Uvedenie návrhu všeobecného rozpočtu Radou - Rozpočtový rok 2008
Predseda
(DE) Ďalší bod programu je uvedenie návrhu všeobecného rozpočtu na rok 2008 Radou.
Emanuel Santos
úradujúci predseda Rady. - (PT) Vážený pán predseda, dámy a páni, mám tú česť uviesť v mene predsedníctva Rady návrh všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev na finančný rok 2008 prijatý Radou 13. júla 2007.
Predovšetkým chcem zaznamenať vynikajúcu a konštruktívnu atmosféru, ktorá prevládala počas stretnutí, ktoré predchádzali prvému čítaniu rozpočtu na rok 2008 Radou. Zmierovacie konanie prinieslo významný výsledok, konkrétne dohodu o piatich spoločných vyhláseniach o dôležitých témach a poskytlo dobrý základ budúcej práce.
V tejto súvislosti som presvedčený, že vynikajúca spolupráca medzi dvomi vetvami rozpočtového orgánu s cennou pomocou Komisie je predzvesťou pozitívneho výsledku. Môžem vás uistiť, že Rada má veľký záujem na pokračovaní konštruktívneho dialógu o rozpočte, s cieľom dosiahnuť uspokojivú dohodu o dobrom rozpočte Spoločenstva na rok 2008.
V marci 2007 sme oslávili 50. výročie Rímskych zmlúv a opätovne sme potvrdili naše spoločné hodnoty a ciele. V dynamickom projekte, akým Európska únia je, rozpočet Európskej únie, podobne ako jednotná mena, je jedným z najhmatateľnejších výrazov toho, čo pre európskych občanov a daňových poplatníkov znamená byť Európanom. Rozpočet Európskej únie sa preto musí zostaviť na základe výziev, ktorým spolu čelíme. Tieto výzvy sú rôzne, ale ak dovolíte, chcem upozorniť na niektoré z nich, ktoré považujem za dôležitejšie. Po prvé, výzva na odstránenie prekážok podnikania s cieľom vytvoriť dynamické európske hospodárstvo založené na lisabonskej stratégii. Ďalšou výzvou je vytvorenie transeurópskej dopravnej siete, ktorá nás navzájom priblíži a posilní vnútorný európsky trh. Výzva informačnej spoločnosti poukazuje na dôležitosť ľudských zdrojov a sociálnej integrácie.
Kvalifikovaná účasť občanov na tomto, v modernej histórii jedinečnom projekte posilní Európu. Poslednú výzvu, výzvu klimatických zmien, ktorá postihuje najmä niektoré regióny, musíme zvládnuť rozvojom obnoviteľných zdrojov energie a účinnejším a spoločensky zodpovedným využívaním prírodných zdrojov.
Všetky tieto výzvy vznikajú v kontexte globalizácie svetového hospodárstva, ktorá predstavuje pre náš starý európsky kontinent vážnu výzvu, výzvu, ktorú musíme zvládnuť na hospodárskej a sociálnej úrovni pomocou politík, ktoré zvýšia produktivitu európskeho hospodárstva posilnia sociálnu súdržnosť. To od našej vlády očakávajú všetci Európania. Všetci musíme zdvojnásobiť svoje úsilie s cieľom zabezpečiť, aby naše rozpočty predstavovali efektívnu a účinnú reakciu na politické priority.
Je preto nevyhnutné, aby sme znížili administratívnu záťaž, spoločný problém Rady a Európskeho parlamentu a aby Komisia urýchlila proces schvaľovania operačných programov a projektov, aby sa zabránilo oneskoreniam pri ich realizácii. Rýchlejšie schválenie však nesmie spochybniť zásady dobrého rozpočtového hospodárenia. Je pravda, že potrebujme väčšiu pružnosť, ale nie za cenu opustenia účinného a zodpovedného využívania peňazí európskych daňových poplatníkov.
Pred podrobnejším predstavením návrhu rozpočtu na rok 2008 chcem vysvetliť hlavné zásady stojace za rozhodnutím Rady. Stručne, základné prvky boli tieto: primerané financovanie rôznych priorít Európskej únie, starostlivo kontrolované zvýšenie platobných rozpočtových prostriedkov, dodržanie súčasných stropov finančného rámca s ponechaním dostatočných rezerv, podľa potreby, dostatočné rezervy pod stropmi pre rôzne kapitoly a podkapitoly a napokon finančná disciplína a dobré rozpočtové hospodárenie.
Ak dovolíte, chcel by som spomenúť iba jeden detail. Na vykonanie analýzy predbežného návrhu rozpočtu Rada použila kombináciu rozpočtových nástrojov, ktoré sa ukázali ako veľmi užitočné a ktoré boli vypracované v kontexte zostavovania rozpočtu podľa jednotlivých cieľov a činností. Spomedzi nich chcem upozorniť na formuláre na plánovanie činností. Rada sa po hĺbkovom preskúmaní viacerých formulárov domnieva, že celková kvalita procesu sa významne zlepšila a dúfa, že tento rozpočtový prístup sa v budúcnosti bude ďalej rozvíjať.
Návrh rozpočtu na rok 2008 dosahuje výšku 128 000 miliónov EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 119 000 miliónov EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch. Pokiaľ ide o záväzky, chcem pripomenúť, že Rada považuje za dôležité, aby záväzky v rozpočte na rok 2008 dosahovali primeranú celkovú úroveň s náležitým zreteľom na absorpčné kapacity. Ako viete, domnievame sa, že nadhodnotenie výdavkových rozpočtových prostriedkov nie je riešením pre nevyplatené záväzky, Reste à liquider. Jednou z našich hlavných zásad preto bolo hodnotenie potrieb, reálnych a jasne definovaných potrieb, čo vyústilo do zvýšenia platieb o 3,4 % v porovnaní s rozpočtom na rok 2007.
V súvislosti s podkapitolou 1a, Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť, Rada má v úmysle poskytnúť primerané financovanie priorít spojených s lisabonskou stratégiou, pri ponechaní významnej rezervy na pokrytie priorít Európskej únie definovaných v záveroch júnovej Európskej rady, ako aj ďalších doposiaľ nepredvídaných potrieb. Hoci Rada má v úmysle v rámci tejto podkapitoly obmedziť zvýšenia v porovnaní s rozpočtom na rok 2007, chcem poukázať na to, že Rada bude naďalej poskytovať veľmi významný nárast v rozpočte na výskum, t.j. 7,75 % v záväzkoch a 45 % v platbách, podľa miery plnenia v predchádzajúcich rokoch a absorpčných kapacít. Tento nárast vyjadruje, akú veľkú dôležitosť Rada prikladá efektívnej implementácii lisabonskej stratégie, ktorá, ako som už spomenul, je základným prvkom hospodárskeho rozvoja Európskej únie.
Pokiaľ ide o podkapitolu 1b, Súdržnosť pre rast a zamestnanosť, Rada má v úmysle prijať viazané rozpočtové prostriedky, ktoré navrhla Komisia vo svojom predbežnom návrhu rozpočtu. So zreteľom na platobné rozpočtové prostriedky chcem zdôrazniť, že navrhovaný nárast sa udržiaval na ešte významnejšej úrovni, t.j. 6,2 % pri zohľadnení absorpčných kapacít a skúseností získaných v minulosti pri dokončení starých a realizácii nových programov.
Pokiaľ ide o kapitolu 2, Ochrana a riadenie prírodných zdrojov, Rada pri návrhu rozpočtových prostriedkov vychádzala z predchádzajúcich výsledkov a skúsenosti z minulosti ukázali, že napriek tomu, že sa použili horizontálne, dá sa všeobecne povedať, že tieto rozpočtové prostriedky sú vždy veľmi blízke údajom konečného plnenia.
Chcel by som rozvinúť niektoré úvahy týkajúce sa schválenia operačných programov a projektov v oblastiach rozvoja vidieka a štrukturálnych a kohéznych fondov na obdobie 2007 - 2013. Toto bola téma spoločného vyhlásenia, ktoré sme schválili na našom zmierovacom konaní a môžem vás uistiť, že Rada prikladá zabezpečeniu toho, aby sa všetky operačné programy a projekty vykonávali čo najrýchlejšie a primeraným spôsobom, najvyššiu politickú prioritu.
Pokiaľ ide o kapitoly 3a a 3b - Občianstvo, sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť - Rada má v úmysle urobiť iba jednu menšiu úpravu viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov podľa absorpčných kapacít a predchádzajúcej miery plnenia.
Pokiaľ ide o kapitolu 4, EÚ ako globálny partner, Rada má v úmysle zahrnúť do svojho návrhu rozpočtu niektoré priority s politickým vplyvom. Hovorím o Palestíne, pre ktorú sa v rámci rezervy navrhuje zvýšenie o 80 miliónov EUR a Kosovo, pre ktoré sa navrhuje zvýšenie o 180 miliónov EUR, tiež v rámci rezervy. Ešte stále sme v prvej etape rozpočtového postupu a som si istý, že v tejto súvislosti budeme mať ďalšie príležitosti poskytnúť presnejšie údaje.
Čo sa toho týka, Rada má v súčasnej etape v úmysle prijať rozpočet spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky navrhnutý v predbežnom návrhu rozpočtu, ktorý predstavuje predbežné minimum. Je však veľmi pravdepodobné, že vzhľadom na vývoj medzinárodnej situácie sa suma navrhovaná pre rozpočet spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky ukáže ako nedostatočná. Myslím, že všetci chápeme, o čo ide.
Dôvodovú správu chcem zakončiť niekoľkými slovami o kapitole 5, Administratíva. Prístup Rady sa zakladá na horizontálnych kritériách, ako je zvýšená účinnosť a zároveň na špecifickej povahe každej inštitúcie, najmä vzhľadom na zabezpečenie nových pracovných miest súvisiacich s rozšírením. Rada má v úmysle poskytnúť pre svoj vlastný oddiel rozpočtu navýšenie iba 0,2 %, čo pre mňa predstavuje jasný politický signál.
Uskutočnila sa tiež podrobná analýza rozpočtov decentralizovaných agentúr. Na analýzu dotácií a počtu nových pracovných miest, ktoré sa majú schváliť, sa použila metóda založená na horizontálnych kritériách.
Túto príležitosť využijem tiež na to, aby som povedal pár slov o potrebe zabezpečiť riadne finančné hospodárenie inštitúcií Európskej únie. V tejto súvislosti je Rada potešená spoločnými vyhláseniami, ktoré sme schválili na zmierovacom konaní a ktoré sa zaoberajú otázkami ako sú decentralizované agentúry, výkonné agentúry, pripísané príjmy a prijímanie nových zamestnancov v súvislosti s poslednými rozšíreniami.
Všetci vieme, že to je iba prvý krok v rozpočtovom postupe, ale pevne verím, že spolu dokážeme preskúmať všetky možnosti, aby sme dosiahli záverečnú dohodu a zostavili koncom roka uspokojivý rozpočet.
Našim hlavným cieľom je, aby sme v správnom čase mali dispozícii rozpočet na rok 2008, ktorý bude primeraný na účely politických priorít Únie, ktorý však nebude nadmerne veľký, pretože to by znamenalo tichý súhlas s pravdepodobnou neschopnosťou plniť ho efektívne a účinne. Musíme pamätať nielen na to, že tento rozpočet bude mať vplyv na blaho každého občana Únie, ale tiež na to, že účet platia daňoví poplatníci všetkých členských štátov. A preto je potrebné nájsť tú správnu rovnováhu. Som si istý, že tri inštitúcie, ktoré sú tu dnes zastúpené, vynaložia všetko úsilie, aby to dosiahli.
Vážený pán predseda, dámy a páni, veľmi pekne vám ďakujem za vašu pozornosť.
Kyösti Virrankoski  
spravodajca. - (FI) Vážený pán predseda, pán úradujúci predseda Rady, pán komisár, Európsky parlament musí teraz posúdiť návrh rozpočtu na budúci rok, ktorý predložila Rada. Hneď na začiatku chcem poďakovať predsedajúcej krajine Portugalsku za vynikajúcu a transparentnú spoluprácu. V spolupráci s Európskym parlamentom a najmä s jeho Výborom pre rozpočet to fungovalo skvele. Rozprava prebiehala mimoriadne hladko. Hoci návrh Rady dáva príčinu na kritiku, práca predsedníctva nám dáva dobrý dôvod predpokladať, že dosiahneme vynikajúci konečný výsledok.
Rada predložila úsporný návrh rozpočtu. Viazané rozpočtové prostriedky sa v porovnaní s predbežným návrhom rozpočtu znížili o 717 miliónov EUR s rezervou pre viacročný finančný rámec na úrovni 3,9 miliárd EUR. K ešte väčšiemu škrtu došlo pri platobných rozpočtových prostriedkoch, ktoré sa znížili sa o 2,1 miliárd EUR, čo znamená, že sú o dobrých 10,3 miliardy EUR pod finančným rámcom, to znamená iba 95 % HDP EÚ. Keď si pripomenieme, ako bol iba pred rokom po dlhých a ťažkých rozhovoroch prijatý finančný rámec, musíme považovať najmä úroveň platobných rozpočtových prostriedkov za nerealisticky nízku.
Je poľutovaniahodné, že rozpočtové kaptioly 1a (konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť) a 1b (kohézia pre rast a zamestnanosť) sa majú stať cieľom zvlášť drastických škrtov. V prvom prípade sa platobné rozpočtové prostriedky znížili o viac ako 500 miliónov EUR a v druhom o 498 miliónov EUR. Obidve tieto kapitoly sa týkajú hlavnej priority Európskej únie, lisabonskej stratégie, ktorá sa teraz škrtom oslabila o viac ako miliardu eur.
Základné problémy s rozpočtom sú tiež v spojení s kapitolou 1. Európsky parlament varoval minulý rok Radu, že financovanie európskeho navigačného systému Galileo bolo veľmi neprimerané. Pretože nebol zapojený súkromný sektor, máme schodok 2,4 miliardy EUR. Európsky parlament podľa svojho uznesenia podporuje projekt využívaním fondov Spoločenstva, ktoré prichádzajú z rozpočtu Únie. To je najjednoduchší, najmenej byrokratický a najdemokratickejší postup. V súčasnom finančnom rámci je však nemožné nájsť takú obrovskú peňažnú sumu 400 miliónov EUR ročne, a preto je potrebné spoločné rozhodnutie Parlamentu a Rady. Tento dôležitý európsky projekt môžeme zachrániť, ale bude sa to musieť urobiť v kontexte tohto rozpočtového postupu.
Ďalším problémom je Európsky technologický inštitút, ETI. Ak ho chceme vytvoriť, bude sa musieť financovať trvalo udržateľným spôsobom. Financovanie sa nemôže zakladať na očakávaniach a predpokladoch, ale vyžaduje si realistické rozhodnutia. Myšlienka, že by ETI takmer určite získal hotovosť z programov EÚ na základe voľnej hospodárskej súťaže, je iba snom. Ale čo ak by sa to splnilo? Preto potrebujeme realistické riešenia.
S rozpočtom na budúci rok súvisí jeden špeciálny problém a ten sa týka štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu a fondov na rozvoj vidieka. Schválilo sa iba iba niekoľko operačných programov štrukturálnych fondov. V rámci Európskeho fondu pre regionálny rozvoj a Kohézneho fondu sa schválilo iba 20 % z 335 programov, ale pre Európsky sociálny fond je tento údaj menší ako 10 %. Najviac znepokojujúca je situácia v prípade Fondu pre rozvoj vidieka, kde sa schválili iba dva z 96 programov. Európsky parlament a Rada prijali v júni vyhlásenie, ktoré sa zameriava na tento problém a prisľúbili, že budú monitorovať činnosti Komisie. Parlament za seba sľubuje, že toto vyhlásenie uplatní.
Nakoniec chcem zdôrazniť dôležitosť dobrého hospodárenia. Európsky parlament chce podporovať riadenie a rozpočet založený na činnostiach. Spoločne s Radou sme predložili vyhlásenie, v ktorom sa zdôrazňuje dôležitosť analýzy hospodárskej efektívnosti a zodpovednosti pri zakladaní nových agentúr. Je potrebné, aby sme na tom trvali.
Témou rozpočtu na budúci rok je rozpočet zameraný na výsledky. Cieľom je zdôrazniť poňatie, že rozpočtové prostriedky sa musia použiť na dosiahnutie požadovaných výsledkov. V tomto prípade nie je hlavnou otázkou hospodárenie: sú to výsledky. Pevne verím, že takýto rozpočet na budúci rok spolu s Radou a Komisiou úspešne zostavíme.
Predseda
Ďakujem vám veľmi pekne, pán Virrankoski a tiež vám ďakujem za svedomité dodržanie rečníckeho času. Zdá sa, že Fíni to tu majú všetko dobre pod kontrolou. Významný vplyv môžu mať zástupcovia malých krajín ako je Fínsko práve tak, ako zástupcovia veľkých štátov. Našim ďaľším spravodajcom je tiež Fín: máte slovo, pán Itälä.
Ville Itälä  
spravodajca. - (FI) Vážený pán predseda, najdôležitejšími zásadami, ktoré by Parlament a ďalšie inštitúcie mali pri navrhovaní rozpočtu na budúci rok dodržiavať, sú úspornosť a rozpočtová disciplína. Musíme dať príklad daňovým poplatníkom, bežným európskym občanom a ukázať, že môžeme prevziať zodpovednosť aj za hospodárske záležitosti. To je jediný spôsob ako môžeme získať dôveru ľudí.
Nový generálny tajomník Parlamentu predložil nový návrh rozpočtu Parlamentu na rok 2008 a ja mu chcem zablahoželať, pretože rozpočet je mimoriadne dobrý a vyvážený. Pomôže nám pri hľadaní kompromisu pri prijímaní konečného rozhodnutia. V súvislosti s týmto návrhom chcem uviesť dve veci. Po prvé, návrh generálneho tajomníka je stále pod 20 % kapitoly 5, t.j. navýšenie nevyužíva celých 20 %. Ďalšou dôležitou záležitosťou je, že dokázal umiestniť veľký počet súčasných zamestnancov na nové pracovné miesta, keďže všetky pracovné miesta sa mali uvoľniť
Napriek tomu musíme spomenúť, ako vyzerá tento proces v Parlamente celkovo. V tomto roku sme už na tomto mieste prijali určité zásady. Jednou z nich je, že rozpočet Parlamentu je rozpočtom daňových poplatníkov a že v prípade nových projektov by sme sa mali snažiť udržať výdavky na úrovniach roku 2007. Od tohto cieľa nie sme tak veľmi vzdialení a myslím si, že ak stanovíme presné sumy v súlade s rozpočtovou disciplínou, budú sa môcť uskutočniť všetky navrhované projekty.
Chcem poukázať na iný problém týkajúci sa rozpočtu Parlamentu, ktorý súvisí s informačnou politikou. Vzhľadom na blížiace sa voľby sa pripravili rôzne projekty, ako napríklad Web TV a najdôležitejšie zo všetkého je úzke zapojenie poslancov Parlamentu a politických skupín do všetkých aspektov informačnej politiky Parlamentu. Preto skupiny a poslanci musia byť v obraze a neprenechávať zodpovednosť za informačnú politiku administratíve: ľudia chcú vedieť, prečo konkrétny poslanec alebo skupina hlasuje istým spôsobom, alebo prečo predkladá dané návrhy. Ľudia chcú poznať politické pozadie a preto by sme sa mali angažovať. Dúfam, že myšlienka pozvať na spoluúčasť malé miestne médiá, ktorá je teraz odsúhlasená, prejde do konečnej podoby. Jedným zo spôsobov, ako sa môžeme priblížiť k ľuďom, je prizvať na spoluúčasť malé miestne médiá, ktoré samotné nemajú zdroje na to, aby sem do Parlamentu mohli prísť. Zrejme sa to musí stať prostredníctvom našich poslancov.
Chcem sa znova vrátiť k ďalším inštitúciám. Rada navrhla pre všetky inštitúcie paušálne zníženie o 2 %. Ako spravodajca musím povedať, že to je ťažké prijať, pretože inštitúcie sa navzájom veľmi odlišujú. Niektoré sú malé, niektoré veľké a líšia sa podľa druhu práce, ktorú vykonávajú.
Dovoľte mi uviesť ako príklad Dvor audítorov, ktorý som navštívil včera. Teraz boli veľmi hospodárni a mnohé roky dodržiavali rozpočtovú disciplínu. Všade účtovali prebytky, neplytvali peniazmi a ich výdavky tvorili mzdy a fixné náklady a nič iné. Toto 2 % zníženie neprichádza pre Dvor audítorov vôbec do úvahy. Ak by sme s tým prišli, celý systém by sa rozpadol.
Dúfam, že dosiahneme dohodu o myšlienke, že pri každej jednotlivej inštitúcii prejdeme oblasti, v ktorých by sa mohlo dať ušetriť. V zásade súhlasím s Radou, že každý sa musí usilovať o hospodárnosť a že sa musia nájsť oblasti, v ktorých s dá ušetriť, ale nie som za politiku univerzálnych 2 %.
Reimer Böge  
predseda Výboru pre rozpočet. - (DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, dnes diskutujeme o druhom roku uplatňovania odsúhlaseného finančného výhľadu, diskutujeme o vykonávaní viacročných programov s pridanou hodnotou pre Európu, prijatých v rámci postupu spolurozhodovania a diskutujeme o ďalších záväzkoch na reformu všetkých troch inštitúcií. Chcem uistiť predsedníctvo Rady, že základné dohody, trojstranný dialóg a zmierovacie konanie z 13. júla predstavujú sľubný štart. Päť vyhlásení, ktoré ste spomínali, najmä tie, ktoré sa týkajú decentralizovaných agentúr, predstavujú krok správnym smerom, na ktorom, ako dúfam, môžeme stavať ďalej.
Vážený pán komisár, chcem vám tiež povedať, že vaša iniciatíva zameraná na dvojstupňovú prezentáciu plnenia rozpočtu je ďalším významným krokom v záujme efektívnej rozpočtovej politiky Komisie aj Európskeho parlamentu.
Teraz, v tomto rozpočtovom postupe, ktorý vychádza z návrhu Rady, musíme samozrejme zabezpečiť rozpočtovú disciplínu a prijaté záväzky, ale samozrejme musíme tiež upraviť plánované a očakávané údaje. V tomto smere nerozumiem dodatočnému vyhláseniu Rady v súvislosti s podkapitolami o raste a zamestnanosti (1a) a o poľnohospodárskej politike a o výdavkoch súvisiacich s trhom, konkrétne, že ak sumy nebudú dostatočné, Komisia musí požiadať o predloženie opravného rozpočtu. Musím znovu upozorniť na kapitolu 4, zahraničná politika, ktorej financovanie je chronicky nedostatočné. Musím tiež zdôrazniť, že pri rokovaniach o finančnom výhľade sme tieto schodky označili hneď na začiatku.
Musíme preto pracovať na zabezpečení správneho vykonávania schválených programov z hľadiska záväzkov aj z hľadiska platieb. A zároveň poviem jasne aj to, pán komisár, že v súčasnom rozpočtovom postupe nebudeme akceptovať žiadne odsúvanie našich politických priorít, ani prostredníctvom veľkých globálnych presunov na konci rozpočtového roku.
Chcem otvorene povedať, že vyhlásenie o uplatňovaní štrukturálnych fondov a o rozvoji vidieka bolo pre nás dôležité a chceme požiadať Komisiu, aby správu o pokroku predložila čo najskôr, pretože členské štáty a regióny celkom oprávnene očakávajú, že príslušné programy sa budú vykonávať bez oneskorenia.
Celkovo vzaté, vyhlásenia týkajúce sa decentralizovaných agentúr, ktoré presadzujú zlepšenú analýzu hospodárskej efektívnosti prispievajúcu k väčšej transparentnosti a väčšej jasnosti údajov o zamestnancoch, ktorí sú tam skutočne, trvalo alebo dočasne zamestnaní, znamenajú kvalitatívny krok vpred, ktorý v spojení s tzv. skríningovou správou Komisie o zriaďovacích plánoch predstavuje pozitívny pokrok a musí sa ďalej rozvíjať, študovať a dôkladnejšie uskutočňovať. Dodávam, že sloganom v tejto súvislosti musí byť rozvážnosť a nie prehnaná reakcia.
Samozrejme, veľa z toho, na čo si v súčasnosti sťažujeme v súvislosti s decentralizáciou alebo pravidlami na uplatňovanie nariadenia o rozpočtových pravidlách, vyplýva z rozhodnutí Spoločenstva, za ktoré nesieme alebo zdieľame zodpovednosť všetci. Riešenie je známe a zahŕňa zoštíhlenie postupov a ich primerané zjednodušenie. V tomto smere zostáva urobiť ešte veľa práce.
Dovoľte mi povedať niečo o dvoch alebo troch kľúčových bodoch. Údaj o platbách v predbežnom návrhu Komisie bol o 8,2 miliardy EUR menší ako strop vo finančnom výhľade. Teraz predložila Rada návrh s údajom o 10,3 miliardy EUR pod stropom. Ak sa však pozriete na súhrnnú tabuľku Rady, zistíte, že jej obsah je veľmi otázny. Napríklad pod kapitolou Lisabonská stratégia, rast a zamestnanosť, skutočnosť vytvorenia novej rezervy vo výške 342 miliónov EUR a zníženie platieb o 548 miliónov EUR oproti predbežnému návrhu skutočne predstavuje vytvorenie umelej rezervy kvôli prispôsobeniu vyhláseniam Európskej rady o politických prioritách
Predpokladám, že príčinami sú problémy s financovaním Európskeho technologického inštitútu a projektu Galileo. Poviem to veľmi jasne: Parlament v prípade projektu Galileo dôrazne podporuje riešenie Spoločenstva a v celkovom kontexte očakáva nové návrhy Komisie.
Stručná poznámka o kapitole 3: čo sa v súvislosti so živelnými pohromami stalo s návrhmi bývalého komisára Michela Barniera o európskej civilnej ochrane? Máme spoločnú odpoveď, a ak áno, aký vplyv by to malo na rozpočet na rok 2008 a na nasledujúce roky?
Vážený pán predseda, otázky zahraničnej a bezpečnostnej politiky, ktoré sme opakovane spomínali, potvrdzujú, že naše politické analýzy boli správne: súčasné údaje v návrhu rozpočtu nepostačujú na riešenie výziev v Afganistane, Palestíne alebo Kosove a zníženie rezervy na núdzovú pomoc je iba zdanlivým riešením, ktoré nedokážeme pochopiť. V tejto súvislosti chceme požiadať Komisiu, aby jasne vyhlásila čo nás z jej perspektívy čaká v nasledujúcich rokoch.
A jeden bod na záver, pán predseda. Členské štáty sa zaviazali, a teraz citujem s odvolaním sa na vyhlásenie o vierohodnosti, o ktorom sa zmieňuje odsek 44 medziinštitucionálnej dohody: "predkladať ročný súhrn dostupných auditov a vyhlásení, ktorý sa zostavuje na príslušnej úrovni".
.
Hovorím to veľmi vážne: tie členské štáty, ktoré nebudú schopné zabezpečiť príchod výročnej správy v správnom čase musia počítať s tým, že budú mať s nami problémy z rozpočtových ako aj ďalších dôvodov. Inak plne podporujem to, čo povedali naši dvaja spravodajcovia.
Dalia Grybauskaitė
Chcem všetkých privítať v tejto novej sezóne, ktorá ako vždy vyzerá zaujímavá a vypätá. Je potešujúce, že už v júli sme dosiahli veľmi produktívnu a dobre mienenú komunikáciu. V Litve sa hovorí, že dobrý začiatok je polovica práce. Preto dúfam, že atmosféra, v ktorej sme začali pracovať a výsledky, ktoré sa nám už podarilo dosiahnuť rokovaním a prijatím troch dôležitých vyhlásení, je skutočne dobrým začiatkom súčasnej úlohy. Dnes sme diskutovali o prvej verzii rozpočtu Rady, aj keď som z Parlamentu veľmi často počula veľa otázok adresovaným nám, Komisii. Určite to akceptujem a súhlasím s tým, sme pripravení reagovať a poskytnúť akékoľvek požadované informácie.
Čo sa týka prvého návrhu rozpočtu Rady, chcem uviesť, že Komisia pri predstavovaní svojej verzie rozpočtu využila v prognózach pre členské štáty naše analýzy. Preto sa domnievame, že náš návrh bol hospodársky a politicky úplne správny. S mnohými aspektmi po prvýkrát prerokúvaného rozpočtu Rady preto Komisia nemôže úplne súhlasiť. Určite súhlasíme s názorom, ktorý už uviedli poslanci Parlamentu, že najväčšie horizontálne škrty... chcem zopakovať, že na všetky kategórie sa znovu uplatnila metóda horizontálnych škrtov. Komisia považuje samozrejme tento postup a metodiku za nesprávne, najmä v kategóriách 1a 1b, kde hovoríme o inovácii a výskume, pretože máme ešte ďalší problém s Európskym technologickým inštitútom a programom Galileo, ktorý sa musí vyriešiť, ako ďalší paralelný problém pri postupoch zostavovania európskeho ročného rozpočtu. To samozrejme znamená, že je nevyhnutné vrátiť sa k diskusiám o množstvách a veľkostiach a nie uvažovať o aritmetickom znižovaní. To isté sa vzťahuje na poľnohospodárstvo a kategóriu zahraničnej politiky, kde podľa môjho názoru prístup Rady spočívajúci v presúvaní prostriedkov do rezervy je dosť konzervatívny a určite sa k tomu budeme musieť čoskoro všetci vrátiť. V priebehu najbližších dvoch týždňov Komisia predloží Parlamentu a Rade svoj návrh na úpravy rozpočtu týkajúce sa Kosova a Palestíny.
Tak ako vždy máme samozrejme obavy z prístupu Rady k administratívnym výdavkom a súhlasím, že rozpočet, najmä v Európskom parlamente, má istý fínsky kolorit. Myslím to v dobrom zmysle, pretože vidím potrebu disciplíny, prísnej zodpovednosti a jasnosti vo výdavkoch zástupcov krajiny, akceptujme to a vždy budeme na to reagovať. Určite nemôže byť pre Komisiu prijateľný návrh Rady obsahujúci horizontálny škrt v situácii, v ktorej samotná Rada nebude schopná splniť svoj záväzok súvisiaci so zamestnaním ďalších ľudí, viac ako 800 členov personálu na vykonávanie ďalších rozvojových úloh. Očakávame, že Parlament zaujme k tejto otázke rovnaký postoj ako my a dúfame, že spoločne s Parlamentom urobíme nápravu. Preto, stručne povedané, je potešiteľné, že začiatok bol úspešný. Napriek tomu však reagujeme na prvý návrh Rady kriticky, hodnotíme ho kriticky a sme pripravení v krátkom čase rokovať o Kosove a Palestíne a približne 19. septembra tiež rokovať a prijať rozhodnutia o návrhoch na program Galilieo a Európsky technologický inštitút a pokúsime sa dospieť k vzájomnej dohode o týchto dôležitých otázkach. Preto dúfam, že postup bude úspešný a dúfam, že moji litovskí partneri dokážu preložiť môj prvý príhovor v litovčine dobre a správne.
Predseda
(DE) Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Silvia-Adriana Ţicău  
písomne. - (RO) Lisabonská stratégia požaduje od členských štátov, aby do výskumu investovali 3 % HDP, z toho dve tretiny majú pochádzať zo súkromného sektora.
Tento cieľ dosiahol iba malý počet európskych regiónov. V roku 2004 investovali členské štáty do výskumu iba 1,84 % HDP a 42 % európskych spoločností uskutočňovalo výskum v rámci svojich činností. V roku 2006 pracovalo v oblasti vedy a technológie 35 % aktívneho obyvateľstva EÚ.
Pre budúcnosť EÚ je rozhodujúce vzdelávanie. Musí byť prístupné každému, bohatým aj chudobným, bez ohľadu na to či žije v mestskom alebo vidieckom prostredí. Kvalita európskeho vzdelania by sa mala merať podľa miery ukončenia a miery prijatia na nasledovnú úroveň vzdelávania. Potrebujeme novú sociálnu Európu, v ktorej by mali mať prioritu jej občania.
So zreteľom na skutočnosť, že Európska únia aj členské štáty budú na jeseň schvaľovať svoje rozpočty na rok 2008 žiadam, aby v Európskej Únii mali prioritu investície do vzdelania a výskumu.
