Въздействие на глобалната финансова и икономическа криза върху развиващите се страни и върху сътрудничеството за развитие (кратко представяне)
Председател
Следващата точка е кратко представяне на доклада на Enrique Guerrero Salom, от името на комисията по развитие, относно въздействието на глобалната финансова и икономическа криза върху развиващите се страни и върху сътрудничеството за развитие -
Enrique Guerrero Salom
Г-н председател, г-н член на Комисията, финансовата и икономическа криза има най-остри и тежки последици за страните с нововъзникващи икономики и развиващите се страни, особено тези с ниски доходи. Кризата забави устойчивия растеж, който се наблюдаваше в много от тези държави през последното десетилетие: икономически растеж, който създаваше работни места, помагаше за стабилизиране на публичните финанси, даваше възможност за намаляване на външния им дълг, насърчаваше разширяването на стопанската им дейност и освен това им помагаше да получават повече официална помощ за развитие.
Тези държави обаче вече бяха засегнати през годините преди кризата: първо, от продоволствената криза, която изложи на опасност оцеляването на стотици милиони хора; след това, от енергийната криза, която източи много от ресурсите на тези, които не произвеждат нефт или газ; накрая и от кризата с изменението на климата, което нанася щети на реколтата и разрушава инфраструктурата най-вече на най-бедните държави.
Финансовата криза допълнително утежни уязвимото състояние, в което тези държави се оказаха. Както посочва самата Европейска комисия, след като засегна развиващите се страни и страните с нововъзникващи икономики, третата вълна на финансовата криза удари най-бедните държави, превръщайки кризата, която е икономическа на теория, в криза на развитието, обществото и в хуманитарна криза.
На практика в тези държави бяха засегнати всички области на дейност. Нанесен е удар върху икономическия растеж, който ще бъде много по-нисък през 2009 г., отколкото през предишни години. Търговията намаля, което ще наруши балансите по текущите сметки на тези държави. Чуждестранните инвестиции са по-малко и достъпът на тези държави до международно финансиране е ограничен, а виждаме и засилваща се протекционистка реакция от развитите страни.
В същото време преводите на парични средства от страна на емигрантите спаднаха и официалната помощ за развитие също беше намалена. Като резултат стотици милиони хора попаднаха сред най-бедните и стотици хиляди деца ще умрат на по-ранна възраст на континенти като Африка.
Пред лицето на тази действителност гласът на Европа трябва да прозвучи, като поиска от нас да спазим поетите ангажименти за официална помощ за развитие; като поиска нови източници за допълнително финансиране в помощ на тези държави; като поиска налозите и данъците на емигрантите да бъдат облекчени; като поиска противодействие срещу опитите за протекционизъм и съдействие за провеждане на Кръга на преговори от Доха за развитие; като поиска действия срещу данъчните убежища и укриването на данъци; и също като работи за мораториум или опрощаване на дълга за най-бедните държави.
Като докладчик по този доклад исках той да постигне най-широкия възможен консенсус и се съгласих след преговори с измененията, внесени от всички парламентарни групи, но все още имам намерение да внеса устно предложение за изменение към Раздел 34 от доклада утре, с цел да набера още гласове. Това би било допълнително основание за нещо, което смятам за жизненоважно: гласът на Европа да бъде единен и силен по отношение на помощта за развиващите се страни.
Джон Дали
Г-н председател, бих искал най-напред да поздравя докладчика за твърде задълбочения доклад.
Както правилно се подчертава в доклада, развиващите се страни бяха засегнати от кризата много по-силно, отколкото се очакваше първоначално. Всъщност те бяха ударени от няколко посоки, като нестабилните цени на стоките, спадащите приходи от износа и туризма, както и намаляващия приток на капитал и преводи на парични средства от чужбина. Една от общите черти е нарастването на потребностите от финансиране при много държави.
Много от развиващите се страни често бяха принудени да съкращават социални разходи (по-специално за храни, здравеопазване и образование), което повлече след себе си тежки социални и политически последици и постави под заплаха не само постигането на Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) до 2015 г., но също и подкопа вече постигнатия през последните години напредък. Въпреки някои първи признаци на възстановяване в световен мащаб, развиващите се страни, по-конкретно в Африка на юг от Сахара, със сигурност ще изостанат.
Европейският съюз показа водеща роля и единство чрез общата реакция на кризата като част от световната реакция, а именно в рамките на Организацията на обединените нации, Г-20 и Г-8. Действахме бързо и ефективно за превръщане на обещанията в конкретни ангажименти за подпомагане на развиващите се страни за справяне с кризата.
Миналата пролет ЕС прие набор от всеобхватни, навременни, целенасочени и съгласувани мерки за смекчаване въздействието на кризата върху хората, за насърчаване на икономическия растеж в развиващите се страни и за защита на най-уязвимите.
Отговорът на ЕС включва не само действията на Общността, а и тези на отделните държави-членки (техните съответни реакции на двустранна основа, както и вноските им в бюджетите на международни финансови институции съгласно призивите на Г-20). Нещо повече, тясното сътрудничество със Световната банка и Международния валутен фонд ни позволи да осигурим съгласуваност на съответните ни анализи и взаимно допълване на помощта ни.
Както се подчертава в доклада, Комисията въведе и в момента прилага много конкретен, краткосрочен специален механизъм за защита срещу уязвимостта, породена от колебанията в приходите от износа (Vulnerability FLEX), за подкрепа на най-уязвимите държави с ограничена издръжливост, за да могат те да запазят приоритетните разходи, по-специално в социалния сектор.
Другите мерки включват преразпределения след специалните прегледи по страни и разширения Средносрочен преглед на 10-я Европейски фонд за развитие, който в момента тече, подкрепа в рамките на традиционния инструмент FLEX, концентрирането на помощта в началото на периодите, когато е възможно, и други.
Официалната помощ за развитие (ОПР) е играла и ще продължи да играе роля от критична важност за подкрепа на усилията на партньорите ни за справяне с кризата. В този контекст Комисията приветства вашата подкрепа за настоятелния призив към държавите-членки да останат ангажирани с постигането към 2015 г. на целта за отделяне на 0,7% от ОПР/БНД (брутен национален доход). Другите донори следва да поемат също толкова амбициозни цели за увеличаване на ОПР и трябва да призовем всички донори да изпълнят ангажиментите си по отношение на обемите и ефективността на помощта.
На 21 април Комисията ще публикува ежегодния си пролетен пакет от предложения в областта на развитието до държавите-членки. Тази година основното внимание ще бъде върху действията, които продължават да бъдат необходими за постигане на ЦХР. Пакетът ще има всеобхватна насоченост и ще определи план за действие за ускорен напредък за постигане на ЦХР. Той също ще даде възможност да се осигури амбициозен принос от ЕС за предстоящия през септември Преглед на ЦХР на високо равнище от ООН. По този начин ЕС ще запази доверието към поетите от него ангажименти и ще продължи да играе водеща роля в международното развитие.
Elena Băsescu
(RO) Икономическата и финансова криза удари много тежко и Молдова, която е развиваща се страна. Според оценки на Международния валутен фонд икономиката на тази държава се е свила с 9% миналата година, а безработицата е преминала равнището от 6%. Преките инвестиции трябва да бъдат насърчени.
Следва да посоча, че Молдова е назначила за срок от една година девет високопоставени европейски съветници, които да оказват съдействие на основните министерства в Кишенев.
Имайки предвид, че говорим един и същи език, съседите ни от другия бряг на река Прут могат да ползват опита на Румъния в абсолютно всяка област.
Разноските по паричните преводи, които изпращат емигрантите от държавите, в които работят, трябва да бъдат намалени. Ангажиментът, поет от лидерите на Г-8 за намаляване на тези разноски от 10% на 5% през следващите пет години, е първа крачка в тази посока.
Днес искам да приветствам рекордната финансова подкрепа в размер на 2,6 млрд. щатски долара, която е отпусната на Молдова за периода 2011-2013 г. Договореността беше постигната днес от министър-председателя Влад Филат по време на конференцията на донорите.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Г-н председател, макар епицентърът на кризата да не е в развиващите се страни, те са тези, които са сериозно и дълбоко засегнати от огромната вълна.
Ограничаването на кредитирането и несигурността, предизвикана от депресията и свиването на международната търговия, потоците инвестиции и преводите на парични средства от работещите емигранти, станаха основните канали за пренасянето на кризата, която беше предшествана от твърде резки колебания на цените на основни продукти и храни и се зароди в условията на огромни световни дисбаланси.
При една съгласувана реакция на кризата трябва да се имат предвид развиващите се страни и свързаните с тях въпроси трябва да се явят съществена съставна част от световното икономическо сътрудничество.
Чрез комисията по икономически и парични въпроси изискахме Международният валутен фонд да разгледа бремето, което кризата стовари върху публичните финанси на развиващите се страни, в доклада, който той трябва да подготви за предстоящата среща на Г-20 и Комисията да излезе със съобщение, в което да се направи оценка за това, как евентуален налог върху финансовите операции би могъл да помогне за постигане на Целите на хилядолетието за развитие, преодоляване на световните дисбаланси и насърчаване на устойчивото развитие.
Радвам се, че г-н Guerrero е възприел тези предложения и го поздравявам за превъзходния му доклад.
Olle Schmidt
(SV) Г-н председател, бих искал да благодаря на докладчика за неговия важен доклад.
Убеден съм, че най-добрият начин да противодействаме на кризата е с повече свободна търговия и глобализация, не с протекционизъм. Ето защо Европа трябва да запази пазарите си отворени, за да се пребори с рецесията, да стимулира растежа както в Европа, така и в света и по този начин да се пребори с бедността.
След няколко дни Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС (държави от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн - ЕС) ще заседава в Тенерифе. Колегите ми от държавите от АКТБ не пропускат да посочат проблемите, които създават субсидираните селскостопански продукти на ЕС на техните пазари. Те се нуждаят от търговия, но нашата политика пречи на създаването на правилно функциониращи пазари за селскостопански продукти в развиващите се страни.
(EN) ЕС показа водеща роля, твърди членът на Комисията, но ние можем много повече от това. Това е въпрос на честна търговия, г-н член на Комисията.
João Ferreira
(PT) Продоволствената, енергийната, климатичната, финансовата, икономическата и социалната кризи, упоменати в доклада, не са нищо повече от различни въплъщения на все същата структурна криза, която продължава от десетилетия. В някои региони, като Африка на юг от Сахара, богатството на глава от населението неизменно се различава от това в други региони по целия свят през десетилетията. Въпреки съществуващите понастоящем неравенства, развиващите се страни имат определени общи характеристики: зависимост от износа на няколко суровини, отсъствие на стопанска диверсификация, силно застъпени селско стопанство, енергетика и добивни отрасли или туризъм и широко участие на чуждестранни капитали.
На тези държави бива налаган, при необходимост и чрез изнудване, моделът на износ и поетапна либерализация в търговията. Както показва процесът на преговори по споразуменията за икономическо партньорство, това води до задълбочаване на зависимостта на тези държави, осуетявайки всяка възможност за развитие на местно равнище. При това външният дълг остава основният канал за източване на ресурсите на развиващите се страни. Той е изплатен многократно, но тъй като все нараства, дългът е стигнал колосална сума и самовъзпроизвежда свръхексплоатацията на тези държави, запазвайки по този начин общата насока на отношенията им с държавите от северното полукълбо. Опрощаването на дълга е просто въпрос на справедливост.
Председател
И спазването на времето, определено за изказване, също е въпрос на почтеност.
Andreas Mölzer
(DE) Както знаем, най-голямата финансова и икономическа криза от 30-те години на XX век удари силно не само Европа. Развиващите се страни страдат особено много от въздействието на кризата, а най-малко са в състояние да направят нещо. Безотговорната спекулация, алчността за бързи печалби, които нямат никаква връзка с реалната икономика, особено в англосаксонските държави, и финансова система, която се пука по шевовете, доведоха света до ръба на финансова бездна.
Друга причина за кризата е схващането за глобализацията, което издигна за свой най-важен приоритет пълната дерегулация. Държавите от Европа все повече задлъжняват, за да задвижат отново своите икономики. В много случаи обаче това не е възможно за развиващите се страни поради лошото им финансово положение. Затова трябва да им се даде възможност да предпазват собствените си национални икономики по-ефективно от вносните стоки, които се продават на дъмпингови цени и унищожават местните пазари и поминъка на местните хора.
Трябва да дадем шанс на развиващите се страни да излязат от кризата със собствени сили. Вероятно може да се каже, че традиционната помощ за развитие до голяма степен се провали по отношение на постигането на целта си. В крайна сметка, трябва да се заемем с корена на проблема и да наложим строги регламенти на финансовите пазари, да забраним спекулативните практики и бързо да въведем данък върху финансовите операции.
Председател
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе в четвъртък, 25 март 2010 г.
Писмени изявления (член 149)
Vilija Blinkevičiūt 
Европейският съюз е длъжен да помогне на развиващите се страни да преодолеят трудностите, свързани със световната икономическа криза и бедността, до които се стигна не по тяхна вина.
Много е важно Европейска комисия неотклонно да се стреми към прилагането на реформа на международното сътрудничество за развитие и заедно със Съвета да подобри координацията на двустранното и многостранното сътрудничество за развитие, тъй като пропуските в тази област са основната причина, която може да намали ефективността на помощта за развитие.
Развиващите се страни се нуждаят от помощ, за да намалят бедността и изолацията, от мерки, които помагат за развитието, и мерки, необходими за излизане от кризата, особено в този труден период.
Ще бъдем в състояние да изпълним поетите мащабни ангажименти, като подобрим по принцип координацията и действията, които да се администрират по-ефективно и прозрачно, стремейки се към широко съгласие между основните доставчици на помощ, държавите партньори, финансовите институции и гражданското общество.
Изпълнявайки тези действия, Европейският съюз трябва да бъде лидер и да действа по-решително. За целта всички институции на Европейския съюз трябва да поемат по-големи ангажименти и по този въпрос Парламентът без съмнение е изразил становището си по най-ясен начин.
Sebastian Valentin Bodu  
Развиващите се страни се оказаха основните жертви на финансовата криза, въпреки първоначалните предсказания, според които развитите страни трябваше да пострадат най-много. Теорията, че развиващите се страни не са обвързани достатъчно силно със световната икономика, за да бъдат сериозно засегнати от кризата на финансовите пазари, беше опровергана от действителността. Виждаме кризата да се задълбочава в много от развиващите се страни, с безпрецедентни равнища на безработица и показателно увеличаване на държавния дълг и бюджетните дефицити. Докато се случва всичко това, в развитите страни, които не усетиха много силно въздействието на кризата или имаха на разположение ефикасни лостове за смекчаване на последиците от нея, се стигна до икономически растеж, макар и колеблив. Икономическата криза вече засяга населението в развиващите се страни пряко, като безработицата се увеличава. Усилията, които се правят за постигане на икономическо възстановяване от държавите, които продължават да изпитват въздействието на кризата, могат да засегнат цели социални групи, тъй като мерките за възстановяване могат да бъдат само болезнени. Програмите на ЕС за финансиране са най-всеобхватните и приобщаващи сред схемите за финансова помощ, които съществуват в света. Засегнатите държави-членки трябва да се ползват възможно най-целесъобразно от средствата, отпуснати за справяне със ситуации, които ограничават стопанската дейност и имат социални последици.
Proinsias De Rossa  
Световната финансова и икономическа криза засегна развития свят толкова дълбоко, че сега се опитваме да се справим със социална криза и криза на заетостта. Но в най-слабо развитите държави тези проблеми, за които те нямат вина, се усложняват от въздействието на продоволствената криза и кризата във връзка с изменението на климата, с драматични последици за една шеста от населението на света, което страда от глад. Като най-голямата съвкупност от донори на помощ, държавите-членки на ЕС трябва да изпълнят ангажиментите си за официална помощ за развитие (ОПР), да подобрят ефикасността и координацията на помощта и да активизират усилията си за постигане на Целите на хилядолетието за развитие към 2015 г. Размерът на вредите, причинени от спекулациите във финансовия сектор, подчертава важността на превантивните мерки, като данъчно облагане на финансовите операции, и дава основание да се помисли за компенсация от този сектор на разходите във връзка с кризата. Предвид това, че данъчните убежища и офшорните зони лишават развиващите се страни от многократно по-големи суми от тези, получавани като ОПР, бездействието в тази област е недопустимо.
Siiri Oviir  
Макар днес вече да можем да говорим за подобрение по отношение на икономическата и финансовата криза в някои държави-членки на ЕС, трябва да отчетем, че за развиващите се страни кризата с всичките й мъчителни последици все още е в разгара си. Без съмнение, икономическото развитие трябва да стане девиз за преодоляване на сегашната световна криза. Докато се занимаваме със съживяване на нашата собствена икономика обаче, не следва да забравяме, че продължението на кризата в развиващите се страни е също твърде съществена пречка за световния икономически растеж и поради това е пречка и за собственото ни развитие. Мисля, че държавите-членки на Европейския съюз трябва да продължат да отпускат помощ за намаляване на бедността и изключването в развиващите се страни, като постоянно я приспособяват към новите обстоятелства и условия. Предвид тежките последици от световната криза за развиващите се страни по-конкретно, подкрепям тези, които казват, че въпреки кризата всички държави-членки биха могли да завишат колективната си помощ за развитие до 0,7 % от своя БНД към 2015 г. Важно е да се предприемат мерки, които да насърчат развитието и да ни изтеглят от кризата днес - през 2010 г. Поради това подкрепям тези, които казват, че при сегашното положение високоразвитите държави от и извън ЕС следва да вземат мерки за реформиране на международното сътрудничество за развитие. Не можем да позволим бездействието от наша страна да заличи предишните ни постижения по отношение на бедността и изключването и не можем да допуснем ситуация, при която вместо сегашните сто милиона души, живеещи в крайна бедност, да имаме един милиард души в такова положение.
