Hodina otázok (otázky pre Komisiu) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je hodina otázok (B7-0407/2011).
Nasledujúce otázky sú určené Komisii.
Prvá časť
Vec: Systémy kvality potravín
Komisia vo februári 2011 zaregistrovala 1000. označenie kvality pre potravinový produkt. Je však zrejmé, že počet žiadostí o registráciu do systémov kvality potravín pod chráneným zemepisným označením (CHZO), chráneným označením pôvodu (CHOP) a označením zaručená tradičná špecialita (ZTŠ) sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne líši. Čo je podľa Komisie príčinou týchto rozdielov medzi členskými štátmi? Môže sa Komisia vyjadriť k názorom niektorých producentov potravín, podľa ktorých je proces registrácie zdĺhavý a byrokratický, a preto žiadateľov odrádza? Ako možno dosiahnuť, aby bol proces registrácie k žiadateľom ústretovejší?
Môže Komisia poskytnúť údaje o tom, nakoľko sú spotrebitelia informovaní o systémoch kvality potravín? Ako možno zlepšiť rozpoznávanie označení CHZO, CHOP a ZTŠ a zvýšiť ich význam pre spotrebiteľov, a to najmä v členských štátoch, kde je počet registrovaných produktov nízky?
László Andor
člen Komisie. - Keď bol európsky systém chránených označení pôvodu (CHOP), chránených zemepisných označení (CHZO) a označení zaručená tradičná špecialita (ZTŠ) vytvorený, v niektorých členských štátoch už rovnaké systémy existovali.
Koncepcia zemepisných označení bola preto už známa a na vnútroštátnej úrovni boli názvy už registrované. Toto vysvetľuje, prečo je v niektorých členských štátoch veľa registrovaných názvov. Napriek tomu v mnohých členských štátoch pozorujeme rastúci záujem o tento systém.
Postup vybavenia žiadosti o registráciu názvu trvá zvyčajne niekoľko rokov. Dôvodom je skutočnosť, že skupina, ktorá žiada o registráciu, musí vypracovať špecifikácie a tie musí nechať schváliť na vnútroštátnej úrovni a potom Komisiou. Súhrn špecifikácií pre zemepisné označenia alebo samotných špecifikácií pre tradičné špeciality sa potom ako jeden dokument uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie, aby bolo možné vzniesť námietky.
Obdobie na vznesenie námietok trvá šesť mesiacov. Ak nie sú námietky, názov sa môže zaregistrovať. Ak je námietka podaná, zainteresované strany majú šesť mesiacov na dosiahnutie dohody. Ak nedosiahnu dohodu, Komisia vydá rozhodnutie, o ktorom hlasuje stály výbor. Tento postup vysvetľuje dobu, ktorá je potrebná na to, aby sa registrácia vykonala. Na druhej strane, keď je názov už zaregistrovaný, využíva silnú ochranu a medzinárodné uznanie a získava výhody z komunikačných nástrojov, najmä z používania loga.
Komisia si je vedomá toho, že je potrebné registračné postupy urýchliť. V súvislosti s balíkom zameraným na kvalitu boli v tomto smere predložené návrhy, ktoré obsahovali návrhy na skrátenie doby preverovania prijatých žiadostí Komisiou na šesť mesiacov a doby určenej na vznesenie námietok na dva mesiace.
Informovanosť o systéme sa v jednotlivých krajinách veľmi líši, často v závislosti od počtu registrovaných názvov v krajine. Komisia poskytne prevádzkovateľom finančné prostriedky na podporu kvality výrobkov s cieľom zvýšiť informovanosť spotrebiteľov o systéme.
Jim Higgins
zastupujúci autorku. - Chcel by som sa Komisii poďakovať za odpoveď. Myslím si, že označovanie potravinových výrobkov je niečo, čo si zaslúži pochvalu. Ale pán komisár na to poukázal v súvislosti s niekoľkými otázkami: v prvom rade v súvislosti so skutočnosťou, že existujú rôzne normy, a po druhé v súvislosti s dĺžkou obdobia od podania žiadosti po vlastnú registráciu. Ak sa niekedy na európskej úrovni vyskytol príklad byrokracie, nepochybne je to tento.
V našej krajine trvá ministerstvu poľnohospodárstva od samotného podania žiadosti päť rokov, kým názov zaregistruje. Vzhľadom na krízu v Nemecku potrebujeme označiť väčší počet potravín, potrebujeme viac noriem, potrebujeme väčšiu kontrolu kvality. Preto naliehavo žiadam Komisiu, aby sme mali oveľa kratší časový rámec.
Barbara Matera
(IT) Vážený pán predsedajúci, pokračujem v diskusií o kvalitných potravinách.
Taliansko utrpelo za posledné dva týždne hospodárske straty vo výške 20 miliónov EUR, ktoré boli spôsobené nepredanou zeleninou - najmä uhorkami - v dôsledku baktérie EHEC. Odznelo tu, že pozastavenie len ruského dovozu spôsobilo stratu vo výške 4,4 milióna EUR.
Celé odvetvie ovocia a zeleniny je na kolenách. Chcem sa preto Komisie opýtať, aké opatrenia mieni prijať na ochranu trhu s ovocím a zeleninou a aké ďalšie opatrenia mieni prijať, aby sa zabránilo šíreniu nespoľahlivých informácií o pôvode baktérie EHEC, ktorá zasahuje celé odvetvie ovocia a zeleniny a u celej populácie vyvoláva paniku. Hovoríme o kvalitných potravinách!
László Andor
člen Komisie. - Moja odpoveď na prvú otázku je, že Komisia si uvedomuje potrebu urýchliť legislatívne postupy. V tomto smere boli predložené návrhy na dosiahnutie tohto cieľa v súvislosti s balíkom zameraným na kvalitu, o ktorých som hovoril vo svojej prvej odpovedi.
Návrhy Komisie zahŕňajú skrátenie doby preverovania prijatých žiadostí na šesť mesiacov a doby určenej na vznesenie námietok na dva mesiace. Ak sa Parlament a Rada rozhodnú prijať tieto návrhy Komisie, v prípade väčšiny žiadostí sa ušetrí takmer jeden rok - alebo prinajmenšom desať mesiacov.
Pokiaľ ide o druhú otázku, včera zasadala Rada pre zdravie, ktorá sa zaoberala touto otázkou. Nadviažeme na to v neskoršej fáze, pričom vezmeme do úvahy dnešné mimoriadne zasadnutie Rady pre poľnohospodárstvo. Nemôžem v tejto chvíli poskytnúť bližšie informácie, ale neskôr na to určite nadviažeme.
Marian Harkin
Budem veľmi stručný. Ospravedlňujem sa, že som sa sem nedostal načas na začiatok odpovede komisára. Moja otázka sa týka toho, že v mnohých krajinách je medzi výrobcami nízka úroveň informovanosti a v niektorých krajinách je dokonca veľmi nízka. Prijíma Komisia nejaké kroky, aby sa pokúsila zvýšiť túto úroveň informovanosti, a to nielen medzi spotrebiteľmi, ale aj medzi výrobcami?
László Andor
člen Komisie. - Informovanosť o systéme sa medzi jednotlivými krajinami veľmi líši a líši sa aj počet registrovaných názvov v danej krajine. Prevádzkovatelia majú k dispozícii európske fondy na propagáciu kvalitných výrobkov, pričom od roku 2006 do roku 2010 bolo vyčlenených viac ako 19 miliónov EUR na podporu pätnástich programov.
Okrem toho chce Komisia opätovne prehodnotiť politiku na podporu poľnohospodárskych výrobkov a na toto leto je naplánovaná zelená kniha. Bude to opäť príležitosť na diskusiu o cieľoch tejto politiky a na preskúmanie očakávaní, pokiaľ ide o podporu a kvalitu výrobkov a o šírenie informácií v tejto súvislosti.
Vec: Nezamestnanosť mladých
Hospodárska kríza mala dramatický vplyv na úroveň nezamestnanosti mladých absolventov. V novembri minulého roku dosiahla nezamestnanosť mladých ľudí v EÚ 21 %.
Nezamestnanosť mladých sa pohybuje na úrovni menej než 10 % iba v troch krajinách - v Nemecku, Holandsku a Rakúsku. V ostatných členských štátoch je situácia dramatická: v pobaltských štátoch, Írsku, Grécku a na Slovensku dosahuje nezamestnanosť mladých ľudí 30 % alebo viac a v Španielsku viac ako 40 %.
Aké kroky plánuje Komisia prijať, aby sa predišlo hromadnému odchodu mladých ľudí z Európy?
Ako plánuje Komisia uplatňovať najlepšie postupy z Grécka, Holandska a Rakúska na úrovni celej EÚ?
László Andor
člen Komisie. - Vysoká nezamestnanosť medzi mladými ľuďmi je jednou z hlavných priorít Komisie a je jednou z prvoradých otázok, ktorými sa zaoberám. Nedostatok pracovných príležitostí by mohol prípadne spôsobiť exodus mladých ľudí z Európy, ale drvivá väčšina mladých ľudí, ktorá chodí za prácou do iných krajín, sa pravdepodobne rozhodne presťahovať do iného členského štátu. Preto je také dôležité podporovať slobodu pohybu pracovníkov v rámci EÚ.
Ponúka riešenie v regiónoch, kde je nezamestnanosť mladých ľudí vysoká, keďže v niektorých členských štátoch je nedostatok pracovných síl v určitých odvetviach, čo je zrejmé z nového štvrťročného monitorovania voľných pracovných miest Komisiou. Podpora mobility mladých ľudí v EÚ je jedným z cieľov pilotnej iniciatívy v rámci stratégie Európa 2020: Mládež v pohybe. Načrtáva celý rad opatrení na zníženie súčasnej vysokej nezamestnanosti mladých ľudí.
Dovoľte mi uviesť niekoľko príkladov. Mobilita mladej pracovnej sily sa bude financovať najmä cez nový projekt mobility pracovných miest v EÚ, Tvoje prvé pracovné miesto EURES, ktorý sa začal s podporou tohto Parlamentu a Rady. Jeho cieľom je pomôcť mladým ľuďom nájsť zamestnanie na európskom trhu práce a pomôcť zamestnávateľom pri nábore mladých európskych mobilných pracovníkov.
Projekt Tvoje prvé pracovné miesto EURES bude poskytovať poradenstvo, pomoc pri hľadaní nového zamestnania, nábor a finančnú podporu vo výške v priemere 1 000 EUR pre viac ako 2 000 mladých uchádzačov o zamestnanie a pre spoločnosti ochotné zamestnať mladých pracovníkov v EÚ.
Komisia zároveň podporuje členské štáty, aby zaviedli iniciatívu na ochranu európskej mládeže, ktorá zabezpečí, že všetci mladí ľudia do štyroch mesiacov od ukončenia všeobecného vzdelania budú mať prístup k ďalšiemu a odbornému vzdelávaniu alebo že budú mať pracovné miesto. V Nemecku, Rakúsku a Holandsku, ako vážený pán poslanec správne uvádza, miera nezamestnanosti mladých ľudí je pomerne nízka. Je to, aspoň čiastočne, vďaka komplexným systémom odborného vzdelávania a prípravy v týchto členských štátoch, ktoré uľahčujú integráciu mladých ľudí na trh práce.
Bruggské komuniké z decembra 2010 o posilnenej európskej spolupráci v oblasti odborného vzdelávania a prípravy na roky 2011 - 2020 je významným európskym úspechom v tejto oblasti. Načrtáva ciele a určuje kroky potrebné na to, aby sa zlepšila kvalita odbornej prípravy, aby sa k nej uľahčil prístup a aby zodpovedala potrebám trhu práce.
Ako ďalší prvok mojej odpovede by som chcel tiež vyzdvihnúť iniciatívu Mládež v pohybe. Iniciatíva Mládež v pohybe, ktorá začala 29. apríla v Budapešti, spojí malé a stredné podniky a mladých uchádzačov o zamestnanie a bude poskytovať informácie a podporu pri inšpirovaní mladých ľudí k zakladaniu vlastných podnikov. Odteraz až do konca roka 2012, keď táto kampaň skončí, je naplánovaných viac ako 30 akcií.
Vážení poslanci, dúfam, že po smeroch a iniciatívach, ktoré som tu naznačil, budú nasledovať účinné kroky v jednotlivých členských štátoch.
Jim Higgins
Čísla sú znepokojujúce: V pobaltských štátoch, Írsku, Grécku a na Slovensku 30 %, v Španielsku 40 %, vo vašej krajine, pán predsedajúci, je jeden milión ľudí mladších ako 25 rokov bez vyhliadky na zamestnanie. V Taliansku 76 % mladých ľudí hovorí, že sa chystajú emigrovať. Rád by som si myslel, že mobilita mladých ľudí v rámci Európy je riešením, ale väčšina krajín v Európe okrem troch, ktoré ste spomenuli, má problémy s nezamestnanosťou.
Naozaj sa musíme sústrediť na skutočnosť, že Európa má starnúce obyvateľstvo. Nemôžeme si dovoliť tento únik mozgov. Ide o vysoko vzdelaných, vysoko motivovaných mladých ľudí, a to, čo potrebujeme, je zadržať ich, udržať ich, zaviesť ten typ nápaditých programov, ktoré ste spomenuli v troch členských štátoch, Nemecku, Holandsku a Rakúsku. Vítam skutočnosť, že Komisia odporúča iniciatívy členským štátom. Myslím si, že v niektorých členských štátoch však potrebujeme určitú finančnú pomoc, pokiaľ ide o vzdelávanie ľudí a o snahu udržať ich doma, pretože si myslím, že skôr budú kŕmiť trh práce Austrálie a ďalších krajín mimo Európskej únie ako trh práce v nej.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Moja otázka pre pána komisára je trocha odlišná. Pán komisár hovoril o rôznych opatreniach, ktoré majú znížiť nezamestnanosť, ale nepovedal ani jediné slovo o tom, že dôležitou a účinnou metódou pre členské štáty by mohla byť dohoda o vzájomnom uznávaní kvalifikácií získaných v iných členských štátoch. Mladí ľudia dnes často hľadajú prácu v iných krajinách, kde musia skladať skúšky, ktoré sú rovnaké ako tie, ktoré už absolvovali. Čo sa bude s týmto ďalej robiť?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vysoká miera nezamestnanosti znamená, že s investíciami, ktoré vkladajú členské štáty do oblasti vzdelávania mladých ľudí, sa zbytočne plytvá v čase, keď títo mladí ľudia považujú za svoju povinnosť emigrovať do štátu mimo Európskej únie. Keďže predčasné ukončenie školskej dochádzky dosiahlo 16 % a v Portugalsku dokonca 40 %, chcem sa vás opýtať, pán komisár, ako bude vyzerať miera nezamestnanosti mladých ľudí v horizonte 15 - 20 rokov a aké opatrenia prijímate, aby sa toto nedialo?
László Andor
člen Komisie. - Vo svojej odpovedi som zdôraznil opatrenia, ktoré boli načrtnuté už v stratégii Európa 2020 a ktoré sa v rôznych členských štátoch už dostávajú do praxe prostredníctvom účinných programov Komisie.
Pravdou je aj to, že pre Komisiu je to skôr horizontálna záležitosť, a v ďalších iniciatívach EÚ sú zahrnuté veľmi relevantné návrhy, napríklad odporúčania pre jednotlivé krajiny, ktoré sme práve dnes zverejnili, ako aj veľmi dôležité odkazy na potrebu reformovať politiky v oblasti vzdelávania a na potrebu zlepšiť výkonnosť systémov odbornej prípravy a ďalšieho vzdelávania v rôznych členských štátoch, aby sa dosiahlo lepšie prepojenie obsahu vzdelávania a odbornej prípravy s potrebami trhu práce.
Môžu sa tým kvalitatívne zlepšiť pracovné príležitosti mladých ľudí v mnohých členských štátoch vrátane Španielska a ďalších, kde je situácia najťažšia a kde reforma vzdelávacieho systému bola buď odložená, alebo v poslednom období prehliadaná.
Je tiež dôležité upozorniť na Akt o jednotnom trhu, ktorý sa okrem iných iniciatív zameriava na podporu uznávania kvalifikácií a diplomov, vďaka čomu sa európsky trh práce stáva transparentnejší a účinnejší, pričom zviditeľňuje a prináša viac príležitostí ako v minulosti.
Je tiež dôležité zdôrazniť, že mnohé aktivity sú podporované z finančných nástrojov EÚ, v tejto súvislosti najmä z Európskeho sociálneho fondu, ale rád by som tiež spomenul nový nástroj mikrofinancovania, ktorý poskytuje programy a v druhom prípade príležitosti na podnikanie a samostatne zárobkovú činnosť. Myslím si, že tieto dimenzie sa musia zohľadniť aj v pripravovanom návrhu viacročného finančného rámca (VFR). Verím, že Parlament v rámci VFR podporí túto oblasť.
Vec: Migrácia a schengenský priestor
Zásadu voľného pohybu v schengenskom priestore ohrozuje severoafrická kríza, ako sa odzrkadlilo v rokovaniach medzi Talianskom a Francúzskom, ktoré sa týkali premiestnenia migrantov prichádzajúcich predovšetkým z Tuniska a opätovného zavedenia hraničných kontrol. Táto skutočnosť sa potvrdila aj vyhláseniami francúzskych predstaviteľov o potrebe opätovného preskúmania niektorých ustanovení Schengenskej dohody.
Aké kroky plánuje Komisia vykonať, aby zabránila ohrozovaniu slobody pohybu, ktorá je základom zjednotenia Európy, v schengenskom priestore?
Vzhľadom na skutočnosť, že zriadením schengenského priestoru sa zodpovednosť za vonkajšie hranice EÚ preniesla na obmedzený počet členských štátov, ako presvedčí Komisia členské štáty ako celok, aby prejavili väčšiu a účinnejšiu solidaritu s ohľadom na hromadný príliv migrantov a aby prekonali svoju zjavnú neochotu prevziať na seba v tomto ohľade zodpovednosť s cieľom zabezpečiť, že sa záťaž spravodlivo rozdelí?
Cecilia Malmström
členka Komisie. - Otázka, ktorú položil pán Papanikolaou, sa týka - rovnako ako dodatočné otázky - rôznych uhlov pohľadu na Schengen a jeho rôznych perspektív, migračnej krízy a tlaku vyvíjaného na Schengen. Dovoľte mi teda najprv odpovedať pánovi Papanikolaouovi.
Pred časom sme sa zaoberali správou pána Coelha a potrebou chrániť Schengen ako jeden z vynikajúcich úspechov Európskej únie. Právo voľne sa pohybovať je naozaj veľmi dôležitým stelesnením európskeho projektu. Každý rok sa turisti v rámci EÚ vydajú na viac ako 1,25 miliardy cezhraničných ciest. Voľný pohyb je tiež veľkou podporou a prínosom pre vnútorný trh, a tak ochrana tohto úspechu je pre Komisiu kľúčová a pre mňa osobne je absolútnou prioritou.
Dovoľte mi opäť zdôrazniť, že Komisia chce svojím prístupom posilniť Schengen, zdokonaliť hodnotenie - ako sme už navrhli pred Vianocami -, objasniť pravidlá, identifikovať nástroje, pomáhať členským štátom, ktoré to potrebujú, a prípadne zaviesť mechanizmus, ktorý by priniesol koordinovanú reakciu Spoločenstva na výnimočné situácie, napríklad ak členský štát nedokáže kontrolovať svoje vnútorné hranice.
Hlavným cieľom Komisie je mať preventívny prístup. Navrhované zmeny na posilnenie monitorovacieho mechanizmu, ktorý je navrhnutý tak, aby udržal vzájomnú dôveru medzi členskými štátmi a ich schopnosť účinne a efektívne uplatňovať sprievodné opatrenia, umožnia zachovať priestor bez hraníc.
Monitorovanie sa uskutoční prostredníctvom viacerých náhodných návštev priamo na mieste, počas ktorých sa skontroluje uplatňovanie schengenského acquis v členských štátoch. Z výsledkov týchto kontrol by mohli pre členské štáty vyplynúť odporúčania na okamžité opatrenia a termíny na ich vykonanie. Posilnená dôvera medzi členskými štátmi zníži aj postih zo strany členských štátov za jednostranné iniciatívy dočasne znovu zaviesť vnútorné hranice alebo za posilnenie policajných kontrol v zónach vnútorných hraníc.
Duch Schengenu je duchom dôvery a solidarity. Je dôležité, aby EÚ prejavovala konkrétnu solidaritu s členskými štátmi, ktoré najviac postihli rozsiahle prílevy migrantov a osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. Táto solidarita môže mať rôzne formy, napríklad že pomôžeme tam, kde je vonkajšia hranica pod tlakom. Agentúra Frontex tu zohráva kľúčovú úlohu a nedávnou misiou rýchlych pohraničných zásahových tímov (RABIT) na grécko-tureckých hraniciach a spoločnou námornou operáciou Hermes sme ukázali, že členské štáty sú pripravené pomáhať ostatným členským štátom.
Musíme tiež podporovať každodennú spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi v oblasti hraničného dozoru. Toto je cieľom európskeho systému hraničného dozoru (EUROSUR), ktorý sa postupne vyvíja od roku 2008 a pre ktorý Komisia predloží legislatívny návrh v priebehu tohto roka.
Solidaritu môžeme prejaviť aj tým, že preukážeme finančnú solidaritu. Tento rok je k dispozícii rámcový program, ktorý zohľadňuje riadenie migračných tokov. Máme finančný mechanizmus na zlepšenie riadenia týchto tokov na európskej úrovni a na posilnenie solidarity medzi členskými štátmi. Teraz, samozrejme, prebieha rozsiahly konzultačný proces a musíme dbať na rozpočtové obmedzenia, ale môžete sa na mňa spoľahnúť, že peniaze budú v tomto fonde v budúcnosti aj naďalej.
Tie členské štáty, ktoré sú najviac vystavené migračným tlakom a nachádzajú sa na vonkajších hraniciach EÚ, musia dostať primeranú finančnú kompenzáciu za úlohy, ktoré vykonávajú v záujme schengenského priestoru ako celku - a to spravodlivým rozdelením zaťaženia, aby sa podporili tie členské štáty, ktoré zasiahol veľký prílev osôb, ktoré vyžadujú medzinárodnú ochranu.
Musí byť jasné, že akékoľvek rozhodnutie o presune nelegálnych migrantov a osôb požívajúcich medzinárodnú ochranu závisí od Rady a od ochoty členských štátov. Členské štáty zatiaľ nevyjadrili žiadnu podporu takémuto prístupu vo všeobecnej rovine, ale je tu jedna výnimka - pilotný projekt na presun osôb, ktoré získali medzinárodnú ochranu na Malte, do iných členských štátov. Pred mesiacom som usporiadala darcovskú konferenciu, aby som na tento projekt aktuálne nadviazala. S radosťou konštatujem, že členské štáty a pridružené krajiny nám dali k dispozícii viac ako 300 miest. Dúfajme, že v budúcnosti nám ponúknu aj ďalšie miesta. Je to prejav konkrétnej solidarity. Chcem sa týmto krajinám poďakovať a dúfam, že budú môcť prispieť aj v budúcnosti.
Georgios Papanikolaou
(EL) Veľmi pekne vám ďakujem, pani komisárka. Úplne s vami súhlasím a verím, že rovnako aj Parlament. To bolo jasné už aj počas rozpravy o pristúpení Bulharska a Rumunska. Súčasne sú však v Rade, ako dobre viete, problémy s jednomyseľnosťou v otázke Bulharska a Rumunska.
Hovorili ste o dôvere. Áno, chceme pokračovať v budovaní dôvery. Súhlasí Dánsko po rozhodnutí, ktoré urobilo, s vyhlásením z vašej strany?
Vyjadrili ste sa aj k otázke nového mechanizmu. Pokiaľ ide o samit, posilnila táto rozprava vnímanie dôvery - spomínam si, že článok 23 schengenského kódexu tak či tak umožňuje mechanizmus pre výnimočné situácie - alebo to nakoniec azda obnoví obavy v členských štátoch a vo všetkých štátoch schengenského priestoru?
Giovanni La Via
(IT) Vážená pani komisárka, pred koncom budúceho mesiaca Európska komisia sformuluje návrh nového viacročného finančného rámca na obdobie 2014 až 2020.
Okrem agentúry FRONTEX, ktorú ste už spomenuli, aké kroky má v úmysle Európska komisia financovať, aby podporila členské štáty, ktoré boli najviac zasiahnuté žiadosťami o azyl, a predovšetkým aby zabránila ďalšiemu zintenzívneniu prílevu ekonomických migrantov? Inými slovami, aké aktivity plánuje financovať cez stredomorské susedské politiky, aby sa zabránilo ďalšiemu šíreniu imigrácie v nasledujúcich mesiacoch a rokoch?
Cecilia Malmström
členka Komisie. - Dôveru nikdy nemôžeme získať príkazom, ale musíme si ju zaslúžiť a budovať. Môžeme sa len pokúsiť zlepšiť dôveru medzi členskými štátmi tým, že budeme mať dôraznejšie riadenie Schengenu, aby sa zabezpečilo, že nehodnotíme cez systém partnerského preskúmania, ktorý máme dnes, ale prostredníctvom nezávislého mechanizmu na európskom komunitárnom základe so zapojením Európskej únie, aby sa problémy či nedostatky v schengenskom systéme identifikovali na ich samom začiatku a tiež aby sa zabezpečili nástroje, ktoré máme k dispozícii, na okamžitú pomoc členským štátom, ktoré majú ťažkosti. Dúfajme, že nám to umožní zvýšiť túto dôveru.
Ako odpoveď druhému váženému pánovi poslancovi uvediem, že o rámci ešte len rokujeme, takže vám nemôžem poskytnúť žiadne čísla. Snažíme sa však tak ako dnes zvýšiť nezávislosť a zdroje agentúry Frontex. Snažíme sa tiež uľahčiť členským štátom prístup k rôznym fondom v rámci migrácie tým, že zjednodušíme a uľahčíme prístup k nim, pokiaľ pôjde o hranice, azyl, integráciu a podobne.
Musíme, samozrejme, rozlišovať medzi nelegálnymi migrantmi a migrantmi, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu. Ako viete, Rada a Parlament teraz rokujú o zavedení programu pre presídľovanie, čo je tiež oblasť, kde by Európska komisia mohla hľadať možnosti financovania jeho pomerne veľkej časti. V súvislosti s naším bezprostredným susedstvom celej oblasti Stredozemia sa snažíme v rámci migrácie do partnerstva v oblasti mobility zahrnúť všetky aspekty nelegálnych a legálnych azylov a azylov s medzinárodnou ochranou.
To všetko si vyžaduje veľkú politickú vôľu a dodatočné finančné prostriedky a ja budem bojovať zo všetkých síl za to, aby som zabezpečila, že tieto finančné prostriedky budú v mojej pôsobnosti.
Druhá časť
Vec: Vízový režim Kosova
Ako hodnotí Komisia súčasný stav procesu oslobodenia kosovských občanov od vízovej povinnosti (zjednodušený vízový režim) a ako vyzerá harmonogram tejto neliehavej záležitosti?
Cecilia Malmström
členka Komisie. - Komisia v súčasnosti neustále monitoruje všetky kroky, ktoré robia kosovské orgány, aby splnili podmienky na začatie dialógu o liberalizácii vízového režimu. Celý čas hovoríme, že pred otvorením takéhoto dialógu nám ešte stále zostávajú dve kľúčové otázky: zdravá readmisia a reintegračné politiky v súlade s normami EÚ.
Vykonávanie právnych predpisov o readmisii a vykonávanie dvojstranných readmisných dohôd s členskými štátmi EÚ musí pokračovať zmysluplným spôsobom. Kosovo navštívili dve hodnotiace misie - v júni a v decembri minulého roka -, aby posúdili situáciu v tejto krajine v súvislosti s integračným procesom. Tieto návštevy ukázali, že krajina urobila veľký pokrok, ale niektoré veci ešte stále treba urobiť. S kosovskou vládou vedieme dialóg, aby sme jej pomohli a podporili ju pri zvládaní týchto posledných krokov. Pokrok sa musí dosiahnuť aj na úrovni miest a obcí.
Z Kosova dostávame pravidelné aktuálne údaje a stretávam sa aj so zodpovednými ministrami, a len čo začnú všetky tieto prvky uplatňovať, sme pripravení vyslať do krajiny novú misiu, aby zistila, aké kroky je treba urobiť na otvorenie dialógu o liberalizácii vízového režimu. Ešte tam nie sme, ale Kosovo urobilo veľký pokrok a s jeho vládou veľmi úzko spolupracujeme, aby sme ich podporili a pomohli im napredovať.
Bernd Posselt
(DE) Ďakujem vám, pani komisárka, za veľmi dobrú odpoveď. Len som sa chcel opýtať, či si myslíte, že je možné, aby sa táto misia do Kosova uskutočnila ešte v tomto roku, alebo je to niečo, čo by ste najradšej neposudzovali? Nebolo by dôležité, aby krajina, ktorá je natoľko malá, že do nej lejeme finančné prostriedky a úsilie na jej podporu, umožnila svojim mladým ľuďom skutočne spoznať Európu. Je určite celkom kontraproduktívne držať tam jej obyvateľov ako vo väzení. Viem, že sympatizujete s myšlienkou otvoriť hranice, ale považujete za reálne, aby sa táto misia uskutočnila možno ešte počas poľského predsedníctva?
Cecilia Malmström
členka Komisie. - Pán Posselt, plne súhlasím s vašou ambíciou urobiť všetko preto, aby sa Kosovo nestalo izolovaným ostrovčekom v tejto oblasti, v ktorej sa snažíme odstraňovať jednu vízovú bariéru po druhej. Kosovo sa určite nechystáme opustiť. Načasovanie je vo veľkej miere v rukách kosovskej vlády. Spolupracujeme s Kosovčanmi, a len čo nám oznámia, že urobili všetko, o čo sme ich žiadali, môžu nás navštíviť a my vyšleme túto misiu. Je to vo veľkej miere v ich rukách, no my nemáme žiadne lehoty. Môžeme prísť vždy, keď nás zavolajú a keď dosiahnu rozumný pokrok.
Vec: Zamedzenie využívaniu internetu na kriminálne účely
Rýchly technologický rozvoj a najmä rozvoj internetu čoraz viac znemožňuje prenikanie zločineckých organizácií. Zločinci dnes medzi sebou komunikujú skôr prostredníctvom internetu než cez mobilný telefón, ktorému len donedávna dávali prednosť.
Ako navrhuje Komisia bojovať proti využívaniu internetu zločineckými skupinami v Európe?
Cecilia Malmström
členka Komisie. - Počítačová kriminalita je skutočne rastúcou hrozbou. Je stále mobilnejšia a nedávna analýza ohrozenia poukazuje na to, že organizovaný zločin sa stále viac podieľa na trestnej činnosti v kybernetickom priestore. Komisia preto monitoruje rôzne aktivity v tejto oblasti, aby zlepšila celkovú bezpečnosť kybernetického priestoru a aby zabránila počítačovej kriminalite a bojovala proti nej.
V nedávnych politických dokumentoch boli stanovené osobitné ciele a plány na politickej úrovni. Máme digitálnu agendu pre Európu a európsku stratégiu vnútornej bezpečnosti. V tejto stratégii je počítačová kriminalita jednoznačne označená za jednu z priorít, na ktorej máme v budúcnosti pracovať.
V minulom roku sme predložili aj dva legislatívne návrhy: jeden návrh, smernicu o zneužívaní detí on-line, prijala Komisia v marci a viem, že sa o ňom práve rokuje, ako aj návrh smerníc o útokoch proti informačným kybernetickým systémom. To bolo v septembri minulého roka a aj o ňom s Radou práve rokujete a viem, že sa urobil veľký pokrok.
Ide v ňom, samozrejme, o snahu prijať európske právne predpisy v súvislosti s nedávnou hrozbou v kybernetickom priestore. Konkrétne sme tam zahrnuli pravidlá na trestanie používania nástrojov, akými sú škodlivé kódy, ktoré sa využívajú pri tvorbe takzvaných botnetov a ktoré používajú zločinci.
V boji proti počítačovej kriminalite je kľúčová aj medzinárodná spolupráca, a to je dôvod, prečo na týchto otázkach spolupracujeme s medzinárodnými partnermi. Medzi EÚ a Spojenými štátmi máme pracovnú skupinu, ktorú sme vytvorili v novembri minulého roka, pričom sme doteraz mali sériu rôznych odborných stretnutí. Správu o dosiahnutom pokroku predložíme na nasledujúcom samite EÚ - USA v novembri tohto roka. Plánujeme vytvoriť aj kybernetické centrum, kde by sme mohli na európskej úrovni koordinovať úsilie, ktoré vynakladajú jednotlivé členské štáty.
Počítačovú kriminalitu priamo ovplyvňuje prudký technologický pokrok, ktorý rýchlo vstupuje do nových obchodných modelov, ale aj úroveň vynútiteľnosti práva a schopnosť širšej spoločnosti vyrovnať sa s takým nestálym prostredím, akým je kybernetický priestor. Rozsah počítačovej kriminality postupne narastá. Z tohto dôvodu musíme dať spoločne naše systémy do poriadku a musíme si vymieňať spravodajské informácie, aby sme tento problém zvládli. Ak existuje dôvod domnievať sa, že za stále väčším počtom trestných činov na internete sú skupiny organizovaného zločinu, pri ich odhaľovaní a stíhaní by sa mali uplatňovať rovnaké vyšetrovacie prostriedky ako pri organizovanom zločine v off-line prostredí, samozrejme, spolu s vylepšeným koordinačným mechanizmom.
Na záver chcem uviesť, že pred desiatimi rokmi bol prijatý dohovor Rady Európy - Budapeštiansky dohovor - o počítačovej kriminalite. Tento dohovor nepodpísali a neratifikovali všetky členské štáty ani po desiatich rokoch. Jeho ratifikáciu rozhodne presadzujeme do konca roka, kedy bude jeho desiate výročie, čím by všetky členské štáty vyjadrili dôležitý záväzok bojovať proti týmto trestným činom.
Gay Mitchell
Ďakujem vám za odpoveď, pani komisárka. Chápem, že existujú ľudia, ktorí otvorene vykonávajú takzvané zločinecké obchody na internete, a že obchodovanie zločineckých skupín zahŕňa obchodovanie s drogami, obchodovanie s ľuďmi, prostitúciu, obchodovanie so zbraňami, pašovanie nelegálnych prisťahovalcov cez hranice, dokonca vraždy, krádeže, podvody, ozbrojené lúpeže a mnohé ďalšie zločiny. Toto všetko sa deje na Facebooku, pomocou tohto systému, a ešte ho za to chvália. Europol a poskytovatelia služieb by určite mohli - možno dokonca pod vedením Komisie - identifikovať niektoré z týchto osôb. Čím viac majú pocit, že sú imúnni, tým rýchlejšie porastie ich počet.
Chcel by som požiadať pani komisárku, aby zvážila prijatie nejakých osobitných opatrení na koordináciu reakcie na to, čo niektorí z týchto ľudí robia na internete.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Počet, rozsah a závažnosť kybernetických útokov v posledných rokoch vzrástol. Ich obeťami sú bežní občania, spoločnosti alebo dokonca verejné, miestne, národné či európske inštitúcie. Európska únia musí posilniť svoju stratégiu pre boj proti počítačovej kriminalite. Chcela by som sa vás opýtať, aké opatrenia okrem legislatívneho rámca a predĺženia mandátu agentúry ENISA plánuje Komisia prijať, aby posilnila svoju vedúcu úlohu pri zabezpečovaní kybernetickej bezpečnosti?
Cecilia Malmström
členka Komisie. - Áno, iste, na internete dochádza v súčasnosti aj k bežnej trestnej činnosti, pretože to tento užitočný nástroj umožňuje, ale sú tu i nové druhy trestnej činnosti, ktoré internet uľahčuje, napríklad podvody spojené s krádežou totožnosti alebo drancovanie bankových účtov a podobne.
Môžem vás uistiť, že Komisia túto situáciu dôkladne sleduje. Len nedávno Europol vykonal niekoľko dosť významných útokov na niektoré z týchto zločineckých skupín, pričom identifikoval cezhraničné európske zločinecké skupiny, ktoré sú zapojené napríklad do detskej pornografie, ale aj do obchodovania s ľuďmi a drogami. V Europole sa týmto zaoberá veľa odborníkov.
Musíme, samozrejme, urobiť viac. Musíme prepojiť všetky pohotovostné strediská v Európskej únii, vymieňať si štatistické údaje, deliť sa o informácie a tiež užšie spolupracovať so súkromnými spoločnosťami, aby sme mohli do istej miery identifikovať riešenia tejto situácie. Do roku 2013 zároveň plánujeme - a v súčasnosti vypracovávame štúdiu uskutočniteľnosti - zriadiť Európske kybernetické centrum na koordináciu tejto práce, aby pracovalo ako pohotovostné stredisko a podporovalo rôzne národné kybernetické centrá, ktoré už existujú. Túto situáciu veľmi podrobne sledujeme a Europol sa spolu s vnútroštátnymi orgánmi maximálne snaží bojovať proti rastúcej kriminalite.
Vec: Schengenské hodnotenie a prípadný mechanizmus pozastavenia
Existuje nebezpečenstvo, že návrhy Komisie na riadenie schengenského priestoru budú zrejme uprednostňovať európsky postup pred európskym obsahom. Komisia pre seba navrhuje dominantné vedúce postavenie v rámci revidovaného procesu schengenského hodnotenia a Parlament to navrhuje zmeniť, aby sa umožnila vyvážená úloha európskych a národných odborníkov. V súvislosti s pozastavením schengenských pravidiel Komisia navrhuje mechanizmus EÚ namiesto rozhodnutia členského štátu, čo sa však často (nesprávne) vykladá v tom zmysle, že opätovné zavedenie vnútorných hraníc bude v praxi naozaj ľahšie. V skutočnosti sa môže ukázať, že uplatňovanie metódy Spoločenstva na hodnotenie aj na pozastavenie bude politicky príliš náročné, hoci by bolo užitočné. Nebolo by vzhľadom na túto skutočnosť lepšie, aby sa uprednostnil európsky obsah tak, že sa v prípade potreby začnú konania vo veci porušenia predpisov voči členským štátom, ktoré porušujú schengenské pravidlá?
Vec: Uplatňovanie Schengenskej dohody
Vytvorenie schengenského priestoru bez vnútorných hraníc a zavedenie slobody pohybu európskych občanov patria medzi základné zásady EÚ a tvoria jeden z pilierov, o ktoré sa opiera európska integrácia. Opätovné zavedenie kontrol na vnútorných hraniciach EÚ by nevyriešilo problém prisťahovalectva. Týmto opatrením sa skomplikuje život európskych občanov a oživia sa prejavy nacionalizmu.
Vychádzajúc aj z vyhlásenia predsedu Európskeho parlamentu, v ktorom je zdôraznené, že sloboda pohybu je možno tým aspektom EÚ, ktorý si Európania vážia najviac, môže Komisia odpovedať na nasledujúce otázky? Aký postoj zaujme voči Dánsku po tom, čo táto krajina nedávno prijala rozhodnutie o obnovení kontrol na hraniciach? Je Komisia pripravená prijať ďalšie opatrenia zamerané na posilnenie vonkajších hraníc EÚ? Plánuje podporiť revíziu zásady výlučnej právomoci členského štátu, v ktorom sa zistil prvý neoprávnený vstup?
Cecilia Malmström
členka Komisie. - Pán predsedajúci, na obe otázky odpoviem naraz, pretože sú takmer identické. Týkajú sa problému udržania a ďalšieho rozvoja Schengenu s ohľadom na migračnú krízu. O tomto probléme som sa už krátko zmienila vo svojej odpovedi na otázku pána Papanikolaoua, ale tieto prvky by sa, samozrejme, mali vziať do úvahy aj v tejto súvislosti.
Pani Ludfordová vo svojej otázke vyjadrila obavy, že rokovania o novom hodnotení Schengenu a o pravidlách na jeho pozastavenie môžu byť zdĺhavé a môže byť ťažké sa na nich dohodnúť, a namiesto toho požiadala Komisiu, aby v prípade potreby prednostne začala konania vo veci porušenia predpisov voči členským štátom, ktoré porušujú schengenské pravidlá. Vyjadrím sa v tejto veci veľmi jasne: Porušenie schengenských pravidiel sa nemôže tolerovať, ale jeden prvok nevylučuje druhý. Plánujeme uplatňovať aj paralelný prístup.
Sme strážcovia právnych predpisov EÚ. Komisia sa bude naďalej snažiť, aby každý správne uplatňoval a dodržiaval schengenské pravidlá. Základom našej práce musia byť existujúce právne predpisy. Som presvedčená, že súčasné právne predpisy si dokážu poradiť s veľkou väčšinou situácií. V prípade akýchkoľvek rozdielov vo výklade alebo vykonávaní by sa mala Komisia obrátiť na konkrétne členské štáty a tieto pravidlá objasniť. Dá sa to urobiť prostredníctvom vydania usmernení alebo odporúčaní.
Komisia je pripravená použiť všetky dostupné prostriedky, aby zabezpečila správne uplatňovanie právnych predpisov EÚ vrátane začatia konaní vo veci porušenia predpisov vždy, keď sú takéto opatrenia nevyhnutné. Zároveň budeme pracovať na preventívnych opatreniach, ktoré by nám mali pomôcť vyhnúť sa konaniam vo veci porušenia predpisov. V tejto súvislosti teraz prebiehajú rokovania medzi Komisiou, Parlamentom a Radou s cieľom vytvoriť účinnejší systém schengenského hodnotenia. V súčasnej dobe zvažujeme, či a ako doplniť tento hodnotiaci mechanizmus, aby sme vytvorili vzájomnú dôveru a zabezpečili jednotné uplatňovanie týchto pravidiel.
Pokiaľ ide o plán dánskej vlády týkajúci sa kontrol na dánskych vnútorných hraniciach, o ktorom hovorila pani Koppová, samozrejme, viete, že predseda Komisie ihneď napísal dánskemu premiérovi s tým, že prvá analýza, ktorú Komisia urobila, vyvolala vážne pochybnosti o tom, či by navrhované opatrenia boli v súlade so záväzkami Dánska podľa európskych právnych predpisov a medzinárodného práva. Pán predseda Barroso zdôraznil, že členské štáty nemôžu vykonávať systematické kontroly tovarov a osôb na vnútorných hraniciach EÚ, a naliehal na Dánsko, aby sa zdržalo jednostranných krokov. Teraz analyzujeme informácie, ktoré nám poskytlo Dánsko, a potom rozhodneme o ďalších krokoch.
Pani Koppová sa tiež pýtala, či Komisia navrhne revíziu zásady výhradnej zodpovednosti štátu, v ktorom sa zistil prvý neoprávnený vstup. Chcela by som zdôrazniť, že je to zásada, podľa ktorej osobu, ktorá sa nachádza na území členského štátu nezákonne, vrátia do štátu jej prvého vstupu do EÚ. Je to osobitné pravidlo v rámci dublinského nariadenia, ktoré stanovuje, že členské štáty musia posúdiť, ktorý členský štát je zodpovedný za posúdenie žiadosti o azyl podanej na ich území. Nie je to teda nástroj, ktorý má reagovať na problémy spojené s nelegálnou migráciou.
V návrhu Komisie na prepracovanie znenia dublinského nariadenia sa táto zásada nemení. Členské štáty, ktoré zohrávajú najdôležitejšiu úlohu pri vstupe žiadateľa do EÚ, by mali byť zodpovedné za posúdenie jeho žiadosti o azyl. Európsky parlament svojím hlasovaním v máji 2009 vyjadril tomuto návrhu obrovskú podporu. Túto podporu potvrdilo aj hlasovanie vo Výbore pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci v novembri minulého roka.
Sarah Ludford
Vážená pani komisárka, samozrejme, veľmi rada počujem, že opäť zdôrazňujete význam, ktorý prikladáte zachovaniu schengenského priestoru. Viem, že to myslíte veľmi vážne, ale obávam sa, že aj napriek tomu si to ľudia asi zle vysvetľujú a tento ich pocit sa dostal aj za hranice - napríklad minulý týždeň sa v článku v denníku Financial Times uvádzalo, že Schengen aj eurozóna sa rozpadajú -, že Komisiu akosi neznepokojuje opätovné zavádzanie kontrol na vnútorných hraniciach.
Obávam sa, že dôraz, ktorý Komisia kladie na svoje vlastné inštitucionálne práva, takpovediac, nemožno neskôr sledovať v praxi ako odhodlanie či horlivosť začať v prípade potreby konať vo veci porušenia predpisov. Nepočula som, že by v Ríme a Paríži dostali rovnaký list, aký pán predseda poslal do Kodane.
Maria Eleni Koppa
(EL) Pani komisárka, ďakujem vám za jasnú odpoveď na otázku týkajúcu sa Schengenu a za informácie k predchádzajúcej otázke týkajúcej sa opatrení na prerozdeľovanie prisťahovalcov v členských štátoch na základe demografických, hospodárskych a geografických kritérií.
Tak či onak, rada by som upozornila na otázku nariadenia Dublin II týkajúcu sa toho, že pre niektoré krajiny, rovnako ako aj pre našu krajinu Grécko, ktoré ležia na vonkajších hraniciach Únie a v skutočnosti prijímajú približne 90 % prisťahovalcov, ktorí sa dostanú do Európy, je dnes nariadenie Dublin II neprijateľné. Je to niečo, čo miestne obyvateľstvo nemôže prijať, je to niečo, čo tieto krajiny nemôžu prijať. Preto z nášho pohľadu požiadavka na prepracovanie - aspoň - v zmysle nového vývoja naďalej trvá.
Georgios Papanikolaou
(EL) Vážená pani komisárka, už predtým ste poukázali na dôraz, aký sa kladie na myšlienku solidarity a na spravodlivé rozdelenie záťaže. Veľmi správne ste nám pripomenuli, že rokovania o presídľovaní utečencov z tretích krajín sa bezprostredne blížia. Minulý rok ste tiež oznámili, že čakáme na nový program na vnútorné presídľovanie. Mohli by ste nám, prosím, povedať, či Komisia vydá už čoskoro vyhlásenie?
Po druhé, pokiaľ ide o Dublin II, rád by som upozornil na nasledujúce skutočnosti a doplnil to, čo povedala pani Koppová. Francúzsko pozastavilo návraty do Grécka rovnako ako Nemecko. Európsky súd pre ľudské práva nás z konkrétnych dôvodov odsúdil za nariadenie Dublin II a za jeho fungovanie. Čo sa ešte musí stať, aby sme pochopili, že nariadenie Dublin II sa musí ihneď prepracovať, ako to požaduje Parlament?
Cecilia Malmström
členka Komisie. - Ospravedlňujem sa, ak existuje falošný dojem o názoroch Komisie na Schengen. Myslím si, že za posledný mesiac som nehovorila o ničom inom, len o Schengene! Zdôraznila som, aký je Schengen dôležitý, aký to je dar pre Európsku úniu a že ho musíme posilniť a nie oslabiť.
Veľmi vážne vnímame všetky správy o pozastavení uplatňovania schengenských pravidiel. Vedieme dialóg s Talianskom, Francúzskom a Dánskom s cieľom presne objasniť, čo sa urobilo, čo sa navrhuje a či to je v súlade so schengenskými pravidlami. Zaoberáme sa aj tým, ako môžeme posilniť schengenské hodnotenie, aby sme sa vopred uistili, že súčasný systém partnerského preskúmania, ktorý nie je veľmi dobrý, nahradí systém, ktorý funguje na európskej úrovni, s posilnenou úlohou Európskeho parlamentu.
Musíme mať k dispozícii viac nástrojov, ktoré nám umožnia pomáhať členským štátom. Musíme sa zlepšiť pri vydávaní usmernení. Musíme tiež objasniť, za akých výnimočných okolností sa môže vykonávanie dohody pozastaviť, aby sme zabránili jednostranným krokom, ktoré ohrozujú celý systém. Môžete si byť istí, že urobíme všetko preto, aby sme posilnili Schengen, a že nepotrebujeme menšiu, ale väčšiu angažovanosť Európy.
Dublin s tým, samozrejme, súvisí, ale to je paralelný proces. Toto je súčasť rokovaní o azylovom balíku, ktoré v súčasnosti prebiehajú medzi Parlamentom a Radou. Komisia navrhla zachovanie zodpovednosti prvej krajiny azylu v dublinskom nariadení, ale aj opätovné zavedenie pohotovostného mechanizmu, aby bolo možné tento mechanizmus za zvláštnych okolností pozastaviť. Táto otázka je v členských štátoch veľmi kontroverzná a veľmi málo členských štátov podporuje takýto pohotovostný mechanizmus. To je jedna z najťažších oblastí rokovaní o azylovom balíku.
To však nie je riešenie problému Grécka. Súbežne so zavedením azylového systému pre celú Európu, čo by tiež viedlo k väčšiemu rozdeleniu záťaže - pretože ak by všetky členské štáty mali systém, ktorý funguje, mohli by všetky členské štáty prijímať žiadateľov o azyl -, riešením pre Grécko je pokračovať v reformných plánoch, ktoré sa vykonávajú v rámci akčného plánu v Grécku. Komisia a členské štáty podporujú Grécko obrovským množstvom peňazí, odbornými znalosťami, tlmočníkmi a administratívnymi pracovníkmi. Pomáhame Grécku pri dôležitej práci, ktorú robí, aby vybudovalo systém, ktorý je v súlade s európskymi právnymi predpismi. Veľa sa už urobilo, ale stále je čo robiť. Musí sa to vykonávať súbežne s rokovaniami o azylovom systéme.
Vec: Budúcnosť Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF)
Viaceré hlasovania a vyhlásenia poukázali na to, že v súvislosti s týmto fondom prevláda v rámci Únie názorová zhoda, a to v rôznych bodoch:
V prvom rade sa odlišuje od Európskeho sociálneho fondu, čo sa týka tak jeho metódy, ako aj jeho cieľov, a preto nemôže dôjsť ani k formálnej, ani k praktickej zámene týchto dvoch nástrojov.
Ďalej zmena vykonávacieho nariadenia v roku 2009 aj napriek ťažkým začiatkom umožnila lepšie využívanie EGF. Zaznamenalo sa totiž zreteľné zvýšenie žiadostí o mobilizáciu tohto nástroja, ktorý podporuje zbližovanie Únie a jej pracovníkov. Niet teda pochýb o potrebe jeho trvalého využívania.
Napokon si tento konkrétny aspekt EGF vyžaduje, aby sa k tomuto fondu pristupovalo ako k trvalému a samostatnému fondu, v rámci ktorého je k dispozícii dostatočné množstvo platobných rozpočtových prostriedkov, aby sa nemuseli vykonávať presuny v záujme jeho mobilizácie.
Čo si myslí Komisia o skutočnom fonde rovnocennom k iným fondom, čo by bolo riešením všetkých potrieb EGF bez obmedzenia úlohy Európskeho parlamentu, ktorý je do tejto veci výrazne zaangažovaný?
László Andor
člen Komisie. - Som vďačný za váš otvorený záujem o Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF). Pre budúcnosť tohto fondu bude tento rok rozhodujúci, pretože Komisia plánuje podať návrh o pravidlách na riadenie tohto fondu a o spôsobe, akým bude fungovať v budúcom programovom období.
Komisia za posledných pár mesiacov uskutočnila konzultácie o tejto záležitosti s najdôležitejšími zainteresovanými stranami vo fonde. Predovšetkým sme sa dôkladne oboznámili s vynikajúcou vlastnou správou Parlamentu o EGF, ktorú vypracoval pán Portas pred pár mesiacmi. Na základe skúseností získaných v rámci fondu v jeho súčasnej podobe a návrhov predložených v priebehu konzultácií veľmi dúfame, že náš návrh tento fond po roku 2013 výrazne zlepší a najmä vyrieši dva problémy týkajúce sa súčasného mechanizmu financovania.
Prvým problémom je čas od predloženia žiadosti členským štátom po poskytnutie príspevku. Veľkú časť tohto času zaberá hodnotenie žiadosti. Komisia hľadá spôsoby, ako objasniť a zjednodušiť informácie, ktoré členské štáty budú musieť poskytnúť, aby preukázali, že žiadosti spĺňajú podmienky. Veľa času tiež zaberá to, že je potrebné žiadať a získať schválenie pre každú žiadosť od oboch zložiek rozpočtového orgánu. To tiež oneskoruje vyplácanie príspevkov z fondu na úkor pracovníkov, pretože niektoré členské štáty odmietajú zálohové platby na odbornú prípravu, pomoc pri hľadaní zamestnania a na ďalšie opatrenia.
Počet podaných žiadostí do fondu, a tým aj celková požadovaná suma za posledné dva roky navyše výrazne vzrástli. To spôsobuje, že je čoraz ťažšie určiť dostatočné rezervy, z ktorých sa majú príspevky čerpať. To je problém. Po prvý raz musela Komisia odložiť schvaľovanie žiadostí podaných do fondu v roku 2011, pretože nebolo možné rýchlo nájsť dostatočné výdavkové rozpočtové prostriedky. Som si istý, že budete súhlasiť s tým, že to nepomôže pracovníkom, ktorí boli prepustení a rýchlo potrebujú pomoc. Musíme nájsť riešenia týchto problémov a predložiť mechanizmus na financovanie fondu viac v súlade s týmito cieľmi.
V súčasnosti máme pred sebou niekoľko možností. Fond by mohol byť napríklad súčasťou Európskeho sociálneho fondu. Mohol by mať svoj vlastný rozpočet. Komisia zatiaľ neprijala žiadne rozhodnutie o tom, ktorý spôsob riešenia týchto problémov by bol najlepší, ale na jeseň plánuje predložiť návrh o budúcnosti Fondu na prispôsobenie sa globalizácii, v ktorom čo najviac zohľadní záujmy európskych pracovníkov. Teším sa na vaše názory.
Pervenche Berès
Pán komisár, v mene pána Daerdena by som vám rada poďakovala za vašu odpoveď. Samozrejme, podporíme všetky iniciatívy, ktoré pomôžu urýchliť postupy, ak ich cieľom je pomôcť pracovníkom prepusteným v dôsledku globalizácie alebo hospodárskej krízy.
Jednoducho sme vás chceli upozorniť na dva konkrétne problémy. Prvý problém je ten, že účel podporovať pracovníkov by mal zostať prioritou číslo jeden. Keďže sú tieto postupy už prehodnotené, znamená to, že budeme proti myšlienke, aby sa Fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) stal len ďalším nástrojom, napríklad nástrojom kohéznej politiky, pretože to by znamenalo, že všetky peniaze EÚ okrem finančných prostriedkov odložených pre zahraničnú politiku alebo výskum a vývoj by mali patriť k politike súdržnosti. Máme konkrétne ciele, ktoré chceme dosiahnuť, a potrebujeme tieto zdroje. Fond EGF patrí medzi ne.
Žiadame vás tiež, aby ste spolu s vašimi kolegami komisármi koordinovali riadenie fondu EGF s ostatnými politikami, ktoré majú vplyv na túto oblasť, napríklad v oblasti hospodárskej súťaže alebo priemyselnej politiky.
Nikolaos Chountis
(EL) Pán komisár, na začiatku roka ste na otázku, či Grécko podalo žiadosť na aktivovanie Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii, odpovedali, že nepodalo. Táto odpoveď spôsobila rozruch v Grécku vzhľadom na hospodársku a sociálnu situáciu v krajine.
Moja otázka pre vás je veľmi jasná. Podala naša krajina o šesť mesiacov neskôr žiadosť o aktivovanie Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii s cieľom podporiť pracovníkov postihnutých finančnou krízou? Ak áno, ak máte túto informáciu, povedzte mi, prosím, či bola schválená. Ak nie, môžete vysvetliť, prečo Grécko žiadnu takúto žiadosť nepodalo?
Marian Harkin
Ďalej som dal pánovi komisárovi otázku, ku ktorej sa dnes večer nedostaneme a v ktorej som ho teda žiadal o jeho názor na zlúčenie fondov ESF a EGF, o ktorých ste nám hovorili, ale nepovedali svoj názor. Ak nám ho teda môžete povedať, veľmi rád by som si ho vypočul, a tiež ak by došlo k zlúčeniu, myslíte si, že sa zvýšia rozpočtové prostriedky pre sociálny fond?
Na záver chcem povedať, že moja ďalšia otázka súvisí s načasovaním, a vy ste hovorili o probléme s Komisiou a rozpočtovým orgánom. A čo tak vyzvať aj členské štáty, aby ihneď po podaní žiadosti o podporu z fondu EGF samy začali zavádzať opatrenia, o ktoré v rámci EGF požiadali, pretože by to prinajmenšom pomohlo zabezpečiť, aby zamestnanci nečakali na žiadosti podané do fondu?
László Andor
člen Komisie. - Som rád, že z diskusie vychádza súhlas s cieľmi Komisie v tomto procese predstaviť EGF v ďalšom finančnom výhľade ako silnejší a účinnejší nástroj na podporu pracovníkov, ktorí boli prepustení. Túto snahu podporuje aj skutočnosť, že v blízkej budúcnosti zostáva konsolidácia verejných financií na programe vo väčšine členských štátov, a tieto štáty budú považovať za mimoriadne užitočné, ak budú mať silný, rýchly a účinný nástroj na úrovni EÚ, aby podporili pracovníkov, ktorí sa náhle ocitnú bez práce.
Ako som zdôraznil, niektoré otázky zostávajú otvorené, napríklad vzťah medzi EGF a ESF. Ako viete, ESF sa využíva prostredníctvom spoločného riadenia a som presvedčený, že riadiaci systém súčasného ESF nie je v súlade s cieľmi EGF. Bez ohľadu na to, aký konkrétny formát nájdeme, domnievam sa, že táto otázka riadenia veľmi výrazne ovplyvní konečné opatrenia. Nehovorím o názvoch, ale o potrebe osobitného fondu a o potrebe venovať pozornosť predovšetkým rýchlosti.
Dokonca už, samozrejme, teraz a pravdepodobne aj v budúcnosti budú rôzne členské štáty využívať možnosť financovať programy buď z EGF, alebo EFS a budú mať pri tom určitý manévrovací priestor. Je však veľmi dôležité, aby EGF zostal k dispozícii všetkým členským štátom v prípade, že je potrebné reagovať na náhlu krízu zamestnanosti.
Druhá otázka poukázala na problém definovania oprávnenosti v súčasnom nariadení. Aj týmto problémom sa zaoberáme, aby sme dosiahli väčšiu jednoznačnosť, ale v tejto chvíli jednoducho pracujeme na rozšírení dočasného nariadenia do konca tohto finančného výhľadu. Hovorím tu o pravidlách, ktoré sa zaviedli ako reakcia na krízu a na to, aby sa EGF pri riešení dosahu krízy na zamestnancov zefektívnil.
Liam Aylward
Vážený pán predsedajúci, môžete určiť, koľko otázok by ste mohli v tejto časti ešte prijať?
Predsedajúci
Pán Aylward, ešte pred vaším príchodom som predsa povedal, že máme 20 minút na komisára, čo by znamenalo, že by sme sa mohli dostať k otázke č. 15. ktorú predkladá pani Blinkevičiūtėová, ale obávam sa, že sa nedostaneme až po vašu otázku. Možno by ste mohli položiť doplňujúcu otázku k ďalšej otázke.

Vec: Režim kolektívnych zmlúv
V rámci využívania podporného mechanizmu boli Grécko, Írsko a Portugalsko Komisiou a MMF pod tlakom donútené uskutočniť významné zmeny v pracovných vzťahoch a postupoch kolektívneho vyjednávania prostredníctvom "memoránd”, v dôsledku ktorých zanikli vnútroštátne záruky v prospech pracovníkov.
V gréckom memorande sa napríklad uvádza, že vláda musí ubezpečiť, že dohody uzatvorené na úrovni podniku majú prednosť pred sektorovými dohodami, ktoré majú zasa prednosť pred dohodami uzatvorenými na úrovni profesionálnych organizácií. Vláda má zrušiť ustanovenie, ktoré ministerstvu práce umožňuje rozšíriť všetky sektorové dohody na osoby, ktoré nie sú v rokovaniach zastúpené.
Keďže podľa článku 156 ZFEÚ vychádzajú záležitosti týkajúce sa kolektívnych dohôd zo zásady subsidiarity, je si Komisia vedomá toho, že tieto taktiky nielenže vytvárajú začarovaný kruh neustáleho znižovania mzdových a pracovných práv, ale rovnako sú v rozpore so zmluvami, ktoré má Komisia dodržiavať?
László Andor
člen Komisie. - Komisia uznáva, že sociálne náklady spôsobené gréckou krízou sú vysoké pre všetky skupiny obyvateľstva v Grécku, ale tieto náklady sú dôsledkom predovšetkým finančnej nerovnováhy, znižujúcej sa konkurencieschopnosti a finančných ťažkostí. Práve tieto ťažkosti sa memorandum pokúša riešiť a nie ich prehlbovať.
Niektorí tvrdia, že v dôsledku toho, že sú súčasťou memoranda, sa nedodržiava zásada subsidiarity stanovená v Zmluve o fungovaní Európskej únie. Nemyslím si, že je to pravda. Opatrenia v memorande boli vypracované v úzkej spolupráci s gréckou vládou a schválené gréckym parlamentom. Dokazuje to, že rešpektujú zásadu subsidiarity.
Môj názor sa opiera o Chartu základných práv Európskej únie. Článok 28 tejto charty ustanovuje, že v súlade s právnymi predpismi EÚ a vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi majú pracovníci a ich organizácie právo vyjednávať a uzatvárať kolektívne zmluvy na príslušných úrovniach a v prípadoch konfliktu záujmov uskutočniť kolektívne akcie na ochranu svojich záujmov vrátane štrajku. Podľa článku 51 charty sú však jej ustanovenia určené pre inštitúcie, orgány, úrady a agentúry EÚ pri dodržaní zásady subsidiarity a pre členské štáty výlučne vtedy, keď vykonávajú právne predpisy EÚ.
Neexistuje žiadny konkrétny právny predpis EÚ upravujúci, ktoré kolektívne zmluvy majú prednosť, keď sú uzatvorené na rôznych úrovniach, a neexistuje ani žiadny konkrétny právny predpis EÚ upravujúci možnosť rozšírenia kolektívnych zmlúv uzatvorených na úrovni odvetví formou štátnej intervencie. Tieto otázky preto patria výhradne do pôsobnosti vnútroštátneho práva s ohľadom na príslušné medzinárodné záväzky Grécka vrátane príslušných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce.
Verím, že som otázky zodpovedal uspokojivo. Zároveň verím, že som vás presvedčil o tom, že ak sa má Grécko dostať z krízy, sú fiškálne, finančné a štrukturálne opatrenia v memorande nevyhnutné. Dúfam, že som zmiernil obavy, ktoré niektorí z vás možno mali v súvislosti s nedodržiavaním zásady subsidiarity.
Nikolaos Chountis
(EL) Vážený pán komisár, je mi ľúto, ale opakujem, že ste nám nedali jasnú odpoveď. Odpovedali ste mi viac-menej rovnako na moje písomné otázky. Ak Komisia naozaj rešpektuje skutočnosť, že režim kolektívnych zmlúv je záležitosťou vnútroštátnych právnych predpisov, potom porušujete alebo neporušujete úlohu, ktorou ste poverení na základe zmlúv, keď voláte po tom, aby bol režim kolektívnych zmlúv zrušený? Európske odborové zväzy, ktoré podali proti vám sťažnosť za porušenie zmlúv, vašu interpretáciu neprijímajú.
Moja otázka znie: kto volá po zrušení kolektívnych zmlúv? Ste to vy? Je to Medzinárodný menový fond? Sú to veritelia Grécka, Portugalska a Írska? Prosím vás o jasnú odpoveď.
László Andor
člen Komisie. - (mikrofón vypnutý až do polovice prvej vety) ...väčšina inštitucionálnych opatrení vrátane opatrenia zameraného na tvorbu miezd v rôznych členských štátoch. Tieto mimoriadne situácie sa doteraz riešili prostredníctvom politík, ktoré spoločne vytvorili EÚ, MMF, ECB a vlády príslušných členských štátov.
Niektoré otázky sú v skutočnosti stále otvorené a niektoré položil aj Pakt Euro Plus. Nedávno sme so sociálnymi partnermi vrátane Európskej konfederácie odborových zväzov (ETUC) viedli niekoľko diskusií o prepojení sociálneho dialógu s hospodárskym riadením. Táto diskusia stále trvá. Netvrdím, že všetky otázky boli zodpovedané, a to je presne dôvod, prečo som prebral iniciatívu usporiadať konferenciu o mzdách a ich tvorbe v EÚ. Táto konferencia sa bude konať za účasti sociálnych partnerov a ďalších zainteresovaných strán v septembri. Budeme pokračovať v tejto diskusii a azda nájdeme správne odpovede.
Vec: Revízia nariadenia (EHS) č. 1612/68 o slobode pohybu pracovníkov v rámci Spoločenstva
Referenčný rámec pre voľný pohyb pracovníkov je stanovený nariadením Rady (EHS) č. 1612/68 o slobode pohybu pracovníkov v rámci Spoločenstva a bol už viackrát revidovaný.
Európsky parlament v súčasnosti pripravuje správu o podpore profesijnej mobility v EÚ. Zástupca Komisie, ktorý sa zúčastnil na schôdzi Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, vyhlásil 19. apríla tohto roku, že Komisia chystá revíziu tohto nariadenia v záujme jeho zlepšenia.
Kedy by mal podľa Komisie začať tento proces revízie?
László Andor
člen Komisie. - Voľný pohyb pracovníkov je základnou zásadou EÚ. Spolu s voľným pohybom tovaru, služieb a kapitálu je pilierom jednotného trhu a prispel k európskej integrácii za posledných 50 rokov.
Má tiež významný sociálny rozmer, keďže podporuje sociálnu, hospodársku a kultúrnu integráciu migrujúcich pracovníkov EÚ a členov ich rodín v hostiteľskom členskom štáte. Súbor právnych predpisov EÚ o voľnom pohybe pracovníkov dáva občanom EÚ právo na voľný pohyb v rámci Únie na pracovné účely a chráni sociálne práva zamestnancov a ich rodinných príslušníkov.
Ako vieme, 1. máj 2011 bol významným dátumom pre EÚ. Znamenal koniec obmedzení práva na prácu občanov z ôsmich členských štátov, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004. Títo občania môžu teraz voľne pracovať v ktoromkoľvek členskom štáte.
Komisia dúfa, že členské štáty, ktoré stále uplatňujú prechodné opatrenia pre pracovníkov z Rumunska a Bulharska, budú liberalizovať svoje trhy práce, keď 31. decembra 2011 sa skončí druhá fáza.
Koniec prechodných opatrení znamená, že viac občanov EÚ môže využiť jednu zo základných slobôd EÚ a voľne pracovať v inom členskom štáte. To otvára veľké možnosti nielen pre jednotlivcov, ktorí sa môžu presunúť tam, kde sú pracovné miesta, ale aj pre hospodárstvo.
Viem, že mobilita a voľný pohyb pracovníkov sú dôležité aj pre tento Parlament. Komisiu teší iniciatívna správa o podpore mobility pracovníkov v rámci Európskej únie a s veľkým záujmom sleduje diskusiu v parlamentných výboroch.
Ale sme si tiež vedomí, že aj napriek veľkému počtu právnych predpisov EÚ v oblasti voľného pohybu pracovníkov, má väčšina občanov EÚ stále pocit, že existuje príliš veľa prekážok brániacich pracovať v inom členskom štáte. Na túto situáciu sa nedávno poukázalo pri niekoľkých príležitostiach. Montiho správa z 9. mája 2010 - Nová stratégia pre jednotný trh - poukazuje na to, že hoci z právneho hľadiska je voľný pohyb pracovníkov celkovým úspechom, je to jedna z našich štyroch najmenej využívaných slobôd jednotného trhu.
Riešenie týchto problémov si vyžaduje široko koncipovaný prístup v kombinácii s účinným uplatňovaním zásady voľného pohybu. Vynútiteľnosť práva voľného pohybu, ktoré vyplýva z právnych predpisov EÚ, je zvlášť dôležitá v prípadoch diskriminácie na základe štátnej príslušnosti, pretože dotknuté osoby musia mať k dispozícii vhodné mechanizmy na zabezpečenie riadnej ochrany týchto práv.
Útvary Komisie v súčasnosti hodnotia právne predpisy EÚ o voľnom pohybe pracovníkov a zvlášť nariadenie Rady (EHS) 1612/68 a hľadajú možnosti, ako zlepšiť vynútiteľnosť právnych predpisov EÚ o voľnom pohybe, a to prípadne aj predložením iniciatívy v roku 2012.
Správa Parlamentu o mobilite pracovníkov preto prichádza v pravý čas a určite prispeje k diskusii o vynútiteľnosti právnych predpisov EÚ o voľnom pohybe pracovníkov a pomôže pri výbere akýchkoľvek ďalších krokov v tejto oblasti.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Pán komisár, veľmi pekne vám ďakujem za vašu odpoveď. Naozaj sa tešíme na revidované nariadenie, ktoré Komisia predloží budúci rok, ale chcela by som počuť, či si myslíte, že by Komisia mala vyhodnotiť negatívne, ako aj pozitívne dôsledky voľného pohybu pracovníkov. Z niektorých krajín Európskej únie došlo napríklad k hromadnému odchodu kvalifikovaných a odborne vyškolených pracovníkov, do ktorých členské štáty investovali výraznou mierou. Presťahovali sa do iných krajín Európskej únie. Nemyslíte si, že by sme mali vytvoriť určitý fond, aby sme mohli kompenzovať straty, ktoré utrpeli tie členské štáty, ktoré prišli o vyškolených, kvalifikovaných pracovníkov.
László Andor
člen Komisie. - Je to veľmi aktuálna otázka. Nedávno sme v súvislosti s 1. májom mali niekoľko rokovaní. Otvoril som tento problém s ministrami práce vyšehradských a pobaltských krajín. Uvažovali sme o tom, kde by mohol voľný pohyb viesť k určitému napätiu, najmä keď ovplyvňuje niektoré povolania, pri ktorých voľný pohyb nevedie k cirkulačnému javu, ale skôr k jednosmernému presunu.
Ak sa vyskytnú tieto tendencie, je v prvom rade na vládach členských štátov, aby vypracovali správne stratégie týkajúce sa odborného vzdelávania, odmeňovania a pracovných príležitostí na zlepšenie ďalšieho rozvoja pracovníkov napríklad v zdravotníctve, na ktoré sme sa počas rokovaní zvlášť zamerali.
Tento problém budeme naďalej sledovať a budeme o ňom naďalej diskutovať s vládami príslušných členských štátov, rovnako ako som to robil doteraz.
Vec: Preskupenie finančných prostriedkov regionálnych fondov a Kohézneho fondu
Je Komisia pripravená prerozdeliť aspoň 10 % z 51 miliárd EUR, ktoré sú v súčasnosti každoročne vyčlenené na regionálne fondy a Kohézny fond, na počiatočné financovanie nových elektrických sietí v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov?
Johannes Hahn
Pán Martin, ďakujem veľmi pekne za otázku. Je dôležité zdôrazniť, že v terajšom období financovania 2007 - 2013 boli prostriedky pod hlavičkou štrukturálnych fondov už pridelené a odsúhlasené s regiónmi a členskými štátmi v rámci viac ako 400 operačných programov.
Súčasťou celého procesu na začiatku obdobia financovania je určiť programy pre súčasné obdobie a rozhodnúť, aké prostriedky sú k dispozícii pre jednotlivé programy. V súlade s koncepciou spoločnej angažovanosti alebo spoločného riadenia sú práve členské štáty alebo regióny zodpovedné za vykonávanie programov v praxi. Sú tiež oprávnené a zodpovedné za výber a vykonávanie projektov a napokon aj za monitorovanie - aspoň na počiatočnej úrovni.
Dokonca aj na začiatku tohto obdobia bola téma energetickej účinnosti a podpora obnoviteľných foriem energie dôležitým bodom. To je jedna z priorít regionálnej politiky, ktorá sa vykonáva aj vo forme návrhov šitých na mieru v niekoľkých zo zhruba 400 programov, o ktorých som už hovoril.
Na základe tejto dohody s regiónmi a členskými štátmi, je v súčasnom období rozpočet pre udržateľnú energetickú politiku v celkovej výške 9,2 miliardy EUR, s hlavnými prioritami zameranými na obnoviteľné zdroje energie a zvyšovanie energetickej účinnosti. Na základe rozhodnutia Parlamentu a Rady v roku 2009 sme tiež vytvorili možnosť, že až 4 % prostriedkov z Európskeho fondu pre regionálny rozvoj by sa mohli použiť na opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti obytných budov. Odvtedy to využíva približne polovica členských štátov, predovšetkým Francúzsko, ktoré je príkladom toho, ako túto možnosť využívať a uplatňovať.
Hans-Peter Martin
(DE) Pán komisár, nehnevajte sa, prosím, ale začnime to brať vážne. Rád by som vám prečítal svoju otázku. Znie takto: Je Komisia pripravená prerozdeliť aspoň 10 % z 51 miliárd EUR, ktoré sú v súčasnej dobe k dispozícii každý rok, na rýchle naštartovanie financovania nových elektrických sietí pre obnoviteľnú energiu?
Museli ste nám teraz toho dosť veľa povedať, to je všetko pravda. Problém je len v tom, že nič z toho nie je k veci. K veci je vyslať signál a povedať áno, pochopili sme. Áno, vyvodzujeme závery z katastrofy vo Fukušime. Áno, rok 2020 myslíme vážne. Ak chceme presadiť zmenu energie, musíme priviesť elektrinu zo severného Nemecka do Rakúska. Môj otec bol riaditeľom elektrárenskej spoločnosti pre rakúsku provinciu Voralberg Voralberger Kraftwerk. Som si istý, že máte skúsenosti v tejto oblasti. Potrebujete na to elektrické vedenia.
Svoju otázku zopakujem ešte raz. Ste naozaj osobne pripravený úspešne rýchle naštartovať konkrétne financovanie, o čom každý tvrdí, že ho naliehavo potrebujeme, a nielen realizovať to, o čom rozhodli vaši predchodcovia?
Johannes Hahn
Pán Martin, vašu otázku som si prečítal veľmi pozorne. To je dôvod, prečo som vám dal veľmi konkrétnu odpoveď, ktorá vychádza z pravidiel, ktoré máme v oblasti regionálnej politiky. Podstatu týchto pravidiel tvoria dohody medzi členskými štátmi a tie nemôže jednostranne meniť ani Komisia, ani regióny.
Osobne by som chcel, aby sa zdroje, ktoré sú už vyčlenené na tento účel, naň aj používali, a bol by som rád, keby to tak bolo. Chodím z konferencie na konferenciu, z členského štátu do členského štátu ako živý tibetský modlitebný mlynček a žiadam, aby sa tieto zdroje - ktoré sú už k dispozícii - použili. Keďže rozšírenie obnoviteľných zdrojov energie skutočne predstavuje jeden zo základných bodov stratégie EÚ do roku 2020, predpokladám, že v nasledujúcom období bude pre túto oblasť stanovený jednoznačne vyšší rozpočet, a to aj z okruhu regionálnej politiky. Okrem toho sa bude v tejto súvislosti investovať, v spolupráci s pánom Oettingerom, v oblasti infraštruktúry, pokiaľ ide o transeurópske siete v oblasti zásobovania energiou. Ak dnes regióny hľadajú možnosti nanovo vyčleniť zdroje okrem zdrojov, ktoré sú už k dispozícii, sme, samozrejme, v tejto oblasti veľmi otvorení myšlienke umožniť im to alebo v každom prípade viesť v tejto súvislosti vážne rokovania. Opäť však chcem zdôrazniť, že my v Komisii nemôžeme tieto dohody jednostranne meniť.
Vec: Plnenie cieľov v prípade platieb zo štrukturálnych fondov
Na konci júna 2011 Komisia predloží svoj návrh na budúci sedemročný finančný rámec na roky 2014 - 2020. V prípade regionálnej politiky EÚ sa v jednotlivých programoch vyskytli značné problémy s absorpčnou kapacitou. Okrem toho neboli v prípade viacerých programov ich stanovené ciele dosiahnuté.
Ako plánuje Komisia zohľadniť v budúcom rozpočtovom období absorpčnú kapacitu jednotlivých štátov ako kritérium prideľovania prostriedkov zo štrukturálnych fondov?
Súhlasí Komisia s tým, aby sa výdavky opäť preskúmali v prípade, že určitý región dostával niekoľko rokov prostriedky zo štrukturálnych fondov bez toho, aby to viedlo k splneniu stanovených cieľov?
Preskúma Komisia mechanizmus tzv. zrušenia prostriedkov, ktorým sa stanovuje lehota určená na pridelenie prostriedkov zo štrukturálnych fondov určitému prijímajúcemu regiónu? Domnieva sa Komisia, že takýto mechanizmus prispeje k tomu, aby sa zabezpečila politika súdržnosti, ktorá bude viac orientovaná na výsledky?
Dvor audítorov vo svojej výročnej správe za rok 2009 zistil najvyšší výskyt chýb vo výdavkoch v rámci politiky súdržnosti EÚ. To isté platí pre predchádzajúce roky. Ako plánuje Komisia napraviť túto situáciu?
Johannes Hahn
Pani Jensenová, ďakujem vám za vašu otázku. Pokiaľ ide o absorpčnú kapacitu a jej posúdenie pri prideľovaní finančných prostriedkov v nasledujúcom období, hneď teraz spomeniem existujúce pravidlo týkajúce sa hornej hranice na pridelenie prostriedkov - jedným slovom, strop. Existuje pravidlo, ktoré hovorí, že vzhľadom na určité pohyblivé rozpätie pre každý členský štát je pre štrukturálnu politiku k dispozícii iba konkrétna suma posudzovaná na základe celkového HDP členského štátu. Prostriedky pridelené na jeden rok nesmú prekročiť túto hornú hranicu.
Pre nasledujúce obdobie budeme určite zvažovať, či je úroveň súčasnej hornej hranice odôvodnená a či sú potrebné nejaké úpravy, aby bolo možné absorpčnú kapacitu lepšie navrhnúť a lepšie zabezpečiť.
Pokiaľ ide o to, aby programy plnili svoje ciele, musím vám pripomenúť piatu správu o súdržnosti a preskúmanie rozpočtu, v ktorých bolo jasne stanovené, že výkonnosti programu sa musí venovať väčšia pozornosť. Pre nasledujúce obdobie sa v tomto ohľade plánuje súbor testov a motivačných systémov, ktorý Komisia predložila v rámci legislatívneho balíka o kohéznej politike na obdobie po roku 2014.
Pokiaľ ide o mieru výskytu chýb, na metodické problémy pri audite viacročných programov som mnohokrát poukázal, a to aj v tomto Parlamente. Približne polovicu rozpočtu EÚ určite tvoria prostriedky, ktoré sú vyčlenené na viacročné činnosti. Audit Dvora audítorov, pokiaľ ide o plnenie rozpočtu, berie vždy do úvahy iba prebiehajúci rok a z toho dôvodu vznikajú vo vzťahu k regionálnej politike metodické problémy, pretože sa uplatňuje tretia úroveň kontrol, zatiaľ čo ročný audit Dvora audítorov sa vykonáva v rámci prvej úrovne kontrol, a preto sa v nej vyskytuje stále vyššia miera chýb ako na konci programového cyklu, ako už môžeme potvrdiť.
V každom prípade aj moja predchodkyňa pani Hübnerová zaviedla v tomto ohľade v spolupráci s Parlamentom akčný plán, účinnosť ktorého je už zrejmá a ktorý už preukázal svoju výkonnosť. Jedným z týchto opatrení však bola aj možnosť daná generálnym riaditeľstvám pozastaviť platby v odôvodnených prípadoch až na šesť mesiacov. Na ilustráciu uvediem, že tento nástroj sa v minulom roku použil viac než päťdesiatkrát. Všetky tieto pozastavenia platieb mohli byť opäť zrušené pred lehotou platnosti, pretože otázky, v súvislosti s ktorým bola vznesená námietka, sa vyriešili.
Pokiaľ ide o mieru chýb, chcel by som vás však požiadať aj o to, aby ste vždy brali do úvahy, že regionálna politika má v tejto súvislosti funkciu, takpovediac, snehového pluhu, ktoré spolu s určitými zákonne vytvoreným prvkami kontrolujeme, ako sa vykonávajú v každodennej praxi, aké sú efektívne a aké problémy spôsobujú. Problematika verejného obstarávania je opakovane predmetom rokovaní s členskými štátmi, regiónmi a konečnými príjemcami. V tejto oblasti sa vyskytuje asi 70 % miera chýb. Ak sa nám podarí zjednodušiť tento systém - a v tomto smere sme spolu s komisárom Barnierom odštartovali iniciatívu -, znížime aj reálnu mieru chýb v tejto oblasti. Snažíme sa robiť si domáce úlohy v tejto oblasti a v tejto súvislosti dosiahnuť pokrok.
Anne E. Jensen
(DA) Vážený pán predsedajúci, rada by som poďakovala komisárovi Hahnovi za skvelú odpoveď, ktorá ukazuje, že tieto problémy berie vážne. Tieto problémy sa s hospodárskou krízou zjavne vôbec nezlepšili, čo spôsobuje, že mnohé krajiny ťažko nachádzajú spolufinancovanie. Venuje Komisia osobitnú pozornosť tomu, čo by to mohlo znamenať pre ďalšie programové obdobie? Povedie pomoc zo štrukturálnych fondov skutočne k rozvoju týchto regiónov? Vidíme výsledky? Zvažuje Komisia aj to, čo možno urobiť na zlepšenie sledovania skutočných cieľov - celkových cieľov - týkajúcich sa rozvoja, aby tieto neposkytovali len projekty, ale aby viedli aj k rozvoju?
Johannes Hahn
Pani Jensenová, cieľ, ktorý sme stanovili pre nasledujúce programové obdobie, je tematicky prepojiť štrukturálnu politiku - pretože ju to v každom prípade ovplyvňuje - so stratégiou EÚ do roku 2020. V tejto oblasti sú preto stanovené kľúčové ciele a priority, ktoré sa majú uplatňovať pri prispôsobení na mieru v regiónoch. Potom bude na regiónoch, aby si samy vybrali niekoľko priorít akoby z menu, najmä pokiaľ ide o konkurencieschopnosť regiónov.
Regióny si potom spolu s nami v Komisii v partnerských a investičných dohodách stanovia a odsúhlasia veľmi realistické, ale aj ambiciózne a merateľné ciele tak, aby sme na konci obdobia jasne videli, či sa ciele dohodnuté medzi nami dosiahli alebo nedosiahli, alebo či sa azda dokonca prekročili. Ak by sa ukázalo, že sa nedosiahli, mali by sme potom možnosť spoločne skúmať príčiny ich nedodržania a skúmať, či to bolo dôsledkom domácich alebo vonkajších faktorov. Na základe toho by sme potom mohli vyvodiť závery pre plánovanie ďalších programov a prideľovanie finančných prostriedkov v nasledujúcom období. Predstavuje to veľmi dôležitý, veľmi kvalitný rozvoj regionálnej politiky počas nasledujúceho finančného obdobia.
Predsedajúci
Otázky, ktoré neboli zodpovedané pre nedostatok času, budú zodpovedané písomne (pozri prílohu).
Týmto končím hodinu otázok.
