Prínos daňových a colných politík pre Lisabonskú stratégiu (rozprava)
Predsedajúci
Ďalším bodom rokovania je správa pani Sahry Wagenknechtovej, v mene Výboru pre hospodárske a menové veci, o prínose daňovej a colnej politiky k lisabonskej stratégii.
Sahra Wagenknecht  
Vážený pán predsedajúci, vážené dámy a páni, otázku či súčasná daňová politika členských štátov skutočne napomáha rast, zamestnanosť a inovácie je, bohužiaľ, možné zodpovedať jedným slovom: nepodporuje! Daňová politika jednoducho rast nepodporuje, pretože úroveň daní pre vysoko ziskové konglomeráty bola ponechaná voľnému pádu. Celá Európa sa predbieha v dampingu, pričom peniaze čoraz silnejšie vymáha od ľudí s priemerným platom, nezamestnaných a dôchodcov v rámci ich možností ako spotrebiteľov.
Rast sa nepodporuje, pretože daň z príjmu je niekoľkokrát vyššia ako daň z majetku, vďaka čomu sa priepasť medzi nimi ešte viac prehlbuje. Nepodporuje sa ani zamestnanosť, pretože malé investujúce podniky sú neúmerne viac zaťažené daňami než podniky, ktoré špekulujú s akciami, obligáciami a finančnými derivátmi. Určite sa nepodporujú ani inovácie, pretože nadnárodné spoločnosti s výnosnými finančnými uzávierkami sú vo svojich rozpočtoch schopné pohltiť väčšiu časť výskumných a rozvojových fondov, kým tí, ktorým je táto pomoc skutočne určená, sa k nej nemajú šancu dostať.
V skratke: sociálne vyvážené riešenia a rozvojové stratégie sa v EÚ určite nepodporujú, ba naopak, sú utlmované, kým tí, ktorí sa váľajú v peniazoch, dostávajú stále viac daňových úľav a sú ďalej vykrmovaní, kým tí, čo majú už aj tak málo, musia siahať ešte hlbšie do svojich vreciek. Takáto daňová politika má pre hospodársku politiku fatálne následky, je kontraproduktívna pre politiku rastu a má katastrofálny vplyv na sociálnu politiku.
Viem, že štruktúra národných daňových systémov je formálne samozrejme suverenitou členských štátov, ale skutočnosť je trochu iná. Neexistujúca koordinácia daní v rámci EÚ, a to dokonca aj v odvetví priameho zdaňovania, v skutočnosti znamená, že národné daňové systémy vychádzajú čoraz menej z politiky, ale sú tvorené a formované ľadovo chladným systémom daňovej súťaže. Tento systém môže byť založený na jednoduchom spoločnom menovateli: čím mobilnejší faktor, tým vyšší je jeho potenciál na vydieranie národných daňových úradov a tým vyššie sú daňové úľavy, ktoré sa dajú získať.
Aby v tomto procese úplne nevyschli a nevyčerpali sa vládne príjmy z daní, musia byť odvetvia, pre ktoré je nemožné alebo veľmi ťažké vyhnúť sa daniam, zdaňované ešte väčšmi, čo slúži takmer ako forma kompenzácie. Dane sa preto presúvajú od zdaňovania príjmov právnických osôb k zdaňovaniu súkromných príjmov; od príjmu z investícií k príjmu z práce, ktorá je tak ešte menej mobilná; od príjmu z vysoko platenej práce k príjmu z práce menej zarábajúcich zamestnancov, ktorí sú o to menej mobilní; a vo všeobecnosti od dane z príjmu a majetku k zdaňovaniu spotreby. Skutočnosť, že takýto proces prebieha, a prebieha už roky či desaťročia, je možné veľmi ľahko dokázať údajmi o výnosoch z daní a o daňových sadzbách v EÚ. Nielen zákonné daňové sadzby, ale aj skutočné sadzby daní z príjmu právnických osôb v EÚ klesli za uplynulých desať rokov o 10 percentuálnych bodov. Všetky štúdie na túto tému potvrdzujú uvedený trend.
Najvyššie daňové sadzby sa znížili takmer vo všetkých členských štátoch EÚ. V čoraz väčšom počte členských štátov sa v dôsledku prechodu na duálny systém zdaňovania príjmov výrazne uprednostňuje príjem zo súkromných investícií pred príjmom z práce. Spotrebné dane sa čoraz viac zvyšujú. Na jednej strane sú príčinou ekologické dane, ktoré veľmi často nemajú žiadny vplyv na riešenie otázok životného prostredia, aj keď voči nim neexistuje žiadna alternatíva, a ktoré úplne úprimne okrádajú rozpočty. Na druhej strane je trvalý rast sadzieb dane z pridanej hodnoty, ktoré v čoraz väčšom počte krajín dosahujú najvyššiu možnú dohodnutú hodnotu.
Tento trend nie je žiadnou náhodou. Je priamym výsledkom nekontrolovanej daňovej súťaže na zjednotenom vnútornom trhu. Pomaly by sme si mali začať myslieť, že rastúci trend daní z príjmu právnických osôb v rámci EÚ výrazne predbieha trendy v rámci celej OECD. To znamená, že sadzby dane jednoznačne klesli viac ako v rámci celej OECD.
Táto skutočnosť jasne ukazuje, že mnohé globalizačné tlaky, na ktoré sa tak často a radi sťažujeme, v tomto prípade nehrajú úlohu. Ide skôr o vnútorné tlaky v rámci EÚ, ktoré by sa dali veľmi diskrétnym spôsobom prekonať, ak by sme chceli. Pôvodná verzia mojej správy obsahovala veľmi správnu výzvu nielen na spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb, ktorý samozrejme podporujem, ale tiež na celoeurópske minimálne sadzby daní z príjmu právnických osôb, ktoré by nemohla prekračovať žiadna krajina. Iba zavedenie takejto minimálnej sadzby dane by niekedy v budúcnosti mohlo vytvoriť skutočný priestor na zastavenie narastajúceho trendu dane z príjmov právnických osôb.
Moja správa obsahovala aj výzvu na vyššie celoeurópske dane z aktív a finančných transakcií, výzvu na zníženie zdaňovania príjmu z práce najmä pre nižšie a stredné vrstvy a taktiež výzvu na zvrátenie fatálneho trendu posunu od priamych k nepriamym daniam a naštartovanie opačného trendu.
Bohužiaľ, po hlasovaní vo Výbore pre hospodárske a menové veci ostal v správe iba zlomok z týchto výziev. Namiesto toho sa z mojej správy stal chválospev na daňovú súťaž, ktorý úplne prehliada fatálne následky tejto údajne zdravej daňovej súťaže na príjmovú stránku rozpočtov EÚ, a tak aj na životy miliónov Európanov. Tieto zmeny, bohužiaľ, veľmi jasne ukazujú, koho záujmy sú v skutočnosti blízke väčšine členov Výboru pre hospodárske a menové veci a najmä tým zo skupiny Aliancie liberálov a demokratov za Európu a skupiny Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a Európskych demokratov, pretože je veľmi zjavné, kto má prospech zo súčasných daňových režimov v EÚ.
Svoje najdôležitejšie požiadavky sme teraz opätovne predložili ako pozmeňujúce a doplňujúce návrhy v rámci plenárneho zasadnutia. Ak ani tu nezískajú väčšinu, naša skupina bude hlasovať proti tejto správe. Iná daňová politika EÚ, ktorá minimalizuje sociálne rozdiely namiesto toho, aby ich ďalej posilňovala tak, ako je tomu v súčasnosti, je možná a je veľmi naliehavo potrebná. Toto by ale znamenalo, že hlavnou zásadou politiky Európskej komisie a taktiež jednotlivých členských štátov by bolo rešpektovanie záujmov väčšiny Európanov namiesto toho, aby slúžili ako vykonávatelia záujmov elity spoločnosti, ako robili doteraz. Vďaka tomu bude len ďalej silnieť parlamentný aj mimoparlamentný tlak.
Budeme sa snažiť bojovať práve proti takýmto tlakom, aby nevýslovná rétorika sociálne neúnosných vzťahov, ktorá je príznačná pre väčšinu správ a teraz aj pre túto správu o daniach, nakoniec nemala šancu získať v tomto Parlamente väčšinu.
László Kovács
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, som naozaj rád, že mám možnosť zúčastniť sa rozpravy o prínose daňových a colných politík pre lisabonskú stratégiu.
Hlavnou prioritou Európskej únie je zlepšiť svoju konkurencieschopnosť pri zachovaní nastaveného sociálneho modelu. Daňová politika hrá pri dosahovaní cieľov rastu a zamestnanosti dôležitú úlohu. Vítam hlavný odkaz vašej správy, ktorým je podpora iniciatív Komisie v oblasti daní. Správa vyjadruje osobitnú podporu intenzívnemu úsiliu v oblastiach spoločného konsolidovaného základu dane z príjmu právnických osôb (CCCTB), pilotnej schémy zdaňovania v domovskom štáte, stratégie na zabezpečenie lepšej koordinácie daňových systémov členských štátov najmä v rámci zdaňovania pri odchode a cezhraničného vyrovnávania strát. Správa vyjadruje podporu aktivitám spoločného fóra v oblasti prevodných cien v Európskej únii, ako aj stratégii na boj s daňovými podvodmi, balíčku opatrení v oblasti DPH, zníženým sadzbám dane z pridanej hodnoty na služby náročné na pracovnú silu a environmentálnemu zdaňovaniu.
Všetky tieto aktivity sú nesmierne dôležité. Uvedené iniciatívy sú základom politiky Komisie v oblasti daní a mnohé z nich boli prerokúvané v niekoľkých výboroch Európskeho parlamentu. Je jasné, že európske spoločnosti si zaslúžia systém zdaňovania príjmov právnických osôb prispôsobený úrovni ich skutočnej a potenciálnej hospodárskej integrácie v rozsahu ich cezhraničných aktivít v Európe. Ide o jeden z kľúčových nástrojov ich budúcej konkurencieschopnosti. Je to taktiež nevyhnutné, aby sa našlo riešenie prekážok priameho zdaňovania prostredníctvom koordinácie a nielen prostredníctvom nákladných súdnych sporov.
Je len jedna oblasť, v ktorej vás nemôžem podporiť. Ide o odsek 17 správy pani Wagenknechtovej, ktorý vo svojom súčasnom znení požaduje odmietnutie minimálnych sadzieb spotrebných daní a nahradenie súčasných právnych predpisov Spoločenstva v tejto oblasti všeobecným kódexom správania. O týchto záležitostiach sme v tomto Parlamente diskutovali, keď sme rokovali o zdaňovaní alkoholu, a pri všetkej úcte, musím povedať, že Komisia svoj názor nezmenila.
Právne predpisy Spoločenstva v oblasti spotrebných daní majú vo všeobecnosti dôležitú úlohu pri znižovaní deformácie vnútorného trhu, ochrane verejného zdravia a ovplyvňovaní vzorcov spotreby smerom k environmentálne udržateľnému správaniu. Komisia je pevne presvedčená, že minimálne sadzby sú potrebné pre správne fungovanie vnútorného trhu, pretože poskytujú členským štátom bezpečnostnú sieť, ktorá zabezpečuje, aby všetky členské štáty aplikovali spotrebné dane na zmysluplnej úrovni. Dúfam, že väčšina poslancov schváli predložený pozmeňujúci a doplňujúci návrh týkajúci sa odseku 17.
Chcel by som svoje vystúpenie uzavrieť tromi myšlienkami. Po prvé, všetci viete, že môj útvar tvrdo pracuje na legislatívnom návrhu konsolidovaného základu dane z príjmu právnických osôb (CCCTB), ktorý by som chcel predstaviť po letných prázdninách v roku 2008. Po druhé, v oblasti DPH Komisia plne podporuje snahu portugalského predsedníctva dosiahnuť dohodu o balíčku opatrení v oblasti DPH a do konca roka výrazne posilniť širšiu diskusiu o sadzbách DPH. Budeme tiež pracovať na prijatí návrhu na predĺženie niektorých výnimiek v nových členských štátoch týkajúcich sa znížených sadzieb DPH. Okrem toho budeme tiež pokračovať v intenzívnom potláčaní podvodov v oblasti DPH a čoskoro predložíme návrh na správu DPH v rámci finančných služieb, ktoré tomuto odvetviu zaručia viac právnej istoty a prinesú modernizované pravidlá. Po tretie, naďalej sme presvedčení o správnosti systému minimálnych sadzieb spotrebných daní, ktorý prispieva k zníženiu deformácií vnútorného trhu, zabezpečeniu spravodlivej súťaže a k ochrane verejného zdravia a životného prostredia.
Piia-Noora Kauppi
v mene skupiny PPE-DE. - Vážený pán predsedajúci, v tomto Parlamente niekedy nie sú zrejmé politické rozdiely medzi skupinami. V tejto otázke je však rozdiel veľmi zreteľný, pretože v žiadnom prípade nemôžem súhlasiť s niektorými bodmi, ktoré práve uviedla pani spravodajkyňa. Rešpektujem prácu, ktorú odviedla na tejto správe, ale máme úplne odlišné názory na to, ako by mala Komisia v týchto otázkach postupovať.
Po prvé, táto správa je o lisabonskej stratégii a jej cieľom je obnoviť globálnu konkurencieschopnosť Európy. Toto je skutočné jediný spôsob, ako zaručiť blahobyt Európy a blahobyt našich občanov. Bez daní je to nemožné. Zdaňovanie hrá kľúčovú úlohu v zabezpečení konkurencieschopnosti Európy.
Musíme mať na pamäti, že celková úroveň zdaňovania je stále nad priemerom krajín OECD. Aby sme dosiahli nižšiu úroveň daní v Európe, musíme vytvoriť prostredie priaznivé k investíciám. V Európe potrebujeme viac investícií, väčší rast a viac úspešných firiem.
Zdravá daňová súťaž má v tomto ohľade pozitívny účinok. Ide o hospodársky, trhovo založený kontrolný mechanizmus zameraný voči agresívnym politickým rozhodnutiam. Ak bude v Európe existovať plodná daňová súťaž, vlády nebudú môcť klásť prekážky jednotnému trhu. A to práve chceme: skutočne jednotný trh bez daňových prekážok. Na druhej strane neexistuje žiadny dôkaz o tom, že by plodná daňová súťaž narúšala daňové základy. Celkový príjem z daní je vďaka zvýšenej hospodárskej aktivite pozoruhodne stabilný.
Napriek tomu existencia 27 rôznych daňových režimov vytvára problémy a to najmä pre malé a stredné podniky v Európe, ktoré sú také dôležité pre náš rast. Podľa prieskumu daní, ktorý urobila EK v roku 2004, dosahujú administratívne náklady malých a stredných podnikov vynaložené na dodržiavanie právnych predpisov asi 2,6 % ich predaja a asi 31 % zaplatených daní. Takže až jedna tretina celkových zaplatených daní sa vynakladá na dodržiavanie právnych predpisov. Neprimerane vysoká výška nákladov na dodržiavanie daňových predpisov pre malé podniky je veľkou prekážkou a preto by sme mali urobiť všetko preto, aby bol zavedený systém cezhraničného vyrovnávania strát, aby sa zjednodušili colné predpisy, zriadili sa systémy jedného správneho miesta pre DPH, zaviedla sa pilotná schéma zdaňovania v domovskom štáte a podobne. Podporujeme všetko, čo Komisia v tejto oblasti urobila.
Na záver chcem povedať, že priemysel potrebuje dobre riadený a jednoduchý systém správy daní. Potrebujeme vyriešiť problémy prevodných cien, kompenzácie strát na celoeurópskej úrovni a zamedzenia dvojitého zdaňovania. Taktiež je potrebné znížiť naše náklady na dodržiavanie právnych predpisov. Vítame spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb (CCCTB) a skutočnosť, že Komisia trvá na svojom a prichádza s návrhom na zavedenie CCCTB, pretože vyrovnávanie strát je len dočasným mechanizmom. V konečnom dôsledku potrebujeme spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb.
Katerina Batzeli
v mene skupiny PSE. - (EL) Vážený pán predsedajúci, vážený pán komisár, pani Wagenknechtová zo svojej iniciatívy pripravila správu, ktorá je dôkazom politickej odvahy pomenovať prerozdeľovacie a sociálne rozmery daňovej politiky. Tento dokument je jedným z najdôležitejších dôkazov poukazujúcich na to, že diskusia o daňovej politike sa môže rozšíriť na úroveň celej Európy.
Záväzok naplniť lisabonské ciele, pravidlá Paktu stability a rastu, povinnosť spravovať a prerozdeľovať príjmy z daní tak, aby sme dosahovali ciele kohézie a zamestnanosti a zavŕšenie vnútorného trhu - všetko toto sú dôkazy politického cieľa. Daňové politiky členských štátov by už nemali byť založené len a výhradne na národných kritériách. Aby sme zlepšili daňovú koordináciu v Európe, potrebujeme dialóg o daňovej politike.
V rámci takéhoto dialógu, ktorý umožnil rozsiahlu spoluprácu medzi tieňovými spravodajcami zo všetkých politických skupín, sme sa zamerali na nasledujúce zásadné otázky. V prvom rade, čo sa týka otázky daňovej súťaže, neveríme, že cieľom by malo byť obmedziť zásadu daňovej súťaže, pretože to by sa rovnalo kritike politiky niektorých členských štátov. Chýbajúce spoločné pravidlá v oblasti daňovej politiky spôsobujú, že sa daňová súťaž so svojimi možnosťami ponuky a protiponuky nízkych daňových sadzieb stáva problematickou. Ako je tomu v prípade iných odvetví vnútorného trhu, daňová súťaž však môže zabezpečiť konkurencieschopnosť, zlepšiť produktivitu národných hospodárstiev a Európy ako celku a to za predpokladu, že pravidlá obmedzujúce rast škodlivej konkurencie ostanú v platnosti.
Druhým bodom, na ktorý sme sa zamerali, je vzťah medzi priamym a nepriamym zdaňovaním. V členských štátoch zaznamenávame trend zvyšovania nepriameho zdaňovania, ktorý vo väčšine prípadov slúži na pokrytie fiškálnych deficitov. Ide však o záťaž pre spotrebiteľov, pričom trh ostáva nemonitorovaný.
Cieľom tejto správy je nájsť bezpečnostné mechanizmy umožňujúce vyváženú kombináciu priameho a nepriameho zdaňovania. Podporujeme revíziu systémov DPH a špeciálnych spotrebných daní. To by však nemalo znamenať, že by sa mali nahradiť kódexom správania, ktorý by nebol záväzný pre všetky členské štáty.
Vážený pán komisár, poznáme snahy Komisie a problémy v rámci Rady ECOFIN. Napriek tomu, ako poslanci Európskeho parlamentu musíme predovšetkým úzko spolupracovať s národnými parlamentmi a diskutovať s nimi o tejto zásadnej otázke fiškálnej politiky.
Margarita Starkevičiūtė
Aj ja by som rada zdôraznila dôležitosť tejto správy ako strategickej línie, ktorú by sme mali nasledovať v rámci reformy hospodárstiev Európskej únie. Bohužiaľ, zástupcovia Portugalska tu dnes, keď diskutujeme o tejto závažnej otázke, nie sú.
Aké sú hlavné body našej správy? Hlavným bodom je, že v dôsledku zmien v hospodárskom prostredí musíme urobiť generálnu reformu nielen našich tovární a podnikov, ale aj nástrojov našej fiškálnej politiky. Keď hovoríme o lisabonskej stratégii, zvyčajne sa venujeme politike výdavkov a málokedy zvažujeme daňovú politiku. Bez dostatočnej pozornosti venovanej daňovej politike nebudeme schopní dosiahnuť lisabonské ciele.
Aké otázky by sme mali zvážiť? Po prvé, je potrebné pozrieť sa na spôsoby prerozdelenia daňového zaťaženia medzi výrobcom a spotrebiteľom. Navyše, nemôžme prehliadnuť skutočnosť, že existuje aj ďalšia skupina ľudí - tých, čo žijú z kapitálového príjmu. Hovoríme tomu súkromný kapitál.
Ako prerozdeľujeme daňové zaťaženie? Ide o jednu z výziev, ktorej musíme v rámci nového hospodárskeho prostredia čeliť. Ďalšou veľmi dôležitou otázkou je, ako presadzujeme štrukturálne reformy? Štrukturálne reformy nemôžeme realizovať bez nových podnikov, pretože ľudia nie sú schopní opustiť svoju súčasnú prácu a ísť na nové pracovné miesta, čo by mohlo vytvoriť pôdu pre sociálne nepokoje. Nové podniky môžu byť vytvorené len s pomocou výhodných daňových podmienok. Toto je jeden zo základných bodov našej správy.
Musíme sa venovať otázke, aká úroveň koordinácie daňovej politiky medzi jednotlivými členskými štátmi je potrebná. Podporujeme daňovú konkurenciu a sme proti myšlienke zavedenia minimálnych sadzieb. Dôvodom je, že každá krajina má svoju špecifickú hospodársku štruktúru a národnú politiku výdavkov. Daňová politika by mala byť v súlade s politikou výdavkov. Jednoznačne však súhlasíme s koordináciou politiky daňového základu a v tejto záležitosti podporujeme kroky Komisie.
Heide Rühle
v mene skupiny Verts/ALE. - (DE) Vážený pán predsedajúci, hlboko súhlasím s pani Kauppiovou. Nezhody v otázke daňovej politiky medzi skupinami v Európskom parlamente sú čoraz zjavnejšie. Tejto rozprave musíme v nasledujúcich mesiacoch venovať oveľa bližšiu a dôslednejšiu pozornosť. Rada by som poďakovala spravodajkyni a tieňovému spravodajcovi za veľkú snahu, ktorú venovali tomu, aby túto správu dotiahli k dobrému záveru.
K dobrému záveru, ale nie pre nás. Naša skupina nebude schopná hlasovať za túto správu v jej finálnej podobe. Má niektoré príjemné stránky, napríklad popisuje a požaduje dôležitý krok ku konsolidovanému základu dane z príjmu právnických osôb. Ide o dôležitý prvý krok. Musí však byť doplnený podobne jasnými rozhodnutiami v oblasti harmonizácie minimálnych daňových sadzieb. V opačnom prípade tento stav povedie k nekontrolovanej daňovej súťaži najmä v tejto oblasti.
Problém vidíme aj v článku 17, kde výbor, bohužiaľ, jasne uviedol, že je proti minimálnym sadzbám spotrebných daní. Nanešťastie, tento krok je v súlade s hlasovaniami, ktoré sa konali v uplynulých týždňoch a je nám to veľmi ľúto. V tejto otázke podporujeme našu skupinu. Sme presvedčení, že by sme mali dosiahnuť harmonizáciu európskych spotrebných daní a že túto harmonizáciu musíme len a len posilňovať, pretože v opačnom prípade bude v oblasti spotrebných daní dochádzať k nekontrolovanej daňovej súťaži.
Taktiež si myslíme, že správa venuje málo priestoru témam klimatických zmien a ekologických daní. V tejto otázke by som aj ja rada vyjadrila svoj nesúhlas so spravodajkyňou. Som presvedčená, že ekologické dane sú najdôležitejším nástrojom na riešenie problému klimatických zmien. V tejto otázke musíme robiť oveľa viac.
Myslím si však, že riešenia zameriavajúce sa na jadrovú energiu alebo "čisté" formy energie sú nesprávne. Je dôležité, aby sme sa jednoznačne zamerali na šetrenie energie a energetickú účinnosť. Toto sú dôležité odpovede. Keď sa pozrieme na výzvy, ktoré pred nami stoja v oblasti rekonštrukcie budov a v oblasti dopravy, zdá sa, že ciele stanovené v Kjóte môžeme skutočne dosiahnuť len ak v oblasti šetrenia energie urobíme oveľa väčší kus práce.
Daňová politika môže významnou mierou prispievať k dosahovaniu väčších úspor energie a väčšej energetickej účinnosti a skutočnému riešeniu výziev v oblasti klimatických zmien. Bohužiaľ, táto správa uvedený názor nezastáva. Ako som už uviedla, z tohto dôvodu nebudeme za ňu môcť hlasovať.
Esko Seppänen
v mene skupiny GUE/NGL. - (FI) Vážený pán predsedajúci, vážený pán komisár, naša skupina podporuje pohľad pani Wagenknechtovej na tieto otázky, aj keď sú v rozpore s názormi väčšiny výboru.
Európska únia do roku 2010 nebude najsilnejším hospodárstvom založeným na vedomostiach a technológiách. To, že sa ciele lisabonskej stratégie nenaplnia, však nie je vďaka daňovým systémom, ktoré podliehajú neustálym reformám v prospech veľkých spoločností. Veľké spoločnosti si vyberajú možnosti prevodných cien a domovského kapitálu ako spôsoby, pomocou ktorých sa vyhýbajú daniam. V tomto im napomáha existencia daňových rajov a presun finančných centier, ktoré fungujú v členských štátoch a sú škvrnami morálky Európskej únie.
Podľa spravodajkyne Komisia vo svojom oznámení nerieši účinky zdaňovania na prerozdelenie príjmov. Systém rovnej dane, ktorý funguje v niektorých členských štátoch, zvýhodňuje vysokopríjmové skupiny, kým progresívna daň podporuje sociálnu rovnosť. Lisabonská stratégia nemôže byť realizovaná spôsobom, ktorý by zničil finančný základ nášho systému sociálneho zabezpečenia a bol by obrovsky nespravodlivý.
Derek Roland Clark
v mene skupiny IND/DEM. - Vážený pán predsedajúci, hovorí sa tu o prínose, ale v tomto prípade ide skôr o recept - recept na harmonizáciu čoraz vyšších daní, ktorý na tomto mieste odcitujem priamo zo správy: "27 rôznych daňových systémov" je "prekážkou", "koordinácia daňovej politiky členských štátov", "výzvy pre členské štáty na zabezpečenie spravodlivejšieho prerozdeľovania daňového zaťaženia", "podporuje" Komisiu v zameraní "daňovej politiky na ... ciele ochrany životného prostredia", "zvýšenie daní z pohonných hmôt", "vytvoriť na úrovni celej Európy jednotný ... základ dane z príjmu právnických osôb." V skratke ide o návrat k neúspešným politikám zo sedemdesiatych rokov.
V každom prípade dokonca ani Briti si nevedia s touto otázkou poradiť na území celej svojej krajiny. Sever nie je rovnaký ako juh, Wales a Škótsko sa líšia od juhovýchodu krajiny a bolo to tak počas celého desaťročného pôsobenia Gordona Browna ako ministra financií. Určite ste ho počuli, koniec koncov museli ste si ho vypočuť v Lisabone minulý týždeň, keď ste mu ako premiérovi umožnili zachovať "červené línie" alebo nie? Ale počúvali ste ho naozaj?
V správe sa ďalej hovorí o "koordinácii na úrovni Spoločenstva" a "priamom zdaňovaní." V Spojenom kráľovstve nám prisľúbili, že harmonizované dane, najmä dane z príjmu, nebudú nikdy zavedené. No a teraz sa objavujú v tejto správe. Je to niečo podobné ako reformná zmluva. Gordon Brown stále tvrdí, že nejde o ústavu, kým ostatní predstavitelia EÚ hovoria opak: Valéry Giscard d'Estaing, José Luis Rodríguez Zapatero, Angela Merkelová, dokonca aj sám najvyšší predseda Parlamentu to tu pred chvíľou povedal.
Tak prečo sa nám nedarí prinútiť Gordona Browna, aby Britom povedal pravdu? Harmonizujte svoje vyjadrenia! Toto je harmonizácia, ktorú by som podporil. Ale neopovážte sa urobiť to britským občanom, pretože, keď im poviete holú pravdu bez príkras, okamžite vystúpia z EÚ a zoberú si zo sebou ročné príspevky v hodnote 18 miliárd EUR zo svojich vlastných daní. Chcete zaviesť harmonizované dane za takúto cenu?
Petre Popeangă
v mene skupiny ITS. - (RO) Dôležitosť prehodnotenia prínosu daňových a colných politík k napĺňaniu lisabonskej stratégie je nesporná. Nielen z tohto dôvodu je cieľ prerokúvaného dokumentu, správy pani Wagenknechtovej, ktorým je zhodnotenie prínosu politík v uvedených oblastiach k naplneniu lisabonskej stratégie, veľmi užitočný. Nemôže to byť inak, pretože lisabonská stratégia obsahuje ušľachtilé ciele, ako napríklad podporu hospodárskeho rastu alebo vytvorenie politík, ktoré by európskym spoločnostiam umožňovali tvoriť väčší počet lepších pracovných miest. Napriek tomu som bol pri čítaní správy rozčarovaný, ako občan nedávno pristúpenej krajiny, nad dojmom, ktorý táto správa vyvoláva, keď sa o Únii vyjadruje ako keby bola zložená len z krajín s rozvinutými ekonomikami, či s rovnako rozvinutými ekonomikami, čo nie je pravda. Je vysoko pravdepodobné, že niektoré z navrhovaných opatrení nebudú pre menej rozvinuté hospodárstva prospešné, berúc do úvahy všeobecné pravidlo, že jednotný konkurenčný trh preferuje silné hospodárstva na úkor slabších. Pre nedostatok času sa o tejto téme nebudem podrobne vyjadrovať, ale som presvedčený, aby správa priniesla prospech hospodárstvam všetkých 27 krajín, nie 25, ako sa v texte uvádza, je potrebné vykonať komparatívne zhodnotenie týchto hospodárstiev a podľa výsledkov prijať súbor opatrení, ktoré by vytvorili rovnocenné podmienky pre dosahovanie cieľov navrhovaných v tomto projekte.
Eoin Ryan
v mene skupiny UEN. - Vážený pán predsedajúci, správa, o ktorej dnes rokujeme, je ďalším príkladom pokračujúceho útoku na členské štáty, ktoré zaviedli nízke a úspešné režimy dane z príjmu právnických osôb. Nesúhlasím s tvrdením, že nízka sadzba dane z príjmu právnických osôb vedie k nespravodlivej daňovej súťaži. Som presvedčený, že zabezpečenie konkurencieschopnosti je dôležitým prvkom v systéme daňovej politiky plne funkčného jednotného trhu.
Aké dôkazy o tom, že CCCTB neohrozí konkurencieschopnosť EÚ, môže Komisia predložiť? Kde je dôkaz, že toto opatrenie prospeje konkurencieschopnosti Únie? Prečo Komisia neustále napáda krajiny s nízkymi daňami, nízkou nezamestnanosťou a vysokým rastom? Nerozumiem tomu. Tvrdenie Komisie, že nastavenie jednotného daňového základu nakoniec neskončí zavedením jednotnej daňovej sadzby, je absolútne komické, keďže väčšie členské štáty o tom už otvorene hovoria. Neobstojí pred nijakou formou skúmania.
Pokusy zabaliť harmonizáciu daní do darčekového obalu s kvetinkami pod názvom CCCTB nepodporí Írsko ani ďalšie členské štáty. Principiálnou otázkou v tejto súvislosti je, že Írsko ani žiadny iný členský štát by nemali určovať daňové sadzby v inom členskom štáte. Jednotnosť Európy nie je ohrozená rozdielnymi daňovými politikami, naopak, zlé daňové politiky konkurencieschopnosť EÚ oslabujú. Som presvedčený, že EÚ najlepšie prospieva súťaž v oblasti daní a nie ich harmonizácia.
Ako je možné, že sa dnes útočí na krajiny, akými sú Írsko a iné členské štáty, ktoré radikálne zmenili svoje daňové politiky a stali sa úspešnými hospodárstvami? Aká bude atraktivita krajiny ako je Írsko, pán komisár, keď zavediete tento systém a nakoniec aj harmonizujete dane? Pretože práve o to ide, a daň nebude nič iné len rásť. Ako už povedali ľudia z Komisie, chceli by zaviesť daňový režim, ktorý bude niekde uprostred toho, čo existuje v súčasnosti, teda na úrovni okolo 20 %. Ako by sme udržali príťažlivosť Írska a iných krajín na periférii? Tieto krajiny by atraktivitu stratili, a vysoká nezamestnanosť...
(predsedajúci prerušil rečníka.)
Gay Mitchell
Vážený pán predsedajúci, správa, o ktorej dnes Parlament rokuje, správne uvádza, že daňová súťaž v EÚ viedla a naďalej vedie k hospodárskym ziskom v rámci celej Európy prostredníctvom dynamického podnikateľského prostredia.
CCCTB môže tak jednoducho viesť k nižšej konkurencieschopnosti EÚ a preto by sme toto opatrenie podľa môjho názoru nemali podporiť. EÚ musí reagovať na potreby neustále sa meniaceho globálneho hospodárstva. Moderné konkurencieschopné hospodárstva musia byť pružné, aby naplnili meniace sa požiadavky na nové výrobky a služby. CCCTB túto pružnosť oslabí a to z viacerých dôvodov. Celoeurópsky základ dane z príjmov právnických osôb bude nepružný a obmedzí schopnosť jednotlivých krajín rozhodovať o zákonnej daňovej stratégii na základe konkrétnych okolností, v ktorých sa nachádza. Zástancovia CCCTB tvrdia, že každý členský štát si zachová autonómiu rozhodovania o národných sadzbách dane. Ale bude to naozaj tak? Nie je CCCTB krokom opačným smerom?
Ak bude CCCTB nepovinné, len zvýši počet rôznych základov, ktoré majú spoločnosti k dispozícii a systém sa ešte viac skomplikuje. Domáce daňové právo poskytuje podnikateľským subjektom istotu. Systém, ktorý bude používaný v niekoľkých členských štátoch môže viesť k rozdielom v tom, ako sa budú interpretovať jednotlivé ustanovenia, čo podnikateľskému sektoru prinesie neistotu.
V čase, ktorý mi zostáva, sa môžem už len v odrážkach venovať niektorým ďalším bodom. Po prvé, daňová politika je predmetom národnej suverenity každého členského štátu. Právo určiť úroveň verejných výdavkov a spôsob financovania týchto výdavkov je základnou funkciou národného demokratického procesu. Je potrebné chrániť pružnosť daňovej politiky v odmeňovaní podnikania, tvorby pracovných miest a rastu hospodárstva. Jednotný základ túto pružnosť zničí. Neexistujú žiadne dôkazy o tom, že by spoločný konsolidovaný základ dane riešil otázky konkurencieschopnosti, nákladov spoločností na dodržiavanie právnych predpisov, prevodných cien a podobne. Nezjednoduší daňové otázky EÚ, pretože takzvaný "nepovinný systém" len pridá ďalšiu vrstvu, ako som práve povedal.
Harmonizácia daňového základu povedie k tlaku na národné daňové sadzby. Táto harmonizácia by preto len zvýšila príťažlivosť podnikateľských lokalít mimo EÚ. Kódex správania v oblasti zdaňovania podnikov riešil škodlivú daňovú súťaž. Rozdielne daňové sadzby v členských štátoch nie sú škodlivé.
Rád by som pána komisára požiadal, aby mal tieto otázky na pamäti, keď bude, podľa svojich slov v budúcom roku, uvedené návrhy predkladať. Členské štáty ako napríklad Írsko už dali...
(predsedajúci prerušil rečníka.)
Pervenche Berès
(FR) Vážený pán predsedajúci, vážený pán komisár, dámy a páni, v prvom rade by som pani spravodajkyni rada poďakovala za kvalitu odvedenej práce a jej úsilie navrhnúť text, s ktorým, bohužiaľ, sama teraz nie je úplne spokojná.
Daňová politika je jednoznačne dôležitou súčasťou tvorby skutočného vnútorného trhu, ak chcete, aby bol tento trh viac než oblasťou voľného trhu, kde je povolený akýkoľvek daňový a sociálny dumping. Dokončenie vnútorného trhu preto vyžaduje harmonizáciu istých pravidiel zdaňovania a v prvom rade zavedenie spoločného konsolidovaného základu dane z príjmu právnických osôb. Správa, ktorú máme pred sebou, tomu otvára dvere a ja sa tomu teším. Vidím, že niektoré členské štáty veľmi aktívne vystupujú proti tomuto plánu v mene toho, čo označujú ako "spravodlivá" súťaž.
Osobne som presvedčená, že slobodná, nedeformovaná súťaž - a nie som horlivou zástankyňou takéhoto druhu súťaže - si vyžaduje určitú úroveň transparentnosti v súvislosti s dodržiavaním pravidiel. Som prekvapená, že krajiny, ktoré mali prospech z masívnych príspevkov Európskej únie, dnes v mene solidarity odmietajú toto opatrenie, ktoré by bolo dôležitým krokom k solidarite, súťaži a transparentnosti.
Daňová politika je tiež úžasným nástrojom, ktorý musí EÚ používať na realizáciu svojich stratégií, pretože až tak veľa nástrojov k dispozícii nemá. Môže mať pozitívny vplyv na čistú energiu alebo na dosiahnutie....
(predsedajúci prerušil rečníka.)
Olle Schmidt
(SV) Vážený pán predsedajúci, túto správu výrazne ovplyvnil kompromis medzi skupinami PPE-DE a ALDE. Myslím si, že do veľkej miery ide o vyváženú správu. Zodpovednosť členských štátov za daňovú politiku je daná, avšak je niekoľko typov daní, ktorým by lepšia koordinácia na úrovni EÚ pomohla. V pôvodnej správe pani spravodajkyne sa hovorilo o dôslednej koordinácii so silným dôrazom na vyššie miery prerozdeľovania. To nie je spôsob, vďaka ktorému by v Európe vznikali nové pracovné miesta. V globalizovanom svete, v ktorom žijeme, nie sú vyššie dane tým, čo Európa potrebuje. Naopak, myslím si, že my, ktorí žijeme v krajinách s vysokou úrovňou daní, by sme sa mali prikloniť k iným modelom, napríklad k rovnejším daniam. Vo všeobecnosti by sa mali znižovať dane z práce a zvyšovať dane zo škodlivej spotreby. Napríklad by sa mali zaviesť osobitné environmentálne dane, ako aj rozumné spotrebné dane z alkoholu a tabaku, ako hovorí pán komisár.
V tejto otázke by mala EÚ postupovať vo väčšej zhode. Ide o politicky citlivú otázku, bolo to tu spomínané a ja si to plne uvedomujem. Napriek tomu je to podľa môjho názoru potrebné. Ak máme vyriešiť zásadné klimatické a energetické problémy, ktorým čelíme, bolo by nezodpovedné vynechať kontrolné daňové nástroje. Je možné dosiahnuť vysoký rast s vysokými environmentálnymi a energetickými daňami a zároveň znížiť celkové daňové zaťaženie. Ak o tom máte pochybnosti, môžete sa pozrieť na politiku stredo-pravej vlády v mojej krajine, Švédsku, ak môžem byť na konci svojho vystúpenia trochu vlastenecký.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Vážený pán predsedajúci, vážený pán komisár, vo svojom vystúpení v rámci rozpravy venovanej vplyvu daňovej a colnej politiky na napĺňanie lisabonskej stratégie by som rád upriamil vašu pozornosť na skutočnosť, že niektoré z návrhov týkajúcich sa daňových systémov členských štátov, ktoré sú obsiahnuté v správe pani Wagenknechtovej, nebudú mať pozitívny vplyv na hospodársky rast a zamestnanosť v štátoch EÚ.
Po prvé, odklon od daňovej súťaže a pokusy štandardizovať riešenia v oblasti daní z príjmu právnických osôb sú v rozpore so zásadou daňovej suverenity členských štátov.
Po druhé, zníženie sadzieb daní z príjmu právnických osôb a súčasné zrušenie súvisiacich daňových úľav nielen, že neprinesú zníženie príjmov rozpočtu z uvedených daní, ale v konečnom dôsledku dôjde k ich výraznému zvýšeniu. Potvrdzuje to aj situácia v mojej krajine, Poľsku, kde bola daň z príjmu právnických osôb výrazne znížená, avšak príjmy z tejto dane sú každým rokom vyššie.
Po tretie, v tejto situácii považujem návrhy správy v oblasti koordinácie a daňových systémov, vrátane priameho zdaňovania, za hazardné kroky, ktoré určite nenapomôžu realizáciu lisabonskej stratégie.
Zsolt László Becsey
(HU) Ďakujem, vážený pán predsedajúci. O čom tu vlastne hovoríme? Jednou z kľúčových otázok je, či sa dokážeme v konkurencieschopnosti vyrovnať vonkajšej daňovej súťaži, teda súťaži krajín mimo Európskej únie a nie hľadanie obetných baránkov v rámci samotnej Únie. Inak ako uviedlo niekoľko mojich kolegov, odíde kapitál z celej EÚ. S čím v tejto daňovej politike súhlasíme? Súhlasíme s tým, že by mala uľahčiť tvorbu pracovných miest, inými slovami, podporovať prácu. Súhlasíme, že by mala pomáhať malým a stredným podnikom, pretože tie umožňujú ľuďom zostať, kde žijú, posilňujú rodiny a zároveň vytvárajú pracovné miesta. Tiež súhlasím s opatreniami sociálnej politiky, ktoré nám pomôžu vysporiadať sa s demografickými zmenami v Európskej únii.
S čím nesuhlasíme? Nesúhlasíme s privysokým zdaňovaním v oblastiach týkajúcich sa zdravia, životného prostredia alebo sociálnej politiky namiesto realizácie protiinflačnej politiky a hľadania vhodných odpovedí na výzvy konkurencieschopnosti. Ďalšou vecou, ktorú musíme mať na pamäti je, že Európska únia sa rozrástla a stala sa veľmi heterogénnou. Očakávame, že každý bude v rámci svojej fiškálnej politiky dodržiavať rozpočtovú disciplínu, ale zároveň chceme obmedziť nástroje, ktorými sa to dá dosiahnuť. Ak je naším hlavným cieľom konvergencia a chceme v tejto oblasti niečo dosiahnuť, potom by sme v rámci nepriameho zdaňovania, ako napríklad v spotrebných daniach, mali ukladať povinnosti nielen krajinám, ktoré sa pohybujú na minimálnej hranici, ale aj krajinám, ktoré používajú oveľa vyššie sadzby. Preto sme opakovane navrhovali nahradenie súčasného prístupu založeného výhradne na minimálnej sadzbe spotrebných daní nejakou formou kódexu správania, ktorý by členské štáty reguloval v podobnom smere. Čo sa týka spoločného kapitálu alebo spoločného daňového základu, rád by som povedal toto: bolo by vážnym problémom, ak by toto opatrenie viedlo k potrestaniu konkurencieschopných krajín v prípade, že bude zavedená minimálna sadzba. Takisto mám obavy, čo sa stane s pohybom kapitálu po tom, čo sa zavedie spoločný daňový základ. Nebude to napríklad znamenať, že zisky z dcérskych spoločností v nových členských štátoch sa budú v účtovníctve klasifikovať ako zisky materskej spoločnosti namiesto toho, aby sa investovali lokálne? Boj proti podvodom je taktiež veľmi dôležitý a želám v ňom Komisii veľa úspechov. Je na správnej ceste, pretože najdôležitejšou vecou je podriadiť čiernu ekonomiku zákonom a prijať opatrenia na boj so zločinom. Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci.
Dariusz Rosati
(PL) Vážený pán predsedajúci, hlavným cieľom lisabonskej stratégie je zvýšiť konkurencieschopnosť národných hospodárstiev. Vysoká úroveň konkurencieschopnosti umožňuje rýchlejší hospodársky rast a tvorbu nových pracovných miest, vďaka čomu je možné financovať dôležité sociálne otázky. Bohužiaľ, súčasný daňový systém v členských štátoch EÚ nepodporuje realizáciu lisabonskej stratégie. Zaťaženie pracovného práva a hospodárskej činnosti je príliš vysoké, daňové sadzby sú príliš rôznorodé a právne predpisy sú príliš zložité. Daňový systém je zároveň zaťažený množstvom funkcií a úloh v ekonomickej, fiškálnej, sociálnej a environmentálnej oblasti.
Aby mohli dane napomáhať konkurencieschopnosť, musia predovšetkým vyvárať stimuly pre prácu, rozvoj ekonomickej činnosti a inovácie. Na tento účel musia byť dane, najmä priame, stanovené na umiernenej úrovni bez zbytočných rozdielov sadzieb a nadmernej progresivity. Keďže priame dane majú silnejší, negatívny vplyv na výrobu a zamestnanosť, musíme pri plánovaní rozpočtových príjmov viac využívať nepriame dane.
V súvislosti s touto rozpravou by som, vážený pán predsedajúci, rád vyjadril svoje znepokojenie nad príliš vysokou mierou ideológie a politiky a príliš malou mierou skutočných ekonomických znalostí. Najlepším príkladom je používanie takých konceptov, ako je fiškálny damping alebo sociálny damping. Na zdaňovanie neexistujú žiadne objektívne štandardy a preto nie je možné obviňovať tie štáty, ktoré uplatňujú nízke dane z príjmu právnických osôb z fiškálneho dampingu.
Konrad Szymański
(PL) Vážené dámy a páni, rád by som začal gratuláciou Výboru pre hospodárske a menové veci k náročnej a v zásade úspešne zvládnutej úlohe urobiť v texte, ktorý bol pôvodne predstavený, potrebné zmeny.
Pôvodne sa navrhovalo, že Európska únia by mala rozhodovať nielen o zásadách zdaňovania príjmov právnických osôb, ale že by tieto dane dokonca mali byť zvýšené, čo je v rozpore s celosvetovými trendmi. Je dobré, že sme sa tomuto kroku vyhli. Z podobných dôvodov by sme sa mali kriticky pozrieť na podporu, ktorú text dáva harmonizácii daňového základu. Spoločný daňový základ na úrovni Spoločenstva naruší daňovú súťaž v EÚ so všetkými negatívnymi dôsledkami, ktoré sú s tým spojené. Jeho zavedenie by obmedzilo úsilie členských štátov optimalizovať zdaňovanie príjmov právnických osôb, čo je v rozpore s lisabonskými cieľmi. V rámci politiky by tento krok zaťažil EÚ, ktorá by sa v rámci svojho dobre zváženého záujmu mala zdržať zasahovania do tvorby daňových systémov v EÚ.
László Kovács
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, táto rozprava bola veľmi zaujímavá a väčšina príspevkov bola veľmi povzbudivá. Rovnako ako vy som presvedčený, že naše snahy na odstránenie daňových bariér na vnútornom trhu sú užitočné a potrebné. Som obzvlášť vďačný za vašu podporu dôležitému projektu CCCTB a teším sa na vašu chystanú správu z vlastnej iniciatívy o spoločnom základe. Na okraj niektorých kritických poznámok, cteným poslancom, ktorí vyjadrili svoje výhrady, čo beriem na vedomie, odpoviem v osobnom liste. Je spravodlivé odpovedať im písomnou formou, keďže vás nechcem oberať o čas.
Som rád, že mnohí z vás súhlasia so mnou, že daňová politika hrá hlavnú úlohu pri dosahovaní mnohých politických cieľov EÚ, najmä v oblasti rastu, zamestnanosti, konkurencieschopnosti a udržateľnosti. Ďakujem za vašu pozornosť a vašu podporu.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční zajtra o 12.00 hod.
Vážené dámy a páni, rád by som poďakoval mnohým poslancom za to, že dodržali časový limit a taktiež dúfam, že môžem poďakovať všetkým ostatným za porozumenie, ktoré nám umožnilo uzatvoriť rozpravu o päť minút skôr a vypočuť si všetkých a vyhnúť sa tomu, čo sa deje inokedy, keď si pred dôležitou rozpravou alebo hlasovaním nemáme možnosť vypočuť, čo chceli povedať naši kolegovia.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Gábor Harangozó  
písomne. - Všetci by sme sa mali zhodnúť na tom, že paralelná existencia 27 národných daňových systémov vážne sťažuje plné uplatnenie výhod nášho jednotného trhu. Navyše, máme naozaj jedinečnú možnosť oživiť realizáciu lisabonskej stratégie prostredníctvom opatrení v oblasti daní a ciel na úrovni EÚ, vďaka ktorým by sa Únia stala atraktívnejším miestom na investície a prácu. Na rozšírenie a posilnenie konkurencieschopnosti trhov by sme mali použiť všetky dostupné nástroje vrátane daňových a colných politík priaznivých pre investície s cieľom posilniť zamestnanosť, investície v oblasti výskumu a vývoja a tvorbu ekologických technológií. V tomto ohľade sme priaznivo prijali správu z vlastnej iniciatívy, ktorú pripravila pani Wagenknechtová, a ktorá má za cieľ navrhnúť potrebný fiškálny rámec pre podporu rizikových a inovatívnych investícií na dosiahnutie cieľov rastu a zamestnanosti. Výhody zjednodušenia a harmonizácie daňových systémov Únie ako celku sú zjavné, pretože nielen napomôžu dosahovanie lisabonských cieľov - pomocou väčších daňových stimulov pre investície - ale, navyše, posilnia integráciu trhu EÚ tým, že odstránia pretrvávajúce prekážky zavŕšenia jednotného trhu.
(Rokovanie bolo prerušené o 09.55 hod. a pokračovalo o 10.10 hod.)
