Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts darba kārtībā ir jautājumu laiks (B6-0462/2008). Padomei ir iesniegti šādi jautājumi.

Temats: Autotransporta politikas nozīme
Parlaments ir paudis savu nostāju pirmajā lasījumā par autotransporta paketi, kas ir priekšlikumi par grozījumiem trijās regulās attiecīgi par: pieeju autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai, par piekļuvi kravu autopārvadājumu tirgum un piekļuvi pasažieru pārvadājumu ar autobusu tirgum (pārstrādātā versija -. Šīs regulas attiecas uz vairāk nekā 800 000 autopārvadātāju Eiropā darbību, kā arī aptuveni 4,5 miljonus darba vietu, un ietekmē tās. Ir ļoti svarīgi, lai ir skaidrs tiesiskais regulējums, kas nodrošinātu iespēju veicināt uzņēmējdarbības un attīstības stratēģijas.
Ņemot vērā, ka regulas par pieeju autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanai jaunā versija stāsies spēkā 2009. gada 1. jūnijā un ka līdz 2012. gada 1. janvārim dalībvalstīm ir jābūt savstarpēji savienotiem valstu elektroniskajiem reģistriem, kā to nosaka ar šo regulu, vai Padome var paziņot, kāda prioritātes pakāpe tiek piešķirta autotransporta paketei turpmākajiem pieciem mēnešiem un kāds grafiks ir ierosināts, lai nodrošinātu, ka jaunās, grozītās regulas tiek pieņemtas līdz 2009. gada 1. jūnijam?
Jean-Pierre Jouyet
Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es vēlos izteikt savu līdzjūtību pēc 10 cilvēku nošaušanas Somijas skolā Kauhajoki. Izsaku patiesu līdzjūtību upuru ģimenēm un Somijas Eiropas Parlamenta deputātiem gan šeit, šajā sēžu zālē, gan tiem, kurus aizkavējis viņu darbs.
Lai atbildētu uz S. A. Žicću kundzes jautājumu, es tikai vēlējos pateikt, ka sesijā 2008. gada 13. jūnijā Padome panāca politisku vienošanas par trijiem priekšlikumiem autotransporta paketē. Šo tiesību aktu jauno tekstu mērķis ir saskaņot dalībvalstu noteikumus, kas var atšķirties, un tāpēc ir juridisku neskaidrību cēlonis autopārvadātājiem.
Galvenie grozījumi, kas ir veikti, būtībā ir šādi: ir jēdziena "kabotāža” precīzāka definīcija, standartizēta Kopienas licences, apstiprināto kopiju un autovadītāja apliecību uzrādīšana, to noteikumu stiprināšana, ar kuriem dalībvalstij liek veikt pasākumus, kad autopārvadātājs izdara pārkāpumu citā dalībvalstī, un, visbeidzot, labāks valstu pārkāpumu reģistru savstarpējais savienojums, lai varētu nodrošināt autopārvadātāju labāku uzraudzību visā Eiropā.
Eiropas Parlaments pieņēma ziņojumus par šo paketi pirmajā lasījumā 20. maija sesijā. Tagad darbā ir jākoncentrējas uz kompromisa nodrošināšanu starp Padomi un Parlamentu. Ņemot vērā tulkošanai nepieciešamo laiku, darbs pie attiecīgo kopējo nostāju tekstu sagatavošanas nevarēja sākties līdz augusta beigām, bet Padome cer, ka varēs pieņemt kopējās nostājas par šiem trim priekšlikumiem nākamajās nedēļās un iesniegt tās Eiropas Parlamentam, cik drīz vien iespējams.
Silvia-Adriana Ţicău
(FR) Es tikai gribēju teikt, ka mēs vēl aizvien neesam saņēmuši kopējo nostāju no Padomes un es gribēju uzsvērt to, ka regulas attiecībā uz pieeju autopārvadātāja profesionālajai darbības veikšanai stāšanās spēkā datums ir 2009. gada 1. jūnijs. Šeit ir runa par 4,5 miljoniem darba ņēmēju un arī par aptuveni 800 000 uzņēmumu. Tāpēc šis ir ļoti svarīgs jautājums un mēs ceram, ka Padomes politiskā vienošanās dos mums nepieciešamo laiku tā otrajam lasījumam.
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) S. A. Žicću kundze, es labi zinu, ka ir jāsteidzas, kā jūs minējāt. Es varu jums apliecināt, ka Padome darīs visu, kas ir tās spēkos, lai nodrošinātu, ka kopējā nostāja tiek noteikta un nosūtīta Parlamentam, cik drīz vien iespējams, ņemot vērā steidzamību, ko jūs minējāt, kura ir pilnīgi leģitīma.
Priekšsēdētājs

Temats: Eiropas Imigrācijas pakts
Vai Padome var izskaidrot nesen pieņemtā Eiropas Imigrācijas pakta iespējamās sekas attiecībā uz Savienības imigrācijas politikas nākotni?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) M. M. Ortega kungs, Eiropas Imigrācijas un patvēruma pakta mērķis ir augstākajā politiskajā līmenī paust kopējos principus, pēc kuriem ir jāvadās migrācijas politikā valstu un Kopienas līmenī, un stratēģiskās ievirzes, kuras jāīsteno, lai tos saturiski bagātinātu.
Ierosināto tekstu pozitīvi uzņēma Padome un Komisija. Galīgā versija oktobrī jāapstiprina Eiropas Savienības Padomei. Kā jūs zināt, šā pakta mērķis ir likt pamatus spēcīgākai kopējai politikai, pamatojoties uz diviem principiem Eiropas projekta pamatā: no vienas puses, atbildība un, no otras puses, solidaritāte.
Tā pamatā ir vispārējās pieejas imigrācijai trīs dimensijas. Pirmā ir likumīgās imigrācijas labāka organizēšana, jo īpaši tā ietver lielākas vērības pievēršanu dalībvalstu vajadzībām un uzņemšanas spējām, bet arī integrācijas veicināšanu. Nākamā dimensija ir efektīvāka cīņa pret nelikumīgo imigrāciju, jo īpaši nodrošinot, ka nelegālie imigranti tiek atgriezti atpakaļ, ievērojot cieņas pilnu attieksmi, un mēs arī vēlamies labāk aizsargāt ES, uzlabojot kontroles efektivitāti pie ārējām robežām, jo īpaši saistībā ar Šengenas paplašināšanos. Visbeidzot, tā ir ciešas partnerības veicināšana starp imigrantu izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīm mūsu partneru attīstības interesēs, tā ir kopējās attīstības koncepcija.
Visbeidzot, kā šodien atkal minēja Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, mēs ceram, ka šis pakts ļaus mums iezīmēt kopējo patvēruma politiku un patvēruma Eiropu. Mēs zinām, ka valstīs pastāvošās tradīcijas atšķiras, bet mēs joprojām vēlamies panākt progresu šajā jomā.
Kā jūs zināt, Francijas prezidentūra ir neoficiāli apspriedusies ar Eiropas Parlamentu šā pakta sagatavošanas laikā. Ir bijušas daudzas diskusijas saistībā ar Parlamentu. Parlamenta politiskais atbalsts šai iniciatīvai ir būtisks. Mums nav nekādu šaubu par to, ka šis pakts sniegs Eiropas Savienības pilsoņiem konkrētus rezultātus, kurus tiem ir tiesības sagaidīt, un parādīs, ka Eiropa veic konkrētus pasākumus, lai risinātu problēmas, ar kurām pilsoņi var saskarties.
Manuel Medina Ortega
(ES) Es esmu apmierināts ar veidu, kādā Padomes prezidentūra ir atbildējusi uz manu jautājumu, un es domāju, ka Imigrācijas pakts ir svarīgs solis.
Tajā, ko mēs varētu saukt par mana jautājuma otro daļu, es galvenokārt runāju par ietekmi, kas šim paktam varētu būt uz Eiropas Savienības imigrācijas politikas izveidi. Citiem vārdiem, vai mēs varam cerēt panākt progresu? Kā Padomes priekšsēdētājam ir zināms, šobrīd mums, no vienas puses, ir trauksmes sajūta Eiropas Savienībā un, no otras puses, vajadzība pēc imigrācijas un atbilstoša regulējuma, kas nozīmē, ka informācija bieži ir ļoti nepietiekama.
Vai mēs varam domāt, ka šim paktam sekos tiesību akti un īpaši notikumu, kuri atrisinās šo problēmu?
Jean-Pierre Jouyet
Jā, es uzskatu, kā tiešām pareizi ir norādījis M. M. Ortega kungs, ka Eiropā ir nepieciešama imigrācija un mēs to nenoliedzam. Tāpēc, kā es norādīju, mums ir jādefinē nosacījumi uzņemšanai un integrācijai, kā arī nosacījumi, lai migrācijas plūsmas pielāgotu Eiropas ekonomiskajai un sociālai situācijai. Šajā saistībā mums ir jāaplūko imigrācijas vajadzības.
Mums bieži ir tendence reducēt šīs vajadzības līdz kvalificētajai imigrācijai. Tomēr tas nav pareizi, jo mums Eiropā ir vajadzīgi arī nekvalificētie imigranti, un diskusijas Padomē ir tieši par to, kā labāk pārvaldīt šīs imigrācijas vajadzības un kā atrast vislabākos risinājumus attiecībā uz nodarbinātību, kvalifikāciju un uzņemšanu skolās un universitātēs.
Šeit mēs pašlaik atrodamies mūsu darbā un mums būs skaidrāks priekšstats pēc Eiropas Savienības Padomes 15. oktobrī, kad būs noteiktas vadlīnijas. Pamatojoties uz to, tiks iztulkoti tiesību akti, uz kuriem atsaucās M. M. Ortega kungs, kuri ir patiešām nepieciešami.
Priekšsēdētājs

Temats: Korupcijas novēršanas instrumenti
Kādus korupcijas novēršanas instrumentus Padome ir ieviesusi, lai nodrošinātu to, ka ES atbalsts tiek tiešā un efektīvā veidā sniegts tiem, kuriem tas ir visvairāk vajadzīgs jaunattīstības valstīs?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) E. Ryan kungs, jautājums, kuru jūs izvirzāt, ir svarīgs, jo tas attiecas uz attīstības palīdzības efektivitāti. Ir svarīgi saglabāt lielu attīstības palīdzības apjomu un es pie tā atgriezīšos, bet jums patiešām ir taisnība, norādot jūsu jautājumā uz to, ka šim atbalstam ir jābūt efektīvam. Lai atbalsts būtu efektīvs un lai varētu cīnīties pret krāpniecību un neatbilstošu attīstības palīdzības līdzekļu sadali, mums jo īpaši ir vajadzīga labāka koordinācija un papildināmība starp donoriem. Tāpēc mēs strādājam pie kopīgas daudzgadu plānošanas, kuras pamatā ir nabadzības izskaušanas stratēģijas, kas sniedz mums labāku priekšstatu par to, kā līdzekļi tiek piešķirti un saskaņā ar kādiem mērķiem, un kas mums arī ļauj labāk kontrolēt šo līdzekļu sadali.
Tāpēc mēs esam izveidojuši vienotus ieviešanas mehānismus, tostarp arī kopējo analīzi. Jo īpaši ir paredzētas dažas plašas kopējās misijas, kuras finansē gan donori, gan saņēmēji, lai būtu ieviesti līdzfinansēšanas mehānismi.
Šie jautājumi bija 3. Augsta līmeņa foruma par atbalsta efektivitāti darba kārtībā, kas notika Akrā pagājušajā nedēļā. Mēs diskutējām par to šeit pagājušajā sesijā šā mēneša sākumā. Forumā Akrā septembra sākumā tika pieņemts rīcības plāns. Tas lielā mērā atbilst mūsu cerībām attiecībā uz Eiropas Savienību.
Galvenās saistības, kuras uzņēmušies donori, ir šādas: tā atbalsta, ko valstis cer nodrošināt, labāka plānošana trīs līdz piecus gadus iepriekš, administrāciju un organizāciju izmantošana partnervalstīs, pāreja no tiem politiskajiem nosacījumiem, kurus noteikušas trešās valstis, uz nosacījumiem, kuru pamatā ir pašu jaunattīstības valstu noteiktie mērķi.
Attiecībā uz atbalsta piešķiršanas uzraudzību, Padome, tāpat kā Eiropas Parlaments, iegūst iespēju novērtēt, kā ES ārējais atbalsts ir izmantots katru gadu. Šo novērtējumu veic ar gada ziņojumu par Eiropas Kopienas attīstības politiku un ārējā atbalsta īstenošanu, kuru Komisija parasti iesniedz līdz jūnija beigām - tas ir jāizdara jūnijā, ja es varu ticēt informācijai, kas par šo jautājumu ir manā rīcībā. Es vēlētos piebilst, ka attīstības sadarbības instruments nodrošina līdzekļus, lai aizsargātu Kopienas finansiālās intereses, jo īpaši attiecībā uz krāpniecību un pārkāpumiem, kā cer E. Ryan kungs.
Tāpēc ir novērtēšanas mehānismi, kontroles mehānismi, mehānismi, kuru mērķis ir nodrošināt labāku koordināciju starp ziedotājiem un saņēmējiem, bet galarezultātā patiesais mērķis ir nodrošināt, ka šos politikas virzienus ir pielāgojušas saņēmējvalstis, lai turpinātu akcentēt labu pārvaldību un nodrošinātu, ka ir lielāka atbildības sajūta, jo īpaši no šā atbalsta saņēmēju puses attiecībā uz mūsu atbalsta sadali.
To es vēlējos pateikt.
Eoin Ryan
Priekšsēdētāja kungs, tīras sakritības dēļ korupcijas apkarošanas novērotāja Transparency International šodien publiskoja tās ikgadējo korupcijas uztveres indeksu. Tajā aprēķināts, ka korupcijas līmenis par aptuveni 50 miljardiem ASV dolāru sadārdzina Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanas izmaksas, kas ir pilnīgi neticama naudas summa. Tā ir aptuveni puse no gada globālā atbalsta izdevumiem.
Pat tad, ja šis skaitlis ir pārspīlēts - pat tad, ja tā ir tikai puse no summas, kas tiek minēta - tā joprojām ir neticami liela. Padomes priekšsēdētāj, vai jūs neuzskatāt, ka ir jādara vairāk, lai mēģinātu pret to cīnīties? Lai kas mums vajadzīgs, viena lieta, kas mums nav vajadzīga, ir tas, lai Eiropas sabiedrība sajustu to, ka nauda, ko viņi dod atbalsta programmām, ir kaut kādā veidā nepareizi sadalīta vai izmantota ļaunprātīgi. Es domāju, ka ir ļoti svarīgi, ka tik pārsteidzošam skaitlim kā šis, ir jārod risinājums saskaņotākā veidā.
Jean-Pierre Jouyet
Es vēlētos atkārtot to, ko teicu iepriekš. E. Ryan kungam ir taisnība. Ir taisnība, ka viena no problēmām attiecībā uz sabiedrisko domu Eiropā, no vienas puses, ir tā, ka attīstības palīdzības apjoms joprojām ir liels. Šajā ziņā, kā jūs zināt, Eiropas Savienība ir lielākais attīstības palīdzības donors. No otras puses, ir svarīgi, ka ir ieviesti labas pārvaldības un efektīvas kontroles mehānismi. Ir arī jābūt labākai informācijai sabiedrībai par atbalstu un par to, kā saņēmējvalstis sadala šo atbalstu, un, godīgi sakot, pārvaldības uzraudzīšanai -, ja tā var teikt, zināmiem nosacījumiem - ir jābūt attīstības politikas pamatā.
Jums visiem ir taisnība, korupcija ir posts. Es nezinu, vai Transparency International dati ir precīzi, kā jūs pats atzināt, bet katrā ziņā arguments, kuru jūs minējāt, bija pareizs. Tātad attīstības palīdzības apjoms nevar pieaugt, ja nu vienīgi ar kontroles mehānismu stiprināšanu, krāpšanas apkarošanas mehānismu, korupcijas apkarošanas mehānismu stiprināšanu, un katru reizi tam ir jābūt vienam no nolīgumu mērķiem.
To arī secināja Padome 27. maijā attiecībā uz tās attīstības politikas mērķiem. Ir jābūt labākiem kontroles mehānismiem un nosacījumiem, lai aizsargātu finansiālās intereses, bet vēl svarīgāk, kā jūs norādījāt E. Ryan kungs, lai apkarotu korupciju.
Priekšsēdētājs

Temats: Pārtikas cenu paaugstināšanās
Francijas prezidentūrai viena no Padomes prioritātēm ir ilgtspējīga attīstība lauksamniecības un zivsaimniecības nozarē. Pašreizējā ekonomiskajā situācijā, kad Eiropu un pārējo pasauli ietekmē pārtikas cenu paaugstināšanās, ko Padome var darīt un darīs, lai nodrošinātu, ka tiek apmierinātas steidzamās īstermiņa pārtikas piegādes vajadzības, neupurējot ilgtspējīgu attīstību nākotnē lauksaimniecībā un zivsaimniecībā?
Jean-Pierre Jouyet
Priekšsēdētāja kungs, S. Ó Neachtain kungs, Padome pilnībā apzinās, ka nepieciešams meklēt atbilstošus un efektīvus risinājumus pārtikas cenu paaugstināšanās problēmai. Šis ir sarežģīts jautājums, kuru Komisija, par laimi, detalizēti analizēja tās 2008. gada 23. maija paziņojumā. Pamatojoties uz šo analīzi, 19. un 20. jūnija Eiropas Savienības Padome pieņēma tās lēmumus.
Lauksaimniecības nozarē Eiropas Savienība jau ir rīkojusies: Esam pārdevuši intervences krājumus, samazinājuši eksporta kompensācijas, likvidējuši vajadzību pēc zemes atstāšanas atmatā 2008. gadā, palielinājuši piena kvotas un atcēluši ievedmuitas nodokli labībai. Tas mums ir ļāvis uzlabot piegādi un ir palīdzējis nostabilizēt lauksaimniecības tirgus. Tomēr tas nav pietiekami.
Mums ir jāturpina kopējās lauksaimniecības politikas reforma, mums tā ir jāpadara vairāk orientēta uz tirgu, veicinot ilgtspējīgu lauksaimniecību visā Eiropas Savienībā un nodrošinot atbilstošu piegādi. To apspriež lauksaimniecības ministri - patiesībā viņi var pat vēl joprojām to apspriest šodien - neoficiālajā sanāksmē Ansī un ziņos Lauksaimniecības padomei 17. un 18. novembrī. Šajā saistībā Francijas prezidentūra ir apņēmusies nostiprināt krīzes pārvaldības instrumentus arvien neskaidrākajā starptautiskajā kontekstā un paturēt visus tirgus regulēšanas instrumentus, lai novērstu tās svārstības, kuras jūs patiešām pareizi minējāt.
Jautājums par pārtikas cenām nav tikai saistīts ar lauksaimniecību; darbojas citi mehānismi. Es domāju, piemēram, par zivsaimniecības politiku, kurai jātiek galā ar dīzeļdegvielas cenu palielināšanās sekām. Padome 15. jūlijā pieņēma vairākus ārkārtas pasākumus, lai veicinātu to flotu pārstrukturēšanu, kuras vissmagāk skārusi krīze. Ir arī mazumtirdzniecības nozares regulējums: Komisijai jāsniedz ziņojums Eiropas Savienības Padomei nākamajā decembrī. Ir arī politika attiecībā uz biodegvielu, ar kuru jāņem vērā ekonomiskie un vides ierobežojumi, un jānodrošina, ka ir noteikts maksimālais līmenis šīs jaunās degvielas cenām.
Kā jūs varat redzēt, šie dažādie jautājumi, neminot tos, kurus mēs jau esam izvirzījuši - citiem vārdiem, attīstības politika un iepirkuma politika attiecībā uz pārtikas importu -, aptver daudzus politikas virzienus un tiem ir augsta prioritāte Padomes darba kārtībā. Eiropas Savienības Padome to izskatīs oktobrī un decembrī un, protams, es priecāšos uzņemties pienākumu informēt jūs par rezultātiem.
Seán Ó Neachtain
(GA) Priekšsēdētāja kungs, paldies jums par jūsu atbildi! Es vēlos uzzināt no Padomes priekšsēdētāja, vai viņš uzskata, ka ir svarīgāk nekā jebkad iepriekš, ka Eiropas lauksaimniecības politika, kas ir Eiropas pārtikas piegādes politika, turpinātos pēc 2013. gada saistībā ar pašreizējo krīzi pasaules pārtikas piegādes politikā, lai pārtikas piegādātājiem Eiropā būtu kaut kāda drošības sajūta?
Jean-Pierre Jouyet
Tas, ko es vēlējos pateikt, ir, ka, kā S. Ó Neachtain kungs zina, mēs vēlamies pārliecināties, ka "veselības pārbaude” noslēdzas, parādot kopējās lauksaimniecības politikas nākotni. Tas bija lauksaimniecības ministru šodienas un vakardienas diskusiju Ansī mērķis - patiesībā galvenais mērķis. S. Ó Neachtain kungs zina, ka viņš šajā ziņā var rēķināties ar Francijas prezidentūras apņēmību.
Priekšsēdētājs

Temats: Baltā grāmata par sportu
Vai Padome var galvenajos vilcienos aprakstīt, kuras ES Baltās grāmatas par sportu daļas tā mēģinās īstenot un veicināt Francijas prezidentūras laikā?
Jean-Pierre Jouyet
Šis ir temats, kas mani ļoti interesē, tāpēc es mēģināšu par to izteikties īsi. Es mēģināšu neaprobežoties ar juridiskajiem aspektiem, lai gan šādi aspekti pastāv.
ES nav īpašas kompetences sporta jomā. Es vēlētos norādīt L. Aylward kungam, ka Lisabonas līgums savukārt piedāvā juridisko pamatu reālai politikai sporta jomā. Mums par to ir zināms un šī, kā arī daudzu citu iemeslu dēļ, mēs gaidām, lai tiktu īstenots līgums. Mēs vēlētos nodrošināt, ka Eiropa apzinās dažādās sporta dimensijas un ietekmi, kas sportam ir uz cilvēkiem visos vecumos, īpaši uz jauniešiem, bet, pats galvenais, sporta sociālos un izglītības aspektus. Kā pašreizējā ES prezidentvalsts mēs ļoti lielu nozīmi piešķiram sadarbībai starp dalībvalstīm šajā jautājumā.
Pirms ir iespējams jauns juridiskais pamats saskaņā ar Lisabonas līgumu, manuprāt, mums ir jāatzīst sporta specifiska mūsu sabiedrībā. Par Eiropas lietām atbildīgo ministru neoficiālajā sanāksmē, kuru es sasaucu Brestā 12. jūlijā, mēs pievērsāmies šim jautājumam saistībā ar Eiropas Savienību. Mēs izvirzījām jautājumu par šīs specifiskas atzīšanas nosacījumiem saskaņā ar tiesisko regulējumu, kam ir jābūt skaidram attiecībā uz Kopienas tiesībām, un par vajadzību uzlabot sporta pārvaldību Eiropas Savienības līmenī.
Mums ir bijušas diskusijas, jo īpaši ar UEFA priekšsēdētāju Michel Platini, kuru pamatā bija Baltā grāmata par sportu, Pierre de Coubertin rīcības plāns, kuru Komisija publiskoja pagājušajā jūlijā. Šīs diskusijas turpināsies starp sporta ministriem 27. un 28. novembrī Biaricā.
Būs arī Eiropas forums par sportu. Prezidentūra aicinās ministrus aplūkot vairākus jautājumus, kuri man šķiet ārkārtīgi svarīgi attiecībā uz mūsu sabiedrības kohēziju un sporta izglītojošo vērtību, jo īpaši veselība un sports, dopinga apkarošana, kā arī tas, ka mums ir jāsaglabā sports vietējā līmenī, nodrošinot, ka klubiem tiek sniegta atgriezeniskā saite par spēlētājiem, kurus tie trenē, kā arī jautājumi saistībā ar divu profesiju apguvi, divkāršo apmācību.
Kā varat spriest, esam ļoti apņēmušies izcelt sporta lomu Eiropas Savienībā un piešķirt tam pienācīgo vietu Eiropā. Mēs sev esam noteikuši trīs mērķus: atzīt sporta īpašo nozīmi sabiedrībā, ņemt vērā to vietu, ko fiziskās aktivitātes un sports ieņem ekonomiskajā attīstībā un, visbeidzot, nodrošināt arvien sarežģītākajā sabiedrībā sporta, visu sportu veidu, labu pārvaldību.
Liam Aylward
Padomes priekšsēdētāj, es atzinīgi vērtēju to, ka jūs atsaucāties uz sporta dažādajām dimensijām. Mūsdienās mēs visu laiku dzirdam par profesionālo sportu, bet man ir īpašas bažas par voluntārismu sportā un "sports visiem” koncepciju. Es vēlos no jums saņemt apliecinājumu, ka ES atbalstīs brīvprātīgo grupas un voluntārismu un jo īpaši "sports visiem” koncepciju. Tas ir ārkārtīgi svarīgi laikā, kad viss uzsvars plašsaziņas līdzekļos un visur citur tiek likts uz profesionālo sportu.
Jean-Pierre Jouyet
Priekšsēdētāja kungs! L. Aylward kungam ir pilnīga taisnība. Mēs gribētu nodrošināt, lai ir labāks līdzsvars starp amatieru sportu un profesionālo sportu, mēs gribētu, lai dažos gadījumos būtu profesionālā sporta pārraudzība, un mēs efektīvā veidā gribētu atbalstīt un pamudināt tūkstošiem brīvprātīgās apvienības, kas ir iesaistītas sportā visā Eiropā.
Šajā ziņā mums efektīvā veidā ir jānodrošina, ka Eiropas Savienība paredz stimulus. Ir svarīgi, lai mēs šajā posmā zinām, kuras apvienības ir iesaistītas sporta atbalstīšanā Eiropas Savienībā. Mums ir jāveic detalizēts pētījums par brīvprātīgo darbu ES un jo īpaši par brīvprātīgo darbu sporta jomā, un, ja L. Aylward kungs vēlētos iesaistīties šajā pētījumā, kuru mēs ierosinām, viņš, protams, būs ļoti gaidīts. Katrā ziņā šī ir svarīga dimensija, ko mēs gribētu ņemt vērā.
Šajā sakarā es vēlētos norādīt, ka mēs arī 5. oktobrī Parīzē tiksimies ar visiem Eiropas Savienības sportistiem, kuri piedalījās olimpiskajās spēlēs. Patiesībā joprojām ir vairāki sportisti amatieri, kuri sacenšas olimpiskajās spēlēs.
Priekšsēdētājs

Temats: Eiropas konferencei par Alcheimera slimību izvirzītie mērķi
Es atzinīgi vērtēju Fracijas prezidenūras programmu, ar kuru tiek akcentēta labākas aprūpes veicināšana tiem, kuri cieš no Alcheimera slimības, un viņu ģimenēm. Valstu peredzes apmaiņas un dalīšanās tajā, kā arī sadarbības starp dalībvalstīm par paraugpraksi veselības jomā veicināšana ir Eiropas Savienības būtība. Aktīvāka informācijas un paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm par visiem veselības jautājumiem sniegs milzīgu ieguvumu mūsu mediķiem un, vēl svarīgāk, mūsu pilsoņiem.
Es esmu informēts, ka oktobrī notiks liela Eiropas konference par Alcheimera slimību. Vai jūs varat galvenajos vilcienos aprakstīt šai konferencei izvirzītos mērķus un to, ko vēlētos panākt Francijas prezidentūra?
Jean-Pierre Jouyet
Šis ir ārkārtīgi nopietns jautājums. Francijas prezidentūra piešķir vislielāko nozīmi Alcheimera slimībai un citām neirodeģeneratīvajām slimībām. Šis ir jautājums, kas kaut kādā brīdī skar ikvienu ģimeni Eiropā. Mums ir tiešā veidā jārisina šis jautājums, ja vien mēs negribam, ka mūs pārņem Eiropas iedzīvotāju novecošana.
Kā 1. jūlijā paziņojis priekšsēdētājs J. M. Barroso un prezidents N. Sarkozy, lai cīnītos pret Alcheimera slimību, mums ir kopīgi jāsagatavo Eiropas Savienības plāns, kura pamatā ir trīs pīlāri: pētniecība, pacientu aprūpe un dzīves kvalitāte, kā arī ētika un juridiskie aspekti, jo īpaši attiecībā uz tiem, kuri ir iesaistīti šīs slimības ārstēšanā.
Šajā saistībā Francijas prezidentūra 30. un 31. oktobrī Parīzē rīkos ministru konferenci, kuras nosaukums ir "Eiropa pret Alcheimera slimību”. Šajā konferencē galvenā uzmanība tiks pievērsta šai slimībai, bet tajā pievērsīsies arī citām saistītajām slimībām, kā, piemēram, Pika slimībai, Binsvangera slimībai un Levi ķermenīšu demencei.
Mēs aptversim visas šīs slimības, lai varam aplūkot to, kā saskaņot pacientu aprūpi ar sociālo atbalstu, kā pielāgot specialitātes un prasmes atbilstoši pacientu vajadzībām, kā paplašināt mūsu zināšanas -, citiem vārdiem, visu, kas ir saistīts ar pētniecību un speciālajām medicīniskajām zināšanām - un kā nodrošināt pētniecības programmu dažādās Eiropas Savienības valstīs labāku koordināciju, kā arī to, kā uzzināt par pēdējiem zinātniskajiem rezultātiem saistībā ar šo slimību un par jaunu medikamentu izstrādi.
Nav šaubu par to, ka Eiropas dimensija var sniegt nozīmīgu stimulu dažādām kampaņām un tai tas ir jāsniedz, lai cīnītos pret šīm slimībām. Ministru konferences rezultāti palīdzēs nodrošināt pamatu Eiropas Savienības Padomes secinājumiem nākošajā decembrī, lai gan mēs pilnībā apzināmies to, ka tas ilgstošs darbs.
Tas būs ilgtermiņa projekts un ir svarīgi, ka nākamās prezidentvalstis, sākot ar Čehijas un Zviedrijas prezidentūrām, turpina šo labo darbu. Zinot, cik jūtīgs ir Eiropas Parlaments, es zinu, ka mēs varam rēķināties ar jūsu atbalstu, kā arī ar Eiropas Komisijas iesaisti, lai nodrošinātu vajadzīgo nepārtrauktību.
Liam Aylward
Ļaujiet man izteikt atzinību Francijas prezidentūrai par šīs konferences "Eiropa pret Alcheimera slimību” rīkošanu un par tās aktīvo lomu.
Tomēr es ievēroju, ka jūs īpaši neesat pieminējis jautājumu par plānprātību, un, kā jūs zināt, Alcheimera slimības apvienības pieprasa nodrošināt lielāku informētību un vairāk zināšanu par šo slimību. Vai jūs, ministr, varat pateikt, vai šajā konferencē pievērsīsies jautājumam par izpratnes veicināšanu par šo slimību, lai samazinātu ar to saistīto kauna traipu?
Zita Pleštinská
(SK) Eiropas Savienībā un manā valstī, Slovākijā, Alcheimera slimībai un to cilvēku aprūpei, kuri cieš no šīs slimības, joprojām netiek pievērsta pietiekama uzmanība. Eksperti lēš, ka nākamajos 40 gados Alcheimera slimība var skart līdz četrām reizēm vairāk cilvēku nekā pašlaik, bet savlaicīga un precīza diagnoze var palīdzēt palēnināt šīs slimības attīstību.
Vai Francijas prezidentūra gatavos īpašu informācijas kampaņu, vai sniegs jaunu pamudinājumu Komisijai sagatavot programmas, lai līdzfinansētu to pilsoņu apvienību darbību, kuru mērķis ir palīdzēt cilvēkiem ar atmiņas traucējumiem un Alcheimera slimību?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) L. Aylward kungam ir taisnība - konferencē jāapskata visi profilakses un izglītošanas aspekti, kā jau norādīja gan Z. Pleštinská kundze, gan L. Aylward kungs. Manuprāt, savā runā uzsvēru, ka mums pilnībā jāņem vērā dažādie aspekti, kas saistīti ar demenci, kā arī ar Levi ķermenīšu sindromu.
Tas ir dabisks process, jo Alcheimera slimība ir neirodeģeneratīvs stāvoklis, citiem vārdiem sakot, stāvoklis, kādā notiek neironu deģenerācija un bojāeja. Par darbību secības plānošanu atbildīgo neironu pazušana izraisa plānprātību. Lai arī Alcheimera slimība mums saistās ar atmiņas zudumu, tā ietekmē arī citas smadzeņu daļas. To, protams, var papildināt dažādi demences veidi, un mums ir jāveic to profilakses pasākumi. Šajā sakarā varu apsolīt L. Aylward kungam, ka konferencē šie jautājumi tiks pilnībā aplūkoti.
Atbildot uz Z. Pleštinská kundzes jautājumu - uzskatu, ka zināmā veidā šai problēmai tiek pievērsts pārāk maz uzmanības. Jūs minējāt, ka jūsu valstī ir palielinājusies Alcheimera slimības izplatība. Diemžēl tā nav vienīgā šāda vieta Eiropā. Arī šajā jomā mums jāpievērš uzmanība savlaicīgai diagnosticēšanai. Mums jādalās informācijā, mums ir nepieciešama labāka šīs jomas speciālistu koordinācija Eiropas līmenī. Taču, lai novērstu pacientu sociālo izstumšanu un pakāpenisku saslimšanu, citiem nemanot, ļoti liela nozīme ir savlaicīgai diagnozei.
Priekšsēdētājs

Temats: Lauksaimniecības politika un Francijas prezidentūra
Padomes prezidentūra savā darba programmā apņemas "izvērtēt tiesību aktu priekšlikumus par kopējās lauksaimniecības politikas izvērtējumu ar mērķi panākt to, lai jaunie tiesību akti tiktu pieņemti līdz 2008. gada beigām. Lai to panāktu, prezidentūra strādās ciešā sadarbībā ar Eiropas Parlamentu... Prezidentūra [arī] ierosinās saviem partneriem plašāk pārdomāt par izaicinājumiem un mērķiem, ar ko nākotnē būs jāsaskaras Eiropas lauksaimniecībai un lauksaimniecības politikai”.
Vai, ņemot vērā šo paziņojumu, Padomes prezidentūra var sniegt Parlamentam precizētu informāciju par lauksaimniecības ministru neoficiālo sanāksmi, kas no 2008. gada 21. līdz 23. septembrim paredzēta Anesī?
Sevišķi - vai prezidentūra var Parlamentu informēt par progresu, kas panākts saistībā ar KLP "veselības pārbaudi” un dzīvnieku veselības stratēģiju?
Jean-Pierre Jouyet
Priekšsēdētāja kungs! Vēlos pateikties A. Doyle kundzei par sniegto iespēju informēt Parlamentu par jaunākajiem notikumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku. Padome intensīvi un konstruktīvi strādā pie "veselības pārbaudes” - kā jau minēju - ar mērķi panākt politisku vienprātību, tiklīdz Eiropas Parlaments būs sniedzis savu atzinumu, ko paredzēts izdarīt līdz 2008. gada novembrim. Mēs vēlamies cieši sadarboties ar Parlamentu, pamatojoties uz ziņojumu, kas Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejai jāiesniedz 7. oktobrī. Savukārt Padomei tas jāapspriež mēneša beigās - 27. un 28. oktobrī.
Kā jau teicu, Padome turpina izskatīt Komisijas tiesību aktu priekšlikumus par jautājumiem saistībā ar palīdzības modulāciju, tirgus pārvaldības mehānismiem un piena kvotu pārvaldību un saņemšanu. Šos jautājumus vakar un šodien Anesī apsprieda lauksaimniecības ministri. Ministri diskutēja par jautājumiem, kas saistīti gan ar KLP "veselības pārbaudi”, gan ar KLP nākotni, nodalot iekšējos un ārējos aspektus. Runājot par iekšējiem aspektiem, ir svarīgi piešķirt proporcionāli lielāku KLP apropriāciju daļu vismazāk aizsargātajām personām, jo īpaši ņemot vērā pieredzēto cenu pieaugumu. Ārējos aspektos ir jāiekļauj ES pārtikas ārkārtas programmas ieviešana.
Atbildot uz A. Doyle kundzes paustajām bažām par dzīvnieku labturības stratēģiju, varu informēt, ka pēc tam, kad 2007. gada septembrī tika publicēts Komisijas paziņojums par Kopienas dzīvnieku veselības politiku un tās stratēģiju laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam, Padome 2007. gada 17. decembrī pieņēma secinājumus par stratēģiju, aicinot Komisiju iesniegt rīcības plānu. Šo rīcības plānu Komisija pieņēma 10. septembrī, un Francijas prezidentūra ir apņēmusies turpināt strādāt, pamatojoties uz šī dokumenta saturu. Mēs īpaši vēlamies nostiprināt Kopienas epizootijas kontroles procedūras gan Kopienā, gan saistībā ar importēšanu, kā arī pārskatīt tiesību aktus par bioloģisko drošību un kompensāciju.
Jim Higgins
(GA) Priekšsēdētāja kungs! Runājot par lauksaimniecību, mēs runājam par pārtiku. Kā noprotu, Komisija ir ieteikusi Eiropas Savienībā ievērot pārtikas marķēšanas politiku, saskaņā ar kuru Eiropā ražotā pārtika būtu īpaši atpazīstama mūsu lielveikalu plauktos; šī piezīme ir īpaši attiecināma uz gaļas produktiem. Taču ir paziņots, ka Padome neakceptēs šo politiku. Vēlos jautāt Padomes priekšsēdētājam - kāpēc tā?
Jean-Pierre Jouyet
Ziniet, es piekrītu J. Higgins kunga paustajām bažām, tāpēc noskaidrošu, ko Padome ir gatava akceptēt. J. Higgins kungs, ir pilnīgi skaidrs, ka mēs kā prezidentūras pārstāvji piekrītam jūsu bažām saistībā ar pārtikas nekaitīguma garantēšanu pilsoņiem un pārtikas produktu izsekojamības nodrošināšanu. Tādēļ ir ļoti svarīgi apmierināt pieprasījumu pēc pārtikas kvalitātes un daudzveidības. Patērētāji kļūs arvien kritiskāki attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu. Mēs nodrošināsim, ka tiek uzlabota patērētājiem sniegtā informācija par sabiedrības veselības jautājumiem, kas saistīti ar līdzsvarotu uzturu, kā arī pārtikas produktu izcelsmi un kvalitāti.
J. Higgins kungs, jums jāzina, ka šis ir viens no Prezidentūrai svarīgajiem jautājumiem un ka dažādu sammitu laikā mēs mēģināsim panākt konkrētu darbību, lai īstenotu šo mums visiem svarīgo mērķi.
Priekšsēdētājs
Jautājumus Nr. 8. un Nr. 9. atzina par nepieņemamiem.

Temats: Īrijas referenduma negatīvais iznākums Lisabonas līguma sakarā
Vai Īrijas vēlētāju paustais Lisabonas Reformu līguma noraidījums ietekmē ES paplašināšanos un vai Padome precīzi norādīs, kādas ir noraidījuma sekas?
Jean-Pierre Jouyet
Priekšsēdētāja kungs, J. Higgins kungs! Kā jūs zināt, Eiropadome ir apstiprinājusi rezultātus, kas iegūti Īrijas referendumā par Lisabonas līgumu. Tā ir apstiprinājusi arī to, ka ratifikācijas process turpinās, un skaidri atgādinājusi, ka Lisabonas līguma mērķis ir palīdzēt paplašinātajai ES darboties efektīvāk un demokrātiskāk. Valstu vai valdību vadītāji šo jautājumu izskatīs Padomes sanāksmē oktobrī. Mums visiem ir jāapdomā, kā pašreizējā institucionālā situācija ietekmēs pašas iestādes un politiku visās jomās, tostarp paplašināšanos. Politiskā nozīmē Nicas līgums tika izstrādāts Eiropas Savienībai, kurā ir 27 dalībvalstis.
Taču vēlos precizēt, ka savas prezidentūras laikā Francijas rīcība, turpinot ar Horvātiju un Turciju iesāktās sarunas, bija objektīva, ņemot vērā progresu, ko kandidātvalstis guvušas, pildot savas saistības.
Runājot par Horvātiju, joprojām ir atvērta 21 no 35 sarunu sadaļām, savukārt trīs sadaļas ir provizoriski slēgtas. Francijas prezidentūras laikā ir paredzētas divas starpvaldību konferences. Jau esam atvēruši sarunu sadaļu par preču brīvu apriti.
Runājot par Turciju - pagājušajā nedēļā ES ārlietu ministru sanāksmes laikā notika trijotnes tikšanās. Šobrīd ir atvērtas astoņas no 35 sarunu sadaļām, viena sarunu sadaļa ir provizoriski slēgta, un, ja tiks izpildīti nosacījumi, līdz gada beigām ceram atvērt vēl divas vai trīs sarunu sadaļas ar Turciju.
Jim Higgins
Ministra kungs! Vai nav skaidrs, ka līdz 31. decembrim visas 26 dalībvalstis, izņemot Īriju, būs pieņēmušas Lisabonas līgumu un ka nepastāv jautājums par atkārtotām sarunām? Jūs nedrīkstat atgriezties pie teksta.
Taču, neatkarīgi no Īrijas un Lisabonas līguma, palūkosimies uz Franciju un Nīderlandi saistībā ar Konstitūciju: mums ir nopietna problēma - starp vienkāršo iedzīvotāju un Eiropas projektu pastāv milzīga distance.
Vai ministrs atbalstītu ideju atzīmēt Eiropas dienu, nevis vienkārši R. Šūmena dienu, kad brīvdiena ir tikai Briselē un Beļģijā, bet Eiropas brīvdienu, kurā visās 27 dalībvalstīs Eiropas pilsoņi kopīgi atzīmētu kopējo Eiropas pilsonību un identitāti?
Gay Mitchell
Es saprotu, ka Padome ir saņēmusi Īrijas valdības veiktās aptaujas rezultātus. Varu tikai piebilst, ka, manuprāt, šādas "dekorāciju maiņas” dēļ šobrīd esam nonākuši tur, kur esam. Viņi neizjautāja tos 47 % cilvēku, kas teica "jā”. Iemesls, kādēļ Īrijā neizdevās referendums, bija vadības kļūda, bet otrs iemesls - neskaitot sākotnējo balsojumu par Romas līgumu - mēs ar referenduma palīdzību pie cilvēkiem vērsāmies sešas reizes: par Eiropas Vienoto aktu, Amsterdamas, Māstrihtas līgumu, divreiz par Nicas līgumu un pēc tam par Lisabonas līgumu. Tad mēs nododam cilvēkiem visu Līgumu un jautājam: "Ko jūs par to domājat?” Vai laikā, kad nebija vadības, tas nebija neveiksmes garants? Jautājums ir: vai vadība būs tagad?
Vēlos jautāt, vai priekšsēdētājs varētu norādīt, kādas būs sekas, ja Īrija neratificēs līgumu arī tagad un turpinās balsot noliedzoši arī turpmāk. Parādiet mums virzienu, kurā iet Eiropa!
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) J. Higgins kungs un G. Mitchell kungs uzdeva svarīgus jautājumus. Ļaušu G. Mitchell uz viņa komentāriem atbildēt pašam. Es nevaru komentēt G. Mitchell kunga piezīmes, un, ņemot vērā manus pienākumus šajā asamblejā, viņš to sapratīs.
Cēloņu ir daudz. Domāju, ka vairākas problēmas ir uzsvērtas ziņojumā, kas tika sagatavots pēc Īrijas paustā noraidījuma referendumā: tajā uzdoti ar vadību saistīti jautājumi, tematiski jautājumi un uzvērts, ka trūkst izpratnes par to, kas īsti ir Lisabonas līgums. Francijas prezidentūra darīs visu iespējamo, lai rastu risinājumu šai nopietnajai institucionālajai problēmai. Lisabonas līgums mums ir vajadzīgs, un ar mūsu īru draugu piekrišanu mēs no šī brīža līdz Francijas prezidentūras beigām izskatīsim visas pieejamās iespējas.
Attiecībā uz J. Higgins kunga teikto, manuprāt, viņam ir taisnība. Referenduma rezultāti neapšaubāmi liecina, ka pastāv distance starp Eiropas projektu un sabiedrības viedokli. Tādēļ mums jānoskaidro, kādas ir būtiskās problēmas, kā arī jāpievēršas ar saziņu saistītajām problēmām. Šorīt kopā ar Komisiju un jūsu asamblejas pārstāvjiem - priekšsēdētāja vietnieku A. Vidal-Quadras kungu un komitejas priekšsēdētāju J. Leinen kungu - mēģinājām noteikt iestāžu uzbūvi, politisku deklarāciju ar mērķi uzlabot visu trīs iestāžu saziņu. Padomei, un es saku to objektīvi, tas ir prasījis pūles un nav bijis sevišķi viegli.
Attiecībā uz jūsu ieteikumu varu tikai paust savu viedokli, taču ideja par visā Eiropā atzīmētu "Eiropas dienu” varētu būt efektīvs simbols vienotākai pilsonībai un labāk saprastai Eiropai. Tomēr šī ideja ir jāpopularizē gan man, gan jums, gan dedzīgākajiem Eiropas atbalstītājiem. Es personīgi uzskatu, ka šī ir laba ideja.
Paul Marie Coûteaux
(FR) Paldies, ka izskaidrojāt šos jautājumus. Es vēlos, lai precizējat arī kādu specifiskāku jautājumu. Mēs esam daudz runājuši par Īriju, taču, kā jūs zināt, Lisabonas līgumu nav ratificējušas arī četras citas dalībvalstis - Polija, Čehijas Republika, Vācija un Zviedrija. Mēs pat nezinām, līdz kuram ratifikācijas posmam ir nonākusi Zviedrija. Attiecībā uz Vāciju, vēlos atgādināt, ka viss ir atkarīgs no Karlsrūes Konstitucionālās tiesas sprieduma. Tiesas priekšsēdētāja ir izteikusies, ka nevēlas steigties un pieņems lēmumu ne ātrāk kā nākamā gada sākumā.
Tāpēc es būtu pateicīgs, ja jūs varētu mums paskaidrot arī nākamos soļus. Man šķita, ka šim līgumam, ko parakstījām pagājušā gada decembrī, bija jāstājas spēkā dažu mēnešu laikā. Cik tālu mēs esam tikuši?
Jean-Pierre Jouyet
Es vienmēr esmu piekritis P. M. Coûteaux kunga stingrajiem vērtējumiem. Mums ir dažādi uzskati, un tas nav pārsteidzoši, taču es atzīstu, ka viņa vērtējumi ir pamatoti.
Vēlos skaidri norādīt, ka Vācija ir jāuztver kā atsevišķs gadījums. Skatīsimies, kas notiks, taču, ļoti cienot Karlsrūes Konstitucionālo tiesu, es neļaujos uztraukumam. Man par šo jautājumu nav plašākas informācijas. Atbildot uz jautājumu par Poliju - mēs sazināmies ar Polijas iestādēm. Arī Polijā pastāv "politisko spēku kopdzīve”, taču uzskatu, ka Polijas valdība ir apņēmusies ratificēt Lisabonas līgumu. Attiecībā uz Zviedriju nekas neliecina, ka process tiks bloķēts. Es domāju, ka ratifikācija notiks novembrī. Runājot par Čehijas Republiku, kā jūs zināt, ir jāgaida tiesas lēmums. Šobrīd notiek senāta vēlēšanas un decembra sākumā notiks nozīmīga vairākuma partijas konference. Man šķiet, ka šāda ir visticamākā notikumu gaita.
Es nepiekrītu P. M. Coûteaux kunga apgalvojumiem; es nepievienojos viņa pesimismam. Nav šaubu, ka šim procesam ir vajadzīgs laiks un mums tas ir jādod, taču jāļauj izpausties politiskajai gribai, un Francijas prezidentūra ir nolēmusi neļaut šķēršļiem sevi apturēt.
Priekšsēdētājs

Temats: Irāna un kodolražošana
Vai Padome komentēs savu nostāju attiecībā uz Irānu un iespējamiem kodoldraudiem, kas izriet no Irānas lēmuma pārtraukt Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras 1997. gada Papildu protokolā noteiktos ierobežošanas un uzraudzības pasākumus, ierobežojot inspektoru plašās pilnvaras un mēģinot pārtraukt pārbaudes?
Jean-Pierre Jouyet
Priekšsēdētāja kungs! Atbildot uz G. Mitchell kunga nopietno jautājumu, jāatzīst, ka Eiropas Savienību joprojām nopietni satrauc Irānas kodolprogramma un šīs valsts nevēlēšanās atbilstīgi reaģēt uz šīs programmas militārās dimensijas raisītajām bažām. Eiropadome 2007. gada decembrī paziņoja, ka būtu nepieņemams Irānas kodolpotenciāls militāriem mērķiem.
Tāpēc Padome vairākkārt ir nosodījusi faktu, ka Irāna nav izpildījusi ANO Drošības padomes rezolūcijās Nr. 1696., 1737., 1747. un 1803. noteiktās starptautiskās saistības, jo īpaši pienākumu pārtraukt visas ar urāna bagātināšanu saistītās darbības; tas ir ļoti svarīgi, ja vēlamies izveidot nepieciešamo pamatu sarunu sākšanai un mēģināt panākt ilgtermiņa risinājumu.
Eiropas Savienība vienmēr ir atbalstījusi Irānas tiesības uz kodolenerģijas miermīlīgu izmantošanu, un, ja Irāna vēlas atgūt starptautiskās sabiedrības ticību savas kodolprogrammas miermīlīgajam nolūkam, tai jāpārtrauc satraucošas un ar kodoldegvielas ciklu saistītas darbības. Priekšlikumi, ko sešu visciešāk iesaistīto valstu vārdā izteica J. Solana kungs 2006. gada jūnijā un atkārtoja 2008. gada jūnijā, joprojām ir saistoši un jāizmanto, lai izkļūtu no pašreizējā strupceļa.
ES pauž dziļu nožēlu par to, ka 2006. gada februārī Irāna pārtrauca Papildu protokola pagaidu piemērošanu. Tā rezultātā, kā uzsvēra Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) ģenerāldirektors, SAEA ir mazāk informēta par atsevišķiem Irānas kodolprogrammas aspektiem.
Turklāt, kā savā 15. septembra ziņojumā mums nesen atkal atgādināja SAEA ģenerāldirektors, Irāna joprojām atsakās atbildēt uz konkrētiem SAEA uzdotiem jautājumiem par tās darbībām saistībā ar kodolieroču izstrādi un ražošanu. Kā teica SAEA ģenerāldirektors, un es nevaru viņam nepiekrist, šī situācija rada iemeslu nopietnam Eiropas Savienības un starptautiskās sabiedrības satraukumam.
Gay Mitchell
Paldies par atbildi, ministra kungs! Tā kā šis patiešām ir iemesls nopietnām starptautiskās sabiedrības un Eiropas Savienības bažām, vēlos uzdot ministra kungam šādu jautājumu. Līdz šim sankcijas nav devušas rezultātus. Mēs nevēlamies nonākt līdz brīdim, kad nepieciešama militāra iejaukšanās, tādēļ, vai ministra kungs var informēt šo Parlamentu par to, kādas citas sankcijas vai plānus Padome ir paredzējusi, lai mēģinātu vest pie prāta Irānas administrāciju? Vai citas sankcijas pastāv? Vai esat izveidojuši papildu sankciju sarakstu un kāda būs turpmākā rīcība? Reizēm šajā kaķa un peles spēlē ir ļoti grūti saprast, kurš ir kaķis, kurš - pele.
Jean-Pierre Jouyet
Mēs neesam nonākuši līdz militārai darbībai. Es vēlreiz to skaidri atgādinu. Sešas valstis ir apstiprinājušas atbalstu divpusējai pieejai, kurā jāapvieno dialogs un sankcijas, lai sarunu ceļā rastu risinājumu, kas apmierina starptautiskās sabiedrības prasības. Savukārt sankcijas ir dažādas. Tām jābūt mērķtiecīgām un jāietver ekonomikas un finanšu sektors.
Temats: Eiropas Savienības vienošanās par noteikumiem migrācijas un patvēruma jomā
Formulējot Francijas prezidentūras ierosināto Eiropas Savienības vienošanos par noteikumiem migrācijas un patvēruma jomā, tiek mēģināts panākt aktīvu ES un dalībvalstu politisku apņemšanos attiecībā uz kopējiem principiem migrācijas politikas formulēšanā, saglabājot solidaritāti un atbildību.
Kādus saistošus nolīgumus ar ES robežvalstīm, jo īpaši kandidātvalstīm (Turciju, Horvātiju, FYROM), par imigrantiem no trešām valstīm Padome šajā sakarā paredzējusi ierosināt, lai padarītu Eiropu par vietu, kurā valda drošība, tiesiskums un brīvība?
Jean-Pierre Jouyet
Vēlos teikt, ka mums pieejamais efektīvākais līdzeklis cīņā pret nelikumīgo imigrāciju ir atpakaļuzņemšanas nolīgumi ar trešām valstīm, kam ir robežas ar Eiropas Savienību.
Kopiena ir parakstījusi nolīgumus ar 11 trešām valstīm. Ir noslēgts nolīgums ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, kurā tas stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī. Visos nolīgumos ir noteikumi par trešo valstu valstpiederīgajiem, kas šķērso teritoriju. Oficiālas sarunas ar Turciju sākās 2005. gadā. Attiecībā uz Horvātiju sarunām par atpakaļuzņemšanas nolīgumu nav mandāta un sarunās ar šo valsti Padome vēlējās panākt strauju progresu.
Nolīgums, ko Eiropadome apspriedīs un, cerams, ratificēs 15. oktobrī, piesaistīs uzmanību atpakaļuzņemšanas nolīgumu politiskajai nozīmei nelikumīgās imigrācijas apkarošanā.
Margie Sudre
(FR) Es tikai vēlos pateikties priekšsēdētājam par atbildi. M. Panayotopoulos kundze lūdza atvainot par to, ka viņai bija jāaiziet no sanāksmes iepriekš norunāta pasākuma dēļ. Viņa man lūdza pateikties jums par atbildi, priekšsēdētāja kungs.
Priekšsēdētājs

Temats: Francijas valsts televīzijas reforma
Francijas prezidents Nicolas Sarkozy ir apņēmies īstenot ievērojamu Francijas valsts televīzijas reformu. Reformai, kuras rezultātā pārtrauktu jebkādu komerciālo reklāmu raidīšanu, būtiski pretojas nozares darbinieki un plašākā kontekstā arī sabiedrība, baidoties, ka valsts televīzija drīz vairs nepastāvēs, jo, zaudējot ieņēmumus no reklāmām, tā nevarēs konkurēt ar privātajiem televīzijas kanāliem. Ir atlicis pavisam maz līdz brīdim, kad radīsies pārliecība, un daudzi cilvēki jau tagad tā uzskata, ka Francija ir nolēmusi upurēt valsts televīziju privātajam sektoram, kas no šīs procedūras ļoti daudz iegūs.
Vai tas ir atsevišķs izņēmums vai arī iniciatīva, kas var izvērsties visās dalībvalstīs? Es arī vēlos uzzināt, kāda ir Padomes nostāja šajā jautājumā, un vai šāda veida reformas atbilst Eiropas tiesību aktiem?
Jean-Pierre Jouyet
Priekšsēdētāja kungs, man ir tas gods. Paldies par šo pēdējo jautājumu, kuru uzklausīju ar prieku. Es, protams, atbildēšu kā Padomes prezidentūras pārstāvis, un A. Hutchinson kungs - mēs viens otru labi pazīstam - nebūs pārsteigts, kad teikšu, ka valsts televīzijas finansējuma apjomu nosaka dalībvalstis, ka Līgumam par Eiropas Savienību pievienotais protokols par valsts televīziju dalībvalstīs ir neapstrīdams, un tādēļ katra dalībvalsts nolemj, kā finansēt valsts televīzijas sabiedrības. Tāda ir mana atbilde A. Hutchinson kungam.
Alain Hutchinson
(FR) Ministra kungs, pateicos jums par atbildi. Es jau domāju, ka atbildēsit šādi. Vienkārši vēlos teikt, ka esmu viens no daudzajiem franču valodā runājošajiem cittautiešiem, kas ir aktīvi Francijas valsts televīzijas skatītāji un radio staciju klausītāji un kurus satrauc valsts televīzijas un radio staciju nākotne, par ko liek raizēties Francijas valdības pieņemtie lēmumi un paziņojumi, ko izteicis Francijas prezidents, kurš, kā ir sagadījies, ir arī pašreizējais Eiropadomes priekšsēdētājs.
Vēlos arī piebilst, ka nesen intervijā šo pašu jautājumu uzdevu Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu komisārei V. Reding kundzei, un viņa atzina, ka Francijas prezidenta janvārī ierosinātās reformas viņu nav pārliecinājušas. Viņa arī pauda nožēlu par prezidenta lēmumu iekasēt nodokļus no interneta pakalpojumu sniedzējiem, lai finansētu valsts televīziju. Es vēlos zināt, kāda šajā situācijā ir jūsu loma.
Jean-Pierre Jouyet
Pirmkārt, cik man zināms, manā valstī dažādas politiskās partijas neatkarīgi no to uzskatiem lūdza pielikt punktu reitingu tirānijai un veidam, kādā tie apdraud kvalitāti un daudzkultūru programmu plānošanu. Tik daudz es zinu. Otrkārt, jūs norādījāt uz pašreizējo reklāmdošanas resursu un valsts finansējuma reformu. Finansējumam arī turpmāk jāatbilst sabiedrisko pakalpojumu vajadzībām, un mums ir vajadzīgs pietiekams budžets šo vajadzību apmierināšanai. Tas ir fakts, un tas netiek apstrīdēts. Treškārt, Francijai, tāpat kā parasti, nav nodoma uzspiest konkrētu rīcības modeli, kā jau teicu, tas paliek katras dalībvalsts ziņā. Vēl tikai jāpiebilst, ka ikviens klātesošais vēlas, lai tiktu saglabāta valsts audiovizuālo pakalpojumu augsta kvalitāte.
Priekšsēdētājs
Jautājumu laiks ir beidzies.
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk.Pielikumu).
(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.05 un atsākta plkst. 21.00.)
