2008 m. metinataskaita dėl BUSP - Europos saugumo strategijos ir Bendrosios saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimas - Branduolinių ginklų neplatinimo sutartis (diskusijos) 
Pirmininkas
Sveikinu atvykusią baronienę C. Ashton ir sesiją skelbiu pradėtą.
Kitas klausimas - bendros diskusijos dėl:
Gabriele Albertini pranešimo Užsienio reikalų komiteto vardu dėl 2008 m. Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų, Europos Parlamentui pateikto pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo II dalies G antraštinės dalies 43 skirsnį,
Arnaud'o Danjeano pranešimo Užsienio reikalų komiteto vardu dėl Europos saugumo strategijos ir Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo,
Gabriele Albertini ir Arnaud'o Danjeano žodinio klausimo Tarybai Užsienio reikalų komiteto vardu dėl branduolinio ginklo neplatinimo sutarties - B7-0009/2010), ir
Gabriele Albertini ir Arnaud'o Danjeano žodinio klausimo Komisijai Užsienio reikalų komiteto vardu dėl branduolinio ginklo neplatinimo sutarties - B7-0010/2010).
Gabriele Albertini
Pone pirmininke, ponios ir ponai, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Europos Sąjunga turi patvirtinti naują požiūrį ir imtis bendrų pastangų įveikti pasaulinius iššūkius. Įsigaliojusi Lisabonos sutartis Europos Parlamentui suteikgalių dalyvauti dažnose, į bendradarbiavimą nukreiptose ir veiksmingose diskusijose su mūsų pagrindine pašnekove - baroniene C. Ashton, kuri pirmą kartą tapo naująja Komisijos pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausiąja įgaliotine.
Jos įgaliojimai turėjo būti patvirtinti per mūsų balsavimą sausio mėn., o Taryba ir Komisija parlamentinei asamblėjai kelis kartus buvo pažadėjusios nuolat dalyvauti spendžiant visus svarbiausius Europos saugumo ir gynybos klausimus. Kaip pabrėžiama pačiame pranešime, Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis kviečiamas atvykti į Europos Parlamentą ir dažnai reguliariai su juo konsultuotis.
Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Europos Sąjungos išorės veiksmai perėjo į naują svarbų lygmenį, bet siekdama įgyvendinti šį tikslą Europos Sąjunga turės skirti reikalingų biudžeto išteklių. Europos Parlamentui tenka pagrindinis vaidmuo prižiūrėti demokratinį išorės veiksmų teisėtumą. Sukūrus Europos išorės veiksmų tarnybą Europos Sąjunga turės diplomatinį organą ir sistemą, nors iki šiol ji buvo priklausoma nuo nacionalinio atstovavimo.
Oficialių atstovų, kuriuos turi paskirti Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis, vaidmuo tampa labai svarbus ir aktualus. Vis dėlto, kaip nurodoma pranešime, Parlamentas ragina suteikti jam daugiau balsavimo ir kontrolės galių dėl konkrečių atstovų vaidmens ir įgaliojimų, laikantis skaidrumo ir nuopelnų principų, kuriais turi vadovautis Sąjungos vyriausioji įgaliotinskirdama kandidatus. Tikimės, kad pavyks eiti dvigubas pareigas - išskyrus specialųjį atstovą, kurio veiksmai turi būti įgyvendinami regioniniu lygmeniu - ir taip pasiekti masto ekonomiją, dėl kurios Europos Sąjungos išorės veiksmai bus veiksmingesni ir kainuos mažiau.
Po pirmosios įvadinės dalies apie strategiją pranešime nagrinėjama Europos užsienio politika pagal temas ir geografinius regionus. Europos Sąjunga turi stiprinti savo vaidmenį tarptautinėse organizacijose, prie kurių ji yra prisijungusi, visų pirma JTO, kuri yra pagrindinis pasaulio saugumo garantas. ES turi atlikti svarbų vaidmenį ne tik kaip Saugumo Tarybos narė, bet ir pasinaudodama abi institucijas siejančiu personalu ir delegacijomis. Raginame Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę leisti Europai įgyvendinti siekį tapti aktyvia, strategine ir nepriklausoma didelės sąjungininkės - JAV - partnere, kad būtų galima reaguoti į pasaulinius terorizmo, finansų iššūkius ir į dažnai sudėtingus santykius su pramonės milžinėmis, pvz., Rusija, Kinija ir Japonija.
Toliau pranešime pateikiama geografinmūsų galimų siekių analizė. Balkanams skirtoje dalyje kalbama apie plėtrą: pranešime su pasitenkinimu pažymima, kad padėtis Kosove, kuriame dalyvauja ES EULEX misija, pamažu tampa stabilesnė, bet vis dar reikia stengtis užtikrinti, kad narystės siekiančiose šalyse - Turkijoje bei Bosnijoje ir Hercegovinoje - būtų laikomasi narystei keliamų reikalavimų.
Skyriuje, skirtame bendradarbiavimui su Rytų ir Juodosios jūros regionais, kalbama apie Europos Sąjungos energijos tiekimo saugumą ir priklausomybę. Rusijai skirtame skirsnyje raginama pasirašyti naują partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą. Pietų Kaukazui skirtame skirsnyje raginama gerbti Gruzijos teritorinį vientisumą bei jos tautines mažumas ir išspręsti Kalnų Karabacho ir Padnestrės konfliktus.
Artimieji Rytai: Izraelio ir Palestinos konfliktas, kuriame Europos Sąjunga, vadovaudamasi 2009 m. gruodžio 12 d. Tarybos išvadomis, turi imtis tvirtesnio politinio vaidmens, kad būtų atnaujintas taikos procesas. Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga: rezoliucija dėl Turkijos ir Kipro konflikto. Azija: Afganistanas, kritinis naujos vyriausybės formavimo po rinkimų laikotarpis; esminis Pakistano vaidmuo kovoje su terorizmu; susirūpinimas dėl pagrindinių teisių pažeidimų Irane. Afrika: teigiamas Somalio krantų gynybos misijos indėlis. Lotynų Amerika: būtinybsukurti stabilią ilgalaikę Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos partnerystę.
Atidžiai klausysiuosi kolegų EP narių pastabų ir pabaigoje į jas atsakysiu.
Arnaud Danjean
Pone pirmininke, baroniene C. Ashton, šiandien pristatomas pranešimas dėl Europos saugumo strategijos yra metinis dokumentas, kuriame, galima sakyti, pateikiamas tarpinis Europos saugumo ir gynybos politikos vertinimas ir pasiūlymai, kaip padidinti šios politikos veiksmingumą ir matomumą.
Šiais metais pranešimas parengtas atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, todėl turėtų tapti pagrindu pateikti pasiūlymus. Šias aplinkybes lėmtrys svarbūs įvykiai.
Pirmasis - Europos saugumo ir gynybos politikos dešimtmetis, kurį paminėjome 2009 m. pabaigoje. Per pastaruosius dešimt metų Europa per daugiau nei 23 krizes įrodgalinti vykdyti civilines ir karines operacijas. Tai yra svarbus laimėjimas, kurį galima tęsti. Jis rodo, kad Europa yra reikalinga ir kad Europos Sąjunga turi institucinių, politinių ir operacinių pajėgumų kovoti su šiais iššūkiais.
Antras svarbus įvykis - ir jį ką tik paminėjo G. Albertini - yra Lisabonos sutarties įgyvendinimas. Pokyčiai saugumo ir gynybos srityje nepasiriboja griežtais semantiniais pakeitimais. Europos saugumo ir gynybos politika tampa bendrąja saugumo ir gynybos politika, todėl turi pereiti į naują lygmenį. Sutartyje numatyta daugiau priemonių ir išplėsta saugumo ir gynybos politikos taikymo sritis, visų pirma, įtraukiant pagalbos nuostatas, solidarumo nuostatas, įtvirtinant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą ir ypač sukuriant Europos išorės veiksmų tarnybą ir įtvirtinant jūsų, kaip Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės, funkcijas.
Galiausiai, trečias svarbus dalykas, iliustruojantis aplinkybes, kuriomis rengtas pranešimo projektas, yra tai, kad NATO, kuri 21 iš 27 ES valstybių narių yra svarbiausias atspirties taškas kolektyvinio Europos žemyno saugumo požiūriu, dabar persvarsto savo strategijos koncepciją ir kad šis NATO vertinimas turėtų paskatinti Europos Sąjungą aiškiau apibrėžti šios esminės partnerystės sąlygas.
Tokiomis aplinkybėmis pranešimo tikslas yra ne plėtoti doktriną, bet pasiūlyti veiksmų planą jums, visoms naujai kuriamoms institucijoms, kurios privalo išmokti dirbti kartu. Reikia siekti, kad Europos Sąjunga taptų patikimesnė, veiksmingesnir pastebimesnsaugumo ir gynybos srityje. Todėl Europos Parlamentui turėtų būti suteikta daugiau atsakomybės šioje opioje srityje, kad politika, kurios pagrindinis tikslas yra užtikrinti Europos piliečių saugumą, būtų visiškai teisėta.
Šiame pranešime norėjome pabrėžti kelis aspektus. Pirma, norėjome pažymėti, kad Europos saugumo ir gynybos strategija ir bendroji saugumo ir gynybos politika turi tarnauti Europos žmonėms, užtikrinti ir didinti jų saugumą. Tokie politiniai siekiai nėra per dideli; jie nėra tušti. Jie atspindi būtinybę mūsų žemynui siekti, kad būtų užtikrintas jo saugumas, prisidėti prie mus supančio pasaulio stabilumo, kovoti su krizėmis ir mūsų aplinkoje kylančiomis grėsmėmis. Europa privalo aiškiai išdėstyti savo interesus ir juos ginti ne tik tęsiantis tradiciniams ginkluotiems konfliktams mūsų artimiausioje aplinkoje, bet ir kylant naujoms grėsmėms - aš visų pirma kalbu apie piratavimą ir elektroninės erdvės nusikaltimus.
Mums taip pat atrodsvarbu pabrėžti neprilygstamą Europos pridėtinę vertę valdant krizes, nes naudojami įvairūs sprendimo būdai ir užtikrinama karinir civilinpusiausvyra visose krizių valdymo operacijose. Be to, šiuo atveju aš nepritariu tiems, kurie kaltina Europos Sąjungos saugumo ir gynybos politiką militarizavimu. Nuoširdžiai tikiu, kad Europos Sąjungos civilinės ir karinės priemonės turi papildyti vienos kitas. Paskutinioji Haičio, į kurį buvote nuvykusi, kriz- manau, turėjote galimybę stebėti šį veiksmingą bendradarbiavimą - parodė, kad būtina susieti mūsų civilinius ir karinius išteklius, kad galėtume kovoti su gaivalinėmis nelaimėmis ir didelėmis krizėmis.
Kalbėdami apie šias operacijas siekėme jas visas apžvelgti ir parodyti, kokios, mūsų nuomone, yra jų stipriosios pusės ir silpnybės - pastarąsias būtina įvardyti, kad operacijas būtų galima tobulinti. Taip pat labai norėjome išskirti kelis ES saugumui strategiškai svarbius regionus ir paraginti Tarybą ir Komisiją greičiau įgyvendinti pasaulinę strategiją Afrikos Kyšulyje, Afganistano ir Pakistano regione.
Civilinių ir karinių gebėjimų, kurie yra ypač svarbūs, kad mūsų politika būtų patikima, srityje reikia didinti ES reagavimo galimybes. Privalome greičiau ir veiksmingiau mobilizuoti valstybių narių turimus materialinius išteklius ir kompetentingą personalą. Be to, pasinaudodami veiksminga saugumo ir gynybos pramone, turinčia neįkainojamų technologinių žinių ir sukuriančia šimtus tūkstančių darbo vietų Europoje, turime parengti apginklavimo programas, atitinkančias šiuos numatytus poreikius.
Pramonės ir gynybos Europa pradėjo vienytis žemyne pasinaudodama gynybos paketu. Svarbu greičiau išspręsti klausimus, susijusius su pramonės ir prekybos bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis, ypač atsižvelgiant į paskutines problemas, su kuriomis susidūrEuropos pramonės šakos bandydamos patekti, pvz., į JAV rinką.
Tai yra labai trumpa šiame pranešime išdėstytų prioritetų santrauka, atspindinti problemas, kurias jums reikės išspręsti. Parlamentas yra pasiruošęs imtis visapusiško vaidmens, t. y. pozityviai ir konstruktyviai padėti jums įgyvendinti šį tikslą, kuris yra bendras mūsų tikslas. Be to, pasinaudodamas galimybe norėčiau padėkoti visoms frakcijoms, kurios įdėjo daug darbo ir praturtino šį pranešimą. Vyko labai veiksmingas bendradarbiavimas, kad būtų išsaugoti aukšti tikslai, bet, žinoma, buvo atsižvelgta ir į kiekvienos mūsų frakcijos pobūdį.
Taip pat norėčiau pasinaudoti galimybe, baroniene C. Ashton, ir aptarti su jumis branduolinių ginklų neplatinimo klausimą. Prieš Sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo peržiūros konferenciją, kuri vyks gegužės mėn., Europos Parlamentas norėjo iš naujo su jumis apsvarstyti ES įsipareigojimus, susijusius su kova su branduolinių ginklų platinimu, ginklų kontrole ir nusiginklavimu; todėl jums buvo pateikti žodiniai klausimai, į kuriuos jūs trumpai atsakėte.
Prieš šią peržiūros konferenciją susiklosčiusios tarptautinės aplinkybės atveria naujų galimybių. Pirma, prezidentas B. Obama išreišktvirtą norą, kad pasaulyje nebūtų branduolinių ginklų, ir įsipareigojimą aktyviai siekti, kad JAV ratifikuotų Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį. Antra, vyksta sėkmingos derybos su Rusija dėl naujo susitarimo, kuris pakeistų SGM sutartį, ir galiausiai pradėtos derybos dėl naujos nusiginklavimo sutarties, kurioje bus uždrausta gaminti skiliąsias medžiagas branduoliniams ginklams.
Kalbant apie branduolinių ginklų atsargų sumažinimą prioritetas skirtas sumažinti dviejų šalių - Rusijos ir JAV - branduolinių ginklų atsargoms, kurios, manoma, sudaro beveik 95 proc. visų branduolinių ginklų pasaulyje. Todėl džiaugiamės, kad prezidentai N. Medvedev ir B. Obama įsipareigojo artimiausiu metu pasirašyti naują branduolinių ginklų sumažinimo sutartį. Kaip Europos Sąjunga ketina paremti šias pastangas ir bendradarbiauti su JAV ir Rusija?
Europos Sąjunga taip pat privalo kovoti su branduolinio ginklo neplatinimo režimui kylančiomis grėsmėmis, visų pirma, su dviem didžiausiomis branduolinio ginklo platinimo grėsmėmis - Iranu ir Šiaurės Korėja - kurios kelia didžiausią pavojų pasaulio saugumui. Ar Europos Sąjunga toliau imsis visų veiksmų, kad būtų išspręsta ši problema, ypač Irane? Baroniene C. Ashton, mes tikimės, kad jūs parodysite iniciatyvą išspręsti šį klausimą. Be to, ES turi imtis veiksmų ir skatinti bendradarbiavimą siekiant taikiai naudoti branduolinę energiją. Kokių veiksmų imtasi šioje srityje ir kokios strategijos jūs laikotės šiuo klausimu?
Galiausiai, Europos Parlamentas nori, kad Europos Sąjunga imtųsi aktyvaus vaidmens per būsimą Sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo peržiūros konferenciją. Kad galėtų ginti savo padėtį, ES turi priimti naują plataus užmojo ir subalansuotą poziciją. Kokios nuomonės šiuo klausimu laikosi valstybės narės?
Catherine Ashton
Komisijos pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausioji įgaliotinužsienio reikalams ir saugumo politikai. - Labai dėkoju, pone pirmininke. Džiaugiuosi galėdama su jumis dalyvauti diskusijose dėl svarbių Europos tarptautinės darbotvarkės klausimų.
Pirmiausia norėčiau padėkoti G. Albertini ir A. Danjeanui už puikius pranešimus. Juose, galima sakyti, jūs pabrėžėte, kiek ir kokių esama iššūkių, su kuriais susiduriame ir kuriuos būtina spręsti. Nuo teisinės valstybės stiprinimo Kosove iki darbo su besiformuojančiomis galiomis dalijantis pasaulio valdymo atsakomybe, nuo taikos Artimuosiuose Rytuose skatinimo - norėčiau prisijungti prie JAV viceprezidento J. Bideno ir pasmerkti sprendimą statyti 1 600 naujų namų Jeruzalėje - iki prieglobsčio suteikimo žemės drebėjimą Haityje, kuriame lankiausi praėjusią savaitę, išgyvenusioms aukoms, nuo branduolinio ginklavimosi problemų, pvz., Irane, sprendimo iki veiksmingų atsakymų kovojant su "naujais" iššūkiais, pvz., energetika, klimato kaita ir elektroninės erdvės saugumu, paieškos.
Europoje dabar kuriami nauji dalykai ir žmonės turi pakeisti savo mąstyseną, o institucijos privalo rasti savo naują vietą. Tai sunkus, bet jaudinantis uždavinys, nes neįmanoma pervertinti šios akimirkos svarbos. Dabar turime galimybę sukurti tai, ko norėjo daugelis žmonių Europoje ir šiame Parlamente: stipresnę ir patikimesnę Europos užsienio politiką.
Žinoma, Europos išorės veiksmų tarnybai teks pagrindinis vaidmuo siekiant šio tikslo. Reikia sukurti tvirtą sistemą, kuri leistų mums spręsti esamas ir būsimas problemas.
Ilgą laiką buvo siekiama sukurti ir įgyvendinti išsamias strategijas, bet tai padaryti buvo sunku dėl esamų struktūrų ir sistemų. Lisabonos sutartis ir Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų leisti mums pasiekti šį tikslą.
Visų mūsų veiksmų pagrindas yra paprasta tiesa: kad galėtume ginti savo interesus ir skatinti vertybes, turime imtis veiklos užsienyje. Nesaugumo ir neteisingumo jūroje negalima tikėtis būti stabilumo ir gerovės sala.
Mūsų pasaulis yra kintantis. Kad mūsų veiksmai tokiame pasaulyje būtų veiksmingi, pirmiausia turime apibrėžti, koks jis yra. Mano nuomone, ryškiausios šių laikų pasaulio savybės yra dvi. Pirmoji - dideltarpusavio priklausomybpolitikos, ekonomikos ir saugumo požiūriu: technologijos, idėjos, ligos, pinigai - viskas juda. Esame susieti tarpusavyje kaip niekad anksčiau. Antra, faktas, kad galia keičiasi ir politinėse sistemose, - iš vyriausybių ji pereina į rinkas, žiniasklaidą ir NVO, - ir tarp politinių sistemų - iš senųjų Vakarų politinių sistemų galia pereina į Rytų ir Pietų politines sistemas. Abi savybės yra globalizacijos padarinys, kurio apraiškos ir, žinoma, rezultatai atsispindi ne tik ekonomikoje, bet ir politikoje.
Prisiminkime Kinijos ir kitų didžiųjų politikos žaidėjų iškilimą arba finansų krizės poveikį politikai. Skolos kaupiasi Vakaruose; perteklius - Rytuose. Finansinės galios persiskirstymas keičia ir mūsų politines diskusijas. Pagalvokime ir apie klimato kaitą, kuri nėra tik aplinkos problema, o turi saugumo ir geopolitikos atšakas.
Taigi, turime spręsti sunkias problemas naujoje geopolitinėje aplinkoje. Turime prisitaikyti. Dabar ne laikas vadovautis "autopilotu" arba laikytis siauros nacionalinių reikalų tvarkymo būdų gynybos. Turime būti protingi ir turėti didelių užmojų.
Savo mintį norėčiau iliustruoti keliais skaičiais. Europos gyventojai sudaro 7 proc. visų pasaulio gyventojų, nors prieš šimtą metų jie sudar25 proc. Per pastaruosius 60 metų mums tenkanti pasaulio BVP dalis sumažėjo nuo 28 proc. iki 21 proc. Kinijos, Indijos ir kitų šalių ekonomika auga po 10 proc. per metus.
Ekonomikos įtaka išauga į politinę įtaką ir pasitikėjimą savimi. Tai matyti visur: ir derybose dėl klimato kaitos su Iranu, ir dideliuose Afrikos arba Centrinės Azijos energetikos susitarimuose. Jei susitelksime, galėsime apginti savo interesus. Jei ne, kiti nuspręs už mus. Viskas paprasta, išties labai paprasta.
Mano prioritetas aiškus. Turime reaguoti kaip europiečiai. Pirma, turime susitelkti, nes vienybyra būtina įtakos sąlyga, ir, antra, turime imtis veiksmų, nes dokumentas ar susitikimas negali išspręsti problemos. Norėdamas pasiekti rezultatų, turi veikti ir kartais rizikuoti. Taip, Europa labiau linkusi vertinti procesą, o ne rezultatus. Trečia, turime būti ir principingi, ir kūrybingi: principingi gindami savo vertybes ir kūrybingi ieškodami individualių sprendimų sudėtingoms problemoms.
G. Albertini pranešime teisingai pažymima, kad "norėdama veikti išvien ir pajėgti rasti demokratiškus, aiškius, nuoseklius ir veiksmingus pasaulinių problemų sprendimus Europos Sąjunga turi vadovautis nauju principu". Šis bendras teiginys iškelia kelis pagrindinius tikslus: pirma, užtikrinti didesnį stabilumą ir saugumą kaimyninėse šalyse, skatinant politines ir ekonomines reformas. Šis tikslas svarbus pats savaime dėl labai aiškių priežasčių, bet nuo to, ar tinkamai spręsime klausimus kaimyninėse šalyse, priklauso ir mūsų patikimumas platesnėje tarptautinėje aplinkoje.
Antra, spręsti pasaulinius saugumo iššūkius, šių laikų iššūkius. Kad galėtume juos įveikti, privalome turėti išsamias strategijas, stiprias tarptautines organizacijas ir užtikrinti teisės viršenybę šalyse ir tarp pačių šalių.
Trečia, sukurti strateginių partnerysčių su svarbiausiomis šalimis ir organizacijomis tinklą, nes problemų, su kuriomis susiduriame, savarankiškai kiekvienas negali išspręsti.
Visgi svarbiausias tikslas yra sukurti Europos išorės veiksmų tarnybą - priemonę, kaip pasiekti kitus tris tikslus ir įgyvendinti Lisabonos sutarties pažadą.
Tai svarbiausi uždaviniai, kuriuos ėmiausi spręsti užėmusi savo pareigas. Pirmiausia nuvykau į Vašingtoną ir Niujorką, nes tai buvo teisingas būdas užmegzti svarbius mūsų santykius su JAV ir JTO. Po to buvau Maskvoje, Kijeve, Balkanuose ir Haityje. Kitą savaitę vyksiu į Artimuosius Rytus, o mėnesio pabaigoje - vėl į Niujorką. Be to, per šį laiką tris kartus pirmininkavau Užsienio reikalų tarybai, dalyvavau neoficialioje Europos Vadovų Taryboje ir susitikau su Komisijos narių kolegija. Sunkiai dirbau, kad būtų pasiektas būtinas vidaus bendras sutarimas, ir tuo tikslu lankiausi įvairiose ES valstybių narių sostinėse: Berlyne, Paryžiuje, Londone, Vienoje ir Liublianoje. Akivaizdu, kad daug laiko skyriau tam, kad būtų sukurta Europos išorės veiksmų tarnyba, ir šį darbą tęsiu per ateinančias savaites, įskaitant darbą su jumis.
Būtent dėl Europos Parlamento interesų siekiau, kad mano sukurtoje iniciatyvinėje grupėje būtų užtikrinta, kad Parlamentas dalyvaus. Šis klausimas šiandien taip pat bus svarstomas Pirmininkų sueigoje. Kovo 23 d. man atvykus į Užsienio reikalų komiteto posėdį turėsime galimybę pasikeisti išsamiomis nuomonėmis dalyvaujant visiems tiesiogiai susijusiems komitetams.
Visada kuriant kažką naujo sulaukiama pasipriešinimo. Kai kurie norėtų sumažinti suvokiamus nuostolius, o ne siekti didžiausios kolektyvinės naudos. Aš tai vertinu kitaip, tikiuosi, Parlamentas taip pat.
Tai reta galimybsukurti kažką naujo, kažką, kas galiausiai sujungtų veiksmų priemones į vieną politinę strategiją. DidžiulgalimybEuropai. Turėtume ne puoselėti mažesnius siekius, bet pasirūpinti priemonėmis joms įgyvendinti. Laikas pamatyti platų vaizdą, būti kūrybingiems ir imtis kolektyvinės atsakomybės. Jeigu tinkamai tuo pasinaudosime, - o mes privalome tai padaryti, - galėsime kurti XXI a. Europos užsienio politiką turėdami šiam tikslui skirtą išorės veiksmų tarnybą: tarnybą, kurioje bus koordinuotai sutelkti visi mūsų įtakos svertai - ekonominės, politinės, vystymosi ir krizių valdymo priemonės. Tarnybą, kuri atstovaus Europai ir geografiniu bei lyčių požiūriu. Manau, kad tai vienintelis priimtinas kelias eiti pirmyn.
Norėčiau keliais pavyzdžiais iliustruoti, koks, mano nuomone, yra "išsamus požiūris".
Vakarų Balkanai - džiaugiausi galėdama ten neseniai nuvykti. Tam tikra prasme Balkanai yra ES užsienio politikos gimtinė. Ten, labiau nei bet kur kitur, negalime sau leisti pralaimėti. Mano tikslas buvo sukurti gerus darbo santykius su politiniais lyderiais, pasikalbėti su pilietine visuomene apie tai, ką reikštų priklausyti Europai, ir užtikrinti, kad būtų koordinuojami įvairių ten esančių ES veikėjų veiksmai. Padariau išvadą, kad regionas daro pažangą, nors ji nėra tolygi ir visapusiška. Europos perspektyva tebėra svarbiausias pagrindas - ir kaip mūsų tikslas, ir kaip pagrindinreformų paskata. Visur pažymiu, kad pažanga kelyje į ES priklauso nuo įsipareigojimo daryti reformas šalyje. Nuo žmogaus teisių, teisinės valstybės ir regioninio bendradarbiavimo.
Mūsų strategija paremta esamomis užsienio politikos priemonėmis. Kosove turime didžiausią civilinę misiją, kuri dirba sėkmingai. Bosnijoje, padėčiai stabilizavusis, buvo patikslinta ALTHEA paskirtis ir parengta mokymų programa. Artėjant spalio mėn. rinkimams platiname žinią apie Europą. Visame regione daroma pažanga liberalizuojant vizų režimą ir skatinant "People 2 people" ryšius.
Taigi, mūsų Balkanų strategija yra tokia, kokia turėtų būti: turi strateginius tikslus, taikomos įvairios priemonės ir strategija įgyvendinama atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes.
Antrasis pavyzdys yra Afrikos Kyšulys. Jis iliustruoja ryšį tarp trapios valstybės, skurdo, konkurencijos dėl išteklių, įskaitant vandenį, ir piratavimo, terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo. Vienintelis galimas sprendimas yra išsamus požiūris, kurio mes ir laikomės. Mūsų karinio jūrų laivyno operacija "Atalanta" laikoma sėkminga. Kitas mūsų žingsnis - toliau ieškoti būdų patraukti baudžiamojon regiono atsakomybėn įtariamus piratus. Papildomai bus vykdoma Somalio laikinajai federalinei vyriausybei skirta mokomoji misija, kuri turėtų būti dislokuota pavasarį. Pasinaudodami Stabilumo priemone, finansuojame priemones, skirtas gebėjimams stiprinti ir jūrų reikalų valdžios institucijoms mokyti, tęsiame ilgalaikį darbą Jemene ir Somalyje skurdo, raštingumo ir sveikatos priežiūros srityse.
Mūsų veiksmai Gruzijoje remiasi tuo pačiu principu. 2008 m. rugpjūčio mėn. įšaldytam konfliktui peraugus į atvirą, nedelsdami ėmėmės veiksmų. Ėmėmės tarptautinio lyderio vaidmens, tarpininkavome paliauboms ir per rekordinį laiką dislokavome 300 žmonių stebėsenos misiją. Nuo to laiko tęsiame veiksmus remdamiesi Bendrijos ir BSGP priemonėmis, kad būtų išvengta pakartotinio smurto ir būtų užtikrintas stabilumas Gruzijoje ir regione.
Su JTO ir ESBO vadovaujame Ženevos deryboms, kurios yra vienintelvieta, kur susitinka visos suinteresuotos pusės. Surengėme donorų konferenciją dėl rekonstrukcijos ir ekonominės paramos Gruzijai ir įtraukėme Gruziją - kartu su Armėnija ir Azerbaidžanu - į Europos kaimynystės politiką. Toliau skatiname šias reformas ir glaudesnius ryšius. Siekiame, kad būtų liberalizuotas prekybos ir vizų režimas, ir remiame pasitikėjimo stiprinimo priemones, kad būtų atnaujinti ryšiai su atsiskyrusiomis respublikomis.
Darbo Gruzijoje yra daugiau, ir svarstant šį klausimą su Rusija - su S. Lavrovu jį svarsčiau vos prieš 10 dienų - darbotvarkyra visiškai užpildyta. Šiuo atveju mes parodėme, ką gali padaryti ES, sutelkusi visus turimus išteklius. Dalyvavusieji sprendžiant šią problemą per tas ypač beprotiškas savaites sakman, kad tai, kas buvo padaryta, yra išskirtinis dalykas. Todėl mums reikia stipresnių struktūrų, didesnio lankstumo ir geresnio pasiruošimo, jei norime, kad Gruzija taptų mūsų būsimų veiksmų atskaitos tašku.
Norėčiau pereiti prie bendros saugumo ir gynybos politikos ir pasakyti, kad sutinku su bendru A. Danjeano pranešimo principu dėl mūsų misijų svarbos. Jos gelbsti gyvybes, sudaro sąlygas politikai veikti ir parodo, kad ES gali imtis visų galios priemonių įsipareigojimams vykdyti.
Neįtikėtina, kiek daug mes pasiekėme per pastaruosius 10 metų. Per šį laikotarpį vykusiose daugiau nei dvidešimtyje misijų buvo dislokuota daugiau kaip 70 000 vyrų ir moterų. Valdydami krizes vadovaujamės europietišku keliu ir išsamiu požiūriu, remdami tarptautinę teisę ir susitarimus ir glaudžiai bendradarbiaudami su pagrindiniais partneriais. Bosnijoje ir Hercegovinoje bei Somalio pakrantėje sėkmingai dirbame su NATO. Kosove ir Afganistane šis uždavinys sudėtingesnis dėl politinių priežasčių. Turime išspręsti šiuos nesklandumus, todėl bendrauju su NATO generaliniu sekretoriumi, kad būtų pagerinti ES ir NATO santykiai praktinėse srityse ir sukurta draugiška aplinka. Matysime, kaip galėtume pragmatiškai plėtoti mūsų santykius. JTO yra dar viena labai svarbi partnerė. Yra daug gerų ES ir JTO bendradarbiavimo pavyzdžių - Kongo DemokratinRespublika, Čadas ir Kosovas. Neseniai turėjome galimybę geriau pažinti vieni kitus, bet bendradarbiavimą galime ir turime stiprinti, sutelkdami dėmesį į tokias sritis kaip planavimas ir keitimasis geriausios patirties pavyzdžiais.
A. Danjeano pranešime ir kitur dažnai keliamas klausimas, ar atėjo laikas Europai turėti savarankiškus nuolatinius operacijų štabus. Tai yra rimtas klausimas, kuris turi būti rimtai apsvarstytas. Niekas nesiginčija, kad mums reikalingi štabai, galintys planuoti ir vykdyti karines operacijas. Klausimų kyla dėl to, ar dabartinsistema, kuri paremta SHAPE arba nacionaliniais štabais, yra veiksmingiausias būdas, ar galima rasti geresnį.
Šį klausimą dažnai sprendžiame kaip struktūrų klausimą. Manau, pirmiausia reikia išnagrinėti, kokias funkcijas mums reikia atlikti. Mano nuomone, yra trys funkcijos, kuriomis remiantis turėtų būti priimami sprendimai: pirma, gebėjimas planuoti ir vykdyti karines operacijas, įskaitant išankstinį planavimą, ir gebėjimas prireikus greitai reaguoti; antra, gebėjimas plėtoti geresnį struktūrinį civilinių ir karinių veiksmų koordinavimą, kad būtų padidinti mūsų gebėjimai; ir, trečia, gebėjimas užmegzti ryšius su kitais, optimizuoti bendrą koordinavimą ir koordinavimą su vadinamąja "tarptautine bendrija". Jei šia analize pasinaudotume kaip pradiniu diskusijų atskaitos tašku, galėtume rasti reikalingą bendrą pagrindą ir nuspręsti, ką turėtume daryti.
Pranešime taip pat raginama sukurti Gynybos tarybą, kurios idėja sklando jau kurį laiką. Kitas posėdis balandžio mėn. vyks pagal nusistovėjusią praktiką, bet per neoficialų gynybos ministrų posėdį mano pasiūlymų pagrindu pasiektas bendras sutarimas rengti Užsienio reikalų tarybos posėdžius, kuriuose dalyvautų gynybos ministerijos. Jie suteiktų galimybę gynybos ministrams susitikti ir priimti sprendimus, pvz., dėl gebėjimų ugdymo.
Paskutinmano pastaba šiuo klausimu susijusi su pasiūlymu dėl civilinės saugos pajėgų. Pradėkime nuo pamokų, kurių mus išmokHaitis. Tada pridėkime Lisabonos sutarties dvasią ir pažiūrėkime, ką galime rinktis: sutelkti valstybių narių ir ES priemones ir padėti JT Humanitarinių reikalų koordinavimo tarnybai arba veikti savarankiškai. Svarbiausia šiuo atveju - kuo labiau padidinti sąveiką ir išvengti "kieto" arba dirbtinio atotrūkio tarp ES vidaus ir išorės krizių sprendimo būdų.
Pagaliau norėčiau pereiti prie branduolinių ginklų neplatinimo klausimo, atsižvelgdama į pateiktą žodinį klausimą. Trumpai norėčiau paminėti du svarbiausius dalykus: pirma, gegužės mėn. Niujorke vyks Sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo peržiūros konferencija. Dalyvausiu joje, turėdama siekį užtikrinti, kad būtų pasiektas teigiamas rezultatas. Neturėtume daryti jokių klaidų: spaudimas visai sutartimis pagrįstai branduolinių ginklų neplatinimo sistemai, kurios pagrindas yra Sutartis dėl branduolinio ginklo neplatinimo, didėja. Reaguodami į tai, turime būti pasiruošę įnešti savo indėlį: ieškant galimybių taikiai naudoti branduolinę energiją, ypač besivystančiose šalyse, išvengiant platinimo rizikos, įskaitant pastangas plėtoti daugiašalį požiūrį į branduolinio kuro ciklą - atrodo, 84 šalims buvo skirta ES programų parama; siekiant pažangos branduolinio nusiginklavimo srityje - politikos požiūriu labai svarbu sukurti konstruktyvią atmosferą; sprendžiant regionines platinimo krizes, ypač Irane, kuris gali sugriauti konferenciją.
Kaip žinote, ES ėmėsi lyderio vaidmens ieškant diplomatinių sprendimų. Mes visiškai pritariame Saugumo Tarybai dėl tolesnių ribojamųjų priemonių, jei - kaip yra dabar - Iranas toliau ignoruos savo įsipareigojimus.
Antra, prezidentas B. Obama sušaukBranduolinio saugumo aukščiausiojo lygio susitikimą. Mes pritariame šio aukščiausiojo lygio susitikimo tikslui stiprinti branduolinių medžiagų saugumą ir užkirsti kelią teroristams jas gauti. ES, jei neklystu, nuo 2004 m. teikparamą TATENA, kad padėtų šalims šioje srityje, ir savo veiklą tęs.
Galiausiai, norėčiau grįžti prie to, nuo ko pradėjau. Europos pasaulinių veiksmų poreikis yra labai didelis. Turime užtikrinti, kad pasiūla atitiktų paklausą. Lisabonos sutartis suteikia mums tokią galimybę. Turime imtis veiksmų, vadovaudamiesi Lisabonos sutarties tekstu ir dvasia, nepamiršdami, kodėl Europos vadovai vedderybas dėl šios sutarties. Manau, priežastis buvo aiški: noras sukurti stipresnę ir daugiau pasitikėjimo suteikiančią Europos užsienio politiką, kuri tarnautų Europos Sąjungos piliečiams. Žinau, kad daugelis EP narių pritaria šiam tikslui, todėl tikiuosi jūsų paramos jį įgyvendinant.
Nadezhda Neynsky
Biudžeto komiteto nuomonės referentė. - Pone pirmininke, norėčiau padėkoti C. Ashton už jos įkvepiantį pareiškimą.
Vis dėlto būdama Biudžeto komiteto nuomonės dėl BUSP referenttaip pat norėčiau pabrėžti būtinybę inicijuoti buvusių ir esamų BUSP operacijų ir BSGP civilinių misijų auditą, kad būtų nustatytos jų stipriosios ir silpnosios pusės. Taip Europos Sąjungos veiksmai leis veiksmingiau užtikrinti saugumą, padidins jos autonomiją ir ypač užtikrins protingesnį biudžeto, kuriam, deja, vis dar skiriama per mažai lėšų, panaudojimą.
Ioannis Kasoulides
PPE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, baisu įsivaizduoti, kad nedidelis branduolinis įrenginys, keliantis mirtiną grėsmę milijonams žmonių, galėtų patekti į teroristų rankas. Prieš kelerius metus galėjome sakyti, kad tai mažai tikėtina. Bet taip nebėra.
Tokios šalys kaip Iranas ir Šiaurės Korėja kuria arba yra pajėgios sukurti branduolinį ginklą. Pakistano mokslininkas įtariamas pardavęs Iranui technines žinias, o Šiaurės Korėja vykdbranduolinių medžiagų prekybą. Niekas neprieštarautų, jei Iranas kurtų branduolinę energiją taikiu tikslu, bet kantrybsenka Iranui siekiant iškovoti daugiau laiko dialoge 5+1, kurį mes remiame.
Pateisinamas dvilypis požiūris ir JT Saugumo Tarybos parengtos griežtos konkrečios sankcijos. Branduolinio ginklo platinimas atsidūrkritinėje padėtyje ir paskatino tokius žmones kaip H. Kissinger teigti, kad vienintelis būdas užtikrinti branduolinio ginklo neplatinimą ir pasaulio saugumą yra laipsniškai visiškai jo atsisakyti.
Todėl mes remiame tarptautinę sutartį dėl laipsniško branduolinių ginklų atsisakymo, skiliųjų medžiagų gamybos nutraukimą, visiško branduolinių bandymų uždraudimo sutarties rengimą, branduolinių užtaisų sumažinimą, SGM sutartį ir kt., branduolinio kuro panaudojimo kontrolės perdavimą TATENA ir jos įgaliojimų bei tikrinimo galių stiprinimą.
Adrian Severin
S&D frakcijos vardu. - Pone pirmininke, tikiuosi, mes visi sutariame, kad reikalinga aktyvi užsienio politika, kuri būtų paremta bendrais Europos tikslais ir vertybėmis. Ši politika turėtų pripažinti globalaus pasaulio saugumo nedalomumą, nes jis yra bendras Europos Sąjungos vidaus ir išorės interesas.
Tokiai politikai reikalingos tinkamos institucinės priemonės. Taigi, prioritetai aiškūs, ir aš džiaugiuosi, kad prioritetai, kuriuos ketinu paminėti, sutampa su C. Ashton išsakytaisiais. Veiksminga Europos išorės veiksmų tarnyba, aktyvi kaimynystės politika, aiški plėtros politika, gerai sustruktūrinta partnerystsu tradiciniais ir kylančiais strateginiais veikėjais, veiksminga kovos su pasauliniais iššūkiais, visų pirma, energetikos saugumu, strategija, branduolinių ginklų neplatinimas, migracija, tarptautinis organizuotas nusikalstamumas, skurdo įtaka tarptautinei aplinkai, kultūriniai konfliktai ir kt.
Kalbant apie Išorės veiksmų tarnybą reikia pasakyti, kad mums reikalinga institucija, kuri remtųsi ne tik politinės ar biudžetinės atskaitomybės, bet ir veiksmingumo principu. Neturėtume sukurti tarnybos, kurioje atsispindėtų senoji nacionalinkonkurencija arba esama biurokratinstruktūra. Dvejopas pareigas vykdantis Europos išorės veiksmų vadovas privalo vykdyti jas abejas ir taip užtikrinti tarnybos vienybę ir veiksmų nuoseklumą.
Išorės kaimynystės politikoje turime laikytis metodo, į kurį būtų įtrauktos Rusija ir Turkija. Juodosios jūros regione turime pereiti nuo sąveikos prie strategijos. Įšaldytiems konfliktams spręsti reikalingos regioninės iniciatyvos ir regioninio bendradarbiavimo ir saugumo priemonės, kurioms būtų suteiktos tarptautinės garantijos.
Pasaulio saugumo srityje reikalinga nauja tvarka, atspindinti po dvipolės sistemos susiklosčiusią realybę. Turime plėtoti savo vertybes pasaulyje, bet ne kaip naujieji kryžiuočiai, o kaip pasauliečiai.
Manau, kad šie ir daugelis kitų mūsų prioritetų yra labai sunkus uždavinys. Kad jį įveiktume, kviečiu visus - Parlamentą, Komisiją ir Tarybą - dirbti kartu.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
Pone pirmininke, Komisijos pirmininko pavaduotoja-Vyriausioji įgaliotine, ponios ir ponai. Ponia C. Ashton, pirmiausia norėčiau pasveikinti jus atvykus čia ir pasakyti, kad labai tikiuosi, jog jūsų puikus ir tvirtas šiandieninis pristatymas iš tikrųjų taps šio mums visiems ypač sunkaus laikotarpio, prasidėjusio lapkričio mėn. pasibaigus ankstesniosios Komisijos kadencijai, pabaigos pranašu. Manau, visi sutiktume dėl vieno dalyko: negalime leisti taip ilgai dvejoti. Nuo lapkričio mėn. pabaigos beveik iki dabar atrodė, - gaila, kad turiu tai sakyti, - kad ES yra dingusi arba beveik dingusi iš pasaulinės arenos. Norėčiau pakartoti, kad mes jokiu būdu negalime leisti, kad taip atsitiktų. Nes, be abejo, pasaulis mūsų nelauks. Jūs paminėjote kelis skaičius, kurie aiškiai tai parodo. Be to, tai iliustruoja ir įvairūs įvykiai: gaivalinės nelaimės, su kuriomis susiduriama ir toliau, žiaurūs išpuoliai, su kuriais susiduriama ir toliau, faktas, kad kai kurios Artimųjų Rytų vyriausybės, nors yra demokratiškos, priėmsprendimus, kurie labai suvaržtaikos procesą arba jo likučius, ir t. t. Todėl mums reikalinga Komisijos pirmininko pavaduotoja-Vyriausioji įgaliotinė, kuri galės imtis veiksmų ne tik Europos, bet ir pasauliniuose sprendimų priėmimo centruose. Ir jūs, ir mes žinojome, kad jūs imatės beveik neįmanomo uždavinio. Žaviuosi jumis už tai, kad jo ėmėtės. Mes pažadėjome jums padėti. Džiaugiamės galėję jus šiandien išklausyti ir tapę jūsų tvirto pareiškimo dėl Europos išorės veiksmų tarnybos, kurios mums labai reikia, liudininkais. Jeigu vis dar yra norinčių užbaigti vadinamuosius anglų "velėnos karus", - kai viena puskariauja su pirštinėmis, o kita be jų, - tuomet, esu tikra, dirbdami kartu mes sugebėsime pasiruošti tam, kas mūsų laukia ateityje. Dėkoju už dėmesį.
Franziska Katharina Brantner
Pone pirmininke, baroniene C. Ashton, ponios ir ponai, baroniene C. Ashton, mes atidžiai klausėmės jūsų kalbos. Deja, turime pasakyti, kad tikėtina, jog turėsime šiek tiek palaukti, kol jūs parengsite planus dėl konkrečių ateities projektų, paremtus kalboje išdėstytais principais, kuriems mes galime pritarti.
Norėčiau pasakyti kelis žodžius apie Išorės veiksmų tarnybą, apie kurią iš jūsų tikėjausi išgirsti ką nors konkretesnio. Jūs kelis kartus pakartojote, kad dabar labiausiai reikalinga darna. Daugeliu atvejų mums reikalingi bendri Išorės veiksmų tarnybos ir Komisijos planai ir programos. Pritariantys tam, kad daug politikos sričių būtų palikta Komisijai arba Tarybos generaliniam sekretoriatui, turėtų sąžiningai pripažinti, kad jie palaiko status quo, Nicos sutarties sistemą.
Pirmas svarbus dalykas mums yra tai, kiek pridėtinės vertės mums pavyks sukurti visose srityse, susijusiose su civilinių krizių prevencija, civilinių krizių valdymu ir rekonstrukcija. Mūsų nuomone, visi šie dalykai susiję su taikos kūrimo sąvoka: konfliktų prevencija, ankstyvas įspėjimas, tarpininkavimas per konfliktus, susitaikymas ir trumpalaikis bei ilgalaikis stabilizavimas. Šiuo tikslu reikia sukurti atitinkamą organizacinį vienetą, todėl siūlome sukurti "krizių valdymo ir taikos kūrimo departamentą". Todėl norėčiau paprašyti jūsų išsakyti savo nuomonę dėl tokio departamento sukūrimo. Dabar norėčiau pabrėžti, kad mes pritariame bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) biudžetui ir tam, kad stabilumo priemonbūtų įtraukta į Išorės veiksmų tarnybą ir būtų ne Krizių valdymo ir planavimo direktorato dalis ir ne jam pavaldi, bet priklausytų naujai struktūrai, kurią, tikiuosi, jūs sukursite. Norėčiau išgirsti jūsų poziciją šiuo klausimu.
Antras mums svarbus klausimas yra ryšys tarp tradicinių užsienio politikos sričių ir naujų krypčių, pvz., energetikos politikos, klimato politikos, teisingumo ir vidaus reikalų. Kokias struktūras jūs esate numačiusi, kad Išorės veiksmų tarnyba galėtų sistemingai dalyvauti veikloje, susijusioje su šiomis ES ir jos valstybių narių pasaulinės politikos kryptimis?
Mums svarbus dar vienas dalykas: Išorės veiksmų tarnyba turi būti šiuolaikininstitucija, vykdanti subalansuotą personalo politiką. Šią savaitę buvo švenčiama Kovo 8-oji. Akivaizdu, kad, mūsų nuomone, moterų teisės šioje tarnyboje turi būti užtikrintos ir moterys turi joje dalyvauti. Baroniene C. Ashton, kelios EP narės moterys kreipėsi į jus prašydamos jūsų užtikrinti, kad nuo pat pradžių tarnybos institucinėse struktūrose būtų laikomasi JT rezoliucijų Nr. 1325 ir 1820. Taigi, mano klausimas šiuo atveju yra toks: kokie yra jūsų ketinimai šioje srityje?
Kaip jau sakiau, mes remiame jus kelyje į tvirtą bendrą Išorės veiksmų tarnybą. Labai laukiu jūsų atsakymų.
Charles Tannock
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, Lisabonos sutartis tapo teisine tarptautinės santvarkos dalimi, net jei jai trūksta visuotinio demokratinio teisėtumo, nes daugeliui ES piliečių, įskaitant Didžiosios Britanijos, nebuvo suteikta referendumo teisė. Vis dėlto ECR frakcija ir britų konservatoriai yra pasiruošę teigiamai prisidėti ir tęsti darbą naujoje institucinėje sistemoje.
Norėtume, kad tokio požiūrio laikytųsi ir valstybės narės su Komisija. Mano nuomone, ironiška, kad pirmasis svarbus institucinis žingsnis pagal Lisabonos sutartį, Europos išorės veiksmų tarnybos sukūrimas, kelia grėsmę, kad ES sugrįš prie savistabos ir barnių, kuriuos Lisabonos sutartis turėjo sunaikinti. Neabejotina, kad EIVT turi būti sukurta diskutuojant ir siekiant konsensuso dėl to, kas ką daro ir daro geriausiai, bet BUSP užsienio politikos klausimai turi griežtai priklausyti Tarybai.
Bet mums taip pat reikalingas tvirtas vadovavimas, kuris teoriškai įtvirtintas Lisabonos sutartyje, kad būtų sukurta ilgalaikEuropos diplomatijos pasaulyje vizija. Tikimės, kad jūs, Vyriausioji įgaliotine C. Ashton, imsitės iniciatyvos ir pasinaudosite sutarties suteikta valdžia ir prireikus priversite vadovus daryti tai, ką reikia, ir nurodysite kelią pirmyn. Mes remsime jūsų pastangas, jei parodysite, kad esate pasiryžusi imtis nelengvo uždavinio.
ES turėjo daug laiko apgalvoti šios tarnybos klausimą, todėl šis bandymas šiaip taip išsikapstyti ir neryžtingumas, kuriuos matome dabar, neprisideda prie ES siekių imtis pasaulinio vaidmens užsienio politikoje, įgyvendinant BUSP.
Yra daugiau bendrų pastabų. G. Albertini pranešime, kurį tvirtai palaikau, apibrėžti ES užsienio politikos prioritetai ir pritarta ES narystės siekiams, kuriuos puoselėja Vakarų Balkanų šalys, ypač Kroatija, Makedonija ir Juodkalnija - esu pranešimo dėl šios šalies pranešėjas.
Bet jame taip pat paminėtas transatlantinis aljansas ir NATO, kurie, mūsų nuomone, yra ES užsienio saugumo politikos pamatas. Jame pabrėžta ES atsakomybuž įšaldytų konfliktų sprendimą, ypač mūsų tiesioginėje kaimynystėje esančioje Padnestrėje ir Kalnų Karabache, ir geri santykiai su Ukraina.
Galiausiai Taivanis taip pat paminėtas kaip svarbus ES partneris ir jam, remiantis ES politika ir "Vienos Kinijos politika", taip pat turėtų būti sudarytos galimybės aktyviai ir visapusiškai dalyvauti tarptautinėse organizacijose.
Willy Meyer
Pone pirmininke, baroniene C. Ashton, G. Albertini jau žino priežastis, kodėl mano frakcija pateikia mažumos nuomonę dėl pranešimo dėl užsienio, saugumo ir gynybos politikos. Pateikėme ją todėl, baroniene C. Ashton, kad padarėme išvadą. Mus supančiose šalyse Europos Sąjungoje saugumo ir gynybos politika nebėra susijusi su teritorijos gynyba: saugumo politika dabar yra užsienio politikos dalis.
Manome, kad pagrindinis užsienio politikos tikslas turėtų būti siekti nusiginklavimo tarptautiniu mastu: visiško nusiginklavimo, naudojant pragmatišką politiką, kuri reaguotų į esamas nesaugumo pasaulyje priežastis.
Pagrindiniai masinio naikinimo ginklai dabartiniame pasaulyje yra alkis ir skurdas. Su šiais ginklais neįmanoma kovoti naudojant karinę jėgą. Todėl, remdamiesi šia nuostata, manome, kad turėtume siekti sukurti tarptautinę saugumo sistemą, kuri leistų laipsniškai demilitarizuoti visą saugumą pasaulyje. Mes visiškai nesutinkame, kad ES būtų susieta su NATO, nes NATO strategija yra rinktis karinį atsaką į grėsmes, pvz., organizuotą nusikalstamumą ir terorizmą, kurie niekada nebuvo karinio atsako verti dalykai.
Manau, kad dėl didėjančio militarizavimo valstybėms narėms bus reikalinga galingesnginklų pramonir jos turės skirti daugiau lėšų ginklams. Civilizacijos ir ginkluotės požiūriu pažengėme dar toliau nei per Šaltąjį karą, o tai neturi nieko bendro su pragmatiška politika siekti demilitarizavimo.
Ne, terorizmas ir organizuotas nusikalstamumas neturėtų būti kariniai taikiniai. Jie turėtų būti policijos, tarptautinių teisminių tarnybų, žvalgybos tarnybų taikiniai, siekiant perduoti nusikaltėlius į teismų rankas, bet jie neturėtų būti karinio atsako taikiniai.
Todėl mes nepritariame tokiam kariniam požiūriui. Nepritariame tam, kad Europos Sąjungoje būtų įrengtos JAV karinės bazės. Nenorime, kad jos būtų įrengtos bet kurioje šalyje, nenorime, kad jokia galinga valstybdislokuotų karines pajėgas pasaulyje, todėl manome, kad labai svarbu laikytis tarptautinės teisės normų. Nesutinkame su Kosovo pripažinimu, - nemanome, kad turi būti pripažįstamos šalys, naudojančios jėgą ne pagal tarptautinę teisę, - nes tikime tarptautine teise ir todėl manome, kad į šį pranešimą turėtų būti įtrauktas Vakarų Sacharos dekolonizavimo procesas. Mes taip pat prašome išvesti karines pajėgas iš Afganistano, kurios, kaip nuolat pripažįsta NATO, prisideda prie nekaltų civilių mirčių. Taigi, mes nepritariame tam, kad būtų einama militarizavimo keliu.
Fiorello Provera
Pone pirmininke, ponios ir ponai, baroniene C. Ashton, puikiame G. Albertini pranešime yra, mano nuomone, politiškai labai svarbus fragmentas: dalis, susiejanti imigraciją su bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis politika.
Neįsivaizduojama, kad tokius didelius migracijos srautus būtų galima kontroliuoti naudojant tik represines priemones ir vidaus politiką. Migrantų paskirstymas ES valstybėse narėse problemos taip pat neišspręs. Priešingai, jis paskatintų atvykti naujus imigrantus. Pagrindinpriemonkontroliuoti migraciją yra bendradarbiavimo politika, kuri būtų koordinuojama ES lygmeniu ir būtų skirta ne tik ekonomikos, bet ir socialinei bei demokratinei pažangai. Emigracija turi būti pasirinkimas, o ne būtinybė.
Siekiant, kad ši bendradarbiavimo politika būtų veiksminga ir pasiektų tuos, kuriems jos tikrai reikia, būtina skatinti gerą vietos valdymą, be kurio nebūtų veiksmingumo, klestėtų korupcija, būtų švaistomi ištekliai ir būtų pasiekti prasti rezultatai. Vietos valdymo ir vyriausybių bendradarbiavimo užtikrinimas yra užsienio politikos tikslas, todėl bendradarbiavimas turi tapti svarbia Europos vyriausybių politikos priemone: tokia yra mano asmeninžinia baronienei C. Ashton man labai svarbioje bendradarbiavimo srityje.
Andreas Mölzer
(DE) Pone pirmininke, neigiamos įtakos mums vėl gali turėti faktas, kad Lisabonos sutartyje buvo įvardyti tik labai nekonkretūs užsienio politikos tikslai. Taip pat tikėtinai turėsime sumokėti už tai, kad baronienC. Ashton yra Vyriausioji įgaliotinužsienio reikalams ir saugumo politikai, neturinti jokios realios užsienio politikos patirties, kuri buvo įsiūlyta Sąjungai kaip žemiausias bendras vardiklis, dėl kurio valstybės narės sugebėjo susitarti.
Jeigu mes nieko nepasakysime visais svarbiais užsienio politikos klausimais, mes, kaip europiečiai, pasieksime tiek pat mažai, kiek ir būrelis diplomatų, spaudžiančių vieni kitiems rankas visame pasaulyje, bet besilaikančių skirtingų užsienio politikos krypčių.
Negalime sau leisti nesutarti ir dėl Europos išorės veiksmų tarnybos. Ši neabejotinai svarbi nauja tarnyba neturėtų ir negali per valstybių narių vadovus patekti į eurokratų veiklos sritį.
Tikriausiai atėjo laikas prasiskinti sau kelią steigiant šią Europos išorės veiksmų tarnybą ir padaryti taip, kad ES vėl būtų išgirsta pasaulyje. Taip pat atėjo laikas Vyriausiajai įgaliotinei subtiliau spręsti šiuos klausimus ir, pvz., vartoti visas tris Sąjungos darbo kalbas - įskaitant vokiečių - Europos išorės veiksmų tarnyboje.
Turime kuo geriau pasinaudoti valstybių narių patirtimi ir gerais santykiais, kuriuos juos palaiko su tam tikrais regionais. Pagalvokime, pvz., apie Austrijos istorinę patirtį Vakarų Balkanuose. Turi būti akivaizdu, kad Europos saugumas ginamas ne Hindukuše, bet prie ES išorės sienos Balkanuose. ES turėtų liautis elgtis kaip NATO bei JAV atšaka ir iždininkė. Europos pinigai daug geriau panaudojami FRONTEX, o ne Afganistano dykumose.
Catherine Ashton
Komisijos pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausioji įgaliotinužsienio reikalams ir saugumo politikai. - Pone pirmininke, norėčiau pateikti kelias pastabas dėl iškeltų klausimų.
Pone I. Kasoulidi, kalbant apie branduolinio ginklo neplatinimo sutarties persvarstymą svarbiausia, kad jis būtų sėkmingas. Manome, kad reikia imtis praktinių žingsnių: parengti sutartį dėl visiško branduolinių bandymų uždraudimo; nutraukti skiliųjų medžiagų gamybą; remti taikų branduolinės energijos naudojimą, rasti saugų būdą neplatinimui užtikrinti - pvz., kaip mūsų indėliai į branduolinio kuro banką - ir remti stiprią ir veiksmingą TATENA. Ypač daug turime dirbti, kaip minėjau, tokiuose regionuose kaip Artimieji Rytai, taigi, ir toliau turime daryti spaudimą Iranui ir spręsti ten kylančias problemas.
Pone A. Severinai, dėl Išorės veiksmų tarnybos ir prioritetų aš jums pritariu. Man labai svarbu, kad tarnyba turėtų politinę ir biudžetinę atskaitomybę, kaip jūs sakėte, ir tai turi būti pasiekta vykdant dvejopas funkcijas. Taip pat bus svarbu, kaip jūs nurodėte, spręsti šiuos klausimus su kitais pagrindiniais partneriais. Jei neklystu, jūs paminėjote Rusiją ir Turkiją. Rusijoje aš jau apsilankiau. Dalį savaitgalio praleidau su Turkijos užsienio reikalų ministru: tai buvo reali galimybgiliau aptarti būsimus santykius. Taigi visiškai sutinku su jūsų išsakytais prioritetais ir esu už juos dėkinga.
Ponia A. Neyts-Uyttebroeck, ačiū už malonius žodžius. Nemanau, kad ES būtų labai pasitraukusi iš pasaulinės arenos. Ši pertrauka, kuri buvo neišvengiama siekiant turėti veiksmingai dirbančią Komisiją, baigėsi. Man tai buvo ypač aktualu, nes Komisija nepradėjus darbo aš net neturėjau savo kabineto, jau nekalbant apie Išorės veiksmų tarnybą. Dabar mes galime pradėti telkti išteklius.
Manau, keliate teisingą klausimą, kad svarbu būti realiai matomai. Mano problema, kaip žinote, yra ta, kad aš dar neišmokau keliauti laiku. Bet, manau, galvojant į ateitį būtina atsižvelgti į iškeltus prioritetus, kuriems, tikiuosi, EP pritars, ir siekti, kad mano veiksmai būtų skirti šiems prioritetams, vienas kurių yra dar neegzistuojančios Išorės veiksmų tarnybos sukūrimas, įgyvendinti. Personalo struktūra nėra aiški. Jos dar nėra. Bet kai ji bus, mes sugebėsime visam pasauliui parodyti Europos jėgą pačia geriausia šio žodžio prasme.
Ponia F. K. Brantner, ir jūs kreipiatės į mane siekdama sužinoti kuo daugiau smulkmenų: manau, tai labai svarbu. Kai kurie jūsų iškelti klausimai yra labai svarbūs. Mes nenorime, kad dubliuotųsi skirtingų institucijų funkcijos. Norime, kad mūsų veiksmuose atsispindėtų geografinis metodas, ir aš sutinku su jumis dėl taikos kūrimo: jis yra labai svarbi ES veiksmų dalis.
Tam tikra prasme jis susijęs su tuo, ką mums sekasi kurti - su mūsų darbu kuriant valstybę, teisingumą, teisinę valstybę, su mūsų vykdomomis vystymo programomis, su darbu sprendžiant klimato kaitos klausimus ir teikiant paramą žmonėms ir vyriausybėms - visais veiksmais, kurie skirti mūsų saugumui, stabilumui ir gerovei užtikrinti, nors imdamiesi jų mes išties kuriame ir saugesnį, stabilesnį bei labiau klestintį pasaulį.
Šie tikslai yra ypač svarbūs.
Visiškai sutinku su jumis dėl moterų. Reikėtų, kad, pvz., daugiau moterų būtų siunčiama į viešosios tvarkos palaikymo misijas, kuriose man teko pamatyti jų labai mažai. Turime siekti, kad moterys būtų tvirtai integruotos į tarnybą visais lygmenimis. Tai yra iššūkis, kurį turime įveikti. Vis dėlto svarbiausia, ką norėčiau jums pasakyti, yra tai, kad Išorės veiksmų tarnyba tarnaus visai Europos Sąjungai.
Taigi, kokių veiksmų turėtume imtis sprendžiant teisingumo ir vidaus klausimus visame pasaulyje, ką Parlamento nariai norėtų nuveikti su kitais parlamentais? Turime sukurti tarnybą, kuri galėtų pasitarnauti jums sprendžiant šiuos klausimus. Manau, kalbėdami apie šiuos klausimus esame vienodoje padėtyje.
Pone Ch. Tannockai: tvirtas vadovavimas nebijant iššūkių. Tikiuosi, kad pamažu jūs pamatysite tai, ką galėtumėte pavadinti tvirtu vadovavimu. Labai svarbu, kaip jūs sakote, kad mes atsižvelgtume į kai kuriuos labai svarbius dalykus: Balkanai ir transatlantiniai ryšiai yra mūsų veiksmų pagrindas. Todėl tiek daug laiko skiriame diskusijoms su JAV, todėl aš pati asmeniškai skiriu daug laiko diskusijoms ir dialogui su šiomis šalimis ir, žinoma, Ukraina.
Tikiuosi, kad jūs buvote patenkinti mano sprendimu dalyvauti prezidento V. Janukovičiaus inauguracijoje ir pasikviesti jį į Briuselį, kuriame jis praleido pirmąsias savo dienas. Jis buvo inauguruotas ketvirtadienį. Į Briuselį jis atvyko pirmadienį, kad pradėtų gilinti tolesnius santykius.
Pone W. Meyeri, jūs kalbėjote apie užsienio politiką ir nusiginklavimą ir apie tai, ar teisinga laikytis kariško požiūrio. Norėčiau pateikti jums du trumpus pavyzdžius, vieną kurių jau minėjau ir kuris susijęs su "Atalanta" ir būtinybe laikytis išsamaus požiūrio.
Netoli Somalio krantų plaukioja laivai, kurie šį savaitgalį kartu su Prancūzijos kariniu jūrų laivynu sėkmingai sugavo piratus, pasiryžusius sukelti sumaištį toje vandenyno dalyje. Dabar svarbu užtikrinti, kad remiantis mūsų teisiniais standartais to regiono šalyse jie būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir teisingai nubausti.
Su tuo susijusi vystymosi programa, kurią rengia Komisija ir kuri skirta padėti Somalio ekonomikai, kad pagerėtų jos padėtis. Su tuo susiję ir darbai, kuriuos ketiname pradėti siekdami parengti žmones, kad jie galėtų užtikrinti saugumą regione. Kitaip tariant, laikomasi bendro požiūrio, kuris yra ir išsamus požiūris. Tai reiškia, kad naudojamos priemonės, reikalingos spręsti problemoms, su kuriomis susiduria žmonės.
Kitas pavyzdys: praėjusią savaitę buvau Haityje ir norėčiau atiduoti duoklę ten dirbantiems italams. Nors neseniai buvo įvykusi L'Akvila tragedija, Haityje buvo karinis jūsų laivynas, ugniagesiai, NVO, civiliai, gydytojai, psichiatrai, stomatologai, seselės, dirbę vadovaujant laivo, kuris buvo naudojamas kaip laivas-ligoningydant tiesiogiai nuo žemės drebėjimo nukentėjusius žmones, kapitonui. Gydyti jauni žmonės amputuotomis galūnėmis; labai nudegę vaikai; jiems padėti suburtos komandos.
Noriu pasakyti, kad, mano manymu, turėtumėte pagalvoti apie išsamią strategiją ir požiūrį, kurį galėtume pasiūlyti ir kuris apimtų turimas priemones bei veiksmingą jų panaudojimą.
Pone F. Provera, jūsų pastaba dėl vystomojo bendradarbiavimo ir imigracijos yra svarbi, nes neturėdami kito pasirinkimo žmonės rizikuos, dažnai savo gyvybe, palikti šalį, kurioje yra gimę, gyvena ir norėtų gyventi. Dauguma žmonių nori turėti galimybę gyventi šalyje, kurioje yra užaugę.
Taigi, mano nuomone, vystymas visada buvo susijęs su galimybe padėti žmonėms pragyventi, kad jie galėtų pasilikti ir gyventi ten, kur nori ir kur gali naudotis švietimo, sveikatos priežiūros paslaugomis ir pan.
Tam savo veiksmuose skirsime labai didelį dėmesį ir tai ypač reikalinga šalyse, kuriose dėl klimato kaitos kyla didžiausia nestabilumo grėsmė.
Galiausiai, pone A. Mölzeri, norėčiau paprašyti - nebūkite toks pesimistas. Kalbama ne apie viršenybę prieš valstybių narių vadovus. Kalbama apie išskirtinai europietiško dalyko sukūrimą - ne tokio pat, kaip valstybėse narėse, t. y. Vokietijoje, Italijoje, Prancūzijoje, JK ar kur kitur. Kuriame kitus dalykus, susijusius su ilgalaikiu saugumu, stabilumu ir ekonomikos augimu, kad galėtume prisidėti net tik prie mūsų interesų, bet ir prie vertybių puoselėjimo.
Kalbant apie mano kalbas, oui, je peux parler français, mais je ne suis pas très bien en français. Ich habe auch zwei Jahre in der Schule Deutsch gelernt, aber ich habe es jetzt vergessen.
Taigi, aš galiu kalbėti įvairiomis kalbomis, ir aš tobulėsiu. Nekantrauju sulaukti akimirkos, kai galėsiu kalbėti su jumis daug sklandesne vokiečių kalba nei dabar.
Elmar Brok
(DE) Pone pirmininke, Komisijos pirmininko pavaduotoja, ponios ir ponai, G. Albertini ir A. Danjeano pranešimai ir pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl branduolinio ginklo neplatinimo rodo, kad greitai turėsime priimti svarbius sprendimus, todėl turime tam pasiruošti. Norėčiau išskirti porą pavyzdžių. Manau, kad Europos Sąjunga turi imtis svarbaus vaidmens šiuo lemiamu metu siekiant sutrukdyti Iranui sukurti branduolinį ginklą ir kad 5+1 grupturi imtis aktyvių veiksmų, ypač rengiant JTO rezoliuciją ir svarstant sankcijų išplėtimą, kad nekarinėmis priemonėmis būtų išvengta naujos branduolinės valstybės. Dramatiška padėtis Artimuosiuose Rytuose ir problemų sprendimas tame regione tiesiogiai ar netiesiogiai yra su tuo susiję.
Baroniene C. Ashton, norėčiau padėkoti jums už tai, kad nuvykote į Kijevą pasikalbėti su prezidentu V. Janukovičiumi. Labai svarbu paremti tokias šalis, kad jos nepriimtų neteisingų sprendimų, ir paaiškinti, kad muitų sąjunga su Rusija ir laisvosios prekybos zona su Europos Sąjunga yra nesuderinamos, ir parodyti, kokie yra teisingo pasirinkimo pranašumai.
Norėčiau pridurti dar vieną pastabą. Priešingai nei dauguma užsienio ir gynybos ministrų, mes būsime kantrūs ir kartu su jumis kursime tvirtą Išorės veiksmų tarnybą. Norime, kad būtų sukurta ši Išorės veiksmų tarnyba. Jos veikla turi būti sėkminga. Tai yra būtina sąlyga, kad galėtume kalbėti vienu balsu. Laikas šiuo atveju mūsų nespaudžia - mums reikalingas geras rezultatas. Vis dėlto turėtume atsižvelgti į tai, kad per ES istoriją ES veikla buvo sėkminga tais atvejais, kai buvo taikomas Bendrijos metodas, ir kad veikiant tarpvyriausybiniu lygmeniu jos veikla retai kada būdavo sėkminga arba niekada nebūdavo. Todėl turi būti akivaizdu, kad Bendrijos politikos klausimai neturėtų slapta pavirsti tarpvyriausybine politika pasinaudojant Išorės veiksmų tarnyba. Šiuo tikslu turėtų būti sukurtos apsaugos priemonės, kad būtų užtikrintas ne tik unitarinės tarnybos veiksmingumas, bet ir susijusi Bendrijos politika bei Parlamento teisės - biudžeto, biudžeto kontrolės ir biudžeto įvykdymo patvirtinimo srityse - taip pat Europos Parlamento politinės priežiūros teisės. Tikimės konstruktyvaus bendradarbiavimo.
(Plojimai)
Hannes Swoboda
(DE) Pone pirmininke, baroniene C. Ashton, kreipiuosi į jus kaip į Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Vyriausiąją įgaliotinę, nes manau, kad, priešingai nei užsienio reikalų ministrai, jūs turite tam tikrą politinę atsakomybę Europos Parlamentui. Šiandien sukanka 100 dienų, kai įsigaliojo Lisabonos sutartis. Turime priimti du neišvengiamus ir svarbius sprendimus dėl tolesnių veiksmų krypties. Vienas jų - kurį pradžioje taip pat paminėjote - plėsti užsienio politiką, nes klimato, energetikos ir kiti klausimai priklauso užsienio politikos sričiai, antras - sukurti dinamišką ir veiksmingą Išorės veiksmų tarnybą.
Kalbant apie energetikos politiką reikia pasakyti, kad įvykių eiga Kopenhagoje parodė, kad jei nebūsime vieningi, jei kiekvienas vyriausybės vadovas ar vadovbus įsitikinęs (įsitikinusi), kad turi padaryti ką nors ypatingo, pasieksime mažiau, nei galėtume pasiekti kitu atveju. Gal Kopenhagoje nebūtume pasiekę įspūdingų rezultatų, atsižvelgiant į Kinijos ir JAV poziciją, bet įvykių eiga ten buvo tragiška muilo opera, kuriai neturėtume leisti pasikartoti.
Todėl - šiuo atveju sutinku su E. Broku - turime siekti, kad būtų sukurta tvirta Išorės veiksmų tarnyba. Manęs, kaip ir daugelio iš mūsų, nenustebino, kad daug užsienio reikalų ministrų kelia jums problemų tik dėl paprasčiausio pavydo, bet mane tai visgi baugina. Sakau tai visiškai atvirai. Daug užsienio reikalų ministrų remia jus, bet taip pat daug jų kelia jums problemų. Jie paprasčiausiai negali susitaikyti su tuo, kad neteko vadovaujamo vaidmens ir vėl yra tik užsienio reikalų ministrai. Galų gale, būti užsienio reikalų ministru nėra blogas darbas, ir jis nebūtinai reiškia, kad privalai priimti sprendimus dėl kiekvienos smulkmenos, susijusios su Europos Sąjungos veikla. Dėl šios priežasties norime aiškiai pasakyti, kad pasinaudosime visomis parlamentinėmis priemonėmis ne siekdami ko nors išvengti, bet norėdami sukurti ką nors konstruktyvaus. Išorės veiksmų tarnyba bus konstruktyvi - kaip nurodyta Lisabonos sutartyje - tik jei ji bus aiškiai subordinuota jums, baroniene C. Ashton, ir jei ji glaudžiai bendradarbiaus su Komisija.
Kartu neleisime tęsti teisinės veiklos, kuri buvo vykdoma iki šiol naudojant Bendrijos metodą ir kuri būtų vykdoma Lisabonos sutartį traktuojant kaip tarpvyriausybinį susitarimą. Matote, būtent to siekia daug ministrų ir galbūt net daug vyriausybių vadovų norėdami pakenkti ne tik Komisijai, bet ir Bendrijos teisei. Tai nepriimtina. Reikia nubrėžti aiškią ribą.
Kaip tai atsispindės Išorės veiksmų tarnyboje, bus svarstoma per ateinančių savaičių diskusijas - kaip ir prieš tai. Baigdamas norėčiau paminėti tą patį, kas jau buvo pasakyta. Kalbama ne apie laiko klausimą, net jei norime kuo greičiau priimti sprendimą, bet apie esmę. Užsienio reikalų ministrų tarybai turėtų būti dar kartą pasakyta, kad šis Parlamentas pasinaudos savo teisėmis - ne daugiau, bet ir ne mažiau - biudžeto ir darbo tvarkos taisyklių srityse, nes mes turime tikslą sukurti veiksmingą Išorės veiksmų tarnybą.
(Plojimai)
Andrew Duff
Pone pirmininke, manau, mes visi tikėjomės, kad kils problemų įgyvendinant sutartį, ir galime apgailestauti, kad į ją neįtraukėme nuostatos dėl kelionių laiku, vis dėlto vieno dalyko mes nesitikėjome ir negalime su juo susitaikyti - tai žlugęs pasitikėjimas tarp Komisijos ir Tarybos kuriant Išorės veiksmų tarnybą. Sprendimą galima rasti sutartyje, kurią būtina vertinti ir skrupulingai jos laikytis.
40 straipsnyje ginamos atitinkamos Komisijos ir Tarybos funkcijos. Abi šios institucijos turi būti pragmatiškos ir siekti, kad būtų sukurta tvirta, veiksminga ir nuosekli diplomatija įvairiose politikos srityse. C. Ashton pateikmums vaizdingą ES, kaip kylančios nykstančio žemyno galios, apibūdinimą. Aišku, kad Afganistano kampanija yra problema, kuriai turime skirti dėmesį; reikalinga išsami strategijos ir taktikos reforma. Mūsų uždavinys turėtų būti iš naujo įvertinti mūsų buvimo Afganistane tikslą, sąnaudas ir trukmę.
ALDE frakcija nekantrauja paspartinti gynybos klausimo sprendimą. Turime rasti bendrus 27 šalių saugumo interesus, imtis palyginamų pratybų šiose šalyse ir sąžiningai įvertinti stipriąsias ESGP misijų puses, sudarydami sąlygas sukurti nuolatinį struktūrinį bendradarbiavimą gynybos srityje.
Reinhard Bütikofer  (Verts/ALE
). - (DE) Pone pirmininke, baroniene C. Ashton, norėčiau padėkoti A. Danjeanui už puikų pranešimą, kuriame jis paaiškino, kiek esame pažengę bendros saugumo ir gynybos politikos srityje. Jis taip pat nurodė, kuriais klausimais nesutariame.
Jei Parlamentas priims šį pranešimą, jis žengs toliau už Komisiją ir Tarybą keliose konkrečiose srityse, nes pranešime, pvz., dar kartą teigiamai įvertintas M. Barnier'io pranešimas dėl Europos civilinės saugos. Gaila, kad baronienC. Ashton ką tik dar kartą atmetšią idėją.
Ponia C. Ashton, apgailestauju, kad vienas iš kelių jūsų pristatymo punktų, kuriems jūs pasakėte "ne", buvo ši M. Barnier'io idėja, nors kitais klausimais, atrodo, jūsų ir visų kitų nuomonės sutampa.
(DE) Naujajame pranešime, kaip ir G. Albertini pranešime, pritariama Sąjungos mokymo misijai Somalyje. Žaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas šiai idėjai nepritaria. Mes veržiamės į misiją, nors nėra aišku, kokia jos pridėtinvertė, palyginti su tuo, kas jau padaryta regione, kokiu platesniu politiniu pagrindu ji remiasi ir ar ji tikrai prisidės prie nacionalinės rekonstrukcijos Somalyje. Labai tikėtina, kad mes permokame už tai, kad būtų išmokyti pėstininkai, kurie vėliau pereis pas kitą karo vadą, pasiryžusį sumokėti daugiausia.
Norėčiau pasakyti dar vieną pastabą. Pranešime kalbama apie siekį užtikrinti Europos strateginę autonomiją saugumo ir gynybos politikos srityje. Mano nuomone, to per daug - bandome apžioti daugiau, nei galime sukramtyti. Netikiu, kad kuri nors valstybnargalėtų skirti milžiniškas karines išlaidas, kurių mus reikėtų, jei strateginės autonomijos siekį būtų ketinama rimtai įgyvendinti. Ne jei taip atsitiktų, manau, kad bet kuriuo atveju tai būtų strateginklaida. Europa turi rasti savo vietą Europos ir pasaulio saugumo tinkle, kuri neturėtų būtų paremta tik strategija. Todėl būtų geriau, jei mes visi racionaliai ir realistiškai sutartume stiprinti tuos gebėjimus ir struktūras, kurios suteikia mums galimybę veikti autonomiškiau.
Paweł Robert Kowal
(PL) Ponia C. Ashton, įtakingas Rusijos karininkas pasakė, kad jei Rusija būtų turėjusi "Mistral" tipo desantinių puolamųjų laivų, Gruzijos invazija būtų trukusi pusvalandį. Vis dėlto Prancūzija parduoda "Mistral" laivus Rusijai, nors N. Sarkozy planas nebuvo įvykdytas, ir kartu pritaria Šiaurės Europos dujotiekiui.
Sunku kalbėti apie Europos saugumą, kai vengiama diskusijų apie padėtį prie ES rytinių sienų, bet taip buvo daroma rengiant pranešimą ir dabar man su dideliu nusivylimu tenka kreiptis į Saugumo ir gynybos pakomitečio pirmininką. Buvo siekiama nekalbėti apie tokius klausimus kaip "Zapad 2009" manevrai. Buvo stengiamasi nekalbėti šia tema, tarsi saugumo ir gynybos politika - bendra ES politika, kurią turime sukurti - būtų buvusi tik kelių didžiųjų šalių politika. Daug buvo kalbama apie tai, kas vyksta kitoje pasaulio pusėje, ir apie tai, kas vyksta visose pasaulio dalyse, bet visais būdais buvo vengiama - tokio požiūrio laikėsi daug EP narių - kalbėti apie esmines problemas prie ES rytinės sienos. Taip pasireišktam tikra Europos didybės manija ir buvo nepaisoma kai kurių valstybių narių interesų. Dėl šios priežasties neketiname pritarti šiam pranešimui, bet tai taip pat yra mano prašymas C. Ashton.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Pirmininkas
Atleiskite, P. R. Kowalai, bet jūsų kalba truko minutę ir 44 sekundes vietoj jums skirtos vienos minutės.
Sabine Lösing
(DE) Pone pirmininke, savo Europos vieningųjų kairiųjų jungtinės frakcijos / Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų vardu norėčiau pasakyti, kad mums didelį susirūpinimą kelia ES užsienio politikos artėjimas prie militarizavimo ir intervencionizmo politikos. Tai pavojingas kelias. Noriu aiškiai pasakyti, kad, mūsų nuomone, karinio metodo taikymas sprendžiant konfliktus arba bandant stabilizuoti šalis ar regionus yra netinkamas būdas siekti didesnio ES ir pasaulio saugumo. Karinės intervencijos - Afganistanas, deja, yra dabartinis pavyzdys - sukelia kančias, mirtį ir užsitęsusį niokojimą, bet neprisideda prie taikos ir nepagerina tos teritorijos gyventojų padėties.
A. Danjeano pranešime nurodytos pagrindinės grėsmės ES ateities saugumo politikai. Viena jų yra klimato kaita, prie kurios daugiausia prisidėjo pramoninės Vakarų šalys. Jei pietuose esančių šalių žmonėms teks palikti savo šalį, nes jie nebeturės vandens, o maisto išteklių nuolat mažės, jie taps Europos saugumo problema. Toks požiūris yra ciniškas ir žiaurus. Jei valstybės žlugs dėl neoliberalios ekonominės politikos, jos taps saugumo problema. Mums reikia ne didesnės kariuomenės, o pokyčių, kurie pakeistų ES neoliberalią orientaciją.
Europos išorės veiksmų tarnybos, Europos gynybos agentūros, kuriamo krizių valdymo ir planavimo direktorato ir planuojamo fondo karinėms operacijoms finansuoti paskirtis - padaryti ES pasaulinio masto veikėja kariniu požiūriu. Mūsų nuomone, Europos išorės veiksmų tarnybos centralizavimas yra pavojingas ir nedemokratiškas žingsnis. ES turėtų imtis lyderio vaidmens demilitarizavimo ir nusiginklavimo, ypač branduolinio nusiginklavimo, srityse. Branduolinės valstybės turi būti paragintos paisyti branduolinio ginklo neplatinimo sutarties 6 straipsnio, t. y. siekti visiško branduolinio nusiginklavimo. Dėl šio esminio pažado daugelis šalių pasirašbranduolinio ginklo neplatinimo sutartį ir ilgą laiką neįsigijo branduolinių ginklų. Geriausias būdas išvengti branduolinių ginklų platinimo yra patikimos garantijos dėl agresijos atsisakymo, priešingu atveju šalys, kurioms kyla užpuolimo grėsmė, sieks atgrasyti nuo tokio užpuolimo įsigydamos branduolinių ginklų.
Galiausiai, šiuo atveju ir visų pirma turėdama galvoje Iraną norėčiau pabrėžti ir įspėti, kad karinės operacijos arba bet kokia karinveikla, kuria siekiama išvengti branduolinių ginklų platinimo, yra visiškai neveiksminga ir labai pavojinga. Mes nepritarsime A. Danjeano pranešimui ir pateikėme savo rezoliuciją dėl branduolinio ginklo neplatinimo sutarties.
Bastiaan Belder
(NL) Pone pirmininke, neseniai pasirodžiusi laikraščio antrašt"Kinijos milijardai Balkanams" iš tiesų turėtų paraginti Europą imtis veiksmų, nes naujos Kinijos investicijų iniciatyvos yra skirtos šalims, kurios jau tapo ES narėmis arba siekia jomis tapti.
Taryba ir Komisija, kaip jūs vertinate Komisijos vaidmenį Balkanuose? Jis apima įvairią ekonominę veiklą: nuo didelių viešųjų darbų finansavimo ir vykdymo iki pramonės bei žemės ūkio investicijų ir uostų pirkimo. Svarbiausia šiuo atveju tai, kad Kinijos naudojamas metodas visiškai nesuderinamas su Vakarų standartais. Svarbiausias klausimas dabar: ar ši Kinijos darbotvarknesutrukdES darbui rengiant sunkų plėtros planą šiam regionui? Nesvarbu, koks būtų jūsų atsakymas, Kinija ir šiame regione veikia greičiau ir produktyviau nei Vakarai.
Galiausiai, ponia Vyriausioji įgaliotine, jūs vyksite į Artimuosius Rytus. Noam Shalit, beveik prieš ketverius metus pagrobto Izraelio kareivio Gilado Shalito tėvas, tikisi visapusiškos jūsų paramos siekiant išlaisvinti Giladą. Aš taip pat.
Martin Ehrenhauser
(DE) Pone pirmininke, norėčiau trumpai apžvelgti du dalykus. Pirma, pareiga teikti pagalbą visiškai nesuderinama su Austrijos neutralitetu, todėl į pranešimą reikėtų įtraukti kelis punktus. Reikia pažymėti, pirma - kad pareiga teikti pagalbą nėra teisiškai įpareigojanti, antra - kad nebūtina naudoti karinių priemonių, ir, trečia - kad valstybės narės gali pačios nuspręsti, kokią pagalbą jos teiks.
Šiems punktams komitetas nepritariš esmės dėl motyvų, susijusių su turiniu. Mano nuomone, atmetimo motyvai rodo didelį pagarbos trūkumą. Prašau jūsų, baroniene C. Ashton, labiau gerbti mus, austrus, šioje labai opioje srityje.
Mano antroji pastaba susijusi su mažumos pranešimu. Demokratijos ir visuomenės kokybę, be abejo, parodo elgesys su mažumomis. Labai džiaugiuosi, kad yra galimybpateikti mažumos pranešimą. Sutinku ne su visais jo punktais, bet labai džiaugiuosi, kad S. Lösing pasinaudojo tokia galimybe.
(Plojimai)
Mario Mauro
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, remdamasis puikiais kolegų A. Danjeano ir G. Albertini parengtais pranešimais, norėčiau dar kartą išreikšti savo paramą svarbiam vaidmeniui, kuris tenka Vyriausiajai įgaliotinei. Tikėkimės, kad baronienC. Ashton supras, koks svarbus jos vaidmuo, kad ji šį vaidmenį gins ir kad ji yra pasiruošusi imtis šio vaidmens įgyvendindama sutarties reikalavimus, pvz., stiprindama Europos Sąjungos santykius su strateginiais partneriais ir sustiprindama savo vadovavimą daugiašaliuose forumuose.
Trumpai tariant, mums reikalinga strategija, kurioje būtų nurodyti realūs interesai, kuriuos ketiname puoselėti, ir labai svarbu, kad valstybės narės būtų įtrauktos į pagrindinių tikslų įgyvendinimą. Taip pat svarbu siekti, kad įtakos neturėtų tarpinstituciniai ginčai dėl atsakomybės pasidalijimo - visų pirma kalbu apie Europos išorės veiksmų tarnybos ateitį. Baroniene C. Ahston, mes norime, kad jūs imtumėtės pagrindinio vaidmens. Norime, kad imtumėtės jo nebiurokratiškai.
Norėčiau atkreipti dėmesį: man labai gaila, kad šiandien jūs nusprendėte nedalyvauti diskusijose dėl Kubos. Žinau, kad turite tam priežasčių ir kad nedvejodama dalyvausite diskusijose dėl Arkties, kuri taip pat labai svarbi. Bet "Cuba libre" nėra tik kokteilio pavadinimas: tai yra demokratijos pagalbos šauksmas, kurį daug šio Parlamento žmonių nešiojasi savo širdyse. Todėl tikiuosi, kad rasite laiko dalyvauti, prisidėti ir apginti Parlamento sprendimą savo ryžtu ir savo vaidmens jėga. Jūs dalyvausite diskusijose dėl Arkties ir pamatysite, kad "Cuba libre" geriau gerti su trupučiu ledo.
Kristian Vigenin
(BG) Užsienio reikalų komiteto pranešimas dėl Tarybos metinės ataskaitos buvo parengtas laikantis bendradarbiavimo ir dialogo principų, kurie rodo mūsų požiūrį į strateginius klausimus. Didelpranešimo dalis skirta Lisabonos sutarties aspektams.
Norėčiau atkreipti dėmesį į vieną svarbų mūsų bendradarbiavimo aspektą. Bendros užsienio politikos sėkmir įgyvendinamų institucinių reformų rezultatai tampa svarbiu veiksniu, nuo kurio priklausys Europos piliečių požiūris į Europos Sąjungos sugebėjimą ginti jų interesus, keistis ir vystytis. Nesvarbu, pagrįstai, ar ne, bet labai tikimasi, kad Europos vaidmuo pasaulio arenoje labai išaugs, ir mes neturime teisės nuvilti Europos piliečių.
Deja, per paskutines savaites Europos žiniasklaidoje be jokio pagrindo užsienio politika buvo pristatoma labai neigiamai: kaip valstybių narių varžybos dėl pareigybių naujojoje Išorės veiksmų tarnyboje, kaip institucijų tarpusavio konkurencija kalbant apie tai, kuriai institucijai - Komisijai ar Tarybai - baronienC. Ashton atstovaus dažniau ir kokia nesąžininga Parlamento kova siekiant didesnės įtakos.
Jūs suprantate, kad tai daro mums vidinę žalą. Be to, tai ypač neigiama žinia mūsų išorės partneriams. Susiskaldymas jiems rodo, kad esame silpni.
Todėl noriu pasinaudoti šiomis diskusijomis ir paprašyti, kad visi, kurie yra nusiteikę kurti ir plėtoti bendrą užsienio ir saugumo politiką, sutelktų dėmesį į svarbius strateginius klausimus ir kuo greičiau parodytų apčiuopiamus rezultatus, pasinaudodami dialogu ir konstruktyviu požiūriu. Privalome parodyti Europos piliečiams, kad jie yra vieningos Europos Sąjungos, kurios balsas girdimas ir turi įtakos pasaulio politikoje, dalis.
Pino Arlacchi
Pone pirmininke, bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl branduolinio ginklo neplatinimo sutarties yra labai svarbus ir aš su ALDE frakcija labai džiaugiamės prisidėję prie jo rengimo. Rezoliucija yra labai plati, nes apima visus nusiginklavimo klausimus, nuo branduolinio ginklo neplatinimo sutarties persvarstymo konferencijos iki teritorijų be branduolinio ginklo klausimo.
Šioje rezoliucijoje Artimieji Rytai raginami sukurti teritoriją be branduolinio ginklo ir kviečiama iš Europos išvežti visus taktinius kovinius užtaisus, laikantis broliško dialogo su Rusija. Šioje rezoliucijoje dažnai minimas pasaulis be branduolinių ginklų, o šio tikslo turėtų būti siekiama parengiant specialią konvenciją per "ambicingą" laiko tarpsnį, t. y. per trumpą laiką.
Mūsų rezoliucija yra Europos atsakymas į prezidento B. Obamos pasiūlymą atsisakyti branduolinių ginklų. Taigi, šis dokumentas turėtų būti įvertintas kaip žingsnis siekiant visiškai uždrausti atominius ginklus. Taip būtų panaikintas paradoksas, nes kai kurioms šalims teisėtai leidžiama turėti branduolinius įrenginius, nors, kita vertus, visoms šalims uždrausta turėti cheminių ir biologinių ginklų arsenalą. Atominės bombos turi tapti neteisėtu ginklu, o jų turėjimas turi būti laikomas nusikaltimu. Esu įsitikinęs, kad Parlamentas toliau eis šia kryptimi, turėdamas dar didesnį ryžtą ir aiškesnę viziją.
Ulrike Lunacek
(DE) Pone pirmininke, Komisijos pirmininko pavaduotoja-Vyriausioji įgaliotine, kaip Parlamento pranešėjas dėl Kosovo labai apsidžiaugiau išgirdęs jus sakant, kad Vakarų Balkanus laikote Europos užsienio politikos pagrindu ir kad Europos Sąjunga šiame regione negali patirti nesėkmės.
Vis dėlto jūs taip pat paminėjote, kad padėtis Bosnijoje stabilizavosi. Baroniene C. Ashton, dabartinėje padėtyje stabilumas Bosnijai yra pavojingas. Ne kiekvienas gali dalyvauti demokratiniame procese. Dabartinkonstitucija - Daytono konstitucija - buvo stabilumo ženklas dešimtajame dešimtmetyje, bet ne dabar. Kokią strategiją turite jūs ir turime mes, kaip ES, kad tai pakeistume? Jūs sakėte turinti Bosnijos strategiją. Klausimų sprendimas su Vyriausiojo įgaliotino tarnyba - bet kur ES strategija? Norėčiau, kad apie ją papasakotumėte. Manau, kad ES vis dar reikia sukurti tokią strategiją.
Kalbėdama apie Kosovą jūs EULEX veiklą pavadinote sėkminga. Tai teisinga tik iš dalies. Kosove dar reikia daug ką padaryti, pvz., liberalizuoti piliečių vizų režimą. Baroniene C. Ashton, raginu jus užtikrinti, kad Komisija nedelsdama pradėtų rengti planą, kad Kosovo piliečiams būtų aišku, jog jie nebus palikti likimo valiai.
Deja, jūs neatsakėte į F. K. Brantner klausimą. Raginama sukurti taikos kūrimo departamentą, generalinį direktoratą. Sutinkate su mumis, kad taikos kūrimas yra svarbus klausimas, bet ar jo reikšmbus atspindėta Išorės veiksmų tarnyboje? Ar sukursite atskirą taikos kūrimo generalinį direktoratą? Jis labai svarbus, kad būtų aišku, kokia kryptimi eina Europos Sąjunga.
Kalbėdama apie A. Danjeano pranešimą norėčiau pasidžiaugti, kad komitetas sutiko, jog toliau plėtojant Europos saugumo ir gynybos politiką turi būti gerbiama kai kurių valstybių narių neutraliteto ir nesijungimo politika. Tai reiškia, kad šalys pačios nuspręs, kur, kada ir kaip jos dalyvaus ir teiks pagalbą.
Geoffrey Van Orden
Pone pirmininke, galima paremti ES veiksmus, kurie kuria ES pridėtinę vertę, nepažeidžia mūsų suverenių interesų ir nekonkuruoja su tokiomis organizacijomis kaip NATO.
Tai reiškia, kad bus priimtos bendros pozicijos dėl tam tikrų esminių klausimų ir civilinių užduočių humanitarinės pagalbos ar šalių atstatymo ir plėtros pasibaigus konfliktams srityse, nors, turiu pasakyti, kad EUPOL veikla Afganistane daug vilčių nesuteikia.
Paprasčiausia tiesa ta, kad jūsų, kaip ES užsienio reikalų ministrės, vaidmuo yra tarnauti ES politinei integracijai. Išorės veiksmų tarnyba, ES ambasados pasaulyje pakenks nacionaliniam atstovavimui daugelyje šalių, be to, jos bus nepagrįstai finansuojamos mūsų šalių pinigais, bet atspindės kažkieno kito užsienio politiką.
Mums pateiktas pranešimas dėl ES saugumo ir gynybos politikos yra ES karinės integracijos manifestas, kuriame sąmoningai supintas karinis ir civilinis krizių valdymas, kad būtų pateisintas ES vaidmuo. Jis pagrįstas fiktyviomis nuostatomis dėl ES operacijų ir siekia užtikrinti Komisijos dalyvavimą tose srityse, kurios priklauso mūsų valstybėms ir Tarybai.
Beveik kiekvienoje pranešimo dalyje pritariama karinės ES integracijos didinimui NATO ir suverenaus atskirų Europos šalių vientisumo sąskaita.
Prisimenu vieną griežtą Britanijos leiboristų vyriausybės derybų poziciją, kuri teigė, kad priešinsis atskiro nuolatinio ES operacijų centro, atsakingo už karinių operacijų planavimą ir vykdymą, idėjai, nes tai būtų akivaizdus NATO funkcijų dubliavimo pavyzdys, nes SHAPE būstinės atlieka būtent šią funkciją.
Baroniene C. Ashton, sausio 11 d. uždaviau jums klausimą šia tema ir jūs pritarėte mano pozicijai. Panašu, kad dabar persigalvojote. Būtų labai įdomu sužinoti, ką iš tiesų galvojate dabar.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Pone pirmininke, G. Albertini pranešimas išties išskirtinis, todėl noriu pasveikinti pranešėją. Jis yra rimtas žmogus ir visada pateikia rimtus pranešimus. C. Ashton pristatymas buvo toks pat svarbus ir išskirtinis.
Manau, kad buvo paliesta daug užsienio politikos klausimų, bet visi dviejuose pranešimuose paminėti aspektai dėl tinkamo užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo yra susiję su dviem dalykais: pirma, su aiškiu Europos Sąjungos išorės sienos apibrėžimu, kad ES būtų vertinama su vienoda pagarba, ir, antra, su ištekliais, t. y. su pinigais; nviename pranešime nepastebėjau nieko apie išteklius, nors jie yra pagrindinis veiksmingos užsienio politikos reikalavimas.
Manau, kad pasaulyje įsitvirtinus naujai tvarkai kartu su ja įsitvirtino ir nauja ekonominnetvarka. Į duris beldžiasi socialinė, politinir monetarinnetvarka. Taigi, aš noriu, kad C. Ashton koordinuotų Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Užsienio reikalų komiteto veiklą, kad mes galėtume priimti sprendimą dėl patvirtintos politikos išteklių.
Philip Claeys
(NL) Pone pirmininke, ponia Vyriausioji įgaliotine, šiandien jūs pateikėte mums svarstyti įvairių sričių klausimus arba kasdienius klausimus. Deja, jūsų pranešime mažai atsispindi strateginvizija.
Pvz., kokių veiksmų siūlote imtis, kad būtų labiau suartėta su Rusija neleidžiant jai toliau gilinti bendradarbiavimo su atskilusiais režimais, pvz., Iranu ir Šiaurės Korėja? Kokie jūsų pasiūlymai dėl Irano siekio sukurti branduolinį ginklą? Kokios pozicijos ketinate laikytis dėl augančių antivakarietiškų ir antieuropietiškų nuotaikų islamo pasaulyje? Tokios tendencijos pastebimos šalyse kandidatėse, pvz., Turkijoje.
Ponia C. Ashton, ar esate pasiruošusi aiškiai ir tvirtai ginti Europos laimėjimus, pvz., žodžio laisvę ir valstybės bei bažnyčios atskyrimą, atsižvelgdama į augantį politinį islamą? Mano nuomone, prieš kelerius metus priimtos silpnos ES pozicijos dėl Danijos karikatūrų krizės negali būti laikomasi toliau.
Kaip ir F. Porvera, norėčiau jūsų paklausti, ar esate pasiruošusi pasinaudoti mūsų bendra užsienio ir saugumo politika, kad būtų suvaldytas masinės imigracijos į Europą srautas? Šiuo atveju kalbu apie legalią ir nelegalią imigraciją. Į tą klausimą jūs neatsakėte.
Jacek Saryusz-Wolski
Pone pirmininke, norėčiau pasveikinti ponią Komisijos pirmininko pavaduotoją-Vyriausiąją įgaliotinę, Užsienio reikalų tarybos pirmininkę - visų šių trejų pareigų vykdytoją. Ji atlieka trejopas pareigas. Mūsų pranešimuose kalbama apie praeitį. Jūsų pareigos, ponia C. Ashton, skirtos naujai erai, todėl aš kalbėsiu apie naują erą. Jūs atstovaujate ką tik sukurtai naujai tarnybai, ką tik gimusiai institucijai, kurios vaikystbuvo sunki.
Ji yra elektrinio Bendrijos metodo ir dyzelinio tarpvyriausybinio metodo hibridas. Ji yra našlaitė, kurios tėvai: valstybės narės, Taryba ir Komisija, žiūri į ją su tam tikru įtarumu ir laikydamiesi atstumo. Parlamentas yra pasiryžęs imtis tėvo vaidmens.
Šiame ankstyvame etape kyla rizika, kad Tarnybą suskaldys institucijų varžybos ir skirtingi interesai. Parlamentas buvo ir yra didelis tvirtos ES užsienio politikos šalininkas. Galite mumis pasitikėti.
Laikykite Parlamentą savo sąjungininku, galbūt net sąžiningu brokeriu, nors visi kiti ir siektų, kad vietoj trejopų pareigų jūs eitumėte tik vienas.
Parlamentas tikėsis, kad naujoji institucija, kaip ir kitos, bus susieta su mumis tarpinstituciniu susitarimu, kuriame būtų išdėstytos aiškios bendradarbiavimo taisyklės. Mes turėtume bendrai priimti sprendimus, kaip nurodyta sutartyje, dėl finansinių ir darbo tvarkos taisyklių siekdami EIVT vientisumo, o ne jos susiskaldymo. Apsvarstykite galimybę sustiprinti tarnybos kompetenciją ir politinę įtaką paskirdama pavaduotojus - tam tikrus ministrų pavaduotojus, įskaitant Parlamento narius. Tai išspręstų laiko trūkumo problemą, kurios kitais būdais neįmanoma išspręsti. Jūsų reikia visur ir norėtume, kad padidintumėte savo galimybes veikti mūsų ir Europos Sąjungos vardu.
Maria Eleni Koppa
(EL) Pone pirmininke, mes, socialistai ir demokratai, tikime tvirta Europos Sąjungos veikla tarptautinėje arenoje, tikime Sąjungos, puoselėjančios bendrą užsienio politiką ir galinčios kalbėti vienu balsu sudėtingesniame pasaulyje, sukūrimu, tikime, kad ES gali turėti atskirą gynybos identitetą, nes jis suteikia laisvę rinktis ir veikti bei imtis ypatingo vaidmens tarptautinėje srityje. Visų pirma norėčiau paminėti puikų A. Danjeano pranešimą ir padėkoti jam už produktyvų bendradarbiavimą.
Norėčiau atkreipti dėmesį į keturis dalykus.
Pirma, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, labai svarbu, kad buvo atkreiptas dėmesys į esminį JTO vaidmenį ir kad ji buvo paraginta stiprinti daugiašalį bendradarbiavimą.
Antra, mes remiame glaudų bendradarbiavimą su NATO. Vis dėlto norėtume pažymėti, kad šis bendradarbiavimas neturėtų sutrukdyti ES savarankiškai kurti gynybos pajėgumų. Priešingai, turi būti visapusiškai atsižvelgta į dviejų organizacijų skirtumus neliečiant jų abiejų nepriklausomybės, visų pirma priimant sprendimus.
Trečia, manau, kad reikia įtraukti punktą dėl būtinybės gilinti bendradarbiavimą su Rusija, kuri yra strateginES partnertokiuose sektoriuose kaip energetikos saugumas, krizių valdymas ir pan.
Baigdama norėčiau pasidžiaugti, kad į pranešimą buvo įtrauktos nuostatos dėl bendro nusiginklavimo būtinybės, pabrėžiant lengvuosius ginklus, kasetinius šaudmenis ir sausumos minas. Vis dėlto manau, kad Europos Parlamentas turėtų laikytis aiškesnės pozicijos ir paprašyti valstybių narių realiai paremti B. Obamos iniciatyvą dėl pasaulio be branduolinių ginklų. Nusiginklavimą ir branduolinių ginklų neplatinimą bus įmanoma užtikrinti tik jei kiekvienas iš mūsų imsis žingsnių siekti šio tikslo.
Norica Nicolai
(RO) Norėčiau padėkoti už kokybiškai parengtus G. Albertini ir A. Danjeano pranešimus. Jie rodo, kad šiame Parlamente esama kompetentingų žmonių. Tikiuosi, ponia C. Ashton, kad jūs pasinaudosite šiomis žiniomis visų mūsų intereso labui.
Ypač norėčiau pabrėžti pranešime pateiktą rekomendaciją dėl asamblėjos bendradarbiavimo prižiūrint ES politiką. Atsižvelgdama į Lisabonos sutarties 1 dalį manau, kad galime pasidalyti šio Parlamento ir valstybių narių parlamentų kompetencija siekdami paskatinti laikytis nuoseklesnio požiūrio į šią politikos priemonę.
Vis dėlto taip pat norėčiau paminėti, ponia C. Ashton, kad tikimasi, jog jūs parengsite daug nuoseklesnę saugumo politikos strategiją. Kalbėdama apie Išorės veiksmų tarnybą norėčiau pasakyti, kad šioje tarnyboje ir Europos piliečiams dirbsiantis personalas turėtų proporcingai atspindėti valstybių narių kompetenciją, nes, deja, daugelyje institucijų galima pastebėti paslėptą nekompetenciją ir biurokratiją, kuri galėtų pakenkti globaliai ir nuosekliai Europos Sąjungos vizijai.
Baigdama norėčiau jūsų paklausti dėl kovinių grupių, kurios buvo sukurtos, bet kuriomis niekada nebuvo pasinaudota. Jos galėtų pakenkti saugumo politikos įvaizdžiui, todėl norėčiau išgirsti, kokie yra jūsų ketinimai. Dėl "Atalantos" operacijos laikausi nuomonės, kad reikalingas realistiškesnis požiūris, nes, deja, sėkminga mūsų pajėgų veikla neatitinka didelio su piratavimu susijusių incidentų skaičiaus.
Dėkoju.
Paul Nuttall
Pone pirmininke, norėčiau pasikalbėti su jumis atvirai, kaip vienas Lankašyro gyventojas su kitu, nes viskas nėra taip gerai, ar ne? Viskas nėra gerai. Anksčiau, baroniene C. Ashton, jūs minėjote, kad Europai reikalinga patikima užsienio politika. Kaip mes galime turėti patikimą užsienio politiką, jei turime nepatikimą Vyriausiąją įgaliotinę?
Atrodo, kad jus persekioja tiek krizių, kad Jungtinės Karalystės užsienio reikalų sekretoriui teko šią savaitę parašyti jums laišką ir paraginti jus sukrusti ir imtis veiksmų. Jungtinės Karalystės nepriklausomybės partija apie tai kalbėjo nuo pat pradžių. Mes nepritarėme jūsų paskyrimui ir sakėme, kad jūs tikrai nesusigaudysite - ir buvome teisūs.
Buvo teigiama, kad Komisijai jus paskyrus sustos eismas Tokijuje ir Vašingtone. Bet jūs net nesugebėjote paskirti ambasadoriaus į Vašingtoną, nes J. M. Barroso apgavo jus kaip mažą vaiką!
Jungtinės Karalystės žiniasklaidoje taip pat teigiama, kad jūs neįjungiate savo telefono po 20 val. Bet, baroniene C. Ashton, jūs esate geriausiai apmokama politikmoteris pasaulyje. Jums mokama daugiau nei A. Merkel ar H. Clinton: tai yra visą parą trunkantis darbas. Be to, vakar buvo pranešta, kad jums suteiktas "Learjet" lėktuvas. Tikimasi, kad per metus jūs nukeliausite 300 000 mylių. Taip toli keliaudama atsidurtumėte mėnulyje ir daugelis žmonių dabar norėtų, kad jame ir pasiliktumėte.
Cristian Dan Preda
(RO) (Dabar ne mano eilkalbėti, bet aš tęsiu.) Norėčiau padėkoti G. Albertini už puikų pranešimą, kuriame pabrėžtas Europos Sąjungos vaidmuo, kurio ji turi imtis tarptautinėje arenoje kaip pasaulinio masto veikėja ir lyderė.
Ypač džiaugiuosi, kad į tekstą buvo įtraukta 47 dalis, kurioje pabrėžiama regioninio bendradarbiavimo, remiantis Rytų partnerystės ir Juodosios jūros sinergijos iniciatyvomis, svarba, nes, mano nuomone, šioje srityje Europos Sąjungos dalyvavimas galėtų prisidėti prie realių ekonominių ir politinių pokyčių.
Taip pat norėčiau pasveikinti A. Danjeaną, parengusį pranešimą, į kurį pavyko įtraukti ne tik visus esamus Europos Sąjungos iššūkius, bet ir jos laimėjimus saugumo ir gynybos politikos srityje. Manau, kad minint dešimtąsias šios politikos įgyvendinimo pradžios metines A. Danjeano pranešime pateikti pasiūlymai yra ypač svarbūs siekiant pagerinti ES veiksmus, kurie neabejotinai prisidės prie Europos piliečių saugumo ir, galiausiai, prie taikos ir tarptautinio saugumo.
Dabar norėčiau pabrėžti vieną minėto puikaus pranešimo punktą dėl partnerystės su JAV krizių valdymo, taikos palaikymo ir karinių klausimų srityje svarbos. Taigi, JAV partnerių pateiktas priešraketinės gynybos sistemos projektas svarbus ne tik mano gimtajai šaliai, Rumunijai, kuri nusprendjame dalyvauti, bet ir platesniu mastu, nes balistinių raketų platinimas kelia didelę grėsmę Europos gyventojams.
Norėčiau paminėti, kad pritariau 34 pakeitimui, susijusiam su 87 pranešimo dalimi, nes manau, kad jei priešraketinio skydo projektas galėtų paskatinti dialogą Europos lygmeniu, nuoroda į dialogą su Rusija netenka prasmės.
Dėkoju.
Ioan Mircea Paşcu
Pone pirmininke, G. Albertini ir A. Danjeano pranešimai yra labai svarbūs dokumentai, parengti labai svarbiu metu: ką tik įsigaliojo Lisabonos sutartis, ES išrinktas naujas Parlamentas, o transatlantiniai santykiai atrodo daugiau žadantys.
A. Danjeano pranešime kalbama apie ES narėms kylančius naujus saugumo iššūkius. Tuo tikslu raginama parengti baltąją knygą, kuria būtų paskatintos viešos diskusijos ir apibrėžta BSGP, aiškiau susiejant tikslus ir interesus su jiems įgyvendinti skirtomis priemonėmis ir ištekliais.
Pranešime taip pat pateikiami - ir tai yra labai sveikintinas dalykas - konkretūs pasiūlymai ir nurodomos sritys, kuriose kariniu požiūriu reikia padirbėti daugiau. Vis dėlto kai kurių pasiūlymų, pvz., dėl principo teikti pirmenybę Europoje pagamintoms gynybos įrangai skirtoms prekėms ir dėl privalomo Europos gynybos pramonės dalyvavimo būsimoje JAV raketinėje sistemoje, atrodo, neįmanoma suderinti, o kiekvienąkart atsiradus naujiems poreikiams kurti naują instituciją yra nepraktiška.
Europai nuo Šaltojo karo pabaigos nuosekliai mažinant karines išlaidas ir nejaučiant bendros visuomenės paramos kariniams veiksmams požiūris į BSGP turėtų būti ne tik mechaninis, bet ir politinis. Kad BSGP būtų sėkminga, būtina atgaivinti politinę valią šioje srityje.
Galiausiai, pranešimas yra svarbus, nes jame sprendžiamas esminis Europos Parlamento vaidmens BSGP srityje klausimas. Norėčiau padėkoti A. Danjeanui ir savo kolegoms už jų indėlį.
Mirosław Piotrowski
(PL) Pone pirmininke, pasiūlymas dėl Parlamento rezoliucijos dėl bendros užsienio ir saugumo politikos yra, be kitų dalykų, skirtas įtvirtinti karinėms struktūroms kaip Europos Sąjungos struktūrai. Kalbu apie specialios Europos Sąjungos gynybos tarybos ir karinių operacijų centro sukūrimą. Šios priemonės bus skirtos įtvirtinti Europos Sąjungos, kaip pasaulinio masto veikėjos sprendžiant karinius reikalus, statusui.
Reikia nepamiršti, kad iš 27 ES valstybių narių 21 valstybnarpriklauso NATO. Tik šešios šalys nepriklauso NATO, o dauguma iš jų yra paskelbusios neutralitetą. Todėl kyla esminis klausimas - ar pateikto pasiūlymo tikslas yra kelių ES valstybių narių pajėgumų plėtojimas, ar rimtas žingsnis kuriant atskirą karinį bloką, kuris konkuruotų su NATO? Net vidutiniu laikotarpiu nebus įmanoma išsaugoti narystės abiejose organizacijose. Todėl balsuojant už šį pranešimą šiandien iš tiesų bus sunaikintas civilinis ES pagrindas, parodyta raudona kortelNATO ir prasidės alternatyvaus karinio bloko kūrimas.
Ernst Strasser
(DE) Pone pirmininke, baroniene C. Ashton, ponios ir ponai, iš pradžių norėčiau padėkoti kolegoms EP nariams už jų pranešimus, kurie tapo pagrindu naudingoms diskusijoms ir leido pasiekti puikų rezultatą. Norėčiau paminėti kelis pagrindinius principus. Pirma, dėl bendros užsienio politikos: deja, dabar sukurtas daug nuomonių turinčios Europos Sąjungos įvaizdis. Vyriausioji įgaliotine, prašau ir raginu jus siekti, kad mes padėtume ir užtikrintume, kad Europa kalbėtų vieningai. Tai ypač svarbu siekiant visos Europos vienybės.
Antra, transatlantiniai santykiai paminėti teisingai. Diplomatinėje, ekonominėje, saugumo ir gynybos politikos srityje mums reikalingi glaudūs santykiai su JAV kolegomis, bet jie turi būti paremti lygiaverte partneryste. Vienodo požiūrio turėtų būti laikomasi sprendžiant su piliečių teisėmis ir saugumu susijusius klausimus, kaip pareikalavo Parlamentas svarstant SWIFT susitarimą.
Trečia, visiškai sutinku, kad Vakarų Balkanai yra labai svarbus Europos ateities saugumo ir užsienio politikos veiksnys. Turime suteikti šioms šalims Europos perspektyvą. Ji reiškia politiškai stabilius santykius, asmeninį saugumą ir ekonomikos plėtrą. Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų ir privalėtų - šiuo atveju Parlamentas yra jūsų pusėje - padėti įgyvendinti visus šiuos tikslus. Europos išorės veiksmų tarnybą laikome ne valstybių narių ar institucijų tarnyba, o Europos tarnyba, skirta Europai pareikšti savo nuomonei ir dirbti, o ne kitiems interesams. Šiuo klausimu Parlamentas jus parems.
Žinoma, aš taip pat pritariu Vokietijos užsienio reikalų ministrui, reikalaujančiam, kad vokiečių kalba būtų viena iš Europos išorės veiksmų tarnybos darbo kalbų.
Wolfgang Kreissl-Dörfler
(DE) Pone pirmininke, baroniene C. Ashton, ponios ir ponai, taip, mums reikalinga bendra užsienio, saugumo ir gynybos politika, bet pasinaudokime ja, kad būtų sukurtas pasaulis be branduolinių ginklų. Žinome, kad to neįmanoma padaryti pernakt; per ilgai kovojome, kad galėtume to tikėtis. Vis dėlto galbūt mums pasisektų, kartu su prezidentais B. Obama ir N. Medvedevu, dideliu žingsniu priartėti prie šio tikslo.
Džiaugiuosi, kad remdamasi koalicijos susitarimu Vokietijos FederalinVyriausybketina prašyti išvežti JAV branduolinius ginklus iš Vokietijos. Tai būtų aiškus ženklas. Mes taip pat džiaugiamės, kad NATO generalinis sekretorius ketina surengti išsamias diskusijas, kaip pasiekti tikslą - priartėti prie pasaulio be branduolinių ginklų neatsisakant saugumo interesų. Tai irgi būtų svarbus žingsnis į priekį.
Baroniene C. Ashton, tikiu, kad pasinaudodama gerai sustruktūrinta Išorės veiksmų tarnyba galėsite daug pasiekti. Turiu didelę viltį ir noriu pasakyti, kad dėl kai kurių pastabų, kurias turėjome išklausyti šiuose rūmuose - ypač dėl vadinamosios Jungtinės Karalystės parlamentinės frakcijos komentarų - labai nukentėjo EP padėtis.
Eduard Kukan
(SK) Puikiuose kolegų G. Albertini ir A. Danjeano pranešimuose esama daug įkvepiančių idėjų, kaip sklandžiai įgyvendinti pagrindinius bendros užsienio ir saugumo politikos aspektus ir galimybes.
Norėčiau pabrėžti, kad dabar, plėtojant Europos išorės veiksmų tarnybos sukūrimo ir jos veiklos ateityje idėją, ypač svarbu, kad tarnyba nuo pradžių būtų kuriama remiantis kuo racionalesniu pagrindu. T. y. siekiu tarnauti svarbiausiems ES tikslams ir stiprinti savo vaidmenį pasaulyje.
Kaip matome, tai nėra lengva užduotis. Puoselėdami tarnybos idėją pastebime, kad susiduria dažnai prieštaringi įvairių Europos institucijų ir atskirų jų padalinių, o kartais net grupių ir asmenų, interesai. Dar galima paminėti nacionalinius valstybių narių interesus. Tokiu atveju ypač svarbu, kad visi šiame procese dalyvaujantys veikėjai būtų atsakingi, plačių pažiūrų ir objektyvūs ir sugebėtų įveikti savo ego siekdami pagrindinio tikslo sukurti diplomatinę tarnybą, kuri veiktų kaip vienalytis vienetas, tarnaujantis tik Europos Sąjungos ir jos valstybių narių interesams. Labai svarbus vaidmuo tenka vadovavimui - jums, baroniene C. Ashton. Būtų neteisinga, jei platesnį požiūrį nustelbtų konkretūs interesai ir troškimas bet kokia kaina primesti savo nuomonę, siekiant pademonstruoti savo svarbą ir statusą. Rezultatai parodys, ar mes tikrai norime sukurti stipresnę ES, ar tai tėra dar viena kova ir siekis parodyti, kas užima tvirčiausią padėtį ES struktūrose.
Roberto Gualtieri
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, Vyriausioji įgaliotine-Komisijos pirmininko pavaduotoja, norėčiau pabrėžti, kad svarstome tris puikius EP parengtus dokumentus: plataus užmojo dokumentus, kuriuose išsakyta aiški pozicija, nurodytos aiškios pasirinkimo galimybės ir kurie sulaukdidelio EP frakcijų, kurioms rūpi Europa ir jos ateitis, sutarimo. Šis svarbus faktas rodo Parlamento valią ir sugebėjimą siekti pagrindinio vaidmens vykdant BUSP ir BSGP, remiantis tuo, ką aš pavadinčiau dinamišku Lisabonos sutarties vertinimu.
Mes ketiname imtis šio vaidmens išorės veiksmų tarnybos kūrimo procese ne tik tam, kad būtų užtikrintos Parlamento privilegijos, bet ir siekdami, kad būtų sukurta tarnyba, pajėgi užtikrinti nuoseklius ir veiksmingus ES išorės veiksmus ir stiprinti bei pamažu plėsti Bendrijos metodą.
Kalbėdamas apie A. Danjeano pranešimą norėčiau pabrėžti, kad strateginės autonomijos sąvoka pristatoma remiantis daugiašaliu požiūriu ir kad ji yra strateginės partnerystės su JAV stiprinimo sąlyga. Taip pat norėčiau pabrėžti, kad Parlamentas vieningai prašo sukurti Operacijų centrą, todėl džiaugiuosi, kad jūs, Vyriausioji įgaliotine, nurodėte esanti atvira gilesnėms diskusijoms šiuo klausimu.
Kalbėdamas apie rezoliuciją dėl branduolinio ginklo neplatinimo norėčiau pabrėžti būtinybę numatyti pasaulio be branduolinio ginklo perspektyvą, atvirai pasmerkti pasenusį požiūrį į taktinius branduolinius ginklus ir įvertinti kai kurių Europos vyriausybių neseniai priimtus sprendimus šioje srityje. Taigi, Parlamento žinia yra aiški, realistiška ir plataus užmojo, ir mes tikimės, kad Vyriausioji įgaliotinišgirs ją ir parems.
Tunne Kelam
Pone pirmininke, norėčiau pasveikinti kolegas G. Albertini ir A. Danjeaną parengus išsamius ir kūrybingus pranešimus dėl užsienio ir saugumo politikos.
ES privalo būti pasaulinio masto veikėja, bet teturint 7 proc. visų pasaulio gyventojų ir sukuriant penktadalį pasaulinio BVP, tai bus įmanoma tik remiantis tvirtesniu transatlantiniu bendradarbiavimu, pagrįstu bendromis vertybėmis.
Pirmiausia ES turėtų parodyti pasiryžimą plėtoti visapusišką strategiją penkiose svarbiausiose srityse, susijusiose su bendromis Kinijos, Rusijos strategijomis, taika Artimuosiuose Rytuose, Afganistane ir energetikos saugumu.
Didžiausia kliūtis mūsų patikimumui ir veiksmingai veiklai pasaulyje yra dažnas mūsų nesugebėjimas suformuoti bendros pozicijos šiose srityse. Svarbiausias iššūkis jums bus praktiškai įgyvendinti šį puikų pareiškimą dėl bendros politikos strategijos sukūrimo ir kolektyvinės atsakomybės prisiėmimo.
Pritariu kolegos A. Danjeano pranešimo 10 daliai, kurioje Taryba ir Komisija raginamos išanalizuoti elektroninės erdvės grėsmes ir pateikti veiksmingą atsaką į šias grėsmes, pagrįstą geriausia patirtimi. Elektroninės erdvės karai nėra ateities iššūkis: jie vyksta kasdien. Todėl ES turi nedelsdama parengti Europos elektroninės erdvės saugumo strategiją.
Galiausiai, Europos išorės veiksmų tarnyba: manau, kad EIVT kūrimas turėtų būti paremtas sąžininga geografine pusiausvyra ir lygiomis visų valstybių narių, naujųjų ir senųjų, atstovų galimybėmis taikant kvotų sistemą. Tik tokia sistema užtikrins naujosios diplomatinės tarnybos veiksmingumą, skaidrumą ir patikimumą.
Sėkmės ir ačiū jums, Vyriausioji įgaliotine.
Richard Howitt
Pone pirmininke, Vyriausioji įgaliotinC. Ashton šįryt prašmūsų pakeisti mąstyseną, kovoti su pasipriešinimu instituciniams pokyčiams ir vengti siauros nacionalinių interesų gynybos. Jeigu Parlamentas apie BUSP kalba rimtai, turime aiškiai pasakyti, kad mes paremsime stiprią, visapusišką ir įtraukią Išorės veiksmų tarnybą ir, įgyvendindami savo prerogatyvas, nepriklausysime tiems, kurie yra suinteresuoti apriboti tarnybos galimybes, o kartu ir jos veiksmingumą.
Tai turėtų reikšti paskyrimus, pagrįstus tik nuopelnais, valstybių narių užsienio reikalų ministerijų paskyrimus nuo pirmosios dienos ir iš visos Europos Sąjungos; tai reiškia strateginių konsultacijų energijos tiekimo, aplinkos politikos ir kitais klausimais įtraukimą; tai reiškia organizacinę struktūrą, atspindinčią pasaulio įvairovę, kurioje tinkamas dėmesys būtų skirtas Afrikai ir transatlantiniams santykiams, taip pat Azijai, Lotynų Amerikai ir mūsų kaimynėms; tai reiškia pakankamą finansinę maržą, skirtą ne tik greitam reagavimui ar humanitarinei pagalbai, bet ir naujiems politikos prioritetams; tai reiškia pritarimą C. Ashton sprendimui prioritetą teikti reagavimui į nelaimes, o ne turizmui nelaimių zonose ("disaster tourism"), ir nustatyti pagrindinę finansinio programavimo kryptį; tai reiškia, kad Parlamentas remia naują tvarką su atstovavimo funkcija, kuri atspindi tarptautinę praktiką, o ne prisirišimą prie buvusių taisyklių.
Galiausiai džiaugiuosi, kad Komisijos vieta šįryt tuščia, ir manau, kad neturėtume riboti savo ar visų kitų, pasisakiusių už Lisabonos sutartį, paramos visiškam šios sutarties įgyvendinimui.
Francisco José Millán Mon
(ES) Pone pirmininke, kaip šįryt pasakbaronienC. Ashton ir G. Albertini, Europos Sąjungos užsienio politika įžengį naują etapą.
Sutarties 21 straipsnyje nustatyti objektyvūs principai. Be to, sutartimi yra sukuriamos naujos pareigos: vyriausiojo įgaliotinio, Komisijos pirmininko pavaduotojo, nuolatinio Europos Vadovų Tarybos Pirmininko, Europos išorės veiksmų tarnybos, taip pat nauja saugumo ir gynybos politika, kurią savo pranešime pristato mano kolega A. Danjean ir pan.
Šiomis naujovėmis siekiama užtikrinti veiksmingesnę Europos Sąjungos įtaką pasaulyje ir aš manau, kad aukščiausiojo lygio susitikimai su trečiosiomis šalimis tebėra idealus būdas siekti šio tikslo. Europos Sąjunga nerengia daug aukščiausiojo lygio susitikimų su atskiromis šalimis, todėl mes turime tuo pasirūpinti.
Praėjusią savaitę organizuotas aukščiausiojo lygio susitikimas Maroke buvo pirmasis tokio lygio susitikimas su arabų šalimi ir jis taip pat tapo Marokui suteikto pažangaus statuso simboliu. Baroniene C. Ashton, gaila, kad jūs nedalyvavote. Gaila, kad Maroko karalius taip pat nedalyvavo susitikime. Jam neatvykus į aukščiausiojo lygio susitikimą, kuris turėjo būti istorinis, šis prarado politinę įtaką, reikšmę ir veiksmingumą.
Tikiuosi, kad Viduržemio jūros šalių sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimas Barselonoje bus taip pat sėkmingas dėl jame dalyvaujančių delegacijų lygio.
Taip pat apgailestauju, kad pavasarį planuojamas aukščiausiojo lygio susitikimas su Prezidentu B. Obama neįvyks. Kaip savo pranešime patikino G. Albertini, Lisabonos sutartimi parengta dirva mūsų dialogo su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis mechanizmams stiprinti. Aukščiausiojo lygio susitikime būtume galėję padiskutuoti šia ir kitomis temomis.
Europos Sąjunga ir Jungtinės Amerikos Valstijos neturėtų prarasti galimybės aukščiausiuoju lygiu nagrinėti dvišalius klausimus, konfliktus ir visuotinius uždavinius, su kuriais šiandien susiduria pasaulis. Būtų paradoksalu, - ir aš jau baigiu, - jei dabar, turėdami Lisabonos sutartį, rizikuotume tapti nesvarbūs pasaulyje, kurį kai kurie vadina "vakarietišku" arba "amerikiniu".
Libor Rouček
(CS) Ponia vyriausioji įgaliotine, ponios ir ponai, savo kalboje norėčiau pabrėžti, kad reikia siekti bendradarbiavimo su Rusija. ES valstybės ir Rusija susiduria su daugeliu bendrų uždavinių ir grėsmių. Galėčiau paminėti kovą su terorizmu ir masinio naikinimo ginklų platinimu, regioninius konfliktus Artimuosiuose Rytuose ir Afganistane, klimato kaitą, energetinį saugumą, taip pat branduolinį saugumą ir pan. Nei Europos Sąjunga, nei Rusija viena šių problemų išspręsti negali. Bendradarbiauti būtina, o bendradarbiavimas turėtų būti naujo išsamaus ES ir Rusijos susitarimo pagrindas.
Todėl norėčiau paprašyti vyriausiosios įgaliotinės pasinaudoti jai suteiktais naujais įgaliojimais ir paspartinti derybas su Rusija. Taip pat norėčiau paprašyti jūsų, baroniene, pasinaudoti jums suteiktais naujais įgaliojimais veiksmingiau koordinuoti atskirų valstybių narių, taip pat atskirų mūsų bendros užsienio ir saugumo politikos šalių pozicijas, nes tai - vienintelis būdas užtikrinti bendrą požiūrį ir skatinti tokias vertybes kaip žmogaus teisės, demokratija, teisinvalstybė, lygybir abipusių santykių nešališkumas.
Laima Liucija Andrikien
Pone pirmininke, palaikau ir remiu abu pranešimus, taip pat sveikinu abu pranešėjus parengus šiuos dokumentus.
Pasakysiu du dalykus. Pirma, dėl A. Danjeano pranešimo: norėčiau iškelti klausimą, dėl kurio ne viena ES valstybnarsuraukantakius. Konkrečiau kalbu apie išimtines Paryžiaus ir Maskvos derybas dėl galimo keturių karo laivų "Mistral" pardavimo Rusijai.
Karo laivas "Mistral" yra aiškiai puolamojo pobūdžio ir, žinoma, kyla didžiulis nerimas, kai tam tikros ES valstybės narės parduoda ginklus trečiosioms šalims, kai dėl to gali atsirasti labai neigiamų pasekmių kitų ES valstybių narių ir ES kaimynų saugumui.
Lisabonos sutartis apibrėžia bendrus gynybos siekius ir joje yra nuostata dėl solidarumo saugumo ir gynybos srityje. Tad, jūsų nuomone, ko turėtų reikalauti Parlamentas ir kitos ES institucijos? Bendrų ES vidaus taisyklių dėl ES valstybių narių ginklų pardavimo trečiosioms šalims.
Dėl G. Albertini pranešimo norėčiau pabrėžti stabilumo ir saugumo Rytų Azijoje svarbą. Palaikome Taipėjaus ir Pekino pastangas gerinti abipusius šalių santykius ir skatinti dialogą bei praktinį bendradarbiavimą. Tokiomis aplinkybėmis ES turėtų stipriai paremti Taivano dalyvavimą Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje ir Jungtinių Tautų bendrojoje klimato kaitos konvencijoje, nes Taivano dalyvavimas šiose organizacijose yra svarbus ES ir pasaulio interesams.
Zoran Thaler
(SL) Ponia vyriausioji įgaliotine, visiškai jums pritariu, kai sakote, kad pagrindinis tikslas yra geresnir patikimesnEuropos užsienio politika. Kai sakote, kad jūsų pagrindinis tikslas - daugiau stabilumo ir saugumo Balkanuose, mūsų pasaulio dalyje.
Šiuo požiūriu negalime leisti, kad mums nepasisektų. Todėl siūlau jums imtis spręsti šiuos du klausimus: pirma, kuo skubiau išspręsti Graikijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos santykius, kad mūsų valstybnarGraikija galėtų pagaliau atsikvėpti dėl savo šiaurinių sienų; antra, imtis priemonių siekiant, kad Serbija, spręsdama dirbtinę dilemą ką pasirinkti, Europos Sąjungą ar Kosovą, pasirinktų Europos Sąjungą, t. y. neizoliuotų savęs. Gal būtų gerai priminti mūsų draugams Serbijoje vieną svarbų faktą, kad Serbija ir Kosovas bus vėl kartu, kai jie taps Europos Sąjungos nariais.
Michael Gahler
(DE) Pone pirmininke, ponia pirmininke, šiandien sėdite kitoje pusėje. Neprieštaraučiau, jeigu keistumėtės vietomis kiekvieną mėnesį.
Šioms diskusijoms artėjant prie pabaigos, paaiškėjo keletas pirminių vertinimų. Norime, kad vadovautumėte Išorės veiksmų tarnybai, kurioje, kaip anksčiau pasakvienas iš mūsų kolegų, jūs vienu metu einate dvejas pareigas. Šios dvejos pareigos turėtų būti vienintelis dubliavimasis, nors struktūrose mums nereikia dvigubų pareigų. Bendrijos metodas turi būti užtikrintas ne tik dėl biudžeto, bet ir dėl EP priežiūros. Kalbant aiškiau, naujoji tarnyba neturi būti išimtinis užsienio reikalų ministrų, kurie jaučiasi įžeisti, kad nebebus įtraukti į Europos Vadovų Tarybą, žaislas. Tą patį galima pasakyti apie personalo paskyrimą ir asmenų skyrimą į svarbias pareigas tarnyboje.
Dėl A. Danjeano pranešimo, norėčiau visiškai pritarti pranešėjo pasirinktam požiūriui. Dėl nuolatinių operacijų centro, pabrėžiu, kaip ir G. Van Orden, kad baronienC. Ashton po jos klausymų padarpažangą spręsdama šį klausimą ir turiu pasakyti, kad pažanga vyksta teigiama linkme. Iš atmetimo etapo jūs pajudėjote į bandymų etapą. Tebemanau, kad jeigu ketiname atlikti civilinių ir karinių misijų planavimą visiškai integruotai Išorės veiksmų tarnyboje, nėra prasmės vadovauti šiai tarnybai iš jos pačios operacijos vadavietės.
Dėl Žaliųjų frakcijos / Europos laisvojo aljanso pateikto siūlymo įsteigti taikdarystės generalinį direktoratą, sakyčiau, kad skirtingai nei mano kolegos, sėdintys kairiausiojoje Parlamento pusėje, manau, kad visas ES projektas, o visų pirma mūsų užsienio politika, - tai unikalus taikdarystės projektas. Todėl nesu tikras, kad turėtumėme apsiriboti vienu departamentu.
María Muñiz De Urquiza
(ES) Pone pirmininke, manome, kad naujoms institucijoms reikia truputį laiko pradėti dirbti, tačiau taip pat manome, kad neturėtume nuleisti nuo jų akių. Svarbu ne tai, kad, kaip prašo vieni, vyriausiasis įgaliotinis dalyvautų visada, kai tai susiję su Europos užsienio politika. Svarbu, kad Europos Sąjunga dalyvautų tarptautiniu lygmeniu ir gebėtų apginti savo pozicijas. Apie tai kalbama pranešimuose, dėl kurių šiandien diskutuojame.
Todėl pasisakome už plačią Europos Sąjungos politiką dėl bendradarbiavimo santykių su visomis suinteresuotomis šalimis, visų pirma, kiek tai susiję su žmogaus teisių gynimu, - nuo Baltarusijos iki Kubos. Mes turėtume laikytis tokios politikos visų šalių, kurios mus domina dėl žmogaus teisių, saugumo ir visuotinių uždavinių, atžvilgiu, nes Europos Sąjunga gali pakeisti padėtį, kaip paaiškėjo daugumai valstybių narių priėmus bendrą poziciją Ispanijos pirmininkavimo Tarybai metu Žmogaus teisių taryboje Ženevoje, ir jos turi būti siekiama dėl Artimųjų Rytų ir Kubos. Tai yra iniciatyvus ir reformistinis žingsnis į priekį Europos Sąjungos išorės veiksmų srityje. Mums reikalinga stipri ir tikra Europos išorės veiksmų tarnyba, remianti vyriausiojo įgaliotinio darbą ir atitinkanti Parlamento lūkesčius.
Krzysztof Lisek
(PL) Pone pirmininke, ponia C. Ashton, norėčiau pasidžiaugti, kad šiandien kartu su jumis galime pasikalbėti apie bendrą užsienio ir saugumo politiką, taip pat apie bendrą saugumo ir gynybos politiką. Nepaisant kelių prieštaraujančių balsų, norėčiau pasakyti, kad esu tikras, jog šio Parlamento dauguma linki jums gero ir norėtų matyti kuriamą bendrą užsienio ir saugumo politiką ir profesionalią Išorės veiksmų tarnybą, tarnybą, kurioje jums galės padėti geriausi visų Europos Sąjungos valstybių narių diplomatai. Šiandieninmūsų diskusija apie bendrą saugumo ir gynybos politiką kilo dėl puikaus mano viršininko, Saugumo ir gynybos pakomitečio pirmininko A. Danjeano pranešimo. Be abejo, Europos Sąjunga privalo sukurti bendros saugumo ir gynybos politikos pagrindus. Mums reikės spręsti daug uždavinių, kylančių ne tik dėl konfliktų, bet ir dėl gaivalinių nelaimių, terorizmo grėsmės ir pan. Todėl turime stiprinti savo operacinius pajėgumus. Europos Sąjunga privalo pasirūpinti savo saugumu, tačiau taip pat privalo būti aktyvi spręsdama pasaulio uždavinius. Šio tikslo negalime pasiekti be glaudaus bendradarbiavimo su mūsų sąjungininkais už Atlanto vandenyno. Taip galvoju ne tik todėl, kad dauguma ES valstybių narių priklauso NATO, bet ir dėl tų uždavinių, nes iš tikrųjų visi tikisi, kad jūs sugebėsite pradėti gerą dialogą ir pasiekti nuoseklų Europos Sąjungos ir NATO bendradarbiavimą.
Baroniene C. Ashton, baigdamas pajuokausiu: norėčiau tikėtis, kad jūs jau nusiuntėte savo telefono numerį ne tik Henry Kissingeriui, bet ir Hilary Clinton.
Proinsias De Rossa
Pone pirmininke, noriu pasveikinti pirmininko pavaduotoją C. Ashton, pasakiusią įžvalgią ir turiningą kalbą.
Kai kuriuos žmones glumina tai, ponia pirmininke C. Ashton, kad nesate koks "macho" generolas ir tikrai ne siauros krypties nacionalistė. Labiausiai pritariu jūsų pabrėžiamam teisinės valstybės šalių tarpusavio santykiuose principui ir labai jus raginu aktyviai reikalauti, kad jo būtų laikomasi Artimuosiuose Rytuose. Be to, pritariu jūsų įsipareigojimui laikytis svarbaus kolektyvinės naudos, o ne minimalių valstybės narės praradimų principo.
Artimieji Rytai yra ko gero labiausiai besikeičiantis regionas, kuriame šiuo metu gali įvykti visuotinis sukrėtimas. Privalote glaudžiai dirbti kartu su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir spauda, rengdami gruodžio 8 d. Tarybos pareiškimą, kad tai taptų svarbiausiu ten daromos pažangos pagrindu.
Galiausiai noriu jums labai patarti remti Artimųjų Rytų kaip nebranduolinės zonos politikos idėją.
Andrey Kovatchev
(BG) Manau, kad A. Danjeano ir G. Albertini pranešimai - tai žingsnis link labai reikalingos bendros vizijos, kurioje Europos Sąjunga yra matoma kaip pasaulintaikos ir saugumo sergėtoja, ir dėl to juos sveikinu.
Mažėjant gynybos biudžetams ir dabartinės ekonomikos krizės sąlygomis darosi visiškai aišku, kad jeigu norime, jog Europa kalbėtu vienu balsu pasaulyje ir siųstų stiprius pagarbos vertus signalus, privalome taupiai ir našiai naudoti turimus išteklius.
Europos gynybos agentūros vaidmuo, kurį sustiprino Lisabonos sutartis, yra gyvybiškai svarbus, siekiant padidinti mūsų potencialą, vykdant kolektyvinius pirkimus, suvienijant išteklius ir organizuojant bendrą mokymą. Reikia panaudoti civilių ir karinių bendros užsienio ir saugumo politikos aspektų sąsają, siekiant pagerinti Europos Sąjungos pajėgumus ir veiksmingumą.
Tikiuosi, kad ponia C. Ashton, būdama Europos gynybos agentūros vadovir vyriausioji įgaliotinė, atliks aktyvų vaidmenį šioje srityje. Galiausiai, ponia C. Ashton, linkiu jums visokeriopos sėkmės steigiant bendrąją Išorės veiksmų tarnybą. Tikiuosi, kad skiriant darbuotojus į tarnybą bus laikomasi geografinės pusiausvyros principo, kad ji iš tikrųjų atstovautų visai Europos Sąjungai. Europai reikia, kad jums pavyktų.
Ágnes Hankiss
(HU) Ponios ir ponai, visų pirma norėčiau pasveikinti Arnaud'ą Danjeaną perskaičius pranešimą, kuris yra ne tik išsamus, bet ir jame gvildenamas kiekvienas atskiras klausimas; savo ruožtu norėčiau pakalbėti tik apie vieną aspektą. Tarp Europos Sąjungos valstybių narių yra daug šalių, įskaitant ir mano tėvynę Vengriją, kurios norėtų atlikti aktyvų vaidmenį kaip visavertės ir lygios narės bendradarbiaudamos dėl Europos saugumo ir gynybos politikos. Kartu dėl gerai žinomų istorinių priežasčių turėdamos tokius materialinius išteklius, pajėgumus ir net žinių bazę, jos kol kas negali užimti tokios pat padėties kaip didžiausios šalys. Todėl balsavau už siūlomus pakeitimus, kuriais siekiama palengvinti sąlygas tokioms šalims dalyvauti ir pasivyti kitas. Viena vertus, tai susiję su vykstančiu struktūriniu bendradarbiavimu, kuris gali arba galbūt galėjo būti taip suformuluotas, kad nevirstų stipriausiųjų ir didžiausiųjų valstybių narių elito klubu, kitaip tariant, kad visiems dalyviams nebūtų taikomi suvienodinti ir visiems bendri reikalavimai, nes tokiu atveju tam tikros šalys negalės dalyvauti, o priešingai - kad mažos šalys galėtų dalyvauti ir būtų atsižvelgiama į jų specialiuosius gebėjimus. Kita vertus, šioje srityje reikia sukurti mokymo tinklus. Norėčiau padėkoti ponui pirmininkui, kad jis įtraukšiuos klausimus į pranešimą.
Ivo Vajgl
(SL) Pone pirmininke, baroniene C. Ashton, šiandien norėčiau pasveikti abu pranešėjus, kurie taip puikiai vadovavo šioms diskusijoms, diskusijoms, po kurių buvo pritarta šiam dokumentui, o tiksliau abiem G. Albertini ir A. Danjeano dokumentams.
Sakyčiau, kad šiems dokumentams buvo pritarta laiku, prasidėjus baronienės C. Ashton kadencijai, ir mes aiškiai parodėme, ko tikimės iš Europos Sąjungos užsienio politikos. Baroniene C. Ashton, jūs puikiai pasinaudojote galimybe pavertusi šiuos du konkrečius dokumentus savo pasaulio vizija ir sveikinu jus tai padarius. Akivaizdu, kad ne visada jus sveikinsiu, nebent jūs aiškiai parodytumėte savo poziciją dėl konkrečių klausimų, dilemų ir krizių. Šiandien norėčiau pasveikinti jus visų pirma dėl jūsų kritiškos pastabos apie Izraelio vyriausybės veiksmus, susijusius su neteisėtų gyvenviečių statyba.
Baigdamas norėčiau pridurti, kad ateityje manau turėtumėme daugiau dėmesio skirti Japonijai, mūsų senai ir patikimai draugei, o ne žavėtis Kinija ir kitomis sparčiai augančiomis šalimis.
Piotr Borys
(PL) Pone pirmininke, ponia C. Ashton, kalbu ko gero už visus čia esančius Parlamente, sakydamas, kad užsienio politika yra vienas svarbiausių Europos Sąjungos uždavinių, ir tikimės, kad jums, ponia C. Ashton, vadovaujant Europos Sąjunga virs tikrąja užsienio politikos reguliuotoja pasauliniu lygmeniu.
Savo dėmesį skirsiu dviem sritims. Pirmoji - tai politinpadėtis Artimuosiuose Rytuose. Mes tikimės aiškios jūsų pozicijos dėl kovos su terorizmu strategijos. Labiausiai tikimės, kad padėtis visų pirma Afganistane bus tokia, iš kurios galima bus atsitraukti. Čia norėčiau pasiūlyti griebtis visų priemonių, įskaitant daugiausia civilines operacijas, kad atkurtume šalį, kuri dabar po 30 metų nuolatinio karo yra virtusi griuvėsiais. Be to, manau, kad politinis įsitraukimas atstatant Afganistaną yra pagrindinis šalies stabilizavimo veiksnys. Antroji sritis yra Iranas, kuris šiandien atlieka pagrindinį vaidmenį regiono užsienio politikoje. Manau, kad dalyvavimas kovoje su branduolinių ginklų platinimu yra pagrindinis jums taip pat tenkantis uždavinys. Šioje srityje linkime jums didžiulės sėkmės ir tikimės, kad jūs galėsite tinkamai suderinti savo darbą su Amerikos politika.
Manau, kad politinpadėtis Afganistane, Pakistane, Indijoje ir Irane yra labai svarbi pasaulio saugumo politikos atžvilgiu. Todėl, ponia C. Ashton, jūsų vaidmuo šioje srityje yra labai svarbus.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Pone pirmininke, baroniene C. Ashton, apibūdinote kovos su piratais operaciją "Atalantą" Afrikos Kyšulyje kaip sėkmingą.
Vis dėlto praėjusią savaitę įvyko didžiulis piratų išpuolis prieš baskų, ispanų ir prancūzų žvejų laivus, dėl kurio žvejybos laivynas turėjo palikti teritoriją ir pasitraukti į vietas, kuriose jie gali būti apsaugoti, tačiau kuriose nėra žuvies, jau nekalbant apie šimtus vis dar įkaitais įvairiuose laivuose laikomų žmonių.
Prašau jūsų taikyti rezoliuciją, kurią Parlamentas dėl šios operacijos priėmgruodžio mėn., kad apsaugotume žvejybos laivus ir išplėstume taikomą apsaugą. Taip pat reikalauju, kad būtų dar kartą apsvarstytos strategijos ir kad metodai, taikomi vykdant šią operaciją Indijos vandenyne, būtų skubiai peržiūrėti, kartu peržiūrint ir pačią operaciją.
Struan Stevenson
Pone pirmininke, 58 žmonės prarado gyvybę ir 140 žmonių buvo sunkiai sužeista sekmadienį, jiems mėginant pasinaudoti savo teise balsuoti Irako rinkimuose. Vis dėlto smurtas, bauginimai, puolimo grėsmir šantažas neatbaidmilijono drąsių irakiečių nuo rinkimų.
Keletą kartų buvo mėginama manipuliuoti rinkimų rezultatais ir juos iškreipti. Fiktyvios Atskaitomybės ir teisingumo komisijos draudimas dalyvauti rinkimuose daugiau nei 500 pasaulietinių ir sektoms nepriklausančių kandidatų, pasikartojantys bombų sprogdinimai balsavimo dieną ir bloga lemiantis delsimas skelbti rinkimų rezultatus - tai nerimą keliantys apgaudinėjimo pavyzdžiai.
Neatsiejama šių rinkimų savybe tapo grėsmingas Irano kišimasis, tad šiandien turime nusiųsti aiškų įspėjimo signalą: nemėginkite Irake skirti marionetinio ministro pirmininko, nemėginkite atimti demokratinių teisių iš Irako žmonių, nestumkite Irako atgal į sektantišką chaosą, nes Vakarai jus stebi ir jie stebi jus per didinamąjį stiklą.
Andrew Henry William Brons
Pone pirmininke, baronienės C. Ashton vaidmuo yra apibrėžtas Europos Sąjungos sutarties 18 straipsnyje, kuriame yra numatyta, kad vyriausiasis įgaliotinis prisideda prie bendros užsienio ir saugumo politikos plėtojimo ir ją įgyvendina pagal Tarybos, kurią, be abejo, sudaro nacionalinės valstybės, suteiktą mandatą. Vis dėlto tame pačiame straipsnyje yra numatyta, kad jis privalo būti Komisijos, kurioje būdamas jis veikia, pirmininko pavaduotojas. Be to, mano supratimu buvusiems Komisijos darbuotojams bus suteikta pirmenybdiplomatinių ir užsienio ministerijų darbuotojų atžvilgiu, skiriant darbuotojus į Išorės veiksmų tarnybą.
Baroniene C. Ashton, akivaizdu, jog jūsų vaidmuo buvo sukurtas toks, kad būtų galima nuolat mažinti valstybių narių, veikiančių ne tik individualiai, bet ir Taryboje, įtaką užsienio politikai. Taryba suteiks mandatą jums ir jūsų pasekėjams tik popieriuje. Tikroji ES užsienio politikos varomoji jėga bus Komisija; valstybės narės ir Taryba bus nuolat stumiamos į šoną.
Andrzej Grzyb
(PL) PagrindinG. Albertini pranešimo mintis - tai nuosekli ir veiksminga politika. Sveikinu jį ir A. Danjeaną parengus šiuos pranešimus. Norėčiau pasakyti, kad atliekant šį darbą reikia nepamiršti ir personalo aspekto. Europos išorės veiksmų tarnyba yra minima pranešime ir nors jis apima 2008 m. laikotarpį, tiesa, gaila, kad kol kas ne 2009 m., tai yra tam tikras žymeklis, padedantis išmatuoti, kaip iš tikrųjų mes įgyvendiname darbą, tenkantį C. Ashton vadovaujamos tarnybos kompetencijai. Manau, kad šiuo atveju labai svarbi mūsų reikalaujama geografinpusiausvyra, taip pat Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų vaidmenys šiame procese. Aiškūs samdymo kriterijai ir Europos Parlamento vaidmuo plėtojant tarnybą - tai klausimai, kurie bus atidžiai vertinami šiame Parlamente. Norėtume paprašyti, jog šis procesas būtų aiškus ir nedviprasmiškas, kokį mes, atskirų balsuotojų, kurie juk ir sudaro Europos Sąjungą, atstovai, suprastume.
Jelko Kacin
(SL) Norėčiau nuoširdžiai pasveikinti abu pranešėjus - G. Albertini ir A. Danjeaną.
Norėčiau priminti jums tragišką įvykį, kuris prieš septynerius metus kovo 12 d. įvyko Belgrade. Kalbu apie buvusio Serbijos Ministro Pirmininko Zorano Đinđićo nužudymą. Jis buvo nužudytas, siekiant sustabdyti padėties Serbijoje normalizavimą, šalies demokratizaciją ir europėjimą. Vis dėlto jiems nepavyko sustabdyti šio proceso. Jiems pavyko tik jį atidėti. Šis įvykis taip pat turi neigiamos įtakos kaimyninėms šalims ir visam regionui.
Ponia C. Ashton, prašau padėti europietiškoms jėgoms ir jas paremti visur mūsų arčiausioje kaimynystėje. Jums reikės veikti laiku ir imtis prevencijos. Sau išsirinkote naują instituciją ir naują vaidmenį, o iš tikrųjų tai du vaidmenys dviejose institucijose, ir jums tenka vadinamosios dvigubos nominaliosios vadovės vaidmuo. Kelio atgal nėra - nei jums, nei mums. Kadangi galite eiti tik į priekį, prašau jūsų pateisinti mūsų jums suteiktą pasitikėjimą.
Franz Obermayr
(DE) Pone pirmininke, išsamūs pranešimai paprastai turi būti skirtingai vertinami, ir šiuo atveju galioja ta pati taisyklė. Taigi palankiai vertinu tokią bendrą užsienio ir saugumo politiką, kurią įgyvendinant nagrinėjama nelegalios imigracijos, sukčiavimo vizų klausimais, nusikalstamo turizmo ir fiktyvių prieglobsčio paraiškų klausimai. Taip pat palankiai vertinu tokią bendrą užsienio ir saugumo politiką, kurią įgyvendinant nagrinėjama Šengeno erdvės sienų apsaugos klausimai ir pagal kurią aiškiai griebiamasi kovoti su organizuotu nusikalstamumu. Vis dėlto kritiškai vertinu ir pasisakau prieš tokią bendrą užsienio ir saugumo politiką, kurios tikslas yra sukurti aktyvų ES vaidmenį kariniais klausimais, kuriuos sprendžiant jau ir taip dalyvauja JT ir NATO. Reikėtų atsisakyti tokio dubliavimosi. Žinoma, kalbu užimdamas ypatingą, neutralios valstybės atstovo padėtį. Taip pat man nepriimtinas vizos reikalavimo panaikinimas, netinkamai apsvarstytas vizos reikalavimo panaikinimas Balkanų valstybėms, kai jau dabar, praėjus tik keliems mėnesiams nuo šio sprendimo įsigaliojimo, apie 150 tūkst. makedonų yra pakeliui į Vidurio Europą, o du trečdaliai iš jų jau išnyko neteisėtumo erdvėje.
Be abejo, tai netinkamas būdas prisidėti prie Europos piliečių saugumo poreikių - tokiu būdu niekaip neprisidedama prie saugumo ir juolab nepadidėja mūsų piliečių troškimas reikalauti "daugiau Europos".
Miroslav Mikolášik
(SK) Man kelia nerimą tai, kad po ankstesnių konferencijų nebuvo gauta jokių apčiuopiamų rezultatų branduolinių ginklų neplatinimo srityje. Šie ginklai ir technologijos yra platinamos. Didėja rizika, kad branduolinės technologijos pateks į nusikalstamų ir teroristinių organizacijų rankas.
Sąjunga turi veikti išvien šioje srityje ir turi užimti pasaulinės veikėjos poziciją, kad sustiprintų visus tris Branduolinių ginklų neplatinimo sutarties ramsčius ir pasiektų visuotinio neplatinimo taisyklių ir priemonių taikymą ir įgyvendinimą. Manau, kad į Europos Sąjungos prioritetų sąrašą būtina įtraukti branduolinių ginklų neplatinimo klausimą ir pradėti dalykinį dialogą su visomis branduolinėmis valstybėmis, ne tik su JAV ir Rusija. Branduolinius ginklus turi ne tik penkios Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos narės. Todėl visuotinio saugumo labui Europos Sąjunga turi imtis politinių ir diplomatinių pastangų, kad užtikrintų, jog tokios šalys kaip Izraelis, Indija, Pakistanas ir Šiaurės Korėja pasirašytų Branduolinių ginklų neplatinimo sutartį.
Catherine Ashton
Komisijos pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausioji įgaliotinužsienio reikalams ir saugumo politikai. - Pone pirmininke, visų pirma turėčiau padėkoti už išsakytą nuomonę ir pasakyti, kad, mano nuomone, tai buvo svarbios ir vertingos diskusijos dėl mūsų strateginės krypties.
Pradžioje noriu patikinti, kad visiškai pritariu visiems gerbiamiems Parlamento nariams, kalbėjusiems apie šio Parlamento analitinės priežiūros vertę ir svarbą, taip pat apie šio Parlamento vaidmenį - ne tik turint omenyje tą analitinę priežiūrą, bet ir praktinę patirtį, kurią, žinau, jis turi. Ketinu pasiremti šia patirtimi ir tikiuosi, kad bus dar daug galimybių mums padiskutuoti ir aptarti daugelį, jei ne visus svarbius klausimus, kurie buvo keliami šiandien.
Šiuo klausimu kalbėsiu santykinai trumpai, tačiau pamėginsiu aptarti keletą pagrindinių sričių, kurios, mano nuomone, kelia didžiausią susirūpinimą gerbiamiems Parlamento nariams. Pradėsiu nuo to, kad nepasisakiau prieš M. Barnier'io pranešimą. Sakiau, kad išmokę Haičiui, o dabar Čilei teikiamos paramos pamoką, norėjome išsiaiškinti, kiek dar galėtume nuveikti ir kaip galėtume veikti našiai, ką reikėjo pasilikti atsargai ir ar reikėjo ką nors pasilikti atsargai. Dėl to turime mąstyti strategiškai apie tai, ką turime nuveikti, o M. Barnier'io pranešimas suteikia tam kontekstą. Esu labai dėkinga Micheliui už jo indėlį - suteiktą kontekstą.
Dėl Branduolinių ginklų neplatinimo sutarties: keletas gerbiamų narių minėjo gegužės mėn. vyksiančios konferencijos svarbą ir su jais visais sutinku. Labai svarbu judėti į priekį, pasinaudojant gegužės mėn. mums teikiama galimybe.
Taip pat sutinku, kad saugumas prasideda nuo tvirtų politinių santykių. Mes nuolat suvokiame savo požiūrį platesniame pasaulyje kaip tų tvirtų politinių santykių plėtojimą siekdami saugumo ne tik sau, bet ir trečiosioms šalims, šalims, su kuriomis siekiame tokių santykių arba su kuriomis palaikome dialogą mums rūpimais klausimais.
Keletas gerbiamų narių visiškai teisingai kalbėjo apie Balkanų svarbą. Minėdama savo prioritetus nurodžiau, kad tai itin svarbi darbo sritis. Šiuo priešrinkiminiu Bosnijoje laikotarpiu labai svarbu, kad mes remtumėme Europos Sąjungos svarbą ir kad nacionaliniai politikai nupasakotų savo žmonėms kelią, kuriuo jie planuoja eiti, kad užmegztų artimesnius ryšius su Europa ir galiausiai taptų Europos dalimi.
Pritariu Valentino Inzko ir jo darbo vyriausiojo įgaliotinio biure svarbai. Mes su juo dirbame kartu, galvodami apie strateginį požiūrį - vėlgi ateičiai, tolesnei nei rinkimai, kuriuose mums reikės dalyvauti ateinančiais mėnesiais ir metais, kad užtikrintume saugumą. Pritariu minčiai apie stabilumo svarbą: mums svarbu ne tik jį turėti, bet ir išsaugoti. Regione nerimaujama, kad mes esame matomi kaip judantys į priekį, tačiau kartais man atrodo, kad mes šiek tiek įstrigome ir nesiimame tolesnių veiksmų. Mes turime padaryti pažangą šioje srityje.
Visų pirma tai aktualu, kaip jau minėjo keletas gerbiamų narių, Kosove, su kurio vyriausybe buvau susitikusi. Kalbėjausi su Kosovo vyriausybe ir visų pirma su Ministru Pirmininku, norėdama sužinoti, kuo galėtume jiems padėti ateityje. Po to yra Serbija, kuri visomis išgalėmis stengiasi tapti Europos Sąjungos dalimi. Susitikusi su Serbijos Prezidentu Borisu Tadićiu ir vyriausybės nariais taip pat labai aiškiai mačiau, kad tai jie suvokia kaip savo ateitį ir jie taip pat supranta mums rūpimus klausimus šiame kelyje.
Dėl diskusijų apie Kubą - turėjau tenai būti. Priežastis paprasta - vienu metu vyksta keli renginiai. Tuo pačiu metu vyko Pirmininkų sueiga, kurioje buvo aptariama Išorės veiksmų tarnybos veikla, tad aš negalėjau būti dviejose vietose vienu metu. Taip laiką suplanavo Europos Parlamentas. Privalau paklusti ir dalyvauti. Vis dėlto manau, kad Kuba yra svarbus klausimas ir neabejoju, kad grįšime prie šios temos.
Dėl atskiro taikdarystės departamento sukūrimo: mano nuomone, jis turi apimti visa tai, ką mes darome, ir visada jaudinuosi dėl tam tikrų dalių atskyrimo, tarytum jos būtų atskiros viso mūsų dirbamo darbo dalys. Pažvelgę į tai, kaip mes planuojame organizuoti Išorės veiksmų tarnybą, pamatysite, kad tai tarytum kokia bendra organizacija, aiškiai prisiimanti sutarties įsipareigojimus ir taip pat atstovaujanti jums bei Komisijai.
Taigi kai Komisija siekia imtis veiksmų dėl prekybos, klimato kaitos, energetinio saugumo visame pasaulyje, ji taip pat gali pasinaudoti Išorės veiksmų tarnyba kaip savo priemone, tiesiogiai susiedama Komisijos darbą su tuo, kas vyksta realiai. Galėčiau teigti, kad visa tai dėl saugesnio ir stabilesnio pasaulio. Tad man tai reiškia mūsų puoselėjamą idėją apie tai, kad tuo remsime veiksmus, siekdami užtikrinti ir palaikyti taiką.
Dėl Atalantos: manau, čia išsakytos mintys yra labai teigiamos. Tai labai svarbi misija, tačiau tokia misija turi būti susieta su visais kitais dalykais, kuriuos įgyvendiname regione. Taip pat pritariu, kad turime pagalvoti apie žvejybą ir jos strategiją. Tai yra labai gerai suprantama.
Dėl darbo grupių: manau, kad puiki mintis Parlamentui jų turėti. Manau, kad dabartiniu metu vyresnieji pareigūnai palaiko glaudžius ryšius su jomis ir mes turime toliau tęsti šį darbą.
Dėl operacijų centro: netiesa, kad pakeičiau savo poziciją. Sausio mėn. pasakiau, kad tebesu įsitikinusi. Šį klausimą nagrinėjame dabar, nes kadangi šį darbą dirbu šiek tiek ilgiau, esu labiau įsitraukusi į mūsų misijų užsienyje veiklą - Kosove ar Bosnijoje, arba diskutuojant apie tai, ką darome Atalantoje arba ką nuveikėme Haityje ir pan.
Savo kalboje pasakiau, kad turime išsiaiškinti, kas yra būtina, o paskui nuspręsti, kaip geriausia tą pasiekti. Nuomonių yra įvairių, tačiau, mano manymu, visas jas sieja bendra tema, t. y. tai, ką mes turime daryti. Taigi tai reiškia vienokį ar kitokį įsitikinimą dėl to, kaip mes turime veikti.
Dėl žmogaus teisių: jas norėčiau apibūdinti kaip sidabro giją. Visuose mūsų darbuose Europos Sąjungoje ir plačiame pasaulyje turi atsispindėti mūsų vertybės ir žmogaus teisės. Tokiu būdu užtikriname, kad tai - gija, jungianti visus mūsų veiksmus, teikiant paramą visam mūsų darbui pasaulyje ir skatinant Europos Sąjungos vertybes. Noriu labai dėmesingai stebėti, kaip mes tai darome, kad tai nevirstų primesta papildoma dialogo dalimi. Tai tampa neatsiejama visų mūsų veiksmų dalimi.
Taip pat pritariu glaudiems transatlantiniams santykiams su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis. Jos yra mūsų patikimas partneris daugelyje sričių, visų pirma krizių valdymo srityje, todėl labai svarbu, kad mes pasiremtume šia patirtimi. Be to, siekiu tęsti darbą su JAV vystymosi srityje, pvz., ir visų pirma Afrikoje, kur yra galimybių, - manau, kad bet kuriuo atveju, - nuveikti gerokai daugiau, žinoma, atsižvelgiant į mano kaip už prekybą atsakingos Komisijos narės patirtį pagalbos prekybai srityje.
Mes taip pat turime pagalvoti apie aktyvų bendradarbiavimą su kitomis šalimis. Kalbėjausi su Brazilijos užsienio reikalų ministru apie galimybę vėl dirbti kartu vystymosi srityje, kai masto ekonomija ir gebėjimas bendradarbiauti padeda mums veiksmingiau panaudoti išteklius tose pasaulio dalyse, kuriose jų iš tikrųjų reikia.
Taip pat pritariu ir dėl elektroninės erdvės pavojų. Tai labai svarbus klausimas. Jis kyla dabar. Tai yra klausimas, kurį mes planuojame nagrinėti, nes pavojai neišvengiamai nuolat kinta.
Trumpai apie Išorės veiksmų tarnybą. GeografinEuropos Sąjungos platuma turi būti atspindėta Išorės veiksmų tarnyboje. Visiškai tam pritariu, tačiau norint pasiekti šį tikslą reikia laiko. Vienas dalykas, kurį pasakiau visiems užsienio reikalų ministrams ir sakau Parlamentui yra šis: pasistenkite atsispirti pagundai manyti, kad nors pirmi keturi ar penki paskirti asmenys nėra iš tos valstybės narės, kurią geriausiai pažįstate, tai nereiškia, kad ateityje neskirsiu asmenų iš tų valstybių narių. Mums paprasčiausiai reikės ją kurti paetapiui. Nepamirškite, ir tai gerbiami nariai žino, kad jos dar nėra. Išorės veiksmų tarnyboje dar nėra dirbančios komandos ar personalo, nes kol nesukurtas teisinis pagrindas, nieko nėra. Mes teturime tai, ką turėjome anksčiau, ir mėginame nuosekliai viską suburti į viena.
Darbuotojus skirsiu tik pagal jų nuopelnus. Jokių numylėtinių neturiu. Tik pagal nuopelnus. Man reikia protingiausių bei geriausių ir tai pasakiau valstybėms narėms ir institucijoms. Noriu, kad vietoje dirbančios delegacijos veiktų bendrai, galėtų paremti visas Europos Sąjungos darbo dalis, kaip jai atstovaujama trečiosiose šalyse ir kaip ji dirba su trečiosiomis šalimis. Kyla klausimas, kaip tai padaryti, ir apie tai šiuo metu kalbamės su Taryba ir Komisija. Jeigu būtų labai paprasta, būtume jau tai padarę. Svarbiausia, kad veiktume teisingai ir veiksmingai. Per ateinančias keletą savaičių tai išspręsime.
Dėl išteklių, planuoju pasisakyti už lankstumą. Planuoju teigti, kad jeigu vieną atskirą šalį ištiko krizarba jeigu suprantate, kad prireiks perkelti išteklius, mes turime spręsti šį klausimą, tačiau jis turi būti sprendžiamas remiantis parlamento analitinės peržiūros aplinkybėmis. Be to, mes turime pagalvoti apie tai, kaip tai veiks - ir ne tik dabar, bet ir ateityje.
Mes būtinai privalome vengti dubliavimosi; priešingu atveju, viskas, ką laimėsime, tai - daugiau biurokratijos, o tai nėra mūsų tikslas. Mes turime įtvirtinti darniai ir sklandžiai veikiančią tarnybą, kuri būtų Europos Sąjungos vienetas ir kuri remtų kitas institucijas, o šios remtų tarnybą. Be to, kaip sakiau, nepamirškime, kad jos dar nėra. Tikėkimės, kad per ateinančias keletą savaičių darbas bus nuveiktas. Parlamentui mane remiant esu tikra, kad taip įvyks ir kad institucija pradės veikti. Mes galime padėti pagrindą, tačiau prireiks laiko statiniui pastatyti, ir tai yra taip svarbu, kad tikiuosi, jog visi gerbiami Parlamento nariai tai supras.
Keletas paskutinių minčių. Dėl aukščiausiojo lygio susitikimų: jų yra daugybir visokiausių. Klausimas, kurio niekada negalima pamiršti, tai - jų vertir svarba. Negaliu visuose juose dalyvauti. Jų paprasčiausiai yra per daug. Kai kuriuose dalyvausiu. Mums buvo gerai atstovaujama Maroko aukščiausiojo lygio susitikime, nes jame dalyvavo abu Pirmininkai. Nuoširdžiai galvoju, kad jeigu aukščiausiojo lygio susitikime dalyvauja Tarybos ir Komisijos Pirmininkai, galime teigti, kad ES atstovaujama aukščiausiuoju lygiu. Man nebūtina taip pat jame dalyvauti, ir jie man pritartų.
Galiausiai gerbiami Parlamento nariai kalbėjo apie santykius su tokiomis šalimis kaip Japonija ar Rusija, kuri mums svarbi dėl strateginės partnerystės, taip pat apie Artimųjų Rytų, į kuriuos išvykstu šį sekmadienį, svarbą ir vertę, taip pat apie Ketverto, nes keliausiu per Artimuosius Rytus, vertę ir svarbą. Planuoju aplankyti penkias šalis ir baigti kelionę Maskvoje, kurioje įvyks Ketverto susitikimas mūsų tolesniems veiksmams aptarti ir padiskutuoti.
Galiausiai, gerbiami Parlamento nariai, dėkoju, kad pastebėjote mane esant Tarybos pusėje ir kad Komisijos pusėje nieko nėra. Kaitaliosiu puses. Kol nėra vietos per vidurį, taip ir judėsiu iš vienos vietos į kitą. Jūsų pareiga prisiminti, kurioje pusėje turiu būti, kai įeinu pro duris.
Pagaliau dar kartą norėčiau padėkoti ponui G. Albertini ir ponui A. Danjeanui už puikius pranešimus, dėl kurių šiandien turėjau galimybę pasidalyti savo mintimis.
(Plojimai)
Gabriele Albertini
Dėkoju kolegoms, kurių tiek daug kalbėjo, o pirmiausia tiems, kurie pritarpagrindinėms pranešimo dalims, gyrir rėmjo turinį, taip pat tiems, kurie jį kritiškai vertino, o labiausiai tiems, kurie kritikavo siekdami išvengti nemaloniai tragiškų įvykių, kai buvo panaudojama jėga, ir svajodami apie taikų pasaulį. Graikų filosofas Platonas sakė, kad tik mirusieji pamatys karo pabaigą. Vis dėlto net jeigu nenorime lenkti galvos prieš šią filosofiją ir mėginame užkirsti kelią šiems įvykiams realybverčia mus panaudoti jėgą net per taikos misijas.
Sveikinu vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją C. Ashton ir dėkoju jai, kad paminėjo mano pranešimą: vienas jos požiūrio aspektas man ypač patinka - tai dviguba prigimtis, tai, kaip siekiama sulieti Tarybos ir Komisijos uždavinius. Vien jos fizinvieta, - sėdint čia tai Tarybai, tai Komisijai skirtoje kėdėje, - parodo jos norą eiti dvejas pareigas.
Manau, kad mes, Parlamentas, privalome paremti ir skatinti tokį bendrą įsipareigojimą. Europos Komisija puoselėja vystymosi, kaimynystės, stabilumo, žmogaus teisių ir demokratijos gynimo politiką; Taryba imasi taikos misijų, taip pat teisinės valstybės įgyvendinimo misijų. Šios temos turi būti galiausiai atspindėtos Europos užsienio diplomatinės tarnybos veikloje, ir ši tarnyba turi būti naši, veiksminga ir turinti reikiamų įgūdžių ir išteklių, kad galėtų tinkamai atlikti savo vaidmenį, o mes turime sunkiai dirbti, kad pasiektume šį tikslą.
Taip pat dėkoju vyriausiajai įgaliotinei, - mes dar aptarsime šį klausimą išsamiau balandžio 23 d., - kad ji sutiko dalyvauti Užsienio reikalų komiteto klausymuose apie Išorės veiksmų tarnybą, apie kurią turėsime galimybę pakalbėti plačiau. Šiandien yra mūsų bendradarbiavimo pradžia, bet tikrai ne pabaiga.
Arnaud Danjean
Pone pirmininke, baroniene C. Ashton, ponios ir ponai, dėkoju už jūsų kalbas, kurios dar kartą padėjo praturtinti šias diskusijas ir šį pranešimą.
Norėčiau nuraminti tuos, kurie išreišksavo abejones, o kartais ir įtarimus, kad dėl šio pranešimo gali atsiverti durys didesnei konkurencijai, visų pirma su NATO, ar net atsirasti izoliavimas. Taip tikrai nėra; visiškai taip negalvoju ir pridurčiau, kad šių dalykų nėra numatyta sutartyje, net atvirkščiai. Galite pasikliauti EP nariu iš Prancūzijos, kuris nenuilstamai kovojo, kad jo šalis būtų grąžinta į integruotas NATO struktūras.
Kai kalbame apie strateginę autonomiją, kokią idėją plėtojame, kokią politiką 10 metų kūrėme? Atsakymas yra Europos Sąjungos gebėjimas kištis per civilines ir karines misijas tose srityse, kuriose negali dalyvauti kitos organizacijos, įskaitant NATO. NATO negalėjo sustabdyti konflikto Gruzijoje, kurioje nėra nei JT, nei ESBO. NATO įsikišo Afrikos Kyšulyje ne anksčiau už mus, kad sustabdytų įvykius, keliančius grėsmę mūsų saugumo interesams.
Strateginautonomija taip pat reiškia gebėjimą kištis, panaudojant įvairias priemones, kurias tik mes ir teturim: civilines ir karines priemones, teisines priemones, finansines priemones ir vystymosi priemones. Europos Sąjunga užima palankiausią padėtį, kad sukurtų tokį visuotinį požiūrį krizės paveiktose teritorijose.
Mūsų strateginautonomija taip pat reiškia mūsų gebėjimą, prireikus nesikišti, kai yra vykdomos vienašalės karinės kampanijos arba, - ką minėjo keletas narių iš Austrijos, - kadangi tarp mūsų yra neutralių šalių ir mes gerbiame jų statusą.
Tokia yra Europos gynybos ir saugumo politikos reikšmė. Tą reiškia strateginautonomija, kurią mes kuriame pasitelkdami šią politiką. Niekada nepamirškite šios Europos saugumo ir gynybos politikos kilmės. Ji atsirado dėl tragiškos, kruvinos nesėkmės, kuri ištiko Balkanus praėjusį dešimtmetį, kai Europos Sąjunga nesugebėjo susidoroti su didžiuliu saugumo uždaviniu savo pačios žemyne. Nepamirškime šių įvykių. Mūsų Europos piliečiai to nepamiršo ir jie mums neatleistų, jeigu atsisakytume siekio matyti Europą kaip tarptautinio lygmens veikėją.
(Plojimai)
Pirmininkas
Šia kalba baigiame nagrinėti šį klausimą. Diskusijos baigtos. Gavau septynis pasiūlymus dėl rezoliucijų, pateiktų vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalimi užbaigti šią diskusiją.
Balsuojama bus šiandien.
Elena Băsescu  
Visų pirma norėčiau pasveikinti G. Albertini parengus šį pranešimą. Džiaugiuosi, kad mano pasiūlytiems pakeitimams pritarta. Praėjusią savaitę Europos Komisija pranešapie 43 didelių energetikos projektų finansavimą, įskaitant keturis projektus, kuriuose dalyvauja Rumunija. Ateityje Komisija turės tinkamai suvokti visos Europos naftotiekio Konstanca-Triestas, taip pat santykių su Rytų partnerystės šalimis plėtojimo svarbą. Reikia sustiprinti pastangas įgyvendinant projektus kaip Juodosios jūros sinergijos dalį, siekiant užtikrinti veiksmingesnį bendradarbiavimą šioje srityje. Moldovos Respublikai gali tekti svarbus vaidmuo, susijęs su ir Rytų partneryste, ir Juodosios jūros sinergija. Europos Sąjunga privalo skirti ypatingą dėmesį santykiams su šia šalimi ir paremti jos kelią į ES narystę. ES privalo labiau įsitraukti spręsdama neišspręstus konfliktus Juodosios jūros regione, įskaitant konfliktus Uždniestrėje. Transatlantinės partnerystės plėtojimas turi būti vienas iš Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos prioritetų. Santykiai su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis yra labai svarbūs, siekiant sustiprinti pasaulio saugumą ir stabilumą. JAV priešraketinės sistemos dalies dislokavimas Rumunijos teritorijoje yra pasitikėjimo mano šalimi įrodymas.
Ilda Figueiredo  
Labai gaila, kad daugiašalio nusiginklavimo procesas nutrūko ir keletą metų nebuvo politinės valios vėl jo imtis. Dėl šios priežasties būsimoji Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo šalių 2010 m. peržiūros konferencija yra itin svarbi.
Kaip pasiūlymą dėl rezoliucijos pasirašiusios šalys mes labai nerimaujame dėl naujų branduolinio ginklavimosi varžybų. Todėl būtina nedelsiant sustabdyti branduolinių ginklų kūrimą, gamybą ir saugojimą.
Būtina, kad JAV sustabdytų naujos kartos taktinių branduolinių ginklų kūrimą ir pajudėtų priešinga kryptimi - pasirašytų ir ratifikuotų Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį.
Mes taip pat pasisakome už taikų ginčo dėl Irano branduolinių programų sprendimą ir reikalaujame, kad būtų dar kartą pradėtos derybos, atkartojančios mūsų pasipriešinimą kariniams veiksmams ir grasinimui panaudoti jėgą. Be to, įspėjame, kad kariniai veiksmai gali dar labiau pagilinti krizę regione.
Edit Herczog  
Pone pirmininke, ponios ir ponai, Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo priežiūros konferencija bus rengiama 2010 m. balandžio- gegužės mėn. Svarbu, kad Europos Sąjungos valstybės narės pateiktų vieną poziciją susitikime ir kad jos patvirtintų visus tris Sutarties ramsčius: branduolinių ginklų neplatinimo, nusiginklavimo ir bendradarbiavimo dėl civilinio branduolinės energijos vartojimo. Valstybės narės privalo išreikšti savo įsipareigojimą panaikinti prekybą branduoliniais ginklais, laipsniškai mažindamos esamų branduolinių ginklų atsargas ir griežtai stebėdamos medžiagų, reikalingų branduolinių ginklų gamybai, gaminimą ir gamybai reikalingų produktų laikymą. Valstybės narės privalo atlikti vadovaujantį vaidmenį, taikydamos 2009 m. rudenį (rugsėjo 24 d.) priimtos Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 1887 nuostatas. Pagal šią rezoliuciją valstybės narės privalo daug dėmesio skirti visuotinio tarptautinio susitarimo, kuriuo reglamentuojama branduolinių ginklų naikinimas pagal griežtą tarptautinę priežiūros tvarką, parengimui. Be to, jos turi siekti priimti dvi konkrečias priemones minėtose srityse, kad parodytų pavyzdį likusiam pasauliui. ES valstybės narės privalo remti visuotinę Branduolinių bandymų uždraudimo sutartį ir START susitarimo su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir Rusija atnaujinimą. ES privalo laikyti pastangas, kurių griebiamasi dėl branduolinio kuro, prioritetine sritimi ir sutelkti dėmesį į taisyklių dėl jo laikymo, vežimo ir prekybos suderinimą, griežtinimą ir skaidrinimą.
Filip Kaczmarek  
Ponios ir ponai, turiu pasakyti, kad tikiuosi, jog 2008 m. metinataskaita dėl bendros užsienio ir saugumo politikos nesukels tokių emocijų, kaip mūsų diskusijos šia tema kitais metais. Tai, kad tikiuosi, jog po metų mes jau žinosime, kaip atrodo Europos išorės veiksmų tarnyba, ir ši nauja tarnyba, savo ruožtu, turės didelę įtaką Europos užsienio politikos plėtrai.
Europos Sąjunga siekia tapti pasauline veikėja. Tai yra gerai, tačiau šių siekių nelengva pasiekti. Mūsų laukia nemažai sunkaus darbo. Europos institucijos privalo susitarti dėl EIVT. Tai nebus paprasta, tačiau be jos negalėsime pagerinti užsienio politikos. Turime prisiminti pagrindines Europos Sąjungos vertybes ir vadovautis jomis kaip pagrindu užsienio politikai kurti.
Privalome visuomet prisiminti solidarumą, lygybę, vienodus standartus, žmogaus ir piliečių teises. Privalome nepamiršti palaikyti vidaus pusiausvyrą ir turime ginti visus šiuos visų ES valstybių narių interesus, kurie vieni kitų neneigia. Pagrindinis dalykas yra neabejotinai poreikis pagerinti Bendrijos institucijų ir valstybių narių koordinavimą. Atskiri nacionaliniai interesai neturi prieštarauti mūsų suderinamumui arba mūsų bendruomenei. Paradoksalu, bet net ir tos šalys, kurios nori būti matomos kaip Europos integracijos varomoji jėga, kartais veikia prieš kolektyvinius Europos Sąjungos interesus. Keiskime šį požiūrį.
Kristiina Ojuland  
Pone pirmininke, keli prieš mane kalbėjusieji prelegentai nurodproblemas, susijusias su Europos išorės veiksmų tarnybos, pradėjusios veikti įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, sudarymu. Manau, kad sudarant EIVT labai svarbu laikytis geografinės lygybės principo ir, kaip ir kitose Europos Sąjungos institucijose, įgyvendinti pozityviąją diskriminaciją naujų valstybių narių atžvilgiu - tai yra numatyta pereinamuoju laikotarpiu ir dėl to galima paspartinti kilimą tarnyboje. Naujų valstybių narių atstovams trūksta dešimtmečius kauptos darbo Europos Sąjungos institucijose patirties, kuri yra pagrindinis aukštoms pareigoms užimti taikomas reikalavimas. Būtų neteisinga, jeigu į pačias svarbiausias pareigas būtų paskirti vien senųjų valstybių narių pareigūnai, o pareigūnai iš naujųjų valstybių narių ilgus metus liktų nuošalyje. Tai būtų akivaizdus išteklių eikvojimas, nes, pavyzdžiui, atstovas iš Maltos gali turėti gerokai daugiau patirties apie Šiaurės Afrikos šalis, Kipras - apie Artimuosius Rytus, Bulgarija - apie Turkiją, Lenkija - apie Baltarusiją ir Ukrainą, Baltijos valstybės - apie Rusiją. Tikiuosi, kad Europos Sąjunga nepadarys klaidos, leisdama senosioms valstybėms narėms tapti EIVT veidu, o priešingai - ras optimalų, visoms valstybėms narėms tinkantį sprendimą.
Czesław Adam Siekierski  
Dėl padėties pasaulyje atsiranda naujų uždavinių ES užsienio politikai ir reikia platesnio saugumo problemų supratimo. Atsirado naujos jėgos ir jos labiau įsitraukia į pasaulio politiką įvairiausiose srityse. Taigi reikia dialogo pasauliniu lygmeniu ir sukurti naujus bendradarbiavimo ir vaidmenų pasidalijimo principus. Turime papildyti milžinišką NATO ir JAV vaidmenį užtikrinant pasaulio saugumą, įsteigdami specialiąsias mobiliąsias pajėgas, kurios, būdamos ES dalys, galės nagrinėti visokių gaivalinių nelaimių ir katastrofų klausimus. Europos Sąjunga bus suvokiama ne tik kaip už demokratiją ir žmogaus teises kovojanti institucija, bet ir kaip institucija, kuri ištiesia žmonėms pagalbos ranką, kai jiems iškyla sunkumų. Kitų grėsmių pavojus aiškiai didėja, tad energetikos saugumas ir maisto sauga tampa svarbiais klausimas. Manau, kad svarbu parengti naują koncepciją dėl Europos išorės veiksmų tarnybos, kurioje būtų apibrėžtos Bendrijos veikimo sritys ir tarnybos įsteigimo principai, funkcionavimo, taip pat dėl vaidmenų pasidalijimo ir bendradarbiavimo su valstybių narių diplomatinėmis tarnybomis principų, siekiant aiškiai nurodyti, kokie vaidmenys tenka atskiroms ES institucijoms. Iš pat pradžių neapibrėžus vaidmenų ir kompetencijos pasidalijimo gali kilti nesusipratimų tarp skirtingų institucijų ir Europos Sąjungos vadovų, taip pat tarp ES ir valstybių narių. Iš pradinės patirties dėl vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumui veiklos, taip pat atsižvelgiant į bendruosius lūkesčius, kad jis turi būti aktyvus ir dalyvauti keliose skirtingose vietose, matyti, kad mes turime pagalvoti apie pavaduotojų skyrimą arba labiau įtraukti kitus Komisijos narius į vyriausiojo įgaliotinio darbo sritis, nes jų turime labai daug.
Traian Ungureanu  
Palaikau G. Albertini pranešimą, kuriame jis apibrėžpagrindinius bendros saugumo ir užsienio politikos aspektus, visų pirma jos dalis, susijusias su Rytų partnerystės ir Europos politikos Juodosios jūros regione plėtra. Rytų partnerystir EURONEST parlamentinasamblėja sudaro tinkamą pagrindą ES rytų kaimynams priartėti prie Europos standartų, taip pat paaiškinti tam tikrų valstybių, kaip antai Moldovos Respublikos, perspektyvas įstoti į ES. Norėčiau visų pirma pabrėžti greitos ir konkrečios paramos svarbą - ji turi būti suteikta Moldovos Respublikos europietiškai vyriausybei. Šiuo tikslu reikia paspartinti dvi Europos priemones: ES makrofinansinės paramos teikimo procesą ir atšaukti vizas į ES keliaujantiems Moldovos Respublikos piliečiams. Juodosios jūros regione labai svarbu toliau siekti Europos tikslo užtikrinti ES energetinį saugumą. Pritariu pranešimo 21 daliai, kurioje reikalaujama, kad ES visiškai ir kuo greičiau įgyvendintų "Nabucco" projektą. Kitas šioje diskusijoje kilęs ir ne mažiau svarbus klausimas - tinkamas JAV priešraketinės gynybos projekto parengimas ir jo svarba Europos saugumui. Rumunijos dalyvavimas šiame projekte rodo, kad Rumunija tapo grynąja Europos saugumo teikėja, tad ji turi visus gebėjimus gerbti savo sąjungininkams duotus saugumo įsipareigojimus.
Janusz Władysław Zemke  
Norėčiau pateikti keletą pastabų dėl Europos saugumo strategijos ir bendros saugumo ir gynybos politikos.
Europos Parlamento pasiūlyme dėl rezoliucijos yra teisingai apibrėžtos Europos patiriamos grėsmės ir jai kylantys uždaviniai. Problema ta, kad mes negalime tinkamai į jas reaguoti, bent jau ne visada pakankamai operatyviai. Yra trys pagrindiniai trūkumai ir jeigu galėtume juos įveikti, galėtume radikaliai pagerinti bendros saugumo ir gynybos politikos veiksmingumą. Pirmas trūkumas - tai visų ES valstybių narių nepasiryžimas turėti bendrą politiką, o ne tik žodinę deklaraciją apie jos būtinybę. Antras - silpnas įvairių Europos institucijų darbo koordinavimas. Europos Sąjungos lygiu vis dar nėra reagavimo į kritines aplinkybes centro. Galiausiai trečias trūkumas - pernelyg mažas karinis ir civilinis potencialas, kuriuo disponuoja Europos Sąjunga, o ne atskiros valstybės narės.
Pavyzdžiui, oro transporto problemos yra dabar visiems žinomos ir jų reikšmyra didžiulė, norint greitai reaguoti į krizės atvejus. Tik pasiekus pažangą šiose trijose srityse galima padaryti bendrą saugumo ir gynybos politiką veiksmingesnę.
