Pirmininko pareiškimas
Pirmininkas
Visi buvote nusipelnę atostogų. Visi atrodote gerai pailsėję ir, tikiuosi, dabar labai laukiate, kada grįšite prie savo darbų tvarkyti Europos reikalų.
Deja, turiu pradėti nuo liūdnų naujienų.
Per šį laiką mus giliai nuliūdino žinia, kad mirdu iškilūs europiečiai: Gaston Thorn ir Raymond Barre. Šie garsūs asmenys atsidavusiai tarnavo savo šalims kaip pasižymėję ministrai pirmininkai ir Europos Komisijos nariai. Gaston Thorn dešimt metų, nuo 1959 m. iki 1969 m., buvo Europos Parlamento narys. Nuo 1969 m iki 1974 m. ėjo Liuksemburgo užsienio reikalų ministro pareigas, o po to, 1974 m. tapo šalies ministru pirmininku ir šias pareigas ėjo iki 1979 m. Nuo 1981 m. iki 1985 m. dirbo Europos Komisijos pirmininku. Jam vadovaujant Europos bendrija derėjosi dėl Ispanijos ir Portugalijos stojimo sąlygų, buvo pradėta bendroji žuvininkystės politika ir pasiektas sprendimas ginčijamu Bendrijos biudžeto išteklių bei būsimo finansavimo klausimu.
Nuo 1967 m. iki 1973 m. Raymond Barre ėjo Europos Komisijos pirmininko pareigas, o nuo 1976 m. iki 1981 m. buvo Prancūzijos ministru pirmininku. Kaip už ekonomiką ir finansinius reikalus atsakingas Komisijos narys 1969 m. ir 1970 m. jis teikpirminius pasiūlymus dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo pagal Barre planą.
Abu asmenys iki savo gyvenimo pabaigos nepailstamai dirbo prie Europos integracijos reikalų ir įnešlabai svarų bei praktinį indėlį remdami procesą dėl kurio tuo metu sąlygos buvo labai sunkios.
Praėjusį savaitgalį Altiero Spinelli būtų šventęs šimtąjį gimtadienį. Kaip vienas iš dabartinių Europos institucijų įkūrėjų Altiero Spinelli dešimt metų buvo šio Parlamento narys. Man teko didelgarbdirbti su juo keletą iš tų dešimties metų prieš jo mirtį 1986 m. Per savo dešimtį Europos Parlamento nario metų, o ypač kaip Institucinių reikalų komiteto pirmininkas, jis atliko svarbiausią vaidmenį remdamas ambicingą institucinės reformos darbotvarkę. Jo parengtas Europos Sąjungos sutarties projektas, kurį 1984 m. Europos Parlamentas patvirtino didele balsų dauguma, sukūrpagrindą daugeliui svarbių pokyčių, kurie buvo įvesti po to patvirtintomis Sutarties reformomis, įskaitant didelį Europos Parlamento teisinių galių išplėtimą.
Per vasaros Parlamento darbo pertrauką buvome daugelio gaivalinių nelaimių liudininkais. Pradedant stulbinamais potvyniais Jungtinėje Karalystėje bei karščio banga rytų Viduržemio jūros regione ir baigiant tragiškais gaisrais Graikijoje. Šie įvykiai daugumai Europos žmonių buvo didelės kančios priežastimi. Graikijoje per didelius gaisrus žuvo daugiau kaip 60 žmonių. Būtinai reikia šią tragediją padaryti pirmuoju mūsų darbotvarkės klausimu šią popietę ir, esu įsitikinęs, kad visų šiame Parlamente vardu reiškiu mūsų nuoširdžiausią užuojautą šių ir kitų tragiškų įvykių aukoms.
Užjaučiame daugiau kaip 500 rugpjūčio 15 d. Peru per žemės drebėjimą žuvusiųjų giminaičius ir tūkstančius tų, kurie nuo praėjusio mūsų posėdžio prarado gyvybes dėl beprasmio smurto Irake.
Sunki nesuskaičiuojamos daugybės pabėgėlių padėtis, kurie vis dar miršta mėgindami perplaukti Viduržemio jūrą ir Atlanto vandenyną valtimis, kad pasiektų Europos Sąjungą, taip pat mums kelią skausmą ir susirūpinimą. Ir toliau mūsų visų pareiga lieka rasti sprendimus, kad šios tragedijos baigtųsi.
Prašau atsistoti ir tylos minute pagerbti mirusiuosius.
(Parlamento nariai ir svečiai atsistojo tylos minutei.)
