Boj proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospe Weiler v imenu Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (Prenovitev) - C7-0044/2009 -.
Barbara Weiler
Gospa predsednica, predsedujoči Svetu, komisar, gospe in gospodje, najprej se želim zahvaliti skupini poročevalcev v senci iz Odbora za pravne zadeve in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, mojim kolegom in vsem, ki so prispevali k temu odličnemu rezultatu. Brez konstruktivnega in poštenega sodelovanja s Komisijo in belgijskim predsedstvom, prav zagotovo ne bi dosegli tega rezultata.
Kot poročevalka sem - kot si lahko mislite - zelo zadovoljna z rezultatom, prvič zaradi tega, ker smo v primerjavi s staro direktivo dosegli znatne izboljšave in drugič, ker smo uvedli nove načine za spodbujanje boljših plačilnih praks. Uresničili smo cilj. Raje bi rekla, da je bila začrtana pot za izboljšanje likvidnosti malih in srednje velikih podjetij in za zaščito naložb v nove izdelke, nova delovna mesta in nove procese.
Zakaj smo morali izboljšati to direktivo? Zakonodaja iz leta 2000 ni bila zavezujoča in ne preveč učinkovita. V zadnjih letih so se plačilne prakse v skoraj vseh državah članicah poslabšale in to se je zgodilo že pred finančno in gospodarsko krizo. Reformo so zahtevala tudi mala podjetja, ki so svoje želje izrazila v okviru Obrtnega zakona. Želela so, da so plačilne prakse v Evropi organizirane na veliko bolj učinkovit način.
Glede na rezultat lahko trdim, da smo prehodili novo pot. Imamo stroga pravila. Računi morajo biti načeloma plačani v roku 30 dni z le nekaj izjemami, ki morajo biti utemeljene. Uvedli smo višje zamudne obresti po stopnji 8 %. Stroške izterjatve smo določili na popolnoma nebirokratski fiksen znesek 40 EUR, prav tako pa smo poskrbeli, da lahko mala podjetja lažje uveljavljajo svoje pravice.
Drugi vidik nove poti so pozitivne pobude in novi instrumenti, na primer imenovanje strank z dobrimi plačilnimi praksami, zagotavljane več informacij malim podjetjem glede njihovih pravic, obročno odplačevanje in spodbujanje alternativnih mehanizmov za reševanje sporov.
Ta zakonodaja je prav tako del pristopa "boljši predpisi" in bo veljala tudi za institucije EU. Na to smo še posebej ponosni, saj - prepričana sem, da si to lahko predstavljate - tega niso bili vsi veseli.
Seveda je bilo nekaj sporov in nekatere želim tudi omeniti. V parlamentu je bilo veliko razlik in različnih mnenj. Že 100 sprememb dokazuje, da smo se glede tega najprej morali prepirati tudi tu, v Parlamentu. Komisija vsekakor ni bila vedno vesela naših prizadevanj, vključno z razširitvijo tega na raven trgovanja med podjetji, vendar menim, da smo dosegli dober rezultat.
Probleme je predstavljal tudi Svet. Obžalovanja vredno je, da Svet ni vedno izpolnil svojih ciljev glede zagotavljanja pomoči malim podjetjem. Še posebej obžalovanja vredno se mi to zdi za tako bogati in dobro urejeni državi, kot sta Nemčija in Avstrija.
V zvezi s panožnimi organizacijami lahko povem le, da so bile konstruktivne, čeprav seveda nismo vedno sprejeli ali mogli sprejeti njihovih mnenj.
Če povzamem, naslednji korak je, da po jutrišnjem glasovanju od Sveta pričakujemo, da bo opravil končno pozitivno glasovanje in da bodo države članice lahko izvedle to zakonodajo. Ne pričakujemo, da bi izvedba trajala dve leti. Namesto tega pričakujemo, da bodo države članice začele s prenosom v notranjo zakonodajo že januarja prihodnje leto.
Antonio Tajani
Gospa predsednica, s to razpravo se zaključuje pomembno obdobje dela. Komisija, Parlament in Svet so se določili, da bodo sodelovali pri pripravi posebnega odgovora malim in srednje velikim podjetjem z izvedbo dela Obrtnega zakona. Upam, da bo jutri direktiva sprejeta, zaradi česar si bo lahko mnogo malih in srednje velikih podjetij v Evropski uniji oddahnilo.
Število neplačanih računov se je predolgo povečevalo: lani se je povečalo za 8 %, danes pa problematične naložbe skupaj znašajo 300 milijard EUR. Gre za problem, zaradi katerega so mala in srednje velika podjetja v izjemnih težavah. Večkrat obstaja nevarnost, da bomo morala nehati poslovati, ker ne morejo preživeti, saj velika podjetja, predvsem pa javni organi, ne spoštujejo svojih obveznosti. Menim, da so se institucije Unije pripravljene pozitivno odzvati za gospodarstvo EU. Ko bo zakonodaja, ki jo bomo sprejeli, povsem v veljavi, bo nazaj v pretok danih približno 180 milijard EUR, kar pomeni spodbujanje rasti in inovacij, naklonjenih malim in srednje velikim podjetjem.
Kot veste je dostop do kredita ključnega pomena za razvoj in povečano konkurenčnost naših podjetij. Zato verjamem, da je določitev za podporo tej direktivi, ki jo je predlagala Komisija, zelo pomembna za naše gospodarstvo, saj končno daje odgovore več milijonom evropskih podjetij in daje upanje več milijonom delavcem, ki imajo delo zaradi takšnim podjetij, ki predstavljajo hrbtenico našega gospodarstva.
Rad bi se zahvalil belgijskemu predsedstvu za pomembno vlogo pri posredovanju, prav tako pa se zahvaljujem vsem poslancem v Evropskem parlamentu, ki so trdo delali v tej fazi, vključno z gospo Weiler, gospodom Baldassarrem in gospodom De Angelisom, pa tudi poročevalcem v senci, ki so pomagali pri iskanju pozitivne rešitve.
Menim, da se bo zaradi uskladitve plačilnih obdobij za javne organe, ki bodo morali svoje račune plačati v 30 dneh, v blagajne podjetij stekel precejšen znesek dodatnega denarja. Ta pravila bodo prav tako močno spodbudila tiste javne organe, ki zamujajo pri plačilih, da posodobijo svoje metode vodenja. Ko javni organ prejme storitev ali blago, je v svoj proračun že vključil sredstva za ta strošek. Zato ne bi smel imeti težav pri poplačilu svojih upnikov. Prav tako je treba poudariti, da bodo krajši roki plačila pomenili prihranek za državne organe.
Druga pomembna točka v sporazumu je, da bodo tudi podjetja sama morala plačati svoje račune v roku 60 dni, če ni bilo med stranmi dogovorjeno drugače in če ti dogovori niso nepošteni do upnika.
Na koncu moram izpostaviti, da bodo države članice lahko še naprej obdržale ali sprejele določbe, ki so ugodnejše za upnike glede na to kar zahteva direktiva. Ta zakonodajni dokument torej državam članicam ne preprečuje, da bi sprejele krajše plačilne roke ali strožje kazni.
Gospa predsednica, spoštovani poslanci, ta nova direktiva kaže odločnost Unije, da evropskim podjetjem, predvsem malim in srednje velikim podjetjem, pomaga pri izhodu iz gospodarske krize, to pa Komisija namerava storiti z vrsto ukrepov. Pravkar smo predložili sporočilo o inovacijah, naslednji teden bomo prav tako predložili sporočilo o novi industrijski politiki, politike inovativnosti in industrijske politike pa ni mogoče izvajati v praksi brez dostopa do kredita.
Jutri se bo Parlament, v soglasju s Svetom, predsedstvom in Evropsko komisijo, odzval na ta pričakovanja.
Francesco De Angelis
pripravljavec mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, rad bi se zahvalil gospe Weiler za odlično delo, ki ga je opravila. S to določbo Evropa odpravlja postopek, ki je mnoga mala in srednje velika podjetja spravil na kolena. Parlament ukrepa za zaščito malih in srednje velikih podjetij - najranljivejših podjetij, ki so najbolj izpostavljena posledicam krize - pred problemi likvidnosti in dostopa do kreditov. Veljavna praksa zavlačevanja s plačili v stečaj spravlja številna mala podjetja, kar negativno vpliva na zaposlovanje.
Določba je pomembna zaradi naslednjega: kot najdaljši plačilni rok določa 60 dni, dviguje zamudne obresti na 8 % in prepoveduje uporabo pogodbenih pogojev, ki so nepošteni za upnike. Povedano drugače, določa dokončne časovne roke, pobude, predvsem pa ne dopušča izjem. Gre za ukrepe, namenjene zaščiti malih in srednje velikih podjetij, spodbujanju našega gospodarskega in produktivnega tkiva ter spodbujanju zaposlovanja.
Zdaj so na vrsti države članice, da hitro in učinkovito izvedejo to direktivo, ki potrjuje, da Evropa obstaja, je koristna in navzoča.
Raffaele Baldassarre
Gospa predsednica, gospod Tajani, gospa Weiler, gospe in gospodje, zelo sem zadovoljen in ponosen, da sem prispeval k sprejetju te direktive v imenu Odbora za pravne zadeve. Gre za pomemben proticikličen ukrep, ki zagotavlja zelo resnično podporo podjetjem, predvsem malim in srednje velikim podjetjem, saj določa dokončne plačilne roke in ustrezne kazni ter tako spodbuja redna plačila javnih organov in zasebnih podjetij v Evropski uniji. Če bi vsi vpleteni poravnali svoje dolgove pravočasno, bi evropsko gospodarstvo prejelo denarno injekcijo, vredno 300 milijard EUR.
Naš trg ne bo skupen, naša konkurenčnost pa ne bo lojalna, dokler ne bodo vzpostavljena enotna pravila, ki veljajo za vse. Podlaga nove direktive o boju proti zamudam pri plačilih je: sili državne organe, da so učinkovitejši in dejavnejši pri svojih ukrepih in pomaga notranjemu trgu in svobodni konkurenci da se enakomerno razvijeta, kar bo koristilo malim in srednje velikim podjetjem.
Parlament je odločilno prispeval k temu uspešnemu rezultatu, s tem ko je premagal najrazličnejše delitve in pritiske, za splošno dobro ljudi in evropskega proizvodnega sistema.
Małgorzata Handzlik
Komisar, kolegi poslanci, veseli me, da lahko sklenemo razpravo, ki je potekala v zadnjih mesecih. Vsi, ki so sodelovali pri pripravi direktive, vedo da sporazuma ni bilo lahko doseči, čeprav so se vse strani zavedale pomembnosti problema.
Menim, da so ukrepi, za katere bomo jutri glasovali, dobra novica za podjetja, predvsem pa za mala in srednje velika podjetja, katerih računi bodo hitreje plačani. Obseg problema zamud pri plačili ni enak v vseh državah članicah. Vendar ne smemo pozabiti, da podjetja poslujejo na skupnem evropskem trg, večkrat pa svoje dejavnosti izvajajo v različnih državah članicah. Nosilci dejavnosti morajo imeti zagotovilo, da bodo njihovi računi pravočasno plačani ne glede na to ali gre za Poljsko, Španijo, Francijo ali Malto.
Gospe in gospodje, danes me je novinar vprašal, ali direktiva vsebuje konkretne ukrepe in s kakšnimi načelnimi instrumenti bo mogoče spremeniti vedenje na trgu. Menim, da je konkretne ukrepe mogoče najti v najdaljšem poravnalnem obdobju 60 dni za državne organe, ki ga ni mogoče podaljšati. Zelo pomembno je, da informacije o glavnih instrumentih direktive dosežejo nosilce dejavnosti. Vedeti morajo, da so upravičeni do nadomestila za stroške izterjave zapadlih zneskov, da so bili plačilni roki skrajšani in da so pogodbene določbe, ki izključujejo obresti za zamude pri plačilih, izključujejo nadomestilo ali vsebujejo neutemeljeno podaljšane roke poravnave, nepoštene. Le takrat bodo podjetja uporabljala določbe direktive in zahtevala upoštevanje poravnalnih rokov in drugih pravic, do katerih so upravičena. Zamude pri plačilih bi morale biti izjeme, ne pa pravilo. Menim, da je direktiva močno sporočilo evropskih institucij, kako morajo stvari potekati. Vsem se želim zahvaliti za sodelovanje in pozornost.
Bernadette Vergnaud
v imenu skupine S&D. - (FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, najprej želim čestitati naši poročevalki gospe Weiler za njeno delo in izjemen kompromis, ki ga je dosegla s Svetom, saj je prvotni predlog Komisije vseboval nekaj velikih napak.
Izpostaviti želim štiri pomembne točke, ki so bile uresničene s to direktivo.
Zelo me veseli, da vsebuje zagotovilo o enaki obravnavi javnega in zasebnega sektorja. Komisija je pričakovala težje sankcije za javni sektor, čeprav slednji delujejo v splošnem interesu. Do tega je prišlo zaradi nepoznavanja realnih razmer v javnih računih držav članic in bi lahko pripeljalo do podrejenega konkurenčnega položaja javnih podjetij.
Drug napredek predstavlja podaljšanje plačilnih rokov na 60, namesto 30 dni za javne zdravstvene službe, ki izvajajo celovite proračunske postopke, zaradi katerih potrebujejo daljše plačilne roke in zanje ne morejo biti odgovorne.
V zvezi s plačilnimi roki je bilo nujno treba uvesti prepoved nepoštenih pogodbenih pogojev za upnike v pogodbah med podjetji, pogostokrat med veliko skupino ter malim in srednje velikim podjetjem.
Zadnje, kar želim omeniti, je povezano predvsem z malimi in srednje velikimi podjetji, ki so žrtve zamud pri plačilih, in sicer uvedba 8 % obrestne mere za zamude ter nadomestilo za pokrivanje stroškov izterjave, kar bi lahko spodbudilo ta podjetja, da zahtevajo povračilo škode. Do zdaj so se temu odrekala, in s tem tvegala da bo to vse ogrozilo.
Zato sem vesela, da lahko glasujem za ta predlog zakona, za katerega upam, da bo resničen napredek pri donosnosti in dobremu zdravju evropskih podjetij, napredek, ki ga potrebujemo za učinkovitejši in bolj pošten notranji trg.
Jürgen Creutzmann
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospa predsednica, komisar Tajani, gospe in gospodje, jutri bo Evropski parlament sprejel direktivo o boju proti zamudam pri plačilih, ki se bo zapisala v zgodovino. Gre za prvo direktivo, ki jo je mogoče enostavno pojasniti v treh stavkih: prvič, državni organi bodo načeloma morali v prihodnje plačati v 30 dneh, če niso bili dogovorjeni krajši plačilni roki, in če zaradi posebnih okoliščin ni nujno, da so plačilni roki daljši od 60 dni. Drugič, pri dogovarjanju o plačilnih rokih, lahko podjetja svobodno sklepajo pogodbe z roku do 60 dni, plačilni roki, daljši od 60 dni pa niso več dovoljeni, razen kadar je to izrecno dogovorjeno in če za upnika ne predstavlja resnih težav. Tretjič, če so prej omenjeni plačilni roki prekoračeni, je mogoče brez predhodnega opozorila zaračunati stroške izterjave v višini vsaj 40 EUR in obresti v višini 8 % nad osnovno obrestno mero Evropske centralne banke.
Direktiva bo pomagala malim in srednje velikim podjetjem v Evropi, da močno izboljšaj svojo likvidnost, zaradi tega pa jim ne bo treba najemati toliko kreditov pri bankah. Dolžniki, ki so močneje navzoči na trgu, ne bodo mogli več prisiliti majhnih in srednje velikih podjetij, da sprejmejo daljše plačilne roke in to je dobro. Posamezne države članice bodo lahko ohranile krajše plačilne roke, v že do zdaj običajni obliki; predvidevamo, da bodo ohranjeni, saj si ne moremo predstavljati, da bi se zaradi direktive o zamudah pri plačilih poslabšale plačilne prakse v državah članicah.
Podjetja, ki poslujejo v Evropi, vedo, da bodo v prihodnje njihovi zahtevki poravnani najkasneje v 60 dneh. To je velik korak naprej in še dodaten korak k končni vzpostavitvi evropskega notranjega trga. S sprejetjem te zakonodaje smo lahko zelo zadovoljni. V pomoč bo malim in srednje velikim podjetjem, prav tako pa bo pomagala evropskemu notranjemu trgu.
Malcolm Harbour
v imenu skupine ECR. - Gospa predsednica, v imenu moje politične skupine, pa tudi predsednika Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov se želim zahvaliti predvsem gospe Weiler, kot poročevalki, pa tudi vsem drugim kolegom iz odbora, ki so danes tu, za odlično skupinsko delo. V to vključujem tudi Svet in Komisijo.
Veliko je govora o pametnem pristopu k urejanju, vendar menim, da je to klasičen primer pametnega urejanja. Predvsem neposredno obravnava probleme, s katerimi se spopadajo številna mala podjetja v gospodarstvu, v katerem vladajo težke razmere. Vztrajati moramo, da države članice čim prej izvedejo ta predlog.
Drugič, Komisija je pravilno analizirala probleme in uspehe prejšnje direktive in pripomniti želim, da je to bila prva direktiva, kjer je bil sporazum koordinatorjev odbora glede povabila Komisije, naj v celoti predstavi presojo vpliva vseh predlogov, v celoti izveden. Opravili smo izjemno celovito presojo vplivov, ki je jasno pokazala na področja, ki jih je treba spremeniti.
Predvsem pa je ključnega pomena vztrajanje, da morajo tudi državni organi delovati v skladu s standardi, ki veljajo za zasebni sektor in ob upoštevanju teh zahtev ne morejo zlorabljati svojega položaja glede na male dobavitelje. To je velik dosežek in predvsem se želim zahvaliti belgijskemu predsedstvu - vidim, da so danes navzoči njegovi predstavniki - saj se je uprlo zahtevam nekaterih držav članic, ki so si skušale zagotoviti izjeme glede 60 dnevne zahteve.
Belgijskemu predsedstvu smo povedali, da ta direktiva ne bo smiselna, če bi to dovolili. Izgubila bi svoj pomen, če bi državne organe izvzeli iz tega.
Menim, da je to dober primer pametnega urejanja, dovolite pa mi, da na koncu podam še dve zaključni pripombi. Predvsem moramo zagotoviti, da bodo to vse države članice dosledno in ustrezno izvajale; in drugič, to mora pripeljati do spremembe kulture, v skladu s katero enostavno ne bo več sprejemljivo, da velike stranke izkoriščajo mala podjetja, s tem, ko zamujajo s plačili. Menim, da bomo z direktivo to lahko dosegli.
Oreste Rossi
Gospa predsednica, gospe in gospodje, najprej se moram zahvaliti gospodu Tajaniju za izjavo, s katero se popolnoma strinjam.
Vse prevečkrat se zgodi, da so ravno državni organi slabi plačniki in s tem pogostokrat drugače zdrava podjetja pahnejo v težave in resno škodijo konkurenčnosti naših podjetij. Sprožijo lahko hudo verižno reakcijo z resnimi socialnimi posledicami, ki na koncu prizadenejo tudi državne organe, ki so to sprožili, zaradi dvigovanja cen, stroškov in posledično tudi porabe.
Glede na vse to ni presenetljivo, da se mala podjetja znajdejo v stečajih zaradi pomanjkanja likvidnih sredstev, predvsem v času gospodarske krize in recesije, s kakršno se spopadamo zdaj. Zato je bila sprejeta odločitev, da morajo biti takšni zamudniki s plačili resno kaznovani. Novi parametri, določeni v sprejetem poročilu, še naprej ohranjajo pogodbeno svobodo pri pogajanjih med zasebnimi podjetji, vendar nalagajo časovne omejitve (30 + 30 dni); določajo rok 30 dni, v katerem morajo državni organi plačati zasebnim podjetjem; prav tako pa uvajajo novo pravilo za velika podjetja - kot so podjetja, ki poslujejo v poštnem, energetskem in prometnem sektorju - , ki tekmujejo z zasebnimi podjetji, čeprav so javno financirana, in sicer, da so izenačena z zasebnimi podjetji in torej za njih veljajo pravila zasebnega trga.
Države članice morajo kar se da hitro izvesti te določbe ter oživiti tista podjetja, ki so še vedno v težavah, kot so poudarili komisar in številni moji kolegi poslanci.
Csanád Szegedi
(HU) Gospa predsednica, gospe in gospodje, glede na verige dolga, ki vplivajo na in omejujejo gospodarstvo na Madžarskem, moramo vsekakor pozdraviti uredbo, ki prispeva k boljši plačilni disciplini, pa tudi večji predvidljivosti finančnih procesov, s tem pa prispeva k izboljšanju razmer finančnih subjektov. Na eni strani je prvotni predlog zaradi predloženih sprememb jasnejši, kar je izboljšanje, na drugi strani pa v nasprotju s prvotnimi cilji te spremembe slabijo odvračalne sile, ki so bile v prvotnem predlogu, predvsem na strani organov oblasti. Predvsem državnim organom ni dovoljeno odstopanje od 30 dni. Uporabiti moramo osnovno uredbo, ki omogoča uporabo teh časovnih rokov. V zvezi s sankcijami morajo biti podjetja in organi oblasti enako obravnavani. Temeljni cilj so hitra plačila in oživljanje gospodarstva, kar bo prispevalo k finančni stabilnosti malih in srednje velikih podjetij. V predlogu ni bila navedena niti ena določba, ki bo to omogočala.
Velike multinacionalke z zlorabo pomembnega tržnega deleža in prevlade, silijo svoje domače partnerje v pogodbe, ki predvidevajo 90 ali 120 dnevne plačilne roke z morebitnimi sankcijami na nacionalni ravni v primeru zamude. Vendar pa si ranljivi dobavitelj ne upa uveljavljati sankcij, tudi kadar to jasno določa zakon, saj se boji, da bo izgubil naročila. Da bi se temu izognili, potrebujemo zakonske predpise za vse primere, kjer bodo predvidene obvezne kazni za zamudo pri plačilu, te kazni pa se izrečejo tudi upnikom, kadar jih ne zaračunajo. Zahvaljujem se vam za pozornost!
Andreas Schwab
(DE) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, seveda je v Evropskem parlamentu povsem normalno, da se najprej zahvalimo kolegom poslancem, vendar pa pri tej direktivi menim, da je dejansko primerno, če začnem z zahvalami. Najprej se želim zahvaliti komisarju Tajaniju, ki je na do zdaj le redko kdaj viden izjemno odprt način obravnaval zahteve in utemeljene pomisleke Parlamenta pri delu Komisije Resnično je šlo za pozitiven nov potek sodelovanja med Svetom, Komisijo in Parlamentom. V zvezi s tem lahko le ponovim, kar je že bilo povedano: gre za pameten pristop k urejanju in tega rabimo še več.
Vendar pa menim, da smo tudi v Evropskem parlamentu pripomogli k temu, da je ta direktiva prišla v Svet s tem rezultatom, ki so ga številni kolegi poslanci že opisali, kot pozitivnega. Med Odborom za pravne zadeve in Odborom za notranji trg in varstvo potrošnikov smo sledili skupni medodborski strategiji. Tesno smo sodelovali, tudi med različnimi skupinami in kot predstavnik Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) moramo povedati, da se ne želim le zahvaliti, ampak tudi izraziti spoštovanje poročevalki gospe Weiler za dejstvo, da je - čeprav je na začetku opredelila drugačno vsebino - kot poročevalka za Parlament predstavljala glas, večinsko mnenje odbora na zelo resen in izrazit način. Brez tega uspeh ne bi bil možen, kljub znatnemu delu, ki so ga opravili poročevalci v senci.
Na koncu želim omeniti še eno stvar. Obstaja področje, ki smo ga do zdaj omenili le na kratko in to je pavšalni znesek 40 EUR, ki ga bo mogoče v prihodnje zaračunati v primeru zamude pri plačilu. Verjamem, da bomo morali, ko bo ta ukrep izveden v državah članicah, ko bodo potrošniki izvedeli zanj, to večkrat skušati pojasniti, saj v primeru popolnoma normalne dobave blaga teh 40 EUR dejansko v veliki meri preprečuje zamude pri plačilih, ki jih v Evropi skušamo preprečiti. Menim, da bodo Komisija in države članice še naprej morale vplivati na javno mnenje, da bodo potrošniki tako razumeli zakaj je to potrebno v interesu malih in srednje velikih podjetij v Evropi.
Alan Kelly
Gospa predsednica, rad bi se zahvalil komisarju za odlične pripombe. To je odlična zakonodaja in predvsem želim čestitati kolegici Barbari Weiler za način, kako je to izpeljala. Gre za odlično delo in primer dobre zakonodaje, ki jo lahko sprejmemo. Zagotovila bo boljši pretok denarja v naših gospodarstvih, s tem pa je dobro tudi za poslovanje, mala podjetja in družbo na splošno. Še pomembneje, pomagalo nam bo pri pomembnem vprašanju, s katerim se zdaj vsi srečujemo in sicer pri zagotavljanju delovnih mest.
Ta direktiva bo zagotovila jasna, trdna načela, ki jih je mogoče razširiti na trgih in v državah članicah, s tem pa zamude pri plačilih ne bodo več tolerirane. To bi moralo izboljšati likvidnost. Podjetja, ki prejemajo redna plačila, lahko veliko lažje koristijo kredite, širijo poslovanje in ustvarjajo delovna mesta. Na podlagi nedavnih sodnih primerov, povezanih s plačilno nesposobnostjo v moji državi, na Irskem, predvsem v gradbeništvu, vem, da številne zamude pri plačilih postanejo slabe terjatve, ki podjetja spravijo na kolena. To se je zgodilo podjetju, ki mi je bilo zelo blizu, posledično pa je prišlo do množičnega odpuščanja.
Prav tako pozdravljam določbo o pozitivnem imenovanju. Mislim, da je dobra ideja. Nagrajuje dobre prakse in ustvarja pobude.
Ne pozabimo na kmete. Kmetje trpijo zaradi zamud pri plačevanju predelovalcev in supermarketov. Multinacionalke zmagujejo. Upam, da jim bodo ti predpisi omogočili boljše pogajalsko izhodišče in da bo s tem bolje zaščitena tudi ta ranljiva skupina v verigi preskrbe s hrano.
Edvard Kožušník
(CS) Mislim, da se moram najprej zahvaliti poročevalki gospe Weiler za dobro delo, ki ga je opravila, saj na začetku sploh ni bilo enostavno. Kljub temu menim, da smo lahko zadovoljni s končno obliko.
V nasprotju s prvotnim predlogom Komisije, ki je nekoliko odstopal od te prakse, smo se z novo spremembo približali stvarnosti, ki prevladuje v komercialnih in pogodbenih odnosih. Predlog prav tako poenostavlja in pojasnjuje to, na kar gledam kot na temeljni premik k boljši jasnosti standardov. Predvsem je treba izpostaviti dejstvo, da nam je v nasprotju s prvotnim predlogom Komisije, uspelo ohraniti načelo pogodbene svobode v komercialnih in pogodbenih odnosih. Hkrati pa je zelo dobra novica, da nam je uspelo sprejeti določbo, ki določa, da imajo institucije Evropske unije enak status, kot državni organi v državah članicah. Od zdaj naprej bodo te institucije morale plačevati pravočasno, kar bodo še posebej cenili prejemniki evropskih sredstev. Prav tako sem zelo vesel, da nam je uspelo zbrisati zelo smešno določbo, ki je državnim organom, ki so s plačilom zamudili en dan, nalagala pavšalno kazen v višini 5 % celotnega dolgovanega zneska, poleg standardne obrestne mere za zamude pri plačilih. Ni mi treba poudarjati kakšen vpliv bi ta določba imela na že tako preobremenjene javne proračune.
Še enkrat, zahvaliti se želim poročevalki in kolegom za prizadevanja pri iskanju skupnega kompromisa glede oblike tega poročila. Mislim, da je šlo za dobro porabljeno energijo.
Anna Maria Corazza Bildt
Gospa predsednica, pridružujem se zahvalam in čestitkam, ki so danes zvečer več kot le formalnost. Zahvaliti se želim komisarju Tajaniju za osebno zavezanost, Svetu za njegovo prožnost in seveda mojim kolegom, da so dosegli kompromis na prvi obravnavi, ki je tako pomemben za nas v poslu. Predvsem se zahvaljujem prijateljici Małgorzati Handzlik iz skupine EPP.
Ker sem bila pred vstopom v Parlament poslovna ženska, se povsem dobro zavedam, kako resno vprašanje so zamude pri plačilih za mala podjetja. Včasih lahko to vodi v stečaj. Spet drugič lahko povzroči samo negotovost in škodi podjetju.
Omejevanje roka plačila za javne upravne organe na 60 dni je seveda glavni dosežek, saj morajo državni organi, kot je povedal komisar Tajani, enostavno obdelati plačila, torej gre za vprašanje zmanjševanja birokracije.
Prav tako me veseli, da smo vključili trgovanje med podjetji, saj imajo zdaj mala podjetja jasen pravni okvir, ki jih omogoča, da vložijo terjatve zaradi zamud pri plačilu velikih podjetij, kar si včasih niso upala storiti.
Menim, da smo našli dobro ravnotežje med spoštovanjem svobode sklepanja pogodb - kar je zelo pomembno - in zagotavljanjem potrebnih orodij malim podjetjem, s katerimi se lahko izognejo, da bi postali talci večjih podjetij ali javne uprave. Namesto da porabljajo čas za izterjavo dolgov, lahko zdaj svoja sredstva namenijo učinkovitemu uveljavljanju pravic do plačila, obresti in nadomestila.
Verjamem, da mora ta sporazum biti orodje za odvračanje od zamud pri plačilih in ne kot orodje za izterjave zaradi zamud pri plačilih in kot je povedal Malcolm Harbour resnično vzpostaviti kulturo pravočasnega plačevanja, zaradi katere bo notranji trg bolje deloval in bo v korist vsem udeleženim.
Dokazali smo, da lahko Parlament sprejme konkretne ukrepe, ki lahko prispevajo s spremembam, ustvarijo več delovnih mest in so v pomoč malim in srednje velikim podjetjem. Zdaj je najpomembnejše, da Svet in države članice prevzamejo svoje odgovornosti in poskrbijo, da se bodo ta pravila ustrezno izvajala.
Silvana Rapti
(EL) Gospa predsednica, zahvaljujem se gospe Weiler, ki je pomagala malim in srednje velikim podjetjem po Evropi, s tem pa tudi Evropi sami. V tem kritičnem času za gospodarstvo Unije si zelo resno in utemeljeno prizadevamo, da bi okrepili mala in srednje velika podjetja. Vsi vemo, da so zamude pri plačilih pogosto razlog zakaj se ta podjetja znajdejo v stečaju in izgubimo delovna mesta. Ob precejšnjih naporih in s še večjo pripravljenostjo nam je uspelo doseči kompromis, tako da bomo lahko ohranili delovna mesta, in sestavili precej oster, vsekakor pa potreben in pošten sporazum.
Prepričana sem, da razumete, da me kot Grkinjo to vprašanje še posebej zanima in skrbi. Dejstvo, da se je Grčija strinjala z maržami na plačilo, ki jih je mogoče poimenovati "nizke", ponazarja, da smo resnično zavezani spreminjanju razmer v moji državi. Splošni 30 dnevni rok plačila enostavno povedano pomeni, da moramo spremeniti naše interne upravne revizijske postopke za odobritev plačil. 60 dnevna izjema, predvsem v sektorjih, kot je zdravstveni sektor, nam omogoča obravnavo verižnih plačilnih postopkov, ki jih ni vedno enostavno revidirati.
Želim, da bi uspeli - in verjamem, da bomo - , ker to dolgujemo delavcem in poslovnežem v Grčiji ter delavcem in poslovnežem v Evropi. Malim in srednje velikim podjetjem moramo zagotoviti možnost, da uporabljajo več pobud in ustvarijo zdravo rast.
Janusz Wojciechowski
(PL) Problem pravočasnih plačil pri komercialnih transakcijah prav tako vpliva na kmete in dobavitelje kmetijskih pridelkov. Roki za poravnavo so večkrat postavljeni na zelo oddaljene datume in to je eden izmed razlogov, zakaj se gospodarske razmere mnogih kmetij slabšajo. Kmetje pogosto ne prejmejo pravočasnega plačila za svoje pridelke.
Evropski parlament se je v nedavnem poročilu gospoda Bovéja odločil v korist kmetov in presodil, da najdaljše obdobje za poravnavo takšnih transakcij ne sme biti daljše od 30 dni. Prizadevati si moramo za učinkovito izvedbo tega obdobja v praksi v vseh državah članicah Evropske unije. Kmetje morajo biti zaščiteni pred nepoštenimi praksami trgovinskih podjetij, predvsem pa praksami velikih maloprodajnih verig.
Mario Pirillo
(IT) Gospa predsednica, gospod Tajani, gospa Weiler, direktiva o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih je učinkovit in pomemben zakon Parlamenta, ki je postal zagovornik utemeljenih zahtev malih in srednje velikih podjetij v Evropi, ki že več let trpijo zaradi zamud pri plačilih računov. Gre za zelo resen problem, ki je oviral razvoj podjetij in v nekaterih primerih pripeljal do stečaja podjetij, ki so že tako ali tako čutila obremenitev zaradi visokih obrestnih met, ki jih zaračunavajo banke.
V skladu s sporazumom, doseženim 13. septembra med Parlamentom in Svetom, se lahko podjetja zdaj zanašajo na dokončne roke, do katerih lahko pričakujejo plačilo računov, teh rokov pa se bodo morali držati v zasebnem sektorju in v državnih organih. Predlagana direktiva bo vsekakor izboljšala denarne tokove evropskih podjetij, ki jim je s tem na voljo pomemben pravni instrument, s katerim lahko v celoti in učinkovito uveljavljajo svoje pravice. Ne želim, da bi te ugodnosti za mala in srednje velika podjetja vplivale na nabavne cene.
Upam, da se bodo države članice znale odzvati na jasno sporočilo, ki ga v času gospodarske recesije pošilja Evropska unija in pospešile prenos evropske direktive v nacionalne zakonodaje.
Oldřich Vlasák
(CS) Ta nujen predlog za spremembo direktive o zamudah pri plačilih, o katerem danes razpravljamo, je opazno boljši, kot prvotni predlog. Obžalujem pa, da nam v končnem kompromisu ni uspelo zagotoviti enakega statusa za vse strani in ohraniti enake pogoje za javne in zasebne subjekte. Medtem ko bi plačilni roki za pogodbe med podjetji načeloma morali biti omejeni na 60 koledarskih dni - to obdobje je mogoče podaljšati le v izrednih razmerah - v primeru pogodb z državnimi organi, vključno z občinami in mesti, plačilni roki ne bi smeli presegati 30 koledarskih dni. To se mi zdi narobe, saj bi morali vsi akterji delovati pod enakimi pogoji.
Utemeljitev, da so državni organi v prednosti, saj lahko finančne vire pridobijo po ugodnejših pogojih, kot podjetja, ali da so manj odvisna od vzpostavljanja stabilnih odnosov, mogoče drži za nacionalne organe ali evropske institucije, vsekakor pa ne drži za večino manjših mest in podeželskih občin, ne samo v Češki republiki, ampak tudi drugod po Evropi. Ta predlog je torej diskriminacijski do teh malih mest.
Lara Comi
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, osebno se strinjam, da moramo okrepiti Direktivo 2000/35/ES in poiskati instrumente, s katerimi bi lahko odpravili ali vsaj znatno zmanjšali zamude pri plačilih v gospodarskih poslih.
Vsi poznamo gospodarske in politične posledice zamud pri plačilih na nacionalnih trgih, predvsem pa na evropskem trgu. Gospodarska recesija je poslabšala razmere, še dodatno negativno vplivala na konkurenčnost in donosnost in resno ogrozila preživetje malih in srednje velikih podjetij, ki so temeljni del evropskega trga, ustvarjajo blaginjo in imajo ključno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest.
Politična odločitev Evropske komisije je korak v pravo smer in se ujema s tem, na kar se je skliceval gospod Monti v svojem poročilu, ko je govoril o potrebi po posredovanju, da bi tako bilo mogoče vzpostaviti gospodarsko klimo, ki je ugodnejša za mala in srednje velika podjetja. V zvezi s tem, ali se bodo državni organi takoj odzvali na to, ali pa bo 8 % obrestna mera delovala odvračalno, ne morem skrivati dejstva, da dvomim v rezultat, ko pomislim na nekatere regije v moji državi in drugih državah članicah, ki imajo resne težave pri zagotavljanju skladnosti z novimi predpisi.
Upam, da bo ta nov pristop resnično priložnost za spremembe. Pomembno je, da spremljamo prenos direktive v različne notranje pravne rede, kjer bodo sodelovali regionalni in lokalni organi, da bi tako povsod zagotovili enotno izvajanje.
Regina Bastos
(PT) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, najprej želim čestitati kolegici poslanki, poročevalki, za njeno delo, hkrati pa se zahvaliti vsem tistim, ki so z njo sodelovali pri tem poročilu, da smo lahko že na prvi obravnavi dosegli sporazum.
Vsi se zavedamo, da sedanja direktiva, ki prenavlja prejšnjo direktivo, staro več kot 10 let, skuša odpraviti močno razširjen problem: Evropska unija in zamude pri plačilih. Takšne zamude, kjer so vpleteni tudi državni organi, so v nekaterih državah članicah nerazumno dolge. Ta praksa zelo negativno vpliva na gospodarsko življenje, na mala in srednje velika podjetja, pa tudi na notranji trg, in ne moremo je več dopuščati, predvsem ob dejstvu, da smo v gospodarski in finančni krizi.
Ta zakonodajna sprememba vnaša skladnost in smisel v načrt za oživljanje evropskega gospodarstva in izvajanje "Obrtnega zakona". Ta direktiva bo zagotovo izboljšala likvidnost podjetij. Upnikom bo na voljo uspešno in učinkovito orodje za uveljavljanje pravic v primeru "slabega plačilnega obnašanja". Z uvedbo te direktive bo izjema le graje vredna praksa oseb javnega prava. Javni pravni organi morajo biti dober zgled pri plačevanju svojih računov za blago in storitve v enem mescu. Zdaj je od vpletenih institucij, Sveta in držav članic, odvisno, da zagotovijo hiter prenos te direktive.
Sari Essayah
(FI) Gospa predsednica, komisar, mala podjetja imajo pogosto finančne težave zaradi zamud pri plačilih, v sedanjih gospodarskih razmerah pa lahko zamude pri plačilih zaradi slabe likvidnosti pomenijo tudi stečaj za dobavitelje blaga in storitev.
S Svetom je bil sklenjen sporazum o posodobitvi direktive o zamudah pri plačilih, ki bo določala splošen rok 30 dni za plačila med zasebnimi in javnimi podjetji. Menim, da moramo prav tako zagotoviti splošno svobodo pri sklepanju pogodb pri poslih med podjetji in ravno zaradi tega mislim, da je dobro, če je mogoče plačilne roke pri poslih med podjetji podaljšati tudi na 60 dni, če se s tem strinjata obe strani.
Možnost podaljšanja plačilnih rokov za državne organe je bolj omejena, zamude pri plačilih, predvsem državnih organov, pa so v nekaterih državah EU postale velik problem. Na primer v Grčiji je povprečni rok plačila bil podaljšan tudi na 165 dni (čeprav se stvari izboljšujejo, kot je izpostavila naša grška poslanka). V Španiji znaša 138 dni, v Italiji pa 128.
Finančna podjetja so imela zaradi zamud pri plačilih koristi, saj so bila podjetja prisiljena prodati terjatve do kupcev in pospešiti prihodkovni cikel. Te finančne storitve stanejo in izpostaviti moramo, da je osnovna pravica podjetij, da prejmejo denar, ki jim ga nekdo dolguje, ne da bi morala plačati posrednikom in si nakopati dodatne stroške.
Dogovorjena obrestna mera za zamude pri plačilih, referenčna mera plus 8 %, je sprejemljiva, vendar pa lahko najnižji znesek izterjave terjatev 40 EUR postane prekomeren pri malih in ponavljajočih dostavah. Ne smemo pozabiti, da morajo biti povračila za nazaj razumna, se pravi, povezana z razumnimi stroški, ki jih je upnik dejansko utrpel. Kljub tem obrobnim pripombam bo direktiva o zamudah pri plačilih zagotovo najbolj koristila malim in srednje velikim podjetjem.
Elena Băsescu
(RO) Zamude pri plačilih imajo v nestabilnem gospodarskem okolju negativno vplivajo na mala in srednje velika podjetja. Izboljšanje sistema v tem pogledu je ambiciozen cilj, hkrati pa moramo prav tako zagotoviti, da bodo tudi zaposleni in dobavitelji pravočasno prejeli plačilo. Novi predpisi o zamudah pri plačilu v trgovinskih poslih morajo olajšati in pospešiti postopek za podjetja pri izterjavi zapadlega denarja. Prepričana sem, da morajo vsem vpletenim stranem biti zagotovljeni enaki pogoji, pravila pa morajo veljati za vse.
V zadnjih treh letih je zaradi finančne blokade prenehalo delovati več kot 30 000 malih in srednje velikih podjetij. Eden izmed razlogov so zamude pri plačilih države za blago in storitve.
Na koncu želim izraziti podporo temu predlogu direktive, ki spodbuja boljši nadzor in vrednotenje sistema trgovinskih poslov.
Zuzana Roithová
(CS) Ne dvomim, da bomo jutri sprejeli spremenjeno direktivo in tako omogočili novo poslovno kulturo, kjer so pravočasna plačila običajna praksa, za zamude pri plačilih pa se izrekajo stroge kazni. Predvsem manjši podjetniki bodo veseli dejstva, da tudi državni organi in institucije, povezane z državnim proračunom, ne bodo več mesecev dolgovale denarja za storitve in blago in bodo mogoče plačale v 30 dneh.
Veseli me, da se je Svet strinjal z novo dajatvijo 40 EUR za izterjavo plačil in da prav tako podpira povečano obrestno mero za nazaj v višini 1 % v primerjavi z zdaj. Menim, da ni smiselna pri izterjavi minimalnih zneskov, ki so zapadli zaradi napak in ki ne vplivajo negativno na plačilno sposobnost podjetij. Na srečo to ne velja za zamude pri plačilih potrošnikov.
Veseli me, da sta se odbor in Svet strinjala z dejstvom, da ni mogoče uvesti dvojnega sistema kaznovanja za zasebni in javni sektor, kot je predlagala Komisija. Opazila sem paradoks, da bodo na primer bolnice morale svojim zasebnim upnikom plačati višje kazni, kot bi jih lahko same zahtevale od svojih dolžnikov. Ta sprememba vzpostavlja zelo kakovosten instrument in čestitam gospe Weiler.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospe in gospodje, pozdravljam poročilo gospe Weiler, namenjeno odpravi pomanjkljivosti vrzeli in zagotavljanju poštene trgovske morale v Evropski uniji, vendar se pri tem ne slepimo. Gre za potreben, a ne zadosten ukrep, saj vsi poznamo načine, s katerimi lahko prevladujoča podjetja izvajajo pritisk. Gre za zelo pomemben in potreben ukrep, ki pa ne zadostuje. Zelo pomemben je dodaten nadzor, saj vsi dobro vemo, da so mala podjetja, vključno s tistimi v kmetijstvu, v podrejenem položaju znotraj dobavne verige, kar je omenjeno tudi v poročilu gospoda Bovéja. Izpostavljeni so prevladi kupcev in velikim verigam trgovin. Poročilo gospe Weiler predstavlja pomemben prispevek k tem, vendar sta potrebna dodatno učinkovito spremljanje in nadzor. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Luís Paulo Alves
(PT) Gospa predsednica, danes številnih državah članicah obstajajo velika odstopanja glede plačilnih pogojev podjetjem, predvsem v zvezi z državo, malimi in srednje velikimi podjetji ali velikimi podjetji. Tisti med nami, ki prihajamo iz podjetij, vemo da se zaradi gospodarske krize in ob vse večjih težavah pri financiranju, podjetja vse bolj spopadajo z likvidnostnimi problemi in da so v mnogih državah izpostavljene celo večjemu tveganju za stečaj.
Jasno je, da ima sedanja direktiva, ki skuša urejati to področje, omejen vpliv in da predlog, ki ga zdaj analiziramo, predstavlja pomemben korak pri doseganju rokov plačila, ne samo pri odnosih med podjetjih in javnimi organi, ampak tudi - in to je ključnega pomena - pri odnosih med podjetji. Zdaj imamo zakonodajo, ki nam daje večjo dodano vrednost, z jasnim sistemom kazni za zamude pri plačilih in ki hkrati predstavlja učinkovito izboljšavo na področju zlorab pogodb s strani države in prevladujočega položaja s strani velikih podjetij.
Jaroslav Paška
(SK) V državah članicah obstajajo različna pravna okolja na področju izterjave dolga. V državah članicah prav tako vladajo različne razmere na področju pravočasnosti plačil za blago ali storitve.
Vendar pa imamo eno skupno točko - zamude pri plačilih predstavljajo ogromne težave za mala in srednje velika podjetja. V moji državi obstajata dve skupini vlagateljev, ki se zelo pogosto ne držita plačilnih rokov. V prvo skupino spadajo javni organi na različnih ravneh, od lokalnih organov, do občinskih organov in regionalnih organov, pa vse do države. Drugo skupino sestavljajo veliki tuji izvajalci, ki večkrat spravijo male podizvajalcev v nemogoče razmere, predvsem v gradbeništvu in kmetijstvu. Mala podjetja običajno nimajo finančnih rezerv, ki bi jim omogočale, da več mesecev plačujejo svoje zaposlene, ne da bi prijela plačilo za opravljeno delo. Upajmo, da bo nova direktiva prinesla pričakovano izboljšanje in da bo namerno zadrževanje sredstev postalo preteklost v Evropski uniji.
Giovanni Collino
(IT) Gospa predsednica, gospod Tajani, gospe in gospodje, mala in srednje velika podjetja v Italiji in v Evropi neizmerno trpijo zaradi posledic krize. Gre za podjetja, ki imajo največ težav pri spopadanju z velikimi dolgovi, saj težje zagotavljajo zavarovanje. Ravno ta podjetja najbolj potrebujejo razpoložljiva likvidna sredstva, saj imamo manj kapitala, ki ga lahko uporabijo za rast. Vedno prva občutijo težave trga, saj ne morejo izkoristiti razpršenosti. Ravno v njihovem interesu bomo jutri glasovali za poročilo o predlogu direktive o boju proti zamudam pri plačilu.
Javni organi morajo služiti državljanom in njihovim interesom, ki so v tem primeru gospodarski interesi. Upravne postopke moramo oblikovati, vzpostaviti in izvajati ravno v skladu s temi interesi, da bi tako lahko cenili prizadevanja tistih, ki so odgovorni za prihodnost številnih družin, saj zaposleni delajo v teh podjetjih.
Zaradi Evropskega parlamenta bodo od jutri dalje mala in srednje velika podjetja bolje zaščitena pred tistimi v javnem in zasebnem sektorju, ki so se preveč zanašali na to, da bodo lahko odložili plačilo svojih računov. Gospa predsednica, na koncu se želim zahvaliti poročevalki in komisarju Tajaniju za predanost.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Vsi, ki smo kadar koli bili v poslu ali smo sodelovali v gospodarskih dejavnostih, vemo, da lahko težave povzroči že nekaj tako banalnega, kot so zamude pri plačilih.
Pozdravljam pristop poročevalke in strinjam se z njeno oceno predloga Komisije in z njenimi pogledi na spremembe in dodatke. Na drugi strani pa bi bilo dobro, če bi bilo pripravljenih več ukrepov, s katerimi bi bilo mogoče zagotoviti pozitivno pobudo za vse, ki sodelujejo v trgovinskih odnosih in jih spodbujati, da ne zamujajo pri plačilih. Države članice Evropske unije bi lahko zagotovile podporo pri uporabi Kodeksa o pravočasnem plačilu ali objavile neke vrste bel seznam dobrih plačnikov. Vsekakor ne smemo razmišljati le o sankcijah, kadar pride do zamud pri plačilih, ampak moramo skušati preventivno razviti neformalno kulturo predčasnega plačevanja.
Peter Jahr
(DE) Gospa predsednica, z novo uredbo o zamudah pri plačilih v trgovinskih poslih lahko dosežemo resničen napredek za vsa podjetja v Evropski uniji. Predvsem je za mala podjetja nesprejemljivo, da morajo več mesecev čakati na plačilo računov. Zato sem zelo zadovoljen, da danes skušamo določiti dokončne plačilne roke in stroške opominjanja za zasebne in javne naročnike. S to uskladitvijo na evropski ravni bomo resnično prispevali k izboljšanju trgovinskih poslov v Evropi, kar bo še posebej ugodno vplivalo na mala in srednje velika podjetja.
Spopasti se moramo s črnimi ovcami v industriji. Črne ovce so tisti, ki ob naročili že zelo dobro vedo, da ga ne bodo nikoli plačali.
Antonio Tajani
Gospa predsednica, menim, da je razprava pokazala pripravljenost Parlamenta - čeprav v najrazličnejših oblikah - , da podpre to novo direktivo, s katero se bodo mala in srednje velika podjetja ter milijoni Evropejcev, ki pričakujejo, da jim bodo institucije Unije pomagale ohraniti delovna mesta, lahko konkretno odzvali.
Ker sem bil več let poslanec v Evropskem parlamentu, moram povedati, da sem vesel izjemnega napora, ki ga je vložil cel Parlament, predvsem pa poročevalci, da bi hitro sprejeli tako pomemben del zakonodaje. Rad bi se zahvalil predsedstvu in vsem, ki ste sodelovali: osebju Komisije, mojemu uradu, osebju belgijskega predsedstva in parlamentarnim svetovalcem.
Ne moremo čakati, kot so nekateri predlagali, ampak moramo poskrbeti, da bodo države članice hitro sprejele te predpise, ki imajo na voljo največ 24 mesecev, čeprav upamo, da bodo nekatere potrebovale manj. Prav tako vam zagotavljam, da bo Komisija še naprej pozorno spremljala načine, na katere se direktiva prenaša in izvaja, prav tako pa bo predložila Parlamentu poročilo v skladu s predvidenim časovnim razporedom.
Še enkrat se vam zahvaljujem za sodelovanje s Komisijo in za izjemen rezultat, ki smo ga dosegli v tako kratkem času.
Barbara Weiler
Gospa predsednica, gospe in gospodje, ko smo o tej zadevi razpravljali doma v naših volilnih okrožjih, sem verjela, da bomo deležni velike podpore - nekaj, kar ni samoumevno, ko govorimo o evropskih dokumentih - saj to vprašanje zamud pri plačilih v celoti gledano ni deležno kritik le doma; vsem je jasno, da morajo biti plačila izvedena pravočasno. To velja za vse, ne glede na to, kateri stranki pripadajo posamezniki, prav tako pa to ni odvisno od industrijske panoge. Imamo široko soglasje. Prav tako se želim zahvaliti kolegom poslancem, ki so izrazili strinjanje z današnjim rezultatom.
Omeniti želim še tri druge vidike. Kot sem povedala na začetku razprave, bomo kolesje sprožili jutri. Vendar pa bomo morali pozorno spremljati ali olajšave, ki smo jih uvedli na primer za mikropodjetja, podjetja, ki se ukvarjajo s kmetijskimi dejavnostmi ali za obrtna podjetja, dejansko zadostujejo, da lahko pridobijo denar, ki jim pripada. Zelo skrbno bomo morali preučiti, kako bo delovala omejena svoboda pri sklepanju pogodb. Gre za nekaj, kar bomo na evropskem notranjem trgu prvič preskusili in nekaj kar bolj ali manj vsi podpiramo. Preučiti bomo morali ali so 8 % zamudne obresti zadostne; Parlament želi, da bi bile 9 %. Bomo videli, kako deluje, Komisijo pa pozivam, naj skrbno spremlja in zagotovi, da države članice med postopkom izvedbe direktive ne bodo omilile.
Prav tako menim, da bomo deležni uspeha. Slišala sem, da je Španija že pripravila novo nacionalno zakonodajo in pri tem upoštevala naše metode in vem, da to prav tako velja za nekatere druge države članice. Naš odbor bo spremljal razmere ali izvajal presoje vplivov v skladu z direktivo, države članice pa se zavedajo, da bomo ob koncu parlamentarnega mandata vedeli, kdo je izvedel izboljšane plačilne prakse, ki smo jih predvideli in kdo ne. Vsem, ki so prispevali k temu rezultatu, se želim zahvaliti, vključno z belgijskim predsedstvom, ki mogoče ni bilo deležno dovolj priznanja za svoj prispevek. Vemo, kako učinkovito in konstruktivno ste vodili pogajanja - majhna država, vendar država z zelo inteligentnimi in učinkovitimi metodami za doseganje rezultatov v Evropi.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v sredo, 20. oktobra 2010 ob 12.30.
Pisne izjave (člen 149)
Cristian Silviu Buşoi
Direktiva o boju proti zamudam pri plačilu je osnovni instrument za vzpostavljanje pravilnih in poštenih odnosov med državnimi organi ter malimi in srednje velikimi podjetji. Ko bo ta direktiva začela veljati, bo kaznovala organe oblasti, ki so slabi plačniki in zagotovila poslovnim ljudem pomemben instrument za izterjavo dolgov.
Takšna zakonodaja je bila potrebna, da bi lahko uravnotežili trg, zasebnemu sektorju pa zagotovili, da so organi oblasti akterji z enakimi pristojnostmi, ki odgovarjajo za kršitve pravil igre. Direktiva zagotavlja razumen rok 30 dni za plačila z odstopanjem do 60 dni v posebnih primerih, kot so bolnice, da ne omenjamo nadomestil in zamudnih obresti.
Čeprav je ta oblika direktive, o kateri smo glasovali, manj stroga do organov oblasti, ki so slabi plačniki, kot je prvotno predlagala Evropska komisija, zagotavlja ustrezno podporo malim in srednje velikim podjetjem ter velikim podjetjem, ki se v mnogih državah članicah Evropske unije spopadajo s težavami pri izterjavi denarja za storitve, ki so jih opravila.
Razočaran sem, da je bila odstranjena 5 % kazen. Vendar pa na ta korak nazaj gledam kot na strateško potezo za pridobivanj podpore pri kar največjem številu držav EU v času razprav Sveta.
Robert Dušek
Poročilo o ukrepih proti zamudam pri plačilu je namenjeno izboljšanju delovanja notranjega trga, izboljšanju plačilne etike in krepitvi plačilne sposobnosti malih in srednje velikih podjetij. Trenuten trend je plačati račune nemudoma, preden zapadejo ali ko zapadejo. Ukrepi, navedeni v predloženem predlogu, bi lahko pripeljali do nove poslovne kulture, v kateri so pravočasna plačila pravilo, zamude pri plačilih pa štejejo kot nesprejemljiva zloraba strank in kršitev pogodbe. Uvedena je lahko nova 1-odstotna stopnja za povračilo stroškov pri izterjavi plačil - za posameznike, podjetja in državne organe - pri čemer bi se za zamude pri plačilih posameznih obrokov obrestna mera in kazni zaračunale izključno za zamude pri plačilu. Kot rok plačila je predlagano končno obdobje 30 dni. Izjeme so dovoljene le v posebnih okoliščinah. Tu moramo jasno opredeliti, kaj je posebna okoliščina. Poročevalka predlaga, da se za javne organe uvede rok plačila, ki ne sme presegati 60 dni, kar povsem podpiram. Obresti za zamude pri plačilih morajo biti progresivne, da bi spodbudili dolžnike k čimprejšnjemu plačilu zapadlih zneskov. Zakonit pristop, vključno s kaznimi, bi moral po mojem mnenju biti še dodatno dopolnjen s tako imenovanimi mehkimi ukrepi držav članic. Na primer spodbujanje elektronskih računov, prilagoditev načinov plačila za velik obseg dela ali storitev ali pozitivna promocija.
Diogo Feio
v pisni obliki. - (PT) Komisija za trajnostni razvoj se že dolgo bori, da bi državo spremenila v vzornega državljana, kadar govorimo o izpolnjevanju njenih obveznosti. Februarja letos je Parlament odobril osnutek, ki ga je pripravila Komisija za trajnostni razvoj in ki določa, da mora država začeti z izplačili zamudnih obresti, kadar je zamuda pri plačilih daljša od rokov, navedenih v pogodbi ali zakonu (30 ali 60 dni). Komisija za trajnostni razvoj je prav tako več let zagovarjala možnost poravnave zahtevkov med državnim dolgom podjetjem in podjetniškim dolgom za socialno varstvo ali davčnim organom, da bi tako olajšala delovanje podjetij, ki morajo, čeprav jim država ne plačuje, še vedno poravnavati svoje socialne in davčne prispevke. Zato se popolnoma strinjamo z besedilo, ki je bilo zdaj potrjeno in s katerim bo uvedeno povprečno obdobje 30 dni, v katerem mora država poravnati dolgove dobaviteljem. To obdobje se lahko v posebnih primerih podaljša na 60 dni. Prav tako uvaja obveznost plačila zamudnih obresti za zamude pri plačilih. Gre za predpise, ki temeljijo na absolutni pravici in lahko olajšajo razmere v številnih podjetjih, predvsem v malih in srednje velikih podjetjih.
Liem Hoang Ngoc
Želim se zahvaliti gospe Weiler za zelo kakovostno poročilo in izid pogajanj s Svetom, saj sporazum na prvi obravnavi vključuje vse ključne elemente, ki jih je predlagala Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu in ki so bile z glasovanjem potrjene v Odboru za notranji trg in varstvo potrošnikov.
Predvsem me veseli, da zdaj za zasebna podjetja in državne organe veljajo enaki pogoji. Prvotni predlog Komisije je vključeval precej strožje kazni za javne organe, stališče, ki za mojo skupino ni bilo sprejemljivo, saj v nasprotju z zasebnimi podjetji, organi javnega sektorja niso osredotočeni predvsem na dobiček, ampak delujejo za splošni interes.
Dejstvo, da je posojilodajalec upravičen do nadomestila za stroške izterjave, prav tako pomeni resničen napredek, saj so se do zdaj mnoga podjetja, predvsem mala in srednje velika podjetja, odločala, da ne bodo zahtevale zamudnih obresti od posojilojemalcev in sicer zaradi preprostega razloga, ker so stroški ustreznih postopkov presegali finančne koristi.
Najdaljši plačilni rok 30 dni, določen v besedilu, je razumen, saj obstaja možnost za večjo prožnost, predvsem za organe javnega zdravstva, točka, ki je za našo skupino še posebej pomembna.
Sandra Kalniete
v pisni obliki. - (LV) V času gospodarske krize moramo izvesti reforme za izboljšanje poslovnega okolja, saj je to najboljša priložnost, da spodbudimo gospodarstvo z najbolj neposrednimi načini, ter tako ustvarimo nova delovna mesta. Direktiva o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih je ena izmed najbolj pozitivnih primerov te vrste. Zamude pri plačilih za blago in storitve so praksa, ki jo je v državah članicah mogoče opaziti. Poleg tega ravno javni organi, ki dejansko ne bi smeli imeti problemov pri poravnavi računov, pogostokrat delujejo na ta način. To močno ovira poslovanje podjetij in jim onemogoča razvoj. Takšno prakso moramo odpraviti. Največji zmagovalci te direktive ne bodo le podjetja, ki poslujejo izključno znotraj mej določene države članice, ampak predvsem mala in srednje velika podjetja, ki bodo lahko izvažala blago in storitve v druge države članice, ne da bi morala več mesecev čakati na plačila. Vsi evropski potrošniki bodo imeli koristi zaradi povečane konkurenčnosti in ponudbe, ki jo bodo zagotovili novi predpisi. Direktiva pomembno prispeva k izboljšanju plačilne kulture v Evropi. S takšnimi odločitvami gradimo Evropo, ki je privlačna za vlagatelje in naša podjetja. Prav tako je pomembno na še naprej sprejemamo pogumne odločitve, ki spodbujajo razvoj.
Pavel Poc
V mnogih državah članicah EU je običajna praksa, da javni organi in velika podjetja zahtevajo plačilne roke devetdeset dni ali več. Mala in srednje velika podjetja torej služijo kot banke za javna ali velika podjetja. Notranji dolg malih in srednje velikih podjetij se stopnjuje, kar povečuje gospodarsko zastrupljenost v obliki računov z dolgimi plačilnimi roki, ki jih je težko izterjati. To krepi gospodarsko neenakost in znatno zmanjšuje konkurenčnost. Mala in srednje velika podjetja so prisiljena dolge plačilne roke pokrivati s krediti, ki jih vedno dobijo pod slabšimi pogoji, kot pa bi jih lahko od bank pridobila velika podjetja ali javni sektor. Novi pogoji in pravila za vse vpletene znatno pomagajo malim in srednje velikim podjetjem, da se ubranijo pred temi prikritimi krediti. Predlagana fiksna obrestna mera za zamude pri plačilih v višini 8 % je ustrezno sredstvo odvračanja tudi za velika podjetja, fiksni 30-dnevni plačilni rok je uravnotežen za dobavitelje in kupce, 30-dnevni rok za preverjanje dobave pa preprečuje zlorabo postopka preverjanja za podaljšanje plačilnega roka. Evropska pravila preprečujejo javnemu sektorju in velikim podjetjem, da bi prikrojevala zakonodajo, sprejeto na nacionalni ravni v državah članicah. Iskreno se zahvaljujem poročevalki za to izredno dragoceno poročilo in odličen rezultat.
Debora Serracchiani
Pozdravljam predlog direktive, ki je znaten napredek v primerjavi z veljavno direktivo. Ko bo prenesena nacionalno, regionalno in lokalno, bo znatno izboljšala plačevanje, predvsem državnih organov, podjetjem, še posebej malim in srednje velikim podjetjem, ki se bodo lahko zanašala na stabilnejši denarni tok.
V mnogih evropskih državah, kjer so državni organi v težavah, le ti običajno pozno poravnajo svoje obveznosti, pogosto pa zaradi tega nekatera podjetja gredo v stečaj. Očiten primer je Italija, kjer so konec 2009 javni organi dolgovali podjetjem približno 60 milijard EUR, zamude pri plačilih pa so povprečno znašale 186 dni, do skrajnih 800 dni. Spomnimo se le zneskov, dolgovanih hotelom, ki so sprejeli preživele hudega potresa, ki je aprila 2009 prizadel regijo Abruci.
