Neskartās teritorijas Eiropā (īss izklāsts) 
Priekšsēdētājs
- Nākamais punkts ir Gyula Hegyi ziņojuma īss izklāsts Vides komitejas un Sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas vārdā par neskartajām teritorijām Eiropā.
Gyula Hegyi
Aptuveni 46 % no pasaules sauszemes daļas var uzskatīt par dabisku vidi, par teritoriju, ko nav skārusi civilizācija. Eiropā tomēr neskartā daba veido tikai 1 % no visas teritorijas. Mums ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka nākamajām paaudzēm tiek saglabāta vismaz palikusī neskartā teritorija, šis 1 %. Tas ir mana ziņojuma mērķis, un es ceru, ka pastiprināta neskarto zonu aizsardzība tiks iekļauta ES tiesību aktos. Eiropas kultūrā ir divējāda izpratne par neskarto dabu. No vienas puses, to uzskata par vietu, no kuras jābaidās un jāizvairās, kur mūs gaida briesmoņi un nezināmas briesmas, kā attēlots daudzās tautas pasakās. No otras puses, to redz kā pievilcīgu un patīkamu vietu, kas dod mums īslaicīgu patvērumu no pilsētnieciskās un rūpnieciskās civilizācijas spriedzes.
Angļu valodā rakstītā literatūra par šo jautājumu nošķir aizsardzības jēdzienu, t.i., pareizu dabas izmantošanu, no saglabāšanas jēdziena, citiem vārdiem, dabas aizsardzību no jebkuras cilvēku darbības. Šīs filozofiskās debates neietilpst manā ziņojumā, bet protokola vajadzībām es gribu norādīt, ka es uzskatu ilgtspējīgu attīstību par ideālu risinājumu. Neskarto dabu nevar ieslēgt bankas depozītu seifā kā kaklarotu vai akciju sertifikātu paketi. Mums ir tiesības atklāt tās vērtības. Mums ir jāaizsargā daba, bet cilvēkiem darbojoties tajā..
Eiropas teritorija ir pārāk maza, lai tajā būtu zonas, kas nav pieejamas tās pilsoņiem. Dabas atklāšana un sastapšanās ar apstākļiem, kuros cilvēce dzīvoja pirms civilizācijas, māca cieņu pret dabu un var kalpot par pamatu augstvērtīgam tūrismam. Tai pašā laikā šīs teritorijas ir ārkārtīgi jutīgas pret vides pārmaiņām, ko izraisa cilvēki - piemēram, pret motorizētiem transportlīdzekļiem, ķīmiskām vielām un klimata pārmaiņām - un svešu augu un dzīvnieku sugu parādīšanos. Mums jāuzmanās, lai šo vietu apmeklētāji neapdraud neskarto dabu, un tāpēc visāda veida tūrisms jāuzrauga dabas aizsardzības speciālistiem. Ilgtspējīga tūrisma attīstība ir jāsavieno ar šo teritoriju aizsardzību, un visi ienākumi jāatvēlē neskartās dabas aizsardzībai.
Neskartās teritorijas ir patvērums daudzām sugām, tādām kā brūnais lācis, vilks un lūsis, kas nespēj izdzīvot pat nedaudz mainītos apstākļos. Eiropā vēl arvien ir daudz sugu, kas gaida, lai tās atklāj un apraksta. Daudzas no tām dzīvo augsnē vai pūstošā koksnē un ir ļoti jutīgi pret pārmaiņām. Šīs netraucētās teritorijas ir ļoti piemērotas evolūcijas un dabā notiekošo pārmaiņu pētniecībai,. Neskartās zonas ir parasti daļa no Natura 2000 tīkla, bet tās prasa stingrāku aizsardzību. Manā ziņojumā tāpēc ir aicinājums Komisijai sadarboties ar dalībvalstīm, lai atzīmētu kartē vēl saglabājušos neskartos reģionus Eiropā un izstrādātu stratēģiju to stingrākai aizsardzībai. Ir jānosaka vēl neskarto teritoriju dabas vērtības un dzīvotņu īpatnības un jānodrošina to turpmākā aizsardzība. Speciālisti ir man devuši padomu, ka mums nav jādomā par jauniem tiesību aktiem, bet ka mums ir jāievieš specifiskāka un stingrāka neskarto zonu aizsardzība Natura 2000 regulās. Tā kā Natura 2000 finansēšana ir visādā ziņā pretrunīga un ir izsaukusi daudz pelnītas kritikas, mums noteikti būs jāmaina attiecīgās regulas nākamajā Parlamenta sasaukumā, vēlākais jaunajā budžetā. Tā varētu būt arī laba iespēja izstrādāt juridisku definīciju un stingrāk aizsargāt neskartās teritorijas.
Kāda vieta manā valstī, Agtelekas stalaktītu alas, arī ir atzītas par neskartu teritoriju. Daļa no šīs vietas atrodas kaimiņvalsts Slovākijas teritorijā. Es būtu ļoti laimīgs, ja Ungārijas un Slovākijas dabas aizstāvji veiksmīgi sadarbotos, lai izveidotu aizsargājamo teritoriju tīkla (ATT) parku, jo ATT parki ir attīstījuši veiksmīgu Eiropas mēroga sistēmu neskarto teritoriju aizsardzībai.
Viviane Reding
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Bioloģiskās daudzveidības zuduma novēršana ir Eiropas Savienības un Komisijas prioritāte. Tas ir gluži burtiski jautājums par dzīvības nākotni uz zemes. Tomēr, neraugoties uz bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas lielo nozīmi, progress šajā jomā šodien ir niecīgs.
2008. gada decembrī Komisija pieņēma pirmo visaptverošo progresa novērtējumu gan Eiropas Kopienas, gan dalībvalstu līmenī. Neraugoties uz pozitīvi vērtējamiem notikumiem pēdējos gados, - piemēram, Natura 2000 tīklu - bioloģiskā daudzveidība ES ir nepārtraukti apdraudēta dzīvotņu izpostīšanas, piesārņojuma, klimata pārmaiņu un invazīvo sugu ietekmes dēļ. Komisijas secinājums ir, ka pastāv liela varbūtība, ka mēs nesasniegsim 2010. gada mērķi apstādināt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos un ka turpmāk būs vajadzīgas intensīvas pūles gan dalībvalstu, gan ES līmenī.
Ņemot to vērā, Komisija atzinīgi vērtē Parlamenta pastāvīgo atbalstu centieniem aizsargāt Eiropas bagātīgo un daudzveidīgo dabas mantojumu. Mēs ļoti atzinīgi vērtējam Hegyi kunga iniciatīvu šīs svarīgās rezolūcijas par neskartajām teritorijām Eiropā izstrādē..
Es vēlos sākt ar vispārīgu piezīmi par to, ka Komisija daudzus no jautājumiem, kas uzsvērti ziņojumā, jau risina.
2008. gada decembrī, piemēram, Komisija pieņēma paziņojumu "Ceļā uz ES stratēģiju par invazīvajām sugām”. Mēs arī esam uzsākuši vispārēju apceri par ES bioloģiskās daudzveidības politikas nākotni un gaidām Eiropas Parlamenta devumu šajos jautājumos. Ir noteikti jāaplūko tādi jautājumi kā stratēģijas īstenošanas uzlabošana un saikne starp bioloģisko daudzveidību un klimata pārmaiņām.
Ir svarīgi arī sniegt paskaidrojumu par vienu jautājumu ziņojumā. Notiek pastāvīgs tiesību aktu par dabu efektivitātes vērtējums - tā sauktie 17. panta ziņojumi - , bet pašlaik nav nekādu plānu grozīt tiesību aktus, un galvenais uzsvars tiek likts uz efektīvu pašreizējo aktu īstenošanu.
Pievēršoties neskarto teritoriju tematam, gribu teikt, ka Eiropa ir biezi apdzīvota un ka tikai 1-2 % no visas teritorijas neskar cilvēku iejaukšanās.. Tomēr, lai gan neskartās teritorijas ir mazas, to zinātniskā un kultūras vērtība ir augsta. Tās var būt par simbolu Eiropas sadarbībai un integrācijai, kā tas ir Vācijas Bavārijas un Čehijas Bohēmijas mežu pārrobežu nacionālā parka gadījumā.
Vairākums šo teritoriju jau ir daļa no Natura 2000 tīkla. Taču šis ziņojums mūs iedvesmo vēlreiz paraudzīties uz ES mežonīgajām un pusmežonīgajām teritorijām un apsvērt, vai nav gadījumu, kad ir vajadzīgi papildu pasākumi no Eiropas puses, lai aizsargātu šīs īpašās vietas. Komisija ir pasūtījusi vairākus pētījumus un sadarbojas ar Čehiju kā ES prezidentvalsti. 2009. gada maijā Prāgā notiks konference. Šī konference piedāvās platformu tādu jautājumu izskatīšanai, kas attiecas uz neskartajām teritorijām Eiropā, un noteiks pasākumus to aizsardzības nodrošināšanai.
Ļaujiet man beigt, apliecinot, ka Komisija saprot to, ka Eiropas dabas ainava ir ilgas cilvēka darbības rezultāts. Tādas dzīves telpas jēdziens, kas līdzsvaro dabas vajadzības ar cilvēka vajadzībām, ir tādas nostājas rezultāts, kas ir pamatā Natura 2000. Mēs, protams, negrasāmies pārvērst pašreizējās ainavas mežonīgā dabā, bet mums ir sabiedrības priekšā jāapņemas saglabāt pēdējās vēl neskartās teritorijas Eiropā.
Šī iemesla dēļ Komisija uzskata, ka Eiropas Parlamenta rezolūcija ir savlaicīga. Tā dod apsveicamu ieguldījumu Prāgas konferencē. Liels paldies referentam..
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs! Runājot par Reglamentu, es vēlos protestēt pret 45. panta 2. punkta pārmērīgi lielu un brīvu piemērošanu, ar kuru saskaņā notiek šīs svarīgās debates.
Šajā brīdī es ceļos runāt, tāpēc ka es būtu gribējusi izteikties par Hegyi kunga lielisko darbu, sagatavojot ziņojumu, un patiešām man ir kolēģi, kas runā par jautājumiem, kurus neapspriež manā galvenajā komitejā vai citu kolēģu galvenajās komitejās, un plenārsēdē man liedz tiesības dot savu ieguldījumu to risināšanā.
PPE-DE grupā mums bija nikni un karsti strīdi, gan darba grupas, gan grupas līmenī, par 45. panta 2. punkta jautājumu skaitu mūsu darba kārtībā pagājušajā nedēļā. Es patiešām nevēlos, lai šo pantu steidzami izskata no jauna. Es zinu, ka tas ir pants, ko noteicis Parlaments un ko parakstījušas dalībvalstis, bet, manuprāt, mūsu labo gribu ļaunprātīgi izmanto, iekļaujot darba kārtībā daudz punktu - vissvarīgāko punktu mūsu darba kārtībā - , par kuriem mums arvien biežāk neļauj debatēt.
Priekšsēdētājs
- Doyle kundze! Mēs labprāt ņemtu vērā jūsu paziņojumu, bet es jums atgādināšu, ka 45. panta piemērošana ir Priekšsēdētāju konferences kompetencē un ka tajā balsis tiek vērtētas, tādējādi lielām grupām un jo īpaši jūsējai, ir liela vara, lemjot par to, kas ir pieļaujams plenārsēdē saskaņā ar tādu un tādu pantu.
Mani tas skar tāpat kā jūs. Man jāsaka, ka mēs, iespējams, esam pārgājuši no pārāk lielas iecietības uz pārāk lielu stingrību, bet patiesība ir, protams, kaut kur vidū.
Tomēr neraizējieties! Mēs liksim attiecīgajām personām izskatīt šo lietu.
Jums jāgriežas arī pie savas grupas priekšsēdētāja, dāmas un kungi. Tad jūsu doma tiks vislabāk saprasta.
Jautājums tiek slēgts.
Balsošana notiks rīt.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Nicodim Bulzesc  
rakstiski. Es biju ēnu referents šim ziņojumam par neskarto dabu Eiropā, un es vēlos apsveikt savu kolēģi Gyula Hegyi kungu par viņa darbu.
Es vēlos runāt par diviem jautājumiem.:
Vispirms mums patiešām ir jāturpina atzīmēt kartē pēdējās neskartās teritorijas Eiropā. Protams, to nevar izdarīt, nedefinējot jēdzienu "neskarts”. Tāpēc es mudinu Eiropas Komisiju rīkoties šajā jautājumā.
Otrkārt, es vēlos runāt par šī ziņojuma galveno jautājumu, proti, cilvēku klātbūtni un tūrismu. Cilvēku klātbūtni nedrīkst izslēgt, gluži otrādi, cilvēki ir jāiepazīstina ar viņu valsts dabas skaistumu, lai to labāk saglabātu. Mums šajās teritorijās ir jāatbalsta ilgtspējīgs tūrisms un jāmāca šo vietu pārvaldniekiem, kā saglabāt un aizsargāt neskarto dabu.
Tāpēc es pievienojos šīs sfēras galveno NVO lūgumam un rosināšu Eiropas Komisiju sniegt dažas pamatnostādnes par neskarto teritoriju saglabāšanu Eiropā.
Magor Imre Csibi  
rakstiski. - Neskartā daba dažādiem cilvēkiem var nozīmēt atšķirīgas lietas. Es personīgi uztveru neskarto dabu kā cilvēku darbības neskartu teritoriju, kur valda dabas procesi. Tāpēc es uzskatu, ka tūrisma veicināšana neskartajās teritorijās ir pretrunā terminam "neskartā daba”. No otras puses, es piekrītu, ka ilgtspējīgs tūrisms, ja to pareizi vada, var dot vietējām kopienām ekonomisku stimulu dabas un kultūras mantojuma saglabāšanai.
Tomēr pieprasījuma palielināšanās pēc neskartās dabas tūrisma apdraud tieši tās vērtības, ko meklē tūristi un var paātrināt trauslo ekosistēmu bojāeju. Risinājums varētu būt daļas neskarto teritoriju atvēršana augstas kvalitātes ilgtspējīgam tūrismam, kas nelabvēlīgi neietekmētu šo teritoriju aizsardzības mērķus. Tūrisma pasākumi jāatļauj tikai ar stingriem nosacījumiem, tādiem kā ierobežots tūristu skaits dienā, un pamatojoties uz sīki izvērstu ilgtspējīga tūrisma plānu, kas atbalsta dabas aizsardzības iniciatīvas un veicina atbildīgu neskartās dabas baudīšanu. Tūrisma plāni un tūrisma aģentūru pasākumi jānovērtē, izmantojot rūpīgus pārbaudes mehānismus, kas īpaši paredzēti neskartajām teritorijām. Tā mērķis ir likt tūristiem un tūrisma aģentūrām saprast, ka neskartā daba nozīmē ne tikai brīvību, bet arī pienākumus.
Vasilica Viorica Dăncilă  
Dabas bagātības ir jāsaglabā nākamajām paaudzēm. Šajā ziņā Rumānija ir viena no valstīm, kurā ir liela floras un faunas daudzveidība. Lai sasniegtu minēto mērķi, Eiropas Savienībai tomēr ir jāpalielina Kopienas finansējums, kas paredzēts neskartās dabas aizsardzības pasākumiem. Tāpēc Komisijai jāpiešķir lielākas summas no Lauku attīstības fonda vides aizsardzības projektiem Eiropas lauksaimniecības nozarē, ar skaidri formulētu mērķi finansēt neskartās dabas aizsardzības pasākumus.
No otras puses, Eiropas Komisijai jāievieš skaidru noteikumu pakete finansiāla atbalsta sniegšanai to vietējo kopienu projektiem, kas atrodas šo teritoriju tuvumā, tā lai pieļautu regulētus tūrisma veidus teritorijās, kas paredzētas aizsardzībai, un dotu ekonomisku labumu attiecīgajām vietējām kopienām.
Turklāt Komisijai jāveicina pārrobežu sadarbība starp dalībvalstīm dabas aizsardzības projektu īstenošanā neskartajās teritorijās, kas atrodas divās vai vairākās valstīs.
Daniel Petru Funeriu  
Eiropas bioloģiskā daudzveidība ir visdārgākais mantojums, ko varam atstāt nākamajām paaudzēm. Es atzinīgi vērtēju un atbalstu šo ziņojumu par Eiropas neskartajām teritorijām. Es vēlos pievērst jūsu uzmanību satraucošajam stāvoklim teritorijā ar visbagātīgāko bioloģisko daudzveidību Eiropā, Donavas deltai. Šo deltu pastāvīgi pakļauj agresīvai rīcībai - malumedniecībai, nelegālām ekonomiskām interesēm un visbeidzot, kas ir ne mazāk svarīgi, neregulētam tūrismam. Viens no vislielākajiem agresijas iemesliem Donavas deltā ir informācijas trūkums par deltas populācijām un lauku iedzīvotājiem, kas dzīvo pie Donavas pietekām,. kuras plūst cauri Rumānijai.
Es vēlos izmantot izdevību un, pamatojoties uz šo ziņojumu, aicināt Komisiju un Padomi pēc iespējas ātrāk apsvērt īpašus pasākumus darba grupas izveidei, kas varētu pārbaudīt situāciju Donavas deltā un izstrādāt efektīvas izglītojošas programmas par vidi, kuras būtu paredzētas iedzīvotājiem, kam ir tieša ietekme uz šīs teritorijas bioloģisko daudzveidību, kā arī ieviest bioloģiskās daudzveidības aizsardzības standartus.
Tai pašā laikā neskartās dabas aizsardzību Eiropas Savienībā, jo īpaši Donavas deltas teritorijā, nevar panākt, neieviešot līdzīgus pasākumus ES kaimiņvalstīs. Tāpēc es mudinu Komisiju un Padomi paātrināt dialogu un īpašu pasākumu īstenošanu kā daļu no attiecībām ar šīm valstīm.
Daciana Octavia Sârbu  
Paturot prāta to, ka nebūs iespējams izpildīt saistības, ko uzņēmāmies 2007. gadā, pieņemot rezolūciju vai apturot bioloģiskās daudzveidības zudumu līdz 2010. gadam, neskarto teritoriju aizsardzība, veicot stimulēšanas, attīstības un finansēšanas pasākumus, kļūst par prioritāti, ņemot vērā klimata pārmaiņas un tūrisma negatīvo ietekmi..
Priekšlikums radīt sistēmu Eiropas neskartās dabas atzīmēšanai kartē palīdzēs noteikt bioloģisko daudzveidību un neizpostītas teritorijas, kuru aizsardzība no dalībvalstīm prasīs vairāk uzmanības un lielas pūles. Informācijas kampaņas, kuru mērķis ir veicināt plašas sabiedrības izpratni par neskartajām teritorijām, augstas kvalitātes ilgtspējīga tūrisma politika, un Putnu un Dzīvotņu direktīvu īstenošana ir tikai daži no instrumentiem, kas palīdzēs mums aizsargāt šīs teritorijas.
Eiropā ir jau astoņi nacionālie parki, tostarp Retezata nacionālais parks Rumānijā. Šie parki ir daļa no aizsargāto teritoriju tīkla (ATT). Šis tīkls atbild par neskarto teritoriju pārvaldību un apvieno valsts iestādes un vietējās tūrisma aģentūras, kas ir iesaistītas ilgtspējīga tūrisma attīstības nodrošināšanā. Eiropas Komisijai ir jāatbalsta šī iniciatīva un jāsadarbojas ar šo tīklu, lai apmainītos ar informāciju un labu praksi.
