2. Stopnjevanje nasilja v Mehiki
Predsednik
Naslednja točka je razprava o sedmih predlogih resolucij o stopnjevanju nasilja v Mehiki.
Ramón Jáuregui Atondo
avtor. - (ES) Gospod predsednik, za začetek naj povem, da je Mehika velika demokracija, ki zadnjih 20 let že ves čas vztrajno napreduje. Mehika je prijateljica Evropske unije in imamo skupni sporazum o strateškem partnerstvu. Rad bi tudi povedal, da Mehika zdaj bojuje zelo težko vojno proti organizirani trgovini s prepovedanimi drogami.
Danes v Evropskem parlamentu govorimo o Mehiki v zvezi s človekovimi pravicami, ker se je tam izrazito povečalo nasilje, ki se še vedno nadaljuje in vpliva zlasti na Mehičane, in ker se ponavljajo resne pritožbe o kršitvah človekovih pravic.
Resolucija, ki jo bodo danes tukaj sprejele glavne politične skupine, temelji na spoštovanju in soglasju, seveda priznava položaj, ki sem ga pravkar opisal, in poziva Mehiko, naj nadaljuje pot k pravni državi in polni demokraciji.
Vendar postavlja tudi štiri pomembne zahteve. Poziva Mehiko, naj zagotovi pravico do svobode tiska, ker so se pojavljali napadi na novinarje; naj zajamči varstvo za organizacije, ki branijo človekove pravice, ker so bile te organizacije napadene in so jim grozili; naj zajamči varstvo žensk, ki so doživele nasilje, ker je bilo veliko žensk umorjenih; in naj se izogne nekaznovanosti in zlorabam oblasti s strani svojih policijskih organov. To Parlament zahteva od Mehike v duhu prijateljstva, ki temelji na dobrem odnosu z Mehiko.
Renate Weber
avtorica. - (ES) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ta teden praznujemo mednarodni dan žena. V tem parlamentu smo videli veliko plakatov v vseh jezikih Evropske unije, ki pravijo, da lahko ustavimo nasilje nad ženskami. Danes govorimo o nasilju v Mehiki in mislim, da je prav, da priznamo, da so mehiške ženske, avtohtone in neavtohtone, deležne najmanj zaščite s strani lokalnih in zveznih oblasti.
Mehiške ženske so žrtve vseh oblik nasilja, od nasilja v družini do spolnega nasilja in mučenja, ki ga izvajata vojska ali policija, postajajo pa tudi žrtve umorov. Na žalost odziv mehiških oblasti do zdaj ni bil učinkovit, zato lahko zdaj pravilno rečemo, da gledamo primer skoraj popolne nekaznovanosti.
Naša resolucija poziva mehiško vlado, naj se bojuje proti ženomorom, kar je sicer grda, vendar točna beseda, če upoštevamo, da ostanejo skoraj vsi umori, ki vključujejo ženske žrtve, nekaznovani. Na primer, v zadnjih štirih letih je bilo obsojenih samo 11 % vseh zločincev, ki so umorili skoraj 700 žensk.
Hkrati se zdi, da so ženske v pravosodnem sistemu priljubljene žrtve. Na noben drug način ni mogoče razložiti, kako je mogoče, da sta bili dve avtohtoni ženski, Alberta Alcántara in Teresa González, obsojeni na 21 let ječe, in sta zdaj preživeli v zaporu že tri leta, ker sta ugrabili šest moških iz zvezne preiskovalne agencije - in to povsem sami - med izgredom v trgovini. Upajmo, da bo sodnik, ki bo naslednji teden odločal o pritožbi žensk, spoznal, kako smešen in nepravičen je ta položaj.
Nasilje nad ženskami se vsekakor začne doma. Upam, da bodo mehiški zakonodajalci kmalu pripravili izboljšave Splošnega zakona o dostopu žensk do življenja brez nasilja, tako da bo mogoče pravilno opredeliti različne oblike nasilja in mehanizmov za izvajanje zakonov. Prav bi bilo tudi, da bi nasilje v družini in posilstvo v zakonski zvezi postala kazniva dejanja.
Poleg tega bi bilo za to, da bi se mehiška družba spremenila in bi zavračala nasilje nad ženskami, pomembno, da se to vprašanje obravnava v šolah kot osnovna tema izobraževanja mladine.
Adam Bielan
Oblasti v Mehiki, predvsem predsednik Felipe Calderón, zdaj že več let bijejo krvavi boj proti tolpam z drogami. Pri tem je sodelovalo več kot 40 000 vojakov in doseženih je bilo nekaj uspehov. Ti uspehi nedvomno vključujejo prijetje vodij kartelov Sinaloa in Juarez, uničenje več kot 23 000 hektarov opijevih nasadov in 38 000 hektarov marihuane, zaprtje več kot 50 nezakonitih laboratorijev, ki so proizvajali droge, in prijetje več kot 45 000 ljudi, ki so sodelovali v tem procesu.
Moramo se zavedati, da mehiški mamilarski karteli ustvarjajo letni prihodek več milijard dolarjev, kar je neprimerljivo več od zneskov, ki jih namenja mehiška vlada za boj proti problemu drog. Tolpe tako porabijo ogromne vsote za podkupovanje politikov, sodnikov in policistov. Prav zato oblasti izgubljajo vojno. Od leta 2006 je bilo ubitih skoraj 15 000 ljudi in od teh so jih več kot 6 000 ubili od lanskega oktobra. Še posebno so v nevarnosti novinarji, saj je bilo ubitih več kot 60, med njimi pred kratkim Jorge Ochoa Martínez.
Moramo razumeti, da Mehika brez mednarodne vključitve ne bo zmagala v tej vojni.
(Aplavz)
Santiago Fisas Ayxela
avtor. - (ES) Gospod predsednik, gospe in gospodje, Mehika ima velik problem s trgovino s prepovedanimi drogami in nasiljem, ki je povezano z drogami. Za obravnavo tega stanja je vlada predsednika Felipeja Calderóna sprejela trdno stališče, da bo dosegla njegovo izkoreninjenje. Sprejela je odločitev, da bo začasno mobilizirala oborožene sile in to je bil ukrep, ki je imel velik učinek na število prijetih ljudi, uničenje drog in zaplembo orožja. Vojska je sprejela vsa priporočila Nacionalne komisije za človekove pravice, vključno s tistimi, ki se nanašajo na preiskavo pritožb o njihovem lastnem vedenju.
Vlada je tudi priznala, da mora narediti znatne spremembe na področju varnosti in pravičnosti in izvaja ambiciozno reformo pravosodnega sistema, da bi bil preglednejši in bi spravil pred sodišče tiste, ki so zagrešili zločine, hkrati pa bi spoštoval človekove pravice.
Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) želi pokazati svojo solidarnost z Mehičani v boju proti trgovini s prepovedanimi drogami in zato podpiramo predsednika Calderóna v njegovi pripravljenosti za boj proti organiziranemu kriminalu.
Nazadnje bi rad izrazil zadovoljstvo s tem sporazumom, ki združuje glavne politične skupine tega parlamenta.
Marie-Christine Vergiat
Gospod predsednik, gospe in gospodje, od leta 2007 se v Mehiki stalno povečujejo kršitve človekovih pravic.
V skladu z navedbami nevladnih mehiških organizacij in občil je bilo samo v letu 2009 zabeleženih 6 500 umorov, ki jih je mogoče pripisati mamilarskim kartelom, veliko večino od teh v državi Chihuahua. Vlada predsednika Calderóna je na najbolj prizadeta področja poslala na tisoče vojakov.
Od takrat so se nasilna dejanja, ki jih zagrešijo te vojaške enote in v enaki meri tudi policijski organi, povsem nekaznovano povečala. Nevladne organizacije pripravljajo vedno več poročil in govorijo o zločinih države. Posebno prizadeti so novinarji, avtohtone skupnosti in zlasti ženske, avtohtone in neavtohtone. Srečala sem nekaj teh žensk iz San Salvadorja Atenco; posilili in mučili so jih policisti. Bila sem zgrožena nad tem, kar so mi povedale. Storilci teh dejanj, ki so bila storjena maja 2006, so še vedno povsem nekaznovani.
Zato ne moremo deliti zaskrbljenosti z mehiškimi oblastmi, saj njihovi subjekti redno kršijo človekove pravice. Iz tega sledi, da ne bomo podprli skupne resolucije in bomo vložili ...
(Predsednik je prekinil govornico)
Barbara Lochbihler
Gospod predsednik, prizori brutalne uporabe nasilja na odprtih ulicah v tako imenovani vojni z drogami v Mehiki redno prihajajo do nas skozi javna občila. Umori na stotine žensk, v glavnem delavk na severu države, se pojavljajo na naslovnicah in so povzročili izraz "ženomor". Evropski parlament je pripravil o tem svoje lastno poročilo. Kljub temu, da mehiška vlada ve za veliko povečanje hudih kršitev človekovih pravic, se zdi, da ne more ali ne želi storiti ničesar v zvezi s tem. Poudarjanje potrebne neizprosnosti v boju proti preprodajalcem drog ni nikakršno nadomestilo za dosledno ukrepanje vlade. Velika razširjenost vojaške navzočnosti in moči, pristojnost vojaških sodišč za zločine, ki jih zagrešijo vojaki, skoraj popolna nekaznovanost - to so pravi vzroki za strmo naraščanje nasilja v državi. Celo mehiška nacionalna komisija za človekove pravice je večkrat dokumentirala naraščanje nasilnih kaznivih dejanj vojske.
Vlada sama ne želi priznati stanja. Prav tako nenehno prikriva zločine. Včeraj, na primer, je po medijih krožila zgodba, da je ministrstvo za obrambo izplačalo ogromno denarja družinam žrtev nasilja, da bi kupili njihov molk. Kdo so bili storilci? To so bili vojaki. EU se mora lotiti boja proti nekaznovanosti v vseh svojih odnosih z Mehiko. Glede na resnost kršitev človekovih pravic je nujno, da EU ne posodobi globalnega sporazuma z Mehiko. Tega ne sme storiti, dokler ne bo znatnega izboljšanja glede stanja človekovih pravic v tej državi.
Cristian Dan Preda
Silno povečanje nasilja v Mehiških državah na območju, ki meji na Združene države, zlasti v Ciudad Juárezu, je globoko zaskrbljujoče. Dogodki v nedavnih mesecih so bili posebno krvavi, ker je posredovanje zveznih oblasti v tej regiji spremljalo tudi znatno povečanje števila kaznivih dejanj, povezanih s trgovino s prepovedanimi drogami. Zato je vojna proti preprodajalcem drog še dodatna poleg vojne med konkurenčnimi kriminalnimi tolpami, posledica pa je serija umorov izjemne brutalnosti.
Prepričan sem, da je Mehika skrajni primer, ki osvetljuje celotne težave pri sprejemanju odločnih ukrepov proti kaznivim dejanjem z namenom zaščite nacionalne varnosti. Izjemno pomembno je, da mi, tukaj v Evropskem parlamentu, pošljemo jasen signal, da podpiramo prizadevanja mehiške vlade, namenjena izkoreninjenju kriminala in s tem izboljšanju stanja za civilno prebivalstvo.
Hkrati moramo spodbuditi mehiške oblasti, da nadaljujejo ključne reforme na področju utrditve pravne države, zlasti reformo pravosodnega in kazenskega sistema.
Hvala lepa.
Ana Gomes
v imenu skupine S&D. - (PT) Nasilje v Mehiki je povezano s trgovino s prepovedanimi drogami in družbenimi neenakostmi, ki so postale ob gospodarski krizi še slabše. Boj proti nekaznovanosti je ključen. Je bistven za vlaganje v pravosodni sistem, da bi obsodili in kaznovali zločince in zagotovili varstvo prič in žrtev, med katerimi je veliko mladih delovnih žensk, ki so se ujele v val nasilja preprodajalcev drog.
Pretresljivo je, da je Juárez glavno mesto umorov žensk na svetu, a še bolj pretresljiva je mačistična kultura, ki pojasnjuje neukrepanje oblasti pri preganjanju tistih, ki so odgovorni za te zločine, in zaščiti zagovornikov človekovih pravic, vključno z novinarji.
Evropa mora uporabiti strateško partnerstvo z Mehiko, da bo tvorno podprla vse tiste, ki se bojujejo za človekove pravice. To so isti ljudje, ki se bojujejo za obrambo pravne države in demokracije. Brez človekovih pravic pa tam ne bo pravne države ali demokracije.
Ryszard Czarnecki
Gospod predsednik, v tem parlamentu sem hip nazaj slišal poziv, naj se ne podpiše sporazum z mehiškimi oblastmi. Ne razumem tega predloga. Navsezadnje smo pohvalili mehiškega predsednika - in tudi tisti, ki so govorili tik pred menoj, so to storili - za njegov odločen boj proti mamilarskim baronom in mafiji. Zato bi torej morali pohvaliti mehiške oblasti za njihove ukrepe, hkrati pa seveda poudariti, da ne smejo skupaj s slabim zavreči tudi dobrega in da si morajo v tem boju še vedno prizadevati za spoštovanje človekovih pravic. To je očitno. Moramo razumeti položaj države, ki se že desetletja spopada z združbami ogromnega organiziranega kriminala in z mafijo. Če predsednik države razglasi vojno na tem področju, mu je treba dati polno podporo. Seveda pa smo tu govorili o novinarjih in govorili smo tudi o drugih žrtvah. Treba je poudariti, da iz teh ljudi ne bi smeli narediti žrtev diskriminacije.
Rui Tavares
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Gospe in gospodje, ravno danes zjutraj je mehiški sindikat električarjev obkrožila policijska enota, ki je štela med 100 in 200 policistov. To je isti sindikat, ki je 16. marca, naslednji dan po najavi splošne stavke, doživel, da so enega njegovih voditeljev, Dominga Aguilarja Vázqueza zajeli in priprli na podlagi lažnih obtožb.
Ta napad na svobodo sindikatov v Mehiki, ki ga je neposredno izvedla vlada, je še toliko bolj nezaslišan, ker tu govorimo o mehiški zvezni vladi, ki ne kaznuje zločinov, ki jih zagreši na primer njena lastna vojska, in je neučinkovita v boju proti trgovini s prepovedanimi drogami.
Da, razmere so zapletene. Obstajajo napadi oboroženih sil na preprodajalce drog, hkrati pa so tu tudi napadi na sindikate. Kar se dogaja, je to, da se v razmerah neučinkovitosti, nekaznovanosti in naraščajočega avtoritarizma demokracija kakršna je v Mehiki, izmuzne nadzoru.
Ta parlament mora odločno obsoditi in predvsem pozvati mehiško vlado, naj končno neha biti tako neučinkovita do zločincev in tako očitno oblastniška do gibanj sindikatov, delavcev in civilne družbe.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Gospod predsednik, rada bi poudarila dva problema v naši resoluciji o Mehiki.
Prvič, kot smo slišali, je nasilje letos naraslo. Mehika je v primežu velikih mamilarskih kartelov in nasilje, ki ga izvajajo, naj bi po ocenah terjalo že 15 000 življenj. Razmere so posebno slabe blizu meje med Mehiko in Združenimi državami Amerike. Mehiška vlada poskuša spraviti razmere pod nadzor s pomočjo množičnih vojaških in policijskih operacij. Strategija je pritegnila tudi veliko kritik. Očitno se odgovornost za trgovino s prepovedanimi drogami, pranje denarja in problemi, ki jih to povzroča, razširjajo tudi na druge države in Mehiki je treba ponuditi pomoč in sodelovanje.
Drugič, rada bi omenila nedavna poročila Amnesty International v zvezi z nepripravljenostjo oblasti, da bi zavarovale borce za človekove pravice. Tisti, ki se zavzemajo za avtohtona ljudstva in revne skupnosti, še posebno veliko tvegajo. Ko pa postane nevarno spodbujati človekove pravice, morajo mnogi razmisliti o tveganjih, ki jih vključuje delo, ki ga opravljajo. Tisti, za katere se zavzemajo ti borci, potem izgubijo upanje.
Te zadeve, vprašanja, povezana s trgovino s prepovedanimi drogami, in človekove pravice je treba prav tako predvideti za majsko razpravo, ko razmišljamo o načrtih za sodelovanje na naslednjem vrhu EU-Mehika.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mehiška vlada mora sprejeti trdno zavezo za boj proti trgovini s prepovedanimi drogami in za spoštovanje človekovih pravic ter pravne države.
Trgovina s prepovedanimi drogami je povzročila nasilna dejanja, ki so se končala z izgubami človeških življenj. Mesti Tijuana in Ciudad Juárez sta bili v letu 2009 med desetimi najnevarnejšimi mesti na svetu. Od leta 2007 je bilo v vojni proti drogam zagrešenih 15 000 umorov, od tega 7 724 samo v letu 2009.
Zaradi trgovine s prepovedanimi drogami in njihovega uživanja so najhuje prizadeti mladi ljudje in ženske. V Mehiki se lahko gospodarska kriza sprevrže v družbeni spopad, revščina in pomanjkljiva izobrazba pa sta med dejavniki, ki lahko vplivajo na to, da postanejo mladi žrtve uživanja drog. V Mehiki leta 2010 približno 7,5 milijonov mladih ni imelo nobene možnosti za vpis v formalni izobraževalni sistem, kar pomeni tudi nobene možnosti za dostojno življenje.
Za konec bi rekla, da se mora dialog med Evropsko unijo in Mehiko izboljšati, cilj pa naj bo spodbujanje gospodarskega in družbenega razvoja, pa tudi spoštovanje človekovih pravic in pravne države.
Hvala lepa.
Bernd Posselt
(DE) Gospod predsednik, v tem parlamentu pogosto razpravljamo o diktaturah. Mehika ni diktatura, ampak demokracija. Razpravljamo o posameznih primerih resnih kršitev človekovih pravic. Za Mehiko to ni ključna tema. Ključna tema je dejstvo, da ta velika demokracija, ki je naša strateška partnerica, že desetletja trpi zaradi resne, morda celo smrtonosne bolezni.
To pa zahteva pravo zdravljenje in pravega zdravnika. Ta zdravnik je predsednik Calderón s svojimi soborci. To ne pomeni, da lahko uporabijo ali da jim je dovoljeno uporabiti vsako zdravilo, ki obstaja, vendar jih moramo podpreti.
To je vzrok, zakaj verjamem, da je odstavek 12 v resoluciji tako pomemben, odstavek v katerem navajamo, da nameravamo bolje izkoristiti naš finančni instrument, da bomo okrepili dobro upravljanje, pravno državo, državne strukture v tej pravni državi proti razpadu države, proti organiziranemu kriminalu, proti tej nekaznovanosti, ki je po pravici deležna kritik. Tega pa seveda ne moremo narediti tako, da bi zamrznili ali prekinili naše pogodbe, namesto tega jih raje okrepimo.
Francisco José Millán Mon
(ES) Gospod predsednik, vsi smo zaskrbljeni nad povečanjem nasilja v Ciudad Juárezu, vendar verjamem v močne ukrepe, ki so jih uvedle mehiške oblasti za učinkovito reševanje teh zapletenih razmer. Podpiram tudi zagrizen boj, ki ga bije predsednik Calderón proti trgovini s prepovedanimi drogami, tej zelo resni globalni grožnji, ki nas vse skrbi. Zato bi morali mehiškim oblastem pomagati v tem težkem boju.
Gospe in gospodje, v zadnjih 10 letih je Mehika šla skozi zelo pozitiven proces politične in vladne posodobitve. Predsednik Calderón nenehno spodbuja reforme. Mehika je prevzela tudi večje mednarodne odgovornosti in ima dejavno vlogo, na primer, v Združenih narodih in G20.
V tem parlamentu sem v okviru svojih zmernih možnosti vedno podpiral uvedbo strateškega partnerstva med Evropsko unijo in Mehiko, ki je bilo v letu 2008 končno doseženo. Upam, da bomo lahko na majskem vrhu v Madridu sprejeli ambiciozen skupen akcijski načrt ali program, saj morata Evropska unija in Mehika sodelovati na številnih področjih, na dvostranskih in na večstranskih forumih, da se bosta skupaj spopadli z izzivi in grožnjami, ki vključujejo trgovino s prepovedanimi drogami in druge oblike organiziranega kriminala.
Charles Tannock
Gospod predsednik, Mehika je bila dolgo glavni kanal do največjega trga nedovoljenih drog na svetu, do Združenih držav. Zato sta Mehiko zaznamovala brutalnost in nasilje, ki gresta z roko v roki s trgovino z drogami. Še več, Mehika sama, država s 100 milijoni ljudi in ključna strateška partnerica EU, na žalost postaja vedno pomembnejši trg za kokain. Posebno zaskrbljujoča je naraščajoča poraba pri mladih.
Zdi se, da postaja v Mehiki nasilje, povezano z drogami, vse hujše, z vedno več okrutnimi umori, ob tem pa novinarji, ki poročajo o teh primerih, sami postajajo cilj. Prevladujoča brezposelnost in revščina verjetno prav tako nista v pomoč in spodbujata vzdušje brezpravnosti v nekaterih delih Mehike. Predsednik Calderón se spopada z velikanskimi izzivi, vendar je odločen, da se jih bo neposredno lotil in EU bi ga morala pri tem odločno podpreti. Podpreti moramo predvsem njegova prizadevanja za reformo in prestrukturiranje policije in kazenskega pravosodnega sistema, da bo razbil koruptivne povezave med mamilarskimi karteli in organi pregona. Verjamem, da je tudi povsem upravičen v potrebi po uporabi vojske, kot začasnega izrednega ukrepa.
Janez Potočnik
član Komisije. - Gospod predsednik, povečanje nasilja, kakršnega še ni bilo, je v državi ustvarilo občutek globoke negotovosti med prebivalstvom. Komisija je seveda izredno zaskrbljena nad temi razmerami. Vemo, da mehiške oblasti to jemljejo resno in da so uvedle veliko ukrepov za reševanje problema.
Glavna prednostna naloga predsednika Calderóna je njegova vojna z organiziranim kriminalom. Poleg tega, da je poslal po državi številčno vojsko, ki se bojuje proti organiziranemu kriminalu, si Mehika tudi neizmerno prizadeva za okrepitev kazenskega in pravosodnega sistema.
Avgusta 2008 je bil sprejet sveženj varnostnih ukrepov, namenjenih reorganiziranju mehiških organov pregona in pravosodnega sistema. Pravosodna reforma, ki jo je leta 2008 sprejel mehiški kongres, ima potencial za reševanje glavnih sistemskih problemov, s katerimi se sooča kazensko pravosodje v Mehiki, čeprav se zavedamo, da bo izvedba te reforme zahtevala dolgoročno zavezo.
Mehika se tudi zelo resno trudi, da bi se odzvala na skrbi v zvezi z zlorabami človekovih pravic, zlasti glede vpliva skupin organiziranega kriminala in interesa za svobodo medijev ter svobodo izražanja, na katere so organizacije civilne družbe opozorile EU. V tej zvezi je mehiška vlada določila posebnega tožilca za zločine, ki so bili zagrešeni proti novinarjem v letu 2006.
Opazna so tudi njena prizadevanja pri reševanju drugih pomanjkljivosti, kot je razvidno iz sprejetja zveznega zakona za izkoreninjenje nasilja nad ženskami in imenovanja posebnega tožilca za to vprašanje ter novega zveznega zakona za boj proti trgovanju z ljudmi.
Kot članica Sveta Združenih narodov za človekove pravice se je Mehika zavezala, da bo sprejela državno politiko o človekovih pravicah in ostala na mednarodni ravni odprta za človekove pravice. Vprašanje varovanja človekovih pravic v okviru boja proti organiziranemu kriminalu in celovitosti zagovornikov človekovih pravic se odraža v priporočilih, ki jih je Mehika sprejela na podlagi udeležbe pri splošnem rednem pregledu ZN.
Mehika je pokazala zanimanje in pripravljenost za razpravo z Evropsko unijo o vseh teh vprašanjih, nazadnje na zasedanju skupnega odbora EU-Mehika, ki je bil v Bruslju 26.-27. novembra 2009. To področje je predmet namenskega sodelovanja.
EU in Mehika sta 3.-4. decembra 2009 skupaj organizirali mednarodni seminar v Cancúnu o "zakoniti uporabi sile in varovanju človekovih pravic". Seminar je zagotovil strokovno posvetovanje o osnutku političnega dokumenta o odgovornosti lokalne policije za človekove pravice.
Osnutek političnega dokumenta je bil predstavljen na lokalnem kongresu v Quintani Roo po seminarju. Ta pobuda dopolnjuje nedavno sprejeti zvezni zakon o reformi pravosodnega sistema in bi jo lahko ponovile druge zvezne države.
Menimo, da zagotavlja strateško partnerstvo EU-Mehika najboljši okvir za EU, da podpre Mehiko na področjih javne varnosti in pravne države. Izvedbeni dokument o strateškem partnerstvu, o katerem zdaj potekajo pogajanja, predvideva uvedbo formalnega političnega dialoga med EU in Mehiko o vprašanjih varnosti, pa tudi povečanje sodelovanja z ustreznimi agencijami EU, kot so CEPOL, Europol, Eurojust in Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA).
S strani Komisije projekt podpiramo že od 2004-2007, da bi okrepili upravo pravosodja v Mehiki. Nadaljnje sodelovanje na tem področju je predvideno v obdobju 2011-2013.
Da sklenem, jasno je, da se Mehika spopada s pomembnimi izzivi na področju javne varnosti in spoštovanja človekovih pravic. To ni preprosto in položaj je daleč od idealnega, vendar je pošteno tudi to, da povemo, da Mehika kaže pripravljenost in odločenost, da bo zagotovila usklajenost z učinkovito politiko javne varnosti ob upoštevanju človekovih pravic. Mi bomo še naprej podpirali Mehiko v teh prizadevanjih.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo po razpravah.
