års lägesrapport om Kroatien (debatt)
Talmannen
- Nästa punkt är rådets och kommissionens uttalande om 2010 års lägesrapport om Kroatien.
I går träffade jag den kroatiska premiärministern, och jag åtföljdes av två företrädare för viktiga institutioner hos oss, föredraganden Hannes Swoboda och Gunnar Hökmark, ordföranden för vår ständiga delegation till Kroatien. Vi diskuterade Kroatiens framsteg på väg mot EU. Jag är väldigt glad över att vi i dag kan diskutera läget i förhandlingarna och Kroatiens framtidsutsikter i EU direkt, med alla våra kolleger närvarande. Jag är också glad över att kommissionsledamot Štefan Füle, som är ansvarig för vår grannskapspolitik, också finns med oss här i kammaren. Jag vill nu be János Martonyi att ta ordet för rådets räkning. János Martonyi och det ungerska ordförandeskapet fäster stor vikt vid att utvidga EU till att omfatta Kroatien, och det är därför en viktig fråga på det ungerska ordförandeskapets dagordning. János Martonyi, du har ordet.
János Martonyi
rådets ordförande. - (EN) Herr talman! Jag vill för ordförandeskapets räkning säga att det är ett särskilt nöje för mig att tala inför Europaparlamentets plenarsammanträde i dag.
Detta sammanträde utgör ett lämpligt tillfälle att se över framstegen i Kroatiens anslutningsprocess och redogöra för det ungerska ordförandeskapets planer för första halvåret i år.
Först och främst vill jag välkomna parlamentets aktiva engagemang i utvidgningsprocessen och ert konstruktiva bidrag till diskussionen om utvidgningsfrågor i allmänhet och Kroatiens anslutningsprocess i synnerhet.
Som vi har påpekat många gånger förstärker utvidgningar freden, demokratin och stabiliteten i Europa, tjänar EU:s strategiska intressen och hjälper unionen att nå sina politiska mål på ett bättre sätt inom viktiga områden som är avgörande för den ekonomiska återhämtningen och för en hållbar tillväxt.
Utvidgningen är en viktig drivkraft för politiska och ekonomiska reformer. Den går framåt i en takt som till stor del avgörs av kandidatlandets efterlevnad av Köpenhamnskriterierna och dess förmåga att axla de skyldigheter som ett EU-medlemskap innebär.
Utvidgningen är en av huvudprioriteringarna för vårt ordförandeskap, och vår uppgift under detta halvår kommer därför att vara att göra framsteg med denna politik enligt det förnyade samförståndet om utvidgningen som antogs av Europeiska rådet i december 2006 samt rådets slutsatser av den 14 december 2010, som har fått Europeiska rådets stöd.
När det gäller Kroatien är slutförandet av anslutningsförhandlingarna inom räckhåll, vilket anges i Europeiska rådets slutsatser, och vårt mål är att avsluta förhandlingarna vid slutet av det ungerska ordförandeskapet - naturligtvis under förutsättning att Kroatien uppfyller de återstående riktmärkena för att stänga förhandlingskapitlen.
Vi vill också slutföra anslutningsfördraget så långt det är möjligt och därigenom bana väg för Kroatiens anslutning till EU, som vi ser fram emot. Precis som ni påpekar i er resolution kommer detta halvår därför att bli avgörande för Kroatiens förhandlingsprocess.
Jag vill bara helt kort ta upp de olösta frågorna. Hittills, sedan förhandlingarna inleddes, har 34 av de 35 kapitlen öppnats för förhandlingar, varav 28 har stängts provisoriskt.
Vi är därför mycket nära ett slutförande av förhandlingarna. Vi måste emellertid fortfarande stänga några svåra kapitel, som konkurrens, jordbruk och landsbygdsutveckling, fiske, regionalpolitik och samordning av strukturella instrument, rättsväsende och grundläggande rättigheter samt finans- och budgetbestämmelser, varav vissa naturligtvis får budgetkonsekvenser.
I Europeiska rådets slutsatser om Kroatien som antogs i december förra året lyfte vi fram de centrala frågor som vi måste arbeta vidare med inom dessa områden. Ni har informerats om dem. Vi vill också framhålla några punkter som ni tar upp i er resolution.
Rådet har noterat de uppmuntrande framsteg som Kroatien har gjort inom många områden, däribland rättsstatsprincipen och kampen mot korruption på hög nivå. Samtidigt står det klart att det krävs ytterligare insatser. De berörda områdena är rättsväsendets oberoende och effektivitet samt bekämpning av korruption på alla nivåer.
Rådet uppmanade även Kroatien att öka sina ansträngningar att uppfylla de återstående riktmärkena, däribland att bygga upp övertygande resultat, särskilt när det gäller konkurrenspolitiken, rättsväsendet och de grundläggande rättigheterna.
I det avseendet vill jag framhålla att vi fäster stor vikt vid övervakningsprocessen av anpassningen till - och genomförandet av - unionens regelverk, för att säkra administrativ kapacitet och bygga upp övertygande resultat på de områdena.
Kommissionens bedömning i mars av framstegen inom rättsväsendet och de grundläggande rättigheterna kommer att bli särskilt viktig med tanke på ett eventuellt stängande av kapitel 23 senare under året. När det gäller Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) konstaterade rådet dessutom att Kroatien generellt samarbetar bra med Icty, samtidigt som det upprepade att ett fullständigt samarbete fortfarande är en central fråga i linje med förhandlingsramen.
Nu när den kroatiska arbetsgruppen med företrädare från olika statliga organ (Inter-Agency Task Force) har börjat undersöka nya viktiga vägar har rådet uppmanat Kroatien att fortsätta de administrativa utredningarna för att klara ut frågan om de saknade militärdokumenten.
Dessutom välkomnade rådet Kroatiens aktiva roll i det regionala samarbetet, de förbättrade förbindelserna med grannländerna och landets försoningsinsatser i regionen.
Ikraftträdandet av skiljeavtalet om gränsfrågan med Slovenien i slutet av november var en mycket välkommen utveckling i det här sammanhanget. Med tanke på betydelsen av goda grannförbindelser har rådet uppmanat Kroatien att bygga vidare på dessa framsteg i landets ansträngningar att lösa alla kvarstående bilaterala och regionala frågor i samarbete med de berörda länderna.
Avslutningsvis vill jag upprepa att mycket fortfarande återstår att göra under vårt ordförandeskap. Kroatien bör inte spara någon möda att uppfylla de återstående riktmärkena, upprätthålla och förbättra det som redan har uppnåtts och, i linje med förhandlingsramen, slutgiltigt lösa alla övriga kvarstående skyldigheter.
För vår del räknar vi självklart med stöd och samarbete från alla medlemsstater, kommissionen och främst Europaparlamentet i denna strävan.
Det är viktigt att bevara drivkraften så att förhandlingarna kan slutföras med lyckat resultat, vilket som sagt är en av det ungerska ordförandeskapets prioriteringar fram till slutet av juni, dvs. fram till slutet på vårt ordförandeskap.
Talmannen
Grannskapspolitiken är mycket viktig för EU, Medelhavsregionen, det östliga partnerskapet och först och främst för västra Balkan. Jag ger nu ordet till kommissionsledamoten med ansvar för den politiken.
Štefan Füle
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Jag vill gratulera Hannes Swoboda, som är föredragande för Kroatien, och uttrycka min uppskattning för hans rättvisa och välavvägda betänkande. I betänkandet erkänns de imponerande framsteg som Kroatien har uppnått för att uppfylla anslutningskriterierna, samtidigt som det påpekas att det krävs fortsatta ansträngningar för att avsluta förhandlingarna.
EU och Kroatien har provisoriskt stängt 28 av de 35 förhandlingskapitlen. Vid anslutningskonferensen på ministernivå den 19 april bör man provisoriskt kunna stänga alla ytterligare kapitel där Kroatien antingen har uppfyllt eller är mycket nära att uppfylla stängningsriktmärkena. Precis som rådet (allmänna frågor) konstaterade vid sitt möte i december är ett slutförande av förhandlingarna inom räckhåll.
Som i alla förhandlingar kvarstår de svåraste frågorna till sist. Precis som minister János Martonyi nyss betonade meddelade det ungerska ordförandeskapet tidigare att det har som mål att slutföra förhandlingarna under första halvåret 2011 om alla kriterier och riktmärken uppfylls. Det är ett ambitiöst mål som endast kan uppnås om Kroatien fortsätter med sina exceptionella insatser att uppfylla de återstående kraven i tid.
De största kvarstående utmaningarna är att stänga riktmärkena för kapitel 23 om rättsväsende och grundläggande rättigheter och kapitel 8 om konkurrenspolitiken. Kroatien har arbetat hårt inom båda områdena, men nu är det dags att klara den sista milen.
När det gäller rättsväsendet och grundläggande rättigheter uppmanas Kroatien att infria sina åtaganden inom följande områden: uppnå trovärdiga och hållbara resultat i kampen mot korruption, stärka oberoendet, ansvarsskyldigheten, opartiskheten och professionalismen inom rättsväsendet, ta itu med straffrihetsproblemet i fråga om krigsbrott, uppfylla målen i handlingsplanen för inkvarteringen av återvändande flyktingar och förbättra genomförandet av minoriteters rättigheter. Fullt samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) kvarstår som ett krav.
Inom alla dessa områden finns det tydliga riktmärken som ska uppfyllas. Kommissionen utvärderar för närvarande Kroatiens framsteg med varje riktmärke, vilket vi kommer att rapportera om i vår kommande interimsrapport om detta kapitel som vi räknar med att lägga fram i mitten av mars.
Jag hade ett mycket användbart och konstruktivt möte med premiärminister Jadranka Kosor i går. Vi talade bland annat om att det är viktigt att behålla drivkraften i anslutningsförhandlingarna och ta itu med de kvarstående frågorna. De kroatiska myndigheterna är väl medvetna om vilka saker som återstår att göra. Jag blev väldigt glad över att premiärministern på nytt försäkrade mig om sitt personliga åtagande att se till att arbetet fortsätter med full fart till dess att landets EU-anslutning kan slutföras.
Jag håller verkligen med dem som varken vill att EU ska ge ”specialrabatter” eller införa konstgjorda hinder för Kroatien. De principer om fullständig respekt för villkorlighet som gäller för kandidatländerna och full respekt för de åtaganden som EU har ingått förblir hörnstenarna i utvidgningsprocessen. Detta är kärnan i processens trovärdighet.
Kommissionen kommer att fortsätta att ge Kroatien sitt fulla stöd, som arbetar hårt för att nå sitt mål att ansluta sig till EU. Jag är övertygad om, och här följer jag minister János Martonyis linje, att medlemsstaterna kommer att besluta att anslutningsförhandlingarna kan avslutas så snart vi kan konstatera att de återstående stängningsriktmärkena har uppfyllts. Jag är lika säker på att parlamentet, när det uppmanas att ge sitt samtycke till utkastet till anslutningsfördrag, kommer att fylla sin viktiga funktion enligt den mycket konstruktiva inställning som det har visat när det gäller Kroatiens anslutningsprocess.
Liksom er föredragande Hannes Swoboda är jag fast övertygad om att Kroatiens medborgare, efter att ha uppmanats att stödja sitt lands anslutning till EU, kommer att kunna rösta fram sina företrädare vid nästa val till Europaparlamentet.
Hannes Swoboda
för S&D-gruppen. - (DE) Herr talman, mina damer och herrar! Först och främst vill jag hjärtligt tacka alla skuggföredragande för deras utmärkta samarbete, som är anledningen till att vi har ett betänkande som förhoppningsvis kommer att få brett stöd.
Jag börjar med att nämna premiärminister Jadranka Kosors besök i Europaparlamentet i går, som säkerligen blev mycket framgångsrikt. Herr talman, du nämnde att Kroatiens anslutning inte bara är viktig för Kroatien och för EU, utan även utgör en viktig signal till hela regionen. Den första punkt som jag vill ta upp för att belysa detta rör reformerna. Om ett land fullgör de uppgifter som det har uppmanats att genomföra måste vi också hålla våra löften om medlemskap. Som János Martonyi och kommissionsledamoten har sagt återstår det fortfarande arbete att göra. Men budskapet måste ändå vara att landet bör ta de sista stegen i reformerna så att vi kan förverkliga vårt gemensamma mål att slutföra fördraget i juni.
Under samtalet med Jadranka Kosor i går sade Martin Schulz att tvisten i Piranbukten tidigare skulle ha lösts genom krig. I dag sitter vi runt ett bord och försöker finna en metod för att förhandla om dessa frågor. Även det är en viktig signal till hela regionen - här tänker jag på Serbien och Kosovo - om att sådana tvister kan lösas, inte genom att slåss, utan helt enkelt genom förhandlingar och dialog. Premiärministern sade att i hennes land går regering och opposition i samma riktning när det gäller EU. Mitt senaste samtal med Zoran Milanović, ledaren för den socialdemokratiska oppositionen, bekräftade även att så är fallet.
I går diskuterade vi Albanien. Även Albanien kan ta detta som ett exempel på hur man griper sig an viktiga gemensamma frågor, förutom alla politiska debatter.
Vi bör därför sända ett dubbelt budskap till Zagreb och Kroatien i allmänhet om att vi - rådet, kommissionen och Europaparlamentet - arbetar tillsammans för att kunna avsluta förhandlingarna i juni så att fördraget kan ingås och vi sedan kan ge vårt samtycke till hösten, och på så sätt se till att ratificeringsprocessen verkligen genomförs. Men jag ber er - och denna vädjan är riktad till Kroatien - att lösa de frågor som fortfarande kvarstår. När det gäller kampen mot korruption har kraftfulla åtgärder redan vidtagits, men det är fortfarande några steg kvar. I fråga om reformen av rättsväsendet och även när det gäller skeppsvarven återstår fortfarande arbete att göra. Alla dessa punkter tas emellertid upp i vårt betänkande, och de utgör inga oöverstigliga hinder, utan snarare en möjlighet för Kroatien att fortfarande uppfylla de relevanta kraven.
Med tanke på detta bör vi i dag sända ett gemensamt budskap från oss alla till Kroatien, till hela regionen faktiskt, som går ut på att om ett land fullgör de uppgifter det uppmanas att göra, kommer också EU att hålla sitt löfte att välkomna det som medlem i unionen. Herr talman, som du sade i går: Om vi tar in Kroatien kommer även EU att vinna på det, förutsatt att landet har gjort det vi bett det om.
Jag vill därför tacka skuggföredragandena än en gång. Om vi kan sända en så enad signal som möjligt till Kroatien och hela regionen kommer vi att ta ett stort steg framåt mot en fredlig integration av hela regionen.
Bernd Posselt
för PPE-gruppen. - (DE) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag måste erkänna att jag är rörd i dag, eftersom detta år markerar tjugoårsjubileet sedan den demokratiska rörelsen i Slovenien och Kroatien befästes. Den var ett år gammal och människorna jublade, precis som de gjorde i Ungern, Tjeckien och på andra håll.
Den 28 juni 1991 kom sedan den brutala attacken från den jugoslaviska folkarmén. Vid den tidpunkten verkade allt ha återgått till det förflutna. Jag var i Vukovar när denna lilla blomstrande modell för Europa förstördes och hundratusentals människor förlorade sina hem och tusentals förlorade livet. Sedan dess har jag haft möjlighet att följa Kroatien på vägen mot EU. Vi måste verkligen erkänna att Kroatien har gjort en enastående insats på vägen mot detta mål.
Kommissionsledamoten har nämnt nyckelordet i dag. Han talade om rättvisa. Vi skulle kunna ge Swobodabetänkandet den allmänna titeln ”Rättvisa för Kroatien”, eftersom det är pudelns kärna. Det handlar inte om privilegier eller rabatter - vilket så riktigt har påpekats - utan om rättvisa. Kroatien är redo för en EU-anslutning nu. Landet måste göra de sista insatserna inom ett fåtal områden under de närmaste månaderna. Men vi får inte skapa konstgjorda hinder för landet, vilket tyvärr har skett vid upprepade tillfällen under de senaste åren. Kroatien hör samman med Slovenien och Ungern i ett historiskt och kulturellt sammanhang. Landet borde ha godkänts för medlemskap tillsammans med dessa centraleuropeiska länder, eftersom Kroatien i mångt och mycket också är ett centraleuropeiskt land. Så skedde inte av en rad olika skäl, men nu är tiden mogen. Det är därför vi driver på den här frågan. Vi sätter inga datum - vi håller oss till vår linje att kriterier är viktigare än datum. Men vi förklarar mycket tydligt att inga konstgjorda hinder får skapas och att Kroatien måste behandlas rättvist.
Ivo Vajgl
för ALDE-gruppen. - (SL) Herr talman! I dag är det sista gången vi diskuterar ett betänkande om Kroatiens framsteg som kandidatland mot ett fullständigt EU-medlemskap. Jag vill tacka föredraganden Hannes Swoboda, som har arbetat med den här frågan i ett antal år, för hans konstruktiva och vänskapliga inställning både gentemot skuggföredragandena och i förbindelserna med den kroatiska regeringen, och vill jag säga, med det kroatiska folket.
I efterhand, och med tanke på de omständigheter under vilka Kroatien blev självständigt för 20 år sedan, skulle man kunna säga att landet har väntat tillräckligt länge, om inte alltför länge, på medlemskap. Minister Martonyi, du har gett oss mycket detaljerade uppgifter om dina planer rörande Kroatiens anslutningsförhandlingar. Vi stöder dina planer och hoppas att de kommer att förverkligas i alla avseenden.
För ledarskapet i Zagreb återstår mycket arbete under månaderna fram till dess att Kroatien avslutar förhandlingarna. Kapitel 23 har under hela den här tiden varit föremål för särskild uppmärksamhet i gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa (ALDE). Vi diskuterade och var eniga om detta i går under det vänskapliga samtalet mellan ALDE-gruppens ordförande Guy Verhofstadt och Jadranka Kosor.
Detta kapitel är nyckeln till rättstatsprincipen, att på allvar ta itu med arvet från förr, för ett effektivt och opartiskt rättsväsende, för rättssäkerhet och jämlikhet för alla medborgare. Alla demokratiska stater som grundas på rättsstatsprincipen - alla EU-medlemsstater - måste garantera friheter som öppenhet och medieoberoende, minoritetsskydd, jämställdhet mellan kvinnor och män och skydd av alla som är annorlunda.
Den kroatiska regeringen och premiärminister Jadranka Kosor är värda beröm för sina beslutsamma insatser att bekämpa korruption och brottslighet. Kroatien ska också hedras för att landet framgångsrikt har inrättat vänskapliga förbindelser med sina grannar, men samtidigt bör det uppmanas att lösa de återstående frågorna.
När vi ger Kroatien grönt ljus för den sista förhandlingsrundan och för landets sista kraftansträngning för att uppnå fullständigt medlemskap, bör vi påpeka att detta betänkande riktas till alla länder i sydöstra Europa som har samma förväntningar. Även vi har förväntningar: vi förväntar oss att Europa slutför utvidgningsprocessen och blir en kontinent med sammanhållning och lika värden.
Låt mig bara lägga till en sak. Endast på detta sätt kommer EU i dagens värld att kunna bli och spela rollen som världsledare. Tack för ditt tålamod, herr talman.
Franziska Katharina Brantner
för Verts/ALE-gruppen. - (EN) Herr talman! Jag ansluter mig till dem som tackat Hannes Swoboda för det goda samarbetet under förra året, och för första gången i år.
Jag håller med Bernd Posselt om att det är ett rättvist betänkande. Vi ser verkligen fram emot att välkomna Kroatien - vilket redan har nämnts - så snart landet har uppfyllt samtliga kriterier. Det är ett speciellt land som kommer att ansluta sig till oss, och EU kommer att ha ett speciellt ansvar att därefter försäkra sig om att alla andra länder på västra Balkan också kan ansluta sig. Det är ur det regionala perspektivet som Kroatien måste vara bäst i klassen nu, så att landets bästa klasskamrater kan ansluta sig sedan. Vi har ett ansvar gentemot de andra länderna, eftersom det kommer att bli mycket svårare för andra att ansluta sig om vi misslyckas och gör misstag nu. Vi får inte ge upp det här målet för västra Balkan.
Några av er har nämnt kapitel 23 om korruption. Vi anser att EU måste vara ärligt mot sig självt och verkligen fundera över i vilken utsträckning även EU var inblandat i korruption. Därför uppmanar vi Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) att undersöka följderna för EU i det här avseendet. Jag uppmanar alla grupper att ansluta sig till den ansträngningen, eftersom vi även måste vara ärliga mot oss själva.
Min sista poäng är att vårt sätt att hantera det förflutna är en viktig del av EU-anslutningen. Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) har nämnts. Den är viktig, men vi anser även att de lokala krigsförbrytartribunalerna måste fungera bättre. Av en rapport från Amnesty International framgår att det fortfarande finns ett antal fallgropar och brister. Vi anser att det finns utrymme för förbättringar, till exempel när det gäller vittnesskydd, och vi skulle vilja se förbättringar även på det området. Vi anser likaså att det är mycket viktigt att EU insisterar på aspekter som rör det förflutna och att det är viktigt att arbeta med det förflutna.
Förutom detta ser vi alla fram emot att välkomna Kroatien hit till parlamentet.
Geoffrey Van Orden
för ECR-gruppen. - (EN) Herr talman! Vi anser att utvidgningen är en av EU-politikens mer framgångsrika aspekter, under förutsättning att den sker enligt stränga kriterier och att man drar lärdom av tidigare anslutningar.
Enligt rådet är slutförandet av anslutningsförhandlingarna med Kroatien inom räckhåll, men vi får höra från kommissionen att korruptionsfrågorna och reformen av rättsväsendet inte har hanterats ordentligt. Detta är mycket allvarligt. Vår oro är inte inbillad.
Kroatien, med en befolkning på 4,5 miljoner, dras enligt uppgift med en anhopning på nästan en miljon rättsfall som väntar på avgörande, där ett betydande antal mål rör missbruk av egendomsrättigheter. Mediefriheten attackeras också. Före detta ministrar har anklagats för korruption. En del ser detta som ett bevis för att man har agerat. Men egentligen avslöjar det omfattningen av ett problem som knappast har lösts. Den utbredda korruptionen bland politikerna och rättsväsendet har lett till att man misslyckats med att hantera den organiserade brottslighet som har en direkt koppling till Balkanrutten.
Trots denna litania av problem förefaller Kroatiens tidiga anslutning att vara given på förhand. Det vore synd om anslutningsprocessen bara blev en formalitet, som beror på subjektiva politiska nycker, och slutförs innan dessa grundläggande problem har lösts.
Takis Hadjigeorgiou
Herr talman! Vi i gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster är positivt inställda till Kroatiens anslutning till EU och förlitar oss på att landet snart blir en fullvärdig medlem, på villkor att detta är det kroatiska folkets vilja och att landet uppfyller samtliga anslutningskriterier.
I lägesrapporten noteras de framsteg som har gjorts med flyktingars återvändande, kvinnors rättigheter, jämställdhet och insatserna att överbrygga meningsskiljaktigheter med grannländerna, och vi välkomnar dessa framsteg. Vi insisterar dock på ytterligare reformer, särskilt inom rättsväsendet och i arbetet med att få slut på korruptionen.
Vi måste emellertid också uppmärksamma det kroatiska folkets socioekonomiska problem, som fattigdom, långtidsarbetslöshet och undergrävande av arbetsrättigheterna. Tyvärr kommer förslagen om att främja en liberal ekonomi att förvärra kroaternas socioekonomiska situation.
Vi stöder därför ett främjande av en verklig social utveckling som kommer att garantera livskvalitet för alla medborgare i Kroatien genom åtgärder för att modernisera det sociala trygghetssystemet, hantera arbetslösheten, förbättra tillgången till sjuk- och hälsovårdstjänster, bostäder och utbildning samt få slut på diskrimineringen, särskilt mot minoriteter.
Jaroslav Paška
för EFD-gruppen. - (SK) Herr talman! Sedan oktober 2005, när beslutet om att inleda förhandlingar om Kroatiens anslutning till EU fattades, har den kroatiska regeringen genomfört omfattande förändringar av styrningen av landet, med målsättningen att på bästa sätt förbereda Kroatien inför EU-anslutningen.
De största framstegen i anslutningsprocessen gjordes under 2010, när våra kroatiska vänner slutförde förhandlingarna om ett antal komplexa kapitel, genomförde grundläggande författningsändringar och även gjorde framsteg i arbetet med att finna en civiliserad lösning på gränstvisterna med grannländerna. Den serbiske presidenten Boris Tadićs officiella besök till Vukovar visade att förbindelserna mellan de kroatiska och serbiska medborgarna även kan grundas på ömsesidig respekt, uppskattning och förståelse.
Hur snabbt anslutningsprocessen slutförs beror nu enbart på den kroatiska sidan. Efter att ha uppfyllt alla villkor för en EU-anslutning måste landet också söka sina medborgares samtycke till ett sådant steg genom en landsomfattande folkomröstning. Jag önskar uppriktigt våra kroatiska vänner all lycka i arbetet med att snabbt stänga de sista kapitlen och genom en folkomröstning kunna bekräfta att landet är redo att bli medlem i EU.
Andrew Henry William Brons
(EN) Herr talman! För mindre än 20 år sedan kämpade Kroatien för att säkra sitt oberoende. Nu lämnar landet över sin självständighet utan att ett enda skott avlossas.
Kroatien har varit tvunget att genomföra omfattande och inkräktande lagstiftningsändringar. Man har också tvingats dra tillbaka stöd till viktiga industrier och till de människor som arbetar inom dessa industrier. Kroaterna måste göra allt detta innan EU nedlåter sig till att godkänna Kroatiens medlemskap.
Det allvarligaste är att alla dessa förändringar godkänts innan folket har gett sitt samtycke genom en utlovad folkomröstning, eller innan folket ens har tillfrågats. Trots att opinionsundersökningar visar att majoriteten motsätter sig ett EU-medlemskap tas ett positivt resultat av folkomröstningen för givet. När enormt omfattande förändringar genomförs innan folket har fått ge sitt samtycke, kan vi vara säkra på att deras samtycke bara är en ren formalitet.
I betänkandet sägs i det här sammanhanget att redaktörer och journalister klagar över otillbörliga politiska påtryckningar. Det sägs emellertid ingenting om hur folkomröstningen ska kunna genomföras på ett fritt och rättvist sätt under dessa påtryckningar.
Elmar Brok
(DE) Herr talman, herr rådsordförande, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Faktum är att vi befinner oss i den sista rundan före anslutningen, i den mån att vi kommer att diskutera frågan här, i EU-institutionerna. Därefter återstår ju även ratificeringsprocessen i de nationella parlamenten, som säkerligen inte heller kommer att bli lätt. Eftersom jag under min tid som ordförande för utskottet för utrikesfrågor hade möjlighet att nära följa de föregående tolv medlemsstaternas anslutning som ett led i utvidgningsprocessen, kan jag dock säga att Kroatien är ett land som har arbetat hårt under en lång tid för att uppfylla kriterierna, och att framåtskridandet mot ett ja därför är positivt.
Vi bör stödja detta av politiska skäl. Det är också en signal till andra länder om att de kanske måste vänta länge innan dörren till Europa öppnas, men att den inte är stängd helt och hållet. Det allmänna politiska budskapet är viktigt. Baserat på vår erfarenhet med andra länder bör Kroatien emellertid fortsätta att arbeta med reformen av rättsväsendet och de administrativa systemen, även i sitt eget intresse - bortsett från anslutningsprocessen. När rättsfall förblir olösta alltför länge eller när anklagelser om korruption framförs men de rättsliga åtgärderna mot de anklagade dröjer för länge, skadar det utvecklingen i landet i allmänhet. I det sammanhanget krävs mer arbete.
Göran Färm
Herr talman! Först ett stort tack till föredragande Hannes Swoboda, som har gjort ett utmärkt jobb. Kroatiens medlemskap i EU närmar sig nu, men ännu kvarstår en del utmaningar, till exempel kampen mot korruption. Kroatien har antagit ett nytt och bättre regelverk, men nu måste reformerna förverkligas. Det behövs effektiva utredningar, åtal och domstolsbeslut.
Just nu riktas ögonen mot fallet med den konservative förre premiärministern Ivo Sanader som sitter häktad i Österrike. Vi applåderar det mod som journalister och politiker i Kroatien har visat genom att avslöja korruptionen i den politiska eliten. Fallet Ivo Sanader är dock ett sanningens ögonblick också för EU, eftersom korruption förutsätter två parter. I och med att det finns anklagelser om att Ivo Sanader har försökt påverka EU på ett otillbörligt sätt har jag föreslagit att bedrägeribekämpningsbyrån Olaf bör samarbeta med kroatiska utredare för att bringa klarhet i uppgifterna. Vi vet ju inte om de är sanna.
PPE-gruppen vill stryka denna viktiga del av resolutionen, men liksom Verts/ALE uppmanar vi alla politiska grupper att stödja den. EU måste vara proaktivt och inte bara lägga ansvaret på Kroatien.
Lena Ek
(EN) Herr talman! I de stormiga vattnen under den globala ekonomiska krisen är det uppmuntrande att se att Kroatien håller en stadig kurs mot medlemskap.
Framstegen hittills har varit imponerande, men jag vill framhålla att denna positiva drivkraft nu bör överföras till andra områden där mycket återstår att göra.
Jag vill lyfta fram två punkter i dag. För det första reformer och stärkande av rättsväsendet. Ett stabilt och oberoende rättssystem är absolut nödvändigt för att bekämpa korruption och garantera rättsäkerhet på lång sikt. Det handlar inte bara om att arrestera brottslingar, utan att ta itu med dem därefter. Annars kommer insatserna för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet att bli verkningslösa.
Den andra punkten jag vill nämna är att det kroatiska samhället måste bygga på tolerans. Det europeiska projektet handlar om försoning, och det gäller inte bara mellan länder - i det här sammanhanget välkomnar jag de förbättrade förbindelserna med Kroatiens grannar - utan även inom själva länderna. Hot om våld mot minoriteter är helt oacceptabelt. Jag har full förståelse för hur svårt det här är, men jag är starkt övertygad om att detta inte bara skulle stimulera anslutningsförhandlingarna, utan att även insatsen i sig skulle vara till direkt fördel för det kroatiska samhället.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Herr talman! Vi bör utan tvivel stödja det ungerska ordförandeskapet i dess ambitiösa planer att slutföra förhandlingarna med Kroatien under första halvåret i år. Kroatiens medlemskap i EU kommer att innebära att vi vinner en viktig och konstruktiv allierad, eftersom landet redan spelar en viktig roll och agerar som en stark stabiliserande kraft i regionen, och därmed är ett gott föredöme för många andra Balkanländer som också överväger att ansluta sig till EU i framtiden.
I dag vill jag ge uttryck för min stora respekt och beundran för de reformer som har genomförts av den kroatiska regeringen och det kroatiska samhället, särskilt reformerna i fråga om kampen mot korruption och organiserad brottlighet och av den offentliga förvaltningen och rättsväsendet. Det är självklart att det fortfarande finns områden där det krävs förbättringar och slutförande av insatserna. Jag hoppas att detta kan åstadkommas så snabbt som möjligt. Det stämmer även att vi hör rapporter från Kroatien om att det kroatiska folket inte är helt övertygat om att deras land kommer att vinna på ett medlemskap. Jag anser att det skulle vara klokt av oss att vidta åtgärder för att hjälpa till att snabbt vända på den tendensen, i samarbete med den kroatiska regeringen.
Bastiaan Belder
(NL) Herr talman! Kroatien har gjort goda framsteg på sin väg mot EU-medlemskap. Det råder det ingen tvekan om, och det gläder mig. Det finns emellertid två frågor som jag fortfarande är allvarligt oroad över.
Korruptionen i detta Balkanland är fortfarande utbredd, se till exempel skälen 7 och 8 i den resolution vi diskuterar. Detta har en allvarlig inverkan på ekonomin och handelsförbindelserna med landet. Det krävs snabbt en bättre strategi för att ta itu med det här problemet, eventuellt i samarbete med EU-institutioner.
Den andra fråga jag ser som oroande är den dåliga administrativa organisationen i landet, se skäl 28 i resolutionen. En sund administrativ organisation är nödvändig för att EU-lagstiftningen ska kunna genomföras ordentligt och för att Kroatien inte ska tas på sängen av händelserna.
Så länge dessa två flaskhalsar förblir olösta kommer jag att fortsätta att oroas över den snabba takt som det ungerska ordförandeskapet vill ha i Kroatiens anslutning. Enligt min åsikt bör vi utifrån våra tidigare erfarenheter ha kvalitet i anslutningen som mål, inte själva anslutningen. Detta kommer att hjälpa oss att säkra folkligt stöd, och stödet från mina nederländska landsmän.
Angelika Werthmann
(DE) Herr talman! Generellt sett går utvecklingen i Kroatien i rätt riktning. Teorin är komplett, men måste ännu bevisas i praktiken. Det finns emellertid tre områden där mycket arbete fortfarande återstår att göra.
För det första måste Kroatien föra ett närmare samarbete med Internationella domstolen i Haag för att påskynda framstegen på människorättsområdet och åtalen mot f.d. krigsförbrytare. Precis som Amnesty International förklarar i rapporten ”Behind a Wall of Silence” finns det flagranta enskilda fall av människorättskränkningar som fortfarande inte har lösts. Skyddet av de mänskliga rättigheterna är en central fråga för EU. Vi får inte vara beredda att kompromissa om detta, och vi är inte heller beredda att göra det.
För det andra har vi korruptionen. Den genomsyrar fortfarande samhället, näringslivet och politiken. Jag välkomnar den kroatiska regeringens insatser för att bekämpa korruptionen i det egna landet, men samtidigt måste vi insistera på att detta problem också bekämpas med kraft.
För det tredje måste Kroatien garantera, i sitt eget intresse, att snabba framsteg nu görs med de reformer av rättsväsendet som har inletts.
Krzysztof Lisek
(PL) Fru talman! För två år sedan, när jag var ordförande för det polska parlamentets utskott för utrikesfrågor, hade jag nöjet att stå värd för ledamöter från det kroatiska parlamentets utskott för utrikesfrågor. Vid det tillfället frågade de kroatiska ledamöterna mig om jag visste hur många polacker som för närvarande befann sig på seglingssemester i Kroatien. Det visade sig att det rörde sig om sammanlagt flera tiotusentals personer. De miljoner turister som besöker detta vackra land kan tala om för oss att Kroatien är ett modernt och demokratiskt land, och bekräfta att det redan nu är redo för EU-medlemskap. Ändå frågade samma ledamöter från det kroatiska utskottet mig hur Polen omstrukturerade sina skeppsvarv. Med andra ord kvarstår fortfarande ett antal problem, som alla här har nämnt, och de problemen måste få en lösning. Trots allt hoppas jag att János Martonyis förhoppningar kommer att infrias, att våra ungerska vänner och kommissionen kommer att slutföra förhandlingarna och att vi i dag kommer att få höra från Radosław Sikorski, chefen för den polska diplomatin, som kommer att finnas med oss här i parlamentet, att Polen kommer att få nöjet att bevittna Kroatiens anslutning till EU under sitt ordförandeskap för Europeiska rådet.
Zoran Thaler
(SL) Fru talman! Jag vill ansluta mig till lovorden för vår föredragande Hannes Swobodas inställning och arbete.
Jag hoppas innerligt, för Kroatiens och Hannes Swobodas skull, att detta verkligen kommer att vara det sista betänkandet och att Kroatien kommer att ansluta sig till oss så snart som möjligt. I alla händelser kommer ett medlemskap att ge Kroatien möjlighet att ta igen en del av den tid som landet har förlorat i anslutningen till EU.
Om vi går efter utvecklingsnivån i Kroatiens ekonomi, samhälle, kultur och konst, skulle landet lätt ha kunnat ansluta sig till den grupp som gick med i EU för sju år sedan. Jag rekommenderar myndigheterna i Zagreb att dra nytta av Kroatiens EU-anslutning för att beslutsamt ta itu med kulturen av korruption och brottslighet. Att utveckla friheterna när det gäller objektiva medier och skydda objektiva journalister som arbetar för den kroatiska offentliga televisionen är en annan ytterst viktig fråga.
Kroatiens anslutning till EU kommer att innebära att vi tar emot och sträcker ut en hand till Balkanregionen. Jag ser fram emot att få arbeta tillsammans med våra kroatiska kolleger för att skapa stabilitet och utveckling i denna fortfarande turbulenta region.
Andrey Kovatchev
(BG) Fru talman! Jag vill tacka Hannes Swoboda för hans goda arbete och hoppas verkligen att detta betänkande är det sista innan Kroatien undertecknar fördraget om anslutning till EU.
Jag tror att Kroatiens inträde i EU kommer att ge drivkraft åt reformerna i regionen och att landets medlemskap blir en framgång för hela Europa. Kroatien signalerade nyligen detta å sin sida genom att tillhandahålla fria officiella översättningar av unionens regelverk till sina grannar från f.d. Jugoslavien - Bosnien och Hercegovina, Serbien, Montenegro och Makedonien. Landet har på så sätt visat att det både vill och kan bidra till regionens europeiska framtid.
Att låta Kroatien ansluta sig till EU kommer att sända en tydlig signal om att EU står fast vid sina åtaganden gentemot västra Balkan och att utvidgningen är en öppen process. Jag vill betona att även om varje land på vår kontinent har sina egna problem, bör vi vara försiktiga med att peka finger åt östeuropeiska länder när vi talar om korruption och brottslighet.
Korruption och brottslighet förekommer inte bara i den regionen, utan är en utmaning för oss alla, och endast genom samlade insatser kan vi begränsa de negativa tendenserna på detta område. Insyn och demokrati är oåterkalleliga värden, och det är just av detta skäl som vi måste stödja och främja reformer på västra Balkan. Jag önskar Kroatien lycka till och ser fram emot att välkomna landet som den 28:e medlemsstaten i EU.
László Tőkés
(HU) Fru talman! Vi måste rikta stark kritik mot EU eftersom Kroatien fortfarande förhindras från att ansluta sig trots att landet i flera aspekter redan var berett för anslutning vid tidpunkten för den senaste utvidgningsvågen för sex år sedan. Därför kan vi inte göra annat än att instämma i det ungerska ordförandeskapets mål att göra integrationen av Kroatien till en av de viktigaste prioriteringarna under sin tid som ordförandeland. Vi instämmer likaså i den ungerske premiärministern Viktor Orbáns uttalande om att enandet av Europa inte är fullständigt utan integrationen av länderna på västra Balkan. De stater som ingick i f.d. Jugoslavien och som fortfarande står utanför är som gapande tomma hål på EU:s karta. Kroatiens anslutning markerar början på en ändring av den situationen. Precis som den kroatiska premiärministern Jadranka Kosor sade i går, är det vår moraliska skyldighet att ge dessa framtidsutsikter till länderna i sydöstra Europa eftersom det inte finns något alternativ till integration för dem.
Andrzej Grzyb
(PL) Fru talman! Både Swobodabetänkandet och uttalandena från ordförandeskapet och kommissionsledamot Štefan Füle visar att klimatet för ett slutförande av förhandlingarna med Kroatien är mycket positivt. Det är särskilt viktigt att betona den beslutsamhet som Kroatien självt har visat, till exempel genom premiärminister Jadranka Kosor, inte bara när det gäller ett slutförande av förhandlingarna utan även i fråga om samarbetet med landets grannar och Internationella brottmålsdomstolen. Utsikterna till att slutföra förhandlingarna inom en snar framtid och den stämning som råder här i parlamentet kommer också att hjälpa Kroatien. Det är ett viktigt tecken att inga framtida problem kommer att få hopa sig, och att landets tjugoåriga väntan kommer att ta slut i och med undertecknandet av anslutningsfördraget. Vi måste också bekräfta de symboliska gester som gjorts av Kroatien, till exempel genom att tillhandahålla översättningar av hela unionens regelverk till alla sina grannar som arbetar mot medlemskap. Jag vill ge Hannes Swoboda ett erkännande för hans arbete, och även jag är säker på att detta är det sista betänkandet om Kroatiens framsteg med förberedelserna för medlemskap. Vi kommer snart att kunna välkomna landet som medlemsstat i EU.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Fru talman, herr kommissionsledamot, herr minister! Jag stöder helhjärtat det ungerska ordförandeskapets mål att slutföra Kroatiens anslutningsförhandlingar i juni. Kroatien har i flera aspekter uppnått en högre utveckling än en del av EU-medlemsstaterna. Som János Martonyi nämnde är det uppenbart att mycket återstår att göra. Hannes Swoboda har en utmärkt förståelse för de komplexa frågorna när det gäller västra Balkan-regionen.
Kroatiens framgångar kan fungera som ett incitament för Serbien och de andra länderna på västra Balkan. Det är viktigt för våra vänner på västra Balkan och våra kroatiska vänner att de förstår att deras interna reformer måste genomföras, inte för EU:s skull, utan för deras egna folks skull. Jag anser också att det är ytterst viktigt att förbättra situationen för serber, ungrare och andra nationella minoriteter, garantera det välförtjänta återvändandet för de serber som flydde eller drevs iväg, serberna från Krajina, och lösa frågan om grannförbindelserna mellan Slovenien och Kroatien. Vi måste värdesätta att den kroatiska statschefen har gjort flera gester mot en historisk försoning mellan Serbien, Bosnien och Hercegovina och Kroatien.
Jelko Kacin
(SL) Fru talman! Jag önskar den kroatiska regeringen och kommissionen en stark beslutsamhet och mycket tålamod, uthållighet och energi i slutförandet av reformerna, och jag hoppas även att Kroatien kanske kan fira den tjugonde årsdagen av sitt oberoende genom att slutföra förhandlingarna.
Det är min uppriktiga önskan. Hur mycket som kan uppnås beror dock på den kroatiska regeringen och samarbetet inom den, det vill säga den styrande koalitionen och oppositionen i det kroatiska parlamentet. Det krävs också en mycket starkare social lyhördhet och ansvarskänsla bland politikerna. Den rådande ekonomiska krisen leder till att alla fördelar som EU-anslutningen kan innebära för Kroatiens ekonomi och medborgare förpassas till marginalen när det gäller de sociala prioriteringarna och ökar kritiken mot EU.
Sist men inte minst måste det kroatiska folket även rösta ja till anslutningen i en folkomröstning. En avsaktning av drivkraften i Kroatiens anslutning skulle inte få några katastrofala konsekvenser för Kroatien, men det skulle sända ett ytterst negativt budskap till de länder på västra Balkan som är på väg mot EU. Om inte förhandlingarna avslutas kommer ledamöterna av det kroatiska parlamentet inte att kunna få observatörsstatus här i Europaparlamentet, och det blir inget medlemskap. Jag uppmanar er därför att hålla takten uppe och göra allt ni kan.
Marije Cornelissen
(NL) Fru talman! Jag är glad över att Kroatien kommer allt närmare en anslutning. Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen är starkt för en anslutning av alla Balkanländer samt Turkiet. Anledningen till att vi så starkt förespråkar deras anslutning är emellertid just att vi fäster så stor vikt vid de reformer som krävs för att uppnå medlemskap. Kroatien har inte slutfört dessa reformer ännu. Processen måste fortsätta.
När vi röstar kommer vi därför att försöka se till att inget exakt datum anges i betänkandet. Det är möjligt att förhandlingarna slutförs under första halvåret i år, men det är lika möjligt att så inte blir fallet. Detta handlar inte om när förhandlingarna slutförs, utan om Kroatien uppfyller alla kriterier till dess.
Om det finns en lärdom som vi har dragit av Rumäniens och Bulgariens anslutning är det att vi inte bör ange ett exakt datum. I stället måste vi klargöra vad som återstår att göra. En annan sak: ett av de områden där Kroatien bör göra mer är skyddet av sexuella minoriteter. Det skulle vara bra om vårt sittande EU-ordförandeskap föregick med gott exempel genom att ge tillstånd att hålla gay pride-festivalen i Budapest den 18 juni 2011.
Charles Tannock
(EN) Fru talman! Kroatiens framsteg på vägen mot EU-medlemskap fortsätter smidigt, vilket också klargörs i betänkandet. De brittiska konservativa stöder utvidgningen av EU till att omfatta länder som fullständigt uppfyller Köpenhamnskriterierna, eftersom vi anser att ett större EU kommer att leda till en mer flexibel och mindre centraliserad union.
Kroatien är värt beröm för sin insats att utrota korruptionen, vilket framgick av arresteringen av f.d. premiärminister Ivo Sanader. Jag är glad över att Slovenien inte längre kommer att blockera Kroatiens anslutning på grund av de två ländernas gränstvist. Detta har alltid varit en bilateral fråga, men den får inte på något sätt hindra Kroatien från att ansluta sig till vår union. Det finns också en mindre tvist med Montenegro, som jag är föredragande för, som kommer att lösas av Internationella domstolen.
Jag anser även att Kroatiens anslutning kommer att påskynda integrationen av hela regionen f.d. Jugoslavien i EU, särskilt som föredragande för Montenegro och en nära vän till Serbien. Jag hoppas att Kroatiens medlemskap kommer att inspirera båda länderna att gå vidare med reformerna och att Kroatien inte kommer att försöka ge betalt för gammal ost när landet väl är EU-medlem, genom att blockera Serbiens anslutning.
Andreas Mölzer
(DE) Fru talman! Bland kandidatländerna är Kroatien känt som det land som har gjort de största framstegen. Detta är ingen överraskning eftersom Kroatien kulturellt och historiskt sett är fast rotat i Centraleuropa. Kroatien har vid ett flertal tillfällen visat att det är redo att ansluta sig till EU, till exempel när fisketvisten löstes. Ytterligare insatser krävs naturligtvis i samband med korruptionsproblemen, men det står klart att det inte råder någon brist på vilja på det här området, vilket framgår av anhållandet av den f.d. premiärministern Ivo Sanader. Det har också hänt en del när det gäller hanteringen av krigsbrott. I det avseendet återstår det att se vilken roll de tyska arresteringsorder som utfärdats för högt uppsatta f.d. medlemmar av den jugoslaviska säkerhetstjänsten kommer att spela.
Kroatien förefaller vara berett att gå ifrån sitt förflutna, till exempel genom att stödja återvändande krigsflyktingar. I det sammanhanget skulle det vara önskvärt att EU inte bara stödde krigsflyktingarna, utan även internflyktingarna, och att man försöker finna en lösning på ersättningskraven från Donauschwaberna.
Jean-Pierre Audy
(FR) Fru talman! Jag vill berömma den välavvägda resolutionen av min kollega Hannes Swoboda, och säga att det är mycket viktigt att vi ser till att den här anslutningen blir en framgång. I detta sammanhang vill jag uppmärksamma de avsevärda farhågor som vissa delar av den allmänna opinionen hyser, eftersom anslutningen kommer vid fel tidpunkt. Historien fungerar inte som tidtabell, och vi befinner oss i kris. Folket i EU hyser betänkligheter i den här frågan.
Efter Berlinmurens fall kom en våg av postkommunistiska anslutningar, och i dag fortskrider vi från fall till fall. Herr kommissionsledamot, det är skälet till att jag anser att det behövs en omfattande informationskampanj i samtliga EU-medlemsstater och kanske även i Kroatien, för att förklara det arbete som har gjorts, att alla kapitel har uppfyllts till fullo och att förberedelserna inför denna anslutning har varit seriösa.
Det är mitt förslag, eftersom behörigheten att fatta beslut om anslutning naturligtvis inte ligger hos EU. Det är staterna och folken i dessa stater som beslutar om detta. Det är vår skyldighet att se till att denna anslutning blir en framgång. Låt oss utnyttja alla resurser som vi har till vårt förfogande under denna svåra period i den europeiska integrationen som vi genomlever för närvarande.
Štefan Füle
ledamot av kommissionen. - (EN) Fru talman! Tack så mycket för denna uppmuntrande och konstruktiva debatt. Förslaget till Europaparlamentets resolution, med ett välavvägt budskap, är av avgörande betydelse för det arbete som kommissionen utför. Den ger mycket användbar vägledning för Kroatiens fortsatta arbete, och jag välkomnar särskilt de många hänvisningar till rättvisa, kvalitet och trovärdighet som gjorts under dagens debatt.
Jag instämmer också helhjärtat i det som sagts i dag om att hela processen och de insatser som krävs är till fördel för de kroatiska medborgarna. Dessa fördelar måste lyftas fram tydligt under de kommande månaderna.
Parlamentets konstruktiva och orubbliga stöd för Kroatiens anslutningsprocess är en viktig signal, inte bara för Kroatien i sig, utan för alla kandidatländer och eventuella kandidatländer. Ert stöd kommer i själva verket att uppmuntra dem att upprätthålla intensiteten i sina insatser på vägen mot EU och att slutföra förhandlingarna med framgång.
János Martonyi
rådets ordförande. - (EN) Fru talman! Först och främst vill jag för ordförandeskapets räkning ge ett erkännande och tacka parlamentet - och särskilt föredraganden Hannes Swoboda - för ert ständiga engagemang och positiva bidrag till de insatser vi gör för att framgångsrikt genomföra en utvidgning genom att ta med Kroatien, och till utvidgningsprocessen i stort.
Jag anser att alla dessa insatser har framgått mycket tydligt under förmiddagens mycket konstruktiva och nyttiga debatt. Jag är också helt övertygad om att den resolution som kommer att antas kommer att lyfta fram parlamentets avgörande roll, som naturligtvis går längre än den konkreta frågan om Kroatiens anslutning.
Detta kommer att sända ett ytterst viktigt budskap till den europeiska allmänna opinionen, till EU-medborgarna, om att utvidgningen verkligen tjänar deras bästa intressen, och kommer kanske att övertyga dem om att den utvidgningströtthet som utvecklades, och kändes av, direkt efter det vi nu kallar återförenandet av Europa är borta och att utvidgningsprocessens tåg måste fortsätta.
Samtidigt kommer det också att sända ett oerhört viktigt politiskt budskap till andra kandidat- och aspirantländer. Detta framhävs också i ert betänkande och i resolutionen. Vi vet alla att nyckelfaktorerna stabilitet, samarbete och försoning på västra Balkan verkligen är det europeiska perspektivet.
Det europeiska perspektivet måste därför vara trovärdigt och framhävas och underbyggas av konkreta åtgärder. Ett exempel på detta är just Kroatiens förestående anslutning till EU. Vi vet alla att processen inte är slutförd ännu. Europa är ännu inte en helhet, och vårt grundläggande mål är att föra den här processen vidare.
Några ytterst viktiga påpekanden och kommentarer gjordes till exempel om huruvida anslutningsförhandlingarna har varat för länge eller inte. Det är sant att de har pågått i nästan sex år vid det här laget och att det är längre tid än förhandlingsprocessen för våra länder. Min rekommendation nu är att vi ser till framtiden och försöker påskynda processen så mycket vi kan.
Många mycket viktiga framsteg och insatser har gjorts på båda sidor, och jag vill verkligen betona att vi är fast övertygade om att vi, med samlade ansträngningar från alla sidor, nu kan genomföra en bra utvidgning. Detta skulle vara ett mycket viktigt budskap för oss alla, såväl inom som utanför EU.
Jag vill återigen tacka er för era ytterst värdefulla tankar och kommentarer, och även tacka kommissionen - naturligtvis med förhoppningen att vi kommer att kunna förverkliga vårt mål, vilket som sagt är att slutföra förhandlingarna före slutet av juni i år.
Talmannen
Jag har mottagit ett resolutionsförslag, som ingivits i enlighet med artikel 110.2 i arbetsordningen.
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i dag, torsdagen den 16 februari kl. 12.00.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Debora Serracchiani
Vi hoppas att Kroatien gör snabba framsteg i förhandlingarna om EU-medlemskap. Det är mycket viktigt att Kroatiens anslutning påskyndas med tanke på landets strategiska geopolitiska läge som en inkörsport till marknaderna i Centraleuropa. I detta sammanhang krävs en integrerad utveckling av hamnar och anslutningar till de europeiska korridorerna, särskilt med tanke på att Kroatien kommer att erhålla avsevärd EU-finansiering, av vilken 60 procent kommer att anslås för infrastruktur.
För att detta ska kunna ske måste Kroatien fullfölja de nödvändiga reformerna, särskilt genom att stärka den offentliga förvaltningen och rättsväsendet, fortsätta att bekämpa korruptionen och garantera ett oinskränkt samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty). Jag välkomnar att EU och Kroatien har ingått ett avtal om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk. Däremot är jag besviken över situationen för den kroatiska varvsindustrin, en sektor som en gång var kronan i den jugoslaviska industriexporten, men som nu nästan befinner sig i ekonomiskt sammanbrott.
Jag hoppas att den kroatiska regeringen klarar av att fullfölja omstruktureringen så snabbt som möjligt så att landet även kan stänga kapitlet om konkurrens. Jag vill särskilt lyfta fram betydelsen av Kroatiens anslutning för den integrerade sjöfartspolitiken i Adriatiska havet, som snart officiellt kommer att höra nästan helt till EU.
Jiří Havel
Betänkandet är generellt positivt för Kroatien. Det visar att landet är nära att fullfölja anslutningsförhandlingarna. Samtidigt uppmärksammas dock, precis som föregående år, ihållande och ofta allvarliga brister. Mot bakgrund av tidigare erfarenheter av den territoriella tvisten mellan Kroatien och Slovenien är det oroande att inga större positiva framsteg har gjorts när det gäller Kroatiens många territoriella tvister med sina övriga grannar (särskilt Bosnien och Hercegovina, men även Serbien och Montenegro). De ytterst långsamma framstegen mot bestraffande av krigsbrott mot serberna ger fortfarande upphov till allvarliga frågetecken. ”Flera hundra fall” återstår att utreda och väcka åtal i, och det faktum att det kroatiska rättsväsendet fortsätter att bortse från dessa fall innebär att serberna fortfarande hyser misstroende. Kroatien har inte heller inlämnat de så kallade militärdokumenten till Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien i Haag (Icty). Därför är det nu dags att överväga hur långt EU bör bli involverat i den här frågan. Även 2010 års återvändande av serbiska flyktingar var mycket begränsat. Det står inget i betänkandet om hur många av de 130 000 serber som återvände till Kroatien efter kriget som kom från Serbien och hur många som kom från Republika Srpska i Bosnien och Hercegovina. Antalet serbiska flyktingar i Republika Srpska (Bosnien och Hercegovina) har förblivit relativt stabilt i flera år (25 000-35 000 personer). De kroatiska myndigheterna har omöjliggjort deras återvändande, främst genom att underlåta att lösa frågor som återlämnande av egendomar, bostäder, hyresrättigheter, pensioner och så vidare.
Monika Smolková
Kroatien, som har varit ett kandidatland sedan 2003 när det lämnade in sin ansökan, har slutfört de krävande förberedelserna för EU-medlemskap. Denna process kräver djupgående reformer som ofta är ytterst impopulära bland allmänheten. Som företrädare för Slovakien, som fullföljde denna krävande process för bara sju år sedan, beundrar jag Kroatien och är övertygad om att landet kommer att kunna slutföra de återstående 10 kapitlen så snart som möjligt. Sedan Jugoslaviens sammanbrott och slutet på den militära konflikten har Kroatien gjort stora framsteg på kort tid när det gäller infrastruktur, tjänster och turism, vilka är de dominerande grenarna i landets nationella ekonomi. Som turist som besöker Kroatien varje år anser jag att Kroatien tillhör familjen av EU-stater, och jag ansluter mig till mina kolleger som stöder Kroatiens anslutning.
Ildikó Gáll-Pelcz
skriftlig. - (HU) Kroatien är bara ett steg från att uppnå sitt historiska mål. Frågan är hur det steget kommer att se ut. Kommer det att bli ett långt steg med fullt av hinder, kanske till och med konstgjorda hinder? Eller kommer det att bli ett lättare, kortare steg, ett steg som grundas på samarbete och där man inser resultatet av de svåra åtaganden som landet hittills ingått? Det kroatiska folket har arbetat hårt för att säkra fullföljandet av anslutningsförhandlingarna, och erkännandet av deras samarbete är välförtjänt, vare sig det är för deras insatser att minska korruptionen, intressekonflikterna och den organiserade brottsligheten, eller för förbättringarna av landets grannskapspolitik. En del frågor kvarstår självklart än i dag, varav de flesta är bilaterala. Men det är viktigt att påpeka att dessa frågor inte bör blandas ihop med EU-frågorna.
Jag är övertygad om att Kroatien är förtjänt att ansluta sig till EU och framgångsrikt fullfölja förhandlingarna under det ungerska ordförandeskapet. Kroatiens läge på västra Balkan är strategiskt viktigt. Landets roll förstärks av de tre avtal som ingåtts mellan Kroatien den ungerska regeringen om ökad energiförsörjningstrygghet, gemensam forskning om gränsöverskridande kolvätefält och lagring av oljereserver. Jag önskar uppriktigt det kroatiska folket att alla naturliga - och kanske även konstgjorda - hinder avlägsnas på vägen mot landets anslutning, eftersom Kroatien inte bara är tillräckligt moget för att ansluta sig till EU, utan även förtjänt att göra det. Det jag ber er om, kolleger, är att ni bidrar med era stödjande röster så att Kroatien kan ansluta sig till EU så snart som möjligt, eftersom anslutningen då skulle kunna uppnås under det symboliska tjugonde året av Kroatiens oberoende.
Iuliu Winkler
skriftlig. - (HU) Påskyndandet av Kroatiens anslutningsförhandlingar innebär att möjligheten att integrera regionen sydöstra Europa är inom räckhåll. Det är inte bara Kroatien, utan även de andra länderna på västra Balkan som ser med optimism på sin framtid i Europa. Detta kommer i sin tur att skapa stabilitet och leda till att demokratiseringsprocessen och den ekonomiska tillväxten slår in på en fast bana i denna region, som bär på ett tungt historiskt arv. Jag berömmer den kroatiska regeringens insatser att bekämpa korruptionen, se till att EU-medel används på lämpligt sätt och strävandena att slutföra de förhandlingskapitel som fortfarande är öppna. Stora framsteg har också gjorts när det gäller att förbättra förbindelserna med grannländerna. Jag är mycket positivt inställd till att Kroatien ansluter sig till EU så snabbt som möjligt, eftersom jag som rumänsk ledamot av ungersk nationalitet nära har följt den ungerska folkgruppens öden i Kroatien. Det skulle vara en stor glädje för mig om vi snart kunde välkomna ytterligare en ungersk folkgrupp som lever utanför sitt hemland till EU. Europaparlamentet måste tydligt stödja Kroatiens anslutningsinsatser. Det är inte mildrade krav som behövs, utan underlättande åtgärder för att landet ska kunna uppfylla dessa krav. Jag håller med de kolleger som uppmanar kommissionen att ange ett närmare datum för slutförandet av processen så snart som möjligt och stänga de återstående förhandlingskapitlen under det ungerska ordförandeskapet.
Giovanni Collino
Det ungerska ordförandeskapets avsikt att fullborda förhandlingarna under första halvåret 2011 gör oss mycket optimistiska om Balkanregionens framtid och dessa länders anslutning till EU. Den kroatiska regeringen har gått mycket långt för att genomföra de nödvändiga reformerna och inom människorättsskyddet. Förbättringar krävs fortfarande på vissa områden för att se till att Kroatien kan anses redo för EU-medlemskap och för målen i Europa 2020-strategin, dvs. korruptionsbekämpning, skydd av minoriteter, inklusive italienska minoriteter, varaktigheten för rättsliga förfaranden, stöd för infrastruktur och utrustning för domstolarna, stärkta skattereformer samt nedskärningar i de offentliga utgifterna.
Om Kroatien fortsätter att genomföra alla nödvändiga reformer för fullföljandet av unionens regelverk kommer EU från och med nästa höst att ha ett värdefullt tillskott för att öka välståndet och säkra en geopolitisk balans mellan öst och väst, med början från Medelhavsregionen och nordöstra Italien. Utvecklingen av europeiska makroregioner, från den adriatiska och joniska regionen, som kommer att omfatta Italien, kommer snabbt att föra Kroatien till centrum för EU:s program och politik.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
skriftlig. - (PL) Kroatiens anslutning till EU är föremål för en livlig offentlig debatt. Landet är ett ytterst attraktivt resmål för europeiska turister, men brottas även med problem. Jag vill påpeka att Kroatien fortfarande har många problem kvar att lösa och många statliga reformer som bör genomföras effektivt så att landet kan uppfylla EU:s anslutningskrav så snart som möjligt.
En utvidgningspolitik som underlättar befästandet av demokrati, särskilt i Balkanländerna, ligger emellertid även i EU:s intresse. Europaparlamentet bör vara positivt i sin bedömning av de förändringar som har genomförts i Kroatien hittills, eftersom landet visar stor vilja att lösa sina interna problem. Vi måste vara öppna för nya medlemsstater. Jag hoppas att takten i förhandlingarna kommer att göra det möjligt för kroaterna att underteckna anslutningsfördraget under det polska ordförandeskapet, eftersom Kroatien förtjänar att bli EU-medlem. Tack så mycket.
