Doha arengukava eesmärgid pärast WTO seitsmendat ministrite konverentsi (arutelu) 
Juhataja
Järgmisena on päevakorras suuliselt vastatav küsimus (B7-0232/2009), mille esitas Vital Moreira INTA komisjoni nimel komisjonile seoses Doha arengukava eesmärkidega pärast WTO seitsmendat ministrite konverentsi .
Vital Moreira
autor. - (PT) Paari nädala eest oli mul au juhtida parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjoni delegatsiooni, mis osales WTO seitsmendal ministrite konverentsil Genfis. Vaatamata sellele, et Doha voor, see tähendab Doha arengukava, ei olnud kõne all oleva ministrite konverentsi päevakorras, avaldas suurem osa WTO liikmesriikide ametlikest delegatsioonidest oma seisukohta seoses antud teemaga ja rõhutasid, et nad tahavad viia Doha vooru lõpule 2010. aasta lõpuks.
Sellegipoolest on kõigile teada, et viimasel ajal ei ole läbirääkimistel mingisuguseid edusamme tehtud. Seoses sellega küsin ma komisjonilt rahvusvahelise kaubanduse komisjoni esimehena järgmised küsimused.
Kõigepealt: kas komisjon saab anda hinnangu Doha vooru läbirääkimiste seisu kohta, eriti seoses põllumajanduse, mittepõllumajandustoodete turulepääsu ja teenustega? Mis olid komisjoni peamised saavutused WTO seitsmendal ministrite konverentsil? Mis on lugupeetud voliniku arvates probleemid, mille üle veel arutletakse ja mis on läbirääkimistel kõige keerulisemad teemad?
Teiseks: millist mõju avaldab WTO ministrite konverents kestvatele Doha vooru läbirääkimistele? Kuidas tagab komisjon, et läbirääkimised keskenduvad peamiselt arengule? Kas komisjon saab anda hinnangu Doha arenguvooru eduka lõpuleviimise tõenäosuse kohta järgmise aasta lõpuks?
Minu kolmas ja viimane küsimus on: kuidas kavatseb komisjon kaasata Euroopa Parlamendi delegatsiooni liikmed jätkuvatesse Doha vooru läbirääkimistesse ja WTO struktuuri?
Olles esitanud selle küsimuse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel, tahan rõhutada, et nimetatud parlamendi komisjoni jaoks on meile Lissaboni lepinguga antud uute vastutuste kandmine ja uute pädevuste kasutamine väga oluline ning meie komisjon tahab alustada ka tihedamat ja viljakamat koostööd Euroopa Komisjoniga rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas. See nõuab muidugi omalt poolt Euroopa Komisjoni valmidust koostööks parlamendiga, mida saab teha äsja esitatud küsimuste vastamisega alustades.
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - Austatud juhataja! WTO seitsmes ministrite konverents Genfis oli heaks võimaluseks, et jagada kõikide WTO liikmetega vaatepunkte seoses nende prioriteetidega antud organisatsioonis. Minu arvates on väga tähtis rõhutada, et seitsmes ministrite konverents ei olnud konverents läbirääkimiste pidamiseks, vaid pigem arutelu eri teemade üle.
Loomulikult algab meie prioriteetide nimekiri Doha arengukavaga. Kui Doha voor lõpule viiakse, on see hea tulemus nii Euroopa kui ka kogu maailma majanduse jaoks. Me kõik kannatame kasvava protektsionismi all ning me kõik võidame, kui majandus jälle arenema hakkab. Doha on parim kaubanduspoliitiline vahend mõlema frondi jaoks.
Eeskätt uute turujuurdepääsu eeskirjadega, põllumajandustootmise reformide ja tollisüsteemide lihtsustamisega looks Doha ka arengu, mida paljud maailma vaesemad riigid soovivad. Kõikides Doha läbirääkimiste valdkondades on juba arvestatud asjaomaste riikide arenguelemendiga.
Sellele vaatamata on Doha vooru lõpuleviimine võimalik ainult siis, kui kõik WTO liikmed kaasa löövad. Tõsiasi on, et Ameerika Ühendriikidel on tõsiseid kahtlusi ja piiranguid, mida nad suurte arenevate majandustega arutlevad. G20 tähtaeg Doha vooru lõpetamiseks 2010. aastal on lähenemas ning paari kuu pärast on näha, kuidas need läbirääkimised edenevad.
Minu arvates võime kõik nõustuda, et kui tahame Doha vooruga enne 2010. aastat lõpule jõuda, peame täpsustama üksikasjad seoses põllumajandus- ja mittepõllumajandustoodete turulepääsuga enne 2010. aasta märtsi lõppu, mis on viimane tähtaeg. Samas jätkame mõju avaldamist, et katta Euroopa Liidu huvid kaubanduse ja teenuste ning geograafiliste tähiste valdkonnas.
Lisaks Dohale käsitleti ministrite konverentsil ka mõnesid WTO liikmete jaoks tähtsaid teemasid. Meie prioriteetide hulka kuulus vajadus tugevdada WTO rolli seire ja protektsionismi analüüsimise valdkonnas, WTOga ühinemine, näiteks vähem arenenud riikide ühinemine WTOga, mida meie arvates kindlasti edendada tuleb, kasvav regionaalsete vabakaubanduslepete arv - siin peame tagama, et need toetavad mitmepoolset kaubandussüsteemi - ning lõpuks ka kaubanduspoliitika panus võitluses kliimamuutusega. Paljude nende teemade suhtes olid WTO liikmed ühisel arvamusel, et organisatsioon saab ja peab toimima ning seetõttu ma arvan, et saame edasi liikuda.
Mis teie viimast küsimust puudutab, siis loomulikult hoiame me parlamenti antud arengutega ja eeskätt Doha vooru arenguga kursis. Lissaboni leping on heaks võimaluseks, et täiustada meie koostööd parlamendiga ja sellest saab järgmistel aastatel üks komisjoni kaubanduspoliitika tähtsamaid prioriteete.
Georgios Papastamkos
fraktsiooni PPE nimel. - (EL) Austatud juhataja! Me toetame mitmepoolset kaubandussüsteemi ning samuti Maailma Kaubandusorganisatsiooni, mis kaitseb eeskirjadele tuginevat kaubandussüsteemi ja süsteemi, millega on tagatud palju paremini toimiv globaliseerumise haldamine ja selle eeliste ausam jaotumine.
Just nimelt WTO õigustik suutis praeguse majanduskriisi ajal takistada suurepäraselt WTO liikmeid piiravate kaubandusmeetmete kasutusele võtmises ning jättis samal ajal piisavalt ruumi majanduse taastamise nimel manööverdamiseks.
Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon toetab Doha arengukava integreerimist, tuginedes integreeritud, ambitsioonikatele ja tasakaalustatud läbirääkimiste tulemusele. Julgustame komisjoni kaitsma läbirääkimistel oma kindlat seisukohta, et tugevdada Euroopa toodete ja teenuste juurdepääsu nii arenenud kui ka arenevate majanduste turgudele.
Mis põllumajandusse puutub, siis palun ma komisjonil - ja ma palun teil see ka kirja panna, volinik Fischer Boel - pidada rangelt kinni nõukogult saadud läbirääkimise mandaadist, mille kohaselt sõltuvad nõukogu läbirääkimisseisukohta puudutavad piirid meie kaubanduspartnerite võrdsetest järeleandmistest. Rõhutaksin ka seda, et meie seisukohta seoses geograafiliste tähistega tuleb otsustavalt kaitsta.
Doha arengukava tulemusega peab olema tagatud arenevate riikide, eriti vähem arenenud riikide, tõhusam integreerimine ülemaailmsesse kaubandussüsteemi.
Lõpuks on meie soov ka Maailma Kaubandusorganisatsiooni ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide vahelise töö tugevdamine, et kindlustada vastastikust toetust ja ühtekuuluvust kaubanduslike ja mittekaubanduslike aspektide vahel, nagu keskkondlik jätkusuutlikkus, toiduainetega varustatus ja kindlustatus ning õiglased töötingimused.
Harlem Désir
fraktsiooni S&D nimel. - (FR) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, head kolleegid! Doha läbirääkimistega alustati 2001. aastal ning nende eesmärgiks oli korrigeerida rahvusvahelise kaubandussüsteemi tasakaalutust ehk siis ebaõiglust, mis tekkis pärast Uruguay vooru, kui WTO loodi.
Sellega tunnistati, et Uruguay voorul ei peetud kinni kõigist antud lubadustest seoses arenevate riikidega ja et lõunapoolsed riigid olid seoses kaubanduseeskirjadega halvemas ja ebaausas olukorras, mis väljendus ennekõike põllumajanduse valdkonnas, kus nimetatud kaubanduseeskirjad annavad rikkamatele riikidele võimaluse oma turu kaitsmiseks ja oma tootmise, sealhulgas ka ekspordiks ettenähtud tootmise, rahastamiseks ja selle käigus paljude lõunapoolsete riikide põllumajandustootjate pankrotti ajamiseks. Selle olukorra sümboliks on saanud puuvill.
Sellega on WTO liikmed kõne all oleva arenguvooru avamisega andnud lubaduse muuta mitmepoolseid kaubanduseeskirju nii, et kaubandus tooks tõepoolest kasu iga riigi ja kontinendi majanduslikule ja sotsiaalsele arengule.
Seepärast ei tohi me unustada, et praegu käiv läbirääkimiste voor ei ole nagu teised voorud ja et isegi siis, kui kõik tahavad teha läbirääkimistel edusamme seoses neid endid puudutavate küsimustega - tööstusriikidele tähendab see tööstustooteid ja -teenuseid -, sai juba alguses kokku lepitud, et antud vooru peamine eesmärk on taastada tasakaal arenevate riikide kasuks.
Nüüd, vahetult pärast seitsmendat ministrite konverentsi, on läbirääkimised just nii nagu juba varemgi jäänud põhimõtteliselt seisma Kapitooliumi künkal Washingtonis, nagu need jäid seisma eelmine kord Cancúni liivas, mille põhjusteks olid siis peamiselt Euroopa Liidu nõudmised.
Oma liiga suurte nõudmistega läbirääkimiste käigus on tööstusriigid seadnud ohtu vooru lõpptulemuse ning isegi WTO usaldusväärsuse. Kõik keskenduvad ainult isiklikele eesmärkidele, mitte üldeesmärgile, milleks on mitmepoolse kaubandusraamistiku loomine, mis põhineb ausamatel eeskirjadel, et edendada ausamat kaubandust ja jätkusuutlikku arengut ning vaesuse kaotamist.
Selle patiseisu esimeseks tulemuseks on kasvav kahepoolsete kaubanduskokkulepete arv, mis lõunapoolsete riikide jaoks tihti veelgi ebasoodsamad on. See on pigem samm tagasi.
Seetõttu peabki Euroopa Liit võtma selge seisukoha. Prioriteediks on viia voor lõpule arenguvooruna, mitte üritada üksteist seoses tööstustoodete ja -teenustega üle trumbata. Nendele läbirääkimistele ei tohi läheneda harilikul ja kitsarinnalisel viisil, kus igaüks kõigest enda ees seisab.
Nii jõuame surnud punkti ja kaotame silmist peamise probleemi, milleks on vajadus luua uus viis rahvusvahelise kaubandussüsteemi reguleerimiseks. See moodustab osa uuest globaalsest juhtimisest, mida kõik ennekõike G20 tippkohtumisest peale tahavad lahendamaks praeguseid tõsiseid probleeme: aus areng kõikidel kontinentidel, vaesuse kaotamine, toiduainega kindlustatus, sotsiaalõiguste austamine, korralikud töötingimused ja võitlus kliimamuutusega.
Nende läbirääkimiste jooksul peab Euroopa Liit näitama, milline on liidu panus sellesse, et kaubanduseeskirjad olukorda tulevikus paremaks muudaksid. Sellest lähtudes tulebki kaaluda järgmisi läbirääkimiste punkte:
põllumajandus: 2008. juuli lubadustest kinni pidamine, menetlusi puudutavate läbirääkimiste lõpetamine, erilise ja eristava käsitlemise garanteerimine eritoodetele ja eri kaitsemehhanismidele, põllumajandustoetuse väljatöötamine kooskõlas jätkusuutliku põllumajanduse ja toiduainetega kindlustatuse põhimõtetega;
mittepõllumajandustoodete turulepääs: arenevatelt riikidelt tariifide vähendamise nõudmine - ma hakkan lõpetama -, mis on kooskõlas nende arengutasemega
ja
teenused: iga riigi õiguse kaitsmine seoses oma avalike teenuste reguleerimisega.
Michael Theurer
fraktsiooni ALDE nimel. - (DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, head kolleegid! Kahe nädala eest toimus Genfis Maailma Kaubandusorganisatsiooni seitsmes ministrite konverents. Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni esindajana oli mul võimalus konverentsil osaleda ja kaasautorina ka sellele resolutsiooni ettepanekule oma panus anda.
Nendest kogemustest saab ning tulebki õppida kolme asja. Majandus- ja finantskriis viis järsult alla ka maailmakaubanduse ning seetõttu on vaja Doha vooru läbirääkimised kiiresti lõpule viia, et maailmamajandusele uut hoogu anda.
Doha vooru tulemuseks saab ja peabki olema ausa ja vaba maailmakaubanduse taaselustamine. Euroopa Liit on teinud väga palju, et oma partneritele, eriti arenevatele riikidele vastu tulla. Näiteks lubasime lõpetata kõik eksporditoetused põllumajandustoodetele.
Nüüd on vaja läbirääkimised lõpule viia ja selleks vajame märki poliitilisest tahtest. Fraktsioon ALDE nüüd valmis Doha vooru lõpuleviimiseks ja seda juba nüüd. Seetõttu on hädavajalik, et me üheskoos vooru lõpuleviimise nimel tööd teeme. Euroopa Liit saab ja peab selles juhirolli täitma. Peaksime samuti võtma enda kanda pooli ühendava rolli, et näiteks Ameerika Ühendriigid ja arenevad majandused omavahel kokku viia, nagu me ka oma ühises resolutsioonis nõuame.
Avalikkuse teavitamine on nüüd samuti vajalik. Vajame kodanikelt laiemat toetust. Peame rõhutama globaalse kaubanduse eeliseid, sest vaba ja aus maailmakaubandus on meie kõigi jaoks hea.
Minu jaoks ei ole Dohale alternatiivi. Alternatiiviks oleks konkurents kahepoolsete kokkulepete pärast, mis seaks ohtu juurdepääsu nõrgematele riikidele, inimõiguste kaasamise ja keskkonnaeesmärgid. Seda ei tohi juhtuda. Sel põhjusel tuleb Doha voor nüüd lõpule viia.
Martin Häusling
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja, head kolleegid! Doha vooru on nüüd juba kaheksa aastat edasi venitatud ja suurem osa arenevatest riikidest ei tahtnud seda esmajoones üldsegi. Kõigepealt tahtsid USA ja Euroopa arenevaid riike arengu kontseptsiooniga soostuma sundida. Vahepeal aga on läbirääkimised kaks korda läbi kukkunud. Ainult suured põllumajanduseksportijad, nagu Brasiilia ja Argentiina ning võibolla ka India, on huvitatud sellest, et midagi ka tegelikult toimub. EL on samuti de facto sammu tagasi astunud, kui vaadata ELi korrapäraseid nõudmisi viimaste aastate lõikes ja seda, mis järgmise paari aasta jaoks esitatud on.
Peame aga vaatama objektiivselt kõike seda, mis on viimastel aastatel saavutatud peale kahekümneaastase liberaliseerimispoliitika. See liberaliseerimispoliitika on aga osaliselt vastutav praeguse finants- ja majanduskriisi eest ja me ei saa sel viisil enam jätkata. Ma ei taha isegi rääkida tagajärgedest maailma kliimale, kui me vanas vaimus ja ilma korralike eeskirjadeta jätkame.
Genfis toimus konverents, kus igaüks keset praegust kriisi ütles, et peame vanas vaimus jätkama ja võime lihtsalt oodata, kuni kriis möödas on, ning siis jätkata sealt, kus me ennist pooleli jätsime. Ikka ja jälle väidetakse, et Doha voor annab majanduse taastumisele uut hoogu, kuid kõik viitab sellele, et see ei ole nii, ning samuti on kõik rakendamiseajad ja -perioodid liiga pikad. Üks teine korduma kippuv väide on, et arenevad riigid saavad taastumises osaleda. Kui me aga asja objektiivselt vaatame, siis peame tunnistama, et suuremale osale arenevatele riikidele ei too Doha voor endaga kaasa taastumist, vaid pigem hoopis vastupidist. Suuremale osale arenevatest riikidest on lõpptulemus negatiivne. Seetõttu ei saa me soovitada paljudele arenevatele riikidele, et nad peaksid meiega praeguse kriisi keskel koostööd tegema.
Isegi siis kui ükski Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmetest või ükski Euroopa Parlamendi suurematest fraktsioonidest ei julge seda öelda, ütleme meie Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioonist, et me nõuame Doha vooru lõpetamist, mis on juba aastaid ummikus olnud ning ei ole praegusel ajal üldsegi mitte sobiv. Meie arvates vajab WTO reformi ja oma praegusel kujul ei suuda see globaalse kriisi lahendamisele kaasa aidata. Tulevikus vajame ausat kaubandust sellise kaubanduse asemel, mis on põhimõtteliselt vaba.
Kui vaatame viimase kahekümne aasta jooksul põllumajandussektorit, siis mida on selle alalise liberaliseerimisega tegelikult saavutatud? Tööstusriikides on sellega tekitatud tohutu ratsionaliseerimise surve. Protsesse on industrialiseeritud ja arenevad riigid ei ole saanud midagi peale destabiliseerunud turgude. Selle asemel, et anda aruteludes toiduainetega varustamisele selle õiglane staatus, oleme andnud absoluutse prioriteedi täieliku vabakaubanduse põhimõttele. Sel põhjusel nõuame meie rohelised oma resolutsioonis surnud Doha voorule poliitilise kapitali investeerimise lõpetamist. Me nõuame selle protsessi uuesti alustamist.
Jan Zahradil
fraktsiooni ECR nimel. - (CS) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Praegusel perioodil valitseb majanduslangus või -kriis, mis on kindlasti väga ebameeldiv, kuid sellised kriisid tulevad ja lähevad. Need on turumajanduse tsükliline osa ning neid ei tohi kasutada vabandusena liigsete majandust piiravate määruste kasutuselevõtmiseks, kuna sellised määrused jäävad alles ka pärast seda, kui kriis ise lõppenud on ja mõjutavad ka rahvusvahelist kaubandust. Euroopa Liit ei tohi lasta end protektsionismist ja kaubandussuhetest peibutada, sest sellega ei tee me liiga ainult endale, vaid ennekõike just nendele, keda me abistada tahame, ehk siis kõige vähem arenenud riikidele, mille täielikku integreerimist ülemaailmsesse kaubandussüsteemi me toetama peame.
Soovin Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsiooni nimel avaldada kiitust Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioonile ja ALDE fraktsioonile, kes koostasid koos meiega WTO seitsmenda konverentsi järel Doha arengukava kohta tasakaalustatud resolutsiooni eelnõu. Areng rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas peab lähtuma sellest kavast ja kui USAl on seoses sellega mingeid probleeme, siis peab EL ise Doha vooru eduka lõpuleviimise enda kanda võtma ning pidama ise kõige vähem arenenud riikidega läbirääkimisi seoses nende osalemisega maailmakaubanduses.
Eurointegratsioon sai alguse vabakaubandusest. EL või Euroopa Ühendus said alguse kaubandustsoonina ja kindlasti teab Euroopa Komisjon - nii oma praeguses kui ka tulevases koosseisus -, kus on eurointegratsiooni juured, ja pöördub nende juurde tagasi. Peame jätkama läbirääkimisi nende vähem arenenud riikide täieliku maailmakaubanduses osalemise ning edasiste kahepoolsete ja regionaalsete vabakaubanduslepete sõlmimise nimel, mis täiendaksid mitmepoolset raamistikku.
Helmut Scholz
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Küsimused, mida komisjoni esimees selles arutelus esitas, kajastavad ülemaailmseid olusid. Meie ülemaailmse majanduse tasakaal on katastroofiline. Kaks miljardit inimest elavad kohutavas vaesuses. Kliimamuutus on sundinud juba üle 40 miljoni inimese oma kodudest lahkuma ja ülemaailmse finantskaubanduse levimine on põhjustanud viimase 80 aasta halvima majanduskriisi.
Jan Zahradil! Meie ees on ajalooline ülesanne seoses täiesti uue ülemaailmse majanduse reguleerimiskorra käikuvõtmisega, mille juhtpõhimõteteks on jätkusuutlikkus, keskkonnakaitse, sotsiaalne õiglus ja toiduainetega kindlustatus. Genfile tagasi vaadates võin ma ainult öelda, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni konverents ei tulnud selle ülesandega toime. Kõikidest kinnitustest hoolimata lasti raisku minna võimalusel, mille riikide kohtumine andis.
Olgem ausad, Doha vahendajad töötavad ikka veel täiesti aegunud ja läbikukkunud läbirääkimiste mandaadi raamistikus. Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni arvamusel tuleb seda kiireimas korras muuta, sest läbikukkumine Genfis ja Roomas ning praegused rasked läbirääkimised Kopenhaagenis on otseselt omavahel seotud.
Seetõttu nõuan, et komisjon hakkaks otseses koostöös Euroopa Parlamendiga koostama uuestisõnastatud mandaati WTO edasiseks arendamiseks ja muutmiseks. Sellesse mandaati peab kuuluma ka maailmakaubanduse arhitektuuri tähtsus maailmakriiside moodustumises ja võimalik, et ka võitluses nende vastu, ning samas tuleb käsitleda ka kaubandussuhete reguleerimise ümberkujundamist.
Bastiaan Belder
fraktsiooni EFD nimel. - (NL) Austatud juhataja! Ummikseis seoses Doha vooruga heitis vältimatult tumeda varju kuu alguses toimunud WTO tippkohtumisele. Majanduskriisi ajal ning üpris süngete väljavaadetega 2010. aasta jaoks on Doha vooru edukas lõpuleviimine peamine poliitiline prioriteet. Ennustused oluliste kaubanduskäibe kasumite ja kasvava jõukuse kohta annavad alust loota, et Genfis antud lubaduste tegelik täitmine teeb 2010. aastast Doha vooru jaoks läbimurdeaasta.
Hollandlasena ootan põnevusega komisjoni arvamust seoses kahe ettepanekuga, mille Hollandi valitsus WTO tippkohtumisel tegi. Kuidas suhtub komisjon WTO raames nn roheliste kuulutajate grupi loomisesse, kelle sekka kuuluksid riigid, mis on valmis kaotama kaubandustariifid jätkusuutlikele toodetele nende kasutamise edendamiseks? Kas lugupeetud volinik on ühel arvamusel Hollandi esindajaga, et WTO läbirääkimiste süsteemi kasv ei ole pidanud sammu globaliseerumisega? Kas olete valmis sellele lahendust leidma?
Marine Le Pen
(FR) Austatud juhataja! Vaatamata kaubanduse liberaliseerimise läbikukkumisele viimase 30 aasta jooksul, mis on põhjustanud arenenud riikide ulatusliku deindustrialiseerimise ja arenemata riikide vaesumise, vaatamata finants- ja panganduskriisile ning nüüd ka liikmesriikide võlakriisile, mille põhjuseks oli kõikide sõltumatute majandusteadlaste arvamusel finants- ja kaubanduslik globaliseerumine, tahab WTO peadirektor Pascal Lamy ikka veel kiirendada täieliku rahvusvahelise kaubanduse liberaliseerimise protsessi.
Meile teadaoleva statistika kohaselt tõi globaliseerumine kaasa massilise töötuse ja palkade kärpimise, mis lõppeb alles siis, kui Euroopa palgad jõuavad Hiina või India palkadega samale tasemele.
Kas see ongi majandusliku arengu mudel, mida Euroopa Liit eurooplastele pakkuda tahab?
On veel üks mudel: Euroopa majanduste õigusjärgne kaitsmine madalate palkadega riikidest tuleva ebaausa konkurentsi eest. Nimetatud kaitsmine peab käima käsikäes uue rahvusvahelise rahandussüsteemi loomisega, millega on tagatud aus kaubandus. Kaubandusläbirääkimiste eraldamine rahandusläbirääkimistest on ebaloogiline ja seetõttu vastuvõetamatu.
Pascal Lamy ja kõik teised, kes kontrollimatut vabakaubandust pooldavad, ei kaitse ühist hüve, vaid finants- ja kaubandusinstitutsioonide huvisid, mis nende palgad kinni maksavad. Kui Euroopa institutsioonid sellel teel jätkavad, hakkab õigusjärgsusega seotud kriis, mis hetkel WTOd ja IMFi mõjutab, homme vältimatult ka neid ennast mõjutama.
Kui teie eesmärgiks on hävitada Euroopa tööstus ja põllumajandus ning muuta meie kontinent alaarenenud majanduspiirkonnaks, siis tehke nii nagu Pascal Lamy ütleb.
Kui te aga tahate Euroopat päästa, siis paigutage Pascal Lamy ümber, nagu Prantsuse Nobeli preemia laureaat Maurice Allais nõuab. See on ainus ümberpaigutamine, mida Euroopa tahta võib.
Béla Glattfelder
(HU) Euroopa Liidu kaubanduspuudujääk on viimase viie aasta jooksul kolm ja pool korda tõusnud. Selline kaubanduspuudujäägi kasv ei ole jätkusuutlik. ELi kaubandus Hiinaga vastutab sellest puudujäägist poole eest. Ülemaailmne majanduskriis on seda küll oluliselt vähendanud, kuid pool allesjäänud puudujäägist ja tegelikult kogu 2009. aasta esimese poole jooksul jäädvustatud kaubanduspuudujääk on võrdne meie praeguse kaubanduspuudujäägiga seoses Hiinaga.
Lugesin hiljuti üht Ameerika raamatut, kus kirjeldati järgmist stsenaariumi. Euroopas püütud kala külmutatakse ja saadetakse Hiinasse. Seal sulatatakse see üles, fileeritakse, külmutatakse uuesti ja saadetakse tagasi Euroopasse. Seda tehakse seetõttu, et Hiinas on palgad nii palju madalamad, et see õigustab tohutu energiakulu, mis kaasneb kalade külmutamise, transportimise, uuestikülmutamise ja Euroopasse tagasisaatmisega. Iga töökoht, mille Euroopa kaotab, vastutab mitmesajakilose süsinikdioksiidi heitkoguste tõusu eest.
Praegune kaubandussüsteem soodustab süsinikdioksiidi heitkoguste kasvu. Kasvav töötus Euroopas tähendab suuremaid süsinikdioksiidi heitkoguseid. Kyoto protokolli allkirjastamisest saati on Hiina süsinikdioksiidi heitkogused kolmekordistanud, kuna sellega ei seostu mingeid sanktsioone. Uued WTO määrused on vastuvõetavad ainult siis, kui nendesse on kaasatud ka kliima kaitsmise aspektid. Kui tahame, et need määrused takistaksid süsinikdioksiidi heitkoguste kasvamist, mitte ei soodustaks seda, on vaja kehtestada sanktsioone.
Kader Arif
(FR) Austatud juhataja, head kolleegid! Doha vooru eesmärk oli selge. Vooru eesmärgiks oli edendada arengut ning anda arenevatele riikidele võimalus korrigeerida tasakaalu puudumist, mille põhjuseks on nüüdseks juba kurikuulsaks saanud Washingtoni konsensuse raames rakendatud liberaalsed poliitikad.
Kuigi ma seda tõsiasja taunin, ei ole üllatav, et praeguse kriisi jooksul on taandumas seisukohad, mis pooldavad õiglast kaubandust. Seistes silmitsi asjaoluga, et Ameerika Ühendriigid ei liiguta end enne sealse tervishoiureformi vastuvõtmist ning kasvava ametiühingute ja suuremate tööstuse huvigruppide vastuseisu kontekstis ei suuda Euroopa piire edasi nihutada, mistõttu ei ole lepingu tõenäoline, et peagi kokkuleppele jõutakse.
Sel põhjusel kasutab suur enamus Euroopa Parlamendis antud olukorda, et pöörduda tagasi oma agressiivse kaubanduse ideoloogia juurde, mille aluseks on ainult suurema turujuurdepääsu saamine. Süüdistage selles kriisi! Niiviisi tegutsedes ning ennekõike turgude avamist ja kaubanduspiiride kõrvaldamist nõudes unustavad poliitilise spektri paremas tiivas olijad täielikult, et tugevad kaubanduspartnerid, kes on täielikult maailmakaubandusse integreeritud, on meie enda huvides. Reaalselt ei saa selline kokkulepe tugevdada mitte ühtegi arenevat riiki.
Koos Harlem Désiriga, kes oli selle resolutsiooni juures meie fraktsiooni raportöör, esitasime Euroopa parempoolsete fraktsioonide ühisele kompromissi tekstile mitu muudatusettepanekut. Loomulikult tahan ma, et minu fraktsiooni resolutsioon vastu võetakse, kuid seda ei juhtu.
Sel põhjusel on meie muudatusettepanekutes mitu punkti. Kõigepealt on hädavajalik jätta avalikud teenused läbirääkimiste raamistikust välja, sest need on seotud inimeste põhivajadustega ja neid ei saa jätta turgude kontrolli alla.
Teiseks vajavad erikohtlemist arenevate riikide seisukohalt tundlikud tooted, ennekõike põllumajanduse valdkonnas. Finants- ja majanduskriisi tõttu on inimesed toidukriisi unustada jõudnud. Me ei tohi unustada, et meie ülim eesmärk peab olema toiduainetega varustamise sõltumatus, mis on ka kõige esimene aastatuhande arengueesmärk.
Viimaks arvame ka, et tuleb säilitada riigi sekkumise valdkonda arenevates riikides, seda mitte ainult avalike lepingute liberaliseerimise tühistamisega, vaid ka uute tööstuste kaitsmisega.
Need paar punkti, mis ei ole kaugeltki veel kõik, on miinimum, millega on võimalik tagada, et Doha vooruga tõepoolest arengut edendatakse. Kui neid lõplikusse teksti ei kaasata, palun ma oma fraktsioonil teksti vastu hääletada.
(Aplaus)
Niccolò Rinaldi
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, head kolleegid! Kõigepealt tahan mainida, et mitu kuud tagasi väljendas üks minu Namiibia kolleeg väljaspool Maailma Kaubandusorganisatsiooni juhtkomisjoni, mille liige ma olen, oma pettumust seoses asjaoluga, et teatud Euroopa põllumajandustoodete ja muude toodete hinnad on Namiibias kohalike toodetega võrreldes palju madalamad. See on üks paljudest turgu moonutavatest teguritest, millele Doha lahenduse leidma peab.
Seoses sellega esitas meie Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon muudatusettepaneku, milles nõuame kõikide eksporditoetuste täielikku ja viivitamatut kõrvaldamist ning seda loomulikult mitte ainult seoses Euroopaga, vaid ka Ameerika Ühendriikidega, nagu lugupeetud volinik teab.
Teiseks, mis teenustesse puutub, siis tahan muu hulgas juhtida tähelepanu sellele, et teenuseid ja avalikke teenuseid tuleb selgelt eristada. Peame Doha kontekstis võitlema ja jääma kindlaks oma seisukohale seoses teenuste liberaliseerimisega, mis tihtipeale tähendab, et peame töötama koos tõeliste riiklike oligarhiatega, mis suruvad kohalike majanduste arengut alla. Nimetatud riiklikud oligarhiad eksisteerivad sidesektoris, pangandussektoris, kindlustussektoris ja muudeski sektorites. Peame üritama siinkohal igal juhul eristada kõike, mis on seotud avalike teenustega, mis peavad kuuluma loomulikult rahvusriigi vastutuse alla.
Kolmandaks tahan öelda midagi, mida seni veel mainitud ei ole: nüüd kus Lissaboni leping on jõustunud, nõuan ma, et komisjon vaataks läbi institutsioonide kokkuleppe, nagu seda ka meie kompromissresolutsioonis nõutud on.
Peame parlamendi ja komisjoni suhetes leidma täiesti uue modus vivendi, millega hoitakse parlamenti kui võrdset kursis kõikide läbirääkimiste ja nende eri etappidega ja et parlament saaks võtta läbirääkimiste käigus vastu ettepanekuid ning osaleda läbirääkimistes täiel määral ja täieliku vastutusega, nagu ta teeb seda sarnaste läbirääkimiste puhul ELiga liituda soovivate riikidega.
Jacky Hénin
(FR) Austatud juhataja! 5. detsembril ütles majandusteadlane ja Nobeli preemia laureaat Maurice Allais, et kriisi tõeliseks põhjuseks on Maailma Kaubandusorganisatsioon ja et WTO vajab kiireimas korras reformi. Tema analüüsi järelduseks oli, et praeguse massilise töötuse taseme põhjuseks oli kaubanduse ulatuslik liberaliseerimine, mis toob kasu ainult rikastele.
Inimeste kannatustest hoolimata tahavad WTO, G20 ja Euroopa Komisjon rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide ja suurte kapitalistlike hargmaiste ettevõtetele meele järgi olla ning Doha vooru iga hinna eest lõpule viia ning kuulutada välja absurdse sõja protektsionismile. Oma eesmärgi saavutamiseks on nad isegi valmis maailma majanduse ajalugu võltsima, süüdistades protektsionismi nii 1929. aasta kriisis kui ka Teises maailmasõjas. Nad lähevad oma häbiväärse küünilisusega nii kaugele, et väidavad, et teevad seda kõige vaesemate riikide huvides.
Nagu Maurice Allais ja teised selgelt mõtlevad majandusteadlased näitavad, põhjustab kaubanduse täielik liberaliseerimine konkurentsi, mis paneb kõik omavahel võistlema ning sunnib ettevõtteid ümber paiknema, millest tulenevad jällegi omakorda palgakärped ja massiline töötus ja mis seega tekitab meie majandustes kriisi. Kui me ei reageeri, rikub universaalne vabakaubandus meie tsivilisatsiooni palju kiiremini kui globaalne soojenemine seda suudab.
Peame kiiresti ja igal juhul rakendama mõõdukat protektsionismi, mis on mõistlik, sotsiaalselt õiglane ja aus ning kujutab endast vastastikuselt kasulikku koostööd eri rahvaste ja kontinentide vahel.
Hans-Peter Martin
(DE) Austatud juhataja! Vajame demokraatia revolutsiooni. Mul on väga hästi meeles, et arutelud, mida siin täna kuuleme, algasid siin täiskogul juba kümme aastat tagasi. Palun teil jätta hästi meelde, mida Harlem Désir ning ka Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon ja mõned vasakpoolsed parlamendiliikmed ütlesid.
Kas te ei mõista, et lähenemisega, millega Euroopa Liit läbirääkimistele läks, ei saa me ausate vahendajatena saada üle tasakaalutusest, mida me seoses Kopenhaageniga näeme ja et me vajame tegelikult hoopis uut lähenemist? Arenevad riigid ei ole tänapäeval enam arenevad riigid seoses paljuga, millega nad tegelevad. Nad on arenevad majandused, tööstusriigid ja vägagi eneseteadlikud. Kui me Euroopas ei suuda edukalt uute ausate nõudmistega algust teha, lõpetame just seal kuhu me jõuda ei taha, nimelt protektsionismi ja 1933. aasta ning sellele järgnevate sündmustega Euroopas.
George Sabin Cutaş
(RO) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, head kolleegid! Ma ei taha vaielda mõnede kolleegidega, kes enne mind sõna võtsid, kuid minu arvates on Maailma Kaubandusorganisatsiooni roll muutunud veelgi tähtsamaks nüüd, kus praegused majanduskeskkonda mõjutavad tingimused vajavad mitmepoolset institutsiooni kaubandustavade järelevalve teostamiseks.
Maailma Kaubandusorganisatsioon jätkab Doha arengukava raames selgemate eeskirjade rakendamisega ülemaailmse kaubanduse ja investeeringute tingimuste parandamist. Pidades silmas Doha arengukava tähtsat rolli majanduskasvu ja töötuse ning vaesuse vähendamises, arvan ma, et kava tuleb viia lõpule 2010. aasta jooksul ning arengukriteerium peab jääma selle keskseks sambaks. Nii saab arengukavast kujuneda kindel raamistik mitmete majanduses osalevate poolte tegevuse koordineerimiseks, mille abil saame majanduslangusest välja tulla ja hakata oma majandust taastama.
Lõpetuseks palun, et Euroopa Komisjon hoiaks Euroopa Parlamenti korrapäraselt kursis Doha arengukava läbirääkimiste kulgemisega.
Paul Rübig
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Ma tahaksin tänada volinikku selle eest, et ta Euroopa Liidu plaane seoses Genfi läbirääkimistega nii hästi selgitas, sest meie jaoks on Doha vooru eesmärgiks kriisi all kannatavale ülemaailmsele majandusele uue raamistiku loomine.
Minu arvates ei ole lihtne panna 153 riiki ühise lahenduse üle kokku üksmeelele jõudma, kuid Euroopa majanduse selgrooks olevatele väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele on kaubanduse lihtsustamine kõige tähtsam punkt, milles peame arusaamisele jõudma, kui tahame ka tulevikus tagada 2-3% ülemaailmse majanduskasvu ja luua töökohti nii Euroopas kui ka paljudes maailma vaestes riikides.
Sel põhjusel on ka väga tähtis, et kaitseksime oma tooteid - siinkohal pean eriti silmas põllumajandustooteid - päritolunimetustega, mille abil saab nende lisaväärtust kasutada ka kohalikul tasandil.
Marc Tarabella
(FR) Austatud juhataja! Kõigepealt tahan rääkida ühest murettekitavast asjaolust ning pakkuda sellele välja võimaliku lahenduse.
Nimetatud murettekitavaks tõsiasjaks on asjaolu, et WTO on kukkumas läbi eesmärgi saavutamisel, mille jaoks see esmalt üldse loodi ja asutati, nimelt vaesuse vähendamine kõige vaesemates riikides, nagu täna juba mitmes sõnavõtus mainiti. Tänapäeval kannatab miljard inimest alatoitumise all ning paradoksaalselt on neist 700 miljonit põllumajandustootjad ja talupidajad.
Põllumajanduse seisukohalt seisneb lahendus selles, et peame kahtlemata lõpetama ekspordiks mõeldud monokultuuride kasvatamise, eriti Aafrika kontekstis, ning tõstma nendes riikides esikohale elatust andva põllumajanduse, mitte rahvusvahelise kaubanduse.
Me kas jätkame samas vaimus ja Aafrika kontinent käib endiselt alla või muudame radikaalselt suunda ja saame rahulikult hingata, eriti Aafrika. Ma ütlen seda veel kord: peame selleks keskenduma elatust andvale põllumajandusele, mitte rahvusvahelisele kaubandusele.
Ilda Figueiredo
(PT) On aeg muuta rahvusvahelise kaubanduse prioriteete ning lükata tagasi vabakaubanduse idee selle negatiivse panuse tõttu finants-, majandus- ja sotsiaalkriisile, mis kasvava töötuse ja vaesusega inimestele kannatusi tekitavad. Vabakaubandus on kasulik ainult kõige rikkamate riikide ning suuremate majandus- ja finantsrühmade huvidele.
Läbirääkimistes tuleb teha põhjalik muutus, et muuta prioriteetseks areng ja sotsiaalne arenemine, õigustega töökohtade loomine ning võitlus nälja ja vaesusega. See tähendab, et tuleb kaotada maksuparadiisid, investeerida toiduainetega varustamise sõltumatusesse ja turvalisusesse, toetada kvaliteetseid avalikke teenuseid ning pidada lugu valitsuse õigusest säilitada oma majandusi ja avalikke teenuseid eeskätt tervishoiu, harituse, vee, kultuuri, side ja energia valdkonnas.
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Ma tahaksin viidata sellele, mida üks parlamendiliige ütles, nimelt et Euroopa Liit peaks olema kõne all olevates läbirääkimistes aus vahendaja. Ma ei ole selle vastu, aga ma ei taha, et Euroopa Liit oleks antud voorus ainuke pankur.
Üldiselt tunnistatakse, et Euroopa Liit on mänginud tähtsat rolli tagamaks, et me oma kursilt kõrvale ei kaldu. Selle põhjuseks on asjaolu, et eelnevatel voorudel oleme olnud oma põllumajandussektori tõttu väga haavataval positsioonil, kuid kõne all olevatel läbirääkimistel see nii ei ole. Tegime tugeva pakkumise, mis tähendab, et oleme nüüd väga heas positsioonis.
Samas pean ma siinkohal ütlema - ja seda ütlesin ma ka mujal, kaasa arvatud läbirääkimistel Genfis -, et Euroopa Liit ei tee enam seoses põllumajandusega järeleandmisi. Oleme jõudnud oma võimaluste piirini ja seda on ka tunnistatud.
Doha arenguvoorust pidi kindlasti tulema ka arenguvoor. Minu arvates näitab täna esitatud läbirääkimiste tekst, et kui me antud vooru lõpule viime, aitame sellega arengule kaasa. Näiteks ei ole turu avamise kohustused arenevate riikide jaoks samad mis arenenud riikide jaoks ja kõige vaesemad riigid, mis on kõige vähem arenenud, ei pea oma turgusid üldsegi avama. Euroopa Liit toetas sellist paindlikku lähenemist.
Hetkel on Euroopa Liit ainus tööstusplokk, mis on oma turud täielikult kõige vähem arenenud riikidele avanud ja andunud tollivaba ning kvootideta juurdepääsu kõikidele valdkondadele. Ükski teine tööstusriik ei ole nii palju teinud kui meie, kuid need plokid peavad tegema sama, mida meie tegime, kui me antud vooru lõpule viia tahame.
Vastuseks küsimusele, kas kokkulepe on piisavalt hea, arvan ma, et enam kui 150 eri lähenemisega riigi üksmeele saavutamine tähendab arvatavasti, et kõigile ideaalse lahenduse leidmine on võimatu. Sellegipoolest arvan ma, et Euroopa Liidu esitatud pakkumised on tugevad ja annavad kindlasti palju eeliseid ülemaailmsele kaubandusele.
Lõpetuseks võin ma veel kord rõhutada komisjoni valmidust ja avatust seoses uue rolliga, mida parlament hakkab tulevikus mängima seoses koostöö ja läbipaistvusega aruteludes, mida me kindlasti veel kaubanduse teemadel peame.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Filip Kaczmarek  
kirjalikult. - (PL) Austatud kolleegid! Kaubandus võib olla aluseks kestvale ja ausale arengule. Ilma turu abita ei suuda me maailmast nälga ja vaesust kaotada. Need, kes midagi muud arvavad, sunnivad vaeseid alatiseks abi kasutama, teistest sõltuma ja oma tuleviku suhtes ebakindlust tundma. Ainult tõelise turumajanduse loomisega on võimalik vaesed riigid ja nende elanikud kaasaegse sõltuvuse lõksust vabastada. Globaliseerumine võib olla ka õnnistus, mitte ainult needus. Maailma Kaubandusorganisatsiooni Doha arenguvooru läbirääkimiste peatamine on toonud kõige enam kahju arenevatele riikidele ning eriti tekitab muret asjaolu, et seda tehti toidu-, kütuse- ja majanduskriisi ajal. Peame tegema kõik, mis meie võimuses, et taastada usaldus mitmepoolsesse kaubandussüsteemi. Kui me sellele probleemile lahendust ei leia, ei muutu vaeste, tõrjutute ja ohus olijate jaoks mitte midagi. Suur tänu teile!
Tokia Saïfi  
kirjalikult. - (FR) Doha vooru lõpuleviimine on endiselt probleemne ning detsembri alguses Genfis toimunud seitsmes ministrite konverents ei loonud tingimusi rahvusvahelise kaubanduse mitmepoolse raamistiku tugevdamiseks. Tõsiasi on, et WTO töö on hädavajalik ülemaailmse majanduse taastamiseks. Sel põhjusel peab kriisijärgne maailm, mida iseloomustab vastastikune sõltuvus, kaitsma end majandusliku natsionalismi ja liigse protektsionismi eest ning keskenduma ausa kaubanduskeskkonna reguleerimisele ja alalhoidmisele. Praegu on väga tähtis meenutada, et meie eesmärgiks on Doha vooru ambitsioonikas ja tasakaalustatud lõpuleviimine. Oma konstruktiivsete ettepanekutega põllumajandusliku osa jaoks (arvutud järeleandmised ja ühise põllumajanduspoliitika põhjalik ümberkujundamine) on Euroopa Liit andnud olulise panuse, millega kokkuleppe sõlmimisele üha lähemale jõuda. Seetõttu tuleb nendele arvukatele järeleandmistele vastata edusammudega mittepõllumajandustoodete turulepääsu ja teenuste valdkonnas. WTO on rahvusvaheline organisatsioon, mis saab aidata võitluses ebavõrdsusega ning tugevdada arenevate riikide kaubanduslikku võimekust. Sellest hoolimata peab olema võimalik ka WTO ümberkorraldamine ning kaubanduse ja jätkusuutliku arengu vastastiku toimimise arvesse võtmine.
