Budžeta līdzekļu piešķiršanas pārvaldības instruments - 2007.-2013. gada finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšana (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais jautājums ir kopējās debates par šādiem ziņojumiem:
, Budžeta komitejas vārdā ziņo Virrankoski kungs par budžeta līdzekļu piešķiršanas pārvaldības instrumentu; un
, Budžeta komitejas vārdā ziņo Böge kungs par 2007.-2013. gada finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšanu.
Kyösti Virrankoski
referents. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, mums priekšā ir ziņojums par budžeta līdzekļu piešķiršanas pārvaldības instrumentu. Es vēlētos pateikties visai Budžeta komitejai par tās spēcīgo un pastāvīgo atbalstu, kā arī komitejas sekretariātam un visiem, kas man palīdzēja.
Budžeta līdzekļu piešķiršanas pārvaldības instrumentu ieviesa Prodi komisija, ko vadīja komisārs Kinnock. Šo reformu veicināja ziņojums, ko sniedza ārējo ekspertu grupa, kas bija pilnvarota izpētīt krīzi, kas piemeklēja iepriekšējo komisiju. Šis ziņojums ir tāds kā termiņa vidusposma pārskats, uz ko atsaucas kā uz "Kinnock reformām”.
Budžeta līdzekļu piešķiršanas pārvaldības instrumenta mērķis ir noskaidrot pieejamo budžeta līdzekļu un cilvēkresursu pārvaldību saskaņā ar politikas jomu. Pārvaldībai jāspēj skaidri uzrādīt sasniegtos rezultātus, lai skaidri saskatāmi parādītu to vērtību salīdzinājumā ar ieguldījumu.
Galvenais ir rezultāti, ne tik daudz veids, kā tie sasniegti. Pieeja atspoguļo izlietojumu uzņēmējdarbībā.
Sistēmu var arī raksturot daudz vienkāršāk. Nepietiek tikai ar to, ka nauda ir izlietota - vai pat "uzpūsta” - oficiāli vai saskaņā ar likumiem: rezultāti nosaka pārvaldības kvalitāti, nevis labos nodomus.
Rezultāti arī parāda, cik efektīva ir pārvaldība un administrēšana. Ņemsim, piemēram, struktūrpolitiku un kohēzijas politiku. Ja divus gadus un trīs mēnešus pēc programmas uzsākšanas vairāk nekā trīs ceturtdaļas administratīvo un kontrolsistēmu nav pieņemtas, pārvaldību nevar uzskatīt par efektīvu. Tā var būt gan Komisijas, gan dalībvalstu vaina, lai gan taisnība ir, ka pārvaldība ir birokrātiska un neefektīva.
Budžeta līdzekļu piešķiršanas pārvaldības instruments lika uzsvaru uz efektivitāti un veicināja to. Tas samazina birokrātiju un nostiprina pilsoņu un to, kas cietuši no administratīvas iedarbības saistībā ar pārvaldību, oficiālo statusu.
Budžeta līdzekļu piešķiršanas pārvaldības instruments liek uzsvaru uz personisku atbildību, bet tas arī pieļauj rīcības brīvību. Laba administratīva sistēma nodrošina skaidru atbildības sadali. Pārvaldībai ir savs veidols gan zemākā, gan augstākā līmenī.
Tā kā pārvaldības mērķis ir augsts ražīgums, vadītājam darbā nav nevajadzīgi jāsasprindzinās. Ir nepieciešami tikai pamatnoteikumi. Nebūtiski ziņojumi un plānošana nav vajadzīga.
Šis ziņojums ir balstīts uz neseniem pētījumiem, no kuriem vissvarīgākie ir iekļauti paskaidrojumu sadaļā. To vispārējā gaisotne liecina, ka budžeta līdzekļu piešķiršanas pārvaldības instrumenta ieviešana ir guvusi panākumus un izraisījusi lielas kulturālas pārmaiņas Komisijā, tajā pašā laikā palīdzot noskaidrot personāla pienākumus un atskaitīšanās sistēmu, kā arī izveidojot efektīvāku, uz rezultātu vairāk orientētu un pārredzamu pārvaldību.
Birokrātija un tas, ka tā tomēr palielinās, ir patiesi draudi. Mums jo īpaši jāizvērtē, vai pašreizējā gada plānošanas un pārskata procesā nav pārāk daudz plānošanas, jo īpaši salīdzinājumā ar sasniegto rezultātu uzrādīšanu un novērtēšanu.
Mums arī jāpārbauda, vai Komisijas piecgadu stratēģiskie mērķi, tās "Valdības programma” tiek saistīta ar daudzgadu finanšu plāniem un turklāt ar Gada politikas stratēģiju. Gada politikas stratēģija bieži tiek saistīta ar elementiem, kam nav acīmredzama sakara ar Valdības programmu, piecgadu stratēģiskajiem mērķiem un daudzgadu finanšu plānu. Tas parasti rada problēmas budžeta izstrādei, tā kā līdzekļi ir iekļauti finanšu sistēmas pārskatīšanai, pret ko Padome jo īpaši iebilst. Īstenībā par to liecina skaidri piemēri ik pēc pieciem gadiem.
Komisijai ir īpašas grūtības noteikt "negatīvās prioritātes”, izšķirt, kādi pasākumi nav nepieciešami vai ir mazāk svarīgi un no kādiem jāatsakās. Šajā sakarībā jācer, ka Komisijas pieeja būs drosmīgāka.
Joprojām ir grūti noteikt administratīvos izdevumus, lai gan tie tiek finansēti atsevišķi, jo administrācija joprojām tiek finansēta no funkcionālajām apropriācijām, un tajās ir iekļautas izpildaģentūras un bieži vien tehniskā palīdzība dalībvalstīs. Tāpēc ziņojumā ir pievērsta uzmanība tam, kāda nozīme ir cilvēkresursu uzraudzībai.
Visbeidzot, priekšsēdētāja kungs, šis ziņojums pamatojas uz mūsu Eiropas mantojumu -- 1789. gada Lielās Franču revolūcijas pirmajā posmā pieņemtās Cilvēka un pilsoņa deklarācijas 15. pantu: "Sabiedrībai ir tiesības pieprasīt no ierēdņiem atbildību par viņu pienākumu izpildi.”.
Reimer Böge
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, šodien mēs apspriežam 2007. -2013. gada finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšanu. Es vēlētos jums vēlreiz atgādināt, ka mēs sākotnēji piekritām vairākām starpiestāžu deklarācijām, ko šis ziņojums aicina īstenot un kas tiek nodotas jaunievēlētajam Parlamentam kā vadlīnijas Eiropas Parlamenta turpmākajai nostājai debatēs nākamo dažu mēnešu laikā.
Tika pieprasīts, lai Parlaments iekļautu trīs galvenās deklarācijas turpmākajās sarunās par ienākumu un izdevumu politiku veidā, kāds nekad agrāk nav ticis izmantots. Tāpēc Komisija uzņēmās iesniegt ziņojumu par Starpiestāžu līguma darbību 2009. gada beigās. Komisija arī uzņēmās iesniegt plašu, pilnvērtīgu budžeta pārskatu, kurā iekļauti visi ES izdevumu aspekti, tostarp, kopējā lauksaimniecības politika un resursi, arī Apvienotās Karalistes atlaides 2008/2009. Turklāt mēs nedrīkstam aizmirst, ka daudzu daudzgadu programmu termiņa vidusposma pārskatīšana notiks šeit, Parlamentā 2010. gadā.
Visi, kas ielūkosies publiskās apspriešanas dokumentos, redzēs, ka dalībvalstis pretstatā citām struktūrām, kas izteikušas savu viedokli, cenšas izvairīties no saviem pienākumiem un atbildības, ko tās uzņēmušās, tieši pieņemot attiecīgo finanšu plānu. Es nāku tieši no tā sauktā ekonomikas atveseļošanas plāna apspriešanas un es vēlētos teikt, ka pēc tā, kas notiek šeit -- pastāvīga robežu meklēšana, kas vairs nav iespējamas, jauni plāni, kas ierobežo Parlamenta budžeta tiesības -- ir skaidrs, ka tā vairs nevar turpināties. Tāpēc es aicinu Komisiju rudenī iesniegt priekšlikumu, kas attieksies ne tikai uz laika posmu pēc 2013. gada, bet arī ietvers finanšu shēmas pārskatīšanu un radīs jaunas izredzes nākotnē.
Mēs pietiekami savlaicīgi šajā ziņojumā noteicām, ka mēs, pirmkārt, koncentrēsimies uz esošajiem iztrūkumiem un ilgtermiņa perspektīvu, sīki nepakavējoties pie Lisabonas reformlīguma ietekmi uz budžetu. Šā iemesla dēļ mēs Budžeta komitejā ar lielu pārsvaru nobalsojām par trīspakāpju pieeju: lēmums par trūkumiem un acīmredzamu iztrūkumu nenokārtotajos jautājumos, ko mēs nespējām sekmīgi apspriest un skaidrojums, ka ir budžeta kategorijas -- mūsu politikas galvenās jomas -- kurām hroniski pietrūkst finansējuma. Piemēram, mēs nesasniegsim savus mērķus pētniecības un inovāciju jomā. Kategoriju 3.a un 3.b jomā mēs nespēsim sasniegt vēlamo līmeni kultūras, jaunatnes, izglītības un mūsu iekšējās un ārējās drošības jomā. Kopējā ārlietu un drošības politikas jomā arī hroniski trūkst finansējuma.
Tāpēc mēs Padomei izteicām šādu piedāvājumu: apspriedīsim šos trūkumus un noturēsim sarunas šajā jomā, bet ne kā daļu no cīņas par gada budžeta procedūru. Mūsu priekšlikums ir atrisināt šīs problēmas, izmantojot mērķtiecīgu pārskatu, un tajā pašā laikā paplašināt esošo finanšu shēmu līdz 2015. vai pat 2016. gadam, tā, lai ilgtermiņā mēs varētu sasniegt finanšu shēmas vajadzīgo demokrātijas leģitimitāti. Tā ietvers Komisijas vadības termiņa un finanšu shēmas perioda lielāku tuvināšanos. Turklāt mēs nedrīkstam aizmirst, jo īpaši saistībā ar debatēm par Eiropas Investīciju banku, nodrošināt, lai ārpus Kopienas budžeta nebūtu nekāda ēnu budžeta.
Nobeigumā es vēlētos pateikt, ka šis ziņojums ir saskaņā ar Konstitucionālo lietu komitejas izstrādāto ziņojumu. Tāpēc mēs Komisijai un Padomei nododam šādu vēstījumu: mēs neesam gatavi apspriest uzdevumu izpildīt piecgadu finanšu plānu, kas laika ziņā atbilst Komisijas darbības termiņam. Mēs esam gatavi apspriest tikai to, kā sasniegt mūsu mērķi. Liels paldies.
Dalia Grybauskaitė
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, liels paldies par šiem diviem ziņojumiem, ko mēs varam vērtēt kā uzdevumu jaunajam Parlamentam un, iespējams, arī pašreizējai Komisijai, kā arī jaunajai Komisijai, kā īstenot sarunas, kādi mums būs Eiropas budžeta pārvaldības mehānismi un kāds būs Eiropas budžets nākotnē.
Šajā sakarībā es vēlos sveikt mūs visus, tostarp Parlamentu un Komisiju. Piecu gadu laikā mēs esam pieredzējuši nebijušus notikumus. Mēs esam pārskatījuši finanšu shēmu trīs reizes, kas nekad agrāk nav bijis - Galileo, Pārtikas mehānismu un tagad 5 miljardus eiro.
Tas ir tikai tāpēc, ka iestādes spēj izmantot šo sastingušo atmosfēru, kādā mēs šodien darbojamies ar finanšu sistēmām savu iespēju robežās, lai nodrošinātu nepieciešamo.
Tāpēc Komisija ņem vērā abus ziņojumus, jo īpaši Böge kunga ziņojumu, kas attiecas uz Eiropas budžeta nākotnes formu. Komisija ir gatava un būs gatava vest sarunas, pamatojoties uz jūsu ziņojumā iekļauto. Mēs apstiprināsim mūsu saistības nodot termiņa vidusposma pārskatu un vērtējumu, kā darbojas IIA. Mēs apstiprinām, ka nodosim to, kas mums jānodod un, kā tika solīts IIA, budžeta reformas līdz šā gada beigām.
Ņemot to vērā, es vēlētos personiski pateikties Parlamentam. Iespējams, ka šī ir viena no manām pēdējām izdevībām runāt šeit, un es vēlētos pateikties jums par sadarbību un sapratni, ko saņēmu jau no paša sākuma. Šajos grūtajos laikos mēs visi kopā spējām panākt ļoti labus rezultātus.
Michael Gahler
Ārlietu komitejas atzinuma sagatavotājs. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos atbalstīt trīs posmu pieeju termiņa vidusposma pārskatam, ko izstrādāja un prezentāja Böge kungs. Tā dod iespēju rūpīgi izanalizēt mūsu politiskos mērķus, nepieciešamās izmaiņas mums pieejamajiem instrumentiem un finansējuma jautājumu.
Ceterum censeo: es kā ārlietu speciālists vēlētos vēlreiz pieprasīt, lai reiz tiktu panākts ārlietu jomas pietiekams finansējums. Komisija ir piekritusi sniegt vērtējumu šai jomai. Mēs gribam redzēt īstermiņa risinājumus kā daļu no pašreizējās finanšu sistēmas, kā arī nākamās finanšu sistēmas iespējas darboties. Cita starpā pienācīgs finansējums jāpiešķir Eiropas Ārlietu dienestam. Mēs vēlamies tādu Eiropas Savienību, kas pilda savas saistības starptautiskajās attiecībās un var ātri un pienācīgi reaģēt uz krīzēm. No tā ir atkarīga mūsu uzticamība un spēja būt efektīvam partnerim.
Mēs atzinīgi vērtējam Eiropas kaimiņattiecību politikas tālāku attīstību, izveidojot Austrumu partnerattiecības un Vidusjūras savienību, kas partneriem dod divas efektīvas un uzticamas sistēmas. Tomēr mums būs jānoskaidro, vai finansiālās korekcijas darbosies, ņemot vērā mūsu ārpolitikas uzdevumus. Mēs aicinām nākamajā finanšu plānā izstrādāt jaunus tiesiskos noteikumus un piešķirt pienācīgu finansējumu sadarbībai ar trešām valstīm neatkarīgi no valsts attīstības palīdzības.
Es vēlētos paust vēl vienu vēlmi nākotnei ārpus Lisabonas līgumā ietvertā. Es uzskatu, ka viss finansējums ārējai darbībai jāiekļauj ES budžetā. Tas attiecas gan uz Eiropas Attīstības fondu, gan "Athena” mehānismu. Mūsu valdībām nevajadzētu baidīties no pārredzamības konkrētā jomā, lai kļūtu skaidrs, cik mēs kopīgi esam jau uzņēmušies Eiropas zonā attiecībā uz ārpolitiku, tostarp un jo īpaši militārajā darbībā.
Herbert Bösch
Budžeta kontroles komitejas atzinuma sagatavotājs. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos sveikt Komisiju par šo paziņojumu, ko tā ir atklāti sniegusi tieši tā, kā mēs iztēlojāmies iepriekš. Apsveicu!
Ir vērts īstenot 300 vai vairāk pabalstu. Tie ir pamatoti priekšlikumi, kas palīdzēs mums virzīties uz priekšu. Es esmu ļoti pateicīgs, ka paziņojumā ir iekļauti tādi temati kā atskaitīšanās, pārredzamība un politikas pārskatāmība. Tā būs izšķiroša ietekme. Es aplaudēju iepriekšējam runātājam, protams, par iespaidu, ko atstāja jautājums kādā mērā Padome var atturēt Eiropas Savienību no Eiropas Parlamenta kontroles. Attiecībā uz Lisabonas līgumu tas nozīmē, ka, ja tās patiesi iegūs lielākas tiesības, nebūs parlamentārās un valsts kontroles pār šiem astoņiem miljardiem.
Lai būtu pilnīgi skaidrs, es esmu no neitrālas valsts. Man jāspēj atbildēt saviem vēlētājiem, kas notiek ar naudu. Es to nevaru, lai gan esmu Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētājs. Tāpēc turpmāk šie apsvērumi jāņem vērā. Es esmu ļoti pateicīgs par jūsu ierosinājumiem.
Man ir žēl, ka šīs debates notiek politiskā priekškara krišanas laikā, tā kā mēs jau atvadāmies viens no otra un vēlam visu to labāko. Es vēlētos darīt tāpat. Jūs esat paveicis labu darbu, komisār. Apsveicu!
Paul Rübig
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas atzinuma sagatavotājs. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, Eiropa ir spējusi izveidot tā saukto nulles budžetu. Mēs esam vienīgais politiskais līmenis, kam ir nulles budžets. Mums ir pieejami 0,89 % no nacionālā kopprodukta un mēs esam labs piemērs, cik uzmanīgi var tikt izmantota Eiropas nodokļu maksātāju nauda.
Turklāt vairāku gadu laikā mēs esam parādījuši, ka mūsu ienākumi pārsniedz izdevumus. Katru gadu mums ir neliels līdzekļu pārpalikums, un mums beidzot vajadzētu spēt izlietot naudu, kas atlikusi, Eiropas pievienotās vērtības radīšanai nākotnē. Parlamentam un Padomei vajadzētu vienoties, kādā veidā šī nauda var dot ieguldījumu Eiropas pievienotajā vērtībā. Ir ļoti svarīgi, lai mēs šo finansējumu liktu lietā.
Turklāt, mēs tikko debatējām par Eiropas Investīciju banku. Es uzskatu, ka jo īpaši krīzes laikos finansējumam jākļūst pieejamam, cik drīz vien iespējams. Mums ir nepieciešams finansējums nekavējoties, jo īpaši pētniecības jomā, kas piedāvā nākotnes iespējas jauniem pakalpojumiem un produktiem. Pārvaldes vienkāršošana un birokrātijas samazināšana ir svarīgas prasības, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmējiem, jo tie vēlas veikt uzņēmējdarbību pasaules tirgos un tam nepieciešams mūsu atbalsts.
Šajā sakarībā izšķiroši ir stingri koncentrēties uz infrastruktūras attīstību starp dalībvalstīm, uz kurām sāk attiekties Ekonomikas atveseļošanas plāns, piemēram, "Nabucco” un citas enerģētikas maģistrāles, jo šajā jomā ir iespējama strauja attīstība. Ja jūs padomājat, cik daudz tērauda ir nepieciešams šīm maģistrālēm, kļūs skaidrs, ka mūsu tērauda rūpniecība noteikti īsā laikā panāks augstus pārdošanas rādītājus un darba drošību. Mums jāstrādā, lai to sasniegtu.
Rumiana Jeleva
Reģionālās attīstības komitejas atzinuma sagatavotāja. - (BG) Dāmas un kungi, kā Reģionālās attīstības komitejas referente es vēlētos uzsvērt, cik svarīga ir 2007. -2013. gada finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšana.
Es atzinīgi vērtēju Böge kunga ziņojumu, jo tajā tika arī norādīts uz jomām, kur ir nepieciešamas izmaiņas un uzlabojumi, tādējādi nodrošinot ceļu efektīvākai Eiropas Savienībai. No manas pārstāvētās komitejas viedokļa mēs galvenokārt esam ieinteresēti, kā tiek izlietoti kohēzijas politikas līdzekļi, jo tā ir viena no budžeta galvenajām sadaļām. Mēs saglabājam savu ilggadējo viedokli, ka lielākā daļa finanšu līdzekļu jānovirza uz mazāk attīstītiem reģioniem, kam nepieciešams ES atbalsts. Es esmu gandarīts, ka ziņojums nav pretrunā ar mūsu viedokli šajā jautājumā.
Ir jauni globāli uzdevumi ar nopietnu teritoriālu ietekmi. Lai tos izpildītu, jāgarantē pietiekams finansējums laika posmam pēc 2013. gada. 0,35 % no ES IKP var nebūt pietiekams, lai sasniegtu šos mērķus. Mēs nozēlojam, ka ziņojumā nav pilnībā ņemts vērā mūsu ierosinājums, bet mēs atzinīgi vērtējam to, ka tajā ir secinājumi, kas ir ļoti tuvi mūsējiem.
Mēs arī pārskatījām struktūrfondu situāciju, kur diemžēl dažās valstīs ir zems izmantošanas līmenis. Zināmā mērā vainīgas ir dalībvalstu iestādes, jo tās efektīvi neizmanto šos fondus savā darbā. Es uzskatu, ka sarežģītā sistēma arī ir viens no cēloņiem zemajam izmantošanas līmenim. Mūsu komiteja ierosināja vienkāršot procedūras, un es esmu gandarīts, ka Böge kunga ziņojumā ir pausti līdzīgi uzskati.
Mūsu komiteja uzskata, ka mums atkal jāuzsāk debates par to līdzekļu izmantošanu, ko mēs zaudējam noteikuma N+2/N+3 dēļ. Mūsu sarunās par Struktūrfondu regulējumu 2007-2013. gadam Parlaments ierosināja neizlietotos līdzekļus izmantot operatīvo programmu labākai izmantošanai. Böge kunga ziņojumā šī ideja netika apsvērta, bet es domāju, ka mums tā jāņem vērā kā sākuma punkts turpmākai diskusijai.
Nobeigumā es vēlētos pateikties Böge kungam par viņa konstruktīvo sadarbību un izcilo ziņojumu.
Esther De Lange
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinuma sagatavotāja. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, patiesībā es šodien vēlējos uzrunāt Padomi, bet sapratu, ka šeit nav neviena no Padomes un tāpēc šīm debatēm tiek it kā tiek pievērsta mazāka uzmanība. Tas mani nedaudz pārsteidz, tā kā pagājušās nedēļas nogalē tika veikti nepieciešamie pasākumi šajā sakarībā un tad, kad jāapspriež šo pasākumu īpašais finansējums, Padome atsakas pildīt noteikto.
Katrā gadījumā, es šeit stāvu, bruņojies ar vajadzīgo ironijas devu. Oficiāli mēs šeit esam, lai apspriestu termiņa vidusposmu, bet patiesībā viss nepieciešamais jau ir pateikts par ekonomiskās stimulēšanas paketi, par ko pagājušonedēļ tika panākta vienošanās. Šī pakete nosaka termiņa vidusposma pārskatīšanas un daudzgadu budžeta nepilnības, tā kā kopš pašreizējās daudzgadu sistēmas sākuma trijos gadījumos pēc kārtas mēs esam kļūdījušies, veicot paši savus darījumus. "Galileo”, pārtikas atbalsts Āfrikai un veids, kā tas tika finansēts, nav nekādas skaistās lietas.
Tagad atkal mums ir debates par ekonomikas stimulēšanas paketi. Padome ir ierosinājusi pasākumus, bet tā, šķiet, vēl nezina, no kurienes tai tiks piešķirta nauda. Enerģētikas jomā, piemēram, enerģētikas projektiem ir jāatrod apmēram tikai 2 miljardi ne tikai no šā gada budžeta, bet arī no nākamā un, iespējams, aiznākamā gada budžeta. Tas nozīmē, ka mēs sāksim grābstīties jau ap lauksaimniecības budžeta rezervēm. Nu labi, ļaudis teiks, tas nav lauksaimniecības budžets, tās ir rezerves, bet būtu jāparādās tikai vienam lopu slimību uzliesmojumam un šī nauda patiešām būtu nepieciešama lauksaimniecības budžetā. Varbūt jūs atceraties mutes un nagu sērgas uzliesmojumu? Vai to, kas notiks, ja zemās piena tirgus iepirkuma cenas saglabāsies un būs nepieciešama iejaukšanās? Turklāt nākamo dažu gadu laikā lauksaimniecības budžeta rezerves samazināsies. Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumā par termiņa vidusposma pārskatīšanu tas ir pilnīgi pareizi norādīts.
Tāpēc es vēlētos, lai Komisija un Padome apstiprinātu -- Padome mutiski, bet ja tas nav iespējams, tad rakstiski -- ka mēs vispirms izpildīsim savas saistības attiecībā uz lauksaimniecību un tikai tad raudzīsimies, kādas ir rezerves un vai tās patiešām var izmantot citiem mērķiem. Par tādiem noteikumiem mēs esam savstarpēji vienojušies. Ja mēs tos neievērosim, es uzskatu, ka tad mēs izliesim no vannas netīro ūdeni kopā ar bērnu.
Ingeborg Gräßle
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, es vēlētos izteikt ļoti lielu pateicību Virrankoski kungam par viņa pašiniciatīvas ziņojumu, kurā skarts Budžeta komitejas sasāpējis jautājums, citiem vārdiem - kā mēs veiksim plānošanu? Kādus plānošanas instrumentus mēs izvēlēsimies? Kā mēs nodrošināsim, lai mūsu prioritātes tiktu īstenotas? Paldies, Virrankoski kungs, par jūsu lielo darbu.
Mēs uzskatām, ka ir svarīgi, lai mūsu budžeta prioritātes tiktu atspoguļotas arī cilvēkresursu jautājumā. Tāpēc mēs vēlētos izteikt priekšlikumu Komisijai. Mums vajadzētu labāk izmantot Komisijas atskaitīšanās saistības, lai apvienotu gada politikas stratēģiju un budžeta projektu. Mēs uzskatām, ka ģenerāldirektorātu gada ziņojumi pietiekami sīki neiekļauj vai vispār neapsver budžeta trāpījumu procentu. Mēs vēlētos zināt, kas ir noticis ar Parlamenta prioritātēm? Cik augsts ir gada politikas stratēģijas trāpījumu procents šajā sakarībā?
Pēc manām domām, mums visiem vēl daudz jāmācās un ir nepieciešama daudz lielāka pieredze, lai viss atskaitīšanās process nepaliktu tikai tīri teorētisks mērķis. Tas nav teorētisks uzdevums. Tas ir nepieciešams, lai pareizāk varētu pārvaldītu naudas līdzekļus. Tāpēc mēs aicinām turpmāk attīstīt vadības instrumentus, palīdzēt mums vairāk izpētīt veidu, kādā budžets tiek īstenots, un plānošanas procedūrā vairāk iekļaut īstenošanas procesa pasākumus.
Mēs arī sev jautājam, kā efektīvāk integrēt gada vadības plānu gada politikas stratēģijā. Mēs vēlētos vairāk zināt par budžeta līdzekļu piešķiršanas pārvaldības instrumentu cikla, kas arī jāvienkāršo, izmaksām. Tika ierosināts iekļaut šos jautājumus pārbaudes ziņojumā. Mēs jau esam saņēmuši kārtējo pārbaudes ziņojumu, paldies. Mēs to izpētīsim un iepazīsimies. Tomēr tas nozīmē, ka šīs lietas jāiekļauj, vēlākais, nākamajā ziņojumā.
Tika iesniegti divi grozījumi, ko mūsu grupa nevar apstiprināt. Mēs uzskatām, ka nav pareizi pagarināt termiņu vēl uz diviem gadiem, jo tas nevis uzlabo vadības instrumentu, bet vēl vairāk to devalvē. Mēs vēlamies uzlabot budžeta līdzekļu piešķiršanas pārvaldības instrumentu, nevis pagarināt to vēl uz diviem gadiem. Mēs arī balsosim pret pētījuma grozījumu. Tas ir labs grozījums, bet tam nav vietas šajā ziņojumā.
Mēs vēlētos pateikties komisārei par darbu un vēlēt visiem veiksmi vēlēšanās.
Gary Titley
PSE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, attiecībā uz šī budžeta pārskatīšanu, mums vienkārši sev jāuzdod viens jautājums: vai budžetā ir atspoguļotas 21. gadsimta politiskās prioritātes? Ja nē, tas jāmaina. Vai tas ir pietiekami elastīgs, lai atspoguļotu laikmeta izmaiņas? Jo pašlaik saistībā ar budžetu es esmu vīlies par to, kāda ir mūsu attieksme pret negatīvajām prioritātēm. Budžetā to ir pārāk daudz, jo mēs nevaram neko mainīt MFF ierobežojumu dēļ.
Ja es drīkstu pievērsties uz pasākumiem balstītai budžeta veidošanai un pārvaldībai, es uzskatu, ka Komisija ir panākusi lielu progresu, bet es vēlētos brīdināt par šī uzdevuma pārāk lielu birokratizāciju, jo mēs vēlamies nodrošināt kvalitatīvu attīstību, nevis mīņāšanos uz vietas. Mēs negribam, lai ļaudis tērētu laiku, vērtējot sevi, kad viņiem vajadzētu darboties un veikt kādus pienākumus. Tāpēc mums jābūt uzmanīgiem šajā ziņā. Es personiski domāju, ka gada politiskā stratēģija būtu labāka, ja tā ik pēc diviem vai divarpus gadiem tiktu saskaņota ar parlamentāro ciklu. Tas ļautu mums gūt daudz skaidrāku ideju par mūsu politiskajām izredzēm, pamatojoties uz Komisijas gada darba programmām.
Silvana Koch-Mehrin
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, jau sen bija jāveic ES finansiālā reforma, un es pateicos referentam Böge kungam par tās iedibināšanu. Mums ES ir nepieciešama godīga, vienkārša, pārredzama, uzticama un ilgtspējīga ienākumu un izdevumu sistēma. ES budžeta finansējumam būtu jānāk tikai no diviem avotiem, citiem vārdiem, no tradicionālajiem pašu resursiem un maksājumiem, kas pamatojas uz dalībvalstu tautsaimniecības spēku, tas ir, valsts kopējo ienākumu daļu. Šajā gadījumā dalībvalstīm būtu jāiegulda maksimāli 1 % no valsts kopējiem ienākumiem.
Tā vietā, lai ES darītu pieejamus lielākus līdzekļus, finansējums būtu jāpārvieto uz jomām, kur Eiropas līmenī var iegūt īstu pievienoto vērtību, piemēram, uz kopējo ārpolitiku, Eiropas tīkliem, ārējo robežu pārvaldību un pētniecību. No otras puses, būtu jālikvidē ilgtermiņa subsīdijas. Tas nozīmē arī, ka būtu jālikvidē uz PVN balstītie pašu resursi un, pats svarīgākais, nevajadzētu būt nekāda veida ES nodoklim, kamēr ES nav patiesi pārstāvēta demokrātija. Ir pareizi šeit aizliegt ES valstu parādus. Tā ir teicama politika un tā jāsaglabā. Turklāt visiem ES finanšu ministriem beidzot ir jāizstrādā valstu ticamības deklarācija. Liels paldies, un es vēlu panākumus jūsu turpmākajās gaitās.
Wiesław Stefan Kuc
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, abi šodienas ziņojumi pamatojas uz vērtējumiem, ko mēs bijām spiesti sniegt, ievērojot dažādu Eiropas Savienības struktūru lēmumus. Budžeta līdzekļu piešķiršanas pārvaldības instrumentu vai stratēģiskās plānošanas vai programmu vērtēšana, iespējams, ir vajadzīga, bet atstāj iespaidu, ka tiek veidota "māksla mākslas dēļ”. Kā var salīdzināt politisko mērķu sasniegšanu ar spēkstacijas būvi vai transporta tīklu izveidošanu? Vai Eiropas Savienība ir uzņēmums, kuram mēs cenšamies piemērot līdzīgus efektivitātes novērtēšanas mehānismus?
Tas pats attiecas uz daudzgadu finanšu shēmas termiņa starpposma pārskatīšanu. Katru dienu mēs veicam resursu vērtēšanu un novirzīšanu no mūsu gada budžetiem. Šos lēmumus pieņem Eiropas Padome, kas palielina finansējumu, kas pieejams svarīgu individuālu uzdevumu īstenošanai. Stabilas daudzgadu finanšu shēmas dod mums visiem ilglaicīgu drošības sajūtu, un to mums vajadzētu visvairāk novērtēt, jo īpaši tagadējos grūtajos laikos.
Es sirsnīgi apsveicu Böge kungu un Virrankoski kungu par viņu ļoti labajiem ziņojumiem. Grybauskaitkundze, es vēlu jums vislabākos panākumus vēlēšanās.
Helga Trüpel
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, balsošanas par pašreizējo finanšu plānu laikā visas trīs Eiropas iestādes -- Padome, Parlaments un Komisija -- ir sapratušas, ka mums ir nepieciešamas reformas, ja mēs vēlamies sekot līdzi laikam. Tagad dalībvalstis no tā izvairās, tā ir nepareiza pieeja. Taisni pretēji, ir taisnība, ka mums ir nepieciešams līdzsvars starp nepārtrauktību un spēju paredzēt no vienas puses un spēju ātri piemēroties jauniem izaicinājumiem no otras puses.
Mums jāmaina šī sastingusī struktūra. Šajā nolūkā Eiropas budžets -- termiņa vidusposma finanšu plāns -- jāattiecina uz pieciem gadiem un tādējādi politiskā ziņā jāsaista ar ievēlētās Komisijas un ievēlētā Parlamenta atbildību. Tas veicinās pārredzamību un politisko skaidrību, kā arī gatavību pieņemt lēmumus.
Šodien mēs dzirdējām, ko ierosināja Brown kungs un kam vajadzētu būt darba kārtībā. Prezidents Obama arī šodien paziņoja par nodomu ieguldīt 129 miljardus atjaunojamās enerģijas jomā. Es gribētu teikt, ka mums skaidri jāpasaka Eiropas pilsoņiem, ka mums jāpārveido Eiropas budžets. Mums jāapvieno lauksaimniecības politika ar, piemēram, vides enerģijas ražošanu un turpmāk jāatsakās no tiešajiem maksājumiem, kas ir atkarīgi no zemnieku saimniecības izmēriem hektāros. Mums vairāk jāveido saikne ar lauku attīstību, kas dod reālu labumu lauku teritorijās dzīvojošiem cilvēkiem.
Mums jākoriģē sava ekonomikas politika un izaugsmes politika, piemērojoties klimata pārmaiņu un ilgtspējības faktoriem, ja mums tiešām ir nopietna attieksme pret šīm debatēm un Lisabonas stratēģiju, un mums jāpiemērojas jaunajiem uzdevumiem, ar ko mēs sastopamies. Tas nozīmē arī, ka mums vairāk jāiegulda izglītībā, pētniecībā un attīstībā Eiropas līmenī. Visām trim iestādēm jāatrod politiskā drosme veikt to kopā.
Pedro Guerreiro
Ziņojumā ir iekļauti daži punkti, kas cenšas uzsvērt to, par ko mēs jau ilgu laiku runājam, proti, ka pašreizējais Kopienas budžets ir mazāks nekā būtu vajadzīgs, lai pienācīgi un efektīvi veicinātu sludināto ekonomikas un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā. Tas pat drīzāk ir gadījums, kad, neskatoties uz to, ka pašlaik esam krīzes vidū, neatbilstošie ierobežojumi, kas tika apstiprināti pašreizējā 2007-2013 daudzgadu finanšu shēmā, netiek pat pilnībā izmantoti -- gandrīz 29 miljardi eiro starp 2007. un 2009. gadu -- un budžetā iekļautās summas netiek īstenotas kā "izdevumu” mērķis, jo īpaši attiecībā uz konverģenci un lauksaimniecību, kā arī zivsaimniecību.
No otras puses, ir pievienotas jaunas prioritātes, kas ir pretrunā ar to, kam, kā mēs uzskatām, būtu jābūt Kopienas budžeta mērķim un galvenajai prioritātei: pārdales instruments attiecībā uz izdevumiem, nevienlīdzībām un asimetriju, ko rada iekšējais tirgus, Ekonomiskā un monetārā savienība un pasaules tirdzniecības liberalizācija tajās Eiropas Savienības valstīs un reģionos, kas ir ekonomiski mazāk attīstītas. Mums vajadzētu tādu Kopienas budžetu, kura prioritāte ir patiesa konverģence, kas pamatojas uz sociālo progresu un visu valstu aizsardzību un potenciāla veicināšanu, dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu un vides aizsardzību ar mērķi panākt ekonomikas un sociālo kohēziju, kā arī efektīvu attīstības palīdzību.
Mēs arī uzsveram, ka Kopienas budžetam jābalstās uz godīgu ieguldījumu no visām dalībvalstīm saskaņā ar to kopējo nacionālo ienākumu, tāpēc mēs stingri noraidām jebkādus vairāk vai mazāk slēptus mēģinājumus ieviest Eiropas nodokļus.
Nils Lundgren
IND/DEM grupas vārdā. - (SV) Priekšsēdētāja kungs, kā vienmēr, kad runa ir par mūsu budžetu, tas ir rūpīgs un kompetents darbs, bet no tīri politiska skatu punkta tas diemžēl ir iestrēdzis vecajās sliedēs. Kā teica iepriekšējais runātājs, tas nav 21. gadsimta budžets. Tas skaidri pamatojas uz domu, ka ES izdevumiem būtu tikai jāturpina palielināt ad infinitum. Jāsaka, ka mums tas jāizbeidz.
Es vēlētos ļoti īsi minēt trīs lietas. Te ir teikts, ka, ja kopējais nacionālais ienākums samazināsies, kas tūlīt notiks, tad tas nedrīkst ietekmēt ES budžetu. Mēs nedrīkstam tādā veidā turpināt. Labāk lai nauda tiek izmantota atsevišķās valstīs, ja tās piedzīvo ekonomisko krīzi un sabrukumu tā, kā tas notiek pašlaik.
Ziņojumā ir ierosināts piešķirt vairāk līdzekļu jaunajām darbības jomām, kas pamatojas uz Lisabonas līgumu. Tā ir augstprātība attiecībā uz demokrātijas pamatlikumiem. Šo līgumu noraidīja.
Tajā pašā laikā ziņojumā nav ierosināti nekādi izdevumu samazināšanas pasākumi. Tomēr ir reālas iespējas panākt ievērojamus ietaupījumus lauksaimniecības un struktūrfondu jomā, kā arī Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejā, Reģionu komitejā un citur. Lūdzu, veiksim šos ietaupījumus!
Salvador Garriga Polledo
(ES) Priekšsēdētāja kungs, ir pienācis laiks novērtēt, kā 2007-2013 daudzgadu finanšu shēma ir darbojusies līdz šim un kādas izmaiņas būtu jāievieš atlikušajos gandrīz četros gados.
Pirmkārt, mums jāatzīst nolīguma par Finanšu plānu, ko dalībvalstis pieņēma 2006. gadā, ierobežojumi. Mēs toreiz to noliedzām, un tagad varam skaidri redzēt, cik neatbilstīgs ir šis nolīgums. Diemžēl pašreizējais finanšu plāns parāda savus ierobežojumus vissliktākajā brīdī, tieši krīzes laikā, kad Kopienas budžetam vajadzētu būt Eiropas Savienības iniciatoram cīņā pret ekonomisko krīzi un bezdarbu.
Pašreizējā brīdī tas būtu gandrīz pārsteidzošs varoņdarbs atrast Kopienas budžetā 5 miljardus eiro, ko izlietot nākamajos divos finanšu gados, lai atjaunotu enerģijas pētniecību, nodrošinātu sadarbību enerģētikas jomā un uzlabotu saziņu ES lauku teritorijās. Veseli Eiropas Savienības reģioni, piemēram, mans reģions Astūrija, cer atrast dzīvotspējīgu un ilgtspējīgu veidu, kā izmantot ogles par tīru enerģijas avotu.
Tam, piemēram, būtu jāizmanto Kopienas budžets. Tomēr tā neelastīgums un dažādu izdevumu kategoriju nepietiekamais finansējums ļaus atrast šos 5 miljardus eiro tikai tad, ja pilnībā netiks izmantota nauda, kas paredzēta kopējai lauksaimniecības politikai laika posmam no 2009-2010. gadam. Tā nav budžeta efektivitāte, tas vienkārši ir grāmatvedības triks.
Böge kungs kā referents šodien uzsāka ļoti noderīgu diskusiju par Kopienas budžeta transformēšanu patiesi aktīvā ekonomikas politikas instrumentā. Mēs turpmāk nevaram atļauties vēl vienu neveiksmīgu finanšu plānu.
Göran Färm
(SV) Priekšsēdētāja kungs, kā Eiopas Sociāldemokrātu grupas ēnu referents šā jautājuma sakarībā es vēlētos izteikt pateicību Böge kungam par viņa pozitīvo sadarbības garu. Ilgtermiņa shēma ir svarīga, bet mūsdienu strauji mainīgajā pasaulē uz septiņiem gadiem iesaldēts budžets ar stingru augšējo robežu gan kopumā, gan pa nozarēm ir nepieņemams modelis.
Esošais ilgtermiņa budžets, kas ir spēkā līdz 2014. gadam, būtībā tika noteikts 2005. gadā. Kurš gan toreiz varēja nojaust par pašreizējo ekonomisko krīzi, situāciju Kosovā vai Gazā, vai klimata krīzes apjomu, vai ārkārtīgajām pārtikas cenu svārstībām? Nē, tā mēs vairs nevaram turpināt.
Mans secinājums ir, ka mums ir vajadzīgs pašreizējā ilgtermiņa budžeta sīks pārskats: daudzgadu finanšu shēma. Tas tiks piemērots īpaši lielā mērā, protams, ja Budžeta komitejas priekšlikums tiks ieviests, citiem vārdiem, tiks pagarināts pašreizējās finanšu shēmas darbības laiks par ierosinātajiem diviem gadiem, lai to labāk saskaņotu ar Komisijas un Parlamenta darbības termiņiem.
Tātad, ko mēs gribam? Patiesībā vairākas lietas.
Pirmkārt, mūsu vēlme pēc pašas budžeta pārskatīšanas. Pēc mūsu domām, nav pieņemami koncentrēties tikai uz plānoto finanšu shēmu. Budžeta komiteja ir pieņēmusi vairākus grozījumus, kas nozīmē, ka mēs pieprasīsim Komisijai iesniegt priekšlikumu stingri pārskatīt pašreizējā ilgtermiņa budžeta saturu, cik drīz vien iespējams. Tas, protams, ir īpaši būtiski, lai tiktu īstenota mūsu prasība pēc pagarinājuma.
Mēs arī prasām, lai Zviedrijas prezidentūra šoruden aktīvi un nekavējoties izskata šo Komisijas priekšlikumu. Mums nopietni jāķeras pie šī jautājuma.
Otrkārt, kas attiecas uz politisko pieeju, mēs esam saņēmuši skaidrus signālus no plašas atklātas apspriedes, ko rīkoja Komisija. Ir dažas jomas, kur ES jābūt īpaši stingrai. Tās ir klimata politika, darba vietas un izaugsme, kā arī ārpolitika un attīstības politika. Ja ES ir jāspēj uzņemties globālā vadošā loma šajās jomās, tai ir nepieciešami līdzekļi. Tas ir pilnīgi skaidrs. Pašlaik visās šajās jomās ir ievērojami nepietiekams finansējums.
Treškārt, mums jāveic vairākas tehniskas izmaiņas. Man nav pie tā sīkāk jāpakavējas, jo Böge kungs jau par to runāja. Mēs septiņu gadu vietā gribam piecus gadus, kā arī pārejas periodu, tā, lai jaunajam Parlamentam un jaunajai Komisijai būtu reāla ietekme uz shēmu, kas jāpiemēro savas darbības laikā.
Ceturtkārt, mēs gribam pārskatītu un godīgāku sistēmu ES pašu resursiem. Mums tagad ir nepieciešami aktuāli priekšlikumi un pašreizējā ilgtermiņa budžeta pienācīga termiņa vidusposma pārskatīšana, lai ciešāk tuvinātu retoriku un resursus un uzsāktu procesu ES budžeta garāka termiņa ilgtspējīgai pieejai pirms nākamā ilgtermiņa budžeta perioda.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es šajās debatēs vēlētos uzdot Komisijai trīs jautājumus.
Eiropas Komisijai jāierosina atbalsta sistēma reģioniem, kur esošais finanšu plāns paredz palielināt IKP par 75% , bet kam būs nepieciešama finansējuma turpināšana, ņemot vērā spēcīgās iekšējās attīstības svārstības. Man jāpiemin, ka daži reģioni Spānijā, Portugālē, Itālijā un Grieķijā saņem šādu pārejas finansējumu saskaņā ar esošo finanšu plānu.
Ir jāpieņem arī galīgais lēmums izbeigt pēdējā laika mēģinājumus pārnacionalizēt kopējo lauksaimniecības politiku. Nebūs iespējams garantēt obligāto kopējās lauksaimniecības politikas kopfinansējumu vienādā līmenī atsevišķām dalībvalstīm, jo tas radīs ievērojamu konkurences kropļošanu jeb, citiem vārdiem, kopējās lauksaimniecības politikas sadrumstalotību.
Kas attiecas uz Eiropas Komisijas mērķi atdalīt tiešos maksājumus no ražošanas, pēc 2013. gada ir jālikvidē arī būtiskās atšķirības, kas pašlaik pastāv starp vecajām un jaunajām dalībvalstīm attiecībā uz atbalstu lauksaimniecības zemēm, kuru platība ir mazāka par vienu hektāru. Citādi, ja šāda situācija pastāvēs vēl pēc 2013. gada, iestāsies divu kopējo lauksaimniecības politikas virzienu de facto līdzāspastāvēšana ES teritorijā.
Janusz Lewandowski
PPE-DE grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, atļaujiet man turpināt valodā, ko saprot Grybauskaitė kundze. Šodien mūsu devums ir divi pilni budžeta gadi no septiņgadu plāna. Tam vajadzētu mūs skaidri mudināt būt apdomīgiem attiecībā uz veidu, kā noformulēt mūsu iejaukšanos. Man šķiet, ka vienprātīgais atbalsts Böge kunga ziņojumam Budžeta komitejā parāda, ka viņš ir atradis kopsaucēju dažādo politisko grupu uzskatiem.
Mani satriec tas, ka gandrīz 5 miljardi eiro no 2008. gada budžeta ir palikuši neizmantoti. Tas nedrīkst atkārtoties. Tā būs nelaime mums visiem. Komisijai ir iniciatīvas, kuru mērķis ir padarīt vienkāršāku finansējuma iegūšanas veidu. Tā kā tādas ir lietas un tā tām vajadzētu būt, reģionālā politika nebūs un nevar turpmāk būt finansējuma avots tām budžeta sadaļām, kurām hroniski nepietiek finansējuma: mēs par to runājām, kad apspriedām finanšu plānu, un tas tika pilnībā apstiprināts ar faktiem mūsu ārpolitikā: kategorijā 1.a un kategorijā 3. Ja mēs turpināsim paļauties uz 1 % no budžeta, mēs noteikti nepanāksim saprātīgu risinājumu Eiropas Savienības budžeta jautājumam.
Ziņojumā, uz kuru es atsaucos, Böge kungs uzdod galveno jautājumu par finanšu plāna perioda piemērošanu parlamentārajam termiņam. Tāda patiešām ir Parlamenta nostāja. Tomēr mums jāpatur prātā to valstu bažas, ko ietekmējusi kohēzijas politika un kas vēlas konkrētu politiku, vēl īsti nezinot, kā šī perioda saīsināšana ietekmēs šo spēju paredzēt, iegūstot struktūrfondu atbalstu.
Nobeigumā es vēlētos sirsnīgi pateikties Grybauskaitė kundzei par sadarbību ar Parlamentu un, protams, tāpat kā pārējie runātāji, novēlēt panākumus vēlēšanu kampaņā. Tāds balsu daudzskaitlīgums, neskatoties uz atšķirību politiskajos uzskatos, ir laba zīme šajās vēlēšanās.
Catherine Guy-Quint
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār, vispirms es vēlētos jums atgādināt, ka šīs debates ir daļa no ilga procesa, kas vilcies septiņus gadus: Eiropas Komisijas apspriešanās; kopējās lauksaimniecības politikas "veselības pārbaude”; ceturtais ekonomikas un sociālās kohēzijas ziņojums; Lamfalusī ziņojums par budžeta "pašu resursiem”.
Mūsu Eiropas Komisija ir paziņojusi savu nodomu, vēlākais, 2009. gada oktobrī ziņot par šīs pārskatīšanas, kurai mūsu Budžeta komiteja Böge kunga vadībā veltījusi ievērojamu darbu, galvenajām pamatnostādnēm. Mēs zinām, ka šī pārskatīšana tiks veikta, tiklīdz darbu uzsāks nākamais Eiropas Parlaments. To neveiks mūsu pašreizējais Parlaments.
Tāpēc es uzsvērtu politisko pamatmomentu, proti, ka mēs gandrīz esam sasnieguši vienprātību, tātad nākamais finanšu plāns atbilst nākamā Parlamenta politiskajam uzdevumam un šo argumentu mēs vēlētos iemūžināt. Tas man šķiet ļoti svarīgi, jo, galu galā, būs atbilstība starp vēlēšanu rezultātiem un budžeta pamatnostādnēm, kas jāpārrauga Komisijai.
Tālāk, es vēlos jums atgādināt, ka Eiropas Parlamenta Sociāldemokrātu grupas viedoklis ir, ka budžets jākoncentrē uz galvenajām misijām: nodarbinātību, izaugsmi un inovācijām, kā teica mūsu kolēģis Färm kungs. Tomēr, pirms beigt, es uzskatu par svarīgu pateikt, ka Eiropas Savienības reālā nākotne ir atkarīga no šīs pārskatīšanas, un es ceru, ka nākamais Parlamenta sastāvs izmantos Böge kunga ziņojumu, lai sasniegtu mūsu Eiropas mērķi par spīti valstu interesēm, ko tās katru dienu pauž, izmantojot Padomes melus.
Parlamenta ziņā ir noteikt Eiropas politikas virzienus, kas visiem mūsu pilsoņiem dod reālas cerības uz projektu, kas ir ne tikai ekonomisks, bet arī politisks.
Margaritis Schinas
(EL) Priekšsēdētāja kungs, šodien mēs esam 27 valstis un Kopienas budžetam mēs tērējam mazāk nekā 1% no savas kopīgās bagātības, tas ir aptuveni tas pats, cik mēs tērējām, kad bijām 15. Šis skaitlis viens pats parāda, kāpēc Böge ziņojums, ko mēs šodien apspriežam, ir viens no Eiropas Savienības galvenajiem politiskajiem riskiem nākamajos piecos gados.
Tas ir izšķirošs jautājums, uz ko mums jāatbild: cik daudz naudas un kādai politikai? Kur mēs noteiksim robežu, mūsu ambīciju mēru? Šoreiz mums jāliek viss uz spēles bez jebkādiem nosacījumiem un diskusijai jāsākas no nullpunkta. Šajās izšķirošajās sarunās mums jāatrisina divas sarežģītas situācijas:
pirmā ir, ka tagad mūsu, protams, ir vairāk nekā bija iepriekšējoreiz, kad notika līdzīgas sarunas; un
otrā ir, ka diemžēl šīs sarunas notiek laikā, kad treknie gadi ir beigušies un mūs smagi skārusi ekonomiskā krīze.
Neskatoties uz to, sarunām, kas pamatā sākās šodien ar Böge kunga ļoti reālistisko pieeju, jāapstiprina trīs pamatnoteikumi, kas ir vissvarīgākie Eiropai:
pirmkārt, ka zemkopībai jānodrošina nākotne Kopienā pat pēc 2013. gada;
otrkārt, ka kohēzijas un solidaritātes princips starp dalībvalstīm nedrīkst iznīkt; un
treškārt, mums ir pienācis laiks runāt par gudru attīstību, par naudu, ko izdod ne tikai asfaltam un cementam, bet arī smadzeņu darbam.
Costas Botopoulos
(EL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, mūsu komitejas priekšsēdētāja Böge kunga ziņojums, ko mēs šodien apspriežam, pēc manām domām, ir ļoti interesants un izšķirošs triju iemeslu dēļ: pirmkārt, tas izgaismo vairākas nozares, kurās nepieciešami uzlabojumi; otrkārt, tas ieskicē noteiktus priekšlikumus, un treškārt, tas sagatavo ceļu galvenajām debatēm nākamajā parlamentārajā termiņā.
Nozares, kurās nepieciešami uzlabojumi, galvenokārt attiecas uz nesaskaņotību starp politisko izvēli un Kopienas izvēli un nespēju pienācīgi pārvaldīt mūsu budžeta līdzekļus.
Priekšlikumi:
viens ļoti pamatots priekšlikums ir finanšu shēmas piecu gadu cikls un finanšu politikas piecu gadu cikls, citiem vārdiem, mūsu Parlamentārais termiņš atbilstu politiskajiem priekšlikumiem budžeta līmenī;
otrkārt, jautājums par elastīgumu ir ļoti, ļoti svarīgs. Tomēr elastīgums nenozīmē tikai apmaiņu starp nozarēm, tas nozīmē vispārīgu reakciju. Elastīgums viens pats nav problēmas risinājums.
Tātad tas viss sagatavo mūs galvenajām debatēm nākamajā parlamentārajā termiņā par jaunu politisku un saskaņotu budžetu uz jauniem pamatiem.
Alexandru Nazare
. - (RO) Finanšu programmas perioda samazināšana uz pieciem gadiem, kā tas tika ierosināts arī Böge ziņojumā - un es vēlētos izmantot šo iespēju un sveikt Böge kungu par īpašo ieguldījumu šī ziņojuma izstrādāšanā - nodrošinātu konkrētus pierādījumus Eiropas iestāžu briedumam un tam, ka tā rīkojas izšķiroši.
Tajā pašā laikā mums jābūt reālistiskiem un jāapsver, cik iespējams ir šāds pasākums, lai mēs nenonāktu ārkārtas situācijās, kur būs nepieciešami divi gadi, lai pieņemtu budžetu uz pieciem gadiem. Galvenais jautājums ir, kā mums jārīkojas, lai vienkāršotu procedūras tā, lai Eiropas nauda tiktu izlietota saprātīgā laika posmā.
Ir bijuši gadījumi, kas jau kļuvuši leģendāri, kad tikusi iesaistīta Eiropas nauda, kas nav saņemta mēnešiem, ja ne gadiem pēc tam, kad tā patiešām bijusi vajadzīga. Atļaujiet man tikai minēt vienu piemēru, kur iesaistīta nauda no Solidaritātes fonda. Kā jūs zināt, Rumānija gatavojas saņemt 12 miljonu eiro pieciem apgabaliem, kas cietuši no plūdiem. Plūdi piemeklēja valsti pāgājušā gada vasarā, mēs balsojām par šo jautājumu šomēnes, bet, šķiet, ka nauda tiks saņemta aptuveni gadu pēc plūdu norises. Rumānijas iedzīvotāji, kas saņems šo naudu, neapzināsies, ka viņiem ir palīdzējusi Eiropas Savienība.
Kyösti Virrankoski
referents. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pateikties visiem, kas izteica komentārus par manu ziņojumu.
Tagad, kad Eiropas Savienība ir kopiena no 27 dalībvalstīm un ar 480 miljoniem iedzīvotāju, es gribētu teikt, ka tās pārvaldība un administrēšana jāvienkāršo un jāpadara efektīvāka. Uz darbību balstīta vadība un budžeta izstrādāšana to skaidri nodrošinās, sadalot varu un atbildību atbilstošos līmeņos, lai panāktu atbildīgu vadību un efektīvu programmu īstenošanu.
Visbeidzot, es gribu jums visiem pateikties, un jo īpaši vēlu Grybauskaitė kundzei panākumus un veiksmi turpmākajā darbībā. Bija ļoti patīkami strādāt kopā ar jums, un mēs esam iezīmējuši teicamu sadarbības līmeni starp Parlamentu un Komisiju. Paldies un visu labu.
Reimer Böge
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, sākumā es vēlētos pateikties komisāram. Pēc sākuma posma, kur mēs viens otru iepazinām, mūsu kopdarbība bija efektīva, konstruktīva un atklāta. Tas ir acīmredzams no vairākām sarunām pēdējo gadu laikā. Es vēlu jums visu to labāko nākamajās dažās nedēļās. Es arī vēlētos sirsnīgi pateikties saviem kolēģiem par viņu grūto darbu un diskusijām, kas notika pirms rītdienas plenārsēdes balsojuma, un Guy-Quint kundzei kā referentei attiecībā uz Lisabonas līguma ietekmi uz budžetu. Mēs vienojāmies par kopējo procedūru galvenajiem ziņojumu punktiem, jo īpaši attiecībā uz trīs posmu pieeju un termiņu.
Tā kā mēs sapratām, ka pašreizējais finanšu plāns 2007-2013. gadam un saistībā ar to Iestāžu līgums no 2006. gada bija maksimālais, ko varēja sasniegt sarunās, mēs arī pilnībā apzinājāmies, ka rīcība var būt kļūdaina. Tāpēc ir tik svarīgi, lai šis ziņojums aicinātu slēgt tālredzīgas vienošanās piemērotā laikā un nodrošinātu pilnīgu saistību iekļaušanu tajās. Viss mūsu darbs turpmāko dažu nedēļu un mēnešu laikā, jo īpaši attiecībā uz pašreizējām sarunām, ir saistībā ar Ekonomikas atveseļošanas plānu un atgādinājumu Padomei, ka Iestāžu līguma visi elementi ir vispārējās finanšu shēmas neatņemama sastāvdaļa, jo ir vairāki instrumenti, uz kuriem norādīja komisārs. Ja visas dalībvalstis to mazliet vairāk apzinātos, mēs būtu panākuši lielāku progresu attiecībā uz pašreizējiem noteikumiem.
Visbeidzot, es vēlētos izmantot izdevību un aicināt Komisiju rudenī ņemt vērā iegūtos datus un apsvērumus, ko Parlaments rīt apstiprinās. Tas varētu būt lielisks sākums, lai Komisija un Eiropas Parlaments ar kopīgiem spēkiem veiktu vajadzīgās mērķtiecīgās izmaiņas un tajā pašā laikā izstrādātu budžetu, kas lūkojas nākotnē un ko raksturo lielāka politiskā likumība. Parlaments ļoti stingri un vienoti aicina uz to šajā ziņojumā.
Priekšsēdētājs
- Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks trešdien, 2009. gada 25. martā.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. punkts)
Czesław Adam Siekierski  
Pašreizējās finanšu shēmas pārskatīšana ir laba iespēja pārdomām, ne tikai par veidu, kādā tiek piešķirti pieejamie līdzekļi, bet arī par ES budžeta turpmāko formu. Ieviešot izmaiņas pašreizējā budžetā un plānojot nākamo finanšu plānu, mums visupirms jāvadās no cenšanās padziļināt integrāciju un sasniegt konkrētus mērķus.
Mēs nesen varējām vērot tālejošas izmaiņas ES budžeta struktūrā. Izdevumi kopējai lauksaimniecības politikai vairs neaizņem Kopienas naudas lielāko daļu. Pašlaik kohēzijas politika un pasākumi saistībā ar Lisabonas stratēģijas realizēšanu var sagaidīt vislielāko atbalstu. Nav šaubu, ka šī attīstība ir pozitīva Eiropas nākotnei, kas orientēta uz inovatīvu, uz zināšanām balstītu ekonomiku, kas garantē augstu nodarbinātības līmeni. Tomēr šādas izmaiņas nedrīkst notikt, graujot Eiropas pārtikas drošību un samazinot zemnieku ienākumus.
Tikpat satraucoša ir avansēšanas samazināšana ES budžeta līmenī attiecībā uz ES dalībvalstu kopējo nacionālo ienākumu. Statistika rāda -- ja mēs pašreizējā plānā būtu uzturējuši budžeta līmeni, kāds tas bija laika posmā 1993-1999 (aprēķināts saskaņā ar tādu pašu IKP procentu), mums būtu pieejami papildus 200 miljardi eiro Eiropas politikas realizēšanai. Spiediens, kādu mēs manām, lai tiktu samazināts Kopienas budžets, ir sāpīgs, jo tas ierobežo elastīgumu un spēju piemēroties mainīgām vajadzībām. Tāpēc es pieprasu piemērot ES budžetu jauniem uzdevumiem, nevis pārvietojot līdzekļus no kopējās lauksaimniecības politikas jomas, bet pienācīgi palielinot ES budžeta līdzekļus.
