A jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezések (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont az Astrid Lulling által a Gazdasági és Monetáris Bizottság nevében készített jelentés a jövedéki adókra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról - C6-0099/2008 -.
Astrid Lulling
előadó. - (FR) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, ezen irányelvre irányuló javaslatnak, amely az 1992. évi irányelv helyébe fog lépni, elsődleges célja az, hogy 2009. április 1-jéig a jogszabállyal összhangban bevezesse a jövedéki adó alá tartozó áruk elektronikus felügyeleti rendszerét - a "jövedéki termékek felügyeleti rendszerét” (EMCS).
Azaz technikai intézkedésről van szó, amely azonban egyben egy lépés is a kisebb bürokrácia, a kevesebb csalás és nagyobb gyorsaság felé.
Attól a néhány módosítástól eltekintve, amelyet én terjesztettem elő és el is fogadtak, és amelyek következetesebbé teszik az új rendszer működését, egyetértünk az Európai Bizottság javaslatának irányával.
Véleményében az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság sokkal bonyolultabbá tette a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentését azzal, hogy átmásolta azokat a módosításokat, amelyekről a Tanácsban tárgyaltak. Lényegében ezzel semmi lényeges eredményt nem értek el, már ami minket illet.
A politikai vita másról szól. A jövedéki adó alá tartozó áruk mozgásával és adóztatásával foglalkozik, különös tekintettel a magánfogyasztók által vásárolt alkoholra és dohányra. Az Európai Bizottság volt olyan bölcs, hogy olyan szöveget terjesztett elő, amely a legújabb ítélkezési gyakorlaton alapul, azaz azon az ítélkezési gyakorlaton, amely megengedi az európaiaknak, hogy mennyiségi korlátozás nélkül szállíthassanak nem a lakóhelyük szerinti országban vásárolt jövedékiadó-köteles termékeket, feltéve, hogy magánfogyasztásra vásárolták azokat.
Javaslatom és előadóként képviselt álláspontom egyértelmű: teljes körűen támogatom a Bizottság szövegét, amely világos, pontos és a belső piacra irányadó elveken alapul. Azonban néhány képviselőtársam, különösen a szocialisták és a liberálisok, kötelességüknek érezték, hogy módosításokat terjesszenek elő, amelyek az indikatív mennyiségek ismételt bevezetésével újra felállítanák az adózási határokat, amelyek 1992 előtt léteztek.
Valójában az elméleti indikatív mennyiségek a gyakorlatban mennyiségi korlátozást jelentenek. Néhány képviselő távollétének köszönhetően, továbbá kihasználva, hogy egyes képviselőtársaim nem rendelkeznek megfelelő ismerettel, e módosítások többséget szereztek a bizottságban. Képviselőcsoportom egyhangú döntéssel módosításokat terjesztett elő, amelyek célja az Európai Bizottság eredeti javaslatainak helyreállítása. Ez volt az egyedüli tisztességes dolog, amit tehettünk. Nem akarjuk visszahozni a határokat, és nem akarunk visszatérni az egységes piac előtt létezett gyakorlatokhoz.
Éppen ellenkezőleg, olyan megoldásokat akarunk, amelyek összhangban vannak korunkkal, többek között az elektronikus kereskedelemmel is. Egyértelmű üzenetet kell küldenünk a Tanácsnak: ne javasoljuk azt polgártársainknak, hogy lépjünk vissza közösségi vívmányok terén!
Ami viszont felfoghatatlannak tűnik, az egyes szocialista és liberális képviselők hozzáállása, akik fel akarják számolni az utolsó megmaradt adómentes boltokat az Európai Unió szárazföldi határain. Sajnos a Bizottság is ezt akarja, még akkor is, ha ezek a boltok semmiképpen sem zavarják az egységes piacot. Bezárásuk azonban több ezer munkahely megszűnéséhez vezetne, különösen Görögország határain. Igazán jó időt választottunk ki ezekhez a javaslatokhoz!
Azonban ennél még rosszabb is jön. A Gazdasági és Monetáris Bizottságban a körülményekből fakadóan kialakult többség még azt a módosításomat is elutasította, hogy tartsuk fenn az adómentes vásárlás lehetőségét azon utazók számára, akiknek végleges úticélja egy harmadik ország, hogy figyelembe vegyük a járatok csatlakozásával kapcsolatos helyzetet.
Miért is ne vásárolhatnék az indulási repülőtér adómentes boltjában, amikor például Luxembourgból Frankfurton vagy Párizson keresztül Szingapúrba utazom? Azt kell mondanom, ez inkább lehangoló, elnök úr; tájékoztatom, hogy hat percem van, de nem fogom kihasználni mindet. Bízom képviselőtársaink józan ítélőképességében - kár, hogy most nincsenek itt -, hogy egy olyan megoldást fogadjanak el, amely a fogyasztóknak is érdekében áll, és nem talál ki újabb adózási és bürokratikus akadályokat.
Azok, akik ésszerű javaslataink ellen szavaznak, holnap nehezen magyarázzák majd meg ezt a visszalépést honfitársaiknak. Számíthatnak majd arra, hogy én és kollégáim leleplezzük majd nézeteiket, amelyekkel feltartóztatták ezt a javaslatot.
László Kovács
a Bizottság tagja. - Elnök úr, hadd köszönjem meg először az előadónak, Lulling asszonynak és a Gazdasági és Monetáris Bizottságnak a jelentést és e javaslat gyors feldolgozását, amely 2010 áprilisától jogalapot biztosít a jövedéki eljárások elektronikus feldolgozásához.
A tagállamok és a Bizottság sokat fordítottak a jövedéki termékek felügyeleti rendszerének (EMCS) létrehozására. Ez egy számítógépes rendszerrel váltja fel a termékmozgások jelenlegi papíralapú felügyeleti rendszerét.
A transzeurópai kommunikációs hálózatok kereskedők és jövedéki hatóságok, valamint a jövedéki hatóságok egymás közötti fokozottabb használata csökkenteni fogja azt az időt, ami a jövedéki termékek mozgása tekintetében az adókötelezettség alóli mentesítéshez szükséges.
Ez alapvető eszközt ad a jövedéki hatóságok kezébe, amellyel hatékonyan felléphetnek a csalással szemben, és így védelmezni tudják a törvényes kereskedelmet. Ugyanakkor javítja az adófizetőknek nyújtott szolgáltatásokat, akik kihasználhatják a nagyobb jogbiztonságot és az adóhatóságokkal folytatott valós idejű információcserét.
Az új rendelkezések mellett a javasolt irányelv teljesen átdolgozza és naprakésszé teszi a jövedéki adóról szóló 1992-es régi irányelvet. Egyszerűsíti és modernizálja a jövedéki eljárásokat azzal a céllal, hogy csökkentse a jövedéki adóval kapcsolatban a kereskedőkre háruló kötelezettségeket, különös tekintettel a határokon átnyúló tevékenységeket folytató vállalkozásokra, anélkül azonban, hogy veszélyeztetné a jövedéki ellenőrzéseket.
Nyilvánvaló, hogy azzal, hogy a Bizottság egy új és naprakész jogi keretet javasolt a jövedéki adóra, a jogszabályban szereplő néhány, inkább politikai kérdést újra meg kell vitatni.
Ez érinti a szárazföldi határokon lévő adómentes boltokat, a tranzit repülőterek helyzetét és az irányadó szintek fenntartását, hogy különbséget tegyünk a jövedéki termékek kereskedelmi célú mozgása és a személyes felhasználásra szánt jövedéki termékek mozgása között.
A Parlament által javasolt módosítások közül sok már megfelel annak az általános irányadó dokumentumnak, amelyet az ECOFIN-Tanács 2008. november 4-i ülésén fogadtak el, illetve ugyanabba az irányba mutatnak. Ezek a Bizottság számára is elfogadhatók.
Ezért bízom abban, hogy a javaslatot hamarosan el lehet fogadni, és biztosítják az EMCS időben történő alkalmazását.
Manuel António dos Santos
Arra használom időm első két percét, hogy gyorsan rávilágítsak véleményem fő elveire, amelyet egyhangúlag fogadott el az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság.
Ezek az elvek a következők: az áruk és szolgáltatások előállításával és forgalmazásával kapcsolatban a hatékonyság növelése, elsősorban a bürokrácia csökkentésével; a meglévő szabályok javítása, és hozzáigazításuk a jelenlegi körülményekhez, nevezetesen hogy elősegítsük a kockázatalapú felügyeleti eljárásokat a nemzeti közigazgatás számára; az eljárások egyszerűsítése és az átláthatóság javítása a Közösségen belüli kereskedelemben azzal, hogy fokozzuk a jogbiztonságot és igazságosabb szabályokat vezetünk be; végezetül pedig az adóbeszedés és -visszatérítés során nem szabad megkülönböztető kritériumokat alkalmazni, és el kell kerülni a kettős adóztatást.
Ezek voltak az irányadó elvek véleményemben, amelyet a Gazdasági és Monetáris Bizottság elé terjesztettem az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság nevében. Megismételném, hogy a bizottságban széles körű konszenzus alakult ki a véleményről.
Ezért az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportjának tagjaként azt kell mondanom, kihasználva a rendelkezésemre álló második percet, hogy tényleg nem értem Lulling asszony megállapítását, miszerint a Szocialista Képviselőcsoport és a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport - és csakis ők - mennyiségi korlátozást vezettek be. Nemcsak a Szocialista Képviselőcsoport és az ALDE tette ezt, legalábbis az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottságban, hanem mindenki, hiszen véleményemet egyhangúlag fogadták el, ahogy már mondtam.
Tényleg rendkívülinek tartom, hogy nem foglalták bele a szövegbe a mennyiségi korlátozásokat, hiszen tudjuk, hogy az ilyenfajta adónak többféle célja van. Az első nyilvánvalóan az adóbevétel, de a közegészség védelme is. Természetesen minden ország különböző fontosságot tulajdonít ennek a két célnak.
Ezért úgy érzem, hogy a megoldás, amit megtaláltunk (mennyiségi korlátozások megállapítása), egy igazságos és kiegyensúlyozott megoldás, amely nem részesít túlzottan előnyben egy országot sem. Szintén nem sérti azokat az országokat sem, amelyeknek természetesen más a felfogása, mint amit Lulling asszony is képvisel, és amit én természetesen tiszteletben tartok. Azonban ennek az országnak a kívánságai nem helyezhetők az Európai Unió többi országának általános törekvései elé.
Záró megjegyzésem az utolsó 10 másodpercben az, hogy a Szocialista Képviselőcsoport nyilvánvalóan támogatja a belső piacot és a belső piac bővülését, és nem hisz abban, hogy az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottságban és a Gazdasági és Monetáris Bizottságban elfogadott javaslatok veszélyeztetnék a belső piacot.
Bill Newton Dunn
a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményének előadója. - Elnök úr, a Parlament védelmezi a magánszemélyeket, a kis szervezeteket és a kisvállalkozásokat, szemben azokkal a kormányokkal, amelyek el akarják söpörni a számukra kellemetlen dolgokat, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottságnak pedig erőteljes meggyőződése, hogy a külső szárazföldi határokon lévő boltok számára lehetővé kell tenni a fennmaradást. Ezeket jobban kell szabályozni, ahogy Európában a határokon átnyúló bűnözéssel szembeni rendfenntartásnak is sokkal jobbnak kellene lennie; azt azonban semmi sem indokolja, hogy ezeket félresöpörjük.
Másrészt a tengeri és légi közlekedést illetően a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottságnak erőteljes meggyőződése, hogy az utazók számára - a végső úticél, és nem a tranzit úticél alapján - lehetővé kell tenni, hogy adómentesen vásárolhassanak, hiszen ez segítséget jelentene a kis regionális repülőtereknek a bevételek előteremtésében. Ez talán kellemetlen a kormányoknak, mi azonban nagyon erőteljesen védjük ezt.
A harmadik és utolsó pont, amit fel szeretnék vetni - és nagyon sajnálatos, hogy a Bizottság ezt nem szerepeltette az erről a jogszabályról tartott 2006-os konzultációkban -, az a Bizottság által most javasolt mentességek eltörlése. Miért nem szerepelt ez a konzultációban? Miért nem végzett hatásvizsgálatot arról, hogy mit is jelent ez, mielőtt javaslatot tett ezekre?
Zsolt László Becsey
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (HU) Köszönöm, elnök úr. Szeretnék gratulálni mind a Bizottságnak, mind a jelentéstevőnek a munkához, én is azt hiszem, hogy ez az elektronikus korszerűsítési rendszer időszerű és nagyon pozitív hatást hoz.
Két megjegyzésem lenne. Az egyik: a belső piacot hagyjuk működni. Ha jól működik az adó-nyilvántartási rendszer és az adatcsere, akkor azt hiszem, hogy a magáncélú forgalom nem fog óriási károkat okozni. Ha valaki valahol - ahol megvásárolta az árut magáncélra - kifizeti a jövedéki adót, akkor utána a termelői árak, meg egyébként részben az eltérő héá-k is úgyis versenyezni fognak egymással.
Nem kell mindent korlátozni, teljesen fölösleges a magas árszínvonalú országok kincstárainak a védelme érdekében negatív üzeneteket küldeni. Különösen Schengenen belül nagyon furcsa lenne az, hogyha rendőri meg vámszervzaklatásokkal állnánk elő a polgárok felé, hiszen azt tudjuk, hogy ilyen nagyobb teherautókat vagy bármi más egyéb módszerekkel is át lehet világítani. Tehát én nem látom értelmét az indikatív listázásnak.
A másik, hogy én is támogatom a belső piacot elhagyó polgároknak azt a jogát, hogy ha elhagyják ezt a piacot, akkor vehessenek ilyen termékeket. Szárazföldi viszonylatban nem hiszem, hogy hatalmas csempészésekre kerülne sor, vagy óriási veszteségeket szenvednének el ez által a határos tagországok, hiszen a szomszédos harmadik országokban az árszínvonal jóval alacsonyabb, mint a nálunk lévő tagállamokban. Tehát én ipari méretű termékkivitelre nem gondolok.
Ugyanezt feltételezem a repülőterek esetében is, hiszen a repülőtereken kézben, poggyászban nem tudunk olyan rengeteg terméket kivinni, hogy ne mondhatnánk azt, hogy a harmadik országokba, a vámunión kívülre magáncélra ne lehetne kivinni ilyen termékeket. Köszönöm szépen, elnök úr, a lehetőséget.
Elisa Ferreira
Elnök úr, biztos úr, azzal szeretném kezdeni, hogy gratulálok a fő előadónak, Lulling asszonynak, valamint az árnyékelőadóknak, Benoît Hamonnak és Olle Schmidtnek. Kollégám, Benoît Hamon halaszthatatlan okokból sajnos most nem lehet itt, ezért megpróbálom én közvetíteni álláspontját, amely egyben képviselőcsoportom álláspontja is egy olyan ügyben, amely megérdemli teljes figyelmünket. A jövedéki adózás ugyanis valóban érzékeny kérdés.
Amikor a jövedéki adókról beszélünk, nem szabad elfelejtenünk, hogy azokat világosan körülhatárolt fogyasztási cikkekre és szolgáltatásokra vetik ki: a dohányra, az alkoholra és az energiatermékekre.
A Bizottság javaslata egy 1992-es szöveget módosít. A belső piac ezen áruk tekintetében jelentősen megváltozott azóta. Megjegyzendő, hogy az ügyleteket kezelő és ellenőrző új rendszer olyan változás, amelyet üdvözlünk, és amelynek egyszerűsítenie kell a rendszer működését mind a piaci szereplők, mind pedig az adóhatóságok számára, ahogy azt a biztos úr már említette.
Az inkább technikai szempontokat illetően - ideértve a dokumentumok továbbítására vonatkozó határidőket, a piaci szereplők részéről tett pénzügyi garanciák létesítésére irányuló szabályokat stb. - a Bizottság javaslata és az előadó jelentése gratulációt és egyetértést érdemel, hiszen valódi és hasznos előrelépést jelentenek.
Azonban e jövedéki adókkal kapcsolatban a politikai tartalom nem állhat meg a technikai szempontoknál, ahogy azt már kollégám, Manuel António dos Santos is említette. Az ebben a javaslatban szabályozott áruk érzékeny áruk, amelyek értékesítésére nem pusztán a piaci erők hatnak. Ebből a szempontból ezért én inkább két szemléltető erejű példát említenék. Az egyik a személyi szállításra irányadó mennyiség, a másik pedig az internetes értékesítésre alkalmazandó szabályok.
E két pontban egyértelműen nem értünk egyet az előadóval.
Az alkohol, a dohány és az üzemanyag tekintetében óriási eltérések vannak a tagállamok között az adóztatásban, ezért a kiskereskedelmi árak is eltérőek. Elég arra rámutatnom, hogy egy csomag dohány ára 1 euró és 7 euró között változik az Unióban a jövedéki adóban meglévő jelentős különbségeknek betudhatóan.
Általános szabályként az adók a fogyasztás helye szerinti országban fizetendők meg, kivéve azon áruk tekintetében, amelyeket az Európai Unión belül szállítanak. A jelenlegi szabályok alapján bizonyos mennyiségi korlátozásokat kell betartani, ellenkező esetben az feltételezhető, hogy az árukat kereskedelmi célból szállítják.
A Bizottság javaslata el kívánja törölni ezeket a mennyiségi korlátozásokat, és ezzel a szemponttal az előadó, Lulling asszony egyetért. Nem ezt a felfogást képviseli a Gazdasági és Monetáris Bizottság. Éppen ellenkezőleg, e mennyiségek csökkentésével értünk egyet, mégpedig árnyékelőadóink, Benoît Hamon és Olle Schmidt, valamint jómagam kezdeményezésére.
A liberalizáció igenis lehetővé teszi néhány fogyasztónak, hogy olcsóbban vásárolja meg ezeket az árukat. Ennek azonban nincs értelme, ha sértheti a tagállamok államháztartását vagy a közegészségügyi célkitűzéseket, amelyeket a tagállamoknak joguk van oltalmazni. Akkor sincs értelme, ha támogathatja a szürkegazdaságot, amit mindenképpen el kell kerülnünk.
Ezért a bizottságban arra a végső következtetésre jutottunk, hogy ésszerű szinten, azaz fejenként 400 szál cigaretta és 45 liter bor erejéig fenn kell tartani a mennyiségi korlátozást. Ezekről a mennyiségekről azt feltételezzük, hogy személyes fogyasztásra szolgálnak. Így azokat az utazókat, akik e mennyiség alatt vásárolnak árukat, nem érinti a szabályozás.
Ugyanebből az okból ellenezzük az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták Képviselőcsoportjának 68. módosítását, amely azt javasolja, hogy a távértékesítés, különösen az interneten lebonyolított ügyletek után az értékesítő országában kelljen adót fizetni, ne pedig a fogyasztó országában. Ez az adózásra alkalmazandó általános elv (indokolatlan) megfordítása. A módosítás megnyitná az utat a nagyléptékű szürkegazdaság előtt, ezért teljes mértékben elutasítandó.
Végezetül pedig meg kell említenem az adómentes boltok kérdését. A nemzetközileg elfogadott elv az, hogy adómentes boltok csak a repülőtereken és a kikötőkben működhetnek az optimális ellenőrzés biztosítása, valamint a csalások és visszaélések kockázatának megelőzése érdekében. Ezért kell elégséges időt biztosítanunk az embereknek az alkalmazkodásra, és ezért javasolunk az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportja nevében egy átmeneti időszakot azokra a tagállamokra vonatkozóan, ahol még vannak adómentes boltok, lehetővé téve, hogy alkalmazkodjanak az új helyzethez. Ezért egy későbbi időpontot, 2017. január 1-jét javasoljuk, hogy lehetővé tegyük a közös szabályhoz való fokozatos közeledést.
Úgy gondoljuk, hogy ez a megközelítés helyénvaló. Ez az a megközelítés, amely konszenzust ért el. Nem teljes konszenzust, de a Gazdasági és Monetáris Bizottság többsége elfogadta, és remélem, hogy a holnapi szavazáson a plenáris ülés is elfogadja.
Olle Schmidt
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (SV) Elnök úr, biztos úr, Lulling asszony, ismételten találkozunk e téma alkalmából. Természetesen nem ez az első alkalom, hogy konfliktusba kerültünk egymással, Lulling asszony és én, azt illetően, hogy milyen formát öltsön a jövedéki adó Európában. Azonban talán ez az első alkalom, hogy azt éreztem, én vagyok az, aki maga mögött tudhatja a többséget. Veszélyes dolog megelőlegezni az eredményeket, de meglátjuk, hogyan megy.
Az új technikai rendszer, az EMCS tekintetében teljesen egyetértünk. Az importkvóták kényes kérdése az, amelyben súlyos nézeteltéréseink vannak.
Ha a bizottság megközelítését követik, a Parlament világossá teszi mind az Európán belüli szabad mozgás melletti elkötelezettségét, mind pedig az átgondolt közegészségügyi politika ösztönzésére irányuló célkitűzését. Mint mindig, amikor adózási kérdések merülnek fel, meg kell találni az egyensúlyt, hogy mi maradjon a tagállamok hatáskörében, és mit tekintünk közös hatáskörnek. Ha megszavazzuk a bizottság javaslatait, az azt jelenti, hogy az Európai Parlament kijelenti, a dohány és az alkohol nem ugyanolyan, mint más áruk, ahogy azt már hallottuk itt a Házban, így azokat eltérően kell kezelni. Ebben természetesen nincs semmi forradalmian új, hiszen sok ember már régóta ezt mondja.
Azzal, hogy úgy döntöttünk, felére csökkentjük az indikatív importszintet, miközben fenntartjuk a korlátozás elvét, nagy mozgásteret adunk a tagállamoknak saját politikájuk folytatására, miközben a közös jogszabály egyszerűbbé teszi a vállalkozások és magánszemélyek számára a határokon átnyúló kereskedelmet. Vagy hogy egyszerűbben fogalmazzak: Svédország mozgásteret kap arra, hogy első helyet kapjanak nála a közegészségügyi kérdések, míg Lulling asszony Luxemburgja folytathatja az alacsony adókat alkalmazó politikai intézkedéscsomagját. A belső piac nem épülhet az alkoholturizmus modelljére.
Az alkoholizmus és annak következményei nem svéd probléma, ahogy azt néha az emberektől hallani. Mostanában halljuk, hogy az Egyesült Királyságban is kényszerítő erejű intézkedéseket követelnek az alkoholizmus elleni küzdelem érdekében, amit talán a brit képviselőknek is érdemes átgondolniuk. Azt hiszem, a legfőbb ideje, hogy az Európai Parlament ésszerűbb szemléletet kövessen e kérdésekkel kapcsolatban, és megadja a tagállamoknak a lehetőséget, hogy fellépjenek a közegészségügy érdekében.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
az UEN képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr, biztos úr, a Nemzetek Európájáért Unió Képviselőcsoportja nevében három pontra szeretném felhívni a figyelmet. Először is, az uniós szintű adóváltozásoknak ösztönözniük kell a növekedést az áruk és szolgáltatások előállításában és forgalmazásában - elsősorban a bürokrácia csökkentésével, de azzal is, hogy egyszerűbbé teszik a nemzeti közigazgatási hatóságok számára a kockázatelemzésen alapuló ellenőrzési eljárásokat.
Másrészt az ebben az irányelvben javasolt megoldások teljesítik ezeket a követelményeket. Az adminisztratív eljárások egyszerűsítése és az elektronikus információcsere-rendszer olyan eszköz lesz a tagállamok adóhatóságai kezében, amely a jobb és jobban irányított ellenőrzéseket szolgálja. Harmadrészt támogatnunk kell az előadó által előterjesztett megoldásokat arról, hogy a jövedéki termékek távértékesítését vonják be az irányelv alkalmazási körébe, valamint az adófelfüggesztési szabályozásokba is, mégpedig úgy, hogy csökkentett garanciákat alkalmaznak azon szervezetek tekintetében, amelyek teljesítik a helyes magatartás feltételeit, és rendszeresen alkalmazzák a garanciák rendszerét.
Trevor Colman
az IND/DEM képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, a Bizottság számú eljárással kapcsolatos javaslata a 10. cikkben kijelenti, hogy "a tagállamok [...] elengedhetik vagy visszatéríthetik a szabad forgalomba bocsátott jövedéki termékekre kivetett jövedéki adót”. Ennek alapján Lulling asszony azt mondja nekünk, hogy a jövedéki adó visszatérítésének feltételei tekintetében a javaslat általános elvként azt határozza meg, hogy a tagállamok szabadon határozzák meg ezeket a feltételeket.
A 10. cikk azonban a következőképpen folytatódik: "feltéve, hogy az ilyen visszatérítés vagy elengedés nem jelent a 11. cikkben említetteken kívüli adómentességet”. A 11. cikk olyan kivételeket említ, amelyek diplomáciai célokra, nemzetközi szervezetek támogatására, a NATO fegyveres erőinek megsegítésére és nem uniós országokkal kapcsolatos különleges megállapodásokra vonatkoznak, amelyek mindegyike - és azt hiszem, ezzel Önök is egyetértenek - különleges kivétel, amelyek Lulling asszony állításával ellentétben nem tartják fenn azt az általános elvet, hogy a tagállamok határozzák meg a visszatérítés feltételeit.
E javaslat nem ír elő mentességet a tagállamok számára, és ennek alapján üdvözlöm a képviselők 54. módosítását, amely megpróbálja orvosolni a javaslatnak ezt a szembeszökő hiányosságát.
Margaritis Schinas
(EL) Elnök úr, a Bizottság újabb bizarr javaslatával állunk szemben; mivel ez nem több és nem kevesebb, mint buldózerpolitika, javaslatot tesz valamennyi adómentes bolt eltörlésére a Közösség és harmadik országok szárazföldi határain.
A nagy kérdés az, hogy miért? Biztos úr, miért gondolta ezt, és - miközben rendelkezésére állt - miért nem terjesztette elő az Önök által 2006-ban szervezett konzultáción, és miért nem vonták be ezt a témát a hatásvizsgálatba, amelyet a jobb szabályozás új elve értelmében kötelesek elvégezni?
Ezért meg kell magyaráznia nekünk, miért kell azt mondanunk majd munkavállalók százainak, hogy el fogják veszíteni munkahelyüket, különösen ezekben a nehéz időkben; meg kell magyaráznia nekünk, hogy mi az a belső piacra gyakorolt hatás, amely oly nagy, hogy Önnek egyetlen csapással meg kell szüntetnie az összes adómentes boltot a harmadik országok melletti szárazföldi határokon, amelyek hazámban, Görögországban rendkívül sikeresen, csalás nélkül működnek, és nem befolyásolják a belső piac működését. A Parlamentnek és az ezt a véleményt osztó képviselőcsoportoknak is vállalniuk kell a felelősséget, hogy megmagyarázzák a munkavállalóknak, miért is akarjuk megszüntetni ezeket a sikeres boltokat.
Ami engem illet - mivel Lulling asszony elég egyértelműen beszélt, és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentéséből is elég egyértelműen kitűnik -, nem kaptunk meggyőző választ, ami alapján úgy hisszük, hogy a Bizottság részéről ez valami hóbort. Nem kaptunk meggyőző választ.
Ezért az utolsó előtti órában azzal fordulok Önökhöz, hogy szavazatunkkal támogassuk a 63., 64. és 65. módosítást, hogy megakadályozzuk ezt a buldózerpolitikát, amely ismét a földdel teszi egyenlővé azt, ami működik az Európai Unióban.
Katerina Batzeli
(EL) Elnök úr, biztos úr, egy külön javaslatot szeretnék tenni a szárazföldi határokon lévő boltok mentességi rendszerére.
Biztos úr, Ön általános mentességet vezet be a szárazföldi határokon lévő boltokra, ami megkülönböztetést jelent e vállalkozásokkal szemben, és nagy hatást gyakorol ezekre az egyébként életképes boltokra, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak a nemzeti közösségek működéséhez és a helyi foglalkoztatáshoz.
Egy olyan tagállamban, mint Görögország, amelynek hosszú szárazföldi határai vannak harmadik országokkal, e boltok problémamentesen és nyereségesen működtek hosszú ideig, míg másrészről a nemzeti hatóságok egyértelműen kezelni tudják a személyes fogyasztásra szolgáló vásárlás kritériumának rendszeres megsértését, illetve a rendszeres visszaéléseket és adókikerülést. Úgy vélem, hogy ha megengedjük az adómentes boltok kereskedelmi tevékenységének folytatását a szárazföldi határokon, az olyan megoldás, amely összhangban van a Bizottság javaslatával, miközben működésük ellenőrzése és az adókikerülés megakadályozása - ahogy más boltok esetében is - a kikötők és a repülőterek feladata.
Ezért úgy vélem, hogy a következő szavazáson támogatnunk kell az 57., 63., 64. és 65. módosítást, a legrosszabb forgatókönyv esetén pedig 69. módosítást, amely 2012-ig meghosszabbítja e boltok működését.
Colm Burke
Elnök úr, üdvözlöm a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló jelentést. Szeretnék rávilágítani a jövedéki adó ügyében elért előrelépésekre. Az eredeti javaslat, ha végrehajtják, olyan korlátozást vezetett volna be, hogy az utasok csak közvetlenül EU-ból való kilépés előtt, az utolsó uniós indulási repülőtéren vásárolhatnak adómentes árukat. A gyakorlatban ezt azt jelenti, hogy ha egy személy az írországi Corkból Párizson keresztül Dubaiba utazik, akkor csak Párizsban vásárolhat adómentes árukat. Ez megtizedelné az ír regionális repülőterek nyereségét, mivel jelenleg sok repülőtér számol a kereskedelmi tevékenységgel a bevételek tekintetében. Ez minden kétséget kizáróan munkahelyek megszűnéséhez vezetne. Ezzel azonban most nem foglalkoztak, és ezért gratulálni szeretnék az előadó munkájához, hogy foglalkozik aggályainkkal.
Üdvözlendő fejlemény ez azokban az időkben, amikor az ír kormány új repülőtéri illetéket vezetett be, amely megkülönböztetést jelent a nagy nyomás alatt álló kisebb regionális repülőterekkel szemben a már így is túlterhelt dublini repülőtér javára. Ebben a tekintetben felszólítom a Bizottságot, hogy vizsgálja ki ezen intézkedés jogszerűségét az EU versenyszabályai tekintetében. Üdvözlöm Lulling asszony és a Bizottság jelentését.
Peter Skinner
Elnök úr, talán ha én is Lulling asszony lennék, aki Luxemburgban él, én is erőteljesen amellett állnék ki, hogy ne legyenek indikatív mennyiségek.
Sajnos egy olyan szigeten élek, ahol elterjedt a csempészet, és annak az alkoholnak és dohánynak a nagy részét, amelyről az emberek azt gondolják, hogy saját fogyasztásra használják fel, valójában később másoknak adják el kereskedelmi viszontértékesítés keretében. Attól tartok, hogy minden olyan cselekedet, amelyet az indikatív mennyiségek eltörlésére irányulnak, jelzést és üzenetet küld azoknak a csempészeknek, akik az alkohol és a cigaretta viszontértékesítési lehetőségeit keresik.
Az indikatív mennyiségek talán nem tűnnek biztonságos iránymutatásnak a fogyasztók szemében, viszont biztonságos iránymutatás a gyermekeknek, azoknak a gyermekeknek, akik gyakran végül a csempészek által értékesített alkoholt és cigarettát fogyasztják, akik az én délkeleti régiómba csempészik az árut, és az utcákon, a mellékutcákban és a telepeken árusítják azt aprópénzért, egyszerre talán egy-két cigarettát, ez azonban elég ahhoz, hogy a gyermekek rászokjanak.
Ez az a kereskedelem, amelyet ellenőrizni kell, és csak úgy ellenőrizhető, hogy indikatív mennyiségeket határozunk meg, hogy eljuthassunk azokhoz az emberekhez, akik ezzel próbálkoznak, akik rendőrségünk és vámtisztviselőink szeme előtt próbálkoznak a csempészettel.
Ezért gondolom azt, hogy az indikatív mennyiségeket fenn kell tartani. Ahogy mondtam, ez nem az egységes piac integrációjának végét jelenti, azonban mindenképpen a társadalmi kohéziónak és a társadalmi magatartásnak egy jobb elképzelését valósítja meg, az Egyesült Királyságban pedig a vám- és jövedéki hatóság és a rendőrség ezt kérte. Ezt kérik, mivel ez jó iránymutatást ad arra, hogy az elvárások szerint az emberek mit hozhatnak be személyes fogyasztásra.
A dohány felhasználhatósági időtartama hat hónap, így amikor megállítanak cigarettával plafonig pakolt teherautókat, tegyék fel maguknak a kérdést: ez valóban személyes fogyasztásra szolgál, vagy valahová máshová szállítják viszontértékesítésre, gyakran gyermekeknek?
Gabriela Creţu
- (RO) Képviselőtársaim, a jövedéki adó és az elektronikus adókivetési rendszer általánosságban technikai kérdésnek tűnik, mégis bizonyos erőteljes politikai célkitűzéseket is szolgál. Ahhoz azonban, hogy ki tudjuk ezeket használni, az elvont elmélet mellett figyelembe kell vennünk a tagállamokban uralkodó sajátos körülményeket is. Ugyanakkor fenn kell tartanunk az általunk alkalmazott általánosabb elvekkel való összhangot is. Ilyen például az egyenlő elbánás elve.
Ez a jelentés, ha elfogadják, teljesítené mindkét feltételt. Ez érvényes különösen a 69. módosításra, amely az adómentes boltok fenntartását említi az Unió vámellenőrzési pontjain 2017-ig, a kikötőkön és a repülőtereken kívül is. E módosítás megszünteti a megkülönböztetést a vízi és légi közlekedést választó utasok és a szárazföldi utazást választók között, amely megkülönböztetés teljességgel indokolatlan nem csak gazdasági és elméleti szempontból, hanem gyakorlati szemszögből is. Ugyanakkor a módosítás bizonyos előnyöket is teremt a határtérségekben élők számára, amire már mások is rámutattak. Ezek az emberek peremterületi elhelyezkedésük miatt általában amúgy is gazdaságilag hátrányos helyzetben vannak, viszont ha munkahelyük is megszűnik, az még hátrányosabban sújtja őket.
Képviselőtársaim, súlyos okok szólnak amellett, hogy a holnapi szavazáson elfogadják ezt a módosítást. Szemben azokkal az óriási költségekkel, amelyekbe minden kifogás nélkül belementünk, hogy megmentsük a vállalatokat, e mentességnek elhanyagolható pénzügyi következményei lennének.
Zuzana Roithová
- (CS) Elnök úr, a személyek és áruk szabad mozgása az Európai Unió egyik legnagyobb vívmánya, azonban nem működik jól olyan áruk esetében, amelyekre a tagállamok eltérő nagyságú fogyasztási adót vetnek ki. A Bizottság, a bizottság, az Európai Bíróság és az előadó mennyiségi szabályozással kapcsolatos, egymásnak ellentmondó véleményei rámutattak arra, hogy addig nem találunk jó megoldást, amíg ezek az adóbeli különbségek fennállnak. Zavar, hogy a Bizottság nem végzett hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy értékelje számunkra a párhuzamos piac gazdasági jelentőségét és a társadalmi jelentőséget, ami korlátozza polgárainkat és amit talán mindannyian elismerünk. Azt szeretném, ha ez a vita az alkoholra és dohányra kivetett fogyasztási adóval kapcsolatos politikák koordináláshoz vezetne, többek között az egészségügyi kockázatokat illetően. Tény, hogy azok az országok, amelyek magas adót vetnek ki az alkoholra, nem büszkélkedhetnek látványos sikerekkel az alkoholizmus elleni küzdelem terén.
Silvia-Adriana Ţicău
- (RO) Elnök úr, biztos úr, a 4. fejezet meghatározza a jövedéki termékek számítógépes szállítási és felügyeleti rendszerének részeként alkalmazott alapvető rendelkezéseket és eljárásokat. Újszerű szempontot jelent a rendszer bevezetése és az elektronikus formátumú adminisztratív dokumentáció.
A számítógépes rendszer hatékony működésének biztosítása érdekében a tagállamoknak a rendszer nemzeti alkalmazása keretében egységes adatkészletet és struktúrát kell bevezetniük, hogy megbízható kapcsolódási felületet biztosítsanak a gazdasági szereplők számára.
Egy átmeneti időszakot kell meghatározni a jövedéki termékek felügyeleti rendszerének bevezetésére a jövedéki adó felfüggesztése mellett, kellően figyelembe véve a számítógépes rendszer bevezetésének megvalósíthatóságát az egyes tagállamokban. Ezt szem előtt tartva a tagállamok és a Bizottság megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy megvalósítsák a legfontosabb állami infrastruktúrákat nemzeti szinten, és biztosítsák azok kölcsönös átjárhatóságát.
Biztos úr, figyelembe véve a már említett élelmiszerválságot és Európa mezőgazdaságának társadalmi és gazdasági jelentőségét, úgy vélem, hogy részletesebben meg kellene vizsgálni a mezőgazdasági tevékenységekben felhasznált üzemanyagok, valamint azon energiahordozók jövedéki adójának eltörlését, amelyeket az öntözésre használt víz szivattyúzására használnak fel.
László Kovács
a Bizottság tagja. - Elnök úr, a vitából látom, hogy a Bizottság javaslatának fő célkitűzése általános támogatást nyert, e célkitűzés pedig az, hogy megteremtsük a jogalapot a jövedéki eljárások számítógépes feldolgozása számára 2010 áprilisáig.
Szeretném hangsúlyozni és megerősíteni, hogy a javaslat célja a jövedéki eljárások egyszerűsítése és modernizálása, javítani a jövedéki termékek mozgásának ellenőrzését, ugyanakkor pedig csökkenteni a jövedéki kötelezettségekkel kapcsolatos bürokráciát a kereskedők előtt, továbbá csökkenteni a magánszemély utazókra háruló terheket. Ezek voltak a javaslatok irányadó elvei.
Szeretnék néhány megjegyzést fűzni a javaslat legkényesebb kérdéseit érintő módosításokkal kapcsolatban.
Az "irányadó szinteket” illetően a Bizottság el tudná fogadni, hogy eszközként irányadó szinteket tartsunk fenn, bár nem akar irányadó szinteket bevezetni vagy javasolni. Azonban a jelenlegi mennyiségi referenciaértékeket meg kell őrizni. Nem tudjuk elfogadni ezen értékek csökkentését, ami visszalépés lenne az 1993-as irányelvhez képest.
A másik kényes kérdést, a szárazföldi határokon lévő adómentes boltokat illetően emlékeztetni kívánom Önöket, hogy e megközelítés eredete egészen 1960-ig nyúlik vissza, amikor a WCO, a Vámigazgatások Világszervezete ajánlotta az adómentes boltok megszüntetését a szárazföldi határokon, és arra is emlékeztetném Önöket, hogy 2002-ben, amikor lezártuk a csatlakozási tárgyalásokat a 10 új országgal, az olyan országokat, mint Szlovéniát, Magyarországot és még jó néhányat, kényszerítették az adómentes boltok megszüntetésére a szárazföldi határokon; ezért úgy gondolom, hogy a javasolt megoldás, amely nagyon hosszú átmeneti időszakot biztosít Görögországnak és Romániának, az egykori új országokkal szemben alkalmazott állásponttal összevetve elég tisztességes.
A jövedéki adó kis üzemanyag-forgalmazók számára történő visszatérítését illetően a Bizottság fenntartja azt az elvet, hogy a végfelhasználó fizetésképtelensége nem lehet indok arra, hogy ne vessék ki a jövedéki adót. Ugyanakkor a jelenlegi gazdasági válságot és néha a továbbra is magas üzemanyagárakat figyelembe véve, továbbá hogy biztosítsuk a végfelhasználók üzemanyag-ellátását, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok más módon védelmezhessék a kis forgalmazók érdekeit, feltéve, hogy ezek az intézkedések nem torzítják a versenyt.
A sokak által felvetett hatásvizsgálat kérdésével kapcsolatban szeretném emlékeztetni Önöket, hogy a hatásvizsgálatot már 2004-ben elkészítették, így egyszerűen nem tartottuk szükségesnek annak megismétlését két évvel később.
Végezetül szeretnék köszönetet mondani a Parlamentnek támogatásáért és építő jellegű megközelítéséért. Azzal, hogy biztosítjuk a jövedéki termékek új felügyeleti rendszerének jogalapját, a tagállamok felgyorsíthatják felkészülésüket a rendszer bevezetésére, amelyet 2010 áprilisára irányoztunk elő. A Bizottság megteszi az összes szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi központi rendszer működjön az említett időpontig, valamint hogy támogassuk az új, nem papíralapú környezetre való gördülékeny áttérést.
Astrid Lulling
előadó. - (FR) Biztos úr, igenis nagyon szeretnénk, hogy a jövedéki termékek felügyeleti rendszere 2009. áprilisig felváltsa a papíralapú rendszert, és reméljük, hogy ez a szerencsétlen vita az indikatív mennyiségekről nem fogja késleltetni az irányelv elfogadását.
Azt szeretném mondani Dos Santos úrnak, hogy ezen indikatív mennyiségeknek semmi közük az egészségügyhöz vagy Luxemburghoz. Szeretnék rámutatni, Ferreira asszony, hogy 2005-ben itt a Házban elfogadtuk Rosati úrnak, az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportja tagjának jelentését, amelyben már jóváhagytuk az indikatív mennyiségek eltörlését. Emellett Hamon úr, akinek egyéb aggályai vannak, jóval magasabb mennyiséget javasolt, mint az a kétes szocialista-liberális kompromisszum, amelyet a hátam mögött főztek ki. Schmidt úr felvetésére azt szeretném mondani, hogy tényleg nem kellene összekeverni a dolgokat, és egy lapon említeni az adózást és az egészségügyet. Ráadásul az alkoholizmus sajnálatos módon közvetlenül arányos a jövedéki adó szintjével; minél magasabb a jövedéki adó szintje, annál nagyobb az alkoholizmus az országokban. Az országok nyilvánvalóan olyan magas jövedéki adót vetnek ki, amilyet akarnak, mivel mi csak minimális kulcsokat határozunk meg, maximális kulcsot nem; de kérem, ne beszéljenek nekünk egészségügyi politikáról, amikor ilyen magas adókulcsaik vannak.
Skinner úrnak azt szeretném mondani, hogy valóban, nem lehet, hogy a csempészek kevesebbet törődjenek az adószintekkel és az indikatív mennyiségekkel. Emellett a Bizottság javaslatában kritériumok szerepelnek a személyes felhasználásra vásárolt árucikkekre vonatkozóan, amelyek jobb védintézkedést jelentenek, mint az indikatív mennyiségek, többek között a csempészettel szemben is. Remélem, hogy holnap meg fogjuk találni a helyes megoldást, azaz azt, amelyet én javasolok.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra holnap, déli 12 órakor kerül sor.
