Новаторско финансиране на световно и европейско равнище (разискване)
Председател
Следващата точка от дневния ред е докладът на г-жа Podimata, от името на комисията по икономически и парични въпроси, относно доклада относно новаторско финансиране на световно и европейско равнище.
Anni Podimata
Г-н председател, позволете ми преди всичко да благодаря на докладчиците в сянка, на секретариата на комисията по икономически и парични въпроси и на председателите на политическите групи за техния градивен принос в разискванията и за стремежа им да се постигне съгласие по този много важен доклад.
Докладът по собствена инициатива на Европейския парламент относно новаторско финансиране не би могъл да бъде изготвен в по-подходящо време, защото кризата, както всички знаем, подлага на изпитание целия свят, и по-специално еврозоната в този момент, и доведе до рязко намаляване на средствата в публичния сектор, до програми за мащабни бюджетни ограничения и фискална консолидация в повечето държави-членки. Същевременно кризата оказа силен натиск върху бюджета на ЕС, както се убедихме съвсем неотдавна при разискването относно новата финансова рамка.
Така описана, ситуацията доведе до основно и общоприето заключение: именно гражданите на Европа понесоха най-голямата тежест на кризата с орязването на заплатите, с безработицата, с несигурността за работните места и с намаляването на социалните права.
Второто основно и общоприето заключение за излизане от ситуацията гласи, че Европа и държавите-членки се нуждаят спешно от нови ресурси, които да подпомагат ускореното възстановяване и растеж на европейската икономика, този път по балансиран начин, който ограничава неравнопоставеността и различията. Това е единственият път да създадем предпоставките за успешно изпълнение на стратегията "Европа 2020" и единственият път, който ще ни позволи да обсъждаме изграждането на реален, работещ и силен вътрешен пазар, който ще бъде от полза за гражданите на Европа.
Ето защо ние имаме нужда от нови средства и приемаме, че, както изрично е казано в доклада и сега цитирам: "увеличението на ставките и обхвата на съществуващите данъчни инструменти и по-нататъшното орязване на публичните разходи не могат да бъдат нито достатъчно, нито устойчиво решение за справяне с главните предизвикателства, пред които сме изправени на европейско и на световно равнище".
Новаторското финансиране може да играе ключова роля при справянето с тези предизвикателства, защото може да окаже огромна помощ в генерирането на средства за националните бюджети и за бюджета на ЕС. Това обаче не е единствената полза от него: новаторско финансиране не означава просто намиране на нови средства, то е важно за нас и за да проправим пътя за постъпателни промени в сегашния данъчен модел, съгласно който основната тежест на данъчното облагане и на финансирането на цялата икономика по принцип по традиция пада най-вече върху инвестициите в заетостта, предприемачеството и производството.
Значителната добавена стойност на новаторското финансиране носи двоен дивидент, защото не само ще генерира приходи, но и ще има важна регулаторна роля: то може да действа за прекратяване на вредните практики и да бъде ръководещ фактор както във финансовия сектор, така и в дейностите по опазването на околната среда и климата.
Докладът съдържа четири основни глави: данъчно облагане на финансовия сектор, еврооблигации и европейски облигационни емисии за финансиране на проекти, данък върху въглеродните емисии и финансиране за развитие.
По отношение на данъчното облагане на финансовия сектор отново изходихме от една основна и общоприета предпоставка, че макар този сектор да носи най-голямата отговорност за кризата, макар да генерира и независимо от кризата да продължава да генерира свръхпечалба, той не е облаган с данъци в достатъчна степен, защото почти поголовно е изключен от плащането на данък върху добавената стойност.
Друга общоприета предпоставка, основана само на числови стойности, на данните за това колко рязко се е увеличил обемът на финансовите сделки, се състои в констатацията за голямото и постоянно нарастващо отклоняване на сектора от неговата основна роля, а именно - да финансира реалната икономика.
Тези две предпоставки получиха широко одобрение от Парламента и от Европейската комисия в нейното неотдавнашно съобщение за данъчното облагане на финансовия сектор.
Изправени сме пред крещяща несправедливост, която трябва да бъде поправена, като изпратим категорично послание на гражданите на Европа, послание, което всъщност проумяхме от кризата, че предвиждаме по-справедливо разпределяне на тежестите и че сме решени да предприемем всички необходими действия на световно и на европейско равнище, за да насочим финансовия сектор отново към неговата основна функция, която е да финансира реалната икономика.
По общо съгласие най-подходящият данъчен механизъм за постигането на тези цели е данъкът върху финансовите сделки. Такъв данък би могъл да се основава върху количеството, честотата и най-вече върху качеството, с което имаме предвид добавената стойност на самата сделка, защото, както се твърди в параграф 13, "въвеждането на данък върху финансовите сделки може да помогне за справяне с изключително вредните търговски модели на финансовите пазари, като например краткосрочните и автоматизирани сделки във високочестотната търговия, както и за ограничаване на спекулациите".
Очевидно е, че нашето най-голямо желание е този данък да бъде приет на световно равнище. Също толкова очевидно е обаче, че независимо от първоначалните амбициозни изявления възможността за глобално съгласие постоянно намалява, вместо да расте.
Ето защо въпросът, който се поставя тук, е: какво ще правим ние, европейците? Нима ще се крием зад липсата на съгласие в световен мащаб? Нима това ни задоволява, и по-важното, нима това поведение ще бъде убедително за гражданите, които понасят тежестта на кризата? Дори да не бъде лесно да вървим право напред и да приемем данъка върху финансовите сделки на европейско равнище, защото трудно ще получим единодушно решение на Съвета, Европейският парламент, като единствената европейска институция, избрана пряко от европейските граждани, е длъжен да изпрати ясно политическо послание по този принципен въпрос. Не е дълг на Европейската комисия, наш дълг е да изпратим категорично политическо послание.
(Ръкопляскания)
Алгирдас Шемета
Г-н председател, бих искал да благодаря на комисията по икономически и парични въпроси, на комисията по развитие и специално на Anni Podimata за нейния доклад относно новаторско финансиране на световно и на европейско равнище.
Вече имах възможността да разисквам с вас няколко пъти въпроса как да накараме банките да платят разходите за кризата. Както знаете, Комисията подготвя задълбочена оценка на въздействието върху инструментите за данъчно облагане на финансовия сектор, която ще бъде представена през лятото на 2011 г.
Това ще позволи на Комисията да направи подходящи предложения за политически дейности. Освен това внимателно анализираме кумулативното въздействие върху банковите институции на новото регулиране, банковите налози и данъците и ще представим резултатите по-късно през годината. Приканвам ви да изчакате резултатите от оценката на въздействието, преди да заемете твърда позиция по въпроса с въвеждането на данък върху финансовите сделки на европейско равнище.
Що се отнася до данъка върху въглеродните емисии, съгласен съм, че сегашният модел на данъчно облагане не е напълно съобразен с принципа "замърсителят плаща". Приветствам подкрепата на Европейския парламент за укрепването на Системата за търговия с емисии, както и за задълбочено преразглеждане на Директивата за данъчното облагане на енергийните продукти, така че въглеродните емисии и енергийното съдържание да станат един от основните критерии за данъчното облагане на енергийните продукти. Предложението за преразглеждане на тази директива е планирано за пролетта на 2011 г.
Вие изразихте и безпокойство по отношение на потенциалния риск от измествания на въглеродни емисии. Комисията поощрява временното предоставяне на безплатни квоти и достъпа до международно кредитиране за предприятията съгласно Системата за търговия с емисии. Независимо от това ще продължаваме да извършваме наблюдение върху настоящия и бъдещия риск от измествания на въглеродни емисии. Убеден съм, че решение като това за безплатните квоти съгласно Системата за търговия с емисии може да бъде включено в Директивата за данъчното облагане на енергийните продукти при нейното преразглеждане.
И накрая, по въпроса с еврооблигациите Комисията признава, че в зависимост от точните условия съвместното емитиране на еврооблигации може да благоприятства ефективността и интегрираността на пазара на облигации и да осигури подкрепа за еврото като международна валута. Все пак обаче този инструмент заслужава по-нататъшен анализ и обсъждане на техническо и политическо равнище; по-конкретно трябва да бъде направено допълнително проучване на моралните рискове за държавите-членки.
Marian-Jean Marinescu
Г-н председател, постигането на европейските цели за устойчиво развитие, сигурност на енергийните доставки и изменението на климата изисква значителни финансови ангажименти, особено по отношение на иновациите и научните изследвания, както и нови пътища за допълване на съществуващото финансиране. Във връзка с това Комисията трябва да разгледа уместността на въвеждането на данък върху въглеродните емисии, подобен на ДДС, налаган върху всички продукти на вътрешния пазар. Много важно е обаче да изключим възможността тези разходи да бъдат поети от потребителите и да анализираме риска за конкурентоспособността на европейските промишлени отрасли на единния пазар.
Ефективността на използването на структурните фондове и на фондовете на Европейската инвестиционна банка трябва да бъде подобрена и затова е необходима координация между фондовете на ЕС, националните фондове и други форми на подкрепа, които могат да действат като лостове за стимулиране на инвестициите в енергийна ефективност. Адекватните инвестиции в енергийни доставки и енергийна ефективност намаляват зависимостта от колебанията на пазара и имат положително въздействие върху икономиката на ЕС.
Комисията следва да проведе възможно най-скоро проучване на въздействието върху данъчното облагане на финансовите сделки на европейско и световно равнище, за да се изследва неговото отражение и плюсовете за икономиката, които ще произтекат от намаляването на обема на спекулативните финансови сделки, които сега причиняват сериозни пазарни нарушения. Проучването следва да анализира дали данъчното облагане на финансовия сектор в ЕС може наистина да бъде източник на собствени средства за Съюза и да съдържа конкретни предложения относно процедурата за въвеждането на този данък.
Jean-Paul Gauzès
Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, бих искал да направя две най-вече формални бележки: докладчикът току-що благодари на всички, които имат принос за този доклад. Той наистина е плод на колективен труд, в който членът на нашата група, г-жа Hübner, взе изключително активно участие като докладчик в сянка. Научих обаче, че групата на социалистите е представила алтернативна резолюция, което означава, че първо ще бъде гласуван документ, който не е бил обект на съгласуване.
Моята втора бележка е политическа - обикновено не правя такива бележки - и се отнася за това, че ние тук създаваме изкуствено противопоставяне, по-конкретно по отношение на данъка върху финансовите сделки. Позицията на нашата група е ясна: ние сме "за" такова облагане на световно равнище, съгласни сме да бъде изпробвано в Европа, ако не може да се изпробва в света. Просто смятаме, че не можем необмислено да вземем такова решение, без да е извършена цялостна оценка на въздействието, за да се уверим, че конкурентоспособността на европейските финансови центрове няма да бъде засегната. Във връзка с това, г-н член на Комисията, бих искал да заявя категорично, че позицията на групата на Европейската народна партия (Християндемократи) не е да се печели време или да се изчаква. Спешно и категорично изискваме да бъде осъществена надлежно и своевременно оценката на въздействието, която многократно обсъждахме тук, в Парламента, за да ни позволи да вземем информирано решение по този въпрос.
Мисля, че шумотевицата, създавана от някои коментарни рубрики на европейски вестници, е едно, а съвсем друго е действителното положение, в което трябва да се справяме сериозно с този въпрос, след като се запознаем подробно с предимствата и недостатъците на данъка и оформим политическо решение колкото може по-бързо.
Udo Bullmann
Г-н председател, съжалявам, г-н Шемета, но това, което ни представяте, не е достатъчно. Изминаха месеци, откакто Парламентът Ви възложи да проучите какво да предприемем, включително по въпроса с данъка върху финансовите сделки; възложихме ви задачата тук, в Парламента. Вие не сте я изпълнили. Това, което знаем за вашата позиция - и което беше представено в писмена форма от Комисията по няколко повода, - е нещо различно. Вие искате от нас да обложим с данък малките доставчици на финансови услуги: тези, които още поддържат клонове, които се грижат за клиентите си, които се грижат за средния бизнес, които гарантират достъпа до бизнес кредитиране. Страните, които вие не искате да облагате с данък, са спекулантите: тези, които въртят милиони и милиарди по цялото земното кълбо със своята високочестотна търговия и по този начин гарантират непредвидимостта на нашата икономика - и тя е непредвидима дори за добрите предприемачи и добрите инвеститори, които искат да разкрият достойни работни места в бъдеще. Ето защо вашата позиция е неудовлетворителна и следователно Парламентът трябва да оформи свое собствено становище.
Съжалявам, но трябва да кажа, че г-н Gauzès - когото по принцип високо ценя - греши по този въпрос. Неговата грешка е в това, че той разводнява позицията, приета от Парламента преди време с доклада на г-жа Berès. Всеки, който гласува за предложението на г-н Gauzès, ще гарантира, че Комисията ще направи това, което непременно иска да направи, а то е да няма данък върху финансовите сделки. Това ще бъде резултатът от приемането на позицията на г-н Gauzès. Ето защо ще бъде грешка да я приемаме в този случай.
Всеки, които иска да се чуе гласът на Парламента, който иска да спечели наново доверието на хората, който иска да гарантира, че гражданите на Европа могат пак да обърнат поглед към нашите институции с надеждата и с вярата, че ние действаме, за да се справяме с кризите, трябва сега да гласува за алтернативното предложение, внесено от Групата на Прогресивния алианс на социалистите и демократите в Европейския парламент, и трябва да гласува за изменение 2, което беше подкрепено от повече от 120 членове на този Парламент от всички големи групи. Благодаря ви за подкрепата.
Olle Schmidt
Г-н председател, искам да благодаря на г-жа Podimata за нейното градивно сътрудничество. Ние съумяхме да стигнем до компромисно решение независимо от големите различия във възгледите. Сега е важно за нас да поддържаме компромисните решения, които взехме в комисията по икономически и парични въпроси. Аз искам да насоча бележките си по-специално към г-н Bullmann.
Похвален е фактът, че в доклада се подчертава значението на създаването на реален вътрешен пазар без бариери. Това, разбира се, представлява основата за растежа в Европа. Важно е да обсъждаме възможността за финансиране на инфраструктурни проекти с помощта на европейските облигации за финансиране на проекти например, както и възможното решение за европейско данъчно облагане на въглеродните емисии, така че да можем да преминем към устойчиво производство в Европа.
Важно е също така да се изтъкне, че държавите-членки - държавите, в които живеете, госпожи и господа - трябва да изпълнят целите за помощта за развитие, за да са в състояние да финансират важни проекти. За съжаление, само Дания, Люксембург, Нидерландия и Швеция понастоящем изпълняват тези цели.
Смятам също така, че финансовият сектор следва да бъде включен и следва да плати разходите, натрупани от държавите и от данъкоплатците при спасяването на банките по време на кризата. Не смятам обаче, че решението се състои във въвеждането на данък върху финансовите сделки.
Моята страна въведе един вид данък върху финансовите сделки на едностранна основа през 80-те години на 20 век и резултатът беше само един - важни звена на финансовия сектор се преместиха в Лондон. Съзнавам, че следва предпазливо да правим сравнения между Швеция и Европа, но финансовият сектор е лесно подвижен и затова е важно да си вземем поука от шведския пример. Ето защо има голям риск стабилизирането на финансовия пазар, което се надяваме да извършим с данък върху финансовите сделки, да не се осъществи, ако ЕС въведе такъв данък самостоятелно.
Според групата на Алианса на либералите и демократите за Европа данъкът върху финансовите сделки трябва да бъде установен на световно равнище, за да може да има положително въздействие. Групата на Алианса на либералите и демократите за Европа отхвърля изменения 1 и 2, но подкрепя изменение 3, предлагано от г-н Gauzès.
Philippe Lamberts
Г-н председател, защо обсъждаме новаторско финансиране? Нима внезапно сме обхванати от данъчно безумие? Разбира се, че не.
Както знаете, трябва да преустроим публичните финанси върху устойчиви основи. Това, разбира се, означава отговорно разходване на средства, но също така означава да генерираме приходи по справедлив, ефикасен и устойчив начин, а както знаем, системите за данъчно облагане, които сега съществуват в Европа, не отговарят на тези критерии. Тези системи не гарантират средствата, от които се нуждаят правителствата, за да изпълняват задълженията си в сферата на обществените услуги - образованието, научните изследвания и социалното сближаване са първите области, които ми идват наум. Те не успяха да противодействат на нарастващите неравенства в Европа и продължават да насърчават дейности, които вредят както на околната среда, така и на социалното сближаване.
Когато става въпрос за данъчно облагане на финансовата индустрия, за справедлив принос на големите компании, за въвеждане на данък върху въглеродните емисии и в енергетиката или за борба с укриването на данъци и избягването на данъчно облагане, само един общоевропейски подход, както знаете, ще ни позволи да изпълним ефективни решения. Самостоятелните усилия на държавите-членки вече не са ефективни. Уморихме се да слушаме, че всичко това е невъзможно и че ни е необходимо единодушие. Какво очаквате? Това е толкова сложно.
Без да се пристъпи към общи действия, няма държава-членка на Европейския съюз, която да съумее да възстанови стабилността на публичните си финанси дори за 10 години. Когато става въпрос за икономическото управление - защото и за това става въпрос, - сегашното предложение е да се каже на държавите-членки: "Отсечете си ръката, която харчи, и същевременно завържете зад гърба си ръката, която печели." И това се нарича пакт за конкурентоспособност. Много бих искал да видя как ще се борите с една отсечена и с една вързана ръка.
Мисля, че докладът на г-жа Podimata открива пътища, които ще ни помогнат да достигнем до отговор на въпроса с данъчното облагане, и затова се надявам той да бъде приет от Парламента.
Ivo Strejček
Г-н председател, таблото на заседателната зала сочи, че днешната ни тема е за новаторското финансиране. Мисля, че е по-точно и вярно да се каже, че говорим всъщност за въвеждането на нови европейски данъци и че вече знаем предварително кой ще ги плаща. Банките и финансовите институции ще плащат тези нови европейски данъци. Мисля, че не е правилно да обвиняваме банките, че са предизвикали финансовата криза, или да твърдим, че икономическата криза се дължи на тяхна грешка. Преди всичко отдавна знаем, че основната причина за кризата са икономическите диспропорции, ниските дългосрочни лихвени проценти, прекомерното регулиране на финансовия сектор и, за съжаление, политическата намеса в области, в които политиците не бива да предявяват искания - и всичко това в световен мащаб.
Определената в документите сума, която ще бъде придобита от Европейския съюз или от европейските институции с въвеждането например на данък върху финансовите сделки, е много спорна. Това е така, защото е много вероятно финансовият сектор да подобри доходността си в отговор на всеки данък и при въвеждането на всякакви нови данъци или във вреда на европейската икономика в края на краищата да прехвърли данъчната си регистрация извън Европейския съюз. Дори обаче да останат тук и да продължават да предоставят финансови услуги, банките и финансовите институции, разбира се, несъмнено ще прехвърлят тези разходи на своите клиенти и потребители.
Хубаво е, че сега в държавите-членки протича много сложна финансова консолидация и мисля, че европейските институции следва също да бъдат включени в нея. За съжаление, тук изобщо не се и спомена, че европейските институции следва да орежат своите разходи; напротив, говореше се само за въвеждането на нови данъци. Ако европейските институции бяха закрили някои от своите европейски агенции, които често са безполезни, раздути и скъпи, тогава със сигурност щяха да останат средства за подкрепа на някои европейски проекти.
Бих искал да добавя нещо и за еврооблигациите. Ако бъдат приети, следва, че няма нужда от спестяване, няма нужда от заделяне на пари за бъдещето, няма нужда от провеждане на реформи, защото винаги ще има кой да се разплаща. Тук съществува нарастващ морален риск. Европейските консерватори ще гласуват против това предложение, защото сме против въвеждането на нови данъци и против увеличаването на данъците.
Jürgen Klute
Г-н председател, госпожи и господа, призивът за установяване на данък върху финансовите сделки не е нов; преди няколко години противниците на глобализацията призоваваха за въвеждането на такъв данък. Точно преди пет години обаче едва ли някой дори е помислял, че е възможно данъкът да бъде въведен в обозримо бъдеще. И ето че тази седмица той фигурира в дневния ред на Европейския парламент наред с данъка върху въглеродните емисии и еврооблигациите, и това е съвсем правилно според мен.
Мога само да приветствам и да подкрепя финансовите инструменти, предложени в доклада на г-жа Podimata, и смятам, че те ще бъдат приети при гласуването. Тези инструменти са неотложно необходими. Досега консолидирането на националните бюджети се съсредоточаваше единствено върху съкращаването на разходите. Съкращаването на публичните разходи обаче засяга преди всичко работниците, пенсионерите и бедните, с други думи, хората, които разчитат на социалната държава.
Приходната част на публичното финансиране беше напълно пренебрегвана досега. Това е вторият лост, който можем да използваме за консолидиране на националните бюджети. И по-точно обръщането към приходната част ще означава главните виновници за кризата с публичния дълг да поемат върху плещите си съответна част от него.
Щом задачата е да консолидираме националните бюджети, то тогава е просто наложително да увеличим данъчните приходи. Наистина, високото равнище на публичния дълг се дължи главно на национализиране на частния дълг; с други думи, дължи се на това, че правителствата поемат върху себе си дълга на частните банки и финансират последиците от финансовата криза. Ето защо държавите в никакъв случай не са единствено отговорни за дълговата криза. И затова да искаме от финансовия сектор да плати от собствения си джоб е не просто обяснимо; това е наш политически дълг. С данъка върху финансовите сделки този сектор, като един от главните виновници за кризата с публичния дълг, най-накрая ще поеме върху плещите си част от него. Докладът носи важно политическо послание и трябва да бъде приет, както е представен.
По подобен начин считаме, че еврооблигациите са разумен и също така необходим инструмент. Те ще допринесат за намаляване на дълга повече, отколкото всички, макар и добре обмислени, санкции и съвети, взети заедно. Недоволството на някои държави с излишък, че еврооблигациите ще увеличат лихвеното им бреме, е неприемливо, доколкото тези държави с излишък същевременно печелят повече от своя износ за държави с дефицит. Някои може да критикуват, че това е съюз на трансфери. Всеки обаче, който желае една социална Европа - който иска ЕС да съхрани своята цялост в бъдеще, - трябва да приеме идеята за трансферния съюз поне като принцип.
И накрая, бих искал да кажа на Комисията, че се надявам сега най-накрая да представи предложения за въвеждане на данък върху финансовите сделки; ние повече от година призоваваме за това.
Nigel Farage
Г-н председател, идеята за въвеждане на данъка на Тобин се върти от години - идеята за световен данък върху валутните сделки, - но, разбира се, никога не е видял бял свят. Това, което се предлага сега - тъй като Европейският съюз се нуждае от пари толкова отчаяно и така се затруднява в намирането на необходимите му собствени средства, - е да се възползваме от възможността да нанесем удар на финансовия сектор, защото е много непопулярен в момента, и да въведем данък върху финансовите сделки само в Европейския съюз, сякаш това по някакъв начин ще ни донесе големи приходи.
Извинявам се, обаче ние живеем в глобална икономика. Когато станем неконкурентни чрез данък или регулиране, хората просто се преместват - и могат да го сторят в рамките на 24 часа. Да направим това, означава да сме привърженици на самоубийствени икономически идеи. Най-големият валутен пазар в света - най-големият финансов сектор в света - е в Лондон. Ако не бях добре запознат, щях може би да си помисля, че е в ход заговор за осуетяване на всички стопански дейности на англосаксонците.
През 2010 г. в резултат от Директивата относно лицата, управляващи фондове за алтернативни инвестиции, един от всеки четири хедж фондове напусна Лондонското сити. Ако продължим по този път, Великобритания ще изгуби най-големия си обособен индустриален сектор. Мисля, че е дошло времето Лондонското сити и британските финансови пазари да се обявят срещу членството в този Европейски съюз. Ако утре все пак се гласува за този данък, това ще бъде толкова лошо, че ще стане всъщност много добре за Партията за независимост на Обединеното кралство и ще затвърди нашето становище, че ние не бива да участваме в този мащабен социалистически експеримент.
Martin Ehrenhauser
(DE) Г-н председател, трябва да кажа, г-н Farage, че Вие грешите. Подкрепям категорично данъка върху финансовите сделки. Според мен това е сфера, в която Европейският съюз може да се докаже. Да - Европейският съюз ни е необходим точно за такива неща. Също и Европейският парламент може да се докаже. Ако всички утре гласуваме "за", това би представлявало решителна нова крачка към въвеждането на данък върху финансовите сделки. Така политиците ще дадат верния отговор, който ще ни избави веднъж завинаги от оковите на робството спрямо финансовия сектор.
Данъкът върху финансовите сделки би следвало не само да стимулира финансовия сектор да прави дългосрочни инвестиции, които ще предоставят добавена стойност за реалната икономика; не, той следва да има и социален компонент и в резултат осезаемо да отнеме от данъчната тежест на работниците. Трябва да проявим настойчивост по този въпрос дори ние тук, в Парламента, особено когато става въпрос за определяне на данъчната ставка. Ставка от 0,03 % или 0,05 % не е достатъчна. Трябва да си поставим за цел най-малко или точно 0,5 %. Така че нека да поемем ясен ангажимент за данък върху финансовите сделки на европейско равнище. Утре аз със сигурност ще гласувам за изменение 2.
Markus Ferber
(DE) Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, разискваме въпроса за новаторското финансиране, но всъщност чухме много малко по този въпрос. Новаторството не се състои в това да изобретяваме нови данъци или да слагаме нови етикети на отдавна съществуващи неща, например национален дълг.
Бих искал да уточня съвсем накратко какво точно разискваме тук. Не става въпрос за въвеждането на еврооблигациите - съюзените християндемократи и християнсоциалисти ще възразят рязко на това, - а става въпрос по-скоро да се поучим от уроците на кризата на финансовите пазари, което означава просто, че спекулациите също трябва да бъдат облагани с данък. Това означава също така - и аз ще го заявя съвсем ясно, - че ако това не може да стане навсякъде в Г-20, трябва да го направим на равнище на Европейския съюз.
Тук няма алтернатива и затова се надявам не просто на поздравления сега, г-н Bullmann, а на един ясен и категоричен вот от страна на Европейския парламент утре. В това отношение, г-н член на Комисията, Комисията трябва да действа като наш съюзник срещу държавите-членки - особено срещу държавите-членки, които сега чухме да тръбят нависоко за това, какво мисли Лондонското сити. Само едно ще Ви кажа, г-н Farage: вижте данните за безработицата, вижте икономическия спад на своята страна, която е съсредоточила усилията си в производството на продукти на финансовия пазар. Ако обаче строяхте автомобили, - както ние в Бавария и изобщо в Германия, - щяхте да сте малко по-добре сега. Ето защо данъкът върху финансовите сделки трябва да бъде приветстван и въведен сега спешно. Това е наш дълг като европейци.
Leonardo Domenici
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, в доклада на г-жа Podimata се съдържат много важни аспекти, които не се свеждат само до въпроса за данъка върху финансовите сделки. Докладът включва също анализ и предложения, като се надявам, че той ще бъде горещо подкрепен от Парламента.
Той би могъл да послужи за основа на истинската нова европейска данъчна политика, от която се нуждаем. Що се отнася до хармонизирането на данъците, докладът съдържа и предложения в тази посока, които дават нова сила и субективизъм на Европа, макар и да е ясно, че в момента разискванията са насочени основно към данъка върху финансовите сделки, който ще бъде приложен първоначално в Европа. Считам, че е дошло времето за смели решения, които следва да се прилагат балансирано, но в същото време да показват правилната посока. Смятам, че Европа притежава отговорност да покаже на света пътя напред, смятам, че Парламентът притежава отговорност да изпрати сигнал и политическо послание.
Нека се обърна към г-н Schmidt, чиято интелигентност и проницателност действително уважавам: внимавайте с доводите, които използваме, защото ако днес кажем, че не можем да наложим данъка върху финансовите сделки, тъй като съществуват данъчни убежища, ще накараме европейските граждани да се почувстват безпомощни във времена, когато много от финансовите институции започват да се връщат обратно в сенчестия сектор.
Не само социалистите казват това. В моята страна Италия това предложение също се подкрепя от много автономни и независими групи; то се подкрепя от католическото демократично движение за насърчаване на развитието и балансирания растеж.
Sylvie Goulard
(FR) Г-н председател, бих искала да поздравя г-жа Podimata за свършената работа, която всъщност засяга няколко изключително чувствителни теми. Няма да обсъждам еврооблигациите, които аз самата разглеждам в доклада ми относно икономическото управление. Бих желала да повдигна три въпроса, свързани с данъка върху финансовите сделки.
На първо място, имаме ли нужда от нови източници на приходи и имаме ли право периодично да обсъждаме в Парламента приходната част на баланса? Отговорът ми е "да". Има някои теми табу в Европа; убедена съм обаче, че разискването относно начина на излизане от кризата няма да е изчерпателно, ако не можем да разглеждаме тази тема без ограничения, така че аз приветствам извършената от г-н Шемета работа във връзка с алтернативното данъчно облагане.
Второ, нуждаем ли се от данъка върху финансовите сделки? Според мен това е изключително интересно поле за изследване. Бих се позовала например на работата, която Европейската централна банка извърши по време на консултациите по Директивата относно пазарите на финансови инструменти и по-конкретно в частта й, посветена на високочестотната търговия, както наричат изключително бързите трансакции, извършвани от компютрите. Очевидно в последно време сме свидетели на някои опасни тенденции и затова споделям становището на г-н Ferber, че ние трябва да правим разграничение между пазарните дейности, които позволяват натрупването на ликвидност, и операциите с по-спекулативен и вероятно опасен характер.
Моят трети и последен въпрос е: от какви правила имаме нужда - глобални или европейски? Бих искала да знам какво се разбира под "глобални". Дали трябва да чакаме и последната диктатура в света да даде благословията си, преди да вземем решение по някакъв въпрос в Европейския съюз? Крием ли се зад глобализацията, за да не се изправим лице в лице с нашите отговорности? Считам, че това ще бъде абсолютно неразумно. Очевидно ние трябва да обсъдим риска от пренасочване на дейността извън ЕС - ние не сме безотговорни - но от друга страна, Парламентът не трябва да взема решенията си под заплаха.
Sven Giegold
(DE) Г-н председател, госпожи и господа, преди всичко аз също бих желал да изразя благодарностите си на г-жа Podimata. Нейната работа през последните седмици не беше лесна. Сигурен съм, че сте забелязали от получените електронни съобщения и по време на разгорещеното обсъждане тук, дори в рамките на някои от групите, че това е въпрос, който доста граждани следят с голямо внимание, за да видят точно каква позиция ще заемат политиците в Парламента по този въпрос.
Данъкът върху финансовите сделки е резултат от инициатива на граждани, довела до това предложение, основаващо се на данъка на Тобин, като позицията на Парламента по този въпрос ще бъде решаваща. На първо място, изниква основният въпрос: необходимо ли е този данък да бъде глобален? На световно равнище рядко някой се изказва против него. Следващият въпрос е: трябва ли също така да го въвеждаме на европейско равнище? Честно казано, ще заявя със съжаление, че много от опонентите му се крият зад аргумента, свързан с Европа. Трябва категорично да отхвърлим тази скрита тактика тук и сега, тъй като имаме успешни данъци върху финансовите сделки и на национално равнище и те действат на подпазарите.
С други думи, независимо от това, че г-н Шемета работи понастоящем върху оценката на въздействието, няма смисъл да се проучва дали данъкът работи, или не; трябва да проследим само на кои подпазари може да се въведе на национално равнище, на кои - в цяла Европа, и кои са подпазарите, където може да се въведе в целия свят. Това означава също така, че след като изменението е намерило своята формулировка, всеки, който твърди, че иска сделките да се облагат, няма причина утре да гласува против текста, предложен съвместно от 120 членове на Парламента.
Призовавам Ви, г-н Шемета, да изготвите оценката си на въздействието честно и да вземете предвид факта, че финансовият сектор е облаган с твърде ниски данъци. Госпожи и господа, нека утре изпратим ясен сигнал в подкрепа на европейския данък върху финансовите сделки. Няма никакви технически причини, които да ни попречат да направим това.
Ilda Figueiredo
(PT) Г-н председател, отдавна се нуждаехме от въвеждане на данък върху финансовите сделки в световен мащаб и следователно и на европейско равнище, както и от това да се сложи край на данъчните убежища и спекулативните финансови продукти. Отдавна съществува необходимост да се контролира и ефективно регулира капиталовият пазар, да се предотврати спекулирането с широк кръг продукти, включително стоки, сделки с имоти, пенсии и застрахователни продукти, както и целия набор от деривати, включително онези, засягащи държавен дълг.
За съжаление, Европейската комисия не постигна напредък по тези предложения, но е добре известно, че укриването на данъци и данъчните измами в Европа се оценяват на около 250 милиарда евро годишно - сума, достатъчна да покрие публичните дефицити, без да се налага да се вдигат данъците. Според текущите прогнози дори и при ниска ставка данъкът върху финансовите сделки ще генерира почти 200 млрд. евро годишно на равнище Европейски съюз и 650 млрд. щатски долара в световен мащаб.
Именно в този контекст задаваме въпроса: как може да се приеме това, че ясната позиция относно въвеждането на данък върху финансовите сделки на равнище Европейски съюз следва да се отложи под претекста за друго проучване, нови проучвания или допълнителна оценка? Време е да вземем ясни решения за контрола и облагането на капитала. Време е да престанем да заставяме най-вече работниците, малките предприемачи и малките предприятия да плащат за икономическата и социалната криза.
Marta Andreasen
(EN) Г-н председател, от известно време Европейският съюз иска да се финансира с европейски данък. Изглежда, предпочитанията клонят към данъка върху финансовите сделки. Оценките сочат, че той ще носи 200 милиарда евро годишно.
Категорично съм против новия данък, налаган от Европейския съюз, най-вече защото той ще позволи на Европейската комисия да определя размера и структурата на бюджета на ЕС, без да се допитва до държавите-членки и техните граждани. И което е по-лошо, той ще отнеме възможността на държавите-членки да изискват отчетност от бюрократичните институции на Европейския съюз.
Ако бъде въведен на национално равнище, за да се контролира рискът в сектора на финансовите услуги, разноските неизбежно ще бъдат за сметка на данъкоплатците. Тъй като има настроения, че финансовите услуги и банковият сектор следва да платят сметката за кризата, ние не трябва да лъжем нашите граждани, прехвърляйки им допълнително фискално бреме.
Andreas Mölzer
(DE) Г-н председател, данъчните спекулации, които в много случаи не носят полза за реалната икономика, чрез данъка върху финансовите сделки несъмнено предлагат правилния подход. Този данък обаче не трябва да се използва като възможност да се вкара през задната врата нещо, подобно на европейски данък, и да се оправдае фискалният суверенитет на Европейския съюз. За нещастие обаче докладът ни води именно в тази посока. Според мен Европейският съюз не е държава и не трябва да бъде такава. Фискалният суверенитет трябва да остане отговорност на държавите-членки.
Ако Брюксел не може да управлява своя бюджет, тогава трябва да има съкращаване на разходите. Има достатъчно правомощия, които биха били регулирани по -добре на национално равнище, отколкото на равнище Европейски съюз. Освен това джунглата на субсидиите и агенциите на Европейския съюз предлага големи възможности за икономии. Въвеждането на еврооблигациите, което също се препоръчва в доклада, според мен следва да се отхвърли решително. То излиза извън рамките на разумното в икономиката и е просто допълнителна мярка за превръщането на Европейския съюз в съюз за трансфери. Аз съм против това.
Diogo Feio
(PT) Г-н председател, въпросът за новаторското финансиране на световно и европейско равнище е не само важен, но и изключително злободневен. Смятам, че е жалко той да се свежда до бъдещето на новия данък върху финансовите сделки, но дори и в този случай няма да избегна спора.
Има цяла серия от въпроси, които искам да повдигна тук. На първо място, известна ли е на Парламента криза, която е преодоляна чрез въвеждането на нов данък? Знаете ли за някакви изследвания относно цената на администриране на този нов данък? Известни ли са ви изследвания, посветени на последиците, които ще има той за икономиката? Честно казано, аз не знам такива. Нещо повече, чували ли сте за някаква форма на регулиране, реализирана чрез въвеждането на нови данъци, или регулирането се извършва чрез надзор и контрол на пазара? За мен това очевидно е така.
Накрая ще призова разискването и обсъжданията да се провеждат разумно и уравновесено, а не въз основа на идеологии, проповядвани от онези, които слабо се интересуват от растежа на икономиката и предприятията, както и от благополучието на обществото.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Г-н председател, след няколко месеца се навършват четири години, откакто усетихме първите симптоми, първите последици от опустошителната икономическа криза - най-тежката криза, която светът изпитва през последните 75 години на миналия век.
Тя започна като голям катаклизъм във финансовия свят, после се превърна в икономическа криза и се разпростря в реалната икономика, засягайки растежа и работните места и предизвиквайки тежки социални трусове, като не трябва да забравяме, че за стотици милиони хора по света това е хуманитарна криза.
Оттогава сме свидетели на многобройни международни срещи, най-вече на Г-20, със силното присъствие на държавите - членки на Европейския съюз. По време на тези срещи бяха направени много решителни изявления и поети официални ангажименти за реформиране на международните финансови институции, данъчните системи, за въвеждане на налог върху международните финансови сделки. Те обаче си останаха малко повече от официални изявления.
Всъщност цялата реална работа, необходима за борбата срещу данъчните убежища и за реформиране на финансовите институции, предстои да се свърши.
Бих желал да установя връзка между настоящия доклад и потребностите на политиките за развитие. Развиващите се страни страдат от последиците на кризата в по-голяма степен, отколкото останалите: те отчитат по-слаб растеж, по-малко работни места, повече трудности при осигуряването на външно финансиране, по-големи дългове и по-малка официална помощ за развитие. Данъкът върху финансовите сделки ще предостави могъщ нов източник за финансиране на развитието.
Ето защо считам, че тези аспекти от доклада на г-жа Podimata заслужават нашата подкрепа и бих искал в този момент да призова Парламента да бъде честен спрямо себе си, като ви напомня, че въвеждането на налога беше одобрено от Парламента през март 2010 г. с доклада относно въздействието на кризата върху развиващите се страни.
Carl Haglund
(SV) Г-н председател, бих желал да благодаря на докладчика за добре подготвения доклад, който стимулира и разискванията. Считам, че е важно да си припомним факта, че Европейската комисия всъщност обеща да придвижи до лятото редица амбициозни предложения, свързани с т. нар. "собствени средства". Данъците, които току-що разисквахме, със сигурност ще бъдат включени в тях.
Вероятно това е причината, поради която докладите по собствена инициатива, при които сами поемаме инициативата по определен въпрос, създават известни трудности, тъй като първоначално имаме навика да искаме извършването на важна подготвителна работа, включваща изследвания на въздействието, което могат да имат различните данъци и други подобни, а след това тук, в Парламента, пренебрегваме тази важна подготвителна работа, заявявайки какво желаем независимо от информацията, подготвена от Комисията.
Считам, че г-н Feio беше на прав път по този въпрос, тъй като често подхождаме към данъците от идеологическа гледна точка. Например сега говорим за облагането с данък на финансовия сектор. Цялата ситуация е много сложна. Рядко чуваме аргументи, свързани с техническите подробности относно бъдещите последици. Тук става въпрос за принципи: искаме да имаме такъв данък.
Във връзка с това можем да обсъдим и въпроса доколко ние новатори. По идеологически причини ние настоявахме за тези данъци преди повече от 30 години или повече, така че няма нищо новаторско в това да призоваваме да се приемат. Въпреки това мога да разбера някои хора, които ги считат за необходими. Аз лично смятам, че е важно да въведем данък върху финансовите сделки, и то на световно равнище. Някой тук попита какво ще означава това. То няма да означава, че ще чакаме края на последния диктатор в някое кътче на планетата. Става въпрос по-скоро за това, дали бихме могли да постигнем нещо на равнище Г-20. Разбира се, това е и стремежът на Франция, която председателства Г-20 тази година.
Все пак на този етап нямаме търпението постоянно да напомняме, че очакваме сериозни предложения от Комисията до лятото. Поради това считам, че ще осъществим напредък, без да придаваме на този въпрос идеологически оттенък, тъй като е и прагматичен въпрос. Не трябва да забравяме също така, че тези данъци всъщност следва да се реализират на практика.
Keith Taylor
(EN) Г-н председател, моето изказване ще бъде в подкрепа на данъка върху финансовите сделки. Той дава възможност за възстановяване на баланса и отстраняване на пораженията, предизвикани от мерките за строги ограничения, дефицита и стъпките, предприети за погасяването му.
Въпреки това е важно да въведем данъци, които са в съзвучие с настоящите обстоятелства, тъй като в Обединеното кралство например само Барклис банк е платила корпоративен данък от 113 млн. британски лири през 2009 г., което е доста под ставката от 28 % в Обединеното кралство, докато през същата година Роял Банк ъф Скотланд е заделила 25 млрд. евро за схеми, свързани с укриване на данъци, като загубата на приходи за хазната в Обединеното кралство и САЩ е 500 млрд. евро.
В Обединеното кралство беше сформирана група в подкрепа на данъка върху финансовите сделки. Тя се нарича "Данъчна група Робин Худ" на името на легендарния герой, който краде от богатите и дава на бедните.
Подкрепям нейната кампания и призовавам Парламента да стори същото.
Niki Tzavela
(EN) Г-н председател, докладът на г-жа Podimata е много добре балансиран и много добре аргументиран, като утре всички следва да приветстваме четирите финансови средства, залегнали в доклада. И четирите мерки са новаторски и бих казал, че не трябва да ограничаваме разискването в рамките единствено на данъка върху финансовите сделки. Трябва да сме внимателни, когато избираме коя мярка ще прилагаме, и не трябва да облагаме сектори като енергетиката, която има мултиплициращ ефект върху разходите за живот. Поради това за финалния етап от приемането на решение по въпроса Комисията следва да изготви доклад чрез оценка на въздействието на ефективността и потенциалните резултати от използването на тези инструменти.
Gunnar Hökmark
(EN) Г-н председател, преди всичко бих искал да поздравя докладчика за включването в доклада на някои интересни политически различия.
Нека изясня още едно нещо, след като изслушах днешното разискване, а именно, че онези, които ще плащат данъка върху финансовите сделки, ще бъдат потребителите. Същото се отнася за електричеството, колите или които и да са други стоки или услуги. С данъците върху тях цената за потребителите се вдига. Банките няма да плащат за това. Във всички случаи ще се нуждаят от увеличаване на капитала през следващото десетилетие.
Така че данъкът ще засегне потребителите. Това може би ще е добре, защото несъмнено се нуждаем от данъци. Дали обаче този данък е добър? Както спомена по-рано моят колега г-н Schmidt, ние опитахме да го въведем в Швеция, където той се наричаше данъкът "puppy". Той беше повече или по-малко същият като този, който обсъждаме в момента, и постигна успех - за Ситито в Лондон! Това се случи, защото търговията с акции се премести в Лондон, а търговията с облигации почти умря.
Ето защо съм малко изненадан от това, което чух по време на разискването. Различията са между онези, които искат да знаят какви ще са последствията, и онези, които не искат да ги знаят - онези, които настояват за оценка на влиянието, и онези, които не я искат. Нека поразсъждаваме дали в този момент не правим кмета на Шанхай един много щастлив човек. Смятам, че ние трябва да следваме линията на Европейската народна партия по този въпрос.
Arlene McCarthy
(EN) Г-н председател, искам да благодаря на нашия докладчик за доклада и да насоча вниманието ви към реакцията на призива на обществото за честно облагане с данък на сектора на финансовите услуги.
Трябва да си припомним, че данъкоплатците вече са предоставили внушителна финансова помощ в размер на 4,5 трилиона евро държавна помощ за банковия сектор - 9 500 евро на всеки мъж, жена и дете в Европейския съюз - и, разбира се, обществото продължава да плаща чрез загуба на работни места в условията на сериозна финансова криза. Сега, когато този сектор възстановява печалбите си и плаща големи премии (всъщност това е начинът, г-н Hökmark, по който банките могат да бъдат рекапитализирани - няма нужда да се вълнуват за данъците, премиите са тези, от които трябва да се избавят), ще бъде честно този сектор, подобно на другите, да даде своя справедлив принос.
Въпросът е: защо е необходимо собствените средства на Европейския съюз, включително компонентът ДДС, да се набират от домакинствата и данъкоплатците, докато секторът на финансовите услуги е като цяло освободен от ДДС? Въпреки че Ирландия получава заеми в размер на 85 млрд. евро, за да се справи с икономическата криза, общата стойност на подкрепата за банките се оценява на 725 млрд. евро. Нашите граждани правилно считат, че е време секторът на финансовите услуги да плаща честно своя дял. Мървин Кинг, управителят на централната банка на Обединеното кралство, през почивните дни дори каза, че ако не направим основна реформа на сектора на финансовите услуги, ще се изправим пред нова банкова криза.
В доклада не се казва как би трябвало да въведем данъка върху финансовите сделки или какъв да бъде неговият размер. Сега вече е ясно, че сме в началото на проучването на данните в тази област, а едно изследване показва, че дори една съвсем ниска ставка единствено върху валутната търговия може да донесе 26 млрд. щатски долара. в световен мащаб.
Подкрепяме по-нататъшни изследвания. Разбира се, ние подкрепяме и Вас, г-н Шемета, в стремежа Ви да гарантирате, че няма да се случи проваленият шведски модел, който не е добър пример за данък върху финансовите сделки. Но, г-н член на Комисията, мога ли да Ви споделя, че преди да съм видяла резултатите от изследванията, малко съм разочарована, че Вашият консултативен документ изключваше данък върху финансовите сделки в Европейския съюз. Вие сте прав, г-н Шемета: нека видим данните, преди да го отхвърлим. Разочарована съм, че вече сте взели такова решение.
Ето защо гласуването утре, и ще завърша с това, е в подкрепа на доклада и на принципа, че финансовите услуги трябва да имат възвръщаемост. Това е гласуване в защита на нашите граждани и на виждането, че те не трябва постоянно да плащат за грешките на финансовите услуги и на банковия сектор.
Satu Hassi
(FI) Г-н председател, благодаря на докладчика за отлично свършената работа. Бих желал в доклада да се отдели повече внимание на въпроса за финансирането на международните дейности в областта на климата, независимо че твърдо подкрепям данъка върху финансовите сделки. Що се отнася до финансирането на дейностите в областта на климата, миналата година създадената от генералния секретар на ООН работна група предложи данък върху въглеродните емисии като възможност за облагане на емисиите от международното корабоплаване. Това трябва бъде обсъдено сериозно в Европейския съюз.
Когато подготвяхме пакета за климата от 2008 г., решихме, че ако Международната морска организация не предложи глобална схема за контролиране на емисиите от корабоплаване до края на настоящата година, Европейският съюз ще се заеме с това по същия начин, по който процедира с въздушното движение. Данъкът върху въглеродните емисии за корабите, влизащи във и напускащи пристанищата на Европейския съюз, ще бъде значително постижение в световен мащаб, тъй като ще засегне една трета от международното корабоплаване и ще осигури на развиващите се държави стабилен източник на средства за дейностите им в областта на климата.
Antonio Cancian
(IT) Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, считам, че днешната тема има фундаментално значение, тъй като засяга не само облагането на финансовия сектор, но и един важен пазарен въпрос. Чрез еврооблигациите, а ние трябва да правим разграничение между еврооблигации и облигации за проектите, е настъпил моментът да развиваме и управляваме нашата икономика чрез фонд, известен като "project bond" (облигационни заеми за финансиране на проекти), по-специално трансевропейски инфраструктури в секторите транспорт, енергетика и телекомуникации с подкрепата на научни изследвания и нововъведения.
Трябва да проправим пътя в тези области - това е основна тема на днешния ден и е свързана с промяната на скоростта. Когато говорим за метод на Съюза, който постоянно споменаваме, това е възможност да го изпълним със съдържание. Безработицата е съвременният реален социален проблем, тя е нашата задача днес.
Когато налагаме данъци, независимо дали в световен мащаб, или само в Европа, считам, че правим нашите предприятия по-слабо конкурентоспособни. Когато решаваме да ги увеличаваме, което е трудно приложимо, тъй като искаме да засегнем само онези, които спекулират, но вероятно няма да успеем -няма да успеем, защото е трудно това да се приложи и трябва да го направим на равнище Г-20. Накрая, по отношение на данъка върху въглеродните емисии считам, че данъците не трябва да се увеличават, а да се регулират.
Liem Hoang Ngoc
(FR) Г-н председател, госпожи и господа, докладът, който обсъждаме днес, има някои действителни предимства. Имам предвид по-конкретно еврооблигациите, които ще са необходими за финансирането на стратегия "Европа 2020".
За жалост десните отхвърлиха в комисията по икономически и парични въпроси принципа за данъка върху финансовите сделки на европейско равнище, въпреки че гласуваха в негова подкрепа през юни. Аргументите им, за да отхвърлят данъка като прелюдия към въвеждането му на световно равнище, са подобни на онези, предложени от поддръжниците на данъчните убежища. Те ни казват, че въвеждането на данъка само на европейско равнище би било пагубно за финансовия ни сектор. Те казват също така, че е възможно изтичане на капитали от Европа.
Отговорът ми е: и какво от това, ако има изтичане? Настоящият обем на финансовите сделки е прекомерно голям в сравнение с потребностите на реалната икономика. Въвеждането на този данък единствено в Европа вероятно ще спомогне за намаляването на този бум.
Освен това, ако обемът на спекулативните капиталови трансакции, като кредитни деривати в началото на кризата, леко намалява, това наистина би спомогнало за консолидиране на балансите на банките ни. Те ще имат много по-големи стимули за финансиране на реалната икономика.
Ще кажа на онези, които използват липсата на оценка на влиянието за извинение, че такава оценка не беше направена, преди да се даде зелена светлина за бързото разпространение на дериватите.
Време е, госпожи и господа, всички членове на Парламента да поемат своите отговорности. Европейският съюз не трябва в бъдеще да следва по петите Г-20, доминирана от САЩ и Китай. Той трябва да покаже пътя за реформирането на финансовата ни система.
Ето защо не мога да подкрепя текст, в който се пренебрегва данъкът върху финансовите сделки.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Г-н председател, докладът на г-жа Podimata съдържа интересни идеи - както стари, така и новаторски - които са изключително актуални в настоящия момент предвид предизвикателствата, пред които сме изправени в еврозоната и в Европейския съюз като цяло от гледна точка на стабилността и растежа. Идеята за еврооблигациите е особено положителна.
Исках да коментирам по-конкретно въпроса за данъка върху финансовите сделки, който разглеждам, както беше записано в препоръчаното от мен изменение, като положителна стъпка дори и на европейско равнище независимо от свързаните с него трудности и сложността му, както се подчертава във всички посветени на него изследвания от гледна точка на събирането му и степента на ефективност, ако се прилага само на европейско, а не на международно равнище.
Извън тези технически детайли обаче сме особено загрижени относно вероятното му влияние върху конкурентоспособността на европейската икономика - предпоставка за нашия растеж, което ще стане очевидно и от опита да се приложи пактът за конкурентоспособност в рамките на икономическото управление на основата на строги и обвързващи условия. Ето защо ние сме загрижени за влиянието, което този данък може да има от гледна точка на преминаването към бързо развиващи се финансови услуги, от гледна точка на недостига на ликвидност, от каквато нашият пазар има остра нужда в настоящия момент, и от гледна точка на прехвърлянето на разноските върху инвеститорите и данъкоплатците.
Поради тези причини считаме обещаното от Европейската комисия изследване за жизненоважна предпоставка. Има обаче и нещо друго, което ни притеснява: фактът, че никъде не е регламентирано къде ще отиват тези средства. Не сме привърженици на данъците заради самите данъци, нямаме доктрина за данъците. Необходимо ни е да знаем какъв ще е резултатът. Ще бъда отворена за нови идеи и моето предложение за преговори ще бъде приложено и по отношение на данъка, който отива в бюджета на Европейския съюз или в механизма за подпомагане.
Elisa Ferreira
(PT) Г-н председател, няма смисъл да повтаряме, че настоящата ситуация е най-сериозният тест за оцеляването на еврото и следователно на Европа. Докладът на г-жа Podimata отваря пътя за конструктивни решения, така че бих поздравила колегата за предложените идеи.
Сериозността на ситуацията не произтича от прекомерен дефицит или външен дълг на еврозоната като цяло, а по-скоро от продължаващите сериозни различия между отделните икономики под влиянието на общата политика. Нямаме инструменти, които ще улеснят конвергенцията между икономиките, ще дадат възможност на Европа да възстанови баланса си и да се развива.
Нека кажем ясно: на настоящото равнище на интеграция и отчитайки различията между икономиките, еврозоната и Европейският съюз няма да оцелеят с бюджет от 1 % от колективното богатство. На практика в условията на криза единственото решение, което можехме да вземем, е да препоръчаме строги ограничения, като именно работниците и предприятията сега плащат за дефицитите, натрупани в резултат на спекулативната криза на финансовия сектор, за чието спасение Европейският съюз е заделил 26 % от активите си.
Вярно е, че данъкът върху финансовите сделки, чиято ставка ще бъде много ниска в размер например 0,05 % и който ще бъде налаган върху изключително спекулативни сделки, свързани с високорискови продукти, ще трябва да се плаща от потребителите на тези продукти. Защо да не плащат обаче, при положение че обикновените хора плащат данък добавена стойност върху хляба, млякото и другите продукти? Данъчното бреме следва да бъде преразпределено по такъв начин, че да засяга по-малко работници и предприятия, и да бъде споделено по-равномерно между финансовия и особено спекулативния сектор.
Г-н член на Комисията, не смятам, че Комисията сега следва да отхвърли или да избегне ясното политическо послание, което Парламентът й изпраща. Общественото обсъждане не може да изключва анализ на данъка върху финансовите сделки: напротив, анализът му трябва да се ползва с най-голям приоритет.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Г-н председател, с равнището си от приблизително 10 процентни пункта Европейският съюз вече има по-високо данъчно бреме, отколкото САЩ, Япония и други световни икономически сили, като това означава, че европейските предприятия са неконкурентоспособни спрямо тези в САЩ и останалия свят. Несъмнено наблюдаваме голям ентусиазъм по повод въвеждането на нов данък върху финансовите сделки. Както знаем обаче, финансовият сектор притежава невероятната способност да прехвърля всички разноски върху гражданите и предприятията. Ето защо считам, че можем да говорим за данък върху финансовите сделки в Европейския съюз, само ако имаме споразумение по този въпрос на световно равнище.
На второ място, искам да изразя абсолютната си подкрепа за въвеждането на еврооблигациите с цел финансиране на европейски инфраструктурни проекти като средство за привличане на ресурс, като същевременно се търсят и средства на частния сектор за финансирането на проектите.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Г-н председател, бих желала да поздравя докладчика г-жа Podimata.
Икономическата и финансовата криза разкри редица несъразмерни стимули, съществуващи във финансовия сектор, както и слабости в регулаторната и надзорната рамка на финансовата система. Тя трябва да даде своя принос за плащането на цената на кризата по по-справедлив и последователен начин. Ние обаче следва да се убедим, че в крайна сметка данъкът върху финансовите сделки, въведен в съответствие с изследването на влиянието, няма да бъде прехвърлен на потребителите, т. е. на гражданите. Поради това считаме за необходимо създаването на ясни правила, които да предотвратят това.
Обществените поръчки заемат 17 % от БВП на Европейския съюз и представляват важен пазар, особено в областта на здравеопазването, транспорта и енергетиката. Прилагането на електронни системи за обществени поръчки в държавите-членки води до по-голяма прозрачност и значителни икономии за националните бюджети. Призовавам Комисията и държавите-членки до 2015 г. да изпълняват поне 50 % от обществените поръчки чрез електронните системи за обществени поръчки, като по този начин реализират ангажиментите, поети от държавите-членки в Манчестър през 2005 г. Също така призовавам Комисията да осъществи инициативата за електронно фактуриране (e-Invoicing), която представлява важен инструмент за намаляване на данъчните измами.
Държавите-членки трябва значително да подобрят съществуващите структурни фондове за научни изследвания и нововъведения, транспорт и проекти за енергийна ефективност, помагайки на гражданите да придобият необходимите умения, да подобрят дейността на националните системи и да прилагат стратегии за "интелигентна" специализация и транснационални проекти. Във връзка с това подкрепяме емитирането на общи еврооблигации за финансиране на инфраструктурни проекти.
Бих искала също така да привлека вашето внимание към неизползвания потенциал на новаторските револвиращи финансови инструменти, насочени към увеличаване на енергийната ефективност в сградите. Освен това държавите-членки трябва да започнат подготовка за структурните фондове след 2013 г., като ударението се постави по-специално върху нововъведенията, транспорта, енергийната ефективност и "интелигентната" специализация.
Astrid Lulling
(FR) Г-н председател, във време, когато едва започваме да схващаме последиците от финансовата криза, със сигурност не е забранено да се обсъждат фундаментални въпроси като новаторските данъчни механизми и да се предлагат нови решения като облигациите на ЕС (т.нар. европейски облигации). Ако наистина ще правим сериозно обсъждане, реализмът никога не трябва да дава път на идеализма. Облигациите на ЕС биха могли да бъдат инструмент на бъдещето, ако Европейският съюз иска да направи истински качествен скок от гледна точка на икономическото управление. Това е необходимо условие. Нека не подценяваме проблемите в тази област.
Ако слушаме г-жа Podimata, нещата всъщност са доста прости. Вземаме пари откъдето намерим и толкова. Днес банките са лесна изкупителна жертва. Те са прегрешили и трябва да платят. Това казаха и французите на германците след Договора от Версай през 20-те години на миналия век. Един особено добре информиран наблюдател, г-н Трише, председател на ЕЦБ, съвсем ясно ни предупреди за рисковете от едностранно въвеждане на данък върху финансовите операции. Дори съм чувал разговори за въвеждането му само в еврозоната. Поели сме по опасен път и колегата ни - членът на Парламента г-н Farage, ще бъде доволен! Ето защо трябва да бъдем извънредно внимателни. Поради това напълно подкрепям изменението, внесено от моята група. То не затваря врати, а подтиква към внимателен анализ на последиците от всеки избор, който бихме могли да направим. Идеологическият избор в този момент би бил сериозна грешка.
От своя страна няма да подкрепя мерки, чиято единствена последица би било да поставим европейския финансов сектор в по-неизгодно положение в сравнение с нашите конкуренти.
David Casa
(MT) Г-н председател, бих искал да благодаря на докладчика за напомнянето, че вътрешният пазар трябва да бъде по-ефективен и действен, ако иска да се усъвършенства. Ако разгледаме въпроса с данъка в светлината на всичко това и вземем предвид, че току-що започнахме да излизаме от кризата, считам, че внезапното въвеждане на данъци не е правилният път, по който следва да вървим. Казвам това, защото считам, че пазарът и без това е достатъчно обременен, например, с нови капиталови изисквания и нови схеми за гарантиране на депозитите, а все още не сме усетили ефекта им. Всички сме единодушни, че въвеждането на глобален данък е малко вероятно. Ето защо не е оправдано Европа да бъде единствена в тази игра и считам, че трябва да обсъдим последиците, които този европейски данък ще предизвика. Трябва да се замислим как това ще се отрази върху пазара на труда, как ще създадем нови работни места, как да останем конкурентоспособни като европейски пазар, конкуриращ се с международните пазари. Партията, която представлявам тук, не слага край на обсъждането на въпроса, макар да не приемаме, че излизането от кризата трябва да стане с въвеждането на данъка. Това, което казваме, е, нека оценим въздействието, да се запознаем с направените изследвания, да разгледаме внимателно как това ще засегне европейската икономика и ако, в светлината на всичко това се окаже, че този данък ще бъде в края на краищата полезен, тогава да, ние ще се съгласим с въвеждането му. Но в този момент оставаме на становището си, че нови данъци са неприемливи.
Jean-Pierre Audy
(FR) Г-н председател, първите ми думи ще бъдат похвала за работата на нашия докладчик, г-жа Podimata, както и на огромната работа, извършена от г-жа Hübner от името на нашата политическа група.
Всички сме запознати с данните относно данъка върху финансовите операции. Първата група данни е, че операциите и спекулациите възлизат на между 80 и 100 пъти стойността на реалната икономика. Второ, имаме Целите на хилядолетието за развитие - борба с бедността, вода, гори, инфраструктура, образование и здравеопазване - които тепърва трябва да се финансират и до 2015 г. изискват 300 милиарда щатски долара.
Ето защо подкрепяме този данък, но когато утре бъде подложен на гласуване, трябва да получи решително мнозинство. Липсата на такова мнозинство би била най-опасното нещо, което Парламентът може да направи. Данъкът трябва да се приеме с решително мнозинство като общностен, а не като междуправителствен.
Що се отнася до облигациите на ЕС, те са три категории. Първата категория ще се използва за финансиране на държавен дълг, което е грешка, тъй като никога няма да постигнем политическо мнозинство за финансиране на държавния дълг на която и да е държава - членка на Европейския съюз. Втората категория би могла да финансира механизма за управление на кризи, който се превърна в постоянен. Всъщност искаме европейските облигациите именно за това. Тук бих искал да поставя въпроса за политическия и следователно парламентарен контрол върху европейските облигации. Трето и последно, да, нуждаем се от тези европейски облигации за инвестиции. Континент, който не инвестира, е континент, който ще западне. Континентите инвестират по целия свят. Ето защо се нуждаем от облигациите на ЕС, от облигации, за да финансираме проекти.
Sławomir Witold Nitras
(PL) Г-н председател, не бих искал да повтарям аргументите на изказалите се преди мен колеги от моята политическа група. Ще направя само една забележка.
Вярно е, че данъкът върху финансовите операции е данък, който ще бъде наложен на гражданите. Вярно е, че въвеждането на този данък, без да се направи проучване за осъществимост (с каквото не разполагаме), както и да се проведе такова само на европейско, а не на глобално равнище, би било крайно безотговорно.
Да добавя още нещо. Забравих да благодаря на г-жа Podimata, както и на г-жа Hübner, без чиято работа докладът на Комисията би бил значително по-лош. Докладът всъщност се оказа доста добър. Той е трезв и балансиран, с определени теми за размисъл, но без идеологически отклонения и идеи, нямащи връзка с реалния свят.
Бих искал обаче да добавя още една забележка относно данъка върху операциите. Не само в световен мащаб, но също и в Европа има страни, включително моята, чиито банкови системи доказаха състоятелността си по време на финансовата криза. В Полша не сме подпомагали финансовата система. Тя вече беше под наблюдението на органите за финансов надзор, а регламентите, които едва сега се въвеждат на европейско равнище, вече действаха. По всичко личи, че такава система не генерира дълг. Идеята за въвеждане на данък върху финансовите операции би обременила дори и здрава система, която няма за какво да бъде обвинявана. В качеството ми на европейски гражданин, познаващ система, която не генерира дълг, аз не мога да се съглася с това.
Само още една забележка относно облигациите на ЕС. Това е добра идея. Трябва да финансираме инвестиции, но дори и сега, когато поемаме по този път, възниква въпрос, който искам да отправя в частност към Европейската комисия и който гласи следното: как ще гарантираме, че този инструмент ще включи и онези, които с течение на времето ще пожелаят да станат част от еврозоната, а не само нейните настоящи членове?
Sari Essayah
(FI) Г-н председател, финансовата криза означава, че трябва да разчитаме на порядъчни източници на доход за постигане на растеж и благосъстояние. Този доклад съдържа както полезни, така и проблематични инициативи. Проблематичното в доклада е предложението за облигации за финансиране на проекти на ЕС или облигации на ЕС, на което абсолютно се противопоставям. Европейските облигациите ще размият отговорността на държавите-членки за собствените им икономики и ще натоварят с допълнителни лихвени плащания онези държави-членки, които успешно се грижат за своите собствени работи. Това ще повлече след себе си "морален риск", както се казва.
Обаче подкрепям "борсовия данък", данъка върху финансовите трансакции, за който трябва да получим възможно най-скоро от Комисията оценка за въздействие. Бих могла дори да попитам присъстващия тук член на Комисията кога ще разполагаме с такава оценка на въздействието?
Добре е, че в доклада, който разискваме, е отделено голямо внимание на финансирането на сътрудничеството за развитие, тъй като от човешка гледна точка най-тежките последици от финансовата криза застрашават онези, които без съмнение най-малко могат да бъдат винени за цялата тази ситуация, т.е. хората в развиващите се страни. Най-бедните измежду бедните по света трябва да страдат, защото няколко държави, намиращи се в икономическа криза, съкращават своята помощ за развитие и дори спешната хуманитарна помощ.
Докладът също съвсем правилно ни припомня важността не само на сътрудничеството за развитие, но и на мерките, предприети от самите развиващи се държави. Тези държави трябва да разширят собствените си усилия в сферата на данъчното облагане, по-специално събираемостта на данъците и борбата с укриването на данъци. ЕС междувременно трябва да подобри координацията на понастоящем фрагментираната система на помощта за развитие и да засили борбата срещу данъчните убежища.
Damien Abad
(FR) Г-н председател, току-що излязохме от най-лошата финансова криза, която светът е виждал след 1929 г., но това не означава, че Европа може да се отпусне и да бездейства.
Това, което искам да кажа, е, че регулирането на международната финансова система и идеята за данък върху финансовите трансакции не са левичарска проблематика, нито чисто социалистически въпрос. Те са въпрос, който засяга целия Парламент. Във връзка с това трябва да заявя, че е срамно социалистическата група да внася алтернативна резолюция, когато всички политически групи в Парламента са в състояние да сближат становищата си и да се споразумеят по две предложения. Първото предложение е да бъде подкрепен принципът на глобалния данък върху финансовите трансакции в съответствие с предложенията на Г-20 и нейната пътна карта. Второто е да се разгледа възможността за въвеждане на данък върху финансовите трансакции в рамките на ЕС след извършване на оценка на въздействието. Последната няма за цел да запази състоянието на нещата или да ни спечели повече време. Тя просто трябва да гарантира, че условията за въвеждане на този данък са подходящи.
Считам, че е срамно партийно-политически и индивидуални интереси да ни възпират да създадем силно движение в Европейския парламент. Считам, че въпросът за регулиране на международната финансова система е твърде сериозен, за да го политизираме, и според мен десните и центристките партии биха могли да изразят становището си също така лесно като левите. Те биха могли да въздействат върху разискванията, да бъдат смели и да покажат чувство за отговорност, като предложат въвеждането на този данък от прагматична, а не от идеологическа гледна точка.
Mairead McGuinness
(EN) Г-н председател, бих искала да благодаря на докладчика за този доклад.
Двата основни проблема, пред които е изправен Европейският съюз, са високата безработица и тежкото дългово бреме. Вчера в Дъблин беше постигнато споразумение за съставянето на ново правителство, правителство, което е решено да изведе Ирландия от един от най-мрачните периоди в нейната история. Ирландия е изправена пред безпрецедентно критично състояние на националната си икономика - факт, който е добре известен на колегите в Парламента. Действително се нуждаем от разбирането и подкрепата на нашите колеги, за да преодолеем затрудненията.
Новото правителство ще се изправи пред множество предизвикателства, включително очакването на резултатите от втория банков стрес-тест, който ще се проведе в края на месеца, така че най-накрая ще узнаем мащаба на проблема. Тези стрес-тестове ще бъдат съкрушително обвинение срещу неефективното регулиране на банковия сектор в Европа, както и в Ирландия, но казвам Европа и подчертавам това. Трябва да се извлекат поуки. На фронта на заетостта нашият фокус ще бъде върху това да върнем хората отново на работа.
И така, по проблемите от доклада. Предлагат се три мерки в областта на данъчното облагане. Данъкът върху финансовите операции има потенциал, но ние имаме нужда от - и тук аз приветствам коментара на члена на Комисията по въпроса - оценка на въздействието, преди да вземем окончателно решение. Може ли да кажа, че данъчното облагане няма за цел да наказва, а по справедлив и равнопоставен начин да събира ресурси?
Що се отнася до европейските облигации, те дават възможност за осъществяване на големи инфраструктурни проекти. На загрижените за моралния риск ще кажа, че, ако имахме добро икономическо управление, страховете биха се уталожили. Накрая, за данъка върху въглеродните емисии. Имам известни опасения в това отношение, но поне разискваме тези много важни въпроси в Парламента и утре ще ги гласуваме.
Jan Kozłowski
(PL) Г-н председател, амбициозните стратегически цели, които Европейският съюз си е поставил, изискват значителни инвестиции и ресурси. От друга страна, икономическата криза накара редица държави-членки да търсят пътища за икономии. Тези две тенденции се съвместяват трудно, така че намирам търсенето на новаторско финансиране за важно и заслужаващо да бъде прилагано.
Бих искал обаче да привлека вниманието върху два особено важни въпроса. Първо, новаторското финансиране трябва да се разглежда като допълващо бюджета на Европейския съюз. То трябва да се третира като подкрепа за амбициозните цели на Европейския съюз, а не като изкушение да се намалят вноските на държавите-членки. Второ, влиянието на предлаганите методи за финансиране върху европейската конкурентоспособност и върху равнищата на безработица трябва да бъде внимателно анализирано.
George Sabin Cutaş
(RO) Г-н председател, за да бъдат постигнати целите на стратегията "Европа 2020", са необходими масирани инвестиции на европейско равнище в научните изследвания, образованието и инфраструктурата. Но в контекста на политиката на строги икономии, следвана от европейските правителства, и при нарастващите дефицити тези цели биха могли да бъдат постигнати само чрез алтернативни методи на финансиране. Имам предвид както съвместната емисия на облигации за подпомагане на държавите-членки при покриване на част от техните дефицити, което превръща част от дълга им в европейски дълг и улеснява получаването на нисколихвени заеми, така и данъка върху финансовите операции.
Последният е свързан с минимални разходи за финансовия сектор, чиито операции се равняват на почти 73 % от глобалния БВП и ще се прилага за противодействие на финансовите спекулации и за гарантиране на пазарното регулиране и инвестициите в европейски проекти. За Съюза е необходимо да даде ясен знак за намиране на решение на финансовата криза, предимно чрез прилагането на тези данъци.
Elena Băsescu
(RO) Г-н председател, данъкът върху финансовите трансакции би се отразил върху конкурентоспособността, но при правилно приложение в световен мащаб той би представлявал начин за набиране на допълнителни средства за глобални политики. Ако ЕС иска да има последователна позиция, трябва да се извърши оценка на въздействието от въвеждането на подобен данък. Проучването трябва да обхване възможния риск от пренасочване на чуждестранните инвестиции в по-слабо прозрачни области. Трябва да се наблюдава в каква степен предложените варианти могат да се използват като новаторски механизми за финансиране. Подобен данък не трябва да има негативно отражение върху банковата система. Два много важни аспекта са да се избегнат възможните отражения върху малките и средните предприятия и индивидуалните инвестиции.
Накрая, бих искала да подчертая, че на европейско равнище е приложим само данък върху финансовите дейности. По този начин ще облагаме само корпорациите, а не всеки участник във финансова трансакция.
Sylvana Rapti
(EL) Г-н председател, няма да благодаря или да изразявам признателност на Anni Podimata. Ще кажа само, че работата й е отлична, защото понастоящем, когато еврото е много болно, тя е поела отговорността да предостави на Европейския съюз един доклад по собствена инициатива, който предлага лечение. Лекарството, което тя предлага, включва данък върху финансовите трансакции.
Чух много хора да казват "не" - някои по заобиколен начин, други директно. Не чух обаче никакви алтернативни предложения, а считам, че всички искаме да защитим Европейския съюз и еврото. Чух да се говори и за проучване. Когато обаче чуя предложения за проучване, знам предварително, че отговорът е "не" и че ние просто печелим време. Не печелете време, г-н член на Комисията. Направете нещо веднага. В края на процедурата с привличане на внимание, аз Ви казвам: дръжте се за данъка.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Г-н председател, моята група и аз по две причини твърдо подкрепяме въвеждането на данък върху финансовите трансакции.
Първо, защото той е необходим и полезен. Ставка на данъка от 0,05 % ще донесе приходи от над 200 милиарда евро. В момент, когато по общо мнение политиките за съкращаване на разходите парадоксално изискват повече приходи, считам, че въвеждането на данъка е повече от необходимо. Това е най-важното.
Второ, защото ще ни позволи да овладеем и ограничим спекулативната активност, която понастоящем е голямо предизвикателство за световните и европейските политики.
Има и още една причина да подкрепям този данък и тя е, че хиляди и хиляди граждани, представлявани от редица организации, го искат. Наш дълг като политически представители е не само да се вслушаме, но и да откликнем отговорно и последователно и аз считам, че по този въпрос Парламентът утре трябва да даде ясен и убедителен отговор.
Seán Kelly
(EN) Г-н председател, предполага се, че политиците управляват света, а ако не го правят, други запълват празнината. Това е, което в частност се случи с икономическата криза не само в моята собствена страна. За щастие понастоящем си връщаме изгубените позиции и Парламентът полага усилия за обуздаване на финансовите спекуланти. Тези икономически паразити нанесоха сериозни щети на пазарите и живота на хората. Данъкът върху финансовите трансакции е добра идея като основа, но считам, че утвърждаването му, без да е налице глобалното му приложение, би било, по думите на Nigel Farage, икономика камикадзе.
С удоволствие подписах изменение 3, предвиждащо проучване за осъществимост. Правилно и благоразумно е да изчакаме проучването за осъществимост, за да видим дали за нас е икономически изгодно едностранно, без останалата част от света да продължаваме напред. След завършване на проучването за осъществимост ще можем да вземем решение.
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Г-н председател, данъкът върху финансовите трансакции е извънредно важен за бъдещето на Европейския съюз. Този данък ще допринесе за подобряване на контрола върху финансовия сектор. В миналото липсата на контрол във важни области доведе до криза, до значителни щети в резултат от спекулациите например на част от банките. Днес цената на кризата се прехвърля върху гражданите на Европейския съюз. В Полша например ДДС беше увеличен, което означава, че разходите за издръжка на домакинствата се увеличиха.
Въвеждането на данък върху финансовите трансакции означава, че ще се предприемат действия за ограничаване дейността на т.нар. данъчни убежища. В допълнение към функциите му за дисциплиниране на финансовия сектор парите от собствени източници, които Европейският съюз ще може да разпределя за развитие, ще бъдат значителни. Повечето пари в бюджета на Европейския съюз означават повече възможности, повече финансиране за науката, образованието, инвестициите в нови технологии, политиката на сближаване и общата селскостопанска политика.
Jaroslav Paška
(SK) Г-н председател, съгласен съм с докладчика, че сътресенията във финансовия сектор предизвикаха сериозни проблеми не само за нашите граждани, но и за повечето от нашите предприятия. Ето защо е съвсем оправдано да разискваме актуализация на регламентите за управление на спестяванията на европейските граждани в банките, застрахователните дружества и останалите финансови институции.
Във всеки случай, важен резултат от дебата ще трябва да бъде подкрепата за отговорното и благоразумно управление на спестяванията на нашите граждани и елиминирането на всички спекулативни и рискови операции, при които спестяванията или бъдещите пенсии на малките спестители изчезват в джобовете на спекулантите.
Това означава преди всичко по-добра и всеобхватна нормативна уредба, каквато е възприета по света, която освен това не допуска спекулации и рискови операции от страна на финансовия сектор и без нужда не нанася вреди на спестителите или клиентите. Не трябва да обсъждаме санкции и конкретни данъци, преди да е извършена задълбочена реформа на финансовия сектор, който днес, за съжаление, не внушава голямо доверие.
Angelika Werthmann
(DE) Г-н председател, госпожи и господа, след структурната криза, а аз в никакъв случай не си въобразявам, че вече сме се справили с нея, задължително трябва да осигурим надеждна финансова платформа, за да ограничим спекулациите, а още по-добре да ги забраним напълно. Новаторските финансови инструменти допълват политиката на ограничаване на разходите, която понастоящем е необходима, и в срочен порядък трябва да бъдат въведени в световен мащаб. Ето защо, ако гласуваме в полза на данъка върху финансовите трансакции в размер от 0,05 %, бихме разполагали с потенциални приходи от почти 200 милиарда евро в рамките на ЕС или дори 650 милиарда евро в глобален мащаб. Най-малко също толкова значителен е потенциалът, който той предоставя за регулиране на финансовите пазари и за по-голяма прозрачност. С други думи, той е крачка в правилната посока.
Thomas Mann
(DE) Г-н председател, ако искаме да стабилизираме финансовите пазари, данъкът върху финансовите трансакции е неизбежен. Нуждаем се от него, за да сложим веднъж завинаги край на извънредно спекулативните операции. Нестабилността на финансовите пазари се дължи на краткосрочни инвестиционни стратегии и спекулации с лихвените проценти, при които се използва висок процент привлечен капитал. Трябва да направим този вид спекулации непривлекателни и окончателно да изведем на преден план дългосрочните инвестиционни стратегии.
Данъкът ще донесе значителни приходи, без които няма да можем да се справим предвид скъпите системи за социално подпомагане в ЕС. Данъчната ставка върху ценни книжа с по-нисък риск трябва да бъде по-ниска, отколкото върху ценни книжа с по-висок риск. Финансовите и банковите системи по света може да бъдат организирани по различен начин, но данъкът върху финансовите трансакции (ДФТ) следва да бъде глобално възприет. Той ще има съществен принос за намаляване на сътресенията на финансовите пазари и най-накрая ще постави финансовите операции на по-стабилна основа.
Алгирдас Шемета
Г-н председател, бих искал преди всичко да благодаря за този много интересен дебат. Мненията по въпроса, дали като първа стъпка ЕС трябва да предвиди въвеждане на равнище ЕС на данък върху финансовите трансакции, са разделени.
Данните, които се разпространяват, изглеждат приемливи. Аз обаче съм убеден, че ние трябва, първо, да оценим риска от пребазиране и последиците от данъка за европейската конкурентоспособност. Както знаете, финансовите операции лесно се пребазират извън ЕС. Предишни примери като Швеция показват, че въвеждането на местно равнище на ДФТ може да ощети законния бизнес и да подкопае в значителна степен данъчната база. Това съвсем ясно беше илюстрирано от г-н Schmidt и г-н Hökmark.
Както казах във встъпителното си слово, бих ви призовал да изчакате резултатите от оценката на въздействието, за да дефинираме добре обоснована позиция по този въпрос. Мога да ви уверя, че тази оценка на въздействието ще бъде извършена много внимателно. Знаете, че през февруари започнахме публични консултации по темата. В края на март ще се проведе Брюкселският данъчен форум (Brussels Tax Forum), който ще бъде посветен изцяло на данъчното облагане на финансовия сектор. Работим в тясно сътрудничество с научната общност и МВФ по този въпрос, който бих искал да бъде много сериозно анализиран, за да вземем добре обосновано решение.
Големите въпроси са много важни и някои от тях като въздействието на високочестотната търговия бяха повдигнати по време на обсъждането. Трябва да анализираме също и данъчната тежест. Някои от вас поставиха въпроса кой ще плаща данъка. В това отношение, няма очевиден отговор. Трябва да анализираме и разходите за администриране, а също и данъчните бази. Следва да се имат предвид и много други въпроси, преди да се вземе окончателно решение.
Така че бих искал да ви помоля за търпение, докато Комисията завърши оценката на въздействието. Поели сме задължение да я завършим преди лятната ваканция.
Иначе приветствам доклада, който подкрепя глобалните действия на Комисията в новаторското финансиране и в частност в областта на данъка върху въглеродните емисии, облигациите за финансиране на европейски проекти и финансирането за развитие. Бих искал още веднъж да благодаря на г-жа Podimata за нейния превъзходен доклад и ви желая утре успешно гласуване.
Anni Podimata
Г-н председател, само няколко думи в обобщение на много интересното днешно разискване, за което благодаря на всички оратори.
Първи въпрос: глобален или европейски данък? Според мен това е неправилно поставен въпрос или по-скоро се опасявам, че това е въпросът, задаван от онези, които не желаят данъка нито на европейско, нито на глобално равнище, защото всички знаем, че постигането на глобално споразумение е невъзможно, освен ако някой не направи първата стъпка. Ето защо, за да бъдем убедителни и ефикасни в този опит за глобално споразумение, Съюзът, който има най-големия финансов пазар в света, трябва да направи първата стъпка.
Втори въпрос: оценката на въздействието. Всички вие, които сте чели доклада за новаторското финансиране, знаете, че оценката на въздействието е свързана с голям брой въпроси в доклада и ние със сигурност се нуждаем от оценка на въздействието. Това не се оспорва. Но, г-н член на Комисията, не мога да се съглася с Вас, когато искате, както ни помолихте дори сега във встъпителното си слово, да не предприемаме нищо, да не заемаме позиция преди докладът за оценка на въздействието на Европейската комисия да бъде публикуван. Безпокоя се също от мнението, което изразихте преди малко - изглежда Вие вече сте взел решение относно Вашата позиция въпреки факта, че все още няма доклад за оценка на въздействието и въпреки факта, че не бива да въвеждаме данък върху финансовите операции на европейско равнище. Разбира се, нуждаем се от оценка на въздействието и всички знаем, че това е обичайната стъпка преди стартирането на законодателна процедура. Но нека не се крием зад оценки на въздействието и не изневеряваме на ролята и компетенциите си и то по време, когато се борим да защитим общностния метод, под което имам предвид ролята на Европейския парламент при вземането на решение. Отговорността за политическото решение - дали искаме, или не европейски данък - е наша и на Съвета, както ни напомни миналата седмица германският канцлер Ангела Меркел. Трябва да сме сигурни, че събитията няма да ни изпреварят.
(Ръкопляскания)
Председател
Разискването приключи.
Гласуването ще се състои във вторник, 8 март 2011 г., по обед.
Писмени изявления (член 149)
Ivo Belet
Днес Европейският парламент дава ясен знак на Г-20 и особено на държавните и правителствените ръководители в Европа. Винаги сме подкрепяли и ще подкрепяме въвеждането на данък върху финансовите трансакции на глобално равнище, но това не може да стане бързо. Ето защо ЕС трябва да действа самостоятелно и да поеме своя дял от отговорността. Предполагаме, че Комисията скоро ще изготви оценката на въздействието и въз основа на нея - конкретно законодателно предложение.
Данъкът върху финансовите трансакции е най-добрият инструмент за защита срещу спекулации на пазарите и за финансиране на глобални публични блага. Същевременно обаче той би могъл да бъде ефективен инструмент в подкрепа на проактивното икономическо възстановяване в Европа. При тези обстоятелства бих искал също да подчертая, че онези, които постоянно твърдят, че европейският интеграционен проект е антисоциален, биха могли оттук нататък да замълчат. Защото по думите на Oxfam, "Европейският парламент днес поставя световен стандарт, като настоява за европейски данък "Робин Худ".
Proinsias De Rossa
Подкрепям този доклад, който изисква ЕС да съдейства за въвеждане на данък върху финансовите трансакции на глобално равнище, и, ако не, като първа стъпка ЕС да въведе ДФТ на европейско равнище. Поразителното увеличаване на обема на финансовите трансакции в световната икономика през последното десетилетие, който през 2007 г. е 73,5 пъти по-голям от номиналния световен БВП, илюстрира засилващото се разкъсване на връзката между финансовите трансакции и нуждите на реалната икономика. Финансовият сектор е недостатъчно облаган. Удивително, но повечето финансови услуги не се облагат дори с ДДС. Трябва да се предприемат мерки за събиране на повече средства от този сектор и за изместване на бремето на данъчното облагане от работещите. Основните разходи по кризата досега се поемат от данъкоплатците. Финансовите институции и заинтересованите страни, които години се наслаждаваха на изключително висока доходност от акции и извънредно големи годишни премии, трябва да поемат своя справедлив дял от разходите. Оценява се, че един ДФТ с ниска ставка ще осигури годишно почти 200 милиарда евро на равнище ЕС и 650 милиарда щатски долара на глобално равнище, което би представлявало значителен принос на финансовия сектор за посрещане на разходите по кризата и за стабилността на публичните финанси.
Kinga Göncz
По време на тежки финансови условия ще бъдем под силен натиск за постигане на общите европейски цели да намерим ресурси, по-неявни от данъка върху финансовите трансакции на международно или европейско равнище, европейските облигации, облигациите за финансиране на проекти на ЕС и други новаторски финансови инструменти. Ако се отнасяме сериозно към собствените си решения и целите, заложени в стратегията "ЕС 2020", трябва до подкрепим новите финансови инструменти, които ни дават възможност да ги постигнем. Нужни са свежи ресурси за развитие на енергийните и транспортните мрежи, за борбата с климатичните промени и за финансиране на мерките, насочени към постигането на социално включване. Тези ресурси не бива да пораждат допълнително бреме за данъкоплатците, които вече понасят последиците от строгите ограничителни мерки. По мнението на финансовите експерти, един данък върху финансовите трансакции, който намалява равнището на финансовите спекулации и поемането на прекомерен риск от страна на финансовите институции - отдавна препоръчван от групата на Прогресивния алианс на социалистите и демократите в Европейския парламент, - може да бъде въведен на европейско равнище, без финансовият сектор да бъде изтласкан от Европа. На годишна база 0,05 % данък върху трансакциите ще донесат 200 милиарда евро в бюджета. Освен това останалите новаторски финансови мерки като емитирането на европейски облигации, биха могли също да допринесат за нарастване на бюджетните приходи.
Cătălin Sorin Ivan
След като преживяхме финансовата криза, която извади наяве колебливостта на курса на акциите на финансовите институции, решихме че е необходимо да се въведе данък върху финансовите трансакции на европейско равнище - въпрос, който беше също широко разискван и от Европейския съвет.
Групата S&D, към която принадлежи определеният за докладчик, заслужава по-голямата част от похвалите. Успяхме да дадем ясен сигнал, особено с приемането на най-проблематичното изменение, което цели въвеждането на данъка вместо на глобално, на европейско равнище. Така ние показахме добрите си намерения и твърдото си убеждение, че в ЕС мерките могат да бъдат по-ефективни и с измерими и непосредствени ползи. В това отношение трябва да повторя, че политиката на строги ограничения, силно пропагандирана от консервативните правителства, е дълбоко несправедлива и дори демагогска, особено тъй като икономическата криза беше предизвикана не от обикновените хора, а от финансови и банкови институции, които имаха крайно либерално разбиране за финансовата система. Възстановяването на деловата активност трябва да се разглежда от гледна точка на справедливостта, поради което този данък е най-добрата мярка, с която разполагаме.
Alfredo Pallone
Настоящото обсъждане е завладяващо в етично, политическо и дори техническо отношение. Проблемът е, че то не може да се води фрагментарно за отделните сфери. Необходимо е общо и съгласувано решение на равнище Г-20, защото, ако не се прилага от всички, то се превръща в бумеранг, който ще предизвика пребазиране на финансовите операции. Не сме тук, за да защитаваме спекулантите или онези, които играеха на финансовите пазари като в казино. От друга страна, не можем да предприемем мерки за запазване на престижа, които са продиктувани донякъде от демагогия и на практика ще нанесат повече вреда от тази, която целим да предотвратим. Ето защо нека избягваме разсъждения на чисто идеологическа основа и вместо това погледнем фактите. Да се обединим около необходимостта да се премахнат самите финансови спекулации и да утвърдим принципа "замърсителят плаща", но, за да го направим, е необходимо да възприемем подход, основаващ се на надеждни данни, числа и статистически анализ. Трябва да намерим решение, отчитащо необходимостта от блокиране на определен тип спекулации, и да избегнем изоставане на ЕС на световния пазар, което би създало повече проблеми в момент, когато трябва да инвестираме и да се опитаме да преодолеем кризата.
