Uberørte naturområder i Europa (kortfattet forelæggelse) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er en kortfattet forelæggelse af betænkning af Hegyi for Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed om uberørte naturområder i Europa.
Gyula Hegyi
Omkring 46 % af verdens landområder kan betragtes som et naturligt miljø, et naturområde, der er uberørt af mennesker. I Europa udgør naturområder imidlertid kun 1 % af hele området. Vi må gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at i det mindste de naturområder, der er tilbage, denne 1 %, bevares for fremtidige generationer. Dette er min betænknings mål, og jeg håber, at øget beskyttelse af naturområdezoner før eller senere vil blive integreret i EU-lovgivningen. Naturområder i europæisk kultur opfattes på to måder. På den ene side ses de som steder, der skal frygtes og undgås, hvor monstre og ukendte farer lurer, som billeder, der fremmanes i mange folkeeventyr. På den anden side ses de som attraktive, behagelige steder, hvor vi midlertidigt kan søge tilflugt fra stress eller bymæssig og industrimæssig civilisation.
Engelsksproget litteratur om emnet skelner mellem bevarelse, dvs. korrekt brug af naturen, og beskyttelse, med andre ord beskyttelse af naturen mod menneskelig brug. Disse filosofiske drøftelser ligger uden for min betænknings rækkevidde, men for protokollen vil jeg gerne fremhæve, at jeg betragter bæredygtig udvikling som en ideel løsning. Naturområderne kan ikke låses inde i en bankboks som en halskæde eller en pakke aktiebreve. Vi har ret til at opdage deres værdier. Derfor skal vi beskytte naturen, men gennem menneskelig brug.
Europas område er for lille til at have zoner, som er forbudte områder for dets borgere. At opdage naturen og møde forhold, der blev erfaret af mennesker inden civilisationen, lærer dem respekt for naturen og kan tjene som grundlag for turisme af høj kvalitet. Samtidig er disse områder yderst sårbare over for miljøforandringer, der forårsages af mennesker - f.eks. som resultat af motorisering, kemikalier og klimaændringer - og over for forekomsten af fremmede plante- og dyrearter. Vi er nødt til at passe på, at besøgende ikke bringer naturområderne i fare, og derfor bør alle former for turisme holdes under opsyn af bevarelseseksperter. Udviklingen af bæredygtig turisme bør kombineres med beskyttelse af disse områder, og beskyttelse af naturområder bør tildeles alle mulige midler.
Naturområder er et tilflugtssted for mange arter såsom den brune bjørn, ulven og lossen, som ikke er i stand til at overleve på selv lidt ændrede betingelser. Der er stadig mange arter i Europa, som venter på at blive opdaget og beskrevet. De fleste af dem bor i jorden eller i råddent træ og er yderst følsomme over for ændringer. Disse uforstyrrede områder egner sig fint til at undersøge udviklingen og naturlige ændringer i naturen. Naturområdezoner er for det meste en del af Natura 2000-netværket, men de kræver større beskyttelse. Min betænkning opfordrer derfor Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at kortlægge de sidste naturområder i Europa og udvikle en strategi for bedre beskyttelse af dem. De naturlige værdier af de områder, der stadig er uberørte, og habitaternes særlige kendetegn bør fastlægges, og det bør sikres, at de beskyttes yderligere. Eksperter har rådet mig til ikke at tænke på ny lovgivning, men snarere indføre mere specifik og strengere beskyttelse af naturområdezoner inden for Natura 2000-forordningerne. Eftersom finansieringen af Natura 2000 i hvert fald er omstridt og giver anledning til kraftig, berettiget kritik, vil vi under alle omstændigheder blive nødt til at foretage ændringer i de relevante forordninger under Parlamentets næste cyklus, men senest i det nye budget. Dette kunne også være en god lejlighed til at definere naturområderne lovmæssigt og beskytte dem bedre.
Et område i mit eget land, drypstenshulerne i Aggtelek, er også klassificeret som naturområde. En del af dette område befinder sig inden for nabolandet Slovakiets territorium. Det ville glæde mig meget, hvis ungarske og slovakiske tilhængere af naturfredning kunne samarbejde succesrigt for at udvikle en PAN-park (netværk for beskyttede områder), da PAN-parkernes netværk har udviklet et vellykket europæisk naturbeskyttelsessystem.
Viviane Reding
Hr. formand! At standse tabet af biodiversitet er et vigtigt indsatsområde, både for EU og for Kommissionen. Det drejer sig bogstaveligt talt om livets fremtid på Jorden. Men selv om det er af grundlæggende betydning at bevare biodiversitet, er der indtil nu kun sket begrænsede fremskridt.
I december 2008 vedtog Kommissionen den første vurdering af de fremskridt, der er sket både på fællesskabsplan og i de enkelte medlemsstater. Selv om der er sket en positiv udvikling i de seneste år - for eksempel Natura 2000-nettet - er EU's biodiversitet stadig under konstant pres på grund af ødelæggelse af levesteder, forurening, klimaændringer og invasive arters indvirkning. Kommissionen konkluderede, at vi højst sandsynligt ikke når målet, nemlig at standse tabet af biodiversitet senest i 2010 - og at det vil kræve en yderligere intensiv indsats både i medlemsstaterne og på EU-plan.
På den baggrund glæder Kommissionen sig over Parlamentets vedvarende støtte til indsatsen for at beskytte Europas artrige og varierede naturarv. Vi glæder os over, at Hr. Hegyi har taget initiativ til denne vigtige beslutning om Europas naturområder.
Jeg vil gerne indlede med den generelle betragtning, at Kommissionen allerede er i gang med at følge op på mange af problemstillingerne i betænkningen.
For eksempel vedtog Kommissionen i december 2008 meddelelsen "En EU-strategi for invasive arter".Vi er ligeledes i færd med at lancere nogle generelle overvejelser om EU's fremtidige politik for biodiversitet og ser frem til Europa-Parlamentets bidrag til disse spørgsmål. Der skal især tages fat på spørgsmål som bedre gennemførelsesmekanismer og sammenhængen mellem biodiversitet og klimaændringer.
Det er ligeledes vigtigt at præcisere en ting i forbindelse med betænkningen. Der foregår en løbende vurdering af effektiviteten af vores naturlovgivning, de såkaldte artikel 17-rapporter, men der er på nuværende tidspunkt ingen planer om at ændre vores lovgivning, og hovedvægten lægges på mere effektive gennemførelsesmekanismer.
Med hensyn til naturområder er Europa tæt befolket, og kun 1 - 2 % er ikke påvirket af menneskelige indgreb. Selv om det i areal kun er små naturområder, det drejer sig om, er de både videnskabeligt og kulturelt af stor værdi. De kan endog være et symbol på europæisk samarbejde og integration, som det er tilfældet med den fælles nationalpark Bayerischer Wald og Böhmerwald på tværs af den tysk-tjekkiske grænse.
De fleste af disse områder er allerede med i Natura 2000-nettet. Denne betænkning giver imidlertid anledning til endnu en gang at se på EU's naturområder og overveje, om der er tilfælde, hvor yderligere europæiske aktioner kan medvirke til beskyttelsen af disse specielle steder. Kommissionen har bestilt en række undersøgelser og samarbejder med det tjekkiske formandskab. Der vil blive afholdt en konference i Prag i maj 2009. Denne konference vil fungere som platform for en nærmere undersøgelse af spørgsmålene i forbindelse med Europas naturområder og fastlæggelsen af foranstaltninger, der kan sikre bevarelsen af områderne.
Lad mig til sidst bekræfte, at Kommissionen anerkender, at det europæiske landskab er resultatet af en lang proces af menneskelig intervention. Tanken bag Natura 2000 er idéen om et levende landskab, hvor der er balance mellem naturens og menneskets behov. Det er bestemt ikke vores hensigt at omdanne eksisterende landskabsområder til vild natur, men vi er nødt til offentligt at tilkendegive vores engagement i bevarelsen af de sidste naturområder i Europa.
Kommissionen mener derfor, at Europa-Parlamentets beslutning kommer på det helt rigtige tidspunkt. Den udgør et meget kærkomment bidrag til Prag-konferencen. Mange tak til ordføreren.
Avril Doyle
(EN) Hr. formand! Som en bemærkning til forretningsordenen vil jeg protestere mod den overdrevne og stadig mere liberale anvendelse af forretningsordenens artikel 45, stk 2, hvorunder disse yderst vigtige forhandlinger finder sted.
Jeg tager spørgsmålet op, fordi jeg især gerne ville have udtalt mig om hr. Hegyis fremragende betænkning, og jeg har kolleger, der skal tale om emner, som ikke bliver drøftet i mit hovedudvalg og andre kollegers hovedudvalg, samtidig med at jeg bliver nægtet retten til at bidrage til forhandlingerne i plenum.
Vi havde i PPE-DE-Gruppen en meget skarp og ophedet diskussion i arbejdsgruppen og i gruppen i sidste uge om antallet af punkter under artikel 45, stk. 2, på denne uges dagsorden. Jeg mener virkelig, at det haster med at tage denne artikel op til revision. Jeg ved godt, at bestemmelsen er indført af Parlamentet, og at medlemmerne selv har skrevet under på den, men jeg synes, det er misbrug af vores gode vilje, når der sættes så mange punkter på dagsordenen - oven i købet de vigtigste - som vi i stigende grad udelukkes fra at drøfte.
Formanden
Fru Doyle! Vi vil naturligvis med glæde tage Deres indlæg til efterretning, men lad mig minde om, at Formandskonferencen har ansvaret for anvendelsen af artikel 45, og at den træffer afgørelser ved et vægtet afstemningssystem, hvilket vil sige, at de store grupper, og især Deres gruppe, har vældig meget at sige med hensyn til, hvad man skal tillade ved plenarmøder under de forskellige bestemmelser.
Jeg har det lidt ligesom Dem. Jeg synes også, at vi er gået fra at være for tolerante til at være for strenge, og at sandheden sikkert ligger et sted midt imellem.
Der er dog ingen grund til bekymring, vi skal sørge for, at der bliver fulgt op på denne sag.
De bør ligeledes henvende Dem til Deres gruppeformænd. Jeg tror, det er dér, Deres budskab vil møde størst forståelse.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Nicodim Bulzesc  
Jeg var skyggeordfører for denne betænkning om naturområder i Europa, og jeg vil gerne rette en tak til min kollega, hr. Hegyi, for det arbejde, han har udført.
I den forbindelse vil jeg gerne fremhæve to ting.
For det første er der virkelig behov for, at vi fortsætter kortlægningen af de sidste naturområder i Europa. Dette kan naturligvis ikke gøres uden først at definere "naturområder", hvorfor jeg vil opfordre Kommissionen til at gøre en indsats på dette område.
For det andet vil jeg gerne sige noget om det centrale spørgsmål i denne betænkning, nemlig menneskets tilstedeværelse og turismen. Man bør ikke udelukke menneskets tilstedeværelse i disse områder, tværtimod skal befolkningen lære de smukke naturområder i deres land at kende for bedre at kunne bevare og beskytte disse områder.
Vi må støtte bæredygtig turisme i disse områder og lære de ansvarlige for forvaltningen af områderne, hvordan de bevarer og beskytter naturen.
Derfor tilslutter jeg mig kravet fra de største NGOer på området og anmoder Kommissionen om at komme med retningslinjer for naturbevarelse i Europa.
Magor Imre Csibi  
Begrebet naturområder kan have forskellig betydning fra person til person. Jeg personligt opfatter naturområder som områder, der er uforstyrret af menneskelige aktiviteter, og hvor hovedparten af de processer, der foregår, er naturlige. Så i mine øjne er det at fremme turisme i naturområder i direkte modstrid med begrebet "naturområder". På den anden side er jeg enig i, at bæredygtig turisme, hvis det gøres ordentligt, kan udgøre et økonomisk incitament for lokalsamfundet til at bevare natur- og kulturarven.
Men den stigende efterspørgsel efter vildmarksturisme øger presset på netop de værdier, som turisterne søger, og vil kunne fremskynde ødelæggelsen af skrøbelige økosystemer. En løsning kunne være at åbne en afgrænset del af naturområderne for bæredygtig turisme af høj kvalitet, som ikke har en negativ indvirkning på de bevarelsesmæssige mål for områderne. Turistaktiviteter bør tillades under strenge betingelser, som for eksempel et begrænset antal turister pr. dag, og på grundlag af en solid og bæredygtig plan for turisme, som understøtter bevaringsinitiativer og fremmer en ansvarsfuld oplevelse af naturen. Sådanne planer for turisme og operatørernes aktiviteter bør evalueres ved hjælp af grundige vurderingsmekanismer, der er udformet specielt til naturområderne. Målet er at gøre turister og operatører bevidste om, at naturområder ikke kun giver frihed, men også medfører ansvar.
Vasilica Viorica Dăncilă  
Naturrigdommene skal bevares til kommende generationer. Her er Rumænien et land, der har en betydelig mængde og variation af flora og fauna. For at nå dette mål må EU imidlertid øge brugen af fællesskabsmidler, der er øremærket til naturbevarelsesforanstaltninger. Kommissionen bør derfor, gennem Landbrugsfonden for Udvikling af Landdistrikterne, bevilge flere midler til miljøbeskyttelsesprojekter i den europæiske landbrugssektor med det klare mål at finansiere naturbevarelsesaktiviteter.
På den anden side bør Kommissionen opstille klare regler for finansiel støtte til projekter i lokalsamfundet i nærheden af disse områder, som giver mulighed for kontrollerede former for turisme i bevaringsværdige områder og skaber økonomiske fordele til de pågældende lokalsamfund.
Derudover bør Kommissionen fremme grænseoverskridende samarbejde mellem medlemsstaterne omkring bevarelsesprojekter, der målrettes mod naturområder, som strækker sig over grænserne mellem to eller flere lande.
Daniel Petru Funeriu  
Europas biodiversitet er den mest værdifulde arv, vi kan efterlade de kommende generationer. Jeg glæder mig over og støtter denne betænkning om naturområder i Europa. Jeg vil gerne henlede opmærksomheden på den alarmerende tilstand, som det europæiske område med størst biodiversitet, nemlig Donau-deltaet, befinder sig i. Deltaet bliver konstant udsat for overgreb i form af ulovlig jagt, ulovlige økonomiske interesser og sidst, men ikke mindst ukontrolleret turisme. En af de vigtigste årsager til disse overgreb på deltaet skyldes manglende bevidsthed hos deltaets befolkning og hos den landbefolkning, der bor langs Donaus bifloder i Rumænien.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at opfordre Kommissionen og Rådet til med udgangspunkt i denne betænkning hurtigst muligt at træffe særlige foranstaltninger til nedsættelse af en arbejdsgruppe, som skal undersøge situationen i Donau-deltaet og finde frem til effektive uddannelsesprogrammer omkring miljø, målrettet mod befolkningsgrupper med en direkte indvirkning på biodiversiteten i området, samt opstille beskyttelsesstandarder for biodiversitet.
Samtidig vil jeg minde om, at beskyttelse af naturområder i EU, og i særdeleshed Donau-deltaet, ikke kan gennemføres uden lignende foranstaltninger i EU's nabolande. Derfor vil jeg indtrængende anmode Kommissionen og Rådet om at styrke dialogen og gennemføre særlige foranstaltninger som en del af deres forbindelser med disse lande.
Daciana Octavia Sârbu  
Eftersom det ikke bliver muligt at opfylde de forpligtelser, der blev indgået i 2007 med vedtagelsen af beslutningen om at standse tabet af biodiversitet inden 2010, prioriteres beskyttelsen af naturområder gennem aktiviteter til fremme, udvikling og finansiering af området højt i lyset af klimaændringer og den negative indvirkning fra turisme.
Forslaget om at skabe et system til kortlægning af Europas naturområder vil medvirke til at identificere den biodiversitet og de uberørte områder, hvis beskyttelse kræver større bevågenhed og en betydelig indsats fra medlemsstaternes side. Oplysningskampagner, som skal øge offentlighedens opmærksomhed om naturområder, indførelse af bæredygtig turisme af høj kvalitet og håndhævelse af fugle- og habitatdirektiverne er blot nogle af de redskaber, som kan hjælpe os med at beskytte disse områder.
Der findes allerede otte nationalparker i Europa, heriblandt Retezat nationalpark i Rumænien. Disse parker er en del af netværket for beskyttede områder (PAN). Dette netværk har ansvaret for forvaltningen af naturområder og samler alle nationale myndigheder og lokale turistbureauer, der arbejder for en bæredygtig udvikling af turisme i områderne. Kommissionen bør støtte dette initiativ og samarbejde med netværket med henblik på at udveksle information og god praksis.
