Balsojumu skaidrojumi
Priekšsēdētāja
Tagad mēs pievērsīsimies balsojumu skaidrojumiem.
Balsojumu mutiski skaidrojumi
Salvatore Iacolino
(IT) Priekšsēdētājas kundze! Nav šaubu, ka šis ziņojums ir solis uz priekšu, lai radītu jauniešiem jaunas izglītības iespējas. Tajā pausts atbalsts plašākai pētniecībai, vairāk inovācijām, plašākai stratēģijai "Eiropa 2020” apstākļos, kas kļūst arvien svarīgāki. Mums ir vajadzīga plašāka izglītība skolu līmenī, vairāk mācību, taču arī vairāk universitāšu, lai mēs varētu kopīgi strādāt ar jauniešiem, lai nodrošinātu, ka, veicinot kultūru, tiek radīta pievienotā vērtība.
Šajā ziņojumā uzmanība galvenokārt ir pievērsta panākumu veidošanai mācībās, un tādēļ mēs arī balsojām par to. Lielāka jauniešu mobilitāte, vairāk iespēju radīt darba perspektīvas un darba tirgus, kurā jāņem vērā ne tikai jaunieši, kas strādā noteiktos apstākļos, bet arī visas nozares, kuras jauniešiem sniedz izaugsmes iespējas.
Sergej Kozlík
(SK) Priekšsēdētājas kundze! Es atbalstīju Eiropas iniciatīvu "Jaunatne kustībā”, kuras mērķis ir līdz 2020. gadam no 15 % līdz 10 % samazināt to studentu skaitu, kuri priekšlaikus pamet mācības, un palielināt augstskolas beidzēju skaitu no 31 % līdz 40 %. Salīdzinājumam - ASV 40 % iedzīvotāju ir augstākā izglītība un 50 % Japānā.
Pašlaik 14,4 % jauniešu Eiropā vecumā no 18 līdz 24 gadiem ir ieguvuši zemāk par vidējās izglītības līmeni, un gandrīz 21 % jauniešu ir bez darba. Es arī atbalstu to, ka iniciatīvas "Jaunatne kustībā” mērķis ir nodrošināt izglītību, kas atbildīs darba tirgus vajadzībām. Tiek lēsts, ka līdz 2020. gadam tādu darbu attiecība, kuros nepieciešama augsta kvalifikācija, palielināsies no 29 % līdz 35 %.
Jarosław Kalinowski
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Ir viennozīmīgi jāatbalsta tās Eiropas programmas, kas palīdz jauniešiem. Iedzīvotāji, kuri ir mūsu kontinenta nākotne, ir arī visneaizsargātākie, vai ne? Tieši mums ir jānodrošina tas, lai viņi iegūtu pareizu izglītību ar piekļuvi kultūras piedāvājumam un, vissvarīgākais - iespējai mācīties svešvalodas, kā arī iespējai brīvi izvēlēties vietu, kur viņi vēlētos iegūt izglītību. Ne visiem ir nauda un iespējas to nokārtot pašiem. Labie rezultāti, kas gūti daudzās programmās jauniešu atbalstam, piemēram, Erasmus un Leonardo da Vinci, parāda, ka tas ir efektīvs ieguldījums. Visvairāk ir jāatbalsta jaunieši, kuri dzīvo lauku apgabalos un kuriem bieži nav finanšu līdzekļu, lai sāktu studijas augstskolā, un arī vietā, kur viņi dzīvo, nav iespēju atrast darbu citās jomās, izņemot lauksaimniecību.
Hannu Takkula
(FI) Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu pateikt dažus vārdus par Zver kunga izcilo iniciatīvu "Jaunatne kustībā”. Šis ir viens no ES politikas veiksmes stāstiem. Pat eiroskeptiķi vai tie, kuri to kritizē, uzskata, ka tieši šo jaunatnes mobilitātes programmu dēļ ir panākta noteikta pievienotā vērtība, kas sniedz labumu visiem. Labs piemērs ir Boloņas process, Kopenhāgenas process un citas šādas iniciatīvas.
Zver kunga ziņojumā ir atbalstīta šī tendence, kas jau ir uztverta kā atzinīgi vērtējama un kas rada jaunas iespējas un priekšnosacījumus gados jauniem eiropiešiem, kuri studē dažādās Eiropas valstīs. Tā mums būs iespēja patiešām apmainīties ar labas prakses piemēriem. Es uzskatu, ka ilgtermiņā tas veidos stingru pamatu ekonomikas izaugsmei Eiropā, taču vēl svarīgāk par ekonomikas izaugsmi ir atcerēties, ka šādā procesā iedzīvotāji - jaunieši - var augt kā personas un eiropieši.
Daniel Hannan
Priekšsēdētājas kundze! Visā Eiropā mēs nolemjam jauniešu paaudzes emigrācijai un nabadzībai. Mēs vēl nedzimušas un pasaulē nenākušas paaudzes nolemjam parādam - tas viss, lai uzturētu šo monetārās savienības iedomību.
Īrijā IKP ir samazinājies par 20 %, salīdzinot ar tā augstāko līmeni - tas ir gandrīz neticams skaitlis. Grieķijā notiek sacelšanās, protestējot pret taupības pasākumu kopumu; un tomēr mēs zinām, ka tas nedarbosies.
Kad pagājušajā gadā tika nolemts par galvojumu, doma bija tāda, ka tas būs tūlītējs pārrāvuma novēršanas pasākums, ka tas būs īstermiņa nosacījuma pasākums un ka pašlaik Grieķija atkal lēti aizņemsies, it kā krīze būtu beigusies. Mēs varam redzēt, ka tas nav izdevies. Tomēr mēs turpinām īstenot tādu pašu politiku Portugālē un atkal Grieķijā, nevis atzīstam savu kļūdu.
Cik lielu cenu mēs gaidām, ka mūsu vēlētāji maksās par mūsu iedomību!
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Priekšsēdētājas kundze! Man ir prieks, ka šodien mēs pieņēmām rezolūcijas projektu ""Jaunatne kustībā” - pamats Eiropas izglītības un apmācības sistēmu uzlabošanai”, jo šajā rezolūcijā ir pausti skaidri ieteikumi un galvenie virzieni, kurus Eiropas Savienības valstis varētu un kurus vajadzētu īstenot, lai uzlabotu izglītības un mācību sistēmas. Tomēr es vēlētos uzsvērt dažus aspektus: pirmkārt, ņemot vērā to, ka iniciatīvas "Jaunatne kustībā” uzdevums ir sasniegt galveno mērķi, kas noteikts stratēģijā "Eiropa 2020” - samazināt to iedzīvotāju skaitu, kuri pamet skolu bez kvalifikācijas, no 15 % līdz 10 % -, tajā trūkst pasākumu un ieteikumu, kas vērsti uz skolotāju prasmju, kvalifikāciju vai profesionālā prestiža palielināšanu. Mums ir skaidri jāsaprot, ka profesijas mācīšana ir profesija, kas sabiedrībai rada vislielāko pievienoto vērtību, un ka ir jācenšas nodrošināt, lai Eiropas valstīs būtu vislabākie skolotāji. Es pilnīgi piekrītu dokumentā paustajam aicinājumam Komisijai iesniegt visaptverošu stratēģiju, kuras mērķis ir veicināt neformālo izglītību, un es vēlētos aicināt šos dokumenta galvenos ieteikumus tiešā veidā saistīt ar daudzgadu finanšu plānu.
Bernd Posselt
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Šodien pie mums ir Sudetijas Vācu novadnieku biedrības, tostarp arī Sudetijas vācu jaunatnes biedrības, nacionālais vadītājs, kas aktīvi veido pārrobežu sadarbību ar Čehijas jauniešiem. Šajā saistībā šā ziņojuma nozīme ir patiešām nenovērtējama, jo tas aptver trīs aspektus: pirmkārt, augstskolu tīkla veidošanu, jo īpaši eiro reģionos un pierobežu reģionus; otrkārt, arodmācības - jo mums ir vajadzīga ne tikai akadēmiskā izglītība; un, treškārt un galvenokārt - jautājumu par valodas prasmēm.
Es gribu ļoti skaidri norādīt, ka es mīlu Šekspīra valodu, taču uzskatu, ka ir skumji, ka mūsu jaunieši sarunājas tikai vienā valodā. Šajā sistēmā mums būtu īpaši jāveicina tieši mūsu kaimiņu valodu mācīšanās un mazāku valodu mācīšanās. Patiesībā kaimiņu kultūru tiešām var iepazīt tikai tad, kad sākat pieredzēt ikdienas dzīvi viņu valodā. Šajā saistībā mums ir daudz darāmā, taču arī lielas iespējas.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Priekšsēdētāja kundze! Es esmu ārkārtīgi priecīgi, ka iniciatīva "Jaunatne kustībā” ir stratēģijas "Eiropa 2020” neatņemama daļa. Man ir arī prieks, ka ziņojumā, kuru mēs šodien pieņēmām, ir pievērsta uzmanība neformālās izglītības nozīmei, ko saprot kā izglītību, piedaloties jaunatnes organizācijās un nevalstiskajās organizācijās, kā arī veicot brīvprātīgo darbu. Es esmu pārliecināta, ka neformālā izglītība palīdz jauniešiem kļūt par aktīviem pilsoņiem, māca strādāt kolektīvā, palīdz attīstīt personīgās intereses un sniedz viņiem labākas iespējas atrast darbu - un tas ir kas ļoti svarīgs.
Jarosław Kalinowski
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Bērni ir mūsu nākotne. Viņi nākotnē būs apzinīgas sabiedrības daļa, tāpēc ir ļoti svarīgi izglītot bērnus no agrīna vecuma. Mums savos bērnos jau no pirmajiem gadiem ir jāieaudzina pozitīvas vērtības un pareizi morālie standarti. Izglītība jāveido uz labiem, stingriem pamatiem, un tai jābūt nodrošinātai ar pienācīgi izglītotiem un mācītiem skolotājiem.
Mums ir jācenšas nodrošināt vienlīdzīgas iespējas, lai visi bērni varētu piekļūt agrīnai izglītošanai neatkarīgi no tā, vai viņi nāk no pilsētām vai lauku apvidiem, vai arī no bagātām vai nabadzīgām ģimenēm. Nevienlīdzības likvidēšanas gaitā mums īpaša uzmanība ir jāpievērš lauku kopienām, kur bērniem ir daudz sliktāka piekļuve izglītības un kultūras iespējām.
Hannu Takkula
(FI) Priekšsēdētājas kundze! Ir ļoti svarīgi galveno uzmanību pievērst bērnu agrīnajai izglītošanai un agrīnās bērnības izglītībai un aprūpei (ABIA). Tāpēc es ļoti atzinīgi vērtēju Honeyball kundzes ziņojumu, kuram es pati biju ēnu referente.
Attiecībā uz šo teicamo ziņojumu es vēlētos skaidri norādīt, ka, runājot par maziem bērniem, cerams, tiek uzsvērta audzināšanas nozīme, nevis izglītība. Tas ir tāpēc, ka visi indivīda dzīves galvenie aspekti tiek izveidoti dažu pirmo dzīves gadu laikā, un, iespējams, ir tiesa, ka tad, ja bērniem ir droša pamataudzināšana, droša dzīves vide, tad viņiem arī būs izredzes gūt panākumus nākotnē.
Tāpēc mums ir jāuzsver audzināšanas, nevis izglītošanas nozīme. Izglītībai būs laiks vēlāk, taču, kā jau tika teikts, šajā ziņojumā ir pārskatīti dažādi Eiropā pastāvoši modeļi, un pamatdoma ir tā, ka mums ir jānodrošina, lai no agrīnas bērnības netikt izslēgts neviens bērns - visiem ir jābūt iespējām dzīvot labu, pilnīgu dzīvi.
Daniel Hannan
Priekšsēdētājas kundze! Pagājušajā vasarā man bija tā iespēja apmeklēt jūsu vēlēšanu apgabalu, un vienu dienu es ar saviem bērniem devos uz pludmali. Es atceros, kā noraudzījos, kā manas abas mazās meitiņas veido smilšu pili, neredzot gaidāmo paisumu - viņas bija tik ļoti aizrāvušās ar gliemežvākiem un zariņiem, ar kuriem tās dekorēja savu veikumu.
Man nepietika drosmes viņām norādīt, ka gaidāms paisums, un šodien, lasot mūsu balsojumu sarakstu, es jutos gandrīz tāpat. Mums ir šie epohālie notikumi - šī ekonomikas krīze pie mūsu robežas, mūsu pasaules IKP daļas sabrukumus - un mēs šeit atkal runājam par agrīno izglītošanu, par mūsu pienākumiem attiecībā uz Starptautisko Darba organizāciju un par to, vai Sarajevai jābūt Eiropas kultūras galvaspilsētai.
Ļaujiet man citēt vienkāršu un biedējošu statistiku: 1974. gadā Rietumeiropas valstis veidoja 36 % no pasaules IKP; pašlaik tie ir 26 %; 2020. gadā tie būs 15 %. Kamēr mēs bažījamies par agrīno izglītošanu, izvēršot visu savu propagandu par Eiropas apvienošanu un gatavojot The Raspberry Ice Cream War komiksu, un kamēr mūsu bērni tiek rosināt lasīt netīši smieklīgo "Kapteini Eiro”, mūsu pasaules daļu pārņem drosmīgākas valstis, kuras ir apguvušas decentralizācijas un varas izkliedēšanas priekšrocības.
Vai tiešām nāk laiks, kad viss mūsu vakardienas krāšņums būs turpat kur Nīnive un Tira?
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Priekšsēdētājas kundze! Es vēlētos reaģēt uz Tomaševski kunga maldināšanu šā rīta debašu laikā. Viņš paziņoja, ka poļu minoritātes bērni Lietuvā nevar mācīties poļu valodā. Jūsu informācijai, Lietuvā dzīvo aptuveni 200 000 poļu izcelsmes Lietuvas pilsoņu, un valstī ir 62 skolas, kurās mācības notiek tikai poļu valodā, un 34 skolas ar poļu valodas klasēm. Tikmēr Vācijā, kur ir gandrīz 2 miljoni poļu izcelsmes iedzīvotāju, nav nevienas valsts skolas, kas būtu paredzēta tikai poļiem. Jāatzīmē, ka tikai Lietuvā poļu izcelsmes pilsoņi var iegūt izglītību poļu valodā no bērnudārza līdz augstskolai. Tas ir unikāli pasaulē. Lietuvā ir Bjalistokas Universitātes filiāle - vienīgā Polijas universitātes nodaļa ārpus Polijas. Kādā pētījumā 42 % Lietuvas nacionālo minoritāšu pārstāvju norādīja, ka nepietiekamas lietuviešu valodas zināšanas ir trūkums darba tirgū. Dīvaini dzirdēt kritiku par Lietuvas izglītības likumu, kas veidots pēc Polijas likuma parauga, un es arī gribētu uzdot retorisku jautājumu: vai Tomaševski kungs domā, ka arī Polijā ļaunprātīgi izturas pret nacionālajām minoritātēm?
Anna Záborská
(SK) Priekšsēdētājas kundze! Es jau runāju debatēs un izteicu atzinību par to, ka Honeyball kundze ir mēģinājusi atrast kompromisu visā politiskajā spektrā.
Lai gan galīgajā balsojumā es atturējos, jo uzskatu, ka šis ziņojums daudzos jautājumos iejaucas nacionālo valstu lietās. To visskaidrāk var redzēt faktā, ka ziņojumā tiek atzinīgi vērtēti Barselonas mērķi, lai gan Barselonas mērķi beidzās ar fiasko tieši tāpēc, ka tie bija tikai skaitļi, kurus ES centrāli diktēja atsevišķām dalībvalstīm.
Manuprāt, mums ir jāļauj dalībvalstīm izlemt, cik daudz pirmsskolas iestāžu tām vajag, jo tas nav tikai jautājums par skaitļiem, bet arī jautājums par kvalitāti un konkrētas valsts kultūru. Man ir ļoti žēl, ka es nevarēju balsot par šo ziņojumu, bet tajā būtībā tika apstrīdēts uzskats, kas man ir dārgs.
Miroslav Mikolášik
(SK) Priekšsēdētājas kundze! Bērnībai neapšaubāmi ir ļoti liela nozīme attiecībā uz bērnu fizisko, mentālo un sociālo attīstību. Tāpēc mums ir jāsaprot, ka atgriešanās pie ieguldījumiem pirmsskolas izglītībā ir turpmākas izaugsmes garantija. Turklāt daudzi pētījumi jau ir parādījuši, ka šādi izlietots finansējums vidējā termiņā un ilgtermiņā rada ievērojamas ekonomiskas un sociālās priekšrocības.
Vislabākais un visdabiskākais veids, kā nodrošināt šādu atbalstu, ir aizsargāt ģimeni kā sabiedrības pamatvienību. Vecāki ir savu bērnu pirmie un vissvarīgākie skolotāji, un tādējādi tiesiskajā regulējumā nedrīkst būt iekļauti noteikumi, kas soda vecākus par savu bērnu personīgu aprūpi, jo īpaši agrīnā vecumā. Šī programma ietilpst vienīgi dalībvalstu kompetencē. Ir vairāk nekā vēlams, lai Eiropas Savienība, veicot savu koordinācijas uzdevumu, veicinātu situācijas uzlabošanu atsevišķās dalībvalstīs.
Daniel Hannan
Priekšsēdētājas kundze! Kopējās zivsaimniecības politikas atbalstītāji bieži norāda, ka zivis nepazīst valstu robežas. Viņi to mēdz teikt tā, itin kā tas būtu kas oriģināls - ak, tiešām, tās peld visur, kas gan to būtu domājis!
Tomēr realitātē teritoriālā jurisdikcija un īpašumtiesības ir vienīgais drošais saglabāšanas pamats. Raugoties uz valstīm, kuras zivsaimniecības jomā ir īstenojušas veiksmīgu saglabāšanas politiku - vai tās būtu Folklendu salas, Īslande, Norvēģija vai Jaunzēlande -, tās visas ir bijušas veiksmīgas, kuģu kapteiņiem radot īpašumtiesību sajūtu, lai viņiem būtu stimuls uztvert zivju krājumus kā atjaunojamu resursu. Aristoteļa gudrība māca, ka par to, kas nevienam nepieder, neviens nerūpēsies.
Diemžēl pašreizējā zivsaimniecības politikā zivju krājumi ir definēti kā kopēji resursi, kam var vienādi piekļūt visas valstis. Tādēļ ir radusies ekoloģiskā nelaime, kas skārusi zivju krājumus Ziemeļjūrā.
Viens īpaši aktuāls notikums ir tas, ka pēdējos gados mēs esam pieredzējuši makreļu migrāciju no kopējās zivsaimniecības politikas ūdeņiem Īslandes teritoriālajos ūdeņos. Baidos, ka šādi tās kļūst par Īslandes īpašumu. Nav jēgas par to žēloties. Tā ir mūsu neveiksme un viņu veiksme. Var gadīties tā, ka dažu gadu laikā notiks otrādi, un tad tā būs mūsu veiksme. Tikmēr vislabākais un visdrošākais veids, kā garantēt, lai mēs zivis uztvertu kā krājumus, kuri pastāvēs vienmēr, ir atzīt to personu īpašumtiesības, kuri kuģo saskaņā ar jūras tiesībām.
Peter Jahr
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Arvien lielākās naftas cenas pasaules tirgū nav vienīgais krīzes iemesls zivsaimniecības nozarē, tāpēc ka parasti degvielām jau nepiemēro nodokļus un tāpēc ka arvien lielākās cenas pasaules tirgū ietekmē visus zvejniekus pasaulē - Eiropas Savienībā un ārpus tās. Otrs aspekts - de minimis robežvērtību palielināšana - ir jāizmanto kā iespēja, lai arī palīdzētu zvejniekiem spēt strādāt un zvejot vides ziņā saprātīgāk un ilgtspējīgāk. Treškārt, vienkārši padarot degvielu lētāku, šis mērķis netiks sasniegts. Vienkārši runājot, es gaidu, ka arī dalībvalstis šajā saistībā radīs inovatīvus un noderīgus risinājumus.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Pirmkārt, priekšsēdētājas kundze, es gribu paust atbalstu visiem iedzīvotājiem Lorkā Spānijas provincē Mursijā, astoņiem iedzīvotājiem, kuri gāja bojā, un viņu ģimenēm, kā arī 250 personām, kuras tika ievainotas vakardienas zemestrīcē.
Es balsoju par šo kopīgo rezolūcijas priekšlikumu un nepievienojos savas grupas nostājai, jo esmu nobažījusies par grūtajiem laikiem, ko piedzīvo šī nozare un kas ir pasliktinājušies naftas cenu palielināšanās dēļ.
De minimis atbalsta palielinājums no EUR 30 000 līdz EUR 60 000 uzņēmumiem tikai uz trīs gadu laikposmu var tiem palīdzēt šajā sarežģītajā situācijā. Turklāt jāatzīst, ka šis palielinājums neparedz nekādu Eiropas Savienības budžeta palielinājumu. To piemērojot, ir arī jāgarantē vides un sociālā ilgtspēja, un tas nedrīkst kropļot konkurenci starp dalībvalstīm.
Tomēr Eiropas Zivsaimniecības fondam ir jāturpina atbalstīt šo nozari, lai samazinātu zvejnieku atkarību no fosilajām degvielām, lai tās darbību padarītu efektīvāku un nodrošinātu to ar inovatīviem priekšlikumiem, kam jārada jaunas iespējas jūrniecības nozarē.
Seán Kelly
(GA) Priekšsēdētājas kundze! Es ar prieku atbalstīju šos ieteikumus.
Zvejniecība tāpat kā lauksaimniecība ir ļoti nestabils arods. Tā ir pakļauta laika apstākļu kaprīzēm un kvotu situācijai, un, protams - krājumu untumiem. Tagad papildus tam visam mēs pēkšņi piedzīvojam naftas cenu palielināšanos.
Visbeidzot, risinājumam būs jānāk no Eiropas Savienības, tai kļūstot pašpietiekamākai attiecībā uz vispārīgāku energoapgādi, protams, iekļaujot atjaunojamus energoresursus. Tomēr es arī uzskatu, ka mums ir jāmēģina pētīt teritorijas Eiropā, kuras nav iepriekš pētītas, jo to nav bijis ekonomiski izdevīgi darīt. Tagad tas mainās. Es domāju, ka, ja mēs varētu palielināt krājumus Eiropā, tas automātiski samazinātu pasaules cenas un arī, protams, padarītu mūs apgādes ziņā mazāk atkarīgus no nedemokrātiskiem režīmiem.
Miroslav Mikolášik
(SK) Priekšsēdētājas kundze! Es pilnīgi piekrītu prasībai sistemātiski veikt ietekmes novērtējumu attiecībā uz visiem attiecīgajiem mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) rēķiniem gan valsts, gan Eiropas līmenī, jo šie uzņēmumi ir Eiropas ekonomikas reālais pamats, un kā tādi tie nodrošina vairāk nekā 100 miljonus darbavietu.
Tomēr pašreizējā prakse rāda, ka reģionālā un vietējā līmenī piekļuve finanšu atbalstam inovāciju sākotnējiem posmiem un jaundibinātu un mazu, inovatīvu uzņēmumu atbalstam Eiropas Savienībā joprojām ir ļoti neatbilstoša un nepilnīga.
Šo neviendabīgumu arī apstiprina atklājums, ka 75 % no visa finanšu atbalstam piešķirtā EUR 21 miljarda tika darīti pilnīgi pieejami, izmantojot starpniekbankas, un to saņēma tikai 50 000 no visiem 23 miljoniem MVU.
Gay Mitchell
Priekšsēdētājas kundze! Apvienotās Īrijas partijas Fine Gael deputāti ir lūguši mani par šo jautājumu runāt visu mūsu četru EP deputātu vārdā.
Mēs noteikti atbalstām jebkādu šādu noteikumu galveno nostādni - atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus (MVU). Mēs zinām, cik svarīgi MVU ir Īrijas ekonomikai un Eiropas ekonomikai. Tomēr mēs neredzam, ka šajā ziņojumā būtu iekļauta atsauce uz KKUINB. Man šķiet, ka mēs pakļaujamies propagandai, lai kāds būtu pašlaik aktuālais jautājums. Piemēram, stāsta, ka pašlaik Vācijā tiek apšaubīta visa KKUINB.
Tāpēc palīdzēsim MVU, bet neiekļausim īpašu propagandu šādos noteikumos. Ir apstākļi gan par, gan pret KKUINB. Neliksim palīdzības vietā ideoloģiju. Mums MVU vajadzētu sniegt visu iespējamo palīdzību, bet nav nepieciešams nepārtraukti ieviest šos noteikumus.
Mēs balsojām pret KKUINB, bet mēs nebalsojām pret visu ziņojumu, jo nevēlējāmies aizkavēt tādu atbalstu, kas ir nepieciešams MVU, un es priecājos par iespēju to oficiāli paziņot.
Priekšsēdētāja
Mitchell kungs, es jums uzdošu jautājumu. Vai jūs varat mums pateikt, ko nozīmē šis saīsinājums?
Gay Mitchell
Priekšsēdētājas kundze! Priecājos, ka jūs to pajautājāt. Es domāju, ka jūs man vaicāsiet, vai es iesākumā runāju lietuviešu valodā! KKUINB ir kopējā konsolidētā uzņēmuma ienākuma nodokļa bāze.
Priekšsēdētāja
Esmu pārliecināta, ka mūsu viesi labprāt uzzinās, par ko mēs runājām.
(Aplausi)
Reinhard Bütikofer
Priekšsēdētājas kundze! Es tikai vēlējos pajautāt, vai kaut ko var saukt par ideoloģiju tikai tāpēc, ka tas nepatīk Īrijā.
Gay Mitchell
Priekšsēdētājas kundze! Tas nav jautājums par to, kas patīk vai nepatīk Īrijā. Mēs esam Eiropas Parlamenta deputāti, un mēs paudīsim savu viedokli. Citu dalībvalstu pārstāvji mums nenorādīs, kā rīkoties. Mūsu pienākums šajā valstī nav darīt to, kas patīk citās dalībvalstīs. Katra dalībvalsts šurp nosūta savus parlamentāriešus, lai paustu tās viedokli. Mēs uzskatām, ka attiecībā uz KKUINB, kas Berlīnē pašlaik tiek nomelnota, tiek lietota tāda propaganda, kas radīta, sevišķi nedomājot. Apstākļi tās atbalstam nav pierādīti. Pastāv apstākļi par un pret to, un mums nevajadzētu tajā triekties ar pašlaik aktuālu politkorektumu.
Priekšsēdētāja
Šis punkts attiecas uz balsojumu skaidrojumu.
Hannu Takkula
(FI) Priekšsēdētājas kundze! Ja runājam par kopējo uzņēmuma ienākuma nodokli, tad tā Eiropas Savienībai būs ļoti sarežģīta perspektīva, jo visas tās 27 dalībvalstis ir ļoti atšķirīgas. To ekonomikas struktūras ir ļoti dažādas, lai gan, protams, tā kā mēs visi esam vienotajā tirgū, ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai mazajiem un vidējiem uzņēmumi, kuri faktiski ir Eiropas ekonomikas pamatā, būtu diezgan līdzīgas konkurences iespējas.
Pašlaik tā nav, un šajā ziņā ir ļoti svarīgi, lai tiktu veikta MVU pārskatīšana. Piemēram, tā kā esmu no Somijas, es ļoti skaidri saprotu, ka Somijas uzņēmumi atrodas ļoti tālu no iekšējā tirgus centra, un šā iemesla dēļ loģistikas izmaksas - transporta izmaksas - ievērojami palielina produktu cenas. Tāpēc mums ir vajadzīgas atšķirīgas kompensācijas sistēmas nodokļu jomā pat Eiropas Savienībā, taču arī citi veidi, lai konkurences situācija varētu būt godīgāka visiem.
Ir ļoti svarīgi, lai tiktu sagatavots tāds ziņojums kā šis un lai mūsu mērķis arī būtu ņemt vērā uzņēmumus attālos ziemeļu apgabalos, lai tie spētu vienlīdzīgi konkurēt ar citiem Eiropas uzņēmumiem.
Seán Kelly
(GA) Priekšsēdētājas kundze! Iesākumā gribu teikt, ka piekrītu tam, ko mans vadītājs Gay Mitchell sacīja par KKUINB, un es attiecīgi balsoju. Tomēr es vēlos pievērst uzmanību citam jautājumam.
Jautājums, ko gribu pieminēt, ir tas, ka bija redzams, ka attiecībā uz šo atsevišķo priekšlikumu bija vajadzīgs mutisks grozījums, lai izvirzītu jautājumu par viltošanu. Žēl, ka tā, jo viltotas preces nodara lielu kaitējumu uzņēmumiem visā Eiropā, un tas nav pietiekami uzsvērts vai risināts.
Daudzas šīs preces ir no trešām valstīm, un to veicina šo valstu valdības, kuras atļauj preces vest uz Eiropu. Mums tās ir jānosauc un jānokaunina, un jāveic pasākumi pret šīm valstīm, jo tās briesmīgi ietekmē likumīgus uzņēmumus Eiropā. Ir pienācis laiks teikt: pietiek!
Adam Bielan
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Ātrāka attīstība, efektivitāte, tostarp rentabilitāte, un lielāka konkurētspēja ir vislabākie līdzekļi, kā risināt ekonomikas problēmas. Lai sasniegtu šos mērķus, mums ir kopīgi jāstrādā inovāciju jomā. Šajā saistībā ir ļoti svarīgi uzsvērt pilsoņu radošumu, piemēram, dodot iespēju darbiniekiem ierosināt, kā uzlabot darba procesus. Vēl viens aspekts, kas veicina inovāciju patēriņa jomā, un konkrēts piemērs, kā iedzīvotāju radošumu var apvienot ar vēlmi izmantot modernās tehnoloģijas, ir iPhone lietojumprogrammas, kuras izstrādā Eiropas patērētāji.
Zināšanu bāzes stiprināšana, satuvinot uzņēmumus, zinātniskās iestādes un pašus pilsoņus, ir svarīgs aspekts, lai sasniegtu Inovācijas Savienības mērķus. Šajā saistībā būs svarīgi panākt sabiedrības un vietējo iestāžu pilnīgu līdzdalību. Inovācijas pamatmērķis ir Eiropā uzturēt augstu labklājības līmeni. Es ceru, ka ierosinātā spēku apvienošana dos ieguldījumu inovāciju procesa atbalstā un palīdzēs radīt ekonomikas stabilizāciju. Tādēļ es atbalstu šo ziņojumu.
Peter Jahr
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Diemžēl man nebija iespējas uzstāties vakardienas debatēs, lai gan es biju zālē. Tomēr es vēlētos īpaši paust atbalstu tiem runātājiem, kuri uzsvēra, ka inovācijām un pētniecībai ir jānotiek arī lauksaimniecības nozarē. Lauksaimniecība nav "vecā ekonomika” - tā ir moderna, un tā ir arī vide, kur notiek aktivitāte, pētniecība un inovācija.
Eiropas lauksaimniecībai ir vismaz trīs galvenie uzdevumi, proti: pārtikas nodrošināšana iedzīvotājiem, vides uzturēšana un enerģijas ražošana. Šiem reizēm ļoti atšķirīgajiem mērķiem ir vajadzīga zinātniska izplatīšana gan tagad, gan nākotnē.
Zbigniew Ziobro
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Es atbalstīju ziņojumu par Inovācijas Savienību. Inovācija, protams, ir ļoti svarīga Eiropas attīstībai. Tomēr, manuprāt, ārkārtīgi būtiski ir atbalstīt inovāciju īpaši mazo un vidējo uzņēmumu nozarē, jo sevišķi Eiropas Savienības jaunajās dalībvalstīs, kuras šajā ziņā atpaliek. Patiesi, tieši norises šajā nozarē - kā var secināt no daudzām analīzēm - lems, vai Eiropas nākotnes ekonomika būs konkurētspējīga attiecībā uz citām lielām pasaules ekonomikām.
Ir jāatceras - kā tas tika parādīts revīzijas uzņēmuma Ernst & Young veiktā pētījumā -, ka bankas diemžēl noraida trīs ceturtdaļas pieteikumu, ko mazie un vidējie uzņēmumi iesnieguši Eiropā, lai saņemtu pētniecības subsīdijas un iegādātos jaunas tehnoloģijas. Finansējums ir nopietna problēma, tāpēc mums vajadzētu pārliecināt atsevišķas dalībvalstis atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus šajā jomā. Bez šā atbalsta tie netiks galā ar aizvien lielāko konkurenci pasaules ekonomikā.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Es atbalstīju šo interesanto un visaptverošo ziņojumu par Eiropas pārveidošanu pēckrīzes pasaulei. Es to darīju, cerot, ka ziņojumā ierosinātā rīcība samazinās arvien lielākās attīstības atšķirības dažādās ES dalībvalstīs un palēninās intelektuālā darbaspēka aizplūšanu, kas ziņojumā dēvēta - manuprāt, pārāk pieklājīgi - par intelektuālo mobilitāti. Tāpēc, lai nodrošinātu Eiropas ilgtspējīgu attīstību, mums vairāk līdzekļu ir jāpiešķir inovācijas attīstībai un pētniecības projektiem ES jaunajās dalībvalstīs.
Mums ir jāmudina valdības, ka papildus ar katru gadu lielāku budžeta līdzekļu piešķiršanai pētniecībai tām ir jānosaka sava budžeta procentuālā attiecība kā minimālā robeža, kas jāizlieto pētniecības un attīstības tipa projektos. Tomēr pētniecībā un attīstībā izlietotā summa nekādā ziņā nedrīkst samazināt turpmākos budžeta plānus attiecībā uz Eiropas Savienības pašreizējām prioritātēm, piemēram, kopējo lauksaimniecības politiku vai kohēzijas politiku, jo arī tās labi veic savu uzdevumu.
Lena Ek
(SV) Priekšsēdētājas kundze! Lai gan inovācijas ir tik neticami svarīgas ekonomikas un sociālajai attīstībai Eiropā, līdz šim ES nav bijis kopēju noteikumu attiecībā uz inovācijām. Tāpēc tas, ka šo priekšlikumu ir iesniegusi Komisija un komisāre Geoghegan-Quinn, ir ārkārtīgi svarīgi.
Kad mēs tagad pieņemam noteikumus, ko paredzēts piemērot, mums šajā dokumentā un Inovāciju Savienībā ir ļoti jācenšas vienkāršot un likvidēt jebkādu nevajadzīgu birokrātiju. Noteikumu vienkāršošana ir ārkārtīgi svarīga, jo ikviens pētnieks, ikviena nozare un ikviens mazais uzņēmums norāda, ka tas ir vislielākais šķērslis ES līdzekļu izmantošanai un mērķtiecīgai sadarbībai, lai Eiropā uzlabotu inovāciju situāciju.
Mums ir arī jānodrošina, lai mums būtu daudz efektīvāka pārvaldība. Mums galvenā uzmanība ir jāpievērš patiešām lieliem projektiem tā vietā, lai tērētu naudu daudzās dažādās jomās, kā mēs to darām visos citos kontekstos. Visbeidzot, Inovāciju Savienība var būt patiešām labs instruments mūsu darbā, risinot klimata problēmas. Paldies!
Mitro Repo
(FI) Priekšsēdētājas kundze! Mājkalpotāju ikdienas dzīve bieži vien ir neskaidra, par zemu novērtēta un neoficiāla. Pret viņiem attiecas nevienlīdzīgi, negodīgi un slikti.
Eiropā mājkalpotāji parasti ir migrantu strādnieki, kuru lielākā daļa valstī ir ieradusies nelegāli. Viņi nav atrodami nekādos reģistros, viņiem draud ekspluatēšanas risks, un viņi ir atkarīgi no savu darba devēju žēlastības. SDO konvencija par mājkalpotājiem un kopējie noteikumi, kas tiks piemēroti, ir galvenie līdzekļi, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas, uzraudzītas un attīstītas mājkalpotāju cilvēktiesības un viņu nodarbinātības un sociālās tiesības.
Būtu naivi teikt, ka Eiropā nav nelegālu mājkalpotāju. Tā ir sava veida mūsdienu verdzība. Šie strādnieki - bieži vien sievietes - ir visneaizsargātākie no visiem. Viņi neuzdrošinās sūdzēties par to, ka pret viņiem slikti izturas, vai par vardarbību vai seksuālu izmantošanu. Ekspluatācija neattiecas tikai uz cilvēkiem no valstīm ārpus ES - mēs arī ekspluatējam paši savus pilsoņus. Mājkalpotāju stāvokļa uzlabošanai ir jābūt prioritātei stratēģijā "Eiropa 2020”.
Peter Jahr
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Es izklāstīšu savus uzskatus par mājkalpotāju darbu. Pirmām kārtām, es piekrītu tiem, kuri norāda, ka šajā nozarē nodarbinātie - un, protams, tās galvenokārt ir sievietes - ir tiesīgi saņemt taisnīgu samaksu un taisnīgus sociālos pakalpojumus. Es arī pilnīgi piekrītu tiem, kuri norāda, ka īpaši šajā nozarē notiek daudz neiedomājamu lietu un ka tajā ir daudz netaisnības.
Tomēr es aicinu pievērst uzmanību birokrātijai, īstenojot pamatotas prasības. Piemēram, Vācijā ir tā, ka man kā cilvēkam uz kuru attiecas šis tiesību akts, ņemot vērā to, ka nodarbinu mājkalpotājus, ir jālūdz nodokļu konsultanta palīdzība vienkārši tāpēc, ka ir pārāk daudz birokrātijas un likuma nosacījumi ir tik sarežģīti. Tas krīt uz nerviem, aizņem laiku un maksā naudu. Tie, kuri izvairās no birokrātijas, parasti saviem darbiniekiem maksā skaidrā naudā, tādējādi veicinot - dažkārt neapzināti - nelegālo nodarbinātību. Tāpēc es aicinu pievērst uzmanību ar to saistītajam birokrātijas daudzumam.
Peter Jahr
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Kā kvalificēts lauksaimnieks es vēlētos paust vēl dažus komentārus par šiem jautājumiem. Pirmkārt, ir taisnība, ka mūsu mērķim jābūt antibiotiku samazināšanai, jo īpaši lopkopības produkcijā. Šajā saistībā mūsu rīcības stūrakmenim jābūt principam "pēc iespējas mazāk”. Mans otrais komentārs ir tāds, ka mums ir vajadzīga status quo analīze, citiem vārdiem sakot, datu analīze par to, kas patiesībā notiek praksē Eiropas Savienības dalībvalstīs. Protams, šādā analīzē ir jāpiedalās visām dalībvalstīm. Mans trešais komentārs ir tāds, ka mums ir vajadzīgi turpmāki zinātniski pētījumi, lai analizētu apdraudējumus un arī spētu efektīvi novērst šos apdraudējumus. Ceturtkārt, mums nav vajadzīgs ideoloģisks bubulis. Ideoloģija nevar aizstāt zinātni.
Mitro Repo
(FI) Priekšsēdētājas kundze! Šis ziņojums ir mūsu atbalsta vērts. Tam, ka Eiropu uzskata par ekonomikas gigantu, ir pamatots iemesls - tā tikpat labi arī varētu būt kultūras gigants.
Visā tās kultūras daudzveidībā ES ir saskaņota, tomēr dažāda vērtību kopiena. Starptautiskajā politikā kultūrai ir ļoti liela nozīme. Tās ir cilvēktiesības, un katrai personai un nācijai ir tiesības tās izmantot. Kultūra ir arī saistīta ar cilvēku labklājību un attiecībām kopumā.
Kultūras politika arī ļauj ES veidot sakarus ar citām valstīm, ar kurām nav panākta vienošanās par citām partnerattiecībām. Īpaši svarīgs ir arī atbalsts kultūras dimensijai tajās valstīs Ziemeļāfrikā, kuras pašlaik veido jaunu, demokrātiskāku sabiedrību. Divpusējā attīstībā un tirdzniecības nolīgumos vienmēr ir jāpieprasa ne vien sociālās atbildības aspekti, bet arī kultūras aspekti. Ar Eiropas Ārējās darbības dienestu pat jābūt saistītiem kultūras ekspertiem, lai kultūru saskaņotāk un sistemātiskāk varētu padarīt par ES ārpolitikas daļu.
Adam Bielan
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Eiropas valstu kultūras mantojums pats par sevi ir vērtība. Lai gan dalībvalstu starpā ir daudz kultūras atšķirību, tās jau ir kļuvušas labi pazīstamas pasaulē kā tādas, kas piesaista citu valstu iedzīvotājus, kuri vēlētos izmantot šos kultūras resursus. Eiropas Savienības politisko un ekonomisko stāvokli var nostiprināt, veicinot ES identitāti un kultūras vērtības.
Svarīga nozīme kultūras jomā ir jaunajām tehnoloģijām, kuras arī ļauj iedzīvotājiem īstenot cilvēka pamattiesības. Jo īpaši valstīs, kurās valda cenzūra, iedzīvotāju aktivitāti un piekļuvi informācijai uztur ar interneta starpniecību. Tāpēc Eiropas Savienībai ir jāatbalsta interneta brīvība pasaules līmenī un jāveic būtiski ieguldījumi kultūras attīstībā un iedzīvotāju informētībā slēgtās sabiedrībās. Turklāt jaunajai paaudzei ir vajadzīga konsekventa mobilitātes stratēģija, lai palielinātu attīstību zinātnes un kultūras jomā. Es atbalstu kultūras diplomātijas pasākumus, kam arī var palīdzēt parlamentāro delegāciju darbs. Tāpēc es atbalstīju šo ziņojumu.
Zbigniew Ziobro
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Ziņojumā iekļautie paziņojumi un piezīmes ir ārkārtīgi vērtīgi un atbilstoši. Jo īpaši es šeit vēlētos atzīmēt paziņojumus, kuros norādīts, ka Eiropas Savienības pienākums ir rīkoties visā pasaulē, lai veicinātu vārda brīvības, preses brīvības un piekļuves brīvības audiovizuālajiem medijiem ievērošanu. Ļoti atbilstīgs ir arī aicinājums Eiropas Komisijai visā pasaulē veicināt interneta brīvību, ņemot vērā draudus šai brīvībai, par kuriem mēs arvien biežāk lasām un dzirdam.
Kaut gan varu ar prieku atzīmēt, ka mēs pieprasām vērtības, kuras mēs, eiropieši, uzskatām par fundamentālām, es arī atzīstu, ka es atbalstīju šo ziņojumu ar zināmām skumjām. Es apzinos, ka mēs dažkārt aicinām šīs pamatvērtības atbalstīt citās pasaules daļās, taču aizmirstam, ka tās arī tiek pārkāptas dažās Eiropas Savienības dalībvalstīs. Tā piemērs ir notikumi Polijā attiecībā uz žurnālistiem, kuri kritizē valdību. Viņi tiek masveidā atlaisti no sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem, un valdības pārstāvji mēģina pārtraukt neatkarīga, privāta dienas laikraksta Rzeczpospolita darbību, kurš ir otrais lielākais augstas kvalitātes dienas laikraksts Polijā un kurā, starp citu, tiek pausti kritiski viedokļi par valdības nostāju. Risinot jautājumus, kas ir skatīti šajā ziņojumā, ir jāiebilst arī pret to.
Hannu Takkula
(FI) Priekšsēdētājas kundze! Ir ļoti svarīgi, lai debatēs par ārpolitiku tiktu iekļauta arī kultūras dimensija.
Es uzskatu, ka mēs esam nonākuši pie šā secinājuma, jo, ņemot vērā pašreizējos satricinājumus Tuvajos Austrumos, ir radusies izpratne, ka mēs gadu desmitiem esam visu aizmirsuši par kultūras dimensiju - piemēram, Eiropas Savienības attiecībās ar Sīriju. Kopš 1963. gada Sīrijā valda likums par ārkārtas stāvokli, kas ir ļāvis iedzīvotājus sodīt ar nāvi bez tiesas, taču tikai nedaudzas Eiropas delegācijas, piemēram, ES delegācija, ir izvirzījušas šo problēmu. Tirdzniecība un finanses ir kļuvušas svarīgākas par cilvēktiesībām.
Gluži kā tikko sacīja Repo kungs, cilvēktiesības ir arī būtiska kultūras dimensijas daļa, ja runājam par Eiropas Savienību. To ir svarīgi atcerēties. Cilvēktiesības, demokrātija, šis kodols: tieši tas mums ir apņēmīgāk jāveicina Eiropas ārpolitikas jomā, nevis jāskatās uz lietām vienīgi no ekonomikas perspektīvas.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Es atbalstīju interesanto ziņojumu par kultūras nozīmi ES ārējās darbībās. Kā var neatbalstīt šos paziņojumus par darbību, ko ES veic visā pasaulē, lai veicinātu vārda brīvības, preses brīvības un piekļuves brīvības audiovizuālajiem medijiem u. c. ievērošanu?
Tomēr man radies iespaids, ka mēs pārāk daudz rūpējamies par situāciju ārpus Eiropas Savienības un pārāk maz rūpējamies par standartiem Eiropas Savienībā, piemēram, Polijā, jo tieši Polijā pēc tam, kad pašlaik valdošā koalīcija pārņēma kontroli pār sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem, tā sāka atbrīvot no darba daudzus žurnālistus un slēdza viņu programmas, kurām visām bija viena kopīga iezīme - pašreizējā stāvokļa kritika. Tā, piemēram, tādi cilvēki kā Jacek Sobala, Anita Gargas, Jacek Karnowski un Wojciech Leszczyński ir zaudējuši darbu. Tādi žurnālisti kā Joanna Lichocka, Tomasz Sakiewicz, Rafał Ziemkiewicz, Jan Pospieszalski, Grzegorz Górny, Tomasz Terlikowski, Bronisław Wildstein un Wojciech Cejrowski ir zaudējuši savas programmas - un tie ir tikai daži piemēri citu starpā. Vārda brīvības ierobežošana Polijā ir apkaunojums visai Eiropas Savienībai.
Hannu Takkula
(FI) Priekšsēdētājas kundze! Vispirms attiecībā uz Sanchez-Schmid kundzes ziņojumu es vēlos sacīt, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai mēs Eiropas Savienībā atzītu radošās nozares un kultūras ietekmi arī uz ekonomikas izaugsmi Eiropas Savienībā. Tas ir ļoti nozīmīgi: 2,6 % ES IKP tiek iegūti tieši radošajās nozarēs, un tajās strādā 3,1 % ES darbaspēka. Tāpēc var teikt, ka dažos pēdējos gados, pat gadu desmitos, tā ir bijusi izaugsmes nozare un arī turpmāk tā tāda būs.
Runājot par kultūras dimensiju, ir arī svarīgi atcerēties, ka tas ir kas cits nekā tikai ekonomikas izaugsme. Tā ir arī humānisma izaugsme, un, runājot par kultūru, to nekad nedrīkst aizmirst. Šajā saistībā kultūras ietekmi nedrīkst mērīt ar IKP palielināšanos: mums ir arī jānovērtē tas, ka persona ne tika rada IKP palielinājumu, skrienot vāveres ritenī, bet arī dzīvo unikālu cilvēka vērtību dzīvi, un tādēļ mums ir jāizveido pareizi nosacījumi un apstākļi. Mums kā Eiropas Savienības dalībniekiem tas ir jāatceras, jo pārāk bieži Eiropas Savienība sevi atspoguļo šaurā kontekstā - kā mazliet vairāk nekā ekonomiskās sadarbības iestāžu sistēmu -, un mēs aizmirstam plašāko kontekstu.
Attiecībā uz Sarajevu kā 2014. gada kultūras galvaspilsētu es gribētu teikt, ka ceru, ka šis projekts tiks īstenots. Mums Kultūras un izglītības komitejā tā ir bijusi mūsu visu kopīga ideja un projekts, jo 2014. gadā būs pagājuši simts gadi kopš pirmā pasaules kara sākuma, kas sākās ar notikumu šajā pilsētā. Tas simbolizē Eiropā notikušās norises. Mēs vēlamies parādīt, ka 2014. gads aizsāks ilgu miera periodu vai turpinās ilgo miera periodu, kas jau ir sācies. Tomēr arī Baltijas valstīm vajadzētu aktīvāk piedalīties šajā miera un stabilitātes attīstībā. Tam noteikti būtu lielāk nozīme plašākai Eiropai.
Hannu Takkula
(FI) Priekšsēdētājas kundze! Attiecībā uz Sarajevu kā 2014. gada kultūras galvaspilsētu es gribētu teikt, ka ceru, ka šis projekts tiks īstenots. Mums Kultūras un izglītības komitejā tā ir bijusi mūsu visu kopīga ideja un projekts, jo 2014. gadā būs pagājuši simts gadi kopš pirmā pasaules kara sākuma, kas sākās ar notikumu šajā pilsētā. Savā ziņā tas simbolizē Eiropā notikušās norises. Mēs vēlamies parādīt, ka 2014. gads aizsāks ilgu miera periodu vai turpinās ilgo miera periodu, kas jau ir sācies. Tomēr arī Baltijas valstīm vajadzētu aktīvāk piedalīties šajā miera un stabilitātes attīstībā. Tam noteikti būtu lielāk nozīme plašākai Eiropai.
Rakstiski balsojumu skaidrojumi
Luís Paulo Alves
Es balsoju par šo priekšlikumu, jo šīs iniciatīvas nolūks ir sasniegt stratēģijas "Eiropa 2020” galvenos mērķus - līdz 2020. gadam samazināt priekšlaicīgi mācības pārtraukušu skolēnu īpatsvaru no 15 % līdz 10 % un palielināt augstāko izglītību ieguvušo cilvēku īpatsvaru no 31 % līdz 40 %. Iniciatīva "Jaunatne kustībā” ir vērsta uz izglītības mobilitāti, tomēr ir svarīgi arī nodrošināt, lai saņemtā izglītība atbilstu darba tirgus prasībām un lai sniegtu jauniešiem vajadzīgās prasmes un zināšanas. Mobilitāte ir svarīga ne tikai tāpēc, lai iepazītu citu kultūru, bet arī tāpēc, lai labāk izprastu sevi. Eiropas Savienībā augstākā izglītība ir mazāk nekā trešdaļai iedzīvotāju, salīdzinot ar vairāk nekā 40 % Amerikas Savienotajās Valstīs un 50 % Japānā, tāpēc Eiropai jāpaaugstina šie rādītāji, lai tā būtu konkurētspējīgāka, palielinoties ekonomikas globalizācijai.
Roberta Angelilli
Pēdējos gados Eiropas Savienībā arvien lielāka uzmanība ir pievērsta zināšanu sabiedrības veidošanai, kas spētu konkurēt ar visām pārējām ekonomikām pasaules mērogā. Ar šo iniciatīvu "Jaunatne kustībā” stratēģijā "Eiropa 2020” jauniešiem ir piešķirta galvenā nozīme, lai līdz 2020. gadam sasniegtu piecus galvenos mērķus: nodarbinātību, pētniecību un inovāciju, klimatu un enerģētiku, izglītību un cīņu pret nabadzību. Šie mērķi ir vērienīgi, ņemot vērā, ka pašreizējā situācija ir tik nestabila un spiež jauniešus dzīvot pastāvīgā neskaidrības stāvoklī, tālu no rosinošajām nākotnes perspektīvām par stabilu darbu un vietu sabiedrībā. Nebūs iespējams apvienot Eiropas pilsonības garu un īstenot jauniešos esošo potenciālu, ja vien ar pieejamiem instrumentiem netiks nodrošināti resursi, kas vajadzīgi, lai viss izdotos.
Dalībvalstīm vajadzētu atturēties no tādu taupības pasākumu pieņemšanas, kas paredz samazinājumus izglītības sistēmai un nodarbinātībai. Tā vietā tām vajadzētu pievērsties tādu platformu veidošanai, kas ietver gan darba devējus, gan darba ņēmējus, universitātes, uzņēmumu un vietējās un reģionālās organizācijas, lai sniegtu iespējas izglītības un arodmācību nozarē un nodrošinātu labu mobilitāti un kvalifikāciju atzīšanu.
Zigmantas Balčytis
Es balsoju par šo ziņojumu. Krīze jauniešus ir skārusi īpaši smagi, un vidējais jauniešu bezdarba līmenis Eiropas Savienībā pārsniedz 20 % - tas ir divreiz lielāks nekā vidējais rādītājs pieaugušajiem -, bet dažās dalībvalstīs tas pārsniedz 40 %. Ekonomikas krīzes dēļ dalībvalstis samazina ieguldījumus izglītībā un mācībās, tieši ietekmējot jauniešu nākotnes perspektīvas un ES nākotni. Ieguldīšana izglītībā neapšaubāmi ir būtiska ilgtspējīgai izaugsmei un attīstībai, un pat ekonomikas krīzes laikā jauniešu programmu un izglītības finansēšana ir jāuztver nevis kā tūlītēji izdevumi, bet gan kā ieguldījums Eiropas nākotnē. Es uzskatu, ka iniciatīva "Jaunatne kustībā”, kas paredzēta stratēģijā "Eiropa 2020”, var veicināt pašreizējo jaunatnes izglītības, mobilitātes un nodarbinātības programmu nostiprināšanu un mudināt dalībvalstis sasniegt stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus.
Elena Băsescu
Es balsoju par Zver ziņojumu. Pašlaik pārāk daudz jauniešu pilnīgi neizmanto savu potenciālu izglītībā un arodmācībās. Šīm problēmām ir vajadzīga saskaņota darbība ES līmenī, lai jaunieši būtu labāk sagatavoti darba tirgum. Mums ir vajadzīga politika, kas ietvers darbības, kuras jauniešiem jāveic, pārejot no izglītības uz nodarbinātību. Es uzskatu, ka ir ļoti svarīgi, lai lēmumu pieņemšanas procesā tiktu iesaistīti jaunieši un dažādas jaunatnes organizācijas. Tas palīdzēs nostiprināt viņu piederības izjūtu un aktīvi dos ieguldījumu jaunatnes stratēģijā. Iniciatīvas "Jaunatne kustībā” galvenajam mērķim ir jābūt Eiropas kohēzijas palielināšanai. ES ir jālieto savi finanšu instrumenti, lai palīdzētu jauniešiem, efektīvāk izmantojot Eiropas Investīciju banku un Eiropas Investīciju fondu.
Regina Bastos
Iniciatīva "Jaunatne kustībā” ir stratēģijas "Eiropa 2020” daļa. Ar to ievieš 28 pasākumus, kuru mērķis ir mācīšanas un mācību sistēmas labāk pielāgot jauniešu vajadzībām, mudinot viņus izmantot ES palīdzību, lai studētu vai piedalītos mācību kursos citā valstī. Šīs iniciatīvas mērķis ir palielināt jaunatnes mobilitāti, lai nodrošinātu, ka līdz 2020. gadam visiem ES jauniešiem ir iespēja studēt ārzemēs.
Šajā ziņojumā, par kuru es balsoju, ir pausti brīdinājumi par virkni situāciju, kurām vērts pievērst īpašu uzmanību. Lai šī jaunā stratēģija nepaliktu tikai idejas līmenī, ir būtiski, lai dalībvalstis apņemtos to finansiāli atbalstīt un īstenot savā valstī, un ir arī svarīgi pieņemt ES budžetu, kas paredzēts šim nolūkam.
Ir būtiski pārvarēt praktiskos mobilitātes šķēršļus un vajadzētu ieviest papildu mehānismus, lai invalīdiem nodrošinātu tādas pašas iespējas kā visiem pārējiem. Vidusskolnieku mobilitāte nav mazāk svarīga, un dalībvalstīs ir labāk jāveicina tādas programmas kā Comenius.
Jean-Luc Bennahmias
Lai gan dati par Eiropas jauniešu bezdarbu rada ārkārtīgi lielas bažas - 2011. gada janvārī par 25 gadiem jaunāku iedzīvotāju bezdarba līmenis bija palielinājies līdz 20,6 % -, ziņojumā par 2020. gada stratēģijas pamatiniciatīvu "Jaunatne kustībā” dalībvalstis tiek aicinātas palielināt ieguldījumus izglītībā, mācībās un mobilitātē. Politikas jomas attiecībā uz jauniešiem - vai tās attiektos uz agrīno izglītību, tālākizglītību vai arodizglītību un mācībām - ir jāuztver kā ieguldījums, nevis izdevumi. Cilvēkkapitāla uzsvēršana ir būtiska mūsu Eiropas sabiedrību nākotnei. Sinerģiju uzsvēršana starp dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem, jauniešu neatkarības attīstīšana, pasākumu veikšana, lai apturētu jauniešus priekšlaikus pamest mācības, arodmācību un māceklības nozīmes atkārtota apstiprināšana, saistošas Eiropas kvalitātes sistēmas pieņemšana mācību shēmām: šādi ir labo ideju veidi, ko ir svarīgi tagad sākt valstu līmenī. Tas ir tādēļ, ka 2020. gada stratēģijas panākumi būs atkarīgi no tās īstenotājvalstu iniciatīvas un politiskās gribas, jo šīs politikas jomas lielākoties paliek valstu kompetencē.
Sergio Berlato
"Jaunatne kustībā” ir viena no stratēģijas "Eiropa 2020” pamatiniciatīvām, lai veicināt gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas izaugsmi. Šajā iniciatīvā ir izklāstīti galvenie darbības virzieni, lai palielinātu jauniešu izglītību un mācības ar mobilitātes palīdzību un tādējādi veicinātu viņu iekļaušanos darba tirgū. Saskaņā ar neseniem datiem 14,4 % Eiropas jauniešu vecumā no 18 līdz 24 gadiem pamet skolu pirms vidusskolas pabeigšanas, un augstāko izglītību ir ieguvusi mazāk nekā viena trešdaļa Eiropas Savienības iedzīvotāju, salīdzinot ar aptuveni 40 % ASV un 50 % Japānā. Ir ļoti svarīgi, lai jaunieši spētu attīstīt prasmes un iemaņas, kas viņiem ļaus iesaistīties darba tirgū un aktīvi veicināt Eiropas Savienības izaugsmi.
Tāpēc es no visas sirds atbalstu un apstiprinu šo iniciatīvu, kuras mērķis ir līdz 2020. gadam samazināt priekšlaicīgi mācības pārtraukušu skolēnu īpatsvaru līdz 10 % un palielināt augstāko izglītību ieguvušo cilvēku īpatsvaru no 31 % līdz 40 %. Visbeidzot es uzskatu, ka kvalitatīva izglītība un mācības ir obligātas, lai nodrošinātu modernā darba tirgus vajadzības.
Izaskun Bilbao Barandica
Es atbalstīju šo ziņojumu tādēļ, ka ir jāveicina izglītības un mācību sistēmu uzlabošanas programma Eiropā. Iniciatīvai "Jaunatne kustībā” ir jābūt politiskai iniciatīvai, lai veicinātu izglītības, mobilitātes un nodarbinātības programmas šodienas jauniešiem, un kā stimulam dalībvalstīm sasniegt stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus.
Maria Da Graça Carvalho
Es izsaku atzinību par referenta vīziju attiecībā uz ieguldījumiem, kas jāveic jauno eiropiešu nākotnē. Mācību mobilitāte, kā arī Eiropas studentu pirmā darba iegūšanas izredžu uzlabošana veicina spēcīgāku Eiropas identitāti un pilsonību un tādējādi palielina jauniešu līdzdalību Eiropas Savienības demokrātiskajos procesos. Ņemot to vērā, es atbalstu centienus, lai garantētu mācību mobilitātes kvalitāti un pieejamību, un es vēlētos uzsvērt referenta ierosinājumu, ka ir svarīgi mudināt vairāk dalībvalstu parakstīt Komisijas Mobilitātes kvalitātes hartu.
Nessa Childers
rakstiski. - "Jaunatne kustībā” ir fantastiska iniciatīva, un es noteikti atbalstu grupu, paužot tai pilnīgu atbalstu.
Nikolaos Chountis
Šis ziņojums attiecas uz programmu "Jaunatne kustībā”, kas ļauj jauniešiem un jaunatnes organizācijām vairāk darīt Eiropas līmenī (semināri, sanāksmes, braucieni) un aktīvi piedalīties debatēs par politikas jomām, kas saistītas ar jauniešiem, saņemot finansiālu atbalstu no ES. Šā ziņojumu pozitīvie aspekti ir biežās atsauces uz izglītības piekļuves nozīmi, iebildumi pret izglītībai un mācībām paredzēto izdevumu samazināšanu un aicinājums palielināt to finansējumu, lai, visur citur nodrošinot vienlīdzību, visi varētu piedalīties šajā programmā. Tajā ir arī dota iespēja piedalīties arī jauniešiem no kaimiņvalstīm un uzsvērta nepieciešamība pretoties diskriminācijai darbavietā. Ļoti liela nozīme ir piešķirta pragmatiskai praktikantu sistēmai, kas visiem ļaus nopelnīt pienācīgu algu un piekļūt sociālajai apdrošināšanai, lai prakse neaizstātu reālās darbavietas. Tomēr, tā kā ziņojumā ir vairāki punkti, kas ir tipiski Boloņas izglītības politikai, pret kuru es iebilstu - tādā ziņā, ka tajā ir norādīts, ka ir jāformulē programmas, kuras atbilst "tirgus vajadzībām”, kas, manuprāt, var apdraudēt pašas programmas būtību - es atturējos.
Carlos Coelho
Jaunieši pašlaik ir viena no tām grupām, kuras ir vissmagāk skārusi pasaules ekonomikas un finanšu krīze. ES un dalībvalstu pienākums ir atbalstīt konkrētus, efektīvus pasākumus, kas nodrošina pāreju uz darba tirgu ar labāku izglītību, mācības un mobilitāti. Iniciatīva "Jaunatne kustībā” ir reakcija uz šiem centieniem, sniedzot risinājumus problēmām, ar kurām saskaras jaunieši, un palīdzot viņiem būt veiksmīgiem zināšanu ekonomikā.
Ņemot vērā nepieņemamos datus par jauniešu bezdarbu, es uzskatu, ka izglītības un mācību kvalitāte, pienācīga integrācija darba tirgū un stingra apņemšanās nodrošināt jaunatnes mobilitāti ir galvenie aspekti, lai izmantotu visu jauniešu potenciālu un sasniegtu stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus.
Turklāt, lai gan šajā iniciatīvā uzmanība ir pievērsta nodarbinātībai kā galarezultātam, tajā nav ignorēti jautājumi, kas saistīti ar izglītību, jaunatnes līdzdalību, aktīvu pilsoniskumu, mobilitāti, valodu mācīšanos un veselu virkni prasmju, kuras mūsdienās ir būtiskas neformālās izglītības jomā.
Es balsoju par iesniegto ziņojumu un aicinu nodrošināt stabilu finansējumu šai iniciatīvai, kura ir nepieciešama ilgtspējīgai izaugsmei.
Giovanni Collino
Iniciatīva "Jaunatne kustībā” ir svarīgs atsauces punkts jaunajiem Eiropas pilsoņiem. Pirmkārt un galvenokārt, finansiālā ziņā, jo tas ir vēl viens atbalsta veids Eiropas projektiem saistībā ar jauno studentu mobilitāti, un tas uzlabo Eiropas skolas, stimulējot pētniecību un debates par vienotas Eiropas nozīmi un parādot, ko tā var piedāvāt. Iniciatīvas "Jaunatne kustībā” ieguldījums debatēs par Eiropas kultūras modeļa definēšanu nav mazāk svarīgs. Arī sadarbība starp dažādiem institūtiem un mācīšanās dažādās disciplīnās, kuras dažādās valstīs tiek mācītas atšķirīgi atkarībā arī no valdošo šķiru politiskās apziņas, ir būtisks ieguldījums Eiropas identitātes definēšanā. Mums ir jānodrošina, lai ar mūsu jauniešiem šīs identitātes būtu patiesi eiropeiskas, un mēs nedrīkstam ļaut, ka nākotnē vienīgais izglītības modelis jauniešiem ir Amerikas modelis, lai gan tas, protams, līdz šim ir bijis svarīgs atsauces punkts. Eiropas Savienībai ir visi nepieciešami instrumenti, lai piedāvātu pasaulei tās vērtības un idejas par to, kā tā vēlas un vēlēsies redzēt savus bērnus izaugam.
Mário David
Jauniešus lielā mērā raksturo viņu dinamisms, viņu milzīgais dāsnums un ārkārtīgā mācīšanās un asimilācijas spēja. Eiropai ar nākotni un tādai Eiropai, kura vēlas būt arvien konkurētspējīgāka un dinamiskāka, ir vajadzīgs šis svarīgais kapitāls. Tāpēc programma "Jaunatne kustībā”, kas ir iekļauta stratēģijā "Eiropa 2020”, ir svarīgs programmu kopums visjaunāko iedzīvotāju atbalstam ar mērķiem, kuri ir vērienīgi, taču ļoti skaidri, kuros es redzu sevi un kuros, cerams, piedalīsies daudzi iedzīvotāji, uz ko šī programma ir vērsta. Šī iniciatīva atbalsta nepieciešamību lielākam skaitam jauniešu nodrošināt labāku piekļuvi darba tirgum, kas ir ļoti svarīgs mērķis, ņemot vērā jauniešu bezdarba līmeni vairākās dalībvalstīs. Es arī vēlētos uzsvērt, ka uzmanība ir pievērsta jauno eiropiešu mobilitātes nozīmei gan viņu izglītībā, gan darba dzīvē. Šī mācīšanās dažādās kultūrās un vietās nodrošinās pilnīgāku un bagātīgāku izglītību, vienlaikus veicinot reālas "Eiropas īpašumtiesību” sajūtas veidošanu, kas palīdzēs nostiprināt līgumos ietverto Eiropas pilsonības jēdzienu. Lai atbalstītu un stiprinātu šos pasākumus, es balsoju par šo ziņojumu.
Marielle De Sarnez
Studentu mobilitātes programmas, piemēram, Erasmus, Erasmus Mundus un Comenius, piesaista arvien vairāk kandidātu. Tomēr joprojām pastāv šķēršļi mobilitātei, jo īpaši attiecībā uz vīzu un medicīnisko dokumentu iegūšanu dažādās valodās, dotāciju pārnešanu uz ārvalstīm un citā dalībvalstī iegūtu kvalifikāciju atzīšanu. Kad ar lielu balsu vairākumu šajā Parlamentā 2004. gadā tika sākta apmaiņas programma Erasmus Mundus, es panācu, ka Eiropas Komisija piekrīt veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu šīs programmas kvalitāti. Tika pat izveidota "Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta”. Vienīgi - pēc septiņiem gadiem joprojām pastāv tie paši šķēršļi. Tāpēc Eiropas Parlaments ir vēlējies atkārtoti norādīt, cik ļoti ir vajadzīgi lielāki ieguldījumi izglītībā un mācībās. Eiropas mobilitātes programmu atvēršana visiem jauniešiem neatkarīgi no viņu studiju priekšmeta vai sociālās izcelsmes ir ļoti svarīga, lai ļautu viņiem labāk piekļūt darba tirgum. Ir pienācis laiks dalībvalstīm uzņemties reālas saistības, lai garantētu kvalitatīvas mācības visiem jaunajiem eiropiešiem.
Christine De Veyrac
Tā kā jaunieši ir Eiropas nākotne un tā kā būtu bezatbildīgi nepiešķirt viņiem prioritāti, kad viņu vidū bezdarba rādītājs ir aptuveni 20 %, es ar lielu entuziasmu atbalstīju Zver ziņojumu par izglītības un mācību sistēmu uzlabošanu Eiropā. Daudziem studentiem, kuriem darba devēji izvirza aizvien augstākas prasības, iesaistīšanās darba tirgū bieži vien ir patiešām smags pārbaudījums. Tāpēc Eiropas Parlaments ir ļoti atzinīgi vērtējis priekšlikumus ziņojumā par iniciatīvu "Jaunatne kustībā”: ieguldījumu palielināšanu augstākajā izglītībā, starptautisku mobilitātes programmu attīstīšanu, neformāli iegūtas iemaņas, cīņu pret priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un atbalstu jauniešiem, lai iesaistītos darba tirgū.
Diogo Feio
Saistības izglītības un mācību jomās, lai uzlabotu jauno eiropiešu kvalifikācijas, ir svarīgs stratēģijas "Eiropa 2020” mērķis un instruments, kuru es uzskatu par ļoti būtisku, lai cīnītos pret bezdarbu un veicinātu uzņēmējdarbību. Tāpēc es atzinīgi vērtēju iniciatīvu "Jaunatne kustībā”, jo īpaši tās aspektu saistībā ar studentu mobilitātes atbalstu un veicināšanu, kvalifikāciju atzīšanu, kā arī nozīmi, kas piešķirta neformālajai un neoficiālajai izglītībai, kas bieži vien ir tikpat svarīga kā oficiāla mācīšanās vai pat svarīgāka.
Ja Eiropa vēlas veiksmīgi sasniegt stratēģijas "Eiropa 2020” vērienīgos mērķus, kuros īpaši uzsvērta inovācija, pētniecība un mācības, tai būs jāiegulda labāk kvalificētos jauniešos, izvēloties tādus izglītības veidus, kuri ir vairāk vērsti uz turpmāko iekļaušanos darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot zināšanām, kuras patiešām sagatavo jauniešus nākotnei.
José Manuel Fernandes
Šis ziņojums ir par iniciatīvu "Jaunatne kustībā”, kura galu galā, cerams, tiks izmantota kā programma izglītības un mācību sistēmu uzlabošanai. Tā ir viena no septiņām galvenajām iniciatīvām, kas ietvertas stratēģijā "Eiropa 2020”, lai veicinātu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu ekonomikas izaugsmi. Šo iniciatīvu veido 28 pamatdarbības un konkrēti pasākumi, lai paaugstinātu jauniešu izglītības un mācību līmeni, izmantojot mobilitāti un nodarbinātību, cenšoties sasniegt stratēģijas "Eiropa 2020” galvenos mērķus - līdz 2020. gadam samazināt priekšlaicīgi mācības pārtraukušu skolēnu īpatsvaru līdz 10 % un palielināt augstāko izglītību ieguvušo cilvēku īpatsvaru no 31 % līdz 40 %, kā arī samazināt bezdarbu, jo īpaši jauniešu bezdarbu, kas pašlaik ir aptuveni 21 % liels. Tāpēc, tā kā es atbalstu jaunatnes mācību sistēmu "Tava pirmā EURES darbavieta”, es pilnīgi piekrītu ziņojumā izklāstītajiem ierosinājumiem un balsoju par to, zinot, ka ES ir jāturpina un jāpastiprina visi pasākumi mūsu jauniešu atbalstam. Tas ir vienīgais veids, kā mēs varēsim izveidot tādu Eiropu, kura būs spēcīgāka un kuras pamatā vairāk būs solidaritātes un iekļaušanas princips.
João Ferreira
Šā ziņojuma temats un tā piemērošanas joma nozīmē, ka tas neizbēgami galu galā risina svarīgus jautājumus, dažkārt pareizi, citos gadījumos - nepareizi vai ļoti nepietiekami; dažviet tas ir pretrunīgs.
Tajā (jo īpaši apsvērumos) tiek minētas svarīgas problēmas, piemēram, valsts ieguldījumu samazināšana augstākajā izglītībā, studiju maksas palielināšana un no tā izrietošā sociālās plaisas palielināšanās, taču šī problēma nav pienācīgi risināta rezolūcijas pamattekstā. Tajā ir arī minētas problēmas, ar kurām saskaras daudzi jaunieši, piedaloties mobilitātes programmās finansiālu apsvērumu dēļ, biežas priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas problēma, kā arī jauniešu bezdarba un nedrošu darbavietu problēma.
Tās vēl skaidrāk parāda ziņojuma pretrunas - apstiprinot stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus, ziņojumā galu galā tiek atbalstīts ceļš, kas ved pie tajā konstatētajām problēmām: nedrošām darbavietām un jauniešu bezdarba. Tomēr nobeigumā tajā tiek pieminēta jauniešu diskriminācija darbavietā. Taču tajā minētā prakse darbavietā netieši paver iespējas šiem darba ņēmējiem piešķirt atšķirīgu statusu, un tas ir kļūdaini saistībā ar "aizsardzības noteikumiem attiecībā uz netipiskiem darba veidiem un pagaidu darbu”.
Šo iemeslu dēļ mēs galīgajā balsojumā atturējāmies.
Ilda Figueiredo
Nepietiek ar interesantu principu paušanu, ja netiek ņemta vērā realitāte. Lai nodrošinātu cilvēku un sabiedrību attīstību, ir vajadzīga kvalitatīva izglītība no dzīves pirmajiem gadiem. Tomēr līdzekļu kvalitatīvai valsts izglītībai kļūst arvien mazāk, un studentiem trūkst stipendiju, ģimenēm nav darba, un ir jāpamet studijas, kā tas notiek Portugālē, kur tiek piemērota ierobežojoša politika.
Tātad realitātē šajās jomās notiek krasa līdzekļu atņemšana. Krīzes vārdā valsts atkāpjas, un tas arī šeit apdraud tās sociālo nozīmi un saasina nevienlīdzību attiecībā uz piekļuvi izglītībai, zināšanām un kultūrai. Rezultātā vairojas un padziļinās sociālā nevienlīdzība.
Patiesībā tādās dalībvalstīs kā Portugāle tūkstošiem skolu tiek slēgtas, palielinās jauniešu bezdarbs un samazinās tūkstošiem skolotāju nodarbinātības drošība, kā arī sistemātiski pietrūkst finansējuma valsts augstākās izglītības sistēmai un palielinās tās apguves izmaksas. Faktiski budžets kultūrai tiek samazināts līdz nabadzības līmenim.
Visnopietnākais tā aspekts ir tas, ka šī situācija pasliktināsies, ja tiks īstenota Starptautiskā Valūtas fonda (SVF), Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eiropas Komisijas sagatavotā agresīvā intervences programma.
Pat the Cope Gallagher
Programma "Jaunatne kustībā” ir iniciatīva, kas ir stratēģijas "Eiropa 2020” centrā. Programmas "Jaunatne kustībā” mērķis ir veicināt augstāko izglītību Eiropas Savienībā, uzlabot izglītības un mācību kvalitāti un veicināt studentu mobilitāti, uzlabojot pašreizējo Eiropas programmu efektivitāti.
Elisabetta Gardini
Ar šo ziņojumu Eiropas politikā tiek iekļauts būtisks aspekts, kam jānodrošina jaunie eiropieši ar instrumentiem labākas konkurētspējas radīšanai darba tirgū, kurš kļūst arvien globalizētāks. Uzmanības pievēršanai studentu mobilitātei ir jābūt pirmajam solim, lai mūsu jauniešiem nodrošinātu vairāk nodarbinātības iespēju. Diemžēl dati par jauniešu nodarbinātību daudzās dalībvalstīs rada bažas un vielu pārdomām. Jauniešu atbalsts, veicinot dialogu starp Eiropas iestādēm un jaunatnes organizācijām, ir labs sākums, taču to nevar uzskatīt par galīgo mērķi. Mums ir jāvar viņus uzklausīt un uztvert ar ticamību un uzticēšanos. Tikai šādi mēs spēsim radīt tādu Eiropu, kuru jaunās paaudzes uztvers kā iespēju, nevis kā smagu nastu.
Louis Grech
rakstiski. - Es balsoju par Zver kunga ziņojumu. Lai stratēģijas "Eiropa 2020” pamatiniciatīva "Jaunatne kustībā” būtu veiksmīga, ES iestādēm ir jāizveido pragmatiska, visaptveroša un plaša politika, kuru atbalsta visas dalībvalstis un kurā galvenā uzmanība tiek pievērsta arodmācību, profesionālās kvalifikācijas, mūžizglītības un māceklības saistīšanai ar darba tirgu, lai nodrošinātu, ka ikkatra dalībvalsts patiešām uzņemas atbildību par ES izglītības sistēmu. Iniciatīvas "Jaunatne kustībā” mērķis ir Eiropas jauniešiem atvieglot pāreju no mācīšanās un mācībām uz darba tirgu. Viens no šīs politikas iniciatīvas mērķiem ir samazināt priekšlaikus mācības pārtraukušu skolēnu īpatsvaru un palielināt augstāko izglītību ieguvušo cilvēku īpatsvaru, jo priekšlaicīga mācību pārtraukšana ir pretrunā darba tirgus dinamikai un vajadzībām un arī tiešā veidā pretrunā Eiropas ekonomiskajai un sociālajai ilgtspējai kopumā. Tāpēc visiem darba tirgus dalībniekiem, tostarp no profesionālajām nozarēm, uzņēmumiem, arodbiedrībām, ministrijām un valsts nodarbinātības dienestiem ir jāiesaistās strukturētā dialogā par to, kā garantēt jauniešu profesionālo integrāciju, veicināt formālo/neformālo izglītību un visbeidzot - attīstīt tādu izglītības sistēmu Eiropas Savienībā, kas spēj nodrošināt karjeru mūsu jauniešiem.
Mathieu Grosch
Šis ziņojums vēlreiz parāda, cik svarīgi Eiropas attīstībai ir veicināt mūsu jauniešu mobilitāti visās jomās. Studiju programmu saskaņošana un attiecīga savstarpējā atzīšana ir jāpanāk visās mācību un izglītības jomās, jo īpaši fiziska darba profesiju jomā, kur ir krietni jāpiestrādā.
Attiecīgo valstu kompetentajām izglītības iestādēm ir arī jāveic plašākas pārbaudes, lai pārbaudītu, vai nav jālikvidē papildu šķēršļi, kas izveidoti administratīvajā vai tirdzniecības apvienību līmenī.
Mācekļu mobilitāte arī ļauj labāk atzīt daudzus arodus un kavē sociālā dempinga veidošanos, jo pastāv progresīva skala, un tas nozīmē, ka par vienādu mācību līmeni tiek piešķirta vienāda samaksa.
Sylvie Guillaume
Mēdz teikt, ka ceļojumi paplašina redzesloku. Tieši no šāda viedokļa es esmu par Zver kunga ziņojumā atbalstīto ideju, ka jauniešu izglītības un mobilitātes finansējums ir ieguldījums Eiropas nākotnē nevis papildu slogs budžetam - pat neņemot vērā pašreizējo grūto ekonomisko situāciju. Turklāt personas sociālā izcelsme vai finanšu stāvoklis nedrīkst ietekmēt piekļuvi iespējām ceļot uz ārvalstīm. Tāpat arī invaliditāte nedrīkst būt par šķērsli, un tāpēc ir jāparedz papildu finansējums jauniešiem ar invaliditāti. Visbeidzot ir jānosaka juridiski saistošas tiesības, lai izvairītos no gadījuma darbiem un ekspluatācijas, par kuru upuri var kļūt jauni praktikanti.
Juozas Imbrasas
Es balsoju par šo dokumentu, jo tajā ir atzīts tas, ka ir būtiski pārvarēt praktiskus mobilitātes ierobežojumus un šķēršļus un vēl vairāk veicināt ārvalstīs pavadītā laika un kvalifikāciju atzīšanu citās ES valstīs. Turklāt ziņojumā ir atzīts, ka cilvēki ar īpašām vajadzībām biežāk nekā citi saskaras ar mobilitātes šķēršļiem un ir jāievieš papildu mehānismi, kas nodrošinātu viņiem tādas pašas iespējas kā visiem citiem. Arī studentiem, kuriem ir ģimenes (piemēram, bērni), jāpiešķir papildu atbalsts, lai pārvarētu problēmas, ar kādām viņiem nāksies saskarties, piedaloties mācību mobilitātē. Kvalitatīva mobilitāte ir izšķirīga, lai panāktu jauniešu personisko izaugsmi, starpkultūru izglītību un daudzvalodību. Iniciatīvā "Jaunatne kustībā” uzmanība ir pievērsta nodarbinātībai kā galarezultātam, un nodarbinātība patiesi nav tikai izglītības problēma, to ietekmē arī jaunatnes līdzdalība un pilsoniskā aktivitāte. Tāpēc pašreizējās programmās arī turpmāk uzmanība jāvelta pilsoniskai aktivitātei un pamatzināšanu pilnveidošanai, neformālajai izglītībai un Eiropas pilsoniskās sabiedrības izaugsmei. Lai šī jaunā stratēģija nepaliktu tikai idejas līmenī, ir būtiski, lai dalībvalstis apņemtos to finansiāli atbalstīt un īstenot savā valstī un pieņemtu ES budžetu, kas paredzēts šim nolūkam. Dalībvalstīm to vajadzētu uzskatīt par ilgtermiņa ieguldījumu; ne vien ieguldījumu jauniešu izglītībā, bet arī savas valsts un visas Eiropas Savienības nākotnes labklājībā.
Cătălin Sorin Ivan
Es, protams, atbalstu programmu "Jaunatne kustībā”, un mans atbalsts ir principiāls. Tomēr mēs esam mēģinājuši ierosināt, mūsuprāt, nepieciešamus papildinājumus Komisijas priekšlikumam.
Patiesi, ziņojumā, kas bez problēmām tika pieņemts Kultūras un izglītības komitejā un Eiropas Parlamenta plenārsēdē, mēs uzsvērām, cik svarīga ir dalībvalstu iesaistīšanās īstenošanas procesā un Eiropas Komisijas veikta uzraudzība.
Mēs arī aicinājām jaunajā daudzgadu finanšu plānā piešķirt vairāk līdzekļu veiksmīgām programmām, piemēram, mūžizglītības programmai, kā arī nodrošināt programmu labāku koordināciju.
Ir jāpievērš pienācīga uzmanība jauniešiem, kuri ir šīs pamatprogrammas centrā, un viņiem ir jārada darbavietas un iespējas sevi apliecināt, jo viņi ir tie Eiropas iedzīvotāji, no kuriem mēs būsim atkarīgi nākotnē.
Giovanni La Via
Eiropā, kura ir vērsta uz nākotni, uzmanības pievēršanai jauniešiem jābūt prioritātei. Ļaujot viņiem doties pa vispiemērotāko izglītība ceļu, vieglāk mācīties svešvalodas, tuvoties darba pasaulei ar piemērotām prasmēm vai varbūt iesaistīties jaunā izglītības vai darba vidē, tiek veidota visu Eiropas Savienības valstu nākotne, kuras pamatā ir universitāšu studentu un jauno darba ņēmēju enerģija, kas saplūst vienā ekonomikas un kultūras kopumā. Šodien vairāk nekā jebkad es ticu vienai Eiropai - ideju un projektu kalvei - un tāpēc balsoju par Zver kunga ziņojumu. Runājot par stratēģiju "Eiropa 2020”, zināšanu un iespēju tīkla izveide ne vien jauniešiem, bet arī skolotājiem un visiem tiem, kuri strādā izglītības un mācību jomā, nozīmē skābekļa padevi tai enerģijai, kura mums ir jāatbrīvo, izmantojot mūsu jauniešu mobilitāti, kuriem ir jāmācās dzīvot nākotnes Eiropā.
Constance Le Grip
rakstiski. - (FR) Es balsoju par Milan Zver ziņojumu ""Jaunatne kustībā” - pamats Eiropas izglītības un apmācības sistēmu uzlabošanai”. Es uzskatu, ka visā šajā ziņojumā ir svarīgi atbalstīt dažādās programmas, kuras ir ieviestas Eiropas līmenī, lai veicinātu jauniešu mobilitāti, kas ir lietderīga gan attiecībā uz jaunu zināšanu un prasmju iegūšanu, gan attiecībā uz īstas Eiropas pilsonības attīstīšanu. Eiropas līmenī ir svarīgi, lai pēc 2013. gada mēs palielinātu Eiropas mobilitātes programmām, piemēram, Erasmus un Leonardo da Vinci, piešķirtos līdzekļus un padarītu tās par pastāvīgām programmām, lai jaunieši varētu tās izmantot - ne vien studenti, bet arī praktikanti, jaunie profesionāļi un jaunie lauksaimnieki. Es arī uzskatu, ka ir jāveicina labāka to kvalifikāciju atzīšana, kuras iegūtas dažādās praksēs - netradicionālās vai neformālās -, ņemot vērā zināšanas, ko var šādi iegūt. Visbeidzot es vēlos uzsvērt, ka viens no galvenajiem veidiem, kā cīnīties pret jauniešu bezdarbu, ir turpināt pielāgot izglītības un arodmācību sistēmas pastāvīgi mainīgajām darba tirgus vajadzībām.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Jautājumam par izglītības un mācību sistēmām pašlaik ir pilnīgi atšķirīga un jauna nozīme, nekā tas bija, piemēram, pirms desmit vai vairāk gadiem. Dažādās Eiropas daļās ir atšķirīgi izglītības līmeņi, tāpēc nav apstrīdams, ka situācija šajā jomā ir jāuzlabo. Ir svarīgi, lai jauniešiem būtu iespēja aktīvi piedalīties darba pasaulē un arī pilsoniskajā sabiedrībā visplašākajā nozīmē. Es pati esmu cieši iesaistīta un atbalstu darbu, kas saistīts ar iniciatīvu "Jaunatne darbībā” un Eiropas Brīvprātīgo dienestu, kas ir viena no šīs iniciatīvas operatīvajām darbībām. Tāpēc es uzskatu, ka ir svarīgi, lai Eiropas Parlaments spētu turpināt atbalstīt līdzīgus pasākumus.
Pašlaik mēs nedrīkstam aizmirst jauniešus. Viņiem ir jādod iespēja attīstīties un viņiem ir jāpalīdz, lai jaunieši varētu gūt jaunas prasmes arvien globālākā ekonomikā. "Jaunatne kustībā” ir ne vien iespēja jauniešiem kļūt aktīviem un sākt strādāt, bet galvenokārt tā ir iespēja pārvarēt savus ierobežojumus un nepilnības un iespēja attīstīties. Tāpēc es atbalstīju Zver kunga ziņojumu. Paldies!
David Martin
rakstiski. - Es balsoju par šo ziņojumu. Iniciatīva "Jaunatne kustībā” ir viena no septiņām galvenajām iniciatīvām, kas ietvertas Eiropas Komisijas stratēģijā "Eiropa 2020”, lai veicinātu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu ekonomikas izaugsmi. Iniciatīvu "Jaunatne kustībā” veido 28 pamatdarbības un konkrēti pasākumi, lai paaugstinātu jauniešu izglītības un mācību līmeni, izmantojot mobilitāti, un ļautu jauniešiem vieglāk pāriet no mācībām uz darba tirgu. Tas pašreiz ir īpaši svarīgi, jo jaunieši, kas ir viena no sociālajām grupām, kuru visvairāk skārusi globālā finanšu krīze un kura vienlaikus ir vismazāk saistīta ar šīs krīzes izraisīšanu, jāatbalsta centienos iekļauties darba tirgū, lai viņi nodrošinātu savu nākotni, kā arī stiprinātu ekonomiku. Jaunieši ir nākamie lēmumu pieņēmēji, un ir būtiski, lai viņi šobrīd varētu pilnveidot zināšanas un prasmes, kas turpmākajos gados ļaus viņiem aktīvi sekmēt Eiropas Savienības izaugsmi un stabilu nākotni un sasniegt ES izaugsmes stratēģijā izvirzītos mērķus.
Nuno Melo
Stratēģijas "Eiropa 2020” kontekstā jauniešu zināšanas un prasmes ir būtiskas, lai sasniegtu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu ekonomikas izaugsmi. Jaunatnei ir jāuzņemas vadība, lai sasniegtu piecus ES 2020. gada pamatmērķus: nodarbinātību, pētniecību un inovācijas, klimatu un enerģētiku, izglītību un cīņu pret nabadzību. Iniciatīva "Jaunatne kustībā” (stratēģijas "Eiropa 2020” pamatiniciatīva) ir paredzēta, lai palielinātu augstākās izglītības pievilcīgumu Eiropā, visu izglītības un mācību līmeņu kopējo kvalitāti un studentu un darba ņēmēju mobilitāti, efektīvāk izmantojot pašreizējās Eiropas programmas. Tāpēc ir ļoti svarīgi balsot par šo iniciatīvu, lai turpmāk mums būtu arvien kvalificētāki jaunieši, kuri būtu gatavi īstenot stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus.
Louis Michel
Iniciatīva "Jaunatne kustībā” uzsver mobilitāti mācību nolūkā, taču ir arī svarīgi nodrošināt, lai jauniešu mācīšana atbilstu darba tirgus vajadzībām, un tādēļ ir būtiski viņiem sniegt tādas prasmes un zināšanas, kādas viņiem būs vajadzīgas.
Jaunieši diemžēl ir viena no tām sociālajām grupām, kuras vissmagāk skārusi pasaules finanšu krīze, un viņi ir jāatbalsta centienos iesaistīties darba tirgū un spēt pašiem veidot savu nākotni un atbalstīt ekonomiku. Izglītība un mācības ir galvenie faktori, lai Eiropā sasniegtu lielāku labklājību un labāku sociālo kohēziju. Studentu mobilitāte neapstrīdami ir stratēģijas "Eiropa 2020” būtisks elements. Tā sniedz daudz iespēju studentu intelektuālajai emancipācijai, cīņai pret priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, bezdarbu un nabadzību, kā arī starptautiskā sadarbības attīstību augstākās izglītības, kā arī arodizglītības un mācību jomā.
Turklāt studentu mobilitāte ir viens no Eiropas integrācijas galvenajiem uzdevumiem. Tomēr šī mobilitāte ir jāīsteno ar finanšu resursiem, kas atbilst mērķiem, kā arī jālikvidē praktiski šķēršļi šai mobilitātei.
Andreas Mölzer
Globālās ekonomikas krīzes sekas bija ļoti smagas jo īpaši jauniešiem visā pasaulē un arī Eiropas Savienībā. Jauniešu bezdarba līmenis Eiropas Savienībā ir sasniedzis 21 %. To papildina fakts, ka 15 % šo jauniešu ir pametuši skolu, un tādējādi viņiem trūkst kvalifikācijas darba tirgum. ES mērķis ir līdz 2020. gadam samazināt šo rādītāju līdz 10 % un palielināt augstskolas vai tehnisko koledžu beidzēju attiecību no 31 % līdz 40 %. Lai varētu sasniegt šos mērķus, visā ES ir jāatzīst izglītības un mācību kursi un kvalifikācijas. Tas ir arī vienīgais veids, kā var nodrošināt mūsu jauniešiem lielāku mobilitāti - iespēju, kas ir arī paredzēta, lai viņiem palīdzētu iepazīsties ar jaunām kultūrām un sabiedrībām, lai viņiem turpmākajos gados arī būtu iespēja gūt panākumus ārpus savas valsts robežām. Tādēļ ir jālikvidē joprojām pastāvošie šķēršļi un ir jāvienkāršo procedūras, savukārt ir jāpaplašina un jāveicina pašreizējās programmas.
Es balsojumā atturējos, jo uzskatu, ka nav bijušas diskusijas par to, kā ieviest tādu kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu, kuras ir iegūtas ar kvalitatīvi atšķirīgām izglītības un mācību metodēm. Tas īpaši attiecas uz amatnieku profesijām, kam nav vienota visas Eiropas standarta, attiecībā pret kuru varētu mērīt kvalifikācijas.
Franz Obermayr
Globālā ekonomikas krīze īpaši jauniešiem radīja smagas sekas, proti, krasu jauniešu bezdarba un mācību pamešanas gadījumu skaita palielināšanos. Jaunieši bieži vien nonāk situācijā bez perspektīvām. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir svarīgi palielināt jauniešu mobilitāti Eiropas Savienībā, lai vajadzības gadījumā viņiem būtu vairāk izredžu atrast darbu citā darba tirgū. Tam pamatā ir izglītības un mācību kvalifikāciju un kursu savstarpējā atzīšana. Es atturējos balsojumā par šo ziņojumu, jo tajā netiek ierosināti reāli risinājumi jautājumā pa to, kā jādarbojas savstarpējai atzīšanai, kad, protams, daudzās jomās ir kvalitatīvi ļoti atšķirīgas izglītības un mācību metodes.
Justas Vincas Paleckis
Eiropas Savienības dalībvalstis saskaras ar augstu jauniešu bezdarba līmeni. Dažās valstīs tas pat ir sasniedzis 21 %. Tas divkārt pārsniedz vidējo bezdarba rādītāju pieaugušajiem. Es balsoju par šo ziņojumu, jo uzskatu, ka tajā ir sniegtas norādes, kā uzlabot jauniešu izglītību un samazināt jauniešu bezdarba līmeni. Es piekrītu referenta nosacījumam, ka ir ļoti svarīgi galveno uzmanību pievērst tādu jaunu programmu veidošanai, kas ļautu jauniešiem apvienot darbu ar mācībām. Tas ir būtiski studentiem, kuri vēlas iegūt izglītību, taču kuriem ir sevi finansiāli jāuztur. Viens no programmas galvenajiem mērķiem ir samazināt priekšlaicīgi mācības pārtraukušu skolēnu īpatsvaru, kas palielina turpmākas atstumtības risku gan no darba pasaules, gan no sabiedrības. Mums ir jāpalielina atbalsts personām ar īpašām vajadzībām un jauniešiem ar bērniem, lai viņi varētu piedalīties mobilitātes programmās un izmantotu šo iespēju, lai panāktu mācību un darba dzīves līdzsvaru. Mobilitātes programmām jābūt pieejamām ne vien augstskolu studentiem, bet arī jauniešiem ar zemu kvalifikāciju un skolniekiem. Ir arī ļoti svarīgi, lai jaunieši gūtu praktiskākas zināšanas un pieredzi, piedaloties kvalitatīvās obligātās praksēs.
Georgios Papanikolaou
Simboliskā iniciatīva "Jaunatne kustībā” ir viena no septiņām galvenajām iniciatīvām, kas ietvertas Eiropas Komisijas stratēģijā "Eiropa 2020”, lai veicinātu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu ekonomikas izaugsmi. Tajā ir pievērsta uzmanība studentu mobilitāte, taču šīs iniciatīvas pievienotā vērtība ir tā, ka tā arī paredz tādu izglītību, kas atbilst darba tirgus vajadzībām un nodrošina vajadzīgās prasmes un zināšanas. Tomēr šī iniciatīva ir jāapvieno ar ziņojumu "ES jaunatnes stratēģija”, kuru Eiropas Parlaments pieņēma 2010. gadā un kurā ir mēģināts izklāstīt jaunu, spēcīgu Eiropas stratēģiju nākamajiem desmit gadiem, lai attiecībā uz jaunatnes jautājumiem Eiropa varētu izstrādāt vienotu politikas programmu. Turklāt, lai nodrošinātu, ka tas nepaliek kā vienkāršs paziņojums, atbildība galvenokārt ir dalībvalstu ziņā, un ir žēl, ka nesenās valstu reformu programmas neatbilst stratēģijā "Eiropa 2020” noteiktajiem mērķiem, lai gan mēs visi atzīstam, ka ieguldījumi pētniecībā un izglītībā ir ilgtermiņa ieguldījumi ar labu atdevi, kas nepārprotami ļauj doties turpmākas Eiropas iedzīvotāju labklājības virzienā.
Maria do Céu Patrão Neves
rakstiski. - (PT) Šis ziņojums ir par sistēmas izveidi Eiropas izglītības un mācību sistēmu uzlabošanai. Šis pasākums ir viena no pamatdarbībām iniciatīvā "Jaunatne kustībā”, kas ietverta Eiropas Komisijas stratēģijā "Eiropa 2020”, lai veicinātu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu ekonomisko izaugsmi. Tās mērķis ir, īstenojot konkrētus pasākumus, veicināt jauniešu izglītību un mācības, izmantojot mobilitāti, un ļautu jauniešiem vieglāk pāriet no mācībām uz darba tirgu. Tas ir ļoti aktuāls jautājums, ņemot vērā, ka jaunieši kā viena no sociālajām grupām, kuru visvairāk skārusi globālā finanšu krīze, un kā viena no grupām, kura vienlaikus ir vismazāk saistīta ar šīs krīzes izraisīšanu, jāatbalsta centienos iekļauties darba tirgū, lai viņi nodrošinātu savu nākotni, kā arī stiprinātu ekonomiku. Patiesi, pati mobilitāte var darboties kā dzinējspēks pārejai no izglītības uz darba tirgu. Tāpēc es uzskatu, ka nodrošināt kvalitatīvu izglītību un vienlaikus to darīt pieejamu visiem jauniešiem ir viens no svarīgākajiem mācību mobilitātes aspektiem. Šo iemeslu dēļ es balsoju par šo ziņojumu.
Phil Prendergast
rakstiski. - Programma "Jaunatne kustībā” ir iespēja īstenot jauniešu pilnu potenciālu un ļaut viņiem veicināt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu ekonomikas izaugsmi Eiropas Savienībā. Iniciatīva "Jaunatne kustībā” atbalsta mūžizglītību un Eiropas Komisijas iniciatīvu "Jaunas iemaņas jaunām darbavietām”. Iniciatīvas "Jaunatne kustībā” mērķis ir uzlabot augstākā līmeņa izglītību Eiropā un uzlabot studentu un darba ņēmēju mobilitāti, izmantojot pašreizējās Eiropas programmas. Stratēģijā "Eiropa 2020” ir norādīts, ka "līdz 2020. gadam visiem jauniešiem Eiropā jābūt iespējai daļu no mācību laika pavadīt citā dalībvalstī”. Pašreizējā ekonomikas krīze ir smagi skārusi jauniešus, un jauniešu bezdarba rādītāji Eiropas Savienībā divkārt pārsniedz pieaugušo vidējo līmeni. Tā ir viena no sarežģītākajām problēmām, ar kurām saskaras Eiropa, un ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstu reakcija nebūtu ieguldījumu samazināšana izglītībā. Mums ir jānodrošina, lai mūsu jauniešiem būtu iespējas mācīties un doties uz ārvalstīm, lai turpinātu mācības, ja viņi tā vēlas, jo, ieguldot izglītībā šodien, mēs labāk nodrošināsim Eiropas Savienību, lai risinātu problēmas nākotnē.
Paulo Rangel
Laikā, kad jauniešu ir īpaši smagi skārušas globālās finanšu krīzes sekas, ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka viņi var attīstīt prasmes, kvalifikācijas un zināšanas, kuras ļaus aktīvi sekmēt Eiropas Savienības izaugsmi un ilgtspējīgu nākotni. Iniciatīva "Jaunatne kustībā” ir viena no septiņām galvenajām iniciatīvām, kas ietvertas Eiropas Komisijas stratēģijā "Eiropa 2020”, lai veicinātu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu ekonomikas izaugsmi. To veido 28 pamatdarbības un konkrēti pasākumi, lai paaugstinātu jauniešu izglītības un mācību līmeni, izmantojot mobilitāti, un ļautu jauniešiem vieglāk pāriet no mācībām uz darba tirgu. Tāpēc ir ļoti svarīgi, lai tiktu radīti apstākļi, kas nodrošinātu tās efektīvu īstenošanu un to mērķu sasniegšanu, kam ir veltīta šī iniciatīva.
Robert Rochefort
Lejupslīde skar Eiropas jauniešu visā pilnībā: tā kā katrs piektais jaunietis ir bez darba, 40 % jauniešu strādā saskaņā ar nepilna darbalaika līgumu. Ņemot to vērā, es atbalstīju Zver kunga ziņojumu, kur ir ierosināta virkne ieteikumu, kuru mērķis ir uzlabot jauniešu izglītības un profesionālo mācību sistēmu. Lai gan mums ir jārīkojas, lai veicinātu augstskolu beidzēju skaita palielināšanu, un aktīvi jācīnās pret mācību priekšlaicīgu pamešanu - tikai 31 % eiropiešu ir beiguši augstskolu, salīdzinot ar 40 % ASV un 50 % Japānā -, mums ir arī jānodrošina, lai augstskolu beidzēji varētu iekļauties darba tirgū. Šajā ziņojumā ir minēti vairāki priekšlikumi, kā to panākt: uzlabot komunikāciju starp uzņēmumiem un universitātēm, pielāgot augstskolu programmas un struktūras darba tirgus konkrētajām vajadzībām, ieviest studiju programmās kvalitatīvas darba pieredzes periodus, kuri būtu taisnīgi atalgoti un kuros tiktu ievērotas jauniešu sociālās tiesības.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Ir jāpalielina finansējums tādām programmām kā mūžizglītības programma (Erasmus, Leonardo da Vinci, Comenius, Grundtvig), Marijas Kirī programma, Erasmus Mundus un "Jaunatne darbībā”. Komiteja ierosina augstskolās izveidot starptautiskus sadarbības tīklus, izmantojot virtuālo mobilitāti. Mobilitātes programmām ir jābūt pieejamām arodizglītības studentiem, skolotājiem un strādājošiem jauniešiem. Mēs aicinām visā Eiropas Savienībā atzīt skolu, arodizglītības un augstskolu kvalifikācijas. Mēs arī uzstājam, ka ir svarīgi no agrīna vecuma mācīties divas svešvalodas, tostarp kaimiņvalstu valodas. Visbeidzot mēs aicinām nodrošināt papildu atbalstu jauniešiem ar īpašām vajadzībām, jaunajiem vecākiem un tiem, kuri vēlas atsākt mācības.
Licia Ronzulli
Es balsoju par šo ziņojumu, jo tajā ir uzsvērts, cik svarīgi, lai jauniešiem būtu daudzprofilu izglītība, ciktāl runa ir par stratēģiju "Eiropa 2020”. Šajā saistībā jaunieši ir jāmudina turpināt studijas augstskolu līmenī. Patiesībā, pārāk agri sākot darba gaitas, palielinās vēlāka bezdarba un salīdzinoši zemāka dzīves līmeņa risks.
Tāpēc tas var radīt lielus ekonomiskos un sociālos izdevumus, kā arī negatīvi ietekmēt Eiropas Savienības ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un spēju turpmāk uzlabot savu konkurētspēju pasaulē. Šo pašu iemeslu dēļ es uzskatu, ka daudzkulturāla, daudzvalodu un praktiskā izglītība ir būtiska, lai veidotu nākamos pilsoņus, jo īpaši tad, ja tas tiek sasniegts, izmantojot mobilitātes sistēmas, piemēram, "Jaunatne kustībā”.
Oreste Rossi
Pašlaik pārāk daudz jaunieši pārāk priekšlaicīgi pamet mācības un pārāk maz izmanto augstākās izglītības iespējas. Tas apdraud kvalifikāciju daudzumu, kas Eiropai būs vajadzīgs nākotnē. Iniciatīvas "Jaunatne kustībā” mērķis ir līdz 2020. gadam paplašināt mācību mobilitātes iespējas visiem Eiropas jauniešiem, ļaujot viņiem vieglāk pāriet no izglītības darba pasaulē un nodrošinot tādu izglītību, kas viņus labāk sagatavo tirgus prasībām. Šo iemeslu dēļ mums skolās un uzņēmumos ir jāveido labāka izpratne par nepieciešamību veidot tīklus un uzlabot jauniešu praktiskās zināšanas, izmantojot prakses. Šīs iniciatīvas centrā ir jaunieši, taču mēs nedrīkstam aizmirst jauniešus invalīdus, kuriem ir jāgarantē tādas pašas mācību un darba iespējas.
Joanna Senyszyn
Es atbalstīju ziņojumu par Eiropas izglītības un mācību sistēmu uzlabošanu. Es atbalstu visu jauniešiem paredzēto izglītības programmu pagarināšanu. Papildus iniciatīvai "Jaunatne kustībā” ir jāpiešķir finansējums un jānodrošina politisks atbalsts tādām programmām kā Erasmus, Leonardo da Vinci, Comenius, Grundtvig, "Jaunatne darbībā” un Marijas Kirī programmai. Šīs programmas ir guvušas lielus panākumus Eiropas Savienībā. Tajās iesaistās ļoti daudz dažādas izcelsmes jauniešu (laikā no 1998. līdz 2010. gadam 93 807 poļu studentu devās uz ārvalstīm, izmantojot Erasmus stipendiju), un tās veicina jauniešu potenciāla attīstīšanu un spēcīgas Eiropas pilsoniskās sabiedrības izveidi. Tās ir ļoti efektīvas programmas, kurās izmaksas par vienu dalībnieku ir ļoti zemas, taču līdzekļus izmanto ļoti daudz cilvēku. Lai veicinātu jauniešu mobilitāti, ir jāpārvar praktiskas barjeras.
Aptuveni viena trešdaļa studentu, kuri ir piedalījušies Erasmus programmā, ir saskārušies ar grūtībām, ko rada neskaidrības attiecībā uz izglītības sistēmu citās valstīs, kā arī dzimtās valsts un ārvalstu studiju priekšmetu atbilstības un nepārtrauktības trūkums. Ir jāveicina ārvalstīs pavadītā laika un citās ES valstīs gūtu kvalifikāciju atzīšana. Citi jautājumi, kuri jāatrisina, ir grūtības iegūt vīzas, medicīniskie dokumenti dažādās valodās un stipendiju pārnesamība, dodoties uz ārzemēm. Invalīdi saskaras ar vēl lielākiem šķēršļiem mobilitātei nekā pārējie. Ir jāievieš papildu mehānismi, lai viņiem tiktu nodrošinātas tādas pašas iespējas kā visiem citiem.
Nuno Teixeira
Iniciatīva "Jaunatne kustībā” ir viena no stratēģijas "Eiropa 2020” septiņām iniciatīvām. To veido 28 pamatdarbības, lai paaugstinātu jauniešu izglītības un mācību līmeni, izmantojot mobilitāti, un ļautu jauniešiem vieglāk pāriet uz darba tirgu.
Šī ziņojuma nozīmi Eiropai skarbos laikos pierāda arvien lielākais jauniešu bezdarbnieku īpatsvars dažādās dalībvalstīs, kas liek secināt, ka šo vecuma grupu globālā finanšu krīze ir skārusi vissmagāk. Tādēļ es uzskatu, ka ir ļoti svarīgi piemērot pasākumus, lai samazinātu priekšlaicīgi mācības pārtraukušu skolēnu īpatsvaru, palielinātu augstskolu beidzēju skaitu un padarītu izglītību un profesionālās mācības pievilcīgākas. Saistības attiecībā uz izglītību nedrīkst uztvert kā izmaksas, bet gan kā ieguldījumu nākotnē.
Tāpēc es uzskatu, ka ir svarīgi vēlreiz ieguldīt jau esošajās mobilitātes un izglītības/mācību programmās un izveidot Eiropas līmeņa minimālos nosacījumus praksei darbavietā, jo to nedrīkst uzskatīt par nodarbinātību, bet gan par praktisku iemaņu gūšanu.
Visbeidzot es gribētu uzsvērt, ka partnerības veidā ir jākoordinē pasākumi ar valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, lai iniciatīva "Jaunatne kustībā” būtu veiksmīga.
Niki Tzavela
Es balsoju par Milan Zver kunga ziņojumu par Komisijas iniciatīvu "Jaunatne kustībā”. Tās mērķis ir nodrošināt, lai tiktu veikti pasākumi, lai cīnītos ar priekšlaicīgi mācības pārtraukušu skolēnu problēmām un radītu stimulus, lai palielinātu to eiropiešu skaitu, kuri ir ieguvuši augstāko izglītību. Ziņojumā ir arī atsauce uz to, cik ārkārtīgi svarīgi ir nodrošināt, lai sniegtā izglītība atbilstu darba tirgus prasībām un nodrošinātu prasmes un zināšanas, kuras vajadzīgas Eiropas jauniešiem.
Viktor Uspaskich
Drošas nākotnes veidošana mūsu jauniešiem ir man tuvs temats. Diemžēl mūsdienās jauniešu perspektīvas Lietuvā ir samērā drūmas. Lietuvā 34 % jauniešu nav darba, kas gandrīz par 14 % pārsniedz ES vidējo rādītāju. ES statistikas dati liecina, ka ir tikai divas ES dalībvalstis, kurās jauniešu bezdarba līmenis ir augstāks nekā Lietuvā. Pat tie jaunie lietuvieši, kuriem izdodas atrast darbu, bieži ir spiesti pieņemt nelabvēlīgus darba līgumus. Mums ir vairāk jācenšas īstenot trīs galvenās prioritātes: pirmkārt, veicināt uzņēmējdarbību; otrkārt, uzlabot jaunatnes nodarbinātību, pielāgojot izglītību darba tirgus vajadzībām, un, treškārt, dot jauniešiem iespēju aktīvāk darboties sabiedrībā. Iniciatīva "Jaunatne kustībā” ir viena no platformām, kura var palīdzēt veicināt jaunatnes nodarbinātību. Darbs un studijas ārvalstīs var labvēlīgi ietekmēt Lietuvas jauniešus un mūsu valsti. Tomēr ir daudz svarīgāk dot mūsu jauniešiem Eiropas nākotni Lietuvā. To var nodrošināt, attīstot kontaktus starp jauniešiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Šādi tiktu veicināta MVU darba devēju vajadzība pēc jauniešiem un jaunieši tiktu rosināti strādāt MVU.
Derek Vaughan
rakstiski. - Es balsoju par šo rezolūciju, jo, lai veicinātu konkurētspēju, ir būtiski jaunajiem iedzīvotājiem nodrošināt ceļošanas un darba iespējas visā Eiropas Savienībā. Stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus var sasniegt, ieguldot programmās, kuras jauniešiem nodrošina daudzveidīgas iespējas un veicina darba tirgus mobilitāti. Palielinot finansējumu projektiem, kas atbalsta jauniešu mobilitāti un vairāk uzmanības pievērš sadarbībai starp uzņēmējdarbības un izglītības jomām, jaunajiem eiropiešiem būs labākas izredzes veidot veiksmīgu karjeru. Ir arī ārkārtīgi svarīgi atbalstīt jauniešus, kuri vairs neiegūst vispārējo izglītību, veicinot neformālās un neoficiālās izglītības veidus.
Marie-Christine Vergiat
Balsojumā par šo ziņojumu es atturējos, lai gan tajā ir pausta kritiska nostāja pret Eiropas jauniešu politiku, jo īpaši dalībvalstu īstenoto politiku.
Šajā ziņojumā ir vairāki pozitīvi priekšlikumi, jo īpaši attiecībā uz jauniešu līdzdalību Eiropas jaunatnes politikas veidošanas procesā, neoficiālās un neformālās izglītības veicināšanu un praktikantu statusa uzlabošanu.
Tomēr papildus paustajai vēlmei mudināt dalībvalstis palielināt savus ieguldījumus izglītības jomā neatkarīgi no finanšu krīzes šis ziņojums atbalsta to politiku, kuras mērķis ir liberalizēt augstāko izglītību un pakļaut to vienīgi tūlītējām tirgus - un tātad uzņēmumu - interesēm.
Daži punkti, piemēram, Eiropas aizdevumu sistēmas ieviešana jauniešiem, veidojot partnerattiecības ar EIB, pat rada bažas, ņemot vērā noteiktos mērķus attiecībā uz augstskolu studiju pieejamību lielākam jauniešu skaitam.
Dominique Vlasto
Balsojot par programmu "Jaunatne kustībā” - pamats Eiropas izglītības un apmācības sistēmu uzlabošanai -, es vēlējos atbalstīt vērienīgu rīcības plānu par atbalstu jaunajiem eiropiešiem. Lisabonas līgums ir paplašinājis ES darbības jomu attiecībā uz jaunatni. Šajā saistībā Eiropas Parlamenta pienākums bija atkārtoti apliecināt atbalstu šai politikai. Patiesi Eiropas identitātei ir nozīme vienīgi tad, ja to atbalsta mūsu jaunie līdzpilsoņi. Eiropai ir jāuzņemas šis pienākums, ierosinot saliedētu stratēģiju mācību un nodarbinātības jomās. Es atzinīgi vērtēju šā ziņojuma vērienu, kurā ir noteikts augstākajā izglītībā ieguldīt 2 % no IKP. Laikā, kad Eiropas darba tirgu ir skārusi smaga ekonomikas krīze, mācībām ir jābūt mūsu prioritātei, lai mēs jauniešiem varētu piedāvāt nākotnes perspektīvas un atvieglot viņu piekļuvi nodarbinātībai. Attīstot Eiropas apmaiņas programmas (Erasmus, Leonardo da Vinci), arī tiks dots labums jauniešiem, jo šīs programmas rada reālu pievienoto vērtību profesionālā un personīgā līmenī. Gan jaunas valodas mācīšanās, gan citas kultūras iepazīšana ir vērtības, kurām jābūt pieejamām visiem.
Angelika Werthmann
Gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes veicināšana noteikti paredz vislabāko iespēju un izredžu nodrošināšanu izglītības un mācību jomās. Mobilitāte studējot, ko nodrošina tādas ES programmas kā Erasmus, Leonardo da Vinci un Comenius, veicina ne vien formālās izglītības aspektus, bet arī personisko un sociālo attīstību. Tādēļ es balsoju par šo ziņojumu.
Luís Paulo Alves
Es balsoju par šo ziņojumu, jo pirmsskolas un agrīnās bērnības izglītība tiek nodrošināta saskaņā ar dažādām tradīcijām visā Eiropas kontinentā, sarežģījot vispārējas Eiropas agrīnās bērnības izglītības sistēmas izveidi. Vieglāk ir īstenot kopējus uzdevumus un mērķus, lai konsekventi saskaņotu prakses.
Elena Oana Antonescu
Bērnu agrīnā izglītošana veido pamatus viņu veiksmīgai mūžizglītībai. Bērni agrā bērnībā ir īpaši zinātkāri, ar labām uztveres spējām un vēlas mācīties, un šajā posmā izveidojas tādas svarīgas prasmes kā runasspēja un spēja izteikties. Šajā vecumā arī rodas pamati bērnu turpmākajai izglītības un profesionālajai karjerai, kā arī sociālo prasmju attīstīšanai. Šis periods ir izšķirošs posms, kurā notiek kognitīvā, sensorā un motoriskā attīstība, afektīvā un personības attīstība, kā arī tiek apgūta valoda, un šis posms arī veido mūžizglītības pamatu. Es vēlētos uzsvērt, ka agrīnai radināšanai pie veselīga dzīvesveida, piemēram, pie veselīgiem uztura paradumiem un atbilstīgām un līdzsvarotām fiziskām aktivitātēm, ir liela ietekme uz fizisko un garīgo attīstību.
Eiropas Savienību veido bagātīgs un daudzveidīgs izglītības tradīciju sajaukums, un ES dalībvalstīs agrīnā izglītošana notiek daudzos un dažādos veidos. Es balsoju par šo ziņojumu, kurā, lai gan tiek atzīts, ka ES pieeju bērnu agrīnās izglītošanas pakalpojumiem būtu grūti īstenot, tiek mudināts izstrādāt Eiropas mēroga sistēmu, aptverot kopīgus mērķus un vērtības, kas iekļauj kopīgas tiesības un struktūras.
Zigmantas Balčytis
Es balsoju par šo ziņojumu. Bērnu agrīnā izglītošana ir pamats viņu sekmīgai mūžizglītībai, kas ir priekšnoteikums stratēģijas "Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai: izveidot zināšanu sabiedrību, paaugstināt nodarbinātības līmeni, samazināt priekšlaicīgi mācības pārtraukušu skolēnu īpatsvaru un samazināt nabadzību. Tomēr šos mērķus nevar sasniegt, ja vien visiem bērniem netiek nodrošināts pienācīgs dzīves sākums. Dalībvalstīm ir jāpalielina ieguldījumi, visiem bērniem nodrošinot pieejamu un augstvērtīgu agrīno izglītošanu, kas var mazināt mācību priekšlaicīgu pamešanu, izskaust izglītības trūkumu bērniem no mazaizsargātām sociālām un kultūras grupām un mazināt šo faktoru radīto sociālo nevienlīdzību.
Elena Băsescu
Es balsoju par Honeyball kundzes ziņojumu. Eiropu veido bagātīgs un daudzveidīgs izglītības tradīciju sajaukums. Tādēļ ir jāizstrādā Eiropas mēroga sistēma, aptverot kopīgus mērķus, tiesības un vērtības. Stratēģijā "Eiropa 2020” uzmanība ir jāpievērš iekļaujošas sabiedrības veidošanai, palielinot nodarbinātību. Pazemināt mācību priekšlaicīgas pamešanas rādītājus un samazināt nabadzību var vienīgi tad, ja visiem bērniem nodrošina nākotni, kas ved uz labāku dzīvi. Es vēlos atgādināt par agrīnās bērnības aktivitāšu nozīmi, jo īpaši attiecībā uz svešvalodām. Kultūras aktivitātes ievērojami paplašina bērnu redzesloku, veicinot starpkultūru dialogu. Pēdējais, bet ne mazāk svarīgais - ir jāņem vērā ģimeņu dažādie dzīves apstākļi. Šajā saistībā mums ir vajadzīga elastīgas un inovatīvas agrīnās bērnības izglītošanas programmas.
Izaskun Bilbao Barandica
Agrīnās bērnības izglītošana ir ļoti svarīga. Es pilnīgi atbalstu iepriekš noteiktos mērķus līdz 2010. gadam nodrošināt bērnu aprūpes pakalpojumus vismaz 90 % bērnu no trīs gadu vecuma līdz obligātajam skolas vecumam, un vismaz 33 % bērnu, kuri ir jaunāki par 3 gadiem.
Sebastian Valentin Bodu
Eiropu veido bagātīgs un daudzveidīgs izglītības tradīciju sajaukums, un ES dalībvalstīs agrīnā izglītošana notiek daudzos dažādos veidos. Attiecībā uz nodrošināšanu, reģistrācijas rādītājiem, pakalpojumu sniegšanas pieeju, pakalpojumu pārvaldību utt. dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga kvalitāte un piedāvājums. Tādēļ pieeja "der visiem” nav piemērota agrīnās bērnības izglītībai un aprūpei (ABIA) Eiropas Savienībā un to būtu grūti realizēt. Tomēr vairāk nekā ieteicams ir izstrādāt Eiropas mēroga sistēmu, aptverot kopīgus mērķus un vērtības, kas iekļauj kopīgas tiesības un struktūras. Periods no dzimšanas līdz trīs gadu vecumam ir ārkārtīgi svarīgs bērnu smadzeņu attīstībai, fiziskajai un kognitīvajai attīstībai un valodas apguvei. Turklāt šajos agrīnajos gados veidojas bērnu mūžizglītības pamati. Nabadzīgas ģimenes mazāk nekā citas sociālās grupas sliecas izmantot ABIA pakalpojumus, jo īpaši privatizētos tirgos. Tas rada bažas, ņemot vērā, ka sociāli neaizsargāti bērni ir tā grupa, kurai šādai veida pakalpojumi noder vislabāk.
Nessa Childers
rakstiski. - Šis ir ļoti atbilstošs jautājums, un es noteikti atbalstu grupas nostāju pievērst uzmanību bērnu agrīnajai izglītošanai.
Carlos Coelho
Stabilu pamatu veidošana agrīnajā bērnībā izglītošanas un aprūpes jomā, kas papildina ģimenes galveno nozīmi, ir ļoti svarīgs balsts panākumiem attiecībā uz mūžizglītību, sociālo integrāciju, personības attīstību un turpmāku nodarbinātību. Bērnu pirmā pieredze veido visas turpmākās mācīšanās pamatu, nosakot bērnu attīstību un palīdzot mainīt iespējami nelabvēlīgas situācijas un nabadzības pārnešanu no vienas paaudzes uz nākamo. Nodrošinot bērniem iespēju realizēt savu potenciālu, kvalitatīvas izglītošanas un aprūpes sistēmas var ievērojami veicināt stratēģijas "Eiropa 2020” divu galveno mērķu sasniegšanu: samazinātu priekšlaicīgi mācības pārtraukušu skolēnu īpatsvaru zem 10 % un dot iespēju izkļūt no nabadzības un sociālās atstumtības vismaz 20 miljoniem iedzīvotāju.
Tāpēc es atbalstu Eiropas sistēmas izveidi, aptverot kopīgus mērķus un vērtības, kas iekļauj kopīgas tiesības un struktūras, kura veicinās atbilstošu bērnu agrīnās izglītošanas un aprūpes pakalpojumu rašanos; tiem jāsaņem efektīvs un vienlīdzīgs finansējums.
Vasilica Viorica Dăncilă
Ir labi zināms, ka bērni agrīnā bērnībā ir īpaši zinātkāri, ar labām uztveres spējām un vēlas mācīties un šajā posmā izveidojas tādas svarīgas prasmes kā runasspēja un spēja izteikties, kā arī sociālās prasmes. Tā kā bērnu agrīnā izglītošana ir pamats viņu sekmīgai mūžizglītībai, kas ir priekšnoteikums stratēģijas "Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai, es uzskatu, ka stratēģiju "Eiropa 2020”, kuras mērķis ir izveidot integrētu sabiedrību, palielinot nodarbinātību, pazeminot mācību priekšlaicīgas pamešanas rādītājus un samazinot nabadzību, sekmīgi varēs īstenot vienīgi tad, ja visiem bērniem būs nodrošināts pienācīgs dzīves sākums.
Edite Estrela
Es balsoju par ziņojumu par bērnu agrīno izglītošanu, jo es esmu pārliecināta, ka bērna dzīves pirmajos gados dekrēta atvaļinājums ir būtisks elements. Pienācīgi reaģējot uz bērnu vajadzībām, ir jāaizstāv labāki maternitātes, paternitātes un dekrēta atvaļinājuma nosacījumi, tādējādi bērnu izglītošanas pamatā liekot abus vecākus.
Diogo Feio
Kā jau sacīju attiecībā uz iniciatīvu "Jaunatne kustībā”, izglītība ir būtisks instruments, lai nodrošinātu stratēģijas "Eiropa 2020” vērienīgo mērķu īstenošanu. Tas ne vien attiecas uz vidējā un augstākā līmeņa izglītību, bet arī uz pirmajām agrā bērnībā gūtajām zināšanām.
Ir būtiski, lai Eiropas bērni varētu piekļūt kvalitatīvai izglītībai, kas tos rosinošā veidā sagatavo, lai apgūtu dzimtās valodas, matemātikas un vienas vai vairāku svešvalodu pamatprasmes. Šajā izglītošanā viņiem ir arī jāļauj apgūt tādas darba metodes, kas būs nepieciešamas, lai sekmīgi turpinātu mācības un kļūtu par tik produktīviem jaunajiem eiropiešiem, kādus mēs vēlamies viņus redzēt.
José Manuel Fernandes
Šis ziņojums ir par bērnu agrīno izglītošanu Eiropas Savienībā. Mēs visi zinām, ka māju būvē no pamatiem. Ja pamati ir slikti, pastāv risks, ka ēka varētu nebūt stabila un varētu sabrukt. Tas pats attiecas uz izglītību. Izglītība ar spēcīgiem un kvalitatīviem pamatiem eiropiešiem garantē labāku nākotni. Iesaistīšanās bērnu pirmajos gados ir ļoti svarīga viņu nākotnei, uzlabojot veselību un attiecības ģimenē, kā arī ļaujot turpmāk iegūt labāku darbu. Bērnu agrīnā izglītošana ir ļoti svarīgs jautājums, kuram nav veltīta pienācīga likumdevēju uzmanība. Cilvēkresursu sagatavošana ir daudz svarīgāka nekā ēku kvalitāte. Ir jāuzlabo profesionālo pakalpojumu kvalitāte un šajā nozarē strādājošo kvalifikācijas. Es piekrītu, ka ir jānosaka visām dalībvalstīm kopējas vērtības un parametri, tāpēc es balsoju par šo ziņojumu.
João Ferreira
Šajā ziņojumā uzmanība ir pievērsta svarīgajam jautājumam par bērnu agrīno izglītošanu un tā pozitīvo ietekmi attiecībā uz kognitīvo, motorisko, uzvedības, afektīvo un emocionālo attīstību. Tie ir bērnu veselības un līdzsvarotas mentālās un fiziskās attīstības noteicošie faktori.
Ziņojuma preambulā ir atzītas dažas svarīgas problēmas, piemēram, saikne starp nākšanu no nabadzīgas un sociāli neaizsargātas vides un nepietiekamu izglītības iegūšanu vai to, ka daudzām mājsaimniecībām ir ļoti grūti ģimenes pienākumus saskaņot ar nestandarta darbalaiku un nedrošām darbavietām. Diemžēl turpmāk tekstā šīs problēmas ir aizmirstas - netiek pausti priekšlikumi šo situāciju labošanai.
Kā nozarei, kas ir būtiska attiecībā uz sociālo attīstību un cīņu pret nabadzību, bērnu agrīnās izglītošanas pamatā jābūt publiska, bezmaksas, kvalitatīva un visiem pieejama pirmsskolas tīkla nodrošinājumam. Izglītība nedrīkst būt atkarīga no tirgus loģikas žēlastības. Lai radītu labākas dzīves un nākotnes perspektīvas, ir jāizveido publisks silīšu tīkls, aptverot plašāku ģeogrāfisko teritoriju, kas būtu atvērtāks tādām mācīšanas metodēm, kuras veicina bērna un sabiedrības attīstību un kuras cīnās pret sociālo segregāciju un diskrimināciju.
Ilda Figueiredo
Jautājums par bērnu agrīno izglītošanu ir šā ziņojuma galvenais temats, un tajā ir pievērsta uzmanība tās pozitīvajai ietekmi attiecībā uz kognitīvo, motorisko, uzvedības, afektīvo un emocionālo attīstību. Tie ir bērnu veselības un līdzsvarotas mentālās un fiziskās attīstības noteicošie faktori.
Ziņojuma preambulā ir atzītas dažas svarīgas problēmas, piemēram, saikne starp nākšanu no nabadzīgas un sociāli neaizsargātas vides un nepietiekamu izglītības iegūšanu vai to, ka daudzām mājsaimniecībām ir ļoti grūti ģimenes pienākumus saskaņot ar nestandarta darbalaiku un nedrošām darbavietām. Diemžēl turpmāk tekstā šīs problēmas ir aizmirstas - netiek pausti priekšlikumi šo situāciju labošanai.
Kā nozarei, kas ir būtiska attiecībā uz sociālo attīstību un cīņu pret nabadzību, bērnu agrīnās izglītošanas pamatā jābūt publiska, bezmaksas, kvalitatīva un visiem pieejama pirmsskolas tīkla nodrošinājumam. Izglītība nedrīkst būt atkarīga no tirgus loģikas žēlastības. Lai radītu labākas dzīves un nākotnes perspektīvas, ir jāizveido publisks silīšu un bērnudārzu tīkls, aptverot plašāku ģeogrāfisko teritoriju, kas būtu atvērtāks tādām mācīšanas metodēm, kuras veicina bērna un sabiedrības attīstību un kuras cīnās pret sociālo segregāciju un diskrimināciju.
Monika Flašíková Beňová
Gan līdz šim iesniegtajos ziņojumos, gan debatēs kultūra un izglītība tiek skatītas no dažādiem skatupunktiem. Es uzskatu, ka radošuma attīstība jau no dzimšanas ir ļoti svarīgs aspekts. Honeyball kundzes ziņojumā ir norādīts, ka daudzējādā ziņā vislabāk ir sākt izglītošanu agrīnā bērnībā. Saskaņā ar Eiropā pašlaik spēkā esošajiem cilvēktiesību dokumentiem bērni ir pilnīgi un aktīvi iesaistīti pilsoņi ar savām tiesībām. Viņiem ir ārkārtīgi liels radošais potenciāls. Periodam no dzimšanas līdz trīs gadu vecumam ir būtiska ietekme uz domāšanas attīstību, kā arī fizisko un kognitīvo attīstību. Šajā agrīnajā periodā tiek veidoti arī mūžizglītības pamati, kam ir svarīga nozīme, lai sasniegtu Lisabonas mērķus. Nabadzīgām ģimenēm, bieži vien romiem, parasti ir grūtāk piekļūt pakalpojumiem bērnu agrīnās izglītošanas un aprūpes jomā. Vēl lielākas skumjas rada tas, ka bērniem no nelabvēlīgā situācijā esošām ģimenēm iespēja izmantot šos pakalpojumus noder vislabāk.
Mums ir jānodrošina, lai izglītība un aprūpe būtu pieejama visām ģimenēm un bērniem neatkarīgi no viņu izcelsmes vai vecāku finanšu situācijas. Man ļoti nepatīk izmantot pragmatiskus finanšu argumentus jautājumos par cilvēktiesībām un lietās, kurām vajadzētu būt acīmredzamām un pēc iespējas neatkarīgākām no ekonomiskās situācijas. Tomēr ir jānorāda, ka lēmums neieguldīt šajā jomā patiesībā radīs izmaksas, kas var nebūt tūlītēji pamanāmas.
Bruno Gollnisch
Laiku pa laikam šis Parlaments sagatavo ziņojumus, kuru virsraksti nerada nekādas šaubas par to, ka tajos neizbēgami būs sarakstītas muļķības! Honeyball ziņojums ir viens no tiem. Izlaidīsim ierastos punktus par likteni, kas sagaida migrantus, obligāto multikulturālismu un visu minoritāšu atbalstu. Īsta pērle šajā ziņojumā ir atrodama 14. punktā. Tātad tēvi un mātes ir "vienlīdzīgi ABIA sadarbības partneri”. Vai es izlasīju "partneri”? Vai tad pirmām kārtām tas nav viņu pienākums - izglītot pašiem savus bērnus? Tomēr tiesa, ka 16. punktā referente mūs aicina ieguldīt vecāku izglītības programmās. Tātad jau no paša sākuma vecāki tiek uzskatīti par nespējīgiem, bezatbildīgiem un bērnišķīgiem. Šo iespaidu apstiprina 27. punkts, kurā uzsvērts, ka gadījumā, ja trūkst pienācīgu agrīnās bērnības pakalpojumu, mūsu mazajiem bērniem draud risks nonākt noziedzības tīklos vai uzvesties antisociāli. Jūsu ticība cilvēkam ir apbrīnojama, un var brīnīties, kā cilvēce līdz šim ir spējusi bez jums iztikt. Nē, patiesi, vislabākais pakalpojums, ko varat izdarīt mūsu mazajiem dārgumiem, ir likt viņus mierā!
Juozas Imbrasas
Es balsoju par šo dokumentu, jo bērnu agrīnā (pirmsskolas) izglītošana ir ļoti svarīga kognitīvajai, sensoriskajai un motoriskajai attīstībai un valodas apguvei, un tā arī veido mūžizglītības pamatus. Tāpēc es iesaku dalībvalstīm apsvērt iespēju ieviest obligātu prasību, ka pirms skolas gaitu sākšanas ir jāpavada viens gads bērnudārzā. Tiek veicināta inovatīvu pedagoģisko modeļu, jo īpaši daudzvalodu silīšu un pirmsskolas iestāžu, ieviešana un saglabāšana valodu mācīšanā, kas atbilst 2002. gadā izvirzītajiem Barselonas mērķiem un kas ietver reģionālo, mazākumtautību un kaimiņvalstu valodu apguvi. Nestabilas ekonomikas apstākļos nedrīkst atteikties no lielākiem ieguldījumiem agrīnās bērnības izglītības un aprūpes (ABIA) pakalpojumos. Es uzskatu, ka dalībvalstīm ir jānodrošina pienācīgi līdzekļi ABIA pakalpojumu sniegšanai. Augstvērtīga agrīnā izglītošana var mazināt mācību priekšlaicīgu pamešanu, izskaust izglītības trūkumu bērniem no mazaizsargātām sociālām un kultūras grupām un mazināt šo faktoru radīto sociālo nevienlīdzību, kas viss ietekmē sabiedrību kopumā. Īpašam riskam ir pakļauti jaunieši no sociāli neaizsargātām grupām. Mums ir jārūpējas par nākamajām paaudzēm un viņu izglītības kvalitāti.
Giovanni La Via
Lai gan mēs apzināmies, ka ir gan neatbilstoši, gan sarežģīti izveidot mazu bērnu aprūpes un izglītošanas pieeju, ir svarīgi apskatīt veicamo uzdevumu iespējamo īstenošanu un līmeņus, kādos jārīkojas. Ar maziem bērniem mēs domājam bērnus līdz sešu gadu vecumam. Tas ir trausls posms bērnu smadzeņu, fiziskajā un kognitīvajā, kā arī valodas attīstībā. Šajos gados bērni mācās un iepazīstas ar iemaņām, kuras viņi kā pieaugušie izmantos, lai veidotu kognitīvos mehānismus, kuri ir atšķirīgi, taču nepieciešami viņu turpmākajai izglītībai un darbam. Tāpēc es balsoju par šo ziņojumu, jo mēs runājam par bērnības aizsardzību, tūkstošu bērnu tiesībām iet skolā vai saņemt vislabākos iespējamos apstākļus, kādos mācīties. Šis temats ir svarīgs Eiropas Savienības nākotnei un attīstībai, un tādēļ mums ir jāveic Honeyball kundzes aprakstītie pasākumi, un es vēlētos viņu apsveikt par paveikto darbu.
Petru Constantin Luhan
Ir ārkārtīgi svarīgi attiecībā uz bērnu agrīno izglītošanu ES dalībvalstīs atbalstīt standarta politiku un pieeju. Šādas izglītošanas pieejamība sniedz svarīgu ekonomisko, sociālo un kultūras labumu. Papildus standarta ES līmeņa politikai ir īpaši svarīgi nodrošināt labu vietējo sadarbību un koordināciju starp dažādām iestādēm un ministrijām, kuras ir iesaistītas jaunatnes izglītības programmās. Šīs programmas ir ļoti svarīgas, jo agrīnā vecumā bērni ir īpaši spējīgi mācīties, un tas var noteikt bērnu izglītības un profesionālo virzību kopumā.
David Martin
rakstiski. - Es balsoju par šo ziņojumu. 2002. gadā Barselonas Eiropadome aicināja ES dalībvalstis līdz 2010. gadam nodrošināt bērnu aprūpes pakalpojumus vismaz 90 % bērnu no trīs gadu vecuma līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu, kuri ir jaunāki par 3 gadiem. Šie mērķi liecināja par darba tirgus diktētu pieeju ABIA pakalpojumiem, pamatojoties uz vajadzību, ko nosaka aizvien lielākais sieviešu skaits darba tirgū. Lai gan ir būtiski pienācīgu uzmanību pievērst saiknei starp ABIA pakalpojumiem un sieviešu iespēju vienlīdzību, šie mērķi nepārprotami ir problemātiski un novecojuši, jo tajos nav ņemti vērā daudzi stabilas agrīnās izglītības politikas kvalitatīvie aspekti, kuriem ir izšķiroša nozīme. ABIA centri nav tikai bērnu "uzglabāšanas” vieta, kas ļauj sievietēm strādāt: tie ir ārkārtīgi svarīgi iestādījumi, kas sekmē bērnu labklājību un uzlabo viņu nākotnes izredzes.
Jiří Maštálka
Agrīnajai bērnībai ir jāvelta liela uzmanība, un attiecībā uz ārējo vidi tai vajadzīga uzmanīga pieeja. Mums vienmēr ir jāatceras, ka tas ir unikāls un neatkārtojams attīstības posms, kas veido indivīda personību. Tam jāpievērš daudz lielāka uzmanība un to nekad nedrīkst novērtēt par zemu vai jebkādā veidā īslaicīgi atstāt novārtā. Pieaugušajiem ir jābūt par paraugu, tādējādi palīdzot bērniem iegūt dažādas zināšanas un iemaņas. Tas ir personības attīstības periods, kad mācīšanās process ir, teiksim, nepiespiests un dabisks un apkārtējā pasaule tiek ievērota, pieņemta un uzņemta, cik vien daudz iespējams. Kaut arī bērnu attīstību veido vairāki veicinoši faktori - vai tie būtu ģenētiski, vai ārējās vides radīti -, īpaši svarīga ir vecāku un tuvāko cilvēku ietekme, kas veido personību.
Es arī vēlētos pieminēt un uzsvērt, ka šajā ziņā mēs nedrīkstam aizmirst adekvātas, vispusīgas un mērķtiecīgas kustību nodarbības, kuru mērķis ir tieši šī vecumu grupa un kuras var palīdzēt indivīda attīstībā un veicināt labāku veselību nākotnē.
Iosif Matula
Bērnu agrīnajai izglītošanai ir tālejoša ietekme uz bērnu turpmāko attīstību un viņu izredzēm vēlāk gūt panākumus. Ieguldījumi, kas veikti šajā periodā, samazina vēlākas izmaksas attiecībā uz veselību, noziedzības rādītāju un antisociālu uzvedību. Taču noteikumi par bērnu agrīno izglītošanu Eiropas Savienībā ir atšķirīgi. Tomēr būtu grūti īstenot pieeju "der visiem”. Es uzskatu, ka mums drīzāk galvenā uzmanība ir jāpievērš kopējas sistēmas izveidei ar skaidri noteiktiem mērķiem un vērtībām. Saskaņā ar 2002. gadā noteikto mērķi, ES dalībvalstīm ir jānodrošina agrīnā izglītošana 90 % bērnu no trīs gadu vecuma līdz obligātajam izglītības vecumam. Tam ir arī ekonomisks pamatojums, ņemot vērā arvien lielāko sieviešu skaitu darba tirgū. Ir ļoti svarīgi, lai mēs bērnu agrīnās izglītošanas programmās iekļautu minoritātes, jo īpaši romus, kuri bieži vien ir neizdevīgā situācijā. Mums ir arī jānodrošina, lai būtu pieejams pietiekams bērnu aprūpes iestāžu skaits, lai izvairītos no ilgas gaidīšanas, lai uzņemtu bērnu šādā iestādē. Mēs arī nedrīkstam aizmirst par to darbinieku kvalifikāciju, kuri strādā ar maziem bērniem, jo tam ir ļoti liela ietekme uz sniegtās izglītības kvalitāti.
Jean-Luc Mélenchon
Visiem maziem bērniem nodrošināt vienlīdzīgu aprūpi un izglītību, lai cik veci viņi būtu un lai kāds būtu viņu sociālais stāvoklis, ir minimāla prasība. Lai gan citādā ziņā Honeyball ziņojums ir vērtējams atzinīgi, viņa nav uzdrīkstējusies pieprasīt šo minimumu. Tas ir nožēlojami. Tomēr, tā kā šim dokumentam nav tiesību akta ietekmes, to var apstiprināt neatkarīgi no būtiskajiem trūkumiem.
Nuno Melo
Ir atzīts, ka agrīnā izglītošana veido veiksmīgas mūžizglītības pamatu. Bērni agrīnā bērnībā ir īpaši zinātkāri, ar labām uztveres spējām un vēlas mācīties, un šajā posmā izveidojas tādas svarīgas prasmes kā runasspēja un spēja izteikties, kā arī sociālās prasmes. Šajā vecumā arī tiek likti pamati bērna turpmākajai izaugsmei izglītības un profesionālajā jomā. Tāpēc mums ir jāvelta vajadzīgie pūliņi, lai maziem bērniem būtu pieejami vienādi mācību apstākļi bez jebkādas diskriminācijas.
Louis Michel
Bērnu mācīšanās agrīnajā bērnībā ir viņu veiksmīgas mūžizglītības pamats. Šī mācīšanās asina bērnu prātu, stimulē viņu dabīgo zinātkāri un attīsta viņu motoriskās prasmes, veicina fiziskās iemaņas un labvēlīgi ietekmē mentālo veselību. Tā socializē bērnu, attīsta viņa dzimto valodu un pielāgo svešvalodas skaņām. Tā ļauj bērnam apgūt lasīšanas un aritmētikas pamatus.
Tomēr atkarībā no bērnības interpretācijas attiecīgajā valstī agrīnās bērnības izglītošanas un aprūpes metodes dažādās Eiropas Savienības valstīs ir atšķirīgas. Agrīnās bērnības izglītošanai un aprūpei kopumā tiek pievērsts mazāk uzmanības un tajā tiek ieguldīts mazāk nekā citos izglītības līmeņos. Visiem vecākiem un bērniem ir jāspēj izmantot izglītības un aprūpes pakalpojumi neatkarīgi no ģimenes izcelsmes vai finanšu stāvokļa. Savukārt vecākiem ir pilnīgi jāsadarbojas ar šiem pakalpojumu sniedzējiem.
Pirmsskolas periods ir vissvarīgākais attiecībā uz bērna emocionālo un sociālo attīstību, un tiem, kuri strādā ar šiem bērniem, ir jābūt nepieciešamajai kvalifikācijai. Jebkurā gadījumā galvenais uzdevums ir ņemt vērā bērna vajadzības un intereses.
Miroslav Mikolášik
Agrīnā bērnība neapšaubāmi ir ārkārtīgi svarīga attiecībā uz bērnu fizisko, mentālo un sociālo attīstību, un tāpēc mums ir jāsaprot, ka ieguldījumu atdeve pirmsskolas izglītībā ir turpmākās izaugsmes garants. Turklāt daudzi pētījumi jau ir parādījuši, ka šādi izlietots finansējums vidējā termiņā un ilgtermiņā rada ievērojamas ekonomiskās un sociālās priekšrocības.
Vislabākais un visdabiskākais veids, kā nodrošināt šādu atbalstu, ir aizsargāt ģimeni kā sabiedrības pamatvienību. Vecāki ir savu bērnu pirmie un vissvarīgākie skolotāji, un tādējādi tiesiskajā regulējumā nedrīkst būt iekļauti noteikumi, kas soda ģimenes par savu bērnu personīgu aprūpi, jo īpaši pirmajos gados. Lai gan šī programma ir vienīgi dalībvalstu kompetencē, ir vairāk nekā vēlams, lai Eiropas Savienība, veicot savu koordinācijas uzdevumu, veicinātu situācijas uzlabošanu dalībvalstīs. Minēto iemeslu dēļ es atbalstu referentes nostāju.
Andreas Mölzer
Apvienotās Karalistes Eiropas Parlamenta deputātes Mary Honeyball rezolūcijas priekšlikumā tiek mēģināts mazināt mātes un tēva nozīmi attiecībā uz bērnu kā valsts izglītības sistēmai vienlīdzīgiem partneriem. Ziņojumā burtiski teikts (14. punktā), ka "[Eiropas Parlaments] uzsver, ka mātes un tēvi ir vienlīdzīgi ABIA [agrīnās bērnības izglītības un aprūpes]; sadarbības partneri (...)”. Šajā formulējumā ir pausta dziļa neuzticība ģimenei un vispāratzītajām vecāku tiesībām rūpēties par saviem bērniem un viņus audzināt. Tas ir tiešā pretrunā Vācijas Federatīvā Republikas pamatlikumam, kurā norādīts, ka "Bērnu aprūpe un audzināšana ir vecāku dabiskas tiesības un galvenokārt viņu veicams pienākums” (6. panta 2. punkts). Šis ziņojums atspoguļo ES pret ģimeni vērsto programmu, un tajā ir centieni jaukties dalībvalstu sociālās jomas kompetencē.
Turklāt šajā priekšlikumā ir ierosināts ieviest noteikumu, ka pirms skolas gaitu sākšanas obligāti viens gads jāpavada bērnudārzā, kā arī jāattīsta un jāuzlabo agrīnās izglītošanas iestādes. Šādi rīkojoties, ziņojumā tiek apstiprināti ES "Barselonas mērķi”, kuri gluži kā Padomju Savienības laikā paredz normas, lai bērnu audzināšanu pārņemtu valsts. Bērna labklājībai šai priekšlikumā nav pievērsta galvenā uzmanība. Tiek apdraudēta vecāku izvēles brīvība attiecībā uz savu bērnu audzināšanu. Tādēļ es balsoju pret šo ziņojumu.
Franz Obermayr
Bērnu dzīves pirmie trīs gadi ir būtiski smadzeņu attīstībai un valodas apguvei. Valodas apgūšana ir loģiskās domāšanas un konteksta izpratnes pamats. Noteiktā līmenī neapgūstot valodu, turpmāka mācīšanās ir tik tikko iespējama, jo, paliekot vecākam, valodas deficītu var pārvarēt vienīgi ar lielām grūtībām. Ziņojumā ir norādīts, ka lielākā daļa imigrantu bērnu Eiropas Savienībā tiek mācīti bez pietiekamām valodas zināšanām. Vienlaikus tajā tiek norādīts, ka migrantu ģimenes (un tādas minoritātes kā romi) daudz mazāk nekā citas ģimenes izmanto piedāvāto agrīno izglītošanu. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka mūsu skolu līmenis arvien turpina kristies, jo tik daudzi skolnieki vienkārši nevar saprast mācīto. Ikkatram bērnam - vai tas būtu dzimis migrantu vai citās ģimenēs - līdz skolas gaitu sākšanai ir jābūt apguvušam valsts valodu tādā līmenī, kas ļauj sekot mācību vielai. Ziņojumā nav atrodami racionāli centieni risināt šo problēmu. Tā vietā ziņojums vairāk ir vērsts uz pārāk lielu uztraukšanos par vecākiem un bērnu audzināšanas nodošanu valstij. Tādēļ es balsoju pret šo ziņojumu.
Georgios Papanikolaou
Eiropas izglītības tradīciju - tātad arī pirmsskolas izglītības - daudzveidība ir gan pieņemama, gan atzīstama, jo tā atspoguļo dažādos Eiropas valstu kultūras, vēstures un sociālos aspektus. Tomēr ir iespējams izstrādāt Eiropas sistēmu ar kopējiem koordinācijas kopsaucējiem, kopējiem mērķiem un vērtībām un kopējām tiesībām un struktūrām. Turklāt, ja tiks sasniegts Barselonas mērķis - dalībvalstīm līdz 2010. gadam nodrošināt bērnu aprūpi vismaz 90 % bērnu vecumā no 3 gadiem līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu, kuri jaunāki par 3 gadiem, mums ir jāpanāk vienošanās starp dalībvalstīm un, ja iespējams, jāapmainās ar informāciju un paraugpraksi, jo īpaši dalībvalstīm, kurās ir augsti attīstītas pirmsskolas izglītības struktūras, ir jādalās ar partneriem ar mazāku pieredzi šajā jomā.
Maria do Céu Patrão Neves
Agrīnās bērnības aprūpe un izglītošana Eiropas Savienībā tiek nodrošināta dažādi, un pastāv atšķirīgas jēdziena "kvalitāte” definīcijas, kas lielā mērā ir atkarīgas no katras valsts un reģiona kultūras vērtībām un no jēdziena "bērnība” interpretācijas. Agrīnās bērnības izglītība ir veiksmīgas mūžizglītības pamats, kas ir būtiska, lai sasniegtu stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus. Tāpēc es balsoju par ziņojumu par bērnu agrīno izglītošanu, kurā ir noteikti kopēji ES mērķi, lai sasniegtu Barselonas Eiropadomes mērķus: jo īpaši tas, ka līdz 2010. gadam bērnu aprūpe ir jānodrošina vismaz 90 % bērnu no trīs gadu vecuma līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu, kuri ir jaunāki par 3 gadiem. Gluži tāpat kā referente es aicinu noteikt vēl vērienīgākus mērķus. Tā ir uz bērnu vērsta pieeja, kurā tiek atzīts, ka agrīnā bērnība ir ļoti svarīga kognitīvajai, sensoriskajai un fiziskajai attīstībai, kā arī emocionālajai un personības attīstībai un valodas apguvei, un ka tā arī veido mūžizglītības pamatu.
Phil Prendergast
rakstiski. - Agrīnās izglītošanas pieejamība ir ļoti svarīga maziem bērniem attiecībā uz viņu atvērtību un gatavību mācīties, jo īpaši tāpēc, ka tādas svarīgas prasmes kā runasspēja un spēja attīstīt sociālās prasmes veidojas agrīnā vecumā. Papildus tam ir skaidra saikne starp nākšanu no nabadzīgas un sociāli neaizsargātas vides un nepietiekamu izglītības iegūšanu. Tāpēc mums ir jānodrošina, lai tiktu sasniegti Barselonas Eiropadomes sanāksmē noteiktie mērķi nodrošināt bērnu aprūpi vismaz 90 % bērnu vecumā no 3 gadiem līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu, kuri jaunāki par 3 gadiem. Lai izveidotu patiesi integrējošu sabiedrību, ir absolūti nepieciešams risināt izglītības nepietiekamības jautājumu, nodrošinot ļoti kvalitatīvu agrīnās bērnības izglītību un mērķtiecīgu atbalstu, kā arī veicinot integrējošu izglītību.
Paulo Rangel
Agrīnā bērnība ir ļoti svarīgs laiks, kad attīstās virkne bērnu kognitīvo un sociālo spēju, kuru ietekme būs jūtama visas dzīves garumā. Piemēram, ir jāatceras daudzvalodības spējas. Tomēr šis mācīšanās posms ir pētīts pavisam nedaudz, un tam ir pievērsts maz uzmanības kopējās izglītības kontekstā. Tas negatīvi ietekmē, piemēram, tos, kuri aug mazāk turīgās ģimenēs, kurās bieži vien bērnu kognitīvā attīstība tiek veicināta mazāk. Tāpēc mums ir steidzami jāpalielina agrīnās bērnības izglītība un aprūpe (ABIA). Tāpēc es balsoju par ziņojumu.
Robert Rochefort
Bērnības pirmie gadi ir ļoti svarīgi bērnu smadzeņu, fiziskajai, emocionālajai un personības attīstībai, kā arī lai apgūtu valodu, un tie ir mūžizglītības pamati. Tā kā es pilnīgi atbalstu kopējas Eiropas pieejas īstenošanu bērnu agrīnās izglītošanas jomā, vienlaikus ievērojot katras dalībvalsts pieejas dažādību, es atbalstīju Honeyball kundzes ziņojumu, kurā ir ieteikts izveidot Eiropas ABIA pakalpojumu sistēmu, kurā tiek uzsvērtas kopējas vērtības un mērķi. Ņemot vērā to, cik liela nozīme ir vecākiem kā "galvenajiem izglītotājiem”, ziņojumā tiek mēģināts uzlabot dekrēta atvaļinājumu, kuram ir jābūt pietiekami ilgam, lai vecāki varētu veikt galveno uzdevumu, izglītojot savus bērnus dzīves pirmajos gados, un dalībvalstis tiek mudināts ieguldīt vecāku izglītošanas programmās, kā arī nodrošinātu citu atbalstu vecākiem, kuriem vajadzīga papildu palīdzība. Protams, lai to izdarītu, ir vajadzīgi visu 27 dalībvalstu papildu ieguldījumi, un es lūdzu, lai tās ABIA pakalpojumiem piešķir atbilstīgus resursus. Manuprāt, izglītībai ir jābūt politiskai prioritātei.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Agrīnajai izglītošanai dažādās Eiropas Savienības dalībvalstīs ir ilgas un smalki diferencētas tradīcijas. Šķiet svarīgi definēt vērtību un kopīgu mērķu sistēmu, ko varētu noteikt kā uzdevumu visās dalībvalstīs, savukārt apmaiņa ar paraugpraksi ir galvenais aspekts, lai nodrošinātu kvalitatīvus pakalpojumus, visos pasākumos galveno uzmanību pievēršot bērna vajadzībām un aprūpei. Ziņojumā galvenā uzmanība ir pievērsta ieteikumiem par līdzsvaru starp dalībvalstu un Komisijas nozīmi; nepieciešamībai padarīt pirmsskolas mācības par plašāku pakalpojumu, ko iedvesmo paraugprakse dalībvalstīs, kurās pirmsskolas izglītības iestādes un bērnudārzi ir vecāku izvēles tiesības; visu bērnu iekļaušanai neatkarīgi no viņu sociālās izcelsmes ("sabiedriskā pakalpojuma nozīme”); rūpēm par migrantu bērniem un viņu integrācijai pirmsskolas iestādēs; mākslas un visu to instrumentu iekļaušanai, lai veicinātu bērnu radošumu; izglītības darbinieku mācības, lai iegūtu labākas starpkultūru prasmes; dzimumu līdztiesībai, strādājot agrīnās izglītošanas struktūrās, kā arī jaunu un kvalificētu darbu izveidei.
Licia Ronzulli
Es balsoju par šo ziņojumu, jo uzskatu, ka Eiropas Savienībā dažādās dalībvalstīs agrīnā izglītošana joprojām savstarpēji ļoti atšķiras. Mums ir jāizstrādā kopēja Eiropas sistēma, aptverot kopīgus mērķus un vērtības, kas iekļauj kopīgas tiesības un struktūras. Bērni ir pilnīgi jāuztver kā īsti, aktīvi pilsoņi, kuri spēj veidot un paust savu viedokli, izmantot zināmas tiesības un kuriem ir savs radošais potenciāls. Vēlreiz jānorāda, ka šajā sistēmā vecāki ir jāuzskata par bērnu galvenajiem audzinātājiem.
Dabiska ģimene ir vislabāk piemērotā vieta, kurā bērnam augt un attīstīties, un vēlreiz jāatkārto, ka, nodrošinot vecākiem pietiekami ilgu atvaļinājumu, var samazināt pieprasījumu pēc vietām bērnu aprūpes iestādēs. Tāpēc mums ir jāveic konkrēti pasākumi, jo pašlaik ļoti maz dalībvalstu piedāvā apmaksātus atvaļinājumus, kuri ir pietiekami ilgi, lai nodrošinātu ģimeņu vajadzības.
Nikolaos Salavrakos
Bērnu agrīnā izglītošana ir ārkārtīgi svarīga viņu pienācīgai attīstībai, un tā ir stabilas un ekonomiski dinamiskas sabiedrības izveides pamatā. Ieguldot agrīnajā izglītošanā, tiek radīts ilgtermiņa labums mūsu bērnu nākotnei. Šā ziņojuma centieni skatīt šo jautājumu Eiropas un valstu līmenī ir svarīgi. Es atzinīgi vērtēju aicinājumu veikt plašākus Eiropas pētījumus šajā jomā, prasību identificēt labākās prakses un apmainīties ar tām Eiropas līmenī, kā arī šajā virzienā pienācīgi izmantot struktūrfondus un programmas.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Eiropadome Barselonas sanāksmē 2002. gadā noteica mērķi līdz 2010. gadam ieviest atbalsta centrus vismaz 90 % bērnu vecumā no 3 gadiem līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu, kuri jaunāki par 3 gadiem. Diemžēl mēs joprojām krietni atpaliekam no šiem skaitļiem. Tomēr bērnu aprūpes atbalsta centru skaits un kvalitāte Eiropai ir ļoti svarīgi. Patiesi, jau ļoti agrā vecumā bērnu aprūpe, viņu mācīšanās un pakāpeniskā vides apzināšanās ir izšķirīga nākamajai izglītošanās posmam. Turklāt viņu vecākiem nav jāpārtrauc profesionālie centieni bērnu aprūpes atbalsta centru trūkuma dēļ. Tomēr šajā ziņojumā pareizi tiek atgādināts, ka ikkatrā valstī ir atšķirīga bērnu aprūpes koncepcija un tādēļ ir dažādi modeļi, kuri mums jāievēro. Ar šo ziņojumu Eiropas Parlaments pierāda, ka Eiropas Savienība, kura ne tuvu nevēlas ziedot bērnu aprūpi pakalpojumu brīvas konkurences vārdā, ļauj dalībvalstīm izvēlēties savu izglītošanas modeli.
Daciana Octavia Sârbu
rakstiski. - Bērnu agrīnā izglītošana būtiski ietekmē ikkatra indivīda izredzes dzīvē. Jo sevišķi agrīnai radināšanai pie veselīga dzīvesveida, piemēram, pie veselīgiem uztura paradumiem un regulārām fiziskām aktivitātēm, ir liela ietekme uz fizisko un garīgo attīstību. Tāpat kā visas politikas jomas, kuras darbojas saskaņā ar principu, ka "profilakse ir labāka par ārstēšanu”, bērnu agrīnā izglītošana ir arī relatīvi rentabli nodrošināma. Es apsveicu referentu par visaptverošu ziņojumu, kurā ir uzdoti daži būtiski jautājumi turpmākām diskusijām un darbībai.
Joanna Senyszyn
Es atbalstīju ziņojumu par bērnu agrīno izglītošanu Eiropas Savienībā. Es vēlētos pievērst īpašu uzmanību trim jautājumiem. Pirmkārt, agrīnā bērnība ir ļoti svarīga kognitīvajai, sensoriskajai un motoriskajai attīstībai. Tāpēc, izstrādājot visaptverošu agrīnās bērnības politiku un programmas, dalībvalstīm ir jāņem vērā virkne dažādu aspektu, kuri ietekmē attīstību bērnībā, piemēram, migrācija, dzimumu līdztiesība un nodarbinātība. Otrkārt, centriem vietējā līmenī ir jāizstrādā rīcības programmas, kurās tiktu ņemtas vērā atšķirīgās dzīves situācijas un vajadzības agrīnās bērnības izglītības un aprūpes jomā. Tiem ir arī jābūt pietiekami autonomiem, lai bērnu programmas varētu īstenot unikāli un radoši. Nākamais aspekts ir nepieciešamība uzlabot agrīnās bērnības izglītības un aprūpes pakalpojumus. Šajā jautājumā mums iesākumā ir jāizstrādā pakalpojumu sniegšanas novērtēšanas mehānismi un jānodrošina, lai tiktu ievēroti kvalitātes standarti.
Mans pēdējais apsvērums ir saistīts ar nepieciešamību pēc vispārējas piekļuves bērnu aprūpes centriem. Polijas Izglītības ministrijas sniegtie dati liecina, ka Polijā ir 8400 valsts bērnudārzu, 1600 privāto bērnudārzu un ka valstī ir 1,6 miljoni bērnu vecumā no trim līdz sešiem gadiem. Tas nozīmē, ka vietu bērnudārzos pietiek vien 40 % šo bērnu, savukārt Polijā ir 352 silītes, kuras izmanto tikai 2 % bērnu, kuri ir jaunāki par 3 gadiem. Šī problēma ir viens no sieviešu bezdarba galvenajiem iemesliem.
Catherine Stihler
rakstiski. - Es atbalstu šo ziņojumu, jo ir svarīgi atzīt agrīnās bērnības izglītības vērtīgo devumu un to, cik būtiski ir sasniegt stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus.
Niki Tzavela
Fakts, ka ES dalībvalstu izglītības sistēmas ir dažādas, un rezultātā pētniecība un paraugprakšu apmaiņa, kas tiek atbalstīta šajā konkrētajā ziņojumā, manuprāt, dos svarīgus rezultātus attiecībā uz bērnu agrīnās izglītošanas uzlabošanu Eiropas Savienībā. Patiesībā vispārēju uz bērnu orientētu, nevis specializētu pakalpojumu pieejas dēļ, kā arī vecāku iesaistīšanas un pakalpojumu labākas integrācijas dēļ es balsoju par Honeyball kundzes ziņojumu par agrīno izglītošanu Eiropā.
Marie-Christine Vergiat
Es balsoju par šo ziņojumu, kurā tiek ieteikta valsts politika bērnu aprūpes veicināšana, kas ir solis pareizajā virzienā.
Vienlaikus, ņemot vērā izglītības un bērnu aprūpes sistēmu un tradīciju daudzveidību Eiropas Savienībā, šajā ziņojumā ir uzsvērta pieeja, kuras centrā ir bērna vajadzības, un ietekme, kādu izglītošanās jau agrā bērnībā radīs uz bērna skolas gaitām un personisko izaugsmi.
Tajā ir skaidri izklāstīti jautājumi par bērnu aprūpi un vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai visiem, jo īpaši bērniem no imigrantu ģimenēm - lai kāds būtu viņu stāvoklis -, šos jautājumus uzsverot saistībā ar cīņu pret nabadzību un sociālo atstumtību.
Tajā ir arī uzsvērts, ka bērnu aprūpes darbiniekiem ir jānodrošina stabila nodarbinātība, kvalitatīvas mācības un taisnīga sociālā aizsardzība.
Angelika Werthmann
Es balsoju par šo ziņojumu. Referente pareizi šā ziņojuma pamatā ir likusi bērna vajadzības. Nav pārsteigums, ka ziņojumā secināts, ka vienotu Eiropas risinājumu izveidot nav iespējams. Tomēr mums ir vajadzīga "sistēma” ES līmenī, lai spētu koordinēt bērnu agrīno izglītošanu ar citām ES līmeņa programmām, piemēram, mūžizglītību.
Luís Paulo Alves
Es balsoju par priekšlikumu, ko iesniegusi Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa, kura uzskata, ka partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē acīmredzot ir veicinājis dažu krājumu, jo īpaši astoņkāju, pārāk lielu izlietošanu un tāpēc ir samazinājis zvejniecības iespējas Mauritānijas zvejniekiem un piešķīris ES nozarei konkurētspējas priekšrocības, ko rada subsidētas piekļuves maksas ES kuģiem. Es atzinīgi vērtēju Eiropas Komisijas priekšlikumu sākt sarunas, lai atjaunotu protokolu, kas pievienots partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku. Es arī atzinīgi vērtēju Eiropas Komisijas priekšlikumu nolīgumā ieviest cilvēktiesību klauzulu un aicinājumu Komisijai izveidot dialogu ar Mauritāniju, lai šī valsts turpmāk attīstītu atbildīgu zivsaimniecības politiku, kas atbilst gan saglabāšanas prasībām, gan tās mērķim veicināt zivsaimniecības resursu ekonomisko attīstību. Turklāt es aicinu Komisiju steidzami veikt pasākumus, lai samazinātu Mauritānijas ūdeņos zvejojošo Eiropas kuģu piezveju.
Zigmantas Balčytis
Es balsoju par šo rezolūciju. Protokols, kas pievienots ar Mauritānijas Islāma Republiku noslēgtajam partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē, zaudē spēku 2012. gada 31. jūlijā. Mauritānijas zivsaimniecības nozare ir ārkārtīgi svarīga Mauritānijas ekonomikai un veido 10 % valsts IKP un 35-50 % tās eksporta. Tāpēc Komisija plāno uzsākt sarunas attiecībā uz šā protokola atjaunošanu. Es atzinīgi vērtēju protokola atjaunošanu, taču tajā ir jāiekļauj daudzi svarīgi jautājumi. Novērtējumos ir secināts, ka lielākā daļa krājumu Mauritānijā ir vai nu pilnībā izlietoti vai pārāk daudz izlietoti, tāpēc Komisijai ar Mauritāniju ir jāapspriež zivsaimniecības ilgtermiņa pārvaldības plāni, kas ietvertu visu Mauritānijas iestāžu piešķirto zvejas vietu sadalījumu gan valsts flotēm, gan trešo valstu flotēm, lai nodrošinātu zivju resursu ilgtspējīgu izmantošanu.
Izaskun Bilbao Barandica
Es balsoju par šo rezolūciju, jo ir jāsāk sarunas, lai atjaunotu protokolu, kas pievienots partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku. Šīs sarunas ļaus ES kuģiem zvejot Mauritānijas ūdeņos, pamatojoties uz pārpalikuma krājumu principu, kas aprakstīts ANO Jūras tiesību konvencijā. Mauritānijai ir arī jāratificē attiecīgie starptautiskie zivsaimniecības tiesību akti.
Slavi Binev
Es atbalstu rezolūciju par EK un Mauritānijas zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumam pievienotā protokola atjaunošanu, jo šī nolīguma pamatā ir pārpalikuma princips, kas atbilst ES ilgtspējīgas zvejas stratēģijai. Mauritānija ir arī viena no nabadzīgākajām pasaules valstīm - tā ir klasificēta kā lielu parādu apgrūtināta nabadzīga valsts. Šī iemesla dēļ šis nolīgums Mauritānijai ir ārkārtīgi svarīgs, jo Eiropas Savienība maksā par šo piekļuvi, tā nodrošinot papildu ienākumus, kas ir nodalīti no finansiālās palīdzības.
Maria Da Graça Carvalho
Es atzinīgi vērtēju Komisijas priekšlikumu sākt sarunas, lai atjaunotu protokolu starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku. Šī valsts ir zaudējusi pievienoto vērtību, jo tai trūkst iespējas izmantot savus zvejas resursus. Tāpēc ir jāpēta visas šādas situācijas ekonomiskās sekas, jo īpaši ekonomiskajā un sociālajā ziņā. Ir ļoti svarīgi paturēt prātā, ka zivsaimniecības nozare ir ārkārtīgi svarīga Mauritānijas ekonomikai, jo tā ir viena no Āfrikas nabadzīgākajām valstīm, kura ir finansiāli atkarīga no ārvalstu palīdzības un kurā valda ļoti liela politiskā nestabilitāte. Es balsoju par Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupas šodien iesniegto rezolūciju visu šo iemeslu dēļ, kuriem ir jāpievērš īpaša uzmanība šajā normatīvajā aktā.
Edite Estrela
Es balsoju par šo rezolūcijas projektu par ES un Mauritānijas zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumu, jo uzskatu, ka ir pozitīvi, ka tiek atjaunots šis nolīgums, kurā jāiekļauj cilvēktiesību klauzula. Es uzskatu, ka arī turpmāk ir jāpalīdz šai valstij turpināt attīstīt atbildīgu zivsaimniecības politiku, kas atbilst prasībām attiecībā uz zvejas resursu saglabāšanu.
Diogo Feio
Tā kā drīz beigsies protokola termiņš pašreizējam nolīgumam zivsaimniecības nozarē, ir loģiski, ka Komisija plāno sākt atjaunošanas sarunas ar otru pusi. Mauritānija ir nabadzīga valsts, kura ir ļoti atkarīga no šīs nozares, tāpēc nolīguma saglabāšana ar Eiropas Savienību varētu dot labumu abiem parakstītājiem. Tāpat kā referente, es arī uzskatu, ka ir rūpīgi jānovērtē pašreizējais krājumu stāvoklis un dažādie zivju veidi Mauritānijas ūdeņos.
José Manuel Fernandes
Šis Eiropas Parlamenta kopīgais rezolūcijas projekts ir par Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē atjaunošanu, kurš zaudē spēku 2012. gada 31. decembrī. Eiropas Komisija, apzinoties šo partnerattiecību atjaunošanas nozīmi un saskaņā ar Padomes pilnvarām, ir uzsākusi procesu, kura mērķis ir atjaunot šo protokolu pilnīgā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu. Pašreizējais nolīgums ar Mauritāniju ir veicinājis Mauritānijas ekonomikas attīstību, kurā zivsaimniecība nozare ir viens no ekonomikas galvenajiem balstiem, veidojot gandrīz 10 % iekšzemes kopprodukta (IKP), 29 % valsts budžeta ieņēmumu un gandrīz 50 % eksporta. Tomēr tas ir arī ļoti svarīgs Eiropas Savienībai un jo īpaši tās zvejas flotēm. Es piekrītu šim priekšlikumam, par kuru balsoju, taču uzskatu, ka ir zinātniski jāuzrauga nozvejas kontrole un jāmodernizē navigācijas vadības sistēmas, kā arī jāatbrīvojas no vrakiem. Ir arī jānostiprina uzraudzība un jākonfiscē nelegāli kuģi.
João Ferreira
Šajā rezolūcijā ir izvirzīti vairāki svarīgi punkti, kuri atbilst mūsu ilgstošajiem jautājumiem, kritikai un ierosinājumiem attiecībā uz partnerattiecību nolīgumiem zivsaimniecības nozarē, jo īpaši - to nesekmībai, attīstot sadarbības mērķus.
Mēs atzinīgi vērtējam to, ka vairāki mūsu rezolūcijas punkti ir iekļauti šajā kopīgajā rezolūcijas priekšlikumā. Mūsuprāt, svarīgākie aspekti: vajadzība veikt visaptverošu un detalizētu novērtējumu par iemesliem, kāpēc netiek pilnībā sasniegti mērķi attiecībā uz attīstības sadarbību un dažādiem Mauritānijas zivsaimniecības nozares atbalsta veidiem; aicinājums atbalstīt pēc iespējas drīzāku pienācīga zivju izkraušanas aprīkojuma būvniecību Mauritānijas centrālajā un dienvidu piekrastē, tostarp Nouakchott, lai Mauritānijas ūdeņos nozvejotās zivis varētu izkraut valsts ostās, nevis ārpus valsts, kā tas bieži ir pašlaik; nostāja, ka pirms nolīgumu slēgšanas zivsaimniecības nozarē starp ES un trešām valstīm attiecīgajās valstīs ir jāorganizē plašas debates, ļaujot piedalīties iedzīvotājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un valstu parlamentiem, tādā veidā veicinot lielāku demokrātiju un pārredzamību.
Ilda Figueiredo
Mūs māc bažas par tādiem partnerattiecības nolīgumiem zivsaimniecības nozarē, kādus pašlaik uzņemas un piemēro Eiropas Savienība. Jo sevišķi to sasniegto mērķu līmenis attīstības sadarbībā noteikti nav pietiekams.
Mēs atbalstām principu, kas ietverts ANO Jūras tiesību konvencijā, ka ES piešķirtā piekļuve ir jāattiecina uz daudzumiem, ko nevar nozvejot Mauritānijas flote.
Papildus tam rezolūcijā ir ietverti vairāki pozitīvi aspekti, piemēram:
ka pirms nolīgumu slēgšanas zivsaimniecības nozarē starp ES un trešajām valstīm attiecīgajās valstīs ir jāorganizē plašas debates, ļaujot piedalīties iedzīvotājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un valstu parlamentiem, tā veicinot lielāku demokrātiju un pārredzamību;
ka finanšu atbalstam Mauritānijas daudzgadu zivsaimniecības programmai ir jāatbilst Mauritānijas vajadzībām ilgtspējīgas zivsaimniecības attīstības jomā;
ka ir jāveic visaptverošs un detalizēts novērtējums par iemesliem, kāpēc netiek pilnībā sasniegti mērķi attiecībā uz attīstības sadarbību un dažādiem Mauritānijas zivsaimniecības nozares atbalsta veidiem.
Šo iemeslu dēļ es balsoju par šo rezolūciju.
Estelle Grelier
Šī rezolūcija tika pieņemta pēc Komisijas ierosinājuma, un tās mērķis ir sākt sarunas par partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē atjaunošanu starp Eiropas Savienību un Mauritāniju. Balsošana par rezolūciju diemžēl ir vienīgais, ko Parlaments var darīt, lai tiktu sadzirdēts sarunās par partnerattiecībām zivsaimniecības nozarē. Pašlaik Parlamentam var būt teikšana tikai tad, kad sarunas ir beigušās, kas tam nedod citas iespējas kā vien apstiprināt šos nolīgumus vai noraidīt to ratifikāciju, tā dodot pārāk mazu rīcības brīvību. Tomēr līgumos ir noteikts, ka Eiropas Parlamentu "nekavējoties un pilnīgi informē visos procedūras posmos”. Tātad ir ļoti svarīgi un likumīgi mums prasīt šajā sarunās būt saistītiem ar Eiropas Komisiju un Padomi. Šī nav jauna problēma, un tā bieži Zivsaimniecības komitejas locekļiem liek uzdot jautājumus Eiropas Komisijai. Žēl, ka mēs nespējam padarīt saistošu savu viedokli par savām prioritātēm attiecībā uz Eiropas līdzekļu piešķiršanu attiecīgajām valstīm, neskatoties uz to, ka Parlamentam ir pilnvaras īstenot finanšu kontroli.
Juozas Imbrasas
Es balsoju par šo dokumentu, jo Mauritānija ir viena no nabadzīgākajām pasaules valstīm, tā ir klasificēta kā lielu parādu apgrūtināta nabadzīga valsts un ir finansiāli atkarīga no ārvalstu palīdzības, un to raksturo liela politiskā nestabilitāte. Pašreizējais partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē ar Mauritānijas Islāma Republiku zaudē spēku 2012. gada 31. decembrī, un Komisija plāno uzsākt sarunas attiecībā uz tā atjaunošanu, kurai Padome ir devusi preskriptīvas pilnvaras. Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu sākt sarunas, lai atjaunotu protokolu, kas pievienots partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku, vienlaikus uzsverot, ka tas ir jāsaglabā tikai tad, ja tas ir savstarpēji izdevīgs, tiek pienācīgi pielāgots un pareizi īstenots. Eiropas Parlaments arī atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu šajā nolīgumā ieviest cilvēktiesību klauzulu.
David Martin
rakstiski. - Es balsoju par šo ziņojumu, un, to darot, es mudinu Komisiju nodrošināt, lai zvejniecība, uz ko attiecas partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē, atbilstu tādiem pašiem ilgtspējas kritērijiem kā zvejniecība ES ūdeņos. Tomēr ziņojumā Mauritānijas iestādes un Komisija tiek aicinātas nodrošināt, lai visi kuģi, kuri zvejo Mauritānijas ūdeņos (no ES, Mauritānijas vai trešām valstīm), ievērotu stingrus ilgtspējas kritērijus.
Nuno Melo
Pašreizējais protokols, kas pievienots ar Mauritānijas Islāma Republiku noslēgtajam partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē, zaudē spēku 2012. gada 31. jūlijā, un par to ir jāveic jaunas sarunas, lai ES kuģi varētu turpināt zvejot Mauritānijas ūdeņos. Tā ir laba iespēja mums uzlabot jau esošo nolīgumu. Ir jāveicina uzlabojumi attiecībā uz infrastruktūru un pienācīga zivju izkraušanas aprīkojuma būvniecību Mauritānijas centrālajā un dienvidu piekrastē, lai ES flote varētu darboties efektīvāk, tā veicinot ieguldījumu plūsmu un palielinot šā nolīguma ietekmi uz vietējo ekonomiku. Pašreizējā nozveja ir jāierobežo tikai saistībā ar pārpalikumiem un tiem krājumiem, kurus nevar nozvejot Mauritānijas zvejniecības flote, lai varētu uzturēt vides līdzsvaru un lai zvejniecība gadu gaitā varētu palikt ilgtspējīga.
Maria do Céu Patrão Neves
Nolīgumiem zivsaimniecības nozarē ar trešām valstīm vajadzētu nodrošināt godīgu līdzsvaru starp ekonomiskajām interesēm un ilgtspējīgas zvejniecības veicināšanu. Tāpēc ir svarīgi, lai ES izmantotu nolīgumus zivsaimniecības nozarē, ko tā noslēdz, lai nodrošinātu paraugprakses ievērošanu citās valstīs, pilnībā ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) pamatprincipus.
Galvenie mērķi, kuri jāgarantē šajā nolīgumā ar Mauritāniju, ir cīņa pret nelikumīgu zveju, darbvietu radīšana, nabadzības līmeņa samazināšana trešajās valstīs un ES tirgus un patērētāju nodrošināšana ar kvalitatīviem produktiem..
Mums ir arī steidzami jānodrošina, lai Mauritānija noteiktu, ka trešās valstis, ar kurām tā noslēdz līdzīgus nolīgumus, ievēro tādus pašus noteikumus, kādus pilda ES kuģi, tādā veidā novēršot nevienlīdzīgu konkurenci, kas ES floti nostāda neizdevīgā situācijā.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Ar šo rezolūciju Eiropas Parlaments, pirmkārt, atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu sākt sarunas par protokola atjaunošanu starp ES un Mauritānijas Islāma Republiku, vienlaikus uzsverot, ka to vajadzētu paturēt spēkā tikai tādā gadījumā, ja tas ir izdevīgs abām pusēm, pietiekami pielāgots un tiek pareizi īstenots; otrkārt, atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu šajā nolīgumā ieviest cilvēktiesību klauzulu; treškārt, uzstāj, ka jebkādai ES piešķirtai piekļuvei zivju krājumiem Mauritānijas ūdeņos, par ko tiek panākta vienošanās, jābūt pamatotai uz nozvejas pārpalikuma principu, kā norādīts ANO Jūras tiesību konvencijā; uzsver - ja ir jāsamazina zvejas apjomi, vispirms jāsamazina tās trešo valstu (ES un citu valstu) flotes, kuras rada vislielāko kaitējumu videi.
Licia Ronzulli
Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku ir jāuztver kā stratēģisks saprašanās dokuments, kas ir ļoti svarīgs ES un Āfrikas attiecībām. Tāpēc šodien mums ir jāīsteno jauns protokols, kas atbilst saistībām, kuras Eiropas valstis parakstīja 2002. gadā un kuras var nodrošināt ilgtspējīgu zvejniecību, kas arī veicinās attiecīgo valstu attīstību. Pašreizējā prioritāte ir jau notikušo sarunu atsākšana, pamatojoties uz jauniem priekšnoteikumiem un iesaistot valstis, kuras līdz šim ir bijušas izslēgtas no šīm sarunām. Mums ir arī jāpārskata dažas prasības attiecībā uz sarunām par sākotnējo nolīgumu, kurās, piemēram, Mauritānija pēdējā brīdī pieprasīja papildu bioloģiskos atpūtas periodus zvejai maijā un jūnijā papildus tam, par ko bija panākta vienošanās septembra un oktobra mēnešiem.
Luís Paulo Alves
Es balsoju par šo priekšlikumu, jo uzskatu, ka tas dos labumu Eiropas Savienībai, jo iepirkuma tirgus pareiza darbība ir ļoti svarīga, lai visā Eiropā veicinātu vienoto tirgu, stimulētu inovācijas un veicinātu augstāku vides un klimata aizsardzības līmeni, kā arī sociālo iekļaušanu. Publiskais iepirkums ir ārkārtīgi svarīgs, un tas kalpo kā ES ekonomikas un attiecīgi - nodarbinātības un labklājības - atlabšanas katalizators, jo īpaši, ņemot vērā vajadzību pārvarēt finanšu un ekonomikas krīzi un aizsargāt sevi pret turpmākām krīzēm. Es piekrītu, ka ES iedzīvotāju, patērētāju un uzņēmumu labklājības, kā arī valstu, reģionālo un vietējo iestāžu interesēs un tātad - pozitīvas attieksmes veidošanai pret ES kopumā ir būtiski īstenot stabilu un rūpīgi izstrādātu procesu tiesiskā regulējuma optimizēšanai publiskā iepirkuma jomā.
Zigmantas Balčytis
Es balsoju par šo rezolūciju. Labi funkcionējošs iepirkumu tirgus ir īpaši svarīgs, lai veicinātu vienotā tirgus integritāti un stimulētu inovācijas, kā arī sniegtu optimālu vērtību valsts iestādēm un nodokļu maksātājiem. Šis tirgus ir īpaši svarīga ES ekonomikas daļa, un tam ir milzīgs potenciāls, taču noteikumi par iepirkumu un tā principi dalībvalstīs ir dažādi un neļauj uzņēmumiem, sevišķi mazajiem, piekļūt pārrobežu iepirkumiem. Līdzīgi ierobežojumi pastāv arī attiecībā uz piekļuvi trešo valstu konkursiem. Neskatoties uz to, ka ES ir atvērusi savus tirgus, mūsu uzņēmumi saskaras ar milzīgām grūtībām, ja vēlas piekļūt publiskā sektora tirgiem trešās valstīs. Es uzskatu, ka šim jautājumam ir steidzami jāpievērš liela politiska uzmanība. Komisijai vajadzētu veikt detalizētu problēmu analīzi attiecībā uz ES uzņēmumu ierobežoto piekļuvi citu valstu tirgiem un veikt atbilstīgus pasākumus pret tādiem tirdzniecības partneriem, kuri izmanto ES tirgus atvērtību, taču neatver savus tirgus ES uzņēmumiem.
Regina Bastos
Publiskie līgumi sniedz būtiskas ekonomiskās iespējas uzņēmumiem, ir ļoti svarīgi vienotā tirgus attīstībai, stimulē inovācijas un veicina vides un klimata aizsardzību, kā arī sociālo iekļaušanu. Publiskā iepirkuma politikai ir jānodrošina, lai valsts nauda tiktu izmantota pēc iespējas efektīvāk, un jāsaglabā publiskā iepirkuma tirgi atvērti, tā veicinot ES ekonomikas atlabšanu, darbvietu radīšanu un labklājību. Publiskajiem līgumiem ir arī būtiska nozīme stratēģijā "Eiropa 2020”, un tie ir vieni no instrumentiem, kas jāizmanto, lai sasniegtu ierosinātos mērķus.
Šajā rezolūcijas priekšlikumā Komisija tiek aicināta risināt jautājumu par publiskā sektora tirgu līdzsvarotu pieejamību un veikt publiskā iepirkuma un koncesiju pārskatīšanu, lai varētu cieši iesaistīt Eiropas Parlamentu, dalībvalstis iedzīvotājus un uzņēmumus.
Tajā arī aicina Komisiju prioritārā kārtā risināt jautājumu par publiskā iepirkuma noteikumu modernizēšanu. Tikpat svarīgs ir tajā paustais aicinājums Komisijai izvērtēt problēmas, kas saistītas ar nesamērīgi lētiem piedāvājumiem, un ierosināt atbilstīgus risinājumus.
Visu šo iemeslu dēļ es balsošu par šo rezolūcijas priekšlikumu.
Françoise Castex
Es balsoju par šo ziņojumu nevis tāpēc, lai liktu protekcionisma šķēršļus, bet gan tāpēc, ka mēs vairs nedrīkstam pieļaut situāciju, kad Eiropas Savienība ir vienīgā, kura ievēro spēles noteikumus. Mēs vairs nedrīkstam ignorēt sociālo un ekonomisko dempingu jaunās tirgus ekonomikas valstīs - jo īpaši Ķīnā -, kuras ar ļoti zemām cenām uzvar konkursos par līgumiem Eiropas Savienības valstīs, neņemot vērā sociālās tiesības un tiesību aktus par valsts atbalstu, savukārt šo valstu tirgi paliek nepieejami Eiropas uzņēmumiem. Mēs vairs nedrīkstam būt naivi - no tā ir atkarīga mūsu uzņēmumu izdzīvošana un mūsu darbvietas. Visbeidzot, es esmu gandarīta, ka lielā mērā ir pieņemti Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas iesniegtie grozījumi par dalībvalstīs spēkā esošo darba, sociālo un vides standartu ievērošanu attiecībā uz publiskajiem līgumiem. Tās ir pozitīvas un vajadzīgas pārmaiņas, kas parāda patiesu izpratni. Tagad Komisijas ziņā ir pilnībā novērtēt šo aicinājumu.
Diogo Feio
Ņemot vērā to, ka publisko iepirkumu katru gadu veido miljoniem eiro, nav apšaubāma tā ekonomiskā nozīme. Šī iemesla dēļ - kaut arī ES tiesību aktiem par šādiem līgumiem ir sena vēsture - nekad nebūs par daudz aicināt pieņemt labākus un efektīvākus tiesību aktus, kuri garantē procedūru pilnīgu pārredzamību, novērš korupciju vai jebkādu manipulāciju ar priekšlikumiem, lai radītu priekšrocības vienam kandidātam; kuri nosaka griestus attiecībā uz publisko līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas skaitu un vērtību bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus vai bez sarunām un kuri garantē atbilstošu konkurenci iekšējā tirgū starp kandidātiem neatkarīgi no to izcelsmes valsts.
José Manuel Fernandes
Šis rezolūcijas priekšlikums ir par publiskā sektora tirgu vienlīdzīgu pieejamību ES un trešās valstīs un par publiskā iepirkuma, tostarp koncesiju, tiesiskā regulējuma pārskatīšanu. ES par šo jautājumu ir pieņēmusi vairākus dokumentus: direktīvas 2004/18/EK, 2004/17/EK, 93/13/EK un 2007/66/EK, rezolūcijas (Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija), ziņojumus (Monti kunga ziņojums "Jauna stratēģija vienotajam tirgum - Eiropas ekonomikas un sabiedrības rīcībā”), Eiropas Komisijas paziņojums "Ceļā uz aktu par vienoto tirgu. Par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku”, kā arī Eiropas Komisijas Zaļā grāmatu par ES publiskā iepirkuma politikas modernizāciju.
Lai pārvarētu pašreizējo finanšu un ekonomikas krīzi, ļoti svarīgs ir teicami funkcionējošs publiskā iepirkuma tirgus, lai atjaunotu ekonomiku un nodrošinātu vienādu attieksmi. Ar šo es paziņoju, ka balsoju par šo rezolūciju, jo uzskatu, ka tā atbilst labākas likumdošanas principam un tajā tiek piešķirta prioritāte noteikumu modernizācijai saistībā ar publisko iepirkumu un koncesijām, kas ievērojami uzlabo ES tiesību aktus.
João Ferreira
Šis ir vēl viens mēģinājums panākt publiskā iepirkuma liberalizāciju. ES neatlaidīgi dodas šajā virzienā gan savā teritorijā, gan trešās valstīs, izmantojot brīvās tirdzniecības nolīgumus.
Visos gadījumos nolūks ir viens - neļaut valstīm publiskā iepirkuma procedūrās aizsargāt savus uzņēmumus, lai atvieglotu lielo pie varas esošo uzņēmumu darbību, kuri arī vēlas izmantot konkurenci, kas tiek uzskatīta par visa galu un sākumu, lai dominētu attiecībā uz publisko līgumu piešķiršanu.
Mēs nepiekrītam šādai pieejai. Tomēr mēs atzīstam, ka šajā jomā ir jāveic svarīgas pārmaiņas.
Tāpēc mēs atbalstām dažus rezolūcijas aspektus, īpaši kritiku par Komisijā darbojošās padomdevējas komitejas, kuras pārziņā ir publiskā iepirkuma jautājumi (ACPP), sastāva un darba rezultātu nepietiekamo pārredzamību, kā arī Padomdevējas komitejas publiskā iepirkuma jautājumos (CCO) uzdevumu un kompetenču nepietiekamo pārredzamību. Mēs arī piekrītam aicinājumam Komisijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka gan minētās komitejas, gan jaunizveidojamās komitejas sastāvs publiskā un privātā sektora partnerības jautājumos ir līdzsvarots, ka tajās darbojas arodbiedrību un uzņēmumu, īpaši MVU, pārstāvji un ka šo komiteju darbība ir pārredzama.
Ilda Figueiredo
Šajā rezolūcijā Parlamenta vairākums vēlas pieprasīt publiskā iepirkuma liberalizāciju, par ieganstu izmantojot noteikumu atvieglošanu un vienkāršošanu, kā arī mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) aizsardzību. Lai gan dažos gadījumos tam var atrast pamatojumu, vairumā gadījumu runa nav par to.
Viņi vēlas nepieļaut to, ka valstis publiskā iepirkuma jomā aizsargā savus uzņēmumus - tikai tāpēc, lai atvieglotu lielo pie varas esošo uzņēmumu darbību, kuri arī vēlas dominēt attiecībā uz publisko līgumu piešķiršanu. Tādēļ mēs balsojām pret.
Tomēr rezolūcijā ir arī cits aspekts, kuram mēs piekrītam, jo īpaši kritika par Komisijā darbojošās padomdevējas komitejas, kuras pārziņā ir publiskā iepirkuma jautājumi (ACPP), sastāva un darba rezultātu nepietiekamo pārredzamību, kā arī Padomdevējas komitejas publiskā iepirkuma jautājumos (CCO) uzdevumu un kompetenču nepietiekamo pārredzamību. Mēs arī atbalstām aicinājumu Komisiju rīkoties, lai nodrošinātu, ka gan minētās komitejas, gan jaunizveidojamās komitejas valsts un privātā sektora partnerības jautājumos sastāvs ir līdzsvarots, ka tajās darbojas arodbiedrību un uzņēmumu, īpaši MVU, pārstāvji un ka šo komiteju darbība ir pārredzama.
Šķiet arī, ka, ņemot vērā Eiropas Savienības saistības starptautiskā publiskā iepirkuma jomā, ir svarīgi, lai šajā jomā tiktu stiprināti korupcijas apkarošanas mehānismi, jo ir jākoncentrējas uz pārredzamības un taisnīguma nodrošināšanu publisko līdzekļu izlietojumā. Turklāt mēs prasām, lai Eiropas Parlaments tiktu pienācīgi informēts un saņemtu visu pieejamo informāciju visos procesa posmos un tā noslēgumā.
Małgorzata Handzlik
Neskatoties uz ES publiskā iepirkuma tirgus atvērtību, piekļuve trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem joprojām ir lielā mērā ierobežota. Šādā situācijā Eiropas uzņēmumiem nav vienlīdzīgas iespējas, lai konkurētu publiskos konkursos citās pasaules valstīs. Piemēram, 2009. gadā Ķīnas iestādes pieņēma inovatīvu vietējo produktu akreditācijas sistēmu, kas vēl vairāk ierobežoja starptautisku uzņēmumu turpmāku piekļuvi Ķīnas tirgum. Tomēr problēma nav tikai Ķīna, jo arī tādas augsti attīstītas ekonomikas kā ASV, Japāna un Kanāda īsteno protekcionisma politiku.
Tāpēc es atbalstu aicinājumu attiecībā uz piekļuvi publiskā iepirkuma tirgiem piemērot savstarpīguma principu, kas tika pausts šodien pieņemtajā rezolūcijā, kuru es atbalstīju manis sagatavotajā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumā. Tomēr es vēlētos, lai Eiropas Komisijas turpmākajā priekšlikumā par savstarpīguma principu tiktu īpaši veicināta trešo valstu iepirkuma tirgu atvēršana un nevis tikai ierobežota piekļuve uzņēmumiem no trešām valstīm publiskā iepirkuma tirgiem Eiropas Savienībā, kas var negatīvi ietekmēt konkurētspēju ES tirgū.
Juozas Imbrasas
Es balsoju par šo rezolūciju, jo veiksmīgai publiskā iepirkuma tirgus darbībai ir būtiska nozīme, lai veicinātu vienoto tirgu un sekmētu inovācijas. Publiskajam iepirkumam ir ļoti svarīga nozīme, jo īpaši lai pārvarētu finanšu un ekonomikas krīzi un nodrošinātu aizsardzību pret turpmāku krīzi, jo tas ir ES ekonomikas atlabšanas un attiecīgi ES nodarbinātības un labklājības līmeņa katalizators. Ir steidzami jāpievērš lielāka politiskā uzmanība konkrētajam jautājumam par vienādas attieksmes un godīgas konkurences nodrošināšanu publiskā iepirkuma tirgos Eiropas Savienībā un trešās valstīs, jo īpaši, ņemot vērā pašreizējās problēmas attiecībā uz piekļuvi publiskā sektora tirgiem trešās valstīs. Manuprāt, lai novērstu publisko iepirkumu reglamentējošo ES tiesību aktu turpmāku fragmentāciju, Komisijai saskaņā ar labākas reglamentācijas principiem prioritārā kārtā ir jārisina jautājums par publiskā iepirkuma noteikumu modernizēšanu un pakalpojumu koncesijām.
Constance Le Grip
rakstiski. - (FR) Es esmu priecīga, ka šodien ir pieņemta Eiropas Parlamenta kopīgā rezolūcija par publiskā sektora tirgu vienlīdzīgu pieejamību ES un trešās valstīs un par publiskā iepirkuma, tostarp koncesiju, tiesiskā regulējuma pārskatīšanu - rezolūcija, kuru es parakstīju. Publiskā iepirkuma tirgu pareiza darbība ir ļoti svarīga, lai stimulētu vienoto tirgu. Tāpēc ir svarīgi precizēt un uzlabot tiesisko regulējumu, kas reglamentē publisko līgumu piešķiršanu, ņemot vērā to kā katalizatora nozīmi, lai atjaunotu Eiropas Savienības ekonomiku. Attiecībā uz trešo valstu uzņēmumu piekļuvi ES publiskā iepirkuma tirgiem, Eiropas Savienības pienākums ir rīkoties reālistiski un pragmatiski, un jo īpaši - bez naivuma. Runa nav par pretošanos mūsu tirgu atvēršanai, bet gan par gluži pamatotu vēlmi aizstāvēt savstarpēju piekļuvi šajā jomā, nevis slēdzot mūsu publiskā iepirkuma tirgus, bet gan nodrošinot, lai mūsu partneri ārpus Eiropas Savienības tāpat atver savus tirgus un vajadzības gadījumā izstrādā pienācīgus mehānismus, kuri mums ļautu sasniegt šo savstarpīguma un līdzsvara mērķi.
Petru Constantin Luhan
Publiskā sektora tirgu vienlīdzīga pieejamība Eiropas Savienībā un publiskā iepirkuma tiesiskā regulējuma pārskatīšana ir ārkārtīgi svarīga, lai veicinātu vienoto tirgu Eiropas Savienībā un dalībvalstīs, radot sociālo un ekonomisko integrāciju ES līmenī. Skatoties uz situāciju no ekonomikas un finanšu krīzes perspektīvas, es domāju, ka šajā rezolūcijā ierosinātā stratēģija ir nepieciešama, jo īpaši punkts par Eiropas kopējās ārējās tirdzniecības politikas labākas saskaņas panākšanu. Es gribētu uzsvērt to, cik svarīga ir šī tiesību akta pārskatīšana, lai atjaunotu un stabilizētu Eiropas Savienības ekonomiku.
David Martin
rakstiski. - Es atbalstīju šo rezolūciju, jo uzskatu, ka īpašajam jautājumam par vienlīdzīgas attieksmes un godīgas konkurences nodrošināšanu publiskā iepirkuma tirgos ES un trešās valstīs ir steidzami jāvelta lielāka uzmanība politiskā ziņā.
Jean-Luc Mélenchon
Publisko/privāto partnerību apšaubīšana, valsts iestāžu (jāatgādina - tās ir vispārējo interešu garantētājas) standartu pazemināšana, šo pašu valsts iestāžu izvēle labāk izvēlēties lielāku konkurenci... Šie ir tikai daži brīnišķīgā "progresa” piemēri, kuru mums sola Eiropas Komisijas Zaļā grāmata par publisko iepirkumu. It kā nepietiktu ar šādu muļķību atbalstīšanu, šajā tekstā tiek pausti argumenti, kuru pamatā ir cīņa pret jebkādiem protekcionisma pasākumiem. Tik daudz politikas jomu, pret kurām es iebilstu. Es balsošu pret.
Nuno Melo
Sekmīgai publiskā iepirkuma tirgus darbībai ir būtiska nozīme, lai veicinātu vienotā tirgus attīstību, sekmētu inovāciju, veicinātu nodarbinātību, izaugsmi un konkurētspēju, un visā ES veicinātu augstu līmeni vides un klimata aizsardzības jomā, kā arī lai aizsargātu sociālās tiesības un sniegtu optimālus risinājumus valsts iestādēm, iedzīvotājiem un nodokļu maksātājiem. Publiskajam iepirkumam ir ļoti svarīga nozīme, jo īpaši, lai pārvarētu finanšu un ekonomikas krīzi un nodrošinātu aizsardzību pret turpmāku krīzi, jo tas ir ES ekonomikas atlabšanas un attiecīgi ES nodarbinātības un labklājības līmeņa katalizators. Tāpēc ES iedzīvotāju, patērētāju un uzņēmumu labklājības, kā arī valstu, reģionālo un vietējo iestāžu interesēs ir pārdomāti īstenot stabilu un rūpīgi izstrādātu procesu tiesiskā regulējuma optimizēšanai publiskā iepirkuma jomā.
Maria do Céu Patrão Neves
Pareizai publiskā iepirkuma tirgus darbībai ir būtiska nozīme, lai veicinātu vienotā tirgus attīstību, sekmētu inovāciju un visā ES veicinātu augstu līmeni vides un klimata aizsardzības, kā arī sociālās integrācijas jomā, un lai sniegtu optimālus risinājumus valsts iestādēm, iedzīvotājiem un nodokļu maksātājiem. Šo iemeslu dēļ es balsoju par šo Eiropas Parlamenta rezolūciju par publiskā sektora tirgu vienlīdzīgu pieejamību ES un trešās valstīs un par publiskā iepirkuma, tostarp koncesiju, tiesiskā regulējuma pārskatīšanu. Šajā aspektā es pievienojos šīs rezolūcijas iesniedzējiem, kuri aicina Komisiju saskaņā ar "labākas reglamentācijas principiem” prioritārā kārtā risināt jautājumu par publiskā iepirkuma noteikumu modernizēšanu un pakalpojumu koncesijām, lai novērstu publisko iepirkumu reglamentējošo ES tiesību aktu turpmāku fragmentāciju.
Robert Rochefort
Publiskajam iepirkumam ir būtiska nozīme, lai veicinātu vienotā tirgus attīstību, sekmētu inovāciju, veicinātu izaugsmi un atbalstītu ES nodarbinātību un konkurētspēju. Tomēr, lai to panāktu, ir jādarbojas efektīvi. Kā norādīts šajā rezolūcijā, kuru es atbalstu - lai tas notiktu, ir svarīgi, lai ātri tiktu risināts jautājums par publiskā iepirkuma līgumu piešķiršanas noteikumu vienkāršošanu un precizēšanu. Man arī šķiet būtiski, lai pēc iespējas ātrāk tiktu uzlabota publisko līgumu pieejamība MVU, kuri veido 99 % no visiem Eiropas uzņēmumiem un nodrošina vairāk nekā 100 miljonus darbvietu. Turklāt, lai atbalstītu to uzņēmējdarbību, es aicinu Eiropas Komisiju īstenot savstarpīguma principu un domāt par jauniem veidiem, kā uzlabot Eiropas uzņēmumu piekļuvi publiskajam iepirkumam ārpus Eiropas Savienības, lai nodrošinātu vienādus nosacījumus Eiropas un ārvalstu uzņēmumiem, kuri cīnās par publisko līgumu piešķiršanu.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Galu galā mēs atturējāmies, jo tika pieņemti vairāki EPP un ECR grozījumi, kuri mums nav pieņemami.
Oreste Rossi
No ekonomikas un finanšu krīzes pārvarēšanas viedokļa šķiet, ka publiskais iepirkums ir Eiropas ekonomikas atlabšanas, kā arī Eiropas uzņēmumu, nodarbinātības un patērētāju labklājības veicināšanas katalizators. Īpašu nozaru (ūdens, elektroenerģijas un gāzes) pakāpeniskas liberalizācijas dēļ, lai aizsargātu uzņēmumus, kuri darbojas šajās nozarēs, mums ir vajadzīga kvalifikācijas sistēma klientiem, kuras mērķis ir nodrošināt, lai konkurējošo uzņēmumu atlase būtu efektīva. Es atbalstu šo rezolūcijas priekšlikumu, jo tas ir vajadzīgs pārredzamā režīmā, lai novērstu publisko iepirkumu reglamentējošo ES tiesību aktu turpmāku fragmentāciju un sasniegtu visaugstāko iespējamo konkurētspējas un efektivitātes līmeni, kā noteikts mūsu mērķos.
Daciana Octavia Sârbu
rakstiski. - Publiskais iepirkums ir unikāla iespēja novirzīt ieguldījumus projektos, kas iedzīvotājiem rada vispārēju labumu, vienlaikus sasniedzot plašākas sabiedrības politikas mērķus. Es gribētu uzsvērt publiskā iepirkuma līgumu nozīmi, veicinot vides standartus ēku un transporta nozarē, kā arī to potenciālu, lai uzlabotu energoefektivitāti, tā samazinot oglekļa emisijas, darbības izmaksas un gaisa piesārņojumu. Es mudinu dalībvalstis izmantot publiskā iepirkuma līgumus, lai īstenotu šos mērķus, kas radīs tālejošus un ilgtermiņa ieguvumus sociālajā, ekonomikas un vides jomā.
Nuno Teixeira
Pareizai publiskā iepirkuma tirgus darbībai ir būtiska nozīme, lai veicinātu vienotā tirgus attīstību un sekmētu inovācijas un ieguldījumus. Lai pārvarētu ekonomikas un finanšu krīzi, publiskajam iepirkumam ir būtiska nozīme, veicinot ES ekonomiku un dodot ieguldījumu darbvietu radīšanā. Eiropas Savienība noraida protekcionisma pasākumu īstenošanas iespējamību un mēģina panākt vienlīdzīgu piekļuvi publiskā sektora tirgiem Eiropas Savienībā un trešajās valstīs. ES stingri tic savstarpīguma principam, savstarpējam labumam un proporcionalitātei šajā jomā.
Tāpēc es atbalstu labāk saskaņotu kopēju tirdzniecības politiku un prakses dalībvalstīs, kas pieņem nesamērīgi lētus piedāvājumus no to valstu uzņēmumiem, kuras nav parakstījušas Nolīgumu par publisko iepirkumu (NPI), un tas nenāk par labu ES dalībvalstu uzņēmumiem.
Tāpēc es atkārtoju šī Parlamenta aicinājumu prioritārā kārtā risināt jautājumu par publiskā iepirkuma noteikumu modernizēšanu, lai novērstu to fragmentāciju un mudinātu uzņēmumus izvēlēties šo iespēju.
Bernadette Vergnaud
Šis balsojums ir svarīgs, jo Komisijai ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai attiecībā uz trešām valstīm novērstu negodīgu konkurenci un savstarpīguma trūkumu piekļuvē publiskajiem līgumiem. Runa nav par protekcionisma šķēršļu radīšanu, bet Eiropas Savienība vairs nevar būt vienīgā, kura ievēro noteikumus. Patiesi, mēs vairs nedrīkstam ignorēt sociālo un ekonomisko dempingu, ko veic uzņēmumi jaunās tirgus ekonomikas valstīs, kuras ar ļoti zemām cenām uzvar konkursos par līgumiem Eiropas Savienības valstīs, neņemot vērā sociālās tiesības un tiesību aktus par valsts atbalstu, savukārt šo valstu tirgi paliek nepieejami Eiropas uzņēmumiem. Tomēr mēs arī nedrīkstam aizmirst, ka arī lielās industrializētās valstis, kaut arī parakstījušas starptautiskus nolīgumus, neievēro noteikumus!
Pēc gadiem ilgas bezdarbības šķiet, ka Komisija plāno rīkoties, un tas ir nepieciešams - no tā ir atkarīga mūsu uzņēmumu izdzīvošana un mūsu darbvietas. Visbeidzot, es atzinīgi vērtēju Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas iesniegto grozījumu pieņemšanu par dalībvalstīs spēkā esošo darba, sociālo un vides standartu ievērošanu attiecībā uz publisko iepirkumu. Tagad Komisijas ziņā ir novērtēt šo aicinājumu.
Luís Paulo Alves
Es balsoju par šo kopīgās rezolūcijas priekšlikumu. Es vēlētos uzsvērt, manuprāt, nepieciešamos pasākumus: izmantot visas Kopienas zivsaimniecības budžetā paredzētās iespējas un finanšu robežas, lai finansētu ārkārtas atbalsta pasākumus šajā nozarē, tādā veidā palīdzot risināt problēmas saistībā ar degvielas cenu pieaugumu; turpināt piešķirt atbalstu no Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF), lai uzlabotu zvejas rīku atlasi un nomainītu dzinējus, tā palielinot drošību, aizsargājot vidi un/vai taupot degvielu - īpašu uzmanību pievēršot mazapjoma - piekrastes un tradicionālajai zvejniecībai; Komisijai jāizstrādā vidēji ilga un ilga termiņa plāns, kas paredz uzlabot zivsaimniecības (tostarp akvakultūras) nozares degvielas patēriņa efektivitāti; un jāaicina Komisija izstrādāt rīcības plānu piekrastes reģioniem un salām, kur ir attīstīta zvejniecība, lai uzlabotu degvielas efektivitāti zivsaimniecības un akvakultūras nozarē.
Zigmantas Balčytis
Es balsoju par šo rezolūciju. Nesenais naftas cenas pieaugums ir pasliktinājis zivsaimniecības nozares ekonomisko dzīvotspēju, un Eiropas zvejnieki ir nonākuši grūtā situācijā. Turklāt, tā kā Eiropas Savienība ir ļoti atkarīga no importa no trešām valstīm (60 %), ražotāju spējas ietekmēt zvejniecības produktu cenu līmeni ir niecīgas vai to nav vispār. Es piekrītu, ka ir jāpalielina de minimis atbalsta maksimālais apjoms vienam uzņēmumam trīs gadus ilgā pārejas periodā no EUR 30 000 līdz 60 000, vienlaikus nodrošinot, ka netiek mazināta vides un sociālā ilgtspēja un netiek kropļota dalībvalstu savstarpējā konkurence.
Maria Da Graça Carvalho
Es gribētu paust visdziļāko līdzjūtību Eiropas zvejniekiem, kuru algas ir tieši ietekmējusi naftas cenu palielināšanās, kas ir nopietni saasinājusi ekonomikas trauslumu, ko rada darbības neregularitāte šajā nozarē. Es uzskatu, ka ir ļoti svarīgi ieviest mehānismus, kuri palielina cenu, ko maksā ražošanas posmā, un saglabāt pēc iespējas zemākas cenas galapatērētājiem. Tāpēc es balsoju par Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) iesniegto rezolūcijas priekšlikumu, kurā ir pienācīgi uzsvērti iepriekš minētie aspekti.
Nessa Childers
rakstiski. - Lai gan nav pareizi subsidēt fosilo degvielu nozari, zvejnieki visā Eiropas Savienībā cieš ekonomikas lejupslīdes dēļ, un atšķirībā no citiem transporta veidiem viņiem nav nekādu reālu alternatīvu fosilajām degvielām.
Vasilica Viorica Dăncilă
Enerģija veido ievērojamu zivsaimniecības nozares darbības izmaksu daļu, un nesenā degvielas cenu palielināšanās ir pasliktinājusi stāvokli zivsaimniecības nozarē, tieši ietekmējot ražošanas izmaksas šajā nozarē. Ņemot to vērā, es uzskatu, ka Eiropas Komisijai ir jāapsver vajadzīgie līdzekļi, lai steidzami izstrādātu un pieņemtu piemērotus pasākumus, kas atvieglotu daudzu Eiropas zvejnieku sarežģīto ekonomisko situāciju, ņemot arī vērā finansiālās grūtības, ar kādām pašlaik saskaras vairākas valstis, kurām ir lielas zvejas flotes.
Marielle De Sarnez
Komisijai ir jāpieņem steidzami pasākumi, lai mazinātu sarežģīto ekonomisko situāciju, kurā nonākuši daudzi Eiropas zvejnieki pēc naftas cenu palielināšanās. Īpaši runa ir par valsts subsīdiju - de minimis atbalsta - maksimālā apjoma palielināšanu trīs gadu periodā no EUR 30 000 līdz 60 000 vienam uzņēmumam. Papildus šai kompensācijai mums ir jāievieš ilgtermiņa stratēģija, lai ļautu ne vien zvejniekiem, bet arī profesionāļiem citās nozarēs, piemēram, lauksaimniekiem un kravu pārvadātājiem, samazināt savu atkarību no fosilajām degvielām. Tādēļ Komisijai gan Eiropas, gan valstu līmenī ir jāstimulē ieguldījumi jaunās tehnoloģijās, lai palielinātu jūras, sauszemes un gaisa transporta energoefektivitāti.
Edite Estrela
Es balsoju par rezolūcijas priekšlikumu par naftas cenas pieauguma izraisīto krīzi Eiropas zivsaimniecības nozarē, jo tā ir pasliktinājusi zivsaimniecības nozares ekonomisko dzīvotspēju, tieši ietekmējot zvejnieku ienākumus. Ir vajadzīgi ārkārtas pasākumi, kas Eiropas zvejniekiem ļaus pārvarēt sarežģīto ekonomisko situāciju, bet Komisijai ir arī jāizstrādā vidēji ilga un ilga termiņa plāns, kas paredz uzlabot zivsaimniecības (tostarp akvakultūras) nozares degvielas patēriņa efektivitāti.
Diogo Feio
Zvejniecība Eiropas valstīm, īpaši tādām jūras valstīm kā manai valstij, ir ļoti svarīga saimnieciskā darbība. Tāpēc Parlamentam ir īpaši jāņem vērā apstākļi, kas ietekmē profesionālos zvejniekus.
Arvien augstākā degvielas cena - neizbēgamas izmaksas zvejniecības nozarē - ir ļoti ievērojami ietekmējusi zvejnieku ienākumus. Smagas ekonomikas un finanšu krīzes laikā, kad pieejamais atbalsts uzņēmumu un darbvietu saglabāšanai ir neliels, es atzinīgi vērtēju ierosinājumu, ko šajā rezolūcijā pauduši mani kolēģi no Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) grupas, - atbalstīt ES zvejniekus, palielinot de minimis atbalstu no EUR 30 000 līdz EUR 60 000 vienam uzņēmumam trīs gadu periodā. Tas zivsaimniecības nozarē ļaus atrisināt ar naftas cenu saistītu lielāku darbības izmaksu problēmu.
José Manuel Fernandes
Šis Eiropas Parlamenta kopīgās rezolūcijas priekšlikums vērš uzmanību Eiropas zivsaimniecības nozares krīzei, ko radījušas arvien lielākās degvielas cenas, kas ļoti būtiski ietekmē šīs nozares darbības izmaksas. Šo palielinājumu galvenokārt jūt mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) - bieži vien ģimenes uzņēmumi -, kuru darbinieki sāk saprast, ka viņu darbvietas ir apdraudētas. Tāpēc es atzinīgi vērtēju šī ziņojuma pieņemšanu un ceru, ka dalībvalstis drīzumā spēs palielināt atbalstu zvejniekiem un ka Eiropas Savienība, izmantojot Eiropas Zivsaimniecības fondu (EZF), palielinās savas subsīdijas, lai uzlabotu un modernizētu kuģus un aprīkojumu, kā arī izveidos fondu, kurā var vērsties grūtībās nonākuši MVU. Sevišķi svarīgs ir atbalsts mazapjoma zvejniecībai.
Ilda Figueiredo
Ir pozitīvi, ka Parlaments ir pieņēmis šo rezolūciju. Naftas cenu ievērojama palielināšanās ir nopietni saasinājusi krīzi zivsaimniecības nozarē un tās ekonomisko dzīvotspēju, kā arī ievērojami samazinājusi šajā nozarē strādājošo jau tā mazos ienākumus.
Pašreizējā tirdzniecības dinamika nepieļauj, ka zivju cenas ietekmē ražošanas izmaksu svārstības, tostarp naftas cena; citu faktoru starpā, to veicina pašreizējā importa politika.
Daudzos gadījumos pirmās pārdošanas vidējā cena vairākus gadus paliek nemainīga vai samazinās, un tas nav samazinājis svaigu zivju cenu gala patērētājiem.
Pašreizējai Kopējā tirgus organizācijai (KTO) nav izdevies dot pietiekamu ieguldījumu, lai uzlabotu pirmās pārdošanas cenas vai panāktu labāku pievienotās vērtības sadalījumu zivsaimniecības nozares vērtības radīšanas ķēdē.
Pēdējos gados ir pasliktinājies daudzu uzņēmumu ekonomiskais stāvoklis, pat liekot tiem pārtraukt uzņēmējdarbību. Pastāv reāls risks, ka lielāku naftas cenu dēļ tūkstošiem zvejniecības uzņēmumu pārtrauks darbību un tiks zaudētas tūkstošiem darbvietas.
Īpaši neaizsargātas ir mazapjoma piekrastes zvejniecības nozares.
Šie pasākumi ir jāpiemēro.
Pat the Cope Gallagher
Zivsaimniecības nozare ir viena no tām nozarēm, kuras ir vissmagāk skāris naftas cenu kāpums, jo degviela zvejniekiem veido ievērojamu darbības izmaksu daļu - 30-50 %. Es pilnībā atbalstu jebkādus pasākumus, ko varētu ieviest, lai šajā saistībā palīdzētu zvejniekiem, jo īpaši tiem, kuri nodarbojas ar mazapjoma zveju piekrastē un salās.
Estelle Grelier
Parlamenta rezolūcijas par naftas cenas pieauguma izraisīto krīzi Eiropas zivsaimniecības nozarē pieņemšana man ir iespēja jums atgādināt, cik steidzami mums ir jāpalīdz zvejniekiem. Apstākļos, kad ir arvien grūtāk pieņemt darbā jaunus zvejniekus un kad prakse, saskaņā ar kādu zvejniekiem jādarbojas, paredz arvien lielākus ierobežojumus, degvielas cenu palielināšanās vēl vairāk sarežģī apstākļus šajā krīzes skartajā nozarē. Naftas cenu ievērojamā palielināšanās spēcīgi ietekmē zvejnieku darbības izmaksas, un tāpēc laikā no 2008. līdz 2010. gadam viņu ieņēmumi ir samazinājušies. Kā ostas pilsētas vēlētai pārstāvei man ir vēl jo lielāks pienākums aicināt Komisiju atļaut palielināt de minimis atbalsta maksimālo summu. Šis pasākums mazinātu spiedienu uz zvejniekiem, tādā veidā ļaujot viņiem ar savu darbu nodrošināt cienījamu dzīvi un neapdraudot krājumu atjaunošanu. Gaidāmajai kopējās zivsaimniecības politikas reformai būs jāgūst zvejnieku atbalsts. Labs sākums būtu šodien parādīt, ka Eiropas Savienība ir informēta par viņu vajadzībām.
Juozas Imbrasas
Es balsoju par šo dokumentu, jo nesenais naftas cenas pieaugums ir pasliktinājis zivsaimniecības nozares ekonomisko dzīvotspēju un daudziem zvejniekiem sagādājis rūpes par to, kā kompensēt šīs papildu izmaksas, jo naftas cenas pieaugums tieši ietekmē zvejnieku ienākumus. Mums ir jāizmanto visas Kopienas zivsaimniecības budžetā paredzētās iespējas un finanšu rezerves, lai finansētu ārkārtas atbalsta pasākumus šajā nozarē, tā palīdzot risināt problēmas saistībā ar degvielas cenu pieaugumu līdz laikam, kad tiks īstenoti cita veida pasākumi. Ir jāturpina piešķirt atbalsts no Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF), lai uzlabotu zvejas rīku atlasi un nomainītu dzinējus, tā palielinot drošību, aizsargājot vidi un/vai taupot degvielu - īpašu uzmanību pievēršot mazapjoma - piekrastes un tradicionālajai zvejniecībai. Manuprāt, Komisijai gan Eiropas, gan valstu līmenī ir steidzami jāierosina veikt ieguldījumus jaunās tehnoloģijās, lai palielinātu zvejas kuģu energoefektivitāti un tādējādi samazinātu zvejnieku atkarību no fosilā kurināmā.
Bogusław Liberadzki
Šī rezolūcija atspoguļo Parlamenta bažas par stāvokli zivsaimniecības nozarē, zvejniecības uzņēmumu finansiālo stāvokli un zivju tirgus cenu. Tā ir svarīga nozare, un zivis ir būtiska mūsu uztura daļa. Es uzskatu, ka sevišķi svarīgs ir kopīgas rezolūcijas priekšlikuma 3. pants, kurā ir pausta vēlme palielināt atbalstu zvejniekiem. Tas ir risinājums, kas sniedz vairāk priekšrocību, nekā šai nozarei ierosinātās jaunās garantijas. Es ceru, ka Komisija un Padome nopietni izskatīs šo rezolūciju.
David Martin
rakstiski. - Es balsoju pret šo rezolūciju, jo neuzskatu, ka Eiropas Savienībai vajadzētu palielināt subsīdijas Eiropas zivsaimniecības nozarei vai jebkurai citai nozarei naftas cenu palielināšanās dēļ.
Nuno Melo
Nesenais naftas cenas pieaugums ir pasliktinājis zivsaimniecības nozares ekonomisko dzīvotspēju un daudziem zvejniekiem sagādājis rūpes par to, kā kompensēt šīs papildu izmaksas. Mēs nedrīkstam aizmirst, ka naftas cenas palielināšanās tieši ietekmē šo zvejnieku ienākumus. Zivsaimniecībā nodarbināto cilvēku alga un ienākumi ir nestabili, jo ir atkarīgi no vairākiem faktoriem, piemēram, zvejas neregularitātes, tirdzniecībā izmantotajām pieejām un no tā, kā tiek noteiktas pirmās pārdošanas cenas, tas nozīmē, ka ir jāsaglabā daži valsts un Kopienas atbalsta veidi. Turklāt finanšu un ekonomikas krīze jo īpaši ietekmē rūpniecības nozares un mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), kā arī apdraud primārā un sekundārā sektora darbību un nodarbinātību tajos. Tāpat kā iepriekš, mums tagad ir jāpieņem pagaidu ārkārtas pasākumi, lai pārvarētu grūtības zivsaimniecības nozarē saistībā ar degvielas cenas pieaugumu.
Rareş-Lucian Niculescu
Es balsoju par rezolūciju un pret visiem iesniegtajiem grozījumiem. Zivsaimniecības nozarē ir jāpieņem jauni atbalsta pasākumi, paturot prātā divus faktorus: no vienas puses, augsto naftas cenu un, no otras puses, zivju mazo pirmās pārdošanas cenu. Zvejniecība ir svarīga Eiropas Savienības ekonomikas nozare, un tai ir jāsaņem atbalsts laikā, kad vidējā cena par barelu naftas saglabāsies USD 80-100 robežās.
Maria do Céu Patrão Neves
Pašreizējā globālā ekonomikas krīze, kuru ir saasinājusi politiskā krīze Magriba valstīs un Tuvajos Austrumos, ir radījusi turpmāku naftas cenas kāpumu, un cena par vienu barelu pārsniedz USD 100. Ņemot vērā politisko nestabilitāti, kas valda arābu pasaulē, šis skaitlis varētu palielināties vēl vairāk.
Zivsaimniecības nozares vislielākās darbības izmaksas ir izdevumi par enerģiju, un atšķirībā no citiem saimnieciskās darbības veidiem šajā nozarē kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu dēļ nevar kompensēt papildu izmaksas, palielinot ražošanu.
Neraugoties uz viedokļu daudzveidību attiecībā uz šīs nozares pārvaldību, vienā jautājumā valda vienprātība, un ir svarīgi to uzsvērt - zvejniecība ir ārkārtīgi svarīga Eiropas iedzīvotāju pārtikas apgādei, un tā ir nodarbinātības avots lielākajai daļai ES piekrastes kopienu, kurās nav citu darba iespēju.
Lai nodrošinātu zvejniecības nepārtrauktību un izvairītos no apgādes samazināšanās, kā arī bezdarba palielināšanās šajā nozarē, ES ir jāpalielina regulā par de minimis atbalstu noteiktā maksimālā summa, pietuvinot to EUR 60 000, kā arī jāpieņem citi pasākumi, kas varētu mazināt nesenā naftas cenas kāpuma ietekmi.
Paulo Rangel
Zvejniecības izmaksas ir ļoti atkarīgas no naftas cenas. Tā kā nesenā naftas cenas palielināšanās ir ietekmējusi nozares ekonomisko dzīvotspēju, ir svarīgi pieņemt steidzamus pasākumus, kas ļaus Eiropas zvejniekiem pārvarēt savu grūto ekonomisko stāvokli.
Raül Romeva i Rueda
Zvejniecības patiesā problēma ir tā, ka 70 % krājumu Eiropā ir pārmērīgi izlietoti, jo mūsu flote nepārprotami ir pārāk liela. Tērēt valsts naudu, lai uzturētu šo floti - tā ir bezatbildīga kļūda. Saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas reformu vairāk nekā jebkad agrāk ir nepieciešams pārstrukturēt Eiropas zvejniecības floti, lai pārtrauktu izmantot tādus kuģus, kuri patērē lielu daudzumu degvielas un atmosfērā izlaiž lielu daudzumu CO2 emisiju, kā arī tādus zvejas rīkus un paņēmienus, kuri nepārprotami iznīcina vidi. Tad mēs varētu doties tāda modeļa virzienā, kas enerģijas ziņā ir mazāk atkarīgs, mazāk destruktīvs un ilgtspējīgāks attiecībā uz vidi, kā arī sociālo jomu un ekonomiku.
Piešķirot šai nozarei vairāk naudas, lai kompensētu naftas cenas palielināšanos, zvejniekiem tikai radīsies vēl lielāks stimuls izmantot kuģus ar lielu degvielas patēriņu, jo īpaši laikā, kad šo cenu palielināšanās ir nevis pārejoša, bet gan nepārprotami strukturāla.
Oreste Rossi
Dziļās ekonomikas un finanšu krīzes dēļ, kura skar šo nozari un mazos un vidējos uzņēmumus, ir palielinājusies cena par barelu naftas, un tās cena joprojām nav skaidra arābu pasaules politiskās nestabilitātes riska dēļ. Šī krīze ir arī pamatīgi ietekmējusi Eiropas jūras zveju, jo mēs 60 % savu zivju importējam no trešām valstīm. Es atbalstu šo rezolūciju, jo uzskatu, ka ir svarīgi nostiprināt mūsu energoapgādes drošību, informējot tirgus un sniedzot patērētājiem lielākas garantijas par naftas rezervju stāvokli. Es arī uzskatu, ka ir jāīsteno kopīgs rīcības plāns, lai atbalstītu piekrastes reģionus, kuri aktīvi darbojas zivsaimniecības nozarē.
Dominique Vlasto
Es ar prieku balsoju par šo rezolūciju, kurā Komisija tiek aicināta veikt stingrus pasākumus, lai atbalstītu zivsaimniecības nozari. Naftas cenas palielināšanās rada reālu krīzi šajā nozarē. Šī krīze sākās kā cikliska lejupslīde, taču tagad tā ir kļuvusi par strukturālu krīzi un apdraud šīs nozares dzīvotspēju. Ir palielinājušās darbības izmaksas, un tas nopietni ietekmē zvejnieku ienākumus - līdz tādam apmēram, ka tagad tiek ietekmēta visa ražošanas nozare un visi piekrastes reģioni. Tāpēc es atzinīgi vērtēju mūsu Parlamenta aicinājumu ieviest lielāku elastību de minimis atbalsta shēmā. Neskatoties uz sarežģīto budžeta stāvokli, zvejnieki nesaprastu, ja Eiropas Savienība nerisinātu viņu problēmas. Turklāt rezolūcijā ir aicināts īpašu uzmanību pievērst mazapjoma piekrastes zvejai un attiecīgajiem reģioniem. Manuprāt, tas ir jādara, jo, lai gan tiek ietekmēta visa nozare, arvien lielāki tēriņi par enerģiju vairāk ietekmēs tradicionālo, nevis rūpniecisko zvejniecību. Es uzskatu, ka ārkārtas situācijās ir jāveic ārkārtas pasākumi. Tāpēc es uzmanīgi gaidīšu, kādus priekšlikumus Komisija ierosinās, lai nomierinātu un atbalstītu mūsu zvejniekus.
Luís Paulo Alves
Es balsoju par šo Eiropas Parlamenta rezolūcijas priekšlikumu, jo tajā ir pausta neapmierinātība pret Komisiju par to, ka līdz 2009. gada beigām tikai 75 % no kopējās finansiālā atbalsta summas 21 miljardu eiro apmērā bija pilnīgi pieejami 50 000 mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Ir jāsamazina pārmērīgā administratīvā birokrātija, kas ir šķērslis vairākumam MVU. Ir ne tikai jāvienkāršo, bet arī jāuzlabo sistēma, lai uzņēmumi varētu piekļūt šim finansējumam.
Roberta Angelilli
Komisija pievērš pastiprinātu uzmanību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) - 23 miljoni MVU, kuri veido ES ekonomikas struktūru un ir inovācijas un radošuma avots, ļaujot Eiropai izcelties pasaules tirgos. Pamazām tiek iznīcināta pārmērīgā birokrātija un tiesību akti, kas vēl pavisam nesen pašā dīglī iznīcināja novatorisko mazo uzņēmumu attīstību, un jaunieši saredz stabilas nākotnes blāvo gaismiņu, kura, cerams, būs pilna ar iespējām. Uzņēmējdarbība, mācības, elastība, lietpratīgs regulējums un piekļuve kredītiem ir galvenie punkti Mazās uzņēmējdarbības aktā, programmā, kas definē ES MVU politiku, ieviešot mērķtiecīgu atbalstu un mācības jauniešiem.
Tagad, kad ir definētas daudzas iniciatīvas, to īstenošana ir dalībvalstu un Eiropas Savienības uzdevums, tādējādi nodrošinot MVU lielāku rīcības brīvību, ļaujot tiem piedalīties atklātajos konkursos, nākotnē pieņemot vienotu Eiropas patentu un ātri īstenojot direktīvu par maksājumu kavējumiem. Neaizmirsīsim, ka ir nepieciešamas investīcijas, lai netiktu kavēti līdzšinējie pasākumi, jo tikai investīcijas var ietekmēt mehānisma pareizu darbību un Eiropas konkurētspēju.
Elena Oana Antonescu
Mazās uzņēmējdarbības akta pamatā ir vairāki pīlāri, piemēram, piekļuve finansējumam un piekļuve vienotajam tirgum, starptautiskajiem tirgiem un publiskajiem iepirkumiem. Dalībvalstīs panāktais progress, veicot konkrētus pasākumus, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, ir mainīgs un reizēm nenozīmīgs, lai gan šajā dokumentā ir norādītas deklarētās politiskās saistības. Eiropas Savienībā 23 miljoniem mazo un vidējo uzņēmumu, kuri veido apmēram 99 % no visiem uzņēmumiem un nodrošina vairāk nekā 100 miljonus darbavietu, ir būtiska nozīme ekonomikas izaugsmes, sociālās kohēzijas un darbavietu izveides veicināšanā. MVU saskaras ar ievērojamām problēmām, paplašinot savu darbību, uzlabojot savas spējas ieviest inovācijas un mēģinot piekļūt tirgiem.
Tāpēc es mudinu dalībvalstis nekavējoties pieņemt Eiropas Privātā uzņēmuma statūtu priekšlikumu, kas veicinās MVU tirdzniecību visā ES, samazinot izmaksas un veicinot izaugsmi šajā jomā, palīdzot par 25 % samazināt administrāciju un sekmējot uzņēmējdarbību. Es balsoju par šo rezolūcijas priekšlikumu.
Zigmantas Balčytis
Es balsoju par šo rezolūciju. ES ir 23 miljoni mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), kuri veido apmēram 99 % no visiem uzņēmumiem un nodrošina vairāk nekā 100 miljonus darbavietu. Tiem ir būtiska nozīme ekonomikas izaugsmes, sociālās kohēzijas un darbavietu izveides veicināšanā, tie ir nozīmīgs inovāciju avots un sniedz svarīgu ieguldījumu nodarbinātības līmeņa noturēšanā un palielināšanā un palīdz sasniegt ES stratēģijas 2020. gadam pamatiniciatīvas galvenos mērķus. Mazās uzņēmējdarbības akts, kurš tika pieņemts 2008. gadā, bija svarīgs politisks solis ar mērķi uzlabot uzņēmējdarbības vidi MVU, nodrošinot labākus un vienkāršākus noteikumus un vienkāršojot piekļuvi tirgum. Tomēr MVU joprojām saskaras ar nopietnām problēmām, paplašinot savu darbību un uzlabojot spējas ieviest inovācijas, un tiem ir grūti piekļūt tirgiem, un tas galvenokārt ir saistīts ar grūtībām iegūt finansējumu un pārvarēt administratīvos šķēršļus, kurus nākotnē vajadzētu samazināt. Dalībvalstīm steidzami jāievieš visi Mazās uzņēmējdarbības akta noteikumi, lai izveidotu skaidru un saskaņotu uzņēmējdarbības vidi.
Regina Bastos
Mazās uzņēmējdarbības akts (MUA) ir stratēģiska programma labākai ES mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) izaugsmes un inovācijas potenciāla izmantošanai. ES ir aptuveni 23 miljoni MVU, kuri veido aptuveni 99 % no visiem uzņēmumiem un nodrošina 100 miljonus darbavietu, tiem ir svarīga nozīme ekonomikas izaugsmes, sociālās kohēzijas un darbavietu izveides veicināšanā.
Es balsoju par šo rezolūciju, kurā ir norādīts, ka dažas MUA iniciatīvas jau ir sāktas. Tomēr, lai palīdzētu Eiropas MVU, ir iespējams darīt vēl daudz ko, konkrētāk - dalībvalstīm ātri jāievieš Direktīva par maksājumu kavējumiem; jāizveido labāki Komisijas mehānismi, lai rosinātu dalībvalstis piemērot MUA principus; dalībvalstīm nekavējoties jāpieņem Eiropas Privātā uzņēmuma statūtu pēdējais priekšlikums; Komisijai un dalībvalstīm regulāri jāpiemēro MVU tests, lai izvērtētu ietekmes novērtējumu; steidzami jāsamazina MVU birokrātiskais un administratīvais slogs un jāizveido pastāvīgas programmas "Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” ar pietiekamu budžetu.
Jan Březina
Es balsoju par rezolūcijas projektu, jo atzinīgi vērtēju "Vienotā tirgus akta” iniciatīvu, jo īpaši likumdošanas pasākumus, kas ļautu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) izmantot visas vienotā tirgus priekšrocības, piemēram, Eiropas noteikumus par riska kapitāla fondiem, pārskatītos PVN noteikumus un grāmatvedības direktīvu vienkāršošanu. Tomēr es uzskatu, ka pastāv nepieciešamība uzlabot MVU un publisko iepircēju dialogu, lai veicinātu MVU dalību publiskā iepirkuma procedūrās. Šajā nolūkā es uzskatu, ka ir jāapsver iespējas, kā palīdzēt MVU veidot partnerattiecības un konsorcijus, lai kopā piedalītos atklātajos konkursos. Komisijai vajadzētu veikt ietekmes novērtējumu un apsvērt iespēju ieviest augstāku ES publiskā iepirkuma slieksni, kas ļautu MVU piedalīties tādu līgumu izpildē, kuros citādi būtu atrunātas īpašas prasības un tie nebūtu pieejami MVU.
Es vēlos aicināt Komisiju izvērtēt, kā varētu uzlabot publiskā iepirkuma paziņojumu publiskošanu visā Eiropas teritorijā un kā samazināt administratīvo slogu, kas neļauj Eiropas uzņēmumiem piedalīties pārrobežu publiskajā iepirkumā. Dalībvalstīm sistemātiskāk jāpiemēro Eiropas Paraugprakses kodekss, lai atvieglotu MVU piekļuvi publiskā iepirkuma līgumiem.
Maria Da Graça Carvalho
Es atzinīgi vērtēju Mazās uzņēmējdarbības akta (MUA) izveidošanu un attīstību; tas, manuprāt, nodrošina, ka ir iespējams laikus risināt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) galvenās problēmas, kas saistītas ar darbības paplašināšanu un uzņēmuma dibināšanu. Daudzi šķēršļi rodas tāpēc, ka pastāv pārmērīga birokrātija un ir grūti piesaistīt finansējumu. MUA aicina dalībvalstis uzlabot uzņēmējdarbības vidi MVU, tāpēc tā principi ir pienācīgi jāievieš un jāpieņem.
Nessa Childers
rakstiski. - Mazās uzņēmējdarbības akts ir viens no svarīgākajiem tiesību aktiem pēdējo trīs gadu laikā, un ir būtiski, lai ES arī turpmāk koncentrētos uz MVU.
George Sabin Cutaş
Es balsoju par Eiropas Parlamenta rezolūciju par Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanu, jo vēl ir jāveic vairāki nozīmīgi pasākumi, lai nodrošinātu MVU pienācīgu darbību ES.
Runājot ekonomikas terminos, MVU ir ES mugurkauls. MVU veido 99 % no visiem Eiropas uzņēmumiem, un tie nodrošina vairāk nekā 100 miljonus darbavietu. Eiropas Savienība veicina to attīstību. Tomēr pašmāju līmenī MVU pastāvīgi sastopas ar grūtībām piesaistīt finansējumu vai izpildīt administratīvos uzdevumus, kuri bieži vien pārsniedz ES direktīvu prasības. Tāpēc es balsoju "par”, lai dalībvalstis centīgāk ieviestu MUA norādītos principus.
Marielle De Sarnez
MVU ir būtiski Eiropas ekonomikas dinamikai. ES ir 23 miljoni MVU, tie katrs nodarbina mazāk par 250 cilvēkiem un to apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus eiro; tie veido 99 % no visiem Eiropas uzņēmumiem un nodarbina gandrīz 70 % privātā sektora darbaspēka. Šajā sarežģītajā atlabšanas un paaugstinātās starptautiskās ekonomiskās konkurences kontekstā ir jāizstrādā Eiropas stratēģija. Mazās uzņēmējdarbības akta mērķis ir palielināt Eiropas uzņēmējdarbību un palīdzēt uzņēmumiem augt. Tādējādi obligāti jāsamazina administratīvās formalitātes un tās jāaizstāj ar mūsdienīgu administrāciju, kas atbilstu MVU vajadzībām. Tāpēc Komisijai jāievieš vienota uzņēmumu dibināšanas sistēma. Būtu lietderīgi piemērot arī "MVU testu”, lai izvērtētu visu turpmāko tiesību aktu ietekmi uz MVU un nodrošinātos, lai šie tiesību akti neapspiež uzņēmumu izaugsmes potenciālu.
Christine De Veyrac
Es atzinīgi vērtēju Eiropas Parlamenta rezolūcijas pieņemšanu par Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanu, kas pielāgo Eiropas atbalsta pasākumus mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) jaunajam kontekstam, kurš izrietēja no 2008. gada ekonomiskās krīzes, un kas nodrošina, lai tie atbilstu stratēģijas "Eiropa 2020” mērķiem. MVU bija pirmie, kurus skāra pēdējo gadu finansiālā un banku krīze, kas mazināja uzņēmumu piekļuvi finansējumam un tirgiem. Šai jaunajai Mazās uzņēmējdarbības akta versijai jāsniedz lielāks atbalsts MVU inovācijām, dažādojot finanšu instrumentus un pēc iespējas vairāk samazinot MVU uzlikto administratīvo slogu.
Diogo Feio
Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) veido apmēram 99 % no visiem uzņēmumiem un nodrošina vairāk nekā 100 miljonus darbavietu Eiropas Savienībā. To nozīme ekonomikas izaugsmē, sociālajā kohēzijā un darbavietu izveidē ir ļoti svarīga.
Mazās uzņēmējdarbības akta (MUA) pamatā ir tādi svarīgi principi kā piekļuve finansējumam, piekļuve tirgiem un regulējuma uzlabošana. Tomēr nevar noliegt, ka MVU joprojām cīnās ar vairākām problēmām, piemēram, grūtībām paplašināt uzņēmējdarbību, problēmām piekļūt tirgiem vai neskaitāmām grūtībām piesaistīt finansējumu.
Tāpēc es atzinīgi vērtēju Komisijas pārskata secinājumus un esmu ļoti apmierināta, redzot jaunos priekšlikumus, kuru mērķis ir uzlabot piekļuvi finansējumam un tirgiem un apkarot pārmērīgo birokrātiju.
José Manuel Fernandes
Šis Eiropas Parlamenta rezolūcijas priekšlikums attiecas uz Mazās uzņēmējdarbības akta (MUA) pārskatīšanu. MUA ir vairāki politiskie principi, kuru mērķis ir atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), veicinot to piekļuvi finansējumam un tirgiem, kā arī uzlabot tiesību aktus. MVU sociālā, ekonomiskā un finanšu nozīme Eiropas Savienībā ir neapstrīdama. ES ir apmēram 23 miljoni MVU, kas veido 99 % no visiem uzņēmumiem un nodrošina vairāk nekā 100 miljonus darbavietu. Šā brīža finanšu krīze ir atstājusi negatīvu ietekmi uz šiem uzņēmumiem. Tāpēc ir jāpārskata esošie tiesību akti, lai atvieglotu piekļuvi finansējumam, samazinātu administratīvās izmaksas un visu birokrātiju; lai veicinātu energotaupību, jo šobrīd tikai 24 % no visiem uzņēmumiem apzinās tā nozīmību; lai uzlabotu uzņēmumu tehnoloģiju ar ekoinovāciju; lai motivētu uzlabot kvalifikācijas, izglītības un profesionālās mācību līmeni; un lai veicinātu internacionalizāciju un labu pārvaldību. Tāpēc es atzinīgi vērtēju šīs rezolūcijas pieņemšanu, un ceru, ka visi MVU gūs labumu no šiem pasākumiem un būs turīgi, jo no tā gūs labumu visi eiropieši.
João Ferreira
Mūsu priekšā ir vēl viena pretrunām pilna rezolūcija. No vienas puses, atzinīgi jāvērtē tas, ka Komisija iecēla jaunu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) sūtni, un jāatbalsta viņa pilnvaras pārraudzīt Mazās uzņēmējdarbības akta (MUA) ieviešanas progresu dalībvalstīs un veicināt MVU intereses visās Komisijas struktūrās, jo īpaši nodrošinoties, lai efektīvi tiktu ieviests princips "Vispirms domāt par mazākajiem”. Tā aicina dalībvalstis iecelt vietējos MVU sūtņus, lai koordinētu MVU politiku un kontrolētu MUA ieviešanu dažādās pārvaldes struktūrās.
Mēs pozitīvi vērtējam to, ka tajā tiek uzsvērts, ka, jo mazāks uzņēmums, jo lielāks tā administratīvais slogs, un aicina nošķirt mikrouzņēmumus, mazos un vidējos uzņēmumus.
No otras puses, rezolūcijā nav risinātas problēmas - vai arī tas darīts pietiekami neefektīvi -, kas saistītas ar vairākiem tiešiem un netiešiem ierobežojumiem, ar kuriem šobrīd ir apkrauti MVU un no kuriem daudzi ir radušies ES līmenī dominējošās politikas rezultātā.
Ilda Figueiredo
No vienas puses, tas "atzinīgi vērtē Komisijas izraudzīto jauno "[mazo un vidējo uzņēmumu (MVU)] sūtni” un atbalsta tam piešķirtās pilnvaras uzraudzīt dalībvalstu veikumu, īstenojot [Mazās uzņēmējdarbības aktu (MUA)], un propagandēt MVU intereses visās Komisijas struktūrās, jo īpaši rūpējoties par principa "vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” efektīvu piemērošanu; aicina katrā dalībvalstī izraudzīties savu "MVU sūtni”, kas koordinētu MVU politiku un sekotu līdzi MUA īstenošanai dažādās pārvaldes struktūrās.”
No otras puses, tas nekritizē un nepiedāvā alternatīvas Stabilitātes un izaugsmes pakta neoliberālajai un ierobežojošai politikai, kas rada daudzas problēmas MVU un plašai sabiedrībai.
Tomēr ir pozitīvi, ka tas uzsver, ka jo mazāks uzņēmums, jo relatīvi augstāks tā administratīvais slogs, un aicina nošķirt mikrouzņēmumus, mazos un vidējos uzņēmumus; un uzsver, ka mikrouzņēmumi - ar mazāk nekā 10 darbiniekiem - veido 91,8 % no visiem ES uzņēmumiem un tādējādi ir pelnījuši pastiprinātu uzmanību un attiecīgi radītu pieeju.
Mēs pārraudzīsim, kā tas tiks īstenots.
Pat the Cope Gallagher
Eiropas Savienībā ir 23 miljoni mazo un vidējo uzņēmumu, un tie nodarbina vairāk nekā 100 miljonus cilvēku. Mazās uzņēmējdarbības akts ir svarīga politika, kuras mērķis ir vienkāršot piekļuvi finansējumam un tirgum un uzlabot regulējumu. Šā akta svarīga daļa ir tās pārmērīgās birokrātijas samazināšana, kas skar Īrijas un ES MVU.
Françoise Grossetête
Šodien Eiropas Parlaments sniedza atbalstu 23 miljoniem mazo un vidējo uzņēmumu Eiropas Savienībā, kas nodrošina vairāk nekā 100 miljonus darbavietu un būtiski veicina ekonomisko izaugsmi, sociālo kohēziju un jaunu darbavietu izveidi.
Mūsu mērķis bija izvērtēt sasniegto progresu un plānot jaunas darbības, lai reaģētu uz problēmām, kas saistītas ar ekonomikas krīzi.
MVU situācijā ir redzami nopietni uzlabojumi, bet tomēr ir jāveicina progress. MVU joprojām sastopas ar nopietnām problēmām, lai paplašinātu savu darbību un reizēm pat lai izdzīvotu. Tāpēc ir jāapkaro birokrātija, izmantojot pastiprinātu kontroli un lietpratīgu regulējumu.
Tādēļ ātri jāpieņem lēmums par Eiropas Privātā uzņēmuma statūtiem, un mums arī steidzami jāpieņem vienots Eiropas patents. Vienlaikus mums jāpārliecinās, lai "MVU tests” tiktu pienācīgi piemērots visos jaunajos tiesību aktu priekšlikumos, jo īpaši dalībvalstu līmenī.
Visbeidzot, MVU ir būtiska nozīme Eiropas inovācijā. Mums arī turpmāk jāvienkāršo pētniecības un attīstības finansēšana, lai palielinātu to inovāciju ieviešanas spējas visā inovāciju ciklā.
Sylvie Guillaume
MVU veido 99 % no Eiropas Savienības uzņēmumiem. Tā rezultātā es balsoju par Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanu; šī rezolūcija atzīst MVU būtisko nozīmi Eiropas ekonomikā. Es atbalstu stratēģisku programmu, kas lejupslīdes laikos piešķir lielāku palīdzību MVU un daudzās jomās. Es atzinīgi vērtēju lietpratīgu regulējumu, kas mazina administratīvo slogu, kurš gulst uz galveno ekonomikas dalībnieku pleciem, un kas atvieglo piekļuvi finansējumam un jauniem tirgiem, lai uzņēmumi varētu investēt un augt. Visbeidzot, ir svarīgi norādīt, ka jāatbalsta pētniecība, inovācija un mācības, lai mūsu MVU varētu pilnīgi baudīt vienotā tirgus labumus.
Małgorzata Handzlik
Kā Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) grupas pārstāve es piedalījos Direktīvas par maksājumu kavējumiem sagatavošanā un sarunās, kas ir viens no galvenajiem tiesību aktu priekšlikumiem, kurš ir minēts Mazās uzņēmējdarbības akta oriģinālajā versijā. Es ceru, ka dalībvalstis pēc iespējas ātrāk un pareizāk centīsies ieviest šīs prasības. Mazās uzņēmējdarbības akts ir labs ierosinājums mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tomēr man ir šaubas par paveiktā darba kvalitātes novērtējumu. Kā piemēru es vēlos minēt Eiropas Komisijas sagatavotā pārskata pielikumu. Pielikumā minēti daži labas prakses piemēri; daļā, kas attiecas uz vienoto tirgu, tiek minēts fakts, ka 22 dalībvalstīs darbojas vienas pieturas aģentūras (vienas pieturas punkti). Es vēlos visiem atgādināt, ka šie punkti tika izveidoti pēc Pakalpojumu direktīvas izstrādāšanas.
Pirms nepilniem trim mēnešiem Parlaments pieņēma ziņojumu par Pakalpojumu direktīvas ieviešanu, kurā galvenokārt tika pievērsta uzmanība tam, ka vienas pieturas aģentūras nav pilnīgi funkcionējošas, ka vairumā gadījumu tās nepieļauj formalitāšu aizpildīšanu elektroniski un ka tās nedarbojas tā, kā uzņēmēji gaida. Es ceru, ka, norādot uz konkrētām vienas pieturas aģentūrām, kas labi darbojas, tiks darīts viss iespējamais, lai uzlabotu citu aģentūru darbību, lai tās tiešām kalpotu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.
Juozas Imbrasas
Es balsoju par šo dokumentu, jo tas atzinīgi vērtē Komisijas Mazās uzņēmējdarbības akta (MUA) pārskatīšanu un atbalsta jaunos priekšlikumus, kuru mērķis ir vēl vairāk uzlabot finanšu pieejamību un piekļuvi tirgum, kā arī mazināt administratīvo slogu, pilnveidojot pārvaldību un uzraudzību ar lietpratīgu regulējumu starpniecību. Es uzskatu, ka dalībvalstīm nekavējoties jāpieņem atlikušie priekšlikumi par Eiropas Privātā uzņēmuma statūtiem, kas dotu iespēju MVU iesaistīties tirdzniecību visā ES, vienlaikus samazinot izdevumus un veicinot izaugsmi šajā jomā. Mums ir jāsamazina administratīvais slogs par 25 %, kā norādīts MUA, uzlabojot MUA efektivitāti, apkarojot dalībvalstu ekonomiskā protekcionisma politiku un sekmējot uzņēmējdarbību ES. Dalībvalstīm bez vilcināšanās jāievieš pārskatītā Direktīva par maksājumu kavējumiem, lai efektīvi apkarotu maksājumu kavējumus un to negatīvo ietekmi, jo īpaši uz MVU. Dalībvalstīm, transponējot direktīvas savos tiesību aktos, jāizvairās no tā sauktajiem "apzeltījumiem”, pārsniedzot ES tiesību aktu prasības. Jo mazāks uzņēmums, jo lielāks ir tam uzliktais administratīvais slogs - nesamērīga un nepareiza prasība, kas kavē MVU dibināšanu. Ir jānošķir mikrouzņēmumi un mazie un vidējie uzņēmumi. Es uzskatu, ka mums jāpalīdz mazajiem uzņēmumiem palielināt viņu konkurētspēju starptautiskā tirgū, veicinot to eksportspēju, izplatot informāciju par programmām un iniciatīvām, kas atvieglo piekļuvi starptautiskajam tirgum un MVU preču un pakalpojumu nonākšanu tajā, un rūpējoties par to, lai mazo uzņēmumu intereses tiktu pienācīgi pārstāvētas.
David Martin
rakstiski. - Es atzinīgi vērtēju Komisijas pārskatu par MUA un atbalstu jaunos priekšlikumus, kuru mērķis ir vēl vairāk uzlabot finanšu pieejamību un piekļuvi tirgum, kā arī turpmāk mazināt birokrātisko slogu, pilnveidojot pārvaldību un uzraudzību un nodrošinot lietpratīgu regulējumu un tādus pasākumus kā pārskatus par MVU darbības rezultātiem.
Iosif Matula
rakstiski. - (RO) Es balsoju par Mazās uzņēmējdarbības akta projekta pārskatīšanu, jo uzskatu, ka Eiropas Savienībai jāturpina stiprināt savus atbalsta mehānismus, lai likvidētu šķēršļus, kuri kavē mazo un vidējo uzņēmumu ilgtspējīgu attīstību, lai pilnīgi varētu realizēt to potenciālu. Paturot prātā MVU būtisko nozīmi Eiropas ekonomikā un to devumu ekonomiskās izaugsmes, nodarbinātības un sociālās kohēzijas veicināšanā, jāievieš pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt nevainojamu sistēmu MVU attīstībai. Šajā saistībā es vēlos uzsvērt, ka dalībvalstīm jāvelta vairāk pūļu, lai atbalstītu politiku, kas vērsta uz uzņēmējdarbības veicināšanu un MVU labvēlīgas uzņēmējdarbības vides radīšanu. Nedrīkst aizmirst arī labas prakses apmaiņas būtisko nozīmi šīs politikas ietvaros. Uzlabot MVU piekļuvi finansējumam un vienotajam tirgum, apkarot birokrātiju, kā arī nodrošināt labāku Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanu dalībvalstīs, šīm jābūt prioritātēm dalībvalstu un ES līmenī.
Mario Mauro
Mazās uzņēmējdarbības akta (MUA) pārskats un jaunie tajā iekļautie priekšlikumi ir nepieciešami instrumenti, lai stiprinātu un atjaunotu 23 miljonus Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), kas bija īsti bastioni ekonomikas krīzes laikā. Eiropas ekonomikā MVU veido 99 % no visiem uzņēmumiem un nodrošina darbavietas apmēram 100 miljoniem Eiropas iedzīvotāju. Mums arī turpmāk jāstiprina un jāatbalsta MVU, lai spēcinātu to izaugsmi, paralēli koncentrējoties uz to konkurētspējas un inovācijas spēju uzlabošanu. Šie mērķi patiesi ataino esošās vajadzības. Ir svarīgi atdzīvināt MUA saskaņā ar stratēģijas "Eiropa 2020” mērķiem un darbībām, lai atvieglotu MVU izaugsmi, vienkāršojot procesu un nodrošinot atbalstu ne tikai ar investīcijām, bet arī risinot globalizācijas un klimata pārmaiņu radītās problēmas mūsdienās.
Jean-Luc Mélenchon
Kārtējais teksts, kas cenšas pazemināt valsts sektora iestāžu standartus uzņēmēju labā. Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts un tā pārskats neattiecas ne uz vispārējām interesēm, ne uz MVU darbiniekiem. Šīs rezolūcijas, kuru atbalsta visas politiskās grupas, izņemot manējo, vienīgā vērtība ir žēloties par pašreizējo lietu stāvokli un lielīties ar energoefektivitāti, kuru tā grauj citur, veicinot neierobežotu eksportu. Liekulīgi un ļauni. Es neatbalstu šos nolūkus un uzskatu, ka tā ir liekulība.
Nuno Melo
Nevajadzētu aizmirst, ka 23 miljoniem ES mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), kuri veido 99 % no visiem uzņēmumiem un nodrošina vairāk nekā 100 miljonus darbavietu, ir būtiska nozīme ekonomikas izaugsmes, sociālās kohēzijas un darbavietu izveides veicināšanā, tie ir nozīmīgs inovāciju avots, kā arī sniedz svarīgu ieguldījumu nodarbinātības līmeņa noturēšanā un palielināšanā un palīdz sasniegt stratēģijas "Eiropa 2020” pamatiniciatīvas galvenos mērķus. Mazās uzņēmējdarbības akta pamatā ir vairāki svarīgi politikas pīlāri, piemēram, piekļuve finansējumam, piekļuve tirgiem (vienotais tirgus, starptautiskie tirgi, publiskais iepirkums) un regulējuma uzlabošana. Mums jāmudina dalībvalstis pieņemt tā pamatnostādnes, lai palīdzētu MVU šajā krīzes laikā.
Claudio Morganti
Es pozitīvi vērtēju šo rezolūciju, kas attiecas uz Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatu, jo tajā ir iekļauti pareizie pasākumi, lai vairāk nekā 23 miljoniem mazo un vidējo uzņēmumu būtu vieglāk nodarboties ar uzņēmējdarbību. Galvenie tās punkti paredz jaunu pasākumu sēriju piemērošanu, kas atvieglos piekļuvi kredītiem, izmantojot sabiedrisko atbalstu garantiju sistēmām, kā arī pauž spēcīgu apņemšanos veicināt mikrokredītu līdzfinansējumu. Vairāk nekā lērums stimulu un mērķtiecīga finansējuma mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir nepieciešama lielāka un vienkāršota rīcības brīvība, respektīvi, mazāk birokrātijas, kā arī noteiktas garantijas. Runājot par pēdējo punktu, mums jāaicina dalībvalstis atrisināt maksājumu kavējumu jautājumu, kas ir radījis un turpina radīt nopietnas problēmas un sarežģījumus. Nobeigumā es vēlos uzsvērt, ka internacionalizācija varētu būt jaunā vide, kurā varētu darboties mazie un vidējie uzņēmumi, un līdz ar to ir nepieciešami instrumenti, kas ļautu tiem paplašināties ārpus savām robežām. Tas ir nopietns uzdevums, jo īpaši jau mazākajiem uzņēmumiem, un šā iemesla dēļ tiem ir nepieciešams lielāks Eiropas Savienības atbalsts un uzmanība.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
Es balsoju par šo dokumentu, jo uzskatu, ka Mazās uzņēmējdarbības aktā noteiktie veicināšanas pasākumi mazajiem uzņēmumiem ir veids, kā palielināt konkurētspēju Eiropas Savienībā. Īpaši es vēlos pievērst uzmanību diviem pieņemtās rezolūcijas aspektiem. Pirmkārt, izglītībai un profesionālajām mācībām. Tieši jaunieši veidos un piedalīsies ES nākotnē. Tāpēc ir svarīgi, lai viņi būtu uzņēmīgi un gatavi veidot dzīvu un konkurētspējīgu ES ekonomiku. Efektīva resursu izmantošana ir vēl viens ar ES nākotnes dzīves kvalitāti saistīts aspekts. Mēs vienmēr par to runājam, bet diemžēl līdz šim esam pārāk maz rīkojušies, lai vārdi taptu par īstenību. No otras puses, nepietiek ar efektīvu resursu izmantošanu kā atsevišķu pasākumu, katrā uzņēmuma attīstības posmā ir jāpatur prātā ilgtspējīga attieksme pret vidi. Tāpēc es aicinu gan Eiropas Komisiju, gan dalībvalstis pievērst pēc iespējas vairāk uzmanības lielākai jauniešu uzņēmējdarbības attīstībai, kā arī resursu izmantošanas efektivitātes un citu energotaupības iniciatīvu veicināšanai.
Maria do Céu Patrão Neves
Šīs rezolūcijas mērķis ir izklāstīt Eiropas Parlamenta perspektīvu par Komisijas Mazās uzņēmējdarbības akta analīzi. Parlaments izmanto šo rezolūciju, lai paustu atbalstu jaunajiem priekšlikumiem, kuru mērķis ir uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) piekļuvi finansējumam un tirgiem; kā arī pasākumiem, kas turpinātu mazināt birokrātijas slogu, pilnveidojot pārvaldību un uzraudzību; un arī lietpratīgam regulējumam; un tādiem pasākumiem kā pārskatu sagatavošana par MVU darbības rezultātiem.
Kā jau es minēju iepriekš, MVU stiprināšana ir svarīga ekonomikas izaugsmes veicināšanai. Šajā saistībā Parlamenta ieteikumi attiecībā uz pētniecību un inovāciju - vienkāršot finansējuma piešķiršanu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (R&D&I) un nodrošināt programmu pienācīgu pārvaldīšanu, jo īpaši MVU - ir ļoti svarīgi, tikpat svarīgas ir inovāciju ieviešanas spējas visa cikla laikā, iekļaujot netehnoloģiskas inovācijas nākotnes pētniecības un inovāciju finanšu shēmā. Es atbalstu investīcijas, kas paredzētas vietējo MVU atbalstam, iesaistot vienotajā tirgū inovāciju centrus, tirdzniecības kameras, uzņēmumu apvienības un inovāciju kopas.
Paulo Rangel
Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) veido apmēram 99 % no visiem ES uzņēmumiem un veicina ekonomikas izaugsmi, kā arī ir nodarbinātības un pārticības avots un inovāciju ieviesēji. Ir svarīgi arī turpmāk viņiem nodrošināt tādus apstākļus, kuros tie spētu attīstīties un nostabilizēties tirgū, garantējot tiem finanšu pieejamību un piekļuvi vienotā tirgus potenciālajām priekšrocībām. Tāpēc ir svarīgi apsveikt Komisiju ar veikto analīzi par Mazās uzņēmējdarbības aktu un atbalstīt jaunos, izvirzītos priekšlikumus, lai nodrošinātu atbalstu MVU.
Robert Rochefort
Deviņdesmit deviņi procenti Eiropas uzņēmumu ir MVU. MVU bāze nodrošina divas trešdaļas darbavietu privātajā sektorā. Vairāk nekā pusi Eiropas pievienotās vērtības dod MVU. Ja valsts sektora iestādes gan vietējā, gan dalībvalstu, gan Eiropas līmenī nesāks darboties mazo un vidējo uzņēmumu labā, tad ekonomika neatveseļosies un nebūs ilgtermiņa ekonomiskās izaugsmes. Pieņemot Mazās uzņēmējdarbības aktu 2008. gadā Eiropas Komisija veica pirmo nozīmīgo pasākumu mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam, ieviešot principu "vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” visās tiesību aktu jomās. Lai gan pēdējo trīs gadu laikā tika izskatīts daudz ierosinājumu - konkrēti es runāju par Direktīvu par maksājumu kavējumiem -, vēl ir daudz kas jāsasniedz, lai atvieglotu dzīvi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, runājot ne tikai par viņiem uzlikto administratīvo slogu, bet arī par grūtībām, ar kurām tiem jāsaskaras, lai piesaistītu finansējumu. Eiropas Komisijai jāturpina iet pa 2008. gadā MUA nosprausto ceļu. Tieši uz to aicina šī rezolūcija, kuru es atbalstu.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Šī rezolūcija koncentrējas uz: 1) normatīvo vidi, aicinot labāk īstenot MVU testu, jo īpaši dalībvalstīs, un samazināt birokrātijas un administratīvo slogu; 2) MVU finanšu pieejamības uzlabošanu ar EIB papildu līdzekļiem un instrumentiem (piemēram, RSFF un taisnīga finansēšana) un paplašinātu (un neatkarīgu) KIP; 3) nepieciešamajiem uzlabojumiem, lai nodrošinātu MVU dalību publiskajos iepirkumos; 4) vienkāršotām un mērķtiecīgākām RDI programmām, lai veicinātu MVU inovācijas pārvaldības spējas, piekļuvi RDI pakalpojumiem un uz zināšanām pamatotiem uzņēmējdarbības pakalpojumiem, piemēram, tehnoloģiju nodošanas centros un universitātēs; 5) nepieciešamību pievērst vairāk uzmanību vajadzīgajām prasmēm un citiem sociālā un darba tirgus jautājumiem, kas skar uzņēmējdarbību un MVU spējas sasniegt savu nodarbinātības potenciālu, piemēram, vadītāja prasmes, digitālās iemaņas un ilgtspējības prasmes; 6) rīcību, lai uzlabotu resursu efektivitāti: MVU nozaru projekti, lai identificētu resurstaupīgas inovācijas, kas aptver vērtību veidošanas un apgādes ķēdes; ambicioza ekoinovatīva rīcības plāna pieņemšana un vairāk līdzekļu piešķiršana no KIP; vairāk rentablu energoefektivitātes pasākumu, lai palīdzētu MVU samazināt enerģijas izmaksas
Oreste Rossi
Es atbalstu ziņojumu par Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanu, jo tā mērķis ir uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) piekļuvi kredītiem un tirgum. Šajā Eiropas uzņēmumu krīzes laikā mums jāpalīdz MVU, dodot iespēju palielināt to spējas un zinātību, lūdzot tiem atbalstīt pārvaldības programmas, kas radītas, lai īstenotu pētniecību, attīstību un inovāciju. Ziņojumā ir atzīta MVU būtiskā nozīme pārejā uz ekonomiku, kuru raksturo resursu efektivitāte, un ir būtiski atzīt jauno uzņēmēju nozīmi. Visbeidzot ES vajadzētu apņemties padarīt Erasmus programmu par institūciju, lai dotu viņiem iespēju attīstīties.
Marc Tarabella
Es atzinīgi vērtēju rezolūcijas par Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanas pieņemšanu ar milzīgu Eiropas Parlamenta pārsvaru. MVU, kas veido 99 % no Eiropas uzņēmumiem, nodrošina divas trešdaļas darbavietu privātajā sektorā un dod vairāk nekā pusi visu ES uzņēmumu veidotās pievienotās vērtības. MVU ir būtiska nozīme inovācijās, pētniecībā un attīstībā. Pieņemot Mazās uzņēmējdarbības aktu 2008. gadā, Eiropas Komisija veica pirmo nozīmīgo pasākumu MVU labā, iekļaujot principu "vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” visās likumdošanas jomās.
Trīs gadu laikā tika izskatīti daudzi priekšlikumi, piemēram, Direktīva par maksājumu kavējumiem. Tomēr mums vēl ir daudz darba, lai atvieglotu MVU dzīvi, piemēram, mazinātu birokrātijas slogu, ar kuru tiem nākas saskarties, un finanšu pieejamību, kas bieži vien ir apgrūtināta. Šī rezolūcija aicina Eiropas Komisiju turpināt iet pa iesākto ceļu, paturot prātā, ka MVU ir labklājības un ekonomikas izaugsmes dzinējspēks.
Viktor Uspaskich
Kā referents korekti konstatēja, mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir Eiropas sabiedrības un mūsu ekonomikas mugurkauls. Tas attiecas arī uz Lietuvu, kur 99,4 % lietuviešu uzņēmumi nodarbina nepilnus 250 cilvēkus. Saskaņā ar valdības statistiku, 2011. gada janvārī Lietuvā bija vairāk nekā 66 500 MVU. Lietuviešiem steidzami nepieciešami lietpratīgāki regulējumi, mazāks birokrātijas un administratīvais slogs. Viena no lielākajām problēmām, ar kuru saskaras investori Lietuvā, ir plānošanas atļauju iegūšana. Saskaņā ar Pasaules Bankas ziņojumu, lai iegūtu atļauju, ir jāveic 17 procedūras un tas prasa 162 dienas. Šajā ziņā saskaņā ar Pasaules Bankas klasifikāciju Lietuva ieņem 59. vietu pasaulē. Investoru aizsardzība Lietuvā ir vēl lielāka problēma, šajā jomā Lietuva atrodas 93. vietā. Tas nav labi. Es uzskatu, ka veiksmīgu stratēģiju inovatīvu MVU atbalstam nevajadzētu finansēt tikai ar subsīdijām, bet vajadzētu radīt tādu uzņēmējdarbības vidi, kas nodrošinātu MVU lielāku brīvību un labāku piekļuvi dažādiem finansējuma avotiem. Es uzskatu, ka MVU vajadzētu pievēst vairāk uzmanības sociālā un darba tirgus jautājumiem, kas ietekmē uzņēmējdarbību un MVU spējas nodarbināt darbiniekus ar atbilstīgām prasmēm.
Derek Vaughan
rakstiski. - Es atzinīgi vērtēju šo rezolūciju, kura brīdina par pārāk lielu birokrātijas slogu MVU. Eiropas Savienībā 23 miljoni MVU nodrošina vairāk nekā 100 miljonus darbavietu un tiem ir būtiska nozīme ekonomikas izaugsmes, sociālās kohēzijas un darbavietu izveides veicināšanā. Mums jānodrošinās, lai šos uzņēmumus neapgrūtinātu pārāk liels birokrātijas slogs, un es piekrītu, ka ES ir jācenšas mazināt administratīvais slogs. Es esmu apmierināts, ka gandrīz visi tiesību aktu ierosinājumi Mazās uzņēmējdarbības akta ietvaros tika apstiprināti, bet ir nepieciešams, lai dalībvalstis bez kavēšanās ieviestu pārskatīto Direktīvu par maksājumu kavējumiem.
Šī rezolūcija pievērš uzmanību MVU energotaupības potenciālam, jo šobrīd tikai 24 % MVU veic energoefektivitātes pasākumus, lai mazinātu savu ietekmi uz vidi; ja MVU piemērotu rentablus energoefektivitātes pasākumus, tie samazinātu enerģijas patēriņu un palielinātu savas spējas veikt jaunus ieguldījumus.
Marie-Christine Vergiat
Es balsoju pret rezolūciju par Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanu, kuru 2011. gada februārī izvirzīja Eiropas Komisija. Šis pārskats, jo īpaši administratīvo un birokrātisko izmaksu un sloga samazināšana, atbilst aktam pašreizējā redakcijā. Priekšlikums saskaņot nodokļu sistēmas nedrīkst kļūt par kārtējo nodokļu samazināšanu uzņēmumiem, protams, mazajiem uzņēmumiem, jo algas nosaka taupības plāni. Taisnība, ka šā pārskata mērķis ir uzlabot MVU finanšu pieejamību, bet netiek minēti sociālie un vides jautājumi un netiek pat pieminēts Eiropas Komisijas plāns par Sociālo uzņēmējdarbību, kura ir izsludināta uz šā gada beigām. Taisnība, ka Mazās uzņēmējdarbības akta pārskats, sagatavojot šo priekšlikumu, mūs nedaudz tuvina sociālajai ekonomikai, bet tā notiek, pateicoties tā vājajām pusēm attiecībā uz izdevumiem, kas saistīti ar citiem darbības veidiem. Mazās uzņēmējdarbības akta pārskats, tāpat kā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva, neko nav apguvis no Monti ziņojuma par Eiropas Savienības iedzīvotāju uzticības atjaunošanu. Tādējādi tas atbilst tai pašai pārāk liberālajai Eiropas integrācijas loģikai, kuru interesē tikai un vienīgi tirgus un tā vajadzības.
Dominique Vlasto
Mazie un vidējie Eiropas uzņēmumi ir mūsu saimnieciskās darbības plaušas. To attīstība, modernizācija un konkurētspēja jāieliek mūsu ekonomiskās stratēģijas sirdī. Tādēļ es balsoju par rezolūciju par Mazās uzņēmējdarbības aktu, kura mērķis ir veicināt MVU izaugsmes potenciālu. Joprojām ir daudz darba, lai vienkāršotu reglamentējošo vidi un administratīvās procedūras, kuras pārāk smagi apgrūtina mūsu uzņēmumu darbību un dinamismu. Es atzinīgi vērtēju šajā ziņojumā ieteiktās darbības, piemēram, Eiropas Privātā uzņēmuma statūtu izveidošanu. Tas palīdzēs MVU gūt labumu no vienotā tirgus un ļaus tiem veikt pārrobežu darbības, nepieprasot izpildīt nosacījumus, kuri bieži vien ir apgrūtinoši un attur no dalības. Es aicinu Padomi nevilcinoties izteikt domas par šo iniciatīvu. Visbeidzot mums jāpalīdz inovatīviem MVU, atvieglojot tiem piekļuvi dažādiem finansējuma veidiem. To var panākt, krietni vienkāršojot Eiropas kredītu izmantošanu, kuriem joprojām trūkst elastības. Šādi kredīti pastāv, un, manuprāt, tie ir jāizmanto, lai nodrošinātu efektīvāku atbalstu reālai ekonomikas, inovācijas un nodarbinātības attīstībai.
Luís Paulo Alves
Es balsoju par šo priekšlikumu, jo piekrītu referentes viedoklim, ka savienībā ir spēks. Spēku apvienošana inovāciju ieviešanai un kopēju problēmu risināšanai Eiropā ir iespēja nodrošināt ātrāku attīstību, efektivitāti (tostarp rentabilitāti) un lielāku radošumu. Paredzēts, ka iniciatīva "Inovācijas savienība” arī palielinās Eiropas konkurētspēju un norādīs virzienus izejai no ekonomikas krīzes. Tā kā Eiropa ir īpaši atkarīga no importa, dalībvalstīm ir vienota sajūta, ka izejvielas un preces, kas vajadzīgas enerģijas ražošanai vai izmantošanai rūpniecībā vai pārtikas ražošanā, ir jālieto saprātīgi un ilgtspējīgi. Sabiedrības novecošanās ir vēl viena problēma, ar ko saskaras gandrīz katra ES dalībvalsts. Ņemot vērā mērķi palielināt iedzīvotāju veselīgas dzīves gadu skaitu un nodrošināt viņiem atbilstošu aprūpi un zāles, vienlaikus kontrolējot izdevumus, vienotai pieejai var būt daudz ātrāki panākumi. Eiropas valstu ekonomikas ir kļuvušas tik ļoti cieši saistītas, ka vienota pieeja ir vajadzīga ne tikai eiro stabilitātes nodrošināšanai, bet arī, īstenojot centienus palielināt dalībvalstu konkurētspēju. Ir vajadzīga kopēja virzība uz taisnīgu un stabilu ekonomiku.
Elena Oana Antonescu
Eiropa ir bijusi, ir un būs pasaules civilizācijas, izglītības, pētniecības un kultūras šūpulis. Nav šaubu, ka Eiropai (un tas ir norādīts arī Komisijas paziņojumā) netrūkst potenciāla - ne cilvēku, ne tehniskā, ne tirdzniecības vai finanšu potenciāla. Vēlos jautāt: ko Eiropa dara, lai izmantotu tieši savu cilvēkresursu potenciālu? Kā Eiropa plāno rīkoties, lai nezaudētu savus cilvēkresursus, kuriem ir tik būtiska nozīme inovāciju ieviešanā Eiropas skolās, universitātēs un pētniecības centros? Manuprāt, pirms Eiropas Savienībā pievēršamies ekspertu piesaistīšanai no ārzemēm, ļoti svarīgi ir apturēt pētnieku aizplūšanu no Eiropas uz citiem svarīgiem centriem pasaulē. Ieviešot modernizētu izglītības sistēmu visā Eiropā, īpaši uzsverot neatkarīgo pētījumu rezultātus un, protams, vienkāršojot Eiropā īstenoto pārrobežu pētniecības programmu izmantošanas nosacījumus, varētu palielināt inovāciju līmeni ES. Tomēr, lai nodrošinātu cilvēkresursu palikšanu Eiropā, Eiropai ir jāorientējas uz šādu mērķi: tai ir jāpiedāvā pētniekiem tik vilinoši piedāvājumi un priekšlikumi, lai viņi nespētu no tiem atteikties. Patiesībā pētnieki ir jāpārliecina par to, ka nekur nav tik labi kā mājās, lai arī par kādu jautājumu būtu runa.
Zigmantas Balčytis
Es atbalstīju šo ziņojumu. Pamatiniciatīva "Inovācijas savienība” ir līdz šim nozīmīgākais un mērķtiecīgākais Kopienas mēģinājums papildus dalībvalstu pasākumiem ieviest stratēģisku, integrētu un uz uzņēmējdarbību orientētu Eiropas inovācijas politiku, kura nodrošina inovācijas virzību un progresa uzraudzību augstākajā politiskajā līmenī. Inovācijas ir īpaši nozīmīgas, risinot globālas problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas, enerģijas un pārtikas nekaitīguma drošību un citas. Šajās jomās ir jāveicina inovācijas un jāstiprina pašreizējā zinātniskā un tehnoloģiskā bāze. Svarīgi ir arī modernizēt izglītības sistēmas un pielāgot tās laika prasībām. Dalībvalstīm ir jāveic pasākumi, lai uzlabotu Eiropas jauniešu un jauno uzņēmēju uzņēmējdarbības spējas un prasmes, iekļaujot uzņēmējdarbību un inovācijas visās izglītības jomās un uzlabojot cilvēkresursus. Šādi viņiem būtu iespēja aktīvi darboties inovācijas jomā.
Jean-Luc Bennahmias
Iniciatīva "Inovācijas savienība” joprojām ir svarīgākā ES iniciatīva integrētas Eiropas stratēģijas izstrādei pētniecības un inovāciju jomā. Pētniecības un inovāciju paātrināšana ir būtiska, lai ieviestu taisnīgu un konkurētspējīgu ekonomikas modeli, nodrošinātu darbavietas nākotnē, pārietu uz ilgtspējīgu resursu pārvaldīšanu, risinātu problēmas enerģētikas jomā un veicinātu zināšanu sabiedrības izveidi. Tādējādi inovācijas ir viena no galvenajām Eiropas Savienības problēmām darbavietu, vides un attīstības jomā, un tām būs konkrēta ietekme uz iedzīvotājiem. No šī brīža Eiropas iedzīvotājiem, kuri ir gan inovāciju virzītāji, gan to sniegto ieguvumu izmantotāji, ir jābūt iespējai pilnībā piedalīties šajā iniciatīvā "Inovācijas savienība”, lai nodrošinātu tās sekmīgu īstenošanu, kā mēs uzsvērām šajā ziņojumā. Šī iemesla dēļ mēs vēlējāmies vērst uzmanību uz inovācijas politikas svarīgo nozīmi, kā arī uz Eiropas līmenī saskaņotas pieejas pievienoto vērtību. Lai risinātu nopietnās sociālās un ekonomikas problēmas, kas ir kopīgas visai Eiropas sabiedrībai, mums ir vajadzīgas vērienīgas iniciatīvas. Tāpēc mēs ar nepacietību gaidām, ka pasākumi, ko Komisija veic pētniecības un inovācijas jomā, sasniegs likumdošanas posmu.
Sergio Berlato
Inovācijas koncepcijai ir daudzdimensiāla būtība: tajā ir ietverta ne tikai zinātniskā pētniecība, eksperimentālās un tehnoloģiskās izstrādes, bet arī jaunu procesu, metodoloģiju un organizatorisko un uzvedības modeļu attīstība. Lai gan es atzinīgi vērtēju Komisijas paziņojumu par iniciatīvas "Inovācijas savienība” noteikšanu par pamatiniciatīvu stratēģijā "Eiropa 2020” paredzētajai izaugsmei un darbavietām, es uzskatu, ka joprojām ir prioritāras jomas, kurās nepieciešama piemērotāka apņemšanās veicināt spēju veidošanu zinātnes, tehnoloģiju un inovāciju jomā: efektīva līdzekļu izmantošana, atkritumu utilizācija un otrreizēja pārstrāde, pārtikas kvalitāte un nekaitīgums un jaunas epidēmijas. 2009. gada Eiropas inovācijas darba grupas secinājumos atzīts, ka nesenajai ekonomikas un finanšu krīzei dažādās valstīs ir bijušas nesamērīgas sekas.
Mani satrauc tas, ka budžeta ierobežojumi, kas patlaban tiek piemēroti dalībvalstīm, varētu radīt lielākus ieguldījumu samazinājumus pētniecības un inovāciju jomā, tādējādi nelabvēlīgi ietekmējot Eiropas izaugsmi un konkurētspēju. Tāpēc es aicinu Komisiju apsvērt ierosinājumu izmantot kopējās stratēģiskās sistēmas līdzekļus šo nozaru finansēšanai, jo īpaši Eiropas Savienības pētniecības un inovācijas nozares finansēšanai.
Izaskun Bilbao Barandica
Es balsojumā atbalstīju iniciatīvu "Inovācijas savienība”, jo tā ir vienīgā iespēja izkļūt no krīzes globalizētajā pasaulē. Inovācijas ir saistītas ar tādiem aspektiem kā darbavietu izveidošana, zināšanas, tehnoloģijas, vides aizsardzība, sociālās kohēzijas un sabiedrības labklājības veicināšana. Visām ES dalībvalstīm ir stingri jāapņemas veicināt inovācijas un tām ir jāatbalsta šī joma, īstenojot sadarbību, apmainoties ar labas prakses piemēriem un uzlabojot veiksmīgas pieredzes izplatīšanu.
Ja ir inovācijas, tad ir nākotne. Es balsojumā atbalstīju 1. grozījumu, jo kategoriski iebilstu pret kopējās lauksaimniecības politikas līdzekļu izmantošanu šīm programmām vajadzīgā finansējuma nodrošināšanai. Šie līdzekļi ir izmantojami inovāciju veicināšanai pašā lauksaimniecības nozarē, jo arī tajā ir vērojama krīze. Novatoriskā Eiropā ir iespējama inovāciju ieviešana lauksaimniecībā, tādējādi nodrošinot iespēju veidot šajā nozarē tādu pašu nākotni kā citās stratēģiskajās nozarēs.
Slavi Binev
Ikviens apzinās, ka ekonomikas izaugsme ir cieši saistīta ar tehnoloģisko attīstību, kuru savukārt nodrošina cilvēku centieni pēc inovācijām. Taču šos centienus un potenciālu ierobežo finanšu, birokrātiskie un cita veida šķēršļi. Es pilnībā atbalstu ziņojumu par iniciatīvu "Inovācijas savienība”, jo uzskatu, ka tā ļaus mums likvidēt šķēršļus, kuri traucē īstenot novatorisku domāšanu Eiropas Savienībā. Tomēr svarīgākais uzdevums, manuprāt, ir nepieļaut nevienmērīgu attīstību Eiropā, un tas ir izdarāms, kopējos inovāciju centienus attiecinot uz ES ekonomiku.
Mara Bizzotto
Tas, ka ziņojumā ir pausts aicinājums ieviest vienotu Eiropas patentu un atzinīgi vērtēta ciešākas sadarbības procedūras pieņemšana attiecībā uz šī patenta ieviešanu, neļauj man balsojumā šo ziņojumu atbalstīt. Tāda Eiropas patenta ieviešana, kura oficiālās valodas ir angļu, franču un vācu valoda, nav pieņemama vismaz divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, trīsvalodība nelabvēlīgi ietekmētu to dalībvalstu uzņēmumu konkurētspēju, kuras nav iekļautas šajā sistēmā. Lai varētu iegūt dokumentus šiem uzņēmumiem, tostarp Itālijas uzņēmumiem, nāktos gaidīt, kad tiek pabeigts tulkošanas darbs. Tas nozīmē, ka tie nespētu ātri rīkoties, taču uzņēmējdarbībā ātrai rīcībai ir īpaši svarīga nozīme. Šiem uzņēmumiem arī nāktos segt papildu izmaksas par tulkošanu. Savukārt uz uzņēmumiem, kuru darba valoda ir viena no trim minētajām, neviens no šiem šķēršļiem neattiektos, tādēļ rastos diskriminācija valodas dēļ. Turklāt šķiet, ka trīsvalodīgas sistēmas ieviešana neatbilst administratīvajām prasībām un pat neatspoguļo dalībvalstu demogrāfisko svarīgumu, jo tādā gadījumā būtu iekļaujama arī Itālija. Drīzāk tas ir mēģinājums uzspiest Vācijas prestižu, tādējādi pārkāpjot paritātes un dalībvalstu vienlīdzības principus, kuri ir ES dibināšanas pamatā. Tāpēc es nolēmu šo ziņojumu neatbalstīt.
Jan Březina
Es balsojumā atbalstīju rezolūciju par iniciatīvu "Inovācijas savienība”, jo, cita starpā, uzskatu, ka mums Eiropas un dalībvalstu līmenī ir jāpieņem pasākumi, kas ļautu uzlabot Eiropas iedzīvotāju uzņēmējdarbības prasmes un arodmācības, iekļaujot uzņēmējdarbības mācības, radošumu un inovācijas visās izglītības jomās. Ir jāpanāk, lai plašāk tiek izmantotas Komisijas programmas, piemēram, "Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, un vienlaikus ir jāaizsargā amatniecība kā inovāciju avots. Manuprāt, Komisijai būtu vairāk jāsadarbojas ar dalībvalstīm, izstrādājot vidēja termiņa un ilgtermiņa attīstības perspektīvas attiecībā uz darba tirgū pieprasītajām kvalifikācijām un atbalstot partnerības starp universitātēm un uzņēmējdarbības nozari, lai tādējādi atvieglotu jauniešiem iespējas iesaistīties darba tirgū un palīdzētu radīt novatoriskus uzņēmumus, kuru pamatā ir zināšanas, lietišķo pētījumu izstrāde un absolventiem labākas iespējas darba tirgū.
Tāpēc atbalstu Reģionu komitejas priekšlikumu izveidot "virtuālo jaunrades tīklu”, kas būtu pieejams visiem (uzņēmumiem, vietējām un reģionālajām iestādēm, privātajam sektoram un iedzīvotājiem) un kas sniegtu konsultācijas un palīdzību un nodrošinātu pieeju riska kapitālam un tehniskajiem pakalpojumiem. Vēlos vērst uzmanību arī uz to, ka patlaban trūkst uzlabotas un aktīvas sadarbības starp universitātēm un uzņēmumiem, un vēlos aicināt Komisiju sākt īstenot jaunas Eiropas līmeņa profesionālās izglītības un arodmācības programmas universitāšu vecākajam personālam un ierēdņiem, kas nodarbojas ar tehnoloģiju jautājumiem.
Maria Da Graça Carvalho
Es atzinīgi vērtēju to, ka pētniecība un inovācijas ziņojumā ir izklāstītas kā līdzeklis, lai izkļūtu no ekonomikas un sociālās krīzes, kuru Eiropa patlaban piedzīvo. Patiesībā arvien vairāk ir vajadzīgas jaunas un ilgtspējīgas metodes saprātīgākai un efektīvākai resursu un preču izmantošanai. Tāpēc mums ir jārada iespējas jaunām idejām un jo īpaši ir jāizstrādā mehānismi, kas ļautu šīs idejas īstenot. Iesniegtais ziņojums par iniciatīvu "Inovācijas savienība” atbilst šiem kritērijiem, tāpēc es to atbalstu un uzsveru tā nozīmi pašreizējā situācijā un attiecībā uz Eiropas panākumiem nākotnē.
Giovanni Collino
Inovācijas daudzējādā ziņā ir ekonomikas izaugsmes galvenais priekšnosacījums. Jau līdz divdesmitā gadsimta otrajai pusei lielākā daļa cienījamu ekonomistu, kas specializējušies izaugsmes jautājumos, bija sapratuši, ka inovācija ir viens no galvenajiem līdzekļiem, kas ļauj ietekmēt peļņas krišanos. Šādi mēs īstenojām pāreju no 20. gadsimta 50. gadu izaugsmes modeļiem, saskaņā ar kuriem ekonomika agrāk vai vēlāk stabilizējas un maina aizsākto attīstības gaitu, uz 20. gadsimta 80. gadu endogenajiem izaugsmes modeļiem, saskaņā ar kuriem pozitīvus ekonomikas izaugsmes rādītājus ilgtermiņā ļauj saglabāt tehnoloģijas un pastāvīga dažādu un novatorisku ražojumu izstrāde. Lai ieviestu šos līdzekļu izmantošanas mehānismus, kuri no šī brīža līdz 2020. gadam tiks īstenoti pētniecības, energoefektivitātes un internacionalizācijas mērķu veidā, jo īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos, ir vajadzīga stingra politiskā vēlme sākt īstenot veicināšanas pasākumus un orientācijas mehānismus. Par to ir atbildīgas dalībvalstis, un Eiropas finansējums var nodrošināt tām pienācīgu atbalstu. Krīzes dēļ līdzekļi ir ierobežoti, un stratēģijas "Eiropa 2020” direktīvām ir jābūt saskaņotām ar stingro fiskālo un rūpniecības politiku, ko īsteno Eiropas valdības.
George Sabin Cutaş
Es balsojumā atbalstīju ziņojumu par iniciatīvu "Inovācijas savienība”, jo tajā ir uzsvērta inovāciju nozīme ilgtspējīga un konkurētspējīga ekonomikas modeļa izveidē un jaunu darbavietu izveidošanā Eiropas Savienībā.
Tomēr kopā ar citiem deputātiem es iesniedzu šī ziņojuma grozījumu, kurā paudu neapmierinātību par nodomu finansēt inovācijas politiku no naudas līdzekļiem, kas līdz šim ir piešķirti kopējai lauksaimniecības politikai.
Ioan Enciu
Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu, jo, manuprāt, tas piedāvā ilgtspējīgus risinājumus pētniecības un inovāciju uzlabošanai Eiropas Savienībā un ilgtermiņā rada arī vajadzīgos priekšnosacījumus ekonomikas izaugsmes atjaunošanai un jaunu darbavietu izveidei.
Veicinot ieguldījumus pētniecībā, atvieglojot MVU piekļuvi dažādiem finansējuma avotiem un uzlabojot sadarbību starp universitātēm, pētniecības centriem un valdībām, tiks panākta radošuma un inovāciju sekmēšana vidējā termiņā un ilgtermiņā. Īpaša uzmanība jāpievērš dažādu dalībvalstu un reģionu inovāciju un pētniecības potenciālu līdzsvarošanai, jo patlaban šajā ziņā ir vērojamas lielas atšķirības, un tas ietekmē visu ES.
Edite Estrela
Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu, jo tas paredz vairāku tādu pasākumu ieviešanu, kuri ļaus veiksmīgi risināt dažādas sociālās problēmas, īpaši tādas problēmas kā klimata pārmaiņas, enerģijas un resursu trūkums, sabiedrības novecošana un apgrūtināta sabiedrisko pakalpojumu un kvalitatīvas veselības aprūpes pieejamība. ES ir pilnībā jāapņemas sasniegt ierosinātos mērķus. Aprēķināts, ka līdz 2020. gadam var izveidot 3,7 miljonus darbavietu un ka gada iekšzemes kopproduktu (IKP) līdz 2025. gadam var palielināt par aptuveni EUR 800 miljardiem.
Diogo Feio
Šis patstāvīgais ziņojums ir izstrādāts neilgi pēc Komisijas paziņojuma par iniciatīvu "Inovācijas savienība”, kas ir viena no stratēģijas "Eiropa 2020” iniciatīvām un kuras mērķis ir veicināt inovācijas un konkurētspēju, izstrādājot spēcīgas politikas stratēģijas, kas sekmē apmaiņu ar idejām un vairāku tādu problēmu risinājumiem, kuras skar visas dalībvalstis.
Šī nodoma būtība ir veicināt efektīvu un konkurētspējīgu pasākumu īstenošanu gan krīzes laikā, gan pēc tās, lai ES varētu novērst trūkumus, kas ir vērojami vairākās nozarēs, īpaši rūpniecībā.
Šis bez šaubām ir vērienīgs ziņojums, jo tajā izklāstīti dažādi jautājumi, piemēram, intelektuālā īpašuma tiesības un ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju. Tāpēc es apsveicu referenti par ieguldīto darbu un ceru, ka ar citu līdzīgu centienu palīdzību mēs spēsim sasniegt visus stratēģijā "Eiropa 2020” izvirzītos mērķus.
José Manuel Fernandes
Šajā ziņojumā, ko sagatavojusi Merkies kundze, iniciatīva "Inovācijas savienība” tiek piedāvāta kā līdzeklis, lai sagatavotu Eiropu laika posmam pēc pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes. Vēl nepieredzēta apmēra pasaules krīze, kas ietiepīgi neatkāpjas un kas var apdraudēt Eiropas projektu, nosaka nepieciešamību ikvienam un jo īpaši Eiropas Savienībai pieņemt stingru nostāju, kas motivē sabiedrību. Tāpēc es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu un vēlos pateikties referentei par darbu, ko viņa ir ieguldījusi šajā dokumentā, kas piedāvā mums optimistisku nākotnes redzējumu un aicina izmantot inovācijas potenciālu, kas mums visiem piemīt. Ir svarīgi īstenot šajā ziņojumā atbalstītos priekšlikumus, piemēram, uzlabota piekļuve kredītiem un finansiālajam atbalstam, ieguldījumu palielināšana pētniecības un attīstības jomā, skaidrāki tiesību akti, mazāka birokrātija, vienas pieturas aģentūra, ciešāka starpreģionu sadarbība un vienkāršs un lēts Eiropas patents.
João Ferreira
Ziņojumā ir izklāstīta visu veidu inovācijas nozīme sabiedrības attīstībā. Tajā ir pievērsta būtiska uzmanība vairākām jomām un ir izteikti priekšlikumi, kurus mēs uzskatām par atbilstošiem, piemēram, priekšlikums par inovāciju izplatīšanu un izmantošanu vairākās nozarēs.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumā, kuru izstrādāju, es centos galvenajos vilcienos izklāstīt mūsu viedokli un bažas par šo jomu. Šis atzinuma projekts liecina, ka dažos aspektos mūsu viedoklis neatbilst Komisijas paziņojumā paustajam. Jo īpaši šīs neatbilstības attiecas uz aspektiem, kuri ir iekļauti arī šajā ziņojumā un kuri atspoguļo dažas no šī ziņojuma pretrunām: inovācijas uzskatīšana par uzņēmējdarbības iespēju; tādu aspektu uzsvēršana kā tirgus, konkurence un inovācijas izmantošana uzņēmējdarbības mērķiem; iekšējā tirgus un ES patentu aizstāvēšana. Šie ir tie aspekti, kuriem mēs nepiekrītam.
Kā mēs norādījām šajās debatēs, vēl viens nepietiekami iztirzāts jautājums bija risks, ka (tas ļoti skaidri izriet no 2009. gada Eiropas inovācijas darba grupas rezultātiem) ir vērojams dalījums pēc inovācijas līmeņa valstīs un reģionos, kuros inovācijas ir augstā līmenī, un pārējās valstīs un reģionos.
Ilda Figueiredo
Inovācijai, kas ir lietderīgs līdzeklis daudzu to problēmu risināšanā, ar kurām cilvēce patlaban saskaras, ziņojumā ir pievērsta pietiekama uzmanība. Inovācijai ir jābūt valsts politikas būtiskam aspektam tādās jomās kā vide, ūdens resursi, enerģija, transports, telekomunikācijas, veselība un izglītība, un tai ir jāpalīdz risināt tādas problēmas kā resursu trūkums un to efektīva izmantošana, atkritumu utilizācija un pārstrāde, pārtikas kvalitāte un nekaitīgums, demogrāfiskās pārmaiņas, jaunas epidēmijas un dabas un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana.
Tomēr ziņojumā ir vairākas pretrunas, jo tā pamatā ir neoliberāli uzskati, kas paredz iekšējā tirgus un ES patentu aizstāvēšanu, un šiem aspektiem mēs nepiekrītam.
Ierobežojumi, kas patlaban tiek piemēroti dalībvalstīm, varētu radīt lielākus ieguldījumu samazinājumus zinātnes, tehnoloģiju un inovāciju (ZTI) jomā, jo īpaši neaizsargātākajās valstīs. Mēs varētu iegūt nevis izsludināto iniciatīvu "Inovāciju savienība”, bet gan īstu dalījumu pēc inovācijas līmeņa valstīs un reģionos, kuros inovācijas ir augstā līmenī, un pārējās valstīs un reģionos.
Galvenā uzmanība būtu jāpievērš tādiem aspektiem kā sabiedrības intereses, attīstība, kohēzija, progress un sociālā labklājība, taču priekšplānā tiek izvirzītas tā dēvētās uzņēmējdarbības iespējas, tirgus, konkurētspēja, konkurence un inovāciju izmantošana uzņēmējdarbības mērķiem.
Pat the Cope Gallagher
Mums ir jāmudina trešā līmeņa iestādes, pētniecības organizācijas un privātā sektora uzņēmumi izmantot iespējas, ko piedāvā ES Septītā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP7).
FP7 ir vērienīgākā valsts finansētā pētniecības programma pasaulē, un mums ir jāturpina vērst uzmanība uz ieguvumiem, ko tā sniedz MVU. Īrijai šī programma palīdz attīstīt pētniecību un attiecīgi radīt jaunas darbavietas, un nodrošināt vajadzīgās un pieprasītās preces un pakalpojumus. Īrijas organizācijas jau ir izmantojušās EUR 270 miljonus no šīs programmas līdzekļiem lauksaimniecības, pārtikas, zvejniecības, veselības, enerģētikas, transporta un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju nozarē.
Šie pasākumi ir ļoti būtiski gan Īrijai, gan Eiropai, jo īpaši pašreizējo ekonomisko grūtību apstākļos.
Louis Grech
rakstiski. - Es atbalstu Merkies kundzes ziņojumu, jo esmu cieši pārliecināts, ka inovācijas un radošums ir ES ekonomikas atlabšanas priekšnoteikums un ka nav iespējams pārvērtēt to nozīmīgumu, kas piemīt ES zinātnes un tehnoloģijas atklājumu pārvēršanai jaunās precēs un pakalpojumos. Turklāt es uzskatu, ka pēckrīzes Eiropā ikviena vienotā tirgus stratēģija ir jāizstrādā tā, lai saglabātu un veicinātu sociālo kohēziju, nodrošinātu tirgus integritāti un ekonomikas ilgtspēju un veicinātu inovācijas. Tāpēc es atbalstu Komisijas iniciatīvu par Eiropas sociālās inovācijas izmēģinājuma projektu, kas nodrošina, ka novatoriskas idejas, kuras tiek izmantotas ražojumu, pakalpojumu un uzņēmējdarbības modeļu radīšanai, ir saistītas ar ES iedzīvotāju un patērētāju sociālajām vajadzībām un jo īpaši atbilst tām.
Françoise Grossetête
Ņemot vērā pasaules ekonomikā vērojamo krīzi, Eiropas Parlaments ir uzsvēris, cik svarīgi ir veicināt novatoriskāka un efektīvākas Eiropas darbības, pielāgojoties jaunajām 21. gadsimta problēmām.
Ir svarīgi veicināt visu iesaistīto dalībnieku maksimālu līdzdalību, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), nozares pārstāvju, universitāšu un valdību līdzdalību. Katram no šiem dalībniekiem ir savs uzdevums. Tāpēc mums ir, piemēram, jāmodernizē izglītības sistēmas un jāiegūst trūkstošās zināšanas zinātnes un tehnisko pētījumu jomā.
No krīzes mēs spēsim izkļūt tikai tad, ja atbalstīsim inovācijas. Eiropas Savienībai ir jārada iespējas tādu jaunu finansēšanas instrumentu izveidei, kuri veicina izdevumus pētniecības jomā un privātos ieguldījumus. Turklāt valsts un privātā sektora sadarbība, īstenojot partnerības, ir svarīga iespēja veicināt novatoriskākas ekonomikas attīstību.
Manuprāt, ir būtiski pieņemt vienotu Eiropas patentu, lai veicinātu virzību uz tirdzniecības apmaiņu ārpus ES. Patlaban patenti ir pārāk dārgi. Mums noteikti ir jāsamazina ar to izveidi saistītās izmaksas.
Visbeidzot, attiecībā uz intelektuālā darbaspēka emigrāciju norādīšu, ka ir svarīgi veicināt pētnieku palikšanu Eiropā. Bez viņiem finansēšanas un citi mehānismi zaudē nozīmi.
Sylvie Guillaume
Līdz šim Eiropas rādītāji inovāciju jomā ir bijuši diezgan slikti. Tomēr inovācijām būtu jāpalīdz mums risināt sabiedrības galvenās problēmas, piemēram, sabiedrības novecošana, vajadzība pēc ilgtspējīgas resursu pārvaldības vai ekonomikas atlabšana. Tāpēc es balsojumā atbalstīju šo patstāvīgo ziņojumu, kurā jo īpaši ir iztirzāta sociālās inovācijas koncepcija un kurā ir uzsvērtas reģionu un vietējo iestāžu iespējas aktīvi darboties inovāciju jomā. Visbeidzot norādīšu, ka mums ir jāveicina tādas intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības sistēmas izveide, kas ir līdzsvarota un kurā ir ņemtas vērā ieguldītāju tiesības, un kas vienlaikus piedāvā mūsu iedzīvotājiem maksimāli plašas iespējas iegūt zināšanas: šīs ir tās problēmas, kurām mums ir jārod risinājums, un inovācijas varētu veicināt šī mērķa sasniegšanu nākotnē.
Juozas Imbrasas
Es balsojumā atbalstīju šo dokumentu, jo saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 179. panta 2. punktu ES "atbalsta uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu kvalitatīvo pētījumu un tehnoloģiju izstrādes; tā atbalsta to savstarpējas sadarbības centienus, jo īpaši nolūkā ļaut pētniekiem brīvi sadarboties pāri robežām un uzņēmumiem pilnībā izmantot iekšējā tirgus potenciālu, un, proti, radot brīvu pieeju valsts pasūtījumiem, nosakot kopīgus standartus un novēršot šīs sadarbības juridiskus un fiskālus šķēršļus.” Esmu pilnīgi pārliecināts, ka ES ir jāieņem aktīva nostāja un stingra vadošā pozīcija konkurētspējas jomā, un tāpēc jāveic ieguldījumi inovāciju straujā attīstībā. Eiropas Komisijai ir jāpārveido pašreizējais stratēģijas dokuments "Inovācijas savienība” par rīcības plānu, kurā būtu noteikti konkrēti mērķi un izmērāmi, noteiktos termiņos īstenojami uzdevumi. Komisijai regulāri ir jāpārrauga panāktais progress, izvērtējot šķēršļus un piedāvājot mehānismu, kā uzlabot parasto ziņojumu sniegšanu Eiropas Parlamentam un Padomei.
Juan Fernando López Aguilar
Spānijas sociālistu delegācija balsojumā atbalstīja Merkies kundzes ziņojumu par "Inovācijas savienību” - pārveidojot Eiropu pēckrīzes pasaulei, jo mēs ne tikai atbalstām ziņojumā izklāstītos pamatprincipus, kuri veido pamatu pārejai uz gudru, ilgtspējīgu un taisnīgu Eiropas ekonomiku, bet arī esam apņēmības pilni tos īstenot.
Tomēr vēlos norādīt, ka mūsu atbalsts ziņojumam kopumā nenozīmē to, ka mēs atbalstām Padomē panākto plašo vienošanos par ciešāku sadarbību, jo šī vienošanās neparedz spāņu valodas iekļaušanu Eiropas patentā. Mūsu balsojums pret šo sadaļu par ciešākas sadarbības ieviešanu apliecina, ka mēs nopietni iebilstam pret šo aspektu. Ciešākas sadarbības instruments tieši ietekmēs iekšējo tirgu, teritoriālo kohēziju un dalībvalstu iedzīvotāju tiesības uz tādu ES patentu, kuram piemērotos valodas noteikumus raksturo pietiekama tiesiskā noteiktība.
Jāpiebilst, ka saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas atzinumu priekšlikums izveidot Eiropas un Kopienas Patentu tiesu "ir pretrunā Eiropas Savienības tiesību aktiem”.
Petru Constantin Luhan
Pēc pašreizējās krīzes beigām Eiropas Savienībā inovācijas varētu nodrošināt attīstību un pārmaiņas. Tomēr mums uz situāciju jāraugās ļoti saprātīgi un jānāk klajā ar konkrētiem darba dokumentiem, kuri ļautu nodrošināt inovācijas jomā īstenoto centienu sasvstarpēju saskaņošanu Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī. Eiropas inovācijas politikai galvenokārt ir jābūt vērstai uz tādu mērķu noteikšanu un jo īpaši to izpildi, kuri attiecas uz svarīgākajām Eiropas Savienības problēmām. Manuprāt, vēlreiz ir jānovērtē vietējo un reģionālo iestāžu uzdevumu un pienākumu sarežģītības aspekts. Turpmāk mums būs jāsniedz kvalitatīva tehniskā palīdzība un finansiālais atbalsts, lai nodrošinātu, ka vajadzības gadījumā ir pieejamas pietiekami attīstītas administratīvās spējas.
David Martin
rakstiski. - Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu. Spēku apvienošana inovāciju ieviešanai, lai tādā veidā atrisinātu kopējās problēmas Eiropā, nozīmē atbilstošāku orientēšanos, ātrāku attīstību, efektivitāti, tostarp rentabilitāti un lielāku radošumu. Paredzēts, ka "Inovācijas savienība” ne tikai sniegs atbildi uz kopējām problēmām, ar ko saskaras mūsu sabiedrība, bet vienlaikus arī palielinās Eiropas konkurētspēju un norādīs virzienus izejai no ekonomikas krīzes.
Nuno Melo
Inovācijas palīdz risināt Eiropas problēmas, jo tās nodrošina atbilstošāku orientēšanos, ātrāku attīstību, efektivitāti (tostarp rentabilitāti) un lielāku radošumu. "Inovācijas savienībai” būtu ne tikai jāsniedz atbilde uz kopējām problēmām, bet arī jāpalielina Eiropas konkurētspēja un jānorāda virzieni izejai no ekonomikas krīzes. Eiropa ir ļoti atkarīga no importa, tāpēc dalībvalstīm ir vienota sajūta, ka izejvielas un preces, kas vajadzīgas enerģijas ražošanai vai izmantošanai rūpniecībā vai pārtikas ražošanā, ir jāizmanto saprātīgi un ilgtspējīgi. Eiropas ekonomikas ir kļuvušas tik ļoti cieši saistītas, ka kopēja pieeja ir vajadzīga ne tikai eiro stabilitātes nodrošināšanai, bet arī, īstenojot centienus palielināt dalībvalstu konkurētspēju. Ir vajadzīga kopēja virzība uz taisnīgu un stabilu ekonomiku. Tikai vienota Eiropa spēs sasniegt stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus.
Andreas Mölzer
Pagātnē inovāciju avots galvenokārt bija pētniecības joma. Tomēr jāatceras, ka inovāciju autors var būt jebkurš ES iedzīvotājs. Šīs koncepcijas, kas sākotnēji bieži vien ir tikai iecere, ir jāatbalsta ES līmenī, cita starpā, nodrošinot vieglāku piekļuvi finansējumam, vienkāršotas atļaujas piešķiršanas procedūras un lētus un vienkāršus patentus. Šādi iedzīvotājiem tiks dota iespēja pašiem ietekmēt situāciju un palīdzēt veidot ilgtspējīgu sabiedrību.
Turklāt šāda veida inovācijas, kuru pamatā arī turpmāk noteikti ir jābūt pētniecībai, palīdzētu uzturēt augstu dzīves līmeni Eiropā. Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu, jo iespēja iedzīvotājiem piedalīties sabiedrības veidošanā ir atbalstāma prakse. Turklāt elektronikas laikmeta zīmes arvien vairāk norāda uz individuālajām inovācijām, un šis aspekts noteikti ir minēšanas vērts.
Georgios Papanikolaou
Ziņojumā sīkāk ir iztirzāta kāda pašsaprotama atziņa, proti, ka nav iespējams atbalstīt inovācijas, neatbalstot pētniecību un izglītību. Lai gan ziņojumā netiek izdarīti iepriekšpieņemti secinājumi par to, kad mazināsies ekonomikas krīze, mērķi, ko dalībvalstis laikposmam līdz 2020. gadam noteikušas pētniecības jomā, spriežot pēc pašreizējās situācijas, netiks sasniegti tāpat kā netika sasniegti mērķi, kas bija noteikti iepriekšējā Eiropas stratēģijā, Lisabonas stratēģijā. Patlaban pieejamie dati liecina, ka desmitgades beigās pētniecībai tiks novirzīti tikai aptuveni 2,7 % no Eiropas IKP, lai gan dalībvalstis bija apņēmušās izlietot šim mērķim vismaz 3 %. Krīzi par iemeslu dalībvalstis min arī izdevumu samazināšanai izglītības jomā. Tas nozīmē, ka divi inovāciju jomas pamatpīlāri tiek grauti, nevis stiprināti, un valstu valdībām vajadzētu par to satraukties.
Maria do Céu Patrão Neves
Šajā ziņojumā "par "Inovācijas savienību” - pārveidojot Eiropu pēckrīzes pasaulei” ir iekļauti vairāki pasākumi, kuri norāda uz galvenajām sociālajām problēmām. Referente iepazīstina ar pamatideju, kas paredz izveidot savienību inovācijas jomā, kas apvieno visus Eiropas iedzīvotājus. Ziņojumā pareizi norādīts, ka risinājumu rašana kopējām problēmām ir iespēja nodrošināt ātrāku attīstību, lielāku rentabilitāti un uzlabotas radošās spējas. "Inovācijas savienības” mērķis ir arī veicināt visas Eiropas konkurētspēju, lai rastu izeju no ekonomikas krīzes. Ņemot vērā lielo atkarību no importa, dalībvalstīm ir vienota sajūta, ka ir jāmeklē metodes, kā saprātīgi un ilgtspējīgi izmantot tos līdzekļus un izejvielas, kas ir vajadzīgas enerģijas ražošanai, kā arī rūpniecības vai pārtikas ražošanā. Sabiedrības novecošanās ir vēl viena problēma, ar ko saskaras gandrīz katra ES dalībvalsts. Kopēja pieeja tādiem jautājumiem kā veselības aprūpe varētu nodrošināt ilgāku mūžu, atbilstošu aprūpi un zāles, vienlaikus samazinot izdevumus. Šie ir tikai svarīgākie 27 dalībvalstu kopējie standarti, kuru īstenošanu veicina šī iniciatīva, un tieši šo standartu dēļ es balsojumā ziņojumu atbalstīju.
Phil Prendergast
rakstiski. - Ieguldījumu palielināšana pētniecības un inovāciju jomā ir būtiska, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un konkurētspējīgu nākotni mūsu valstu ekonomikai. ES pētniecībā un attīstībā iegulda mazāku IKP daļu nekā ASV un Japāna, un trūkst arī riska kapitāla. Mums ir jāspēj nodrošināt, ka mūsu labākie pētnieki un novatori paliek ES. Sasniedzot mūsu mērķi līdz 2020. gadam novirzīt 3 % no ES IKP pētniecībai un attīstībai, varētu izveidot 3,7 miljonus darbavietu un iegūt gandrīz EUR 800 miljonus. Ņemot vērā inovāciju nozīmi dzīves kvalitātes uzlabošanā un labklājības vairošanā, savu artavu šajā jomā var sniegt gan valsts, gan privātās iniciatīvas.
Paulo Rangel
Inovācijas ir būtiskas ikvienam reģionam vai kopienai. Būtībā spēja pārveidot kaut ko, kas mums tiek piedāvāts, lai, ņemot to par pamatu, radītu kaut ko jaunu, ir svarīgs priekšnosacījums jebkuras ekonomikas attīstībai un jo īpaši sociālās labklājības sasniegšanai. Tāpēc iniciatīva "Inovācijas savienība” ir viena no stratēģijas "Eiropa 2020” pamatiniciatīvām. Mums noteikti ir jāievēro šie principi, lai mēs varētu nostiprināt Eiropas pozīcijas starptautiskajā arēnā un apmierināt Eiropas sabiedrības vajadzības. Šo iemeslu dēļ es balsojumā ziņojumu atbalstu.
Frédérique Ries
Inovācijas Eiropas politikai ir tas pats, kas jauniešiem izglītība: tā ir iespēja veidot nākotni un tā ir aizsardzība gandrīz pret visiem riskiem, kas var rasties sabiedrībai, kuru raksturo attīstība un kurā tiek nodrošināta sociālā kohēzija. Šī frāze pilnībā iegūst nozīmi šajā laikā pēc pasaules ekonomikas lejupslīdes, kurā ir vērojama ātrāka ekonomikas atlabšana Amerikas Savienotajās Valstīs un nepiedienīgi strauja izaugsme jaunās valstīs, ko dēvē par BRIC valstīm. Viens jautājums ir skaidrs: Eiropas Savienība atpaliek un darba tirgū norit spraiga cīņa par atlabšanu. Ironiski, ka Šveice, kas nav ES dalībvalsts, joprojām ir Eiropas čempione inovāciju ziņā. Tieši tāpēc aicinājums patiesi "mainīt domāšanu”, ko ar Merkies kundzes ziņojuma starpniecību šodien pauž Eiropas Parlaments, ir svarīgs. Inovācijas neraksturo tikai tehnoloģiskās inovācijas vai iesniegto patentu skaits uz vienu iedzīvotāju. Galvenokārt tās raksturo balstīšanās uz MVU, kuri ir galvenais labklājības veicinātājs Eiropā, īstenojot pasākumus tādās jomās kā riska kapitāls, garantiju mehānismi, palīdzība aizņēmumu jomā un tiesiskās vides vienkāršošana. Varbūt, ievērojot šādu nosacījumu, mērķis piešķirt pētniecībai un attīstībai 3 % no IKP kļūs par īstenību?
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Mēs plaši atbalstījām šī ziņojuma projektu un iesniedzām dažus grozījumus, vairākums no kuriem tika iekļauti ziņojumā, piemēram: vajadzība akcentēt tādas ar vidi saistītas prioritātes kā energoresursi, klimata pārmaiņas, resursu efektivitāte un bioloģisko resursu reģenerācija un vajadzība veicināt sociālo kohēziju; ekoinovāciju iekļaušana visos posmos, tostarp plānošanā, pieņemot atbilstoši finansētu un vērienīgu ekoinovāciju rīcības plānu un arī stratēģiju produktu un pakalpojumu sistēmu un uz funkcionalitāti orientētu uzņēmējdarbības modeļu veicināšanai; vajadzība sekmēt atvērtu standartu izmantošanu inovāciju virzīšanai un vajadzība nodrošināt brīvu piekļuvi valsts finansētiem pētījumiem, kā arī vajadzība izmantot valsts finansējumu galvenokārt sabiedrībai nozīmīgās jomās, kurās zināšanu iegūšana ir sabiedrības ieguvums, piemēram, rosināšanas balvas veselības aprūpes nozarē; (ar dažādām sekmēm mēs centāmies ierosināt arī uzlabotu redakciju intelektuālā īpašuma tiesību jautājumos) mums izdevās saglabāt šo redakciju, saskaņā ar kuru tiek atzinīgi vērtēti Komisijas centieni novērst to, ka intelektuālā īpašuma tiesības rada šķēršļus konkurencei un inovācijai.
Licia Ronzulli
Pēdējos mēnešos Eiropa ir sākusi atgūties no krīzes, un tai ir arī jāstājas pretī ļoti spēcīgai pasaules konkurencei. Šajos apstākļos inovācijas ir ne tikai vajadzība, bet galvenokārt prioritāte. Ja nespēsim pārveidot Eiropu inovācijas savienībā, tad 27 dalībvalstu ekonomika būtībā tiks nolemta pagrimumam un tiks zaudēti talantīgi cilvēki un idejas. Inovācijas ir galvenais priekšnosacījums, lai panāktu ilgtspējīgu izaugsmi un palīdzētu izveidot taisnīgāku un videi nekaitīgāku sabiedrību.
Inovācijām ir būtiska nozīme mūsdienīgas ekonomikas veidošanā, un tās ir galvenais līdzeklis jaunu darbavietu radīšanai. Ir vajadzīga kopīga apņemšanās īstenot būtiskas pārmaiņas attiecībā uz Eiropas inovācijas spējām. Tikai tad mēs spēsim radīt stabilas un labi apmaksātas darbavietas, kas spēj pārvarēt globalizācijas radīto ietekmi un konkurenci. Inovācijas ir ES nākotne. Tā nav tikai vārdu spēle, bet gan faktiskas cerības, kurām jākļūst par īstenību.
Catherine Stihler
rakstiski. - Es atbalstu šo ziņojumu, jo tam ir ļoti būtiska nozīme pēckrīzes periodā un galveno sabiedrības problēmu risināšanā.
Marc Tarabella
Balsojumā par Parlamenta ziņojumu par "Inovācijas savienību” es ar prieku atbalstīju grozījumu, kurā tika noraidīts nodoms pārvaldīt inovācijas, novirzot darbībām inovāciju jomā līdzekļus no struktūrfondiem un no dažām lauksaimniecības politikas budžeta pozīcijām.
Inovācijas, protams, ir jāveicina, taču tas jādara tā, lai nekaitētu citām politikas stratēģijām, kas ir svarīgas Eiropas Savienības nākotnes kontekstā, piemēram, kopējai lauksaimniecības politikai. Ir jāīsteno KLP reforma, galvenokārt orientējoties uz dažiem pamatmērķiem, bet vienīgo Eiropas Savienības integrēto politiku nedrīkst aplaupīt.
Nuno Teixeira
Pētniecības un inovācijas progresa ziņojumā norādīts, ka Japāna un Amerikas Savienotās Valstis inovācijās iegulda lielāku iekšzemes kopprodukta (IKP) procentu nekā ES un pēdējos četros gados šīs atšķirības ir kļuvušas arvien izteiktākas. Salīdzinājumā ar BRIC valstīm ES iegulda vairāk; Brazīlijas un Ķīnas gadījumā šī atšķirība ir mazinājusies, bet Indijas un Krievijas gadījumā - palielinājusies.
Tāpēc, manuprāt, ir svarīgi, lai Eiropas Savienība, ņemot vērā lietpratīgas specializācijas stratēģiju "Eiropa 2020”, pieņemtu īstenu inovācijas stratēģiju nolūkā stiprināt atbalstu pētniecības, attīstības un inovācijas (RDI) darbībām, kuras ir ļoti svarīgas Eiropas Savienības nākotnes kontekstā un kuras ir jāattiecina uz visām jomām, darbības nozarēm un sociālajiem pārstāvjiem, kas ar tām saistīti.
Saskaņota, integrēta un tālejoša inovācijas politika ļaus mums izmantot reģionālajā līmenī konstatētās stiprās puses un novērst konstatētos trūkumus. Ir svarīgi pielāgot un vienkāršot attīstības politiku, piemēram, Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF). Jaunā stratēģiskā darba kārtība sniegs iespēju veidot arvien mūsdienīgāku un konkurētspējīgāku Eiropu, kurai ir vadošā pozīcija pasaulē. Inovācija ir reģionālās politikas pamatmērķis, tāpēc nākotnē Eiropai ir jāievēro stratēģiskas pārvaldības pieeja, nosakot atbilstošus politikas dokumentus, kas ļauj pārraudzīt tās attīstību un veikt vajadzīgos pielāgojumus.
Derek Vaughan
rakstiski. - Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu, jo uzskatu, ka "Inovācijas savienība” var palīdzēt risināt aktuālās sociālās problēmas. Laikā, kad ES cenšas izkļūt no ekonomikas krīzes, svarīgi ir arī palielināt konkurētspēju.
Es piekrītu ziņojumā paustajam viedoklim, ka dalībvalstīm būtu jāizmanto struktūrfondi, lai nodrošinātu finansējumu pētniecības, attīstības un inovācijas (RDI) mērķiem, kuri ir vērsti uz sociālo problēmu risināšanu, un tādējādi vairotu labklājību Eiropā. Noteikti ir jāveicina arī pārrobežu sadarbība un iedzīvotāji jāmudina dibināt jaunus un novatoriskus uzņēmumus. To var panākt, samazinot birokrātiju un ieviešot vienkāršu un saskaņotu sistēmu, kas galvenokārt ir vērsta uz sociālo problēmu risināšanu.
Dominique Vlasto
Neraugoties uz Lisabonas Līguma stāšanos spēkā, ES nav spējusi novērst inovāciju trūkumu. Budžeta ierobežojumu (valsts līdzekļi tātad nav risinājums) un palielinātās pasaules konkurences apstākļos Eiropai ir jārīkojas, lai atjaunotu sacensības garu inovāciju jomā. Manuprāt, ir svarīgi orientēties uz strukturālajām reformām, kas ļautu likvidēt šķēršļus, kuri liedz izmantot būtisko Eiropas inovāciju potenciālu. Tāpēc es atbalstīju šo ziņojumu, kurā uzmanība jo īpaši vērsta uz augstajām izmaksām, ko rada patentu iesniegšana visās dalībvalstīs un kurā ir pausts aicinājums steidzami vienoties par vienoto Eiropas patentu. Mani priecē arī tas, ka ziņojumā ir iekļauti manas politiskās grupas priekšlikumi, jo īpaši priekšlikums izveidot Eiropas inovāciju fondu, tādējādi vienkāršojot Eiropas kredītu piešķiršanas kārtību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Lai attīstītu inovāciju spējas Eiropā, katrā dalībvalstī ir jānosaka minimālais izdevumu slieksnis pētniecības un attīstības jomā. Šādi tiktu nodrošināts taisnīgs centienu sadalījums un novērsta nevienmērīga attīstība Eiropā, kura sagrautu ES kohēziju un pārvaldību. Ja Eiropa vēlas palikt pasaules ekonomikas spicē, tad šie aspekti ir ļoti svarīgi.
Iva Zanicchi
Es balsojumā atbalstīju Merkies kundzes ziņojumu, jo galīgā redakcija ir līdzsvarotāka nekā sākotnējā redakcija, kurā pārāk liels uzsvars bija likts uz iedzīvotāju, nevis uzņēmumu nozīmes definēšanu. Uzņēmumi patiešām ir pelnījuši noteicošo lomu pētniecības un inovāciju jomā, daļēji tāpēc, ka ar šo jautājumu saistīto ES politikas stratēģiju skaita pieaugums un attīstība, neaizmirsīsim, tika nodrošināta, veicinot politikas stratēģijas, kas vērstas uz sadarbības stiprināšanu starp nozari, izglītības sistēmām un pētniecības iestādēm. Tāpēc es uzskatu, ka ziņojums, par kuru balsojām, palīdz sekmēt pašreizējās debates par kopīgu nākotnes stratēģisko programmu, kas vērsta uz pētniecības un inovāciju atbalstīšanu ES.
Luís Paulo Alves
Es balsojumā atbalstu šo priekšlikumu, jo krīzes dēļ ir zaudēts miljoniem darbavietu un ir palielinājusies nodarbinātības nestabilitāte un nabadzība; jo 17 % ES iedzīvotāju apdraud nabadzība; jo 23 miljoni ES iedzīvotāju ir bezdarbnieki; jo mājsaimniecības pakalpojumi savā ziņā ir neformālās ekonomikas sastāvdaļa, darba attiecības ir nestabilas un/vai šis darbs netiek deklarēts un rūpnieciski attīstītajās valstīs mājsaimniecības pakalpojumu jomā ir nodarbināti 5 līdz 9 % no kopējā nodarbināto skaita; jo lielākoties šajā jomā ir nodarbinātas sievietes; jo šāds darbs ir zemu novērtēts, nepietiekami apmaksāts un neoficiāls; un mājkalpotāju neaizsargātība bieži vien kļūst par iemeslu diskriminācijai un netaisnīgai vai vardarbīgai attieksmei. Es atzinīgi vērtēju un atbalstu Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) iniciatīvu pieņemt konvencijas pielikumu, kurā tiek noteikti ieteikumi par pienācīgas kvalitātes darbu mājsaimniecības pakalpojumu jomā. Es aicinu ES dalībvalstis, kuras ir SDO dalībvalstis, pieņemt šos dokumentus SDO konferencē 2011. gada jūnijā.
Zigmantas Balčytis
Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu. Krīzes dēļ ir zaudēts miljoniem darbavietu un ir palielinājusies nodarbinātības nestabilitāte un nabadzība - nabadzība apdraud 17 % ES pastāvīgo iedzīvotāju. Dažās valstīs mājsaimniecības pakalpojumi savā ziņā ir ēnu ekonomikas sastāvdaļa, darba attiecības ir nestabilas un/vai šis darbs netiek deklarēts. Lielākoties šajā jomā ir nodarbinātas sievietes un šāds darbs ir zemu novērtēts, nepietiekami apmaksāts un neoficiāls. Mājkalpotāji bieži vien tiek diskriminēti, un viņi viegli var kļūt par nevienlīdzīgas, netaisnīgas vai vardarbīgas attieksmes upuriem. Es atzinīgi vērtēju SDO iniciatīvu pieņemt konvencijas pielikumu, kurā tiek noteikti ieteikumi par pienācīgas kvalitātes darbu mājsaimniecības pakalpojumu jomā. Dalībvalstīm ir ātri jāratificē un jāīsteno šī konvencija un ieteikumi, jo šīs konvencijas īstenošana nāktu par labu vienai no visneaizsargātākajām nodarbināto personu grupām un risinātu nedeklarētā darba problēmu.
Jean-Luc Bennahmias
Tā kā lielākajai daļai mājkalpotāju ir nestabilas darba attiecības, un viņi bieži tiek diskriminēti un reizēm izmantoti, Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja ir nolēmusi mēģināt panākt rezolūcijas pieņemšanu, vienlaikus iztaujājot Eiropas Komisiju par tās darbībām attiecībā uz šīs grupas darba ņēmējiem. Jūnijā paredzētajā ikgada konferencē Starptautiskajai Darba organizācijai (SDO) būtu jāpieņem konvencija par mājkalpotāju darbu, kas nosaka, ka mājkalpotājiem ir tiesības uz tādu pašu attieksmi, kāda tiek ievērota pret citiem darba ņēmējiem, un ka ir jāizpilda visi cieņpilna darba nosacījumi. Pieņemot mūsu rezolūciju, mēs atbalstām SDO pausto mērķi. Tomēr jāņem vērā, ka šis ir tikai pirmais posms: mums ir jāpanāk, lai dalībvalstis pēc šīs konvencijas pieņemšanas to ratificētu.
Izaskun Bilbao Barandica
Es pilnībā atbalstu SDO iniciatīvu pieņemt konvencijas pielikumu, kurā tiek noteikti ieteikumi par pienācīgas kvalitātes darbu mājsaimniecības pakalpojumu jomā. Daudzi no šiem darba ņēmējiem ir nelegāli migranti, un šī iemesla dēļ palielinās iespējamība, ka pret viņiem slikti izturēsies, ka viņiem par padarīto darbu maksās neregulāri vai ka viņi piedzīvos vardarbību. Turklāt šie neatļauti nodarbinātie darba ņēmēji, baidīdamies no nosūtīšanas atpakaļ uz mītnes valsti un/vai no darba devēja sankcijām, neuzdrīkstas sazināties ar valsts iestādēm, lai lūgtu aizsardzību, pieprasītu savas tiesības vai izmantotu veselības aprūpes pakalpojumus. Visiem mājkalpotājiem neatkarīgi no viņu izcelsmes ir jānodrošina pienācīgas iespējas strādāt.
Alain Cadec
Starptautiskā Darba organizācija (SDO) patlaban izstrādā konvenciju par mājkalpotāju darbu. Šīs SDO konvencijas pieņemšana būtiski veicinās mājkalpotāju cilvēktiesību, sociālo un darba tiesību ievērošanu. Mājsaimniecības pakalpojumu jomā ir nodarbināti 5 līdz 9 % no kopējā nodarbināto skaita. Šis darbs bieži vien nav drošs, nav pietiekami novērtēts un netiek deklarēts.
Françoise Castex
Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu, lai jomā, kurā ir nodarbināti 5 līdz 9 % no kopējā nodarbināto skaita Eiropas Savienībā, tiktu nodrošināta iespēja mainīt situāciju, kura pārāk bieži ir saistīta ar mājkalpotāju izmantošanu un viņu tiesību pārkāpšanas jautājumiem. Visiem, kas aprūpē mūsu vecāka gadagājuma cilvēkus, ir jābūt tiesībām uz biedrošanās brīvību un atpūtu un nedrīkst pieļaut, ka pret viņiem tiek vērsta aizskaroša vai patvaļīga attieksme. Tāpēc mēs vēlējāmies paust apņēmīgu atbalstu Starptautiskajai Darba organizācijai (SDO) un arodbiedrībām vēl pirms sarunām par šo jauno dokumentu pieņemšanu, kuras tiks sāktas jūnijā paredzētās 100. Starptautiskās nodarbinātības konferences laikā. Tomēr mums ir žēl, ka labējie spēki labprāt pauž bažas par nelegālajiem mājkalpotājiem, bet nevēlas atzīt, ka pārāk bieži tieši nelegālie darba ņēmēji nonāk šādās situācijās, kļūstot par nestabilu darba attiecību un vardarbīgas attieksmes galvenajiem upuriem.
Proinsias De Rossa
rakstiski. - Es atbalstīju šo rezolūciju par SDO konvenciju par pienācīgas kvalitātes darbu mājsaimniecības pakalpojumu jomā. Šīs konvencijas mērķis ir atzīt mājkalpotāju darbu par darbu tiesiskā izpratnē, paplašināt tiesības, ietverot visus mājkalpotājus un nepieļaut vardarbību un ļaunprātīgu izmantošanu. Eiropas Parlamenta rezolūcijā ES dalībvalstis, kuras ir SDO dalībvalstis, ir aicinātas pieņemt šos dokumentus SDO konferencē 2011. gada jūnijā un ātri ratificēt un īstenot šo konvenciju un tās ieteikumus. Dažās valstīs mājsaimniecības pakalpojumi savā ziņā ir neformālās ekonomikas sastāvdaļa, darba attiecības nav stabilas un/vai šis darbs netiek deklarēts. Rūpnieciski attīstītajās valstīs mājsaimniecības pakalpojumu jomā ir nodarbināti 5 līdz 9 % no kopējā nodarbināto skaita un lielākoties šajā jomā ir nodarbinātas sievietes. Nestandarta vai netipisku darba līgumu īpatsvara pieaugums tik tiešām ir tendence, kurai raksturīga cieša saikne ar dzimuma faktoru un piederību noteiktai paaudzei. Pieņemot, ratificējot un īstenojot SDO konvenciju, iespējams, tiktu mazināts to cilvēku skaits, kuriem zemā atalgojuma dēļ jādzīvo uz nabadzības sliekšņa, un tiktu uzlabots daudzo šajā jomā strādājošo sieviešu stāvoklis darba tirgū.
Karima Delli
Eiropā gandrīz divas no trim sievietēm imigrantēm veic mazkvalificētu darbu bieži vien veselības aprūpes vai mājsaimniecības pakalpojumu jomā. Lai gan šīs sievietes veicina mūsu ekonomiku, viņām nākas strādāt sliktos darba apstākļos un piedzīvot, ka tiek pārkāptas viņu svarīgākās pamattiesības.
Starptautiskā nodarbinātības konference, kas notiks šī gada jūnijā, būs iespēja Starptautiskās Darba organizācijas dalībvalstīm pieņemt "Konvenciju par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību mājsaimniecības pakalpojumu jomā”. Šis dokuments ir vajadzīgs pasākums, kas uzlabos darba ņēmēju tiesības visā pasaulē, jo tas paredz darba tiesību standartu attiecināšanu arī uz mājkalpotājiem, proti, uz tādu darba ņēmēju grupu, uz kuru līdz šim šie standarti neattiecās. Bumba patlaban ir dalībvalstu pusē, jo tām ir jāapņemas ratificēt šo konvenciju.
Eiropas līmenī mums ir arī jāpārtrauc uzskatīt imigrācijas un darba politiku par sistemātisku un atsevišķu jomu. Nav pareizi, ka mājkalpotāji, neraugoties uz viņu tiesībām, tiek piespiesti strādāt neoficiāli tāpēc, ka reglamentējums imigrācijas jomā ir pārmērīgi stingrs un neatbilstošs.
Diogo Feio
Nav noslēpums, ka mājkalpotāju darba attiecības bieži vien nav stabilas un ir neoficiālas, un abi šie faktori nopietni apdraud šādu pakalpojumu sniedzēju tiesības, kaut arī viņi piedalās attiecīgās valsts saimnieciskajā darbībā un būtu uzskatāmi par darba ņēmējiem tāpat kā visi pārējie.
Ņemot vērā uzticības līmeni, kādam jābūt starp darba devēju un darba ņēmēju, sniedzot šādus pakalpojumus, šīs darba attiecības nav ieteicams pārslogot ar pārmērīgām formalitātēm, bet vienlaikus darba ņēmējam ir arī jābūt iespējai darboties savā profesijā cieņpilnos apstākļos. Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas pielikums, nosakot tajā ieteikumus par pienācīgas kvalitātes darbu mājsaimniecības pakalpojumu jomā, varētu būt vēl viens pasākums pareizajā virzienā.
José Manuel Fernandes
Šī Eiropas Parlamenta rezolūcija attiecas uz ierosināto Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas pielikumu, kurā tiek noteikti ieteikumi par pienācīgas kvalitātes darbu mājsaimniecības pakalpojumu jomā. Jūnijā Ženēvā notiks vēl viena SDO konference, kurā tiks risināta mājkalpotāju darba problēma. Lai gan oficiāli ES nav tiesīga piedalīties, jo organizācijas locekļi ir dalībvalstis, tā apzinās savu pienākumu sadarboties ar SDO un tādēļ nevēlējās pieļaut situāciju, ka tā nespēj veicināt jomu, kura būtībā attiecas uz "pamattiesībām”. Mājkalpotāju darba nozīme nav apšaubāma. Šis darbs tiek veikts mājās (bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes pakalpojumi), tas ir iekļauts stratēģijā "Eiropa 2020” un to veic 5 līdz 9 % no kopējā nodarbināto skaita ES, turklāt šim skaitlim ir tendence pieaugt. Tomēr priekšnieki mājkalpotājus (no kuriem lielākā daļa ir sievietes un imigranti) bieži vien izmanto un nenodrošina viņiem sociālās tiesības. Tāpēc es balsojumā atbalstīju šo rezolūcijas priekšlikumu.
João Ferreira
Pieņemot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas pielikumu, kurā tiek noteikti ieteikumi par pienācīgas kvalitātes darbu mājsaimniecības pakalpojumu jomā, būs būtiska virzība uz priekšu, kuru mēs atbalstām. No debatēm skaidri izriet, ka dažās dalībvalstīs šo darbu lielākoties veic sievietes un arvien lielāka daļa no šiem darba ņēmējiem ir nelegāli imigranti. Šīs divas cilvēku grupas ir visneaizsargātākās un jutīgākās pret vardarbību vai seksuālu izmantošanu. Tāpēc ir svarīgi, lai gaidāmajā SDO konferencē tiktu veikti pasākumi. Nav noslēpums, ka mājkalpotāju darba apstākļus daudzos gadījumos raksturo izmantošana un diskriminācija. Daudzi no šiem mājkalpotājiem strādā apstākļos, kurus grūti nosaukt par pienācīgiem, viņi tiek aktīvi izmantoti un viņiem netiek nodrošinātas tādas tiesības kā tiesības uz sociālo nodrošinājumu, veselības un drošības aizsardzību, maternitātes aizsardzību, darba laika ierobežojumiem, atpūtu un biedrošanās un pārstāvniecības brīvību.
Šie apsvērumi skaidri apliecina, ka mājkalpotāju darbs ir jāreglamentē. Ir jāveic efektīvi pasākumi, lai steidzami izskaustu nestabilas darba attiecības, viltotus rēķinus, nedeklarētu un nelegālu darbu.
Ilda Figueiredo
Mēs uzskatām, ka ir svarīgi virzīties uz mērķi pieņemt Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas pielikumu, kurā ir noteikti ieteikumi par pienācīgas kvalitātes darbu mājsaimniecības pakalpojumu jomā, kurā lielākoties ir nodarbinātas sievietes un kuras darba ņēmēju vidū ir arvien lielāks nelegālo imigrantu īpatsvars. Šīs divas cilvēku grupas ir visneaizsargātākās un jutīgākās pret vardarbību vai seksuālu izmantošanu, un tāpēc ir ļoti svarīgi, lai gaidāmajā SDO konferencē tiktu pieņemts izšķirošs lēmums šajā jautājumā.
Nav noslēpums, ka daudzu mājkalpotāju darbā daudzos gadījumos ir raksturīga izmantošana un diskriminācija. Tas skaidri apliecina, ka šis darbs ir jāreglamentē, lai mājkalpotājiem vairs nebūtu jāstrādā apstākļos, kurus grūti nosaukt par pienācīgiem, un lai viņiem tiktu nodrošinātas tādas tiesības kā tiesības uz sociālo nodrošinājumu, veselības un drošības aizsardzību, materinitātes aizsardzību, darba laika ierobežojumiem, atpūtu un biedrošanās un pārstāvniecības brīvību.
Ir jāveic efektīvi pasākumi, lai steidzami izskaustu nestabilas darba attiecības, viltotus rēķinus, nedeklarētu un nelegālu darbu. Tāpēc ir svarīgi visas nestabilās darba attiecības pārvērst stabilās un nodrošināt tiesības un pienācīgu atalgojumu.
Sylvie Guillaume
Es pilnībā atbalstu nodomu pieņemt, ratificēt un īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas pielikumu, kurā ir noteikti ieteikumi par pienācīgas kvalitātes darbu mājsaimniecības pakalpojumu jomā. Mājkalpotāju darba attiecības lielākoties nav stabilas, bieži vien šie darba ņēmēji nonāk juridiski šaubīgās administratīvajās situācijās, kas padara viņu stāvokli vēl nestabilāku, un bieži vien viņi kļūst par diskriminējošas, nevienlīdzīgas un netaisnīgas vai vardarbīgas attieksmes upuriem. Tomēr viņu sniegtie pakalpojumi ir ļoti svarīgi mūsu sabiedrībai, jo viņi nodrošina aprūpi gan bērniem, gan vecāka gadagājuma cilvēkiem. Mums ir jāpieņem tiesiskais reglamentējums, kas ļautu uzlabot šo darba ņēmēju tiesības un veicināt to, ka viņiem tiek nodrošināti pienācīgi darba apstākļi.
Juozas Imbrasas
rakstiski. - (LT) Es balsojumā atbalstīju šo ziņojumu, jo krīzes dēļ ir zaudēts miljoniem darbavietu un ir palielinājusies nodarbinātības nestabilitāte un nabadzība - nabadzība apdraud 17 % ES iedzīvotāju un 23 miljoni ES iedzīvotāju ir bezdarbnieki. Dažās valstīs mājsaimniecības pakalpojumi savā ziņā ir ēnu ekonomikas sastāvdaļa, darba attiecības nav stabilas un/vai šis darbs netiek deklarēts. Lielākoties šajā jomā ir nodarbinātas sievietes, un šis darbs ir zemu novērtēts, nepietiekami apmaksāts un neoficiāls. Mājkalpotāju neaizsargātība bieži vien kļūst par iemeslu diskriminācijai un rada lielākas iespējas pret šīm personām izturēties nevienlīdzīgi, netaisnīgi vai vardarbīgi. Mājkalpotāju darbu būtu jāatzīst par darbu tiesiskā izpratnē, mums būtu jānodrošina lielākas tiesības visiem mājkalpotājiem un jānovērš vardarbība un ļaunprātīga izmantošana, tādējādi paredzot tiesisko reglamentējumu visiem mājkalpotājiem un nodrošinot, ka viņiem nav jāstrādā neatbilstīgi reglamentējošiem noteikumiem. SDO konvencijas pieņemšana, ratifikācija un īstenošana ne vien uzlabotu daudzo mājsaimniecības pakalpojumu jomā strādājošo sieviešu stāvokli darba tirgū, nodrošinot viņām pienācīgus darba apstākļus, bet arī veicinātu šo sieviešu sociālo integrāciju. Iespējams, būtu vajadzīga tiesību aktu pielāgošana, lai izveidotu elastīgus un drošus līgumu noteikumus, kas nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi.
David Martin
rakstiski. - Es balsojumā atbalstīju šo rezolūciju, saskaņā ar kuru Eiropas Parlaments "uzskata, ka ir jārisina nedeklarētā darba problēma; norāda, ka mājkalpotāju sniegto pakalpojumu nozarei ir raksturīgi, ka darba attiecības daudzos gadījumos ir neformālas, darbs netiek deklarēts, nozarē ir nodarbināti daudzi viesstrādnieki un bieža parādība ir darbinieku tiesību pārkāpumi; turklāt uzskata, ka būtiski ir cīnīties pret nestabilu nodarbinātību kopumā, ņemot vērā, ka šī problēma jo īpaši skar viesstrādniekus, tādējādi pasliktinot viņu jau tā smago stāvokli”.
Jean-Luc Mélenchon
Pilnas darba slodzes sieviešu un vīriešu dzimuma darba ņēmēju pārcelšana uz nepilnu slodzi ir dominējošā oligarhijas loģika gan Eiropā, gan citur pasaulē. No visiem organizētajiem nestabilo darba attiecību veidiem grūtāk izskaužama ir tieši nestabilitāte mājsaimniecības pakalpojumu jomā. Šajā ziņojumā ir paust atbalsts SDO konvencijas izstrādei nolūkā aizsargāt šo darba ņēmēju tiesības un jo īpaši šo nelegāli nodarbināto sieviešu tiesības. Ziņojumā arī nosodīts netipisku darba līgumu īpatsvara pieaugums, kas liecina par to, ka darba attiecības kļūst arvien nestabilākas. Es atdodu savu balsi par šo ziņojumu, tomēr ar nožēlu secinu, ka šai iniciatīvai nebūs faktiskas ietekmes.
Nuno Melo
rakstiski. - (PT) Ņemot vērā to, ka mājsaimniecības pakalpojumu jomā ir nodarbināti 5 līdz 9 % no kopējā nodarbināto skaita, ka lielākoties šajā jomā ir nodarbinātas sievietes, ka šāds darbs ir zemu novērtēts, nepietiekami apmaksāts un neoficiāls un ka mājkalpotāju neaizsargātība bieži vien kļūst par iemeslu diskriminācijai un rada lielākas iespējas pret šīm personām izturēties nevienlīdzīgi, netaisnīgi vai vardarbīgi, ir jārod risinājumi, lai šo situāciju mainītu. Tāpēc es atzinīgi vērtēju šo Starptautiskās Darba organizācijas konvenciju, kura brīdina par problēmām mājsaimniecības pakalpojumu jomā.
Maria do Céu Patrão Neves
Pieņemot šo rezolūciju, Eiropas Parlaments vēlas paust atbalstu Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) iniciatīvai pieņemt konvencijas pielikumu, kurā ir noteikti ieteikumi par pienācīgas kvalitātes darbu mājsaimniecības pakalpojumu jomā. Būtībā uz viesstrādniekiem, kas veic mazkvalificētu pagaidu darbu darba tirgus mazāk privileģētajos segmentos vai strādā par mājkalpotājiem, var attiekties vairāku veidu diskriminācija. Bieži vien šos darba ņēmējus apdraud nabadzība un viņu darba nosacījumi ir likumam neatbilstoši, šiem darba ņēmējiem ir lielāka iespēja kļūt par sliktas attieksmes upuriem, neregulāri saņemt samaksu par padarīto darbu vai piedzīvot vardarbību vai seksuālu izmantošanu un, baidīdamies no nosūtīšanas atpakaļ uz izcelsmes valsti un/vai no darba devēju sankcijām, viņi reti uzdrīkstas vērsties valsts iestādēs, lai lūgtu aizsardzību un pieprasītu savas tiesības. Šī iemesla dēļ es balsojumā atbalstīju šo rezolūciju. Es atbalstu konvencijas mērķi īstenot pasākumus, lai panāktu mājkalpotāju darba atzīšanu par darbu tiesiskā izpratnē, paplašināt tiesības, ietverot visus mājkalpotājus, lai novērstu vardarbību un ļaunprātīgu izmantošanu un ieviestu tiesisko reglamentējumu, kas nepieļauj strādāšanu neatbilstīgi reglamentējošiem noteikumiem.
Phil Prendergast
rakstiski. - Es atbalstu šo rezolūciju par ierosināto Starptautiskās Darba organizācijas konvenciju par mājkalpotājiem. Daudzos gadījumos mājkalpotāju darbs netiek deklarēts, nav stabils un nav pietiekami apmaksāts darbs, un mājkalpotāji, no kuriem lielākā daļa ir sievietes, nav aizsargāti pret ļaunprātīgu izmantošanu, jo īpaši strādājot citā valstī. Šīs SDO konvencijas pieņemšana palīdzētu samazināt to cilvēku skaitu, kuriem zemā atalgojuma dēļ jādzīvo uz nabadzības sliekšņa, uzlabot darba apstākļus un veicināt dažu visneaizsargātāko darba ņēmēju sociālo integrāciju. Mums ir jāpiemēro mājsaimniecības pakalpojumiem darba pamatstandarti un jānodrošina šiem pakalpojumu sniedzējiem tiesības uz sociālo nodrošinājumu un aizsardzība pret sliktu attieksmi.
Paulo Rangel
Mājkalpotāji, kas strādā neoficiāli, bieži vien tiek sodīti. Tā kā viņu darbība nav oficiālās saimnieciskās darbības daļa, šo darba ņēmēju tiesības bieži vien ir ierobežotas. Šī situācija ir apņēmīgi jārisina.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Pieņemot šo dokumentu, EP vēlas paust, ka tas: 1) atzinīgi vērtē un atbalsta SDO iniciatīvu pieņemt konvencijas pielikumu, kurā ir noteikti ieteikumi par pienācīgas kvalitātes darbu mājsaimniecības pakalpojumu jomā; aicina ES dalībvalstis, kuras ir SDO dalībvalstis, pieņemt šos dokumentus SDO konferencē 2011. gada jūnijā; aicina ES dalībvalstis ātri ratificēt un īstenot šīs konvencijas pielikumu un tās ieteikumus; 2) uzskata, ka, pieņemot, ratificējot un īstenojot SDO konvenciju par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību mājsaimniecības pakalpojumu jomā, iespējams, samazinātos to cilvēku skaits, kuriem zemā atalgojuma dēļ jādzīvo uz nabadzības sliekšņa; 3) uzskata, ka šādas konvencijas pieņemšana, ratifikācija un īstenošana nāktu par labu vienai no visneaizsargātākajām nodarbināto personu grupām.
Alf Svensson
Vakar - ceturtdien, 12. maijā - Eiropas Parlaments balsojumā pieņēma rezolūciju par ierosināto Starptautiskās Darba organizācijas konvencijas pielikumu, kurā ir noteikti ieteikumi par pienācīgas kvalitātes darbu mājsaimniecības pakalpojumu jomā. Mājsaimniecības pakalpojumi visā pasaulē un jo īpaši nabadzīgajās valstīs ir sliktāk apmaksātais darbs. Šīs jomas darba ņēmējiem bieži vien nav atbilstošu darba līgumu un viņi nesaņem atbilstošus sociālos pabalstus. Tāpēc šīs pakalpojumu nozares jautājumu izklāstīšana atsevišķos ieteikumos, kas saistīti ar SDO konvenciju, ir uzskatāma par pareizu un atbilstošu rīcību. Es balsoju pret Eiropas Parlamenta rezolūciju 13. punkta redakcijas dēļ, jo tajā ES dalībvalstis ir aicinātas ratificēt Starptautisko konvenciju par viesstrādnieku un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību. Līdz šim to nav izdarījusi vēl neviena ES dalībvalsts. Manuprāt, nav nepieciešams papildināt ar jauniem dokumentiem sešas ANO pamatkonvencijas, kuras ir vispārējas un attiecas uz visiem cilvēkiem. Šādi rīkojoties, būtu liels risks mazināt jau pieņemto konvenciju leģitimitāti, un to es nevēlos veicināt. Manuprāt, lietderīgāks būtu darbs, kas vērsts uz mērķi nodrošināt piemērotāku atbilstību galvenajām cilvēktiesību konvencijām, kuru noteikumi, protams, attiecas arī uz mājkalpotājiem. Šķiet, ka pārāk daudzas no valstīm, kas šo konvenciju ir parakstījušas, šo aspektu neņem vērā.
Marc Tarabella
Rūpnieciski attīstītajās valstīs mājkalpotāju darbu, kas bieži vien nav stabils, nav pietiekami novērtēts un netiek deklarēts, veic 5 līdz 9 % no kopējā nodarbināto skaita. Lielākoties šajā jomā ir nodarbinātas sievietes un imigranti, kurus ir vieglāk izmantot un kuriem var maksāt pārāk mazu algu. Pieņemot šo SDO konvenciju par darbu mājsaimniecības pakalpojumu jomā tiktu ieviests būtisks pasākums virzībā uz mērķi nodrošināt cilvēktiesību un sociālo tiesību ievērošanu, paredzot mājkalpotāju darbam tādu pašu statusu kā jebkuram citam darbam un ieviešot tiesisko reglamentējumu mājsaimniecības pakalpojumu jomā.
Šodien pieņemtā Parlamenta rezolūcija apņēmīgi aicina visas dalībvalstis parakstīt šo konvenciju, kura, es ceru, spēs uzlabot darba ņēmēju sociālo integrāciju, dodot viņiem iespēju izmantot tās vispārējās sociālās tiesības, kas pienākas visiem darba ņēmējiem.
Marie-Christine Vergiat
Es balsojumā atbalstīju Eiropas Parlamenta rezolūciju, kurā dalībvalstis ir aicinātas pieņemt SDO konvencijas projektu par darbu mājsaimniecības pakalpojumu jomā. Šī konvencija ļaus mums uzlabot cīņu pret nepieņemamajiem darba apstākļiem, kuros strādā pārāk daudzi šīs nozares darba ņēmēji, no kuriem lielākā daļa ir sievietes un viesstrādnieki, jo īpaši nelegālie imigranti. Tā papildinās citas SDO konvencijas vai citu starptautisko organizāciju konvencijas. Eiropas Parlaments arī aizstāvēja viedokli, ka ES un tās dalībvalstīm ir jāratificē Starptautiskā konvencija par viesstrādnieku tiesību aizsardzību. Tomēr es ar nožēlu raugos uz to, ka Eiropas Tautas partijas grupai (Kristīgie demokrāti) izdevās panākt (jo īpaši tāpēc, ka vairāki sociālistu grupas deputāti atturējās) tāda grozījuma pieņemšanu, kas neatbalsta viesstrādnieku, jo īpaši nelegālo imigrantu, līdztiesību ar citiem darba ņēmējiem. Šis grozījums palīdz veicināt arvien negatīvākos priekšstatus par imigrantiem, kurus uztur ksenofobija. Pēc tam mums atliks tikai faktiski īstenot šīs konvencijas noteikumus. Tas nebūs viegli, bet neaizmirsīsim, ka mūsu pieeja ir pareiza.
Angelika Werthmann
Starptautiskā Darba organizācija (SDO) ir īpaša ANO iestāde, kas darbojas sociālā taisnīguma, cilvēktiesību un darba ņēmēju tiesību aizstāvības nolūkā. Šīs organizācijas galvenais uzdevums ir izstrādāt starptautiskos standartus nodarbinātības un sociālajā jomā. SDO 2010. gads bija mājkalpotāju darba aizsardzības gads. Mājsaimniecības pakalpojumu nozare ir lielākā nereglamentētā nozare pasaulē, tāpēc tagad šajā jomā ir izstrādāti obligātie standarti.
Luís Paulo Alves
Es balsoju par šo priekšlikumu šādu iemeslu dēļ: antibakteriālā rezistence (AMR) Eiropas lopkopības nozarē ir dzīvnieku veselības problēma, jo īpaši nesekmīgas ārstēšanas gadījumos; vairākās dalībvalstīs jau ir izdotas pamatnostādnes par antibakteriālo līdzekļu piesardzīgu izmantošanu, kuras sekmējušas antibakteriālo līdzekļu izmantošanas samazinājumu; lopkopības nozarei, proti, piena lopkopībai, liellopu gaļas, cūkgaļas un mājputnu gaļas ražošanai, olu, aitas un kazas piena un gaļas ražošanai ir svarīga nozīme Eiropas lauksaimniecības ekonomikā; lauksaimnieku galvenais mērķis ir uzturēt ganāmpulku veselu un produktīvu, izmantojot piemērotas lauksaimniecības metodes, proti, higiēnu, pareizu lopbarību, atbilstošu lopkopību un veterinārijas atbildīgu pārvaldību. Minēto iemeslu dēļ es aicinu Komisiju izstrādāt plašu daudzgadu rīcības plānu AMR apkarošanai saistībā ar ES stratēģiju 2011.-2015. gadam dzīvnieku veselības jomā.
Elena Oana Antonescu
Antibakteriālā rezistence (AMR) Eiropas lopkopības nozarē ir dzīvnieku veselības problēma, jo īpaši nesekmīgas ārstēšanas gadījumos. Vairākās dalībvalstīs jau ir izdotas pamatnostādnes par antibakteriālo līdzekļu piesardzīgu izmantošanu, kuras sekmējušas šo līdzekļu izmantošanas samazinājumu. Ja antibakteriālie līdzekļi tiek pareizi lietoti, tie ir lietderīgi un palīdz lauksaimniekiem uzturēt veselu un produktīvu ganāmpulku, kā arī nodrošināt dzīvnieku labturību. Kaut arī minētie līdzekļi tiek parakstīti lietošanai dzīvniekiem, tie ietekmē gan cilvēkus, gan dzīvniekus. Šā rezolūcijas priekšlikuma galīgais mērķis ir saglabāt antibakteriālos preparātus kā efektīvu līdzekli gan cilvēku, gan dzīvnieku slimību apkarošanai, vienlaikus stingri ierobežojot to lietošanu. Es balsoju par šo ziņojumu.
Liam Aylward
Lauksaimnieku galvenais mērķis ir uzturēt ganāmpulku veselu un produktīvu, bet, lai to panāktu, ir jāizmanto piemērotas lauksaimniecības metodes.
Es balsoju par šo rezolūciju, jo tajā ir noteikta prasība turpināt antibakteriālo līdzekļu un citu alternatīvu izpēti, lai palīdzētu lauksaimniekiem sasniegt minētos mērķus. Ir jāizstrādā programma, lai apmainītos ar pētījumu rezultātiem, zināšanām un labāko praksi. Es atbalstu prasību turpināt izpēti, lai nodrošinātu dzīvnieku labturību un piemērotas lauksaimniecības metodes, piemēram, ganāmpulka apsaimniekošanas uzlabošana, slimību agrīna profilakse un izturīgu dzīvnieku šķirņu audzēšana.
Tomēr ir jānodrošina, lai AMR uzraudzība un kontrole gan attiecībā uz produktīvajiem dzīvniekiem, gan mājdzīvniekiem, vienlaikus neradītu papildu finanšu vai administratīvo apgrūtinājumu lauksaimniekiem.
Zigmantas Balčytis
Es balsoju par šo rezolūciju. Eiropas lopkopības nozarē antibakteriālā rezistence (AMR) ir dzīvnieku veselības problēma. Ņemot vērā lopkopības nozares lielo nozīmi Eiropas lauksaimniecības ekonomikā, ir svarīgi, lai šis jautājums tiktu pienācīgi risināts. Es piekrītu tam, ka dalībvalstīm ir pastāvīgi jāveic sistemātiska AMR uzraudzība un kontrole attiecībā uz produktīvajiem dzīvniekiem, neradot papildu finanšu vai administratīvo apgrūtinājumu lauksaimniekiem, kā arī citiem dzīvnieku īpašniekiem vai veterināriem. Pārtikas un veterinārajam birojam un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei šajā jomā ir jāveic turpmākas pārbaudes un analīze, kā arī jāsniedz ieteikumi. Es piekrītu, ka Komisijai starptautiskajās sarunās ir jāpanāk aizliegums attiecībā uz antibakteriālo līdzekļu izmantošanu lopbarībā augšanas veicināšanai, kā arī jāapspriež šis jautājums divpusējās sarunās ar trešām valstīm.
Carlos Coelho
Pozitīvi ir vērtējams tas, ka vairākās dalībvalstīs jau ir izdotas pamatnostādnes par antibakteriālo līdzekļu piesardzīgu izmantošanu, kuras sekmējušas šo līdzekļu izmantošanas samazinājumu.
Pieņemot jebkādu lēmumu par dzīvnieku un cilvēku ārstēšanu ar antibakteriālajiem līdzekļiem, ir jāņem vērā iespējamais apdraudējums, ko rada antibakteriālā rezistence (AMR). Faktiski AMR ietekmē gan cilvēkus, gan dzīvniekus un to var nodot gan cilvēki dzīvniekiem, gan dzīvnieki cilvēkiem. Es zinu, ka antibakteriālo rezistenci cilvēkos bieži vien izraisa neatbilstošas antibiotiku devas un nepareiza ārstēšana, tomēr patogēnās baktērijas, kurās ir AMR gēni, var tikt pārnestas, cilvēkam nonākot pastāvīgā saskarē ar dzīvniekiem, kādēļ tiek nopietni apdraudēta sabiedrības un dzīvnieku veselība.
Tādējādi mēs esam saskārušies ar patiesi transversiālu problēmu, kuras risināšanai ir vajadzīga saskaņota pieeja ES līmenī, lai nodrošinātu, ka antibakteriālie preparāti tiek saglabāti kā efektīvs līdzeklis gan cilvēku, gan dzīvnieku slimību apkarošanai, vienlaikus stingri ierobežojot to lietošanu.
Vasilica Viorica Dăncilă
Eiropas lopkopības nozarē antibakteriālā rezistence (AMR) ir dzīvnieku veselības problēma, jo īpaši laikā, kad vairākās dalībvalstīs jau ir izdotas pamatnostādnes par antibakteriālo līdzekļu piesardzīgu izmantošanu, kuras ir sekmējušas to lietošanas samazinājumu. Tā kā lauksaimnieku galvenais mērķis ir uzturēt veselu un produktīvu ganāmpulku, izmantojot piemērotas lauksaimniecības metodes (higiēnu, pareizu lopbarību, atbilstošu lopkopību, veterinārijas atbildīgu pārvaldību), uzskatu, ka ir jāveic jaunu antibakteriālo līdzekļu, kā arī citu alternatīvu (vakcinācijas, bioloģiskās drošības, rezistentu dzīvnieku audzēšanas) izpēte un jāizstrādā uz pierādījumiem balstītas stratēģijas. Tādējādi, īstenojot ES pētniecības pamatprogrammas, būs iespējams izvairīties no dzīvnieku infekcijas slimībām un tās apkarot.
Edite Estrela
Es balsoju par šo priekšlikumu rezolūcijai par pretantibiotiku rezistenci, jo uzskatu, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jāievieš pasākumi, lai risinātu aizvien pieaugošo antibakteriālās rezistences (AMR) problēmu dzīvniekiem, ņemot vērā to, ka antibakteriālo līdzekļu izmantošana lopbarībā veicina arī šādu rezistenci cilvēkos.
Diogo Feio
Rezistence pret antibiotikām ir nopietna lopkopības nozares problēma, tādēļ arī es, tāpat kā Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja, esmu nobažījies par šo jautājumu un atbalstu ne tikai tās priekšlikumu mazināt vajadzību lietot antibiotikas dzīvnieku ārstēšanā, bet arī veicināt tādus dzīvnieku slimību apkarošanas veidus, kas neparedz antibiotiku lietošanu.
Kas attiecas uz antibakteriālo līdzekļu kā augšanas stimulatoru izmantošanu lopbarībā, tad es vēlos vērst uzmanību uz to, ka tādējādi tiek apdraudēti ne tikai dzīvnieki, jo tie kļūst rezistenti pret antibiotikām, bet arī cilvēki, jo dzīvnieku izcelsmes produkti nonāk pārtikas apritē, ietekmējot cilvēku veselību.
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir steidzami jāveic pētījums attiecībā uz iespēju aizliegt izmantot antibakteriālos līdzekļus lopbarībā, lai veicinātu pasākumus, kas vērsti uz antibakteriālās rezistences mazināšanu, tādējādi uzlabojot dzīvnieku veselību un pārtikas nekaitīgumu.
José Manuel Fernandes
Šajā Eiropas Parlamenta rezolūcijā ir izklāstīta tāda problēma kā dzīvnieku rezistence pret antibiotikām, kas rada postošas sekas. Šāda rezistence nelabvēlīgi ietekmē jo īpaši to cilvēku veselību, kuri atrodas saskarē ar dzīvniekiem, kā arī ekonomiku kopumā, jo minētā iemesla dēļ ir apdraudēta ES lopkopības nozares nākotne. Parlaments ir apspriedis šo jautājumu jau vairāk nekā vienu reizi un pieņēmis vairākas iniciatīvas, piemēram, datu bāze, kura ir pastāvīgi jāatjaunina. Tomēr ir pienācis laiks pāriet no vārdiem pie darbiem, lai spēkā esošie tiesību akti vairs nebūtu tikai formalitāte. Tādēļ ir svarīgi, lai, īstenojot jauno kopējo lauksaimniecības politiku (KLP), tiktu ņemta vērā šī problēma un veicināta laba lopkopības prakse. Es balsoju par kopīgo rezolūcijas priekšlikumu, kas ar balsu vairākumu tika pieņemts Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejā, jo tas ir līdzsvarots dokuments, kurā izvirzītie priekšlikumi ir vērsti uz cilvēku veselības un dzīvnieku labturības aizsardzību, kā arī uz uzņēmumu ekonomiskās dzīvotspējas nodrošināšanu.
João Ferreira
Eiropas lopkopības nozarē antibakteriālā rezistence (AMR) ir dzīvnieku veselības problēma, kas ietver piena lopkopības, liellopu gaļas, cūkgaļas un mājputnu gaļas ražošanu, kā arī olu, aitas un kazas piena un gaļas ražošanu. Ja antibakteriālie līdzekļi tiek lietoti pareizi, tie ir lietderīgi, jo palīdz lauksaimniekiem uzturēt veselu un produktīvu ganāmpulku.
AMR cilvēkos bieži vien izraisa neatbilstošas antibiotiku devas. Patogēno baktēriju pārnešana, kurās ir AMR gēni, rada īpašu apdraudējumu cilvēkiem, piemēram, lauksaimniekiem un laukstrādniekiem, kuri ik dienu ir saskarē ar dzīvniekiem.
Šis ziņojums ir vērsts uz kopīgu datu vākšanas pasākumiem šajā jomā, kā arī rezultātu analīzi un ieteikumiem attiecībā uz pareizu risinājumu. Tā mērķis ir sniegt pilnīgu priekšstatu par to, kad, kur, kā un kuriem dzīvniekiem mūsdienās izmanto antibakteriālos līdzekļus, neradot papildu finanšu vai administratīvo apgrūtinājumu lauksaimniekiem vai citiem dzīvnieku īpašniekiem, ņemot vērā to, ka lauksaimniecības prakse un intensitāte dažādās dalībvalstīs atšķiras.
Mēs vēlamies uzsvērt nozīmi, kāda ir tādu sistēmu izveidei lopkopībā, ar kurām samazina vajadzību pēc antibiotikām, kā arī jaunu antibakteriālo līdzekļu izpētei. Mēs pozitīvi vērtējam šā ziņojuma saturu, jo tas ir vērsts uz antibakteriālo līdzekļu atbildīgu izmantošanu.
Ilda Figueiredo
Eiropas lopkopības nozarē antibakteriālā rezistence (AMR) ir dzīvnieku veselības problēma, kas ietver piena lopkopības, liellopu gaļas, cūkgaļas un mājputnu gaļas ražošanu, kā arī olu, aitas un kazas piena un gaļas ražošanu. Ja antibakteriālie līdzekļi tiek lietoti pareizi, tie ir lietderīgi, jo palīdz lauksaimniekiem uzturēt veselu un produktīvu ganāmpulku.
AMR cilvēkos bieži vien izraisa neatbilstošas antibiotiku devas. Patogēno baktēriju pārnešana, kurās ir AMR gēni, rada īpašu apdraudējumu cilvēkiem, piemēram, lauksaimniekiem un laukstrādniekiem, kuri ik dienu ir saskarē ar dzīvniekiem.
Šis ziņojums ir vērsts uz kopīgu datu vākšanas pasākumiem šajā jomā, kā arī rezultātu analīzi un ieteikumiem attiecībā uz pareizu risinājumu. Tā mērķis ir sniegt pilnīgu priekšstatu par to, kad, kur, kā un kuriem dzīvniekiem mūsdienās izmanto antibakteriālos līdzekļus, neradot papildu finanšu vai administratīvo apgrūtinājumu lauksaimniekiem vai citiem dzīvnieku īpašniekiem, ņemot vērā to, ka lauksaimniecības prakse un intensitāte dažādās dalībvalstīs atšķiras.
Svarīgi ir arī veikt jaunu antibakteriālo līdzekļu, kā arī citu alternatīvu izpēti, un mēs vēlamies uzsvērt to, kāda ir nozīme efektīvu sistēmu izveidei lopkopībā, ar kurām tiek samazināta vajadzība pēc antibiotikām.
Juozas Imbrasas
Es balsoju par šo dokumentu, jo tā galīgais mērķis ir saglabāt antibakteriālos preparātus kā efektīvu līdzekli gan cilvēku, gan dzīvnieku slimību apkarošanai, vienlaikus stingri ierobežojot to lietošanu. Manuprāt, mums ir jāveido laba lopkopības prakse, lai līdz minimumam samazinātu antibakteriālās rezistences (AMR) risku. Šīs metodes jo īpaši jāpiemēro dažādu selekcionāru audzētiem jauniem dzīvniekiem, kuri turpmāk tiek turēti kopā, tādējādi palielinot infekcijas slimību risku. Komisijai ir jāpanāk starptautisks aizliegums attiecībā uz antibakteriālo līdzekļu izmantošanu lopbarībā augšanas veicināšanai un jāapspriež šis jautājums divpusējās sarunās ar trešām valstīm, piemēram, ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Mums ir jāuzsver, ka ir loģiska saikne starp dzīvnieku veselību un antibakteriālo līdzekļu lietošanu, kā arī saikne starp dzīvnieku veselību un cilvēku veselību. Pašlaik svarīgākais ir nodrošināt pārtikas nekaitīguma maksimālo līmeni.
Elisabeth Köstinger
Ilgu laiku antibiotikas tika uzskatītas par brīnumzālēm, ar kurām tiek ārstētas infekcijas slimības. Vairumā Eiropas valstu antibiotikas ir biežāk izmantotās zāles pēc pretsāpju līdzekļiem. Aptuveni 50 % izrakstīto antibiotiku tiek izmantotas veterinārajā medicīnā. Ja tās netiktu lietotas, dzīvnieku slimības un epizootijas ātri izplatītos un kļūtu par epidēmijām, nodarot milzīgu kaitējumu ekonomikai. Diemžēl nekontrolēta antibiotiku izmantošana gan cilvēku, gan dzīvnieku ārstēšanā izmaksā ļoti dārgi. Pārmērīga antibiotiku lietošana rada rezistenci un patogēno organismu adaptāciju. Daudzas plaši pazīstamas antibiotikas mūsdienās ir kļuvušas neefektīvas vai neuzticamas, tādēļ es stingri atbalstu šo Parlamenta rezolūciju, kurā ir izteikts aicinājums Komisijai un dalībvalstīm atbildīgi risināt aizvien pieaugošo antibakteriālās rezistences problēmu dzīvniekiem.
David Martin
rakstiski. - Šajā rezolūcijā ir atzīts, ka pareizi lietoti antibakteriālie līdzekļi ir lietderīgi, un tie palīdz lauksaimniekiem uzturēt veselu un produktīvu ganāmpulku, kā arī nodrošināt dzīvnieku labturību. Tomēr vienlaikus tajā ir atzīta arī kontroles un uzraudzības nepieciešamība, tādēļ es balsoju par šo rezolūciju.
Nuno Melo
Eiropas lopkopības nozarē antibakteriālā rezistence (AMR) ir dzīvnieku veselības problēma, jo īpaši nesekmīgas ārstēšanas gadījumos. Vairākās dalībvalstīs jau ir izdotas pamatnostādnes par antibakteriālo līdzekļu piesardzīgu izmantošanu, kuras sekmējušas šo līdzekļu izmantošanas samazinājumu. Neraugoties uz labvēlīgajiem rezultātiem, šajā jomā vēl joprojām ir daudz darāmā. Tādēļ, lai novērstu minēto problēmu, ir vajadzīga kopēja Eiropas politika.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
Šodien Parlaments pieņēma svarīgu lēmumu attiecībā uz rezistenci pret antibiotikām. Manuprāt, ir ļoti svarīgi savākt un analizēt informāciju par veterināro produktu, tostarp antibiotiku, lietošanu. Svarīgi ir arī nodrošināt piesardzīgu un efektīvu šādu produktu lietošanu, neapdraudot cilvēku slimību apkarošanas pasākumu efektivitāti, gadījumos, kad antibiotikas ir izraudzītas kā ārstniecības līdzeklis. Tā kā ES no 2005. -2009. gadam veiktie uzraudzības testi antibakteriālo atliekvielu noteikšanai dzīvniekos un dzīvnieku barībā uzrādīja pozitīvus rezultātus, mēs joprojām varam turpināt apgalvot, ka šajā jomā nav vērojama kontrolēta antibakteriālo līdzekļu samazinātas lietošanas tendence, bet tikai sadrumstalotas svārstības. Īpaši satraucoši ir tas, ka saskaņā ar 2009. gada datiem lielākās antibakteriālo vielu neatbilstības tika atklātas medus, trušu un saimniecībās audzētu zivju paraugos, citiem vārdiem sakot, par vērtīgiem uzskatītos pārtikas produktos, kuri bieži tiek lietoti eiropiešu ikdienas ēdienkartē. Tādējādi, lai nodrošinātu cilvēku veselības aizsardzību un dzīvnieku labturību, ir ļoti svarīgi piesardzīgi izmantot antibakteriālās ārstēšanas metodes, kā arī nodrošināt visaptverošu uzraudzību attiecībā uz cilvēku un veterināro izpētes avotu efektīvāku koordinēšanu.
Rareş-Lucian Niculescu
Es balsoju par šo rezolūciju. Eiropā katru gadu 25 000 cilvēku mirstības cēlonis ir saistīts ar antibakteriālo rezistenci. Dzīvnieki un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti savā ziņā veicina antibakteriālās rezistences pārnešanu uz cilvēkiem. Tādēļ lopkopības nozarē antibiotikas ir jālieto piesardzīgi. Šajā rezolūcijas priekšlikumā ierosinātie pasākumi, kas paredz sniegt vairāk informācijas veterinārārstiem un lauksaimniekiem, ir jāīsteno pēc iespējas aktīvāk.
Maria do Céu Patrão Neves
Rezolūcija par antibakteriālo rezistenci (AMR) ir izstrādāta laikā, kad Eiropas lopkopības nozare ir saskārusies ar dzīvnieku veselības problēmu, kas jāatrisina tuvākajā laikā, lai antibakteriālā ārstēšana būtu droša un efektīva.
Dzīvnieku un cilvēku ārstēšanā ar antibakteriālajiem līdzekļiem ir jāņem vērā iespējamais antibakteriālās rezistences (AMR) apdraudējums, ko bieži vien izraisa neatbilstošas antibiotiku devas, nepareiza ārstēšana un antibakteriālo līdzekļu nonākšana pastāvīgā saskarē ar patogēniem slimnīcās.
Es balsoju par šo ziņojumu, jo patogēno baktēriju pārnešana, kurās ir AMR gēni, rada īpašu apdraudējumu cilvēkiem, kuri ik dienu ir saskarē ar dzīvniekiem. Manuprāt, ir svarīgi veikt antibakteriālo līdzekļu izpēti, jo tie ir efektīvs līdzeklis cīņā pret cilvēku un dzīvnieku slimībām, tomēr šo līdzekļu lietošana ir stingri jāierobežo.
Phil Prendergast
rakstiski. - Antibakteriālā rezistence ir nopietna sabiedrības veselības problēma. Cilvēku un dzīvnieku ārstēšana ar antibakteriālajiem līdzekļiem rada rezistences risku, ja šo līdzekļu devas ir neatbilstošas un ārstēšana nav pareiza. AMR var nodot gan cilvēki dzīvniekiem, gan dzīvnieki cilvēkiem. Vislielāko apdraudējumu rezistentā baktērija rada slimnīcu pacientiem un lauksaimniekiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir efektīvāk jākoordinē pētniecība gan attiecībā uz cilvēku veselību, gan veterināriju, kā arī jāveic jaunu antibakteriālo līdzekļu un citu alternatīvu izpēte, vienlaikus nodrošinot profilaksi un atbilstīgas kontroles metodes.
Paulo Rangel
Lopkopībai ir galvenā nozīme Eiropas ekonomikā. Lai dzīvniekiem nodrošinātu labu veselību, bieži tiek lietotas antibiotikas, tādēļ pastāv risks, ka gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem var izveidoties antibakteriālā rezistence (AMR), kas nopietni ietekmē cilvēku veselību. Lai novērstu minēto risku, ir svarīgi pieņemt pareizu stratēģiju.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Ar šo, Eiropas Parlaments: 1) atzinīgi vērtē Komisijas un tās aģentūru centienus saistībā ar kopīgu datu vākšanas pasākumiem šajā jomā, jo īpaši 2009. gada iniciatīvu izveidot Eiropas veterināro antibakteriālo līdzekļu lietošanas uzraudzības programmu (ESVAC); pauž nožēlu, ka ne visas dalībvalstis ir pievienojušās ESVAC tīklam, un aicina, lai tam pievienotos vairāk valstu; aicina Komisiju nodrošināt pietiekamus finanšu līdzekļus ESVAC tīklam tā uzdevumu veikšanai; aicina Komisiju nekavējoties izstrādāt piemērotu tiesisko reglamentējumu, lai pilnvarotu dalībvalstis veikt efektīvu datu apkopošanu; 2) aicina Komisiju panākt, lai datu apkopošana būtu saskaņota un salīdzināma arī ar pasākumiem, ko veic trešās valstis, piemēram, Amerikas Savienotās Valstis.
Angelika Werthmann
Antibiotikas ir dabiskas izcelsmes sēnīšu vai baktēriju metabolisma produkti, kas tiek izmantoti bakteriālu infekciju ārstēšanai. Profilakses nolūkā tie tiek pievienoti arī dzīvnieku barībai. Rezistence nozīmē to, ka antibiotikas zaudē savu spēju nogalināt baktērijas vai kavēt to augšanu. Lai to novērstu, ir jāievēro ārstu norādījumi. Tomēr rezistentās baktērijas dzīvnieki var nodot cilvēkiem, tādējādi radot veselības apdraudējumu, jo arī cilvēkiem var izveidoties rezistence pret antibiotikām. Minēto iemeslu dēļ bija pareizi balsot par šo ziņojumu, lai mazinātu antibakteriālo līdzekļu izmantošanu lopkopībā.
Anna Záborská
Visiem ir labi zināms, ka tāpat kā cilvēkiem arī dzīvniekiem, kuru ārstēšanā izmanto antibiotikas, pret tām veidojas rezistence. Šī rezistence var tikt pārnesta no dzīvniekiem uz cilvēkiem, radot risku viņu veselībai, jo tādējādi atsevišķu slimību ārstēšana kļūst sarežģīta. Ņemot vērā minēto, ir svarīgi rūpīgi uzraudzīt antibiotiku lietošanu lopkopībā un iemīļotajiem dzīvniekiem. Šajā gadījumā runa ir par vienlīdz augstu standartu noteikšanu visās ES dalībvalstīs patērētāju aizsardzības un pārtikas ražošanas drošības jomā. Tādēļ ir pareizi, ka Eiropas Parlaments, kas sastāv no ievēlētiem tautas pārstāvjiem, pieprasa Komisijai rīkoties. Mēs varam rīkoties ātri un efektīvi, ja zinām, kāda ir faktiskā situācija, tādēļ es atbalstīju iesniegto ziņojumu un ceru, ka Komisija tuvākajā laikā nāks klajā ar priekšlikumu par pasākumiem antibiotiku lietošanas uzraudzībai lopkopības nozarē.
Luís Paulo Alves
Es balsoju par šo ziņojumu, jo kultūrai var būt būtiska nozīme starptautiskajās attiecībās, sekmējot attīstību, iekļaušanu, demokrātiju un konfliktu novēršanu. Tāpēc šis aspekts ir jāiekļauj Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) attīstībā.
Roberta Angelilli
Jaunajā digitālajā ekonomikā kultūras un radošajām nozarēm ir liels potenciāls, un tās var veicināt Eiropas kultūras daudzveidību un ekonomiskus un sociālus panākumus. Turklāt kultūrai un jaunradei ir izšķiroša nozīme mūsu kultūras mantojuma un kultūras ainavu saglabāšanā un bagātināšanā, palīdzot arī paaugstināt iedzīvotāju kultūras līmeni. Mums nevajadzētu pārāk zemu novērtēt faktu, ka šīs nozares ir viens no visdinamiskākajiem sektoriem Eiropā un veido 2,6 % no ES iekšzemes kopprodukta, nodrošinot kvalitatīvas darbavietas 5 miljoniem Eiropas pilsoņu.
Ar Zaļo grāmatu, ko Komisija publicēja pirms gada, kultūras un radošās nozares tika pilntiesīgi atzītas, iegūstot būtisku nozīmi Eiropas kultūras redzējumā, kura pamatā ir informācijas sabiedrība, inovācija un uzņēmējdarbība. Diemžēl ieguldījumu trūkums, uzņēmumu kapitāla deficīts, tiesību aktu trūkums mākslinieku un radošo nozaru pārstāvju mobilitātes šķēršļu novēršanai un pieaugošie pirātisma apjomi ir daži no faktoriem, kas kavē Eiropas kultūras telpas izveidi. Mēs nedrīkstam aizmirst, ka Eiropas nozares pasaulē gūto panākumu pamatā ir mūsu mākslinieku augstā profesionalitāte un jaunrade un viņi ir jāaizstāv un jāatbalsta ar taustāmiem stimuliem, lai viņi spētu turpināt savu veiksmīgo darbu.
Elena Oana Antonescu
Nozīmīgs Eiropas kultūras aspekts ir tāds, ka ārējās attiecībās to nevar veicināt vienkāršoti, bet gan kā kaut ko vibrējošu un dzīvu, ko nosaka kultūras īpašā būtība. Tāpat kā mēs runājam par Eiropas vērtībām, tiesībām un brīvībām, mums ir jārunā arī par Eiropas kultūrām, to daudzveidību, radošo plurālismu un Eiropas vēstnieka nozīmi, ko katrs nacionālās kultūras radošais elements var iegūt, veicinot Eiropu kultūru kopumā. Pirms mēs sākam popularizēt šīs kultūras ārpus Eiropas, arī mums pašiem ir jābūt vēlmei iepazīties ar tiem kultūras elementiem, kas ir raksturīgi Eiropai. Šai ziņā es uzskatu, ka katrs Eiropas Savienības pilsonis ir labākais Eiropas kultūras vēstnieks. Vienīgais nosacījums ir tāds, ka viņiem ir jānodrošina visvienkāršākā iespēja iepazīties ar kultūras bagātībām vietā, kur viņi dzīvo.
Zigmantas Balčytis
Es balsoju par šo ziņojumu. ES ir vērtību kopiena ar daudzveidīgu kultūru, un vairākkārtīga ES paplašināšanās, cilvēku mobilitāte kopīgajā ES telpā, esošās un jaunās migrācijas plūsmas un visos iespējamos veidos notiekošā mijiedarbība palīdz veicināt šo kultūru daudzveidību. Kultūrai ir nozīme divpusējos attīstības sadarbības un tirdzniecības nolīgumos un tādos instrumentos kā Eiropas attīstības sadarbības instrumenti, stabilitātes instrumenti, demokrātijas un cilvēktiesību instrumenti un pirmsiestāšanās instrumenti, Eiropas Kaimiņu politika (EKP), Austrumu partnerība, Savienība Vidusjūras reģionam un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EDCI), kas lielākoties piešķir līdzekļus dažādām kultūras programmām. Es piekrītu viedoklim, ka ir jāatbalsta kultūras un mācību apmaiņa ar trešām valstīm, tādējādi stiprinot pilsonisko sabiedrību, sekmējot demokrātiju un labu pārvaldību, veicinot cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu un nodrošinot pamatu ilgstošai sadarbībai.
Dominique Baudis
Šis ziņojums pauž skaidru vēstījumu: Eiropas Savienībai tās ārpolitikā ir jāievieš vienota un saskaņota kultūras stratēģija. Īpašās saiknes, kas vieno Eiropu un valstis Vidusjūras dienvidos, piedzīvo dziļas pārmaiņas. Pār arābu pasauli pūš brīvības vējš. Kultūra ir nozīmīga priekšrocība. Tā sekmē dzīvu un noturīgu demokrātiju. Kultūras un mācību apmaiņa veicina organizētas pilsoniskās sabiedrības veidošanos. Sadarbība kultūras jomā ir arī viena no atslēgām Savienības panākumiem Vidusjūrā. Tādējādi nācijas ik dienu dalās pieredzē un veido savstarpēju saziņu, cieņu un labāku izpratni cita par citu.
Jean-Luc Bennahmias
Eiropas Parlamentam bija svarīgi stingri atgādināt, cik svarīga ir daudzveidības, mantojuma un kultūras apmaiņas veicināšana visās ES ārējās darbības jomās. Sekmēdama integrāciju, iecietību un savstarpējo izpratni, kultūra ir būtisks mūsu sabiedrības elements, kas mums jāatbalsta diplomātiskajos centienos cilvēktiesību un demokrātijas labā. Tomēr šajā ziņojumā ir uzsvērts, ka kultūras aspekts ārējā darbībā joprojām ir nepilnīgs un nekoordinēts un ka šajā jomā ir jāapstiprina kopēja un saskaņota stratēģija. Mēs esam atkārtoti pauduši atbalstu brīvam internetam, nosodot interneta cenzūru un draudus, ko tā rada cilvēktiesībām, kā arī pasaules kultūras mantojuma pieejamībai un kopīgai izmantošanai. Ņemot vērā, ka Eiropas pilsoņiem ir noteiktas kopīgas kultūras vērtības, Eiropas interešu ievērošanu vislabāk var nodrošināt, ja mēs paužam vienotu viedokli.
Sergio Berlato
Eiropas Savienība ir pazīstama ar tās kultūras izpausmju dažādību. Manuprāt, Eiropas vērtības, piemēram, cilvēktiesību, demokrātijas principu un pamatbrīvību ievērošana, iemieso arī kultūras produkti. Zināšanām un starptautiskās saziņas prasmēm, kā norādīts stratēģijā "ES 2020”, ir izšķiroša nozīme izglītības sistēmā. Daudzvalodība, e-prasmes un kultūras izpratne mums dod iespēju izmantot plašās iespējas, ko šodien piedāvā pasaules darba tirgus. Tādējādi ir nepieciešama vispārēja kultūras integrācija visā plašajā darbības spektrā, kas veido ES ārpolitiku. Pašlaik ES ārējā darbībā nav vienotas un saskaņotas ES kultūras stratēģijas. Mēs redzam arī sadrumstalotību un izkliedētību ne tikai starp dalībvalstīm, bet arī starp dažādām Eiropas Savienības struktūrvienībām un iestādēm.
Šāda sadrumstalotība bez kopējas stratēģijas kavē līdzekļu efektīvu izmantošanu un budžeta finansējuma piešķiršanu kultūras sektoram. Tāpēc es aicinu Komisiju integrēt un vienkāršot kultūras aspektus gan ES ārējā darbībā, gan Eiropas iestādēs.
Izaskun Bilbao Barandica
Es atbalstu manas grupas kolēģa sagatavoto ziņojumu, jo tajā ir uzsvērta kultūras transversālā būtība un nozīmība visos dzīves aspektos un ir norādīts, ka kultūra jāņem vēra visās ES ārpolitikas jomās.
Maria Da Graça Carvalho
Es uzskatu Eiropas politikas kultūras aspektu, tiecoties uz lielāku Eiropas saliedētību, par svarīgu. Tādēļ es atbalstu visas kultūras programmas, kuru mērķis ir Eiropas identitātes veidošana no kopīgām vērtībām un savstarpējas izpratnes. Tādējādi es ticu ietekmei, kas noteiktām kultūras iniciatīvām var būt uz attiecībām ar Savienību, kā arī uz diplomātiskajām attiecībām ar trešām valstīm. Dažādo valstu kultūras elementus var izmantot kā tiltus virzībā uz miermīlīgu sadarbību, veicinot stabilitāti.
Nessa Childers
rakstiski. - ES ārējās darbības kultūras aspektus nevajadzētu pārspīlēt, un ir svarīgi, lai komisāre Ashton tos arī turpmāk iekļautu savā darbā ar EĀDD.
Mário David
Līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā tika izveidots Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD), kura aktivitātēs jāiekļauj saskaņota un konsekventa kultūras diplomātijas stratēģija. Šis ziņojumus, kuru es kopumā atbalstu, ir veltīts šim svarīgajam jautājumam. Patiesībā daudzus no šajā ziņojumā iekļautajiem priekšlikumiem, piemēram, jauniešu apmaiņas programmu veicināšana un saikņu stiprināšana ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām trešās valstīs, es atbalstīju savā ziņojumā par Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensijas pārskatīšanu, kas tika pieņemts šajā Parlamentā. Šajā ziņojumā es vēlos izcelt cieņu pret katras dalībvalsts kultūras un valodu bagātību saglabāšanu un veicināšanu; Eiropas kultūras vērtību izplatīšanas nozīmību kā līdzekli pamattiesību, demokrātijas un labas pārvaldības veicināšanai; un, visbeidzot, kultūras "vēstnieka” nozīmību katrā ES pārstāvniecībā ārvalstīs.
Marielle De Sarnez
Daudzi ir izbrīnīti, vai pastāv kaut kas tāds kā Eiropas kultūra, bieži pretnostatot to kultūru Eiropai vai kultūru "eiropeizācijai”. Tiem, un es esmu viens no viņiem, kas uzskata, ka Eiropai ir identitāte un vērtības, atbilde ir acīmredzama: Eiropas kultūras identitāte tiešām pastāv. Šo kultūras aspektu ES lielākā mērā jāņem vērā diplomātiskajās darbībās, jo īpaši saistībā ar cilvēktiesību, demokrātijas un trešo valstu attīstības veicināšanu. Lai to sasniegtu, Augstajai pārstāvei Eiropas Ārējās darbības dienestā būtu jāizveido "kultūras diplomātijas” ģenerāldirektorāts, nosakot atbildīgo par kultūrattiecībām un Eiropas kultūras veicināšanu katrā ES pārstāvniecībā trešās valstīs. Vienlaikus mums jāapsver kultūras vīzu ieviešana māksliniekiem un visiem, kas strādā kultūras sektorā.
Diogo Feio
Līdztekus ekonomiskajai varai Eiropas Savienība ir arī kultūras vara, kuras ietekme sniedzas tālu pāri tās robežām. Dažādo valstu tradicionālās vēsturiskās saiknes ar Eiropas Savienības dalībvalstīm stiprina Eiropas spēju uzsūkt citas kultūras un padarīt sevi pašu izprotamu citās pasaules valstīs. Valodas nozīmību kā šādu kontaktu uzturēšanas un padziļināšanas virzītājspēku nav iespējams pārvērtēt.
Es paužu nožēlu, ka par spīti paziņojumiem par attiecīgiem nodomiem Eiropas Savienība joprojām neizprot, kādā apjomā tai vajadzētu veicināt to Eiropas valodu mācīšanu, kas ir īpaši noderīgas saziņas veidošanā tās iestādēs. Tieši pretēji, ES ir izvēlējusies iekšēji noslēgtu valodas politiku.
Ārpolitikā, kādu pašlaik piedāvā attīstīt Eiropas Savienība, nedrīkst neņemt vērā kultūras aspektu, bet tas jāpatur prātā kā priekšrocība; kā vērtība, kas ne vienmēr ir taustāma, bet kas ir īpaši svarīga pasaulē, ko arvien vairāk ietekmē valstu un starptautisko organizāciju "maigā vara”. Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) šajā ziņā būs būtiska nozīme. Es ceru, ka mēs spēsim pienācīgi tikt galā ar šo izaicinājumu.
José Manuel Fernandes
Šis Schaake kundzes ziņojums ir veltīts Eiropas Savienības ārējās darbības kultūras aspektiem. Lai gan var šķist dīvaini runāt par kultūru, kas nav pirmās nepieciešamības prece, laikā, kad daudzi eiropieši ikdienā saskaras ar izdzīvošanai nepieciešamo preču iegādes problēmām, mēs to tomēr nevaram atstāt novārtā; tieši pretēji, mums jādomā par to, ka līdztekus tās fundamentālajai nozīmei mūsu dzīves kvalitātē tā var būt un tai ir jābūt iespējai, ar kuru sekmēt ekonomikas attīstību un radīt jaunas darbavietas jauniešiem, vienlaikus būdama arī acīmredzams faktors, kas veicina vienotību un saliedētību starp tautām. ES ir jābūt kultūras vērtību kopienai, kurā daudzveidība ir priekšrocība un vienotību un saliedētību veicinošs faktors vai, kā to formulē referente, "līdzeklis vispasaules miera un stabilitātes veidošanā”. Tādēļ mums steidzami jāizvērtē kultūras ārpolitikas neesamība. Es balsoju par šo ziņojumu, jo es piekrītu tajā paustajiem priekšlikumiem un ceru, ka kultūra palīdzēs rast risinājumus izkļūšanai no krīzes un ka tā būs priekšrocība, kas veicina Eiropas sabiedrības labklājību.
João Ferreira
Šis ziņojums apstiprina pašreizējo Eiropas Savienības izpratni par kultūru: ekspluatējošu redzējumu par kultūru, uzskatot, ka tai jākalpo ārpolitikai atbilstoši kultūras diplomātijas koncepcijai. Citiem vārdiem sakot, kultūra tiek uzlūkota kā avangarda spēks Eiropas Savienības interešu virzīšanai un sekmēšanai pasaulē (22. punkts), un, lūk, uz ko šis redzējums ir vērsts: uz starptautiskās tirdzniecības veicināšanu (23. punkts). Vai bieži šāds redzējums ir atšķīries no politikas un prakses, kas izsvītro vai neciena katras valsts identitāti un kultūru?
Arī šajā ziņojumā ir pieļauta viena principiāla kļūda, kas turpina atkārtoties Eiropas kultūras diskursā: ka pastāv vienota Eiropas identitāte un ka turklāt tās pamatā ir tādas vērtības kā brīvība, demokrātija, iecietība un solidaritāte.
Kultūras, tāpat kā visu vēsturisko parādību, pamatā nav viendabīga un kopīga identitāte. Tieši pretēji, tajā izpaužas antagonisms, konflikti un kultūru dominances situācijas. Eiropas kultūru, kā tas labi zināms, ir veidojušas kultūras, kuru saknes ir dažādās pasaules malās, piemēram, Eiropas koloniālismam pakļautās tautas.
Šis ziņojums kļūdaini atspoguļo un izmanto kultūras jēdzienu.
Ilda Figueiredo
Šis ziņojums apstiprina pašreizējo Eiropas Savienības izpratni par kultūru: ekspluatējošu redzējumu par kultūru, uzskatot, ka tai jākalpo ārpolitikai atbilstoši kultūras diplomātijas koncepcijai. Citiem vārdiem sakot, kultūra tiek uzlūkota kā avangarda spēks Eiropas Savienības interešu virzīšanai un sekmēšanai pasaulē (22. punkts), un, lūk, uz ko šis redzējums ir vērsts: uz starptautiskās tirdzniecības veicināšanu (23. punkts). Vai bieži šāds redzējums ir atšķīries no politikas un prakses, kas izsvītro vai neciena katras valsts identitāti un kultūru?
Arī šajā ziņojumā ir pieļauta viena principiāla kļūda, kas turpina atkārtoties Eiropas kultūras diskursā: ka pastāv vienota Eiropas identitāte un, turklāt, ka tās pamatā ir tādas vērtības kā brīvība, demokrātija, iecietība un solidaritāte.
Kultūras, tāpat kā visu vēsturisko parādību, pamatā nav viendabīga un kopīga identitāte. Tieši pretēji, tajā izpaužas antagonisms, konflikti un kultūru dominances situācijas. Eiropas kultūru, kā tas labi zināms, ir veidojušas kultūras, kuru saknes ir dažādās pasaules malās, piemēram, Eiropas koloniālismam pakļautās tautas.
Eiropas Savienība nedrīkst apdraudēt mūsu kultūru daudzveidību vai kļūdaini atspoguļot un izmantot kultūras jēdzienu.
Juozas Imbrasas
Es balsoju par šo rezolūciju, jo kultūras diplomātija ir stūrakmens savstarpējas uzticēšanās un ilgstošu attiecību veidošanā ar trešo valstu pilsoņiem. Kultūrai jābūt būtiskam un horizontāli integrētam elementam plašo ārpolitikas metožu klāstā, kas veido ES ārpolitikas kopumu: no ES tirdzniecības attiecībām līdz tās paplašināšanās un kaimiņattiecību politikai, attīstības sadarbības politikai un kopējai ārpolitikai un drošības politikai. Kultūrai ir arī ekonomiska vērtība: Eiropas kultūras nozares sniedz ieguldījumu Eiropas uzņēmējdarbībā, inovācijā un uzņēmumos, un ES daudzveidīgā kultūras ainava padara to par vispievilcīgāko tūrisma galamērķi pasaulē. Dzīvīgs kultūras klimats dzīvošanu un uzturēšanos ES padara pievilcīgu gan uzņēmumiem, gan iedzīvotājiem. Pašreiz nav vienotas un saskaņotas ES stratēģijas par kultūras aspektiem ES ārējā darbībā, tādēļ tāda jāizstrādā. Tā nav greznība, bet gan vajadzība uzturēt un veicināt Eiropas pievilcību globāli saistītā un konkurējošā vidē. Mēs redzam arī sadrumstalotību un izkliedētību ne tikai starp dalībvalstīm, bet arī starp dažādām Eiropas Savienības struktūrvienībām un iestādēm. Šāda sadrumstalotība bez kopējas stratēģijas kavē līdzekļu un budžeta finansējuma efektīvu izlietojumu. Tāpēc šī stratēģija ES ir pietiekami būtiska.
Jarosław Kalinowski
Eiropa ir ārkārtīgi bagātas un daudzveidīgas kultūras šūpulis. Eiropas Savienībai šis mantojums jāizmanto integrācijas un sadarbības veicināšanā valstīs, kas nav piederīgas Eiropas Savienībai. Mums nevajadzētu aizmirst, ka Eiropas Savienību veido 27 pietiekami atšķirīgas dalībvalstis. Ir svarīgi attīstīt un saglabāt šo multikulturālismu. Es piekrītu viedoklim, ka kopējai Eiropas politikai ir nepieciešama vienota ārējo kultūras darbību stratēģija. Eiropai ir svarīgi prast izmantot savu potenciālu, virzot savas intereses pasaules arēnā.
Giovanni La Via
"Vienoti daudzveidībā” ir mūsu kā Eiropas pilsoņu kopīgais princips, kas pauž piederību lielai Eiropas kopienai, kurā mijas tautas, kultūras un paražas, kas kļūst vienotas par spīti ekonomiskām, reliģiskām un citām atšķirībām. Manu atbalstu Schaake kundzes ziņojumam nosaka tieši nepieciešamība dot impulsu šīs kopīgās apziņas stiprināšanai. Kultūrai jābūt vienojošam faktoram gan ārēji, gan iekšēji, tāpēc Ekonomiskās uzraudzības sekretariāta (SEAE) attiecībās Eiropas kultūra var būt Eiropas vērtību pamatnesējs, kam dialogā ar ārpus Eiropas esošām kultūrām jāsekmē miermīlīga sadarbība un tautu savstarpējā saprašanās.
Bogusław Liberadzki
Es vēlos paust atbalstu kultūras jautājumu iekļaušanai ES diplomātiskajās darbībās. Ir svarīgi, lai pasaule piedzīvotu ES dalībvalstu kultūru visās tās satura un formu daudzveidībā. Es pats ceru, ka šī iepazīstināšana notiks ģeogrāfiski saskaņotā veidā, lai katras dalībvalsts kultūra tiktu pārstāvēta atbilstošā proporcijā. Šajā nolūkā Komisijai jāsagatavo priekšlikums attiecīgo darbību īstenošanai, kas pēc tam pārtaptu oficiālā dokumentā.
David Martin
rakstiski. - Es balsoju par šo ziņojumu. Eiropa ir kopiena, kuru raksturo brīvība, atbildība un demokrātiskas vērtības. Kultūra, identitāte, vērtības un ES pozīcijas pasaules arēnā ir savstarpēji saistītas. Eiropas intereses tiek sekmētas, kultūras aspektus stratēģiski attīstot sadarbības un partnerības ceļā, izstrādājot kultūras programmas un kultūras aspektiem kļūstot par neatņemamu ekonomiskās politikas, ārpolitikas un drošības politikas sastāvdaļu.
Daloties ar literatūru, filmām, mūziku un kultūras mantojumu, tiek atvērtas durvis uz saprašanos un tiek būvēti tilti starp tautām. Eiropas identitāte visā tās daudzveidībā, kā arī Eiropas vērtības izpaužas tās kultūrā. Turklāt ES var dalīties ar būtisku pieredzi konfliktu pārvarēšanā un stabilitātes nodrošināšanā, izmantojot kopējas intereses un savstarpēju saprašanos.
Jiří Maštálka
Ziņojums par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu daudzās nozīmēs ir cieši saistīts ar ziņojumu par Inovācijas Savienību. Es vēlos īpaši pievērst uzmanību nozīmei, kas piešķirta iedzīvotāju izglītībai, kura tostarp ietver labāku izpratni par šo jautājumu un cieņu pret intelektuālā īpašuma tiesību aizsargātiem darbiem. Gan ES līmenī, gan dalībvalstu kompetences līmenī mums ir jānodrošina atbalsts un jāattīsta šī novārtā pamestā joma ne tikai izglītībā, bet arī praktiskajās mācībās. Man ir iebildumi pret pašreizējo kultūras darbu klasificēšanu par precēm un pakalpojumiem. Tas ir maldinoši un var būt ekonomiskā neoliberālisma izpausme kultūras jomā. Piemēram, literārs darbs vai pat mākslas darbs, vai mūzika visupirms ir mākslinieka talanta izpausme un attiecīga sociāla reakcija. Ir ne vien mietpilsoniski, bet arī nepieņemami tos uzskatīt tikai par precēm vai pakalpojumiem.
Iosif Matula
Diemžēl pašlaik nav vienotas un saskaņotas stratēģijas par kultūras aspektiem ES ārējā darbībā. Kā labi zināms, Eiropas interešu ievērošanu vislabāk var nodrošināt, ja mēs paužam vienotu viedokli. Kopējās ārpolitikas pamatā jābūt kultūras diplomātijai, jo kultūra var sekmēt Eiropas pozīcijas pasaulē, kļūstot par neatņemamu ekonomiskās, attīstības un drošības politikas sastāvdaļu. Mūsu kontinents būs labāk saprotams, izplatot filmas, mūziku un literatūru. Turklāt ES daudzveidīgā kultūras ainava padara to par vispievilcīgāko tūrisma galamērķi pasaulē. Es atbalstu ziņojumā izteiktos konkrētos priekšlikumus attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības, mākslinieku, mācībspēku, studentu un uzņēmēju iesaistīšanu ārējo kultūras attiecību veidošanā. Vienlaikus mums noteikti jāņem vērā milzīgais potenciāls, ko piedāvā jaunās tehnoloģijas, kas ir gan informācijas avots, gan kanāls, kas sekmē vārda brīvību. Es uzskatu, ka Eiropas Parlamentam būtu lietderīgi iekļaut kultūras jautājumus sarunās ar citiem parlamentiem, lai palīdzētu izveidot vispārēju Eiropas ārējās darbības praksi.
Nuno Melo
Es balsoju par šo ziņojumu. Eiropa ir kopiena, kuru raksturo brīvība, atbildība un demokrātiskas vērtības. Kultūra, identitāte vērtības un ES pozīcijas pasaules arēnā ir savstarpēji saistītas. Eiropas intereses tiek sekmētas, kultūras aspektus stratēģiski attīstot sadarbības un partnerības ceļā, izstrādājot kultūras programmas un kultūras aspektiem kļūstot par neatņemamu ekonomiskās politikas, ārpolitikas un drošības politikas sastāvdaļu. Daloties ar literatūru, filmām, mūziku un kultūras mantojumu, tiek atvērtas durvis uz saprašanos un tiek būvēti tilti starp tautām. Eiropas identitāte visā tās daudzveidībā, kā arī Eiropas vērtības izpaužas tās kultūrā. Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) attīstībā ir būtiski izpētīt un nostiprināt kultūras pašreizējo un vēlamo nozīmi ES ārējā darbībā. Kultūras izplatīšana var veicināt savstarpēju saprašanos, miermīlīgu sadarbību un stabilitāti, kā arī sniegt pozitīvu ieguldījumu ekonomikā.
Louis Michel
Lai gan globalizācija nenoliedzami ir sekmējusi arvien izplatītāku apmaiņas procesu, mums ir jācīnās pret vienveidīgu kultūru draudiem. Kultūra nodrošina atvērtību un ir demokrātijas virzītājspēks, pretdarbojoties nacionālistiskām reakcijām, rasistiskām nosliecēm un izstumtībai, ko sekmē ekonomikas, finanšu, klimata un pārtikas krīze. Kultūras pauž aicinājumu savstarpēji bagātināties, ievērojot cieņu. Tā ir neizsīkstošs atjaunojamu energoresursu avots. Kultūras jaunrade lielākoties raksturo vai pauž redzējumu, apņemšanos, nostāšanos kādā konkrētā pusē, kas var būt atbilstoša vai neatbilstoša. Tā pauž noteiktu tiesību, tostarp noraidījuma tiesību, izmantošanu. Mums ir nepieciešami mākslinieki, viņu kritiskais skatījums uz pasauli, viņu devums sabiedrības izglītošanā. Viņi paredz nākotni un prognozē sabiedrības evolūciju, jo viņi redz ātrāk un tālāk nekā politiķi. Mums jāstrādā, lai radītu plurālistisku pasauli, kas nekavē radošo garu un kas spēj dot ceļu jaunajam un daudzveidībai. Mums ir jāpārdomā pasaules pārvaldīšanas sistēma. Mums ir jārada jauna pasaules politiskā telpa, ņemot vērā kultūras daudzveidības politisko aspektu.
Andreas Mölzer
Eiropas kultūras bagātības ir vērtīgs dārgums, kuru ir svarīgi saglabāt. Mums vienmēr ir jāieklausās nepieciešamībā veicināt kultūras daudzveidību. Līdz šim mēs esam pārāk daudz vērības pievērsuši kultūras daudzveidības veicināšanai ar musulmaņu imigrantu starpniecību, nenodrošinot mūsu pašu kultūras atzīšanu islāma pasaulē. Ja atbilstoši priekšlikumiem Eiropas kultūras aspekti skaidrāk jānosaka kā neatņemama ekonomiskās politikas, ārpolitikas, drošības un attīstības politikas sastāvdaļā, ir svarīga tai piešķirtā konkrētā formā.
Noteikti nav iemesla iebilst pret apmaiņu ar literatūru, filmām, mūziku un visu pārējo, bet nevajadzētu pārspīlēti uzpūst gaidas attiecībā uz islāma pasauli - iedomājieties vien par mūzikas aizliegumu, kas izriet no Korāna. Vissvarīgākais būs kristietības sakņu atcerēšanās un augstākas ārpolitikas un attīstības politikas prioritātes piešķiršana kristiešu aizsardzībai citās valstīs, jo tieši viņi ir visvairāk vajātā minoritāte pasaulē.
Georgios Papanikolaou
Nevar būt nekādu šaubu, ka kultūras diplomātija sekmē uzticības un ilgtermiņa attiecību veidošanu starp ES un trešo valstu pilsoņiem, un nevar būt nekādu šaubu, ka Eiropai kultūras sektorā ir spēcīgas salīdzinošās priekšrocības, tādēļ kultūra ir vērtīgs politisks rīks ārpolitikas īstenošanā. Jaunas tehnoloģijas piedāvā jaunas iespējas izplatīt Eiropas kultūras mantojumu un stiprināt starpnacionālās saiknes. Tā kā internets ir globāla tikšanās vieta, ES ir jāizstrādā konkrēta politika Eiropas kultūras veicināšanai. Europeana vietne ir solis šajā virzienā, tomēr pagaidām tā nav īstenojusi savu potenciālu. Nevajadzētu par zemu novērtēt arī kultūras devumu Eiropas valstu ekonomikā. Pašlaik tas tiek lēsts 2,6 % apjomā no Eiropas IKP. Valstis ar bagātu vēsturi, tradīcijām un kultūru, piemēram, Grieķija, noteikti neko nezaudēs, veicinot savu kultūras mantojumu un vērtības.
Maria do Céu Patrão Neves
Šis ziņojums ir veltīts ES ārējās darbības kultūras aspektiem. Es piekrītu referentam, ka kultūras aspektam ir nepieciešama kopēja stratēģija. Tas nav jautājums par lielākiem ieguldījumiem, bet drīzāk pa labākiem ieguldījumiem. Kultūras veicināšana nozīmē demokrātijas veicināšanu. Izteiktais koordinēšanas priekšlikums var nodrošināt efektīvāku līdzekļu izlietojumu, jo īpaši budžeta samazinājumu laikā, kas sevišķi skar kultūras sektoru. Pašreizējam Eiropas Savienības nacionālo kultūras iestāžu sadarbības tīklam jābūt svarīgam kultūras sektora partnerim. Šā tīkla dalībniekiem ir nozīmīga pieredze ne tikai saistībā ar darbu šajā jomā, bet arī kultūras aktivitāšu organizēšanā, saglabājot atbilstošu distanci no valsts pārvaldes, kam šajā sektorā ir izšķiroša nozīme. Līdztekus koordinēšanas aspektam pastāv kultūras diplomātija dalībvalstu līmenī. Tomēr ir daudz trešo valstu, kas vēlas uzrunāt tieši Eiropas Savienību, nevis tikai atsevišķas dalībvalstis. Šādā situācijā tikai kopēja stratēģija novērsīs pašreizējo sadrumstalotību, kas kavē pilnvērtīgu un efektīvu kultūrai atvēlēto līdzekļu un budžeta finansējuma izlietojumu. Visu šo iemeslu dēļ es balsoju par šo ziņojumu.
Paulo Rangel
Kultūrai ir pietiekami liela nozīme Eiropas Savienībā, kuras mērķis ir būt "vienotai daudzveidībā”. Visupirms mums ir jāuzsver tās integrējošais raksturs, kas rada iespēju veidot kopīgas telpas zonas, t. i., vietas, kurās cilvēki ar dažādu kultūras perspektīvu tiek pārstāvēti kopīgi. Tā nav nejaušība, ka ziņojuma skaidrojošā daļa sākas ar interesantu citātu: "Runājot par kultūru, rokenrols bija būtisks faktors komunistisko sabiedrību brīvdomības veicināšanā un pietuvināšanā brīvības pasaulei” (Andras Simonyi). Otrkārt, ir jāuzver nenoliedzamā ekonomiskā ietekme, ko var izraisīt apņemšanās izplatīt Eiropas kultūru. Ir svarīga Eiropas vērtību izplatīšana un aizstāvēšana pasaulē un tās galveno aspektu, piemēram, vārda brīvības internetā, garantēšana visplašākajā iespējamajā apjomā. Šo iemeslu dēļ es balsoju "par”.
Robert Rochefort
Balsojot par Shaake kundzes ziņojumu, es paužu aicinājumu pēc iestādes, kas īstenotu patiesu Eiropas kultūras diplomātiju, veicinot mūsu vērtību izplatīšanu ārpus ES. Kultūras atzīšana par stratēģisku ārpolitikas elementu faktiski dotu Eiropai iespēju atgūt iekavēto salīdzinājumā ar citām valstīm. Ķīna veic īpaši apjomīgus ieguldījumus kultūras diplomātijā, lai uzlabotu tās tēlu un pievilinātu tūristus. Eiropai ir jādara tas pats, ja tā vēlas arī turpmāk saglabāt būtisku ietekmi pasaules arēnā. Ziņojumā ir sniegti vairāki priekšlikumi šā mērķa sasniegšanai: priekšlikums iecelt vienu personu katrā ES pārstāvniecībā trešās valstīs, kas, piemēram, būtu atbildīga par kultūras attiecību un darbību koordinēšanu starp ES un šīm valstīm, vai priekšlikums EĀDD organizatoriskās shēmas projektā iekļaut ar kultūras aspektiem saistītus posteņus un izveidot koordinācijas struktūrvienību. Turklāt tajā atbalstīta trešo valstu plašāka iesaiste kultūras programmās, piemēram, ES mobilitātes, jaunatnes, izglītības un mācību programmās: ir jāsekmē šādu programmu pieejamība šo valstu jaunatnei.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Sākotnēji ziņojums paredzēja ES līmeņa ārējās attiecības gandrīz pilnīgi aplūkot tikai jaunās mediju perspektīvas kontekstā. Šī pieeja joprojām ir jūtama, tāpat kā ideja, ka ES ir jāeksportē sava kultūra. Turpretī Zaļo grupa uzstāja uz "kultūras sadarbības” veicināšanu. Daži no Kultūras un izglītības komitejas pieņemtajiem ieteikumiem faktiski nepiedāvā neko jaunu, piemēram, informācijas vietnes izveidi par ES kultūras programmām un ārējām attiecībām, iekļaujot visā pasaulē organizēto ES kultūras notikumu kalendāru, kā arī norādot uz pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu. Daži no punktiem, piemēram, 44. punkts, par atbalstu valstu iniciatīvām attiecībā uz kultūras mantojuma aizsardzību un saglabāšanu un mantojuma vai kultūras jaunrades produktu nelegālu tirdzniecību, nepietiekami skaidro pašu problēmjautājumu. Izsakoties īsi, ziņojumā nav risināts jautājums kopumā, bet ir salikti kopā atsevišķi elementi līdztekus pašreizējām iespējām iekļaut kultūru gan ES, gan ES un trešo valstu attiecību dienaskārtībā. Tā ir jauna nodaļa centienos pilnvērtīgi izmantot kultūru kā līdzekli miera stiprināšanai pasaulē.
Licia Ronzulli
Dalīšanās ar kultūras mantojumu ir svarīga gan pašā ES, lai veidotu saliedētu Eiropas identitāti, gan ES attiecībās ar trešām valstīm. Šā iemesla dēļ es atbalstu ārējās darbības stiprināšanu šajā virzienā. Kultūrai pieejamie līdzekļi bieži ir izkaisīti milzīgā skaitā projektu. Turklāt šo fondu efektīvu izlietojumu kavē politiskā sadrumstalotība. Tādēļ Eiropas Ārējās darbības dienestam nekavējoties ir jāpieņem saskaņota un vienota kultūras diplomātijas stratēģija, tostarp ieceļot ES īpašo pārstāvi trešās valstīs.
Visbeidzot es uzskatu, ka mums ir aktīvāk jāuzsver jauno tehnoloģiju izmantošana, tādējādi iegūstot jaunus veidus, kā nodrošināt ar kultūru saistītas informācijas pieejamību. ES ir būtiski šajā jomā uzņemties vadību, izstrādājot konkrētu politiku interneta aizsardzībai pret represīviem režīmiem raksturīgām cenzūras formām.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
1990. gadā izcilais amerikāņu profesors Joseph Nye savā grāmatā Bound to Lead ieviesa "maigās varas” jēdzienu. Ko tas nozīmē? Maigā vara ir starptautiskās arēnas dalībnieka spēja ietekmēt citus bez piespiedu līdzekļiem, piemēram, izmantojot kultūras dinamismu. Kāpēc pēc ceturtdaļgadsimta Amerikas Savienotās Valstis joprojām ir tāda lielvara, kādu mēs to zinām? Tādēļ, ka līdztekus tās militārajam arsenālam tā ir guvusi panākumus, eksportējot savu kultūru un idejas un nodrošinot to pievilcību. Eiropai ir jādara tas pats; tai ir jāaizstāv savs kultūras modelis un vērtības starptautiskajā arēnā. Ar šo ziņojumu Eiropas Savienība novērtē ietekmi, ko Eiropas var iegūt, ja tā spēs veiksmīgi iekļaut kultūras aspektu savā diplomātiskajā darbībā. Tādēļ es atbalstu ziņojumā paustos ieteikumus. Šajā situācijā, lūkojoties patiesas kopējas diplomātijas un patiesas Eiropas aizsardzības politikas virzienā, Eiropas maigā vara un tās kultūras diplomātija ir starp tiem nedaudzajiem ietekmes līdzekļiem, kas ir mūsu rīcībā.
Joanna Senyszyn
Es atbalstīju ziņojumu par ES ārējās darbības kultūras aspektiem. Es vēlos īpaši uzsvērt nepieciešamību pārskatīt pašreizējās ar kultūru saistītās programmas un sagatavot Komisijas Zaļo grāmatu un paziņojumu, kas iezīmētu konkrētu politiku attiecībā uz kultūras nozīmi ES ārējā darbībā. Pašlaik dalībvalstu sadarbība ar trešām valstīm notiek divpusēji. Trūkst kopēju un saskaņotu principu un darbību, liedzot efektīvi izmantot Eiropas kultūras resursus un Eiropas Savienības radošo potenciālu. Kopēja stratēģija var veicināt Eiropas kultūras resursu attīstību, sabiedrisko attiecību attīstību un padziļināšanu, dalīšanos ar labas prakses piemēriem un Eiropas kultūras pozīciju uzlabošanu starptautiskajā arēnā. Es paužu nopietnu atbalstu kultūras posteņu iekļaušanai Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) organizācijas shēmas projektā. Ir svarīgi nodrošināt arī atbilstošas mācības EĀDD darbiniekiem par kultūras un digitālajiem aspektiem. Kultūra ir būtisks faktors arī cīņā par cilvēktiesību ievērošanu un demokrātijas atbalstīšanā.
Sadarbība šajā jomā palīdzēs veidot dialogu ar dažādas kultūras pārstāvošām kopienām. Es atbalstu arī to, ko dēvē par "zīmolu Eiropu”, un tās attīstīšana un veicināšana, piemēram, atbalstot talantus, tūrismu un universālo vērtību izplatīšanos, jāīsteno ciešā ES dalībvalstu sadarbībā.
Dominique Vlasto
Es esmu gandarīts, ka ir pieņemts ziņojums par ES ārējās darbības kultūras aspektiem, apliecinot, ka kultūrai jābūt Eiropas diplomātijas kodolam. Līdztekus daudzveidībai eiropiešiem ir daudz kopīgu stipru vērtību, piemēram, cieņa pret cilvēktiesībām, demokrātiju un likuma varu, kas jāiedzīvina arī starptautiskā līmenī. "Zīmolu Eiropu” jāpārstāv patiesiem Eiropas vērtību vēstniekiem. Es atbalstu arī jaunos priekšlikumus, piemēram, kultūras aspekta iekļaušanu Eiropas Ārējās darbības dienestā vai katras dalībvalsts "kultūras vēstnieka” iecelšanu. Kultūras Eiropas spēs rasties, koordinējot valstu iniciatīvas. Jauno tehnoloģiju attīstība nodrošina arvien plašāku kultūras pieejamību. Eiropas Savienībai, manuprāt, ir jāizmanto šī iespēja aizstāvēt savas kultūras unikalitāti un veicināt jaunradi. Man ir pienākums balsot pa šo ziņojumu, kurā kultūra uzlūkota nevis kā pagātnes mantojums, bet kā viens no Eiropas diplomātijas virzītājspēkiem nākotnē.
Luís Paulo Alves
Es balsoju par šo priekšlikumu, jo uzskatu, ka kultūras un radošo nozaru (KRN) veicināšanai ir nepieciešams ES mēroga impulss, un tādēļ tām ir jāpieņem inovatīvi ekonomikas modeļi un jābūt nodrošinātai piekļuvei jaunai, likumīgai tiešsaistes pakalpojumu sniegšanai. Tāpēc ir jāizveido īsts un vienots tiešsaistes satura un pakalpojumu tirgus, jāizmanto īpaši pasākumi, kuri vērsti uz kultūras un radošo nozaru kā inovāciju un strukturālu pārmaiņu katalizatoru pieaugošo nozīmi, jāsapulcina kopā iesaistītās puses reģionālā, valsts un Eiropas līmenī un jāveido jauni produkti un pakalpojumi izaugsmes un darbavietu radīšanai. Eiropā kultūras jomai ir galvenā nozīme un tā piesaista pilsoņus, uzņēmumus un investīcijas, tādējādi izceļot Eiropu kā dinamisku, stimulējošu vietu dzīvošanai un darbam. Lai Eiropa spētu gūt panākumus kā radoša un uz zināšanām balstīta ekonomika, neapšaubāmi ir vajadzīga enerģiska un augoša kultūras joma. Tā piesaista arī augsti kvalificētus, radošus cilvēkus. Kultūras un radošās nozares patlaban ir arī nozīmīgi ekonomisko un sociālo inovāciju virzītājspēki daudzās citās nozarēs.
Zigmantas Balčytis
Es balsoju par šo ziņojumu. Kultūras un radošajām nozarēm ir jāatrodas jaunās Eiropas politikas darba kārtības centrā saskaņā ar jomas ekonomiskajām vajadzībām un pasākumiem, kuru mērķis ir pielāgošanās inovācijām digitālajā laikmetā. Es piekrītu, ka šīs jomas potenciāla palielināšanai ir veiksmīgi jāīsteno Eiropas Digitalizācijas programmas iniciatīva, lai Eiropas kultūras un radošās nozares spētu pilnībā izmantot un veiksmīgi pielāgoties visām apjomīgās ātrdarbīgās platjoslas un jauno bezvada tehnoloģiju sniegtajām iespējām. Ir ļoti svarīgi paplašināt Eiropas digitālo bibliotēku un attīstīt to kā Eiropas kultūras mantojuma un radošuma kontaktpunktu, un aizsargāt un atbalstīt šo kultūras mantojumu.
Jean-Luc Bennahmias
Kultūras un radošās nozares ir būtiskas Eiropas pilsoņiem savu ekonomisko un kultūras īpašību dēļ. Tādēļ šīs nozares, gluži tāpat kā dalība kultūras un lingvistiskās daudzveidības veicināšanā un Eiropas kultūras mantojuma attīstīšanā, dod ieguldījumu ekonomikas attīstībā, stimulējot darbvietu, ekonomiskās izaugsmes un labklājības radīšanu. Ar šo balsojumu mēs nepārprotami apņemamies plašāk atzīt kultūras jomu, uzsverot, ka tās potenciāls joprojām ir liels, jo tā allaž pārvar juridiskos vai ekonomiskos šķēršļus. Lai šo potenciālu palielinātu, mēs ierosinām konkrētus risinājumus, piemēram, Eiropas mēroga licencēšanas sistēmu un piekļuves uzlabošanu aizdevumiem un mikrofinansējumam. Mēs atzīmējam arī ievērojamo progresu, ko internets sniedz mūsu sabiedrībai, pat ja tas rada jaunus jautājumus, piemēram, kā garantēt interneta piekļuvi ikvienam iedzīvotājam, kā arī par kultūras jomas ekonomisko modeli. Tādējādi Eiropas Parlaments, kurš apzinās kultūras būtisko nozīmi Eiropas sabiedrībā, nepārprotami aicina sniegt atbalstu kultūras dalībniekiem.
Izaskun Bilbao Barandica
Ir svarīgi atraisīt kultūras un radošo nozaru potenciālu. Mums ir jāanalizē kultūras un radošās nozares un to aktivitāšu ietekme uz Eiropas ekonomiku, identificējot, definējot un aprakstot katru no tām, lai norādītu uz to raksturīgajām pazīmēm, labāk saprastu to mērķus un problēmas, un īstenotu efektīvākus pasākumus.
Mara Bizzotto
Es balsoju par šo ziņojumu, kura mērķis ir atzīt un uzlabot kultūras un radošo nozaru ekonomisko un sociālo nozīmīgumu. ES uzmanības vēršana uz šīm nozarēm un to potenciāla organizēšana, izmantojot saskaņotu stratēģiju, tostarp finansēšanu, atbilst vismaz divām Lega Nord vienmēr atbalstītajām prioritātēm. Pirmkārt, tas nozīmē veicināt un atjaunot vietējo kultūras mantojumu, kurš var būt lingvistisks, muzikāls, arhitektonisks vai māksliniecisks visplašākajā nozīmē, lai aizsargātu intelektuālā redzesloka daudzveidību un individualitāti kultūras ideju vispārināšanas vai drīzāk trivializācijas un devalvācijas laikmetā. Otrkārt, iestādēm uzņemoties saistības par kultūras un radošajām nozarēm, talantīgiem jauniem cilvēkiem tiktu dotas iespējas konstruktīvi virzīt savas prasmes un centienus, piedāvājot viņiem atbalsta platformas, arī profesionālas, sniedzot labākas darba iespējas un neļaujot viņiem izšķiest savu talantu no kultūras viedokļa inertās vai gluži vienkārši neatbilstošās nozarēs. Tādēļ es atbalstu attiecīgo ziņojumu.
Sebastian Valentin Bodu
Kultūras jomai piemīt būtiska nozīme Eiropā un tā piesaista cilvēkus, uzņēmumus un investīcijas, šādi izceļot Eiropu kā dinamisku, stimulējošu vietu dzīvošanai un darbam. Lai Eiropa spētu gūt panākumus kā radoša un uz zināšanām balstīta ekonomika, neapšaubāmi ir vajadzīga enerģiska un augoša kultūras joma. Tā piesaista arī augsti kvalificētus, radošus cilvēkus. Kultūras un radošās nozares patlaban ir arī nozīmīgi ekonomisko un sociālo inovāciju virzītājspēki daudzās citās jomās. Ir valstis, kuras jau plaši izmanto kultūras un radošo nozaru daudzveidīgos resursus. Tomēr Eiropas Savienībai vēl tikai jāizstrādā stratēģiska pieeja, lai savas kultūras vērtības padarītu par spēcīgas ekonomikas un vienotas sabiedrības pamatu. Tas ir piemērots laiks, lai, izmantojot Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu, veicinātu diskusijas par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu, oficiāli apstiprinot šīs jomas nozīmīgumu. Kultūras un radošo nozaru izaugsme Eiropas Savienībā kopš 1990. gadiem ir bijusi eksponenciāla darbavietu radīšanas un IKP pieauguma ziņā.
Alain Cadec
Es balsoju par Sanchez-Schmid kundzes ziņojumu, kurā ir ietverti priekšlikumi kultūras un radošo nozaru attīstības veicināšanai. Ziņojumā tiek pieprasīts radīt Eiropas radošo profesiju pārstāvju statusu, lai viņi spētu baudīt apmierinošus darba apstākļus, kā arī veikt atbilstošus pasākumus attiecībā uz nodokļu sistēmām, viņu tiesībām strādāt, sociālās apdrošināšanas un intelektuālā īpašuma tiesībām, lai uzlabotu viņu mobilitāti visā Eiropā. Es arī piekrītu referentei, ka ir jāuzsver vajadzība saglabāt zināmu arodu īpatnības un zināšanu nodošanu, sevišķi kultūras, radošajā un amatniecības jomā, un nodrošināt zināšanu nodošanas mehānismus.
Maria Da Graça Carvalho
Es atzinīgi novērtēju par kultūras un radošo nozaru (KRN) potenciālu izraisīto interesi. Es ticu pozitīvajai ietekmei, kāda to attīstībai var būt gan ekonomiskā ziņā, radot darbvietas un veicinot iekšzemes kopprodukta (IKP) pieaugumu, gan sociālajā ziņā, ar sabiedrības locekļu sociālo un kulturālo integrāciju. Tādēļ es atzinīgi novērtēju radošajai jomai paredzēto atbalstu, jo es domāju, ka tas ir pareizais ceļš uz Eiropas ekonomikas ilglaicīgu un ilgtspējīgu pieaugumu, ņemot vērā šā brīža globālo situāciju. Veidojot Eiropas politiku, prioritāšu vidū ir jābūt inovācijām, strukturālajai kohēzijai un jaunu produktu un pakalpojumu radīšanai.
Christine De Veyrac
Es atzinīgi novērtēju Sanchez-Schmid kundzes ziņojuma pieņemšanu attiecībā uz kultūras un radošo nozaru attīstību. Ņemot vērā gandrīz 14 miljonus ar tām saistīto darbvietu un ilgtspējīgo izaugsmi pat krīzes laikā, joprojām ļoti būtiski ir turpināt cieši atbalstīt šīs nozares sakarā ar to ekonomisko un kultūras ieguldījumu. Atbilstoši un izšķiroši pasākumi Eiropas Savienības starptautiskās kultūras ietekmes nodrošināšanai ir Eiropas statūtu izveidošana radošo profesiju pārstāvjiem, samazinātas PVN likmes ieviešana kultūras precēm un likumīga digitāla satura piedāvājumu izplatīšanas uzlabošana.
Diogo Feio
Pēdējos divdesmit gados kultūras un radošo nozaru (KRN) attīstība ir bijusi eksponenciāla attiecībā uz darbvietu izveidi un ieguldījumu dalībvalstu iekšzemes kopprodukta (IKP) radīšanā. Šī iemesla un mums šobrīd ļoti izdevīgā laika dēļ ir svarīgi izmantot un palielināt šo nozaru potenciālu. Tādēļ ir nepieciešams izmantot digitālā laikmeta potenciālu ES mēroga impulsa radīšanai un kultūras jomas stimulēšanai, lai nodrošinātu šīs nozares ar inovatīviem ekonomiskajiem modeļiem.
Tādēļ es vēlētos apsveikt referenti un atbalstīt viņas uzaicinājumu iesniegt vērienīgāku Komisijas Zaļo grāmatu, kas veicinātu patiesa iekšējā tirgus rašanos, dodot iespēju izveidot darbvietas un garantēt lielāku sociālo kohēziju.
José Manuel Fernandes
Šajā Sanchez-Schmid kundzes ziņojumā ir aplūkots, kā Eiropas Savienība var atraisīt kultūras un radošo nozaru (KRN) potenciālu. Tās ir debates, kuras sāktas ar Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu laikā, kad digitālais laikmets ienāk mūsu dzīvē un globalizācija kļūst par KRN uzdevumu. Ja ES var radīt ES mēroga impulsu, kas stimulētu šos uzņēmumus, atbalstot inovācijas un modernizāciju, mēs spēsim veicināt nodarbinātību un sociālo kohēziju, un, kā jau referente ir minējusi, padarīt Eiropas Savienību par "ekonomiku, kura dibināta uz konkurētspējīgākās un dinamiskākās zināšanu bāzes pasaulē”. Tādēļ es balsoju par šo ziņojumu, jo es ticu radošo nozaru potenciālam un to daudzsološajai nākotnei. Tomēr, lai tās neapsteigtu starptautiskie partneri, nepieciešams ātri un noteikti veikt pasākumus saistībā ar jaunām tehnoloģijām, jo īpaši, informāciju tehnoloģijām, kā arī tādiem faktoriem kā attīstība un inovācijas. ES būtu jāatbalsta un jāveicina arī mākslinieciskais radošums un profesionālo kultūras darbinieku mobilitāte, lai tā kļūtu aizvien universālāka un globalizētāka.
Juozas Imbrasas
Es balsoju par labu šim dokumentam, jo kultūras un radošo nozaru potenciāla atraisīšana prasa attīstīt, inter alia, augstas kvalitātes māksliniecisko un kultūras izglītību, teritorializāciju, reģionālo partnerību, jaunradi un radošumu, pieredzes apmaiņu, finansēšanu, publiskā un privātā sektora partnerības un labas prakses apmaiņu. Mums ir jārada konkurētspēja starp kultūras un radošajām nozarēm, tajā pašā laikā neaizmirstot par katras nozares īpašībām un par to, ka tām nepieciešami dažādi atbalsta veidi. Eiropas Savienībai ir jāievieš pasākumi radošās nozares atbalstam. Mēs vēlētos, lai Zaļajai grāmatai būtu ietekme īstermiņā un ilgtermiņā, īstenojot īpašas izstrādes Eiropas līmenī tādās jomās kā tiešsaistes kultūras precēm un pakalpojumiem piemērota nodokļu sistēma un iespēja izmantot Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda pieejamos finansēšanas mehānismus. Ja kultūras un radošajām nozarēm ir jāpalielina sava nozīme kā virzītājspēkam, ir nepieciešams ieviest finansēšanas mehānismus, ko apliecina stabili ekspertu atzinumi par kultūras nozaru īpatnībām, un pielāgotu nodokļu sistēmu. Dalībvalstīm stingri jāapņemas aizsargāt un atbalstīt savu kultūras mantojumu. Ņemot vērtā kultūras un radošo nozaru aizvien pieaugošo nozīmi, kā arī mērķi stiprināt šo jomu, kam ir stratēģiska nozīme stratēģijas "Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, Komisijai būtu jāsagatavo Baltā grāmata par kultūras un radošo nozaru potenciāla atraisīšanu.
Giovanni La Via
Es balsoju par šo ziņojumu, jo es uzskatu, ka ir būtiski, ka Komisija turpinās darbu, lai pilnveidotu radošo un kultūras nozaru definīciju saistībā ar to plašāku atzīšanu pilsoniskajā sabiedrībā. Es radošajām un kultūras nozarēm paredzu lielu potenciālu, īpaši ņemot vērā iespējamo un nepieciešamo sadarbību ar augstskolām, pētniecības centriem un mākslas skolām, ar ko mēs varam izveidot kopīgu apmācību programmu un mūžizglītības tīklu. Dāmas un kungi, ir būtiski un nozīmīgi izplatīt labākās prakses un zināšanas, un uzlabotu mācīšanos ar kultūras un radošajām nozarēm paredzētām ad hoc arodapmācības programmām. Es domāju, ka mums ir jānodrošina daudzdisciplināras mācību programmas un jāpieprasa sadarbība vai partnerība ne vien starp mācību iestādēm, studentiem un kultūras un radošo nozaru profesionāļiem, bet arī starp visu veidu uzņēmumiem, starp publisko un privāto sektoru, un starp amatniekiem un finanšu iestādēm.
Morten Løkkegaard
Kultūras un radošās nozares veicina izaugsmi un jaunu darbavietu radīšanu Eiropas Savienībā. Tās ir daļa no plāna 2020. gada mērķu sasniegšanai un tādēļ ir būtiski, lai mēs radītu labus apstākļus šai jomai - īpaši nozarē, kuru es vēlos uzsvērt, proti, autortiesībām.
Kā šajā ziņojumā vairākkārt norādīts, mums, protams, jānodrošina, lai mākslinieki saņemtu taisnīgu atalgojumu par savu darbu. Tanī pat laikā mums ir nepieciešams veikt attiecīgos pasākumus, lai patērētājiem būtu pieejams liels skaits tiešsaistes pakalpojumu. Labākais, kā to panākt, ir radīt labus apstākļus likumīgām, operatīvām un efektīvām alternatīvām. Patlaban jau ir daži labi piemēri, un tie būtu jāpadara pamanāmāki. Efektīvu alternatīvu radīšana ir labākais veids cīņā pret pirātismu. Tanī pat laikā ir būtiski, lai Komisija nāktu klajā ar vērienīgu priekšlikumu par autortiesībām - mēs uz to raugāmies ar lielām cerībām.
Viena no lietām, uz ko mēs norādām ziņojumā, ir Eiropas mēroga pieejas nepieciešamība. Mums nav labi strādāt ar 27 dažādām sistēmām šajā nozīmīgajā jomā. Tādēļ es uzskatu, ka Komisijai būtu jāizmanto holistiska pieeja un jāraugās uz saikni starp licencēšanu, privāto autortiesību nodevām un pirātismu. Es ceru, ka šis ziņojums spēs kalpot par labu sākumu, un es gaidīšu vērienīgu priekšlikumu no Komisijas.
David Martin
rakstiski. - Es balsoju par šo ziņojumu, jo uzskatu, ka šis ir piemērots brīdis, lai ar Komisijas Zaļo grāmatu, kurā oficiāli apstiprināta nozares ekonomiskā un sociālā nozīme, sekmētu diskusiju par "kultūras un radošo nozaru potenciāla atraisīšanu”. Kultūras un radošo nozaru izaugsme Eiropas Savienībā kopš 1990. gadiem ir bijusi eksponenciāla darbavietu radīšanas un IKP pieauguma ziņā.
Iosif Matula
Eiropu no citiem reģioniem pasaulē atšķir tieši mūsu kopējā mantojuma kultūras aspekts. Brīdī, kad mēs saskaramies ar lielām ekonomiskām grūtībām, ir svarīgi domāt par to, kā izmantot kultūras un radošo nozaru piedāvāto potenciālu, sevišķi tādēļ, ka šādos pasākumos piedalās ievērojams skaits Eiropas pilsoņu. Neaizmirsīsim radošās nozares nozīmīgo ieguldījumu ne tikai informācijas un saziņas tehnoloģiju attīstībā, bet arī ekonomiskajās un sociālajās inovācijās. Tomēr šī nozare ierosina virkni jautājumu, ko nepieciešams noskaidrot. Viens svarīgs aspekts ir kultūras darbu digitalizācija, ņemot vērā arī vajadzību izveidot stabilu vienotu tirgu tiešsaistes saturam un pakalpojumiem, kas radīs papildu darbavietas. Tajā pašā kontekstā mēs runājam arī par autortiesību jautājuma atrisināšanu, kultūras un radošo nozaru finansēšanu, mākslinieku mobilitāti un kultūras darbu padarīšanu par pieejamiem sabiedrībai. Viens atbilstīgs piemērs ir kinematogrāfija, kurā Eiropas filmas, tostarp vairāki rumāņu darbi, ir ieguvuši prestižas balvas nozīmīgos festivālos.
Nuno Melo
Kultūras un radošo nozaru veicināšanai ir nepieciešams Eiropas Savienības mēroga impulss, tādēļ tām ir jāpieņem inovatīvi ekonomiskie modeļi un jābūt piekļuvei jaunam, likumīgam tiešsaistes pakalpojumu nodrošinājumam. Tāpēc nepieciešams izveidot īstu vienotu tiešsaistes satura un pakalpojumu tirgu, veikt īpašus pasākumus, kuri vērsti uz kultūras un radošo nozaru kā inovāciju un strukturālu pārmaiņu katalizatoru pieaugošo nozīmi, sapulcināt kopā iesaistītās puses reģionālā, valsts un Eiropas līmenī un izveidot jaunus produktus un pakalpojumus izaugsmes un darbavietu radīšanai. Attīstot kultūras un radošās nozares, mēs veicinām ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un darbavietu radīšanu.
Andreas Mölzer
Ņemot vērā bieži vien nepareizo Eiropas Savienības rīcību, ir jāšaubās, vai ar informāciju un saziņu tehnoloģijām būs diezgan, lai radītu Eiropas identitāti. Gluži tāpat Eiropas identitātes saglabāšanu neveicina demokrātijas trūkums Eiropas Savienībā un vienpusējā demokrātijas izpratne Briseles elites vidū, kas vienkārši liek ļaudīm turpināt balsošanu, kamēr tiek panākts "pareizais” rezultāts. Attiecībā uz tiešo demokrātiju Eiropas Savienība varētu daudz mācīties no Šveices, kura aizstāv demokrātiskus lēmumus pat gadījumos, kad pārējā politiski korektā pasaules daļa to pilnībā kritizē. Jāšaubās, vai "enerģiska, augoša kultūras nozare”, kā tik daiļrunīgi izklāstīts ziņojumā, ir "ekonomisko un sociālo inovāciju nozīmīgs dzinējspēks”. Drīzāk jūtama tendence, ka atbalsts kultūras jomai aizvien vairāk tiek orientēts uz migrāciju un migrantiem, kamēr vietējā kultūra un tradīcijas tiek pabīdītas malā.
Tomēr plaši apspriesto integrācijas jautājumu nedrīkst risināt tā, lai nāktos dzīvot bez Ziemassvētkiem, Lieldienām, Sv. Nikolasa dienas un citām tradīcijām tā dēļ, lai mēs mūsu bērnudārzos un skolās pielāgotos musulmaņu imigrantiem - tāda rīcība nozīmētu mūsu kultūras identitātes zaudēšanu. Mums nepieciešams lielāku uzmanību veltīt tam, lai tiktu atbalstītas mūsu paražas, tradīcijas un morālās vērtības, un tās respektētu citi. Tā kā šajā ziņojumā netiek piedāvāta šīs tendences maiņa, es nolēmu atturēties no balsošanas.
Georgios Papanikolaou
Kultūras un radošuma nozarēm ir divējāda nozīme. Tām ir ekonomiska nozīme, atbalstot nodarbinātību, izaugsmi un nodrošinot labklājību. Tomēr galvenokārt tās veic kultūras funkciju, veicinot pilsoņu sociālo un kultūras attīstību. Taču, lai šīs nozares spētu izmantot visu potenciālu, ir nepieciešams izpildīt divus pamatnosacījumus. Pirmkārt, mums ir jāveicina mobilitāte un kultūras faktoru pievilcība, piemēram, mākslinieku, kultūras jomas darbinieku un mākslas darbu mobilitāte, un, otrkārt, mums ir jānodrošina, lai kultūras nozarē tiktu ieviesta īpaša finansēšanas un ekonomiskā atbalsta politika, piemēram, piekļuve Eiropas Investīciju bankas līdzekļiem.
Maria do Céu Patrão Neves
Ziņojuma pamatā "par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu” ir Eiropas Komisijas Zaļā grāmata par šo pašu tēmu, un es balsoju par to, jo šādā veidā tiek oficiāli atzīts šīs jomas ekonomiskais un sociālais nozīmīgums. Kopš 1990. gada Eiropas Savienībā ir notikusi ievērojama kultūras un radošo nozaru (KRN) attīstība radīto darbavietu ziņā, kā arī pozitīvi ietekmējot iekšzemes kopprodukta (IKP) pieaugumu. Saskaņota un vienota rīcība šajā attīstības stadijā esošajā nozarē ir būtiska ES ekonomikas izaugsmei. Kultūras un radošajām nozarēm ir milzīgs potenciāls, lai kļūtu par vienu no vadošajiem virzītājspēkiem ES attīstībā.
Phil Prendergast
rakstiski. - Kultūras un radošās nozares nodrošina ne tikai ievērojamus ienākumus un darbavietas, bet arī ir Eiropas sociālās un kultūras vides pamats. Radošās profesijas ir daļa no mūsu mantojuma, un šīs zināšanas ir jānodod tālāk. Mums ir jāveicina daudzdisciplināras izglītības izstrāde un jāsekmē plašāka apmaiņas programmu attīstība starp augstākās izglītības iestādēm šajā nozarē. Komisijai ir jānodrošina tiesiskā drošība informācijas un komunikāciju tehnoloģiju jomā, lai aizsargātu patērētājus un novatorisku ideju izstrādātājus. Turklāt tai vajadzētu palīdzēt vietējām un reģionālajām iestādēm sadarbības tīklu izveidē kultūras tūrisma jomā. Īrijai, īpaši Dienvidīrijai, ir bagātīga kultūras un radošā vēsture. Mums jāpalīdz nodrošināt kultūras un radošo profesiju tālāka attīstība un jāveicina to pieejamība plašākai sabiedrībai.
Paulo Rangel
Kultūras un radošajām nozarēm (KRN) ir būtiska nozīme daudzējādā ziņā. Pirmkārt, to patiesā vērtība sniedzas no kultūras standartu jaunas izveides līdz kopīgas Eiropas identitātes stiprināšanai. Otrkārt, tās veido pamatu ekonomikas procesiem, kas sekmē jaunu darbavietu izveidi un produktu apriti, citiem vārdiem sakot, tās ir arīdzan ievērojams finansiāls atbalsts ekonomikas nozarei. Tomēr ir nepieciešams stimulēt šāda veida darbību, piemēram, ievērojot tiesības šādu produktu ekonomiski izdevīgai izmantošanai, vienlaikus pilnībā aizsargājot produkta izstrādātāju. Turklāt tās ir saistības, kas ļaus apliecināt un diferencēt ES sniegto pievienoto vērtību. Tāpēc es balsoju par labu šim ziņojumam.
Robert Rochefort
Kultūras un radošās nozares nodrošina 5 miljonus darbavietu un veido 2,6 % no ES IKP. Tās ir arī viens no galvenajiem Eiropas attīstības virzītājspēkiem, jo rada jaunas darbavietas un sekmē inovāciju izstrādi. Kā arī KRN dod pievienoto vērtību, jo tās veicina sociālo kohēziju un tām ir būtiska nozīme ES kultūras un valodu daudzveidības stimulēšanā. Tāpēc vienlīdz svarīgi ir atbalstīt šīs nozares gan sociālu, gan ekonomisku apsvērumu dēļ. Tāpēc es balsoju par šo ziņojumu. Šajā sakarā es gribētu mudināt dalībvalstis un Eiropas Komisiju veicināt mākslas un kultūras izglītību visās vecuma grupās, sākot no pamatizglītības līdz augstākajai vai profesionālajai izglītībai, kā arī attīstīt kultūras jomas profesionāļu uzņēmējdarbības prasmes, tostarp mūžizglītības kontekstā. Lai sekmētu šo nozaru attīstību, ir vienlīdz svarīgi uzlabot šīs jomas profesionāļu piekļuvi finansējumam - ieviešot mikrofinansējumu, izvēršot mecenātismu un publisko/privāto partnerību, apsverot jaunu, novatorisku finansēšanas instrumentu ieviešanu, apmācot speciālistus par banku sektora īpatnībām šo nozaru kontekstā.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Šis ir īstais laiks, lai Komisijas Zaļā grāmata, kas oficiāli apstiprina šīs nozares ekonomisko un sociālo nozīmi, veicinātu diskusiju par "kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu”. Kopš 1990. gada Eiropas Savienībā ir notikusi ievērojama kultūras un radošo nozaru (KRN) attīstība radīto darbavietu ziņā, kā arī pozitīvi ietekmējot iekšzemes kopprodukta (IKP) pieaugumu.
Globalizācijas radītais izaicinājums un digitālā laikmeta sākšanās rada plašas un jaunas šo nozaru pilnveides iespējas, un var uzlabot KRN līdz šim lielā mērā neizmantoto potenciālu, veicinot izaugsmi un jaunas darbavietas. Ir nepieciešamas stratēģiskas investīcijas, lai veicinātu kultūras un radošo nozaru darbību, tādējādi stiprinot kultūras daudzveidību, sociālo un teritoriālo kohēziju, izaugsmi un nodarbinātību. Šī mērķa labad ir vajadzīgs adekvāts finansējums, atbalsts KRN, lai tās varētu attīstīties savas vietējās un reģionālās vides kontekstā un virzīties radošas ekonomikas virzienā, pastiprinot šo nozaru būtisko ietekmi uz daudzām ekonomikas un sociālajām jomām.
Jo lielāka ir Eiropas audiovizuāla satura darbu pieejamība, jo lielāka iespējamība, ka Eiropas savdabību raksturojoši darbi ietekmēs kultūru daudzveidību. Turklāt radošās nozares dod ievērojamu ieguldījumu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstībā, un tām ir būtiska nozīme vietējā, reģionālā un valsts līmenī.
Licia Ronzulli
Es balsoju par šo ziņojumu, jo uzskatu, ka kultūras un radošajām nozarēm ir jābūt Savienības pievienotajai vērtībai. Eiropas mākslinieku statūti, kas balstīti uz labvēlīgiem darba apstākļiem un nodokļu režīmu, veidotu Eiropu par dinamisku un izaicinājumu pilnu vidi, kur dzīvot un strādāt, padarot to pievilcīgu prasmīgām un radošām personībām. Kā arī uz zināšanām balstīta ekonomika palīdzēs aizsargāt Eiropas kultūras daudzveidību un virzīs mūs sociālas kohēzijas un jaunu darba iespēju virzienā. Šajā sakarā, lai īstenotu šo potenciālu vislabākā iespējamā veidā, mums ir jāstimulē gan radošo zināšanu pārnese uz jaunām paaudzēm, gan arī mākslinieku mobilitāte visā Eiropā.
Oreste Rossi
Kultūras un radošo nozaru sektors sastāv no uzņēmumiem ar lielu ekonomisko potenciālu, jo tie nodrošina darbavietas, izaugsmi un ienākumus, kā arī ir atbildīgi par iedzīvotāju integrāciju sociālajā un kultūras vidē. Saskaņā ar Eiropas devīzi "Vienoti dažādībā” ir būtiski, ka pastāv nozares, kur kultūra tiek izmantota kā galvenā investīcija, jo tās veicina starpkultūru dialogu, tādējādi aizsargājot Eiropas daudzveidību. Šo nozaru atbalstīšana radīs būtiskas, jaunas iespējas reģionālajai attīstībai, vietējai partnerībai un iespējamai partnerībai privātajā un valsts sektorā.
Nuno Teixeira
Eiropas Komisijas Zaļās grāmatas par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu mērķis ir veicināt Eiropas Savienības ekonomikas attīstību un jaunu darbavietu radīšanu dalībvalstīs.
Šodien pieņemtajā ziņojumā Eiropas Parlaments atbalsta reālu ES mēroga stratēģiju šajā sektorā, radot jaunas iespējas eksperimentēšanai, inovācijai un uzņēmējdarbībai; atbalstot mobilitāti un veicinot piekļuvi finansējumam un jauniem finanšu instrumentiem, un sekmējot lielāku reģionālo un vietējo kolektīvu iesaistīšanos.
Referente ierosina izveidot izmēģinājumprojektu Erasmus un Erasmus for Young Entrepreneurs programmās, kā arī Eiropas līmeņa platformas izveidi pieredzes apmaiņas nolūkos. Ierosinājumi, kuri rada lielu interesi reģionālā un vietējā līmeņa amatniecības nozarē, ietver arī labo prakšu tīklu izstrādi reģionālo un vietējo kolektīvu vajadzībām, un konsultatīvu pakalpojumu ieviešanu finanšu jautājumos, lai nodrošinātu nozares mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) labāku informētību par kultūras un radošās jomas preču un pakalpojumu radīšanu un izplatīšanu.
Rafał Trzaskowski
Šodien Eiropas Parlamentā mēs esam balsojuši par ziņojumu, kas veltīts radošo nozaru potenciālam. Šis ziņojums skaidri liecina, ka radošās nozares ES nodrošina 5 miljonus darbavietu un veido gandrīz 3 % no ES IKP. Būtībā radošās nozares ietekmē katru ES ekonomikas jomu, kur vien iespējams, radot labvēlīgu vidi inovācijām - tādām inovācijām, bez kurām būtu grūti runāt par uzlabojumiem ES konkurētspējas nodrošināšanā starptautiskajā arēnā, ko mēs visi tik ļoti vēlamies.
Marie-Christine Vergiat
Es balsoju pret šo ziņojumu, kas pietuvina kultūras preces tirgus un konkurences izpratnei.
"Kultūras nozares” un tādējādi arī to radītās kultūras preces nevar pielīdzināt jebkuram uzņēmumam, pamatojoties ar to, ka tie ir labuma guvēji un potenciāli darbavietu radītāji.
Pirmkārt un galvenokārt tām joprojām jākalpo par brīvības pamatu lielākajai daļai cilvēku un par līdzekli, lai dalītos zināšanās un zinātībā.
Tāpēc vēlreiz ir steidzami nepieciešams apliecināt kultūras savdabības principu visās jomās, jo mākslinieka statusa atzīšana vai vēlme atrast līdzsvaru starp digitālo darbu izplatīšanu un taisnīgu atlīdzību to veidotājiem nav jāuzskata par veltīgām cerībām, jo sagaidāms, ka kultūras joma nonāks uz sēkļa, ja naudas sodi kalpos par radošo nozaru virzītājspēkiem.
Dominique Vlasto
Mūsu attīstības modeļa evolūcija, kas no šī brīža un turpmāk ir vērsta uz zināšanu ekonomiku, padara kultūru par stratēģiski svarīgu jomu. Es atzinīgi vērtēju šī ziņojuma pieņemšanu, kurā ierosināts, kā labāk izmantot Eiropas kultūras resursus. Manuprāt, kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanā jāiekļauj Eiropas autortiesību pārraudzības sistēmas reforma, lai sekmētu radošo nozaru iespējas gūt lielāku labumu no vienotā tirgus. Kā uzsvērts ziņojumā, licencēšanas procedūras ir pārāk sarežģītas, tāpēc tas mudina ieviest vienotā centra sistēmu tiesību piešķiršanai. Es uzskatu, ka arīdzan ir nepieciešams veicināt jaunradi, piemērojot īpašu nodokļu sistēmu novatoriskiem produktiem, piemēram, digitālajam kultūras saturam. Nav pareizi, ka šāda veida precēm tiktu piemērota pilna PVN standarta likme, kamēr citas kultūras preces atrodas labākā pozīcijā, jo tām tiek piemēroti nodokļu atvieglojumi. Ar savu balsojumu es vēlos aicināt Komisiju un Padomi atsaukties uz Eiropas Parlamenta prasību veikt īpašus pasākumus, lai mudinātu mūs izmantot šīs nozares izaugsmes potenciāla sniegtās iespējas. Tikai ar mērķtiecīgu un kopīgu pieeju ir iespējams saglabāt Eiropas kultūras unikalitāti.
Iva Zanicchi
Es balsoju par Sanchez Schmid kundzes ziņojumu par Eiropas kultūras un radošo nozaru potenciālu, kas līdz šim vēl nav pilnībā īstenots. Šīs nozares ir ES bagātība, daļēji tāpēc, ka to straujā attīstība pēdējos 25 gados ir radījusi desmitiem tūkstošu darbavietu. Tādēļ ir nepieciešams izveidot Eiropas mēroga stratēģiju šajās nozarēs, līdz ar to tām būtu iespēja izvērst savu potenciālu un gūt atzinību, pateicoties savam dubultnozīmīgumam, vienlaikus esot gan kultūras un izklaides pārstāvjiem, gan uzņēmējdarbības un darbavietu veidotājiem.
Luís Paulo Alves
Es balsoju par šo rezolūcijas priekšlikumu un kā referents izsaku to pašu pārliecību, ka Eiropas kultūras galvaspilsētas nosaukuma piešķiršana pilsētai, kurā 20. gadsimta laikā risinājās traģiski notikumi, būtu nozīmīgs solis, lai pārvarētu vēsturisko Eiropas šķelšanos un atspoguļotu jauno Eiropas modeli.
Zigmantas Balčytis
Es atbalstīju šo rezolūciju. Eiropas kultūras galvaspilsētas projekts palīdz atbalstīt Eiropas kultūru bagātību un daudzveidību, un to kopīgās iezīmes, kā arī veicina labāku savstarpēju sapratni Eiropas iedzīvotāju vidū. Lai gan lēmums par Eiropas kultūras galvaspilsētas statusa piešķiršanu no 2007. līdz 2019. gadam pašlaik paredz tajā iekļaut tikai dalībvalstis, es piekrītu rezolūcijas aicinājumam 2014. gadā izņēmuma kārtā piešķirt Eiropas kultūras galvaspilsētas nosaukumu Sarajevai. Es uzskatu, ka Eiropas kultūras galvaspilsētas nosaukuma piešķiršana pilsētai, kurā 20. gadsimta laikā risinājās traģiski notikumi, būtu nozīmīgs solis, lai pārvarētu vēsturisko Eiropas šķelšanos.
Diogo Feio
Ikviens, kas ar šausmām sekoja notikumiem, kad kara laikā Bosnijā mocekļu pilsētas Sarajevas iedzīvotāji kļuva par upuriem un kad tika nopostītas daudzas ēkas, noteikti atzinīgi vērtēs pilsētas atzīšanu par 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu.
Paturot atmiņā notikušo, es ceru, ka šis notikums radīs eiropiešiem citas, daudz patīkamākas atmiņas par Sarajevu, un galvenais, ka pašā valstī tas veicinās dažādo etnisko grupu tuvināšanos. Es ceru, ka Sarajevas kultūras galvaspilsētas programma cildinās dzīvi un cilvēku spēju izdzīvot un atjaunot un ka tā kalpos par pierādījumu mums visiem, cik lielā mērā cilvēka gars var radīt un pārmantot labestību un skaistumu pat pēc tam, kad piedzīvotas visdziļākās ciešanas.
José Manuel Fernandes
Šī rezolūcija atsaucas uz Bosnijas un Hercegovinas lūgumu apsvērt tās galvaspilsētas Sarajevas iespēju kļūt par 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu. ES iniciatīvas "Eiropas kultūras galvaspilsēta” pamatā bija nodoms uzsvērt Eiropas kultūru bagātību un daudzveidību, daloties tajā un veicinot Eiropas iedzīvotāju savstarpēju saprašanos. No 1992. līdz 1996. gadam Sarajeva - mocekļu pilsēta, kur 1914. gads bija sākums Pirmajam pasaules karam - kļuva par iznīcības upuri tās aplenkuma laikā. Tagad par to liecina visā pasaulē zināmi fotoattēli, piemēram, viens no tiem "Sarajevas čellists”, kurš, tērpies melnā un atrazdamies kara radītās iznīcības centrā, klīst pa ielām, mēģinot atvieglot izmocītu cilvēku ciešanas, kuriem nebija iespējas atstāt pilsētu. Neraugoties uz grūtībām, pilsēta ir spējusi saglabāt savu kultūras garu. Es to atbalstu un uzskatu, ka tas būtu godīgi, ja Sarajeva kļūtu par Eiropas kultūras galvaspilsētu.
Juozas Imbrasas
Es balsoju par labu šim dokumentam tādēļ, ka Kopienas iniciatīva ar nosaukumu "Eiropas kultūras galvaspilsēta” ir veidota, lai uzsvērtu Eiropas kultūru bagātību un daudzveidību, un to kopīgās iezīmes, kā arī lai veicinātu labāku savstarpēju sapratni Eiropas iedzīvotāju vidū. Turklāt jāatzīmē, ka Sarajevai ir īpaša nozīme Eiropas vēsturē un kultūrā, un 2014. gadā tā pieminēs vairākas nozīmīgas gadadienas, un Sarajevas pilsētas dome un vietējie kultūras darbinieki ir sākuši plašus sagatavošanās darbus par godu kandidēšanai uz šo statusu. Tāpēc es uzskatu, ka Padomei izņēmuma kārtā ir jāpiešķir Sarajevai 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsētas statuss. Eiropas kultūras galvaspilsētas nosaukuma piešķiršana pilsētai, kurā 20. gadsimta laikā risinājās traģiski notikumi, būtu nozīmīgs solis ceļā uz Eiropas agrākās sašķeltības pārvarēšanu un Eiropas jaunā modeļa atspoguļojumu.
David Martin
rakstiski. - Es balsoju par šo rezolūciju, kas aicina Padomi Sarajevai piešķirt 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsētas nosaukumu. Uzskatu, ka šāda nosaukuma piešķiršana pilsētai, kurā 20. gadsimta laikā risinājās traģiski notikumi, būs nozīmīgs solis ceļā uz Eiropas agrākās sašķeltības pārvarēšanu un Eiropas jaunā modeļa atspoguļojumu.
Louis Michel
Sarajeva bija krāšņa pilsēta, kurā līdzās dzīvoja trīs tautas, kā arī pastāvēja trīs dažādas kultūras un reliģijas. Pilsētas aplenkums un etnisku un reliģisku iemeslu dēļ notikušie kari, kas ilga četrus gadus (no 1992. līdz 1996. gadam), pamatīgi izpostīja galvaspilsētu, kurā par dominējošo reliģiju kļuva islāms un par visbiežāk lietoto valodu - bosniešu valoda. Mūsu uzdevums ir atkal satuvināt šīs kopienas. To var veicināt kultūra. Cita starpā tieši kultūra palīdzēja Sarajevas iedzīvotājiem izturēt četrus kara gadus. Kultūra veicina atvērtību un ir demokrātijas virzītājspēks, kas neitralizē jebkāda veida nacionālistu darbības, tieksmi uz rasismu un atsevišķu iedzīvotāju grupu izslēgšanu. Tā Sarajevas iedzīvotājiem var palīdzēt atgūt Eiropai raksturīgo kultūru daudzveidību. Mozaīkai līdzīgā pilsēta reiz bija un atkal var kļūt par uzskatāmu Eiropas metaforu. Mums ir jāstrādā, lai radītu pasauli, kurā pastāv viedokļu dažādība, kas augstu vērtē spēju radīt un sekmēt visu jauno un daudzveidīgo.
Maria do Céu Patrão Neves
Ar savu balsi es vēlos paust atbalstu Eiropas Parlamenta izteiktajam aicinājumam Padomei nosaukt Sarajevu par 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu. Patiesībā es piekrītu rezolūcijā paustajam viedoklim par to, ka, piešķirot Eiropas kultūras galvaspilsētas nosaukumu pilsētai, kurā 20. gadsimta laikā ir norisinājušies traģiski notikumi, tiks sperts būtisks solis ceļā uz Eiropas agrākās sašķeltības pārvarēšanu un jauna Eiropas modeļa izveidošanos.
Paulo Rangel
Lai arī lēmums par Kopienas iniciatīvu "Eiropas Kultūras galvaspilsēta no 2007. līdz 2019. gadam” pašlaik paredz tajā iekļaut tikai dalībvalstis, tomēr faktiski iespēja iegūt Eiropas galvaspilsētas nosaukumu jau vairākkārt ir tikusi sniegta trešo valstu pilsētām. Ņemot vērā to un Sarajevas īpašo nozīmi Eiropas vēsturē un kultūrā, es uzskatu, ka ir pamatoti tai piešķirt 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsētas nosaukumu, kaut tikai tās simboliskās nozīmes dēļ.
Robert Rochefort
Sarajeva, būdama daudzkultūru pilsēta, ir īsts patiesas iecietības modeļa iemiesojums un neapšaubāmi ieņem īpašu vietu Eiropas vēsturē un kultūrā. Tieši Sarajevā notikusī slepkavība sāka Pirmo pasaules karu. Tieši šī pilsēta Bosnijas un Hercegovinas konflikta laikā (no 1992. līdz 1996. gadam) piedzīvoja mūsdienu karadarbības vēsturē ilgāko valsts galvaspilsētas aplenkumu. Es gribētu, lai pilsēta, kas vēlas atstāt aiz muguras savu pagātni un ar entuziasmu raugās Eiropas virzienā, kas 2014. gadā pieminēs vairākas nozīmīgas gadadienas, kļūtu par tā gada Eiropas kultūras galvaspilsētu.
Raül Romeva i Rueda
rakstiski. - Ar šo rezolūciju Parlaments 1) aicina Padomi piešķirt 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsētas nosaukumu Sarajevai; 2) aizstāv tās pārliecību, ka nosaukuma "Eiropas kultūras galvaspilsēta” piešķiršana pilsētai, kurā 20. gadsimta laikā ir norisinājušies tik traģiski notikumi, būs nozīmīgs solis ceļā uz Eiropas agrākās sašķeltības pārvarēšanu un Eiropas jaunā modeļa atspoguļošanu.
Joanna Senyszyn
Būdama Kultūras un izglītības komitejas delegācijas Sarajevā locekle, es atbalstu pilsētas kandidatūru 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsētas statusa iegūšanai. Sarajeva ir pelnījusi iespēju parādīt savu lielo potenciālu. Tā ir pilsēta, kurā pastāv daudz dažādu kultūru. Sarajevā valdošā atmosfēra ir reizē daudzkulturāla un eiropeiska. Tā ir vienīgā lielpilsēta pasaulē, kur viena kvadrātkilometra platībā jūs varat atrast piecām dažādām reliģijām piederīgas celtnes, jo te ir gan mošejas, gan Romas katoļu katedrāles, pareizticīgo baznīcas, sinagogas un protestantu baznīcas.
Savukārt bosnieši ir ārkārtīgi draudzīgi un viesmīlīgi. Nesen lasīju kādas poļu studentes atmiņas par laiku, ko viņa pavadīja Sarajevā kā apmaiņas studente - meitenei nebija gadījies sastapt nevienu ārvalstu apmaiņas programmas studentu, kam nepatiktu Sarajeva. Kopš kara beigām 1995. gadā Sarajeva tiek atjaunota, lielā mērā pateicoties Eiropas Savienības sniegtajam atbalstam. Sarajeva ar lielu entuziasmu raugās nākotnē, ko saista ar Eiropu. Tā vēlas parādīt savu milzīgo potenciālu un gūt ievērību eiropiešu acīs. Nav šaubu, ka pilsēta ir pelnījusi iespēju un mums tā ir jāatbalsta.
Artur Zasada
Sarajevai Eiropas vēsturiskajā apziņā ir ļoti būtiska loma. Es atbalstu 2014. gada Eiropas kultūras galvaspilsētas statusa piešķiršanu Sarajevai. Šī iniciatīva, kas jau vairāk nekā 25 gadus veicina Eiropas kultūras bagātības un daudzveidības attīstību, palīdzēs atjaunot pilsētas tūrisma nozari un tās ekonomiku. Sarajeva ir piedzīvojusi nozīmīgus vēsturiskos notikumus un būtiski cietusi 1990. gadu karadarbības laikā. Šeit arī norisinājās slepkavība, kas sāka Pirmo pasaules karu. Šī notikuma 100. gadadiena tiks pieminēta tieši tajā gadā, par kuru runājam - 2014. gadā. Piešķirot Sarajevai Eiropas kultūras galvaspilsētas statusu tik zīmīgā laikā, tiks ne vien sekmēta pilsētas kultūras atdzimšana un uzlabots tās tēls citu valstu acīs, bet tas arī palīdzēs godināt nozīmīgus Eiropas vēstures un identitātes aspektus.
Priekšsēdētājs
Ar šo balsojumu skaidrojumi tiek slēgti.
