Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Simon Busuttil
(MT) Jag vill börja med att säga att även jag vill gratulera den nya kommissionsledamoten, Androulla Vassiliou. Fru talman! Det beslut som vi ska fatta imorgon om att godkänna beviljandet av nästan 700 000 euro från globaliseringsfonden till 675 maltesiska arbetare som förlorade sina jobb på företagen VF och Bortex i Malta är ett uttryck för solidaritet, och solidaritet är en av Europeiska unionens grundpelare. Om Europeiska unionen betyder något är det just detta: att ja, medlemsstaterna bör öppna upp sina ekonomier och marknader för konkurrens, men de är samtidigt inte ensamma, och Europeiska unionen finns där för att underlätta utmaningar, hjälpa oss att dra nytta av dem och minska deras eventuella negativa effekter. Fru talman! Idag vet arbetarna på VF och Bortex mer om vad solidaritet vill säga och vad Europeiska unionen vill säga, och jag sänder dem en hälsning härifrån.
Rovana Plumb
(RO) Demonstrationerna nyligen i Ljubljana har gjort frågan om löneskillnader mellan kvinnor och män som en negativ faktor för uppnåendet av den önskvärda sociala sammanhållningen högaktuell.

Även om vi har gjort stora framsteg i Europeiska unionen finns det fortfarande en skillnad på 15 procent och, i Rumänien, en skillnad på 13 procent.
Jag vill ta upp ett problem som kvarstår inom den offentliga sektorn, inom de områden där främst kvinnor arbetar - sjukvård, socialvård, utbildning, lätt industri och offentlig förvaltning - och där lönerna är bland de lägsta.
Jag välkomnar det stöd som kommissionsledamot Vladimir Špidla har visat när det gäller att få bort löneskillnaderna och tror att det är nödvändigt att trappa upp åtgärderna i den berörda handlingsplanen, framför allt punkt 2 - löneskillnader som den viktigaste komponenten i sysselsättningspolitik.
Marian Harkin
(EN) Fru talman! Låt mig säga ett par ord om genomförandet av livsmiljödirektivet i Irland, framför allt beträffande torvbrytning på torrlagda mossar.
Irländska torvbrytare och mossägare ombeds nu sluta att bryta torv för personligt bruk. Denna situation har uppstått på grund av den obegränsade industriella och kommersiella torvbrytning i EU som har lett till att så gott som alla torrlagda mossar i Europa har förstörts. Det är oerhört viktigt att förstå att för många irländare, både på landsbygden och i städerna, är torvbrytning något som har praktiserats i flera generationer. De ska inte behöva betala priset för att andra har förstört mossar. Eftersom olja nu kostar ungefär 110 euro per fat ser vi dessutom att torven har blivit en mycket värdefull ekonomisk resurs för de berörda människorna.
Det måste i detta sammanhang ges full kompensation på nationell nivå för förlusten av rätten till torvbrytning, och det behövs flexibla arrangemang så att vi kan väga ägarnas rättigheter mot behovet av att skydda de torrlagda mossarna.
Willy Meyer Pleite
(ES) Tack så mycket, fru talman! Jag vill be Europeiska kommissionen att snabbt agera för att lösa den ackrediterade spanska pressens problem i Marocko. Den marockanska regeringen utövar tvång och hotar att utvisa den spanska ackrediterade pressen på grund av dess bevakning av konflikten i Sahara.
Från januari i år har Televisión Española, TV3 och Canal Sur inte fått sändningsrättigheter på grund av sin bevakning av konflikten och Cadena COPE:s korrespondent hotades nyligen med utvisning, tillsammans med Cadena SER och dagstidningen La Vanguardia.
Jag anser att det med vår grannskapspolitik är oacceptabelt att en regering - den marockanska regeringen - orsakar ett allvarligt yttrandefrihetsproblem och hotar hela den spanska ackrediterade pressen i Marocko, till skillnad från den övriga europeiska pressen. Jag kräver därför en snabb och kraftfull reaktion från Europeiska kommissionens sida för att sätta stopp för detta.
Irena Belohorská
(SK) Låt mig redan i början av mitt anförande säga att jag inte är glad åt att två grannländer, som båda är en del av dagens Europa, tvättar sin smutsiga byk här i Europaparlamentet.
Vad handlar fallet med den ungerska byn Mlynky om? Enligt den senaste statistiken är 54 procent av byborna slovaker. Borgmästaren i Mlynky har avhyst fem slovakiska föreningar från de två rum där de bedrev sin verksamhet. Låt mig säga att när det gäller behandlingen av den slovakiska minoriteten är detta bara toppen av ett isberg. I en slovakisk skola i den ungerska byn undervisas i slovakiska som ett främmande språk tre timmar i veckan och en präst läser mässan på ungerska. Den tvåspråkiga lokaltidningen publiceras inte längre.
Jag vill tacka den ungerske presidenten László Sólyom, som besökte byn alldeles i början och lyssnade på båda sidor. Jag vill också tacka den ungerska ombudsmannen, som i detta fall står på den slovakiska minoritetens sida. De lokala myndigheterna verkar emellertid inte ge sig. Den vänskapsbro nära staden Ostrihom som bekostats med EU-medel ligger bara 30 kilometer från denna by. Jag hoppas att vänskapen segrar i detta område, den vänskap som denna bro symboliserar.
Dariusz Maciej Grabowski
(PL) Fru talman! I Bukarest stoppade tyskarna en officiell inbjudan till Ukraina och Georgien att ansluta sig till Nato. Det skäl som angavs var fruktan och oro över att förbindelserna med Ryssland skulle försämras. Tyskarna vet emellertid att Rysslands farhågor är helt grundlösa, eftersom Nato är en försvarspakt och har gjort mycket för att upprätthålla freden i Europa och i många andra regioner i världen.
Frågan är därför vad, vem och mot vem tyskarna vill beväpna sig och företräda i det alltmer förenade Europa under det tjugoförsta århundradet. Det är väl inte mot staterna i sydöstra Europa, däribland Ukraina och Georgien, med deras bakgrund av sovjetisk ockupation? Vill tyskarna i detta alltmer förenade Europa väcka liv i 1900-talspolitikens spöken och demoner, dvs. de unioner och pakter som ledde till krig, förbrytelser, Förintelsen och delningen av Europa? Är Tysklands position i Bukarest en varningssignal om att en gemensam europeisk utrikespolitik bara kan förverkligas om tyskarna går med på det och att de ser om sina egna intressen men glömmer historiens bittra sanningar?
Urszula Krupa
(PL) Fru talman! Europarådet inrättades för att skydda de mänskliga rättigheterna - däribland varje människas rätt att leva - och för att värna gemensamma grundläggande värderingar, samtidigt som man ville öka tryggheten för Europas invånare genom att förkasta rätten att döda. Ändå kommer den parlamentariska församlingen den 16 april 2008 att granska en rapport med titeln ”Tillgång till säkra och lagliga aborter i Europa”, i vilket rekommenderas att kvinnor ska garanteras möjlighet att göra abort, att hinder för utförandet av aborter ska undanröjas och att preventivmedel ska finnas tillgängliga till låg kostnad, däribland metoder för tidiga aborter som inte bara är skadliga ur medicinsk synvinkel utan också mycket oetiska.
Jag vill protestera mot rapporten, som genom att förneka de mål för vilka Europarådet inrättades, är liktydig med en uppmaning till mord på de mest försvarslösa och till födelsekontroll.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Fru talman! Energi- och klimatpaketet har medfört en ny sorts utpressning: utpressning med hjälp av kolutsläpp. Efter att ha varslat om 575 uppsägningar vid Gandrange i Moselle den 4 april 2008 har Arcelor-Mittal gått med på att behålla 124 tjänster på anläggningar under förutsättning att man får utsläppsrätter för koldioxid. Och för att mildra smällen av jobbförlusterna i Lorraine tillåter Arcelor-Mittal att det cirkulerar rykten om ett eventuellt projekt för koldioxidfångst, trots att processen ännu inte är godkänd i fråga om energineutralitet. Gandrange i Moselle håller på att bli en trojansk häst för de energiintensiva industrierna och deras stora förkämpe i Europeiska rådet, Frankrikes president Nicolas Sarkozy.
Det gläder mig att kommissionsledamoten är här för jag vill verkligen att vi avvisar detta nya slags utpressning med hjälp av koldioxidutsläpp. Om energi- och klimatpaketet ska vara effektivt måste det vara i takt med den europeiska lagstiftningen. Europaparlamentet måste kräva att rådet följer de regler vi har och inte ge efter för sirensången från en industri som vill ha frikvoter. I egenskap av medlagstiftare måste vi skapa en rättvis tillgång till kvoter för europeiska små och medelstora företag i förhållande till de stora industriföretagen.
Kinga Gál
(HU) Ungrare som emigrerade från Rumänien till Ungern och blev pensionärer efter 2007 efter Rumäniens anslutning till Europeiska unionen har ännu inte fått den pension de har rätt till för sina pensionsberättigande tjänsteår i Rumänien.
Enligt det gällande avtalet mellan Rumänien och de andra medlemmarna i Europeiska unionen skulle de rumänska myndigheterna från och med den 1 januari 2007 ha betalat ut pension direkt till de berörda personerna. I ett par månader nu har rumänerna inte gjort detta och de ungrare som har rätt till pension från den tidpunkt då Rumänien anslöt sig 2007 får bara en del av den pension som de har rätt till i Ungern. De rumänska myndigheterna tenderar att förhala den här typen av ärenden, trots att de relevanta EU-direktiven ska gälla även i Rumänien.
Eftersom det är Europeiska kommissionens uppgift att övervaka efterlevnaden av EU-direktiven ber jag kommissionen att undersöka vad som händer i Rumänien beträffande beräkningen och utbetalningen av pensioner, och att göra de rumänska myndigheterna uppmärksamma på behovet av att lösa detta problem så snart som möjligt. Att pensionärerna skulle vinna ett mål i Luxemburg är en ringa tröst. Tack så mycket!
Miloš Koterec
(SK) Lokalstyret i den ungerska byn Mlynky, där 55 procent av invånarna är slovaker, godkände borgmästarens förslag om att avhysa två slovakiska minoritetsorganisationer från det traditionella ”slovakiska huset”.
Organisationerna protesterade skriftligen till de lokala myndigheterna och tog i sitt brev upp att det var en kränkning av den befintliga ställningen och skadade de nationella intressena för den slovakiska minoriteten i Mlynky. Beslutet om avhysning var hur som helst inte en enstaka händelse. Det kom efter det att de lokala myndigheterna hade beslutat sluta trycka en tvåspråkig tidning, ändra teveutsändningarna till nackdel för minoritetssändningar och sänka lönerna till slovakiska lärare. Det handlar om en allmän negativ trend och jag måste protestera mot detta agerande. Detta agerande och dessa beslut är farliga, i första hand därför att de på ett grundläggande och kanske avsiktligt sätt kolliderar med minoritetens ställning i det berörda området och sänker nivån på de befintliga minoritetsrättigheterna. Den ungerska ombudsmannen för nationella och etniska minoriteter, Ernõ Kállai, har fördömt besluten som obegripliga.
Agerandet av lokalstyret i Mlynky som gång på gång angriper den slovakiska minoriteten är en mycket illavarslande signal, i synnerhet vid en tidpunkt då höga tjänstemän i de slovakiska och ungerska regeringarna planerar ett möte mellan sina respektive premiärministrar som naturligtvis förväntas leda till en förbättring av förbindelserna mellan våra länder.
Milan Gaľa
(SK) En del ledamöter i Europaparlamentet har uttryckt sin oro över byggandet av ett kolkraftverk i staden Trebišov i östra Slovakien.
Låt mig påpeka att ekonomiministeriet i Slovakien har förkastat denna idé och inte förväntar sig att byggandet av kraftverket inom ramen för Slovakiens energisäkerhetsprogram kommer att sätta igång före 2030. Jag vill också uttrycka mitt stöd för invånarna i Trebišov som modigt protesterar mot byggandet av detta kraftverk.
Jag vill dessutom understryka att den tidigare premiärministern i Slovakien, Mikuláš Dzurinda, och andra politiker som är oroliga för kraftverkets negativa effekter på miljön och livskvaliteten i Trebišov, och över dess negativa effekter i den unika vinodlingsregionen Tokaj, som gränsar till Ukraina och Ungern, har ställt sig bakom invånarna i Trebišov.
Marco Pannella
(IT) Fru talman, mina damer och herrar! Jag vill ge kommissionen, parlamentets talman och rådets ordförande en del information. Om vi lyckas få ett erkännande från Beijing, även om det sker som en bisak, om att Dalai Lama i alla sina offentliga framträdanden och uttalanden de senaste åren aldrig har krävt självständighet utan alltid autonomi, och om man även tillstår att han i alla sina offentliga framträdanden har uppmanat till icke-våld, skulle en sådan deklaration från Beijing omedelbart tolkas som en gest av öppenhet och goodwill av exilregeringen och Dalai Lama själv. Jag hoppas att det är i denna riktning vi vill gå.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Fru talman, mina damer och herrar! De europeiska finansministrarna har beslutat att inte gå med på en europaomfattande lönehöjning för att möta de stigande levnadsomkostnaderna. Vi känner alla till de demonstrationer som hölls i Ljubljana. De har redan nämnts av min kollega som nyss talade. Vi känner också alla till den höjning av levnadsomkostnaderna som har ruinerat medel- och låginkomsttagarna. Vad har EU gjort åt detta? Ingenting alls! I stället fortsätter lönerna för chefer i storföretagen att stiga, medan vanliga arbetare har allt svårare att klara livhanken till slutet av månaden.
Låt mig avslutningsvis påpeka att Joaquín Almunia tog upp vilka effekter en eventuell lönehöjning skulle få på produktiviteten. Sådana uttalanden är ett slag i ansiktet på hundratusentals arbetare som befinner sig i ekonomiskt trångmål. De multinationella företagens enorma vinster är förstås ingen hemlighet.
Monika Beňová
(SK) Det ungerska gardets agerande nyligen mot romerna är ett allvarligt hot mot de grundläggande principer på vilka dagens Europa har byggts, liksom det faktum att de öppet förespråkar extremism och revisionism och letar efter en extern fiende i grannländerna och bland andra länders invånare. Detta har, vid sidan om den löpande verksamheten, ökat efter det att nya medlemmar svors in i organisationen för mindre än två veckor sedan, och har stöd från politiska partier och grupper med liknande inriktning i och utanför Ungern.
Det här är inte bara ett växande hot utan också en utmaning som på ett grundläggande sätt inte bara rör alla människor med ett demokratiskt synsätt i Ungern och grannländerna, utan även Europa som helhet. Det finns inte, och får inte finnas, någon plats i ett demokratiskt Europa för manifestationer av aggressiv nationalism, rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och nyfascism. Dessa företeelser kan inte ses som relativa och marginella händelser, lika lite som de på något sätt kan rättfärdigas.
Jag uppmanar därför de europeiska institutionerna att börja ta tag i denna fråga på allvar.
Ewa Tomaszewska
(PL) Programmet Erasmus Mundus, som ska sprida interkulturell förståelse och puffa för Europeiska unionen genom sina mycket goda resultat inom utbildning, är inte tillgängligt för unga människor i Vitryssland.
Vitryssland är ett land utan respekt för mänskliga rättigheter, ett land där nationella minoriteter och fackföreningar diskrimineras och medborgerliga manifestationer leder till förföljelse. Särskilt unga människor bestraffas för sina övertygelser genom att fråntas möjligheten till utbildning.
Vi måste hitta ett sätt att göra det möjligt för unga människor i Vitryssland som drabbas av diskriminering när det gäller möjligheterna att skaffa sig kunskaper i sitt eget land att få tillgång till Erasmus Mundus. Universitetet i Warszawa och andra utbildningsinstitutioner har tagit emot studenter som har utestängts från utbildningsinstitutioner i Vitryssland för att de har deltagit i demonstrationer.
Jag hoppas att Europeiska unionen kan hitta ett lämpligt recept för att lösa detta problem.
Caroline Lucas
(EN) Herr talman! Nästa helg inleds den andra fasen i den största kommersiella säljakten i världen utanför Kanadas atlantkust. Den kanadensiska regeringen har gett försäkringar om att jakten ska bedrivas humant och säljägare måste för att få jaktlicens numera bedöva sälarna och kontrollera att de är medvetslösa innan de avblodas och flås.
Enligt oberoende observatörer finns det emellertid inte mycket belägg för att så sker. När de överhuvudtaget har fått tillstånd att observera säljakten, vill säga. Fiskerimyndighetens systematiska försök att blockera observatörer från det här årets jakt har varit nästan lika oroväckande som de flagranta överträdelser av säljaktsbestämmelserna som hittills har konstaterats. Om de kanadensiska myndigheterna är så säkra på att dessa bestämmelser följs, varför gör de då allt för att hindra djurskyddsexperter och journalister från att bevittna säljakten?
Vi får heller inte glömma att sådana djurskyddsgarantier aldrig har getts beträffande kommersiell säljakt på andra håll i världen, t.ex. i Ryssland och Namibien. När den nuvarande lagstiftande församlingen nu börjar närma sig slutet på sin mandatperiod är det mycket viktigt att kommissionen agerar snabbt som svar på den skriftliga deklarationen 38 genom att lägga fram ett förslag om förbud mot import och export av, och handel med, sälprodukter. Ett sådant förbud skulle inte påverka självhushållningen, men vara en utfästelse om att skydda djurens välfärd.
Ilda Figueiredo
(PT) Herr talman! I Portugal är det för närvarande alltfler multinationella företag som hotar med att omlokalisera en del av sin produktion, som i fallet med Yasaki Saltano och Delphi. I båda fallen fick dessa multinationella företag, som tillverkar bildelar, miljontals euro i bidrag från gemenskapen för anlägga sina fabriker och till yrkesutbildning av personalen. Nu vill Yasaki Saltano friställa fler än 400 arbetstagare i Vila Nova de Gaia eftersom man hävdar att bilindustrin har problem. Omkring 70 procent är kvinnor, varav många med hälsoproblem som tendinit till följd av deras arbete på företaget. Två frågor uppstår med anknytning till detta: vilken är ståndpunkten när det gäller dessa företags sociala ansvar, och när kommer åtgärder att vidtas för att förhindra en sådan omlokalisering och skydda arbetstagarnas rättigheter och produktionen i våra länder?
László Tőkés
(HU) Först Kosovo, nu Tibet. I båda fallen har nationalist-kommunistiska polisstaters våldsamma kolonialpolitik lett till blodutgjutelse. I båda fallen har deras vägran att hedra folkets rätt till självbestämmande utlöst en kris som hotar hela världsfreden. Mottagaren av Nobels fredspris, Dalai Lama, har exponerat det kulturella folkmordet och det demografiska angreppet mot folket i Tibet.
Dessa var vanliga metoder även i före detta kommunistlandet Rumänien. Även Ceauşescu ansåg att förtryck av minoriteter var en inrikespolitisk angelägenhet, precis som Kina har hävdat i Tibets fall.
Jag hoppas att Europaparlamentet står vid påven Benediktus XVI:s sida när det gäller att vidta åtgärder mot orättvisa, hat och våld, och jag hoppas också att det tar upp kampen för att säkra Tibets territoriella självstyre. Låt oss se fram emot att Dalai Lama och den romersk-katolska påven berättar för världen här i Europaparlamentet att det inte finns någon fred utan rättvisa.
Zita Pleštinská
(SK) Det hetaste ämnet vid det tionde mötet i samarbetsrådet för Europeiska unionen och Ukraina, som hölls i Europaparlamentet i februari, var förbättrad visering.
Efter utvidgningen av Schengenområdet i slutet av förra året har villkoren för Ukrainas medborgare att få visum till EU-länderna skärpts, och avgifterna och väntetiderna har ökat. En ny Berlinmur får inte resas vid EU:s yttre gränser precis när Ukraina är i färd med att avgöra sin framtid.
Därför ser jag positivt på avtalet mellan Slovakien och Ukraina om lokal gränstrafik. Det kommer att underlätta frekventa resor över Slovakiens och Ukrainas landsgränser i gränsregioner av sociala, kulturella eller ekonomiska skäl eller familjeskäl. En snabb lösning på frågan om viseringsregler skulle kunna bidra till att övertyga Ukrainas medborgare om fördelarna med ett EU-medlemskap.
Genowefa Grabowska
(PL) Herr talman! En positiv följd av den senaste utvidgningen av Schengenområdet har varit avskaffandet av kontroller vid EU:s inre gränser. Polen har självklart tagit bort alla kontrollstationer, och följaktligen har vi bara i min provins stängt så många som 55 gränsövergångsställen. Stängningen har dock inneburit att de lokala myndigheterna behöver förvalta den kvarvarande infrastrukturen. Denna omfattar byggnader, torn, hangarer, lagerbyggnader och parkeringsplatser samt angränsande mark, som ofta är utmärkt placerade intill viktiga internationella kommunikationsvägar. Kommunerna där dessa anläggningar ligger är intresserade av att förvalta dem, men de har inte tillräckliga medel för att göra det. Det är således mycket sannolikt att dessa anläggningar kommer att användas för kommersiella ändamål.
Därför vädjar jag till Europeiska kommissionen om att den ska upprätta en särskild fond som ska hjälpa kommuner i gränsområden att förvalta denna infrastruktur för allmännyttiga ändamål, bland annat gränsöverskridande ändamål, och på så vis främja kulturell integration.
Ryszard Czarnecki
(PL) Herr talman! Jag vill ta tillfället i akt och uttrycka min respekt för det modiga bergsfolket i Tibet som kämpar för nationell självständighet. Det jag har att säga är ingen demonstration mot kineserna. Tvärtom. Jag respekterar det kinesiska folket, som också kämpade för nationell frihet under den japanska ockupationen samt för frihet och medborgerliga fri- och rättigheter i själva Kina - varav Boxarupproret på 1800-talet är ett exempel. Med denna tradition i åtanke har kineserna desto större anledning att inte vägra tibetanerna rätten till självbestämmande.
Som Europaparlamentets ledamöter måste vi visa vår solidaritet med Tibet, inte bara i ord utan även i handling. Europeiska politiker bör inte ge trovärdighet åt Olympiska spelen i Peking genom att besöka dem. Vi bör hålla oss borta från Peking vid denna tid. Jag säger detta som en ivrig anhängare och åskådare av OS i Aten. För vår del är detta det minsta vi kan göra.
Jim Allister
(EN) Herr talman! I morgon är det 10-årsjubileum för Belfastavtalet. Till skillnad från mig anser vissa att det finns mycket att fira. Varför? För att det är Belfastavtalet som har gett upphov till 30 år av terrorism i Nordirland genom att undergräva både rättvisa och demokrati. Rättvisa genom att godkänna frigivning i förtid av alla dömda terroristfångar och demokrati genom att föreskriva att obotfärdiga terrorister ska inkluderas i regeringen i den region där de härjade i årtionden. Detta ska uppnås genom en orättfärdig obligatorisk koalition.
Den region som jag företräder är den enda regionen i EU där medborgarna nekas den grundläggande, demokratiska rätten att rösta bort ett parti från regeringen. Varför? Därför att alla partier enligt Belfastavtalets lagar ska vara med i regeringen för att det ska få finnas någon regering. Detta är Belfastavtalet, och det är fel. Det bör fördömas, inte firas.
Petya Stavreva
(BG) Herr talman, ärade kolleger! En av de största utmaningarna för mitt land, Bulgarien, under de första åren som medlem i gemenskapen har varit att garantera insyn och förhindra att resurser som kommer från EU-bidrag missbrukas.
För att stödja insatserna mot korruption har jag tagit initiativ till upprättandet av ett allmänt råd för medborgarnas övervakning av hur EU-medel används i det bulgariska jordbruket. Detta kommer inte att vara någon formell institution, utan en grupp från civilsamhället för att förena insatserna från alla dem som vill se till att denna möjlighet att lyfta Bulgariens utveckling inte går förlorad på grund av korruption, missbruk och dålig förvaltning.
Det främsta målet är att upprätta mekanismer för offentlig kontroll och allmän tillgång till information om hur medlen spenderas inom jordbruket, information om genomförandet av projekt och spridning av bästa praxis inom sektorn. Vi måste komma ihåg att det är en nyckelprioritering för gemenskapen att främja medborgarnas aktiva deltagande i sociopolitiska förfaranden.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Mer än ett år efter att Rumänien och Bulgarien gick med i EU och nästan nio år efter att Bolognaprocessen inleddes är det åtta EU-länder som inte erkänner universitetsexamina och andra kvalifikationer som erhållits i dessa två medlemsstater.
Det händer ofta att rumänska medborgare diskrimineras när de önskar få anställning eller vill fortsätta sin utbildning utomlands.
Vägran att erkänna betyg bidrar även till ett lågt deltagande i EU-program för studentrörlighet, särskilt när det gäller betyg från högre utbildningsnivåer.
En rumänsk student skulle till exempel inte kunna delta i ett mastersprogram som finansieras av Erasmus-Mundus på ett universitet i någon av de åtta medlemsstater som inte erkänner studentens allmänna universitetsexamen.
Detta är diskriminering mot medborgarna i en medlemsstat, som gör att de har begränsade chanser att få EU-bidrag till akademisk rörlighet.
Europeiska kommissionen har nyligen fördömt detta tillvägagångssätt. Jag anser att Europaparlamentet bör inta samma fasta hållning i detta avseende.
Cătălin-Ioan Nechifor
(RO) Med hänsyn till klimatförändringen och när det gäller naturresurser, särskilt energiresurser, som blir allt färre och allt dyrare, kan en gemensam jordbrukspolitik vara ett effektivt instrument för att uppnå EU:s mål.
Å andra sidan leder underlåtenheten att uppfylla gemenskapens regler inom jordbruksutgifter för närvarande till att Europeiska kommissionen inkasserar inte mindre än 83 miljoner euro från elva medlemsstater. Det är inte någon oerhörd summa, men eftersom den gemensamma jordbrukspolitiken finansieras genom offentliga medel anser jag att det krävs ett mer ihållande engagemang från Europeiska kommissionen för stödja medlemsstaterna, särskilt de nyligen anslutna staterna, så att sådana oegentligheter kan minskas avsevärt och livsmedelsförsörjning och säkra livsmedel verkligen kan bli ett uppnåeligt mål i EU.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Kommissionen kommer snart att lägga fram ett nytt ändringsförslag till direktivet om avgifter på tunga fordon för tillgång till transportinfrastrukturen.
Före 2008 måste kommissionen, efter att ha undersökt alla alternativ, presentera bland annat kostnader för miljöskydd, buller, trafikstockningar och hälsa samt en allmänt tillämpbar, öppen och omfattande modell för bedömning av alla externa kostnader, som skulle definiera och ligga till grund för den följande uträkningen av avgifter för användning av infrastrukturer.
Alla intäkter som inkasseras på detta sätt bör återinvesteras i de anknytande infrastrukturerna. Åkerier behöver särskilt utrustade parkeringsplatser där förarna kan vila under helt säkra förhållanden, liksom deras fordon och frakt.
Jag anser att medlemsstaterna bör få ekonomiskt stöd och samtidigt tvingas investera mer i anläggandet av säkra parkeringsplatser samt förbättring och utveckling av transportinfrastruktur.
Marianne Mikko
(ET) Mina damer och herrar! EU-medlemsstater som Estland och Polen förlorade miljontals av sina mest begåvade och företagsamma medborgare på grund av nazisternas våld och årtionden av terror under Sovjettiden. I Europaparlamentets betänkande om ”Medborgarnas Europa” fastställdes insatsen ”Aktivt europeiskt ihågkommande”. Den syftade till att dels förebygga nazismen och stalinismen, dels hedra offren för de nazistiska och stalinistiska styrena.
Nu, 70 år efter Stalins och Hitlers hemliga pakt, råder det fortfarande bristande medvetenhet i EU om övergreppen under Stalins tvångsvälde. Medlemsstaterna bör upprätta en ständig mellanstatlig arbetsgrupp, vars uppgift ska vara att genomföra en opartisk utredning av bolsjevikernas och KGB:s brott och bedöma dem utifrån europeiska värderingar.
I dag bör dock datumet den 23 augusti utses till en europeisk dag till minnet av stalinismens och nazismens offer. Den 23 augusti 1939 delade nazisterna och bolsjevikerna upp Europa i två inflytelsesfärer. Därmed tillfogade de Europa ett förfärligt sår som än i dag inte har läkt helt.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Jag vill använda detta tillfälle att tala på Europaparlamentets plenarsession för att berätta om bakgrunden till Natos toppmöte i Rumäniens huvudstad Bukarest den 2-4 april.
Vi känner alla till Natos betydelse, både för säkerheten i det euro-atlantiska området och för demokratiseringen och välfärden i de nyligen anslutna länderna. Detta hände Rumänien 2004, och vi hoppas att samma sak kommer att hända Kroatien och Albanien, som inbjöds att gå med i Nato i Bukarest.
Jag är övertygad om att krisen när det gäller namnet Makedonien också kommer att lösas genom en dialog med Grekland så att ytterligare en tillförlitlig EU-partner, före detta jugoslaviska republiken Makedonien, kan erbjudas medlemskap i Nato.
Vi vet också att en anslutning till Nato är ett viktigt steg i anslutningen till EU.
Som ledamot i ALDE-gruppen i Europaparlamentet ser jag positivt på Natos öppenhet mot Ukraina och Georgien, som ger en tydlig signal om att inkludera dessa länder på den europeiska vägen.
Jag är övertygad om att vi, Europeiska unionen i allmänhet och Europaparlamentet i synnerhet, också kommer att vara öppna för att uppmuntra Ukraina och Georgien att välja rätt väg, den europeiska vägen.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Herr talman! Ratificeringsförfarandet för EU:s reformfördrag fortsätter. Det polska parlamentet har gått i de franska, rumänska, slovenska och ungerska parlamentens m.fl. fotspår och beslutat sig för att ratificera. Det kanske inte skulle vara något olämpligt med detta om det inte vore för att parlamentsledamöterna ratificerade fördraget i stor brådska och ofta inte fick grepp om innehållet. Mot bakgrund av denna situation är de många initiativen till att ratificera fördraget genom nationell folkomröstning helt motiverade. I en demokrati är trots allt medborgarna suveräna, inte parlamentsledamöterna, och den viktigaste uttrycksformen är en folkomröstning, inte röster från parlamentsledamöter och parlament. Medborgarna har rätt att inte erkänna ratificeringen av fördraget utan att det har lästs.
Dessa fakta är redan en grund för framtida politiska och nationella konflikter, men det var meningen att allt skulle ske i enlighet med mänskliga rättigheter och viljan hos fria stater och folk för det gemensamma bästa.
Sylwester Chruszcz
(PL) Herr talman! I mitt anförande vill jag ta upp frågan om respekt för äganderätten, folkens rättigheter och religiösa minoriters rättigheter i Ukraina, som har uttryckt en önskan att gå med i EU. År 1962 stängde de sovjetiska myndigheterna den katolska kyrkan Sankta Magdalena i Lviv och omvandlade den till en lokal för orgelkonserter. Därmed förstördes många värdefulla reliker. Sedan 1991 har invånarna i Lviv kämpat för att kräva tillbaka sin kyrka som är tillägnad Sankta Magdalena, hittills utan framgång.
Med hänsyn till försoningen mellan det polska och ukrainska folket vill jag, genom Europaparlamentet, vädja till myndigheterna i staden Lviv om att låta kyrkan återgå till kyrkoförvaltningen, för att fördjupa vänskapen mellan våra folk, det polska och det ukrainska, och även för att denna kyrka ska bli en symbol för försoning, vilket är så viktigt med tanke på Europamästerskapet i fotboll 2012 som närmar sig.
Marian Zlotea
(RO) Jag vill ta upp frågan om människor som lider av leukemi, som dör dagligen i Rumänien eller i andra medlemsstater, utan att kunna göra något eftersom vissa länder inte ingår i det internationella registret över donatorer utanför familjen.
Detta register finns i Europa, men tyvärr har inte alla medlemsstater tillgång till det. I Rumänien fungerar inte detta register. Denna brist har lett till en mycket högre dödlighet i Rumänien än i de övriga medlemsstaterna. Hundratals unga människor dör varje dag av den enkla anledning att de inte har tillgång till detta register. Men detta problem prioriteras inte av den nuvarande regeringen i Rumänien.
Jag vill att alla medlemsstater ska ha lika tillgång till registret. Det skulle leda till en minskning av den olagliga handeln med organ och ge personer med leukemi en chans att leva, oavsett deras ekonomiska situation. Jag anser också att sjuka människors rätt till benmärgstransplantation bör vara beroende av hur allvarligt deras tillstånd är, inte av vilken nationalitet de har.
Med hänsyn till att vi i dag har röstat för att tillsätta kommissionsledamot Androulla Vassiliou ber jag henne hitta en lösning på detta problem. Alla EU-institutioner, däribland parlamentet, bör stödja en informationskampanj.
Roberta Alma Anastase
(RO) Rumänien hade i förra veckan äran att vara värd för Natos toppmöte i Bukarest. Som föredragandee för regional utveckling i Svartahavsområdet välkomnar jag detta viktiga evenemang i Svartahavsområdet, särskilt det uttalade erkännandet av detta områdes strategiska betydelse.
Jag hoppas att detta erkännande kommer att innebära stärkta och konkreta insatser på EU- och Natonivå för att omvandla Svarta havet till ett område av stabilitet och välstånd och trygga säkerheten på hela den europeiska kontinenten.
Lika viktigt är erkännandet av Georgiens och Ukrainas ambitioner att gå med i Nato. Dessa båda länders väg mot en anslutning till Nato bör vara oåterkallelig, och 2008-2009 bör bli betydelsefulla år för framsteg i denna riktning, både hos de båda länderna och hos Nato.
Sammanfattningsvis ser jag positivt på att alliansens medlemsstater har visat flexibilitet och en långsiktig vision och därmed gjort toppmötet i Bukarest till en viktig referenspunkt för Natos utvidgning och för den kommande utvecklingen av säkerhetssystemet.
Yannick Vaugrenard
(FR) Herr talman, mina damer och herrar! Ännu en gång de senaste dagarna har några arbetstagare i Saint-Nazaire in Frankrike - denna gång från Grekland - som är anställda av en tysk underentreprenör till en annan underentreprenör i varvsindustrin, inte fått betalt.
EG-domstolens rättspraxis har på nytt bekräftat rättigheterna hos anställda som arbetar i EU, men hur effektiva är dessa rättigheter om EU inte har den lagstiftning som krävs för att uppväga dessa underentreprenörers fel och brister?
Vi talar inte längre om enskilda fall. Runt om i EU använder uppdragsgivare allt oftare en rad underentreprenörer från andra medlemsstater, och det blir allt vanligare att utsända arbetare inte får betalt. Tre män, tre grekiska anställda, fick till slut sin lön utbetald men inte förrän efter tre veckors hungerstrejk.
Vi kan inte hålla högtravande tal om Europa och inte göra något åt saken. Det är viktigt att vi så snart som möjligt tar fram den arsenal av lagar som behövs för att uppdragsgivarna ska kunna hållas ansvariga för underentreprenörernas fel och brister.
Toomas Savi
(EN) Herr talman! Jag vill rikta er uppmärksamhet på parallellen mellan Olympiska spelen i Peking och dem i Moskva för 28 år sedan. Att låta Moskva hålla i OS 1980 var förmodligen en listig plan som utformats av Jimmy Carters regering och hans nationella säkerhetsrådgivare, Zbigniew Brzezinski, för att öppna Sovjetunionen, åtminstone under en kort tid, för västvärlden och dess demokratiska influenser.
Vårt mål är att utlösa en demokratisering i Kina, och därför bör vi uppskatta chansen till en sådan internationell närvaro i ett land som annars är ganska isolerat. Genom att bojkotta OS i Peking berövar vi dessutom de kinesiska myndigheterna deras triumf. Vi förlorar också möjligheten att presentera demokratiska värderingar för det kinesiska folket på gräsrotsnivå. Vår närvaro vid OS i Peking bör inte ses som ett godkännande av de kinesiska myndigheterna, utan som ett försök att få det kinesiska folket att se behovet av en övergång till en ny regim.
Marco Cappato
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag vill tacka de 25 parlamentsledamöter som undertecknade en skrivelse till den kambodjanske premiärministern Hun Sen, om fallet med Saumura Tioulong, en av ledarna för Sam Rainsy-partiet. Jag vill även göra kommissionen uppmärksam på detta fall. Vi har uppgifter om att det finns en överhängande risk för att Saumura Tioulong, som också är medlem av det fredliga radikala partiet, kommer att gripas i Kambodja. Det har inte skett än så länge, och jag hoppas att det delvis beror på ingripandet från mina kolleger parlamentsledamöterna, men situationen behöver övervakas noggrant.
Jag vill också ta tillfället i akt och berätta för talmannen och mina kolleger att den kinesiska ambassaden har skickat en skrivelse till oss där man talar om den separatistiska naturen hos Dalai Lamas ”gäng”, som enligt skrivelsen skulle vara våldsamma till sin natur. Detta tycks vara ett av de uttalanden och idéer som vi behöver hjälpa den kinesiska regimen att övervinna för att införa demokrati i Kina, Tibet och på andra platser.
Dimitar Stoyanov
(BG) De senaste 48 timmarna har det skett tre beställningsmord i Sofia i Bulgarien. Sedan Roumen Petkov, den nuvarande inrikesministern, började sitt ämbete har totalt 22 beställningsmord av affärsmän, maffialedare och politiker utförts i Bulgarien. Inte ett enda har lösts, inte en enda person har dömts. I måndags, mitt på blanka dagen, mördades författaren Georgi Stoev. Han har skrivit flera böcker med utredningar av den organiserade brottsligheten. Samtidigt har det framkommit att inrikesminister Roumen Petkov har haft regelbunden kommunikation med kriminella personer och att han till och med har haft möten med dessa. Dessa uppgifter är ett tydligt tecken på den fullständiga inblandningen av regeringen i maffian. Det jag säger är att Bulgariens inrikesminister är en maffiamedlem.
Under perioden före anslutningen fick det bulgariska folket veta att EU skulle vara en garant för en framgångsrik kamp mot kriminalitet och mord, en beskyddare av stabilitet och säkerhet, för ett liv utan brott. I dag när vem som helst kan bli nästa offer måste EU agera för att ta bort denna skamfulla varböld. Inte bara från Bulgarien utan även från sig själv.
Slavi Binev
(BG) Herr talman, kolleger! Anledningen till att jag tar till orda är ännu en tragisk incident i Bulgarien för några dagar sedan som tvingar oss att bryta tystnaden. I måndags, mitt i Bulgariens huvudstad, Sofia, sköts författaren Georgi Stoev till döds i en demonstrativ avrättning. I ett tiotal böcker vågade han belysa hela sanningen om den organiserade brottsligheten i vårt land och dess nära kopplingar till den politiska eliten och rättsväsendet.
Detta beställningsmord, ett av många, har med skoningslös klarhet visat att åklagarväsendet, rättsväsendet och inrikesministeriet i vårt land antingen inte har förmågan att hantera kriminalitet eller, ännu mer oroväckande, saknar viljan att göra det. Genom deras underlåtenhet att agera håller de på att bli medhjälpare till brott och utnyttjas enbart för politisk utpressning av nonkomformister. Det är ingen slump att kommissionens ordförande José Manuel Barroso själv sa detta uttryckligen under sitt besök i Bulgarien nyligen. Den bistra sanningen är att ingen längre känner sig säker i Bulgarien, och vi måste erkänna att utan hjälp från EU står vår status som självständig stat på spel.
Tunne Kelam
(EN) Herr talman! Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har avkunnat 24 domar i överklaganden från tjetjenska invånare - och ytterligare 200 väntar på avgöranden. Domstolen fann att Ryssland var ansvarigt för chockerande brott mot mänskliga rättigheter i Tjetjenien, bland annat mord, tortyr och olagligt kvarhållande. Dessa brott fortsätter. Dessutom har 5 000 personer ”försvunnit” - de flesta mördade - i händerna på statens säkerhetstjänst. Otroligt nog har inte en enda tjänsteman ställts till svars för dessa handlingar.
Jag uppmanar EU, kommissionen och rådet att klargöra för president Dmitrij Medvedev att Rysslands fullständiga uppfyllande av domarna från domstolen i Strasbourg är en förväntning av hög prioritet från EU för att ytterligare partnerskap ska återupptas.
Colm Burke
(EN) Herr talman! Jag tog mig an ett veckolångt uppdrag i Tchad i ett försök att öka allmänhetens medvetenhet om den humanitära krisen, särskilt i den östra delen av landet. Jag ville också bedöma vilken potentiell positiv inverkan EU:s fredsbevarande uppdrag som leds av Irland skulle kunna ha i detta nuvarande skede av dess pågående utplacering i Tchad.
Runt 250 000 sudanesiska flyktingar har passerat gränsen sedan 2003, varav nästan alla bor i tolv läger i den östra delen av landet. Det finns också runt 180 000 internflyktingar i östra Tchad som har flyttat och fortsätter att flytta, eftersom de flyr från etniskt våld.
Världslivsmedelsprogrammet i östra Tchad står nu inför den överväldigande utmaningen att placera ut sex månaders livsmedelsförråd före regnsäsongen till dessa flyktingar och internflyktingar. Det finns ett trängande behov av bidrag för att se till att inköp fullbordas de kommande månaderna och att livsmedlen når Tchad i tid.
När det gäller EU-ledda styrkor som ska skydda flyktingar, har vissa medlemmar av det franska militära uppdraget nu ingått i dessa. Det är viktigt att de EU-ledda styrkorna inte ses som en förlängning av den franska operationen i Tchad.
Marios Matsakis
(EN) Herr talman! Under de sex veckorna sedan Dimitris Christofias valdes till Cyperns nye president har man gjort större framsteg med att försöka hitta en hållbar lösning på ön än under de föregående fyra åren. Stämningen på Cypern är full av förnyat hopp, men det finns en sak som hotar att förstöra den euforiska stämningen. Det är den turkiska arméns fortsatta inblandning.
För en vecka sedan gjorde överbefälhavaren för den turkiska armén ett plötsligt besök på Cypern och kom med ett antal provocerande uttalanden som nästan satte stopp för fredsprocessen. I dag är det tänkt att befälhavaren för de turkiska markstyrkorna ska åka till Cypern, och hans närvaro förväntas skapa mer problem för fredsförhandlingarna.
Jag uppmanar parlamentets talman och alla mina kolleger att använda de diplomatiska medel som de har till sitt förfogande för att bestämt påpeka för de turkiska generalerna i Ankara att de bör sluta försöka förstöra fredsdialogen i Cypern och lämna cyprioterna i fred så att de kan fortsätta att söka en lösning på öns problem mellan grekcyprioter och turkcyprioter.
Tack. Och, herr talman! Jag vill även säga hur tacksamma vi är för er generositet när ni låter så många personer tala i eftermiddag.
Iuliu Winkler
(EN) Herr talman! EU är den största exportören i världen i dag. Denna ställning beror delvis på den ekonomiska mångfalden i dess medlemsstater, varav några framför allt är beroende av tjänster och andra av tillverkning.
För att bibehålla de europeiska exportörernas ledande ställning måste vi se till att de konkurrerar i en rättvis global handelsmiljö. Gemenskapens handelspolitiska skyddsåtgärder som är avsedda att ge garantier till europeiska ekonomiska aktörer i den internationella handeln behöver reformeras. Användningen av handelspolitiska skyddsåtgärder måste vara mer tillgänglig, mer effektiv och mer öppen. Gemenskapens reformerade handelspolitiska skyddsåtgärder måste vara lika tillgängliga och effektiva för aktörer från såväl tjänstebaserade ekonomier som ekonomier med starka tillverkningsindustrier. De måste vara lika tillgängliga för nya som för gamla medlemsstater. Lockelsen i protektionismen måste starkt motarbetas.
Anna Záborská
(FR) Herr talman, fru kommissionsledamot! Den 5 april mördades den kristenortodoxa prästen Youssef Adel av okända gärningsmän i Bagdads centrum. Den kaldeiske ärkebiskopen av Mosul, Monsignore Rahho, kidnappades i slutet av februari. Parlamentet reagerade inte, och hans kropp hittades i mitten av mars. Om det internationella samfundet blundar kommer denna region aldrig att nå fred. De finansiella resurser som EU tillhandahåller kommer att ha gått till spillo om inte EU skyddar lokalbefolkningen.
Jag ber kommissionen att undersöka möjligheten att förvalta de EU-medel som har bundits till Irak så länge kristna irakier är måltavlor för våld, kidnappning, mord och bomber. Jag ber vår talman att tillsammans med rådet komma med en gemensam förklaring på våra vägnar om att vi starkt fördömer förföljandet av civila, biståndsarbetare, vårdpersonal och religiösa personer i Irak.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Vi närmar oss fyraårsjubileet av EU:s viktigaste utvidgning - en utvidgning som införlivade tio nya medlemsstater. Till stor del är det här länder som kräver avsevärda utgifter och avsevärt ekonomiskt stöd för att modernisera och omvandla ekonomin. Sedan anslöt sig även Bulgarien och Rumänien. Dessa utvidgningar var mycket billiga för EU:s budget. Både de gamla och nya medlemsstaterna kände av fördelarna med utvidgningen.
Vi befinner oss i processen med att ratificera Lissabonfördraget. Detta är en stor framgång, men samtidigt talas det om en minskad budget för 2014-2020 när vi diskuterar unionens framtid. Hur tror vi att vi ska kunna möta dessa nya utmaningar, nya utmaningar för ett utvidgat EU, om vi tänker lägga mindre pengar på frågor som är så viktiga för Europa, för världen och för EU?
Talmannen
Anförandena på en minut är härmed avslutade.
