvárania hospodárskych odnoží ako kartely či oligopoly.
Preto je v dnešnej situácii, keď (okrem iného):
skutočné výrobné ceny nebezpečne klesajú;
spotrebiteľské ceny predstavujú takmer päť až desaťnásobok poľnohospodárskych vstupných cien a aj napriek nižšej inflácii sú spotrebiteľské ceny stále veľmi vysoké;
stupeň koncentrácie v maloobchode a iných spracovateľských podnikoch sa za posledných päť rokov štvornásobne zvýšil a koncentrácia sa zvýši aj v dôsledku hospodárskej krízy a bankrotu malých a stredných podnikov a miestnych podnikov, čím vznikne situácia, ktorá vyjednávania medzi výrobcami, podnikmi a spotrebiteľmi ešte viac skomplikuje;
nesprávna činnosť dodávateľského reťazca a jeho praktiky zjavne ohrozujú zásady zdravej konkurencie,
mimoriadne dôležité, aby tu existoval koordinovaný európsky plán a integrované zásahy do potravinového sektora, "z farmy až na stôl". Nepreháňame, ak povieme, že by ďalším cieľom zásahu Komisie po regulácii a dohľade nad finančným systémom mal byť potravinársky sektor, ktorý navyše tiež úzko súvisí so špekulatívnymi postupmi v uvedenom sektore.
Občania majú pocit, že reguláciu cien tovaru v ich nákupných košíkoch majú na svedomí dodávateľské reťazce, výrobný priemysel a maloobchod, a nie príjmová politika štátu a Európskej únie.
Preto verím, že ak budeme hlasovať za túto správu Výboru pre poľnohospodárstvo a počkáme na záverečné návrhy Európskej únie v tejto súvislosti, bude to riešením na nekonečné problémy s fungovaním trhu s potravinami, ktorý zase musí fungovať nestranne v prospech európskych občanov, európskych poľnohospodárov a rozvojových krajín a zároveň vytvoriť pocit bezpečia v súvislosti s trhovými zákonmi a inštitúciami.
Louis Michel
Na úvod by som rád poďakoval pani Batzeliovej a členom Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, ktorí vypracovali túto správu. Hovoríme o nej v čase veľkých ťažkostí, v čase, ktorý je pre potravinový dodávateľský reťazec v Európskej únii mimoriadne dôležitý.
Ako všetci viete, recesia spôsobila náhly útlm činnosti vo väčšine hospodárskych sektorov v Európskej únii. Poľnohospodársky sektor zažil skutočne prudký pokles trhových cien, čím sa nad príjmami poľnohospodárov vynára vážny otáznik. Situácia je ešte vážnejšia v sektoroch s vysokou pridanou hodnotou, ako výroba mäsa a mliečnych výrobkov.
Ak chceme zmierniť dôsledky krízy na príjem poľnohospodárov a zabezpečiť, aby spotrebitelia získavali potravinárske výrobky za nižšie ceny, je v tomto kontexte mimoriadne dôležité, aby potravinový dodávateľský reťazec fungoval efektívne. Z tohto dôvodu je potravinový dodávateľský reťazec spolu s otázkou cien potravín naďalej na poprednom mieste záujmu Komisie.
Analýza štrukturálnych faktorov je navyše dôvodom na obavy, že sa ceny poľnohospodárskych surovín budú aj naďalej zvyšovať, a to v strednodobom a dlhodobom časovom horizonte. Zlepšenie činnosti potravinového dodávateľského reťazca by mohlo v budúcnosti umožniť predchádzať takýmto nárastom cien potravín a odstrániť nestálosť spotrebiteľských cien. Stotožňujem sa s väčšinou obáv, ktoré sú vyjadrené v správe v súvislosti s potrebou zlepšiť všeobecné fungovanie potravinového dodávateľského reťazca. Existuje tu predovšetkým potreba zabezpečiť väčšiu transparentnosť celého reťazca s cieľom zvýšiť informovanosť spotrebiteľa a zlepšiť prerozdelenie pridanej hodnoty v reťazci.
Od minulého roku Komisia zaviedla sériu iniciatív, ktoré sú zamerané na zlepšenie fungovania potravinového dodávateľského reťazca. Výsledkom je, že skupina na vysokej úrovni pokiaľ ide o konkurencieschopnosť poľnohospodárskeho priemyslu práve vypracovala súbor strategických odporúčaní. Minulý rok bola navyše predložená zelená kniha o kvalite poľnohospodárskych výrobkov.
V oznámení o cenách potravín, ktoré bolo prijaté v decembri, navrhla Komisia niekoľko riešení v podobe strategického plánu, pričom sú tieto riešenia zamerané na zlepšenie fungovania potravinárskeho dodávateľského reťazca v Európe. Je mimoriadne dôležité, aby sa v zavádzaní tohto strategického plánu napredovalo. Predovšetkým musíme pokročiť v procese zriaďovania stálej európskej agentúry na sledovanie potravinárskeho dodávateľského reťazca a cien potravín. Poskytovanie spoľahlivých informácií o cenách od začiatku reťazca po jeho koniec umožní bojovať proti nedostatku transparentnosti a súčasne umožní lepšie pochopiť spôsob fungovania reťazca.
Taktiež musíme pokročiť v analyzovaní spôsobu, akým je pridaná hodnota prerozdelená v reťazci. Túto tému považujem za mimoriadne dôležitú. Ako sa uznáva aj v oznámení o cenách potravín, nerovnováha v postavení poľnohospodárskych výrobcov v porovnaní s ostatnými členmi reťazca, má vážne dôsledky na marže výrobcov v poľnohospodárskom sektore. Určite netreba pripomínať, že snaha o objasnenie spôsobu, akým je pridaná hodnota prerozdelená, by bol prvý krok na zabezpečenie rovnováhy v postavení jednotlivých členov reťazca. V tejto súvislosti musím zdôrazniť, že konkurencieschopnosť potravinového reťazca Európskej únie nesmie byť vytvorená na úkor niektorej z jeho častí. Je veľmi dôležité, aby sa výrobcovia potravín a maloobchodníci v agropotravinárskom sektore mohli aj naďalej spoľahnúť na trvalo udržateľnú a konkurencieschopnú platformu poľnohospodárskej výroby v Európskej únii.
Som presvedčený, že po úplnom zavedení strategického plánu, ktorý navrhla Komisia, budeme vedieť reagovať na väčšinu otázok a problémov uvedených v správe pani Batzeliovej.
Predsedajúci
Prednesenie sa skončilo.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok 26. marca 2009.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Roselyne Lefrançois  
Správa, o ktorej musíme vo štvrtok rozhodnúť, sa pokúša konkrétne reagovať na problémy miliónov našich občanov trpiacich vysokými cenami potravinárskych výrobkov.
V situácii, keď kúpna sila v Európe klesla, bolo veľmi dôležité, aby Parlament rozhodol o probléme, ktorého riešenia, koniec koncov, poznáme. V skutočnosti môžu byť rozdiely v cene na začiatku a na konci potravinového reťazca až v pomere jedna ku piatim, a napriek tomu, že to liberáli stále odmietajú pripustiť, treba problémy na trhu riešiť, ak chceme zabezpečiť rozumnú cenu pre spotrebiteľov a dôstojné príjmy pre poľnohospodárov. Ja osobne som navrhla, aby bol v texte potvrdený význam nástrojov regulácie trhu, ktoré sú v aktuálnej situácii krízy dôležitejšie ako kedykoľvek predtým.
Ak sa povie "dostupná cena", nesmie to automaticky znamenať "výrobok nízkej kvality". Z tohto dôvodu som žiadala, aby bola do správy zahrnutá aj otázka stimulov pre sektor ekologického hospodárstva. Je potrebné zabezpečiť, aby spotrebitelia mali prístup ku kvalitným výrobkom za rozumnú cenu, a to prostredníctvom ambicióznej politiky s finančnými stimulmi pre tento druh poľnohospodárskej výroby.
Maria Petre  
Ceny potravín za posledné obdobie zaznamenali prudký nárast. Tento nárast má dve príčiny: prvou je kríza poľnohospodárskych a potravinárskych výrobkov a druhou koncentrácia na trhu, ktorá sa zvýšila z 21,7 % v roku 1990 na viac ako 70 % v súčasnosti.
Ceny, ktoré za výrobky platia spotrebitelia, sú v priemere päťnásobne vyššie ako ich výrobné ceny. Siete supermarketov si často stanovujú nespravodlivé podmienky a sťažujú tak poľnohospodárom a malým dodávateľom prístup na trh.
Podporujem myšlienku Európskej komisie vytvoriť európsky systém monitorovania trhu. Taktiež podporujem myšlienku založenia európskej konkurenčnej siete.
Financie z programu na rozvoj vidieka by mali zabezpečiť viac prostriedkov vyčlenených pre výrobcov.
Myšlienka oživenia koncepcie "miestnych potravín" a účinnejšia podpora tradičných trhov s potravinami sú riešením, ktorému vyjadrujem veľkú podporu.
Theodor Dumitru Stolojan  
Vítam správu pani Batzeliovej, ktorá zdôrazňuje značné rozdiely medzi cenami potravinárskych výrobkov v supermarketoch a ich výrobnými cenami. Táto situácia je, žiaľ, realitou aj v krajinách ako Rumunsko, kde je životná úroveň hlboko pod európskym priemerom.
Ak odmietame návrh na kontrolu cien, nemôžeme si nevšimnúť, že supermarkety majú pri rokovaniach oveľa silnejšiu pozíciu ako výrobcovia. V tejto oblasti tiež môžeme prijať ráznejšie opatrenia ako súčasť politiky na ochranu hospodárskej súťaže a spotrebiteľov.
