Vpliv turizma na obalne regije (kratka predstavitev) 
Predsednik
- Naslednja točka je kratka predstavitev poročila o regionalnorazvojnih vidikih vplivov turizma na obalne regije, ki ga je v imenu Odbora za regionalni razvoj predložila gospa Madeira.
Jamila Madeira
poročevalka. - (PT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, veseli me, da sem tu pred vami in razlagam o delu vseh, ki so sodelovali pri tem poročilu na lastno pobudo. Po mojem mnenju in po mnenju vseh, ki so pomagali pripraviti to poročilo, je jasno, da smo opravili svoje delo. Zahvaliti se moram vsem, predvsem poročevalcem v senci, ki so si tako prizadevali za kompromise s prihodnostjo; osebju za regionalni razvoj, ki je vedno pripravljeno pomagati, predvsem Miguelu Tellu Cremadesu in Elisi Daffarra; osebju Skupine socialdemokratov v Evropskem parlamentu, Lili in Petrusu, ter tudi Evropski komisiji. Slednja, ki so jo kot vedno predstavljali različni generalni direktorati, ki jih vključuje tako obširno poročilo, je nenehno in pozorno spremljala naše delo in si izredno prizadevala za zagotovitev uspešnega izida. Iskreno bi se rada zahvalila tudi svoji celotni službi, predvsem Joani Benzinho, v imenu bolj usklajenega in strukturiranega razvoja za obalne regije in za turizem v Evropski uniji.
27 držav članic Evropske unije ima skupaj več kot 89 000 km obale. To nudi številne posebne značilnosti, ki jih, glede na lokacijo, zaznamuje svetovljanstvo, kot na primer v Lizboni, Köbenhavnu ali Stockholmu, ali težave zaradi tega, ker so obrobne ali najbolj oddaljene regije, kot so na primer Algarve, Ligurija, Kanarski otoki ali Madeira, ki se trudijo ohraniti povezavo z glavnimi mesti ali trpijo zaradi pospešenega zapuščanja. Na nek način se vsak poistoveti s konceptom obale in obalnih regij ter vsakodnevno doživlja prednosti in slabosti, povezane z njimi.
V skladu z razpoložljivimi podatki naj bi leta 2010 približno 75 % človeštva živelo v obalnih regijah. Glede na povezave in odnose med njimi te regije opredeljujemo kot območja, ki se nahajajo na obali ali 50 km zračne oddaljenosti od obale. To so regije in ne obmorski pasovi. Primanjkuje jim celovit pogled, ki ga tako zelo potrebujejo in so ga podpirali tudi naši predhodniki. Sem prihaja celotno prebivalstvo v iskanju priložnosti in gospodarskih sinergij ter v mnogih primerih z enim samim pričakovanjem, da se bodo te vrtele okoli turizma. Zato se je v naših mislih zasidrala jasna potreba po pragmatičnem in celovitem pregledu vplivov turizma na obalne regije in nas spodbudila k delu.
V trenutni finančni krizi, v kateri je vse težje premagati vpliv na realno gospodarstvo, se zdi turizem sektor z ogromnim potencialom za posreden ali neposreden vpliv nanj. Tiste regije, katerih razvoj je povsem ali večinoma odvisen od turizma, se spopadajo z ogrožanjem svojih podjetij in se s prihodnostjo soočajo z negotovostjo, še zlasti ker turizem trenutno ni ena izmed pristojnosti Evropske unije. Vendar pa se lahko in mora sprejeti celovite ukrepe, duh, ki prežema Lizbonsko pogodbo, pa odraža to zamisel. Toda čakati na to, da začne Pogodba veljati, preden ukrepamo, bi bilo čakati na čas, ko bomo lahko zvonili po toči.
Trenutno stanje turizma in ranljiv položaj tistih regij, ki so odvisne od njega, od nas zahteva nujno in učinkovito ukrepanje. Dejstva, da so te regije strukturno odvisne od turizma kot ustvarjalca delovnih mest, četudi pogosto sezonskih, in delodajalca intenzivne delovne sile, ne smemo pozabiti v kontekstu pritiska na mestna območja in brezposelnosti. To poročilo, ki smo vam ga zdaj predložili, je bilo primerno in nujno že, ko se je Odbor za regionalni odbor odločil, da ga pripravi. Zdaj je postal tisto, kar je treba imeti za prednostno nalogo Evropske komisije in Evropskega sveta. Prednost moramo dati neštetim pobudam, vključenim v poročilo, skupaj s tistimi, ki so jih že razvile druge institucije, ki jih izrecno podpira, v skladu z ukrepi, vključenimi v načrt Komisije za izredne razmere. Med temi moram izpostaviti revizijo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, s katerim se je treba jasno spopasti z vprašanji, povezanimi s tem sektorjem, in vplivom, zaradi katerega trenutno trpi.
Nujno je zagotoviti razvoj novih segmentov gospodarstva v teh obalnih regijah in s tem zagotoviti njihovo socialno in okoljsko trajnost ter spodbuditi pravo povezovanje med različnimi sektorskimi politikami, kot so pomorski sektor, promet, energija in kohezijski instrumenti, ki se uporabljajo v praksi, nova politika o kakovosti proizvodov, kot je bilo napovedano v poročilu o sistematskem pregledu, in novi turistični proizvodi v teh obalnih regijah, ob čemer moramo upoštevati njihov ključni prispevek k evropskemu gospodarstvu. Sprejetje ustreznega celostnega poglede glede te politike mora čim prej postati realnost v Evropski uniji.
Da zaključim, gospod predsednik, samo jasno povezovanje teh instrumentov ter hitro in učinkovito ukrepanje, ki vključuje vse zainteresirane strani, lahko zagotovita, da bomo v Evropski uniji imeli trajnosten sektor obalnega turizma z resnično prihodnostjo.
Vladimír Špidla
član Komisije. - (CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, želel bi se zahvaliti poročevalki gospe Madeira za poročilo in ji čestitati za kakovost in pomembnost njenega dela: obalne regije so za EU zelo pomembne, saj je v teh območjih zgoščen velik delež gospodarskih dejavnosti.
Poleg tega poročilo zagotavlja celovit pristop k turizmu v obalnih regijah, saj vključuje vprašanja, kot so morsko in obalno okolje, pomorski promet, zaposlovanje v obalnih regijah, podpora za mala in srednje velika podjetja in podpora ribištva. Potrjuje potrebo po močni in celostni pomorski politiki za Evropsko unijo, na kateri Evropska komisija dela od leta 2005 in ki poudarja povezave med regionalno politiko, teritorialno kohezijo in pomorsko politiko.
Da bi politiki dali konkretno obliko, je Komisija oktobra 2007 sprejela akcijski načrt za celostno pomorsko politiko, ki se postopno uveljavlja. Nekateri izmed korakov, ki jih Komisija trenutno izvaja, so neposreden odziv na probleme in zahteve, izražene v poročilu, predvsem:
1) na podlagi zahteve po popolni preglednosti financiranja za obalne regije bo do jeseni 2009 oblikovana podatkovna baza projektov, financiranih iz različnih skladov Skupnosti. Tu bi rad omenil, da bosta kakovost in popolnost podatkovne baze odvisni od pripravljenosti regij, da zagotovijo informacije;
2) krepitev medregionalnega sodelovanja v turizmu v obalnih regijah. Program INTERREG IVC omogoča vzpostavitev mrež regij v zvezi s 30 prednostnimi temami, izmed katerih sta 2 povezani s pomorskimi zadevami, vključno s turizmom. V vednost, objavljen je drugi razpis za oddajo predlogov v okviru programa IVC do sredine januarja 2009. Pozivam obalne regije, naj prijavijo projekte za oblikovanje mrež, namenjene za zagotavljanje predložitve in izvajanja dobro preizkušenih postopkov v okviru obalnih regij.
Veseli me, da lahko rečem, da poročilo tudi jasno priznava ugoden vpliv kohezijske politike EU na razvoj obalnih regij. Programsko obdobje 2007-2013 predstavlja mnoge resnične priložnosti za te regije in zagotavlja okvir za evropsko tehnično in finančno podporo za njihove razvojne načrte. Zaradi trenutne opredelitve kohezijske politike lahko obalne regije vlagajo v razvoj svojih obalnih območij in otokov, saj politika daje prednost naložbam v pristanišča, pomorske raziskave, energijo, pridobljeno iz obalnih virov, pomorsko dediščino in seveda obalni turizem. Izven glavne sezone lahko predvsem turizem pomaga nadoknaditi lokalno zmanjšane ravni ribištva, kmetijstva, težke industrije in prometa.
Omenil pa bi, da je stvar obalnih regij, da izberejo najboljše projekte za izboljšanje konkurenčnosti njihovega gospodarstva in podporo trajnostnega turizma na lokalni ravni. Omenil bi tudi, da Komisija dela konkretne korake, namenjene zmanjšanju sezonske narave dejavnosti na področju turizma, kot je pilotni projekt Evropska območja odličnosti (EDEN). Eden izmed ciljev pobude je vzpostaviti rednejši tok števila turistov in jih usmeriti k netradicionalnim destinacijam s ciljem podpore vseh evropskih držav in regij.
Naj se za konec zahvalim poročevalki za dobro delo, ki ga je opravila v poročilu, in poudarim, da ima turizem pozitiven učinek na obalne regije, če je pravilno nadzorovan z vidika trajnosti.
V tem kontekstu me veseli, da vam lahko povem, da bo Komisija na podlagi interesa, izraženega v poročilu gospe Madeira, lahko organizirala razprave o temah, povezanih s turizmom v obalnih območjih, v okviru konference ob evropskem dnevu pomorstva, ki bo potekala 19. in 20. maja 2009. Dovolite mi, da to priložnost izkoristim za to, da poslance EP povabim k udeležbi pri decentralizaciji dejavnosti, povezanih z dnevom pomorstva 2009, kar Komisija popolnoma podpira.
Predsednik
- Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v torek, 16. decembra 2008.
Pisne izjave (člen 142)
John Attard-Montalto  
v pisni obliki. - Precejšen delež evropskega prebivalstva živi v obalnih regijah. Večina se ne zaveda, da je evropska obala dolga skoraj 90 000 km. Spodbujati je treba razvoj trajnostnega turizma v nasprotju s sezonskim turizmom. To je mogoče zagotoviti samo z uvajanjem novih oblik ponudbe in nadomestnih oblik turizma, kot so poslovni, konferenčni, kulturni, zdravstveni, športni, kmetijski, jezikovni in morski turizem.
Vendar pa spodbujanje tradicionalnega obalnega turizma ostaja prednostna naloga. V moji državi si prizadevamo povečati velikost in kakovost peščenih plaž. Žal se je doslej k temu pristopalo na amaterski način. Odlaganje peska na obstoječih plažah ali ustvarjanje novih peščenih plaž brez izvedbe potrebnega infrastrukturnega dela je samo potrata sredstev. Povečevanje ali ustvarjanje peščenih plaž se v mnogih drugih državah in ozemljih odvija že leta. Razlika je v tem, da so k temu pristopili tako, da so najprej vzpostavili potrebno infrastrukturo za naravno zbiranje peska in preprečevanje erozije. In v tem okviru je še en in pomemben vidik, za katerega se zdi, da v zvezi s trenutnimi predlogi glede največje peščene plaže na Malti l-Ghadira manjka, spoštovanje in rahločutnost do neposredne okolice.
Rumiana Jeleva  
v pisni obliki. - Znano dejstvo je, da je gospodarstvo v mnogih obalnih regijah EU zelo odvisno od turizma. Da bi lahko zagotovili, da bodo od naših lepih plaž in obalne pokrajine imele koristi tudi prihodnje generacije, pa moramo postati dejavni. Trajnost in prihodnost naših obalnih območij nista samoumevni, poslabšanje okolja in napačno načrtovanje pa povzročata hudo škodo obalnim regijam. Izogibati se moramo prekomerni gradnji stanovanjskih objektov in hotelov in zagotoviti moramo, da je kakršna koli gradnja usklajena z izboljšanjem infrastrukture, predvsem komunalnimi sistemi in sistemi ravnanja z odpadki. Povedano enostavno, storiti moramo vse, kar je v naši moči, da ohranimo in zaščitimo obalne regije. Ena izmed možnosti je spodbujanje programov, osredotočenih na ekološki turizem, in začetek izvajanja boljšega sistema najboljših praks med obalnimi regijami. Stvar, ki postane očitna, je, da moramo preprečiti kakršno koli onesnaževanje okolja. Predvsem sem zaskrbljena zaradi obratov za predelavo nafte in podobnih objektov, ki predstavljajo resno tveganje za naše obalne regije. Zato pozivam vse države članice, naj zagotovijo, da bodo takšni objekti v skladu z najnovejšimi razpoložljivimi tehnologijami in ne bodo povzročali nevarnosti za okolje za krhke ekosisteme naših obalnih regij.
Maria Petre  
v pisni obliki. - (RO) Vpliv turizma na obalne regije je pomemben z vidika teritorialne, gospodarske in socialne kohezije, kar je dejstvo, ki ga bo moral upoštevati srednjeročni pregled proračuna za obdobje 2007-2013.
Romunija ima precejšnjo obalno regijo ob Črnem morju, prav tako pa Bolgarija, Ukrajina in Turčija.
Če to stvarnost vzamemo kot izhodiščno točko, skupaj z dejstvom, da je treba upoštevati tudi ustja rek, ki se izlivajo v morje, potrebujemo celovit načrt nacionalnega turizma, oblikovan posebej za to regijo, za njegova cilja pa moramo določiti trajnostni turizem in boljšo kakovost življenja na lokalni ravni.
Romunske nacionalne oblasti bodo skupaj z regionalnimi in lokalnimi oblastmi dale prednost uporabi strukturnih skladov za razvoj trajnostnega turizma v obalni regiji Črnega morja. Sodelovanje in sinergija na regionalni ravni sta bistvenega pomena za to, sodelovanje pa mora vključevati uporabo instrumentov evropske politike.
Potreben je celovit pristop kot del kohezijske, prometne, energetske, socialne, zdravstvene, kmetijske, pomorske in ribiške politike Skupnosti, predvsem pa okoljske politike, da bi se ustvarila sinergija in da delovanje ne bi bilo neusklajeno.
Silvia-Adriana Ţicău  
v pisni obliki. - (RO) Turizem nudi precejšen potencial za socialni in gospodarski razvoj ter za socialno in teritorialno kohezijo. Ne smemo pozabiti na posebne geografske značilnosti obalnih regij. Njihov razvoj je v veliki meri odvisen od dohodkov iz dejavnosti, povezanih z morjem, ustji rek ali deltami ter turizma, ribolova in prevoza.
Na splošno so obalne regije dostopne le, če so na razpolago sodobne in učinkovite prometne infrastrukture. Menim, da je pomembno, da države članice oblikujejo posebne strategije in sprožijo konkretno ukrepanje za razvoj turizma v obalnih regijah ob upoštevanju posebne narave okolja in z namenom njegove zaščite.
Države članice morajo povečati raznolikost svojih turističnih storitev v skladu s posebnimi značilnostmi vsake regije (kultura, šport, obmorsko letovišče, zgodovina), da bi zmanjšale negativni vpliv sezonskega turizma.
Priporočila bi, da države članice za razvoj turizma uporabijo strukturne sklade ne samo za regionalni razvoj, ampak tudi za gospodarsko konkurenčnost in obnovo.
