3. Rusija: Agresija prieš žmogaus teisių gynėjus ir A. Politkovskajos nužudymo procesas
Pirmininkė
Kitas klausimas - diskusijos dėl šešių pasiūlymų dėl rezoliucijos dėl Rusijos.
Marios Matsakis
autorius. - Gerb. pirmininke, Rusija yra viena svarbiausių ES prekybos partnerių. Be kitų dalykų ji tiekia ES valstybėms narėms didžiąją dalį reikalingos energijos. Be to, šių dienų Rusija nėra ta pati šalis kaip praeityje. Tai mus džiugina, nes nuoširdžiai norime, kad Rusija būtų šiuolaikiška ir demokratintauta, su kuria galėtume bendradarbiauti ir šitaip prisidėti prie taikos ir gerovės pasaulyje. Deja, mūsų norus - o dabar ir pasitikėjimą - griauna žmogaus teisių pažeidinėjimas ir nepagarba teisinei valstybei, kuri, nors ir labai sumažėjusi, vis dar pastebima Rusijoje. Puikus pavyzdys yra visiškai nepriimtinas Rusijos valdžios institucijų elgesys tiriant žiaurų A. Politkovskajos nužudymą 2006 m.
Šiame pasiūlyme dėl rezoliucijos mes raginame Rusiją imtis visų priemonių užtikrinti, kad nekiltų grėsmės Rusijos pasirinktam demokratinių reformų keliui ir bendradarbiavimui su ES dėl vis dar pasitaikančių žmogaus teisių pažeidinėjimų toje šalyje.
Józef Pinior
autorius. - (PL) Gerb. pirmininke, vakar, per A. Sacharovo premijos įteikimo ceremoniją, kurioje kartu su dukra dalyvavo T. Jankelevič, šiuose Rūmuose kalbėjo E. Bonner. Jos žodžių aidas dar girdimas ir šiandien. Jos pasakyti žodžiai tikrai reikšmingi - tai žinia šiandienos Europai ir pasauliui iš žmogaus, kuris ištvėrtotalitarinį režimą Rusijoje ir yra tikrasis šiandienos Rusijos balsas.
Europos Parlamentui susirūpinimą kelia dabartinšios didelės šalies padėtis. Advokatai ir žmogaus teisių aktyvistai yra persekiojami, bauginami, jie gyvena bijodami dėl savo gyvybių, nes grasinama susidorojimu. Tai neatskiriama dabartinės Rusijos politinės sistemos dalis.
2008 m. gruodžio 4 d. milicija ieškojo archyvų, esančių organizacijos "Memorial" būstinėje. Ši išskirtinžmogaus teisių organizacija aktyviai dirba registruodama totalitarizmo nusikaltimus. Turiu pasakyti, kad neįsivaizduoju, dėl kokių priežasčių Rusijos valdžios institucijos konfiskavo "Memorial" priklausančią įrangą, jos kompiuterius ar dokumentus apie gulago laikotarpį. Nerandu jokio paaiškinimo, kodėl šie dokumentai galėtų kelti grėsmę viešajai tvarkai šiuolaikinėje Rusijoje.
Mums taip pat susirūpinimą kelia A. Politkovskajos žudikų teismo procesas. Mes tikimės, kad nagrinėjant bylą bus nustatyta, kas vykdžmogžudystę, kas buvo atsakingas ir kieno įsakymu ji buvo įvykdyta, taip pat tikimės, kad teismas atskleis visas šios sukrečiančios žmogžudystės aplinkybes. Todėl bylos nagrinėjimas turi būti atviras žurnalistams, žiniasklaidai ir tiems, kurie nori stebėti teismo procesą.
Aš taip pat manau, kad nuostata dėl žmogaus teisių turėtų būti įtraukta į pagrindinius Europos Sąjungos ir Rusijos susitarimus. Tikroji Rusija yra ta, apie kurią vakar Europos Parlamente kalbėjo E. Bonner.
Erik Meijer
autorius. - (NL) Gerb. pirmininke, po 1991 m. Rusijoje kurį laiką atvirai buvo reiškiamos skirtingos politinės nuomonės, daugiapartinėje sistemoje vyko politinės diskusijos išsakant įvairias nuomones dėl ateities. Deja, šis trumpas demokratiškiausias laikotarpis taip pat pasižymėjo administraciniu nekompetentingumu, laukiniu privatizavimu ir korupcija. Chaotiškas prezidento B. Jelcino valdymo laikotarpis dešimtajame dešimtmetyje atgaivino stiprios centralizuotos valdžios nostalgiją be didelės erdvės opozicijai ar kritiškai tiriamajai žurnalistikai.
Nors dabar, skirtingai nei komunizmo laikotarpiu, įvairios partijos dalyvauja rinkimuose, valdžia ir vėl priklauso vienai partijai, o kitoms partijoms sistemingai siekiama kenkti, valdančiosios partijos lyderis ir vėl šlovinamas. Didžioji visuomenės nuomonės dalis palaiko šį lyderį ir nereiškia kritikos, neieško alternatyvų ar opozicijos. Ši padėtis nesikeis, nes Rusija staiga praturtėjo ir jai pradėjo sektis dėl dujų ir naftos eksporto. Todėl tikros demokratijos įtvirtinimo galimybės labai sumažėjo.
Tie, kurie nepritaria dabartinei vyraujančiai nuomonei, atkreipia dėmesį į didžiulį atotrūkį tarp turtingųjų ir vargšų, aukštą slaptumo lygį, netoleranciją, ribotas autonominių regionų teises, elgesį su etninėmis mažumomis, įtemptą padėtį Šiaurės Kaukaze, nesirūpinimą ekonomiškai silpnais regionais, šauktinių išnaudojimą, homoseksualų diskriminaciją, kai kurių žudikų nebaudžiamumą, vienašališką partinį milicijos ir teisėjų pasirinkimą, nevyriausybinių organizacijų ir žiniasklaidos laisvės apribojimus.
Turime palaikyti kritikus. Galime jiems padėti rodydami teigiamą pavyzdį ir palaikydami žmogaus teisių aktyvistų veiklą kovoje su žmonių dingimais, bauginimais, slaptumu ir žudymu. Iš esmės šalys, kuriose gerai veikia parlamentindemokratija, nesąmoningai prisideda prie priešingų dalykų.
Mes nepritariame kritikams kurti raketinį skydą ar padėti Gruzijai okupuoti Abchaziją ir Pietų Osetiją. Šie veiksmai laikomi priešiškumo ženklu ir skatina žmones telktis su V. Putino šalininkais. Mes taip pat nepadedame jiems, kai dėl mums reikalingų dujų ir naftos atleidžiame už žmogaus teisių pažeidinėjimus Rusijoje. Rezoliucijoje teisingai pažymėta, kad bendraujant su Rusija prioritetas turi būti skiriamas žmogaus teisėms, teisinei valstybei ir demokratijai.
Tunne Kelam
autorius. - Gerb. pirmininke, šios diskusijos yra labai pavėluotos. Mes tebekartojame žodžius "tarpusavio priklausomybė". Ši tarpusavio priklausomybsusijusi ne tik su energetika ir prekyba. Ji taip pat susijusi su vertybėmis, teisingumu, žmogaus orumu ir tiesa. Šių vertybių Rusija įsipareigojo laikytis tapusi Europos Tarybos nare.
Šios diskusijos turėtų mums priminti bendrą atsakomybę už blogėjančią demokratijos ir žmogaus teisių padėtį Rusijoje.
2008 m. gruodžio 3 d. Rusijos žmogaus teisių organizacijos Europos Sąjungai išsiuntbendrą kreipimąsi. Jame sakoma, kad Europa netinkamai reaguoja į tai, kas vyksta Rusijoje ir kaip klostosi Rusijos santykiai su kaimyninėmis šalimis, pavyzdžiui, su Ukraina ir Gruzija. ES neprivertMaskvos laikytis tų pačių standartų, kuriuos ji taiko kitiems partneriams. Todėl, kaip sakoma pabaigoje, tai leido Rusijos valdžios institucijoms šiurkščiai pažeidinėti žmogaus teises ir tarptautinę teisę.
Vakar E. Bonner atskleidesminę A. Sacharovo mintį: darykite tai, ką turite daryti, darykite tai, ką jums sako daryti sąžinė. Jei to nedarysime ir vadovausimės pragmatiniu siekiu užsitikrinti energijos tiekimą, rizikuojame būti bendrai atsakingi už teisingumo ir žmogaus teisių trypimą mūsų kaimynystėje.
Ar galime ką nors pakeisti? Visi, kurie susidūrsu sovietų totalitarinio režimo žiaurumu ir savivaliavimu, galėtų jus patikinti, kad viską galime pakeisti, jeigu tvirtai laikysimės savo vertybių. Rusijos žmonės nusipelnvadovautis tomis pačiomis vertybėmis ir teisingumu kaip ir mes.
Ewa Tomaszewska
Gerb. pirmininke, žmogžudystės Rusijoje tebėra priemonnutildyti žmogaus teisių aktyvistus ir visus kitaip mąstančius.
Spalio 28 d. Maskvoje buvo nužudytas Jėzuitų ordino lyderis Rusijos regione O. Messmeris ir dvasininkas V. Betancourtas iš Ekvadoro. Rugpjūčio 31 g. nužudytas M. Jevlojevas. Pasikėsinta į A. Kotjevo, Z. Cečoevo, D. Krajučino, S. Dmitrijevskio ir K. Moskalenko gyvybes. Gruodžio 4 d. Rusijos prokurorai surengkratas organizacijos "Memorial" būstinėje, per kurias konfiskuota duomenų bazė, kurioje buvo duomenys apie tūkstančius J. Stalino aukų.
A. Politkovskajos ir A. Litvinenko nužudymo bylų tyrimas rodo, kad Rusijos valdžios institucijos siekia išvengti sąžiningos tyrimo baigties ir nori, kad pasaulis nesužinotų apie tai, kas užsakšias žmogžudystes. Rusijoje nusistovėjo praktika suimti taikius protestuotojus ir terorizuoti šauktinius.
Aš griežtai nepritariu žmogaus teisių pažeidinėjimams Rusijoje ir raginu Rusijos valdžios institucijas liautis persekioti žmogaus teisių aktyvistus.
Michael Gahler
PPE-DE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, daug kartų mes parodėme norą bendradarbiauti su Rusija. Mes norime, kad su šia šalimi vyktų ekonominiai mainai ir politinis dialogas. Europa ir Rusija yra viena kitai reikalingos. Todėl dar labiau neramina teisinės valstybės ir demokratijos padėtis šalyje, kurios žmonės dešimtmečius kentėjo sovietinę diktatūrą.
Visi demokratijos rodikliai, V. Putinui atėjus į valdžią, pradėjo blogėti. Tai susiję su spaudos ir žiniasklaidos laisve, žodžio, susirinkimų ir asociacijų laisve - ir ne tik politinių partijų - teismų nepriklausomybe ir pagarba mažumoms.
Europos žmogaus teisių teismas Strasbūre daug kartų pasmerkRusiją ir tai rodo liūdną pilietinių teisių padėtį šalyje. Gruodžio 4 d. krata organizacijos "Memorial" tyrimų ir informacijos centre Sankt Peterburge rodo, kad dabartiniai vadovai atvirai siekia nusimesti šalies stalininio palikimo naštą ir užglaistyti J. Stalino terorą. Tai nėra tinkamas pagrindas demokratinei visuomenei, nuo kurios priklauso sėkminga ekonominir socialinplėtra, kurti arba siekti Europos kaimynių pasitikėjimo Rusija, kaip patikima ir taikia partnere.
Bendraudami su valdžia, pilietine visuomene ir verslo bendruomene visi turime būti suinteresuoti siekti, kad Rusija taptų teisine ir demokratiška valstybe.
Janusz Onyszkiewicz
ALDE frakcijos vardu. - (PL) Gerb. pirmininke, Rusija yra per daug svarbi mums šalis, kad nesirūpintume tuo, kas joje vyksta. Komunizmo laikotarpiu didžiausia problema buvo ne kalbos laisvė. Problema buvo asmens laisvpasakius kalbą. Šiandien padėtis, atrodo, dar blogesnė. Dabar kyla pavojus ne tik laisvei, bet ir žmonių gyvybėms.
Rezoliucijoje paminėta daug sukrečiančių žmogaus teisių aktyvistų arba dėl kitų priežasčių nacionalinei ar vietos valdžiai nepriimtinų asmenų žmogžudysčių. Už šiuos nusikaltimus atsakingiems asmenims leidžiama dingti iš šalies, kaip tai padarA. Politkovskajos žudikai, arba pasinaudoti deputato neliečiamybe, kaip tai padarA. Litvinenko žudikai. Ši nerimą kelianti padėtis rodo, kad mums bus sunku laikyti Rusiją šalimi, nuoširdžiai norinčia vadovautis teisinės valstybės principais.
Mikel Irujo Amezaga
Atsiprašau dėl ankstesnio nesusipratimo dėl mano kalbėjimo tvarkos.
Žmogaus teisės ir laisvyra svarbiausi Europos Sąjungos ramsčiai, kuriais turėtų būti grindžiamas ir mūsų dialogas su Rusija.
Deja, pažeidimų sąrašas ilgėja, o žmogaus teisių aktyvistų padėtis blogėja.
Per paskutinius mėnesius, be daugelio kitų incidentų, kelis kartus buvo pažeistos žmogaus teisės. Buvo užpulti S. Dmitrijevskio, Nižnij Novgorodo tolerancijos skatinimo fondo konsultanto, namai. Ginkluoti būriai pagrobir sumušZ. Cečoevą - žmogaus teisių gynėją Ingušijoje. I. Timiševo, žmogaus teisių advokato, buvo sulaikyti ir apklausti giminės, su jais buvo blogai elgiamasi.
Taip pat norėčiau priminti, kad praėjusią savaitę, gruodžio 12 d., Ispanijos Vyriausybnusprendišduoti M. Gasajevą Rusijai. M. Gasajevas, Rusijos pilietis iš Čečėnijos, remiantis Amnesty International, 2004 m. buvo sulaikytas slaptosios Rusijos milicijos ir tris dienas kankintas.
M. Gasajevas pabėgo į Ispaniją, kurioje 2005 m. paprašpolitinio prieglobsčio. Jo prašymas buvo atmestas remiantis slapta ataskaita, parengta Ispanijos valdžios institucijų, su kuria negalėjo susipažinti nei jis pats, nei jo advokatas.
Ispanija yra pasirašiusi Konvenciją prieš kankinimą ir jo išdavimas grindžiamas Rusijos valdžios institucijų diplomatinėmis garantijomis.
Daugelyje žmogaus teisių organizacijų parengtų pranešimų buvo nuolat reiškiamas susirūpinimas dėl kankinimo priemonių naudojimo Rusijoje, ypač Šiaurės Kaukazo respublikose, pavyzdžiui, Čečėnijoje ir Ingušijoje.
Išdavus M. Basajevą kiltų reali grėsmė, kad Rusijoje jis būtų suimtas, kankinamas arba būtų kitaip blogai elgiamasi.
Ir baigsiu - dabar naudojuosi papildoma kalbėjimo laiko minute, kaip buvo sutarta - pakartodamas tai, ką pasakmano frakcijos kolega M. Horáčekas. Praėjusį liepos mėn. jis priminė, kad Yukos bylos kaliniai - M. Chodorkovskis ir P. Lebedevas - laikomi Sibiro kalėjime Čitoje. Ir tai ne viskas.
Todėl norėčiau paprašyti, kad būtų daroma viskas, kas įmanoma, siekiant juos išlaisvinti, o Rusija turi būti raginama realiai užtikrinti žodžio ir spaudos laisvę bei netrukdyti dirbti NVO. Visi šie veiksniai yra ypač svarbūs mūsų bendrai ateičiai Europoje.
Andrzej Tomasz Zapałowski
UEN frakcijos vardu. - (PL) Gerb. pirmininke, šiandien Rusijos Vyriausybvėl sulaukkritikos, nes toleruoja, o kartais ir provokuoja veiksmus, nesuderinamus su pilietybės principais, kurių laikosi visos civilizuotos šalys. Rusijos gyventojus šokiravo žmogaus teisių aktyvistų grobimas, gąsdinimas ar net žudymas. Vis dėlto dabartinVyriausybsulaukia didelės paramos, nors su bet kokia opozicija ji akivaizdžiai susidoroja.
Daugeliui Rusijos gyventojų patinka tvirtas ar net negailestingas vadovavimas. Rusai nori atkurti Rusijos imperiją nepaisydami to, kaip šis tikslas bus pasiektas. Europa apsimeta to nepastebinti, nes jai svarbiausia ekonominiai interesai. DidelRusijos gyventojų dalis nori, kad buvusios sovietinės respublikos, net tos, kurios dabar priklauso Europos Sąjungai, vėl priklausytų Rusijai. Tai dar didesnproblema, nei žmogaus teisių pažeidinėjimas Rusijoje. Deja, nors ši problema kelia didesnį pavojų, ją nutylime.
Kathy Sinnott
IND/DEM frakcijos vardu. - Gerb. Pirmininke, Rusija didžiausia ir artimiausia Europos kaimynė, o dėl prekybinių santykių ji yra ir viena svarbiausių. Tai, kas vyksta Rusijoje, Europai svarbu dėl šių priežasčių. Be to, įvykiai Rusijoje turi didelę įtaką Europai. Dėl šių priežasčių, kurios apima ir žmogaus teisių pažeidinėjimą, ši rezoliucija labai svarbi.
Norėčiau pabrėžti, kad Europos Parlamente, Strasbūre, aš susitikau su G. Kasparovu, kai jis buvo kandidatas į Rusijos prezidentus. Būdamas kandidatas, jis vyko čia kaip garbės svečias. Jau tada G. Kasparovas aiškiai mums pasakė, kad Kremliaus požiūris į jo politinę veiklą buvo kaip į griaunamąja veikla užsiimantį nusikaltėlį - apie daugelį šių dalykų kalbame šiandien - linkusį blogai elgtis, kuris gali būti bet kada sulaikytas arba gali būti sulaikyti jo šalininkai.
Kartais tokia veikla persikelia už Rusijos sienų net ir į ES. Per paskutinę Peticijų komiteto kelionę į Bulgariją Bulgarijos ortodoksų bažnyčios atstovai, kenčiantys nuo žiauraus persekiojimo šioje šalyje, kalbėjo apie Rusijos įtaką tokiai jų padėčiai.
Turime pamiršti nuogąstavimus dėl energetikos saugumo, švelninančio požiūrį į Rusiją ir jos akivaizdoje verčiančio nuolaidžiauti, ir kalbėti su Rusija tvirtai ir aiškiai ir priminti jai, kad ji yra Europos Tarybos narir Europos žmogaus teisių konvencijos ir Strasbūro susitarimo šalis, todėl mes turime reikalauti, kad būtų gerbiama demokratija ir žmogaus teisės pačioje Rusijoje ir už jos ribų.
Bernd Posselt
(DE) Gerb. pirmininke, teisinės valstybės problemos yra ne atsitiktiniai nukrypimai nuo normos, bet sistemingai plintantis vėžys. Esame antrajame V. Putino eros etape, kurios papuošalas yra N. Medvedevas, o dabar rengiamasi trečiajam etapui.
Pirmasis V. Putino eros etapas prasidėjo antruoju Čečėnijos karu, mažos šalies užpuolimu, prilygstančiu genocidui, kurį skatino didelis kolonijinis suinteresuotumas jos žaliavomis. Nuo tada problema didėjo, teisinvalstybir spaudos laisvbuvo apribota, žmogaus teisių gynėjai, pavyzdžiui, K. Moskalenko, buvo persekiojami net - iki Strasbūro teismo, nebuvo jokios pažangos ir, kaip minėjau anksčiau, tai nėra atsitiktiniai nukrypimai nuo normos, bet sistemingas mažos demokratijos ir teisinės valstybės nepripažinimas.
Todėl Europos Sąjunga turi energingiau imtis veiksmų. Derybose dėl susitarimo esame skolingi - A. Politkovskajai, A. Litvinenko ir kitiems - išdrįsusiems tirti šiuos nukrypimus nuo normų ir vadinti daiktus tikraisiais vardais.
Bet kuris žmogus, bandantis atvirai nagrinėjanti šiuos dalykus, rizikuoja gyvybe, kiekvieną kartą primetant paslaptingą ir neaiškų kontekstą. Todėl mes, gyvenantys laisvai ir palyginti saugiai, turime pareigą užtikrinti, kad galų gale aplinkybės bent šiek tiek būtų atskleistos, ir kad mes šiuose Rūmuose padarytume bent tai, ką galime, t. y. aiškiai ir atvirai galėtume kalbėti su Rusijos vadovais. Galiausiai tai vienintelkalba, kurią jie supranta, kaip aiškiai pasakE. Bonner savo jaudinančioje vakarykštėje kalboje.
Sekime tokių drąsių žmonių, kaip E. Bonner ir A. Sacharovas, pavyzdžiu ir pagaliau nustokime veidmainiauti ir apgaudinėti save. Sakykime tai, kas yra iš tikrųjų. Tai būtų geriausia paslauga, kurią galėtume padaryti Rusijos žmonėms.
John Bowis
Gerb. pirmininke, A. Politkovskaja buvo nužudyta prieš dvejus metus. Ji nušauta savo namuose prie lifto. Ginklas gulėjo numestas šalia. Buvo dienos vidurys. Tuo metu buvo keliamas klausimas: "Kas nuspaudgaiduką?" Ir nuo tada vis dar keliamas klausimas: "Kas už virvelių tamprankas, nuspaudusias gaiduką?" Tai panašu į mafijos žmogžudystę, bet ji niekada nerašapie mafiją. Ji raštik apie Rusijos Vyriausybę ir jos veiksmus Čečėnijoje. Tai buvo įspėjimas - įspėjimas kitiems laisviems žurnalistams laikytis atokiau nuo autoritarinių dalykų.
Šis įspėjimas pasieks savo tikslą, jeigu pasaulio nuomonir aiškus ES institucijų nusistatymas neprivers tinkamai išnagrinėti bylos ir viešai įvardyti tų, kurie davįsakymus. Mes negalime sugrąžinti Anos, bet galime siekti teisingumo. Galime padaryti ją ne priespaudos, bet laisvės simboliu. Turime vieningai siekti šio tikslo.
Paulo Casaca
(PT) Gerb. pirmininke, netrukus baigsime ypač svarbias diskusijas, kurios, kaip jau buvo minėta, turėjo būti surengtos daug anksčiau. Rusija labai svarbi mums visais atžvilgiais, bet ypač kaip šalis, kurioje turi būti gerbiamos žmogaus teisės. Pagarba žmogaus teisėms reiškia, kad būtinai reikia atsisakyti ksenofobijos ir homofobijos, todėl norėčiau paraginti visus EP narius užtikrinti, kad apie šias dvi skaudžias rykštes Rusijoje, kaip teisingai įvardyta rezoliucijoje, būtų kalbama atvirai ir kad nebūtų pašalinti šie žodžiai.
Zbigniew Zaleski
- (FR) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, rezoliucijoje tiesiogiai kalbama apie smerktinus atvejus.
Rezoliucija turėtų būti ne skubi rezoliucija, bet nuolatinis priminimas Rusijos valdžios institucijoms, nes mes smerkiame jų persekiojimo metodus. Ši rezoliucija yra kreipimasis į Rusijos žmones, aktyvistus ir Rusijos herojus, kurie kovos už laisvę tol, kol niekas nebijos būti nužudytas už teisę į žodžio laisvę.
Manau, kad mūsų kreipimasis turėtų atsispindėti Rusijos Vyriausybės ir Europos Komisijos santykiuose ir susitikimuose.
Marcin Libicki
- (PL) Gerb. pirmininke, šiandien mes svarstome žmogaus teisių pažeidimus, pavyzdžiui, A. Politkovskajos žmogžudystę ir kitus Rusijoje kilusius incidentus, kurie liudija valstybės vykdomą terorizmo politiką prieš savo piliečius.
Turime nepamiršti fakto, kad Rusija ne tik pažeidinėja žmogaus teises, bet tampa labiau imperialistinir po nedidelės pertraukos nuo dešimtojo dešimtmečio pradžios vėl grasina savo kaimynams. Tokia padėtis susiklostdėl to, kad komunizmas niekada oficialiai nebuvo pasmerktas. Šiandien mes kalbame apie Vokietiją kaip apie demokratinę valstybę, gerbiančią savo žmones, nes ji nugalėjo A. Hitlerį ir nacistinę praeitį.
Šiandien mes turime stengtis užtikrinti, kad ir šiuose Rūmuose, ir bet kur kitur, kur galime daryti įtaką, būtų sprendžiamas komunizmo praeities klausimas, nes tai yra vienintelis būdas sustabdyti Rusijos teroro politiką šalyje ir imperialistines ambicijas užsienyje.
Jacques Barrot
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - (FR) Gerb. pirmininke, lapkričio 5 d., sakydamas pirmąją metinę kalbą Federacijos Taryboje, prezidentas N. Medvedevas atvirai paminėjo Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją.
Šis simbolinis jos paminėjimas jubiliejiniais Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos metais rodo, kad prezidentas domisi klausimais, susijusiais su teismine reforma ir jos poveikiu žmogaus teisėms. Jo žodžiai drąsina, bet Europos Sąjunga turės atidžiai stebėti įvykių eigą šioje srityje. Paskutinių kelių savaičių įvykiai dar kartą mums priminė, su kokiomis didelėmis problemomis susiduria žmogaus teisių gynėjai Rusijoje. Gerb. Pirmininke, mes atidžiai klausėmės visų kalbėjusiųjų. Visi jie pabrėždidžiulę grėsmę žmogaus teisėms Rusijoje.
Praėjus dvejiems metams nuo A. Polikovskajos mirties, pradėta nagrinėti jos nužudymo byla. Iš pradžių ji buvo atvira visuomenei, vėliau tęsiama in camera, tada vėl atverta visuomenei. Bylos nagrinėjimą atidžiai stebės visi žodžio laisvės gynėjai.
M. Jevlojevo nužudymas rugpjūčio mėn. pabaigoje, sulaikant milicijai, - mums primena, kad Rusijoje žurnalistika tampa vis pavojingesne profesija.
Gruodžio mėn. pradžioje organizacijos "Memorial", kuri yra viena seniausių ir didžiausią prestižą turinti NVO bei nagrinėjanti skaudžią XX a. Rusijos praeitį, patalpose buvo atlikta milicijos krata. Per kratą buvo konfiskuoti istoriniai gulagų archyvai.
Kad būtų tęsiamas balandžio mėn. konferencijoje - kurią pats pradėjau - dėl Europos totalitarinių režimų įvykdytų nusikaltimų pradėtas darbas, istorikams privalo būti sudarytos sąlygos naudotis archyvais. Gruodžio 4 d. krata yra nerimą kelianti žinia tiems, kurie tiki, kad būtina surengti atviras diskusijas apie gilias praeities žaizdas. Šios diskusijos reikalingos siekiant susitaikymo ateityje.
Žinoma, ES ir Rusijos valdžios institucijų konsultacijos dėl žmogaus teisių suteikia galimybę dar kartą priminti Rusijai būtinybę laikytis žmogaus teisių srityje prisiimtų įsipareigojimų. Komisija tęsia darbą, skirtą remti pilietinės visuomenės iniciatyvas, ypač susijusias su Europos demokratijos ir žmogaus teisių iniciatyva.
Parama teisminei reformai taip pat yra mūsų bendradarbiavimo programų su Rusija prioritetas. Per paskutinį susitikimą su Rusija bendravau su keliais naujais pareigūnais, atsakingais už teisingumo sritį, ir ketinu su jais toliau tęsti sunkų dialogą. Be to, Europos Sąjunga ir Rusija dabar veda derybas dėl naujos sutartinės bazės, pakeisiančios esamą partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą.
Pagarba žmogaus teisėms, be abejo, turi būti esminis šio naujo susitarimo elementas. Šalys turi laikytis JTO, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijoje ir Europos Taryboje prisiimtų įsipareigojimų; Komisija ir toliau aktyviai dirbs šioje srityje. B. Ferrero-Waldner prašpadėkoti jums už pradėtas diskusijas ir patikino, kad yra asmeniškai dėl to įsipareigojusi. Norėčiau pridėti ir savo asmeninį įsipareigojimą, nes turiu galimybę vesti dialogą su Maskvos valdžios institucijomis saugumo ir teisingumo srityje.
Tai viskas, ką norėjau pasakyti šiuo klausimu, gerb. pirmininke. Tikiuosi, kad 2010 m. suteiks Rusijos pareigūnams galimybę labiau gerbti savo įsipareigojimus, nes šiais metais tai nebuvo daroma.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Balsavimas įvyks rytoj.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Urszula Gacek  
raštu. - Tebesitęsiančioje Yukos istorijoje toliau pažeidinėjamos žmogaus teisės. Prabėgus penkeriems metams nuo Michailo Chodorkovskio sulaikymo jis ir kiti Yukos darbuotojai tebėra įkalinti neaiškiomis aplinkybėmis. Didžiausią nerimą kelia buvusio Yukos advokato Vasilijaus Alekseniano byla, kuriam nuo 2006 m. taikomas kardomasis kalinimas. Dabar prie mirties esantis ir nuo AIDS, limfos vėžio ir tuberkuliozės kenčiantis V. Aleksenianas pareiškė, kad jis nepasidavšantažui duoti melagingus parodymus prieš M. Chodorkovskį mainais į medicininį gydymą. Nors prieš tai jo sveikatos būklbuvo kontroliuojama, po šio atvejo atsirado mirtinų komplikacijų. 2008 m. gruodžio mėn. baigsis jam pateiktų kaltinimų senaties terminas, bet teismas V. Aleksenianą išleis į laisvę, tik jeigu jis sumokės didžiulį 1,4 mln. EUR užstatą. Tuo tarpu M. Chodorkovskis nebuvo paleistas lygtinai, nors pagal Rusijos teisę ir praktiką buvo galima paleisti. Tyrėjai M. Chodorkovskiui pateiknaujus neįtikėtinus kaltinimus ir jam beveik dvejus metus buvo taikomas kardomasis kalinimas.
Šių ir kelių kitų bylų nagrinėjimas atskleidžia didelius Rusijos teisingumo sistemos trūkumus. Šių žmonių išlaisvinimas būtų sėkmingos Rusijos kovos su teisiniu nihilizmu pavyzdys. ES ir Rusijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas turėtų priklausyti nuo teisinės valstybės problemų sprendimo, įskaitant politinių kalinių problemą.
Eija-Riitta Korhola  
raštu. - (FI) Rusija yra Europos Tarybos ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) narir kaip jų narturėtų būti įsipareigojusi gerbti žmogaus teises. Deja, iš esmės žmogaus teisių padėtis šalyje bloga. Remiantis Maskvos žmogaus teisių biuru, ksenofobijos ir homofobijos apraiškų daugėja, 2008 m. 100 žmonių mirdėl rasės, tautybės, religijos arba seksualinės orientacijos. Spalio mėn. savo bute Maskvoje buvo nužudytas Rusijos jėzuitų ordino lyderis O. Messmeris ir Ekvadoro dvasininkas V. Betancourtas. Problema ta, kad Rusijos valdžios institucijos tokių nusikaltimų, kaip šis, beveik nesmerkia.
Beje, ginant žmogaus teises Rusijoje galima patekti į ypač pavojingą padėtį. Žmogaus teisių aktyvistų padėtis ir problemos, su kuriomis susiduria žmogaus teises ginančios NVO, kelia didelį nerimą. Europos žmogaus teisių teismas Strasbūre sprenddaug bylų, kurias iškėlRusijos piliečiai. Teismo sprendimai atskleidžia, kad daugelyje bylų susiduriama su dideliais žmogaus teisių pažeidimais ir Rusijos valdžios institucijų priespauda.
Derybose dėl naujo pagrindų susitarimo, kuris taps visapusišku ES ir Rusijos santykių pagrindu, turime rimtai atsižvelgti į šias problemas. Derybose, kurios buvo pradėtos per ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimą lapkričio mėn., žmogaus teisių, teisinės valstybės ir demokratijos padėtis turi būti laikoma pagrindiniu dalyku. Mes taip pat turime reikalauti, kad Rusijos valdžios institucijos nedelsdamos vykdytų visus Europos žmogaus teisių teismo sprendimus.
Žmogaus teisių srityje dirbantys teisininkai, tiriantys įtarimus dėl šių pažeidimų ir bylas bei susiduriantys su didžiule asmenine rizika, nusipelno didžiausios pagarbos už atliekamą darbą. Jiems turėtų būti garantuota valstybės apsauga ir tarptautinės bendruomenės parama.
