3.  Ķīna - minoritāšu tiesības un nāvessoda piemērošana
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir pieci rezolūciju projekti par Ķīnu - minoritāšu tiesībām un nāvessoda piemērošanu.
Véronique De Keyser
Priekšsēdētāja kungs, mana grupa atsauca parakstu zem "Ķīnas rezolūcijas”. Kāpēc? Ne jau tāpēc, ka mēs uzskatītu cilvēktiesības par sekundāru jautājumu vai jautājumu, kas pakārtots komerciālām interesēm, - galu galā mēs iesniedzām Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas rezolūciju, neparedzot pieļāvumus un uzsverot mūsu apņemšanos, - bet gan tāpēc, ka, lai panāktu Ķīnas izturēšanās maiņu, mums ir vajadzīgs dialogs, un šī dīvainā rezolūcija bez struktūras iznīcina jebkādas dialoga izveidošanas iespējas. Tajā, bez šaubām, ir minēti visi būtiskākie aspekti - Tibeta, Dalai Lama un viņa pēctecība, reliģiskās nesaskaņas un pat, ja kaut kas ir izlaists, visu esošo, bijušo un nākotnes komunistisko režīmu kritika.
Vai šādā veidā mēs atveram durvis? Nē. Traģiski ir tas, ka tās tiks aizvērtas cilvēkiem, kurus mēs šajā nozīmīgajā brīdī vēlamies glābt, citiem vārdiem sakot, uiguriem un tibetiešiem, kuriem draud iznīcība.
Es aicinu Ķīnu beigt baidīties no vārda brīvības, lai tā varētu atvērties pasaulei ne tikai uzņēmējdarbības un kultūras jomā, bet arī, pieņemot pamatvērtības.
Es aicinu jautājumu par nāvessoda atcelšanu iekļaut nākamās ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmes darba kārtībā, kas notiks 30. novembrī. Es arī aicinu Komisiju un Padomi turpināt apsvērt iespēju iekļaut jaunajā partnerības nolīgumā, par kuru notiek sarunas, noteikumus par cilvēktiesību ievērošanu Ķīnā.
Joe Higgins
autors. - Priekšsēdētāja kungs, es atbalstu aicinājumus izbeigt nāvessoda piemērošanu Ķīnā, it īpaši gadījumos, kad nāvessodu izmanto, lai terorizētu minoritāšu etniskās grupas un tautas Ķīnas valstī.
Taču Eiropas Savienība, Amerikas Savienotās Valstis un citas pasaules lielvaras, kritizējot cilvēktiesību pārkāpumus Ķīnā, ir pārāk saudzīgas. Attiecībā uz strādājošo tiesību pārkāpumiem šāda kritika patiesībā netiek pausta vispār. Tas tā ir tāpēc, ka šīs lielvaras vēlas veidot sadarbību uzņēmējdarbības jomā ar Ķīnas uzņēmējiem un birokrātiju, kas kontrolē valsti tādā veidā, lai lielvaras varētu gūt peļņu no drausmīgās strādājošo ekspluatācijas Ķīnā.
Ķīna ir gigantiska strādājošo ekspluatatore. Piemēram, desmitiem miljonu emigrējušu darbinieku dzīvo apkaunojošu un nožēlojamu dzīvi, un viņu bērni cieš no viņu drausmīgo dzīves apstākļu sekām. ES un ASV dibināti daudznacionāli uzņēmumi piedalās šajā ekspluatācijā, lai palielinātu savu jau tā augsto peļņu.
Ķīnā valdošais režīms pastiprina savas īstenotās represijas, un tās ir tikai pieaugušas, kopš Ķīnas staļinisti nolēma izveidot kapitālistisku tirgu, lai attīstītu ekonomiku. Tiek īstenotas masveida represijas pret žurnālistiem un tiesiskuma, kopienu un strādājošo aizstāvjiem.
Nesen manam sociālistu kolēģim aizliedza iebraukt Ķīnā. Laurence Coates - sociālists, kurš raksta ar pseidonīmu Vincent Kolo un kurš ir "Chinaworker.info” redaktors, - tika aizturēts uz robežas, un viņam aizliedza iebraukt Ķīnā. "Chinaworker.info” cīnās par strādājošo tiesībām un brīvām arodbiedrībām. Mums būtu jāatbalsta strādājošie Ķīnā. Ir jāatbalsta neatkarīgas un demokrātiskas arodbiedrības un tiesības streikot, kā arī visu politieslodzīto un aizturēto darba tiesību aktīvistu atbrīvošana.
Mums ir jāaicina nodrošināt runas un biedrošanās brīvību un starptautisko solidaritāti ar strādājošajiem Ķīnā, lai cīnītos pret briesmīgo birokrātisko režīmu, kura daudzi pārstāvji cenšas kļūt par oligarhiem - acīmredzot tāpat, kā iepriekš tādā pašā sistēmā Krievijā.
Laima Liucija Andrikienė
autore. - Priekšsēdētāja kungs, lai gan mēs tuvināmies ar Ķīnu, sadarbojoties tirdzniecības un vides jomā, un Ķīna organizēja lieliskās Olimpiskās spēles pagājušā gadā, tā noteikti atpaliek tās pilsoņu cilvēktiesību nodrošināšanā.
Ķīnas iestāžu reakcija uz miermīlīgiem protestiem Tibetā pagājušā gadā un Sjiņdzjanas provincē šogad bija absolūti nesamērīga, lai neteiktu vairāk. Visiem cilvēkiem jebkurā vietā pasaulē būtu jānodrošina tiesības protestēt pret valdības politiku, kas viņiem nepatīk. Tā vietā mēs redzējām vardarbīgu un brutālu reakciju no Ķīnas iestāžu puses pret protestantiem un simtiem cilvēku nogalināšanu.
Tagad mēs zinām, ka bez žēlastības ar nāvi ir sodīti vēl deviņi cilvēki, lielākā daļa no viņiem - uiguri, lai demonstrētu, ka pret jebkāda veida opozīciju būs vērsts Ķīnas valsts aparāta brutālais un letālais spēks.
Lai gan mēs apbrīnojam ķīniešu kultūru un progresējam preču un investīciju apmaiņas jomā, mūsu pienākums ir runāt skaļi un skaidri un nosodīt nogalināšanu un sodīšanu ar nāvi. Tāpēc mēs vēlreiz atkārtojam mūsu aicinājumu Ķīnas amatpersonām noteikt memorandu nāvessodam un nodrošināt lielāku brīvību tās provincēm, kas vēlas iegūt lielāku autonomiju, vienlaicīgi ievērojot "vienotas Ķīnas” politiku.
Barbara Lochbihler
Priekšsēdētāja kungs, pēdējos gados Ķīnā ir vērojama ārkārtīgi liela ekonomiskā izaugsme. Ir uzlabojies daudzu Ķīnas iedzīvotāju dzīves līmenis. Diemžēl šāds progress nav panākts cilvēktiesību aizsardzības un ievērošanas jomā Ķīnā, un tas attiecināms uz visiem tās pilsoņiem neatkarīgi no viņu reliģijas vai piederības etniskajām grupām.
Gluži pretēji, pret uiguriem un tibetiešiem vērsto despotisko pasākumu skaits ir pieaudzis. Attiecībā uz nāvessodu, pozitīva zīme ir tā, ka Ķīnas Augstākā tiesa ir vēlreiz pārskatījusi visus pēc 2007. gada piespriestos sodus, un mēs varam pieņemt, ka vairāki piespriestie nāvessodi tiks atcelti.
Taču ir skumji, ka Ķīna ir pasaules līdere nāvessodu izpildē. Tikai 2008. gadā nāvessods tika izpildīts vismaz 1718 cilvēkiem. Iespējamais neziņoto gadījumu skaits ir daudz lielāks. Pat šis mazākais skaits nozīmē to, ka Ķīnā tiek veikti vairāk nekā 70 % no visiem pasaulē izdarītajiem nāvessodiem. Turklāt Ķīna ir palielinājusi tādu noziegumu skaitu, par kuriem draud nāvessods. Tādējādi Ķīnas iedzīvotājiem var veikt nāvessodu par vairāk nekā 68 noziegumu veidiem. Tieši tāpēc mēs šajā rezolūcijā aicinām Ķīnu atcelt plānoto nāvessodu izpildi un nekavējoties noteikt nāvessoda moratoriju.
(Aplausi)
Crescenzio Rivellini
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, mana nostāja attiecībā uz šo rezolūcijas priekšlikumu ir līdzīga tā cilvēka idejām, kurš pieder šādai diskriminētai minoritātei, tā cilvēka, kurš ieguvis Nobela Miera prēmiju un kurš vada pasaules vadošo lielvaru, - Barack Obama idejām.
Es piekrītu šīs rezolūcijas principiem. Taču es uzskatu, ka mēs nekādā ziņā nedrīkstam atkārtot kreiso politisko partiju kļūdas, kuras vēlas deklamēt tiesības, nevis patiešām nopelnīt tās.
Ķīnā minoritātes būtu jāaizstāv tāpat, kā jebkur citur pasaulē, bet pirms šādas prasīgas rezolūcijas iesniegšanas mums ir jāizstrādā stratēģija ar nolūku koordinēt visas atšķirīgās nostājas Parlamentā un Parlamentu kopumā, lai izvairītos no kavēšanās un kaitējošām sarunām ar Ķīnas valdību.
Mēs nevaram uzskatīt, ka varam atrisināt ar minoritātēm un nāvessodu saistītās problēmas Ķīnā, neņemot vērā Ķīnas valdību. Tas nav iespējams. Šai sakarībā prezidents Obama ir rīkojies pareizi; viņš nav bijis piekāpīgs, bet joprojām saglabā labas attiecības ar Ķīnas valdību, kas, man jāatzīst, visās sarunās ar rietumu pasauli cenšas sākt labāku dialogu.
Es nesaprotu, kāpēc jāiesniedz rezolūcija - lai gan uzslavas cienīga - tikai dažas dienas pirms Naņingas sanāksmes, piesardzības nolūkā neveicot visu iesaistīto pušu koordināciju? Kāpēc vairākos citos gadījumos jau iesniegta rezolūcija jāiesniedz tagad, kad mēs, par laimi, es sākuši gūt panākumus attiecībā uz Ķīnas valdību? Kāpēc jāiesniedz rezolūcija, kas var kaitēt jaunu attiecību veidošanai ar Ķīnas valdību?
Lai gan es atbalstu rezolūcijā paustos principus, kas atbilst maniem principiem, šo iemeslu dēļ es atturēšos no balsošanas, jo es uzskatu, ka no stratēģiskā viedokļa tā var nevis palīdzēt, bet kaitēt jaunajā ceļā, ko esam uzsākuši kopā ar Ķīnas valdību.
Bernd Posselt
(DE) Priekšsēdētāja kungs, tika minēts, ka šī runa tiek sniegta mūsu grupas vārdā. Pēc rūpīgām apspriedēm pagājušā nedēļā mūsu grupa Priekšsēdētāju konferencē ierosināja šo punktu iekļaut darba kārtībā. Mēs vēlamies diskutēt par šo punktu un mēs vēlamies, lai par to tiktu balsots. Runā tika pausts mana kolēģa personīgais nevis grupas viedoklis.
Priekšsēdētājs
Posselt kungs, es to saprotu, taču mēs vienojāmies, ka mūsu rīcībā ir noteikts laika periods, un katrai grupai ir dota viena minūte, lai sniegtu runu.
Ana Gomes
Ķīnā personas, kuras mēģina īstenot savas darba, sociālās, pilsoniskās un pamata politiskās tiesības, joprojām tiek apspiestas. Šī apspiešana ir īpaši nežēlīga un neizvēlīga, kad tā ir vērsta pret tādām etniskajām minoritātēm kā uiguri un tibetieši, bet arī han ķīnieši no tās nespēj izvairīties, kā tas ir redzams gadījumos ar Saharova balvas laureātu Hu Jia un juristiem un aktīvistiem, kuri tiek vajāti pēc prezidenta Obama vizītes Pekinā.
Simtiem tūkstošu cilvēku administratīvā aizturēšana, sistemātiskā spīdzināšana cietumos, reliģiskā un politiskā apspiešana, nāvessodi - visas šīs metodes nav savienojamas ar Ķīnas Tautas Republikas kā Apvienoto Nāciju Organizācijas locekles pienākumiem. Turklāt tās ir neefektīvas metodes, kas nespēs apklusināt vai apturēt tos, kuri pieprasa brīvību un cilvēktiesību ievērošanu. Ķīnā tas ir tāpat, kā visur citur pasaulē, jo ķīnieši nav marsieši; viņi neatšķiras no citiem cilvēkiem.
Johannes Cornelis van Baalen
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, mēs, liberāļi, esam pret nāvessodu kopumā, bet šajā gadījumā nāvessods Ķīnā tiek izmantots, lai apspiestu tādas minoritātes kā tibetiešus, uigurus un citas. Turklāt Ķīna nav demokrātija. Cilvēktiesības netiek ievērotas. Ķīna īsteno skarbu politiku pret Taivānu. Uz Ķīnu ir jāizdara spiediens. Es zinu, ka tas ir sarežģīti. Tā ir milzīgs tirgus, bet mums ir jācīnās par mūsu principiem. Tāpēc mēs atbalstām šo rezolūciju.
Heidi Hautala
Priekšsēdētāja kungs, kāds šeit uzdeva jautājumu, kāpēc tika iesniegta šī rezolūcija par dialoga veicināšanu. Tas tika darīts tāpēc, ka tieši patlaban notiek gatavošanās ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmei, un cilvēktiesību dialogs ir tās priekšnoteikums.
Mūsu pienākums Eiropas Parlamentā un Cilvēktiesību apakškomitejā ir atgādināt Padomei un Komisijai, ka arī cilvēktiesību dialogiem augstākā līmeņa sanāksmēs ir ļoti liela nozīme.
Man ir ļoti žēl, ka komisārs de Gucht kungs pat neklausās, ko es saku, bet tā vietā izvēlas runāt ar savu kolēģi.
ES un Ķīnai ir svarīgi iesaistīties dialogā, un es ticu, ka arī Ķīna sapratīs, ka valsts var panākt progresu tikai tad, ja tā uzlabot lēmumu pieņemšanas procedūru pārredzamību un garantē saviem pilsoņiem tiesības paust savu viedokli.
Patiesībā tas nav iedomājams, ka Ķīna šai sakarībā varētu rīkoties atšķirīgi no jebkuras citas valsts, kurai nācies atzīt, ka, lai attīstītu tās sabiedrību, tai ir vajadzīgi visi tie kreatīvie spēki, ko tā tagad apspiež un tiranizē. Ja mēs uzskatām, ka cilvēktiesības ir universālas, mēs - kā jau Gomes kundze norādīja, un es viņai lielā mērā piekrītu - patiešām nevaram izturēties pret Ķīnu kā pret izņēmumu. Tāpēc attiecībā pret Ķīnu izmantosim to pašu mērauklu, kuru izmantojam attiecībā pret citām valstīm.
Charles Tannock
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es šajā Parlamentā jau sen kritizēju cilvēktiesību neievērošanu Ķīnas Tautas Republikā. Es kritizēju miermīlīgās Taivānas terorizēšanu, liedzot šai valstij dalību visās starptautiskajās organizācijās, tostarp Pasaules Veselības organizācijā. Es kritizēju miermīlīgās tibetiešu kultūras apspiešanu, faluņgun praktizētāju, kā arī citu reliģisko minoritāšu vajāšanu un plaši izplatīto cenzūru Ķīnā, tostarp masu medijos un internetā, un Google tīmekļa vietnē.
Es arī nosodu brutālo un plaši izplatīto nāvessodu piemērošanu par mazāk smagiem noziegumiem, piemēram, ticiet vai nē, ekonomisko kaitniecību un savešanu. Tomēr manis pārstāvētā grupa ECR uzskata, ka uz katras personas sirdsapziņas ir jautājums par to, vai nāvessods ir attaisnojams saistībā ar vissmagākajiem noziegumiem - terorismu un slepkavību. Nav šaubu, ka nesenajos nemieros Sjiņdzjanas provincē brutāli tika noslepkavoti daudzi nevainīgi han ķīnieši.
Taču mēs, bez šaubām, tagad atzinīgi vērtējam ĶTR pausto vēlmi veidot daudz labākas un harmoniskākas attiecības ar tās etniskajām minoritātēm un it īpaši uiguriem un citām musulmaņu minoritātēm. Es, tāpat kā visi manas grupas deputāti, protams, aicinu nodrošināt visiem aizturētajiem taisnīgu tiesu.
Filip Kaczmarek
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) atbalsta rezolūcijas priekšlikumu. Man jāatzīst, ka es biju pārsteigts par ierosinājumiem, ko izteica daži kolēģi deputāti, kas pārstāv dažādas grupas, attiecībā uz to, ka mums šodien nevajadzētu diskutēt par jauniem cilvēktiesību pārkāpumu gadījumiem vai plaši izplatīto nāvessoda piemērošanu Ķīnā. Arguments šādiem ierosinājumiem bija paredzētā ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksme.
Kolēģi deputāti, mums nevajadzētu pakļauties kārdinājumam piemērot dubultstandartus un īstenot klusēšanas sazvērestību tikai tāpēc, ka mums ir darīšana ar valsti, kas ir svarīga ES tirdzniecības partnere. Es esmu pārliecināts, ka viens no Eiropas Parlamenta būtiskākajiem uzdevumiem ir aizstāvēt cilvēktiesības. Tas tā patiešām ir neatkarīgi no tā, vai mēs runājam par pasaules lielvaru vai tādām mazām valstīm kā Laosa un Vjetnama.
Ķīnas Tautas Republika ir valsts, kurā veic visvairāk nāvessodu pasaulē. Tajā netiek nodrošināts cilvēktiesību minimums - prasības, kas atzītas starptautiskajos tiesiskajos standartos, un ietver tiesības uz aizsardzību un taisnīgu tiesu. Pirms dažām dienām mēs atzīmējām Berlīnes mūra krišanas divdesmito gadadienu. Ja nebūtu pieticis drosmes kritizēt komunismu, ja nebūtu pieticis drosmes teikt patiesību, Eiropa šodien izskatītos savādāk.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Es ceru, ka 21. gadsimtā nāvessods tiks atcelts un ka nāvessoda izpildes instrumenti būs redzami tikai muzejā. Taču līdz tam laikam vēl ir tāls ceļš ejams, un es ceru, ka Ķīna galu galā izvēlēsies šo ceļu. Vairākas desmitgades Ķīna ir bijusi vadībā ne tikai ekonomikas izaugsmes jomā, bet diemžēl arī nāvessodu izpildes statistikas rādītāju ziņā. Pekina, bez šaubām, teiktu, ka šādā lielā valstī nav citu iespēju un ka pat ASV nav atcēlusi nāvessodu. Tomēr, ja mēs nopietni domājam par stratēģisko partnerību starp Eiropas Savienību un Ķīnu, kas būtu ļoti svarīga abām pusēm, Pekinai, neapšaubāmi, būtu jāmaina tās politika attiecībā uz nāvessoda piemērošanu, kā arī tās politika dialogam starp etniskajām minoritātēm, lai nodrošinātu harmonisku to līdzāspastāvēšanu.
Eva Lichtenberger
(DE) Priekšsēdētāja kungs, cilvēktiesību un minoritāšu tiesību ievērošanas jautājums jau gadiem, ja ne gadu desmitiem, ir konfliktu iemesls attiecībās starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku. Minoritāšu situācija īpaši pasliktinājās pēc Olimpiskajām spēlēm, uz prettibetiešiem un uiguriem pēdējos mēnešos tiek izdarīts spēcīgs spiediens. Tāpēc es nesaprotu, kāpēc mani kolēģi deputāti nevēlas, lai rezolūcijā tiktu iekļauts 9. punkts, jo tas veicinātu miermīlīgu dialogu nevis dominējošu apspiešanu.
Ķīna ir spēcīga dalībniece pasaulē. Lai Ķīna tiktu arī atzīta par dalībnieci pasaulē, tai ir jānodrošina cilvēktiesību ievērošana. Šī prasība ir ne tikai jāiekļauj konstitūcijā, bet arī jāīsteno praksē. Tieši to un neko vairāk vēlas panākt tibetieši, uiguri un cilvēktiesību aizstāvju grupas Ķīnā.
(Aplausi)
Bernd Posselt
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es jau esmu minējis šajā Parlamentā, ka Pasaules Uiguru kongress - uiguru centrālā organizācija - atrodas Minhenē tieši tā paša iemesla dēļ, kāpēc, par laimi, Minhenē dzīvoja daudzi čehi un daudzi citu tautību pārstāvji - Minhenē atradās arī Radio Brīvā Eiropa un Radio Brīvība. Pilsēta joprojām ir saglabājusi šo brīvības noskaņu. Tajā pašā laikā Franz-Josef Strauß, kurš vienmēr ir aizstāvējis šīs brīvās radio stacijas pret aicinājumiem tās slēgt, nodrošināja to, ka mēs diezgan savlaicīgi izveidojām attiecības ar Ķīnu. Šie abi aspekti nav savstarpēji izslēdzoši, bet gan papildinoši - pozitīvas attiecības ar Ķīnu, bet skaidra reliģijas brīvības un cilvēktiesību aizsardzība.
Šonedēļ īstenota reida laikā policija pārmeklēja vairākas mājas, un tika arestēti ķīniešu aģenti, kas to vien dara, kā terorizē un izspiego uigurus. Tas liecina par Ķīnas izmantotajām metodēm. Šādas metodes nav pieņemamas. Tās ietver gan iedzīvotāju terorizēšanu Minhenē, gan arī nāvessodus Ürümqi pilsētā. Tieši tāpēc šai sakarībā skaidri ir jādara zināms mūsu viedoklis.
Reinhard Bütikofer
(DE) Priekšsēdētāja kungs, manuprāt, ir pašsaprotami, ka Eiropas Parlaments skaļi paudīs savu viedokli, ja būs iespējams glābt cilvēkus no nāvessoda izpildes, un tāpēc es atbalstu aicinājumu noteikt nāvessoda moratoriju.
Taču cilvēktiesību aizsardzību nedrīkst izmantot nepareizi, lai morālā pārākumā moralizētu Ķīnai, apšaubot Ķīnas integritāti vai radot absurdu karikatūru par reālo dzīvi Ķīnā. Tas nepalīdz tiem cilvēkiem Ķīnā, kas veic darbu, aizstāvot cilvēktiesības, brīvību un sociālo harmoniju. Mūsu mērķim jābūt palīdzēt šiem cilvēkiem, nevis veicināt Eiropas paštaisnumu.
Es iebilstu arī pret to, lai ārkārtas rezolūcijā tiktu iekļauta pozitīva atsauce uz Memorandu par tibetiešu patiesu autonomiju. Tas nav būtiski, un šis jautājums nav tieši saistīts ar cilvēktiesībām. Turklāt tā nav vispārpieņemta nostāja. Es vēlos, lai nākotnē pirms ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmes par attiecībām starp Ķīnu un ES notiku plašas diskusijas par visiem jautājumiem.
Martin Schulz
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos apstiprināt Reinhard Bütikofer teikto. Mana grupa ierosināja diskutēt par to Ķīnas uiguru un demonstrāciju dalībnieku draudošo sodīšanu ar nāvi, kuri protestēja pret negodīgajām vēlēšanām Irānā un kuriem piespriests nāvessods, jo šajās divās valstīs nāvessodu izpilde, iespējams, notiks ļoti drīz, un tāpēc ir jārīko ārkārtas debates. Tas tā patiešām ir, ka, kā jau jūs teicāt, Ķīna ir pasaules rekordiste nāvessodu izpildes ziņā un ka Ķīnas režīms ir netaisnīgs, jo netiek ievērotas cilvēktiesības. Es vēlos skaidri norādīt, ka šāda situācija nav pieļaujama.
Taču Priekšsēdētāju konferencē mēs aicinājām nošķirt divējādus jautājumus - ārkārtas jautājumus, par kuriem mēs pašlaik diskutējam jeb jautājumus par draudošajiem nāvessodiem, un jautājumu par attiecībām starp Eiropas Savienību un Ķīnu ekonomikas, kultūras, politikas un aizsardzības un citās jomās. Mēs vēlamies par šiem jautājumiem diskutēt debatēs par ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmi un apkopot viedokļus rezolūcijā. Tāpēc šim sajukumam, kas izveidojies, nav nekādas saistītas ar ārkārtas jautājumiem. Tieši tāpēc arī mūsu grupa uzstāj, lai notiktu balsojums par mūsu ierosināto ārkārtas jautājumu, nevis par jūsu iesniegto jucekli.
László Tőkés
(HU) Priekšsēdētāja kungs, tas ir svarīgs notikums, ka šis jautājums tagad steidzamā kārtā ir iekļauts darba kārtībā. Arī Eiropas Parlamenta ungāru deputātu grupa no Transilvānijas ierosināja diskusijas par šo jautājumu. Mēs vēlamies pateikties vairākām grupām par līdzdalību un atbalstu, bet mēs esam pārsteigti par to, ka Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa atsauca savu parakstu zem lēmuma priekšlikuma. Es esmu sarūgtināts par to, ka aizvakar sanāksmē tika svītrotas vairākas teksta projekta daļas, proti, tās daļas, kas attiecas uz komunistu režīma kritiku un minoritāšu kopienu aizsardzību. ES beidzot būtu taisnīgi un atklāti jāstājas pretī ilgstošajam komunisma mantojumam un šodien joprojām pastāvošajiem komunisma režīmiem, tostarp Ķīnai.
Gesine Meissner
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, mēs stingri iebilstam pret nāvessodu neatkarīgi no tā, kurā vietā pasaulē to piemēro. Mēs iebilstam arī pret etnisko un reliģisko minoritāšu apspiešanu, bet diemžēl Ķīnā tiek īstenots gan nāvessods, gan arī apspiešana.
Daudzi cerēja, ka Ķīna izturēsies ar lielāku cieņu pret cilvēktiesībām pēc Olimpiskajām spēlēm un, ņemot vērā to, ka ķīnieši zina, ka pasaule viņus vēro, samazināsies Ķīnā pieļauto cilvēktiesību pārkāpumu gadījumu skaits. Diemžēl tas tā nav noticis. Nāvessodu izpilde turpinās, un tāpēc ir ļoti svarīgi, lai mēs par to runātu šodien, ņemot vērā, ka novembrī nāvessodu izpildīja deviņiem uiguriem, par ko nezina daudzi cilvēki pasaulē, un pirms tam - diviem tibetiešiem.
ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksme vairs nav tālu, un, kā jau minēja vairāki runātāji, Ķīna ir svarīga tirdzniecības partnere. Tieši tāpēc ir tik grūti atkārtoti runāt par cilvēktiesību pārkāpumiem, bet tieši tāpēc ir īpaši svarīgi runāt par šo jautājumu šodien, tuvojoties augstākā līmeņa sanāksmei. Mēs vēlamies panākt, lai nāvessods tiktu atcelts visur. Pozitīvi vērtējams ir tas, ka Parlaments 2007. gadā noteica nāvessodam moratoriju, un mums ir jādara viss, kas ir mūsu spēkos, lai par to visiem atgādinātu laikā, kad nāvessods joprojām tiek piemērots.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, man kā polim sirds vienmēr sitas straujāk, kad tiek runāts par cilvēktiesībām Ķīnā. 1989. gada 4. jūnijā poļi atguva neatkarību, balsojot pirmajās neatkarīgajās vēlēšanās, kas ļāva mums atgūt premjerministru, kas nebija komunists. Tajā pašā dienā - 1989. gada 4. jūnijā - Ķīnas režīms nospieda protestējošus studentus zem tanku kāpurķēdēm Tjaņaņmeņas laukumā. Brīvā pasaule bija atradusi veidu, kā pieveikt padomju komunismu, bet tā nebija atradusi veidu, kā cīnīties pret Ķīnas komunismu.
Ekonomikas prioritāte joprojām ir svarīgāka par vērtībām un cilvēktiesībām. Tas bija skaidri redzams pagājušā gadā, kad pasaules varenie lepni paziņoja, ka boikotēs Pekinas Olimpisko spēļu atklāšanas ceremoniju, bet pēc tam viņi visi ņēma vērā savas ekonomiskās intereses un parādē stājās pirmajās rindās, nedzirdot Tibetas apspiestās tautas saucienus pēc palīdzības.
Es baidos par to, ka, ja mēs atliksim rezolūcijas pieņemšanu, mēs pārmērīgi ierobežosim šo jautājumu. Nāvessoda neatbilstīga piemērošana, protams, ir drausmīgs noziegums, bet notiek arī aresti. Cilvēki tiek nogalināti Ķīnas darba nometnēs, viņi tiek sisti ar nūjām, viņi tiek ieslodzīti cietumos, runas brīvība ir ierobežota, pastāv cenzūra. Visi šie aspekti būtu jāmin šajā rezolūcijā. Ir labi, ka šī rezolūcija ir iesniegta, bet būtiskākais ir nodrošināt, lai cilvēktiesību vērtības būtu svarīgākas par ekonomiku. To es novēlu ikvienam.
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlos izklāstīt situāciju saistībā ar ES un Ķīnas attiecībām. Mūsu politika attiecībā uz Ķīnu ir balstīta uz konstruktīvu sadarbību. Mūsu kā divu nozīmīgu globālo dalībnieku stratēģiskā partnerība arvien vairāk ir vērsta uz pasaules problēmu risināšanu. Būtiskākais mērķis divpadsmitās ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks 30. novembrī Naņingā, ir tieši sadarbība, lai nodrošinātu panākumus Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmē par klimata jautājumiem un lai risinātu ES un Ķīnas attiecību jautājumus, tostarp cilvēktiesību, finanšu un ekonomiskās krīzes un citus starptautiskus jautājumus.
Bet stratēģiskā partnerība nebūt nenozīmē domāt līdzīgi visos jautājumos. Tas tā patiešām ir, ka Eiropa un Ķīna var nepiekrist viena otrai un ka tām var būt atšķirīgi viedokļi par dažiem jautājumiem, piemēram, cilvēktiesībām un demokrātiju. Mūsu attiecību spēks ļauj mums atklāti diskutēt par šiem jautājumiem. Cilvēktiesību jautājumi, tostarp jautājums par nāvessodu un etnisko minoritāšu pamattiesību ievērošanu, sistemātiski tiek risināts mūsu regulāri īstenoto politisko kontaktu laikā un it īpaši, īstenojot mūsu cilvēktiesību dialogu ar Ķīnas iestādēm.
Tas tika darīts arī nesenajā 28. sarunu kārtā, kas notika 20. novembrī Pekinā, kuru laikā notika atklāta diskusija par šiem jautājumiem. ES principiālā nostāja pret nāvessodu un aicinājums to atcelt Ķīnā tiek stingri pausts visos iespējamos gadījumos. Tas ir sakāms arī par etnisko minoritāšu tiesību ievērošanu. Es apliecinu šim Parlamentam, ka mēs turpināsim runāt par šiem jautājumiem arī citos forumos, tostarp augstākajā līmenī.
Mana kolēģe komisāre Ferrero-Waldner kundze piedalījās plašās debates ar jums par Tibetas jautājumu martā, kad viņa izklāstīja ES nostāju. Es vēlos atgādināt dažus būtiskus aspektus, kas ietverti ES nostājā. Mēs vienmēr esam atbalstījuši dialogu starp Ķīnas iestādēm un Dalai Lama pārstāvjiem. ES cilvēktiesības ir universālas tiesības, un situācija Tibetā rada pamatotas starptautiskās kopienas bažas. Tibetas situācija vienmēr ir radījusi šādas bažas. Mēs nepārtraukti sniedzam šo vēstījumu mūsu Ķīnas kolēģiem un rūpīgi uzklausām viņu viedokļus.
Jūlijā arī komisārei Ashton kundzei šeit tika dota iespēja paust bažas par nemieriem Sjiņdzjanā un nožēlu par zaudētajām dzīvībām, kā arī izteikt līdzjūtību upuru ģimenēm. ES atbalsta visus centienus, kas veicina samierināšanu šajā reģionā.
ES ciena Ķīnas tiesības nodot tiesai tos, kas atbildīgi par vardarbības aktiem, bet atkārtoti apstiprina tās ilglaicīgo vispārējo opozīciju pret nāvessoda izmantošanu jebkādos apstākļos, kā arī apstiprina to, ka ļoti liela nozīme ir tiesībām uz taisnīgu tiesu. ES vairākkārt ir norādījusi par šīm bažām Ķīnas iestādēm un atkārtoti pauda satraukumu divās deklarācijas, kas publicētas 29. oktobrī un 13. novembrī, kā tas vienmēr tiek darīts šādās situācijās. Paziņojumos Ķīna tika aicināta atcelt citus nāvessodus, kas piespriesti saistībā ar nemieriem Tibetā un Sjiņdzijanā. Turklāt ES turpinās izdarīt spiedienu, lai panāktu, ka tai tiek atļauts novērot citas ar nemieriem Tibetā un Sjiņdzijanā saistītās tiesas prāvas.
Mums visiem ir viens mērķis - panākt, lai Ķīna kļūtu atvērtāka un pārredzamāka, ievērotu starptautiskos cilvēktiesību standartus un sadarbotos pasaules problēmu risināšanā. Mēs visi cerējām, ka Olimpiskās spēles būs sākums lielākai Ķīnas elastībai attiecībā uz cilvēktiesībām. Līdz šim šīs cerības nav piepildījušās. Mums ir jāturpina strādāt, lai attīstītu mūsu stratēģisko partnerību un lai nodrošinātu, ka cilvēktiesību ievērošana kļūst par mūsu nepārtrauktā dialoga neatņemamu sastāvdaļu. Divpadsmitā ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksme Pekinā ir piemērots gadījums, lai to darītu būtiskā mūsu kopējās attīstības posmā.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Turpināsim ar balsojumu.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Anneli Jäätteenmäki  
Ķīna nesen atvadījās no ASV prezidenta Barack Obama un drīz uzņems Eiropadomes priekšsēdētāju Fredrik Reinfeldt. Taču mēs vēlamies redzēt aktīvāku rīcību, nevis tikai diplomātiskus žestus. Ķīna ir paziņojusi savai tautai un pasaulei par apņemšanos ievērot cilvēktiesības, tostarp pie tās robežām dzīvojošo minoritāšu tiesības. Tomēr fakti liecina par pretējo. Pēdējā laikā ir notikuši vairāki satraucoši gadījumi, tostarp nāvessodi, kas izpildīti, pamatojoties uz apšaubāmiem tiesas lēmumiem, un nepieredzētā steigā. Visas šīs darbības tika veiktas slepeni. Nopietns ir arī jautājums saistībā ar uiguru minoritātēm, attiecībā uz kurām Ķīnas valdība īsteno dzimstības kontroles politiku, kas pakāpeniski samazina šo grupu. Tā kā Eiropas Savienība aizstāv minoritāšu tiesības un ar nicinājumu izturas pret nāvessodu, mēs aicinām Ķīnas valdību atklāt procedūru, saskaņā ar kuru pilsoņi tiek tiesāti un sodīti ar nāvi, un atcelt nāvessodu tām personām, kurām nav nodrošināta taisnīga un atklāta tiesa. Mēs aicinām Ķīnas iestādes ievērot pie tās robežām dzīvojošo minoritāšu tiesības saskaņā ar ANO rezolūcijām un tās konstitūciju. Mēs arī aicinām Ķīnu uzlabot situāciju cilvēktiesību jomā ar starptautiskās kopienas atbalstu.
Eija-Riitta Korhola  
Priekšsēdētāja kungs, es saprotu dažu klātesošo deputātu neapmierinātību par to, ka patiesībā mūsu rezolūciju par Ķīnu bija paredzēts izskatīt pēc Ķīnas delegācijas vizītes un ka tāpēc var tikt radīts priekšstats, ka brauciens nav bijis veiksmīgs, lai gan patiesībā gaisotne bija lieliska.
Mēs visi vēlamies, lai turpmākā sadarbība būtu pozitīva, tomēr neaizmirstot faktus. Diplomātijā nevar ignorēt cilvēktiesības, bet mums ir vajadzīga diplomātija un izpratne par situāciju, lai veicinātu to ievērošanu.
Pavisam nesen es biju vizītē Pekinā, kur es tikos ar prezidentu, premjerministru un prominentiem ministriem, lai runātu par cilvēktiesību jautājumu un cīņu pret terorismu. Es vēlos teikt, ka dažreiz mūsu rezolūcijās par cilvēktiesībām mums ir jāmin arī labās ziņas. Tagad ir iemesls to darīt. Pirms gada Pakistānas jaunā demokrātiskās vēlēšanās ievēlētā valdība iecēla pirmo minoritāšu ministru, kurš pats pārstāv kristiešu minoritāti. Valdības panākumi šajā jomā ir ievērojami - valsts ir noteikusi, ka 5 % valsts ierēdņu darbavietu ir jārezervē minoritātēm, oficiāli ir atzīti minoritāšu reliģiskie svētki, 11. augusts ir noteikts par īpašu minoritāšu svinamo dienu, un arī Senāts plāno noteikt šādu 5 % kvotu darbavietām.
Būtiskākais projekts ir saistīts ar vardarbības gadījumu skaita samazināšanu. Minoritātes kopā ar musulmaņiem veido vietējās "ticību harmonijas” komitejas, kuru darbības mērķis būs mazināt spriedzi un uzlabot dialogu starp dažādām grupām. Šādas komitejas tiks izveidotas 112 vietās. Ideālā gadījumā tās spēs patiešām efektīvi novērst talibanu veikto cilvēku vervēšanu. Pakistāna ir vissvarīgākā valsts globālās drošības ziņā. Ja valdībai izdosies likvidēt terorismu ar šādiem miermīlīgiem līdzekļiem, tā demonstrēs sekošanas vērtu piemēru. Tai vajadzētu būt interesantai situācijai.
