Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: SE/Volvo - AT/Steiermark - NL/Heijmans (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a Reimer Böge által a Költségvetési Bizottság nevében készített jelentés az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről: Svédország - Volvo; Ausztria - Steiermark; Hollandia - Heijmans - C7-0254/2009 -.
Reimer Böge
előadó. - (DE) Elnök úr! Hölgyeim és uraim! Ma újra egy, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló javaslatot vitatunk meg. Egyre gyakoribbak ezek a jelentések. Ezúttal a jelentés Svédországnak és Ausztriának a gépjárműipari ágazatban bekövetkező, valamint Hollandiának az építőipari ágazatban bekövetkező elbocsátásokkal kapcsolatos kérelméről szól.
Szeretném ismét emlékeztetni Önöket, hogy az évi 500 millió eurós felső korláttal rendelkező alap célja egyes egyedül azoknak a munkavállalóknak a segítése, akik a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következményeit szenvedik el, illetve kizárólag azáltal segíteni őket, hogy további oktatásban és képzésben vehessenek részt, és lehetőségük legyen újra megfelelő munkát találniuk.
Számunkra újra csak fontos ebben a tekintetben általános megállapításként hangsúlyozni, hogy a jövőben csak egyedüli javaslatokat vagy egyedüli jelentéseket lehessen benyújtani többszörös, a Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló kérelmek helyett, mint ahogy ebben az esetben történt, amely remélhetőleg az utolsó ilyen lesz.
Szeretnénk rámutatni újra, hogy a Globalizációs Alkalmazkodási Alap által nyújtott segítség nem helyettesítheti az olyan intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog vagy kollektív megállapodás alapján a vállalatok felelőssége, sem azokat, amelyek a vállalatok vagy az ágazatok átszervezésére vonatkoznak. Számunkra még mindig maradt egy bírálható pont - és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság biztosan nem fog engedni ezen a téren - ez pedig az, hogy a kifizetési előirányzatokat nyilvánvalóan rendszeresen az Európai Szociális Alaptól utalják át, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap azonban végső soron egy önálló, konkrét eszköz saját célkitűzésekkel és határidőkkel.
A szóban forgó három kérelemben szereplő teljes összeg, amelyről ma beszélünk, és amelyről ezen a héten döntenünk kell: 15,9 millió euró. Ebben a tekintetben a svéd és a holland kérelem a jogalap 2. cikkének a) pontján alapul, nevezetesen legalább 500 fő elbocsátása négyhónapos időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban. Az osztrák kérelem a 2. cikk b) pontján alapul, nevezetesen legalább 500 fő elbocsátása kilenchónapos időszak alatt, különösen kis- és középvállalkozásoknál. Mint említettem, a svéd kérelem a Volvo személygépkocsi-gyártónál történő elbocsátások teljes számára, 4 687 főre vonatkozik, továbbá 23 szállítmányozójára vagy felhasználói termelőjére. Svédország 9,8 millió eurót kérelmezett erre az Alaptól.
Az osztrák kérelem kilenc vállalatnál történt 744 elbocsátást érint, amelyből 400 fő támogatását kérelmezik az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból. Ebből a célból Ausztria 5,7 millió euróért folyamodott. A holland kérelem 570 fő bekövetkező elbocsátására vonatkozik egy vállalatnál, a Heijmans N.V.-nél, közülük 435 fő támogatását kérelmezik, amelynek teljes összege körülbelül 386 000 euró.
A Bizottság értékelése szerint, amelyet alapos vizsgálatot követően mi is támogatni tudunk, a kérelmek megfelelnek a meghatározott támogathatósági feltételeknek. Anélkül, hogy befolyásolni akarnám a Foglalkoztatási és Szociális Bizottságnál dolgozó kollégáimat, szeretném hangsúlyozni, hogy ez a bizottság, ahogy az eljárás során erről megegyezés született, véleményt fog közzétenni a Költségvetési Bizottság határozatát megelőzően, és alaposan tanulmányozni fogja a részleteket. Ez a vélemény például rámutatott, hogy a svéd esetben az említett 4 687 elbocsátásból mindössze 1 500 fő fogja megkapni a támogatást.
A Heijmans esetében például megállapítható, hogy további 400 fő elbocsátására került sor, amely főként határozott idejű szerződéssel alkalmazott munkavállalókat érint, akik nem szerepelnek a kérelemben. E tekintetben mindig léteznek egyedi kérdések, amelyeket nagyon helyesen fel kell tenni, ám amelyek nem akadályozhatnak meg bennünket abban, hogy általában véve zöld utat adjunk a kérelmezett alapok engedélyezésének.
Vladimír Špidla
a Bizottság tagja. - (CS) Elnök úr! Tisztelt európai parlamenti képviselők! Szeretném megköszönni az előadónak, hogy támogatja a Bizottság által előterjesztett javaslatot, amelynek célja, hogy válaszként a svéd és osztrák autóipari, valamint a holland építőipari ágazatban történő elbocsátásokra forrásokat biztosítson az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból.
Böge úr, támogatásához több megjegyzést is fűzött, amelyek közül kettő költségvetési természetű volt, amelyeket volt alkalmam megvitatni az előző vita során, és amelyekre szeretnék ma visszatérni.
Az első költségvetési pont, amelyet Ön felvet, a finanszírozási forrásokra vonatkozik. Ön azt mondja, hogy az Európai Szociális Alap nem lehet az egyetlen finanszírozási forrás. Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap költségvetési szempontból különleges eszköz, amelynek nincsenek saját forrásai. A forrásokat kiutalás előtt át kell utalni, amely először is olyan költségvetési tételek azonosítását jelenti, amelyek megfelelő lehetőségeket kínálnak, másodsorban ajánlást kell tenni a költségvetési hatóságnak arra, hogy az ilyen módon azonosított összegeket költségvetési módosítás útján lehívják. Ezt az intézkedést szükség szerint, eseti alapon hajtják végre.
Igaz, mindeddig az Európai Szociális Alap volt a finanszírozás fő forrása. Ez nem csupán az alap hasonló természetének eredménye. Jórészt annak a következménye, hogy ez az alap jelentős forrásokkal rendelkezik. 2009-ben az Európai Szociális Alapnak majdnem 11 milliárd eurós forrás állt rendelkezésére a kifizetésekre. November végére ebből az összegből 6 milliárd eurót használtak fel. Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak kifizetett teljes összeg 2009-ben 53 milliót tett ki, ami annyi, mint az Európai Szociális Alap kiosztott költségvetési forrásainak 0,5%-a. Az általunk választott módszer, amely egy bizonyos nézőpontból logikusnak és könnyebbnek tűnt más módszereknél, egészen mostanáig nem hátráltatta vagy kockáztatta az Európai Szociális Alap célkitűzéseinek teljesítését. Mindazonáltal egyetértek azzal, hogy diverzifikálni kell a kifizetések forrásait, és biztosíthatom Önöket, hogy a Bizottság foglalkozik ezzel a témával. Ezért remélem, hogy a legközelebbi alkalommal be tudunk Önöknek mutatni néhány lehetséges forgatókönyvet.
Az Ön által felvetett második pont nem kizárólagosan a költségvetésre, hanem inkább a döntéshozatalra vonatkozik, minthogy Ön azt kéri, hogy a jövőben a Bizottság az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból való forráslekérésről szóló javaslatait külön dokumentumokban nyújtsa be. A Bizottság tisztában van az egyedi elbíráláson alapuló megközelítés előnyeivel, amelyek tökéletesen kizárhatják például a titkos megállapodások vagy garanciák kockázatát. Igaz, hogy az eredetileg használt módszer teljes egészében szabályos megközelítés volt, amely bizonyos mértékig megkönnyítette a problémák adminisztratív kezelését, véleményem szerint azonban a gyakorlati és politikai alapok határozottan az egyedi elbíráláson alapuló megközelítés mellett szólnak, és a Bizottság ezt a módszert fogja mostantól használni.
Lambert van Nistelrooij
a PPE képviselőcsoport nevében. - (NL) Elnök úr! Szokatlan idők szokatlan intézkedéseket követelnek. Európa, ezzel a nagyon különlegesen egyedi eszközével, a Globalizációs Alkalmazkodási Alappal, állja a szavát. A holland építőipari vállalatnál, a Heijmans N.V.-nél bekövetkező több mint 700 munkavállaló tömeges elbocsátása, - nem beszélve más országokban, például Belgiumra vagy az Egyesült Királyságra vonatkozó számokról - célzott cselekvést követel. A brabanti régióban, amely az én lakhelyem is, fontos szerepet tölt be az építőipari ágazat, és az ilyen tömeges elbocsátások hatásai messze a régió határain túl is érzékelhetőek.
Európa fellépése helyesen a szakértelem és a tudás megőrzésére irányul. A válság az emberek számára azt jelenti, hogy elvesztik állásukat, még ha a tapasztalat arra tanít is, hogy nagy a hiány a képzett szakemberekből, különösen az építőiparban. Egy mobilitási központ, ezenfelül a szakértelem és - ahol lehetséges - a munkahelyek megőrzése, megfelelő eszköz a Heijmans számára. A holland minisztériumok valamint a regionális hatóságok például az észak-brabanti tartományban azon dolgoznak, hogy felgyorsítsák a kimondottan célzott, projektekbe, az infrastruktúrába és az építőiparba való befektetéseket. Ennélfogva arra törekszünk, hogy megmutassuk a munkájukat elvesztő embereknek, hogy pénzügyi értelemben is aktív segítséget nyújtunk.
Újra rámutatnék arra - különösen ezen a héten, a koppenhágai eseményekkel a háttérben -, hogy különösen nagy szükségünk van energiaellátásra és energiaügyi intézkedésekre az építőipar és a közlekedés terén is. Módosítottunk már szabályokat a Parlamentben egyéb területeken - ezzel kapcsolatban felhívnám a figyelmüket a regionális alapokból történő gyorsított kifizetésekre és előlegekre -, ezért a Parlament aktív hozzájárulását támogatni kell. Egy olyan vállalatnak, mint a Heijmans, amely mindig a folytonosságra és a minőségre összpontosít, szintén a hasznára válna ez. Ennek szellemében teljes szívből támogatjuk e három javaslatot, különösen a Heijmansra vonatkozót.
Frédéric Daerden
az S&D képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr! Hölgyeim és uraim! Az alaphoz egyre gyakrabban érkeznek kérelmek. Ennek fő oka a kontinensünk által tapasztalt gazdasági válság.
A válság az európai ipar alapvető ágazatait érinti, ahogyan ezt az utóbbi három, az autóipar és az építőipar területéről érkező kérelem is mutatja, amelyek kedvező választ kaptak.
Szeretném megragadni az alkalmat, és emlékeztetni Önöket arra, hogy az alapot szabályozó rendelet legutóbbi módosítása nélkül, amelynek révén a gazdasági válság bekerült a jogosultsági feltételek közé, a hozzánk érkező kérelmek közül, jogi értelemben, sok nem részesülhetett volna kedvező elbírálásban.
Ez azt mutatja, hogy az Európai Parlament intézményén belül, amikor a politikai jó szándék van jelen, nagyszerű politikai eszközöket bocsátunk polgártársaink rendelkezésére a válsággal szemben. A politikai jó szándék még inkább működhet, hiszen Böge úr jelentését olvasva úgy látom, hogy az alap működésének javítását célzó alapvető pontok benne vannak: a kérelmek kezelésének felgyorsítása a válságra való hatékony reagálás érdekében, az együttesen beadott kérelmek beszüntetése, valamint az Európai Szociális Alapon kívüli finanszírozás igénybevétele.
Ez utóbbi ponttal kapcsolatban a legjobb megoldás az lenne, ha az alap, más alapokhoz hasonlóan, önállóan utalhatna ki kifizetési előirányzatokat, de ismerjük a Tanács ezzel kapcsolatos álláspontját, és tökéletesen megértem, amit a biztos úr mondott.
Örömömre szolgál látni a jó szándékok együttes igyekezetét. E tekintetben nincs kétségem afelől, hogy az alap tagadhatatlan hasznossága és a Parlament akarta együttesen elérik, hogy az alap megerősítését célzó törekvésünk sikerrel járjon.
Marian Harkin
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr! Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap kézzelfogható kifejeződése a világkereskedelemben bekövetkezett fő szerkezeti változások miatt a munkájukat elvesztő munkavállalókkal való szolidaritásnak.
E Parlament képviselőiként némi elégedettséggel tölthet el bennünket, hogy hozzájárulhatunk ahhoz, hogy enyhítsük e munkavállalók számára az elbocsátások egyes közvetlenebb hatásait azáltal, hogy csakugyan reményt adunk nekik a jövőre nézve.
Szerepünknek azonban nemcsak az Alap jóváhagyására kellene korlátozódnia. A mi felelősségünk mindent megtenni annak biztosítására, hogy az összes feltétel teljesül, továbbá hogy megtegyük, ami csak hatalmunkban áll, hogy biztosítsuk, hogy a Globalizációs Alap többletértéket tartalmazzon.
A Foglalkoztatási Bizottság által felvetett egyik fontos kérdés, hogy a tagállamok által javasolt intézkedések a Strukturális Alapok által társfinanszírozott egyéb intézkedéseket egészítik ki, és valóban többre van szükségünk, mint annak egyszerű megerősítésére, hogy ez a helyzet. Szükség van annak bemutatására, hogy valóban ez a helyzet, mivel ez segíteni fog az említett többletérték biztosításában.
A többletérték továbbá abból a tényből is következik, hogy az EGAA nem fogja azokat az intézkedéseket helyettesíteni, amelyek a vállalatok felelősségi körébe tartoznak, ezzel szemben hasznosan egészíti ki a nemzeti szintű intézkedéseket.
Miközben az Alapnak a 2007-2013-as többéves pénzügyi keret költségvetési felülvizsgálatának eljárásához adott többletértékét értékeljük, az értékelésnek, véleményem szerint, folyamatosnak kellene lennie, és elővigyázatosnak kell lennünk ezen a területen.
Egy másik, számomra némileg nyugtalanító probléma a férfiak és nők közötti egyenlőségnek és a megkülönböztetés tilalmának megvalósítása az Alap keretein belül.
Gyors pillantást vetettem a három támogatást kapó programnak a nemek közötti megoszlására, és 91, 72, illetve 79%-ban férfiakat érintenek. Utánanéztem néhány korábban indított programunknak, és a mutatók szerint a finanszírozás sokkal nagyobb százaléka jut el az elbocsátott férfi munkavállalókhoz. Ez vagy statisztikai torzítás eredménye, vagy az a helyzet, hogy valamilyen okból kifolyólag a kérelmek nagyobb számban készülnek a férfi munkavállalók számára.
Végül, minden kérelmet gondosan kell értékelnünk, mert döntő fontosságú, hogy a támogatás a lehető leggyorsabban és hatékonyabban váljék hozzáférhetővé.
Marije Cornelissen
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (NL) Elnök úr! Szeretném azonnal világossá tenni, hogy e három kérelem esetében hozzájárulhatunk az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) alkalmazásához. A kérelmek megfelelnek a feltételeknek, ennek következtében az elbocsátott munkavállalók jogosultak az alapból érkező támogatásra.
Szeretném azonban megragadni a lehetőséget, hogy felhívjam a figyelmet az EGAA egy lényeges hiányosságára. Jelenleg közös képet alakítunk ki Európa gazdaságának jövőjéről és munkaerőpiacáról. A Parlament különböző képviselőcsoportjai talán nem értenek teljesen egyet abban, hogy pontosan hogyan is csináljuk, vagy hogy meddig mehetünk el ebben a tekintetben, nagyvonalakban azonban jórészt egyetértünk. Nagyobb fenntarthatóság és széleskörűség szükséges. Ha el szeretnénk érni ezeket a célkitűzéseket, most kell megragadnunk a lehetőséget. Most van itt az ideje a válsággal való küzdelemben, hogy olyan intézkedéseket hozzunk, amelyek közelebb visznek bennünket a fenntartható gazdasághoz.
Véleményem szerint lehetőséget szalasztunk el az EGAA jelenlegi igénybevételével. Szégyen és gyalázat, hogy az alap, amely a válsággal való szembenézésre szolgáló egyik eszközünk, nem előre mutat. Mernünk kell valós választási lehetőséget teremteni. Ha biztosítjuk, hogy azok az emberek, akik most elveszítik az olyan szennyező iparban betöltött állásukat, mint például az autóipar, olyan továbbképzésben részesüljenek, amely által olyan fenntartható ágazatokban kapnak majd munkát, amely a jövő felé mutat, ahelyett, hogy a múltban ragadnának, az világossá teszi, merre törekszünk, továbbá az innovatív, nyitott és fenntartható gazdasághoz is közelebb kerülünk egy lépéssel.
Hynek Fajmon
az ECR képviselőcsoport nevében. - (CS) Elnök úr! Hölgyeim és uraim! A mai napon további eseteket vitatunk meg, amelyek az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból való források felszabadítására vonatkozik. Ez annak a kérdése, vajon áll- e rendelkezésre pénz a svéd, az osztrák és a holland kormánytól érkező, az autó- és építőipari vállalatoknál bekövetkező elbocsátásokkal kapcsolatos kérelmek teljesítésére. Eddig is számos hasonló hozzájárulást hagytunk már jóvá. Véleményem szerint azonban ez az intézkedés helytelen, és az Európai Uniónak nem volna szabad folytatnia ezt a gyakorlatot. Két érvet szeretnék felhozni álláspontom támogatására.
Először is ez az intézkedés igazságtalan. A globalizációnak vagy inkább a versenynyomásnak az Unió majdnem minden kisvállalkozásban dolgozó munkavállalója és munkaadója ki van téve. Ennek következtében sok munkahely szűnik meg és keletkezik naponta Európában. A munkahelyek elvesztésével kapcsolatos támogatás azonban az Unióban, uniós szinten csak a nagyvállalatok esetében jár, ahol elegendően nagy számú munkahely szűnik meg. A kisvállalatoktól elbocsátott emberek nem juthatnak hozzá a támogatás e formájához, ezért ez szelektív és végső soron igazságtalan intézkedés.
Másodsorban ezt a kérdést, véleményem szerint, nemzeti szinten kellene megoldani, mivel azon a szinten is elégséges forrás, információ és szakpolitika áll rendelkezésre.
Miguel Portas
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (PT) Elnök úr! A Svédországban, Ausztriában és Hollandiában elbocsátott munkavállalók támogatása mellett fogunk szavazni. Minden olyan kérelem azonban, amely az alap igénybevételére irányul egyre inkább zavarba hoz az alap korrektségét és hatékonyságát illetően.
Először is, ami a hatékonyságot illeti, az alap 2009-ben 16 000 munkavállalót támogatott, ami csepp a tengerben az elbocsátások számát tekintve, és 53 millió eurót használt fel a lehetséges 500 millióból. Másodszor, ami a korrektséget illeti, miért van az, hogy egy svéd autóipari munkavállaló mintegy 6 500 eurónyi, míg egy osztrák autóipari munkavállaló 14 300 eurónyi támogatást kap?
Hogyan magyarázzam meg ezt egy portugál textilipari munkavállalónak, aki mindössze 524 euró támogatást kapott, miközben katalán kollégája 2 000 eurót kaphat? És ami még ennél is rosszabb, miért van az, hogy a holland kérelemben a határozott idejű szerződéssel dolgozó munkavállalókat kihagyták minden támogatásból, amikor őket éri a legnagyobb veszteség? Nem lehet továbbra is arra használni ezt az alapot, hogy növeljük a gazdag és szegényebb országok munkanélkülisége közötti különbségeket, vagy hogy hangsúlyozzuk a köztük lévő egyenlőtlenségeket.
Marta Andreasen
az EFD képviselőcsoport nevében. - Elnök úr! Az Európai Unió költségvetési eszközöket vezetett be, hogy támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett főbb strukturális változások miatt elbocsátott munkavállalóknak, amely változások közül sokat közvetlenül vagy közvetetten az Európai Unió befolyásolt.
Ez azonban fokozatos, lassú megoldást jelent. Azok képzésének támogatása, akik bizonyos iparágban elvesztették a munkájukat, nem fogja megoldani az adott iparág helyzetét, sem egy alternatív iparág teremtésében nem fog segíteni, amely felszívná ezt a munkaerőt. Ez csak az adófizetők pénzének pocsékolása. Ha az Európai Unió valóban segíteni kívánna nyújtani Európának ahhoz, hogy kijusson a válságból, a válság okának vizsgálatával és annak megoldásával foglalkozna, ehelyett azonban inkább jótékonykodónak akar tűnni, aki majd eljön, hogy megmentse a szegényeket.
Ez az intézkedés természetesen kezdetben támogatásra fog találni az Európai Unióban az érintettek körében. Ezenfelül a jelentés és a szavazásra javasolt állásfoglalási indítvány nem határozza meg a támogatandók körét - úgymint hány iparágat érint, és az egyes iparágon belül mennyi vállalatot. Ami a legnyugtalanítóbb, hogy a jelentés a támogatások kifizetésének felgyorsításának szükségességét hangsúlyozza anélkül, hogy egyetlen egyszer is megemlítené annak szükségességét, hogy bizonyságot szolgáltassanak arról, hogy az alapok a megfelelő emberekhez jutnak el a megfelelő célból. Ami még nagyobb baj, hogy a jelentés nem követeli meg a támogatás hatásainak rendszeres felügyeletét, a 2007-2013-as többéves pénzügyi keret eljárásán belüli általános vizsgálatára hagyva az értékelés feladatát.
Tisztelt kollégák! Az adófizetők pénzéről beszélünk, olyanokéról, akik közül szintén sokan elvesztették a munkájukat, és nem kapnak támogatást, akik közül sokan komoly pénzügyi problémákkal küzdenek. Hogyan vehetjük ennyire semmibe az ő pénzüket? Visszautasítom ezt a megoldást, és arra buzdítom Önöket, hogy tegyék ugyanezt.
Angelika Werthmann
(DE) Elnök úr! Hölgyeim és uraim! Az Európai Unió a Globalizációs Alkalmazkodási Alapban olyan költségvetési eszközzel rendelkezik, amely a világkereskedelemben bekövetkezett főbb változások által érintett munkavállalók számára nyújt pénzügyi segítséget. Most a Globalizációs Alkalmazkodási Alap közvetlen segítséget nyújt hazámban az érintett személyeknek. Sok alkalommal rámutattam már, hogy a Globalizációs Alkalmazkodási Alapot nem szabad helytelenül a multinacionális vállalatok biztonsági megoldásaként tekinteni, hanem közvetlenül az érintett polgárok megsegítésére kell fordítani. Ebből kifolyólag az ellenőrzési mechanizmusok mellett foglalok állást, és szeretnék rendszeres helyzetjelentéseket látni Stájerországról. Ezt az alapot pontosan ott használják, ahol a társadalomnak a leginkább szüksége van rá, nevezetesen magukat az érintett személyeket segíti. Ez egy jó dolog, amelyet az Európai Unió tesz a polgáraiért.
Paul Rübig
(DE) Elnök úr! Biztos úr! Örömömre szolgál, hogy a mai vita témája az, hogyan küzdhetünk meg a globális válsággal és a munkanélküliséggel. Ez természetesen rengeteg ártatlan vállalkozást érint, amelyek egyszerűen csak túl kevés megrendelést kapnak, ezért nincs forgalmuk. Ennélfogva likviditáshiányban szenvednek, és emiatt elveszítik hitelképességüket.
Hálás vagyok azért, hogy itt különösen a kis- és középvállalatokra összpontosítunk. Úgy vélem, az átmeneti segítség különösen fontos számukra, hogy folytathassák a munkájukat, és kihasználhassanak bármilyen adódó új lehetőséget a piacokon. Figyelmes elemzésnek kell alávetnünk a finanszírozás eredményeit, hogy lássuk, hol vált be a gyakorlat, és hol tudtunk ténylegesen segíteni a munkahelyek megőrzésében, és mindenekelőtt hol sikerült az elbocsátott munkavállalóknak a munkaerőpiacra való beilleszkedése a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban.
Most a gyors segítségnyújtás a fő, ezért én is támogatom az Alap lehető leggyorsabb igénybevételét, különösen az osztrák Stájerország esetében, ahol az egész autógyártó régió érintett, és emellett sok beszállító is, akik természetesen különösen fontosak az infrastruktúra szempontjából. Úgy vélem, helyes, hogy ezt az 5,7 millió euró összeget rendelkezésre bocsátjuk. Ebben a tekintetben azonban azt szeretném kérni, hogy minden olyan esetben, amelyben ma kedvező döntést hozunk, készüljön elemzés, és a pénz ne csak egyszerűen elfolyjon, hanem legyen rá bizonyíték, hogy újjáépítést eredményez, vagy, hogy új vállalatokat létesítenek, és aktív gazdasági tevékenység teszi majd lehetővé a jövőben, hogy a régió visszanyerje a lendületét, amellyel egészen mostanáig bírt. Köszönöm, biztos úr.
Evelyn Regner
(DE) Elnök úr! Az osztrák kérelem, amely az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alaphoz (EGAA) fordul támogatásért, Stájerország összesen kilenc gépjárműipari beszállítójának korábbi munkavállalóira vonatkozik. Ha közelebbről tekintjük ezt az esetet, azonnal látjuk, hogy ez az EGAA klasszikus esete, nevezetesen a helyreigazító segítség nyújtásának esete. Az EGAA pontosan ezt tudja nyújtani, és erre a célra létesült, más szóval azért, hogy támogatást nyújtson azoknak, akiket közvetlenül érintenek a globalizáció negatív hatásai, és akiknek munkájuk hirtelen elvesztése által kell szenvedniük a pénzügyi piaci spekulánsok felelőtlensége következményeitől.
Stájerországot, sajnos a gépjárműipari kereslettől való nagy függősége határozza meg. Ez azt jelenti, hogy az egész régiót rosszul érinti a piac, különösen, a gépjárművek iránti kereslet jelenlegi zuhanása. A gépjárművek eladása 59,4%-kal csökkent. Ebben az összefüggésben az 5,7 millió euró kiváló befektetést jelent az elbocsátott munkavállalóknak a munkaerőpiacra való beilleszkedésére. Más szóval élve, ez a befektetés lehetőséget nyújt a munkavállalók számára, hogy helyi foglalkoztatási alapítványokat látogathassanak, különösen a gépjárműipari ágazat számára, miközben meg is könnyíti azoknak az intézkedéseknek a végrehajtását, amelyek célja a munkavállalók felkészítése és képesítése.
Milan Cabrnoch
(CS) Hölgyeim és uraim! Ezen a héten véleményt kell nyilvánítanunk az Európai Bizottság javaslatáról, amely az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból történő pénzügyi források felszabadítására vonatkozik három esetben: Svédország, Hollandia és Ausztria esetében. Újra döntenünk kell, sajnos, három össze nem függő és nagyon különböző esetben.
Szeretnék rámutatni arra, hogy az Európai Parlament egy alkalommal már kérte a Bizottságot, hogy a források felszabadításáról szóló kérelmeket egyesével mutassák be és vitassák meg. A kérelmeket ezúttal is kétértelműségek egész sorozata kísérte. A svéd kérelem esetében például nem világos, milyen mennyiségű forrást fognak felhasználni, továbbá az osztrák kérelemnél ijesztő a munkájukat elvesztettek számára kérelmezett források fejenkénti mennyisége. Míg a korábbi projekteknél személyenként néhány száz eurós összeget kértek, Ausztria most 14 300 eurót kér minden egyes munkanálküli személy számára. Továbbra sem vagyunk meggyőződve arról, hogy a javaslatok megfelelnek azoknak a céloknak, amelyekért a globalizásciós alapot létrehozták, és nem támogatjuk a források felszabadítását.
Paul Rübig
(DE) Elnök asszony! csupán arra szeretném használni a kék kártyát, hogy egy ponton helyesbítsem az elhangzottakat. Az osztrák támogatást nem csak egy személynek utalják ki.
Franz Obermayr
(DE) Elnök asszony! Mint láthatja, ez tisztán osztrák ügy, és Stájerország, egyik erősen sújtott tartományunk, nagy aggodalomra ad okot számunkra, mivel egyrészről a gépjárműiparban a népesség átlag feletti aránya dolgozik, másrészről természetesen ezen ipar termékei aránytalanul magas százalékának exportja miatt. A kereslet globális esése miatt 744 fő elbocsátására került sor, mint ezt már korábban említettük, és nagy örömünkre szolgál, hogy 400-an az érintettek közül támogatásban részesülnek az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból. Ez nagymértékben üdvözlendő.
Ebben az esetben - és az előző felszólaló szavaira való tekintettel is szükséges megvilágítani - nem egyszerű szerkezetátalakítási segélyekről van szó, hanem egyéni munkavállalók segítéséről azáltal, hogy segítséget nyújtanak nekik a megélhetési költségekben és a továbbképzésekre vonatkozó intézkedésekben. Ebben a tekintetben egyetértek Cornelissen asszonnyal, aki azt mondta, hogy a továbbképzésnek különösen a jövő felé kell mutatnia. Képzettebb munkavállalókra van szükségünk a jövőben, és a technológia és a megújuló energia területén szerzett továbbképzés minden bizonnyal megéri a fáradságot. Stájerország kétségkívül mellette fog állni.
Gunnar Hökmark
(SV) Elnök asszony! Egy ilyen vita során érdemes emlékezni arra, hogy a globalizáció volt az, ami Európát gazdaggá tette, ami munkahelyeket teremetett és befektetéseket létesített. Az exportok nyitottak utat új üzleti lehetőségek és a nagy vállalkozások előtt. Az importok lehetőséget nyújtottak a polgároknak, hogy jólétben élhessenek olcsó árukkal és szolgáltatásokkal, amelyek együttes eredménye volt a megújulás.
Állandóan nagymértékű változás van jelen, amely új vállalkozások, új munkahelyek és új alkalmak létrejöttét teszi lehetővé. Ezek a széles körű változások közvetlenül a társadalmon hagyják a bélyegüket, és sosem volna szabad megpróbálnunk megakadályozni, hogy ez megtörténjen. Mindazonáltal könnyebbé kell tennünk az átmenetet az érintettek számára. Minden tagállamnak kötelessége lenne biztosítani, hogy az átállás biztonságban és olyan módon történjék, amely rengeteg lehetőséggel szolgál.
Az Európai Unió nem nyújthat ilyen lehetőségeket egyetlen alapból. Túl nagyok és túl jelentősek a változások. Ha úgy gondoljuk, hogy mindez megoldható egy globalizációs alappal, akkor nem szolgálunk pontos képpel a helyzetről. Mi elleneztük, hogy efféle alap jöjjön létre. Amikor azonban a gépjárműiparról van szó, belátjuk, hogy Európa jelen pillanatban különleges helyzetben van a különféle európai és nemzeti szintű támogatások sokaságával, és nemcsak a torzítás veszélye fenyeget, amely az egyes szereplőknek nyújtott állami támogatásokból származik, hanem az is, hogy ezt a torzítást növeli, ha a különböző régiókban lévő vállalatok és iparágak nem jutnak ugyanolyan mértékű támogatáshoz. Ezt tekintetbe véve e javaslat mellett fogunk szavazni, mivel már olyan mértékben előrehaladtunk a támogatási eljárásban, hogy ha nem nyújtunk támogatást, az a verseny torzulását okozná. Azt azonban hangsúlyozni szeretnénk, hogy nem folytathatjuk így tovább a jövőben.
Elisabeth Morin-Chartier
(FR) Elnök asszony! Szeretném hangsúlyozni, hogy az általunk létesített Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap a munkavállalók számára jött létre, azért, hogy javítsa a foglalkoztathatóságukat. Ezért ez az a pillanat, amikor valóban alapvető intézkedéseket kell hoznunk. Ezt a megközelítést alkalmazzuk, amikor a Globalizációs Alkalmazkodási Alappal foglalkozó csoporton belül megvizsgáljuk az eseteket, hogy biztosítsuk, hogy a munkavállalók beilleszkedhetnek a munka világába, és megtarthatják munkahelyüket, mert nem létezik társadalmi beilleszkedés szakmai beilleszkedés nélkül.
A második pont, amelyet hangsúlyozni szeretnék, az a gépjárműipari ágazat súlyos állapota, és arra kérem a gépjárműgyártókat, amelyeket súlyosan érint a válság, hogy alakítsák át termékeiket úgy, hogy mind az új környezetvédelmi célkitűzéseknek, mind a fogyasztók új igényeink megfeleljenek. Az ágazat jövője forog kockán.
Végül pedig felkérek mindenkit, hogy támogassa a Költségvetési Bizottság javaslatát - továbbá megköszönöm Böge úrnak javaslatát - és kérem, ahogyan Rübig úr tette, intézkedéseink hatásának ellenőrzését.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) A múlt évben számos, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból történő hasonló támogatást hagytunk jóvá annak érdekében, hogy kiegészítő támogatást nyújtsunk azoknak a munkavállalóknak, akik a világkereskedelemben bekövetkezett főbb változások következményeitől szenvednek. A gazdasági válság drasztikus hatással volt a világkereskedelemre.
A régióban, ahonnan jövök, az elmúlt év során nagyjából 2 500 elbocsátásra került sor a vas- és acéliparban, megközelítőleg 700 a hajógyártásban, és bejelentették, hogy ezt körülbelül 6 000 fő elbocsátása fogja követni a vasúti közlekedési ágazatban. Ezért vélem fontosnak, hogy felkészüljünk arra, hogy 2010-ben a gazdasági válság következtében számos hasonló kérelem fog érkezni. A meglévő eljárásnak egyszerűnek kell lennie, hogy az államok és a kedvezményezettek könnyen hozzáférhessenek. Svédország júniusban, Ausztria júliusban, Hollandia pedig augusztusban nyújtotta be a kérelmét, ami mutatja, hogy több hónap telt el a kérelmük benyújtása óta. Ezért vélem úgy, hogy az eljárásnak egyszerűnek kell lennie.
Seán Kelly
Elnök asszony! Miután néhány hete itt ültem, amikor a Parlament megszavazta a Dell Lengyelországba való áttelepítése miatt elbocsátott saját limericki választóim globalizációs finanszírozását -, továbbá tavasszal Waterford Crystal munkavállalói szintén hasonló segítséget fognak kérni -, nyilvánvalóan támogatom a Svédországra, Ausztriára és Hollandiára vonatkozó ma esti javaslatokat.
Elhangzott néhány anomália, amelyeket röviden megismételnék. Először is úgy gondolom, a kezdési időpontot kell megvizsgálni. Másodszor az időköznek tükröznie kell a folyamat hosszúságát, nemcsak a konkrét két évet, mint ahogyan jelenleg történik. Harmadszor, ami az igazgatást illeti, nagyon fontos, hogy ne ragadják magukhoz, különösen ne a kormányzati szervek. Negyedszer - és még inkább hangsúlyozva - annyi segítséget kell adni a vállalkozóknak, amennyit csak lehetséges. Az Unióban a kezdő vállalkozások harmincöt százalékát olyan emberek indították, akik munkanélküliek voltak. Ha segítik őket, termelni fognak. A szükség találékonyságot szül, és azt gondolom, nagyon fontos, hogy minden segítséget megadjunk számukra, amit csak tudunk.
Andreas Mölzer
(DE) Elnök asszony! Ha feltételezzük, hogy a legtöbb munkahely Európa-szerte - nemcsak hazámban, Ausztriában - veszélyben forog a globalizáció hatásai miatt, akkor különösen arra kell gondolnunk, hogy a fiatal munkavállalók - akik közül néhányat még nem jegyzetek be munkanélküliként, mert épp most végeztek el egy képzést vagy most fejezték be az iskolát - ennek következtében veszélyben vannak. Különös gondot kell fordítanunk annak biztosítására - és ez vonatkozik Ausztriára elsősorban -, hogy az ilyen intézkedéseket azon munkavállalók támogatására használjuk fel, akiknek első alkalommal kell beilleszkedniük a munkaerőpiacra, hogy lehetőséget adjunk számukra, akár az Európai Uniótól érkező segítség által, az uniós munkaerőpiacra való bejutásra.
Vladimír Špidla
a Bizottság tagja. - (CS) Hölgyeim és uraim! Véleményem szerint a vitából világosan látszik, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap működik, és megállapíthatjuk, hogy immár több tucat alkalommal használták, és minden alkalommal figyelemre méltó hasznot hozott azok számára, akik felhasználták az alapot. Biztosként mindig is arra törekedtem, hogy megismerjem e terület eredményeit, amely természetesen nem valódi elemzés, hanem csupán közvetlen tapasztalat, és örömömre szolgált látni, milyen pozitívan értékelték az alapot azokon a területeken, ahol működött.
A vita során sok komoly kérdés felmerült, amelyek választ várnak, és amelyek világos és realisztikus véleményt kívánnak. Az első, hogy az alapot csak nagyvállalatok használhatják. A tapasztalat szerencsére azt mutatja, hogy az alapot bárki használhatja, tekintet nélkül arra, hogy nagy vagy kis országról, nagy- vagy kisvállalatról van szó, és ez volt eredeti szándékunk is. Az újonnan kiigazított szabályok egyértelműen lehetővé teszik, hogy az alapot az olyan kis- és középvállalkozások munkavállalói esetében is fel lehessen használni, amelyek a válság által érintett területeken tevékenykednek. Ebből következően az alap megkülönböztetés nélkül működik, és senkit nem részesít hátrányos megkülönböztetésben.
Szeretném továbbá hangsúlyozni az alapnak azt a lényeges jellemzőjét, hogy inkább az embereknek kíván segíteni, mint a vállalatoknak, és ebből a nézőpontból tehát nem tekinthetjük az olyan vállalatok életmentő gépezetének, amelyeknek nincs valódi reménye a gazdasági értelemben vett működésre, hanem épp ellenkezőleg. Az alap segít az elbocsátott embereknek gyorsan munkát találni azokon a területeken, ahol létezik. Ezért tehát ez egy olyan alap, amely elvileg a szerkezetváltást hajtja végre és könnyít meg.
Aggodalmak merültek fel a nemek egyenlőtlen megoszlása kapcsán az egyik felszólalás, azt hiszem, Harkin asszony felszólalása során. Ez az egyenlőtlenség, amely valóban létezik a jelentések szintjén, mindössze azt bizonyítja, hogy a válság, főként az első szakaszában, kifejezetten azokat az iparágakat sújtotta, ahol a férfi munkavállalók vannak többségben. Ma is a gépjárműiparról és az építőiparról beszélünk, más szóval, két olyan ágazatról, ahol a férfi munkavállalók vannak többségben. Ezért a teljes számot tekintve az alap több segítséget nyújtott a férfiaknak. A válság sajátos módon változtatta meg a munkaerőpiac szerkezetét, és megjegyeztem Obama elnök megállapítását, aki kijelentette, hogy ez év végére az Egyesült Államok munkaerőpiacán aktívan alkalmazott munkavállalók többsége nő lesz. Az Egyesült Államokban is tehát a válság igen meglepő eredményt hozott a férfiak által dominált iparágakban. Ami a kérdést illeti, egyáltalán nem létezik nemek közötti egyenlőtlenség az alap koncepciójában vagy szerkezetében.
A vita továbbá természetesen felvetett néhány gondolatot arra vonatkozóan, hogyan lehetne az alapot módosítani és javítani. Meg kell, hogy mondjam, a Bizottság természetesen nem tekinti az alapot megváltozhatatlannak, mintha a Zeusz fejéből kipattanó Pallasz Athéné volna. Ember alkotta intézmény, amelyen mindig lehet javítani a tapasztalatok és viták alapján. Ezért, véleményem szerint, nincsenek itt lényeges akadályok.
Egy másik kérdés a finanszírozás módjának kérdése kapcsán merült fel, más szóval, az alapnak önálló költségvetési tételekként a költségvetésbe való integrálásának kérdése. Ez minden bizonnyal olyan kérdés, amelyet politikai szinten fognak megvitatni, pénzügyi szempontból nézve azonban nem lehetett eredményt elérni ilyen módon, és, véleményem szerint, a tény, hogy ettől eltérő, ám hatékony módszerrel vettünk igénybe forrásokat, már önmagában értékes.
Hölgyeim és uraim! Azt szeretném mondani, hogy kétségtelenül igaz, hogy a módosított szabályok és a válság nyomása olyan helyzethez vezettek, amelyben több lesz az egyedi eset, de amint azt már kijelentettem, a Bizottság elfogadja az egyenkénti elbíráláson alapuló megközelítés elfogadása mellett szóló érvek súlyát, ezért ezen módszer szerint fogunk eljárni.
Befejezésként szeretnék köszönetet mondani a Költségvetési Bizottság parlamenti képviselőinek és a kérdésben érintett minden parlamenti képviselőnek, mert a vitából világosan kitűnt, hogy az összes vitás kérdést, amely az ilyen összetettségű határozatoknál jelen van, fontolóra vettek. Véleményem szerint szintén világosan látszott a vitából és a Bizottság javaslatából, hogy az összes eset a globalizációs alkalmazkodási alap hatálya alá tartozik. Ezért örömömre szolgál, hogy az Önök vitája megerősítette a Bizottság nézetét, és azt várom, hogy a szavazás ugyanebbe az irányba fog mutatni, vagy legalábbis remélem.
Reimer Böge
előadó. - (DE) Elnök asszony! A biztos úr szavai nem igényelnek kiegészítést. Támogatom az általa elmondottakat, különösen záró megjegyzéseit a Globalizációs Alkalmazkodási Alap jövőbeni fejlesztésének kérdéséről az egyéb programokhoz kapcsolódóan - különös tekintettel az Európai Szociális Alapra -, amelyről természetesen majd egy újabb intenzív közös vitát tartunk.
Tökéletesen világos, hogy a Globalizációs Alkalmazkodási Alap nem semlegesítheti a szerkezeti változás következményeit, továbbá a globalizáció kihívásait sem tudja elfogadni vagy leküzdeni, és ez természetesen nem is áll szándékában. Mindazonáltal bizonyosan segíteni tud az érintetteken, akik a foglalkoztatás szempontjából nehéz helyzetbe kerültek, miután elbocsátották őket, és képzettségek megszerzése által lehetőséget adhat számukra, hogy újra kilátásuk legyen arra, hogy munkát találjanak. Ez olyan dolog, a szubszidiaritásról szóló vita ellenére, amely természetesen szintén szerepet játszik ebben az összefüggésben, amelyet támogatnunk és üdvözölnünk kell, mint az Európai Szociális Alap minden intézkedéséhez tartozó kiegészítő alapot, amellyel szintén rendelkezünk.
Ezen a ponton csak még egy dolgot szeretnék elmondani, ez pedig az, hogy minden bizonnyal léteznek olyan programok a nemzeti csakúgy, mint az uniós költségvetésekben, amelyek esetében több alapja volna megkérdőjelezni a felhasználás értelmét, mint egy olyan alap esetében, amely közvetlenül nyújt támogatást a nehéz kiinduló helyzetben lévő embereknek.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra szerdán kerül sor.
