Demográfiai kihívás és a generációk közötti szolidaritás (rövid ismertetés) 
Elnök
A következő napirendi pont Thomas Mann jelentése a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság nevében a demográfiai kihívásról és a nemzedékek közötti szolidaritásról.
Thomas Mann
Elnök úr, biztos asszony, hölgyeim és uraim, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság fontos üzenetet közvetített a demográfiai változással kapcsolatban. Először is, egy fiatalokra és idősekre is irányuló, kombinált csomagot állítottunk össze. Ez a nemzedékek közötti igazságosságon alapuló új, innovatív megközelítést alkalmaz. Nem a nemzedékek egymás mellett létezésének, hanem egyesítésének jegyében gondolkodunk. A vita stabil alapjának megteremtése érdekében a tagállamoknak generációs mérleget kell létrehozniuk. Ez lehetővé fogja tenni az egyes korosztályok közötti pénzforgalom megbízható modelljeinek és előrejelzésének kidolgozását. Így a statisztikai hivatalok könnyen ki fogják tudni számítani az adóbevételek, a társadalombiztosítási befizetések és nyugdíj-kifizetések összegét. A "generációs vizsgálat” célja elsősorban egy olyan kötelező jellegű hatásvizsgálat bevezetése, amely láthatóvá teszi a nemzedékekre rótt terhek kívánt hatásait és nem kívánatos mellékhatásait. Ennek a vizsgálatnak az elvégzése kötelező lenne minden tagállamban és uniós szinten.
A nyugdíjakra vonatkozóan is világos üzenetet közvetítünk az Európai Bizottság és a Tanács felé. Nincs szükségünk egységes európai nyugdíjkorhatárra. Ehelyett meg kell tartani a nemzeti nyugdíjkorhatárokat. Nem szabad az idősebb munkavállalókat akaratuk ellenére munkájuk feladására kényszeríteni egy önkényesen megállapított, kötelező nyugdíjkorhatár miatt. Októberi határozatában a Bíróság is világosan elutasította a nyugdíjkorhatár elérését követő kötelező nyugdíjba vonulást. A nyugdíjasoknak vitathatatlanul lehetővé kell tenni az üres állások megpályázását, és nem szabad, hogy életkoruk alapján hátrányos megkülönböztetés érje őket. Az idősebb polgárok érdekében kezdeményezzük az 50+ foglalkoztatási csomagot. Célunk ennek megvalósítása 2020-ig. Először is, 55% feletti foglalkoztatást kell megvalósítani az 50 év feletti munkavállalók körében. Másodszor pedig Európa-szerte meg kell szüntetni a korai nyugdíjba vonulást és az azt segítő pénzügyi ösztönzőket. Harmadszor pedig a tagállamokban pénzeszközöket kell rendelkezésre bocsátani annak érdekében, hogy a 60 év felettiek tovább a munkaerőpiacon tudjanak maradni.
A korcsoportok skálájának másik végén a fiatalok vannak. Kezdeményezzük az Európai Ifjúsági Garancia programot. Maximum négyhónapos munkanélküliséget követően minden fiatalnak munkahelyet, szakmai gyakorlati helyet vagy egyéb képzési lehetőségeket kell felajánlani. Itt a "támogatni és követelni” elvnek kell érvényesülnie. A támogatás azonban nem egyirányú utca. Ha a fiataloknak nincs megfelelő képzettségük, akkor lehetőséget kell nekik adni a képzettség megszerzésére, hogy munkát tudjanak találni. Nagy örömmel tölt el, hogy az Európai Bizottság már foglalkozott is a jelentésemben szereplő egyik kezdeményezéssel. A Bizottság néhány héttel ezelőtt a 2012-es évet az aktív időskor európai évének nyilvánította. Ez a megfelelő üzenet a megfelelő időben.
Az egyetlen szépséghiba a bizottság többségének arra vonatkozó döntése, hogy kiegészítő rendelkezéseket kell hozni a megkülönböztetésmentesség terén. Ez azt jelenti, hogy új kritériumokat fognak megállapítani az időskorúakra vonatkozóan a biztosítások megkötése, a nyaralások lefoglalása vagy a gépkocsibérlés terén. Ez csak a bürokrácia és a költségek növekedését fogja szolgálni, és nem felel meg az emberek kirekesztés elleni hatékony védelmét célzó alapvető elképzelésünknek. Ezért az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoport egy alternatív állásfoglalásra irányuló indítványt terjesztett elő, amely nem tartalmazza ezt a követelést. Ezen az egy kérdésen kívül a Foglalkoztatási és Szociális Bizottságban egyetértés volt. Számos közös indítvány és 22 kompromisszum révén széles körű egyetértést sikerült elérnünk.
Szeretnék köszönetet mondani képviselőcsoportom képviselőinek és a többi képviselőcsoporthoz tartozó képviselőtársaimnak konstruktív együttműködésükért. Össze fogjuk hozni a fiatalokat és időseket. Remélem, hogy ezzel a nemzedékek közötti igazságosságról szóló jelentéssel közösen tettünk egy lépést előre.
Seán Kelly
Elnök úr, köszönöm Mann úrnak, hogy összefoglalta számunkra ezeket a nagyon fontos javaslatokat. Véleményem szerint az idősekkel kapcsolatban a legfontosabb az, hogy meg kell változtatnunk a nyugdíjazással és a munkával kapcsolatos hozzáállásunkat. A kötelező nyugdíjazás helyett inkább fokozatos nyugdíjazásra és önkéntes nyugdíjba vonulásra van szükség. Két héttel ezelőtt valaki azt mondta nekem, hogy nyugdíjba ment. Megkérdeztem, hogy betöltötte-e a 65-öt. Így felelt: "Nem, de ha várnék a jövő évig, akkor kötelező lenne nyugdíjba mennem. Most viszont saját feltételeim szerint teszem”. Ha 67 vagy 70 éves koráig várhatott volna, akkor talán várt is volna. Véleményem szerint ez egy nagyon fontos pont, amit meg kell értenünk.
Másodszor pedig úgy gondolom, hogy a fiatalok különösen hátrányos helyzetben vannak, és az én hazámban, Írországban a fiatalok a leginkább hátrányos helyzetű csoport, többek között a bankválságból adódó hatalmas adósságok miatt, és így hiába magasan képzettek, ha dolgozni akarnak, egyetlen lehetőségük, hogy külföldre menjenek; otthon nem kapnak munkát.
Reformokra van szükség a fiatalok alkalmazásának módjával kapcsolatosan. Különösen üdvözlöm Mann úr javaslatát arra nézve, hogy ha a fiataloknak pár hónapig nincs munkája, legalább valamennyi munkát kellene adni nekik. Ezek nagyon pozitív, üdvözlendő javaslatok.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Szeretnék szívből gratulálni az előadónak, mert teljes mértékben egyetértek sok, a demográfiai kihívásra és a nemzedékek közötti szolidaritás megerősítésére vonatkozó rendelkezéssel. Ami azonban az időseket illeti, nem tudok egyetérteni a nyugdíjkorhatár elérése előtti nyugdíjba vonulás megszüntetésével. Az időskorúak nagyon gyakran kényszerülnek korai nyugdíjba vonulásra, és gyakran nem a saját akaratukból. A jelenlegi gazdasági válságban a korai nyugdíjba vonulás gyakran az egyetlen lehetőség a munkájukból elbocsátott időskorúak számára a túlélésre. Mivel az egyes tagállamok nyugdíjrendszerei különböznek egymástól, valamennyi tagállam gyakorlatát figyelembe kell vennünk, nem pedig csak egy vagy néhány ország példáját kell követnünk.
Elizabeth Lynne
Elnök úr, nagyon köszönöm Thomas Mann-nak a munkát és a bizottságon belüli jó együttműködést. Örülök, hogy a bizottság ilyen sok módosításomat elfogadta. Szembe kell néznünk a ténnyel, hogy sok tagállamban nem megfelelően bánnak az idős emberekkel, erre a legszörnyűbb példa az idősek bántalmazása.
De vannak az idősekkel való nem megfelelő bánásmódnak más módjai is, ideértve az életkor alapján való munkahelyi diszkriminációt is, és ezért örülök, hogy a jelentésben felszólítunk a 2000. évi foglalkoztatási irányelv megfelelő végrehajtására és arra, hogy az időseket tájékoztatni kell a jogaikról.
Örülök annak is, hogy elfogadták azt a módosításomat, amely a kötelező nyugdíjkorhatár megszüntetésére irányult, de természetesen a tagállami szintű nyugdíjkorhatár megőrzésével. Rossz, ha az idős embereket munkájuk feladására kényszerítik, amikor még akarnak is, és tudnak is dolgozni.
A javakhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférésről szóló horizontális irányelv módosítása érdekében továbbra is nyomást kell gyakorolnunk a Tanácsra, hogy az többek között az életkor alapján történő megkülönböztetésre is vonatkozzon. Itt az ideje, hogy az időskorúaknak is ugyanolyan jogaik legyenek, mint bárki másnak. Szeretném arra kérni önöket, hogy az eredeti jelentést szavazzák meg, ne pedig a PPE által módosítottat.
Peter Jahr
(DE) Elnök úr, szeretnék gratulálni az előadónak, Mann úrnak ehhez a nagyszerű jelentéshez. Véleményem szerint a fejlett társadalmak fontos jellemzője a nemzedékek közötti igazságosság. Ez lényegében azt jelenti, hogy egyetlen nemzedék sem élhet vagy élhetne valamely másik nemzedék rovására. Ami a magánéletben és a családi életben logikus és magától értetődő, azt társadalmi szinten már nehezebb megvalósítani. Ha az állam olyan hiteleket vesz fel, amelyeket nem tud visszafizetni, akkor azok a következő nemzedéket fogják terhelni. A nyersanyagokkal való pazarló bánásmód is káros a következő nemzedék számára. A problémát talán azzal a mondással érzékeltethetjük a legjobban, amely szerint a Földet unokáinktól kaptuk kölcsönbe. Számomra ezt azt jelenti, hogy minden törvényt, minden rendeletet és minden irányelvet felül kell vizsgálni olyan szempontból, hogy megfelel-e a nemzedékek közötti igazságosság elvének. Véleményem szerint ez a jelentés fontos lépést jelent a helyes irányba.
Olga Sehnalová
(CS) A nemzedékek közötti szolidaritás kérdésének különböző aspektusai vannak, és ezt Mann úr jelentése jól tükrözi. A legfontosabb kérdések közé tartozik az időskori biztonság, különösen az idősek fenntartható és stabil finanszírozása, azaz megfelelő szintű nyugdíjak biztosítása hosszú távon. Ezért véleményem szerint problémás a jelentés 99. pontja, amelyben az előadó többek között azt állítja, hogy tőkealapú rendszereknek kell felváltaniuk a felosztó-kirovó rendszereket.
A jelenlegi válság rámutatott a magánnyugdíjalapok fizetőképességének csökkenésében rejlő veszélyekre is, amelyeket súlyosan érintett a kamatlábak visszaesése és a befektetések értékének csökkenése. 2008-ban például a magánnyugdíjalapok több mint 20%-ot veszítettek értékükből. Fizetőképességük csökkenése rákényszerítette őket követeléseik veszteséges eladására. Sok magánnyugdíjalap még mindig a fizetőképesség határán egyensúlyoz. A demográfiai változásokra nem jelenthetnek választ a tőkealapú nyugdíjrendszerek. Hiszen ezek nagyrészt nem elhanyagolható kockázatú pénzügyi termékek. Véleményem szerint nem elfogadható, hogy a társadalomnak ezt az alapvető feladatát, azaz az idősek méltóságának biztosítását ilyen kockázatnak tegyük ki.
Miroslav Mikolášik
(SK) A demográfiai változások fokozatosan és alapvetően megváltoztatják a népességszerkezetet és az életkor-piramist. Az Európai Unióban az átlagos születési ráta 1,5 gyermek - ami világszinten egyértelműen a legalacsonyabbak közé tartozik. Az európai társadalom elöregedésének következtében súlyos problémákkal kell számolnunk.
Ennek egyik oka véleményem szerint az, hogy bizonyos struktúrákban nagyon kevés előrelépés történt, ami sok családot visszatart attól, hogy újabb gyermekeket vállaljon. A munka és a családi élet összeegyeztetését célzó politikák, valamint az adókedvezmények és egyéb kedvezmények biztosítása létfontosságú előfeltétele a születési ráta növekedésének. Másrészt pedig jogi intézkedéseket kell elfogadnunk az időskorúak aktív életbe való integrációjának előmozdítása érdekében, és ehhez társulnia kell az életkor alapján történő, igazságtalan megkülönböztetés gyakorlata hatékony felszámolásának.
Üdvözlöm és teljes mértékben támogatom az úgynevezett aktív időskor politikáját, amelynek célja annak lehetővé tétele, hogy az emberek előrehaladott korban is egészségesek maradjanak, részt vegyenek a társadalmi életben, és a nemzedékek közötti szolidaritás jegyében ne csak saját életminőségükön tudjanak javítani, hanem az egész társadalomén is.
Elena Băsescu
(RO) Jelenleg nagy problémát jelent, hogy a fiatalok és idősek egyaránt nehezen találnak munkát. Ezért az európai és nemzeti politikáknak az elkövetkező években az egyik legfontosabb társadalmi feladata lesz a nemzedékek közti igazságosság megteremtése. Véleményem szerint a rugalmas biztonság koncepciója és az EU 2020 stratégia célkitűzése, miszerint 75%-os foglalkoztatási arányt kell elérni, fontos lépést jelentenek ebbe az irányba. Véleményem szerint az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak nemzedékek szerinti népszámlálást kellene tartania információgyűjtés céljából. Ezenkívül az Eurostat fenntartható fejlődésre vonatkozó mutatóit kivétel nélkül minden tagállamban be kell vezetni.
Végezetül pedig szeretnék gratulálni Mann úrnak, mivel jelentésében számos nagyon jó megoldást mutat be. Ezek közé tartozik az Európai Ifjúsági Garancia kezdeményezés és az 50+ foglalkoztatási csomag kezdeményezés.
Petru Constantin Luhan
(RO) Az elkövetkező években a válság hatásai mellett számos egyéb, jelentős kihívással kell szembenéznünk. Ezek közül az egyik legnagyobb kihívást a demográfiai változások jelentik, valamint bizonyos régiók ennek következtében történő elnéptelenedése. A tagállamoknak fontos szerepet kell vállalniuk azoknak a feltételeknek a megteremtésében, amelyek biztosítják mindezen változások polgárokra gyakorolt hatásának minimalizálását. Ehhez a valós szükségleteikre irányuló, jelentős támogatásra lesz szükségük, különösen a megfelelő uniós pénzügyi eszközök, például a strukturális alapok felhasználása révén.
Véleményem szerint ezeknek az elkerülhetetlen kihívásoknak a kezelésében különleges figyelmet kell szentelni a fiataloknak oly módon, hogy bevonjuk őket a társadalom életébe. Be kell fektetnünk a fiatalokba, és biztosítanunk kell számukra a megfelelő oktatáshoz való hozzáférést, a megfelelő munka megtalálásának lehetőségét, vagy vállalkozásra kell ösztönöznünk őket. Ezzel biztosíthatjuk a fiatalok társadalmi befogadását, ugyanakkor küzdhetünk a születési ráta csökkenését és a nemzedékek közötti társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségeket okozó egyik lényeges tényező ellen.
Cecilia Malmström
a Bizottság tagja. - Elnök úr, először is szeretnék gratulálni Mann úrnak és megköszönni neki ezt a nagyon jó jelentést. Alapos és átfogó elemzést ad a demográfiai kihívásokról, amelyekkel szembe kell néznünk. A Bizottság nagy örömmel látja, hogy a jelentés azokat a stratégiákat állítja középpontba, amelyek elősegítik a tagállamok és az Európai Unió felkészülését a lakosság elöregedésére és arra, hogy jobban tudjuk kezelni ennek következményeit.
Mann úr, ezzel kapcsolatban az ön jelentése számos gyakorlati megoldást is javasol: az aktív időskor programot, az Európai Ifjúsági Garancia kezdeményezést, az "50+ foglalkoztatási csomag” kezdeményezést, az "AGE-Management” kezdeményezést, a "Generációs tandem” kezdeményezést stb. A jelentésben sok érdekes javaslat található a nemzedékek közötti szolidaritás koncepciójának meghatározásával és alkalmazásával kapcsolatosan is, hiszen ez, ahogy ön is mondta, az Európai Unió egyik célkitűzése a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő időszakra.
Ahogy tudják, a Bizottság két fontos kezdeményezést már elfogadott ezen a területen: nyugdíjakról szóló zöld könyvet, amelyet jövőre fog követni a jövőbeli intézkedéseket körvonalazó fehér könyv, illetve a 2012-es évnek az aktív időskor európai évévé nyilvánítására irányuló javaslatunk, amely az ön javaslatán alapul, Mann úr.
A Bizottság hamarosan közzéteszi harmadik demográfiai jelentését, amely be fogja mutatni a legújabb demográfiai változásokat. A jelentés arra is ki fog térni, hogyan érintette a gazdasági válság a tagállamokat a lakosság elöregedésére való felkészülés szempontjából.
A következő évtized jelentős demográfiai változásokat fog hozni az Európai Unióban. A baby boom nemzedéke közeledik a nyugdíjazáshoz, ugyanakkor a munkaerőpiacra érkező újabb nemzedékek létszáma lényegesen alacsonyabb. Az európaiak fiatalabb nemzedékeinek tagjai között nőtt a migráns háttérrel rendelkező fiatalok száma, és ez a változás is kihívások elé állítja a tagállamok politikusait.
Nagyon nehéz lesz teljesíteni az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit, ha nem sikerül mobilizálnunk kiaknázatlan demográfiai potenciálunkat. Ezért dolgoznunk kell az aktív időskor támogatásán, a fiatalok munkaerő-piaci helyzetének javításán, a migránsok és leszármazottaik jobb integrációján, a munkavállalói migráció támogatásán, valamint a munka és a gondozási feladatok összeegyeztetésének előmozdításán. A Bizottság ebben a gigantikus munkában aktívan együtt kíván működni az Európai Parlamenttel.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra holnap, 2010. november 11-én, csütörtökön, 12:00-kor kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Giovanni Collino
Elnök úr, hölgyeim és uraim, az emberiség történelmében mindig is két tényező idézte elő a nagy társadalmi változásokat: a demográfiai tényező és a vallási tényező. A mi korunkban ennek a két tényezőnek az összhatása veszélyes módon alakul. Miközben sokat beszélünk a "civilizációk konfliktusáról” és arról, hogy Európának példát kell mutatnia a különböző kultúrák békés együttélése terén, az európai népesség fokozatos elöregedése és a csökkenő születési ráta arra utal, hogy a demográfiai tényezővel is foglalkoznunk kell. Mindaddig, amíg az időseknek kell finanszírozniuk a fiatalokat, akik nem találnak munkát, és egyre kevesebben vannak, csak két lehetséges út áll előttünk: vagy hagyjuk, hogy nem európaiak irányítsák az európai növekedést, vagy kiszolgáltatjuk magunkat a nemzetközi pénzügyi világnak, amely kamatoztatni tudja a tőkénket. Csak akkor beszélhetünk végre európai növekedési folyamatról, ha a két nemzedék kölcsönösen erőforrást fog jelenteni egymásnak, és együttműködik egy közös fejlesztési terv érdekében. Sürgetem az előadót, az elnök urat és képviselőtársaimat, hogy vegyék fontolóra egy, a különböző nemzedékek hozzájárulásán alapuló gazdasági fejlődésre irányuló, új európai politikáról szóló meghallgatás összehívását.
Corina Creţu
Szeretnék hangot adni annak, hogy támogatom az "50+ foglalkoztatási csomag” kezdeményezést, amely - célul tűzve ki az időskorúak foglalkoztatásának ösztönzését - kiegészíti az EU 2020 stratégia célkitűzéseit. Becslések szerint a következő évtizedben az aktív lakosság száma 3 millióval csökkenni fog, miközben az EU-ban a születési ráta a legalacsonyabbak között van a világon. A 55 év feletti, aktív lakosság aránya alacsonyabb a lisszaboni stratégia által megcélzott 50%-os szintnél. Úgy gondolom, hogy most, amikor az életkor-piramisban egyre inkább az idősebb nemzedék dominál, konkrét intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy megteremtsük az egyensúlyt a szükséges társadalmi szolidaritás és az új gazdasági és demográfiai kihívásokkal szembesülő társadalombiztosítási rendszerek elégtelensége között. Véleményem szerint szükségünk van az idősebb munkavállalók tapasztalatára, amelyet jelenleg diszkriminatív előítéletek miatt - amelyek ellen hatékonyabban kell küzdenünk - nem aknázunk ki eléggé.
Végül, de nem utolsósorban szeretném hangsúlyozni, hogy az idősebb nőket még mindig többszörös - nemi és életkoron alapuló - megkülönböztetés sújtja. Nagyobb figyelmet kell szentelni az idősebb, egyedülálló nőknek, akik - többek között magasabb várható élettartamuk következtében - egyre nagyobb arányban képviseltetik magukat a népességszerkezetben.
Vasilica Viorica Dăncilă
A demográfiai változást megélő Európa számára valódi kihívást jelent a szociális jogok és juttatások tiszteletben tartása és a "mindenki társadalma” elve közötti egyensúly megteremtésének. Véleményem szerint az egész társadalom számára hasznos, ha kiaknázzuk a szakmai pályafutásuk végén álló emberek tudását. Ezért támogatni kell az időskorúak különböző tevékenységekbe való bevonását célzó, innovatív programokat kidolgozó hatóságokat, cégeket vagy nem kormányzati szervezeteket. A nemzedékek közötti szolidaritás megteremtésének fő eszköze továbbra is a társadalmi párbeszéd és a téma megvitatása az érintett csoportokkal. Erre a célra programokat lehetne kidolgozni, ideértve az oktatási rendszereken belüli programokat is, amelyek fel fogják hívni a fiatalok figyelmét ezekre a problémákra, és meg fogják könnyíteni az idősekkel folytatott párbeszédüket. Másrészről pedig hasznos lenne az életkor szempontjából vegyes munkacsoportok, valamint az ilyen kezdeményezéseket megvalósító vállalatok támogatása, mivel ez növeli a versenyképességet, és előmozdítja a harmonikusabb gazdasági fejlődést. A szociális gazdaság és az Európai Szociális Alap pénzügyi eszközei lehetőséget biztosítanak az aktív időskort és a nemzedékek közötti szolidaritást célzó, speciális programok létrehozására és fejlesztésére.
Robert Dušek
A demográfiai kihívásokról szóló jelentés olyan társadalmi-gazdasági problémákkal foglalkozik, amelyek a lakosság fokozatos elöregedéséből és a jövő nemzedékek ebből következő magas pénzügyi terheiből adódnak. A nemzedékek közötti igazságosság biztosítása az európai szociálpolitika egyik fő célkitűzése. Európa lakossága elöregedő lakosság. Az EU-ban a születési ráta továbbra is alacsony. Habár a bevándorlás számos országban javított a nem megfelelő születési rátán, ezt nem könyvelhetjük el sikerként. A bevándorló családok gyermekeinek jelentős része csak alacsony szintű képzésben részesül, így nekik később a munkanélküliséggel kell szembenézniük. A bevándorlók létrehozzák saját szociális hálóikat, és nem integrálódnak a társadalomba. Egyetértek az előadóval abban, hogy a bevándorlás egyik feltétele az, hogy a bevándorlók hajlandóak legyenek alkalmazkodni, a fogadó közösségek pedig hajlandóak legyenek elfogadni a bevándorlókat. További rejtett probléma a születések társadalmi összetétele. Százalékos arányban nézve és a bevándorlóktól eltekintve a legtöbb gyerek a társadalom szociálisan legkiszolgáltatottabb és legelesettebb rétegeiben születik. Sajnos mára szinte már szabályszerűvé vált, hogy a képzett és felelősségteljesen gondolkodó emberek csak egy gyermeket vállalnak, míg a körülményekhez nehezebben alkalmazkodó és szociálisan kiszolgáltatottabb helyzetben lévőknek átlagosan négy gyermekük van. Utóbbiak gyakran azzal oldják meg aktuális pénzügyi problémáikat, hogy vállalnak még egy gyermeket. Ezért üdvözlöm az előadó által javasolt módszereket, és üdvözölnék egy olyan támogató programot is, amely inkább a képzett és felelősségteljesen gondolkodó emberek születési rátájának növelését célozná, nem pedig a körülményekhez nehezebben alkalmazkodókét, mint az jelenleg van.
Edite Estrela
(PT) Ma Európa számára a demográfia változás jelenti az egyik legnagyobb kihívást. Száz évvel ezelőtt az európai lakosság a világ lakosságának 15%-át tette ki. Becslések szerint 2050-ben ez a szám már csak 5% lesz. Ez a súlyos helyzet már most is érezteti negatív hatásait a gazdaság, a társadalombiztosítási rendszerek és a társadalom egész szerkezete terén. Ezért sürgősen szükség van a születési ráta emelkedését előmozdító intézkedésekre. Tanulmányok szerint jelentős különbség van aközött, hogy a családok hány gyermeket szeretnének (2,3), és hány gyermekük van valójában (1,5). Európának válaszként az elöregedő társadalom jelentette kihívásra olyan politikákat kell elfogadnia, amelyek támogatják a különböző korcsoportokhoz tartozó nők foglalkoztatását, továbbá teljes mértékben ki kell aknáznia a nők és bevándorlók munkavállalási potenciálját. Portugáliában vannak bevált gyakorlatok a bölcsődékre és óvodákra, valamint a szülési szabadságra, az apasági szabadságra és a szülői szabadságra vonatkozóan, továbbá a családi és munkahelyi élet összehangolására vonatkozó politikák terén.
José Manuel Fernandes
Ha a jelenlegi demográfiai tendencia folytatódik, akkor néhány éven belül gyökeresen meg fog változni a népességszerkezet és az életkor-piramis. Becslések szerint a 0 és 14 év közötti fiatalok száma az 1975-ös 100 millióról 66 millióra, a munkaképes korú lakosság száma pedig a jelenlegi 331 millióról 268 millióra fog csökkeni 2050-re. Ezenkívül a 80 év felettiek aránya 4,1%-ról 11,4%-ra fog nőni 2050-re. A lakosság elöregedése az egyik legnagyobb kihívás, amellyel az EU-nak szembe kell néznie. Az EU-nak és a tagállamoknak haladéktalanul és összehangolt módon kell fellépniük, nem utolsósorban azért, mert már jelenleg is magas a fiatalok munkanélküliségi rátája, és nehézségek merülnek fel a nyugdíjrendszerek finanszírozása terén. A nemzedékek közötti igazságosság és szolidaritás alapvető értékek, amelyek támogatását oly módon kell kidolgozni, hogy figyelembe kell venni a nyugdíjrendszereket, a költségvetést, az adósságokat, az egészségügyet és rehabilitációt, a születési ráta növelését, valamint a családpolitika és a megkülönböztetésmentességre irányuló politikák előmozdítását is. Ezt pedig az Európa 2020 stratégiával összhangban, intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósításával kell elérni.
Tunne Kelam
írásban. - Az emberi társadalom csak akkor működhet, ha a nemzedékek közötti igazságosság és szolidaritás elveire alapul. Nincs szolidaritás igazságosság nélkül. Európának két problémával kell szembenéznie - a fiatal nemzedék nagyarányú munkanélküliségével és a nyugdíjalapok finanszírozásának bizonytalanságával. A 60 év felettiek száma évente két millióval fog nőni (2015-től kezdve). Az alapvető problémával, a csökkenő születési rátával kell foglalkozni - ez a tendencia már évtizedek óta jellemző. Ez egyre nagyobb terhet fog a fiatal nemzedékek vállára rakni. A fiatalok száma csökken, ami a terhek megosztása terén konfliktusokhoz vezethet. Az időskorúakra értékként kell tekintenünk. Tapasztalataikat és a társadalmi életben való aktív részvételre való hajlandóságukat minden szinten támogatni kell. A tagállamoknak értékelniük és méltányolniuk kell az idősebb családtagok millióinak informális tevékenységét, hiszen gyakran ők gondoskodnak a társadalom fiatalabb és idős tagjairól is, és ezzel erősítik a nemzedékek közötti szolidaritást. A kulcsfontosságú megoldások közé tartozik a szociális támogatás megszervezése terén nagy tapasztalattal rendelkező civil társadalom nagyobb mértékű bevonása. Támogatom az AGE platform azon kezdeményezését is, hogy a 2012-es évet nyilvánítsuk a nemzedékek közötti szolidaritás évévé.
Elisabeth Köstinger
Mann úr jelentése világosan felfedi azokat a problémákat, amelyeknek nagyobb figyelmet kell szentelnünk. Jelenleg egyre nyilvánvalóbbá válnak az európai népességszerkezet jelentős változásai. Így például az, hogy az EU-ban a születési ráta jelenleg 1,5 gyermek/nő. Ennek politikáinkban figyelmet kell szentelnünk. Egyrészt a fiatalok tekintetében hangsúlyoznunk kell a szakmai gyakorlati helyek és munkalehetőségek fontosságát. Az Európai Ifjúsági Garancia kezdeményezést, amelynek keretében a fiatalok számára legfeljebb négyhónapos munkanélküliséget követően munkahelyet, szakmai gyakorlati helyet vagy egyéb képzési lehetőséget ajánlanak fel, érdekes javaslatnak tartom, amelyet részletesebben meg kell vizsgálnunk. Másrészt figyelmet kell szentelni az "aktív időskornak” és a nemzedékek közötti igazságosságnak. A jövőben ezen a területen is változásokat kell véghezvinnünk. Támogatom Mann úr jelentését.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Hölgyeim és uraim, a demográfiai változások, az aktív népesség csökkenő száma és a csökkenő születési ráta azt jelentik, hogy az életkor új konfliktusforrás lehet. Létfontosságú, hogy létrehozzunk egy, az időskorúakat célzó, nemzedékek közötti kezdeményezést, és hogy javítsuk az idősek és a társadalom többi részének egymáshoz való viszonyát. Különleges figyelmet kell szentelni az időskorúak lakáskörülményei és egészségi állapota javításának is, különösen azokban a régiókban, ahol a népesség száma 20-30%-kal csökken. Példának okáért Bulgáriában az öregségi nyugdíj összege átlagosan 100 EUR, tehát szükség van arra, hogy a nyugdíjasoknak jobb és méltóságteljesebb életet biztosítsunk. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy létre kell hozni a legsúlyosabb problémák jegyzékét, mivel ez lehetővé teszi a megfelelő megoldások kidolgozását. Fontos lenne az is, hogy hasznosítsuk az elöregedő társadalom problémáját és annak hatásait jól kezelő régiók bevált gyakorlatait, különösen az aktív időskor európai évével összefüggésben. Köszönöm.
Iosif Matula
Európa országai és régiói számára a demográfiai probléma jelenti az egyik alapvető kihívást, figyelembe véve a csökkenő és elöregedő lakosság problémáját, ami a tagállamok többségére jellemző. Az ezzel járó demográfiai kockázatok az uniós szintű szociálpolitika prioritásai. A lakosság elöregedése folytatódik, a születési ráta egyre csökken, a demográfiai egyenlőtlenségek pedig egyre erősödnek, ezért a szociálpolitikának megfelelő intézkedéseket kell találnia e jelenségek hatásainak ellensúlyozására. Az elmúlt húsz év során a vidéki népesség - különösen a fiatalok - száma jelentős mértékben csökkent a konvergencia-régiókban. A fiataloknak fontos szerep jut a városi és vidéki területek közötti egyenlőtlenségek visszaszorításában és a demográfiai egyenlőtlenségek kiegyensúlyozásában, ami a kohéziós politika egyik fontos célkitűzése. Meg kell valósítanunk a vidéki területek támogatását, többek között a befektetők támogatását és a széles sávú internet elérhetővé tételét. Az Eurostat szerint 2060-ra 7%-kal fog nőni a dolgozó lakosság átlagéletkora. A tagállamoknak világos, koherens politikát kell kidolgozniuk a nemzedékek közötti szolidaritás megteremtésére és a jelenlegi dolgozó korosztálynál lényegesen idősebb korosztályok munkaerőpiacra történő bevonására.
Rareş-Lucian Niculescu
Üdvözlöm Thomas Mann jelentését. Az Európai Unióban a demográfiai problémák, amelyek hatásai leginkább a vidéki területeket érintik, egyre nyilvánvalóbbá válnak. A statisztikák szerint az európai mezőgazdasági termelőknek csupán 7%-a 35 év alatti, ugyanakkor a következő 10 évben várhatóan 4,5 millió mezőgazdasági termelő fog nyugdíjba vonulni. Fennáll a veszélye, hogy a vidéki területeken jelentősen csökkenni fog az aktív lakosság száma, ami a jövőben káros hatással lesz a mezőgazdasági termelékenységre.
Új eszközökre van szükség a vidéki területek demográfiai problémáinak kezelésére. Alapvető fontosságú az oktatáshoz való hozzáférés biztosítása, hogy így a vidéki területeken a fiatalok szakképzésben tudjanak részt venni, és vonzóvá váljon számukra a mezőgazdasági ágazat. Fontos lenne az is, hogy az összes tagállam intézkedéseket vezessen be a mezőgazdasági termelők előrehozott nyugdíjával kapcsolatosan, és ezzel párhuzamosan támogassa a fiatal mezőgazdasági termelőket. A mezőgazdasági üzemvezetők új nemzedékének "kitermelésével” mindkét intézkedés jelentősen javítaná a mezőgazdasági üzemek menedzsmentjét. Végül, de nem utolsósorban, kulcsfontosságú az is, hogy segítsük a vállalkozókat a mezőgazdasági projektek finanszírozása terén a tőkéhez való hozzáférésben, hiszen ez olyan ösztönző lehetne, amivel a fiatalok számára vonzóvá lehetne tenni a mezőgazdaságot.
Kristiina Ojuland
írásban. - Elnök úr, üdvözlöm képviselőtársam, Thomas Mann jelentését, amely számos súlyos problémával foglalkozik, amelyekkel az Európai Uniónak a közeljövőben vagy már most szembe kell néznie. A nyugdíjkorhatár felemelése elleni jelenlegi franciaországi tiltakozások jól mutatják, mekkora szakadék van az európai polgárok elvárásai és az általános demográfiai tendenciák között. Európában folyamatosan nő a várható élettartam, a lakosság száma pedig csökken. A két trend együtt elkerülhetetlenül a következő nemzedékek adóterheinek növekedéséhez fog vezetni, hacsak nem történik meg a nyugdíjrendszerek átfogó reformja. A francia nyugdíjreform által kiváltott tiltakozás érzelmileg érthető, de Európa demográfiai helyzetét figyelembe véve fel kell ismernünk, hogy a francia kormány javaslata és a parlament döntése az egyetlen megfelelő válasz, amely segíthet elkerülni az ínséges jövőt mind az aktív, mind a nyugdíjas franciák számára. Az uniós tagállamok kormányainak továbbra is párbeszédet kell folytatniuk polgáraikkal, fel kell hívniuk a polgárok figyelmét a demográfiai változásokra és az azzal járó társadalmi-gazdasági kihívásokra. A konszenzus kialakítása létfontosságú a szükséges, bár népszerűtlen reformok igazolására.
Siiri Oviir
Európa lakossága a jelentős bevándorlás és a minimális mértékben növekvő születési ráta ellenére évről évre öregszik, és ennek következtében új problémákkal és kihívásokkal kell szembenéznünk. Ha megnézzük az európai demográfiai piramist, akkor nyilvánvalóvá válik, hogy a jövőben nagyobb figyelmet kell szentelnünk az időskorúak munkaerőpiacának, és egyetértek a jelentéssel abban, hogy a lakosság elöregedése jó lehetőségeket rejt magában a versenyképesség és az innovációs képesség javítása, valamint a gazdasági növekedés és foglalkoztatás szempontjából. Kétségkívül fontos az időskorúak foglalkoztatási rátájának növelése, azonban inkább az okokkal kellene foglalkoznunk, mint a következményekkel, azaz prioritást kellene élveznie a születési ráta növelésének. A bevándorlók integrációjával kapcsolatos európai tapasztalatok azt mutatják, hogy a megoldás nem a bevándorlás ösztönzése - épp ellenkezőleg. A nagymértékű bevándorlási hullám következtében a polgárok amiatt aggódnak, hogy kisebbséggé válnak saját hazájukban, és hogy a bevándorlók nem fognak alkalmazkodni a helyi nyelvhez és kultúrához. Emiatt nyugtalanító módon sok európai a szélsőjobboldalt kezdte támogatni, amelynek elvei nem összeegyeztethetőek az európai értékekkel. Európa demográfiai helyzetét figyelembe véve nagyon sajnálatos és ellentmondásos az a jelenség, hogy a fiatalokat nagyarányú munkanélküliség sújtja, különösen Kelet-Európában, és hogy nem becsüljük meg őket kellőképpen. A nemzedékek közötti igazságosság biztosítása kétségkívül létfontosságú, mivel csak így kerülhetjük el a terhek megosztásával kapcsolatos konfliktusokat.
Rovana Plumb
Európa lakossága gyorsabb ütemben öregszik, mint más kontinenseké. Aggasztó tény, hogy a 65 év felettiek aránya a munkaképes korú (15 és 64 év közötti) lakossághoz képest 2060-ra megkétszereződik (25,4%-ról 53,5%-ra nő). Ennek az aránynak a növekedése Romániában különösen aggasztó, mivel a 2008-as 21,3%-ról 2060-ra 65,3%-ra fog nőni.
Látva a lakosság elöregedésének mértékét és ütemét, a tagállamoknak foglalkoztatáspolitikájukban figyelembe kell venniük a nemi tényezőt, a vállalatoknál tapasztalható új típusú munkaszervezést, a fokozatos nyugdíjazáshoz vezető, rugalmas formák előmozdítását, a munkakörülmények javítását és a megkülönböztetésmentes gyakorlatok támogatását a munkaerő-felvétel és a szakképzés terén.
Ugyanakkor sürgetem a tagállamokat, hogy
segítsék elő a vállalatoknál az idősödés kezelését szolgáló kultúra kialakulását, és a fennálló körülményeknek megfelelően dolgozzák ki ennek részleteit, különösen a fokozatos nyugdíjba vonulás lehetőségének biztosításával, figyelembe véve mindemellett az adott munkakör megterhelő jellegét, valamint a munka-, az egészségügyi és a biztonsági körülményeket;
bizonyos munkavállalói csoportok esetében továbbra is tartsák fenn az előrehozott nyugdíj lehetőségét, figyelembe véve e csoportok munkakörülményeit, valamint olyan speciális körülményeket, mint a munkaerő-felesleg vagy az átszervezés.
Joanna Senyszyn
Ez egy nagyon fontos jelentés, amelyet az Európai Bizottságnak figyelembe kell vennie 2012-es prioritásai és tevékenysége meghatározásánál, amely az aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai éve lesz. Számos alkalommal felvetettem a Parlamentben az aktív időskor kérdését, aminek az elkövetkező években prioritássá kell válnia az Európai Unióban és minden tagállamban.
A demográfiai trendeket nem lehet megváltoztatni. Az európai társadalom elöregedésével szembesülve létfontosságú, hogy megvalósítsuk a nyugdíjas korúak szakmai mobilizálását. Ki kell aknáznunk a tapasztalataikat, és nem szabad figyelmen kívül hagynunk azt, ha szeretnének továbbra is dolgozni. Ezért támogatom az előadó által javasolt kezdeményezéseket, különösen az európai "50+ csomagot” és az "aktív időskor” kezdeményezést. Rendkívüli jelentőséggel bír a "méltányos nyugdíj biztosítása” kezdeményezés is. A jelentéssel összhangban felhívom a Tanácsot és a tagállamokat, hogy foganatosítsanak gyors intézkedéseket annak érdekében, hogy minden európai olyan megfelelő nyugdíjat kaphasson, ami biztosítja a méltóságteljes életet, nem pedig éppen csak a szegénységi küszöb fölött van. Küzdenünk kell az időskorúakat sújtó megkülönböztetés minden formája ellen. Sokan helytelenül úgy gondolják, hogy az időskorúaknak kevesebb szükségletük van. Hétköznapivá vált, hogy az idősebb polgárok nehezen juthatnak kölcsönhöz, a munkaerőpiacon pedig hátrányos megkülönböztetés sújtja őket. Nap mint nap előfordul az az abszurd helyzet, hogy 40 éves nőket az életkoruk miatt nem vesznek fel egy adott pozícióra, holott ugyanakkor elvárják a sokéves szakmai tapasztalatot.
Anna Záborská
A család jelentheti a demográfiai válságból kivezető utat, hiszen a hagyományos család szerepének gyengülése vezetett a válsághoz. Az idősebb munkavállalók és nők munkaerő-piaci részvételének növekedése csak rövid távon jelenthet megoldást. Ezzel a rövid távú megoldással nyerhetünk egy kis időt, amelyet arra kell felhasználnunk, hogy a fiatalokat a családalapításra és gyermekvállalásra ösztönözzük. Rövid távú stratégiánk azonban nem állhat ellentmondásban azzal, amit hosszú távon el akarunk érni. Hogy a kismamák vissza tudjanak menni dolgozni, ahhoz elegendő bölcsődei és óvodai helyet kell biztosítanunk. Elfelejtjük azonban, hogy az első három életév során alakulnak ki a gyermekek szociális szokásai; hogy a bölcsődékben a gyermekek azt tanulják, hogy inkább kiabálással hívhatják fel magukra a figyelmet, nem pedig azzal, hogy tiszteletben tartják társaikat; és hogy a gyermekek egész életükben azon magatartásmodellek szerint fognak viselkedni, amelyeket életük e korai szakaszában sajátítottak el. A szülői gondoskodás nem luxus, hanem természetes kívánalom. A bölcsődék mindig is kompromisszumos megoldást jelentettek. És mint minden kompromisszum esetében, itt is igaz, hogy ha túllépjük az elviselhető határt, annak következményei rosszabbak lesznek, mint gondolnánk. Biztosak lehetünk abban, hogy egy olyan nemzedék, amely kisgyermekkorát saját szülei helyett nagyrészt idegenekkel tölti, egy napon majd úgy fog felelősséget vállalni az idős, beteg és fogyatékossággal élő emberekért, mint ahogy azt mi ma tesszük?
