Az eljárási szabályzat 121. cikkének módosítása (vita)
Elnök
A következő napirendi pont az Alkotmányügyi Bizottság nevében Costas Botopoulos által készített jelentés az Európai Parlament eljárási szabályzata 121. cikkének módosításáról.
Costas Botopoulos
Elnök úr! A ma megvitatásra kerülő jelentéstervezet az Európai Parlament eljárási szabályzata Európai Bíróság előtti eljárásokról szóló 121. cikkének módosításáról szól. Ez a cikk jelenlegi formájában csak abban az esetben vonatkozik ezekre az eljárásokra, ha az Európai Parlament nyújt be keresetet a Bírósághoz.
Nem derül ki azonban a szövegből, hogy mi történik, ha a Parlament úgy dönt, hogy álláspontját képviselőjén, az elnökön keresztül nyilvánítja ki úgy, hogy észrevételeket terjeszt elő vagy beavatkozik az előzetes eljárások során. Ezek az eljárások arra szolgálnak, hogy vitatható legyen egy olyan jogi aktus érvényessége, amelyet maga az Európai Parlament hagyott jóvá együttdöntési eljárás keretében.
A Jogi Bizottság elnöke, Gargani úr ezért kérdést tett fel, én pedig szeretném megragadni ezt a lehetőséget, hogy megköszönjem a jelentés elkészítéséhez nyújtott segítségét. Gargani úr azt kérdezte, hogy vajon az az eljárás, amelynek során a Parlament beavatkozik vagy észrevételeket tesz, a 121. cikk hatálya alá tartozik-e, és ha nem, akkor mi a teendőnk?
A jelentésemben szereplő első válasz az, hogy egy eljárás nem tekinthető egy másik eljárás részének; hogy a 121. cikkben használt "kereset” szó nem értelmezhető úgy, hogy tartalmaz olyan minőségi szempontból más fellépéseket, mint az észrevételek beterjesztése vagy a beavatkozás a Bíróságnál. Ezen az alapon az első válasz az, hogy nem járhatunk el csupán értelmezés alapján.
Ragaszkodhatunk-e a parlamenti gyakorlathoz, amelynek értelmében ilyen esetekben a Parlament elnöke dönt, mint a Parlament vezetője és bírósági ügyekben képviselője? A válasz szerintem itt is "nem”. Megbízhatóbban járunk el, ha részletesen kidolgozunk egy új eljárást.
De miért van ez így? Azért, mert a gyakorlatban előfordult olyan eset, amikor a Parlament elnöke úgy döntött, hogy nem követi a Jogi Bizottság ajánlását. Ez olyankor fordul elő, amikor a Parlament egy korábbi döntésének az érvényességét kell megvédeni a Bíróság előtt.
Erre kétszer volt példa a Parlament történetében. Okkal állítjuk, hogy az eljárást a semmiből kellene kidolgoznunk.
Milyen megoldást javasolunk? A Jogi Bizottság ajánlását követve az elnök, amennyiben egyetért, benyújtja az észrevételeit. Ha nem ért egyet, akkor az ügyet az elnökök értekezletén folytatott megbeszélést követően rendezi. Miért az elnökök értekezlete? Mert kollektív testület, amely minden esetben az érvek és ellenérvek megfelelő mérlegelése után dönt.
Az ügyet csak abban az esetben utalják a plenáris ülés elé, amikor az elnökök értekezlete úgy dönt, hogy valamilyen rendkívüli okból (például a Szerződések felülvizsgálata) a Parlament nem védheti meg korábbi álláspontját, mert csak a plenáris ülés módosíthat egy korábban meghozott döntést.
Georgios Papastamkos
Elnök úr! Az Európai Néppárt (kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták képviselőcsoportjának előadójaként azt szeretném mondani, hogy ma este olyan témát vitatunk meg, amely az Európai Parlament szervezeti autonómiáját és szuverenitását érinti.
Az Európai Parlament eljárási szabályzata az egyes rendelkezések hosszú távú érvényességén alapuló szabályozói kapcsolatrendszert alkot. Ezen nem olyan rendelkezéseket értek, amelyeket valamilyen módosításig kell alkalmazni, hanem a tartósan és szilárdan alkalmazható rendelkezéseket.
Nem beszélek most a módosítás szövegében ismertetett vitarendezési eljárás speciálisabb jellemzőiről - Botopoulos úr mindenesetre pontosan és alaposan foglalkozott ezzel a szemponttal. Az előadó által javasolt módosítás szövege a PPE-DE képviselőcsoport és az Európai Parlament szocialista képviselőcsoportja között lefolytatott egyeztetés eredménye.
Az Európai Parlament eljárási szabályzata 121. cikkének hatályos szövege kiegészült egy bekezdéssel, amely a Parlament elnöke és a Jogi Bizottság közötti esetleges véleménykülönbséggel foglalkozik olyan esetekben, amikor arról kell dönteni, hogy a Parlament az Európai Bíróság előtt folyó eljárás során előterjeszt-e észrevételeket vagy beavatkozik-e.
Mostanáig nem létezett világos és félreérthetetlen rendelkezés az eljárási szabályzatban az ilyen esetekre vonatkozóan, és a vita tárgyát képező módosítás célja, hogy megszüntesse ezt a Parlament belső működésében fennálló joghézagot és szabályozói hiányosságot.
Maria da Assunção Esteves
(PT) Elnök úr! Az Európai Parlamentet a Bíróság előtt az elnöke képviseli, vitatható esetben pedig az elnök először tanácskozik a plenáris üléssel. Ez történik az eljárások esetében. Az új jelentés ezt a rendszert olyan egyéb eljárási cselekményekre is kiterjeszti, ahol az elnök képviseli a Parlamentet, és ellentmondásos helyzetekben tanácskozik a plenáris üléssel. A jelentés ugyanakkor tartalmaz egy új elemet is, amikor behozza az elnök és a plenáris ülés közé az elnökök értekezletét, mint közvetítő döntéshozó testületet. Ez a megoldás önmagában nem okoz problémát, mégis jó lenne megragadni ezt a lehetőséget, és hangsúlyozni, hogy az Európai Parlamentnek soha nem szabad szem elől tévesztenie azt a hagyományos parlamentáris alapelvet, hogy a végső döntéshozatali jogkör a plenáris ülésen koncentrálódik. A plenáris ülés mindenben szuverén, mivel ez testesíti meg azt a legitimitást, ami a képviselet etikájából származik.
Való igaz, hogy az olyan széles és összetett területet lefedő intézmények, mint az Európai Parlament, gyakran nem tudnak ellenállni annak a kísértésnek, hogy saját demokratikus hatalmukat bürokráciával bástyázzák körül. Ennek a kísértésnek sokszor képtelenség ellenállni, de ettől még igaz, hogy el kell kerülnünk azt, hogy a demokráciát túl sok bürokráciába burkoljuk, mivel a felelősségteljes kormányzás hatékonysága soha nem jelentheti azt, hogy nagyobb teret kap a politika, de azt még kevésbé, hogy kisebbet, mert átengedjük a teret adminisztratív jellegű formáknak, például bizottságoknak és időnként értekezleteknek. Azért nem, mert Mirabeau kifejezésével élve, ezek nem valódi "keresztmetszetei a népességnek”.
Zuzana Roithová
(CS) Az eljárási szabályzat módosítása talán csak technikai kérdésnek tűnik, valójában azonban együtt jár a demokratikus legitimitás megerősítésével vagy gyengítésével. A két korábbi példa, amikor az elnökök nem fogadták el a Parlament Jogi Bizottságának ajánlásait, rámutatott, hogy a szabályzat hézagos. Támogatom a 121. cikk módosított változatát, amely előírja, hogy ilyen esetekben az elnöknek az ügyet az elnökök értekezlete, majd azt követően a plenáris ülés elé kell terjesztenie. Ugyanakkor úgy vélem, hogy az elnöknek a Jogi Bizottság előtt kell ismertetnie és megvédenie az álláspontját, nem pedig a többi bizottság elnökei előtt. Sajnálatos, hogy a módosításban nem esik szó arról a lehetőségről, hogy valamelyik képviselőcsoport javasolhasson egy harmadik alternatívát a plenáris ülés mellett, sem arról, hogy vajon a plenáris ülésnek csak arra van-e lehetősége, hogy az elnök vagy az elnökök értekezlete által benyújtott alternatív beadványt elfogadja vagy elutasítsa. A módosítással most új precedenst teremtünk, amit majd csak a jövő igazolhat. Úgy vélem, hogy ez most nem a bürokráciáról, hanem a demokráciáról szól.
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Olyan esetekben, amikor ellenzéki képviselőcsoport siet az előadó segítségére, aki egy másik csoport tagja, az előadó általában okkal aggódik. A mai este az Európai Néppárt (kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták képviselőcsoportjáé. A PPE-DE képviselőcsoport négy tagja szólal fel a Botopoulos-jelentés vitáján! Az a legmeglepőbb, elnök úr, hogy azért vagyunk itt, hogy megdicsérjük Botopoulos úr javaslatát, mivel úgy véljük, hogy ez egy jó javaslat, egy konszenzuson alapuló javaslat, egy olyan javaslat, amely - kimondhatom - képviselőcsoportom jóváhagyását és politikai támogatását élvezi.
A parlamenti élet olyan, mint az életet általában, olyan életet, amelyben változások vannak, és amelyre reagálnunk kell. Felmerül tehát egy olyan értelmezési kérdés az eljárási szabályzattal kapcsolatban, hogy vajon egy bizonyos cikke magában foglalja-e azt a lehetőséget, hogy a Parlament bírósági eljárások során észrevételeket tegyen, és Botopoulos úr válaszképpen oly módon tisztázta az ügyet, hogy pozitív javaslatot tett, és éppen ez az, amit az élet megkövetel.
Ezért, elnök úr, gratulálok ennek a fiatal európai parlamenti képviselőnek, akinek nagy sikert jósolok itt a Parlamentben, és azt, hogy képviselőcsoportom támogatja ezt a reformot, Elnök úr.
Costas Botopoulos
Elnök úr! Először is szeretnék köszönetet mondani a felszólalóknak, és kérem, engedje meg, hogy köszönetet mondjak képviselőtársaimnak is, akik sokat segítettek nekem ebben az ügyben, az első jelentésemben, amely, mint azt Méndez de Vigo úr mondta, remélhetőleg nem az utolsó.
Néhány nagyon rövid megjegyzést szeretnék fűzni az elhangzottakhoz. Papastamkos úr helyesen mondta, hogy a jelentés egyeztetés eredménye, hiszen valóban ez történt. Ez azonban képviselőcsoportok közötti egyeztetés eredménye, a lehető legjobb értelemben. Más szóval, nem a legkisebb közös nevezőt találtuk meg, hanem egy olyan közös alapot, amelyben egyet tudtunk érteni, és amely véleményem szerint ésszerűbb és demokratikusabb megoldásokat eredményezett. Éppen azért tartom ezt az állásfoglalást demokratikusnak, mert lehetővé teszi, hogy az eljárások a legmegfelelőbb módon alakuljanak.
Esteves asszonynak teljesen igaza van abban, hogy nem szabad túlságosan gyakran plenáris ülésekhez folyamodnunk. Milyen igaz! Éppen ezért az volt az elképzelés, hogy csak akkor szabad valamit a plenáris ülés elé terjeszteni, ha feltétlenül szükséges; azaz csak akkor, amikor egy, a Parlament által korábban hozott döntést módosítani kell.
Roithová asszony ugyancsak helyesen mutatott rá, hogy a Jogi Bizottságnak fontos szerepe van; feladatát a szabályzat megfogalmazásával összhangban végzi. Más szóval, a Jogi Bizottság az eljárások elején, közepén és a végén mond véleményt.
Hadd mondjam még el - és ezt először nem említettem -, hogy amikor a Jogi Bizottság kivételes esetekben nem tudja időben megfogalmazni a véleményét, akkor az elnök egyedül is hozhat döntést. A szövegben kifejezetten szerepel - magyarázattal együtt -, hogy a Jogi Bizottság számára ilyen esetben is lehetőséget kell biztosítani arra, hogy döntését benyújtsa, az általa megfelelőnek tartott módon. Mindannyiuknak nagyon köszönöm.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra holnap kerül sor.
