Hodnotiaci mechanizmus na monitorovanie uplatňovania schengenského acquis - Vytvorenie hodnotiaceho mechanizmu na overenie uplatňovania schengenského acquis (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je spoločná rozprava o nasledujúcich správach:
správa pána Carlosa Coelha v mene Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci o vytvorení hodnotiaceho mechanizmu na monitorovanie uplatňovania schengenského acquis - C6-0111/2009 -;
správa pána Carlosa Coelha v mene Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci o vytvorení hodnotiaceho mechanizmu na overenie uplatňovania schengenského acquis - C6-0110/2009 -.
Carlos Coelho
Vážený pán predsedajúci, pán Barrot, dámy a páni, som za mechanizmus na hodnotenie schengenského priestoru, ktorý zdokonalí a zefektívni systém používaný v súčasnosti a ktorého cieľom je zabezpečiť, aby sa schengenské acquis uplatňovalo transparentnejšie a súvislejšie.
Predsa som však sklamaný návrhmi, ktoré predložila Európska komisia. V podstate ide o to, že tieto návrhy zachovávajú celkom nezmenené pravidlá spadajúce do prvej časti mandátu, a pokiaľ ide o druhú časť mandátu alebo o hodnotenie toho, ako členské štáty, ktoré už patria do schengenského priestoru, uplatňujú schengenské acquis, tieto návrhy len začleňujú nedávne zlepšenia do platného hodnotiaceho mechanizmu.
Vlastne jediná nová vec, ktorú chválim, je možnosť uskutočňovať neohlásené návštevy. Pokiaľ ide o hodnotiaci proces, tieto návrhy celkovo presúvajú úlohu, ktorú v súčasnosti vykonáva Rada, do rúk Komisie, pričom umožňujú len veľmi obmedzené formy spolupráce s členskými štátmi a vylučujú Európsky parlament z celého tohto procesu, a to bez toho, aby sa preukázal prínos týchto krokov.
Zároveň sa obávam, že smerujeme k úplnému oddeleniu hodnotiacich mechanizmov, pokiaľ ide o obe časti mandátu, čo by mohlo ohroziť účinnosť a súdržnosť systému. Krajiny, ktoré sa chcú pripojiť k Schengenu, by nemali podliehať iným pravidlám a hodnotiacom systémom ako tie, ktoré už do neho patria.
Sú tu aj problémy s ochranou údajov. Uvediem len tri príklady: po prvé, bod o bezpečnosti konzulárnych zariadení je neúplný, pretože pokiaľ ide o outsourcing, zariadenia externých spoločností nie sú kryté. Po druhé, bezpečnostné požiadavky navrhnuté pre Schengenský informačný systém (SIS) by mali byť zahrnuté aj v bode o vízach. Po tretie, článok 7 tohto nariadenia by mal zahŕňať nielen analýzu rizík, ale aj audity a správy o bezpečnostných inšpekciách, ktoré vykonali členské štáty v súlade s pravidlami, ktoré boli zavedené štatutárnymi nástrojmi Schengenského informačného systému (SIS) a vízového informačného systému (VIS).
Okrem problémov, ktoré som tu spomínal, a vylepšení, ktoré by sa dali urobiť, je zásadný problém v tom, že úloha, ktorá sa pripisuje Európskemu parlamentu, je bezvýznamná. Podľa našich právnych služieb je výber Komisie týkajúci sa právneho základu legitímny. V návrhu nariadenia by však bolo možné uplatniť aj spolurozhodovací postup. Jediným rozhodujúcim faktorom medzi týmito dvomi možnosťami je politická vôľa. Napokon, ak Lisabonská zmluva nadobudne platnosť, čo sa v krátkom čase očakáva, tieto návrhy sa budú musieť zlúčiť do jedného jediného návrhu a opätovne predložiť, keďže štruktúra pilierov bude odstránená.
Nemali by sme zabúdať na to, že diskutujeme o zabezpečení priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, čo by malo zahŕňať všetky členské štáty a všetky európske inštitúcie. Spolurozhodovací postup je teda tou správnou voľbou. Úloha Európskeho parlamentu by nemala byť len doplnková, ale mala by skôr odrážať vplyv, ktorý Parlament má, pokiaľ ide o prijímanie základných legislatívnych nástrojov.
Na záver by som rád poďakoval tieňovým spravodajcom za podporu tohto stanoviska Európskeho parlamentu a vyzval pána podpredsedu Barrota, ktorý tomuto Parlamentu vždy prejavoval úctu, aby opätovne predložil tieto návrhy, ktoré zavedú zlepšenia nielen z hľadiska obsahu, ale zároveň stanovia náležitú úlohu, ktorú bude Európsky parlament vykonávať, pokiaľ ide o samotný postup.
Jacques Barrot
Vážený pán predsedajúci, pokúsim sa zareagovať na obavy, ktoré vo svojej správe vyjadril pán Coelho.
Hodnotiaci mechanizmus je kľúčovým opatrením, pokiaľ ide o zachovanie integrity schengenského priestoru a udržanie vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi. Z tohto dôvodu Komisia navrhuje, aby boli odborníci z členských štátov plne zapojení do plánovania návštev, návštev na mieste a do vypracovávania hodnotiacich a nadväzujúcich správ.
Komisia je, samozrejme, presvedčená, že Parlament by mal byť zapojený do hodnotenia schengenského priestoru, čo v súčasnosti nie je. Občania musia mať prístup k výsledkom týchto hodnotení. Preto Komisia navrhuje, že bude Parlamentu predkladať výročné správy, ktoré ukážu závery, ku ktorým sa dospelo po každom hodnotení, a pokrok nápravných opatrení.
To je teda prvá odpoveď. Je pravda, že pán Coelho nastolil otázku spolurozhodovania zo strany Parlamentu. V súčasnosti platné zmluvy to nepovoľujú. Hoci tu však spolurozhodovanie zatiaľ neexistuje, spomínané návrhy skutočne komunitarizujú súčasný mechanizmus. Prostredníctvom týchto návrhov sa mechanizmus môže zefektívniť vzhľadom na plánovanie, návštevy na mieste a prešetrenie, ktoré nasleduje po hodnoteniach.
Okrem toho, úloha Komisie ako strážkyne zmlúv sa posilní. Pán Coelho, túto posilnenú úlohu však silne spochybňuje Rada. Podľa platných zmlúv sa preto požadujú dva paralelné návrhy, keďže schengenské acquis zahŕňa prvý aj tretí pilier.
Komisia považovala článok 66 Zmluvy o ES, ktorý zabezpečuje konzultáciu Európskeho parlamentu, za ten správny právny základ návrhu prvého piliera. Tento právny základ bol vybraný ako ten správny pre súčasný schengenský hodnotiaci mechanizmus, keď bolo schengenské acquis začlenené do rámca Európskej únie prostredníctvom "prelomového" rozhodnutia prijatého v roku 1999.
Články 30 a 31 tejto zmluvy boli zvolené za právny základ návrhu tretieho piliera. Preto sme sa za účelom hodnotenia prvého piliera a hodnotenia tretieho piliera museli odvolať na dva rôzne články.
Na základe platných zmlúv a právnych rozpráv, ktoré z nich vyplývajú, si musí Komisia stáť za svojimi návrhmi. Pán Coelho, treba povedať, že pokiaľ ide o zložité rokovania v Rade týkajúce sa posilnenej úlohy Komisie, je možné, že sa tak skoro neskončia. Dnes môžeme predovšetkým dúfať, že Lisabonská zmluva bude ratifikovaná, a potom sa táto záležitosť znovu otvorí. Keď nadíde správny čas, Komisia rozhodne, čo považuje za najvhodnejší právny základ navrhnutého mechanizmu, pričom do najväčšej možnej miery zapojí aj Európsky parlament.
Samozrejme, keď ten čas nadíde, Komisia bude schopná predložiť pozmenené a doplnené alebo nové návrhy v závislosti od situácie. Ako viete, ja sám som vo všeobecnosti veľkým zástancom tohto ustanovenia, ktoré vášmu Parlamentu umožní konať ako spoločnému zákonodarcovi vo väčšine otázok týkajúcich sa spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. Je jasné, že môžem len a len podporovať oveľa aktívnejšiu úlohu Parlamentu. V súčasnej situácii si však nemyslím, že by sme mohli urobiť niečo iné, než navrhnúť tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh na terajšom právnom základe. Ako som vám však povedal, diskusie v Rade nie sú jednoduché. Dôvodom nie je to, že by sme nechceli zapojiť členské štáty, ale to, že Komisia vo svojej úlohe strážkyne zmlúv cíti, že je zodpovedná aj za riadenie tohto celého hodnotiaceho mechanizmu, a to za účasti členských štátov a, samozrejme, Parlamentu.
Simon Busuttil
Vytvorenie schengenského priestoru bolo nepochybne veľkým krokom vpred pre viacero krajín Európskej únie. Prinieslo našim občanom realistickejšiu koncepciu úplnej slobody pohybu a dokonca by sa dalo povedať, že keď občan cestuje v rámci schengenského priestoru, mohol by sa cítiť takmer akoby cestoval vo svojej vlastnej krajine. Všetci si však uvedomujeme, že na to, aby takýto ambiciózny projekt uspel, čo sa mu aj podarilo, bol potrebný veľký kus ťažkej práce a značná obeť. Predovšetkým, keď sme sa rozhodli otvoriť dvere jeden druhému, museli sme do seba navzájom vložiť dôveru v takej chúlostivej otázke, akou je ochrana našich vonkajších hraníc. Pokiaľ ide o vonkajšie hranice, do rúk krajiny sa vloží dôvera a dôvera sa za to vráti.
Preto pokiaľ ide o tieto správy, súhlasím s kolegom Carlosom Coelhom v tom, že ich zámerom je zdokonaliť hodnotiaci mechanizmus v rámci projektu schengenského priestoru, ktorý je veľmi dôležitý a stojí na vzájomnej dôvere. Predsa však zároveň trváme na tom, že toto hodnotenie musí byť vykonávané účinne a transparentne. Okrem toho, musí zapájať Parlament, ktorému sa musí umožniť, aby vykonával svoje plné právomoci, najmä teraz, keď sme, alebo potenciálne sme, pár týždňov pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy. Preto som si istý, že Komisia pochopí, keď povieme, že vzhľadom na to, že Lisabonská zmluva je na dosah, očakávame, že návrhy, akým je tento, budú plne rešpektovať všetky právomoci, ktoré bude mať Európsky parlament na základe tejto zmluvy.
Ioan Enciu
Vytvorenie hodnotiaceho a monitorovacieho mechanizmu na overenie uplatňovania schengenského acquis je dôležitým opatrením, ktoré zavedie do praxe rozhodnutia týkajúce sa oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a predovšetkým ustanovenia Haagskeho programu. Predbežné návrhy, ktoré boli predložené na dnešnú rozpravu, sú istou obmenou hodnotiaceho mechanizmu. Obsahujú ustanovenia, ktoré sú špecifické pre cieľovú oblasť, spolu s primeranou kontrolnou metodológiou.
Hlbšia analýza však poukazuje na to, že isté zásady spolupráce medzi inštitúciami sú ignorované. Platí to na úrovni Európskej únie, ako aj medzi členskými štátmi EÚ. Z tohto hľadiska obsahuje predložený návrh ustanovenia, ktoré obmedzujú spoluprácu medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o hodnotenie výsledkov vyplývajúcich z uplatňovania Schengenskej dohody. Zároveň neprijateľne zväčšuje úlohu Komisie v tomto procese, zatiaľ čo Európsky parlament zostáva mimo celého hodnotiaceho mechanizmu.
Okrem toho, znenie niektorých článkov nariadenia ponecháva priestor pre rôzne interpretácie vzťahu medzi Komisiou, Parlamentom a Radou, pokiaľ ide o ich prístup k informáciám o uplatňovaní schengenského acquis.
Preto článok 14, ktorý sa týka citlivých informácií, zdôrazňuje, že "správy vypracované po návštevách na mieste sa klasifikujú ako dokumenty s obmedzeným prístupom. Komisia po porade s dotknutým členským štátom rozhodne, ktorá časť správy sa môže uverejniť".
V súvislosti s týmito ustanoveniami by som chcel spomenúť aj to, že článok 16, ktorý sa týka správy predkladanej Európskemu parlamentu a Rade, nespomína, že výročná správa o vykonanom hodnotení bude obsahovať aj obmedzené informácie. Z toho by sme mohli vydedukovať, že je na Komisii, aby posúdila, ktoré informácie budú zahrnuté do výročnej správy a ktoré nie. Táto skutočnosť prideľuje Komisii funkcie, ktoré podľa mňa nie sú oprávnené.
Lisabonská zmluva čoskoro nadobudne platnosť, a potom sa spolurozhodovanie stane obvyklým legislatívnym postupom, ktorý sa vzťahuje aj na oblasť slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Legislatívne návrhy, o ktorých tu práve vedieme rozpravu, obsahujú ustanovenia, ktoré sú v rozpore so zásadami zahrnutými v tejto zmluve. Preto ak sa teraz tieto návrhy schvália, po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy ich bude potrebné zrevidovať.
Vážené poslankyne, vážení poslanci, sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť sú pre európskych občanov, ktorých záujmy priamo predstavuje európska legislatíva, tými najdôležitejšími oblasťami. Obmedzovať úlohu takej inštitúcie, akou je Európsky parlament, je nesprávne. Na záver by som rád podporil návrh pána Coelha, že tento návrh Komisie treba v jeho súčasnej podobe zamietnuť a vrátiť späť Komisii. Navrhujem vám, aby sme podporili návrh uznesenia.
Sarah Ludford
v mene skupiny ALDE. - Vážený pán predsedajúci, pán Coelho opäť raz dokázal, že jeho druhé meno je oprávnené: Carlos "Schengen” Coelho. Je to náš miestny odborník vo Výbore pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a za jeho prácu a odborné znalosti sme mu veľmi vďační. K týmto návrhom vypracoval veľmi kvalitné forenzné správy, ktoré dokazujú, v akom strašnom neporiadku je Európska únia, pokiaľ ide o monitorovanie a hodnotenie.
Rozhodne mi nedáva žiadny zmysel, aby spôsobilosť na pripojenie sa k schengenskému priestoru vždy posudzovali výlučne členské štáty, a to bez ohľadu na nejaké tajomné rozdelenie na krajiny, ktoré sa chcú pripojiť k Schengenu, a tie, ktoré už sú jeho súčasťou. V návrhu nariadenia Komisie sa hovorí, že "keďže hodnotenie pred realizáciou je pre členské štáty rozhodujúce z hľadiska získania vzájomnej dôvery, zdá sa byť rozumné, aby za toto hodnotenie aj naďalej zodpovedali členské štáty". My však na členské štáty nenechávame, aby hodnotili balkánske krajiny, o ktorých dnes večer bude hlasovať Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci v súvislosti s ich spôsobilosťou na zrušenie vízovej povinnosti a bezvízový styk. Je to práve Komisia, ktorá vykonáva posudky a hodnotenia, takže tu nie je vôbec žiadna zhoda s výrokom, podľa ktorého by posudzovanie iných krajín malo byť v rukách členských štátov.
Aby som bola úprimná, nechápem tento čudný rozkol medzi hodnotením "realizácie" opatrení potrebných na pripojenie sa k Schengenu, ktoré podľa Komisie musí ostať medzivládne, a kontrolovaním "uplatňovania" schengenského acquis. Rozhodne sa zdá, že členské štáty nerobia veľmi dobrú prácu, pretože z návrhu rozhodnutia sa dozvedáme, že "členské štáty v posledných rokoch nevidia potrebu uskutočňovať hodnotenia na mieste, ktoré by sa týkali justičnej spolupráce v trestných veciach a drog. Ochrana údajov tiež nie je vždy predmetom hodnotení na mieste". Myslím si, že nielen v tomto Parlamente, ale aj mimo neho, je veľa ľudí, podľa ktorých sú záležitosti týkajúce sa spolupráce v trestných veciach, drog, boja proti pašovaniu drog a ochrany súkromia dosť dôležité na to, aby boli podrobené inšpekciám na mieste. Takže úplne podporujem závery Carlosa Coelha, že to všetko musíme dať dokopy, zlúčiť postupy, prostredníctvom ktorých sa toto hodnotenie vykonáva, zjednotiť úlohu prvého a tretieho piliera - a dúfam, že výraz "tretí pilier” sa čoskoro stane minulosťou a už ho nikdy viac nebudem musieť vysloviť -, aby sme vytvorili jeden jednoduchý, účinný a transparentný hodnotiaci systém a zabezpečili, aby transparentnosť zahŕňala zodpovednosť voči Európskemu parlamentu.
Najzvláštnejšie je, že v tejto dôležitej chvíli, verím, že tesne pred ratifikáciou Lisabonskej zmluvy - mimochodom, v Snemovni lordov Spojeného kráľovstva som k tomu svojim kúskom prispela aj ja -, Komisia predkladá tento mimoriadne zmätený a nezmyselný súbor návrhov. Podporujem zamietnutie a žiadam Komisiu, aby sa vrátila s lepším návrhom, ktorý bude brať do úvahy Lisabonskú zmluvu, spolurozhodovanie, jednoduchosť a efektívnosť v oblasti monitorovania a bude v súlade so záväzkami Komisie a Parlamentu v iných oblastiach.
To nastoľuje celkovú otázku týkajúcu sa spôsobu, akým prebieha partnerské preskúmanie v Európskej únii zloženej z 27 členských štátov. Ako hovorím, mali by sme sa na to pozrieť, aj v oblasti ľudských práv, pretože sa zdá, že nemáme žiadne jasné zásady a štruktúry a jednoducho prijímame rôzne veci v rôznych oblastiach. Akokoľvek mám členské štáty rada, obávam sa, že si často osvojujú praktiky typu "dnes pomôžem ja tebe, zajtra ty mne", čo znamená, že sa navzájom nekritizujú, takže vlastne nie sú tými správnymi osobami na to, aby sa mohli navzájom hodnotiť. Komisia, keď pracuje čo najlepšie, je na to najvhodnejšia.
Keďže mi ešte pár sekúnd ostáva, rada by som sa obrátila na pána Bradbourna zo skupiny ECR, a to vo veci týkajúcej sa voľného pohybu. Pán poslanec žiada globálny zákaz skenerov zobrazujúcich telo akoby nahé. Pomohlo by, keby sa minulý rok zúčastnil hlasovania, keď sa jeho kolegovia postavili proti zákazu používania týchto telesných skenerov bez základného preskúmania ľudských práv. Jeho kolegovia hlasovali proti tomu zákazu. Pán Bradbourn ani len nebol prítomný na hlasovaní, takže je trochu absurdné, že sa o tom teraz rozhovoril.
Tatjana Ždanoka
v mene skupiny Verts/ALE. - Vážený pán predsedajúci, aj ja chcem poďakovať nášmu kolegovi Carlosovi Coelhovi za jeho správu. Skutočne potrebujeme jednoduchý, účinný a transparentný mechanizmus na hodnotenie schengenského priestoru.
Súhlasím s tým, že Komisia by mala hrať aktívnejšiu úlohu v hodnotiacom mechanizme, o čom práve hovoril pán Barrot. My poslanci však máme viacero obáv. Viete, že naša Skupina zelených má veľmi pevné stanovisko týkajúce sa ochrany osobných údajov. Keď Komisia hovorila o bezpečnosti konzulárnych priestorov, zabudla spomenúť outsourcing. Zabudla aj na bezpečnostné ustanovenia IT pre tieto priestory.
Okrem výročného hodnotiaceho programu musí článok 7 tohto nariadenia brať do úvahy nielen analýzu rizík, ktorú poskytuje agentúra FRONTEX, ale aj audity a inšpekcie, ktoré vykonávajú samotné členské štáty. Preto žiadame, aby sa vzali do úvahy aj obavy o ochranu údajov.
Pokiaľ ide o spolurozhodovací postup a návrh pána Coelha, naša skupina, teda Skupina zelených/Európska slobodná aliancia, plne podporuje jeho stanovisko. Nebudem vám pripomínať úlohu Európskeho parlamentu ako volenej inštitúcie. Už tu zaznelo, že podľa Lisabonskej zmluvy bude spolurozhodovací postup jedinou možnosťou. Pána spravodajcu ako aj jeho návrh plne podporujeme.
Rui Tavares
Schengenský priestor má dvadsať rokov - alebo takmer 20 rokov - a hodnoteniu podlieha už 10 rokov. Najskôr to bolo zo strany stáleho výboru a neskôr zo strany pracovnej skupiny pre hodnotenie. Preto je najvyšší čas, aby sme zdokonalili hodnotiace postupy a zareagovali na obavy týkajúce sa schengenského priestoru.
Je hanba, že s týmto blížiacim sa výročím sa Komisii nepodarilo urobiť dosť práce alebo väčší pokrok vo vytvorení účinnejšieho a komplexnejšieho hodnotiaceho mechanizmu, ktorý by bol schopný reagovať nielen na obavy, ktoré sa objavili v prvých rokoch schengenského priestoru, ako boli napríklad účinnosť a súdržnosť medzi členskými štátmi a istá rovnocennosť postupov, ale aj na obavy týkajúce sa transparentnosti, kontroly zo strany občanov (demokratickej kontroly) a napokon na obavy týkajúce sa rešpektovania ľudských práv, ktoré tomuto Parlamentu mimoriadne ležia na srdci. Existujú dobre podložené obavy, že väčšia účinnosť sa dosahuje za cenu práv občanov. Je najvyšší čas, aby sme túto priepasť preklenuli.
Rád by som v krátkosti niečo povedal aj o spolurozhodovacom postupe. Európska komisia a všetci ostatní, ktorí obhajovali Lisabonskú zmluvu a velebili jej demokratické hodnoty, teraz čelia skúške, či môžu splniť svoje sľuby a povoliť väčšiu parlamentnú a demokratickú kontrolu schengenských hodnotiacich postupov. Nemôžem však podporiť závery pána spravodajcu a nášho kolegu Carlosa Coelha. Som presvedčený, že robí dobrú službu európskej demokracii, keď vyzýva Komisiu, aby prepracovala svoje návrhy a predložila niečo jednoduchšie, účinnejšie, transparentnejšie a úctivejšie k ľudským právam, čo by zaistilo väčšiu parlamentnú a demokratickú kontrolu.
Gerard Batten
v mene skupiny EFD. - Vážený pán predsedajúci, nestáva sa mi veľmi často, že by som súhlasil s niečím, čo povedal Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci. Výbor hovorí, že tieto návrhy o hodnotiacich mechanizmoch a schengenskom acquis sú zbytočné, pretože po ratifikácii Lisabonskej zmluvy sa tak či tak zmenia.
Keď Lisabonská zmluva nadobudne platnosť, prvý a tretí z takzvaných troch pilierov rôznych oblastí politiky sa spoja do jedného. Keď bude Lisabonská zmluva zavedená, nepochybne sa objavia pokusy využiť ju ako nástroj na uplatnenie schengenského acquis vo všetkých členských štátoch vrátane tých, ktoré mu v súčasnosti nepodliehajú, medzi ktoré patrí aj Spojené kráľovstvo.
Všimnite si, že som povedal "keď bude Lisabonská zmluva zavedená", a nie "ak". Zdá sa, že jediná hlava štátu, ktorá bola vytrvalo proti tejto zmluve, odvážny prezident Českej republiky Václav Klaus, bude zastrašovaná a čoskoro dá svoj súhlas. Zradcovská labouristická vláda v Británii nesplnila svoj sľub, že pre britských občanov vypíše referendum o Lisabonskej zmluve, a jediný človek, ktorý by mohol udržať nádej na referendum, David Cameron, nemá odvahu, zásady ani chuť to urobiť.
Spojené kráľovstvo má úplne neovládateľný, neobmedzený a chaotický imigračný a azylový systém. Ako členský štát Európskej únie už viac nekontrolujeme svoje vlastné hranice a na základe Lisabonskej zmluvy sa prílivová vlna prisťahovalcov, ktorú zažívame, zmení na tsunami. Takže táto správa na ničom absolútne nič nezmení a pripomienky výboru a Parlamentu Komisia odignoruje.
Počul som, ako sa v tejto rozprave spomínali slová "voľnosť, sloboda a spravodlivosť". Čo je to za voľnosť, keď sme sa neporadili s občanmi o ich novej ústave podľa Lisabonskej zmluvy, pretože by ju mohli zamietnuť? Aká sloboda existuje v zákonoch, ktoré vytvorili nedemokratické inštitúcie a ktoré volič nemôže odstrániť? Čo je to za spravodlivosť, keď v súlade s európskymi zatykačmi boli vnútroštátne súdy zbavené svojich právomocí na ochranu vlastných občanov pred nespravodlivým zatknutím a väzbou? Táto Únia je orwellovským výtvorom, v ktorom slová znamenajú opak toho, čo sa hovorí.
Hans-Peter Martin
(DE) Vážený pán predsedajúci, potrebujeme demokratickú revolúciu. Práve ste počuli, čo povedal predchádzajúci rečník. Často vidíme, že keď človek ide príliš ďaleko a príliš rýchlo, dosiahne pravý opak toho, o čo sa pôvodne snažil.
Mottom tejto skupiny je, že ak sa Európska únia rozvíja príliš rýchlo, vyústi to presne do toho, čo nechce, a to je nový nacionalizmus. Práve to v tejto chvíli vidíme v mojej krajine. Pochádzam z krajiny, ktorá sa rozdelila na dve časti. Na západe, vo Vorarlbersku a ešte trochu za ním, sa tešíme z otvorených hraníc, zatiaľ čo na východe môžete vidieť, že sme so schengenským priestorom zašli priďaleko a prirýchlo. Čo sa nám za to v našej krajine a inde dostáva, je nový revanšizmus a nacionalizmus.
Nesmieme sa skrývať za odborné rozpravy. Musíme týmto problémom čeliť. Samozrejme, to musí nutne znamenať, že Európsky parlament dostane spolurozhodovacie práva a že vy, pán komisár, musíte počkať, kým tieto práva nadobudneme alebo nám ich aspoň štandardne udelia.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Vážený pán predsedajúci, pánovi Carlosovi Coelhovi blahoželám a podporujem ho. Zároveň by som rád zdôraznil, že táto správa bola vo Výbore pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci prijatá jednomyseľne.
Návrh Rady má vplyv na druhú časť mandátu udeleného pracovnej skupine pre schengenské hodnotenie, ktorým je potvrdiť, že acquis communautaire sa správne uplatňuje aj po zrušení kontrol na vnútorných hraniciach.
Cieľom tohto mandátu je zefektívniť schengenský hodnotiaci mechanizmus.
Hodnotenie správneho uplatňovania schengenského acquis má právny základ v zložkách tretieho piliera, zatiaľ čo ostatné aspekty acquis majú právny základ v nástrojoch prvého piliera.
Podľa môjho názoru je navrhovaný právny základ správny, ale nezdá sa, že by sa veľmi zhodoval s viac než významným nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, podľa ktorej sa funkcie a právomoci, na ktorých sa v súčasnosti podieľajú dva piliere, zjednotia.
Návrh sotva obsahuje nejaké nové prvky, ktoré ho odlišujú od hodnotiaceho mechanizmu platného v súčasnosti, a pán Coelho ich spomenul ex novo. Zavádza však očividne významnú zmenu, keďže dokument, ktorý je pred nami, by znamenal presunutie funkcií, ktoré v súčasnosti vykonáva Rada, na Komisiu.
Tento presun právomocí de facto znamená, že Parlament a samotné členské štáty sú v rámci hodnotiaceho procesu zatlačení do úzadia napriek tomu, že práve oni sú tí, ktorí majú moc nad bezpečnosťou ich vonkajších hraníc.
Parlament, ktorý zastupuje európskych občanov, hrá v bezpečnostných otázkach základnú a vedúcu úlohu. Naša úloha je dôležitá a uznáva sa to aj v Lisabonskej zmluve.
Vážený pán predsedajúci, chceme teda počkať tri mesiace, pretože ak počkáme, nebude potrebné znovu otvárať túto záležitosť.
A ešte jedna vec, pán predsedajúci: práve som zbadal pána podpredsedu, ako si oblieka pulóver. Je tu mrazivo chladno. Chcem sa ospravedlniť, pretože musím odísť. Neodchádzam však preto, lebo nechcem sledovať rozpravu, ale preto, lebo ma začína chytať zápal priedušiek, čo vôbec nie je príjemné. Bol by som teda vďačný, keby ste s tým mohli niečo urobiť, pán predsedajúci.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Chladno je tu možno aj preto, lebo Komisia veľmi málo prihliada k nášmu Parlamentu a k stanoviskám nášho Parlamentu. Takže možno v budúcnosti sa naše vzťahy oteplia a ja verím, že táto situácia pre pána komisára rovnako ako táto diskusia nie je veľmi príjemná, lebo sa zdá, že naše stanovisko je spoločné alebo aspoň väčšinovo spoločné. Týmto by som sa rovnako chcela poďakovať spravodajcovi za jeho správu.
Vytvorenie schengenského priestoru prinieslo totiž skutočný voľný pohyb našim občanom v schengenskom priestore a bol z môjho pohľadu jedným z najväčších úspechov európskej histórie. Je pred nami však ešte veľa práce. Zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach si vyžaduje úplné zabezpečenie a aj dôveru medzi jednotlivými aktérmi vo vzťahu k ich schopnosti plne vykonávať sprievodné opatrenia. Preto vytvorenie monitorovacieho a evaluačného mechanizmu je veľmi dôležité a aj z dôvodu, aby sme pociťovali podporu zo strany občanov členských štátov. Túto agendu veľmi často využívajú krajne pravicoví extrémisti, ktorí šíria informácie, že schengenský priestor vlastne umožňuje prieniku rôznych aktérov páchania trestnej činnosti do krajín, ktoré sú v rámci schengenského priestoru, a občania našich štátov sa nás celkom oprávnene pýtajú, ako tomu chceme v budúcnosti zabrániť.
Princíp medziinštitucionálnej koordinácie - to je tiež veľmi dôležitý moment, ktorý Komisia vo svojom návrhu skôr potláča, ako posilňuje, čo je samozrejme na škodu veci, pretože ako tu spomenuli už viacerí predrečníci, onedlho všetci veríme, že bude platiť Lisabonská zmluva, a preto by bolo dobré, keby tam už tento kontext bol zapracovaný.
Takisto nevidíme dôvod na to, aby Európsky parlament nedostával vo výročnej správe všetky relevantné informácie - žiaľ, Komisia si túto zásadu demokracie takisto vo svojom stanovisku neosvojila. Preto sa podobne ako spravodajca prikláňam k stanovisku spravodajcu vrátiť návrh Komisie a budeme trvať na tom, aby do neho bol zapracovaný spolurozhodovací postup, a takisto aby bol celý tento princíp zjednodušený a aby bol celý proces transparentnejší.
Cecilia Wikström
(SV) Vážený pán predsedajúci, tak ako pán Coelho a mnohí ďalší poslanci by som rada zdôraznila, že vytvorenie schengenského priestoru v osemdesiatych a deväťdesiatych rokoch 20. storočia bolo jednou z najvýznamnejších reforiem našich čias. Tvrdí sa, že Jean Monnet, jedna z najvýznamnejších postáv EÚ, povedal, že cieľom Európskej únie nie je spájať národy, ale spájať ľudí.
Počas niekoľkých storočí sa pohyb osôb v Európe vážne zredukoval. Vzťahom medzi európskymi krajinami vládlo podozrievanie našich druhov. Medzi krajinami niekedy jednoznačne chýbala dôvera. Vzťahy sa niesli skôr v znamení nedôvery než dôvery. Našťastie, to je už minulosťou a teraz vidíme, že Európa má nové možnosti. Väčšina z nás, ktorí sedíme v Európskom parlamente, má už dlhší čas možnosť využívať slobody, ktoré schengenský priestor poskytuje. Je ľahké zabudnúť na jedinečnú úroveň dôvery medzi štátmi, ktoré vytvorili základ jeho vzniku. Je ľahké zabudnúť na náročnú cestu k tomuto bodu. Voľný pohyb je však predpokladom na to, aby boli ľudia schopní stretávať sa aj cez štátne hranice.
Vážený pán predsedajúci, ako pán Coelho správne poznamenal, je, samozrejme, dôležité, aby existoval účinný a transparentný hodnotiaci mechanizmus schengenského acquis. Cieľom je, aby tento priestor zostal priestorom, ktorý definuje voľný pohyb, a aby sa v tomto smere rozvíjal. Základom Schengenu však nie je samotný mechanizmus, ale dôvera medzi štátmi, ktoré sú zapojené do spolupráce. Pre tento mechanizmus je dôležité, aby bol účinný a transparentný, a preto vidím v návrhu Komisie problém. Problém je, že súčasná úloha Rady sa presúva na Komisiu a rozsah spolupráce sa vážne obmedzuje. Mojou najzávažnejšou námietkou však je, že my, všeobecne zvolení zástupcovia v Európskom parlamente, sme z tohto procesu vylúčení.
Hovoríme o niečom takom odbornom ako hodnotiaci mechanizmus, ale nesmieme zabúdať, že sa to týka hlavného základu európskej spolupráce: slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Pre nás všetkých je preto dôležité, aby sme boli súčasťou prijímania nových rozhodnutí v tejto oblasti. Z toho dôvodu by som chcela vyzvať Komisiu, aby vzala do úvahy kritiku, ktorá odznela v tomto Parlamente. Komisiu naliehavo žiadam, aby čo najrýchlejšie prišla s novým a lepším návrhom. Podstatou nového návrhu musí byť, že všetky pozmeňujúce a doplňujúce návrhy hodnotiaceho mechanizmu musia byť predmetom spolurozhodovania medzi Komisiou, členskými štátmi a predovšetkým všeobecne zvolenými zástupcami v Európskom parlamente.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Vážený pán predsedajúci, cieľom návrhu Komisie je posilniť úlohu pracovnej skupiny pre schengenské hodnotenie tým, že sa tento mechanizmus zefektívni a spriehľadní, aby sa tak zabezpečilo účinné a dôsledné uplatňovanie schengenského acquis. Je však zvláštne, že napriek voľnému pohybu v rámci Európskej únie sa zároveň tlačí na vytvorenie systému, ktorý má ďaleko od spĺňania všetkých postupov dodržiavania ľudských práv. Problém, ktorý máme pri hodnotení uplatňovania schengenského acquis, spočíva práve v našom probléme prijať, že acquis vytvára ustanovenie pre výmenu citlivých informácií, "osobných spisov" a represívnych mechanizmov, ktoré boli vytvorené s výhovorkou, že ide o ochranu európskeho priestoru a voľného pohybu.
Komisia sa má prečo znepokojovať. Zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach závisí od primeraných kompenzačných opatrení týkajúcich sa posilnenia kontrol na vonkajších hraniciach a spolupráce medzi políciou, colnými úradmi a súdmi. Znamenalo to tiež, a stále znamená, neustálu výmenu informácií a využívanie biometrických víz na vstup do Európskej únie. Myslíme si, že akékoľvek hodnotenie musí brať do úvahy vhodnosť všetkých dôležitých opatrení, ktoré boli prijaté, a nemalo by len overovať ich uplatňovanie. Za žiadnych okolností nebudeme súhlasiť s návrhom, ktorý, keby prešiel, poskytne väčšiu legitimitu prevažne represívnym opatreniam, a to prostredníctvom mechanizmov na ich hodnotenie.
Nicole Sinclaire
Vážený pán predsedajúci, vždy som si myslela, že byť poslankyňou Európskeho parlamentu je strata času, ale dnes večer je to priam vrchol. Hovoríme tu o niečom, na čom v skutočnosti vôbec nezáleží, pretože Lisabonská zmluva, ktorú ste násilne pretlačili, má nadobudnúť platnosť budúci mesiac alebo tak podobne, a túto záležitosť budeme musieť prerokovať znovu. Takže sme tu a mrháme časom. Naozaj vám za to veľmi pekne ďakujem.
Pozrime sa kritickým okom na Schengenskú dohodu a na to, čo v skutočnosti znamená pre Európu. Umožňuje zločincom, obchodníkom s ľuďmi a drogovým dílerom samostatne cestovať tisícky kilometrov. Umožňuje, aby sa na opačnej strane Lamanšského prielivu rozrastali tábory ako Sangatte a Jungle, kde ľudia žijú v žalostných podmienkach. Dúfam, že ste na seba hrdí.
Mali by ste si uvedomiť, že podľa Dohovoru OSN o právnom postavení utečencov z roku 1951 by mal utečenec požiadať o azyl v prvej bezpečnej krajine, ale vy to ignorujete. Ignorujete medzinárodné právo a vyhlasujete sa za zodpovednú právnu osobu, ktorú by z vás mala urobiť Lisabonská zmluva. No tak, nežartujte: toto miesto je na smiech! Obyvatelia Spojeného kráľovstva chcú kontrolovať svoje vlastné hranice. Majú dosť toho, ako ich ovládate. Na záver ešte jedno varovanie: Briti sú čestní, tolerantní a dôverčiví ľudia, ale ak nás zatlačíte príliš ďaleko, budeme klásť odpor. A keď budeme klásť odpor, zvíťazíme.
Philip Claeys
(NL) Vážená pani predsedajúca, účinnejší hodnotiaci mechanizmus na monitorovanie uplatňovania schengenského acquis je určite potrebný, ale mám dojem, že sme pohltení diskutovaním o niečom nezmyselnom, zatiaľ čo vonkajšie hranice EÚ sú plné dier. Toto rozhodne viac súvisí s nedostatkom politickej vôle efektívne monitorovať vonkajšie hranice, ktorým sa vyznačujú vlády väčšiny členských štátov a samotná EÚ, než s nedostatkom účinných hodnotiacich mechanizmov.
Všetci dobre vieme, že niektoré členské štáty nie sú schopné alebo ochotné chrániť svoje vonkajšie hranice EÚ proti nezákonnému prisťahovalectvu. Všetci dobre vieme, že niektoré vlády podkopávajú celý schengenský systém prostredníctvom masovej legalizácie pobytu nezákonných prisťahovalcov. Ako príklad by som uviedol vládu premiéra Zapatera v Španielsku, ale aj vlády Talianska, Holandska a v neposlednom rade Belgicka. Belgická vláda v súčasnosti pripravuje rozsiahle zlegalizovanie pobytu ďalších nezákonných prisťahovalcov, čím ohrozuje celý systém, keďže nezákonní prisťahovalci, ktorých pobyt sa týmto zlegalizuje, sa budú môcť usadiť, kdekoľvek sa im v Európskej únii zažiada.
Zuzana Roithová
(CS) Dámy a páni, modernizácia Schengenského informačného systému sa stáva nočnou morou. S ďalším rozširovaním EÚ rastie riziko terorizmu a organizovaného zločinu, a preto sa vyššia úroveň bezpečnosti musí stať prioritou. Je trestuhodné, že sa prechod na novú databázu opäť odkladá. Systém obsahuje údaje o nezvestných osobách, kradnutom tovare a súdnych konaniach. Súčasný systém funguje od roku 1995 a bol vytvorený pre maximálne 18 krajín. Chcem oceniť flexibilitu Komisie, ktorá umožnila rozšírenie schengenského priestoru aj napriek oneskoreniu SIS II. Samozrejme, začlenenie deviatich nových členských štátov bolo možné len za výnimočných podmienok.
Druhá verzia systému sa oneskorí prinajmenšom do roku 2011. Predpokladá sa, že prinesie zdokonalenie administratívy, flexibility, bezpečnosti a zväčšenie objemu archivovaných údajov a zároveň poskytne ďalšie nové funkcie. Umožní prístup ďalších štátov vrátane zapojenia Veľkej Británie a Írska. Aj agentúra FRONTEX musí mať všetky právomoci, ktoré potrebuje na účinný boj proti nezákonnému prisťahovalectvu. Mám však výhrady ku komunitarizácii pracovnej skupiny pre schengenské hodnotenie, pretože sa obávam, že sa tým členské štáty zbavia svojej zodpovednosti za zaistenie kontrol. Na druhej strane by som chcela upozorniť na skúsenosti českých občanov, keďže viem o prípadoch, keď nemeckí a rakúski policajti bezdôvodne obťažovali českých vodičov.
Je mi ľúto, že prezident Klaus nezmyselne odkladá ratifikáciu Lisabonskej zmluvy, ale je jasné, že čoskoro po tom, ako zmluva nadobudne platnosť, bude musieť Komisia predložiť tieto právne predpisy znovu, a to podľa spolurozhodovacieho postupu Európskeho parlamentu. V tejto chvíli som preto za zamietnutie predložených textov, ako navrhuje pán Coelho, a blahoželám mu ku kvalitnej správe.
Marek Siwiec
(PL) Vážená pani predsedajúca, slovo "Schengen” odznelo v tomto Parlamente veľakrát. Väčšina z nás sa zhodne na tom, že vytvorenie Schengenu je veľký úspech a občania nových krajín, nových členských štátov Európskej únie, to považujú za výrazný úspech integrácie. Schengen však zároveň predstavuje obrovský záväzok, ktorý na seba zobrali práve nové členské štáty - pobaltské štáty, Poľsko, Slovensko, Rumunsko a Bulharsko. Zodpovednosť za východnú pozemnú hranicu Európskej únie nesú nové členské štáty a tento záväzok si plnia nesmierne dobre.
Rád by som však hovoril o niečom, čo v tomto Parlamente neodznelo. To, čo je pre nás vecou obdivu a pýchy, myslím tým Schengen a slobodu pohybu, je nočnou morou a zdrojom obrovských problémov pre všetkých tých, na ktorých sa vzťahuje vízová politika a potreba získať takzvané "schengenské víza". Hovorím o obyvateľoch Ukrajiny, Moldavska a ďalších krajín na východe, ktorí chcú cestovať do Európskej únie. Schengenské víza boli zavedené, ale sú veľmi drahé. Za tieto víza musia ľudia zo spomínaných krajín zaplatiť zhruba toľko, čo zarobia za mesiac. Sú podrobení ponižujúcemu postupu na získanie týchto víz a musia vystávať v obrovských radoch. Aj takýto je Schengen. Pre nich Schengen znamená poníženie, múr a problém.
Pokiaľ ide o vytvorenie systému na hodnotenie fungovania schengenskej politiky, rád by som aspoň spomenul záležitosti týkajúce sa vízovej politiky. Chcel by som zhodnotiť práve toto. Možno na to existoval nejaký druh odôvodnenia, ale nevieme, ako dlho bude táto politika v platnosti. Rád by som zhodnotil, ako sme zaviedli také nástroje, ktoré nás oddeľujú od mnohých ľudí, ktorí, celkom prirodzene, chcú vstúpiť do nášho priestoru, do schengenského priestoru. Hoci táto záležitosť nie je predmetom správy, chcel som tu počas dnešnej rozpravy povedať tieto slová.
Andreas Mölzer
(DE) Vážená pani predsedajúca, ako viete, v súčasnosti tu máme 28 krajín vrátane 25 členských štátov EÚ, ktoré zrušili kontroly osobnej dopravy na spoločných hraniciach. Tento stupeň slobody pohybu očividne závisí od širšej dôvery medzi príslušnými štátmi.
Pre voľný pohyb osobnej dopravy je absolútne nevyhnutné, aby bol udržateľne usmerňovaný prostredníctvom účinných opatrení na okrajoch EÚ. V tejto súvislosti je najdôležitejší účinný dohľad a kontrola vonkajších hraníc, ktoré sa, ako vieme, majú vykonávať podľa jednotnej normy prostredníctvom Schengenského informačného systému a zavedenia zosúladených požiadaviek na vstup pre občanov tretích krajín. Od toho sme však stále veľmi ďaleko. Zosúladenie so sprievodnými mechanizmami je preto základným faktorom bezpečnosti občanov EÚ.
Moju krajinu Rakúsko to zvlášť ovplyvňuje z dôvodu geografickej blízkosti k východoeurópskym štátom. V tejto súvislosti si len spomeňte na posledné incidenty, ku ktorým došlo počas zabavenia chladiarenského kamióna v Rakúsku, v ktorom sa našlo 64 nezákonných kurdských prisťahovalcov, ktorých pašovali z Turecka cez Maďarsko a Rakúsko do Nemecka. Tento prípad dokazuje, aké dôležité je môcť sa spoľahnúť na poriadnu a účinnú kontrolu vonkajších hraníc a ako ojedinele sa to stáva.
Pokiaľ ide o vnútorné veci, v mnohých regiónoch Európy musíme bojovať aj s rastúcou kriminalitou, ktorej pôvodcom sú čoraz častejšie organizované cezhraničné gangy. Z tohto dôvodu som presvedčený, že by sme mali starostlivo zvážiť dočasné opätovné zavedenie kontrol na vnútorných hraniciach. Ako viete, tento krok sa ukázal ako veľmi účinný počas futbalových majstrovstiev UEFA v roku 2008.
Keďže zavedenie hodnotiaceho mechanizmu na monitorovanie uplatňovania schengenského acquis je kľúčovým záujmom členských štátov a, ešte presnejšie, ich občanov, som presvedčený, že pre Európsky parlament, ktorý týchto občanov zastupuje, je veľmi dôležité, aby bol zapojený do týchto rozhodnutí.
Raffaele Baldassarre
(IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, oba návrhy plne presúvajú na Komisiu právomoci, ktorými až doteraz disponovala Rada.
S blížiacim sa nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy a následným zrušením pilierovej štruktúry Spoločenstva sa právna situácia podstatne zmení a bude hlboko odlišná. Z tohto dôvodu bude musieť byť hodnotiaci mechanizmus založený na dôslednom vymedzení úloh, ktoré sú v súčasnosti podelené medzi prvý a tretí pilier.
Preto mám pocit, že je nevyhnutné, aby návrh zaistil väčšie zapojenie členských štátov - nemyslím si, pán Barrot, že zapojenie odborníkov je postačujúce - a predovšetkým skutočné zapojenie a skutočnú účasť Európskeho parlamentu v rámci koordinačnej skupiny mechanizmu na monitorovanie a overenie náležitého uplatňovania schengenského acquis. Okrem toho si myslím, že by sme prostredníctvom komplexnejších a presnejších kritérií mali stanoviť a lepšie zadefinovať, ako využívať parameter migračného tlaku, ktorý určuje najrizikovejšie oblasti, kde by sa mali konať neohlásené návštevy.
Na záver by som chcel povedať, že návrhy by sa mali posudzovať ako jeden balík, nie osobitne, keďže oba predstavujú spoločné aspekty tej istej problematiky a majú rovnaké nedostatky. Je to aj preto, lebo po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy bude uplatniteľným postupom spolurozhodovanie.
Z tohto dôvodu plne podporujem stanovisko pána Coelha a výzvy, aby Komisia stiahla tieto návrhy a predložila iné, lepšie, ktoré vezmú do úvahy to, čo sa objavilo v tejto rozprave.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Členstvo v schengenskom priestore prináša úplnú slobodu pohybu pre občanov členských štátov v tejto oblasti, a tým úplné odstránenie hraníc medzi členskými štátmi. Bezpečnosť schengenského priestoru závisí od toho, ako prísne a efektívne vykonávajú členské štáty kontroly na svojich vonkajších hraniciach. Vzhľadom na to, že v tomto prípade ide o dvojitý mechanizmus, musí sa uplatniť, keďže hovoríme o hodnotení a overovaní uplatňovania schengenského acquis Spoločenstva s cieľom zabezpečiť, aby sa uplatňovalo transparentným, účinným a dôsledným spôsobom.
Návrh rozhodnutia a nariadenia Komisie by sme mali privítať, keďže máme pocit, že to zvýši úroveň vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi, ktoré patria do priestoru bez akýchkoľvek vnútorných hraníc, a zabezpečí vysoko jednotné normy v rámci konkrétneho uplatňovania schengenského acquis. Sme však presvedčení, že návrhy Komisie by sa mali zrevidovať a vziať do úvahy to, že Lisabonská zmluva nadobudne platnosť.
Vítam skutočnosť, že v návrhu Komisie členské štáty spolupracujú s Komisiou ako súčasť koordinačnej skupiny s cieľom umožniť Komisii, aby uplatnila tento hodnotiaci mechanizmus. Zároveň vítam, že sa vypracovávajú niektoré viacročné programy a zapájajú sa niektorí odborníci z jednotlivých krajín s cieľom uskutočniť návštevy na mieste, čo pomôže lepšej výmene informácií medzi členskými štátmi v oblasti acquis Spoločenstva. Po tom, ako Lisabonská zmluva vstúpi do platnosti, sa však policajná a justičná spolupráca stane súčasťou prvého piliera, teda piliera právnych predpisov Spoločenstva.
Chcela by so tiež upozorniť na skutočnosť, že článok 14 návrhu rozhodnutia Rady o zavedení hodnotiaceho mechanizmu na monitorovanie uplatňovania schengenského acquis stanovuje, že Komisia musí Parlamentu a Rade predložiť výročnú správu. Chcela by som však zopakovať, že návrh treba prehodnotiť tak, aby bral do úvahy ustanovenia Lisabonskej zmluvy.
Na záver by som ešte rada dodala, že návrh, ktorý Komisia podala v súvislosti s návrhom rozhodnutia Rady zaviesť tento hodnotiaci mechanizmus, má závažné dôsledky aj pre nové členské štáty, keďže v tomto prípade diskutujeme o postupe uplatňovania ustanovení schengenského acquis v dvoch fázach. Niektoré z nich figurujú v prílohe I prístupových zmlúv a ďalšie majú nadobudnúť platnosť po tom, ako Rada príjme rozhodnutie týkajúce sa istých ustanovení schengenského acquis.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Vážená pani predsedajúca, je dobre, že diskusia, ktorú dnes vedieme s cieľom zhodnotiť schengenské acquis, prebieha v rovnakom čase ako širšia rozprava o Štokholmskom programe, ktorá začína v Európskej únii a zároveň v Európskom parlamente. Je to veľký projekt, ktorý sa týka mimoriadne dôležitých oblastí života občanov EÚ, ako sú spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť. Napríklad dve zložky programu, sloboda a bezpečnosť občanov EÚ, by mali byť jasne zahrnuté do hodnotenia schengenského projektu.
Musíme si preto položiť otázku, za akým účelom bola Európska únia založená, a prečo je pre nás také dôležité, aby tento veľký projekt uspel. Napokon, nebola vytvorená pre politikov alebo medzinárodné organizácie, ale pre jednotlivé štáty. V skutočnosti bola založená pre dobro jej občanov. Preto je dobro občanov, ich voľnosť a sloboda, ale aj najvyššie možné bezpečnostné normy, ktoré by im mali byť zaručené, jednou z najdôležitejších súčastí práce, ktorú by mali inštitúcie EÚ vykonávať.
Preto nie je dobré, že diskutujeme o schengenskom priestore osobitne, bez toho, aby sme túto diskusiu spojili s hodnotením migračného programu EÚ, vízového programu a programu spolupráce so susednými krajinami. Pretože len vtedy môžu spoločná diskusia a spoločné hodnotenie situácie viesť k tomu, aby sme dosiahli náležité závery. Práve na to slúži zapojenie Parlamentu do prijímania týchto rozhodnutí a ja dúfam, že k tomuto zapojeniu dôjde.
Som preto presvedčený, že Schengenu sa darí dobre. Napriek tomu, že pôvodne sa povedalo, že vstup nových krajín do schengenského priestoru nebude možný bez prijatia systému SIS II, prijatie 10 krajín v roku 2004 ukázalo, že to možné bolo a nestalo sa nič hrozné. Teraz len musíme dávať pozor na to, aby sme zaistili, že mechanizmy určené na zdokonalenie a sprísnenie fungovania systému budú vytvorené čo najrýchlejšie, samozrejme, za účasti Európskeho parlamentu. Preto si Carlosa Coelha vážim a jeho správu plne podporujem.
Daciana Octavia Sârbu
Vážená pani predsedajúca, rada by som sa pridala k výzvam adresovaným Komisii, aby stiahla tento návrh a predložila nový, ktorý bude stáť na inom právnom základe.
Ide tu o jasný pokus odsunúť Parlament bokom od tejto dôležitej problematiky. Právne služby Parlamentu potvrdili, že pre tento návrh by sa mohol vybrať iný právny základ, ktorý by umožnil plné zapojenie Parlamentu do tohto procesu.
Schengenský informačný systém, schengenské víza, Kódex schengenských hraníc a vízový kódex podliehajú spolurozhodovaciemu postupu a keďže sa blížime k ratifikácii Lisabonskej zmluvy a k zjednodušenejšej a jednotnejšej právnej štruktúre v celej Európskej únii, mali by sme byť svedkami širšieho zapojenia Parlamentu do tejto problematiky, a nie jeho obmedzovania. V súčasnom návrhu sa nič také neodráža.
Boli sme svedkami významnej dohody o týchto otázkach, ku ktorej strany dospeli na pôde výborov, a dúfam, že pevné a jasné stanovisko celého Parlamentu spolu s náležitým zhodnotením právnych okolností vyústia do prepracovania návrhu a predloženia jeho primeranejšej podoby, ktorá ho nahradí.
Véronique Mathieu
(FR) Vážená pani predsedajúca, tak ako väčšina mojich kolegov poslancov plne podporujem správu pána Coelha, ktorému úprimne ďakujem za vynikajúco vykonanú prácu.
Už od začiatku bola takzvaným raison d'être, sine qua non, teda nevyhnutnou podmienkou odstránenia kontrol na vnútorných hraniciach existencia kompenzačných opatrení navrhnutých, aby zabránili veľmi obávanému nedostatku bezpečnosti. Tieto opatrenia tvoria základ vzájomnej dôvery, ktorá je pre dobrú spoluprácu v schengenskom priestore rozhodujúca. Takže len s účinným a transparentným mechanizmom na hodnotenie uplatňovania tohto schengenského acquis budeme schopní zabezpečiť, aby sa táto dôvera zachovala a aby vďaka tomu členské štáty spolupracovali na veľmi vysokej úrovni.
Výzva je teda obrovská a úloha Parlamentu vo vytvorení tohto nového mechanizmu musí tejto výzve zodpovedať. Z toho vyplýva, že ak bude tento text prijatý predtým, ako Lisabonská zmluva nadobudne platnosť, mechanizmus alebo prinajmenšom tie jeho zložky, ktoré spadajú pod prvý pilier, budú musieť byť prijaté na základe spolurozhodovacieho postupu.
Okrem toho, keď musia závery rozhodne vychádzať zo začlenenia schengenského acquis do právnych predpisov Spoločenstva a právnych predpisov EÚ, neznamená to, že riadenie tohto hodnotenia by sa malo zveriť výlučne do rúk Komisie.
Členské štáty sa musia vo väčšej miere zapojiť do tohto hodnotiaceho mechanizmu, lebo inak hrozí, že sa táto vzájomná dôvera oslabí. To isté platí pre vnútornú bezpečnosť našich členských štátov. Ak jeden členský štát neuplatňuje toto acquis poriadne, následkami trpia všetky ostatné členské štáty.
A napokon, pokiaľ ide o efektívnosť, nezdá sa mi primerané, aby sme zabezpečovali dva samostatné mechanizmy pre dve hodnotiace fázy, ktorými sú kontrola pred uplatnením acquis a uplatnenie acquis zo strany krajín, ktoré patria do schengenského priestoru.
Preto sa pripájam k pánovi Coelhovi, ktorý vyzýva Komisiu, aby stiahla tento návrh a predložila nám nový, ktorý bude brať viac do úvahy filozofiu acquis a úlohu členských štátov pri hodnotení jeho uplatňovania.
Alan Kelly
Vážená pani predsedajúca, na tento Parlament sa obraciam s veľkou ľútosťou ako poslanec z krajiny, ktorá sa ešte nerozhodla pripojiť k Schengenskej dohode. Pripojenie sa k tejto dohode je niečím, čo by som rád podporil. Dúfam, že pracovná skupina pre schengenské hodnotenie napokon Írskemu štátu, a, samozrejme, aj našim susedom v Británii ukáže nepochybné výhody schengenského priestoru.
Sloboda pohybu je základným právom a pilierom občianstva EÚ, o ktoré sa všetci usilujeme. Schopnosť zredukovať hranice a poskytnúť občanom EÚ slobodu a cestovné výhody je celkom pozoruhodná, najmä vzhľadom na európske dejiny. Skutočnosť, že sa to podarilo súčasne so zvyšovaním schopnosti našich orgánov bojovať proti zločinu, ktorý je spojený s prekračovaním hraníc, je významným historickým činom a jedným z doteraz najväčších úspechov EÚ. Práve Schengenská dohoda podnietila Írsko k tomu, aby vytvorilo systém obsahujúci všetky údaje z trestných registrov, ktorý sa, dúfam, v nasledujúcich rokoch prepojí s európskym systémom. Schengen funguje nesmierne dobre a všetci to jasne vidia.
Práve z dôvodu tohto pozoruhodného úspechu je poľutovaniahodné, že moja vlastná krajina sa do Schengenu zapája len postupne. Zatiaľ čo v celej oblasti policajných záležitostí prebieha plná spolupráca medzi írskymi bezpečnostnými orgánmi a našimi európskymi partnermi, írski občania si neužívajú výhody EÚ naplno. Zrušenie hraničných kontrol si vyžaduje vzájomnú dôveru medzi všetkými príslušnými členskými štátmi. Bohužiaľ, stanovisko írskej vlády je zatiaľ také, že nemôže plne dôverovať svojim európskym susedom, a pokiaľ ide o voľný pohyb osôb v rámci Európy, funguje na nižšej úrovni. Je mi to veľmi ľúto. To, čo skutočne potrebujeme, je vízový systém pre celú EÚ, ku ktorému schengenský priestor a dnešná rozprava, dúfam, prispejú.
Pokiaľ ide o návrh, ktorý máme pred sebou, rád by som Komisiu požiadal, aby ho stiahla. Myslím si, že dáva Komisii priveľkú právomoc. V podstate sa snaží odignorovať Európsky parlament. Komisia by sa k nám mala vrátiť s návrhmi, ktoré rešpektujú spolurozhodovací postup. Bez ohľadu na túto rozpravu bude po prijatí Lisabonskej zmluvy aj tak potrebné predložiť nové návrhy.
Petru Constantin Luhan
Vážená pani predsedajúca, najskôr by som chcel zablahoželať pánovi Coelhovi k veľmi dobre vykonanej práci. Vytvorenie jednoduchého, účinného a transparentného hodnotiaceho mechanizmu, ktorý by dopĺňal súčasné schengenské hodnotenie, je veľmi vítanou iniciatívou.
Je tu však aj niekoľko problémov týkajúcich sa ochrany údajov, ktoré už pán spravodajca zdôraznil. Bohužiaľ, napriek potrebným vylepšeniam sme v rámci súčasného postupu len poradným orgánom. Keď nadobudne platnosť Lisabonská zmluva, Parlament automaticky získa spolurozhodovacie právomoci v záležitostiach, ktoré spadajú pod tretí pilier. Keďže v stávke je bezpečnosť schengenského priestoru a jeho občanov, do vytvorenia týchto hodnotiacich systémov by mali byť vo veľkej miere zapojení všetci hráči, aby tak bolo možné zaručiť a upevniť zásadu vzájomnej dôvery, ktorá je na zachovanie schengenského priestoru nevyhnutná.
Z týchto dôvodov podporujem pána spravodajcu v jeho iniciatíve, ktorá Komisiu žiada, aby stiahla tieto návrhy a predložila nové a kompletnejšie.
Elena Oana Antonescu
(RO) Chcela by som pánovi Coelhovi zablahoželať k vynikajúco odvedenej práci a odhodlaniu, ktoré preukázal v snahe vytvoriť hodnotiaci mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis jednoduchým, účinným a transparentným spôsobom.
Zavedenie voľného pohybu v rámci územia EÚ a zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach považujem za najvýznamnejšie úspechy Európskej únie. Vzhľadom na priepustnosť hraníc potrebujeme pri zavádzaní schengenského acquis do skutočnej praxe prísne normy, aby sme boli schopní zachovať zvýšenú úroveň vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi vrátane ich schopnosti zaviesť opatrenia sprevádzajúce zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach.
Musíme zdokonaliť hodnotiaci mechanizmus na monitorovanie uplatňovania schengenského acquis. Potreba zachovať vysokú úroveň bezpečnosti a dôvery si vyžaduje dobrú spoluprácu medzi vládami členských štátov a Komisiou. Vzhľadom na závažnosť nariadení v tejto oblasti z hľadiska základných práv a slobôd musí Európsky parlament trvať na presadení toho, aby sa Lisabonská zmluva stala podmienkou, ktorá bude predchádzať akýmkoľvek legislatívnym zmenám zahŕňajúcim posilnenie bezpečnosti hraníc.
Keď si pomyslíme, aká dôležitá je táto legislatívna iniciatíva, je poľutovaniahodné, že Európsky parlament hrá skôr úlohu poradcu než spoločného zákonodarcu, ktorým by mal byť.
Vytvorenie priestoru spravodlivosti, slobody a bezpečnosti je najvyššou prioritou Európskej únie. Práve preto je pre členské štáty, Komisiu a Európsky parlament nevyhnutné, aby boli rovnocenne zapojení do jeho zachovávania a rozvíjania.
Z tohto dôvodu plne podporujem návrh pána spravodajcu vyzvať Komisiu, aby Európskemu parlamentu predložila nový vylepšený návrh a poskytla Parlamentu príležitosť prevziať svoju úlohu spoločného zákonodarcu.
Jacques Barrot
Vážená pani predsedajúca, prežili sme v tomto Parlamente náhle ochladenie.
V tejto rozprave pravdepodobne došlo k nedorozumeniu, a to v tom zmysle, že cieľom návrhov je komunitarizovať tento hodnotiaci proces. Je pravda, že máme schengenský priestor. Tiež som si všimol, že prevažná väčšina poslancov Európskeho parlamentu oslavuje tento schengenský úspech, ktorý nám umožňuje užívať si slobodu pohybu a zároveň bezpečnosť.
Je pravda, že schengenské hodnotenie spočiatku stálo na medzivládnom základe a že Komisia tu vystupovala len ako pozorovateľ. Pravdou však je, že Komisia ako strážkyňa zmlúv musí zodpovedať za hodnotenie. V žiadnom prípade však nebude mať v rámci hodnotenia výhradné postavenie - to si musíme riadne vyjasniť. Samozrejme, zapojíme členské štáty. Odborníci z týchto členských štátov budú zapojení do plánovania harmonogramu návštev, uskutočňovania návštev na mieste a prípravy hodnotiacej správy.
Je celkom jasné, že pochybnosti, ktoré zaznamenávame v členských štátoch, sú tiež výsledkom nedorozumenia. Keďže chceme, aby medzi členskými štátmi vládla dôvera, nemáme žiadny dôvod úzko ich nezapojiť do hodnotenia opatrení, ktoré boli prijaté na uplatnenie Schengenu a schengenského acquis.
Teraz prejdem k Parlamentu. Aj tu došlo k nedorozumeniu. Naším cieľom nie je vylúčiť Parlament, ako tu niekto povedal. Situácia je taká, že naším cieľom je jednoducho zistiť, ako možno prostredníctvom výročných správ zvýšiť zapojenie Parlamentu. To však v žiadnom prípade nebráni možnosti, že by sme po ratifikácii Lisabonskej zmluvy udelili Parlamentu dôležitejšiu úlohu v rámci tohto komunitarizovaného mechanizmu. Som trochu neústupčivý, pretože vieme, že pri uplatnení tejto metódy môže prevládnuť všeobecný európsky záujem, aj keď niektorý členský štát môže občas brzdiť snahu o ochranu tohto všeobecného európskeho záujmu.
Je tu teda niekoľko nedorozumení, ktoré by som sa rád pokúsil vyjasniť.
Okrem toho, rád by som tiež povedal, že keď návrhy porovnáme so súčasným mechanizmom, prinášajú istú pridanú hodnotu. Hodnotenie bude oveľa častejšie a jasnejšie. Na základe vyhodnotenia rizík budú plánované návštevy na mieste, budú sa uskutočňovať neohlásené návštevy a v rámci celého hodnotiaceho cvičenia bude existovať vysoká odborná úroveň, pričom niekoľko zúčastnených expertov tieto návštevy zefektívni.
Zdokonalí sa posudzovanie výsledkov odporúčaní, ktoré sa vykonáva na konci hodnotení na mieste.
Takto zmýšľam ja, vážená pani predsedajúca, dámy a páni. Plne chápem, že netrpezlivo očakávate, ako sa po ratifikácii Lisabonskej zmluvy zvýši zapojenie Parlamentu. Niet pochýb, že Parlament musí hrať významnú úlohu v tejto metóde Spoločenstva, ale tento návrh sme vypracovali s komunitarizačnými cieľmi. Je teda zrejmé, že to Európskemu parlamentu následne ponecháva veľmi jasnú možnosť zapojiť sa.
Pozorne som si vypočul všetky vystúpenia a rozhodne som si všimol prakticky jednomyseľný postoj Parlamentu. Som však naozaj presvedčený, že toto všetko je založené na nedorozumení, ktoré možno vysvetliť.
Carlos Coelho
Na záver by som ešte uviedol tri poznámky. Po prvé, rád by som poďakoval poslancom, ktorí počas tejto rozpravy podporili moju správu a urobili v tejto súvislosti vyhlásenia, a pánovi podpredsedovi Barrotovi za jeho vyjadrenie, ktoré povzbudzuje zapojenie Európskeho parlamentu ako spoločného zákonodarcu, a to s maximálnym využitím možností, ktoré vyplývajú z Lisabonskej zmluvy. Nebolo to pre mňa žiadnym prekvapením. Viem, že pán komisár Barrot zaujíma tento postoj už dlho, ale je dobré, že ako podpredseda Komisie nám podal toto oficiálne vyhlásenie.
Po druhé, rád by som pripomenul niečo, čo pán komisár Barrot povedal, keď spomínal, že rokovania s Radou boli zložité. Aj my sme si toho vedomí a chápeme, že pri prejednávaní tejto záležitosti by sa veci asi ťažko mohli vyvíjať inak. Z tohto dôvodu sme tiež dúfali, že Komisia bude Parlament vnímať ako partnera so spolurozhodovacími právomocami, pretože z hľadiska ich prístupu k Európe sa Komisia aj Parlament jednoznačne stotožňujú s myšlienkou, že rozhodovanie nemôže mať aj naďalej výlučne medzivládny charakter.
Po tretie, rád by som zdôraznil dve veci, o ktorých si myslím, že vyšli najavo počas tejto rozpravy. V prvom rade sa nesmie porušiť súdržnosť. Nemôžu existovať dva hodnotiace systémy. Musí tu byť len jeden, či už pre nové členské štáty Schengenu alebo pre tie, ktoré sa v ňom už etablovali. Okrem toho sa nesmie podkopávať zásada vzájomnej dôvery. Musia sa zapojiť všetky strany. Do hodnotiaceho procesu sa musia zapojiť členské štáty aj európske inštitúcie. Medzi európske inštitúcie nepatrí len Komisia alebo Rada, ale aj tento Parlament, a preto žiadame spolurozhodovací postup.
Predsedajúca
Spoločná rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční zajtra.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Vilija Blinkevičiūt 
Je veľmi dôležité, aby vznikol jednoduchý, účinný, efektívny a transparentný hodnotiaci mechanizmus, ktorý umožní, aby sa schengenský priestor zachoval ako priestor voľného pohybu, pričom je zároveň nevyhnutné prispôsobiť medzivládny rámec schengenského hodnotenia rámcu EÚ. Právne služby Európskeho parlamentu vypracovali štúdiu a určili, že na prerokovanie tohto návrhu by mal byť uprednostnený spolurozhodovací postup pred konzultačným postupom. Lisabonská zmluva čoskoro nadobudne platnosť a podľa nej bude mať Európsky parlament väčšie právomoci v oblasti slobody, spravodlivosti a bezpečnosti, do ktorej tento návrh spadá. Keďže bezpečnosť schengenského priestoru a jeho občanov je veľmi dôležitá, musíme si zvoliť spolurozhodovací postup.
Kinga Gál  
Schengenská spolupráca môže mať veľa rôznych podôb. Dá sa tu rozpoznať a pozorne preskúmať veľmi veľa uplatnení. Myslím si, že tu a teraz stojí za to, aby som ako poslankyňa Európskeho parlamentu spomenula, že jednou zo základných podmienok voľného pohybu osôb je vytvoriť kompletný schengenský systém, ktorý by fungoval efektívne a stál na vzájomnej dôvere. Otázky hraničných kontrol, našej spoločnej vízovej politiky, cezhraničnej policajnej spolupráce a ochrany údajov sú len zložkami tohto kompletného systému. Tieto otázky sú rozmanité, ale všetky spája jeden dôležitý faktor. Európskym občanom sa každý deň dávalo a dáva toľko dodatočnej slobody, že to pre nich symbolizuje jeden z najzreteľnejších úspechov existencie Európskej únie.
Ako zástupkyňa voličov v členskom štáte, ktorý sa pripojil len pred niekoľkými rokmi, to môžem s radosťou potvrdiť. Keby nebolo návrhu portugalského predsedníctva EÚ, nové členské štáty by sa nemohli stať súčasťou schengenského systému. Schengenský informačný systém najnovšej (druhej) generácie v súčasnosti stále nefunguje. Za zachovanie tejto slobody zodpovedá Komisia a členské štáty. O tejto záležitosti sa hovorí aj v dvoch otázkach, ktoré sú na programe. Túto zodpovednosť nesie aj Európsky parlament, a práve preto musí byť zapojený do otázok týkajúcich sa slobody občanov. Úsilie pána spravodajcu teda rozhodne podporujem a súhlasím s jeho návrhmi.
Siiri Oviir  
Vytvorenie schengenského priestoru koncom osemdesiatych a začiatkom deväťdesiatych rokov 20. storočia bolo jedným z najväčších úspechov v európskych dejinách. Ustanovenia schengenského acquis sú súčasťou rámca Európskej únie odvtedy, ako v roku 1999 nadobudla platnosť Amsterdamská zmluva. Dôležitou súčasťou dodržiavania uplatňovania pravidiel schengenského acquis, ktoré sú súčasťou európskych právnych predpisov, je hodnotiaci mechanizmus, ktorý by mal zaručovať transparentné, účinné a dôsledné uplatňovanie schengenského acquis a zároveň odrážať zmeny legislatívnych pomerov, ktoré nastali po začlenení schengenského acquis do rámca EÚ.
Súhlasím s názorom pána spravodajcu, že návrhy, ktorými sa dnes zaoberáme, sa obmedzujú na prijatie niektorých všeobecných návrhov na zlepšenie platného schengenského hodnotiaceho mechanizmu, ktoré boli sformulované nedávno. Jedinou novinkou v celom návrhu je nariadenie týkajúce sa možnosti uskutočniť neohlásené návštevy, čo je veľmi vítané. Nemôžem však akceptovať skutočnosť, že úloha, ktorú v súčasnosti zohráva Rada, by sa mala celkovo presunúť na Komisiu. Tento návrh ponecháva veľmi obmedzené možnosti pre spoluprácu s členskými štátmi a drží Európsky parlament mimo tohto procesu. Nemalo by sa zabúdať na to, že ide o priestor založený na slobode, bezpečnosti a spravodlivosti a že zodpovednosť za zachovávanie a zdokonaľovanie tohto priestoru nenesie len Komisia, ktorá ručí za dohľad nad uplatňovaním ústavnej zmluvy, ale aj členské štáty, ktoré nepretržite zodpovedajú za bezpečnosť svojich vonkajších hraníc, a tiež Európsky parlament, ktorý zastupuje občanov Európskej únie.
