Gamyba ir užimtumas įvairių ES valstybių narių tekstilės ir drabužių pramonės sektoriuje (diskusijos)
Pirmininkė
Kitas klausimas - diskusijos dėl žodinio klausimo Komisijai dėl gamybos ir užimtumo įvairių ES valstybių narių tekstilės ir drabužių sektoriuje.
Corien Wortmann-Kool
pavaduojanti autorių. - Gerb. pirmininke, Tarptautinės prekybos komiteto vardu norėčiau išdėstyti šio klausimo esmę.
Klausimas susijęs su gamyba ir užimtumu įvairių ES valstybių narių tekstilės ir aprangos sektoriuje. Europos Sąjunga ir Kinija sutiko vykdyti bendrą priežiūrą, susijusią su tam tikros kategorijos tekstilės ir aprangos gaminių eksportu iš Kinijos į ES valstybes nares, bet ši priežiūros sistema baiggalioti 2008 m. gruodžio 31 d.
Per pastaruosius dvejus metus buvo prarasta 350 000 darbo vietų ir šiame sektoriuje dirbančių įmonių skaičius sumažėjo 5 proc. Kadangi vis daugiau įmonių užsidaro ar perkelia savo gamybą į kitas šalis, o tai veda prie nedarbo didėjimo keliuose regionuose, norėčiau Tarptautinės prekybos komiteto vardu pateikti kelis klausimus.
Ar Komisija, ar kuri nors valstybnarpasiūlar paprašė, kad dviguba priežiūra ar kita panaši priemonbūtų taikoma ir po 2008 m. gruodžio 31 d.?
Kokių priemonių Komisija ketina imtis, kad būtų apsaugota gamyba ir užimtumas tekstilės ir aprangos sektoriuje?
Ar Komisija ketina tęsti rinkos pokyčių, importo statistikos ir muitų stebėseną realiuoju laiku ir informuoti sektorių apie pokyčius?
Kokia dabartinpadėtis pasiūlyto reglamento dėl etikečių, kuriose nurodoma prekių kilmės šalis?
Kokių priemonių Komisija ėmėsi dėl 2007 m. gruodžio 13 d. Parlamento rezoliucijoje priimtų pasiūlymų?
Catherine Ashton
Komisijos narė. - Gerb. pirmininke, atsižvelgiant į dabartinį klimatą, susirūpinimas dėl sėkmingos mūsų lengvosios pramonės ir, žinoma, labai svarbaus tekstilės sektoriaus veiklos konkurencijos sąlygomis visiškai suprantamas. Užimtumas ir toliau mažėja, gamyba patyrdar vieną nuosmukį - ir visa tai vyksta po kelerių santykinio stabilumo metų. Žinoma, sektorius žengia koja kojon su globalizacija. Mažosios ir vidutinės įmonės atlieka labai svarbų vaidmenį.
Pagal 2005 m. Susitarimo memorandumą mes iš tikrųjų susitarėme dėl bendros priežiūros sistemos, į kurią gerb. C. Wortmann-Kool atkreipmūsų dėmesį, ir tai leido mums operatyviai gauti informaciją apie prekybos srautus. Todėl dabar esame geriau pasirengę reaguoti į galimus staigius pokyčius mūsų pramonėje. Tai taip pat dar vienas žingsnis pereinant prie atvirų rinkų, sukurtų ir išplėtotų - esu tikra, kad Parlamento nariai žino - dalyvaujant susijusiems ūkio dalyviams ir diskutuojant su valstybėmis narėmis ir Parlamentu. Šį procesą rėmsocialiniai partneriai. Jie nepraštolesnio Susitarimo memorandume numatytų savanoriškų augimo lygių taikymo po 2008 m., taip pat jie neprašė, kad iki 2009 m. būtų tęsiama importo priežiūra, nors suprantu, kad kai kurios valstybės narės to norėtų. Bendras importas iš Kinijos išaugo, bet jis tebėra priimtinose ribose. Smarkiai išaugusį kai kurių kategorijų gaminių, pvz., suknelių, kelnių ar megztinių, importą kompensavo sumažėjęs tekstilės gaminių importas iš kitų šalių. Taigi apskritai 2008 m. buvo užfiksuotas tik labai nežymus importo augimas ir rinkos gana neblogai jį amortizavo.
Mūsų rinkų uždarymas ar importo priežiūra nėra tinkamas politinis atsakas. Mums reikia užtikrinti visų įmonių gebėjimą keistis, prisitaikyti, prekiauti ir diegti naujoves esamomis sąlygomis. Būtent todėl buvo patvirtintas Europos ekonomikos atkūrimo planas. Pagal šį planą numatytas didžiulis 1,5 proc. ES BVP augimas, o tai turėtų padėti tekstilės ir aprangos sektoriui. Dabartinį sulėtėjimą lėmsektoriui iškilę iššūkiai. Aštuonios iš penkiolikos paraiškų gauti paramą iš Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo buvo patenkintos siekiant paremti tekstilės sektoriaus darbuotojus.
Komisija pasirengusi paremti iniciatyvas dėl partnerysčių tekstilės ir aprangos sektoriuje kūrimo, kad pertvarkant šį sektorių būtų išsaugotas užimtumas ir kad sektorius apskritai galėtų pasinaudoti ilgalaikės socialinio dialogo sistemos teikiama nauda. Mes palankiai vertiname Parlamento rezoliuciją dėl tekstilės sektoriaus ateities. Mes judame į priekį spręsdami socialinių ir aplinkos standartų klausimą patekimo į rinkas, Europos pirmaujančios rinkos iniciatyvos įgyvendinimo ir laisvosios prekybos susitarimų srityse. Valiutos devalvacija, žinoma, lieka svarbus mūsų darbotvarkės klausimas.
Georgios Papastamkos
Gerb. pirmininke, tekstilės ir aprangos pramonyra globalizuotas par excellence ūkio sektorius, sektorius, kuriam būdingas nuolatinis gamybos vietos keitimas, nuolatinpertvarka prisitaikant prie naujų sąlygų, pvz., prie tarptautinės prekybos liberalizacijos. Daugeliui Europos Sąjungos valstybių narių, įskaitant Graikiją, šis sektorius yra svarbus eksporto ir užimtumo šaltinis. Tačiau nemažai šios pramonės gamybos objektų persikelia į kitą vietą, o užimtumo mažėjimas įgavo nerimą keliantį mastą. Be struktūrinių problemų, neigiamą įtaką daro didelis skirtumas tarp ES ir svarbiausių jos konkurenčių nustatyto importo tarifo. Gerb. Komisijos nare, kalbame apie sektorių, kurio produkcijai tenka didžiausia ES pasienyje sulaikomų piratinių prekių procentindalis. Ši dalis nuolat didėja. Todėl laikau pasiūlymą įsteigti europinę piratinės produkcijos observatoriją gera mintimi, nes ši observatorija padėtų geriau derinti kompetentingų institucijų, valstybių narių ir Komisijos tarnybų veiklą, taip pat sukurti sąlygas veiksmingam bendradarbiavimui su privačiu sektoriumi. Manau, turime priimti reglamentą dėl prekių kilmės šalies žymėjimo, kuris padės užtikrinti sąžiningos prekybos sąlygas ir vartotojų apsaugą. Veiksmingesnių taisyklių dėl kilmės šalies žymėjimo nustatymas yra svarbus pagal bendrą tarifų lengvatų sistemą ir regioninius susitarimus taikomų tarifų kvotų požiūriu. Mes raginami suformuoti naują bendradarbiavimo ryšių tarp regioninę politiką ir įsipareigojimus įgyvendinančių įstaigų sistemą ir veiksmingai remti Europos įmones, ypač mažąsias ir vidutines, kad jos galėtų išlaikyti ir toliau gerinti savo konkurencinę specializaciją. Kalbu apie didelę pridėtinę vertę kokybės ir dizaino požiūriu turinčios produkcijos gamybą, gamybą, kurioje diegiamos naujovės ir taikomos naujos šiuolaikinės technologijos.
Rovana Plumb
Dėkojame už atsakymus į žodinį klausimą, gerb. Komisijos nare. Norėčiau pabrėžti, kad, kaip gerai žinoma, tekstilės sektoriaus indėlis į visų valstybių narių, įskaitant Rumuniją, BVP labai svarbus. Mes puikiai žinome, kad šis sektorius kuria naujas darbo vietas, ypač moterims. Sutinku su jūsų siūloma priemone ir ją remiu, nes suvokdami prekybos svarbą šiandieninės ekonomikos krizės sąlygomis turime suvokti ir priemonių, kurių privalome imtis tam, kad būtų apsaugotos mūsų darbo vietos, svarbą.
Atsižvelgiant į tai, kad bendros tekstilės gaminių importo iš Kinijos priežiūros sistemos, kuri, kiek supratau, buvo svarbi rinkos stebėsenos priemonė, veikimas baigėsi praeitų metų pabaigoje, norėčiau pasiūlyti Komisijai, kad ji daugiau dėmesio skirtų ne tik tekstilės sektoriui, bet taip pat kitiems pažeidžiamiems pramonės sektoriams, pvz. plieno, chemijos ar mašinų gamybos pramonei. Taip pat norėčiau pasiūlyti, kad Komisija reguliariai teiktų importo poveikio šiems sektoriams tyrimų medžiagą, statistinius duomenis ar kitą svarbią informaciją. Norėčiau dar kartą padėkoti už priemones, kurias pasiūlėte dėl patekimo į rinkas, laisvosios prekybos, lėšų Europos pirmaujančios rinkos iniciatyvos įgyvendinimui ir aplinkos standartų.
Gianluca Susta
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, nėra abejonės, kad mus ištiko labai rimta pramonės krizė, kurios tekstilės pramontaip pat neišvengė, nes tokia padėtis, susidariusi pramonės sektoriuje, taip pat yra finansų krizės padarinys.
Krizės sąlygomis sumažėjęs vartojimas labiausiai paveikEuropos įmones, gaminančias aukščiausios kokybės tekstilės ir aprangos gaminius, taip pat mano šalyje, Italijoje, todėl sektorius prarado, kaip nurodTarptautinės prekybos komiteto pirmininkas, 350 000 darbo vietų ir 5 proc. įmonių.
Tačiau manau, kad tokiomis aplinkybėmis daugiau už finansinę paramą šiam sektoriui, kaip ir kitiems pramonės sektoriams, reikia taisyklių ir, kaip jau buvo pabrėžta, tikro abipusiškumo. Mes galime suprasti tai, kad besiformuojančios ekonomikos šalių atžvilgiu linkstama prie tikro rinkos atvėrimo skatinant šių šalių, taigi ir naujų rinkų plėtrą, bet mums mažiau suprantama abipusiškumo stoka teisinių ir tarifinių kliūčių požiūriu labiausiai išsivysčiusių šalių, t. y. Jungtinių Amerikos Valstijų, Kanados, Australijos ir Japonijos, atžvilgiu.
Būtent dėl šių priežasčių Komisija ir Taryba turėtų dar kartą susitelkti į tam tikrus svarbiausius klausimus, pvz., dėl prekių kilmės šalies žymėjimo, kuriuos spręsti įsipareigojimas, mano nuomone, egzistavo daugiau popieriuje nei praktikoje. Europai reikia naujų taisyklių, bet jai taip pat reikia abipusiškumo ir didesnių pastangų kovojant su produkcijos padirbimu ir piratavimu, jai reikia imtis realių veiksmų įgyvendinant antidempingo priemones ir ypač jai reikia patvirtinti reglamentą dėl prekių kilmės žymėjimo.
Matot, gerb. Komisijos nare, bokso rungtynių laikant vieną ranką už nugaros laimėti neįmanoma. Taip pat norėčiau pakartoti, kad ši problema taip pat aktuali Junginių Amerikos Valstijų ir mūsų, net tik Kinijos ar Indijos atžvilgiu. Jos taiko taisykles dėl prekių kilmės atsekamumo, kurios taip pat galioja mūsų gaminimas, bet mes tokių taisyklių neturime. Taigi tai yra labai svarbus klausimas, dėl kurio, manau, Komisija turėtų aktyviau imtis iniciatyvų, nes mes žinome, kad kai Komisija nori, ji geba įtikinti net tuos, kurie nusiteikę prieš, kaip kad atsitiko sprendžiant klausimą dėl aplinkos standartų.
Baigdamas norėčiau pasakyti, kad vienos priemonės yra brangios, kitos reikalauja mažiau lėšų. Brangiosios priemonės įeina į kovos su krize priemonių paketą, kurį ketiname netrukus patvirtinti. Šios priemonės apima Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, daugiau kreditų investicijų skatinimui ir mažųjų ir vidutinių įmonių kapitalizacijos didinimui, daugiau lėšų moksliniams tyrimams plėtojant technologinę tekstilės pramonės platformą ir daugiau paramos mažųjų ir vidutinių įmonių eksportui. Mažiau lėšų reikalaujančios priemonės susijusios konkrečiai su reglamentu dėl prekių kilmės šalies žymėjimo, intelektinės nuosavybės apsauga, antidempingu ir kova su gaminių padirbimu. Manau, kad įgyvendinę šias brangias ir mažiau kainuojančias priemones padėsime Europos ekonomikai nekeisdami konkurencijos taisyklių ir nenukrypdami į neoprotekcionizmą.
Pedro Guerreiro
Įkandin kitų iniciatyvų mes pasiūlėme Europos Parlamento Tarptautinės prekybos komitetui pateikti žodinį klausimą dėl gamybos ir užimtumo skirtingų Europos Sąjungos valstybių narių tekstilės ir aprangos sektoriuje ir aptarti jį EP plenarinėje sesijoje, nes manome, kad šį klausimą būtina neatidėliotinai spręsti.
Taip pat mes pasiūlėme, kad šiose diskusijose dalyvautų Tarybos atstovai ir kad būtų priimta Europos Parlamento rezoliucija, tačiau kitos frakcijos šių mūsų pasiūlymų neparėmė.
Praėjo daugiau nei metai nuo diskusijų, įvykusių šiame Parlamente 2007 m. gruodžio 12 d. Tuo metu mes skambinome pavojaus varpais, kad jei nebus imtasi priemonių apsaugoti gamybą ir užimtumą tekstilės ir aprangos sektoriuje, didelšio strategiškai svarbaus sektoriaus dalis neišvengs lėtos agonijos ir žlugimo. Nuo tada, kaip ir prieš tai, buvo prarasta tūkstančiai darbo vietų ir užsidardaugybįmonių. Vien per dvejus pastaruosius metus šis sektorius prarado 350 000 darbo vietų ir 5 proc. įmonių.
Todėl norėtume paklausti, ar tai ir yra ta pertvarka, kuri, kaip tvirtino Komisija, padės sektoriui konkuruoti? Nuo tada, kaip ir anksčiau, darbininkai praranda darbą, dažnai negaudami jiems priklausančios kompensacijos ar net uždirbto atlyginimo, intensyvėja jų išnaudojimas, jiems neužtikrinamas užimtumo saugumas, pavėluotai mokami atlyginimai ir nereglamentuojamas darbo laikas.
Atsakomybuž tai, kad susidartokia padėtis, tenka tiems, kurie propaguoja prekybos tekstilės ir aprangos gaminiais liberalizaciją ir gamybos perkėlimą siekiant didesnio pelno, taip išstumdami didelę sektoriaus dalį iš konkurencinės kovos dėl nuo pat pradžios nustatytų dvigubų standartų.
Europos Sąjunga tokią susidariusią padėtį arba ignoruoja, arba imasi švelnių priemonių, kurios toli gražu nepateikia tinkamo atsako į sektoriaus problemas ir poreikius. Komisija nelaiko tekstilės ir aprangos pramonės tokiu svarbiu ūkio sektoriumi kaip teigia, bet teikia pirmenybę kitiems sektoriams. Yra neatidėliotinų priemonių, kurias turi įgyvendinti kiekviena valstybnarė, bet Europos Sąjunga taip pat privalo pateikti savo atsaką į rimtas problemas, su kuriomis kovoja šis sektorius.
Norėčiau paklausti Komisijos narės, kada bus taikomos privalomos taisyklės dėl prekių kilmės šalies žymėjimo, pvz., priimant atitinkamą reglamentą? Kada importuotoms prekėms bus taikomi tokie patys prekių saugos ir vartotojų apsaugos reikalavimai, kurie dabar galioja Europos Sąjungoje pagamintoms prekėms? Kaip Europos Sąjunga ketina tęsti importo tendencijų, muitų tikrinimo ir kontrolės stebėseną realiuoju laiku, toliau informuoti sektorių apie tokos stebėsenos rezultatus ir imtis teisinės apsaugos priemonių, kai tai būtina? Kaip Komisija ketina naudotis finansinės paramos struktūra 2007-2013 m., apimančia vadinamąjį Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, kad būtų paremta gamyba ir užimtumas tekstilės ir aprangos sektoriuje, ypač mažosiose ir vidutinėse įmonėse, kurias liberalizacija paveiklabiausiai? Kada galima tikėtis monetarinės ir užsienio valiutų keitimo politikos, pagal kurią tam tikros valstybės narės nebebus baudžiamos už eksportą? Kada bus sukurta Bendrijos programa, kurią pasiūlšis Pralamentas, ir kada bus skirtos lėšos sektoriaus modernizavimui ir gamybinės veiklos diversifikacijos, ypač nepalankioje padėtyje atsidūrusiuose regionuose, kurie labai priklauso nuo šios veiklos, skatinimui?
Tokia Saïfi
- (FR) Gerb. pirmininke, per pastaruosius kelerius metus Europos tekstilės ir drabužių sektorius labai nukentėjo nuo žalingos globalizacijos įtakos.
Nepaisant kai kurių skausmingų žaizdų tam tikruose Europos regionuose, šiandien šis sektorius geba pakeisti savo veiklos kryptį, o prie to taip pat nemenkai prisidėjo naujų technologijų plėtojimas ir naujovių diegimas.
Tačiau nepakirskime šios pramonės gebėjimo atsigauti nerūpestingu ir aplaidžiu požiūriu. Europos Sąjunga iš tikrųjų privalo parodyti politinį norą sukurti savo įmonėms nuoseklų konkurencinio pranašumo pagrindą likdama aktyvi ir, esant būtinybei, imdamasi efektyvių praktinių veiksmų.
Kad Europos Sąjunga galėtų tą padaryti, gerb. Komisijos nare, jūs turite tęsti importo iš Kinijos statistikos stebėseną ir informuoti sektorių apie visus pokyčius. Privalome akylai stebėti, kas vyksta šioje srityje, ir reaguoti į pokyčius. Europos Sąjunga turi būdų tą padaryti, ir prekybos apsaugos priemonės yra vienas iš pavyzdžių. Todėl ir toliau įkyriai kartosiu, kad Europa, kuri gina ir apsaugo, nėra protekcionistinEuropa.
Tačiau, gerb. Komisijos nare, man nerimą kelia tai, kad šiandien kaip niekad anksčiau tokiais dideliais kiekiais konfiskuojami padirbti tekstilės ir odos gaminiai, gaminiai, impregnuoti naudojant azodažiklius ar nikelį, kurie kelia vis didesnį pavojų Europos vartotojų saugumui ir sveikatai. Šis reiškinys, kaip puikiai suprantate, nėra susijęs su dabartine ekonomikos krize.
Todėl raginu jus dirbti išvien su valstybėmis narėmis, kad kuo skubiau būtų įgyvendintas ketverių metų kovos su gaminių padirbimu ir piratavimu veiksmų planas, kuriame numatyta sukurti Europos observatoriją ir sustiprinti Europos muitų sistemą.
Privalomas reikalavimas žymėti gaminių iš trečiųjų šalių kilmę, muitų kontrolės procedūrų suderinimas ir baudimas už intelektinės nuosavybės teisių pažeidimą baudžiamąja tvarka yra dalykai, už kuriuos mes turime kovoti savo įmonių, darbo vietų ir Europos piliečių naudai.
Francisco Assis
(PT) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, šis atvejis labai konkrečiai parodo skirtumą tarp interesų apsaugos ir protekcionizmo, kurį visai neseniai apibrėžėme ankstesnėse diskusijose.
Turime pasakyti "ne" protekcionizmui, kuris nuskurdina, bet Europos piliečių pagrindinių teisių apsauga yra visiškai būtina. Tekstilės ir aprangos pramonės sektorius labai svarbus daugeliui Europos regionų ir šalių, taip pat Šiaurės Portugalijos regionui, iš kurio esu kilęs. Šis sektorius labai svarbus regionų ekonomikai. Tai taip pat sektorius, kurį ypač veikia globalizacijos procesas. Tokios rimtos finansų krizės, kurią išgyvename šiandien, sąlygomis šis sektorius atsidūrkatastrofiškoje padėtyje.
Europos Sąjunga ir valstybės narės turėtų skirti daugiau dėmesio tekstilės pramonei taikydamos gynybos, t. y. apsaugos, ir puolamąsias priemones. Gynybos priemonreikalauja panaudoti visus mūsų turimus komercinės apsaugos mechanizmus ir priemones. Jos taip pat apima politinį dialogą su mūsų pagrindinėmis partnerėmis kovojant su tikruoju monetariniu protekcionizmu ir situacijomis, kurios kelia pavojų teisėtiems Europos gamintojų interesams. Gindami Europos gamintojus, darbdavius ir darbininkus taip pat giname Europos vartotojus. Tą turime suprasti vieną kartą ir visiems laikams.
Tačiau turime taikyti gynybos priemones vadovaudamiesi šiais paprastais principais, kuriuos jau čia nustatėme, t. y. abipusiškumo principu ir nuolatinės kovos su nesąžininga konkurencija principu. Mes neprašome nieko ypatingo Europos Sąjungai ar labiausiai nukentėjusiems jos regionams. Mes tiesiog prašome, kad būtų nustatytos taisyklės ir kad šios taisyklės būtų grindžiamos pagrindiniu abipusiškumo principu. Europos Sąjunga ir jos valstybės narės neturėtų bijoti kovoti panaudodamos komercinės apsaugos priemones, kurių tinkamumas pasitvirtina visais atvejais, tačiau mums taip pat reikia turėti puolamąją politiką ir puolamąsias priemones. Tai, iš esmės, jau vyksta šio sektoriaus modernizavimo požiūriu, taip pat žmogiškųjų išteklių plėtros, investicijų į profesinį rengimą, technologijų modernizavimo ir regionų plėtros srityse.
Yra regionų - vieną iš jų, t. y. Šiaurės Portugalijos regioną, kaip minėjau, labai gerai pažįstu, - kurie atsidūriš tiesų katastrofiškoje padėtyje, todėl būtina stoti į tiesioginę kovą su jų problemomis.
DanutBudreikait
(LT) Šiais metais Lietuvos tekstilės ir aprangos sektorius gali prarasti iki 50 proc. darbo vietų. Darbo gali netekti beveik 20 000 darbuotojų. Tai būtų ne tik ekonominės ir finansų krizės padarinys. Tekstilės pramonturi atlaikyti nevienodas konkurencines sąlygas, taikyti aukštesnius gamybos, darbo sąlygų, sanitarinius, ekologinius standartus. Konkuruoti su subsidijuojama Kinijos produkcija per nesubalansuotą valiutos kursą, bankų skolinimo politiką, amortizacinių atskaitymų nebuvimą, mokestinę politiką yra labai sunku. Be to, Kinija ir kitos šalys vis didina patekimo į savo rinkas barjerus ES gaminiams. Kaip Komisija vertina tokią situaciją, kai Kinijos gaminio kaina yra mažesnnegu jam pagaminti naudojama žaliava? Kokių veiksmų numato imtis Komisija, kad būtų atkurtos lygios konkuravimo sąlygos, vadinamasis level playing field? Be to, norėčiau paprašyti pateikti konkrečių faktų, kaip tekstilės pramonei Komisijos įkurtas pagalbos smulkiam ir vidutiniam verslui skyrius Helpdesk padeda inicijuoti tyrimus dėl rinkos apsaugos priemonių taikymo akivaizdžiais nesąžiningos konkurencijos atvejais? Lininės tekstilės gamintojai jau porą metų bando inicijuoti antidempingo bylą Kinijos kilmės lininiams audiniams, tačiau to iki šiol nepavyko padaryti, nes Komisija jokios pagalbos nesuteikia. Ką siūlo Komisija tekstilės gamintojams?
Ivo Belet
(NL) Gerb. Komisijos nare, prieš minutę sakėte, kad padėtis, susijusi su tekstilės gaminių importu iš Kinijos, 2008 m. apskritai pasirodbuvusi geresnnei tikėtasi. Jaučiu pareigą labai paprieštarauti jūsų teiginiui, nes skaičiai byloja visai kita.
Praeitais metais tekstilės gaminių importas iš Kinijos labai išaugo. Nėra abejonės, kad jei pasižiūrėsime į marškinėlių, kelnių, suknelių ir megztinių, t .y. pažeidžiamos kategorijos gaminių, importą, pamatysime, kad tik per metus jis išaugo beveik dvigubai. Aišku, tai kelia nerimą. Vadinasi priežiūros sistema, kurią turėjome visą tą laiką, iš tikrųjų neveikė. Kaip visiems žinoma, dvigubos patikros sistema jau nebenaudojama. Tokia padėtis, p. C. Ashton, yra netinkama, nes nėra realių sankcijų, kurias galėtume taikyti, ir neturime spaudimo priemonių.
Kaip minėjo pirmiau kalbėjusi Parlamento narė, skaičiai taip pat rodo, kad kažkas iš esmės negerai su tų masiškai iš Kinijos importuojamų tekstilės gaminių kainomis. Kainos nukrito beveik trečdaliu, ir tokio kainų kritimo negalima paaiškinti vien tik valiutų kurso skirtumais. Be to, gerb. Komisijos nare, per pastaruosius metus gamybos sąnaudos Kinijoje vėl smarkiai išaugo, vadinasi, šios tekstilės gaminių kainos yra dempingo kainos. Mes tikimės, kad šio reikalo taip nepaliksite. Kaip kalbėjo gerb. C. Wortmann-Kool, per pastaruosius dvejus metus buvo prarasta 350 000 darbo vietų. Didele dalimi taip atsitiko dėl nesąžiningos konkurencijos, todėl turime suformuluoti atitinkamą atsaką.
Tai ne vienintelis dalykas, keliantis susirūpinimą, gerb. Komisijos nare. Kaip jums žinoma, dabartinėmis sąlygomis sunkiau gauti kredito draudimą, dėl to tiesiogiai nukenčia eksportas. Prancūzijos Vyriausybjau sukūrpapildomo kreditų draudimo sistemą, skirtą aprangos ir tekstilės pramonės sektoriui. Būtų tikslinga pamąstyti, ar nereikėtų rekomenduoti tokią sistemą ir pradėti ją naudoti Europos lygmeniu. Nesiūlau šios sistemos suderinimo, bet manau, kad galėtume pabandyti priimti iniciatyvas Europos lygmeniu, kad valstybės narės būtų skatinamos tam tikru mastu perimti Prancūzijoje naudojamą sistemą. Ar galite mums pažadėti, kad pasinaudojusi savo įgaliojimais įgyvendinsite šias iniciatyvas? Šios iniciatyvos nieko nekainuoja. Joms reikia tik politinio noro ir suderintos veiklos.
Martí Grau i Segú
(ES) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, kaip neseniai įsitikinome, tekstilės sektorius išgyvena didelę krizę, dėl kurios daug įmonių buvo priverstos užsidaryti, perkelti savo gamybą, sumažinti darbuotojų skaičių, ypač regionuose, kuriuose ši pramonės šaka vyrauja.
Atsižvelgdama į esamą ekonomikos krizę, Komisija, kartu su valstybėmis narėmis, turėtų kuo skubiau imtis veiksmų, kad sušvelnintų socialinius ir ekonominius šios pertvarkos padarinius. Šie pokyčiai ypač skausmingi regionams ir darbo netekusioms šeimoms.
Manau, kad tekstilės ir aprangos pramonės sektoriaus darbininkams turėtų būti suteikta parama ir kad turėtų būti imamasi socialinių priemonių, padėsiančių persitvarkančioms įmonėms išbristi iš sudėtingos padėties, kurioje dabar atsidūrė. Būtų gerai nukreipti nemažą dalį lėšų iš Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo tekstilės sektoriaus įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių, nes būtent jos sudaro didžiąją šio sektoriaus Europos Sąjungoje dalį, pertvarkymo ir darbuotojų perkvalifikavimo finansavimui. MVĮ ypač nukentėjo nuo rinkos liberalizacijos padarinių.
Be to, turi būti atnaujintas importo kontrolės sistemos veikimas, ypač importo iš Kinijos atžvilgiu, nes iš šios šalies importuojama daugiausiai prekių. Tačiau tai visiškai nereiškia, kad skatinama kurti prekybos kliūtis. Kalbama apie tai, kad būtina kompensuoti šio didelio pokyčio padarinių žalą. Neturėtume užmiršti, kad Europos Sąjunga yra antra didžiausia tekstilės ir aprangos gaminių eksportuotoja pasaulyje, todėl būtina užtikrinti optimalią galimybę patekti į trečiųjų šalių rinkas. Tai labai svarbu Europos Sąjungos tekstilės ir aprangos pramonės, ypač MVĮ, ateičiai.
Visa tai, žinoma, turi būti daroma kartu užtikrinant sąžiningą konkurenciją socialinių ir aplinkos standartų propagavimo šiose šalyse pagrindu. Šiuo atžvilgiu tikslios informacijos teikimas, pvz., reglamentas, reikalaujantis žymėti prekių kilmės šalį, kuris, kaip mums žinoma, nėra įgyvendintas, būtų labai naudingas, nes pagal jį importuotoms prekėms būtų taikomi tie patys prekių saugos ir vartotojų apsaugos reikalavimai kaip ir Europos Sąjungoje pagamintoms prekėms.
Elisa Ferreira
(PT) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, pasistengsiu suformuluoti savo klausimus labai glaustai. Mano pirmasis klausimas susijęs su Europos Sąjungos specialiu stebėsenos mechanizmu, skirtu tekstilės gaminiams, kuris, kaip buvo minėta, nuo 2008 m. gruodžio 31 d. nebenaudojamas. Mums stinga, gerb. Komisijos nare, punktualaus ir nuolatinio statistinių duomenų apie importą, eksportą ir kainas skelbimo, kaip tai daroma Junginėse Amerikos Valstijose. Be šių duomenų Europos Sąjunga negalės reaguoti į nesąžiningos praktikos atvejus, o pati Komisija nesugebės apibrėžti savo strategijos. Prašyčiau jūsų, kaip tą jau padarkiti Parlamento nariai, tuo pasirūpinti.
Antra, gamybai Europos Sąjungoje taikomi vis griežtesni saugos, socialiniai ir aplinkos standartai. Pavyzdžiui, vis daugiau reikalavimų nustatoma pagal naujausią REACH iniciatyvą.
Svarbu, kad Komisija turtėtų aiškią strategiją, kaip užtikrinti importuojamų prekių atitikties tiems patiems reikalavimams stebėseną. Kokiu būdu šie aspektai yra užtikrinti dabar galiojančiuose laisvosios prekybos susitarimuose? Ar gali reikalavimas dėl prekių kilmės šalies žymėjimo iš tikrųjų padėti išspręsti šią problemą?
Trečia, Europos Sąjunga pradėjo įgyvendinti Europos ekonomikos atkūrimo planą, padėsiantį mums kovoti su dabartine krize. Koks vaidmuo šiuo atžvilgiu tenka komercinei politikai? Ko Komisija ketina imtis dabar, kai kitos šalys, pvz., Kinija, pradėjo taikyti netarifines kliūtis, trukdančias Europos prekėms patekti į Kinijos rinkas? Ką ji siūlo dėl taisyklių, pagal kurias skiriama Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo, taip pat struktūrinių fondų parama, pakeitimo ar jų priderinimo prie naujų sąlygų, kad Europos tekstilės pramonės būklbūtų nedelsiant pagerinta?
Galiausiai norėčiau paklausti, ar galėtų taip atsitikti, kad krizė, kurią dabar išgyvename, atvers Komisijos akis ir ji pagaliau pamatys, kokį žalingą poveikį Europos ekonomikai daro pervertintas euras? Kaip Komisija galėtų išaiškinti tai - jau baigiu savo kalbą - Komisijos nariams ir kitoms institucijoms, atsakingoms už Europos monetarinę politiką ir jos pusiausvyros atkūrimą...
(Pirmininknutraukkalbėtoją)
Paul Rübig
(DE) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, ką jūs ketinate daryti, gerb. Komisijos nare, kad būtų paspartintas Kinijos ir Indijos rinkų atvėrimas? Pagrindinis tikslas, kurio mes siekiame, yra, žinoma, turėti galimybę eksportuoti savo gaminius į šias šalis. Labai daug Europos įmonių investavo į Kiniją statydamos ar įsigydamos ten fabrikus. Todėl klausimas dėl rinkų atvėrimo iš tikrųjų yra prioritetinės svarbos. Kiek esate numatę - atitinkamais atvejais bendradarbiaudama su Komisijos nariu L .Kovács - pasiūlyti tekstilės pramonei mokesčių paskatas, pvz., nustatyti trumpesnį turto nuvertėjimo laikotarpį, kad būtų padidintas įmonių kreditingumas? Tai, be abejo, taip pat padėtų išsaugoti darbo vietas. Ateityje, įgyvendinus Antrąjį Bazelio susitarimą, bus būtina sukurti mechanizmus, didinančius įmonių kreditingumą.
Zbigniew Zaleski
(PL) Gerb. Komisijos nare, aš, žinoma, tvirtai remiu savo kolegas, kurie teigia, kad būtina apsaugoti mūsų mažąsias įmones nuo prastos kokybės prekių, suklastotų ir piratinių gaminių antplūdžio į mūsų rinkas. Prisimenu, kad Toskanos regiono pramonininkų asociacijos atstovai, lankydamiesi Europos Parlamente, sakė, kad jiems nereikia apsaugos, o aiškaus patvirtinimo, kad etikete su žodžiais "pagaminta Italijoje" bus žymimos tik Italijoje pagamintos prekės.
Taigi norėčiau kai ką pridurti ir informuoti Komisijos narę, kad jai, iš esmės, tenka gana sudėtinga užduotis išspręsti tam tikrą dilemą. Viena vertus, vartotojai, be abejo, nori pirkti pigesnes prekes, kitaip tariant, įsigyti prekes žemesne kaina, ir nesvarbu, iš kur tos prekės atkeliavo - Kinijos ar kurios nors kitos šalies. Kita vertus, jie privalo žinoti, kad už tai turės sumokėti jų tėvynainiai prarasdami savo darbo vietas. Galbūt žmonių informavimo apie tai kampanija pateikiant klausimus ir pasiūlymus, kurie padėtų laimėti visuomenės palaikymą, galėtų jums padėti ieškant būdų išspręsti šią dilemą. Juk to reikia vartotojams, ne tik Komisijai.
Miloslav Ransdorf
(CS) Ačiū, gerb. pirmininke, turiu tik vieną trumpą pastabą dėl visos tekstilės pramonės srities, apimančios daugybę skirtingų aspektų, ir dėl globalizacijos poveikio šiai pramonės šakai. Manau, kad galbūt būtų neteisinga taikyti tik apsaugos priemones. Svarbiausia būtų pakelti technologijų ir Europos gamybos kokybės lygį ir plėtoti Europos tekstilės pramonę perorientuojant jos įmonių specializaciją, kad jos gamintų tokias prekes, kurių kokybės lygio konkurentai iš Azijos negalėtų pasiekti. Tokia pasirinkimo galimybvisiškai reali, juolab kad kai kurios Europos įmonės jau pradėjo šiuo keliu eiti kurdamos naujus rinkos segmentus, kuriuose jos apskritai gerai laikosi. Manau, tokia veikla turėtų būti vykdoma Europos mastu, bet pirma būtina nuodugniai apsvarstyti visą koncepciją.
Pirmininkė
- Gerb. Komisijos nare, visų pirma norėčiau pasakyti, kad džiaugiuosi vėl matydama jus šiuose Rūmuose.
Catherine Ashton
Komisijos narė. - Gerb. pirmininke, leiskite atsakyti į kelias kalbėtojų išsakytas mintis. Nemažai Parlamento narių - G. Papastamkos, G. Susta, E. Ferreira, M. Grau i Segú ir Z. Zaleski - kalbėjo apie pasiūlymą dėl prekių kilmės žymėjimo. Manau, kad šis Komisijos pateiktas pasiūlymas yra svarus ir turėtų būti priimtas, nes reikalavimas dėl prekių kilmės žymėjimo tarnautų mūsų verslo labui. Tačiau, kaip gerbiamiesiems Parlamento nariams žinoma, aš dar neturiu daugumos Tarybos narių palaikymo, todėl bet kokia jūsų, gerb. Parlamento nariai, parama gaunant šią daugumą būtų labai sveikintina.
Nemažai Parlamento narių - G. Susta, T. Saïfi, F. Assis ir D. Budreikait- kalbėjo apie gynybines priemones ir apie tai, kad svarbu užtikrinti efektyvų mūsų turimų mechanizmų naudojimą. Svarstymo metu pažadėjau, kad tą darysiu, ir savo pažadą tęsiu.
Dėl intelektinės nuosavybės. Svarbu, kad turėtume veiksmų planą, ir aš ketinu tuo pasirūpinti. Taip pat norėčiau pasakyti kelis žodžius konkrečiu klausimu, susijusiu su Pagalbos skyriumi (angl. helpdesk) smulkiajam verslui. Ši skyrius suformuotas konkrečiai tam, kad padėtų smulkiajam verslui spręsti rinkos apsaugos klausimus. Esu labai dėkinga, gerb. Parlamento nariai, jei jums reikia papildomos informacijos ar jums iškilo klausimų, prašom susisiekite su manimi ir aš džiaugsiuosi galėdama jums pagelbėti.
"Ginti ne protekcionizmą" yra labai svarbi diskusijų tema. Galėčiau tik pasakyti - galbūt ypač R. Plumb ir M. Ransdorfui - kad labai svarbu skirti teisėtų interesų gynimą nuo protekcionizmo. Labai svarbu, kad su protekcionizmu būtų kovojama, labai svarbu, kad mūsų pramonės įmonėms būtų užtikrinta parama, leisianti joms ateityje konkuruoti ir prekiauti.
Buvo iškelta daug įdomių minčių, pvz., dėl poveikio pramonei vertinimo, ir aš perduosiu šias mintis savo kolegai Giunteriui Verhoigenui. Jis puikiai supranta duomenų ir statistikos rinkimo svarbą, bet aš pasirūpinsiu, kad jis išgirstų tai, kas kelia jums susirūpinimą. Turime atsižvelgti į visas pateiktas iniciatyvas ir pamąstyti, kaip spręsti patekimo į rinkas klausimą. Norėčiau pasakyti, gerb. P. Guerreiro, kad visiškai pritariu jūsų minčiai dėl strateginės tekstilės ir aprangos pramonės sektoriaus svarbos ir jo vertės mūsų diskusijoms dėl spartesnio rinkų atvėrimo.
Mano paskutinpastaba skirta P. Rübigui: negaliu iš karto atsakyti jums, kaip turėtume paspartinti Indijos ir Kinijos rinkų atvėrimą, bet būčiau laiminga galėdama šį klausimą aptarti su jumis jums patogiu būdu.
Pirmininkė
- Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Czesław Adam Siekierski  
Pigių tekstilės gaminių importas iš Kinijos į Europą yra problema, kuri iškilo pastaruoju metu dėl palaipsniui liberalizuojamos pasaulio prekybos. Kinijos tekstilės pramonė, naudojanti labai gausią ir pigią darbo jėgą, turi akivaizdų pranašumą Europos gamintojų atžvilgiu, kurie daugiausia specializuojasi siūti firminius gaminius. Tai, kad pigesnės prekės iš Kinijos vis daugiau išstumia iš rinkos vietinės gamybos prekes, turi neigiamų socialinių padarinių, ypač regionuose, kurie šimtmečiais siuvo drabužius. Dabar, kai mus ištiko rimčiausia ekonomikos krizper visą istoriją, ištisų Bendrijos regionų nuskurdinimo grėsmdar didesnė.
Nekontroliuojamas pigių drabužių iš Azijos antplūdis taip pat reiškia, kad turime kovoti su firminių prekių padirbinėjimo problema, kuri dar labiau silpnina Europos gamintojų padėtį rinkoje ir kelia pavojų vartotojams, nes importuojamų prekių kokyblabai prasta.
Be abejo, būtina imtis skubių veiksmų, kad būtų pratęstas pagal dvišalį susitarimą sukurtos stebėsenos sistemos veikimas, pasibaigęs 2008 m. pabaigoje. Taip pat būtų patartina suformuoti ES aukšto lygio grupę, kuri stebėtų tekstilės gaminių iš Kinijos importo srautus ir tikrintų šių prekių kokybę. Atsižvelgdamas į tai, kad ekonomikos recesijos sąlygomis valstybių narių vyriausybės ir Komisija turėtų skirti ypač didelį dėmesį darbo vietų apsaugai, aš prašau, kad klausimui dėl Europos tekstilės pramonės rinkos apsaugos būtų suteiktas prioritetinis statusas.
