Krepitev OVSE: vloga za EU (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka zadeva izjavo Sveta o krepitvi OVSE in vlogo Evropske unije.
Olivier Chastel
Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, v čast mi je govoriti pred vami v imenu baronice Ashton, visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.
Kot veste, se bodo na vrhunskem srečanju v Astani čez tri tedne sestali voditelji držav ali vlad 56 sodelujočih držav Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE). Ta datum - 33 let po Helsinški sklepni listini, 20 let po Pariški listini in 11 let po vrhunskem srečanju v Istanbulu - ter izbrano mesto v Kazahstanu pričajo o pomembnosti tega dogodka.
OVSE išče nov zagon. Nekateri so podvomili v pomembnost te organizacije. Spori med sodelujočimi državami, njena nezmožnost, da preseže še zadnje ostanke obdobja hladne vojne, ter zamrznjeni konflikti so jo popolnoma paralizirali in tako spodkopali njeno verodostojnost. Poziv predsednika Medvedeva junija 2008 za pregled evropske varnostne arhitekture in za njeno utemeljitev na pogodbi ni bil samo ugodno sprejet, temveč je oživil dialog znotraj OVSE in sprožil krfski proces. Razprave, ki so zakoreninjene v OVSE, pri tem pa ne izključujemo drugih pomembnih forumov, so pripomogle k povrnitvi zaupanja. Evropska unija in države članice so imele pri tem osrednjo vlogo, to vlogo pa je tudi izpostavil in podprl gospod Rouček s svojim predlogom resolucije. Pregledna konferenca, katere zadnja faza bo potekala v Astani, je služila za osnovo, na kateri bo strukturirano naslednje vrhunsko srečanje.
Naši predstavniki na Dunaju se zdaj pogajajo o sklepnem dokumentu, ki ga bodo predložili različnim voditeljem držav ali vlad. Dokument bo sestavljen iz treh delov: prvič, ponovna potrditev načel, pravil in zavez OVSE; drugič, skupni izzivi, s katerimi se srečujemo, in naše prednostne naloge; in na koncu, bistveni vidik za Evropsko unijo: akcijski načrt. Sklepni dokument mora biti dovolj jasen, da ga bodo razumeli vsi naši sodržavljani.
Namen Evropske unije, pridružujejo pa se mu tudi druge sodelujoče države, je ponovno vzpostaviti OVSE, kot varnostno skupnost, ki vključuje obsežno evro-atlantsko in evrazijsko območje; skupnost, ki je enotna, brez ločnic, katere državljani živijo v svobodi in miru, kjer se spori rešujejo na miren način in kjer se spoštujejo vzajemna načela, standardi in zaveze, ki tvorijo pravni red OVSE. To je cilj, ki si ga mora zastaviti vrhunsko srečanje; gre za mandat, ki ga mora uresničiti - akcijski načrt pa je načrt, kako to doseči.
Kot to izpostavlja predlog resolucije, mora akcijski načrt doseči ravnovesje med temi tremi razsežnostmi, da bi zaščitil globalni, sodelujoči koncept varnosti, ki je značilen za OVSE in jo postavlja v edinstven položaj. EU bo zagotovila, da bo akcijski načrt v vseh treh razsežnostih odražal prednostne naloge, kakor so jih predstavili zunanji ministri na njihovem junijskem zasedanju leta 2010.
Glede politično-vojaških razsežnosti je bil dosežen spodbuden napredek v razpravah o Dunajskem dokumentu o ukrepih krepitve zaupanja in varnosti. Nekaj napredka se lahko pripiše vrhunskem srečanju. Glede Pogodbe o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi (CFE) je treba nujno ponovno vzpostaviti njeno smiselnost. Pogajanja so v teku, voditelji držav ali vlad pa se morajo odločiti, ali bodo zagotovili potreben zagon za njihovo nadaljevanje.
Zmogljivosti OVSE se morajo okrepiti v vseh treh razsežnostih, da bo le-ta zmožna bolje izpolnjevati svojo vlogo zgodnjega opozarjanja, preprečevanja konfliktov, reševanja krize in obnove.
Konkretni predlogi Unije in njenih partnerjev so bili predloženi. Oblikovanje varnostne skupnosti pomeni reševanje problematičnih vprašanj konfliktov v Pridnestrju, Gorskem Karabahu in Gruziji, ki še vedno pretijo, da ponovno izbruhnejo, kakor so to pokazali dogodki leta 2008. Pomanjkanje napredka spodkopava zaupanje, vrhunsko srečanje pa mora biti priložnost za skupno politično zavezo za reševanje teh konfliktov, večje prizadevanje v tej smeri ter utrditev te zaveze z načrtom.
Ko bo to vprašanje enkrat rešeno, se mora OVSE ozreti v prihodnost in združiti svoja prizadevanja z drugimi zadevnimi mednarodnimi organizacijami, da bi se spopadla z novimi nadnacionalnimi grožnjami. Te grožnje so po mojem mnenju dovolj znane, da mi jih ni treba naštevati tukaj, in Evropska unija tudi upa, da bo vprašanje energetske varnosti obravnavano v okviru reševanja konfliktov.
V OVSE mora priti do novega zagona gospodarske in okoljske razsežnosti; zavezanost dobremu upravljanju in preglednosti mora biti večja; odziv na varnostni izziv, ki ga predstavlja oskrba z energijo v kontekstu podnebnih sprememb, pa mora biti zanesljivejši.
Človekove pravice, temeljne svoboščine, demokracija in pravna država predstavljajo temelj vrednot in načel, na katerih bo osnovana varnostna skupnost. Ponovna izjava njihove veljavnosti ni dovolj. Bistveno je, da jih okrepimo in utrdimo njihovo izvajanje. Voditeljem držav ali vlad bodo predstavljeni možni načini napredovanja na tem področju: učinkovitejši pregled in izvajanje zavez ter boljše spremljanje priporočil s strani institucij OVSE. Za Evropsko unijo je človeška razsežnost zlasti pomembna: je osnova za sobivanje državljanov in tudi držav članic. Unija je usmerjana v povečanje svobode tiska ter v pomen svobodnih in demokratičnih volitev na območju OVSE. Vlogo Urada za demokratične ustanove in človekove pravice za opazovanje volitev bi bilo treba glede tega okrepiti in ohraniti njegovo avtonomijo. Zajamčeni morajo biti tudi potrebni viri za utrditev dela visokega predstavnika za spodbujanje svobode medijev.
Andrzej Grzyb
v imenu skupine PPE. Gospod predsednik, od visoke predstavnice za zunanjo in varnostno politiko smo prejeli informacije, po drugi strani pa imamo tudi resolucijo, ki jo je pripravil gospod Rouček, kjer piše, da je krfski proces vlil novo energijo v OVSE, kar je gospod Chastel v imenu visoke predstavnice tudi potrdil v svoji izjavi.
Želim povedati, da je OVSE lahko tudi v prihodnje zelo pomembna institucija, ko gre za reševanje regionalnih konfliktov, obravnavanje vprašanj o narodnih manjšinah in podpiranje procesa demokratizacije v državah članicah. Morali bi tudi ohraniti ravnotežje med tremi razsežnostmi OVSE - politično-vojaško, gospodarsko in okoljsko ter človeško. Klasično pojmovanje varnosti v smislu "trde moči", ki zagotavlja varnost s prisotnostjo vojaških ali stabilizacijskih sil, je prav tako pomembno kot varnost na gospodarskem, socialnem, prehrambnem ali ekološkem področju. OVSE bi moral močneje poudarjati ukrepanje na teh področjih.
Tukaj bi želel poudariti vlogo, ki jo ima Urad za demokratične ustanove in človekove pravice za opazovanje volitev na področju demokratizacije, ki je bila dejansko omenjena, na primer, njegova vloga pri opazovanju volitev ter predložitvi priporočil in poročil. OVSE bo imela večjo vlogo prav takrat, ko jo bomo okrepili, na primer, ko bomo povečali podporo ODIHR.
Poudariti želim tudi to, da se pozitivna vloga OVSE ne konča pri vlogi mediatorja, temveč je opazna tudi tam, kamor usmerja svoje lastne dejavnosti. OVSE nas približuje tudi državam, ki predsedujejo po rotirajočem sistemu. Omenil bom, na primer, sedanje predsedstvo Kazahstana, ki je privedlo med drugim do rešitve krize v Kirgiziji in tudi do mediacije med Turkmenistanom in Uzbekistanom. Vendar se zavedamo, da je spoštovanje človekovih pravic v Kazahstanu pomanjkljivo, o čemer med drugimi poročajo organizacije, ki spremljajo človekove pravice.
Vrhunsko srečanje, ki bo decembra potekalo v Astani, bi moralo sprejeti akcijski načrt, ki bo privedel do dokončnega oblikovanja listine za varnostno skupnost na območju OVSE. Takšen načrt je tudi v interesu držav članic Evropske unije. Želim izraziti trdno podporo za stališče, ki je bilo predstavljeno in tudi za predloženo resolucijo gospoda Roučka.
Libor Rouček
v imenu skupine S&D. - (CS) Letos praznujemo 35. obletnico Helsinške sklepne listine. Helsinški proces je prispeval k pomembnim zgodovinskim spremembam v Evropi. Celina, ki je bila v preteklosti razdvojena zaradi druge svetovne vojne in hladne vojne, zdaj živi v miru in duhu sodelovanja. Državljani večine držav za nekdanjo železno zaveso v celoti uživajo človekove, državljanske in demokratične pravice in svoboščine.
Kljub temu cilji helsinškega procesa niso bili doseženi v celoti. Na mnogih območjih še vedno obstajajo konflikti med sosedi in etničnimi skupinami. Mnoge države imajo težave z uvajanjem državljanskih pravic in demokracije. Poleg tega so vse države članice OVSE izpostavljene novim izzivom in varnostnim grožnjam, kot so terorizem, organiziran kriminal, trgovina z ljudmi, trgovina s prepovedanimi drogami ter energetska, okoljska in internetna varnost.
Pet in trideset let po Helsinkih in enajst let po zadnjem vrhunskem srečanju v Istanbulu Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi potrebuje nov zagon, prenovo in reforme. Krfski proces in njegov vrhunec na prihodnjem decembrskem vrhunskem srečanju v Astani ponujata ustrezen okvir za razpravo o teh reformah.
V resoluciji, o kateri bomo glasovali jutri, je Evropski parlament oblikoval vrsto predlogov za to vrhunsko srečanje. Predlagamo, na primer, da bi bilo treba razpravljati o posebnem načrtu in ga sprejeti na vrhunskem srečanju, ki bi zadeval preprečevanje konfliktov, obvladovanje krize in pokonfliktno obnovo, kot tudi o akcijskem načrtu, ki bi opredeljeval načine pristopa k oblikovanju listine o varnostnem sektorju v okviru OVSE.
Kot že rečeno, je Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi edinstven in sestavni del evro-atlantske in evrazijske varnostne arhitekture, ki ima široko članstvo ter združuje države od Vancouvra do Vladivostoka. Edinstvenost te organizacije je v tem, da povezuje politične, vojaške, gospodarske in okoljske razsežnosti sodelovanja ter razsežnost sodelovanja na področju človekovih pravic. Evropska unija in njena skupna zunanja in varnostna politika, ki jo je utrdila Lizbonska pogodba, bi morali razširiti sodelovanje med tema dvema organizacijama, saj lahko le s takšnim sodelovanjem dosežemo skupne cilje.
Anneli Jäätteenmäki
v imenu skupine ALDE. (FI) Gospod predsednik, Konferenca za varnost in sodelovanje v Evropi ima zgodovinski pomen, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi pa je danes potrebna in priznana organizacija za sodelovanje. Danes je OVSE pogosto organizacija, kateri je dovoljen vstop na krizna območja, drugim pa je vstop prepovedan. OVSE je zato nedvomno pomembna, na primer, v osrednji Aziji, ko gre za podporo policijskim dejavnostim, boj proti drogam ali izboljšanje varnosti na meji.
Predvsem pa je edinstven humanitarni sveženj OVSE. Na svojem področju delovanja je ta organizacija razvila model za dejavnosti na področju človekovih pravic, akcije za boj proti tihotapljenju ljudi ter krepitev zmogljivosti v ranljivih državah. EU pa se vedno bolj osredotoča na policijske operacije in uporabo paravojaških karabinjerjev v teh operacijah. EU ima resnično zelo solidno politiko razvojne pomoči. OVSE je tudi uspelo vzpostaviti priznano povezavo med okoljsko ter varnostno in razvojno politiko.
EU se mora iz tega nekaj naučiti, predvsem pa bi se lahko operacije EU nekaj naučile iz operacij OVSE. Na splošno ima OVSE velike prednosti, ker ima več izkušenj, veščin in zelo izkušene strokovnjake. Njena moč je le takšna, kakršno želijo države članice. Sodelovanje med OVSE in EU, vzajemno spoštovanje drug drugega in vzajemno priznavanje so vsi zelo pomembni.
Reinhard Bütikofer
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, gospod Chastel je nekoč rekel, da Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) išče novo dinamiko. Ta parlament ji želi pomagati pri iskanju te dinamike. Ta predlog resolucije, ki je bil pripravljen pod vodstvom podpredsednice in ga je tudi podprla velika večina Parlamenta, zavzema zelo napredno stališče glede vloge OVSE.
Nov zagon za OVSE je prišel z najrazličnejših strani. Predlogi podpredsednika Združenih držav, na primer, so bili zelo pozitiven prispevek. Vendar pa potrebujemo jasno opredelitev ciljev krfskega procesa. To je pomembno za prihodnje vrhunsko srečanje. Vse tri razsežnosti OVSE bi bilo treba okrepiti, zlasti Urad za demokratične ustanove in človekove pravice.
Vendar hočemo sprejeti tudi nove ukrepe. To je vrednost, ki jo predstavlja ta predlog resolucije. Izpostavlja vprašanje, na primer, ali bi Evropska unija v prihodnosti lahko sprejela misije s pooblastilom OVSE v okviru skupne varnostne in obrambne politike. V primeru Kirgizije, na primer, bi bilo zelo koristno, če bi imeli to možnost in bi lahko tam napravili nekaj takega, skupaj z našimi ruskimi partnerji, na primer.
Predlagano je bilo tudi, na primer - in gospod Rouček je to že omenil - da bi določili cilj za krfski proces, in sicer priprava listine za varnostno skupnost na območju OVSE. To je pravi odziv na ukrepanje Rusije, ki meni, da je treba obnoviti razprave o skupni varnosti na evro-atlantskem območju.
Prepričan sem, da bo imela organizacija OVSE še naprej bistveno vlogo v skupni evro-atlantski varnostni arhitekturi in upam, da bomo pripomogli k njenemu uspehu.
Charles Tannock
v imenu skupine ECR. Gospod predsednik, OVSE ima vedno bolj pomembno vlogo pri spodbujanju miru in stabilnosti na naši evropski celini. Dejstvo, da so Amerika, Kanada, Rusija in tudi mnoge srednjeazijske države polnopravne članice, daje organizaciji visoko verodostojnost in širino - od Vancouvra do Vladivostoka, kakor se pohvali sama OVSE.
OVSE si hitro prilašča vlogo Sveta Evrope kot glavni in najpomembnejši forum za razpravo o demokraciji - pri tem pa veja ODIHR podpira opazovanje volitev -, človekovih pravicah in pravni državi v Evropi. Misije OVSE na terenu v državah, kot so Gruzija in Moldavija, občutno prispevajo k stabilizaciji družb, ki so jih travmatizirali nedavni spori in zamrznjeni konflikti.
Sedanje kazahstansko predsedovanje OVSE je pripomoglo h krepitvi prepoznavnosti te organizacije in ponovni osredotočenosti naše pozornosti na Srednjo Azijo, zlasti pa na vprašanje varnosti in boja proti mednarodnem terorizmu.
Nedvomno je veliko možnosti za razvoj odnosov EU z OVSE. Vendar upam, da bo pri oblikovanju tega partnerstva visoka predstavnica dala ustrezno težo preprečevanju podvajanja prizadevanj in tako preprečila tratenje denarja davkoplačevalcev v času varčnosti. Morala bi tudi razmisliti o povezovanju OVSE, EU in zlasti SVOP ter NATO v partnerstvu za mir.
Nazadnje bi predlagal, da bi morda obe organizaciji - Svet Evrope in OVSE - razmislili o združitvi. Tako bi lahko privarčevali veliko denarja.
Helmut Scholz
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, moja skupina pozdravlja dejstvo, da zdaj, po nekaj letih, Evropski parlament vsebinsko sodeluje pri vprašanju OVSE in pri tem prispeva bistven pozitiven odziv na vprašanje odnosov med EU in OVSE, na cilje, vrednote in mehanizme, ki so bili dogovorjeni v Helsinkih, predvsem pa na njene sedanje naloge. Vaše poročilo, gospod predsednik, jasno pove, da Evropska unija in OVSE nista tajna tekmeca, temveč partnerja, ki lahko in tudi morata uveljaviti vsak svoje veščine in izkušnje, da bi rešila zapletene probleme v Evropi.
Želim izpostaviti dva vidika, zlasti glede Astane. V Evropi potrebujemo obnovljen vseevropski dialog glede prihodnosti naše celine z vidika varnostne politike, saj je ta celina večja od EU in je še vedno zaznamovana z večjimi neravnovesji v varnostni politiki. Krfski proces prinaša možnost strukturirane razprave, ki bi jo morale organizirati države članice tako, da bi na koncu dosegle specifične rezultate na področju razorožitve in preobrazbe obrambe. Tako kot EU in OVSE potrebujeta druga drugo na tem področju, tudi vprašanji varovanja podnebja in oskrbe z energijo zahtevata okrepljeno strukturirano sodelovanje.
Mariya Nedelcheva
(FR) Gospod predsednik, gospod Chastel, gospe in gospodje, v svojem nastopu želim poudariti ključno vlogo misije za opazovanje volitev pri krepitvi naših odnosov z Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in tudi na splošno pri krepitvi našega zunanjega delovanja.
Zajamčenje spoštovanja državljanskih in političnih pravic predstavlja eno izmed temeljnih vrednot Evropske unije. Posledično je zagotavljanje neoporečnosti volilnega postopka osrednjega pomena za verodostojnost zunanjega delovanja Unije. Ker tako OVSE kot Evropska unija pošiljata opazovalne misije, je v njunem interesu sodelovanje na tem področju.
Zato menim, da ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) zahteva oblikovanje postopkov, ki bodo zagotovili tesno sodelovanje med Uradom OVSE za demokratične institucije in človekove pravice in oddelkom ESZD za misije za opazovanje volitev, kar bi preprečilo nevarnost podvajanja in okrepilo zunanje delovanje EU na območju OVSE.
To sodelovanje bi moralo potekati pred razporeditvijo opazovalcev, med in po razporeditvi, saj je visoko kakovostna misija le tista, ki je dobro pripravljena, na terenu deluje učinkovito in je ustrezno nadzorovana. Pri tem bi želela ponovno poudariti pomen Evropskega parlamenta pri tej zadevi: dejstvo, da neposredno in demokratično izvoljeni predstavniki evropske javnosti lahko opazujejo volitve izven meja EU, da zagotovijo njihov pravilen potek, pomeni precejšnjo prednost Unije, ki jo moramo ohraniti za vsako ceno.
Nazadnje, listina za evropsko varnost priznava pomembno vlogo gospodarske in okoljske razsežnosti. Stabilnost in varnost sta pogosto odvisna od tega. Zato je bistvenega pomena, da učinkoviteje izpostavimo strokovnost OVSE in Evropskega parlamenta na teh področjih, redna uporaba ter razvoj gospodarskih in okoljskih podatkov pa pomenita dodatno jamstvo za uspeh naših skupnih misij.
Krepitev misij za opazovanje volitev prek tesnejšega sodelovanja med EU in OVSE in napotitev poslancev Evropskega parlamenta na zadevna območja bosta privedli do krepitve zunanje politike Unije. Tako bomo resnično izpolnili cilje, ki jih določa Lizbonska pogodba.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospod predsednik, želim vam čestitati za vašo pobudo, saj vsi vemo da je Evropska unija najpomembnejša in najvplivnejša organizacija v Evropi. Poleg tega imata OVSE in Svet Evrope tako veliko izkušenj na mnogih področjih, da bi lahko močno okrepili humanitarno varnost v Evropski uniji, če bi dodali, na primer, težo Evropske unije k izkušnjam OVSE pri obravnavanju medetničnih konfliktov. Kje OVSE prispeva svojo dodano vrednost? Kot sem ravnokar omenil, jo prispeva pri medetničnih konfliktih, tako kot visoki komisar za narodne manjšine, ki posreduje med večino in manjšino in je sodeloval pri reševanju mnogih medetničnih konfliktov, medtem ko Evropska unija, kot vemo, nima sistema za zaščito manjšin. Pojem "manjšina" je bil šele zdaj vključen v preambulo Lizbonske pogodbe in ker so moji kolegi poslanci omenili zamrznjene konflikte, bi bilo treba ugotoviti, da je od teh 90 % medetničnih konfliktov. Drugače rečeno, Unija mora graditi na teh izkušnjah. Graditi mora, na primer, na zelo številnih programih OVSE za romsko manjšino. Te bi želel priporočiti Komisiji in predlagati, da upošteva izkušnje OVSE na tem področju pri pripravi celovitega okvirnega dokumenta Komisije za romsko strategijo.
Prav tako je treba upoštevati Dokument iz Københavna OVSE iz leta 1992, ki določa pravilo za manjšinske avtonomije in je danes še vedno veljaven. Nazadnje še beseda o svobodi medijev. Ko sem poslušal uradnika OVSE, sem opazil, da je slednji glede omejevanja svobode medijev kritiziral države članice EU mnogo bolj pogumno, kot predstavnike Komisije. To je eden od razlogov, zakaj podpiram institucionalizacijo odnosov med EU in OVSE, saj bo to dodatno utrdilo Evropsko unijo, mir v EU in njeno humanitarno varnost. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Heidi Hautala
Gospod predsednik, močno podpiram to, kar je rekel gospod Bütikofer o potrebi po zagotovitvi ravnotežja med tremi razsežnostmi ali svežnji OVSE. Zlasti želim omeniti to, da moramo braniti človeško razsežnost.
Zelo me veseli, da poročilo upošteva dejstvo, da je treba predsedujoči Kazahstan pozvati, naj spoštuje temeljne vrednote in človekove pravice OVSE pred vrhovnim srečanjem v Astani. Vemo, da so tam razmere vse prej kot zadovoljive. Veliko je primerov hudih kršitev človekovih pravic, pogoji v zaporih so strašni, itd.
Zadovoljna sem tudi zato, ker poročilo vključuje zamisel, da mora Evropski parlament postati dejavnejši pri človeški dimenziji. Gre za resnično izjemen dosežek, pri katerem lahko civilna družba sodeluje v celoti in podpreti moramo vzporeden dogodek, ki ga bo civilna družba organizirala pred vrhunskim srečanjem v Asani. To vrhunsko srečanje ne bi smelo postati zgolj vaja v odnosih z javnostjo za Kazahstan.
Marek Henryk Migalski
(PL) Želim povedati, da bi morali mi kot Evropska unija krepiti sodelovanje z OVSE, zlasti kadar gre za naše interese, kot na primer v Pridnestrju ali Gruziji na podlagi Sarkozyjevega načrta v šestih točkah. To sodelovanje bi bilo tudi treba utrditi glede vprašanj človekovih pravic, kakor je povedala gospa Hautala.
Vendar se moramo tudi zavedati, da je Evropska unija ločen subjekt in zaradi sodelovanja z OVSE ne bi smeli postati predmet odločitev OVSE, katere članstvo, kot veste, ni omejeno na evropske države. Sprejetje polnega sodelovanja z OVSE bi bilo protiproduktivno za Evropsko unijo. Sodelovanje bi moralo biti tesno, vendar bi morali kljub temu ohraniti ločenost teh dveh subjektov.
Csaba Sógor
(HU) Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi je od vsega začetka za svojo glavno vlogo štela opozarjanje in preprečevanje morebitnih konfliktov. Visoki komisar za narodne manjšine in Urad visokega komisarja opravljata posebne naloge v institucionalnem sistemu organizacije, katerih cilj je preprečiti pojavljanje napetih odnosov med večino in manjšino. To Britanci imenujejo diplomacija zgodnjega opozarjanja. Čeprav je na ozemlju Evropske unije reševanje spornih zadev zlasti zajamčeno z institucijami EU, je v nekaterih primerih pomembna vloga prenesena na OVSE. Eden takšnih primerov je zakon o slovaškem jeziku, ko je Visoki komisar za narodne manjšine poskušal posredovati med dvema stranema. Na žalost, glede na izid, posredovanja ne moremo označiti kot uspešno. Ta zakon ostaja vir napetosti, ker je diskriminatoren in v nasprotju z duhom številnih mednarodnih sporazumov. Evropska komisija za demokracijo skozi pravo, bolje znana pod imenom Beneška komisija, je to jasno ugotovila. Morda bi bili danes bližje rešitvi te zadeve, če bi izredno pomembna institucija OVSE zgodaj opozorila na konflikt in posredovala bolj učinkovito, da bi napetosti popustile.
Joe Higgins
Gospod predsednik, pravijo nam, da gre pri OVSE za spodbujanje politične in medijske svobode ter človekovih pravic. Gospod Chastel, ali vas lahko vprašam, kako to uskladite z dejstvom, da ste letos Kazahstanu zaupali predsedovanje OVSE in ugled pomembnega vrhunskega srečanja decembra v njegovem glavnem mestu, Astani? Ali se zavedate, da se politične pravice v Kazahstanu cinično zatirajo, svoboda medijev je ovirana, teptanje človekovih pravic pa je vsakdanji pojav.
Sindikalne in družbene aktiviste po tekočem traku mečejo v zapor zaradi izmišljenih obtožb. Ko sem septembra z delegacijo obiskal Kazahstan, sem pridobil prepričljive dokaze o nadvse surovem ravnanju v zaporih. In vendar je pred dvema tednoma predsednik Komisije Barroso brez ene same kritične besede razgrnil rdečo preprogo za moža, ki je odgovoren za ta grozodejstva - za predsednika Nazarbajeva. Zakaj, gospod Chastel? Ali gre za posle železa in jekla? Vrhunsko srečanje OVSE v Kazahstanu bi bilo treba takoj odpovedati, če se dejansko hočete postaviti ob stran hrabrim borcem za človekove, demokratične, politične, delavske in družbene pravice v Kazahstanu.
Olivier Chastel
Gospod predsednik, najprej se želim zahvaliti vam in vsem govornikom za kakovost te razprave. Seveda bom posredoval vaše predloge baronici Ashton, zlasti tiste, ki zadevajo racionalizacijo virov, sodelovanje in uporabo njene nove službe - Evropske službe za zunanje delovanje. Poleg tega ne bom ponavljal tistega, kar sem že povedal na začetku te razprave. Mnogi so že izpostavili nekatera skupna vprašanja.
Zlasti je bila omenjena ena točka: razmere v Kazahstanu glede človekovih pravic. Prav imate, ko izpostavljate ta vidik, in to ste nekateri od vas storili ta večer. Za EU je to zelo pomembno vprašanje, katerega izpostavljamo prav na vseh srečanjih s kazahstanskimi voditelji. V nasprotju s tem, kar morda pravite vi, je bila med zadnjim obiskom predsednika Nazarbajeva omenjena potreba po nadaljnjih prizadevanjih na področju političnih in družbenih pravic ter demokratizacije.
Zato bi za zaključek želel povedati samo to, da je vrhunsko srečanje v Astani med kazahstanskim predsedovanjem za naše najvišje uradnike pomembna priložnost, da osvobodijo Evropo bremen preteklosti, se vključijo v graditev varnostne skupnosti od Vancouvra do Vladivostoka - kot ste vi ugotovili, gospod Rouček - in razmislijo o novih misijah, ki jih moramo opraviti v političnem in varnostnem okolju 21. stoletja.
Zadovoljni smo, da Parlament lahko podpre prednostne naloge Evropske unije in njenih predstavnikov. Potrebujemo jasno podporo, da bi poudarili pomen osebnega dostojanstva, organiziranja svobodnih in pravičnih volitev, povezovanja prizadevanj proti nadnacionalnim grožnjam ter uresničitve usklajenega gospodarskega in družbenega razvoja v trajnostnem okolju. Upam, da bo v Astani ustvarjena politična volja, ki bo napisala novo poglavje v bogati zgodovini OVSE. Bodite brez skrbi, da bo na tem srečanju Evropska unija prevzela svoje odgovornosti.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri, v četrtek, 11. novembra 2010 ob 12.00.
Pisne izjave (člen 149)
Krzysztof Lisek
Gospod predsednik, gospe in gospodje, danes se mora Evropa spopasti z novo razsežnostjo problemov, kot so terorizem, kibernetske grožnje, promet s prepovedanimi drogami in trgovina z ljudmi. Da bi bili kos tem izzivom, moramo razviti učinkovit sistem za odkrivanje in reševanje konfliktov. OVSE je pravi naslov za izvedbo obširnih razprav na temo evropske varnosti. Gre za enega največjih forumov za izmenjavo zamisli o mednarodni varnosti, ki je v preteklosti dokazal, da je zmožen ukrepati učinkovito. Vendar se je na žalost pred kratkim pokazalo, da strukture OVSE niso bile sorazmerne s potrebami sodobnega sveta, na primer, nerešen konflikt na Kavkazu in nezadosten odziv na gruzijski konflikt leta 2008. Naš skupni interes je, da posodobimo te strukture, ki bodo v prihodnosti postale orodje za hitro odzivanje na grožnje, ki so se pojavile. Zmogljivosti OVSE na tem področju bi bilo treba okrepiti s spremembo starih mehanizmov ukrepanja in oblikovanjem novih. Le tako bo lahko organizacija OVSE učinkovito delovala pri doseganju varnosti v Evropi in Evraziji. V interesu varnosti v Evropi bi morali nadaljevati proces, ki smo ga začeli leta 2008 na Krfu. Z našo podporo lahko OVSE postane pomembna in učinkovita sila za red in mir v Evropi in Evraziji. Pozdravljam pobudo za utrditev sodelovanja med EU in OVSE.
Cristian Dan Preda
Pozdravljam razpravo o poročilu gospoda Roučka glede možnosti decembrskega vrhunskega srečanja v Astani, od katerega si obetamo utrditev OVSE. EU mora zavzeti jasno stališče glede organizacije, ki ima lahko pomembno vlogo pri regionalni varnosti ter spodbujanju demokratičnih vrednot in človekovih pravic.
V zvezi s tem menim, da je treba zastaviti dve ključni vprašanji. Prvo zadeva utrditev človeškega vidika OVSE. Človekove pravice in demokracija so temeljnega pomena v polizbonskem obdobju, ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje pa ponuja priložnost za oblikovanje celovitega varnostnega koncepta. Drugič, želim poudariti, da se mora krfski proces vedno bolj usmerjati v reševanje nerešenih konfliktov, to je na področje, kjer OVSE lahko zagotovi resnično dodano vrednost v primerjavi z drugimi podobnimi regionalnimi organizacijami.
Želim izpostaviti osmi odstavek poročila gospoda Roučka, ki je v Odboru za zunanje zadeve dosegel široko soglasje. Resnično je treba ponovno poudariti potrebo po trajni rešitvi konflikta v Pridnestrju ob spoštovanju ozemeljske celovitosti in neodvisnosti Republike Moldavije. Da to dosežemo, moramo hitro in brez vsakih predpogojev nadaljevati pogajanja v sestavi 5 + 2.
