Európai Innovációs és Technológiai Intézet (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont Reino Paasilinna ajánlása az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság nevében az Európai Innovációs és Technológiai Intézetről (15647/1/2007 - C6-0035/2008 -.
Reino Paasilinna
előadó. - (FI) Elnök úr, biztosok, hölgyeim és uraim, szeretném megköszönni együttműködésük kitűnő színvonalát. Munkánkban ez mindig kulcsfontosságú a jó eredmények elérésében.
Immár csaknem három éve beszélnek az Európai Innovációs és Technológiai Intézet felállításáról, és azért telt el ennyi idő, mert a Bizottság eredeti javaslatán sok javítanivaló volt. A Parlament bizottságai, különösen az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, új szempontból vették szemügyre a javaslatot. Ám a Parlamentnek és a Tanácsnak nagyobb hatalmat biztosítottak az EITI autonómiájának veszélyeztetése nélkül. Ezen igazgatótanács megválasztása közelebbről emlékeztet az Európai Kutatási Tanács megválasztásánál használt módszerekhez, amelyet a tudományos világ nagy becsben tart. Ahogyan azt valaki az imént említette, azt is megerősítették, hogy kis- és közepes vállalkozások is részt vehessenek az EITI munkájában, és élvezhessék az innen származó előnyöket. Itt a legnagyobb a munkahelyekre gyakorolt hatás, és éppen itt van meg az innovációk gyors végrehajtáshoz szükséges rugalmasság és hatékonyság
Mindenekelőtt az intézet prioritásai változtak meg. Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet, ahogyan a neve is mutatja, az innovációval foglalkozik majd. A tudásháromszög másik két eleme, az oktatás és a kutatás, ugyancsak fontos, de egyértelmű, hogy az innováció jelenti a háromszög csúcsát; ezen van a hangsúly, és ez a fő cél. Be kell fektetnünk a jövőben a minőségi oktatásba és az alapkutatásokba, de mindannyian tisztában vagyunk vele, hogy az innováció Európa Achilles-sarka.
Az amerikaiak egyharmaddal több szabadalmi kérelmet nyújtanak be az Európai Szabadalmi Hivatalba, mint maguk az európaiak. Több tudásintenzív termékre és szolgáltatásra van szükségünk.
Az utóbbi tíz évben Kína nulláról a jelenlegi másfél százalékra növelte GNP-jének kutatásra és fejlesztésre eső hányadát 17 EU-tagállamban immár alacsonyabb ez az arány Kínánál. Az EU GNP-jének kutatásba és fejlesztésbe fektetett része még mindig jelentős mértékben alacsonyabb a világ vezető gazdasági hatalmainál.
Ennél is riasztóbb a tény, hogy a befektetésben való részünk nem hogy nem emelkedett, hanem csökkent az utóbbi években. Többé-kevésbé ilyen rossz a kockázati tőke helyzete is. A Lisszaboni Stratégia dinamikus hozzáállást kezdeményez. Miért nem hiszünk a saját terveinkben? Az oktatás és a kutatás magas szintje nem eredményez elég kereskedelmi és funkcionális célú alkalmazást, vagy legalábbis kevésbé gyakran használják fel őket, mint azokban az országokban, amelyekkel versenyzünk. A szabadalmi rendszerünk ugyancsak túl bonyolult. Ne legyen az agyelszívás jelentős probléma a világ vezető tudásalapú gazdaságává lenni szándékozó Unió számára?
Az EITI nem fogja megszüntetni ezeket a problémákat, de enyhítheti őket az általa nyújtott példán keresztül. Lehetővé teszi majd a kutatások kereskedelmi hasznosítását, és szoros bilaterális kapcsolatokat hoz létre. Az EITI nem válik egy olyan szuperegyetemmé, amely megtartja magának a legjobb kutatóit; a Parlament kiegészítései garantálják ezt. A kezdeti, finanszírozással kapcsolatos problémák után a helyzet immár egyértelmű. Az egyik általam javasolt tudás- és innovációs közösség az információs és kommunikációs technológiára fog összpontosítani. Jelentős mennyiségű pénz érkezik ide az üzleti világból. Így a finanszírozás nem probléma. Vizsgálatok és próbálkozások nem elégségesek: együttműködésre van szükségünk, és ezért jött létre az EITI is.
A Tanáccsal elért kitűnő kompromisszum olyannyira kedvező, hogy leszögezhetjük, teljes mértékben támogatjuk, és ezért szeretném megkérni mindannyiukat, hogy mutassák meg támogatásukat a hamarosan kezdőző szavazáson. Köszönöm.
(Taps)
Ján Figeľ
a Bizottság tagja. - Elnök úr, nagyon boldog vagyok - és ez nem csak diplomatikus fordulat -, hogy itt lehetek ma, és az európai innováció fokozásának lehetőségeiről beszélhetek. Úgy vélem, a parlamenti szavazás nagyon fontos lesz.
Ahogyan Paasilinna úr említette, hosszú idő telt el a kezdetek óta, de hadd emlékeztessem a tisztelt Házat, hogy nagy volt a szkepticizmus, a vonakodás és a bizonytalankodás az innovációt egy ilyen intézmény által fellendíteni szándékozó javaslattal szemben, és örvendek, hogy képesek voltunk ezeket az álláspontokat a tagállamok, a Parlament, az intézet és annak partnerei részéről konszenzuális és támogató hozzáállás irányába elmozdítani. Említeném a német, a portugál és most a szlovén elnökség erőfeszítéseit. Különösen a Parlament előadójának, Paasilinna úrnak fejezem ki hálámat, mert jelentős szerepe volt mindebben, továbbá az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság elnök asszonyának, Niebler asszonynak, valamint Böge úrnak, a Költségvetési Bizottság elnökének, és a Kulturális és Oktatási Bizottság előadójának, Hennicot-Schoepges asszonynak. Az erőfeszítéseik és hozzájárulásaik nélkül nem tarthatnánk most itt.
Úgy vélem, ez egy lehetőség, hogy megmutassuk, Európában megvan a képesség és az erős elkötelezettség innovációs kapacitásának javítására a globalizált világban. A technológiai innováció a növekedés, a munkahelyteremtés és a versenyképesség kulcsa, és polgáraink jólétének az alapja. A tudásháromszög három oldalának - oktatás, kutatás és innováció - teljes összekötését javasoljuk, az üzleti, a kutatói és az akadémiai szférából érkező partnerek együttműködésén keresztül. Ők az úgynevezett tudás- és innovációs közösségek keretén belül fognak együtt dolgozni.
Úgy vélem, eljött az idő, hogy a sok előkészület után mozgásba lendítsük az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet. Mint tudják, már megtettünk bizonyos lépéseket, és tájékoztattuk a bizottságot, hogy megkezdtük az igazgatótanács felállítását. A kritériumokat egy különleges, magas rangú és független jelölőbizottság készíti elő. Ezután kijelölünk egy 18 személyből álló csoportot, amely igazgatótanácsként megkezdi a működését. A jelölőbizottság teljesen függetlenül és autonóm módon működik. Úgy vélem, ez nagyon fontos az EITI sikere és az igazgatótanács legitimációja szempontjából.
A Parlament és a Tanács teljes mértékben tájékoztatást kap a kiválasztási folyamatról és a végeredményről. A Bizottság el fog készíteni egy belső jelentést a kiválasztási eljárás első lépcsőjének befejezése után, majd az eljárás végén egy végső jelentést. A Parlamentnek és a Tanácsnak egy hónapja lesz, hogy megismerkedjenek az EITI igazgatótanácsának javasolt tagjaival. Úgy vélem, hogy az ő kiválóságuk, vitatatlan szaktekintélyük, teljes függetlenségük és az, hogy képviselni tudják az általuk képviselt szektorokat - egyetemek, kutatók, üzleti élet -, fontos eleme lesz az intézet hitelességének rövid és hosszú távon egyaránt.
Engedjék meg nekem, hogy hangsúlyozzak egy nagyon fontos elemet. Szeretném formálisan is kijelenteni, hogy az Európai Bizottság teljes mértékben elkötelezett az igazgatótanács autonómiájának és függetlenségének tiszteletben tartása mellett, ezt rögzíti a rendelet, és a Bizottság semmilyen szerepet nem fog játszani az EITI stratégiai döntéseinek meghozatalában. A Bizottság adminisztratív és pénzügyi támogatást nyújt az igazgatótanács igényének függvényében, illetve a szerint, ami az induláshoz szükséges. Szükség lesz bizonyos támogatásra a kezdetekben.
Az ilyen támogatás szándékaink szerint lehetővé teszi az igazgatótanácsnak az első tudás- és innovációs közösségek (TIK-ek) kiválasztását a 18 hónapos határidőn belül, és semmiképpen nem fogja elvonni a stratégiai döntéshozatal jogát. Közös érdekünk, hogy az EITI működőképes maradjon a rendelet által előírt időkeretben. Előre örülök az EITI sikeres létrehozásának, és ismét kifejezem mély hálámat a Parlamentnek elkötelezettségéért és hozzájárulásáért.
Romana Jordan Cizelj
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (SL) Három év telt el azóta, hogy először felvetődött az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásának ötlete. Ám sokkal korábbra nyúlik vissza annak felismerése, hogy a versenyképesség és innováció növelésének kulcsa az emberi erőforrás minőségének gondozása. Az EITI európai szinten ajánl megoldást e problémára.
Az alapok már készen vannak. Most eljött az ideje a megállapított intézkedések gyors és hatékony végrehajtásának. Köszönöm a képviselőknek, az előadónak, és különösen parlamenti képviselőcsoportom tagjainak, hogy lehetővé tették azt, hogy egyezségre jussunk, és a Bizottsággal és a Tanáccsal együttműködve jó javaslatokat készítsenek elő, amelyekben benne vannak a legalapvetőbb eszméink.
Az innováció az EITI szívében van. Továbbá, a mi kezdeményezésünk lehetővé tette, hogy az intézet legyen a kiválóság, és az európai minőség felismerhető szimbóluma. Nagy eredmény a független tudás- és innovációs közösségek hálózatos szerkezete, amit a jelenlegi javaslat említ. Sikeresen találtunk megoldást az intézet operatív működésének bonyolult kérdéseire is.
A jelenlegi javaslat stratégiai innovációs program formájában kínál megoldást, amely optimális egyensúlyba hozza a politikai felelősséget és a szakértői függetlenséget, és egyértelműen meghatározza a hosszú távú stratégiai tervezés kompetenciáját.
Sok mindenhez kezdhetünk a korábban említett pénzügyi forrásokkal. Jó a kiindulópont, de a hatékony végrehajtás szokás szerint rajtunk, akaratunkon és szívósságunkon múlik.
Hannes Swoboda
a PSE képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök úr, először is elnézést kérek, hogy el kell mennem a beszédemet követően, mert Pöttering elnök úrral kell találkoznom. A legőszintébben megköszönöm kollégámnak, Paasalinna úrnak, hogy ilyen elkötelezett volt ebben az ügyben, és a biztos úrnak is, aki mindig erősen támogatta ezt.
Én úgy vélem, hogy az EITI egy fontos európai eszköz. Paasalinna úr már megállapította ezt: túl keveset költünk Európában a kutatás-fejlesztésre, és a kiemelkedő kutatásokra. Európában általában, és a legtöbb országban - legalábbis a legtöbb tagállamban - lehetne, és kellene többet tenni ezért. Az EITI nem kifejezetten a piaci verseny intézménye, de neki kellene vezetnie a kutatást és új kezdeményezéseket tenni. Arra gondolok például, hogy milyen fontos már csak az energiaszektorban, hogy nagyobb közös erőfeszítéseket tegyünk az új energiatechnológiák kifejlesztésében.
Mivel ez ilyen fontos, megkérném a biztos urat, hogy ragaszkodjon a szükséges döntések gyors meghozatalához. Az egyik döntés persze az adminisztratív központ székházához kapcsolódik. Mint Bécsből származó osztrák, természetesen azt szeretném, ha a székhely Bécsben lenne. Ám bármilyen döntés szülessék, a fontos az, hogy az gyors döntés legyen, hogy megindulhasson a munka az EITI-ben.
Jorgo Chatzimarkakis
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök úr először is hadd fejezzem ki őszinte gratulációmat Reino Paasilinnának, az előadónknak, és Figeľ biztos úrnak is. Az, hogy ilyen rövid idő alatt eljutottunk eddig, az valóban nagyszerű teljesítmény! Az előadó szorgalmas és körültekintő volt, és mindannyiunkat bevont a munkájába.

Ám különlegesen gratulálok a Bizottság elnökének, Barroso úrnak. Teljesen világossá kell tennünk, hogy ez a projekt az ő kezdeményezéseként indult 2005 januárjában. És három év alatt működőképessé tettük. Ez lenyűgöző. Gyorsak vagyunk Európában, és el kell mondani ezen a ponton, ez igazán nagyszerű eredmény tőlünk. Csak három év kellett, annak ellenére, hogy ez valóban kritikus fontosságú téma. Az oktatás révén kell részt vennünk benne. Az oktatás a németországi Länder kulturális és oktatási szuverenitásának központi kérdése, én egyébként Németországot ismerem a legjobban, és persze sok tagállam szemmel tartja az ott történteket.

Mindenesetre sikerült ügyesen elérnünk egy kompromisszumot. A pénzügyi oldalra gondolok. Sokáig birkóztunk annak kapcsán, hogy honnan jöjjön a pénz. És azután megcsináltuk, hogy az EU költségvetését első lépésre a fejéről a talpára állítottuk. Korábban az volt csak, hogy: szubvenció, szubvenció, szubvenció. Önök is ismerik a vitát. Most, először azt mondják: innováció a szubvenció helyett! Ez igazán remek! Szeretném külön megköszönni a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottságban ülő kollégáimnak is, mert nekik is meg kellett egyezniük, és kompromisszumokat kötniük.
Képesek voltunk a viták gyors megoldására, például olyan kérdésekben, hogy mennyire legyen független az EITI, milyen hosszúak legyenek pilotszakaszok, milyen viszonyban legyen az EITI és a hetedik keretprogram, a kannibalizmus kérdése és még olyan ügyek kapcsán is, mint az "EITI-címke” ügye, tehát az a kérdés, hogy amikor egy projekt az EITI keretében zajlik, fel kell-e tüntetni ezt a címkét. Ezeket mind megoldottuk
És most a megvalósításról. Jelenleg - mint az Figel' biztos úr mondta - az igazgatótanácsot készítik elő, és az Európai Parlament - köszönjük, hogy bevontak minket - is mérlegelni fogja, hogy ki üljön az igazgatótanácsba, mert mi ezt nagyon-nagyon fontosnak tartjuk.
A témákat is ki kell még választani azonban. Swoboda úr foglalkozott az energia kérdésével. Ténylegesen foglalkoznunk kell Európa klímaváltozásra adandó általános válaszával, akárcsak az EITI irányításával, és például az energiahatékonyság kérdésével stb. Persze ugyancsak beszélnünk kell a helyszínről is. Én továbbra is Strasbourgot tartom a legjobb választásnak. Ezt még világosan nem mondtuk ki, de egyszer ki kell mondani. Ez az épület remek helyszín lenne az EITI-nek és az Európai Kutatási Tanácsnak is. Strasbourg "Scienceburg” lehetne, és mindannyiunknak képviselnie kellene ezt az ügyet.
Konrad Szymański
az UEN képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr, szerencsére ma befejezzük az Európai Innovációs és Technológiai Intézet felállításával kapcsolatos jogalkotási munkát. Az igazgatótanács és a tudás- és innovációs közösségek kijelölése lesz a következő lépés a közös tudáspiac felé az Európai Unióban.
Verheugen biztos úr közelmúltbeli lengyelországi látogatása alkalmával megismételte, hogy az új tagállamoknak a közös piaci struktúrákba való bevonása megerősítette az EU potenciálját, és minden résztvevő számára sikeres volt. E pozitív tapasztalathoz fordulok, amely ebben az ügyben útmutatóul szolgálhat számunkra.
Az igazgatótanács wroclawi elhelyezése egy olyan lépés lenne, amely hasznot hoz az európai kohézió szempontjából. Könnyebbé teszi majd az új tagállamok számára, hogy megnöveljék a kutatás és fejlesztés pénzügyi forrásait a következő uniós költségvetésben. Ez végső soron emelni fogja az innovációs potenciált egész Európában.
Wroclaw jelölésének támogatása nem csak szűklátókörű önközpontúság; ez az Európai Unió egésze érdekeit szolgáló gondolkodás természetes következménye.
Miloslav Ransdorf
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (CS) Elmondanám, hogy Kondratyev hosszú ciklusok elmélete óta közismert, hogy az innováció megteremtése, az innováció társadalmon belüli végrehajtása egy objektív folyamat, egy olyan folyamat, amelynek saját specifikus és objektív mintája van. Mint a politikai küzdőtéren aktív emberek, mi előmozdíthatjuk az innovációt. Én személyesen úgy gondolom, hogy intézményi szempontból az EIT sokkal fontosabb Európa jövője szempontjából, mint például az Európai Bizottság. Úgy vélem, hogy három alapvető dolog van, amely segíthet felhívni a társadalom figyelmét a tudomány fontosságára, és népszerűsítheti azt.
Először is, a tudósokat társadalmi példaképként kell látnunk. Létfontosságú, hogy az olyan tudósok, mint Holy úr, a kitűnő cseh kémikus, aki szabadalmak tucatjait alkotta meg, inkább a társadalom értékmodelljei legyenek, mint a sportolók vagy az énekesek. Ezért el kellene érnünk - és egyfajta szlogenként használnunk - egyfajta új "mértékmintát”.
Másodszor, meg kell újítanunk az "értékirányítást”. Európa több kiváló tudóst adott a világnak, mint az összes többi kontinens együttvéve. A tudományos törekvések értéke mindig alapvető fontossággal bírt az európaiak számára. Meg kellene kísérelnünk, hogy biztosítsuk azt, hogy Európa visszaszerezze a vezető szerepét ebben a tekintetben.
Harmadszor, szükségünk van arra, amit én "úttörő szellemnek” neveznék, és amely megmutatja Európának az előre vezető utat.
Jana Bobošíková
(CS) Hölgyeim és uraim, a Szellemi Tulajdon Világszervezetének adatai egyértelműen rámutatnak, hogy Európa problémája nem az új ötletek hiánya; ami hiányzik, az azok üzleti lehetőségekké transzformálása.
Nem az Európai Innovációs és Technológiai Intézet lesz az, amely biztosítja a sikert a globális gazdaságban. Az innovatív versenyképességet csak a pénzhez, többek között a kockázati tőkéhez való jobb hozzáférés, és egy kreatív környezet, és a valódi akadémiai és vállalkozói szabadság, és az ehhez kapcsolódó, kiváló tudományos eredmények jutalmazási rendszere segítene előmozdítani.
Hölgyeim és uraim, alapvetően ellenzem a Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozását. Ez nem fogja az EU versenyképességének javulását biztosítani. Csak egy felesleges struktúra lesz, a tudományban, a fejlesztésben és az oktatásban már meglévő struktúrák megkettőzése. Csak egy újabb hely, amely elszívja az adófizetők pénzét, anélkül, hogy értéket adna hozzá.
Továbbá nagy az esély rá, hogy a Galileo-rendszer kudarcát is követni fogja. A magánszektor, amelynek pénzétől a Bizottság és a Tanács is függ, nem érti, hogy miért kellene politikusok és hivatalnokok értelmetlen álmát finanszíroznia.
Angelika Niebler
(DE) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, először is, kérem bocsássanak meg, hogy nem voltam itt a vita elejétől kezdve. Az előző felszólaló említette a Galileót. Nekem kellett vezetnem a Galileo háromoldalú párbeszédéről szóló tárgyalásokat, és ezért elkéstem.
Először is, természetesen köszönet előadónknak, Paasilinna úrnak, aki igazán remek munkát végzett, árnyékelőadójával együtt. Sok köszönet illeti továbbá Figel' biztos urat, aki intenzíven részt vett a konzultációkon, és így ma szavazhatunk egy olyan jelentésről, amely széles elfogadottsággal bír közöttünk a Parlamentben.
Három éve egy kérdéssel kezdtük vitánkat: szükség van-e az Európai Innovációs és Technológiai Intézetre? Nagyon határozattan állítom: igen, szükségünk van erre az intézetre. Van mit törlesztenünk a technológia transzfer területén. Mind a 27 országban remek tudósok és kutatók vannak. Ami azonban hiányzik, hogy nincs kölcsönhatás a kutatás kiváló eredményei és a piacképes termékek és szolgáltatások között. A technológiai intézetnek - az innovációs intézetnek - hozzá kell járulnia ehhez.
A Bizottság jelenlegi javaslata afelé megy, hogy egy új intézetet zöldmezős beruházásként hozzon létre. Mi a Parlamentben nemet mondtunk erre, mi nem szeretnénk ezt! Mi egy hálózati struktúrát szeretnénk, amely összekapcsolja a vállalkozásokat, az egyetemeket és kutatóintézeteket Európában. Jelentésünkkel ezt értük el. Széleskörű megállapodást remélek. A jó úton vagyunk itt.
Az is jó, hogy a vitáink folyamán nem beszéltünk a helyszínről. Máskülönben, Chatzimarkakis úr, ma nem lennénk készen, és nem is tudnánk befejezni ezt a projektet, öt év múlva még mindig arról vitatkoznánk, hogy kell-e nekünk technológiai intézet.
Hegyi Gyula
Elnök úr, a tudomány és a technológia adnak nekünk valós esélyt a globális versenyben való helytállásra. Évszázadokon át a mi kontinensünk volt a tudományos és technológiai fejlődés központja; és az európai tudomány mindig is nemzetközi volt. A tudósok között még a vasfüggöny idejében is intenzív eszmecsere zajlott, és a tudományos közösség ma már szinte nem ismer határokat.
Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozása fontos lépés kontinensünk ezen ősi hagyományának fenntartásában. Én örömmel üdvözlöm, és hasonlóképpen üdvözlöm kollegám, Paasilinna úr jelentését is.
Kormányom, hazám és tudósaink nevében felajánlom Budapestet az EITI székhelyéül. Az élettudományokban, a klímaváltozás elleni küzdelemben és a környezettanulmányokban elért eredményeink a legjobb érvek emellett. Szülővárosom, Budapest, kellemes és izgalmas légkört biztosíthat.
Lena Ek
Elnök úr, mi versenyképes, környezetbarát és szociálisan felelős Európát szeretnénk. Ám erőteljes a verseny a világpiacon, és hogy részt vehessünk ebben a versenyben, európai projektekre van szükségünk, és úgy kell kezelnünk az erőforrásainkat, mint az Egyesült Államok, amikor eldöntötték, hogy embert küldenek a Holdra. Úgy vélem, az Európai Innovációs és Technológiai Intézet lehet a mi platformunk az "embert-küldeni-a-Holdra” projektben, értve ezen a kapcsolatot a kitűnő kutatók és az erőforrások közös alapba gyűjtése között.
Az eddig meghatározott területek, például a klímaváltozás és telekommunikáció Európa és az európai versenyképesség szempontjából fontos területek, de azért is, hogy miként érjük el az európai polgárok számára olyan fontos európai jövőt. Azt gondolom, hogy nagyon fontos az a változás, amellyel garantáljuk az akadémiai képzést.
Végezetül, támogatom Chatzimarkakis urat azon szándékában, hogy azokat a létesítményeket használja fel az intézet, amelyek már eleve rendelkezésre állnak.
Ryszard Czarnecki
(PL) Elnök úr, csak három hónap, és megszületik a döntés, hogy melyik európai városban lesz az Európai Innovációs és Technológiai Intézet igazgatótanácsának székhelye.
A döntés politikai és egyben tényeken alapul. Hogy megpróbáljuk kiegyenlíteni az esélyeket a régi és az új Unió között, rengeteg, a közelmúltban csatlakozott állam merül fel. A tényekre alapozva, és nem megfeledkezve az említett politikai kritériumokról, úgy vélem, hogy a tökéletes helyszín egy lengyel város, Wroclaw lenne, amelynek történelmét évszázadok formálták, részben csehek, osztrákok, zsidók és németek, valamint a lengyelek.
A Wroclaw mellett szóló érvek a következők: a jelentős intellektuális potenciál; a város már most erős akadémiai központ; jelentős a tőke és a nagyvállalatok, köztük külföldi cégek koncentrációja az alsó-sziléziai régióban, és ezek az EITI partnereivé válhatnának; és végül a közelsége két másik EU tagállamhoz: Németországhoz és Csehországhoz. Számos tudományágból kerültek ki Nobel-díjasok Wroclawból. A város jelenleg is több igen fejlett tudományos együttműködésben vesz részt, több oktatási intézménnyel és tudományos központtal Európa-szerte, és azon is túl.
Úgy vélem, hogy optimális döntés lenne Wroclawot választani az Európai Innovációs és Technológiai Intézet igazgatótanácsának székhelyéül, tekintettel az EU harmonikus tudományos és technológiai fejlődésére, amelynek érdekében fel kell számolnunk a régi és az új Európa közti különbségeket.
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
(PL) Elnök úr, természetesen vannak bizonyos következményei annak, hogy csak egy percünk van beszélni. Így ki kell hagynom a finanszírozás témáját. A programvitáink leglényegesebb része, amelyért sok köszönet jár az előadó úrnak, az innováció eszméje, amely valósággá fog válni a tudás közösségekkel. Az én országom, amely nem rejtegeti, hogy közvetlen érdeke lenne otthont adnia az intézetnek, lehetőséget lát arra, hogy a közösségek erős kapcsolatban álljanak az intézettel, amely azonban nem korlátozná annak széles körű függetlenségét.
A kormányszervek érthető módon nagy hangsúlyt helyeznek a közösségek gyakorlati erényeire, egyfajta húzóerőként kezelve azokat a tudás háromszögében: oktatás, kutatás és ipar. Ugyanakkor megerősítik az európai kutatóközpontok elszántságát, hogy létrehozzanak olyan közösségeket, amelyek három szektorra összpontosítanak: megújuló energia, klímaváltozás és információtechnológia. Képviselőként kötelességem, bár bizony mértékig megelégedésemre is szolgál, hogy megerősítsem, Wroclaw városa, mint ismert lengyel tudományos központ, valamilyen értelemben különleges ebben e tekintetben.
Teresa Riera Madurell
(ES) Elnök úr, először is hadd gratuláljak Paasilinna úrnak, hogy ilyen jó megoldást talált egy olyan kérdésre, amely az elejétől fogva egyáltalán nem volt könnyű. A finanszírozás az egyik legfontosabb kérdés volt az első olvasatban, és üdvözöljük, hogy közös álláspontot értünk el.
Nem szabad tagadni, hogy az intézet eredeti ötletét már létező kiváló modellek inspirálták, de azt is egyértelművé kell tenni, hogy jelentős erőfeszítések kellettek ahhoz, hogy életképessé tegyük azt, Európa összetettségéhez és sokféleségéhez igazítva. Az eredmény egy új eszköz, amely képes a tudás három oldalának egybeolvasztására - oktatás, kutatás és innováció -, és amely a versenyképesség javításához olyannyira szükséges multidiszciplináris innováció kultúrájának kialakítást szolgálná.
Ezért meg vagyunk győződve afelől, hogy létre kell hoznunk tudás- és innovációs közösségeket, mint egyetemek, kutatóközpontok és cégek stratégiai integrált hálózatát, amelyben a diákok, a kutatók és a tudás szabadon áramolhatnak, és ahol olyan maximális tudományos stratégiai érdeklődés által övezett területeken lehetne dolgozni, mint például a megújuló energia vagy az információs és kommunikációs technológiák.
Reméljük, hogy az EITI a nem túl távoli jövőben meghozza azokat a gyümölcsöket, amiket várunk tőle.
Grażyna Staniszewska
(PL) Elnök úr, hadd fejezzem ki afelett érzett örömömet, hogy a Közösség ilyen nagy fontosságot tulajdonít az innováció igényének. Ez különösen fontos az új tagállamoknak, amelyek számára az innovatív technológiák nagy lehetőséget jelentenek a civilizációban való előrelépésre, saját fejlődésük felgyorsítására.
Strasbourgon kívül melyik várossal kerülhetnénk el a havi egyszeri drága utazásokat ? Nos, ez Wroclaw lenne - Wroclaw, amely a régi és az új Európa között húzódó határon van; nem főváros, de virágzó város, remek egyetemekkel, és majdnem 150 000 diákkal. A lengyel nemzeti hatóságok, Wroclaw önkormányzata és a lengyel akadémiai világ teljes mértékben készen áll a feladatra. Az innovációs és technológiai intézet wroclawi elhelyezése olyan szimbolikus gesztus lenne, amely nem mond ellent a kiválóság követelményének.
A intézethez tartozó tudás- és innovációs közösségek hálózatát ugyancsak egyenlően kell az Európai Unión belül elosztani. Az intézetnek olyan eszközzé kell válnia, amely a Közösség egész területét mozgásba hozza, és a versenyképesség javítása, valamint a gazdasági fejlődés előfutára, és elkötelezett az innovációs és technológiai haladás iránt az egész Európai Unióban. Úgy vélem, hogy az ilyen kezdeményezésekkel, mint az EITI, megfelelhetünk a globális tudásalapú gazdaság kihívásainak, hogy beteljesítsük a Lisszaboni Stratégia nagyra törő célkitűzéseit.
Pierre Pribetich
(FR) Elnök úr, az EITI létrehozásának utolsó szakaszához értünk. Üdvözlöm a sok intézmény között lefolyt tárgyalásokat, amelyek célja egy kiegyensúlyozott megoldás volt, hogy ez az intézet legfőbb céljainknak megfelelően az innováció szimbólumává váljon. A hangsúly tehát az innováción van, amely alapvető értéke Európának. Az első tudás- és innovációs közösségek olyan kulcsfontosságú területekre fognak koncentrálni, mint a klímaváltozás, a megújuló energiaforrások, nem megfeledkezve a nanotechnológiáról, amely utóbbi megfelelő támogatást igényel.
Az Európai Unió határozottan koncentrálni fog az innovációra. Az innováció Európája, Európa innovációja - az EITI az e két fogalmat összekötő, eddig hiányzó láncszem: a hiányzó láncszem, amely, ha elfogadásra kerül a holnapi szavazáson, akkor lehetővé teszi az előrehaladást az Európai Unió számára. Hinni kell a rózsákban ahhoz, hogy virágozzanak, ahogyan arra Anatole France emlékeztetett minket. Az EITI olyan, mint egy rózsa Európa kertjében. Hogy az EITI virágozzon, megfelelő éghajlati körülményekre van szükség.
Az első olvasatban kifejeztem sajnálatom az EITI-hez allokált pénzügyi források csekély volta miatt, e támogatás elégtelensége folytán: 308 millió euró nem elégséges válasz ahhoz, hogy elérjük céljainkat. Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, emiatt meg kell változtatnunk a pénzügyi éghajlati viszonyokat, és el kell látnunk az intézetet a nagyon is valóságos céljaink megvalósításához szükséges forrásokkal.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Örülök ennek a lehetőségnek. Valóban, nagyszerű e drágakővel kezdeni, amely kicsiben, valóban alulról felfelé indult, de nagy ereje lesz, ha ezt elismerik a jövőben, mint a minőség különleges meghatározását.
A második pont a következő: Paasilinna úrral együtt erőfeszítéseket tettem ezért az iparral összekötő hídért, ezért az innovációval foglalkozó nómenklatúráért, és e vonatkozásában igen elégedett vagyok az "innovációs és technológiai intézet” elnevezéssel. Meglepett azonban a dokumentum olvasása közben, hogy még mindig nehézségeink vannak ezzel. A Bizottság dokumentumai néha ezt az elnevezést használják, de a Parlament dokumentumai nem, ezért fontos lenne, hogy mostantól a helyes elnevezést használjuk.
Harmadszor és végezetül a székhelyről. Csatlakoznék a nem helyi, nem francia felszólalókhoz, mint Ek asszony és Chatzimarkakis úr, akik Strasbourgot támogatnák - "Scienceburg”, ahogyan Chatzimarkakis úr nevezte. A város karaktere is adminisztratív, és ez egy adminisztratív intézmény; nem a nagy intézmény. Ez egyben megoldana sok politikai problémát is.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Elnök úr, az európai technológiai intézet felállításának ötlete jelentős mértékben szkeptikus fogadtatásra talált, amikor három éve felmerült, ezért a rendelet jelenlegi kompromisszumos szövegét nagy sikernek tartjuk. Az intézet e nyár elején megkezdheti működését a Tanács júniusi, a székhellyel kapcsolatos döntését követően, és a tudás- és innovációs közösségek hálózati struktúrája ígéretes abból a szempontból, hogy az innováció remek serkentője legyen az egész EU-ban.
A Jogi Bizottság előadójaként egyik fő prioritásom volt a megfelelő jogi háttér megteremtése, és így az intézet folyamatos pénzügyi hátterének lehetővé tétele. Elégedett vagyok azzal, hogy a Bizottság elfogadta ezeket a javaslatokat. A 2007-2013 közötti pénzügyi keret felülvizsgálata lehetővé tette, hogy az intézet megközelítőleg 309 millió euró támogatásban részesüljön, és ez kezdetnek jó. Remélem hogy a félidős értékelés lehetővé fogja tenni a projekt egészéhez szükséges 2 milliárd euró megszerzését.
Az elit megjelenése különösen fontos az új tagállamok tudományos szférájában, amelyek jelentős és eddig kiaknázatlan lehetőségeket rejtegetnek. Ezért azon a véleményen vagyok, hogy az EITI valamelyik részének Wroclawban - a 140 000 diák városában - való elhelyezése remek európai befektetés lenne a jövőbe. Végül szívemből gratulálok és köszönöm Paasilinna úrnak e kiváló együttműködést.
Jacek Protasiewicz
(PL) Elnök úr, magyar kollégám, egy budapesti képviselő azt mondta, hogy még a vasfüggöny éveiben is volt együttműködés az európai tudományos intézmények között, de el kell mondani az igazságot: a vasfüggöny Európa tudományát is két táborra osztotta - a nyugati táborra, amely fejlődött a szabad világban, és volt pénzügyi támogatása, és a keletei táborra. Jó lenne, ha az európai technológiai intézet, amelyet ma vagy holnap létrehozunk, nemcsak az Európai Unió számára tenné lehetővé, hogy része legyen a globális innovatív versenynek, a tudásért zajló globális versenynek, hanem a történelem által szétválasztott két tábor egyesülését is szolgálná.
Csatlakoznék lengyel kollégáimhoz, akik Wroclaw városát ajánlották vagy székhelynek, vagy az intézet valamely része otthonának, és remélem, hogy e város helyi önkormányzata is készen áll a projekt sikeréhez szükséges pénz befektetésére.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Elnök úr, gratulálok az előadónak, Paasilinna úrnak, és a biztos úrnak, és megemlítenék valamit, ami a vitában nem hangzott még el, nevezetesen azt, hogy az akadémiai világ támogatása nélkül nem lennénk ma itt. Ha az egyetemek megakadályozták volna ezen új intézmény létrehozatalát, amely először szól az ipar, a magánszektor, a kutatási területek és az akadémiai intézmények közötti együttműködésről, akkor ez az intézmény nem látott volna napvilágot.
Tekintve, hogy az elnökünk a megfelelő költségek nélkül és nagyon rövid idő alatt kezdeményezte az intézet létrehozását, és a tudományos és kutatási biztos egyáltalán nem akarta ezt az intézetet, ezért az intézet létrehozásának érdeme az öné, Figel' úr, mert oktatási biztosként ön azon dolgozott, hogy lecsendesítse azokat a köröket, amelyek aggódtak a saját kompetenciájukban adott egyetemi fokozatok és diplomák miatt.
Remélem, hogy ez az intézet nagy siker lesz, és hogy megtalálja azokat a ritka madarakat, akiket keres, hiszen az igazgatótanácsba olyan embereket keres, akiknek több területen is vannak tapasztalatai - a tudomány és az ipar területén is -, akik valójában nem vesznek részt ezekben, és akik fiatalok. Sok sikert kívánok ahhoz, hogy megtalálja őket!
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Biztos úr, az Európai Parlament előtt álló dokumentum valóban nagyon fontos. Elismerően nyilatkozom önről, az előadóról, és azon kollégáimról, akik hozzájárultak a meglevő javaslatok elfogadásához.
Nagyon fontos, hogy egy kulcsfontosságú politika készül. Az európai gazdasági fejlődésének éppen technológiai innovációra van szüksége. Ettől fejlődik a világ. Különösen nagy a jelentősége, hogy a projektelvek alapján működő, tudásalapú társadalmak számításba vegyék egyik oldalról a közös európai fejlesztéspolitika prioritásait, a másik oldalról pedig külön-külön a tagállamok adottságait.
Elengedhetetlen az egyedi kutatói struktúrák és egyetemek legjobb teljesítményeinek egyesítése és továbbfejlesztése, hogy biztosítsuk az energiaszektor, a klímaváltozás, és világ fejlődéshez elengedhetetlen új, progresszív anyagok kifejlesztésének prioritásaihoz való kapcsolódást.
Ennek az intézetnek az egység hiteles szimbólumává kell válnia, valamint a legjobb kutatói gyakorlatok mobilitása legjobb központjává is egyben. És talán jó európai politika lenne egy új EU-tagállamba telepíteni azt.
Sylwester Chruszcz
(PL) Elnök úr, mindannyian egyetértünk abban, hogy mindent meg kell tennünk azért, hogy előmozdítsuk a nyitott, tudásalapú társadalom ügyét, hogy utolérjük a világszínvonalat, és tartsuk a lépést a fejlődő világgazdasággal; annyi pénzt és vitát kell bevonnunk ebbe az ügybe, amennyit csak tudunk, hogy mozgásban tartsuk Európát.
Megállapítanám továbbá azt is, hogy egyáltalán nem jelentéktelen kérdés az intézet elhelyezése. Egy innovatív régióban kellene lennie, fiatal és nyitott elmék régiójában, ahol nagy lehetőségek vannak, és - ez igen fontos - úttörő szellem, amely Kelet- és Nyugat-Európa között lebeg. Ezen követelmények mindegyikét teljesíti a lengyel Wroclaw városa, amit ezúton ajánlok önöknek.
Végül gratulálok az előadónak és mindenkinek, aki részt vett ebben az inspiratív vitában.
Miroslav Mikolášik
(SK) A lisszaboni stratégia fő célja az európai versenyképesség előmozdítása, és mindezt azért, hogy tartsuk a lépést a többi globális gazdasággal, például az Egyesült Államokkal és a feltörekvő ázsiai központokkal (Kína, India).
A stratégia része az európai technológiai intézet létrehozása, amely jelentős támogatást élvez a PPE-DE képviselőcsoporton belül. Nagy érdeklődéssel követtem az intézet kezdeteit, amelynek jelentős pénzügyi segítségre lesz szüksége, hogy elérhesse céljait. Ezek a célok létfontosságúak az EU ipari, versenyképességi és innovációs alapjai fenntartásának szempontjából. Ezért a már elfogadott költségvetés növelését kérem.
Hangsúlyozom, hogy ez egy olyan projekt, amelynek sikeresnek kell lennie, és ebben az összefüggésben véleményem szerint különösen fontos az innováció előmozdítása, amely magával hozza a haladást és a versenyképességet. Ebben a vonatkozásban úgy gondolom, hogy helyes az "innováció” szó beemelése az intézet nevébe, amelyet eredetileg a Technológia és Innováció Európai Intézetének neveztek volna. A kezdeményezésnek a tudásalapú gazdaság és az EU-n belüli kutatás és innováció elmozdításának területén fontos mandátummal kell rendelkeznie.
Kifejezem elismerésemet Figel' biztos úrnak a projekt végrehajtása során mutatott energiája és elszántsága okán.
Nina Škottová
(CS) Elnök úr, hölgyeim és uraim, először is gratulálok Figel' biztos úrnak és az előadónak, Paasilinna úrnak az e projektben végzett munkájukért.
Meghallgattuk az EITI-vel kapcsolatos pozitív és negatív véleményeket, és az EITI létrejötte előtt kétségtelenül lesznek még viták. Ezen a fórumon egy EITI melletti gondolatot hangsúlyoznék: minden, az EU költségvetéséből tudományra, fejlesztésre és oktatásra költött pénz jól allokált pénz, és nem kidobott pénz. Ez különösen igaz akkor, ha valószínű, hogy a legjobb európai agyak vesznek részt az EITI projektben.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Elnök úr, egy koherens gazdasági terület létrehozása, az egységes európai piac volt a Közösségek, majd később az Európai Unió létrejöttének alapvető oka. A következő lépés az, hogy adjunk modern és versenyképes dimenziót az európai gazdaságnak.
Ez csak akkor lesz lehetséges, ha az oktatásra, a kutatásra, az új technológiákra, és a legszélesebb értelemben felfogott innovációra költjük a pénzünket. Nem teszünk eleget e kihívásoknak, ha az iparunk nem tudja támogatni a tudományos fejlődést és az új technológiákat, és ha a helyi hatóságok nem fektetnek az oktatásba.
A kormányoknak részt kell venniük a felsőoktatásban, és a tudományos alapkutatásokat is támogatniuk kell. Az Európai Uniónak eközben az innováció támogatására és irányítására kell koncentrálnia. Láthatjuk, hogy ezek a feladatok a tagállamoknál és az EU intézményeinél is megvannak.
Ján Figeľ
a Bizottság tagja. - Elnök úr, szeretném megköszönni a Háznak ezt a nagyon érdekes és támogató hangnemben folyt vitát. Bár volt némi kritika a pénz hiányát illetően, vagy azért, mert valamit megint létre akarunk hozni.
Úgy gondolom, hogy a legfontosabb innováció a nyitottsággal és a kreativitás előmozdításával kezdődik. A konzultáció és a jogi eljárás eredményeképpen a nyitottság, a hozzájárulás, az elkötelezettség és a kreatív, innovatív megközelítés példája jött létre. Megmutattuk, hogy az innováció belép ebbe a konszenzusba, és egyben az eredmény kontextusába és tartalmába is. Ez a legfontosabb dolog.
Az EITI küldetése mindenekelőtt az innováció. A 2006. októberi lahti találkozó egyik folytatása ez, és a szövegvázlatot igazán a találkozó előtti napon nyújtottuk be. Soha nem támogattunk zöldmezős beruházásokat azért, hogy valami újat hozzunk létre; inkább új hozzáállást akarunk kialakítani az erőforrások és partnerek előmozdításával, szervezésével, motiválásával és mobilizálásával kapcsolatban, hogy sikeresebbé tegyük az innovációt Európában.
Feleleveníteném, hogy a Bizottságnak soha nem volt lehetősége arra, hogy új épületeket építsen az EITI számára, hanem hogy új hozzáállást alakítson ki. Másfél évig tartott ez: 2005 februárjában a lisszaboni stratégia részeként kezdtük ezt, és azóta sok kávét ittunk, sok beszélgetést folytattunk - többek között ebben az épületben -, amelyek nagyon inspirálóak és érdekesek voltak, és ez arra mutat rá, hogy sok lehetőség és vélemény van az innováció előmozdításával kapcsolatban. Boldog vagyok, hogy eljutottunk ehhez a határozott közös elkötelezettséghez.
Sokan beszéltek a helyszínről. Ez a Tanács ügye. Úgy gondolom, hogy a szlovén elnökség megpróbálja majd döntésre vinni ezt a folyamatot. Több név hangzott el már most - néhány tagállami szinten. Néhány város regionális szinten is vállalkozna erre. Jó jel, hogy több nagyra törő jelölt van az EITI székhelyére. Sok egyetem, vállalkozás és tudományos-technológiai szervezet is nagy érdeklődést mutat nemcsak a konzultációs folyamat iránt, hanem az igazgatótanács választásában való részvétel iránt, majd az EITI munkájában is. Ahogyan Hennicot-Schoepges asszony mondta, nem veszítjük el az identitást; az identitás megosztását ajánljuk az egyetemek vagy a létező központok és a létrehozandó EITI között.
Ez többé-kevésbé minden, amit el szerettem volna mondani az önök megjegyzéseihez és támogatásukhoz kapcsolódóan. Ismét hangsúlyoznám a konvergens, horizontális munka fontosságát. Ahogyan e Parlamentben az önök bizottságaiban cselekedtek önök, úgy tettünk mi is a Bizottságban. Én sem voltam elszigetelve. Nem vagyok egyedül. Bírtam a Bizottság elnökének, az ipari biztosnak, a kutatási biztosnak és a költségvetési biztosnak a támogatását, valamint másokét is. Az hiszem, ez egy nagyon fontos üzenet a jövő számára: dolgozzunk együtt, legyünk nyitottak, és mozdítsuk elő a kreativitást.
Javaslom, hogy ebben a hónapban nevezzük ki a 2009-es évet a kreativitás és az innováció európai évének. Ez nyomatékosan csatlakozik azokhoz a javaslatokhoz, eszmékhez és politikákhoz, amelyeket Európában létre kell hoznunk és képviselnünk kell.
Még egyszer, nagyon köszönöm önöknek. Mindez még nem bejezett tény; inkább az alapítás szakaszának kezdete, és ezután következhet az igazi munka - és remélem, az sikeres lesz.
Reino Paasilinna
előadó. - (FI) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, emlékeznünk kell arra, hogy amikor elkezdtük, a nagy többség az egész projekt ellen volt. Mostanra együttműködést alakítottunk ki a Bizottsággal és a Tanáccsal. Mostanra olyan valamit hoztunk létre, ami elég dinamikus ahhoz, hogy szavazás tárgya legyen, és remélem, hogy a nagy többség a projekt mellett szavaz majd. Ez a módja annak, ahogyan együtt dolgozhatunk.
A helyszínnel kapcsolatban nincs mit mondanom, azon kívül, hogy ez egy modern hálózati rendszer lesz, amelyben kutatók és közösségek függetlenül dolgoznak együtt. Nem az intézet székhelyének kiválasztott városban fognak összpontosulni. Továbbá, az adminisztratív személyzet viszonylag kis számú lesz, kevesebb mint száz ember, tehát nem lesz szükség nagy épületekre.
Egy dolog azonban fontos. Jó közlekedési kapcsolatra van szükség, lehetőleg közvetlen repülőjáratokkal, mert mint tudjuk, nagyon fura olyan helyeken dolgozni, ahol nincsenek közvetlen repülőjáratok, miközben a találkozókat gyakran a reptereken kell megtartani.
Továbbá gondolnunk a pénzügyek kérdésére is. Ez fontos, bár az egyik javasolt témára, a kommunikációs technológiára már találtunk forrást. Más szavakkal, ha a téma attraktívnak tűnik, akkor igazán lehet pénzt szerezni rá. Bizonyos, hogy nem szenvedünk hiányt a tőkében.
Többen azt mondták itt, hogy ez egy új fajta együttműködés. Az intézet így nem lesz mások versenytársa, de részt vesz az együttműködésben, ahogyan Ek asszony megjegyezte. Ransdorf úr és mások azt állítják, hogy mivel az európai tudomány tetőpontját már magunk mögött hagytuk, ezért az európai modellnek a világ tudománya tetőpontjává kell válnia. Így is kifejezhetjük, hogy milyen minőségre van szükségünk. Nagyon köszönöm önöknek az együttműködést. A projekt azért volt sikeres, mert Európának szüksége van rá. Köszönöm.
(Taps)
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazás ma lesz.
Írásbeli nyilatkozatok (142. cikk)
Herczog Edit  
írásban. - (HU) Az információs és technológiai forradalom, a poszt-indusztriális társadalmi-gazdasági átalakulás a világ legtöbb országában felrázta a tudomány, a gazdaság és a politika szereplőit Csipkerózsika-álmukból, és a figyelem egyre inkább annak megértése felé fordult, hogy miben rejlik egy-egy település, nagyobb régió vagy ország sikeressége.
A siker záloga a kreativitás, az alkotóerő, az új ötlet, amely alapja lehet minden fejlesztésnek. A kreativitás akkor válik innovációvá, ha meg is valósul. Remélhetőleg az Európai Parlament ilyen innovatív produktuma lesz az Európai Innovációs és Technológiai Intézet, melynek elsődleges célja az EU innovációs képességének fejlesztése lesz a felsőfokú oktatás, a kutatási szféra és az ipar képviselőinek az összefogásával. Az EITI óriási szerepet játszhat abban, hogy újra világszerte elismert legyen az európai innováció, és számolni kelljen az európai iparral és a kutatókkal. Magyarország fővárosa is versenybe szállt azért, hogy otthont adjon az Európai Innovációs és Technológiai Intézetnek. Biztos vagyok abban, hogy hazám mind a kormány kutatás- és innováció-fejlesztés melletti elkötelezettsége, mind a kutatói infrastrukturális helyzetével, mind a tudományos fejlődésben korábban betöltött szerepével, mind pedig vendégszeretetével jó házigazdája lehet az Intézetnek. Engedjék meg, hogy Szent-Györgyi Albert Nobel-díjas magyar tudós szavait idézve kérjem támogatásukat az EITI székhelyéért folytatott versenyben: "Kis nép a magyar, de ami a szürkeállományt illeti, nagyhatalom”.
Janusz Lewandowski  
Elnök úr, az Európai Parlament második olvasata egy újabb jelentős lépés, amely közelebb hoz minket az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásához. Sok idő telt el azóta, amióta José Barroso benyújtotta az intézmény felállítására vonatkozó javaslatát 2005 februárjában. Az ötlet szerint ez egy olyan intézmény lett volna, amely támogatja a lisszaboni stratégia végrehajtását, ami akkor járt félidőben, és nem hozta meg a tervezett hasznokat.
Tudatában vagyok annak, hogy az egyik város, amely az EITI székhelyéül szolgálna, a lengyel Wroclaw városa. Azt is tudom, hogy Lengyelországban és máshol is, ahol sok más város is szívesen fogadná az intézetet (Bécs, München, Sant Cugat-Barcelona, Párizs, Oxford, Brüsszel, Budapest, Nürnberg, Aachen), fokozott várakozások övezik ezt az ügyet az intézet finanszírozásához szükséges 2,4 milliárd euró miatt. Ez a kiadások egészét jelenti az intézet és a pénzek nagy részét felszívó tudás- és innovációs közösségek teljes hálózata számára. Meg vagyok győződve továbbá arról, hogy az intézet létrehozása nem lesz képes arra, hogy segítse a létfontosságú innováció és versenyképesség szempontjából szükséges strukturális reformok végrehajtását az Európai Unióban.
Ennek ellenére, ismerve Wroclaw ambícióit és a város önkormányzatának értékeit, meg vagyok győződve arról, hogy ez lesz a megfelelő helye az EITI-nek, és elégedett vagyok az intézet létrehozataláért tett lépések terén elért haladással.
Alexander Stubb  
írásban. - Az oktatás, a kutatás és az innováció ablak a jövő felé. Ezek az úgynevezett "tudás háromszögének” építőkockái. Versenyképesnek kell lennünk. A tudás háromszöge az egyik kulcsa ennek.
Támogatom a szöveget, mivel a Bizottság európai technológiai intézetet létrehozására irányuló javaslata Európa egyik fő gyengeségét orvosolná: az innováció hiányát. Úgy látom, hogy az EITI befektetés a jövőbe.
Korábban volt némi szkepticizmus az EITI által nyújtott hozzáadott értékkel kapcsolatban. A javasolt hálózatos szerkezet jó megoldás. A szakértelem az egyetemek és felsőoktatási intézmények részvételében van.
Visszaemlékezve akadémiai éveimre, támogatom azt az ötletet is, hogy az EITI tudás- és innovációs közösségei legyenek autonómok. E központokat a kiválóság kritériumai alapján kell kiválogatni. Támogatom ezt, mivel ezen a módon az EITI tudás- és innovációs közösségei nagyban járulnak majd hozzá az európai innovációhoz.
(Az ülést 11.15-kor felfüggesztik, és 11.30-kor folytatják.)
