Javna radiotelevizija v digitalni dobi: prihodnost dvojnega sistema (kratka predstavitev) 
Predsednica
Naslednja razprava je poročilo gospoda Iva Beleta v imenu Odbora za kulturo in izobraževanje o javni radioteleviziji v digitalni dobi: prihodnost dvojnega sistema.
Ivo Belet
Gospa predsednica, dober večer komisarka, gospe in gospodje, menim, da resolucija, za katero upamo, da jo bomo v četrtek sprejeli, daje zelo močno sporočilo, sporočilo, ki dokazuje, da Parlament v veliki meri podpira tipičen evropski medijski model, kar omogoča delovanje komercialnih radiotelevizij na eni strani in javnih radiotelevizij, se pravi javnih medijskih podjetij, na drugi strani. Ta model, gospa predsednica, je tipično evropski, saj ga ne boste našli, ali pa ga boste zelo redko našli v Združenih državah Amerike ali na Japonskem, kaj šele na Kitajskem. V večini držav članic Evropske unije se je ta dvojni medijski model izkazal, kot najboljše zagotovilo, ko govorimo o pluralizmu medijev, neodvisnosti urednikov in svobodi tiska na splošno. Vendar pa je ta model v Evropski uniji žal pod močnim pritiskom. Pritisk prihaja iz številnih smeri. Do tega prihaja zaradi velikega varčevanja, s katerim se ubadajo pristojne oblasti, nacionalne ali regionalne, velik del pritiska na javne izdajatelje televizijskega programa pa izvajajo tudi zasebna medijska podjetja. Na javne radiotelevizije gledajo, kot na predstavnike nelojalne konkurence, predvsem na internetu. Zaradi vseh teh okoliščin se javne radiotelevizije v mnogih državah članicah Evropske unije le s težavo ohranjajo nad vodo. To pod vprašaj postavlja krhko ravnovesje dvojnega sistema, ki je ogrožen. Storiti moramo vse, kar je v naši moči, da naš evropski medijski model ostane nespremenjen v teh nemirnih časih in da hkrati zagotovimo trde temelje. V ta namen potrebujemo številne posege in te smo v resoluciji tudi pripravili. Najprej želim izpostaviti in nisem prepričan, ali se Parlament tega zaveda, da so se vse države članice Evropske unije uradno zavezale, da bodo zagotavljale svobodo tiska v skladu z okvirom Sveta Evrope. To vključuje jasno opredeljeno vračilo in financiranje javne radiotelevizije. Pomembno je dolgoročno financiranje. Čas je, da Evropski parlament spomni vseh 27 držav članic na te zaveze in da jih morajo tudi izpolniti. Drugo, kar želim izpostaviti, je, da sta medijski pluralizem in svoboda tiska na splošno temeljni del naše demokracije. Zato želimo uvesti vlogo opazovalca medijske pluralnosti. Komisarka, to je orodje, ki smo ga razvili na pobudo Komisije. Gre za zelo uporabno orodje, ki ga lahko uporabljamo kot svetilnik v mnogih državah članicah, v mnogih regijah, kjer sta ogrožena medijska pestrost in pluralizem. Menim, da je za vse medije največji izziv, kako zagotoviti, da bodo navzoči na spletu, torej digitalno navzočnost na internetu. Vse večja nervoza zaradi - lahko celo rečemo vse večja sovražnost do - pobud javnih radiotelevizij na internetu je zaskrbljujoča. Zdi se, da nekateri ljudje v politiki, predvsem nacionalni politiki, pa tudi v medijih, pozabljajo, da so bili lani sklenjeni jasni sporazumi o dejavnostih javnih radiotelevizij na spletu in ključnega pomena je, da se jih držimo. Če sledimo temu argumentu, gospa predsednica, menim, da moramo razviti tudi model, ki bo omogočil ponudnikom spletnih iskalnikov in spletnih storitev, da opravijo svoje delo. Mislim, da si ne moremo privoščiti in še naprej stati križem rok, ker se bomo drugače zbudili in ugotovili, da so Google in YouTube, pa tudi Apple prevzeli naš medijski prostor. To bi seveda bilo povsem nezaželeno.
Miroslav Mikolášik
(SK) Gospa predsednica, v Evropski uniji moramo ukrepati in zagotoviti ravnovesje in pluralnost stališč, k temu pa bo veliko prispevalo tudi ravnovesje med javnimi radiotelevizijami in komercialnimi mediji na trgu. V zvezi z ohranjanjem kulturne raznolikosti, svobode izražanja in zdrave konkurence seveda ne smemo sprejeti rešitve po načelu eno merilo za vse, zato moramo spoštovati prizadevanja posameznih držav članic glede obravnave vprašanja o povečevanju deleža javnih medijev na nacionalni ravni.
Menim, da bi moralo biti uravnoteženo razmerje med javnimi in komercialnimi mediji na internetu prednostna naloga nacionalnih strategij in evropske medijske politike v bližnji prihodnosti. Prav tako moramo spodbujati zainteresirane strani, da aktivno sodelujejo in s tem izboljšajo kakovost informacij na medijskem trgu, hkrati pa zagotovijo inovacije v tem sektorju. Na koncu želim povedati, da sta pluralnost medijev in svoboda ključna elementa demokracije.
Martin Ehrenhauser
(DE) Gospa predsednica, tudi jaz sem mnenja, da je lahko dvojni medijski sistem uspešen v Evropi in da je pomembno, da imamo javne radiotelevizije na eni strani in zasebne kanale na drugi, ki poslujejo v svobodni konkurenci v prostem tržnem gospodarstvu. Žal pa je resnica nekoliko drugačna. Obstajajo dokazi o močnem trendu k monopolizaciji, predvsem v zasebnem sektorju. To moramo z ukrepi preprečiti. Ta trend je še posebej nevaren, saj ga opažamo v času velikih gospodarskih težav.
Na drugi strani imamo javne radiotelevizije, ki ne opravljajo svojih dolžnosti, s tem ko dopuščajo oblikovalcem mnenja in upravljavcem, da odločajo o vsebini in temah njihovih uredniških vsebin. Seveda tega ne moremo dopustiti. Naj navedem primer televizije ORF v Avstriji: ta javna radiotelevizija deluje kot del javne službe, vendar ne z vidika gospodarske učinkovitosti. V medijih ni liberalizma ali pluralizma, prav tako pa tudi ne uredniške svobode oziroma vsaj ne toliko, kot bi moralo biti. Kaj lahko EU stori glede tega? Prepričan sem, da je dobra rešitev za ta problem sistem zgodnjega opozarjanja, namenjen identificiranju monopolov, ki je bil Evropskemu parlamentu pred časom že predstavljen.
Zuzana Roithová
(CS) Gospa predsednica, podati želim še dve pripombi na razpravo. Prej sprejeta direktiva o avdiovizualnih storitvah izboljšuje sodelovanje med nadzornimi organi in zagotavlja visoko raven varstva otrok pred neprimernimi oddajami in oglaševanjem. Vendar pa države članice niso dosledne pri njenem izvajanju. V moji državi na primer velja šele od junija. Prav tako imamo nepopolno usklajevanje zakona o avtorskih pravicah. Zagotoviti moramo, da bo lažje pridobiti čezmejna dovoljenja za avdiovizualna dela skupnih avtorjev in sproščanje arhiva avdiovizualnih del, za katera avtorske pravice niso jasne v primeru tako imenovanih osirotelih del. Potrdila sem, da bo Komisija prihodnje leto predložila novo zakonodajo, vendar želi zakonodajo omejiti le na glasbena dela, ne pa tudi na avdiovizualna dela. Zato pozivam Komisijo naj navede, ali bo odpravila to temeljno napako, ali pa jo bomo morali odpraviti mi, člani odborov. To temo obravnava točka 33 poročila.
Jaroslav Paška
(SK) Gospa predsednica, najprej želim podpreti prizadevanja poročevalca, da bi v Evropskem parlamentu sprožil razpravo o medijskem prostoru. Mislim, da je to zelo uporabna tema, predvsem v dobi digitalizacije, dobi, ko v tem okolju potekajo revolucionarne spremembe.
Medijski prostor se v posameznih državah članicah vsekakor razlikuje. So države, v katerih v medijskem prostoru prevladujejo komercialni mediji, javni mediji pa pomenijo samo ozadje. V nekaterih so komercialni mediji šibkejši ali razdrobljeni in razpršeni, tako da ne pomenijo koncentriranega pritiska ali koncentriranega medijskega prostora, javni mediji pa lahko zagotavljajo več informacij in v večji meri vplivajo na javno mnenje.
Opažamo pa, da se politični organi pogosto vmešavajo predvsem v aktivnosti javnih medijev, ravno tako, kot lastniki posegajo v dejavnosti komercialnih medijev, to pa v znatnem obsegu vpliva na naše informacije in javno ozaveščenost.
Da bi dosegli medijsko svobodo, resnično svobodo, ki je neodvisna od denarja, pa naj gre za zasebni ali državni denar, si moramo močno prizadevati, da bi bili novinarji svobodni, ne pa izpostavljeni takšni ali drugačni obliki nadzora ali samonadzora, ki bi jih zavezovala, da morajo biti lojalni do svojih delodajalcev. Menim, da je to največji problem medijev v našem času, zato moramo v prihodnje na tem področju izvesti spremembe.
Maria Damanaki
članica Komisije. - Gospa predsednica, Komisija pozdravlja poročilo Evropskega parlamenta z naslovom "javna radiotelevizija v digitalni dobi: prihodnost dvojnega sistema". Poročilo je dobro uravnovešeno besedilo, saj podpira veljaven dvojni sistem, ki temelji na sobivanju javne radiotelevizije in komercialnih radiotelevizij v Evropi. Kot navaja Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah v eni izmed uvodnih navedb, je to sobivanje lastnost, zaradi katere se evropski trg avdiovizualnih medijev razlikuje od drugih in to je v poročilu tudi v celoti izpostavljeno.
Protokol o sistemu javnih radiotelevizij v državah članicah, ki je dodatek k pogodbam EU, državam članicam priznava svobodo, da opredelijo delovanje javnih služb in organizirajo svoje javne radiotelevizije in financiranje, če takšno financiranje ne vpliva na pogoje trgovanja in konkurenčnost v Skupnosti. Države članice lahko določajo obliko in pogoje financiranja svojih javnih medijev, če pri tem upoštevajo pravila EU o državni pomoči.
Strinjamo se z glavno idejo poročila, t.j. da morajo javne radiotelevizije imeti možnost, da izrabijo priložnosti, ki jih ponuja digitalizacija in razvejanost distribucijskih platform v skladu z načeli tehnološke nevtralnosti. To je bilo navedeno tudi v popravljenem sporočilu Komisije iz leta 2009 o uporabi pravil o državni pomoči za storitve javne radiodifuzije. Predvsem imamo nekaj pripomb na dva elementa poročila.
Prvič, v zvezi z spremljanjem standardov Sveta Evrope EU ne nosi nobene odgovornosti za politično neodvisnost javnih radiotelevizij. Poleg tega države članice EU Evropskemu avdiovizualnemu observatoriju ne morejo podeliti mandata, ne da bi se s tem strinjale tudi države, ki niso članice EU. Tega tudi Komisija ne more storiti.
Drugič, poročilo kaže na to, da nekatere države članice niso storile ničesar za promocijo evropskih del na radioteleviziji. Tega ne podpirajo številke v nedavnem poročilu Komisije o izvajanju določb direktive. V skladu s poročilom radiotelevizije v Evropi opravljajo dobro delo pri spodbujanju evropskih programov.
Javne radiotelevizije morajo biti vodilne pri inovacijah, spodbujanju razvoja novih oblik in kakovosti programa samega in s tehničnega vidika, če želijo ostati v koraku s smernicami in različnimi izzivi z vseh strani. Glede tega smo enakega mnenja in veselim se sodelovanja s Parlamentom pri teh vprašanjih v obsegu pravnega okvira, ki ga zagotavljajo pogodbe.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 25. novembra 2010.
Pisne izjave (člen 149)
Iosif Matula
V obdobju prehoda z analognega na digitalni televizijski sistem, ob vse večjemu pomenu novih medijev, tudi formata 3D, ne smemo pozabiti na številne dejavnike v politiki, ki si jih izmišljamo. Predvsem verjamem, da je dobro, če izvedemo ukrepe za lažji prehod na digitalni sistem, pri tem pa razmislimo o možnosti zagotavljanja certifikatov ali drugih ukrepov, s katerimi bi lahko odškodovali javnost. Drug pomemben ukrep je organizacija pripravništva za novinarje in vodilne na javnih radiotelevizijah, glede na to, da zasebni mediji za to področje namenjajo vse večje zneske. Prav tako menim, da bi bilo dobro, če bi v prihodnje razmislili o možnosti vzpostavitve evropske javne radijske ustanove. Hkrati pa menim, da bi bilo za javne radiotelevizije v državah članicah dobro, če bi države članice za kanale Euronews prispevale programe, ki so v evropskem interesu. Glede na to, kako razširjena je 3D produkcija pa tudi zaradi opozoril, ki so jih izdali zdravniki glede vpliva na zdravje gledalcev, pozivam Evropsko komisijo, da nujno izvede študijo, v kateri bodo obravnavana morebitna tveganja, ki jih lahko ima 3D TV na zdravje Evropejcev glede na sedanje tehnološke pogoje.
Emil Stoyanov
v pisni obliki. - (BG) Najprej želim čestitati gospodu Ivu Beletu za odlično poročilo o tej zelo pomembni temi. Prav tako se mu želim zahvaliti za to, ker je sprejel moje ideje in predloge. Prepričan sem, da smo dobili dobro uravnovešeno poročilo, ki skuša zagotoviti lojalno konkurenco med javnimi in zasebnimi mediji.
Na podlagi dolge tradicije, nacionalni proračuni. t.j. davkoplačevalci. podpirajo javne radiotelevizije ob predvidevanju, da so javne TV postaje namenjene samo varstvu javnega interesa, medtem ko zasebne radiotelevizije ščitijo zasebne, komercialne interese. Vendar pa je praksa v Bolgariji in v Evropi pokazala, da to ne drži povsem za javne ali zasebne medije.
Na podlagi večletnih izkušenj v medijskem sektorju sem predlagal nekatere spremembe tega poročila, ki skuša zagotoviti enake pogoje za javne in zasebne medije, da bi lahko tako zagotavljali kvalitetnejše informacije, ki so pomembne za javnost. Evropski državljani imajo pravico, da prejemajo najboljše informacije o evropskih in nacionalnih vprašanjih. Za to si morajo prizadevati javni in zasebni mediji, regulativni organi pa moramo zagotoviti, da za vse veljajo enaki pogoji. Zahvaljujem se vam za pozornost.
