Esamos skolų krizės raida ir ES atsakas (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - Tarybos ir Komisijos pareiškimai dėl Esamos skolų krizės raidos ir ES atsako.
András Kármán
einantis Tarybos pirmininko pareigas. - Pone pirmininke, visiškai suprantu didelį šio Parlamento susidomėjimą veiksmais, kurių Europos Sąjungoje ir už jos ribų imtasi, siekiant kovoti su sunkumais, su kuriais susiduria kai kurios valstybės narės viešųjų finansų srityje.
Pasaulinfinansų krizturėjo didelį poveikį visų mūsų šalių pajamoms ir išlaidoms, neatsižvelgiant į tai, kad padarinių mastas ir pobūdis ne visais atvejais yra toks pats, taip pat labai skiriasi atskirų valstybių narių gebėjimai susitvarkyti su pasekmėmis.
Pirmiausia norėčiau pabrėžti, kad visų pirmiausia būtent valstybės narės atsako už tai, kad jų viešieji finansai būtų tvarūs ir tvirti. Taip pat kiekviena jų turi užtikrinti, kad jų ekonomika būtų konkurencinga, lanksti ir gebanti atsikurti. Žinoma, tai nereiškia, kad viešųjų finansų ir ekonominės veiklos rezultatų klausimu taip pat nesame bendrai suinteresuoti.
Priklausome Europos Sąjungai ir mūsų ekonomikos tarpusavyje susietos tam tikrais ryšiais: bendrąja rinka ir, daugeliu atvejų, bendra valiuta ir, vadinasi, stipresne ekonomine integracija. Apskritai visi turime pareigą elgtis solidariai vienas kito atžvilgiu, kuri grindžiama noru apsaugoti platesnio masto Europos interesus ir juos remti. Tai reiškia, kad visi norime stabilios ir stiprios ekonomikos visoje ES ir visų pirma euro zonoje. Esant reikalui, būtina imtis veiksmų, kad užtikrintume atskirų valstybių narių stabilumą.
Šiam uždaviniui įvykdyti turime tam tikrų priemonių. Turime koordinavimo sistemą, kuria siekiama užtikrinti, kad kiekviena valstybnarvykdytų tinkamą ekonominę ir biudžeto politiką. Ji atnaujinama ir stiprinama ir džiaugiuosi, kad sėkmingai vyksta Tarybos ir Parlamento derybos. Taip pat galime pasinaudoti Europos finansinės padėties stabilizavimo priemone, pagal kurią bet kuriai valstybei narei, neatsižvelgiant į tai, ar ji priklauso euro zonai, gali būti teikiama parama ES lygmeniu.
Be to, sukurtos ir toliau kuriamos papildomos priemonės, kurios visų pirma taikytinos euro zonos šalims. Graikija gavo koordinuotas dvišales paskolas iš valstybių narių bei paskolą iš TVF. Airija gavo paketą, kurį sudaro dvišalės paskolos, paskola iš Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) ir taip pat paskola iš TVF. Taip pat rengiamas Portugalijai skirtas paramos paketas, kuris taip pat grindžiamas Europos ir TVF parama.
Euro zonos valstybių narių ministrai taip pat baigia parengti Europos stabilumo mechanizmo technines detales, kuris turėtų pradėti veikti 2013 m. ir tapti nuolatiniu finansinės paramos mechanizmu, turėsiančiu pakeisti Europos finansinio stabilumo fondą. Šiame procese taip pat dalyvauja euro zonai nepriklausančios valstybės narės.
Dabar norėčiau trumpai pakalbėti apie padėtį trijose euro zonos šalyse, apie kurias jau kalbėjau. Vis dėlto turėčiau pasakyti, kad iš pradžių daugelis su šiomis valstybėmis narėmis susijusių problemų, atspindinčių jų, kaip euro zonos narių, ypatybes, aptariama ne įprastame ECOFIN tarybos posėdyje. Dėl daugelio iš šių aspektų Euro grupės pirmininkas galėtų jums suteikti daugiau informacijos negu aš.
Pirma - Arija. Praeitą gruodžio mėn. sudarius susitarimą dėl iš viso 85 mlrd. EUR paramos programos Airijai Airijos valdžios institucijos dėjo daug pastangų, siekdamos įgyvendinti koregavimo programą, su kuria buvo susieta finansinparama. Nauja vyriausybšią programą nuolat peržiūrėjo. Savo gegužės 17 d. posėdyje kitą antradienį ECOFIN taryba peržiūrės, kaip pirmąjį ketvirtį laikomasi programos. Iš anksto nedaug tegaliu pasakyti apie šią diskusiją, bet tikėtina, kad bendru vertinimu Airijos rezultatai atitiks lūkesčius.
Vis dėlto dar reikia įvykdyti kai kuriuos konkrečius uždavinius. Airija visų pirma turės laikytis veiksmingų fiskalinių koregavimo priemonių, taip pat užtikrinti, kad jos finansų sektoriaus pagrindas ateityje būtų stabilus.
Antra - Graikija. Graikija, pernai patekusi į itin sunkią padėtį, nuo to laiko daug ką nuveikir jos pastangas reikėtų gerai įvertinti. Ji susidūrsu bauginančiu iššūkiu ir parodtvirtą ryžtą bei išsikėlaiškų tikslą. Koregavimo programa įgyvendinama plačiu mastu. Paskutinėje bendrai Komisijos, TVF ir ECB kovo mėn. parengtoje ataskaitoje prieinama prie išvados, kad įgyvendinant programos tikslus pasiekta pažanga. Įgyvendinamos kai kurios reformos, kurios buvo reikalingos, kad būtų pasiekti programos vidutinio laikotarpio tikslai. Ataskaitoje taip pat nustatomos sritys, kuriose reikalingos reformos, kad būtų pasiektas kritinis taškas, kai užtikrinamas fiskalinis tvarumas ir ekonomikos atsigavimas. Komisija, ECB ir TVF toliau atidžiai stebi koregavimo programos įgyvendinimo pažangą. Kita peržiūra numatyta šį mėnesį.
Valstybės narės prisidėjo prie dvišalės kovo mėn. suteiktos paskolos, kad palūkanos būtų sumažintos 1 proc. ir pratęstas paskolos grąžinimo terminas. Tai taip pat teigiamas pokytis. Techniniai šio susitarimo įgyvendinimo aspektai aptariami šiuo metu.
Galiausiai - Portugalija. Balandžio 6 d. Portugalijos laikinoji vyriausybpaskelbapie savo ketinimą siekti, kad būtų suteikta Europos Sąjungos finansinparama. Po tokio pranešimo finansų rinkos dardidelį spaudimą. Vis dėlto Portugalija taip pat išgyveno nežinomybės politiniu požiūriu laikotarpį, kuris, kaip žinome, baigėsi kovo 24 d. vyriausybės atsistatydinimu. Portugalijos parlamentas anksčiau nepritarnaujam fiskalinio suderinimo paketui, kurį pasiūlvyriausybė. Dabar Trejeto ir Portugalijos valdžios institucijų derybos baigtos ir tariamasi dėl susitarimo memorandumo dėl politikos vykdymo sąlygų, susietų su finansine parama.
Finansinis paketas sieks maždaug 78 mlrd. EUR ir apims trejų metų laikotarpį. Atsižvelgiant į ECOFIN ministrų rekomendacijas, pateiktas neoficialiame balandžio mėn. vykusiame ECOFIN susitikime, į programą įtraukta reforma tam tikrose srityse, įskaitant viešuosius finansus, darbo sektorių ir prekių rinkas bei finansų sektorių. Manome, kad tokios priemonės labai svarbios ekonomikos augimo potencialo ir didesnio ekonominio stabilumo atžvilgiu. Taip pat tikimasi, kad kitą savaitę vyksiančiame ECOFIN tarybos posėdyje bus pritarta galutiniam finansiniam paketui.
Tai tik trumpa priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į pasaulinės finansų krizės pasekmes ES ir visų pirma trims valstybėms narėms, apžvalga. Kaip minėjau iš pradžių, Tarybai pirmininkaujanti Vengrija tiesiogiai nedalyvauja aprašytose derybose, kurių dalis konkrečiai priklauso Euro grupės kompetencijai.
Tačiau Tarybai pirmininkaujanti valstybįsipareigojusi dėti pastangas, siekiant teikti pagalbą užtikrinant, kad būtų galima naudotis visomis priemonėmis esamoms problemoms spręsti. Manome, kad tai labai svarbu, jeigu norime sustiprinti Europos konkurencingumą vidutiniu laikotarpiu ir taip užsitikrinti svarbų vaidmenį, kurio reikia visai Europai.
Olli Rehn
Komisijos narys. - Pone pirmininke, šiandien Europos ekonominės perspektyvos yra dvejopos. Viena vertus, tikroji ekonomika pradėjo atsigauti ir ji tampa solidesnbei savarankiškesnė. Kita vertus, ji netolygi ir vis dar susiduriame su svyravimais finansų rinkose, visų pirma valstybės garantuotos skolos rinkose.
Todėl pagrindinis ES ekonomikos tikslas šiuo metu yra suvaldyti valstybės garantuotos skolos krizę ir taip apsaugoti vykstantį Europos tikrosios ekonomikos atsigavimą. ES ir TVF programa dėl Portugalijos, kuri bus priimta ateinantį pirmadienį Euro grupės ECOFIN posėdyje, pradedame kitą etapą įgyvendindami šį tikslą.
Praeitą savaitę po konstruktyvių mūsų, vyriausybės, opozicijos atstovų, pilietinės visuomenės, socialinių partnerių ir akademinės visuomenės atstovų derybų Portugalijos vyriausybpateikekonomikos pertvarkos programą. Programoje atsižvelgta į derybų rezultatus. Tai Portugalijos programa, kurią Europos Sąjungai ir Tarptautiniam valiutos fondui verta paremti. Bendra mūsų pagalba, siekianti 78 mlrd. EUR, rodo tvirtą ryžtą padėti Portugalijai ir išsaugoti Europos finansinį stabilumą.
Tai griežta, bet teisinga ir būtina koregavimo programa. Kad ji būtų įgyvendinta, Portugalijos žmonės turės dėti daug pastangų. Ją rengiant daug dėmesio skirta socialiniam teisingumui ir pažeidžiamų asmenų apsaugai. Europa remia Portugaliją šalies ir Europos ekonominio stabilumo labui.
Atsižvelgiant į naujausius pokyčius būtų neteisinga sakyti, kad skolų krizės naštą Europa jau nusimetė, tačiau taip pat būtų neteisinga tvirtinti, kad ES nekovojo su krize. Įvertinkite tai: vos prieš metus euro zonos valstybės narės susitardėl tikslinės paskolos paketo Graikijai, siekiant užkirsti kelią mūsų finansų sistemos žlugimui. Per šiuos vienus metus nuo praeito gegužės mėn. iki dabar sukūrėme veiksmingus stabilumo mechanizmus, kurie iš pradžių buvo laikini ir kurie nuo 2013 m. taps nuolatiniai. Įgyvendiname labai sistemingą fiskalinės konsolidacijos programą visose valstybėse narėse ir jos pasiryžusios esminėms struktūrinėms reformoms, siekiant paskatinti ekonominį augimą ir darbo vietų kūrimą.
Su jūsų svaria parama šaliname sisteminius ES ekonomikos valdysenos trūkumus, kad geriau pasiruoštume esminiam Europos politikos vykdymo pokyčiui. Taip pat jums padedant sprendžiame integruotos finansų rinkos problemas, griežtindami finansų taisykles ir taikydami naują priežiūros sistemą.
Esant dabartinėms aplinkybėms finansų stabilumą užtikrina ES ir TVF stabilumo mechanizmai ir visų pirma veiksmai, kurių valstybės narės - visų pirma pažeidžiamos valstybės narės - imasi pačios. Dalis žmonių vis dar tvirtina, kad krizės valdymo strategija, ypač Graikijoje, nepasiteisina. Nesutinku su šia nuomone. Pirmas - ir svarbiausias - mūsų strategijos tikslas buvo užkirsti kelią tokiam smūgiui, kurį patyrėme po to, kai 2008 m. žlugo Lehman Brothers, ir kuris lėmpasaulinį finansų ir ekonomikos nuosmukį. Taip padarydami apsaugojome vykstantį Europos tikrosios ekonomikos atsigavimą.
Antra, didžiąja dalimi sugebėjome neleisti sunkumams valstybės garantuotos skolos rinkoje išplisti iš šių trijų programoje įvardytų šalių į kitas šalis. Kaip matyti iš obligacijų palūkanų normų svyravimų, Ispanija atsiskiria nuo šių šalių dėl jos ryžtingų veiksmų mokesčių, finansų ir struktūrinėje srityse.
Trečia, Graikijoje ir Airijoje programų įgyvendinimas vis dar yra gana netoli pažengęs. Trejų metų trukmės Graikijos programa vykdoma metus, o analogiška programa Airijoje vykdoma maždaug penkis mėnesius. Abi šalys vykdo fiskalinės konsolidacijos, struktūrinių reformų ir finansų sektoriaus atkūrimo programas, kuriose iškelti aukšti tikslai. Mūsų peržiūros misijos atstovai šiuo metu yra Atėnuose kartu su ECB ir TVF atstovais, kad įvertintų programos įgyvendinimo pažangą ir parengtų atnaujintą analizę apie Graikijos skolos tvarumą. Darbas, kuris padės priimti pagrįstus sprendimus, bus baigtas artimiausiomis savaitėmis.
Bet kuriuo atveju, nors praėjusių metų fiskalinių priemonių vertyra beprecedent- sudaro daugiau kaip 7 proc. BVP, arba 20 mlrd. EUR - akivaizdu, kad Graikija turi iš esmės pagerinti ekonominių reformų vykdymą, pasiekti lūžį privatizavimo programos atžvilgiu ir užtikrinti visapusišką jos įgyvendinimą.
Siekiant atkurti Graikijos ekonomiką neišvengiamai ir skubiai reikia nustumti į šalį nacionalinės reikšmės ginčus ir tarp partijų pasiekti susitarimą. Klaidinga manyti, kad buvo kokių nors realių alternatyvų ekonomikos reformos programai. Todėl tai tikras Graikijos politinių jėgų, vyriausybės ir opozicijos, patikimumo, pagaliau, Graikijos žmonių valios išbandymas.
Dabartiniame krizės etape svarbiausia yra valstybės garantuotos skolos krizir bankų sektoriaus trapumas, ir šie dalykai glaudžiai susiję. Negalime išspręsti vienos problemos neišsprendę kitos; turime lygiagrečiai spręsti abi problemas. Todėl bankų sektoriaus atkūrimas turi būti užbaigtas, siekiant užtikrinti paskolų teikimą tikrosios ekonomikos subjektams, įmonėms, namų ūkiams, pavieniams piliečiams. Vykdomas naujas bankų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis etapas. Atsižvelgiant į rezultatus bus vykdomas būtinas bankų sektoriaus ir kapitalo restruktūrizavimas. Prieš paskelbiant rezultatus valstybės narės turės paskelbti savo strategijas dėl galimo jų pažeidžiamų institucijų restruktūrizavimo arba kapitalo restruktūrizavimo. Tokie planai turi būti parengti kuo greičiau ir juose turėtų būti numatytas detalus tvarkaraštis.
Baigdamas pasakysiu, kad pagrindinės finansų sektoriaus reguliavimo ir ekonomikos valdysenos Europos Sąjungoje reformos visiškai keičia Europos ekonomikos ir finansų struktūrą. Netolimoje ateityje visiškai naujų taisyklių sistema suteiks pagrindą stabiliam, tvariam ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui.
Kol kas turime tęsti darbą, siekdami užtikrinti finansų stabilumą ir taip apsaugoti ekonomikos atkūrimą Europoje, kuris yra svarbiausias siekiant tvaraus ekonomikos augimo ir padėties užimtumo srityje pagerinimo. Todėl ir toliau reikia priimti sudėtingus Europos ir nacionalinio lygmens sprendimus. Tikiu, kad visi esame pakankamai išmintingi ir drąsūs, kad priimtume tokius sprendimus.
Corien Wortmann-Kool
Pone pirmininke, atsižvelgdamas į pastarųjų savaičių įvykius norėčiau padėkoti ministrui A. Kármánui ir Komisijos nariui O. Rehnui už paaiškinimą. Jeigu pasitikėjimas rinka yra silpnas, kiekviena, net ir mažiausia abejondaro tiesioginį poveikį šalims, kurios jau yra sudėtingoje padėtyje, ir, vadinasi, visai euro zonai. Deja, tai paaiškėjo praeitą savaitgalį ir tada spaudoje buvo paneigta, kad vyko koks nors slaptas posėdis, kas dvigubai labiau pakenkir taip trapiam pasitikėjimui. Tikiuosi, kad su tuo susijusios partijos iš to labai greitai pasimokys.
Pone pirmininke, jau gan ilgai nekalbama apie lengvus pasirinkimus ir neskausmingus sprendimus. Siekiant atkurti finansų ir ekonomikos stabilumą Graikijai, Airijai ir Portugalijai skirtos paramos priemonės turi būti solidžios. Priemonių paketas turi sudaryti sąlygas užtikrinti tvarius viešuosius finansus ir ekonomikos augimą. Todėl Tarybą ir Komisiją noriu paraginti išsamiau išsinagrinėti padėtį neapsiribojant tik šių šalių finansavimo poreikiu ateinančiais metais, kad nesusidurtume su tomis pačiomis problemomis po metų.
Pone pirmininke, svarbu, kad birželio mėn. būtų priimti sprendimai dėl teisės aktų paketo, kuriame keliami aukšti tikslai ir kuriuo siekiama atgauti pasitikėjimą rinkomis ir taip pat užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietas mūsų piliečiams bei pagerinti mūsų ekonomikų sanglaudą. Todėl norėčiau paraginti Tarybą paremti Parlamento siekį užtikrinti didesnę atskaitomybę ir viešesnes diskusijas šiame Parlamente, aktyvesnį nacionalinių parlamentų įsitraukimą ir nutraukti derybas Taryboje, kai jai nepatinka Komisijos nuomonė. Šiame pakete turi būti numatytos tvirtos valiutų priemonės kartu su tvirtomis ekonomikos priemonėmis, įskaitant strategiją "Europa 2020", kad būtų užtikrintas mūsų socialinės rinkos ekonomikos pagrįstumas visoms 27 valstybėms narėms. Todėl raginu jus kitą savaitę parodyti ryžtą Ekonomikos ir finansų reikalų taryboje (ECOFIN).
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateikiamą pakeliant mėlynąją kortelę pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Barry Madlener
(NL) Pone pirmininke, noriu užduoti klausimą C. Wortmann-Kool. Kaip jūs, kaip Parlamento nariš Nyderlandų, galite net neužsiminti apie skandalą, kad Nyderlandų finansų ministras net nebuvo pakviestas į praeitos savaitės aukščiausiojo lygio susitikimą? Kaip jūs, kaip Parlamento nariš Nyderlandų, galite net neužsiminti apie tai, kad Nyderlandai moka tiek daug, ir kaip gali būti, kad jūs visiškai neginate Nyderlandų mokesčių mokėtojų interesų mesdama mokesčių mokėtojų milijardines lėšas į statinę be dugno?
Corien Wortmann-Kool
(NL) Pone pirmininke, aiškiai nurodžiau, ko reikia siekiant atkurti pasitikėjimą. Pernelyg paprasti B. Madlenerio sprendimai labiau pablogintų, nei pagerintų ne tik Nyderlandų piliečių, bet taip pat visų valstybių narių piliečių padėtį. Man pakankamai neramu, kad B. Madlener to vis dar nesuvokia.
Anni Podimata
Pone pirmininke, Komisijos nary, atsižvelgiant į tai, kad netrukus sueis metai nuo tada, kai buvo sutarta dėl Graikijos pertvarkos programos, ir į tai, kad Portugalijos programa paskelbta tik vakar, manau, kad mums svarbu įvertinti dabartinę padėtį, ką darėme teisingai, kur darėme klaidas ir kur prašovėme. Praėjo metai, todėl, be Graikijos, dar dvi euro zonos šalys, Airija ir Portugalija, nusprendpasinaudoti pagalbos mechanizmu, nes jos negali užtikrinti būtino finansavimo rinkose. Kiekvienos šalies ypatumai ir įvairūs sunkumai, be abejo, atsispindi įvairiose pertvarkų programose, kurios vis dėlto grindžiamos pagrindine filosofija - visapusišku susitelkimu į greitą biudžeto reformą.
Vis dėlto, Komisijos nary, Graikijos atveju nepaisant pasiekimų, kaip jūs tai nuolat pabrėžėte, t. y. 7 proc. sumažėjusio pirminio deficito ir 5 proc. sumažėjusio bendro deficito, didesnis, nei prognozuota, nuosmukis 2010 m. lėmmažesnes valstybės pajamas. Taigi tai pirmininformacija vertinimui su sąlyga, jeigu sutariame, kad programų tikslas - įveikti biudžeto ir ekonomikos krizę, o ne sukurti baudimo kultūrą, Europoje sukeliančią euroskepticizmą. Antroji vertintina informacija yra ta, kad, nepaisant dedamų pastangų, rinkos nereaguoja. Vis dėlto Europos Sąjungos sprendimai ne tik kad neįtikino rinkų; kai kuriais atvejais jie pablogino padėtį, pvz., gerai žinomas Dovilio sprendimas dėl privačių asmenų dalyvavimo nuolatiniame pagalbos mechanizme, kuris bus sukurtas 2013 m. Darytina išvada, kad gali kilti pavojus, jog bet kokius sėkmingus biudžeto pertvarkos programų rezultatus gali panaikinti baimė, kurią ir šiandien vis dar kursto rinkos ir reitingų agentūros. Vis dar sklandant kalboms apie restruktūrizavimo ir net bankroto ir (arba) šalies pasitraukimo iš euro zonos scenarijus per pastarąsias kelias dienas priėjome prie to, kad diskutuojame apie tai, ką neseniai būtume laikę nesuvokiamu.
Komisijos nary, žinodama, kaip esate atsidavęs Europai, manau, kad pritarsite mano nuomonei, kad šiandien mūsų aptariami sprendimai, tai, kaip turėtume suvaldyti krizę, neabejotinai taps svarbiu Europos istorijos etapu. Šiandien kuriame sąlygas, kuriomis bus rašomas epilogas. Manau ir tikiuosi, kad visi jaučiame, jog tai istorinis metas, ir kad Europos Sąjungos ir EPS ateities labui epilogas nebus rašomas su neigiamu atspalviu, o kad tai bus drąsus ir ryžtingas žingsnis, kurio dėka Europa taps darnesnė, vieningesnir netgi stipresnė.
Carl Haglund
Pone pirmininke, kolega Parlamento narką tik sakė, kad metai yra laikas, kuriam prabėgus verta atsigręžti, ir galiu perduoti naujienas iš Suomijos, kur, tikiuosi, šįvakar bus paskelbta, kad Suomijos parlamentas pritars finansinės pagalbos Portugalijai paketui. Tikiuosi, kad taip bus, tačiau džiaugtis dar nereikėtų. Galime tikėtis, kad taip bus, ir mano partija, žinoma, palaiko šį žingsnį.
Trumpai panagrinėsiu, kodėl Suomijai dabar kyla abejonės dėl apsisprendimo, ar paremti Portugaliją. Viena iš priežasčių - ir šiuo atveju kreipiuosi į Tarybą ir nors žinau, kad kaltinti reikėtų ne Tarybai pirmininkaujančią Vengriją, jūs turėsite perduoti žinią - ta, kad sunkūs sprendimai nuolat priimami nedideliais daliniais sprendimais, nes mums nepavyksta visos šios problemos išspręsti vienu sprendimu. Galbūt tą padaryti nėra taip lengva ir suprantu, kad nėra paprasto ir visiškai teisingo sprendimo, tačiau tai, kad esame priversti nuolat priimti smulkius ir sunkius sprendimus reiškia, kad, pvz., Suomijos parlamento politinkantrybir politinvalia pradeda sekti. Deja, atrodo, kad taip yra ir kituose nacionaliniuose parlamentuose. Tai kelia nerimą, nes tikėtina, kad turėsime priimti kelis sudėtingus sprendimus, įskaitant sprendimą dėl Graikijos padėties, ir kyla pavojus, kad tam tikru momentu užstrigsime. Todėl Tarybai galbūt reikia apsvarstyti aukštesnių tikslų strategiją nei yra ši dalinstrategiją, kurią šiuo metu taikote. Jeigu to nepadarysite, neišsikapstysime iš šios padėties. Jums reikalinga nauja strategija, nes dabartinstrategija neveikia. Dėkoju.
Vicky Ford
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, valstybės garantuotos skolos kriznebus įveikta, kol neišspręsta problema dėl bankų, ir negalite išspręsti bankų problemos, jeigu reguliavimo institucijų atliekamo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatuose nepripažįstama, kad valstybės garantuotos skolos krizegzistuoja. Taip pat patiriame visuomenės pasitikėjimo krizę. Kai kurios šalys labai didelėmis mokesčių mokėtojams tenkančiomis sąnaudomis išgelbėjo savo bankus be jokios ES pagalbos. Suprantu, kodėl ta pati visuomendabar kelia klausimą, kodėl jie turėtų finansuoti finansinės pagalbos priemones kitose šalyse.
Praeitos savaitės pasiūlymuose dėl reformos Portugalijoje pateiktos kai kurios teigiamos rekomendacijos dėl konkurencingumo padidinimo, tačiau atrodo, kad Graikijoje padėtis baisi. Euro zonos lyderiai mums sako, kad Graikijos skola nerestruktūrizuojama, tačiau nuo kada skolos grąžinimo termino atidėjimas nėra restruktūrizavimas?
Jeigu viešos kredito įstaigos pratęsia terminus, tai nėra tik šezlongų vietų pakeitimas Titanike: tai viešųjų kredito įstaigų perkėlimas žemiau denio, kad jos nuskęstų su laivu, kai privatūs skolininkai išgelbėjami gelbėjimo valtimis.
Sven Giegold
Pone pirmininke, pone O. Rehnai, visų pirma norėčiau pasakyti, kad padėtis iš tikrųjų blogėja, kaip jūs ir nurodėte. Euro zonoje didėja atskirtis tarp šalių, kurios rodo atsigavimo požymius, ir šalių, kurių padėtis pavojingesnė. Silpnesnių šalių rėmimo sąnaudos taip pat nuolat auga.
Atsižvelgiant į padėtį noriu jums, kaip Komisijos nariui, atsakingam už ekonomiką ir pinigų politiką, užduoti klausimą. Europos Centrinio Banko sistemos sąskaitose TARGET2 susikaupcentrinių bankų įsipareigojimai, siekiantys daugiau kaip 400 mlrd. EUR. Tai lėmaplinkybė, kad bankų finansavimas iš kapitalo rinkos vis dar yra nepakankamas. Kokia jūsų nuomondėl šių neplanuotų įsipareigojimų euro sistemoje?
Didžiausia problema, neleidžianti mums siekti pažangos skolų restruktūrizavimo srityje, yra ta, kad, kaip tai taip pat minėjo V. Ford, bankų sistema nebuvo tinkamai pertvarkyta. Pasiūlymas dėl Europos restruktūrizavimo sistemos atidėtas. Kada Komisija pateiks šį pasiūlymą? Ką jūs, kaip Komisijos narys, atsakingas už ekonomiką ir pinigų politiką, manote apie šį atidėjimą? Kokių veiksmų imatės šiam procesui paspartinti?
Tapo akivaizdu, kaip ir ilgą laiką prognozavome žaliųjų frakcijoje / Europos laisvajame aljanse, kad numatytos Graikijos ir Portugalijos rėmimo priemonės įsigalios tik tada, kai euro zonoje pagerės makroekonominės sąlygos. Šios šalys vis dar jaučia didėjančią palūkanų naštą. Kai kuriose šių šalių didėja kapitalo eksporto ir išvežimo mastas. Kai kuriose šių šalių Europos šalyse partnerėse vis dar trūksta paklausos ir visų pirma tai pasakytina apie stiprias euro zonos šalis. Taip pat, jeigu neatsižvelgiame į paskutinius svyravimus, auga išteklių ir maisto kainos.
Norėčiau sužinoti, kokių priemonių makroekonominiu požiūriu, be pagalbos priemonių šioms šalims ir be finansinės pagalbos, imtasi, siekiant šioms šalims palengvinti mokesčių naštą, sumažinti išorės paklausą ir palūkanas. Kaip to siekiama? Todėl norėčiau jus paraginti pasiūlyti tvirtą paketą, kuris pagerintų makroekonomines sąlygas šiose euro zonos šalyse.
Galiausiai, priemonėmis, kurios, mano nuomone, prieštarauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo esmei, suduotas smūgis silpniausioms šalims, įskaitant Graikiją, Portugaliją ir Ispaniją, o stipresnių, turtingesnių šalių pečių dar neužguljų naštos dalis. Kokių priemonių imsitės, siekdamas turtingas šalis paskatinti prisidėti prie krizės sąnaudų?
Ilda Figueiredo
Pone pirmininke, norėčiau išreikšti didelį pasipiktinimą ir palaikyti Portugalijoje vykstančius protestus prieš politiką, kuri lėmė, kad patekome į dabar patiriamą krizę, visų pirma prieš visiško paklusnumo ir agresijos paktą, kurį Portugalijos žmonėms primetvadinamasis Trejetas: Tarptautinis valiutos fondas (TVF), Europos Centrinis Bankas (ECB) ir Europos Komisija. Šioms institucijoms pavesta įgyvendinti gėdingą išorės intervencijos aktą, kuriame net nepaisoma Portugalijos parlamento teisių ir išimtinių kompetencijų bei neatsižvelgiama į tai, kad mes rengiamės parlamento rinkimams.
Tai antisocialios, regresyvios politikos priemonės, kuriomis atsisakoma vystymosi ir Portugalijos darbuotojai ir žmonės pasmerkiami nedarbui, skurdui, nepakankamam išsivystymui ir visiškai priklausomybei, Portugaliją paverčiant paprasčiausiu Europos Sąjungos galingųjų valstybių protektoratu arba kolonija. Be to, visa tai vyksta, kai jau žinoma, kad, kaip rodo Graikijos pavyzdys, tokiomis priemonėmis problema nebus išspręsta.
Net jeigu esamos padėties atžvilgiu ir vykdomi tikrieji ES politikos įsipareigojimai - ir kalbame apie neracionalius Stabilumo ir augimo pakto kriterijus, tvirto euro politiką ir ECB rekomendacijas bei statutus, kuriuose neatsižvelgiama į silpnesnės ekonomikos šalių ypatumus - priemonių paketo, kuriuo Portugalijos žmonės baudžiami už paskolą, kurią reikės grąžinti su aukštesnėmis nei paprastai ECB taikomomis palūkanomis, taikymas Portugalijai visiškai nepateisinamas. Priešingai, nei skelbiama visose solidarumo deklaracijose rinkimų propagandos metu, iš tikrųjų matome socialinės agresijos ir užsitęsusio ekonomikos nuosmukio politiką.
Visa tai jie nori padaryti tik todėl, kad siekia sukurti palankesnes sąlygas tarptautiniams bankams, taip pat grupelei didelių įmonių ir Portugalijos finansų institucijoms bei keliems jų pagalbininkams. Todėl čia sakome, kad pavojus kyla pačiai euro zonai; kad Europos Sąjungos laukia vidinis sukrėtimas ir kad politikoje reikia pokyčių...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Pirmininkas
Ponia I. Figueiredo, bijau, kad turiu išjungti jūsų mikrofoną. Atsiprašau už tai, tačiau jūs ganėtinai viršijote kalbėjimo laiką. Tačiau turite dar 30 sekundžių, jeigu sutinkate atsakyti į P. van Daleno pakėlus mėlynąją kortelę užduodamą klausimą.
Peter van Dalen
(NL) Pone pirmininke, I. Figueiredo norėjau paklausti, kodėl gi nepasitraukus iš euro zonos, jeigu tai, su kuo jūsų šalis sutiko, yra taip blogai ir jeigu tada, kai jums taikomas tikras režimas, kurio laikantis jums reikia net pertvarkyti visą savo ekonomiką, yra taip blogai? Euras yra stipri valiuta ir tam būtina sudaryti prielaidas. Jeigu tai jus trikdo, jums tiesiog reikėtų pasitraukti!
Ilda Figueiredo
(PT) Pone pirmininke, nepriimtina yra tai, kad toks klausimas gali būti užduodamas tada, kai Europos lyderiai negalėjo laiku pripažinti, kad būtent jų politikos priemonės pablogino Portugalijos, kurios, kaip puikiai žinoma, ekonomika yra trapi ir kuriai buvo primesta stipraus euro politika, kuri naudinga Vokietijai, Prancūzijai ir kitiems, tačiau nenaudinga Portugalijai ir kitoms silpnesnės ekonomikos šalims.
Būtent todėl Portugalijos žmonės, kaip ir Graikijos žmonės ir darbuotojai visoje Europoje, kovoja su šia politika. Europoje mums irgi reikia kitokios politikos.
Godfrey Bloom
EFD frakcijos vardu. - Pone pirmininke, priklausau "kūdikių bumo" kartai. Gimiau iškart po karo. Nuo tada taikos ir gerovės vyravimo laikotarpis tikriausiai yra ilgiausias. Sutaupiau šiek tiek pinigų, kad galėčiau ką nors perduoti savo šeimai, kai numirsiu - iš esmės todėl, kad niekad neišleidžiu daugiau pinigų, nei uždirbu. Buvau atsargus ir dirbau vidutiniškai sunkiai.
Man visada atrodo, kad politikams šalių įsiskolinimas atrodo visiškai netikėtas. Leiskite paaiškinti, nes nemanau, kad tikrai suprantate. Taip yra todėl, kad politikai nuolat išleidžia daugiau pinigų, nei surenka iš mokesčių - daugiau pinigų, negu gali būti surinkta iš mokesčių - ir didžiąją jų dalį jie iš tikrųjų iššvaisto. Apie bankrutavusias šalis - ir jos tikrai bankrutavo - kalbame todėl, kad jų kvaili, neveiklūs ir neišmanūs politikai nuolat išleidžia daugiau pinigų, nei gali surinkti. Tada jie skolinasi ir - tai dar blogiau - spausdina pinigus, nes politikai ir jų centriniai bankai turi pinigų spausdinimo mašiną. Jeigu tai darytų eilinis pilietis, tai būtų laikoma nusikaltimu. Už tai patektumėt į kalėjimą, tačiau politikai ir jų centriniai bankai tą daro visada.
Norėčiau jums paaiškinti, kad šios šalys yra bankrutavusios. Už jų bankrotą atsakingi jų pačių kvaili vadovai ir politikai. Amoralu - amoralu! - prašyti bet kurios šalies paprastų mokesčių mokėtojų mokėti už žlugusius politikus ir žlugusius bankus. Jie neįvykdsavo įsipareigojimų. Jie bankrutavo. Dėl Dievo meilės, pripažinkime tai visi.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateikiamą pakeliant mėlynąją kortelę pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Robert Goebbels
(FR) Pone pirmininke, norėčiau sužinoti, ar G. Bloom žino, kad Ispanijos įsiskolinimas yra mažesnis nei Jungtinės Karalystės, kad iki bankų krizės Airijos įsiskolinimas toli gražu nesiek60 proc. ir kad Airija, įsiskolindama, kad išgelbėtų savo bankus, iš esmės sutaupJunginės Karalystės bankų pinigus.
Godfrey Bloom
Visiškai teisingai. Nesakiau, kad mano šalies politikai mažiau kvaili už kitus. Visiškai gėda ir mūsų nacionaliniame parlamente net nevyko diskusijos dėl šių bankrutavusių bankų gelbėjimo. Jūs niekšai, jeigu norite investuoti į bankrutavusius bankus, naudokite savo pinigus, o ne mano senų pensinio amžiaus Jorkšyro žmonių, gyvenančių už 98 GBP per savaitę!
Marine Le Pen
(FR) Pone pirmininke, 2010 m. gegužės 9 d. Trejetas, kurį sudaro ES, ECB ir TVF, džiugiai paskelbė, kad paskolindami Graikijai 110 mlrd. EUR, jie išgelbėjo ją nuo visiško bankroto. Po metų Graikijoje prasidėjo nuosmukis. Valstybės skola padidėjo iki 150 proc. BVP ir dvejų metų palūkanų norma perkop25 proc. per metus ribą.
Šiandien Graikija sunkiai verčiasi todėl, kad jos gelbėjimui panaudotas netinkamas metodas. Dabar Graikijos ekonomikai reikia silpnos valiutos, kad įveiktų nuosmukį, tačiau Trejetas jai primes naują, dar drastiškesnį, fiskalinių ribojamųjų priemonių paketą.
Šios priemonės nebus veiksmingesnės, nei buvo anksčiau. Dabartinės Graikijai taikomos baudžiamojo poveikio palūkanų normos iš tikrųjų trukdo privačiajam ekonomikos sektoriui imtis kokių nors investicijų tiek gamybos, tiek nekilnojamo turto sektoriuose. Graikija tampa trečiojo pasaulio šalimi, visos viltys grąžinti skolą žlunga.
Naujas praeitą penktadienį numatytas 60 mlrd. EUR gelbėjimo paketo projektas rodo, kad prieš metus suteikta 110 mlrd. EUR paskola turi būti laikoma dovana. Kaip ilgai ir kokiu mastu Europos mokesčių mokėtojai toliau pils pinigus į Danaidės statinę? Tolesnis ėjimas šiuo keliu pražūtingas ir prives prie Europos suirimo.
Galimi du sprendimai: Graikijos skolos restruktūrizavimas, kartu restruktūrizuojant žlungančių valstybių valstybės skolas, kas galiausiai prives prie mūsų bankų sistemos žlugimo, arba bendras, racionalus ir praktiškas pasitraukimas iš euro zonos, leidžiantis Graikijai atsigauti.
Europa kryžkelėje. Ar euro išsaugojimas vertas Europos žmonių aukojimosi?
Diogo Feio
(PT) Pone pirmininke, Europai reikia spręsti valstybės garantuotos skolos krizės klausimą: jį sprendžiant reikia atsižvelgti į kiekvieną konkretų atvejį, ginti eurą, siekiant jį sustiprinti, ir ginti valstybes nares. Todėl šiuo metu Europos Parlamente aptariami pasiūlymai dėl ekonomikos valdysenos yra itin svarbūs.
Parlamentas padėjo užtikrinti, kad būtų imtasi teigiamų veiksmų, siekiant sumaniai suvaldyti skolą. Jis pasisakuž pagrįstą pereinamąjį laikotarpį, tvirtindamas, kad skola turėtų būti mažinama ne kiekvienais metais, bet vidutiniškai kas trejus metus. Jis pasisakuž būtinybę laikytis biudžetinės drausmės, tvirtinto, kad būtinas ekonomikos augimas ir didesnis Europos politikos skaidrumas, pasitelkiant diskusijas Europos Parlamente, ir pasisakuž būtiną solidarumą. Šis solidarumas pasireiškįvykiais Portugalijoje.
Kaip portugalas, norėčiau jums šį tą pasakyti. Portugalija gyvuoja 900 metų. Portugalija turi gebėjimų. Portugalija gali laikytis drausmės tvarkydama valstybės sąskaitas. Portugalija gali pertvarkyti savo bankų sistemą; ji gali pertvarkyti savo darbo rinką; ji gali padidinti savo mokesčių sistemos konkurencingumą; ir ji gali naudotis novatoriškomis priemonėmis, kad pertvarkytų savo sveikatos ir teisminę sistemas. Portugalija gali pasiekti, kad jos valstybės taryba būtų veiksmingesnir labiau kontroliuojama. Portugalija gali turėti liberalizuotą ekonomiką, kuri būtų veiksminga ir konkurencingesnė.
Tačiau iš esmės Portugalija geba dalyvauti Europos projekte, dalyvauti ir padėti spręsti visus ateities uždavinius. Būtent todėl esame labai laimingi naryste Europos Sąjungoje ir norime padėti jai pamažu stiprėti.
Robert Goebbels
(FR) Pone pirmininke, atsižvelgdamas į kvailus gandus ir spekuliatyvias atakas prieš tam tikras valstybes nares norėčiau jums priminti kelis faktus.
Euras yra stipri valiuta. Per 10 metų euras įsitvirtino kaip antra labiausiai naudojama valiuta pasaulyje. Trisdešimt procentų tarptautinių valiutų rezervų sudaro eurai. Daugiau kaip trečdalis tarptautinio skolinimosi vyksta eurais. Euro perkamoji galia yra 40 proc. didesnuž dolerio perkamąją galią, tai reiškia, kad euro zonos valstybės moka mažiau už žaliavas, visų pirma naftą.
Euro klausimas ilgai bus svarstomas visose euro zonos valstybėse narėse. Su visa derama pagarba, ponia M. Le Pen, euro atsisakymas paprasčiausiai nėra išeitis. Kiekvienos valstybės narės, paliekančios euro zoną - būtent to Prancūzijos atžvilgiu siekia M. Le Pen - nauja valiuta drastiškai nuvertėtų.
Dėl krizės Islandijoje Islandijos valiuta nuvertėjo perpus. Dėl šios 50 proc. dydžio Islandijos valiutos devalvacijos infliacija Islandijoje padidėjo nuo 5 iki 14 proc. Vienintelis būdas nuraminti rinkas yra leisti Graikijai, Airijai, Portugalijai ir kitiems restruktūrizuoti savo skolas pasinaudojant Europos Sąjungos garantuojamų euroobligacijų išleidimu, taikant pagrįstas palūkanų normas. Šiuo atveju turiu omenyje G. Tremonti ir J. C. Junckerio iniciatyvą.
Iš tikrųjų euroobligacijų jau yra. Europos investicijų bankas (EIB) teikia paskolas su 27 valstybių narių garantija. Praeitais metais EIB paskolino 80 mlrd. EUR su vidutinėmis 3-3,5 proc. palūkanomis. Tokios palūkanų normos leistų sunkumų patiriančioms valstybėms narėms įveikti krizę ir atkurti finansų stabilumą.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateikiamą pakeliant mėlynąją kortelę pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Roger Helmer
Pone pirmininke, ankstesnis kalbėtojas sakė, kad, jeigu Graikija pasitrauktų iš euro zonos, jos valiuta žlugtų, tačiau tuo atveju ji nevykdytų savo įsipareigojimų. Vis dėlto puikiai žinome, kad bet kuriuo atveju ji nevykdys savo įsipareigojimų, taigi ji gali pasirinkti, ar įsipareigojimų nevykdyti būnant euro zonoje, kas tik pavėlina problemą, ir ji vėl kils, kad mums pakenktų, arba ji gali nevykdyti savo įsipareigojimų pasitraukusi iš euro zonos, tokiu atveju ji išspręstų savo problemą. Taigi joks sprendimas nepasiteisins.
Robert Goebbels
(FR) Pone pirmininke, R. Helmer man neuždavklausimo, jis pateikciklišką argumentą ir R. Helmer tiesiog klysta.
Dar kartą sakau, kad kiekvienos iš euro zonos pasitraukiančios valstybės narės valiuta drastiškai nuvertėtų. Kartoju Islandijos, kuri nepriklauso euro zonai, tačiau kuri susidūrsu visais šiais sunkumais, pavyzdį.
Olle Schmidt
(SV) Pone pirmininke, O. Rehnai, jūsų darbas atliekamas puikiai. Šiemet pateikėte įvairių pasiūlymų, kuriais buvo pagerinta padėtis ir tą turėtume visi pripažinti.
Klausydamas šių diskusijų stebiuosi. Maniau, kad tai Europos, o ne 27 skirtingų valstybių narių Parlamentas. Sklando bauginanti nacionalizmo dvasia ir tai mums nepadės išspręsti problemų. Tai solidarumo klausimas.
(Kalbėtojas kalba anglų kalba)
(Kalba su R. Helmeriu, kuris nesutiko su nuomone) Galite juoktis, tačiau esate neteisus. Jūs esate visiškai neteisus, pone R. Helmeri, nes tai solidarumo klausimas. Europoje svarbu solidarumas ir visi turime tarpusavio sąsajų: ant euro pavaizduotas net svaras sterlingų. Esu nustebintas.
(SV) Švedijoje pajautėme, ką reiškia turėti daug įsiskolinimų. Buvome įsiskolinusi šalis, tačiau mums pavyko išspręsti šią problemą. Kodėl gi manote, kad su tuo nesusitvarkytų mūsų draugai Graikijoje, Portugalijoje ir Airijoje? Ar Šiaurės šalyse esame kuo nors ypatingi? Žinome, kad ne. Vis dėlto šiuo metu šioms šalims reikia pagalbos ir paramos. Jeigu joms nesuteiksime šios pagalbos ir paramos, mes taip pat žlugsime.
(Kalbėtojas kalba anglų kalba)
Europa yra bendra mūsų visų lemtis ir turime tai suvokti - net ir jūs, pone R. Helmeri. Jūs esate Europos dalis ir galite nuveikti daugiau.
(R. Helmerio įsiterpimas: "Visiškai ne!")
Lajos Bokros
Pone pirmininke, dabar minime pirmąsias Graikijos išgelbėjimo metines, tačiau priežasties švęsti nėra. Praėjus metams grįžtame į pradinę padėtį. Užuot pailginus kančias ir dar labiau apsunkinus Graikijos ekonomiką, būtų kur kas geriau pripažinti neišvengiamą baigtį ir rinkose susidariusią nuomonę.
Neįmanoma išvengti įsipareigojimų neįvykdymo. Drausmingas įsipareigojimų neįvykdymas turi mažiausiai penkis pranašumus. Nuostoliai teisingiau pasiskirstytų tarp Graikijos mokesčių mokėtojų ir išorės kreditorių; būtų sustabdytas privačios skolos keitimas vis augančia oficialiosios skolos iš kitų šalių kitoms šalims dalimi; Graikijos ekonomikai būtų suteikta daugiau galimybių augti palengvinant skolos tvarkymo naštą; A. Merkel galėtų lengviau apginti įsipareigojimų neįvykdymą Bundestage, nes tai reikštų paramą ne Graikijai, o Vokietijos bankams; ir, galiausiai, skolų krizbūtų atskirta nuo konkurencingumo krizės ir euro zona būtų apsaugota nuo blogos įtakos.
Padarykite tai! Nešvaistykite pinigų.
Philippe Lamberts
(FR) Pone pirmininke, pone L. Bokrosai, kadangi iškėlėte klausimą, tęsiu šia tema. Manau, pone O. Rehnai, kad turėtume klausyti, kas sakoma. Manau, kad vienus palyginus su kitas peršasi vienintelišvada, kad skolos restruktūrizavimas Graikijoje ir, galbūt, Airijoje yra neišvengiamas. Manau, kad visi tą suvokia. Atrodo taip akivaizdu, kad gali kilti klausimas, kaip Europos Centrinis Bankas, Komisija ir Taryba negali to įžvelgti. Nebent atsisakote tai įžvelgti?
Kitaip tariant, viena vertus, jūs, vedini ideologinių sumetimų, laikotės nuomonės, kad įsipareigojimų neįvykdymas yra net nesvarstytinas klausimas, tai reikštų tikrovės neigimą. Kita vertus, galbūt jūs galite sakyti, kad būtų geriau laimėti laiko, tokiu atveju kreipčiausi į jus, nes kuo daugiau laiko praeina, tuo restruktūrizavimas bus skaudesnis ir brangesnis. Visų pirma jis bus brangesnis mokesčių mokėtojams, nes kuo daugiau laiko prabėga, tuo didesnbus Graikijos valstybės skolos našta valstybiniams arba pusiau valstybiniams subjektams - turiu omenyje Europos Centrinį Banką, Europos finansinio stabilumo fondą (EFSF) - ir vis labiau tikėtina, kad mokesčių mokėtojai bus paprašyti už tai sumokėti.
Žinote, pone O. Rehnai, pastarosiomis dienomis daug kalbėta apie testavimus nepalankiausiomis sąlygomis ir atsparumo testus. Jie minimi kalbant apie branduolines elektrines; jie minimi kalbant apie bankus. Tačiau tie, kurių atsparumas kasdien yra labai sunkiai testuojamas, yra mūsų piliečiai, visų pirma nepalankiausioje padėtyje esantys piliečiai, kuriems galbūt tenka neproporcingai didelnaštos kovojant su krize dalis.
Akivaizdu, kad negalima sakyti, jog dėl krizės paprasčiausiai kalti bankai, įmonės ar politikai, kaip kai kas pernelyg paprastai mus įtikinėja. Manau, kad tai bendra atsakomybė, kad todėl būtų gerai, jeigu kiekvienas įsitrauktų į kovą su krize.
Kalbą norėčiau baigti pabrėždamas, kad, nors dažnai galiu nepritarti jūsų nuomonei, turėtume pripažinti pastangas, kurias pastaruoju metu dėjote. Esu tikras, kad jūsų naktys nėra labai ilgos, ir pažadu, kad, kai vėl pradėsite gyventi padoriau, mielai jus pakviesiu vakarienės.
Nikolaos Chountis
(EL) Pone pirmininke, Komisijos nary, tikėjausi, kad atsakysite sąžiningai, jog Graikijoje su religiniu atsidavimu taikoma taupymo programa, memorandumas visiškai nepasiteisino. Deficitas didesnis, nei prognozuota, skola išaugo, nedarbas padidėjo, priemonės netgi griežtesnės, o jūs, Komisijos nary, šiose aplinkybėse įžvelgiate ekonomikos atsigavimą ir pražūtingo nuosmukio išvengimą, o jūsų atstovas įžvelgia pasiektus tikslus ir sėkmę. Kartu siekiama pritaikyti metodą Airijai ir Portugalijai. Šie metodai visiškai nepasiteisino.
Naujausiais Europos duomenimis, Vokietijos ekonomika auga ir jos eksporto rodikliai geriausi nuo šeštojo dešimtmečio. Manau, ši aplinkybių visuma, ši nelygybir skirtumai, kurie atsiskleidžia ir egzistuoja Europos Sąjungoje, yra problema ir viena iš problemos priežasčių. Atsižvelgiant į tai, ko laukiate, kad pakeistumėte politiką? Papasakokite mums, apie ką kalbatės slaptuose jūsų posėdžiuose, nes sklando daug gandų. Ar galiausiai pakeisite taktiką, kad spręstumėte problemas?
Barry Madlener
(NL) Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau užduoti klausimą Komisijos nariui O. Rehnui. Pone O. Rehnai, kaip gali būti, kad Euro grupė, kuriai pirmininkauja J. C. Juncker, gali rengti aukščiausiojo lygio susitikimą be Nyderlandų finansų ministro? Kaip taip gali būti? Tai, kad Nyderlandų, kurie yra vieni iš daugiausia prisidedančių prie visų gelbėjimo paketų, atstovai nebuvo net pakviesti į susitikimą, apie kurį kalbu, yra visiškas skandalas. O. Rehnai, ar dabar galite man garantuoti, kad užtikrinsite, kad tai niekada nepasikartotų?
Parlamentui noriu pasakyti, kad arba Graikija turės pasitraukti iš euro zonos, arba restruktūrizuoti savo skolas. Tai neišvengiama tikrovė, tik klausimas, kada tai įvyks? Manau ir baiminuosi, kad tai nutiks tada, kai Graikijai bus suteiktos išmokėtos visos garantijos ir visi pinigai. Tai amžiaus apgavystė! O. Rehnai, ar galite dabar man garantuoti, kad nenutiks taip, kad Graikija pirmiausia pakartotinai finansuos kuo daugiau savo skolų Nyderlandų mokesčių mokėtojų pinigais ir tada pasitrauks iš euro zonos ir panaikins visas savo skolas? Negalime pasitikėti šiais Graikijos politikais, kurie kartu su Europos Komisija apgaulės būdu pateko į euro zoną, pateikdami neteisingus skaičius, ir kurie dabar atrodo pirmiausia užsiėmę savo atlyginimų didinimu. Tai politikai, kuriais niekada negalime pasitikėti, taigi, O. Rehnai, kaip užtikrinsite, kad Nyderlandų mokesčių mokėtojų pinigai nebūtų apgaulės būdu siaubingai išvilioti vėl?
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateikiamą pakeliant mėlynąją kortelę pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Robert Goebbels
(FR) Pone pirmininke, paskutinį kartą klausiu, ar B. Madlener, pareikšdamas savo nuomonę prieš Europos solidarumą ir prieš Graikiją, žino, kad po Vokietijos Nyderlandai yra antroje vietoje pagal iš vidaus rinkos gaunamą naudą ir kad praktiškai kas antra darbo vieta Nyderlanduose susijusi su veikla, susijusia su prekių ir paslaugų eksportu į Europos Sąjungą?
Todėl, ar jis nepasisako prieš darbo vietas Nyderlanduose?
Barry Madlener
(NL) Pone pirmininke, turite žinoti, kad šią tvirtą padėtį Nyderlandai užsitarnavo sunkiu darbu ir geru finansų srities valdymu. Ar žinojote, kad jau daug metų Nyderlandų grynasis įnašas į Europos Sąjungos biudžetą yra didžiausias ir kad daugelį metų Graikija gauna daugiausia Nyderlandų pinigų? Kokia buvo to pasekmė? Pasekm- krizGraikijoje! Tai netinkamas Nyderlandų mokesčių mokėtojų pinigų valdymas. Gėda, kad to nesuvokėte.
Danuta Maria Hübner
Pone pirmininke, mūsų pareiga yra ieškoti geriausių kovos su krize sprendimų, o siekiant šio tikslo labai vertingas yra mokymosi procesas. Manau, kad sužinojome, kodėl viskas pasisuko bloga linkme, ir kaip patekome į sunkią padėtį, kurioje šiandien esame, tačiau taip pat manau, kad dabar nesame tokie atviri, kad pasimokytume atsižvelgdami į besikeičiančią tikrovę. Atsižvelgiant į tai norėčiau iškelti du klausimus.
Pirma, galime įžvelgti didelių panašumų valstybėse narėse dėl valstybės skolos ir deficito normos, tačiau kartu ir esminių skirtumų dėl rizikos priemokos, mokamos atsižvelgiant į valstybės skolą. Manau, kad tai aiškus įrodymas, kad svarbus ne tik valstybės skolos veiksnys, bet atsiranda ir rinkoms įtaką darančių kitų veiksnių. Be kita ko, tai yra užsienio skola arba pernelyg didelis išorės disbalansas, į kuriuos rinkos sutelkdėmesį, ir akivaizdu, kad tai reiškia, jog reaguodami į padėtį turime mąstyti plačiau, ne tik apie biudžeto koregavimą.
Antras klausimas susijęs su tuo, kad šalys, kurių ekonomika nuo krizės nukentėjo labiausiai, turi derinti dideles rizikos priemokas ir griežtas taupymo priemones. Šis dvigubas iššūkis reiškia, kad užtikrinti skolos tvarumą yra praktiškai neįmanoma. Jeigu atsisakome skolos restruktūrizavimo, mums reikia užtikrinti geresnę pusiausvyrą tarp baudimo ir pagalbos bei atsako priemonių paketo modelio, kuris leistų išvengti tolesnio šalių klampinimo į skolų pinkles.
Edite Estrela
(PT) Pone pirmininke, Europa įklimpusi į precedento neturinčią krizę, kuri gali kelti grėsmę euro zonai ir Europos projektui. Tai euro zonos krizė, kurios pirmosios aukos yra Graikija, Airija ir Portugalija. Veiksmais, kuriais kenkiama šalių valstybės skoloms, siekiama susilpninti bendrą valiutą. Manantys, kad tai Graikijos, Airijos ir Portugalijos problema, apgaudinėja save: taip nėra. Jeigu nėra tvirto Europos Sąjungos atsako, siekiant nuraminti rinkas, ši įtampa pasklis į kitas valstybes nares.
Portugalija nesusiduria su problema dėl valstybės sąskaitų tvarumo arba savo nacionalinių bankų nemokumo. Portugalijai reikia tęsti jau pradėtas struktūrines reformas, siekiant padidinti veiksmingumą ir paskatinti ekonomikos augimą. Kaip ir praeityje, Portugalijos žmonės taip pat įvykdys šį uždavinį ir, kai reikia, pasiaukos, tačiau ne daugiau, negu reikia.
Negalime suprasti, kodėl Portugalijai Europos Sąjunga taikys didesnę palūkanų normą nei Tarptautinis valiutos fondas. Portugalija Europos Sąjungai mokės maždaug 3 mlrd. EUR palūkanų per metus. G. Bloomo ir B. Madlenerio šalininkams, esantiems šiame Parlamente, ir ne jo nariams nėra ko nerimauti: mokesčių mokėtojai nenukentės. Klausimas keliamas dėl paskolos, ne dėl dovanos. Tai paskola, kuri visa bus grąžinta ir grąžinta taikant panašią palūkanų normą į rinkos palūkanų normą, kurią Portugalija mokėjo prieš mėnesį.
Globalizuotame pasaulyje nei viena šalis negali išspręsti visų savo problemų pati. Finansų krizjau parodė, kad kitame pasaulio gale vykstantys įvykiai gali turėti pražūtingą poveikį mums visiems, esantiems namuose. Todėl mums reikia daugiau ir geresnės Europos: vieningesnės ir aukštesnius tikslus sau keliančios Europos. Visi esame tame pačiame laive: jeigu laivas nuskęs, išgelbėtų nebus.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateikiamą pakeliant mėlynąją kortelę pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Liisa Jaakonsaari
(FI) Pone pirmininke, Portugalijai turiu gerų žinių. Pagal ką tik mano gautą informaciją Suomijoje pasiektas susitarimas ir pritarta Komisijos pasiūlymui dėl paskolų Portugalijai, taigi Suomija jau nebe kliūtis.
Kadangi dalis mano funkcijų yra klausimų uždavimas, norėčiau savo kolegai užduoti šį klausimą: ar manote, kad Portugalijoje vykdomos taupymo priemonės leis jums pasiekti tokį ekonomikos augimą, kuris leis grąžinti paskolas?
Edite Estrela
(PT) Pone pirmininke, norėčiau padėkoti Suomijos žmonėms ir Suomijos parlamentui priėmus šį sprendimą, kuris labai atitinka bendruomenės ir solidarumo dvasią, kuri vyravo kuriant Europos bendriją.
Atsakant į jūsų klausimą, sakiau jums, kad šias taupymo priemones Portugalijos žmonės stebės ir kad nors tai griežtų, apsunkinančių priemonių paketas, dėsime visas pastangas, kad padidintume ekonomikos augimą, sukurtume daugiau darbo vietų ir išvengtume sunkumų.
Charles Goerens
(FR) Pone pirmininke, skolų problema yra tokia reikšminga, kad ji tikrai susijusi ne tik su biudžetu. Iš tikrųjų, skolų krizdaro įtaką visai politikai - biudžeto, ekonominei, socialinei, Europos ir nacionalinei politikai. Tačiau visų svarbiausia, kad politinkrizpriklauso nuo mūsų.
Suomijoje partija, kuriai atsiribojimas nuo Portugalijos tapo pomėgiu, parodo, kokį didelį nerimą skolų problema kelia visuomenei. Vis dėlto reikia priminti, kad tikrųjų suomių partijos, kurie pasisakprieš pagalbos suteikimą Portugalijai, retorika yra itin panaši į pagrindinių Vokietijos partijų lyderių naudotą retoriką prieš metus, likus nedaug laiko iki paramos Graikijai skyrimo.
Šiandien Suomijoje, rytoj - kitoje šalyje girdimi populistiniai šūkiai, padedantys pasiekti reikšmingą pergalę rinkimuose, iš tikrųjų yra paprasčiausias žodžių, kuriuos anksčiau naudojo gerbiami politiniai lyderiai, pakartojimas.
Politinis centras yra ten, kur keliamos idėjos, ardoma ekonominir valiutų sąjunga.
Esu tvirtai įsitikinęs, kad sunkumus galima įveikti tik tuo atveju, jeigu svarbiausi politikai supras, kad jų vaidmuo pirmiausia yra mažinti įtampą, o ne kurstyti aistras.
Georgios Toussas
(EL) Pone pirmininke, sakyti, kad ekonomikos krizę sukėlskolų krizė, yra niekingas melas. Tai krizė, kurią sukėlpernelyg didelis kapitalo kaupimas, tai kapitalistinės sistemos krizė, kuri parodo, kad tai pasenusi sistema, kurią įvykiai pralenkė. KapitalistinkrizGraikijoje, Airijoje ir Portugalijoje gilėja ir tai tęsis. Skolos ir deficitas šiose šalyse nėra nacionalinis ypatumas; tai ne priežastis, o pasekmė. Tai lėmdidelis pasikliovimas didelėmis įmonėmis: monopolijoms skirtos subsidijos ir mokestinės lengvatos, NATO išlaidos, pramoninės gamybos ir kasybos, apdirbamosios pramonės, tekstilės ir laivų statybos ir remonto pramonės sunaikinimas, plataus masto kenkimas žemės ūkio produkcijai ir milijardai eurų didelėms verslo grupėms.
Šio Europos Sąjungos, buržuazinių vyriausybių ir kapitalistų klasės vykdomo puolimo darbininkų klasės pajamų ir teisių atžvilgiu, kas yra pagrindinis ginklas, atitinkantis susitarimą dėl euro ir Europos stabilumo - kas reiškia kontroliuojamą bankrotą - mechanizmo pagrindinės priežastys yra ne tik kapitalistinis krizės ir skolos valdymas, jų yra daugiau. Europos Sąjungos, buržuazinių vyriausybių ir kapitalistinės klasės strateginis tikslas susijęs ne tik su krizės naštos perkėlimu ant darbuotojų pečių, bet taip pat su kuo didesniu darbuotojų sumažinimu, siekiant išsaugoti monopolistinių grupių pelno maržas.
Šiandieniniu baimę sėjančiu visuotiniu streiku Graikijoje bus pasiųsta tvirta kovingumo žinia ...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateikiamą pakeliant mėlynąją kortelę pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Peter van Dalen
(NL) Pone pirmininke, nuoširdžiai dėkoju už jūsų pagalbą ir pakantumą. Noriu užduoti klausimą G. Toussui. Jis puikiai žino, kaip paaiškinti visus neteisingus dalykus, paaiškinti, kas šioje sistemoje neveikia, ir paaiškinti visus dabar Europoje ir valstybėse narėse vykstančius visiškai blogus dalykus. Man kyla klausimas, kokia yra alternatyva? Ar norite grįžti prie komunistinės utopijos, kaip tai yra Šiaurės Korėjoje, Kuboje ir kitose diktatūrose? Ar tai sprendimas, prie kurio turėtume sugrįžti? Ar to jūs norite?
Georgios Toussas
(EL) Suprantu, kad nesugebate pateikti pasiūlymų sudėtingoms problemoms, su kuriomis susiduria jūsų šalies ir kitų 26 Europos Sąjungos valstybių narių darbuotojai, išspręsti. Norėčiau jus informuoti, kad prieš Graikijai įstojant į Europos Sąjungą Graikijos komunistų partija tam prieštaravo ir informavo Graikijos žmones apie pasekmes. Praėjus trisdešimčiai metų po įstojimo į Europos Sąjungą arba, galima sakyti, nuo 1957 m., kai ji buvo sukurta ir iš Europos anglių ir pieno bendrijos paversta EEB, vyko štai kas: pelnas kapitalistų klasei, darbuotojams kylantys sunkumai. Žmonės kovos, kad panaikintų šią priešpriešą.
Andrew Henry William Brons
Pone pirmininke, euro zonoje 17 skirtingų ekonomikų nustatyta bendra valiutos vertir standartizuotos palūkanos. Jeigu žlungančios valstybės būtų neprisijungusios prie euro zonos, jų valiutos būtų nuvertėjusios, kas lemtų eksportu grįstą augimą, kuriam palankesnes sąlygas sudarytų mažos palūkanos, nustatytos jų centrinių bankų. Pernelyg didelvaliutos vertir dabar kylančios palūkanų normos pablogino padėtį, tai lėmmažėjančias pajamas iš mokesčių, taupymo priemones paslaugų srityje ir didėjančią vyriausybės skolą. Jiems būtų naudinga pasitraukti iš euro zonos, tačiau jų valiutų devalvacija padidintų jų skolas.
Jungtinės Karalystės, kuri nepriklauso euro zonai, šios skolos neturėtų paliesti, tačiau ankstesnmūsų vyriausybprisiėm10 mlrd. GBP vertės skolų pagal Lisabonos sutartyje numatytas ypatingų atvejų sąlygas, o dabartinvyriausybtoliau teiks tiesiogines ir netiesiogines paskolas. Graikija ir Airija galiausia neįvykdys savo įsipareigojimų dėl skolų ir visi pamatysime, kad iššvaistėme pinigus.
Paulo Rangel
(PT) Pone pirmininke, kalbą norėčiau pradėti pasakydamas, kad paprasčiausiai manau, kad Portugalijos atžvilgiu pasiektas susitarimas yra suderintas. Tai susitarimas, kuris sunkus žmonėms, tačiau jame iš esmės pabrėžiamos reformos, siekiant padidinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą. Vertinu tai labai teigiamai.
Nesilaikau tokio paties požiūrio kaip kiti šiame Parlamente, kurie mano, kad tokios šalys kaip Graikija, Airija ir Portugalija viską darteisingai: kad jos neklydo ir neperlenklazdos; kad jos viską darteisingai ir kad problemas sukėltik tarptautinkrizė. Ne, mūsų vyriausybės darklaidų ir vykdneteisingą politiką, tačiau tai nereiškia, kad atsižvelgiant į padėtį, kurioje yra Europos Sąjunga, nėra galimybių atsigauti ir vėl judėti teisinga linkme.
Todėl svarbu atsiminti, kad tiems visuomenės nariams, kurie nepritaria paramos teikimui su sunkumais susiduriančioms šalims, reikia pasakyti, kad šioms šalims pinigai nėra duodami: šioms šalims pinigai skolinami. Be to, jie skolinami su labai didelėmis palūkanomis, taigi atliekami jų biudžetų ir žmonių atžvilgiu teigiami veiksmai. Vis dėlto taip pat norėčiau pasakyti, kad galbūt atėjo laikas bendram Europos atsakui, pritariant euroobligacijoms ir galimybei jas parduoti pirminėje rinkoje, duodant atsaką tarptautinėms rinkoms.
Galbūt laikas pačiai Komisijai, Europos finansinio stabilumo fondui ir Tarptautiniam valiutos fondui peržiūrėti palūkanų normas jas sumažinant, kad jos suteiktų galimybę užtikrinti tvarų šių šalių, kurios dabar susiduria su sunkumais, ekonomikos augimą.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateikiamą pakeliant mėlynąją kortelę pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Sven Giegold
Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau pasakyti, kad man gėda dėl tokio masto nacionalizmo ir trumparegiškumo, kurie buvo parodyti šiose diskusijose. Pone P. Rangeli, norėčiau užduoti jums klausimą. Ar manote, kad palūkanų, kurias turėsite sumokėti pagal būsimą programą, norma turėtų būti sumažinta? Ar šios normos sumažinimas padės jūsų šaliai?
Paulo Rangel
(PT) Pone pirmininke, manau, kad palūkanų norma turėtų būti mažesnne tik Portugalijai, bet taip pat Airijai ir Graikijai. Manau, kad nesumažinus palūkanų normos bus labai sunku pasiekti tikslus, kaip šiuo atveju tą iš tikrųjų matome Graikijos atveju. Vis dėlto bet kuriuo atveju manau, kad šiuo atveju galimybių yra ir jos atviros.
Jeigu per pirmuosius keletą mėnesius Portugalija galės griežtai laikytis susitarimo sąlygų, manau, ji galės kreiptis į Europos finansinio stabilumo fondą ir Tarptautinį valiutos fondą ir prašyti per 6-9 mėn. peržiūrėti palūkanų normas. Manau, kad Portugalijos žmonėms ir Europos Sąjungai tai būtų gera žinia.
Mairead McGuinness
Pone pirmininke, šią diskusiją norėčiau papildyti airiška nuomone: taip pat esu nusivylęs tokio masto nacionalizmu šioje diskusijoje. Esu nusivylęs, kad vykstant diskusijai, kuri šioje sesijoje yra svarbiausia Europai, Parlamentas yra pustuštis.
Dėl palūkanų normų: aiškiai pasakykime, kad šalims neturėtų būti taikomos baudžiamojo pobūdžio palūkanų normos. Šioms šalims jos nepadeda atsigauti ir jos taip pat nenaudingos skolos tvarumo atžvilgiu. Ar per paskutines savo kalbos 30 sekundžių galėčiau Komisijos paprašyti spręsti klausimą dėl Airijos ir mūsų kolegų, kurie yra sunkioje padėtyje, skolos tvarumo?
Ar taip pat galėčiau užduoti klausimą dėl Europos Sąjungos politinių gebėjimų? Pirmadienį savo parlamente Dubline kalbėjau apie Europos Sąjungos solidarumo silpnėjimą. Tai sakydamas visiškai nesidžiaugiu. Pasakiau tai asmeniškai Komisijos nariui. Tai tikra ir rimta problema. Prakeikiu tą dieną, kai galėsime būti valdomi kraštutinių dešiniųjų arba kraštutinių kairiųjų politinių jėgų. Dėl Dievo meilės, leiskite susivienyti centro politinės jėgoms.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Pone pirmininke, diskusijos buvo naudingos. Krizėje atsidūrusioms šalims tai labai pavojinga padėtis, tačiau ji taip pat pavojinga Vokietijai, Austrijai ir Suomijai, nes šių šalių mokesčių mokėtojai susidūrsu biudžeto išlaidų mažinimu ir išgyveno sunkią krizę.
Klausimai pagrįsti, todėl svarbu, kad Portugalijos klausimas taptų pavyzdžiu, kaip galima sukontroliuoti krizę, kovoti su ja ir užkirsti kelią jos plitimui. Manau, kad, kaip ir buvo sakyta, Portugalija pirmiausia turi užtikrinti, kad parduodama savo turtą grąžintų skolas. Ji taip pat turi derėtis su atskirais skolintojais dėl konkrečių pasiūlymų pateikimo ir minčių, kaip galima įveikti šią krizę.
Vokietijos, Austrijos ir Suomijos rinkėjai neparems to, jeigu, pvz., bus imtasi naujų Graikijos gelbėjimo finansinių priemonių, arba jeigu šis atvejis nepasiteisins.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Pone pirmininke, Portugalija yra dar viena šalis, kuriai reikia finansinės paramos iš euroobligacijų, tačiau būkime sąžiningi ir pripažinkime, kad šios krizės pavadinimas "skolų" krize arba "euro" krize tikrai yra klaidinantis.
Taip susidaro įspūdis, kad euras pateko į krizę, nes kai kurios valstybės narės negali protingai tvarkyti savo reikalų ir pernelyg daug įsiskolino. Tačiau Airija ir Portugalija tvarkėsi savo reikalus drausmingai ir pateko į krizę, kurią sukėlne pačios. Kalti buvo netinkamai reguliuojami bankai. Kai kurios euro zonos valstybės susidūrsu finansiniais sunkumais dėl šių bankų apsaugos sąnaudų. Taigi kriziš tikrųjų yra Europos bankų sektoriaus krizė.
Sąžiningai vertinant, euroobligacijų arba veikiau naujos, 2013 m. įsigaliosiančios formos euroobligacijų nepakaks. Euro apsaugos sąnaudos turi būti sumažintos taip, kad komercinius bankus priverstume pripažinti savo nuostolius. Tada kitas veiksmas būtų veiksmingas finansų sektoriaus reguliavimas.
Peter van Dalen
(NL) Pone pirmininke, dabartinis požiūris į skolų krizę problemas daro sudėtingesnėmis. Taip, Graikijai, Portugalijai ir Airijai pasiūlytas skolų klausimo sprendimo būdas, tačiau jų skolos padidinamos, o ne sumažinamos. Toks metodas pražūtingas - tai skolos klausimo sprendimas įsiskolinant papildomai. Pone pirmininke, Europa turi pakeisti nuomonę dėl draudimo nurašyti skolas. Galime pasistūmėti į priekį restruktūrizuodami valstybės skolą, dalį jos nurašant ir kartu užtikrinant sugriežtinto Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų, įskaitant automatines sankcijas, vykdymą. Akivaizdu, kad tai ryžtingas požiūris, skirtas "sukrėsti" bankus, kai kurias pensijų institucijas ir obligacijų turėtojus, tačiau turime tai padaryti. Be skausmingų priemonių nieko nepasieksime. Valstybės skolų nurašymas, kartu užtikrinant griežtų reikalavimų vykdymą, sudaro prielaidais naujai ateičiai. Jeigu to nepadarysime, ateityje sulauksime tik vieno: silpnos šalys paliks euro zoną.
Miguel Portas
(PT) Pone pirmininke, Komisijos nary O. Rehnai, praėjusį mėnesį Portugalijos Respublikos prezidentas paprašKomisijos būti "lakios vaizduotės" ir su kolonijos valdytojui būdinga arogancija mano šalies prezidentui jūs atsakėte, kad "Portugalijos atžvilgiu mūsų vaizduotbuvo laki". Todėl dabar noriu jums pateikti atsakymą. Europos Komisijos vaizduotbuvo laki primetant trimetę vyriausybės programą ir norimą vyriausybę šaliai, kai iki rinkimų buvo likę trys savaitės. Europos Komisijos vaizduotbuvo laki iš tos pačios šalies reikalaujant 6 proc. palūkanų normos ir kitiems dvejiems metams Portugaliją įstumiant į recesiją.
Europos Komisijos vaizduotnebuvo laki vieninteliu klausimu, kai ji turėjo tokia būti, nes mums visiems reikia restruktūrizuoti skolą, pakartotinai dėl jos susiderėti ir į sprendimo priėmimą įtraukti kreditorius. Komisijos nary, prašau, perkratykite savo sąžinę: atsistatydinkite ir Europa jums padėkos.
Franz Obermayr
(DE) Pone pirmininke, priešingai nei kolegos Parlamento nariai, kurie viršijo savo kalbėjimo laiką, panašiai kaip ir biudžetą, pabandysiu kalbėti trumpai.
Kyla vienas klausimas, kuris daugelyje gudrių analizių ir atsakymų nebuvo iškeltas. Ką manytų įnašų į biudžetą mokėtojų piliečiai. 50 proc. dydžio mokesčių tarifai, aukštas pragyvenimo lygis ir aukšto lygio socialinės paslaugos nėra atsitiktinumas. Tai reiškia, kad piliečiai sunkiai dirba ir gerai uždirba.
Solidarumas, kuris šiandien dažnai minimas, taip pat apima solidarumą su mūsų pačių šalių piliečiais. Paminėtas Švedijos atvejis. Šiuo atveju ES neteikfinansinės paramos. Vietoj to buvo vykdoma restruktūrizacija, sumažintos socialinių paslaugų ir viešųjų paslaugų išlaidos. Kitaip tariant, imtasi griežtos fiskalinės politikos. Tai turime paaiškinti šalims, apie kurias, akivaizdu, šiandienos diskusijoje kalbame. Be griežtos fiskalinės politikos ir didelių jų pačių pastangų priemonės bus neveiksmingos.
Olli Rehn
Komisijos narys. - Pone pirmininke, kalbėsiu tik apie vieną klausimą, nes tam man reikės man skirtų penkių minučių.
Pastarosiomis savaitėmis ir šiandieną šiame Parlamente daug kalbėtojų palankiai atsiliepapie Graikijos skolų restruktūrizavimą. Tai atrodo labai lengva ir aišku. Vis dėlto turiu pasakyti, kad valstybės skolos restruktūrizavimo šalininkai, atrodo, neatsižvelgia į galimas pražūtingas pasekmes pačiai šaliai ir visai euro zonai bei pasekmes ekonomikos augimui ir užimtumui bei jų platesnį poveikį.
Pagalvokime, kokios galėtų būti skolos restruktūrizavimo pasekmės. Žinoma, mes, kaip ir skolos restruktūrizavimo šalininkai, kalbame apie priešingą padėtį, tačiau pakankamai gerai žinome galimas pasekmes finansiniam stabilumui ir ekonominei veiklai, kad pasirinktume gyvybingą ir labiausiai tikėtiną scenarijų. Labai tikėtina, kad būtent taip ir susiklostytų aplinkybės.
Obligacijų turėtojai patirtų didelį smūgį - t. y. būtų suduotas smūgis tokioms namų ūkių taupymo priemonėms kaip pensijų santaupos, taip pat būtų suduotas smūgis instituciniams investuotojams, pvz., pensijų fondams ir draudimo įmonėms. Tai taip pat kainuotų bankams. Dėl pernai atlikto bankų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis žinome, kad Graikijos bankuose yra 48 mlrd. EUR Graikijos vyriausybės akcijų. Kas nutiktų? Valstybės vertybinių popierių restruktūrizavimas iš esmės suardytų jų kapitalo pagrindą. Pvz., rinkos vertės išskaitomųjų dalių sumažinimas 30 proc. reikštų, kad didžioji dalis bankų sistemos neturėtų pakankamai kapitalo, o rinkos vertės išskaitomųjų dalių sumažinimas 50 proc., už kurį daugelis pasisakė, reikštų, kad didžioji dalis Graikijos bankų sistemos paprasčiausiai taptų nemoki.
Todėl skolos restruktūrizavimas Graikijoje turėtų svarbių pasekmių Graikijos bankų sistemos tvirtumui, taip pat kitiems bankams, susijusiems su Graikijos vertybiniais popieriais.
Man nepatinka bankai ir dirbu pirmiausia ne tam, kad juos išgelbėčiau, tačiau tiesa ta, kad dėl tokios didelės bankų sektoriaus krizės kiltų didelkreditų krizė. Tai nėra teoringalimybė. Tai labai tikėtinas rezultatas. Didelkreditų krizė. Be to, labai tikėtina, kad reitingavimu būtų sugriauta Graikijos bankų turima bendrojo įkaito sistema. Ji suirtų. Labai tikėtinos pasekmės galėtų būti didelkreditų krizė, galimas bankų pasitraukimas, indėlių įšaldymas ir (arba) kapitalo kontrolė. Visiškai aišku tai, kad Graikijos ekonomikos susitraukimas neturėtų precedento.
Leiskite man priminti, kad per beveik penkerius metus Argentinos BVP sumažėjo beveik perpus. Ar tai padėtų Graikijai ar Europai? Abejoju. Net ir 50 proc. dydžio rinkos vertės išskaitomųjų dalių sumažinimas nesumažintų skolos santykio, kad ji būtų mažesnnei 100 proc. BVP, darant prielaidą, kad tarptautiniams kreditoriams, kaip ir euro zonai priklausančioms valstybėms narėms arba TVF šis rinkos vertės išskaitomųjų dalių sumažinimas nebūtų taikomas.
Graikijos fiskalinis deficitas vis dar yra didelis, jai reikia jį finansuoti. Kas būtų pasirengęs Graikijai skolinti po to, kai ji panaikintų 70 arba 50, arba 30 proc. ankstesnių investuotojų finansinės vertės? Kas po to skolintų Graikijai?
Skolos restruktūrizavimas labai ilgam laikui Graikijai užkirstų kelią į finansų rinkas, o ES ir TVF programa iš tikrųjų ir siekiama palyginti greitai į finansų rinkas sugrąžinti Graikijos valstybės skolą, kad Europos mokesčių mokėtojai neturėtų tuo tikslu garantuoti paskolų. Toks šių priemonių tikslas.
Prisiminkime, kad atliekant galutinę analizę mokestiniam pajėgumui užtikrinti reikia stabilizuoti, o tada sumažinti valstybės skolos santykį - t. y. pasiekti pirminį struktūrinį perteklių ir stabilizuoti skolos lygį.
Graikija vis dar gyvena ne pagal savo galimybes ir svarbiausia, kad Graikija pradėtų daugiau uždirbti, nei ji išleidžia, ir taip pat galėti sumokėti savo paskolos palūkanas.
Tai pirminis struktūrinis perteklius, kurio Graikijai reikia, ir skolos restruktūrizavimas neišspręstų šio labai svarbaus klausimo. Todėl galiausiai pagrindiniai Graikijos mokumą lemiantys veiksniai yra politinio ir socialinio pobūdžio - nuolatinis tikslumas, siekiant ilgą laiką išlaikyti pirminį perteklių, kuris siektų maždaug 5 proc. BVP.
Turime tokių pavyzdžių. Dešimtajame dešimtmetyje Belgija tai sėkmingai darbeveik dešimtmetį. Be to, šešios ES valstybės narės sugebėjo išlaikyti beveik 4 proc. pirminį perteklių mažiausiai ketverius metus, taigi tai nėra neįmanoma. Žinoma, tai labai didelis iššūkis, tačiau tai buvo padaryta anksčiau ir Graikija tą gali padaryti, jeigu šalis bus vieninga politiniu požiūriu. Tai vienintelis būdas Graikijai išvengti kur kas blogesnių alternatyvų.
Europos ateities klausimu tikrai esame kritinėje padėtyje. Tai diskusija dėl valstybės skolos krizės. Ji reikšminga euro, Europos ateities atžvilgiu. Puikiai tai žinote. Noriu pasakyti, kad labai didelį susirūpinimą man kelia skirtingos nuomonės, išreikštos neseniai mūsų girdėtose nacionalinėse diskusijose, kurias taip pat girdėjau šiame Parlamente. Paramos sunkumų patiriančioms šalims klausimu Vidurio ir Šiaurės Europoje jaučiamas politinis nuovargis; būtinų reformų vykdymo klausimu Pietų Europoje jaučiamas reformų nuovargis. Turime kartu atrasti energijos atsikratyti šio nuovargio. Turime panaikinti šiuos nuomonių skirtumus, kad išgelbėtume Europą, ir turime priimti būtinus sprendimus, kad išvengtume kitos, dar blogesnės krizės ir leistume visai Europai išbristi iš šios itin sunkios finansų krizės, kurią išgyvenome pastaruosius metus.
András Kármán
Pone pirmininke, gerbiami Parlamento nariai, trumpai norėčiau pakalbėti dėl dviejų idėjų. Nors neabejotina, kad bankų sistemos krizlabai prisidėjo prie dabartinių mūsų ekonominių problemų, būtų klaidinga slėpti, kad didžioji dalis problemų dar krizei neprasidėjus kilo dėl fiskalinės drausmės nesilaikymo tam tikrose šalyse, dėl ekonomikos politikos, kuria nebuvo stiprinamas konkurencingumas, ir Europos ekonominės politikos nekoordinavimo.
Todėl aišku, kad Europos atsakas turi būti nuoseklus ir du svarbūs jo aspektai, kurie taip pat laikytini svarbiausiais Tarybai pirmininkaujančios Vengrijos prioritetais, yra Europos semestras ir ekonomikos valdysenos reformos įgyvendinimas.
Įgyvendinant šiuos prioritetus pasiektas svarbus kritinis etapas. Kalbant apie Europos semestrą esame įsipareigoję jį sėkmingai laiku užbaigti. Birželio mėn. vyksiančiame ECOFIN tarybos posėdyje planuojama aptarti valstybių narių stabilumo ir konvergencijos programas bei nacionalines reformų programas ir tikiuosi, kad šiomis programomis galiausiai pasieksime kiekvienos valstybės mokesčių ir ekonominės politikos lūžį.
Vedant trišalį dialogą intensyviai dirbama ties šešių pasiūlymų paketu. Šiuo atžvilgiu Tarybai pirmininkaujanti Vengrija paskelbs svarbiausius Parlamento pasiūlymų aspektus per kitos savaitės finansų ministrų susitikimą, o šioje diskusijoje prašysime, kad Taryba suteiktų įgaliojimus dar birželio mėn. sėkmingai ir kuo greičiau pasiekti susitarimą dėl šešių teisėkūros pasiūlymų.
Lankstumo reikia ir iš Tarybos, ir iš Parlamento pusės ir tvirtai tikiu, kad šiandieninėmis aplinkybėmis susitarimas taip pat būtų labai teigiamas ženklas rinkoms. Be to, tai parodytų, kad Europos institucijos gali atsakingai ir neatidėliojant bendradarbiauti, kai Europai to labai reikia.
Kalbant apie Portugalijos programą ir apie tris koregavimo programas, pirmiausia norėčiau pasidžiaugti Parlamento susitarimu dėl finansų politikos. Visi žinome, kad Europos finansinio stabilumo fondo veikimui tai labai svarbu. Taip pat norėčiau pažymėti, kad iš Trejeto parengtos Portugalijos ekonominės politikos programos labai aiškiai matyti, kad Graikijai, Airijai ir Portugalijai skirtos programos pritaikomos atsižvelgiant į kiekvienos šalies ypatybes ir jokiu požiūriu nėra rengtos pagal šabloną.
Graikijos atžvilgiu pabrėžiamas biudžeto sutvarkymas. Airijos atžvilgiu bankų sistemos konsolidavimą galima laikyti pagrindiniu aspektu. Kalbant apie Portugaliją galbūt svarbiausia yra struktūrinės reformos ir darbo rinkos bei prekių rinkos reformos. Kaip visi puikiai žinome, Portugalijai labai svarbu vidutiniu laikotarpiu pasiekti aukštesnį ekonomikos augimo lygį ir stiprinti konkurencingumą.
Manau, kad, nors valstybės narės turi dėti daug pastangų, kad įgyvendintų ekonominės politikos programas, susijusias su kreditų susitarimais, kartu tai yra galimybspręsti ilgalaikes struktūrines problemas ir per trumpą laikotarpį ieškoti joms sprendimų bei atsakymų, dėl kurių vidutiniu laikotarpiu būtų galima pasiekti tvarų ir didesnį ekonomikos augimą šiose šalyse.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
George Sabin Cutaş
Euras nuvertėja tokiu laikotarpiu, kai kalbama, kad Graikijai reikia antros paskolos iš Europos Sąjungos. Kyla klausimas, ar tokia padėtis Graikijoje ir kitose su sunkumais susiduriančiose Europos šalyse nesusiklostdėl finansų spekuliantų veiksmų, kurie savo veiklą grindtaktika "skaldyk ir valdyk"? Portugalija ką tik tapo trečiąja šalimi, kuriai reikia prašyti paskolų iš Europos Sąjungos. Finansų spekuliantai pamiršo apie bankų, kuriuos buvo sunku išsaugoti, problemą ir savo dėmesį sutelkį su sunkumais susiduriančias Europos valstybes. Taigi, žemas valstybės skolos kredito reitingas lėmė, kad tapo neįmanoma pasiskolinti siekiant grąžinti skolas. Manau, Europos kredito reitingų agentūra reikalinga, nes tai padėtų išvengti finansinių spekuliacijų. Kita vertus, reikia išleisti euroobligacijas, tuo parodant siekį išgelbėti eurą.
João Ferreira
Dėl savo masto ir susijusių apribojimų skolos klausimas tokioms šalims kaip Portugalija - daugiau nei vien tik problema: tai pagrindinis vykstančio žiauraus socialinio, ekonominio, politinio ir ideologinio puolimo aspektas, kurio tikrosios priežastys sunkiai suprantamos. Pats naujausias šio puolimo pavyzdys - neteisėta "trejeto" - Tarptautinio valiutos fondo, Europos Komisijos ir Europos Centrinio Banko - intervencija Portugalijoje. Tai netoleruotinas nacionalinių išteklių atėmimas iš Portugalijos darbuotojų ir kitų žmonių ir perdavimas į finansinių kapitalistų rankas. Europos Sąjunga - taip atskleisdama savo pobūdį ir tikruosius tikslus - tarpininkauja šiame apiplėšimo procese kurdama institucines sąlygas šiam procesui įgyvendinti ir stiprinti. Tai puikiai atskleidžia vykstantis užsienio intervencijos procesas. Šis procesas apima antisocialinių priemonių, įgyvendinamų kitose šalyse - pvz., Graikijoje ir Airijoje, taip pat pakto "Euro plius" priemonių, kurias nustatEuropos galingieji, pagrindus. Jam įsigaliojus, pablogės valstybių narių padėtis, o tai pasunkins ekonominę recesiją, padidins nedarbą, skurdą, socialinę nelygybę ir nacionalinę priklausomybę. Įgyvendinant šią iš esmės priverstinę programą, pablogės sąlygos, kurios, kaip manoma, ir paskatino šią intervenciją, kaip jau parodkitų šalių padėtis: kitaip tariant, atsiras dar didesnių sunkumų valdant nepakeliamas ir augančias valstybės skolos išlaidas.
Bruno Gollnisch
Valstybės garantuotos skolos krizės priežastis - spekuliacijos valstybių narių įsiskolinimais, kuriais buvo gelbėjamas bankų sektorius, tiesiogiai atsakingas už krizę, kurią išgyvename. Bankų sektorius išsisuko nuo visos atsakomybės, visų pirma nuo finansinės atsakomybės, ir gauna rekordinio dydžio pelną, o Europos mokesčių mokėtojai ir darbuotojai prašomi susiveržti diržus. Aptariant "šventas ir neliečiamas" rinkas, jos dabar diktuoja sąlygas. Komisijai ir vyriausybėms terūpi viena idėja: kaip jas nuraminti. Visą praėjusį savaitgalį buvo teikiama dezinformacija apie skolos restruktūrizavimą ir Graikijos pasitraukimą iš euro zonos: gandus skleidtie, kurie siekpasipelnyti iš milijardų įsiskolinimų, kuriuos pirmiausia ir stengėsi sukurti. Atrodo, kad skolos restruktūrizavimas privatiems investuotojams būtų katastrofa. Kartu buvo paskelbta, kad, pvz., Banque Nationale de Paris (BNP) prarastų kur kas mažiau nei 6 mlrd. EUR pelno, kurį šiais metais planuojama gauti, ir kad nenustačius pernelyg didelių palūkanų normų Graikijos deficitas siektų 1,5 proc. BVP, o ne 8 proc. BVP. Spekuliantai lobsta iš mokesčių mokėtojų pinigų ir yra akivaizdžiai nusprendę atimti viską iki paskutinio skatiko. Atėjo metas sustabdyti šį žalingą cirką.
Angelika Werthmann
Vienas dalykas visiems akivaizdus. Ekonomikos ir finansų krizės poveikis dar visur jaučiamas ir apima įvairias problemas. Net nereikia sakyti, kad ES turi ieškoti krizės sprendimo būdų. Turiu keletą minčių dėl testavimo nepalankiausiomis sąlygomis. Iš viso buvo testuotas 91 didžiausias Europos bankas, o 7 bankai šio testavimo neišlaikė. Čia norėčiau išsakyti vieną kritišką pastabą dėl to, kad nebuvo vertinami šalies bankrutavimo padariniai ir, atsižvelgiant į padėtį Graikijoje, Airijoje ir Portugalijoje, bankrotas vis dar galimas. Pačiuose naujausiuose testavimuose nepalankiausiomis sąlygomis dėmesys sutelkiamas į griežtus kapitalo rodiklius, tačiau reikia įtraukti ir likvidumo kriterijus. Aišku, kad siekiant reikalaujamo skaidrumo lygio šie rezultatai privalo būti skelbiami.
