Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - Bendto Bendtseno pranešimas Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto vardu dėl efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plano peržiūros.
Bendt Bendtsen
Pone pirmininke, gali kilti grėsmė, kad ES tikslas energijos vartojimo efektyvumą iki 2020 m. padidinti 20 proc. taps dar viena neišsipildžiusia Lisabonos pranašyste. Atsižvelgiant į dabartines iniciatyvas panašu, kad jį padidinsime 10 arba 11 proc. To nepakanka. Į energijos vartojimo efektyvumo didinimą turime investuoti dėl ekonominių, komercinių, aplinkosauginių ir socialinių priežasčių. Skyrę daugiau dėmesio energijos vartojimo efektyvumui visų pirma mažiau jos sunaudosime. Taip sutaupysime ir pagal Komisijos apskaičiavimus pasiekus mūsų išsikeltą 20 proc. ribos tikslą finansinnauda vienai šeimai siektų apie 1000 EUR per metus.
Kinija ir Jungtinės Valstijos šioje srityje investuoja daug, o Europoje viskas vyksta lėčiau. Mes atsiliekame. Kinijoje šias pramonės šakas subsidijuoja valstybė. Jungtinės Valstijos turi labai geras pagrindines veiklos sąlygas, o Europos piliečiai tik mąsto, kiek padidės mūsų mėnesiniai atlyginimai. Per mažai dėmesio skiriama inovacijoms ir rezultatų siekimui. Politiniu požiūriu didžiausią dėmesį turime skirti toms sritims, kurias plėtodami galime pagerinti padėtį pasaulyje, palyginti su ta, kokia ji buvo prieš mums imantis veiksmų - sritims, kuriose taip pat bus užtikrinta didelekonomingrąža, sukurta naujų darbo vietų ir pagerintas mūsų konkurencingumas.
Energijos vartojimo efektyvumas taip pat naudingas ir tuo, kad Europos mažosiose ir vidutinėse įmonėse dėl to sukuriama darbo vietų. Mano nuomone, trys pagrindiniai ES energijos vartojimo efektyvumo ramsčiai yra nacionaliniai veiksmų planai, produktų politika ir pastatai. Tai trys labai skirtingo pobūdžio politikos sritys ir jeigu pradėtume nuo nacionalinių veiksmų planų, reikėtų pasakyti, kad jie nepasiteisino kaip labai veiksminga priemonė, tačiau jie turi daug potencialo. Todėl turime juos racionalizuoti ir suteikti Komisijai galimybę jais pasinaudoti kaip priemone. Komisija turės galimybę atmesti veiksmų planus, jeigu juose keliami tikslai nebus pakankamai aukšti. Taip bus užtikrinamas aiškumas piliečiams. Vis dėlto itin svarbu, kad valstybės narės išliktų nepriklausomos ir joms būtų suteikta galimybpačioms nuspręsti, į kur nukreipti pastangas. Todėl kai kuriose šalyse galimybių didinti energijos vartojimo efektyvumą yra daugiau nei kitose šalyse, o lygiai taip visiškai skirtingos šalys, gali būti, daugiausia dėmesio skirs energijos vartojimo efektyvumui didinti gamyboje.
Antrasis ramstis - produktų politika, kuri susijusi su standartais ir žymėjimu. Standartai yra kur kas svarbesni už pastarąjį ir labai lengva parodyti, kiek bus sutaupyta taikant standartus ir, vėlgi, taip padaugės inovacijų.
Pastatų politika taip pat svarbi. Tikslai bus nustatyti atsižvelgiant į 2050 m. veiksmų planą. Energetikos ir klimato kaitos politikos atžvilgiu pastatai yra itin svarbūs. Pastatuose suvartojama keturiasdešimt procentų energijos. Tai sritis, kurioje galima sutaupyti, ir tai akivaizdžiai matytųsi galutinėse finansinėse ataskaitose. Esu įsitikinęs, kad šios trys sritys daugelį metų bus svarbus pagrindas konkurencingumui ir inovacijoms. Taigi ataskaitoje pateikiama rekomendacija dėl finansinės priemonės investicijoms į projektus, susijusius su energijos vartojimo efektyvumu, skatinti. Kai kurios Europos šalys, kuriose investicijos skatinamos daug labiau, jau taiko tam tikrus modelius ir kyla klausimas, ar nederėtų ir ES pagal juos sutvarkyti savo finansų sistemą. Tikiuosi, kad Parlamentas didele politine dauguma gali pritarti šios ataskaitos patvirtinimui, nes tai labai svarbu - tai labai svarbi sritis Europai ir mūsų įmonėms.
Günther Oettinger
Pone pirmininke, gerbiami EP nariai, visų pirma noriu pasakyti, kad esu dėkingas Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetui, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetui bei Regioninės plėtros komitetui už aktyvias diskusijas ir šiandieną mūsų aptariamą pranešimą. Visų pirma esu dėkingas B. Bendtsenui, taip pat kitiems EP nariams, kurie ilgai dirbo ties šiuo klausimu ir parodsavo aukštą kompetenciją.
Viso labo preliminarus pažangos dėl trijų 20 proc. tikslų - dėl anglies dioksido, atsinaujinančiųjų energijos išteklių energijos rūšių derinyje ir didesnio energijos vartojimo efektyvumo - kurie mums buvo iškelti, pasiekimo vertinimas: anglies dioksido ir atsinaujinančiųjų energijos šaltinių srityje darome nemažą pažangą, tačiau energijos vartojimo efektyvumo srityje pažanga labai nedidelė. Jeigu nesiimsime veiksmų, tikslo nepasieksime. Tai reiškia, kad nepaisant to, kad mums - Parlamentui, Tarybai, visoms Europos institucijoms - iškeltas tikslas, mūsų pažanga, ypač po krizės, tikėtina, neleis 20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumo; atsižvelgiant į dabartinę padėtį, vietoje to per dešimtmetį galėsime pasiekti daugiausia 8, 9, 10 proc. rodiklį.
Antra, ne visai pritariu terminui "energijos vartojimo efektyvumas", nes, be mūsų, niekas jo nesupranta. Paklauskite savo kaimynų arba draugų, jie suvokia, kad kalbama apie energijos taupymą, tačiau energijos vartojimo efektyvumas tėra tam tikras techninio pobūdžio terminas. Dėl šio tikslo problema yra ta, kad iš tikrųjų siektinas tikslas dar nebuvo galutinai nustatytas. Turime duomenis apie energijos suvartojimą 2005 m., kuriuos papildo iš Rumunijos ir Bulgarijos gauti 2007 m. duomenys, ir šie metai laikytini atskaitos tašku. Šiuo atžvilgiu pateikiamas suvartojimo lygis gerai žinomas. Tuomet - tai buvo prieš man pradedant eiti pareigas - visuose sprendimuose buvo pateikiamos normalios prognozės, kitaip tariant, energijos paklausos didėjimas ir savo ruožtu nuo šios ribos buvo atimami 20 proc. Kyla klausimas, ar mūsų energijos paklausa iš tikrųjų padidėtų, jeigu neatsižvelgtume į energijos sutaupymus. Mano šalyje - Vokietijoje - tikriausiai ne. Vis dėlto naujose valstybėse narėse ji tikrai padidėtų - užtenka paminėti motorines transporto priemones, vienam gyventojui tenkantį automobilių skaičių, gyvenamųjų namų dydį, pramonės vystymąsi. Tačiau iki šiol nebuvo parengta objektyvi ataskaita, kurioje būtų įvertintos prognozės. Nežinome, nuo ko reikėtų skaičiuoti dvidešimt procentų. Turime PRIMES ir kitus modelius - man kyla abejonių dėl daugelio prognozuojamų skaičių. Pvz., kai kurios Europos Sąjungą įkūrusios valstybės narės tvirtina, kad iki 2020 m. jų energijos poreikis ženkliai padidės, energijos sutaupymų nebus. Atėmus 20 proc. gaunami lygiai tokie patys skaičiai kaip ir 2005 m. Taip būti, žinoma, negali. Tai reiškia, kad visų pirma mums reikia patikimų skaičių, planų ir prognozių. Norime juos pateikti iki vasario arba kovo mėn.
Tikiuosi, kad vasario mėn. šiam klausimui valstybių arba vyriausybių vadovai skirs ne mažiau dėmesio nei prieš krizę, nes, mano nuomone, atsižvelgiant į dabartinę padėtį valstybės narės nebalsuos už privalomojo pobūdžio tikslus. Gali būti, kad jos užsitikrins daugumą Parlamente, tačiau valstybės narės nori dirbti savanoriškumo pagrindais ir jos dar toli gražu nepritars privalomojo pobūdžio tikslams, dėl kurių sprendimas priimtas prieš dvejus ar trejus metus. Todėl turime aiškiai nurodyti prognozes 2020 metams neatsižvelgiant į energijos vartojimo efektyvumą - labiau remiantis vien tik teoriniu požiūriu - ir tada paprasčiausiai sumažinti jas 20 proc.
Tada turime kelti klausimą: koks yra atskaitos taškas? Visų pirma kalbėkime apie pastatų fondo sritį. Būsto, darbo ir pramonės srityse daugiausia pastangų turime dėti būtent esamų pastatų srityje. Šiuo požiūriu pavyzdį, manau, rodo valstybiniai savininkai - savivaldybės, valstybės. Kitaip tariant visų pirma turi būti siekiama užtikrinti efektyvumą visuose valstybei priklausančiuose pastatuose. Antra, turime Europos lygmens struktūrines programas ir skirtingose šalyse taikomos įvairios renovacijos programos. Šiuos du aspektus turime susieti. Galbūt turėsime skirti mažiau lėšų gatvėms grįsti ir turėsime mažiau aplinkkelių, bet užtai bendrai finansuosime didesnio energijos vartojimo efektyvumo priemones. Manau, kad tai taip pat labai svarbus tikslas kitais Europos lygmens finansiniais metais.
Toliau reikia pakalbėti transporto klausimu. Savaime suprantama, kad turime siekti sutaupymų šioje srityje, nes žinome, kad kai kuriose valstybėse narėse 1 000 gyventojų tenka 550 automobilių - benzininiais ir dyzeliniais varikliais - o kitose tam pačiam skaičiui gyventojų tenka 100 arba 120 automobilių. Šis skirtumas sumažės, tačiau ne taip, kad Vokietijoje 1 000 piliečių teks 100 automobilių, bet taip, kad Europoje 1 000 piliečių teks 400-500 automobilių. Todėl transporto srityje būtina užtikrinti didesnį energijos vartojimo efektyvumą. Beje, efektyviausia transporto priemonyra ta, kurios vengiama. Trečia, reikia pakalbėti apie pramonę ir, ketvirta, apie energetikos sektorių.
Europos Parlamente daug diskutuota apie tokių priemonių privalomumą. Iškėlėme šį klausimą per neoficialius Energetikos tarybos pietus, vykusius prieš kelias savaites. Galiu jums pasakyti, kad valstybės narės ir energetikos ministrai labai apdairiai nagrinėja energijos vartojimo efektyvumo klausimą, tačiau dar nėra pasirengę priimti sprendimo dėl privalomų tikslų. Beje, pagalvokite apie tokią besiformuojančios ekonomikos valstybę narę kaip Lenkija: ar jai pavyks pasiekti 20 proc. mažesnę ribą? Abejoju tuo. Arba pagalvokite apie tokią turtingą valstybę narę kaip Vokietija, Austrija arba Italija: kaip pasieksime, kad Austrija arba Vokietija, pvz., sutiktų su 30 proc. dydžio sumažinimu, kad Lenkija galėtų įvykdyti su ekonominiu vystymusi, vienam piliečiui tenkančiu automobilių skaičiumi ar bet kokiu kitu aspektu susijusius tikslus? Šiuo klausimu mūsų dar laukia sunkios diskusijos siekiant išsiaiškinti, kaip šios priemonės bus išsamiau įgyvendinamos įvairiuose sektoriuose - pramonės, energetikos, transporto ir būsto sektoriuje - ir valstybėse narėse.
Dabar kalbėsiu apie pranešimą ir esu už jį dėkingas. Norėčiau aptarti šį klausimą vasario 4 d. Europos Taryboje, kad dar kartą būtų aiškiai įsitikinta, kaip rimtai vyriausybės vertina šį klausimą, ir tada vėl kreipsiuosi į jus su konkrečiu pasiūlymu dėl energijos vartojimo efektyvumo plano. Esu tikras, kad turėsime pakankamai galimybių pavasarį ir vasarą aptarti visus klausimus, įskaitant ir klausimą dėl privalomų tikslų.
Atsižvelgiant į subsidiarumo principą, galbūt teisinga būtų galvoti apie dviejų etapų planą. Pirmasis etapas būtų neprivalomas. Reikalausime, kad kasmet būtų pateikiami nacionaliniai energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planai, ir konkrečiai nurodysime, kokius tikslus kasmet reikia pasiekti, tačiau nelauksime iki 2020 m. Tačiau prireikus, kai praeis dveji metai, pereisime prie privalomų tikslų tuo atveju, jeigu pastebėsime, kad per pirmuosius dvejus metus trunkantį savanorišką etapą valstybėse narėse nebuvo padaryta pažanga siekiant 20 proc. ribos. Labai ačiū už šiandienos diskusiją.
Peter Liese
Pone pirmininke, G. Oettingeri, ponios ir ponai, visų pirma norėčiau pataisyti: vertėjas į vokiečių kalbą nurodo, kad esu Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pirmininkas, tačiau tai netiesa. Esu pranešėjas. Vis dėlto atlikdamas šias funkcijas norėčiau nuoširdžiai padėkoti B. Bendtsenui už nuostabiai atliktą darbą ir puikų bendradarbiavimą. Jis pateikstrategiją dėl energijos vartojimo efektyvumo Europos Sąjungoje, kuri išsikėlusi aukštus tikslus. Energijos vartojimo efektyvumas - tai ekonomiškiausia priemonsumažinti išmetamų teršalų kiekį ir sumažinti mūsų priklausomybnuo energijos importo. Taip Europoje bus sukurta darbo vietų ir mūsų investicijos nebebus nukreiptos į Rusiją, Artimuosius Rytus arba kitus regionus, bet liks mūsų ekonomikos cikle.
Aplinkos komitetas patvirtino išsamią nuomonę. Manau, nereikia kartoti viso turinio, tik pabrėšiu, kad joje taip pat keliami labai aukšti tikslai. Tačiau ne visi jos aspektai taip pat yra vienodai svarbūs. Vis dėlto dar kartą norėčiau pabrėžti du aspektus. Pirma - kalbėjomės apie tai, Komisijos nary - siūlome, kad energijos vartojimo efektyvumo srityje Europos Sąjunga išsikeltų ilgalaikį tikslą, nes jeigu rengiame planus iki 2050 m., mums taip pat reikia žinoti, kiek apytiksliai suvartojame. Antra, taip pat atkreipėme dėmesį į problemas dėl apibrėžties. Manau, kad kaip pagrindą turėtume naudoti suvartotos energijos kiekį, nes jį galime apskaičiuoti ir tokius duomenis turime. Kitokių duomenų, kuriuos, pvz., galėtume apskaičiuoti vienetais, neturime. Todėl manau, kad toks metodas teisingas, ir tikiuosi, kad per artimiausius mėnesius galėsime jį atitinkamai įtraukti į strategiją.
Lena Kolarska-Bobińska
Pone pirmininke, Komisijos nary, energijos vartojimo efektyvumas - tai vienas iš pagrindinių per artimiausius dešimt metų Europos Sąjungai keliamų uždavinių. Jis taip pat užima labai svarbią vietą mūsų energetikos strategijoje. Šiuo metu pirmenybteikiama konstruktyvioms pranešimo nuostatoms ir būtinybei, kad valstybės narės įgyvendintų Komisijos energetikos strategiją. Kad taip būtų, reikia išspręsti kelias problemas. ES lygmeniu vis dar susiduriame su energijos vartojimo efektyvumo apskaičiavimo problema. Dabar tam naudojame prognozes 2020 metams; vis dėlto manau, kad nebūtų protinga patvirtinti juridiškai privalomus tikslus vadovaujantis šiomis prognozėmis. Kalbant apie ateitį, nesame aiškiaregiai. Todėl reikia atrasti naują ir geresnį būdą ir šiandienos diskusijoje ši mintis jau buvo pasakyta. Šis būdas leis pasiekti tikslą.
Taip pat svarbu atsižvelgti į regioninius skirtumus. Kopenhagoje ir Rytų Lenkijoje energijos vartojimo būdai skirtingi. Vienintelio visiems atvejams tinkamo veiksmų plano nėra ir turime užtikrinti, kad šie planai būtų tikroviški. Regioninės ir vietos valdžios institucijos bus atsakingos už energijos vartojimo efektyvumo politikos priemonių įgyvendinimą ir, vadinasi, Europos Komisija ir valstybės narės turi derinti savo veiksmus su vietos valdžios institucijomis. Priešingu atveju šios priemonės bus laikomos biurokratine našta ir didele finansine našta regionams ir piliečiams. Be valdymo užtikrinimo keliais lygmenimis ir šiam tikslui įgyvendinti skirtų lėšų skyrimo visas projektas bus pasmerktas.
Herbert Reul
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau padėkoti visiems, kas prisidėjo prie šio pranešimo, ir visų pirma B. Bendtsenui. Norėčiau paminėti du aspektus ir raginčiau juos apmąstyti. Visi pritarėme, kad energijos vartojimo efektyvumas, ekonomiškas energijos naudojimas yra paprasčiausias ir protingiausias sprendimas. Kyla klausimas: kaip šį tikslą įgyvendinti? Taip pat norėčiau pateikti klausimą: ko iš tikrųjų pasiekėme čia, Parlamente, vis kreipdamiesi į žmones nustatydami naujus ir didesnius procentus? Ar tikrai pasiekėme daugiau ir padarėme didesnio masto poveikį? Kuriose srityse energiją vartojame efektyviau ir kodėl? Man sakoma, kad pramonė, kurioje suvartojama daug energijos, energiją naudoja efektyviau, nes taip sutaupoma lėšų ir tai jai naudinga. Man taip pat sakoma, kad, kai žmonės žino, jog tam tikras prietaisas naudoja daugiau arba mažiau energijos, kitaip tariant, jeigu jie galėtų tai įžvelgti ir įžvelgti naudą sau, jie priimtų energijos vartojimo efektyvumo požiūriu naudingą sprendimą. Galbūt klausimo sprendimo būdas prisirišant prie procentų yra visiškai netinkamas ir vietoj to mums derėtų taikyti skatinamąsias priemones.
Antrasis mano klausimas: Komisijos narys pateikkai kurias labai iškalbingas ir aiškias pastabas apie tai, kaip sudėtinga paaiškinti, kas yra energijos vartojimo efektyvumas. Iš tikrųjų - kas tai? Kaip skirtingai ši sąvoka suprantama valstybėse narėse? Kolega EP narys ką tik pabrėžė, kad valstybės narės yra labai - visiškai - skirtingos savo ekonominės ir geografinės padėties požiūriu. Koks sprendimas tinkamas - taikyti bendrą privalomą vertę, ar derėtų pagalvoti apie ką kita? Manau, kad energetikos politikos požiūriu turime šiek tiek atsiriboti nuo ankstesnių diskusijų, kuriomis siekta tam tikrų tikslų pasitelkiant paprasčiausius skaičius, privalomus tikslus ir stebuklingus sprendimus, nes akivaizdu, kad padaryta per maža pažanga. Galbūt pagaliau turėtume elgtis kitaip - taikyti skirtingus, įvairius sprendimus, kuriais būtų atsižvelgta į skirtingą padėtį, tačiau taip pat pasiekiama rezultatų. Svarbiau yra pasiekiamas poveikis, o ne konkrečios mūsų aplinkybės.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateikiamą pakeliant mėlynąją kortelę pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Hannes Swoboda
(DE) Pone pirmininke, tik norėčiau užduoti vieną klausimą H. Reuliui. Ar, kol rengiamos taisyklės, negalima taikyti privalomų tikslų ir juos vis tiek laikyti skirtingais? Supriešinote žodžius "privalomas" ir "skirtingas", tačiau manau, kad juos abu galima sujungti. Visiškai pritariu kai kuriems Komisijos nario veiksmams, tačiau galbūt atsižvelgdami į geografines ir kitas aplinkybes galėtume taikyti skirtingas priemones, tačiau galiausiai vis tiek pasiekti privalomus tikslus.
Herbert Reul
(DE) Pone pirmininke, aš taip pat pritariu skirtingiems sprendimams ir kaip ir jūs, H. Swoboda, svarstau, kokiu mastu sprendimus galima sujungti. Neturėtume atmesti nei vienos priemonių įgyvendinimo srities. Šiandieną laikysiu savo atskaitos tašku. Dabar manau, kad sprendimas iš esmės apsiriboti privalomais tikslais ir procentais yra netinkamas. Visus raginu atsižvelgiant į laipsniškumą labiau pamąstyti apie galimus tikslus ir jų įgyvendinimo būdus. Liūdna, kad nepasiekėme daugiau. Galbūt todėl turėtume laikytis kitokio požiūrio.
Britta Thomsen
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, kalbą norėčiau pradėti padėkodama B. Bendtsenui ir kitiems pranešėjams už jų našų darbą rengiant šį pranešimą.
Daugelyje sričių mums pavyko pasiekti susitarimą - iš dalies ir tikslą pasinaudoti ilgai lauktais energijos vartojimo efektyvumo padidinimo rezultatais. Vis dėlto kai kuriose srityse susitarimo nepasiekėme. Nesutariame dėl aukštų ir privalomų tikslų energijos vartojimo efektyvumo srityje nustatymo.
Manau, kad labai svarbu tvirtai laikytis pozicijos dėl minimalaus tikslo pasiekti, kad energijos vartojimo efektyvumas padidėtų 20 proc. Tai būdas siekti pažangos, jeigu norime ekologiškos ir tvarios ekonomikos, dėl kurios gali būti sukurta milijonai naujų darbo vietų Europoje. Vis dėlto labai svarbu, kad šie tikslai dėl energijos vartojimo efektyvumo valstybėms narėms būtų privalomi, nes visiems aišku, kad daugelyje sričių ES yra pateikusi rekomendacijų ir nustačiusi tikslus, kurie iš tikrųjų nėra įgyvendinami, nes jie nėra privalomi.
Taip pat matėme, kad privalomi tikslai tikrai yra veiksmingi. Todėl akivaizdu, kad tai turėtų būti taikytina ir energijos vartojimo efektyvumo priemonių atžvilgiu. Žinome, kad tai tikrai ekonomiškiausias būdas sumažinti išmetamų anglies dioksido dujų kiekį, taip užtikrinant mažesnes šildymo išlaidas vartotojams - ir mažesnės šildymo išlaidos būtų pažanga visų pirma daugelio europiečių, susiduriančių su vadinamąja energijos nepritekliaus problema, atžvilgiu.
Žmonės susiduria su energijos nepritekliaus problema, jeigu palyginti dideldalis jų pajamų turi būti skirta jų namų šildymo išlaidoms. Kol kas energijos nepritekliaus sąvoka nėra bendrai apibrėžta, taip pat nėra imtasi tinkamų politinių iniciatyvų jam sumažinti. Energijos nepritekliaus pasekmės pražūtingos. Jis blogina mažas pajamas gaunančių visuomenės grupių sveikatos būklę ir bendras gyvenimo sąlygas. Todėl turime suteikti pigių paskolų investicijoms į energijos vartojimo efektyvumą privačiuose būstuose ir šiam tikslui turime naudoti struktūrinius fondus.
Laukiu rytojaus balsavimo ir tikiuosi, kad galėsime didele dauguma pritarti šiam pranešimui ir ryžtingesniems veiksmams kovojant su energijos nepritekliaus problema.
Fiona Hall
ALDE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, norėčiau pagerbti B. Bendtseną, kuris rengdamas šį pranešimą dirbo itin daug ir glaudžiai bendradarbiavo su kitų frakcijų šešėliniais pranešėjais. Svarstant šį klausimą jam pavyko suvienyti EP narius ir jis nusipelno nuoširdžių sveikinimų.
Energijos taupymas susijęs su labai daug sričių. Pirmiausia - su klimato kaita. Kankūno konferencijoje mums priminė, kiek daug turime nuveikti ir kad energijos taupymas yra ekonomiškiausias ir greičiausias būdas siekti 30 proc. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Antra - su energetiniu saugumu. Praeitą savaitę lankydamasis Zagrebe su liberalų kolegomis diskutavau dėl Kroatijos įstojimo į Europos Sąjungą ir jie man pasakė, kad Kroatija importuoja 50 proc. jai reikalingos energijos ir sunaudoja dvigubai daugiau energijos, nei sunaudotų, jeigu būtų įgyvendintos reikiamos energijos vartojimo efektyvumo priemonės.
Atsižvelgiant į tai, kad pagal Lisabonos sutartį dabar energetika priklauso Europos pasidalijamajai kompetencijai, energijos vartojimo efektyvumas taip pat turi būti bendra atsakomybė.
Dėdami didesnes pastangas energijos taupymo srityje taip pat sprendžiame labai praktiškas problemas, su kuriomis susiduria žmonės. Per daug žmonių susiduria su energijos nepritekliaus problema, iš visų jėgų stengdamiesi išlaikyti šilumą namuose, kurie netinkamai apšiltinti. Didesnis energijos vartojimo efektyvumas būstuose taupo žmonių pinigus, kad šie galėtų būti išleidžiami vietos ūkyje šiuo finansinių ir ekonominių sunkumų laikotarpiu. Jis taip pat užtikrintų, kad bus sukurta daugelis tūkstančių darbo vietų vietos ūkyje.
Taigi atsižvelgus į šias visas teigiamas pasekmes didelis pasipiktinimas kyla suvokus, kad tikslas 20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą yra dalis 2020 m. priemonių paketo, kurio, kaip minėjo Komisijos narys, atsižvelgiant į dabartines aplinkybes, įgyvendinti nepavyks. Iš naujausių duomenų matyti, kad iki 2020 m. planuojama pasiekti tik 9 proc. rodiklį iš planuotų 20 proc.
Ir manau, kad atėjo laikas nusileisti ir pripažinti, kad 2008 m. šį tikslą nustatėme netinkamai. Akivaizdu, kad tikslą turėjome nustatyti kaip privalomą, ir dabar išties turime dėti pastangas ir rasti būdų, kaip tai padaryti.
Dėkoju Komisijos nariui už mums pateiktas įžvalgas dėl priemonių, kurių jis ketina imtis kitais metais. Manau, kad atėjo laikas priimti politinį sprendimą, jog privalome nustatyti privalomą energijos taupymo tikslą, nes priešingu atveju mes iš tikrųjų kenkiame mūsų visoms kitoms ekonomikai, energetiniam saugumui ir kovai su klimato kaita skirtoms priemonėms.
Yannick Jadot
Pone pirmininke, Komisijos nary, pirmiausia norėčiau pasveikinti pranešėją gerai atlikus darbą ir, iš esmės, aiškiai pritarti, kad rytoj būtų patvirtintas Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitete priimtas pranešimas.
Dabar pakalbėkime apie nepaprastai dideles su energijos sutaupymu susijusias galimybes, apie ką šiame posėdyje jau buvo kalbėta. Pačios Europos Komisijos ataskaitose nurodoma, kad, jeigu nustotume be saiko vartoti energiją, jeigu energijos suvartojimo nuostolius sumažintume 20 proc., galėtume sukurti milijoną darbo vietų, kiekviename namų ūkyje Europoje galėtų būti sutaupyta beveik 1 000 EUR ir galėtume gerokai sumažinti mūsų išlaidas už išorės energiją.
20 proc. energijos sutaupymas arba vartojimo sumažinimas Europoje prilygsta 15 dujotiekių "Nabucco" tiekiamai energijai ir šiuo metu šis tikslas nėra įgyvendinamas. F. Hall atkreipį tai dėmesį ir, mano nuomone, mes nesugebame atlikti apskaičiavimų. Jeigu šiuo metu iš ataskaitų matyti, kad iki 20 proc. ribos mums dar toli, galime įvertinti kasmetinius sutaupymus, kuriuos pasiekiame arba ne. Taip pat žinome, kad šis ekologinio automobilių ir kt. prekių projektavimo arba ženklinimo metodas nesudaro sąlygų užtikrinti bendrą darną ir mums neleidžia pasiekti išsikeltų tikslų.
Ši diskusija, kuri čia vyksta, mane šiek tiek stebina. Atleiskite, pone Komisijos nary, tačiau, kai sakote, jog mums kyla sunkumų apibrėžiant energijos vartojimo efektyvumą, galbūt esate teisus teoriniu požiūriu, tačiau klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinys tikslo požiūriu labai aiškus. Jame nurodoma, kad energijos vartojimo mastas turi būti sumažintas 20 proc. žemiau nustatytos ribos. Ši problema nesusijusi su energijos vartojimo efektyvumo apibrėžtimi. Nustatytos energijos suvartojimo ribos, iki kurių turime grįžti - štai kas nurodyta klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje.
Mums sakoma, kad privalomas tikslas nereikalingas. Visgi tokį tikslą nustatome atsinaujinančiųjų energijos išteklių atžvilgiu. Prieš kelias dienas Kankūne Europos Komisijas vedderybas dėl privalomo tikslo klimato kaitos srityje ir bandapginti Kioto protokolą ir šiame Parlamente vadovaujamės Jungtinių Valstijų ir Kinijos argumentais sakydami: "Pasirinksime savanoriškus tikslus, o tada, jeigu suvoksime, kad jie neveiksmingi, nustatysime privalomus tikslus".
Kai kurie EP nariai pasiūlgriežtinti nagrinėjamo pranešimo dalį, kurioje kalbama apie pastatus. Yra galimybių imtis didelio masto Europos iniciatyvos dėl pastatų, kuriuose vis dėlto suvartojama 40 proc. energijos; renovacijos srityje galime nuveikti kur kas daugiau.
Galiausiai šiandien piliečiai susiduria su šalčio problema. Jie labai brangiai moka už jų suvartojamą energiją. Jeigu Europai pavyks išbristi iš krizės, tarptautiniu mastu energija taps kur kas brangesnė. Piliečiams energijos kaina padidės dvigubai. Turime veikti kur kas greičiau ir taip pat norėčiau jūsų, Komisijos nary, paprašyti atkreipti H. Van Rompuy dėmesį į tai, kad vasario 4 d. susitikime taip pat turėtų būti aptartas energijos suvartojimo klausimas. Šiuo požiūriu dabar jo siūlomas veiksmų planas kelia pasipiktinimą.
Konrad Szymański
Pone pirmininke, labai norėčiau padėkoti pranešėjui už konstruktyvų ir atvirą bendradarbiavimą rengiant pranešimą. Norėčiau kalbėti dėl vieno aspekto. Mūsų frakcija negalės pritarti, kad Europos sistemoje būtų nustatomi privalomi tikslai dėl energijos vartojimo efektyvumo. Pirmiausia neturime bendros efektyvumo apskaičiavimo metodikos; esama pernelyg daug nepalyginamų rodiklių. Tikslai turi būti nustatyti kiekvienai šaliai atskirai, kad galima būtų atsižvelgti į kintančias taupymo galimybes ir į dabartinę pažangą šioje srityje. Pateiksiu savo šalies pavyzdį - nuo 1990 m. savo energijos vartojimo efektyvumą Lenkija padidino 50 proc. Nepaisant to, palyginti su Europos vidurkiu, Lenkija tebėra žemo energijos vartojimo efektyvumo šalis. Bendro privalomo tikslo nustatymas galimai bus kenksmingas ir reikš, kad pokyčių įvedimo sąnaudos tarp valstybių narių pasiskirstys nevienodai.
Marisa Matias
Pone pirmininke, kalbą taip pat norėčiau pradėti pasakydamas, kad, mano manymu, dabar būtų tinkamas laikas pateikti pasiūlymą peržiūrėti Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planą, ir jeigu kyla kokių nors abejonių, manau, šiandien čia vykstančioje diskusijoje abejonės bus išsklaidytos. Tam tikruose sektoriuose, pradedant pastatais ir baigiant energetikos infrastruktūra, informacinėmis ir ryšių technologijomis, transportu, finansų reikalais ir visais šiais ir daugeliu kitų klausimų bei kituose sektoriuose energijos vartojimo efektyvumo politika labai svarbi. Labai svarbu, kad būtų vykdoma koordinuota ir bendra politika, nes priešingu atveju savo tikslų pasiekti negalėsime. Energijos vartojimo efektyvumo politika taip pat labai svarbi siekiant, kaip jau minėjau, sudaryti sąlygas kovoti su klimato kaita, sumažinti išmetamų teršalų kiekį, kurių problemą turime išspręsti.
Negalime diskutuoti, viena vertus, remdami išmetamų teršalų idėją ir, kita vertus, vesdami kitą su energijos vartojimo efektyvumu susijusią diskusiją sakydami, kad to užtikrinti neįmanoma. Todėl norėčiau atkreipti dėmesį į kelis aspektus, kurie, mano nuomone, šioje diskusijoje labai svarbūs. Pirma, svarbu, kad nustatytume privalomus tikslus. Kaip minėjau anksčiau, vis dar taikydami neprivalomus kriterijus pasiekėme tiek, kiek turime dabar: negalime nustatyti privalomų kriterijų, nes iki 2020 m. negalėsime padidinti energijos vartojimo efektyvumo 20 proc. ir Europos visuomenei pasakysime, kad iš tikrųjų tai tebuvo tuščias pažadas ir nieko panašaus iš tikrųjų nebus, nes pasiekėme vos 9 proc. ribą. Manau, kad tai nepriimtinas argumentas, kuris pats sau prieštarauja, nes būtent todėl, kad energijos vartojimo efektyvumo nepadidinsime 20 proc., nenustatome privalomų tikslų, kad pasiektume šį tikslą. Nors tikslai turi tokį poveikį, jie taip pat suteikia motyvaciją politikos ir projektų atžvilgiu. Jeigu to padaryti nenorime, esame bailiai ir negalime pasikliauti tik gera valia. Deja, šiuo atveju turime priklausyti nuo politinės valios.
Tikiuosi, kad rytoj politinvalia kryps link tikslo iki 2020 m. energijos vartojimo efektyvumą padidinti 20 proc. ir taip bus ne tik todėl, kad šio tikslo įgyvendinimas leis sukurti milijoną darbo vietų, naujų darbo vietų, nors mes negalime praleisti turimos progos sukurti darbo vietų. Atrodo, kad šiuo atveju, kai bendri įsipareigojimai neprisiimami, vyksta tas pats, kas vyksta ekonomikos politikos Europos lygmeniu atveju.
Europos Sąjunga parodo negalinti turėti į darbo vietų kūrimą orientuotos ekonomikos politikos. Ji taip pat parodo negalinti vykdyti bendros energijos vartojimo efektyvumo politikos. Tikiuosi, kad tai nesitęs, tikiuosi, kad mums seksis ne tik šiame sektoriuje, bet taip pat ir statybų sektoriuje, ir nuoširdžiai tikiuosi, kad rytoj galėsime priimti ne tik koordinuotą ir aiškią poziciją, bet taip pat duoti atsaką krizei, kurioje esame.
Jaroslav Paška
Pone pirmininke, derybų būdu peržiūrėtame efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plane aprašyta daug būdų, kuriais Europos Sąjunga gali siekti savo tikslo iki 2020 m. planuoti sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.
Privalomų taisyklių rengimo koncepcija pagrįsta tokia logika: ženkliai sumažinti gamybos sąnaudas ir aplinkos taršą galime tik jeigu racionaliai naudojame energiją ir taikome būtinas ir prieinamas priemones, siekiant sumažinti energijos eikvojimą visuose sektoriuose, kur vartojama energija. Pasiūlytos priemonės taikytinos ne tik energijos infrastruktūrai, kitaip tariant, energijos gamybai ir perdavimui, bet taip pat statybos sektoriui, pramoninei produkcijai ir transportui. Paprastai priemonės pateikiamos kaip pagrindiniai postulatai nenurodant jų planuojamos naudos. Neabejotinai teigiamai vertintina tai, kad ES turės tam tikrą suvestinį priemonių, leidžiančių laipsniškai didinti energijos vartojimo efektyvumą, sąrašą. Vis dėlto kalbant apie nustatytą ES įsipareigojimo iki 2020 m. 20 proc. sumažinti Europoje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį įgyvendinimo terminą galbūt būtų gerai pagalvoti apie priemones, jų taikymo sritį, sąnaudas ir galutinius rezultatus, kuriuos esame pasirengę pasiekti per artimiausius 10 metų naudodamiesi dabartinėmis galimybėmis ir įgaliojimais.
Nesakau, kad turėtume nebeskatinti pokyčių arba didinti energijos vartojimo efektyvumą energijos gamybos ir perdavimo srityse, tačiau, atsižvelgiant į planavimui, rengimui ir įgyvendinimui reikalingas sąnaudas ir laiką, manau, kad iki 2020 m. šioje srityje ar net įgyvendinant ir kai kurias kitas pasiūlytas priemones nedaug kas pasikeis. Todėl esu tvirtai įsitikinęs, kad būtų gerai, jeigu Komisija galėtų pasirinkti tam tikras priemones iš anksčiau minėto išsamaus dokumento, kurios yra įgyvendinamos organizaciniu, finansiniu ir laiko požiūriais ir ties kuriomis galime susitelkti, kad suteiktume ženklų pradinį impulsą siekiant įteigti energijos vartojimo požiūrį visų pirma specialistų, o vėliau ir visuomenės sąmonėje. Galiausiai, Komisijos nary, jau bandome teikti pagalbą pastatų šildymo srityje ir skatinti žmones pakeisti vartojimo prekes arba automobilius, kad jie galėtų įsigyti veiksmingesnių ir geresnių. Visa tai tęskime labiau įsijausdami ir, galbūt, išmintingiau ir dar labiau skatinkime imtis naujų ir tinkamų priemonių. Manau, kad tai būdas padidinti energijos vartojimo efektyvumą.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, noriu užduoti klausimą. Kas žino, kiek naftos ir dujų importuojama į Europą? Kas žino, kiek naftos ir dujų Europoje išgaunama? Atsakymas toks, kad, nors pačioje Europoje tam tikras jų kiekis išgaunamas, labai daug naftos ir dujų importuojame iš Artimųjų Rytų ir Rusijos. Ši priklausomybnuo importo, kuri vis didėja, taip pat reiškia, kad vis sunkiau tampa palaikyti objektyviais veiksniais grįstus santykius su šiomis trečiosiomis šalimis. Vis dėlto, ponios ir ponai, šiek tiek pakalbėkime, ką šis naftos ir dujų importas reiškia. Ką jis reiškia mūsų gyventojams? Iš tikrųjų tai Europos pinigų eksportas į trečiąsias šalis. Importuodami naftą ir dujas iš tikrųjų eksportuojame pinigus.
Ką žinome apie ateitį? Žinome, kad ateityje už naftą ir dujas mūsų mokama kaina tik didės, nes šiuos išteklius išgauti tampa vis sunkiau ir vis brangiau. Tai reiškia, kad, jeigu nieko nekeisime, ateityje ir toliau vis didesniu mastu išvešime savo pačių pinigus iš Europos Sąjungos į trečiąsias šalis.
Ponios ir ponai, šį itin didelio masto pinigų eksportą iš Europos Sąjungos galima paprastai sustabdyti ir tai galima padaryti labai paprastai: tai galima padaryti tausojant. Tausojant energiją. Tausodami energiją iš tikrųjų gauname pinigus, kuriuos galime investuoti ne į trečiąsias šalis, bet į savo pačių ekonomiką. Todėl visus kolegas EP narius raginu paremti B. Bendtseno pranešimą dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuris yra būdas iš tikrųjų padėti savo pačių ekonomikai. Ačiū už dėmesį.
Marita Ulvskog
(SV) Pone pirmininke, kalbą taip pat norėčiau pradėti padėkodama B. Bendtsenui. Pranešimo išvada labai aiški. Nedelsiant turi būti nustatyti privalomi energijos vartojimo efektyvumo tikslai ir tai svarbu dėl daugelio priežasčių: ekonominių priežasčių ir su konkurencija, darbo vietomis, aplinka ir klimato kaita susijusių priežasčių.
Komisijos narys G. Oettinger kalbėjo apie termino klausimą. Tai susiję su energijos taupymu arba energijos vartojimo efektyvumu ir klausimas yra toks: iš tikrųjų, apie ką kalbame? Mano šalyje paprastai sakome, kad kvaila leisti ugniai kilti kaminu. Kitaip tariant, neturėtume savo energijos išteklių naudoti neekonomiškai. Tai tikrai savaime suprantama ir kai kurie jūsų kalbėjote apie energijos gamybos ir gamybos sąnaudų santykį, rizikos prisiėmimą šiuo atžvilgiu ir energijos vartojimą. Žinoma, turime elgtis kaip galėdami sumaniau.
Kaip vertinsime Komisijos paminėtų tikslų siekimo pažangą? Kaip ir visose kitose srityse, kur keliame sau bendrus tikslus pasauliniu arba Europos lygmeniu, turime susitarti dėl bendro vertinimo metodo ir tada priimti sprendimą dėl privalomų tikslų. Šiuo metu klausimą iš tikrųjų keliame dėl to, kaip neveiksminga būti nenusistačius privalomų tikslų ir iki kažkurio laiko ateityje po truputį išsisukinėjame nuo pokyčių. Manau, kad turime taip nebesielgti ir turėtume paremti B. Bendtseną.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, energijos vartojimo efektyvumas visuomet buvo svarbiausias mums pateikiamas klausimas. Tai miegantis milžinas, kurio galimybės Europos energetikos sektoriuje nors ir užslėptos, tačiau jos yra labai didelės. Visa tai tiesa ir gerai yra tai, kad šiuo atžvilgiu nėra visiškai jokios ideologijos. Svarbiausia, kad technologiniu aspektu požiūris į šį klausimą gali būti neutralus.
Šiuo metu mus domina, ir dėl to, akivaizdu, kyla nedideli ginčai, vien tik klausimas dėl tikslų privalomumo. Komisijos nary, šiuo klausimu norėčiau pasakyti, kad pritariu dviejų etapų metodui, kuriuo vadovaujantis pradedama nuo pasitikėjimo valstybėmis narėmis ir neprivalomų susitarimų sudarymo ir tada, jeigu pastebėsime, kad iki 2020 m. tikslų nepasieksime, galbūt atleistume vadžias. Tai tinkamas metodas.
Šis pranešimas apskritai parengtas tinkamai - mažai ką galima kritikuoti. Vis dėlto norėčiau iškelti vieną klausimą, klausimą dėl regioninių fondų svarbos. Komisijos nary, kalbėjote šiuo klausimu. Regioniniai fondai kartu su Sanglaudos fondu - Europos Sąjungoje mūsų turimas labai svarbus įrankis, kuriuo nesinaudojame. Šioje energijos vartojimo efektyvumo srityje galime pagaliau sukurti Europos pridėtinę vertę, kuria galime novatoriškai pasinaudoti, siekdami išspręsti šį energijos vartojimo efektyvumo klausimą taip, kaip jis nebuvo sprendžiamas anksčiau. Kaip Komisijos pranešėjas dėl biudžeto įvykdymo, galiu įvertinti, kaip nepagrįstai švaistėme pinigu sanglaudos srityje. Nutraukime šį švaistymą! Komisijos nary, G. Oettingeri, pritariu jums dėl dėmesio, kurį skiriate šiai problemai, ir jūsų pastangoms siekti, kad šiais fondais būtų geriau naudojamasi, įskaitant ir šio energijos vartojimo efektyvumo priemonės sumetimais. Tai vienintelis būdas, kuriuo užtikrinsime, kad bent energetikos sektoriuje būtų tikra sanglauda.
Manau, kad turiu įspėti dėl šmeižto kampanijų, kokias matėme elektros lempučių ir dušo galvučių atžvilgiu. Tokie dalykai kaip šios kampanijos atstumia piliečius. Todėl turime užtikrinti, kad siektume užtikrinti visuotinį energijos vartojimo efektyvumą ir kad siektume šio tikslo neužsiimdami ideologinėmis šmeižto kampanijomis, dėl kurių galiausiai piliečių akyse ES praranda gerą įvaizdį.
Bas Eickhout
(NL) Visų pirma norėčiau padėkoti pranešėjui B. Bendtsenui už jo parengtą pranešimą, kuriame išdėstomi pagrindiniai aspektai, kuriuos reikia įgyvendinti čia.
Vis dėlto pažvelkime į perspektyvą. Visi žino, kad iki 2050 m. Europa turi sumažinti joje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 80 proc. arba, kaip mes tvirtiname, 95 proc. Tai labai didelis iššūkis. Kur galime sutaupyti daugiausia? Daugiausia galime sutaupyti, jeigu suvartosime mažiau energijos. Tada mažiau energijos reikėtų importuoti, tai reiškia sukurti mažiau alternatyviųjų energijos šaltinių ir tai paprasčiausiai pigiausias būdas pasiekti tikslą. Todėl absurdiška, kai jau žinodami, kad Europoje linkstama link to, kad nebus įgyvendintas tos pačios energijos taupymo tikslas, mes, ir visų pirma tie, kurie esame Komisijoje, ir toliau dedame pastangas, siekdami energijos vartojimo sumažinimo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslų. Tai reiškia, kad energijos taupymas, arba energijos vartojimas mažesniu mastu, yra tikslas, kurio mums nepavyks įvykdyti.
Tačiau yra tiek daug energijos, kurią iš visko aplink mus galima sutaupyti. Pvz., iš fizinės infrastruktūros. Fizinėje infrastruktūroje suvartojama maždaug 40 proc. mūsų energijos, iš jų 99 proc. tenka esamiems pastatams. Juos reikia pritaikyti, kad energijos atžvilgiu jie būtų ekonomiškesni. Šiuo metu Europoje kasmet pritaikoma po 1,4 proc. pastatų: kitaip tariant mums prireiks daugiau nei 60 metų, kad pakeistume visą savo fizinę infrastruktūrą. Sulauksime 2070 m., tačiau sau išsikėlėme tikslą, kurį turime pasiekti iki 2050 m.!
Būtent tam reikėtų skirti daugiausia dėmesio: turime užtikrinti, kad fizinės infrastruktūros srityje galėtume taupyti, pvz., daug greičiau, todėl pateikėme pakeitimą dėl Europos pastatų iniciatyvos. Dėl jos bus taupomi visų pinigai, tai pigesnpriemonė, mes patys rengsimės ateičiai ir - svarbiausia - ja bus taupomi žmonių pinigai. Jiems nereikės tiek daug pinigų išleisti energijos sąnaudoms. Tačiau šis argumentas naudojamas retai. Vis dėlto galiausiai paprastiems žmonėms energijos sąnaudos sumažės. Tai turėtų būti svarbiausia!
Zbigniew Ziobro
(PL) Pone pirmininke, nuo 2009 m. rugsėjo mėn. tradicines elektros lemputes, prie kurių priprato, europiečiai keičia lemputėmis, pagamintomis naudojant naują, energiją tausojančią technologiją. Šios permainos būtinybbuvo grindžiama energijos taupymo motyvais ir permaina įvyko nepaisant požymių, kad finansinnašta, kurią reikėtų patirti ES piliečiams, ypač per tokį trumpą laikotarpį, bus pernelyg didelė. Vieša paslaptis, kad tuomet Europos Komisijos pateiktų duomenų dėl tokios permainos pasekmių šaltinis buvo šių pagal naują technologiją pagamintų elektros lempučių gamintojų reklaminmedžiaga ir yra daug įrodymų, kad taip ir buvo.
Aptariamame pranešime taip pat galima įžvelgti pernelyg optimistines prielaidas. Nepakankamai daug kalbama apie ES valstybių narių vystymosi skirtumus ir, vadinasi, apie sąnaudas, kurių jos turės patirti, jeigu rekomendacijos bus įgyvendintos. Jeigu gamyklose energijos būtų kasmet sutaupoma, kaip nurodyta, 2 proc. daugiau, kartu sumažinant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, padidėtų gamybos sąnaudos ir gamyba būtų iškelta iš Europos.
Jacky Hénin
(FR) Pone pirmininke, bandymas sutaupyti - sunkus uždavinys, uždavinys, kurio įgyvendinimas mums leis sumažinti Europos priklausomybę, uždavinys, kurio įgyvendinimas mums leis sutaupyti daug lėšų, kuriomis galima finansuoti mokslinius tyrimus naujų energijos gamybos būdų srityje, uždavinys, kurio įgyvendinimas mums leis atgaivinti mūsų regionus.
Labiausiai turime rūpintis energijos vartojimo efektyvumu pastatuose, tačiau labai svarbu, kad Europos Sąjungos ir valstybių narių tikslai ir veiksmai būtų orientuoti į socialinį būstą, nes mūsų pastangos energijos vartojimo efektyvumo srityje didžiausią naudą turi atnešti vargingiausiai gyvenantiems žmonėms. Turime panaikinti šią gėdingą padėtį, kai vargingiausiai gyvenantieji turi mokėti didžiausias sąskaitas už energijos suvartojimą, o energijos vartojimo efektyvumo sumetimais sukuriamos spragos finansų srityje, kurios turtingiausiems leidžia sumažinti savo išlaidas mokant mažiau mokesčių.
Tikra energijos vartojimo efektyvumo politika turėtų sudaryti galimybę elektros energiją pigiau parduoti geležinkelių, metro ir tramvajų operatoriams, kaip tai buvo padaryta Prancūzijoje, kol Europos direktyvomis dėl bendros energijos rinkos tas nebuvo uždrausta.
Todėl viena pirmųjų priemonių turėtų būti bendros energijos rinkos Europos Sąjungoje panaikinimas, nes konkurencija tokio produkto segmente kaip elektros energija, kurios negalima sandėliuoti ir kurią sunku transportuoti, yra nenormalus reiškinys energijos vartojimo efektyvumo atžvilgiu.
Galiausiai, dėl energijos vartojimo efektyvumo nebus sukurta darbo vietų, jeigu jis nebus grindžiamas tikra strategine ES pramonės iniciatyva, nesuvaržyta laisvosios rinkos apribojimais.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Pone pirmininke, pritariu pranešėjui, kad daugiau dėmesio derėtų skirti sistemos inovacijoms, pvz., pažangiesiems tinklams, pažangioms matavimo sistemoms, lengvesnei atsinaujinančiųjų energijos išteklių integracijai ir taip pat nuoseklios strategijos šilumos gamintojų ir paskirstytojų atžvilgiu sukūrimui. Vis dėlto manau, kad didžiausių sutaupymų ir efektyvumo turėtų būti siekiama skatinant kiekvieno Eurpos Sąjungos piliečio asmeninę atsakomybę. Lygiai taip kaip išmokome taupyti vandenį, turime išmokti paisyti energijos suvartojimo ir vartoti ją efektyviai. Turėtų būti supaprastintos ir paspartintos leidimų suteikimo dėl bet kokios naujos infrastruktūros kūrimo procedūros, kad galimi sutapymai būtų kuo didesni.
Artėjančiu Vengrijos pirmininkavimo Europos Sąjungai laikotarpiu energijos vartojimo efektyvumas ir energetinis saugumas bus laikomi prioritetais. Lenkija, kuri perims pirmininkavimą Europos Sąjungai iš Vengrijos ir kuri į savo darbotvarkę įtraukenergetinio saugumo klausimą, taip pat skatins diskusijas dėl sprendimų, susijusių ir nesusijusių su teisėkūra, kurie leis Europos energetikos sektoriui išlikti konkurencingam ir kartu padidinti energijos vartojimo efektyvumą.
Dabar norėčiau pabrėžti, kad, mano nuomone, vis svarbesnis tampa klausimas dėl prognozių patikimumo ir dėl Europos Sąjungos naudojamo PRIMES modelio kokybės visų pirma atsižvelgiant į nepavykusį bandymą pasiekti susitarimą Kankūne. Tai atskirai aptartinas klausimas, tačiau dabar norėčiau paraginti apsvarstyti naują, po krizės atsiradusį požiūrį vartojimo ir energijos paklausos Eurpos Sąjungoje klausimu. Atrodo, kad transportas yra tinkamiausias būdas šiuolaikiniams, energijos vartojimo požiūriu efektyviems sprendimams įgyvendinti. Energijos vartojimo efektyvumas Europos Sąjungoje turėtų būti suderintas atsižvelgiant į paklausą, kuri tiesiogiai susijusi su išlaidomis ir piliečių įpročių pokyčiais. Mano nuomone, pokyčius užtikrins apčiuopiama nauda vartotojams ir tinkamos iniciatyvos bei ilgalaikės finansavimo teikimo gamintojams formos.
Francesco De Angelis
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, B. Bendtseno pranešimas teigiamai vertintinas mažiausiai dėl keturių priežasčių:
jame pakartotinai patvirtinama, kad energijos vartojimo efektyvumas yra veiksmingiausias ir greičiausias būdas sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir kad tvirtai įsipareigojus šioje srityje skirti lėšas ir investicijas augs ekonomika ir bus kuriamos darbo vietos mažosiose ir vidutinėse įmonėse;
jame pateikiami pagrįsti pasiūlymai dėl veiksmingų finansinių priemonių ir Komisija raginama nuolat skirti dėmesį kvalifikacijos kėlimui, mažųjų ir vidutinių įmonių galimybėms susipažinti su informacija ir esamų pastatų atnaujinimui;
jame nustatomi konkretūs tikslai ir pirkimas, pagrįstas energinio naudingumo principu, patvirtinamas kaip priemonsiekti užtikrinto energijos taupymo ir kaip atspirties taškas, siekiant kurti darbo vietas ir mažinti Europos piliečių išlaidas;
galiausiai, pranešimas bus juo naudingesnis, jeigu privalomi tikslai dėl išmetamų teršalų galėtų būti nustatyti be jokių išlygų.
Turime pasiekti, kad 20 proc. tikslas būtų toks, kurį būtų galima įgyvendinti; negalime praleisti šios progos, nes tai būtų paskatinimas Europai.
Vladko Todorov Panayotov
(BG) Pone pirmininke, didelio energijos vartojimo efektyvumo užtikrinimas - pagrindinis Europos Sąjungos politinis tikslas, nes tai dalis bendros strategijos dėl konkurencingos, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, kuri skatins verslą ir pagerins užimtumą sukuriant daug naujų darbo vietų. Rytojaus balsavimu dėl energijos vartojimo efektyvumo plano Europos Parlamentas aiškiai parodys Komisijai ir Tarybai, kad šioje srityje reikia nedelsiant ir tikslingai imtis priemonių.
Pirma, raginu Europos Komisiją atlikti nuodugnią galiojančių teisės aktų dėl esamų namų atnaujinimo ir griežtesnių reikalavimų naujiems statiniams energijos požiūriu analizę. Kiti svarbūs prioritetai - veiksmingos energetikos infrastruktūros sukūrimas ir šiuolaikinių technologijų transporto priemonėms kūrimas - tikiuosi, bus įtraukti į naują Komisijos pasiūlytą 2011 m. energijos vartojimo efektyvumo planą.
Darydamas išvadą norėčiau pasakyti, kad energijos vartojimo efektyvumas gali ir turi tapti pelningu verslu. Tokiu jis gali tapti savarankiškai ir atnešti daug naudos socialinėje srityje.
Ilda Figueiredo
(PT) Pone pirmininke, kaip rodo aplinkybės, nepakanka tik priimti Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planą. Turi būti įvertinti 2006 m. plano rezultatai ir politinės priemonės, kurių imtasi siekiant įvykdyti tikslus, būdų padidinti energijos vartojimo efektyvumą įvairinimas. Negalima teisintis krize nei dėl 20 proc. tikslo neįvykdymo 2020 m., nei kritikuojant sprendimus, kuriais siekiama išspręsti sudėtingą energijos nepritekliaus problemą.
Svarbu informuoti apie sėkmingą kitų šalių, nepamirštant Kinijos ir Jungtinių Valstijų, patirtį ir investuoti lėšas į priemones, kurios didina energijos vartojimo efektyvumą pastatuose, socialiniuose būstuose ir transporto bei pramonės sektoriuose. ES biudžete turėtų būti numatytos reikiamos lėšos, kad būtų galima teikti pagalbą didesnių sunkumų patiriančioms valstybėms narėms ir šeimoms. Efektyvus energijos vartojimas taip pat didina užimtumą, mažina skurdą ir turi reikšmės siekiant pažangos ir socialinių permainų. Į šią sritį turime investuoti.
Richard Seeber
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, pateikėte labai sumanų planą, o B. Bendtsen jį dar pagerino. Turime sulaužyti taisyklę, pagal kurią "didesnis ekonominis augimas kartu reiškia didesnį energijos suvartojimą". Mums, kaip politikams, tai itin didelis iššūkis, nes pas mus vyksta įprasta technologinpažanga, kuri, žinoma, pasireiškia tuo, kad naudojame energijos požiūriu efektyvesnius produktus ir ūkinės veiklos vykdymo būdus. Vis dėlto, nepaisant didesnio ekonomikos augimo, mums turi pavykti sumažinti energijos išlaidas. Šiuo atžvilgiu turėtume ieškoti išties novatoriškų sprendimų ir naudodamiesi politinėmis priemonėmis numatyti tinkamas skatinimo priemones. Ekonomikos istorija taip pat parodė, kad ilguoju laikotarpiu sėkmingiausios visuomenės buvo tos, kurioms efektyvumas - žaliavų arba energetikos srityje - tapo devizu, kuriuo jos vadovavosi. Atsižvelgiant į mūsų aukštą gyvenimo lygį, europiečiams tai itin didelis iššūkis.
Jeigu, vertinant realiai, tikimės pasiekti savo tikslus klimato kaitos srityje, turime siekti pažangos energijos vartojimo efektyvumo srityje. Taip pat norėčiau pasinaudoti galimybe jums priminti, kad priklausomybės nuo organinio kuro importo mažinimas tebėra svarbus politinis tikslas. Be to, pinigus, kurių dėl mažesnių energijos išlaidų bus sutaupyta, bus galima skirti vartojimui, taip prisidedant prie mūsų ekonomikos augimo ilguoju laikotarpiu.
Atsižvelgdama į šias aplinkybes manau, kad jūsų pasirinkta pozicija, pagal kurią šie nustatomi tikslai nėra privalomi, yra tinkama. Neturėtume sau leisti pasiklysti diskusijose dėl apibrėžčių ir vertinimo problemų. Svarbu, kad nusimatytume pažangos siekimo priemones. Šiuo atžvilgiu Komisija ir pranešėjas laikosi tinkamos pozicijos. Iš tikrųjų šio tikslo neturėtume padaryti privalomu, tačiau tai nereiškia, kad turėtume sau kelti mažesnius siekius. Dėl nurodytų priežasčių šie siekiai turi išlikti aukšti, tačiau pasirinktas būdas, pagal kurį jie gali būti pasiekti tik nustatant privalomus tikslus, nėra tinkamas ir todėl mūsų frakcija nepritars tokiai pozicijai.
Hannes Swoboda
(DE) Pone pirmininke, B. Bendtseną norėčiau pasveikinti parengus labai gerą pranešimą. Komisijos nary, iš esmės teturiu vieną pastabą - jūs turite patirties regioninėje politikoje didelėje Vokietijos valstybėje, o mano patirtis aprėpia tik vietinės reikšmės politiką. Neatsižvelgiant į tai, ar tikslai privalomi, ar ne - ir aš pritariu privalomiems tikslams - jų nepasieksime, jeigu tiesiogiai nesikreipsime į valstybes, regionus ir bendruomenes ir konkrečiai jiems nenurodysime, kas gali būti padaryta. Kalbant apie pastatų atnaujinimą, transporto politiką - kurią, ačiū Dievui, nuolat minite - ir kovą su energijos nepritekliaus problema, tai yra sritys, kurios reguliuojamos ne nacionaliniu, o daugiausia vietos, regioniniu ir savivaldybių lygmenimis. Todėl tuo lygmeniu taip pat turime imtis aktyvių veiksmų. Tai būtų labai svarbi galimybįtikinti miestus ir bendruomenes, kad mūsų didelis Europos projektas dėl efektyvaus energijos vartojimo, energijos taupymo ir, žinoma, kitų energetikos politikos sričių, yra naudingas.
Todėl norėčiau jūsų paprašyti į tai atsižvelgti ir, galbūt, taip pat tam tikru mastu apsvarstyti, kaip galime tai geriau paaiškinti piliečiams, visų pirma pasitelkiant miestus, bendruomenes ir regionus, nes ši sąsaja neabejotinai labai svarbi, siekiant, kad šiems tikslams - privalomiems ar ne - būtų pritarta.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Pone pirmininke, Komisijos nary, energijos vartojimo efektyvumas yra itin svarbus siekiant padidinti tiekimo saugumą, oro gerinimo kokybę, sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir pagerinti mūsų visuomenės konkurencingumą. Energijos vartojimo efektyvumas reiškia, kad, naudodami mažiau išteklių, turime padaryti daugiau. Pvz., nustatant individualius tikslus ir teigiamas paskatas šiame pranešime pateikiama aukštų siekių vizija dėl efektyvaus energijos vartojimo. Numatyti svarbūs aspektai dėl energetikos infrastruktūros modernizavimo, pvz., pažangūs tinklai, efektyvus energijos vartojimas pastatuose ir transporto sektoriuje, informacinių ir ryšių technologijų naudojimas ir mokslinių tyrimų plėtojimas energetikos sektoriuje.
Šiame pranešime pažymima, kad būtina dvigubai padidinti finansavimą moksliniams tyrimams, susijusiems su technologine plėtra ir demonstracine veikla energetikos srityje. Finansavimo srityje pranešime raginama energijos vartojimo efektyvumo tikslais pasinaudoti struktūriniais fondais ir raginama, kad tam būtų teikiama pirmenybES biudžete po 2013 m.
Atsižvelgdamas į išdėstytas aplinkybes, norėčiau pasveikinti pranešėją B. Bendtseną su puikiai atliktu darbu ir pasiekta pusiausvyra ir norėčiau visus jus paraginti paremti šį svarbų pranešimą.
Zigmantas Balčytis
(LT) Nors energijos vartojimo efektyvumo ir taupymo srityje parengta daug teisėkūros priemonių, ne visos jos padeda pasiekti pageidaujamų rezultatų. Moksliniai tyrimai teigia, kad su dabartiniu progresu mes neįgyvendinsime maždaug pusės nustatyto 20 proc. tikslo. Todėl yra būtina imtis labiau įpareigojančių priemonių ir didesnės kontrolės valstybėse narėse. Manau, kad Europos Komisija persvarstydama energijos efektyvumo veiksmų planą turi labai rimtai atsižvelgti į tai, kad valstybės narės nepakankamai išnaudoja energijos taupymo galimybes, kas neleidžia padidinti energetinio nepriklausomumo. Taip pat būtina atskiroms valstybėms narėms nustatyti įpareigojančius efektyvaus energijos vartojimo tikslus ir prižiūrėti, kaip jie įgyvendinami, nes kitaip didžiulis potencialas energijos taupymo srityse liks neišnaudotas.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Pone pirmininke, Komisijos nary, džiaugiuosi galėdamas pateikti kelias pastabas dėl šio pranešimo. Tai puikiai parengtas pranešimas, nes jis leis mums pasiekti kelis tikslus vienu metu: ne tik tikslą aplinkosaugos srityje ir anglies dvideginio sumažinimo tikslą, bet taip pat kai kuriuos mūsų tikslus gamybos srityje ir kitus tikslus, išsikeltus siekiant užtikrinti, kad išliktume konkurencingi. Tai bus naudinga tiek aplinkosaugos, tiek lėšų požiūriu.
Komisijos nary, taip pat kalbėjote apie savo siekį per trumpą laikotarpį pateikti veiksmų planą. Vis dėlto norėčiau atkreipti dėmesį į tris aspektus: pirma pastaba susijusi su nacionaliniais energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planais. Juos galima patobulinti kur kas labiau ir Europos Komisija juos turi kritiškai įvertinti. Komisijos nary, nurodėte, kad darbo imsitės dviem etapais. Pirmasis etapas bus susijęs su konsultavimusi, bet bus naudojamas tam tikras spaudimas, o antrajame etape gali būti imtasi ir tam tikro masto prievartos priemonių. Ankstesnėse diskusijose su Komisijos nariu ir pakeitimuose raginau imtis prievartinių priemonių ir džiaugiuosi, kad dabar šis klausimas tampa vis svarbesnis.
Komisijos nariui turiu tik vieną klausimą: ar turėsite pakankamų priemonių, kad galėtumėte išlaikyti kryptį pereinant į prievartinių priemonių etapą. Ar galėtumėte šį klausimą išanalizuoti dabar arba netolimoje ateityje, arba savo veiksmų plane?
Antroji mano pastaba susijusi su regionine politika. Apie tai taip pat kalbėjo H. Swoboda. Pasinaudojant šiomis lėšomis galima nuveikti kur kas daugiau. Daugelyje šalių skirtos lėšos net nenaudojamos energijos vartojimo efektyvumui didinti. Todėl pateikiau pakeitimą dėl 81 straipsnio, kad jo formulavimas būtų aiškesnis. Ne visada svarbu turėti daugiau pinigų; taip pat svarbu sumaniai naudoti turimus išteklius.
Galiausiai, trečioji mano pastaba - šiuo atveju taip pat sutinku su H. Swoboda - pasinaudodami tokiomis priemonėmis kaip kokybės ženklai, susitarimai su merais ir pramonės įmonėmis į energijos taupymo procesą turime labiau įtraukti piliečius, vietos valdžios institucijas ir įmones. Mano šalyje, Nyderlanduose, vien tik susitarimas su pramonės subjektais padėjo per metus 2 proc. pagerinti energijos vartojimo efektyvumą. Dabar reikia vertinti tai, ką konkrečiai galime pasiekti! Ačiū, linkiu jums sėkmės ir dėkoju pranešėjui.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pone pirmininke, su energijos nepritekliaus sunkumais susiduria 50-125 mln. Europos piliečių. Todėl manome, kad socialinio būsto srityje pirmenybę derėtų teikti energijos taupymo ir energijos vartojimo efektyvumo politikai.
2020 m. nauji pastatai sudarys tik 1 proc. visų stovinčių pastatų. Todėl diskutuodami apie esamus pastatus negalime kalbėti apie privalomus tikslus neskirdami pakankamų finansinių išteklių. Todėl manome, kad būtini novatoriški finansavimo planai ir finansinės priemonės, dėl kurių investicijos į energijos vartojimo efektyvumo sritį taps patrauklios, ir būtina teikti ilgalaikę institucinio pobūdžio pagalbą.
Komisijos nary, neseniai, praėjus penkeriems metams nuo jos sukūrimo, Parlamente buvo surengtas programos CONCERTO grupės susitikimas. Deja, 400 vietos ir regioninės valdžios institucijų atstovų nurodė, kad vietos ir regioniniu lygmenimis nežinota, kad visos valstybės narės nacionaliniu lygmeniu gali panaudoti 4 proc. Europos regioninės plėtros fondo lėšų energijos vartojimo efektyvumo pastatuose sumetimais.
Todėl kalbą, Komisijos nary, norėčiau baigti paprašydamas jūsų pasinaudoti laikotarpio vidurio peržiūra, kad būtų skirta daugiau lėšų energijos vartojimo efektyvumo programoms finansuoti ir visų pirma raginti pasinaudoti galimybėmis panaudoti iki 15 proc. Europos regioninės plėtros fondo lėšų energijos vartojimo efektyvumo tikslais būsimuoju finansinės perspektyvos laikotarpiu.
Antonio Cancian
(IT) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti B. Bendtsenui už šį aiškų pranešimą.
Komisijos narys pradėjo šį posėdį pasakydamas - ir jo nuomonei pritariu - kad apie efektyvumą šiandien kalbame šiek tiek retoriškai, šis netikrumas susijęs su tikslu dėl 20 proc., atsižvelgiant į tai, kad šis tikslas jau buvo sumažintas perpus, ir net iš tikrųjų nežinome, apie ką kalbame. Norėčiau pridurti, kad nėra energijos taupymo ir efektyvaus energijos vartojimo kultūros.
Todėl esame tokioje padėtyje ir atėjo toks momentas, kai turime keistis, neturime kito pasirinkimo. Kaip? Pirma, manau, kad turėtume orientuotis į inovacijas ir naujas technologijas abiejose srityse - efektyvaus energijos vartojimo pastatuose ir, visų pirma, efektyvaus energijos vartojimo transporto sektoriuje.
Taip pat norėčiau pakalbėti apie tai, kaip svarbu turėti pakankamus išteklius šiems tikslams pasiekti. Manau, kad, norėdami sutaupyti, turime išleisti. Šiandien Parlamente Pirmininkas J. M. Barroso tvirtino, kad nebus pasinaudota euroobligacijomis ir kad jis yra numatęs kitas finansines priemones.
Komisijos nary, neseniai priėmėme pranešimą, kuriuo įsteigiamas fondas energijos vartojimo efektyvumo finansavimo, pasinaudojant likusiomis ankstesnių ekonomikos atgaivinimo planų lėšomis, tikslais. Manau, kad net ir su nedideliu biudžetu fondas yra labai simboliškas, nes juo nustatomas privataus kapitalo pritraukimo į viešosios ir privačiosios partnerystės (VPP) modelį principas, taip racionalizuojant fondų, kuriais jau galime disponuoti - Sanglaudos fondo ir kitų - naudojimą ir sudarant jiems sąlygas, kuriomis galima pritraukti lėšų, kurios, užuot išlaidavus, skolinamos dideliems projektams įgyvendinti; tai turėtų būti atsinaujinantis fondas, kuris įprasmintų visus šiuos aspektus.
Manau, kad tai teisinga išteklių ieškojimo ir užtikrinimo, kad efektyvumas nebebūtų tabu klausimas, sistema.
Mario Pirillo
(IT) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai. Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas turėtų būti peržiūrėtas laikantis visuotinio požiūrio, pagal kurį derinamos įvairios Europos strateginės politikos sritys.
Nors investavimas į energijos vartojimo efektyvumo sritį labai svarbus todėl, kad jis padės užtikrinti, kad iki 2020 m. bus įgyvendinti išmetamų teršalų kiekio sumažinimo tikslai, taip pat svarbu atkreipti dėmesį į šias iniciatyvas, kurios mums leis pasinaudoti visomis dar neišnaudotomis ES galimybėmis energijos taupymo srityje.
Džiaugiuosi, kad daug dėmesio buvo skirta energijos vartojimo pastatuose veiksmingumui; šiuo požiūriu reikia imtis iniciatyvų taip pat ir Europos lygmeniu. Mūsų verslo įmonės vėl turėtų pagalvoti, kokių priemonių jos galėtų imtis, kad jų gamybos procesas ir produktai būtų efektyvesni.
Galiausiai teigiamai vertintinas privalomų tikslų efektyvumo srityje nustatymas, nes be jų bus sunku pasiekti aukštus tikslus ES.
Anni Podimata
(EL) Pone pirmininke, Komisijos nary, norėčiau dar kartą pakalbėti dėl vieno klausimo: privalomo energijos vartojimo efektyvumo tikslo nustatymo svarbos Europos ekonomikai. Atsižvelgiant į sunkią ekonominę padėtį tam tikrose valstybėse narėse, kurioms reikalingos plataus masto skatinimo priemonės, siekiant ekonomikos augimo ir darbo vietų apsaugos ir jų kūrimo, privalomas tikslas sukurs tinkamas investavimo sąlygas konkurencingumui ir Europos įmonių, visų pirma mažųjų ir vidutinių, kurios prekiauja energijos vartojimo efektyvumo technologijomis ir paslaugomis, eksporto galimybėms gerinti.
Valstybės narės sukurs skatinimo priemones, būtinas siekiant stiprinti šias rinkas kiekvienoje ekonomikos srityje, kuriose jomis gali būti sukurta didžiausia pridedamoji vertir sukurta daugiausia darbo vietų. Be to, namų ūkiai, įmonės ir viešojo sektoriaus subjektai gaus daug lyginamosios ekonominės naudos, nes jų išlaidos už energiją bus mažesnės. Todėl norėčiau pasveikinti pranešėją parengus šį pranešimą ir paraginti Europos Komisiją įgyvendinti B. Bendtseno pranešime išdėstytus pasiūlymus, taip padedant mūsų šalių ekonomikai išbristi iš krizės vienu metu.
Peter Jahr
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, akivaizdu, kad energijos vartojimo efektyvumas - labai svarbi tema ir, suprantama, organinį kurą turime naudoti labai ekonomiškai. Aišku, kad svarbiausi rodikliai, kuriuos reikia pasiekti, turi būti iššūkis, tačiau kartu reikia atsižvelgti į proporcingumo principą; jie visada turėtų būti realiai pasiekiami. Jie turėtų būti efektyvūs visuomenės ir pavienių subjektų požiūriu, ir subjektai, kuriems iškeltas šis tikslas, turi turėti galimybių jį pasiekti. Piliečių požiūriu, jie turėtų būti aiškūs ir paaiškinami ir visų pirma juos piliečiams turi būti įmanoma įgyvendinti ekonominiu požiūriu. Taip yra todėl, kad be visuomenės pritarimo nebus ir klimato apsaugos. Mano nuomone, visų pirma šio aspekto pranešime trūksta.
Kriton Arsenis
(EL) Pone pirmininke, Komisijos nary, derybos Kankūne buvo palyginti sėkmingos. Derybos dėl klimato kaitos vyksta toliau. Tokios šalys kaip Kinija laukKankūno konferencijos išvadų. Po nesėkmės Kopenhagoje jos ėmėsi priemonių. Jeigu neinvestuosime į tokius sektorius kaip energijos vartojimo efektyvumas ir energijos taupymas, prarasime dvigubai daugiau. Viena vertus, mūsų namų ūkiai, įmonės ir viešosios tarnybos ir toliau mokės absurdiškai dideles kainas ir, kita vertus, kyla grėsmprarasti pirmaujančias pozicijas ekologiškos ekonomikos Europoje srityje.
Todėl kyla klausimas - jeigu mums jau kyla sunkumų konkuruojant su tokiomis šalimis kaip Kinija, kaip ateityje galėsime konkuruoti su ekologijos paisančia Kinija? Todėl mums tikrai svarbu pritarti, kad tikslo pasiekti 20 proc. energijos sutaupymo rodiklį sumetimais Europos Sąjungai būtų nustatytas privalomas tikslas.
Sonia Alfano
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, iki šiol įvairių valstybių narių vykdyta 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo politika neleis mums pasiekti tikslo energijos vartojimą sumažinti 20 proc.; mums pasiseks, jeigu pavyks sumažinti 10 proc., kas, be abejo, yra nusivylimą keliantis rezultatas.
Jeigu energijos suvartojimo mastas ir toliau didės, kils grėsmė, kad 20 proc. rodiklis atsinaujinančiųjų energijos šaltinių srityje taip pat nebus pasiektas, nes šio tikslo pasiekimas vertinamas kaip galutinio ES energijos suvartojimo dalis. Tvirtai pritariu tam, kad taip pat ir energijos vartojimo efektyvumo srityje būtų nustatytas privalomas tikslas, kad būtų užtikrinta, jog Europos politikos kryptys klimato ir energetikos srityse viena kitą sustiprintų.
Deja, pagal faktines aplinkybes matome, kad pasitikėjimas valstybių narių gera valia nepasiteisins. Europos Sąjunga, nustatydama aiškias ir veiksmingas politikos kryptis ir tikslus, turi nustatyti kryptis. Nebeinvestuokime į naują infrastruktūrą, kad būtų gaminama daugiau energijos, savo pinigus ir pastangas nukreipkime į ekologiškiausią energiją pasaulyje, energiją, kurią galime taupyti.
Galiausiai raginu pritarti 2 pakeitimui, kuriame Komisija raginama įgyvendinti iniciatyvą dėl energijos vartojimo efektyvumo esamuose pastatuose 2011 m.
Oreste Rossi
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, energijos vartojimo efektyvumas - tai svarbiausias aspektas mūsų ekonomikai ateityje, tačiau jis turėtų būti skatinamas, o ne primetamas: valstybės narės turi būti įtrauktos, siekiant užtikrinti, kad kiekvienam, kas nusprendžia savo įmonėje arba namuose energijos vartojimo efektyvumą pagerinti, įgyvendinant šį sprendimą pagalba būtų suteikta.
Negalime nuspręsti versti privačius asmenis daryti investicijas jų neįtikinus arba nepaskatinus: energijos vartojimo efektyvumo padidinimas padeda aplinkai ir taupo lėšas, tačiau tokioje probleminėje srityje kaip ši labai svarbu derinti šiuos sprendimus su Europos politikos sritimis, kurių tikslas - bendra Europos energetikos rinka.
Privalomi tikslai susiję tik su bereikalingomis ir labai dažnai neveiksmingomis išlaidomis; geriau piliečius, institucijas ir įstaigas įtikinti, kad šioje srityje sutaupymai yra reikšmingi žmonių saugumui ir taip pat gyvenimo kokybei.
Csanád Szegedi
(HU) Pone pirmininke, ponios ir ponai, mūsų nuomone, klimato kaitą, kuri šiuo metu tampa vis svarbesnė, lemia ne tik žmonijos keliama aplinkos tarša. Vis dėlto esame visi atsakingi, kad būtų sustabdytas mūsų aplinkos naikinimas vietos ir pasauliniu lygmenimis ir kad būtų dedamos visos pastangos siekiant atkurti jos pradinę, sveikąją būklę. Todėl teigiamai vertintinas taip pat ir raginimas siekti energijos vartojimo efektyvumo. Mūsų eksploatuojamuose pastatuose suvartojama maždaug 40 proc. pasaulio energijos ir todėl itin svarbu išnagrinėti šį su pastatais susijusį klausimą. Savo veiksmus turime nukreipti į naujus, anglies dioksidu aplinkos neteršiančius pastatus ir turime išspręsti problemas dėl energijos vartojimo esamuose pastatuose efektyvumo didinimo. Be to, pradėdami taikyti mišrias ir vien tik elektros naudojimu paremtas technologijas nuolat turime mažinti transporto priemonių suvartojamos energijos ir išmetamų teršalų kiekį. Esu įsitikinęs, kad mes, kaip šio Parlamento nariai, energijos vartojimo efektyvumo srityje turime rodyti pavyzdį.
Elena Băsescu
(RO) Pone pirmininke, aš taip pat norėčiau pažymėti, kaip svarbu skatinti efektyviai vartoti energiją, nes ji gali būti labai naudinga visai ekonomikai. Taip pat reikia paminėti socialinę naudą, taip pat ir darbo vietų kūrimą iki 2020 m.
Manau, kad gyvybiškai svarbu sukurti ir parduoti naujas, naujausias energetikos technologijas. Tai būdas išlaikyti daug energijos suvartojančių Europos įmonių konkurencingumą atsižvelgiant į pasaulinę konkurenciją. Pritariu, kad turi būti pasiektas susitarimas dėl bendros nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo planuose nustatytų tikslų ir jų įgyvendinimo stebėsenos proceso vertinimo metodikos.
Taip pat džiaugiuosi Komisijos darbu "siekiant bendro energetikos tinklo". Norėčiau pateikti praktinių pasiūlymų, kaip supaprastinti ir paspartinti leidimų suteikimo infrastruktūros projektams procedūras.
Catherine Stihler
Pone pirmininke, ačiū B. Bendtsenui, kad savo įžanginėse pastabose paminėjo statybos pramonę. Tiesiog norėčiau atkreipti jo dėmesį į tai, kad balsavimas dėl mano pranešimo dėl statybų vyks sausio mėn. ir kad energijos vartojimo efektyvumo klausimą tame pranešime taip pat aptarėme.
Vis dėlto trumpai pakalbėsiu dėl dviejų aspektų. H. Swoboda kalbėjo apie vietos valdžios institucijų svarbą. Tiesiog norėjau atkreipti Parlamento dėmesį į vietos valdžios institucijų biudžetų išlaidų mažinimo dabartinį, Jungtinėje Karalystėje tai tikrai, problemiškumą. Manau, kad šį klausimą reikia aptarti ir įtraukti į būsimas diskusijas.
Taip pat norėčiau pateikti klausimą Komisijai. Pranešime kalbama apie išmaniųjų skaitiklių svarbą ir minimaliems bendriems funkcionalumams nustatomas terminas iki 2011 m. pabaigos. Komisijos nary, ar šį tikslą pasieksime? Tenka apgailestauti, kad šįvakar posėdyje nedalyvauja nei vienas Tarybai pirmininkaujančios valstybės atstovas, tačiau manau, kad šis klausimas svarbus. Taip pat norėčiau paantrinti ankstesniems kalbėtojams dėl klausimo, susijusio su energijos nepritekliumi, kurį, manau, visi šio Parlamento nariai man pritars, pabrėžti itin svarbu.
Günther Oettinger
Pone pirmininke, gerbiami EP nariai, savo kalbą norėčiau pradėti pritardamas H. Swobodos pastabai, kad įgyvendinimo priemonės vykdomos vietoje - regioniniu ir vietos lygmenimis. Iš tikrųjų patirtis dėl atnaujinimo programų įvairi, dažniausiai teigiama - dažnai kiekvienas viešųjų išlaidų euras pritraukia šešis arba septynis eurus iš privačių investicijų. Taip pat turėsime išnagrinėti, ar šiuo klausimu galės būti įtrauktos regioninės programos. Sunku įsivaizduoti, kad vietos valdžios institucija dėl finansavimo tiesiogiai kreiptųsi į Komisiją, tačiau platesnių regioninių programų panaudojimo galimybių didelio masto pastatų atnaujinimui atvėrimas, mano nuomone, yra labai svarbus žingsnis ne vėlesniame kaip artimiausias finansavimo laikotarpyje.
Taip pat reikia aptarti klausimą dėl paskolų palūkanų normos sumažinimo. Ar norime pasinaudoti viešaisiais struktūriniais bankais, kad sumažintume su pastatų atnaujinimu susijusių paskolų palūkanų normą? Taip pat norėčiau pakalbėti vienu klausimu dėl pastatų fondo. Daug kartų sakyta, kad padidinus energijos vartojimo efektyvumą taupomi pinigai. Tai tiesa, tačiau taip būna ne iškart.
Pažvelgę į Europos būstų fondą pamatytume, kad vidutiniškai vieno būsto atnaujinimas - pradedant langais ir visa arba daline izoliacija ir baigiant reikiamais elektros prietaisais bei šilumos sistemos patobulinimais - savininkams atsieitų 30 000-60 000 EUR. Pirmaisiais metais pinigų nesutaupysite. Vadinasi reikia investuoti artimiausiems 10 metų, kad energijos išlaidos sumažėtų ir galima būtų pakartotinai investuoti artimiausiems 40 metų. Iš esmės tai yra atvirkštinis kartų susitarimas. Iki šiol mano karta sukaupitin didelių skolų, kaip tai rodo valiutos problemos, su kuriomis susidūrėme. Dabar energijos vartojimo efektyvumo srityje pirmą kartą turime galimybę investuoti, kad artimiausiais dešimtmečiais mūsų vaikai galėtų gauti naudą už energiją išleisdami mažiau. Ar galime tai padaryti? Ar esame tam pasirengę? Tikiu jumis. Biudžeto srityje turime nustatyti naujus prioritetus. Į Europos biudžetą įtraukus atnaujinimo išlaidas energijos vartojimo efektyvumo tikslais taip pat būtina išnagrinėti tokių veiksmų pasekmes. Daugiau lėšų mums skirta nebus, taigi ką norime pertvarkyti? Svarstant Europos biudžetą šis klausimas taip pat bus labai svarbus.
Taip pat noriu pakalbėti apie antrąjį klausimą. Du šio Parlamento nariai, Y. Jadot ir B. Eickhout, pasakė, kad pagrindas aiškus. Vis dėlto nenorėčiau su tuo sutikti: jis neaiškus. Sakau tai atsižvelgdamas į čia pateiktus Europos Vadovų Tarybos sprendimus. Beje, paskutinis šių metų kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos sprendimas, kuriame nurodyta - cituoju - "siekti 20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą", rodo tam tikrą nuoseklumo praradimą. Taip yra todėl, kad "siekti 20 proc." taip pat reiškia 18, 19 arba taip pat pakaktų ir 17 proc. Nepaisant to, kad Europos Vadovų Taryba kovo mėn. pirmą kartą priėmsprendimą dėl šio tikslo atsisakymo. 2007 m. kovo mėn. sprendime kalbama apie energijos vartojimo mastą 2020 m., kuris turėtų būti sumažinamas 20 proc.
PRIMES yra šiuo klausimu tyrimus Europai rengianti įstaiga. Pacituosiu tris stulpelius skaičių, kad parodyčiau šiuo požiūriu kylančias problemas, kurių iki šiol nebuvo. 2007 m. Italijos energijos suvartojimo rodiklis buvo 173 mln. tonų. Pagal prognozes 2020 m. numatomas padidėjimas iki 208 mln. tonų ir iš jų reikėtų atimti 20 proc. Taigi Italijos padėtis nesikeičia. Pagal prognozes kiekis didėja ir atimama 20 proc.
Arba imkime tikrai mažos šalies - Liuksemburgo - pavyzdį. 2007 m. Liuksemburgo energijos suvartojimo mastas siek4,6 mln. tonų. Prognozuojama, kad paklausa augs iki 5,6 mln. tonų, tačiau tada ji vėl sumažinama iki 4,5 mln. tonų. Arba Portugalijos pavyzdys. Ataskaitiniais metais suvartojimo rodiklis siek23,8 mln. tonų, kuris vėliau padidėjo iki 30 mln. tonų, paskui sumažintas iki 24 mln. Skubiai reikia aptarti prognozes. Tai labai svarbus aspektas ir apskritai diskusijose jis buvo aptartas pernelyg trumpai.
Daugelis jūsų pritarėte, kad turi būti nustatyti privalomi tikslai. Esu kartu optimistas ir realistas. Jeigu Komisijoje ketintume pasiūlyti privalomus tikslus, šiandien valstybės narės, kurių piliečiai visi esame, jiems paprieštarautų. Todėl nėra jokios tikimybės, kad eisime šiuo keliu, nes tokiu atveju nepasiektume nieko. Galbūt dviejų etapų planas, kuriam valstybės narės pritartų, būtų realesnis ir tinkamesnis. Pagal tokį planą valstybėms narėms dabar nurodyčiau savanoriškai parengti nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo planus, tačiau 20 proc. tikslas būtų taikomas visoms valstybėms narėms. Jeigu praėjus dvejiems metams pastebėsime, kad pasiekta nepakankamai didelpažanga, nustatysime privalomus tikslus, su kuriais valstybės narės, tikėtina, negalės nesutikti. Prašau jūsų visų išnagrinėti, ar toks pasirinkimas - taip pat atsižvelgiant ir į jūsų vyriausybių patirtį - nebūtų geriausias europietiškas būdas siekti mūsų bendrų tikslų.
Nacionaliniai veiksmų planai turi būti parengti neatsižvelgiant į tai, ar jie privalomi, ar ne. Galime išanalizuoti planų turinį, nuoseklumą ir reikšmę politiniu aspektu. Mes tikrai nepritarsime jokiam nepakeistam planui, kurio turinys neatitiks mūsų reikalavimų. Vadovaudamiesi politinėmis nuostatomis atmesime visus tokius planus.
Visiems jums dėkoju už šiandienines diskusijas. Džiaugčiausi galėdamas kovo mėn. grįžti į Parlamentą, kad pateikdamas pasiūlymą oficialiai pradėčiau diskusijas. Siekiant šis pranešimas yra puikus pirmas žingsnis ta linkme.
Bendt Bendtsen
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, dėkoju už konstruktyvias diskusijas. Jeigu žmonės sėdėtų ir klausytų mūsų diskusijos, galėtų pasirodyti, kad vis dėlto esama didelio nesutarimo dėl energijos vartojimo efektyvumo. Neatsižvelgiant į tai, ar tikslai privalomi, energijos vartojimo efektyvumas - klausimas, dėl kurio turime suformuluoti savo poziciją. Tai klausimas, kurio reikia imtis. Norėčiau pabrėžti, kad, nors šį klausimą - privalomus tikslus - ir išsamiai išdiskutavome, pranešėjai, žinoma, aptarir pritarė, kad svarbu užtikrinti, jog šioje srityje būtų laikomasi ES teisės aktų. Teisės aktais reglamentavome labai daug sričių. Svarbu, kad šių teisės aktų būtų laikomasi, ir svarbu, kad jie būtų vykdomi. Taip pat svarbu, kad imtumėmės veiksmų urbanistikos, pastatų, naujų energetikos technologijų naudojimo srityse ir siektume geresnės produktų politikos. Taip pat turime suformuoti savo poziciją transporto srityje ir, galiausiai, tačiau tai ne mažiau svarbu, svarbu, kad daugeliui iš šių energetikos iniciatyvų ateityje būtų skirta lėšų. Mano nuomone, vis dar yra labai daug galimybių, kuriomis galime pasinaudoti - kitaip tariant, galimybių padidinti energijos vartojimo efektyvumą Europoje.
Kodėl tai taip svarbu dabar? Nekartosiu to, ką šiuo atžvilgiu sakkolega EP narys iš Latvijos A. K. Kariņš, t. y. kad Europa sumoka labai daug pinigų Artimųjų Rytų šalims ir Rusijai. Ar šie pinigai negalėtų būti geriau panaudojami Europoje? Ir tai dar ne viskas: akivaizdu, kad jeigu šioje srityje Europa nori pirmauti, turime investuoti. Investicijos, žinoma, pasiteisins tuo, kad bus didesnis užimtumas, daugiau novatoriškesnių įmonių ir sukurta naujų darbo vietų - visų pirma darbo vietų mūsų mažosiose ir vidutinėse įmonėse Europoje.
Atsižvelgdamas į visas šias aplinkybes norėčiau padėkoti visiems, kurie prisidėjo prie šio pranešimo. Norėčiau padėkoti Komisijai ir atitinkamoms tarnyboms. Norėčiau pasakyti, kad visi jūs noriai bendradarbiavote ir taip pat norėčiau padėkoti savo frakcijai, kuri paroddidelį pasitikėjimą ir rėmmane visą laiką, kol buvo rengiamas šis pranešimas. Taip pat norėčiau padėkoti šešėliniams pranešėjams už itin konstruktyvų jų bendradarbiavimą, kurio metu jie taip pat buvo atkaklūs. Vis dėlto dabar, kai jau esame nuėję taip toli, svarbu, kad šis Parlamentas aiškiai išsakytų Komisijai savo poziciją dėl to, kaip mums reikėtų elgtis, kad užtikrintume efektyvų energijos vartojimą ateityje.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj (2010 m. gruodžio 15 d., trečiadienį).
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Cristian Silviu Buşoi
Efektyvaus energijos vartojimo priemonės labai svarbios tam, kad Europa galėtų pasiekti išsikeltus tikslus kovos su klimato kaita srityje. Turime pasiekti, kad energijos vartojimas būtų sumažintas 20 proc. Vis dėlto kitų dviejų tikslų atžvilgiu turime direktyvas, kuriose aiškiai nurodoma, kaip tikslą pasiekti, o energijos vartojimo efektyvumo srityje tokio dokumento nėra. Todėl ir reikalauju direktyvos dėl energijos vartojimo efektyvumo.
Be to, kad galėtume įgyvendinti mūsų siekiamus tikslus, efektyviai vartoti energiją turėtume skatinti visais lygmenimis, kiekvienoje nacionaliniu ir Europos lygmeniu vykdomos politikos srityje. Šiuo požiūriu inovacijos yra vienas iš sėkmės garantų. Todėl manau, kad būsimoje mokslinių tyrimų programoje energijos vartojimo efektyvumas turėtų būti laikomas prioritetine sritimi.
Galiausiai, tačiau tai ne mažiau svarbu, manau, kad šioje srityje viešosios valdžios institucijos turėtų rodyti pavyzdį ir imtis priemonių, kad joms priklausančiuose pastatuose energija būtų vartojama efektyviai.
Be to, valstybės narės gali skatinti efektyviai vartoti energiją pasitelkdamos viešųjų pirkimų procedūrose nustatytus reikalavimus. Todėl pirmenybturėtų būti teikiama įmonėms, kuriose naudojamos ekologiškesnės technologijos.
Galiausiai valstybės narės, pasinaudodamos mokestinėmis priemonėmis arba su vidaus rinkos taisyklėmis derančiomis subsidijomis, gali padidinti ekologiškų produktų paklausą.
Elisabetta Gardini
Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas - ne varžybos, kuriose sukuriami trukdžiai ir kliūtys, bet kultūrinio proceso pradžia, svarbiausias Europos politikos uždavinys, kuriuo siekiama paveikti asmenų ir įmonių elgesį. Tai procesas, kuris palengvintas ne griežtais apribojimais, dėl kurių piliečiai ir įmonės patiria pernelyg didelių išlaidų, bet realiomis skatinamosiomis priemonėmis; tai procesas, kuris vykdomas per energetikos infrastruktūrą, permainas urbanistikos srityje, produktus, pakavimą ir transportą. Norėčiau pabrėžti, kad efektyvus energijos vartojimas laikomas vienu veiksmingiausių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir kitų teršalų, išmetamų gaminant energiją, kiekio suvaldymo būdų. Be to, Confindustria, Generalinės Italijos pramonės konfederacijos, atliktas tyrimas parodė, kad vien Italijoje 2010-2020 m. laikotarpiu efektyvus energijos vartojimas galėtų turėti maždaug 238 mlrd. EUR vertės socialinių ir ekonominių pasekmių visai ekonomikai ir galėtų padidinti visos gamybos vertę, kartu maždaug 1,6 mln. padaugėtų standartinių darbo vienetų. Todėl manau, kad labai svarbu ne tik nukreipti investicijas į šią sritį, bet taip pat užtikrinti esamų Europos priemonių veiksmingą įgyvendinimą ir stiprinimą.
Adam Gierek
Kalbant apskritai, energijos vartojimo efektyvumas - tai individualaus vartojimo apribojimas racionalizuojant įrenginių naudojimą. Daugiausia galimybių didinti bendrą energijos vartojimo efektyvumą vis dėlto galima rasti fizikiniuose ir cheminiuose pramoniniuose procesuose, kurie grindžiami: 1) geresniu organinio arba branduolinio kuro skleidžiamos šilumos srauto panaudojimu; a) Karno ciklo virsmo proceso perkėlimu į aukštesnės temperatūros ir spaudimo ertmę; b) tinkamu panaudotos šilumos rekuperavimu, pvz., termofikacijos procesuose; 2) omo varžos elektros srovės perdavimo metu sumažinimu; 3) šilumos varžos šilumokaičiuose sumažinimu; 4) šilumos varžos padidinimu naudojant izoliacines medžiagas statybose; 5) trinties varžos sumažinimu; 6) magnetinio lauko praradimų sumažinimu; 7) pernelyg ilgų energijos virsmo grandinių sutrumpinimu.
Todėl politinis tikslas iki 2020 m. pasiekti "20-20-20 tikslus" susijęs ne vien tik su bendru 20 proc. energijos vartojimo sumažinimu, kurį lemtų kainų padidėjimas, nes tai tiesiog pablogintų gyvenimo sąlygas, o labiau su racionalizavimo priemonių taikymu, kurios leistų gauti 20 proc. daugiau darbo panaudojant tą patį kiekį pirminės energijos. Todėl valstybėms narėms bus reikalinga tinkama metodika šio politinio tikslo įgyvendinimui vertinti.
András Gyürk
Kuo toliau, tuo labiau reikia, kad būtų peržiūrėtas 2006 m. Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas, nes įgyvendinant ES "20-20-20 tikslus" pastebimiausias pažangos nebuvimas siekiant energijos vartojimo efektyvumo tikslų. Daug iniciatyvų jau nukreiptos tinkama linkme, tačiau ikišiolinius pasiekimus vis dar nustelbia neišnaudotų galimybių gausa. Tik neseniai Europa pripažino, kad pažanga nepakankama, ir suvokė, kad ji negali sau leisti energijos vartojimo efektyvumą vertinti nerimtai. Tokiomis investicijomis pigiau nei bet kokiomis kitomis priemonėmis galima sumažinti išmetamų teršalų kiekį ir nedelsiant pagyvinti ekonomiką. Vienas požymis, rodantis teigiamą poslinkį, yra tai, kad pagal Europos Parlamento sprendimą net iki šiol nepanaudotos Ekonomikos atkūrimo programos lėšos gali būti panaudotos permainoms energijos vartojimo efektyvumo srityje ir ekologiškoms investicijoms.
Lapkričio mėn. Europos Komisijos paskelbtoje 2020 m. energetikos strategijoje energijos vartojimo efektyvumas laikomas svarbiausiu prioritetu. Dabar jau B. Bendtseno pranešime pateikiamos konkrečios rekomendacijos, kaip veiksmingiau išnaudoti mūsų galimybes. Džiaugiuosi, kad pranešime taip pat aptarti tokie novatoriški sprendimai kaip pažangieji tinklai ir ESCO, kurios daro investicijas, kurios duoda grąžą energijos vartojimo efektyvumo srityje. Vis dėlto didžiausia problema tebėra finansavimo klausimas. Pagalbos priemonės energijos vartojimo efektyvumo srityje taip pat turi būti numatytos ilgalaikiuose ateities ES biudžetuose visų pirma atsižvelgiant į pastatų pertvarkymo programas anksčiau buvusios socialistinės santvarkos šalyse. Tai sritis, kurioje galima pasiekti labai didelių sutaupymų palyginti nedidelėmis sąnaudomis.
Jiří Havel
Energijos vartojimo efektyvumas - vienas pagrindinių prioritetų, nustatytų strategijoje "Europa 2020" ir 2011-2020 m. Europos energetikos strategijoje, todėl, be kita ko, pateiktas pranešimas yra itin svarbus ir aktualus neseniai Kankūne vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo požiūriu. Pranešimas grindžiamas 2006 m. Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planu, jame Komisija raginama atnaujinti šį planą, peržiūrėti direktyvą dėl energetikos paslaugų ir nustatyti privalomus tikslus, kad iki 2020 m. energijos vartojimo efektyvumas būtų padidintas 20 proc. Pranešime aptariami didesnio energijos vartojimo efektyvumo privalumai: socialiniai privalumai (galimybsukurti 1 mln. darbo vietų arba sumažinti energijos nepritekliaus problemą ES), ekonominiai privalumai (galimybsutaupyti energijos, kurios vertsiekia iki 100 mlrd. EUR), strateginis privalumas (taupant energiją išlaikomas Europos įmonių konkurencingumas) ir paskutinis, tačiau ne mažiau svarbus energetinio saugumo privalumas (didesnės ES energetinės nepriklausomybės galimybės). Pranešime pateikiamos rekomendacijos energetikos infrastruktūros, miestų augimo ir pastatų statybos, informacinių ir ryšių technologijų produktų, pirkimo ir finansavimo srityse. Mano nuomone, energijos vartojimo efektyvumo klausimo požiūriu itin svarbus finansavimo šaltinių (struktūrinių fondų, Europos investicijų banko priemonės ELENA, nacionalinės energijos vartojimo efektyvumui skirtų lėšų) vaidmuo. Apskritai manau, kad B. Bendtseno parengtame pranešime šis klausimas išnagrinėtas tiksliai, taip pat pateikiamos atitinkamos rekomendacijos dėl efektyvaus energijos vartojimo, todėl rekomenduoju pritarti jam be pakeitimų.
Edit Herczog
Pagrindinis ES ir visų jos valstybių narių siekis - panaudojus kuo mažiau energijos, padaryti kuo daugiau. To siekiant galima sumažinti priklausomybę nuo išorinės energijos, pagerinti energetinį saugumą ir Europos Sąjungos konkurencingumą. Todėl energijos vartojimo efektyvumui strategijoje "Europa 2020" turėtų būti teikiamas išskirtinis dėmesys ir kuo didesnių lėšų energijos srityje sutelkimas turėtų būti būtina jos principų vykdymo sąlyga. Įgyvendinant strategijoje "Europa 2020" iškeltus tikslus (nuo 2005 m.) Vengrijos nacionaliniame veiksmų plane numatomi labai svarbūs veiksmai tiek energijos gamybos panaudojant atsinaujinančiuosius išteklius, tiek ir energijos vartojimo efektyvumo srityse. Nuo 1991 m. veikia Energijos vartojimo efektyvumo kredito fondas (EHA), kuris teikia paskolas piliečių investicijoms energijos vartojimo efektyvumo srityje.
Be to, pagal kompleksinės pastatų energijos ir klimato apsaugos programos projektą Vengrijos Vyriausybplanuoja 60 proc. padidinti didžiausių viešojo sektoriaus vartotojų vartojamos energijos efektyvumą modernizuodama viešąsias institucijas (įskaitant saulės energijos kolektorius ir izoliacijos bei šildymo sistemų modernizavimą). Tai puikūs planai, tačiau jų įgyvendinimui didelių kliūčių sukėlfinansų ir ekonomikos krizė, kuri tęsiasi ikšiol. Todėl turime paprašyti, kad Komisija skirtų daug dėmesio nacionaliniams veiksmų planams ir jų įgyvendinimui ir užtikrintų, kad iki šiol priimtos ES direktyvos būtų perkeltos į nacionalinę teisę, nes nuo to gali priklausyti 2020 m. energetikos strategijos įgyvendinimas ir anglies dioksido mažinimo tikslų įgyvendinimas. Be to, pažangos šioje srityje galima tikėtis tik kartu taikant atitinkamas finansines priemones ir sukuriant tinkamą teisinę sistemą.
Jarosław Kalinowski
Energijos vartojimo efektyvumas tiesiogiai padeda gerinti visos ES energetinį saugumą. Jeigu permainos būtų vykdomos tinkamai, sumažėtų išmetamų teršalų kiekis. Tai tikrai labai teigiamai vertintina permainų, kurios prisideda prie mūsų pastangų kovojant su klimato kaita, kryptis. Naujausių technologijų naudojimas modernizuojant infrastruktūrą taip pat užtikrins, kad bus taupomos lėšos, ir dėl to augs ES valstybių narių ekonomika. Kaip pabrėžia pats pranešėjas, dėl to bus sukurta naujų darbo vietų ne tik miestuose, bet taip pat ir vietinės reikšmės rinkose ir kaimo vietovėse. Žinoma, kad šie tikslai būtų pasiekti, iš pradžių bus reikalingos atitinkamos lėšos ir investicijos. Vis dėlto manau, kad neabejotinai verta užtikrinti, kad Europos ekonomika būtų taupi energijos požiūriu, kad ji būtų veiksminga ir ekologiška.
Petru Constantin Luhan
Europos Sąjunga turi imtis veiksmų, kad užsitikrintų apsirūpinimą energija ateityje ir apsaugotų savo gyvybiškai svarbius interesus. Įgyvendinant šiuos tikslus energijos vartojimo efektyvumas atlieka itin svarbią funkciją, užtikrindamas, kad kuo mažesnėmis sąnaudomis būtų įgyvendinti tikslai kovos su klimato kaita ir energetikos srityse. Manau, kad reikia inicijuoti plataus masto konsultacijas su vietos ir regioninio lygmens atstovais, kad būtų nustatyti aiškūs principai energijos vartojimo efektyvumo srityje, ir turi būti teikiama pagalba rengiant projektus ir užtikrinant galimybes pasinaudoti Komisijos suteiktomis 9 mlrd. EUR siekiančiomis sanglaudos politikos lėšomis. Sumanus šių lėšų naudojimas mums leis įvykdyti energijos vartojimo efektyvumo didinimo 20 proc. tikslą, kas leis didžiąja dalimi įvykdyti Europos Sąjungos tikslus tvarumo ir konkurencingumo srityse. Be to, energijos suvartojimo mažinimas ją vartojant efektyviau yra tinkamiausias būdas sumažinti priklausomybę nuo organinio kuro ir dėl to ženkliai sumažės importo mastas (maždaug 25-26 proc.).
Alajos Mészáros
Kalbant apie Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plano peržiūrą, vienas iš veiksmingiausių išmetamo anglies dioksido ir kitų dujų kiekio mažinimo priemonių yra energijos vartojimo efektyvumas. Jis taip pat labai naudingas darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo srityse. Nuo Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plano priėmimo 2006 m. ekonominės sąlygos labai pasikeitė. Todėl tikrai manau, kad būtina peržiūrėti ES energijos vartojimo efektyvumo politiką ir ją suderinti atsižvelgiant į dabartinius mūsų prioritetus. Manau, kad atlikdami šį vertinimą turėtume remtis dokumentu, kuriame įvertinami 2006 m. veiksmų plano rezultatai ir trūkumai. Turime dėti visas pastangas, kad galėtume įvykdyti strategijoje "Europa 2020" nustatytus tikslus.
Išmetamųjų teršalų ir atsinaujinančiųjų energijos šaltinių kiekį apskaičiuoti galima lengvai, o su energijos vartojimo efektyvumu susijusius duomenis apskaičiuoti sunkiau. Tam mums reikalinga Komisijos pagalba. Pasinaudodami Komisijos pateiktais statistiniais duomenimis galėsime stebėti mūsų energetikos politikos pokyčius. Visuotinai žinoma, kad efektyvus energijos vartojimas pastatuose taip pat gali teikti labai didelių galimybių. Todėl turime raginti atnaujinti esamus pastatus, nes naujai statomų pastatų mažėja. Daugiausia Vidurio Europos šalyse yra daug pastatų, kuriuos atitinkamai renovavus efektyvumą galima padidinti labai ženkliai. Teisėkūros priemonių, skatinančių energijos vartojimo požiūriu veiksmingus sprendimus, srityje nuo JAV ir Kinijos labai atsiliekame. Turime dėti visas pastangas, kad sumažintume mūsų atsilikimą. Europos Sąjunga ir valstybės narės turi skatinti finansavimo didinimo šioje srityje priemones ir būdus.
Pavel Poc
Nors Europos Sąjunga iškėltikslą, kad iki 2020 m. energijos suvartojimas turi būti sumažintas 20 proc., jis nėra privalomas, priešingai nei išmetamų teršalų ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityse. Todėl valstybės narės nepakankamai skatinamos siekti geriausių rezutatų energijos vartojimo efektyvumo srityje. Jau sukurta energijos vartojimo efektyvumo didinimui skirta technologija ir praktiniai procesai, tačiau atsižvelgiant į tai, kad privalomi tikslai nenustatyti, šiems projektams nebus skiriama pakankamai lėšų ir, vadinasi, jie nebus įgyvendinti. Vis dėlto jeigu ES norėtų iki 2020 m. pasiekti savo tikslus, būtų sutaupyta iki 78 mlrd. EUR per metus. Taip būtų net tik sumažinta priklausomybnuo naftos ir dujų importo, taip padidinant energijos tiekimo saugumą, taip taip pat būtų sudarytos galimybės daug sutaupyti namų ūkiams. Manau, kad šis aspektas labai svarbus, nes su vadinamąja energijos nepritekliaus problema, kai didžioji dalis šeimos pajamų išleidžiama elektros energijos ir dujų sąskaitoms apmokėti, susiduria vis daugiau žmonių. Vis dėlo jeigu privalomi tikslai būtų nustatyti pagal Europos Komisijos pateikiamus duomenis, namų ūkiuose galėtų būti sutaupoma iki 1000 EUR kasmet. Dėl efektyvesnio energijos vartojimo ne tik padidėtų konkurencingumas, taip pat būtų paskatintas nuolatinių darbo vietų kūrimas ir išmetamo anglies dioksido kiekis sumažėtų 780 mln. tonų, viršijant Kioto protokole nustatytus normatyvus.
Daciana Octavia Sârbu
raštu. - Energijos vartojimo ir priklausomybės sumažėjimas Europai būtų naudingas trimis aspektais - ekonominiu, aplinkosauginiu ir politiniu. Todėl Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas labai reikšmingas. Aš buvau Aplinkos komiteto nuomonės referentdėl IRT indėlio į energetikos efektyvumą ir žinau, kad šiuo atžvilgiu vienas iš svarbiausių tikslų - palengvinti atsinaujinančiųjų energijos šaltinių integraciją į energijos tiekimo grandinę. Tą pasiekti gali padėti pažangieji tinklai, o pažangių apskaitos priemonių naudojimas namų ūkiuose gali mums padėti suprasti energijos taupymo galimybes ir taip padėti sumažinti jos suvartojimą. Komisija turėtų skirti pakakamai dėmesio šiems dviems veiksmų plane aptartiems aspektams, o valstybės narės turi visapusiškai skatinti infrastruktūros, kurios reikia šiam tikslui pasiekti, diegimą, esant reikalui pasinaudodamos ir viešųjų pirkimų sutartimis.
Vladimir Urutchev
raštu. - Energijos vartojimo efektyvumas (EVE) - ekonomiška išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo priemonė. Naudodami mažiau energijos esame ne taip priklausomi nuo naftos ir dujų importo bei kintančių jų kainų. Labai svarbu investicijas nukreipti į energijos vartojimo efektyvumo sritį ir sumažinti mūsų išlaidas, skirtas importuojamai naftai ir dujoms. Panaudojant šiuos pinigus turėtų būti sukurta darbo vietų MVĮ, žemės ūkyje, miškininkystės sektoriuje ir pramonėje. Pagal Komisijos apskaičiavimus dėl 20 proc. didesnio EVE būtų galima sukurti net milijoną naujų darbo vietų Europoje ir įprastas namų ūkis per metus galėtų sutaupyti ne mažiau kaip 1 000 EUR. Nuo tada, kai buvo patvirtintas paskutinis EEVVP, pasiekta didelpažanga, tačiau nėra pagrindo manyti, kad iki 2020 m. tikslas gali būti įgyvendintas. Europos ir nacionaliniu lygmenimis turėtų būti įvestos dvi naujos energijos taupymo skatinimo priemonės, didžiausią dėmesį skiriant dviems sritims: esamų pastatų atnaujinimui ir finansavimo skatinimo priemonėms. Didžiausios efektyvumo didinimo galimybės glūdi senuose pastatuose ir trūksta šioms galimybėms išnaudoti reikalingų finansavimo priemonių. Jeigu norime, kad būtų pasiekta pageidaujama pažanga, peržiūrint Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planą reikia tinkamai išspręsti šiuos du klausimus.
