Hodina otázok (otázky pre Komisiu) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je hodina otázok (B7-0223/2009).
Nasledujúce otázky sú určené Komisii.

Vec: Akčný plán Komisie na posilnenie prostredia, ktoré podporuje investície spoločností do výskumu a povzbudzuje banky, aby tieto investície financovali
Rok 2009 je Európskym rokom tvorivosti a inovácie. Lisabonská stratégia, ktorá bola prijatá v roku 2000, má za cieľ vytvoriť z európskeho hospodárstva "najkonkurencieschopnejšie a najdynamickejšie znalostné hospodárstvo" do roku 2010. Tento zámer podnietil vznik ďalších dvoch cieľov: zvýšenie miery zamestnanosti na minimálne 70 % pracovnej sily a zvýšenie miery investícií do výskumu na najmenej 3 % HDP, pričom dve tretiny tejto sumy majú pochádzať zo súkromného sektora. Nanešťastie bol rok 2009 poznačený hospodárskou a finančnou krízou, ktorá zasiahla všetky členské štáty EÚ a obmedzila prístup súkromných spoločností k nástrojom financovania. Celkové investície do výskumu nepresahujú 1,85 % HDP a iba päť členských štátov investovalo do výskumu viac ako 2 % HDP. Členské štáty sa hospodársky zotavia iba vtedy, ak sa EÚ podarí uchovať si konkurencieschopnosť, čo závisí od investícií do výskumu a vzdelávania.
Aký akčný plán zamýšľa Komisia na posilnenie prostredia, ktoré podporuje investície súkromných spoločností do výskumu, najmä do aplikovaného výskumu, a povzbudzuje banky, aby financovali investície do výskumu a inovácií?
Günter Verheugen
Európska politika výskumu a inovácií je v podstate založená na siedmom rámcovom programe pre výskum, ktorý prebieha od roku 2007 do roku 2013, na rámcovom programe pre konkurencieschopnosť a inovácie, ktorý prebieha v tom istom období, a na kohéznych fondoch, ktoré takisto prebiehajú v rovnakom období. V rámci prípravy na tieto tri hlavné programy v roku 2005 a 2006 Komisia predložila dlhodobú stratégiu a akčný plán. Akčný plán bol predložený v roku 2005, zatiaľ čo široko koncipovaná stratégia inovácií je z roku 2006. Výsledky týchto rôznych programov sú objasnené v rozsiahlej dokumentácii Komisie a často sa o nich diskutovalo tu v Parlamente. Rád by som vám, pani Ţicăuová, opäť poskytol všetky tieto dokumenty. V rámci časovo obmedzenej hodiny otázok nie je možné do detailov vám vysvetliť ich obsah, ale pokúsim sa zdôrazniť kľúčové body.
Vďaka siedmemu rámcovému programu pre výskum sme boli svedkami skutočne pozoruhodného nárastu európskych výdavkov na výskum a vývoj, pričom sa vytvorilo niekoľko nových nástrojov, predovšetkým spoločné technologické iniciatívy, ktoré sa ukázali ako mimoriadne hodnotné.
Kohézne fondy sú nové a lepšie prispôsobené cieľu, ktorým je podpora výskumu a inovácií, a je to skutočne pozoruhodné, ak sa pozriete na čísla - finančné prostriedky pre tieto oblasti v Kohéznom fonde a v štrukturálnych fondoch pre uvedené obdobie sú vo výške 86 miliárd EUR, čo v každom prípade predstavuje 25 % celkových prostriedkov štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. V rámci európskej štrukturálnej politiky sa vytvoril nový nástroj, podporná iniciatíva JEREMIE, ktorá predovšetkým poskytuje jednoduchší prístup ku kapitálu pre malé a stredné podniky. Toto prebieha v spolupráci s Európskym investičným fondom.
Program na podporu inovácií a konkurencieschopnosti, za ktorý som zodpovedný, je v podstate tiež program, ktorý vytvára nástroje financovania. Hlavný podiel finančných prostriedkov sa v skutočnosti vynakladá s cieľom umožniť malým a stredným podnikom prístup k nástrojom financovania, ktoré sú určené na zlepšenie ich schopnosti inovácie.
Som si istý, že viete, že naša európska politika rastu a zamestnanosti nemá veľmi veľa kvantitatívnych cieľov. Máme však jeden kvantitatívny cieľ, ktorý sa nezmenil od roku 2000. Týmto cieľom je vynaložiť 3 % hrubého domáceho produktu na výskum a vývoj. Už dnes môžeme povedať, že tento cieľ sa nedosiahne. Samotný pohľad na percentá je však trochu zavádzajúci, keďže v konečnom dôsledku absolútne čísla pre prostriedky vyčerpané na výskum a rozvoj v Európskej únii vzrástli o 14,8 % od roku 2000 do roku 2006. Toto je vyššia miera rastu ako napríklad v Spojených štátoch. Napriek tomu musíme konštatovať, že výsledky nie sú uspokojivé, preto Rada už v decembri minulého roku prijala dokument s názvom Vízia 2020 pre Európsky výskumný priestor, ktorý sa týka otázky, či možno mobilizovať viac finančných prostriedkov pre európsku politiku v oblasti výskumu a vývoja.
Nechcem pred vami skrývať svoje obavy z toho, že súčasná hospodárska recesia ohrozuje dlhodobú stratégiu podpory výskumu a vývoja. Komisia na túto hrozbu reagovala v novembri 2008 veľmi rýchlo. Plán hospodárskej obnovy Európy, ktorý dopĺňa opatrenia členských štátov na boj s hospodárskou krízou a ktorý má za cieľ poskytnúť impulz a odpoveď na zložitú hospodársku situáciu vo finančnom sektore, sa výrazne sústreďuje na oblasti investícií do výskumu a vývoja a podpory investícií. Uvediem tri príklady: iniciatíva závodov budúcnosti, ktorá sa týka modernizácie európskej priemyselnej základne s finančnou podporou vo výške 1,2 miliardy EUR, iniciatíva energeticky účinných budov, na ktorú bola vyčlenená 1 miliarda EUR, a iniciatíva ekologických motorových vozidiel, na ktorú bola tiež vyčlenená 1 miliarda EUR v oblasti výskumu spolu s výdavkami vo výške 4 miliardy EUR z ostatných hospodárskych opatrení.
Komisia už začala prípravy na ďalšiu stratégiu pre rast a zamestnanosť. Nie je žiadnym tajomstvom - keďže pán predseda Barroso sa už o tom zmienil vo svojich usmerneniach - a teda môžem povedať aj to, že výskum, vývoj a inovácie budú zohrávať absolútne kľúčovú úlohu aj v ďalšej stratégii pre rast a zamestnanosť.
Mám ešte ďalšiu poznámku k inováciám. Európa je v skutočnosti vo veľmi dobrej pozícii, pokiaľ ide o politiku v oblasti výskumu. Máme dobré, a v niektorých prípadoch vynikajúce kapacity na výskum. Máme aj veľmi dobré výsledky, pokiaľ ide o technologický rozvoj. Určite by to však mohlo byť lepšie v oblasti inovácií. Ak rozumieme inovácie ako praktickú aplikáciu výskumu a vývoja na výrobky, služby, dizajn a metódy - inými slovami čokoľvek, kde je možná jeho praktická aplikácia -, stále máme obrovský potenciál na vytvorenie ďalšieho rastu a ďalšej zamestnanosti v Európe. Komisia preto oznámila, že v tomto roku predloží "inovačný zákon". "Zákon" v tomto zmysle je novým politickým nástrojom, ktorý sme vytvorili po prvýkrát v súvislosti s malými a strednými podnikmi - spomeňte si na iniciatívu Small Business Act. Predložíme inovačný zákon, ktorý spája legislatívne opatrenia, politické iniciatívy a politicky záväzné usmernenia v jednom hlavnom balíku.
Snažil som sa nasmerovať túto prácu takým spôsobom, aby nová Komisia mala voľné ruky pri rozhodovaní, kedy chce predložiť tento inovačný zákon. Chápete, že toto nemôžem vopred predvídať - bude na novej Komisii, aby o tom rozhodla. Avšak prípravné práce už výrazne pokročili a domnievam sa, že môžem s istotou povedať, že Parlament sa bude zaoberať otázkou tohto inovačného zákona v priebehu budúceho roka.
Dovoľte mi na záver poznamenať, že počas niekoľkých posledných rokov sme boli svedkami celkovo dobrého pokroku na širokom fronte, hoci to bolo veľmi nevyspytateľné. V tejto súvislosti je však nevyhnutné zaujať nestranný postoj. Nemôžeme, napríklad, od nových členských štátov očakávať, že okamžite vynaložia na výskum, vývoj a inovácie rovnaké percento hrubého domáceho produktu ako staršie členské štáty. Veľmi ma však teší, keď vidím, že nové členské štáty, najmä tie, ktoré musia najviac dobiehať, tiež pripravujú pôdu čo najrýchlejšie, a teda vnímam celkový vývoj ako pozitívny.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ďakujem vám za informácie a odpoveď, ktorú ste nám poskytli. Rada by som sa Komisie opýtala, či zamýšľa viesť diskusie s európskymi bankovými inštitúciami o možnosti poskytnutia záruk a pôžičiek so zvýhodnenou úrokovou sadzbou pre výskumné a inovačné spoločnosti a projekty, ktoré sa v súčasnosti považujú za najrizikovejšie. Navyše, európske výskumné programy, ako napríklad siedmy rámcový program, v ktorých sa uplatňuje spolufinancovanie až do výšky 50 %, nie sú veľmi vhodné pre malé a stredné podniky. Chcela by som sa opýtať Komisie, či zamýšľa upraviť tieto programy s cieľom zvýšiť zapojenie malých a stredných podnikov.
Günter Verheugen
Vážená pani Ţicăuová, toto je veľmi cenná pripomienka a teší ma, že vám môžem povedať, že presne toto si myslí Komisia, a preto konala presne takto. Chcem zopakovať, že kľúčový problém pre naše malé a stredné podniky je získať potrebný rizikový kapitál, aby boli schopné financovať výskum a vývoj. V tejto oblasti boli vytvorené dva dôležité nástroje, a to rámcový program na podporu konkurencieschopnosti a inovácií a program JEREMIE.
V obidvoch prípadoch ide o to isté, a to o schopnosť mobilizovať zvýhodnené úvery prostredníctvom Európskej investičnej banky a Európskeho investičného fondu pomocou rizikového kapitálu - inými slovami priamym zapojením podnikateľského kapitálu - a pomocou záruk s cieľom umožniť malým a stredným podnikom prístup k týmto úverom. Toto sú hlavné investičné programy, do ktorých sú zapojené státisíce európskych podnikov.
Som si istý, že rozumiete tomu, že Európska investičná banka ani Európsky investičný fond nemôžu sledovať detaily každého jednotlivého poskytnutia úveru. Preto sa to deje pomocou sprostredkovateľov, zvyčajne sú to banky v členských štátoch. Podľa najnovších informácií, ktoré mám, je situácia taká, že sme sa vo všetkých členských štátoch dostali do pozície, kedy je vnútroštátny bankový systém integrovaný do tejto politiky, a podniky, ktoré sa usilujú o prístup k fondom poskytovaným z rozpočtu Spoločenstva, sú schopné získať spomenuté fondy prostredníctvom daného vnútroštátneho bankového systému.
Paul Rübig
(DE) Moja otázka sa týka projektu Eurostars, ktorý sme realizovali v rámci programu EUREKA a ktorý predovšetkým umožnil rýchle a efektívne pridelenie prostriedkov pre malé a stredné podniky. Domnievate sa, že uvedený program možno predĺžiť? Okrem toho, ako vidíte úlohy pre ôsmy rámcový program pre výskum, kde sa diskutuje o našom zámere poskytnúť v budúcnosti 50 miliárd EUR na výskum energetickej účinnosti, najmä v súvislosti s MSP?
Günter Verheugen
Vážený pán Rübig, samozrejme, poznáte moju odpoveď, ale som vďačný za vašu otázku. Áno, domnievam sa, že všetky programy, ktoré máme a ktoré umožňujú prístup k fondom pre malé a stredné podniky, možno predĺžiť. Skúsenosti s týmito programami sú veľmi pozitívne a z tohto dôvodu by sme ich mali predĺžiť. Musím vás požiadať o porozumenie vzhľadom na skutočnosť, že sa nechcem vyjadrovať o prioritách pre ôsmy rámcový program pre výskum. Jedným dôvodom je, že to nie je moja zodpovednosť, ako viete, ale ďalším dôvodom je, že by bolo odo mňa nevhodné predbiehať novú Komisiu, ktorá je tesne pred svojím vznikom.
Môžem iba poznamenať z pohľadu súčasnej Komisie k základnej premise vašej otázky, že v našej politike pre výskum, vývoj a inovácie sa počas nasledujúcich desiatich rokov budeme musieť sústrediť na oblasti energetickej účinnosti, obnoviteľných energií a v širšom zmysle na oblasť technológií, ktoré dláždia cestu pre udržateľný životný štýl a hospodárstvo.
Poznáte ma dostatočne dobre na to, aby ste vedeli, že som vždy zdôrazňoval, že zvyšovanie energetickej účinnosti je pravdepodobne najlacnejším a najefektívnejším druhom programu trvalej udržateľnosti, keďže nám umožňuje dosiahnuť veľa s relatívne malými výdavkami. Preto ak nová Komisia predloží konkrétne návrhy orientované týmto smerom, v skutočnosti bude môcť nadviazať na prípravné práce vykonané súčasnou Komisiou a na jej politiku.
Andreas Mölzer
(DE) Vážený pán predsedajúci, predovšetkým vo farmaceutickom priemysle je výskum a vývo, samozrejme, kľúčový, pokiaľ ide o inovácie a boj proti chorobám, z čoho majú zase úžitok občania EÚ. Ako bude Komisia postupovať proti farmaceutickým spoločnostiam, ktoré sa pokúšajú obmedziť paralelný obchod vo farmaceutickom odvetví? Bude klasifikovať takéto opatrenia ako narušujúce hospodársku súťaž?
Günter Verheugen
Vážený pán Mölzer, táto otázka jednoducho nevzniká, pretože bola podrobne preskúmaná a rozhodlo sa o nej v súvislosti s farmaceutickým balíkom, ktorý Komisia navrhla minulý rok. V tejto otázke máme jasnú a jednoznačnú judikatúru Európskeho súdneho dvora, ktorá začleňuje paralelný obchod s liekmi do slobody vnútorného trhu, a preto neexistuje právny základ na jeho spochybnenie.
Vo farmaceutickom balíku navrhnutom Komisiou v priebehu minulého roka nie sú stanovené žiadne špecifické pravidlá, ktoré akýmkoľvek spôsobom negatívne ovplyvňujú paralelný obchod. Vo veľmi dôležitých a ďalekosiahlych návrhoch, ktoré sa týkajú ochrany proti falšovaným liekom v legálnom zásobovacom reťazci, platia presne tie isté pravidlá pre výrobcov liekov ako pre tých, ktorí uskutočňujú paralelný obchod. Nie je tu vôbec žiadna diskriminácia. Nie som si vedomý toho, že by mal v Komisii niekto v úmysle zaoberať sa touto problematikou.
Vec: Informácie o cenách energie pre spotrebiteľov
Komisia nedávno otvorila druhé zasadnutie občianskeho energetického fóra v Londýne. Komisárka pre ochranu spotrebiteľa vo svojom stanovisku zdôraznila, aké dôležité je pre spotrebiteľov energie mať také účty za plyn alebo elektrinu - najlepší ukazovateľ spotreby energie -, ktoré sú jednoduché a presné a ktoré umožňujú porovnanie medzi jednotlivými poskytovateľmi.
Mohla by Komisia konkrétne uviesť, ako okrem týchto významných výročných verejných podujatí zamýšľa prinútiť výrobcov a distribútorov energie splniť tento cieľ, ktorý je nevyhnutný pre občanov, napriek zamietnutiu charty práv spotrebiteľov energie navrhovanej Parlamentom?
Meglena Kuneva
členka Komisie. - Ako reakciu na prvú otázku od pána Tarabellu o cene energií môžem uviesť, že prijatím tretieho energetického balíka o vnútornom trhu sa výrazne posilnil význam občana na vnútornom trhu s energiou. Nové opatrenia majú za cieľ zlepšiť fungovanie maloobchodného trhu s energiou a poskytnúť dodatočnú ochranu spotrebiteľovi. Občianske energetické fórum založené s cieľom zlepšiť fungovanie maloobchodného trhu v prospech jednotlivých spotrebiteľov diskutuje o týchto otázkach a zaoberá sa nimi.
Fórum, ktoré zahŕňa zástupcov spotrebiteľov, priemyslu, vnútroštátnych regulačných orgánov v oblasti energetiky a vnútroštátnych správnych orgánov, sa usiluje zlepšiť vykonávanie právnych predpisov v oblasti energetiky a môže rozvíjať podmienky pre kódexy správania so samoregulačnými a dokonca kvázi záväznými účinkami na priemysel. V tejto súvislosti bola na prvom zasadnutí fóra v roku 2008 určená pracovná skupina pre účtovanie. Odporúčania pracovnej skupiny sú príkladmi dobrých účtovných postupov a boli predstavené a schválené na druhom zasadnutí fóra v roku 2009. Regulačné orgány v oblasti energetiky a priemyslu budú podávať správy o uplatňovaní účtovných odporúčaní na ďalšom fóre, ktorého konanie sa očakáva na jeseň roku 2010.
Tretí energetický balík o vnútornom trhu taktiež priniesol nový nástroj, ktorý má za cieľ informovať spotrebiteľov - kontrolný zoznam pre európskych spotrebiteľov energie. Zoznam je nástrojom, ktorý pomôže informovať spotrebiteľov v členských štátoch o ich právach - predovšetkým o účtovaní - a pomôže im pri uplatňovaní a presadzovaní právnych predpisov v oblasti energetiky. Jeho cieľom je poskytnúť spotrebiteľom zjednodušené, presné a praktické informácie o miestnych trhoch s energiou. Zosúladenie právomocí regulačných orgánov v oblasti energetiky vo vzťahu k ochrane spotrebiteľa, ktorého dôsledkom bude aktívne monitorovanie trhu, ďalej zlepší ochranu spotrebiteľa.
Marc Tarabella
(FR) Vážený pán predsedajúci, pani komisárka, vo vašej odpovedi v skutočnosti hovoríte o výsledku druhej správy z jesene 2010 k tretiemu energetickému balíku, ktorý sa bude pozorne sledovať.
Zatiaľ veľmi dobre viete, že tisíce sťažností podaných spotrebiteľským organizáciám a vnútroštátnym regulačným orgánom sa týkajú absolútne chýbajúcej transparentnosti účtov za plyn a elektrinu, čo sa týka cien aj skutočnej spotreby. Toto sa deje v čase, keď Komisia rovnako ako členské štáty vo svojich plánoch v oblasti energetiky zdôrazňujú potrebu znížiť spotrebu a možnosť porovnania cien s cieľom potenciálne zmeniť dodávateľa. Toto bolo hlavným cieľom liberalizácie.
Preto, pani komisárka, prejdem priamo k veci, a to k otázke, aké opatrenia - a používam tu množné číslo - zamýšľa Komisia prijať z krátkodobého hľadiska na riešenie týchto nedostatkov? Takisto by som chcel poukázať na to, že Komisia zamietla chartu práv spotrebiteľov energie navrhovanú Parlamentom - bola to pani De Vitsová, ktorá ju navrhla -, ktorú ste vy osobne predtým odporúčali.
Meglena Kuneva
členka Komisie. - Vážený pán Tarabella, vaša otázka sa vo veľkej miere sústredí na to, prečo bola zamietnutá charta. Verejná konzultácia s názvom Smerom k Európskej charte práv spotrebiteľov energie sa začala v júli 2007. Výsledky konzultácie ukázali, že povedomie o existujúcich právach spotrebiteľov energie bolo nízke.
Myšlienka charty, ktorá by vytvorila jediný právny predpis upravujúci práva spotrebiteľov, ktoré sú v súčasnosti zahrnuté vo viacerých európskych smerniciach a viacerých vnútroštátnych vykonávacích nástrojoch, bola zamietnutá z právnych dôvodov. Práva spotrebiteľov energie, ktoré sú v existujúcich európskych právnych predpisoch, už sú právne záväzné.
Pýtate sa, prečo nemôže byť štandardný účet pre všetkých spotrebiteľov. Naša pracovná skupina pre účtovanie, vytvorená na prvom občianskom energetickom fóre, potvrdila, že sa má zachovať právo priemyslu na samoreguláciu s podporou pre inováciu v účtovaní. Rovnako sa má zaručiť väčšia transparentnosť a porovnateľnosť cien a služieb ponúkaných spotrebiteľom.
Presnosť účtovania úzko súvisí s intervalom meraní. Interval meraní nie je definovaný v právnych predpisoch EÚ. Nepriamo to však rieši inteligentné meranie.
Chcela by som zdôrazniť aj to, že počas občianskeho energetického fóra sme schválili odporúčania pre dobré účtovné postupy, ktorých cieľom je poskytnúť spotrebiteľom jednoduché a jasné informácie o účtoch za plyn a elektrinu.
Prostredníctvom hodnotiacej tabuľky spotrebiteľských trhov, kde sme skúmali rôzne spotrebiteľské trhy, sme zistili, že trhom, z ktorého sme dostali najviac sťažností, je trh s elektrinou. Na druhom mieste sú finančné trhy a na treťom miestna doprava.
Preto Komisia spustila veľkú štúdiu o maloobchodnom trhu s elektrinou a výsledky predstaví na fóre v roku 2010. Toto je druhá rovina uplatňovania výsledkov hodnotiacej tabuľky spotrebiteľských trhov a domnievam sa, že v budúcnosti ostane jedným z najsilnejších nástrojov na diagnostikovanie fungovania maloobchodného trhu, najmä v tomto prípade, ktorý predstavuje taký dôležitý a základný záujem a tiež výrazne súvisí so službami.
Chris Davies
Ak môžem nadviazať na otázku: vieme, že domácnosti majú obrovský potenciál na úsporu energie. Pozerám sa na svoj účet za elektrinu, pozerám naň so záujmom, pretože chcem dosiahnuť tieto úspory a, úprimne povedané, zdá sa mi mätúci.
Ak sa zdá mätúci mne, potom sa domnievam, že aj mnohým mojim voličom. Samoregulácia nestačí. Objasnenie je oblasťou, v ktorej by Európska komisia mohla mať skutočný vplyv, čo by podľa môjho názoru uvítali všetci ľudia a čo by znamenalo dôležitú pomoc v našom úsilí znížiť emisie prispievajúce ku globálnemu otepľovaniu.
Prosím vás, vezmite si to späť do Komisie a prehodnoťte to.
Franz Obermayr
(DE) V prvej polovici tohto roku ceny vykurovacieho oleja u dodávateľov plynu klesli až o 40 %. Avšak tento vývoj mal iba okrajovo pozitívny vplyv na spotrebiteľov, čo je mimoriadne dôležité najmä počas zimných mesiacov.
Aké kroky podnikne Komisia, aby zaistila, že aj spotrebitelia budú môcť mať úžitok z tohto pozitívneho cenového vývoja?
Meglena Kuneva
členka Komisie. - Sme si vedomí toho, že Komisia nestanovuje ceny. Čo môžeme urobiť a čo je našou povinnosťou, je zabezpečiť transparentnosť cien.
V jednej z nedávnych smerníc, v smernici o spotrebiteľskom úvere z roku 2007, sme požiadali banky o stanovenie spoločnej metodiky výpočtu úrokovej sadzby, na základe ktorej by si spotrebitelia mohli porovnať ponuky a nájsť pre seba to najlepšie riešenie. Máme niekoľko nástrojov, s ktorými môžeme pracovať, toto je o nečestných obchodných praktikách a je to práve transparentnosť cien, ktorá je základom tejto smernice.
Máme aj ďalšiu horizontálnu smernicu o nečestných obchodných podmienkach, ktorá sa týka toho, či tieto podmienky súvisia s neprimeraným a neoprávneným obohacovaním. Toto je to, na čo ste podľa mňa narážali, keď ste položili otázku o cenách.
Táto záležitosť je v našich rukách a musíme urobiť všetko možné, aby sme zaistili, že uplatňovanie vo všetkých európskych členských štátoch sa vykonáva rovnako dobre, pretože všetky tieto smernice veľmi závisia od toho, ako sa vykonávajú. Preto navrhujem Európskej komisii oznámenie o uplatňovaní. V tomto sme priekopníkmi, pretože uplatňovanie je zvyčajne v rukách členských štátov, ale potrebujeme porovnať výsledky a mať kritériá, ktoré, mimochodom - v súvislosti s predchádzajúcou otázkou o meraniach a zrozumiteľnosti - sú dôvodom, prečo dôrazne podporujeme projekt inteligentného merania. Toto možno nie je celoeurópska iniciatíva, ale krajiny ako Švédsko, ktoré je predsedníckou krajinou, patria medzi priekopníkov v tejto oblasti. Môžem každého iba povzbudiť k tomu, aby si z toho vzal príklad a aby to čo najviac využil. Toto by mohlo viesť aj k ďalším otázkam, napríklad ako vypočítať uhlíkovú stopu, ktorú my všetci zanechávame prostredníctvom spotreby energie.
Čo sa týka ďalších oblastí, Komisia sa nedávno oveľa viac angažovala v označovaní v súvislosti s energetickou účinnosťou a väčším porovnávaním cien, pričom podporila používanie spotrebiteľských indexov, ako to bolo v prípade Talianska a iných krajín, pretože aj toto je veľmi dobrá služba poskytovaná cez internet, ktorá pomáha spotrebiteľom bojovať o lepšiu cenu.
Aby sa to však mohlo udiať, musíme mať cezhraničný obchod a dostupnosť. Cezhraničný obchod prostredníctvom internetu v súčasnosti predstavuje v Európskej únii iba deväť percent, takže skutočne máme povinnosť dokončiť druhú fázu vnútorného trhu, ktorou je maloobchodný trh. Táto oblasť je jedným z chýbajúcich článkov na vnútornom trhu a veľmi dúfam, že Parlament a Komisia urýchlia jednu z najdôležitejších smerníc navrhovaných v rámci smernice o právach spotrebiteľov, ktorej cieľom je zaviesť súbor pravidiel, ktoré prinesú väčšiu istotu a väčšiu dôveru - z pohľadu spotrebiteľov a podnikov - s cieľom zlepšiť túto skutočne slabú úroveň cezhraničného obchodu v Európe.
Vec: Označovanie potravín pre spotrebiteľov
Mohla by Komisia opísať, aké vyšetrovania alebo správy vykonala v súvislosti s potravinovými výrobkami, pri ktorých sa uvádzajú tvrdenia, že majú prínos pre zdravie? Bol sortiment týchto potravín preskúmaný alebo skúšaný v záujme ochrany spotrebiteľov s cieľom preveriť, či sú tieto tvrdenia platné?
Androulla Vassiliou
členka Komisie. - V nadväznosti na žiadosť členských štátov a zainteresovaných strán Komisia navrhla nariadenie o výživových a zdravotných tvrdeniach, ktoré bolo v decembri 2006 prijaté Parlamentom a Radou.
Cieľom nariadenia je presne zabezpečiť, aby výživové a zdravotné tvrdenia o potravinách boli pravdivé, jednoznačné a založené na všeobecne akceptovaných vedeckých dôkazoch tak, aby bol spotrebiteľ primerane chránený. Zámerom Komisie je preto vytvoriť zoznamy povolených zdravotných tvrdení, ako aj aktualizovať povolené výživové tvrdenia. V nariadení sa ustanovujú autorizačné postupy s cieľom zabezpečiť, aby sa uvádzali iba vedecky opodstatnené zdravotné tvrdenia.
K týmto postupom patrí v prvom rade Európsky úrad pre bezpečnosť potravín, ktorý hodnotí oprávnenosť zdravotných tvrdení, v druhom rade Komisia, ktorá navrhuje návrhy opatrení na schválenie alebo zamietnutie zdravotných tvrdení, a v treťom rade členské štáty, ktoré vydávajú svoje stanovisko k opatreniam v regulačnom výbore.
Komisia doteraz prijala štyri nariadenia schvaľujúce alebo zamietajúce zdravotné tvrdenia. Podobné opatrenia sa budú naďalej prijímať v súlade s hodnotením zdravotných tvrdení Európskym úradom pre bezpečnosť potravín, čím sa zaručí to, že spotrebitelia nebudú zavádzaní.
Jim Higgins
(GA) Rád by som pani komisárke poďakoval za odpoveď. Vítam štúdie a vyšetrovanie výroby potravín, ktoré uskutočňuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín, keďže sa teraz dokázalo, že kupujúci ochotne zaplatia viac peňazí za potraviny, ktoré sú prínosné pre zdravie.
V konečnom dôsledku je najdôležitejšie, aby sme dodržiavali nové pravidlá a aby sme vytvárali tlak na jednotlivé spoločnosti, aby boli absolútne čestné, pokiaľ ide o množstvo poskytovaných informácií tak, aby nehovorili žiadne klamstvá ľuďom, ktorí kupujú tieto výrobky.
Androulla Vassiliou
členka Komisie. - Môžem iba súhlasiť s váženým pánom poslancom. Toto je presne ten dôvod, pre ktorý sme predložili toto nariadenie.
Musím povedať, že nás prekvapilo množstvo žiadostí, ktoré sme dostali. Očakávali sme niekoľko stoviek a dostali sme 44 000 tvrdení. Skonsolidovali sme týchto 44 000 tvrdení na 4 000 a zaslali Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) na vyjadrenie. Z tohto dôvodu nemôže EFSA ukončiť preskúmanie všetkých 4 000 tvrdení v rámci časového limitu do decembra 2010.
Ale myslím si, že pre spotrebiteľov je veľmi dôležité, aby sme tento proces dokončili a aby presne vedeli, keď uvidia nejaké tvrdenie alebo keď v supermarkete uvidia potravinu s nejakým tvrdením, že si môžu byť istí, že toto tvrdenie je na vedeckom základe a nie je zavádzajúce.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Chcel by som sa poďakovať pani komisárke za túto informáciu. To, čo robíte, je skutočne veľmi dôležité.
Viac ako 40 000 firiem sa uchádzalo o rozhodnutie potvrdzujúce, že ich výrobky sú v súlade s najvyššími požiadavkami a kritériami. Čo sa však stane, ak dostanú toto potvrdenie, zatiaľ čo v praxi výrobky po určitom čase nebudú spĺňať všetky požiadavky alebo všetky parametre uvedené na etiketách? Ako sa bude postupovať predovšetkým v prípade veľkých medzinárodných koncernov? Získali súhlas a schválenie a uvádzajú to na etikete, ale realita je úplne iná. Čo sa stane potom?
Paul Rübig
(DE) Rád by som počul, ako v budúcnosti zamýšľate označovať a umiestňovať na trh regionálne výrobky ponúkané na predaj na mieste s dodržaním primeranej čerstvosti a vysokej kvality?
Androulla Vassiliou
členka Komisie. - Moja odpoveď na poslednú otázku je nie, toto je úplne iná záležitosť. Toto je o pôvode výrobkov. Teraz hovoríme o zdravotných tvrdeniach. Ak výrobca tvrdí, že výrobok je dobrý pre vaše zdravie z toho či onoho dôvodu, potom musí byť vedecky zdôvodnené, že je to skutočne tak.
Pokiaľ ide o druhú otázku, ESFA, samozrejme, skúma zdravotné tvrdenia v čase podania žiadosti na základe vedeckého dôkazu podaného v čase žiadosti.
Je zrejmé, že ak je tvrdenie založené na určitom vedeckom dôkaze a výrobca potom zmení výrobok, ide jednoznačne o podvod a proti výrobcovi sa zakročí, pretože nejde iba o zavádzanie verejnosti, ale aj o podvod.
Vec: Rozdielne práva spotrebiteľov
Veľmi často sa stáva, že voliči prichádzajú za poslancami s problémami v súvislosti s právami spotrebiteľov počas pobytu alebo ciest v inom členskom štáte. Čo robí pani komisárka pre podporu informovanosti a poznatkov o právach spotrebiteľov, ktoré sa líšia medzi jednotlivými členskými štátmi Európskej únie?
Meglena Kuneva
členka Komisie. - Otázka je o rozličných právach spotrebiteľov a je veľmi dobre načasovaná. Vo všetkých členských štátoch sú inštitúcie a organizácie, ktoré majú za úlohu podporovať vedomosti a poznatky o právach spotrebiteľov medzi občanmi.
Prehľad týchto vnútroštátnych inštitúcií a organizácií je k dispozícii na internetovej stránke. Samozrejme vám môžem poskytnúť túto internetovú stránku. Je to http://ec.europa.eu/consumers/empowerment/cons_networks_en.htm, a je to skutočne veľmi zaujímavé čítanie.
Komisia podporuje povedomie o právach spotrebiteľov prostredníctvom rôznych nástrojov. Sponzorujeme sieť spotrebiteľských centier v celej EÚ, ktorá spotrebiteľom poskytuje informácie o ich právach pri cezhraničnom nakupovaní a podporuje ich pri uplatňovaní nárokov v prípade problémov. Internetové stránky centier, letáky a brožúry vysvetľujú spotrebiteľom, aké sú ich práva, napríklad pri nakupovaní online, prenájme automobilov alebo rezervovaní dovolenky v inom členskom štáte.
Komisia by preto odporúčala, aby poslanci a poslankyne Európskeho parlamentu nasmerovali svojich voličov na európske spotrebiteľské stredisko nachádzajúce sa v danej krajine. Okrem toho Komisia organizuje informačné kampane v členských štátoch, ktoré nedávno vstúpili do EÚ, s cieľom zvýšiť informovanosť o právach spotrebiteľov a podporiť vnútroštátne organizácie a inštitúcie, kde môžu spotrebitelia dostať ďalšiu pomoc a podporu.
Komisia podporuje aj povedomie o právach prostredníctvom iniciatív na vzdelávanie spotrebiteľov, akými je napríklad brožúra "Európsky diár" zameraná na študentov od 15 do 18 rokov, a Dolceta - internetová stránka zameraná na dospelých a učiteľov.
V neposlednom rade Komisia v októbri 2008 predstavila svoj návrh smernice o právach spotrebiteľov, ktorá je v súčasnosti predmetom rokovaní v Parlamente a v Rade.
Ak sa táto smernica prijme, zredukuje súčasnú roztrieštenosť acquis v oblasti ochrany spotrebiteľa a zabezpečí, aby všetci spotrebitelia v EÚ mali úžitok zo samostatného jednoduchého súboru práv spotrebiteľov a toto by zjednodušilo organizáciu celoeurópskych vzdelávacích kampaní o právach spotrebiteľov.
Komisia v súčasnosti vykonáva výskum a overovanie informácií pre spotrebiteľov v predajniach a pred navrhnutím konkrétnych opatrení plánuje poradiť sa s odborníkmi na maloobchod, so spotrebiteľskými organizáciami a s ostatnými zainteresovanými stranami v tejto oblasti.
Mám aj správy, ktoré sú pre nás veľmi dôležité. Máme dve nové rozšírenia informačnej internetovej stránky Dolceta. Pridali sme na ňu dve nové oblasti: jednou je trvalo udržateľná spotreba a druhou sú služby všeobecného záujmu, teda sa rozširujeme.
Gay Mitchell
Ďakujem pani komisárke za odpoveď. Môžem sa opýtať pani komisárky, či si je vedomá toho, že ľudia, ktorí, ako uviedla, kupujú na internete, povedzme, vernostné karty do hotelov alebo čokoľvek iné, majú naozaj ťažkosti nájsť niekoho, kto v skutočnosti prevezme sťažnosť? Môže tam byť nejaké číslo P. O. Boxu, ale zriedkakedy telefónne číslo alebo riadna e-mailová adresa. Pani komisárka, budete požadovať, aby ktokoľvek, kto predáva tovary, mal priame telefónne kontaktné číslo, na ktorom by sa mohli ľudia, ktorí majú ťažkosti, skontaktovať s tými, ktorí im predali chybné tovary alebo služby?
Meglena Kuneva
členka Komisie. - Toto je do veľkej miery doménou verejných orgánov v členských štátoch. Komisia by mohla požadovať, aby sa týmto zaoberali verejné orgány. Máme sieť takýchto orgánov. Z času na čas zhromažďujeme informácie, ale na úrovni subsidiarity sa sústredíme na to, čo by sme mohli urobiť na cezhraničnej alebo celoeurópskej úrovni. Inak sa to veľmi líši medzi jednotlivými krajinami. Toto je súčasťou vzdelávania, a ako vieme, vzdelávanie je do veľkej miery v rukách členských štátov.
Čo sa týka sťažností, mojou úlohou je zhromažďovať všetky sťažnosti a v rámci hodnotiacej tabuľky spotrebiteľských trhov zisťovať, na akej úrovni sú tieto sťažnosti, porovnávať ich so spokojnosťou spotrebiteľa a potom vyvodzovať potrebné závery o tom, aký je prístup ku spotrebiteľom. Máte absolútnu pravdu v tom, že musíme porovnať, koľko sťažností prichádza z jednotlivých sfér. Preto navrhujeme a pracujeme na spoločnom formáte sťažnosti v Európe, pretože informácie, ktoré v súčasnosti prichádzajú verejným orgánom v krajine X, sa nepodávajú rovnakým spôsobom ako v krajine Z. Ak budeme mať tento spoločný formát sťažnosti, nie je cieľom, aby sa Komisia stala akýmsi ombudsmanom pre spotrebiteľské záležitosti, ale cieľom bude rozvíjať našu stratégiu na základe týchto sťažností a zaistiť väčší význam pre občanov. Domnievam sa, že toto je skutočne dôležitý projekt pre budúcnosť.
Skutočne máme dosť obmedzené práva zasahovať do toho, ako členské štáty riešia vnútroštátne sťažnosti a ako na ne reagujú. Mohli by sme vytvoriť tabuľku a mohli by sme nastaviť kritériá, ale nemôžeme nahradiť prítomnosť jednotlivých členských štátov.
Mám veľký záujem v Európskej komisii spolu s Parlamentom pokračovať v hodnotení a meraní toho, aký je prístup ku spotrebiteľom a ako členské štáty investujú do tejto politiky. Domnievam sa, že ide o veľmi dobrú investíciu, najmä v týchto hospodársky ťažkých časoch, starať sa o prístup ku spotrebiteľom, pretože to vysiela dobrú správu o trhu.
Malcolm Harbour
Vážený pán predsedajúci, dnes večer som tu veľmi chcel byť, pretože si myslím, že toto je posledná príležitosť pre pani Kunevovú, aby sa k nám prihovorila z pozície komisárky, a chcel by som jej položiť dve otázky.
Po prvé, súhlasila by so mnou v tom, že spotrebiteľské informácie a prieskumy a jej práca sa dramaticky zvýšili počas jej pôsobenia ako prvej komisárky, ktorej zodpovednosť sa sústredila konkrétne na spotrebiteľov?
Po druhé, súhlasila by so mnou aj v tom, že je absolútne kľúčové, aby sme v novej Komisii tiež mali komisára oddaného spotrebiteľským záležitostiam? Počuli sme znepokojujúce fámy, že sa tak v novej Komisii možno nestane, a chcel by som jej dať príležitosť vyjadriť dnes večer jej názor.
Meglena Kuneva
členka Komisie. - Mala som tú česť pracovať s pánom poslancom Harbourom, čo ma veľmi tešilo, preto mi dovoľte, osobitne a osobne sa vám poďakovať za túto príležitosť počas posledných troch rokov. Verte mi, ostanem veľmi horlivou političkou zastávajúcou sa trhového hospodárstva, pretože trh nie je jednoduchý, ale je akýmsi laboratóriom pre občianske práva. Som veľmi spokojná, že sme tak blízko k tým istým právam, ktoré sú teraz také dôležité pre celé ľudstvo, a to k environmentálnym právam.
Spotrebiteľské portfólio je skutočne veľmi dôležité. Ide o trh a o maloobchodný trh, ale je tu niečo viac, niečo navyše, a to otázka práv, vynútiteľnosti, sťažností spotrebiteľov a spôsobu navrhnutia relevantnejšej politiky.
Som si absolútne istá, že pán predseda Barroso nájde tú správnu rovnováhu, pretože vo svojom prejave povedal, že potrebujeme nájsť chýbajúce články na vnútornom trhu. Domnievam sa, že jedným z tých chýbajúcich článkov je maloobchodný trh. Som si absolútne istá, že pán predseda bude venovať plnú pozornosť spotrebiteľským záležitostiam, či už takým alebo onakým spôsobom, a som presvedčená o tom, že politika ostane veľmi stabilná. Určite mu však odovzdám tento odkaz.
Vec: Spoločnosti na prenájom automobilov
Schvaľuje Komisia postup spoločností na prenájom automobilov, ktoré žiadajú od spotrebiteľov, aby zaplatili za plnú nádrž s pohonnými hmotami pred samotným prenájmom bez ohľadu na skutočnosť, že spotrebiteľ vráti auto spoločnosti, ktorá mu ho prenajala, dajme tomu, s polovicou pohonných hmôt v nádrži a že spotrebiteľ nedostane za to náhradu?
Je tento postup v súlade so smernicou o balíku cestovných, dovolenkových a výletných služieb (90/314/EEC)?
Meglena Kuneva
členka Komisie. - Komisia si je veľmi dobre vedomá tohto postupu spoločností na prenájom automobilov a reagovala na množstvo ďalších parlamentných otázok a sťažností občanov v tejto veci. Ja osobne ich dostávam veľa.
Už predtým som povedala, že takýto postup je neprijateľný, ak jeho dôsledkom je, že spotrebitelia platia za pohonné hmoty, ktoré nepoužijú, bez toho, aby o tom boli vopred jasne informovaní. Smernica o balíku cestovných, dovolenkových a výletných služieb by sa na to vzťahovala iba vtedy, keby spoločnosti na prenájom automobilov boli súčasťou dovolenkového balíka. Avšak smernica o balíku cestovných, dovolenkových a výletných služieb neupravuje túto konkrétnu záležitosť. Na druhej strane, tieto postupy by mohli byť v rozpore so smernicou o nečestných obchodných praktikách a so smernicou o nečestných zmluvných podmienkach.
V prvom rade v zmysle smernice o nečestných zmluvných podmienkach štandardné zmluvné podmienky nesmú byť výrazne nevyvážené na úkor spotrebiteľov. Navyše by zmluvné podmienky mali byť koncipované jednoduchým a zrozumiteľným štýlom. Možno namietať, že článok, ktorý má za následok, že spotrebitelia musia platiť prakticky za niečo, čo nespotrebovali, je nespravodlivý.
Po druhé, smernica o nečestných obchodných praktikách zaväzuje obchodníkov dodržiavať štandard profesionálnej starostlivosti. Obchodníci musia byť otvorení a priami, čo sa týka hlavnej charakteristiky poskytovaných služieb. Spoločnosti na prenájom automobilov, ktoré neinformujú spotrebiteľov o tom, že nespotrebované pohonné hmoty nebudú preplatené, tým môžu porušovať túto smernicu. Tento postup sa môže považovať aj za porušenie štandardu profesionálnej starostlivosti, ktorý táto smernica zaväzuje obchodníkov dodržiavať.
Vážený pán poslanec by si však mal byť vedomý toho, že je na vnútroštátnych orgánoch zabezpečujúcich presadzovanie práva, aby rozhodli, či sú takéto postupy nespravodlivé, a aby postihovali spoločnosti, ktoré sa takto previnia. Komisia nemá žiadne právomoci na vymáhanie práva, spotrebitelia, ktorí nakúpili cezhraničné služby, sa však môžu sťažovať európskemu spotrebiteľskému stredisku v ich domovskej krajine, ktoré by im malo byť schopné pomôcť uplatniť si nárok u obchodníkov v iných krajinách EÚ.
Ale domnievam sa, že musíme urobiť všetko, čo bude možné, aby sme zaistili, že nebudú existovať žiadne medzery v právnych predpisoch s náznakom nespravodlivosti, beznádeje alebo bezmocnosti.
Pat the Cope Gallagher
Dovoľte mi poďakovať pani komisárke za jej odpoveď a zaželať jej všetko dobré vo všetkom, čo sa rozhodne robiť po tejto Komisii.
Táto prax prevláda v celej Únii, že spotrebitelia si prenajímajú automobil s pocitom, že robia dobrý obchod - rozumieme záležitosti s poistením, ktorá je veľmi dôležitá -, ale potom im povedia, že ho musia vrátiť s prázdnou nádržou.
Musí existovať nejaká smernica, ktorú tieto spoločnosti porušujú. Domnievam sa, že nie je dostatočné, aby Komisia povedala, že toto možno riešiť komunikáciou so spotrebiteľským strediskom v jednotlivých krajinách. Domnievam sa, že toto je veľký problém. Mal by sa vyslať veľmi jasný signál, že toto je vydieranie. Ľudia, ktorí idú na dovolenku, často cestujú autom iba do destinácie a späť, poznám veľa svojich voličov, ktorí minuli benzín v hodnote 15 EUR, ale stálo ich to 60 EUR. Rozdiel je 45 EUR, keďže plná nádrž priemerného automobilu stojí 60 EUR.
Toto je niečo, čím by sme sa podľa môjho názoru mali zaoberať a dúfam, že nová Komisia a komisár za to prevezmú zodpovednosť a niečo s tým urobia v praxi.
Meglena Kuneva
členka Komisie. - Ako som uviedla, je na vnútroštátnych orgánoch vymáhať príslušné právo a akokoľvek kritickí by sme boli k našim európskym inštitúciám, domnievam sa, že musíme pamätať aj na to, že konáme podľa zásady subsidiarity a že sú určité oblasti, kde Komisia nemôže priamo konať.
Domnievam sa, že by bolo na mieste, keby sme zdôraznili zodpovednosť členských štátov. Inak si myslím, že z Parlamentu prídu dobré správy, pretože Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (IMCO) sa v súčasnosti zaoberá správou z vlastnej iniciatívy o ochrane spotrebiteľa, ktorej spravodajkyňou je pani Anna Hedhová. Ako sa dohodlo na poslednom zasadnutí výboru IMCO, táto správa z vlastnej iniciatívy bude obsahovať hodnotiacu tabuľku spotrebiteľských trhov aj presadzovanie právnych predpisov, o ktorom hovoríme, o čom Komisia vydala oznámenie 2. júla 2009.
Zaoberáme sa presadzovaním právnych predpisov, ale bez členských štátov uspejeme len veľmi ťažko. Ale plne uznávam závažnosť problému - verte mi, že pociťujem rovnaké obavy, dostávame množstvo sťažností a nemáme ani jeden praktický prostriedok, ako riešiť túto otázku namiesto členského štátu.
Seán Kelly
Vo Frankfurte som si prenajal auto na svoj prvý deň tu v Parlamente. Nádrž bola plná a hradila ju spoločnosť. Musel som ho vrátiť späť s plnou nádržou. Toto je jednoznačne najlepší postup. Môže Komisia zaistiť alebo odporučiť, aby sa tento postup uplatňoval v celej Európskej únii? Je spravodlivý, je transparentný a je primeraný.
Malcolm Harbour
Toto je oblasť, o ktorej som ja osobne diskutoval so spoločnosťami na prenájom automobilov. Okrem toho sú aj iné otázky: napríklad nezvyčajne vysoké nároky na odškodné a neprekontrolované automobily. Zaujíma ma preto, či by so mnou pani komisárka súhlasila v tom, že podľa ustanovení smernice o službách pre cezhraničné poskytovanie služieb sa členské štáty výslovne vyzývajú k tomu, aby podporovali primerané kódexy správania pre poskytovanie cezhraničných služieb. Zdá sa, že to je presne ten typ oblasti, kde by sme mali podporovať členské štáty, možno s podporou Komisie, aby zabezpečili stretnutie spoločností na prenájom automobilov s cieľom vytvoriť kódex správania, ktorý by renomovaní prevádzkovatelia dodržiavali a ktorý by zahŕňal otázky, o ktorých hovorili moji kolegovia, a tiež ďalšie závažné spotrebiteľské záležitosti.
Meglena Kuneva
členka Komisie. - Domnievam sa, že toto je jedna z najdôležitejších myšlienok, ktoré musíme rozvíjať v budúcnosti. Predovšetkým smernicu o službách, pretože naše hospodárstvo a naše životy jednoznačne veľmi závisia od služieb a nemôžeme jednoducho dovoliť spoločnostiam so zlou reputáciou, aby narušili celé odvetvie priemyslu.
Musíme bojovať proti zlým postupom a vždy musíme chrániť spotrebiteľov. Ale, est modus in rebus skutočne potrebujeme nájsť zodpovednosť členských štátov a Komisie.
Máme sieť verejných orgánov, prostredníctvom ktorých vykonávame vyšetrovania v členských štátoch. Ak budeme mať akýsi kódex správania, ktorý spomenul pán Harbour, alebo ak zistíme porušenie právnych predpisov o nečestných obchodných praktikách, strediská a jednotlivé verejné orgány by mohli dostať odporúčanie skontrolovať všetky služby prenájmu automobilov v členských štátoch a vyčistiť trh.
Urobili sme to s leteckými spoločnosťami, ktoré na internetových stránkach ponúkali lístky, urobili sme to so zvoneniami na mobily, urobili sme to s elektronikou. Prečo by sme nezvýšili naše úsilie a neurobili akýsi prieskum uplatňovania právnych predpisov aj v odvetví prenájmu automobilov?
Vec: Akčný program na zníženie administratívneho zaťaženia v EÚ
V januári 2007 Komisia spustila akčný program na zníženie administratívneho zaťaženia v Európskej únii s cieľom zmerať administratívne náklady plynúce z právnych predpisov v EÚ a znížiť administratívne zaťaženie o 25 % do roku 2012. Tento program je financovaný v rámci programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (KIP).
Ako hodnotí Komisia priebeh realizácie spomenutého akčného programu doteraz a jeho vplyv na konkurencieschopnosť európskych podnikov?
Günter Verheugen
Vážený pán Papastamkos, táto otázka mi dáva príležitosť podeliť sa s vami o veľmi potešujúce správy o úspechu. Akčný program na zníženie administratívneho zaťaženia v Európskej únii je jedným z pilierov pre lepšiu tvorbu práva. Po prvýkrát som spomenul na jar v roku 2006, že zamýšľam znížiť administratívne náklady európskych podnikov o 25 % do roku 2012 a že v tejto súvislosti bude nevyhnutné, aby Komisia predložila tieto návrhy do konca roka 2009.
Komisia nielenže predložila príslušné návrhy, zašla ešte ďalej. Urobila to na základe vyčíslenia, ktoré sme uskutočnili v celej Európe. Každý by mohol povedať, že zníži náklady o 25 %, keď nikto nevie, aké vysoké sú v skutočnosti administratívne náklady v Európe. Preto sme zorganizovali najväčšie vyčíslenie v histórii, prostredníctvom ktorého sme chceli stanoviť, aké sú skutočné náklady v dôsledku európskych právnych aktov a ich vykonávania pre európske podniky, pokiaľ ide o dokumentáciu, štatistiky, informácie a podobne.
Výsledky boli zhruba také, aké sme očakávali. Európske podniky vynaložia 124 miliárd EUR ročne na túto administratívu, čo je približne polovica celkových administratívnych nákladov pre európske podniky. Inými slovami, my tu v Štrasburgu alebo v Bruseli produkujeme 50 % týchto nákladov.
Vzhľadom na britskú tlač a britských poslancov a poslankyne tohto Parlamentu by som chcel konkrétne dodať, že by bolo úplne nesprávne, keby sme z toho vyvodili záver, že samotný vnútorný trh vytvára administratívne náklady vo výške 124 miliárd EUR. Keby sme nemali tieto európske pravidlá, bolo by 27 systémov rôznych vnútroštátnych pravidiel vo všetkých týchto oblastiach a zaťaženie pre európske podniky - pokiaľ by sa zúčastňovali vnútorného trhu - by bolo oveľa väčšie. Chcel by som túto skutočnosť veľmi jednoznačne, ba dokonca dôrazne podčiarknuť, pretože som skutočne unavený z počúvania priam nehoráznych poznámok o nákladoch vnútorného trhu v niektorých európskych médiách. Napriek tomu sa domnievame, že 124 miliárd EUR je príliš vysoká suma a že pomocou lepšej tvorby zákonov by sme mohli zároveň v plnej miere dosiahnuť ciele našich právnych predpisov a znížiť súvisiace náklady.
Komisia preto predložila príslušné návrhy a výsledok je takýto - rád by som vám poskytol čísla. Opatrenia, ktoré už zákonodarcovia prijali a ktoré sú už teda platné, znižujú náklady na administratívu pre európske podniky o 7 miliárd EUR ročne. Potenciálne úspory z opatrení, ktoré Komisia navrhla a ktoré zákonodarcovia ešte neprijali, sú vo výške 31 miliárd EUR ročne. Komisia v súčasnosti pracuje na ďalších návrhoch, ktoré v blízkej dobe predloží, a tieto návrhy prinesú ďalšie potenciálne úspory vo výške 2 miliárd EUR, čo znamená, že celkové potenciálne úspory budú viac ako 40 miliárd EUR ročne. Toto by viac než splnilo cieľ znížiť tieto náklady o 25 % pod podmienkou, že zákonodarcovia naozaj prijmú tieto opatrenia.
Mám poslednú poznámku, a to, že tento program dopĺňajú príslušné vnútroštátne programy vo všetkých členských štátoch. Teší ma, že vám môžem oznámiť, že všetkých 27 členských štátov má v súčasnosti platné porovnateľné programy. Nebude však pre vás prekvapením, keď vám poviem, že ani jeden členský štát doteraz nedosiahol také veľmi úspešné čísla, aké som vám dnes predstavil v súvislosti s opatreniami EÚ.
Georgios Papastamkos
(EL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, v akčnom programe Komisie z 22. októbra okrem iného spomínate výnimku z účtovných požiadaviek pre mikropodniky. Podľa môjho názoru, pán komisár, sú iné, dôležitejšie prekážky legislatívneho, administratívneho a fiškálneho charakteru. Iba málo mikropodnikov má cezhraničné aktivity, je oveľa viac mikropodnikov, ktoré potrebujú istotu pečiatky účtovníka, aby získali prístup k fondom z bankových účtov a transparentnosť v transakciách. Rád by som od vás počul odpoveď na túto konkrétnu, ale špecifickú otázku.
Günter Verheugen
Vážený pán Papastamkos, pravdepodobne poznáte môj osobný názor, ktorý je v skutočnosti možno ešte o niečo radikálnejší ako ten váš. Môj názor, za ktorým si pevne stojím, je, že mikropodniky, ktoré nepodnikajú na vnútornom trhu, nás vôbec nemusia zaujímať - nie sú záležitosťou európskych zákonodarcov ani Komisie.
Ste si však vedomý toho, pán Papastamkos, že vy aj ja sme v tejto súvislosti v menšine. Vždy keď tento Parlament zasadá - a najmä počas hodiny otázok -, počúvam mnoho návrhov, ktoré sa týkajú podnikateľského správania sa malých podnikov a mikropodnikov. Inými slovami, pán Papastamkos, máte pred sebou veľa presviedčania.
Avšak zavedením špeciálneho testu MSP - inými slovami testu pre malé a stredné podniky - na zhodnotenie vplyvu sa Komisia postarala o zabezpečenie toho, že sa venuje veľmi špecifickej pozornosti venovanej vplyvom na malé a stredné podniky a mikropodniky, a ak je to možné, platí, že mikropodniky sú vylúčené z týchto pravidiel.
K tejto problematike uvediem aktuálny príklad. Komisia navrhla vyňatie mikropodnikov z európskych nariadení o finančných výkazoch. Toto opatrenie ušetrí týmto podnikom 7 miliárd EUR ročne na nákladoch. S poľutovaním vám musím oznámiť, že príslušný výbor Európskeho parlamentu zamietol návrh Komisie a, bohužiaľ, musím vám povedať, že existuje organizovaná opozícia proti tomuto návrhu - som si istý, že si viete predstaviť, kto organizuje túto opozíciu. Napriek tomu Komisia stále stojí za svojím návrhom. Je to absolútne kľúčový prvok v našej politike pre malé a stredné podniky a znižovanie nákladov na administratívu pre mikropodniky.
Vec: Cestovný ruch podľa Lisabonskej zmluvy
Môže Komisia načrtnúť, aké plány pripravila v súvislosti s prípravnými akciami a inými iniciatívami na prípravu pôdy pre rozvoj právomocí pre cestovný ruch podľa Lisabonskej zmluvy (článok 195 Zmluvy o fungovaní Európskej únie) za predpokladu, že Lisabonská zmluva bude prijatá?
Môže sa Komisia vyjadriť k možnosti rozvíjania synergie medzi politikami cestovného ruchu a regionálneho rozvoja s konkrétnou zmienkou o regiónoch, ktoré sú geograficky a hospodársky na okraji EÚ?
Günter Verheugen
Vážený pán Kelly, Lisabonská zmluva čisto z právneho hľadiska so sebou prináša zmenu v tom, že považuje cestovný ruch za treťostupňovú právomoc Spoločenstva, inými slovami, Spoločenstvo môže konať s cieľom doplniť aktivity členských štátov, ale nemôže predkladať právne predpisy pre harmonizáciu v tejto oblasti. V praxi Lisabonská zmluva nepredstavuje žiadnu zmenu status quo, keďže sme pred niekoľkými rokmi prostredníctvom formy dobrovoľnej spolupráce s členskými štátmi dosiahli všetko, na čo teraz Lisabonská zmluva v tejto súvislosti poskytuje právny základ. To znamená, že členské štáty pred niekoľkými rokmi súhlasili s tým, že Komisia bude hrať úlohu v politike cestovného ruchu. V skutočnosti sme spolu s členskými štátmi dokázali prijať celý rad konkrétnych rozhodnutí.
Skutočnosť, že cestovný ruch má teraz svoje vlastné miesto v európskych zmluvách však bude znamenať, že cestovný ruch získa na dôležitosti v rámci našej celkovej politiky rastu a zamestnanosti. Keby som si mohol želať, aby prichádzajúca Komisia takpovediac prevzala odo mňa jednu vec, bola by to táto. V tejto oblasti je nesmierny potenciál pre rast a mohol by sa lepšie využiť prostredníctvom šikovnej a inteligentnej spolupráce medzi členskými štátmi a inštitúciami Spoločenstva. Je absolútne jasné, že Európa je stále najatraktívnejšou destináciou pre turistov z celého sveta. Musíme sa však vyrovnať s veľkými štrukturálnymi zmenami. Musíme sa vyrovnať s veľkou konkurenciou, predovšetkým z Ázie. Musíme využiť všetky dostupné prostriedky na to, aby sme zaistili, že Európa ostane turistickou destináciou číslo jeden na celom svete.
Keby ste sa ma opýtali, čo je podľa môjho názoru najdôležitejšou požiadavkou, povedal by som, že všetci poskytovatelia služieb v cestovnom ruchu - regióny, členské štáty a inštitúcie Spoločenstva - musia celkovo vynaložiť viac úsilia na to, aby Európu spopularizovali na celom svete ako symbol cestovného ruchu a symbol kvality. Uskutočnili sme prvé kroky týmto smerom a domnievam sa, že v tejto súvislosti možno urobiť oveľa viac. Dúfam, že na základe jednoznačného politického signálu, ktorý poskytuje Lisabonská zmluva a začlenenie politiky cestovného ruchu do nej, v priebehu nasledujúcich rokov uvidíme väčšie zužitkovanie príležitostí tu v Parlamente, v Rade a v Komisii, ktoré existujú na podporu európskeho turistického ruchu a na posilnenie jeho zviditeľňovania. Som absolútne presvedčený, že toto je oblasť, v ktorej je pre nás značný priestor na zabezpečenie väčšieho rastu a predovšetkým na zabezpečenie pracovných miest v európskych regiónoch, kde nie sú iné praktické alternatívy a kde iba cestovný ruch môže poskytnúť skutočne dobré pracovné príležitosti.
Seán Kelly
Najprv som bol trochu prekvapený z úvodných poznámok pána komisára, ale potom vysvetlil situáciu. Som celkom spokojný, ako hovorí pán komisár, že nová Komisia sa o to bude môcť postarať. Sú tu vynikajúce možnosti na rozvoj cestovného ruchu v celej Európskej únii a som celkom spokojný, že môžem spolupracovať s Komisiou a urobiť všetko, čo je v našich silách, pretože toto je príležitosť. Je veľmi dôležité ukázať, že Lisabonská zmluva pracuje pre ľudí a že vytvára pracovné miesta, najmä v cestovnom ruchu, takže som vcelku spokojný s odpoveďou a nie je dôvod ďalej ju rozvádzať.
Jörg Leichtfried
(DE) Vždy keď diskutujeme o cestovnom ruchu na európskej úrovni - teraz viem, že v tejto súvislosti naďalej nebudú v budúcnosti žiadne legislatívne možnosti -, narážame na hlavný problém súvisiaci s cestovným ruchom, dopravou a ochranou životného prostredia, a to časy európskych prázdnin, ktoré sa nezharmonizovali, neintegrovali ani nezosúladili. Mám otázku, ktorú by som sa vás rád opýtal ako komisára s dlhoročnými skúsenosťami, a to, či vidíte nejaké príležitosti v budúcnosti na koordináciu európskych prázdnin - možno spočiatku nie na právnom základe - ale začať by sa mohlo určitým pokusom o ich koordináciu, aby tento chaos s prázdninami, ktorý máme v súčasnosti, vždy s náhlym začiatkom v sobotu všade a v rovnakom čase, bolo možné do istej miery koordinovať takým spôsobom, aby sme mohli byť v tejto súvislosti pružnejší.
Nikolaos Chountis
(EL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, moja doplňujúca otázka vám umožní dať mi odpoveď, pretože otázky, ktoré chcem položiť, boli zdôraznené aj odpoveďami, ktoré ste dali doteraz. Globálna hospodárska kríza mala negatívny vplyv aj na cestovný ruch. Berúc preto do úvahy dôležitosť cestovného ruchu pre Európu a pre určité krajiny, ako napríklad Grécko, odkiaľ pochádzam, chcel by som sa vás opýtať toto: po prvé, aké opatrenia zamýšľa Komisia prijať s cieľom posilniť a zabezpečiť pracovné miesta v cestovnom ruchu v Európskej únii? Po druhé, aké iniciatívy prijme Komisia s cieľom posilniť vnútorný cestovný ruch v Európe? A po tretie, aké opatrenia prijmete s cieľom prilákať turistov z iných krajín mimo Európskej únie?
Günter Verheugen
Vážený pán Leichtfried, vo vzťahu k prvej otázke by som povedal, že sa vždy môžeme o to pokúsiť. Počas rakúskeho predsedníctva bolo viacero pokusov koordinovať začiatok obdobia prázdnin, ale neboli úspešné. Bol by som za ďalší pokus, ale chcel by som aj varovať pred prehnanými očakávaniami.
Názor, ktorý prevláda v určitých turistických oblastiach, že obdobia prázdnin v Európe by sa dali koordinovať takým spôsobom, aby tieto turistické oblasti mohli mať plne využité kapacity po celý rok, je ilúziou a, mimochodom, v každom prípade by to nemalo moju podporu. Každý má právo mať prázdniny vtedy, keď mu to najlepšie vyhovuje a keď je úroveň zotavenia najvyššia. Máte však absolútnu pravdu v tom, že susediace krajiny by sa mali zariadiť tak, aby prázdniny nezačínali všade v rovnaký deň. Toto sú veci, ktoré považujem za dosiahnuteľné, a to nielen z hľadiska politiky cestovného ruchu, ale ktoré by sa mali seriózne riešiť výlučne a jednoducho z hľadiska environmentálnej a dopravnej politiky.
Pokiaľ ide o otázku pána Chountisa, dôkladne sme preskúmali vplyv hospodárskej krízy na cestovný ruch a zistili sme na základe 50 000 zainteresovaných subjektov v rámci celej Európy, že ľudia stále cestujú na dovolenky - nezaobídu sa bez svojich dovolenkových ciest -, ale necestujú tak ďaleko, míňajú menej peňazí a je pravdepodobnejšie, že dovolenkujú vo svojej vlastnej krajine. Stále však vyžadujú rovnaké štandardy, čo znamená, že momentálne na tom zarobia tí, ktorí sú schopní ponúknuť dobrý pomer medzi cenou a službami.
Akékoľvek opatrenia, ktoré Komisia prijme v tejto oblasti, môžu byť iba doplnkové k opatreniam členských štátov. Nemáme žiadnu samostatnú európsku politiku v oblasti cestovného ruchu per se a v tejto chvíli nemožno jednotlivo uvádzať všetky možné iniciatívy, ktorých cieľom je zvyšovať povedomie na celom svete aj v samotnej Európe o tom, aká je Európa atraktívna ako turistická destinácia. Chcem spomenúť iba jeden príklad, keďže v poslednej dobe mal veľký úspech. Pred troma rokmi sme spustili súťaž s názvom Výnimočné európske destinácie (EDEN). Cieľom súťaže bolo podnietiť európske regióny, aby ukázali svoje úspechy v určitých oblastiach, a tri roky skúseností ukázali, že v celej Európe máme vynikajúce produkty cestovného ruchu takmer po všetkých stránkach. V skutočnosti je najdôležitejšie vytváranie povedomia o týchto produktoch cestovného ruchu. Preto sme vytvorili internetový portál, ktorý poskytuje kdekoľvek na svete prístup ku všetkým informáciám relevantným pre cestovný ruch zo všetkých členských štátov jediným kliknutím.
Vec: Účasť sociálnych partnerov pri navrhovaní a vykonávaní politík zamestnanosti na vnútroštátnej a európskej úrovni
Ako je dobre známe, intenzita a rozsah hospodárskej krízy zhoršili závažné organizačné a prevádzkové problémy trhov práce v členských štátoch EÚ, pričom riešenie týchto problémov presahuje právomoci národných centrálnych vlád. Jedným z najhorších dôsledkov, ktorým čelia členské štáty, je zníženie zamestnanosti a s tým súvisiace zvýšenie miery nezamestnanosti a mimoriadne zložité vytváranie nových pracovných miest, ktoré by boli stabilné a kvalitné. Súčasná reštrukturalizácia spôsobu fungovania vnútroštátnych trhov práce má navyše nepriaznivý vplyv na zamestnancov, keďže kolektívne zmluvy sa v praxi obchádzajú, pracovné miesta sa stávajú neistejšími a pracovné vzťahy narušujú tendencie k pružnejším formám práce bez príslušného posilnenia bezpečnosti práce a ochrany zdravia na pracovisku.
Aký je postoj Komisie a predpokladá aktívnejšiu účasť a zapojenie organizácií sociálnych partnerov pri vytváraní politík na zaistenie hladkej organizácie a fungovania trhov práce, na boj proti nezamestnanosti a na oživenie zamestnanosti na vnútroštátnej a európskej úrovni?
Vladimír Špidla
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, ako viete, sú to členské štáty, ktoré sú v prvom rade zodpovedné za vytváranie a vykonávanie politických opatrení ako reakcie na krízu, konkrétnejšie na jej vplyv na zamestnanosť. Napriek tomu Komisia od vypuknutia krízy minulú jeseň uskutočnila viacero iniciatív s cieľom zmierniť vplyv finančnej a hospodárskej krízy na trh práce.
Plán hospodárskej obnovy Európy predložený Komisiou v novembri 2008 a schválený Radou sa zaoberá riešením naliehavých otázok a tiež výzvami na investície, ktoré by mali priniesť dlhodobý úžitok pre Úniu. Plán hospodárskej obnovy zdôrazňuje dôležitosť zavádzania integrovaných politík zhrnutých pod pojmom "flexiistota" s cieľom ochrániť európskych občanov pred najhoršími účinkami krízy. V tejto súvislosti kladie dôraz na posilnenie aktivačných režimov, preškolenie a zvyšovanie kvalifikácie a zosúladenie ponuky zručností s potrebami trhu práce a zdôrazňuje potrebu podporiť najzraniteľnejšie skupiny. Cieľom je ochrana zamestnanosti, a predovšetkým dlhodobej zamestnanosti skôr ako konkrétnych pracovných miest. Skúsenosť dokazuje, že základné ciele "flexiistoty", a to schopnosť prispôsobiť sa zmenám a uľahčenie prechodu medzi pracovnými miestami sú nanajvýš dôležité v čase hospodárskeho úpadku a rastúcej nestability na trhu práce.
Integrovaný prístup poskytuje jednotný politický rámec, ktorý umožňuje koordináciu úsilia zameraného na riešenie účinkov krízy na zamestnanosť a sociálnu oblasť a ktorý môže pomôcť nájsť rovnováhu medzi krátkodobými opatreniami zameranými na riešenie krátkodobých potrieb, napríklad dočasné skrátenie pracovného času, a dlhodobými reformami, napríklad prostredníctvom zvyšovania kvalifikácie a aktívnymi politikami na trhu práce.
Po pláne obnovy nasledoval samit o zamestnanosti v máji tohto roku. Pri tejto príležitosti prejavili kľúčové zúčastnené strany spoločnú vôľu zmierniť vplyv hospodárskej krízy na zamestnanosť v EÚ. V súvislosti so samitom zamestnanosti Komisia 3. júna prijala oznámenie o "Spoločnom záväzku pre zamestnanosť", ktoré stanovuje tri kľúčové priority: udržovanie zamestnanosti, vytváranie pracovných miest a podporu mobility, zvyšovanie kvalifikácie a zosúladenie ponuky zručností s potrebami trhu práce a zlepšenie prístupu na trh práce. Európska rada tieto tri kľúčové priority schválila na júnovom zasadnutí.
Komisia je presvedčená, že spolupráca so sociálnymi partnermi a medzi sociálnymi partnermi je mimoriadne dôležitá, predovšetkým v čase krízy a v prípade reštrukturalizácie. Sociálni partneri majú dôležitú úlohu pri vytváraní a vykonávaní opatrení na hospodársku obnovu. Na vnútroštátnej úrovni táto úloha vyplýva z tradícií a skúseností súvisiacich so zapojením sociálnych partnerov do vytvárania a vykonávania politík na trhu práce. Na úrovni EÚ pokračujú konzultácie o navrhovaných politikách, predovšetkým v rámci tripartitného sociálneho samitu. Spolupráca so sociálnymi partnermi EÚ sa zintenzívnila v tomto roku v súvislosti s prípravami na spomenutý samit o zamestnanosti a s oznámením z 3. júna.
Konstantinos Poupakis
(EL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, teší ma, že aj vy, aspoň to tak vyzerá z vášho vystúpenia, považujete aktívnu účasť sociálnych partnerov za mimoriadne dôležitú pre demokratickú povahu a efektívnosť sociálneho dialógu, najmä v tomto kritickom čase stupňujúcej sa hospodárskej krízy s klesajúcou zamestnanosťou, nezamestnanosťou, neistou prácou a tak ďalej. Avšak s vedomím formálnej povahy tejto doterajšej účasti by sme radi vedeli, či Komisia zamýšľa prijať konkrétne inštitucionálne opatrenia s cieľom zabezpečiť zásadnú účasť ako predpoklad na európskej aj vnútroštátnej úrovni so špecifickými usmerneniami od Európskej únie.
Vladimír Špidla
Dámy a páni, musím povedať, že článok 138 zmluvy jednoznačne stanovuje pozíciu sociálnych partnerov a podiel sociálnych partnerov na rokovaniach o všetkých dôležitých sociálnych otázkach. Komisia plne využíva tento rámec, a preto boli aj dohody medzi sociálnymi partnermi v niektorých oblastiach, ktoré boli transponované alebo sa práve transponujú do európskych smerníc.
Pokiaľ ide o inštitucionálne alebo legislatívne zmeny, dobre viete, že Európska komisia navrhla a v rámci tohto rokovania potom bola schválená smernica o európskej zamestnaneckej rade, ktorá posilňuje pozíciu európskych sociálnych partnerov najmä pri rokovaniach o reštrukturalizácii na nadnárodnej úrovni. Viete rovnako dobre, že Európska komisia podporuje využívanie všetkých týchto prostriedkov pre účinné zasahovanie na trhu práce. Rovnako by som chcel zdôrazniť, že Komisia veľmi intenzívne pôsobí aj v rámci medzinárodných organizácií, pričom intenzívne posilňuje a podporuje aplikáciu základných dohôd a dohovorov organizácie MOP na celosvetovej úrovni ako aj, samozrejme, na európskej úrovni. V každom prípade v priebehu mandátu tejto Komisie došlo k posunu v rámci spolupráce so sociálnymi partnermi a som si istý, že na tejto ceste sa bude pokračovať, pretože ako som už konštatoval, debata so sociálnymi partnermi je súčasťou zmluvy, je to zvláštnosť nášho európskeho práva a je to podľa môjho názoru nepopierateľný pokrok.
Georgios Toussas
(EL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, stratégia EÚ v oblasti zamestnanosti znamená nový balík kapitalistických reštrukturalizácií na zabezpečenie a zvýšenie ziskov z kapitálu zintenzívnením vykorisťovania zamestnancov. Strach a beznádej pre nezamestnaných, ženy a mladých ľudí na jednej strane a zisky pre kapitál na druhej strane. Čo chcete povedať, pán komisár, nezamestnaným, pracovníkom s premenlivým, dočasným, neistým zamestnaním, ktorí viac ako 4 - 5 rokov pracovali vo verejnom a súkromnom sektore, na toľko ospevovaných stážach, a už dostali výpoveď? Čo chcete povedať ženám, ktorým pod zámienkou rovnosti príležitostí medzi mužmi a ženami oznámili, že ich vek odchodu do dôchodku sa zvýši o 5 až 17 rokov, ako napríklad v Grécku?
Vladimír Špidla
Pokiaľ ide o európsku politiku zamestnanosti, chcel by som povedať, že v období pred krízou dosiahla miera zamestnanosti historicky najvyššiu úroveň v Európe. To signalizuje určitým spôsobom vplyv európskej politiky zamestnanosti na trh práce. Pokiaľ ide o vami spomínané otázky, ktoré sa týkajú systému sociálneho poistenia a sociálneho zabezpečenia v zmysle zmluvy, tieto systémy sú zodpovednosťou členských štátov.
Bernd Posselt
(DE) Chcel by som sa poďakovať pánovi komisárovi za jeho posledné vystúpenie na tejto pôde a za jeho prácu, ktorú vykonal. Je mi ľúto, že sa už viac nevráti, a chcel som to na tomto mieste vyjadriť. Často sme mali opačné názory, ale bol dobrým komisárom.
Predsedajúci
Ďakujem za túto poznámku, pán Posselt. Dnes večer som odolal pokušeniu hovoriť v podobnom duchu o ďalších komisároch. Nie sme si celkom istí: môžu sa ešte vrátiť na niekoľko ďalších týždňov.
Ospravedlňujem sa kolegom, ktorí sa zúčastnili, ale ktorých otázky neboli zodpovedané.
Otázky, ktoré neboli zodpovedané pre nedostatok času, budú zodpovedané písomne (pozri prílohu).
