Liikmesriikide kohtute vaheline koostöö tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades (lühiettekanne)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on raporti "Liikmesriikide kohtute vaheline koostöö tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades”; lühiettekanne hr Medina Ortega poolt õiguskomisjoni nimel.
Manuel Medina Ortega
Austatud juhataja, nii hilisel tunnil esmaspäeval on komisjonil tõenäoliselt mõtted murettekitavamatel asjadel kui see raport. Lühidalt öeldes vastame me lihtsalt komisjoni raportile, mis käsitleb nõukogu 28. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1206/2001 (liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades) kohaldamist.
See valdkond ei ole tegelikult mitte ühenduse valdkond, vaid valitsustevaheline, milles nõukogu on määruse kaudu proovinud julgustada kohtutevahelist koostööd. Arvan siiski, et Euroopa Liidu sellesisulised püüdlused ei ole olnud piisavalt karmid. See tähendab, et teatud meetmeid on võetud, nagu näiteks praktiliste ideede sõnastamine, elektroonilise meedia kasutamine jne, aga saan aru, et komisjonil on selles valdkonnas üsna raske midagi ette võtta.
Ma ei tea, mida komisjon on saavutanud või mida ta saavutada loodab, aga minu arvates on üsna raske midagi saavutada, sest seda sorti valitsustevahelises koostöös on tohutuid takistusi. Palume, et kohtuvõimud teeksid koostööd, aga jutt on 27 riigist, kohtuvõimudest, kes kasutavad 22 erinevat keelt ja kelle õigussüsteemid on oluliselt erinevad, ning meie püüame tulemusi saavutada.
Komisjon on leidnud, et tulemused ei ole head, et koostöömehhanismide rakendamine viibib tohutult ja seega, et meil ei ole ressursse selle saavutamiseks. Ideaalne lahendus oleks füüsiliste vahendite kasutamine. Näiteks, mida teeks komisjon, et varustada kohtud, eelkõige madalama tasandi kohtud, selliste tehnoloogiliste võimalustega nagu videokonverentsisüsteemid? Videokonverentside pidamine võiks olla asi, mis tundub paljudele Euroopa Liidu väikestele kohtutele kättesaamatu, aga see on ainus võimalus, kuidas seda saavutada.
Minu arvates peaks Euroopa Liit kasutama juba olemasolevaid institutsioone, konkreetselt Euroopa õigusalase koostöö võrgustikku. Peaksime seda institutsiooni tugevdama, et kohtunikud ise saaksid oma koostöösüsteeme kasutades arendada seda laadi suhtlemist.
Teisalt on oluline kogu kohtunike koolitamise valdkond. Ka see on midagi, mida komisjon üksi teha ei saa. Aga komisjon saab soodustada selliste kursuste väljatöötamist, kus õpetatakse ühenduse õigust ja erinevaid õigussüsteeme.
Sellele lisandub veel üks tohutu takistus, milleks on keeleprobleem: kuidas saavad näiteks hispaania ja soome kohtunikud omavahel suhelda, kui need kaks keelt on nii erinevad? Ei sa nõuda, et kohtunikel, kes peavad olema oma seaduste asjatundjad, mis on niigi keeruline, peaks olema ka sellised teadmised.
Mida praktilist me saame teha, et aidata kohtunikke tõlkimise valdkonnas? Mida me saame teha, et aidata neil seda saavutada? Raportit koostades ei suhtu ma komisjoni karmilt. Minu arust on ülesanne üsna raske. Arvestades seda, et praegu on siin sellest teemast huvitatud volinik, tahaksin ma teada, mida komisjoni arvates saab teha, et see 2001. aasta määrus karmimaks muuta, kuna see oli veidi ebamäärane ja selle aluseks oli liiga palju vabatahtlikku tegevust; ma ei tea, kas see suudab mingeid praktilisi tulemusi anda või kas sellega on võimalik edu saavutada.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Austatud juhataja, tahan tänada hr Medina Ortegat, kes tõstatas terve rea olulisi küsimusi. Iga riigi kohtunikud ja juristid peavad tõesti sellest määrusest rohkem teadlikud olema.
Tuleb rõhutada, et määruse artiklis 17 mainitud tõendite vahetu kogumine on ilma eriliste probleemideta lihtsustanud ja kiirendanud tõendite hankimist. Määruses nimetatud keskasutustel on oluline roll teostada järelevalvet kohtute üle, kes peavad määruse kohaselt tegelema esitatud taotlustega, ja lahendada kohtutel sellega seoses tekkivaid probleeme.
Väikeste kohtute jaoks, kes puutuvad tõendite piiriülese kogumisega seotud probleemidega kokku esmakordselt, võib olla keskasutuse osutatav abi hädavajalik.
IT ja videokonverentsid koos turvalise e-posti süsteemiga peaks, hr Medina Ortega, olema tõendite saatmise standard. Nagu te mainisite, on Euroopa tsiviil- ja kaubandusasjadega seotud õigusalase koostöö võrgustiku tavaline ülesanne sellele juriidilisele koostööle Euroopas kaasa aidata. Pärast kehtima hakkamist on tõendite kogumise määruse rakendamine olnud mitmel korral võrgustiku töö keskmes. 2006. aastal koostati määruse kohaldamise käsiraamat, mida 2007. aastal jagati kõikidele Euroopa kohtutele. Euroopa tsiviil- ja kaubandusasjadega seotud õigusalase koostöö võrgustik võib kahtlemata kasutada oma kontakte (selles osas on teil, hr Medina Ortega, õigus), et osaleda rohkem püüetes saavutada suurem vastavus taotlustega koguda tõendeid määruses sätestatud aja jooksul. See on tõsi.
Tahaksin jätkata tuleviku lühiülevaatega. Tõepoolest, määruses on sätestatud täpsed kriteeriumid taotluse vormile ja sisule. Taotlus tuleb täita vastavalt konkreetsele vormile ja peab sisaldama konkreetsed teavet: kohtuasja osapoolte nimesid ja aadresse, konkreetse asja olemust ja sisu ning kogutavate tõendite kirjeldust. Samuti on määruses sätestatud, et taotlus tuleb esitada selle saaja kohtu liikmesriigi ühes ametlikus keeles või muus keeles, mida saaja liikmesriik on nimetanud vastuvõetavaks, aga nagu te just rõhutasite, ei ole keel just väike probleem.
Tõendite kogumise taotlus tuleks tavaliselt kiiresti rahuldada. Kui taotlust ei ole võimalik rahuldada 90 päeva jooksul alates selle saamisest, peab saaja kohus väljaandja kohtule sellest teada andma ja viivitust põhjendama.
Tõendite kogumise taotluse rahuldamisest võib keelduda ainult harvadel erandjuhtudel.
Selline on määrus. 2007. aasta märtsis korraldati selle kohaldamise uuring, mille tulemuste alusel võttis komisjon 2007. aasta detsembris vastu raporti. Raport koostati vastavalt määruse artiklile 23. Mida see ütleb? Et määruse kohaldamine on mõnevõrra paranenud ja lihtsustunud ning see on kiirendanud kohtute koostööd tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades.
Seega on see juba saavutanud kaks põhieesmärki: lihtsustada liikmesriikidevahelist koostööd ja kiirendada tõendite kogumist.
Lihtsustamine on saavutatud eelkõige kohtutevahelise otsesuhtlusega (kuigi mõnikord lähevad taotlused ka keskasutustesse) ja standardvormide kasutuselevõtuga. Samuti on märgata tõendite kogumise taotluste menetlemise kiirenemist. Enamuse taotlustega tegeletakse õnneks kiiremini kui enne määruse kehtima hakkamist ja määruses sätestatud 90 päeva jooksul.
Seetõttu ütleksin, hr Medina Ortega, et meie arvates ei ole määrust muuta vaja. Aga selle toimimist tuleb parandada. 2008. aasta novembris vastu võetud tegevuskavas usaldas nõukogu komisjonile ülesande luua Euroopa e-õiguskeskkond. Selle esimese versiooni loomine ja toimima hakkamine sel aastal on meile ja mulle selgelt absoluutne prioriteet.
Mis puudutab videokonverentsi kasutamise võimalusi, siis ka sellest saab prioriteet. Euroopa õigusalase koostöö võrgustik tsiviil- ja kaubandusasjades tegeleb praegu tõendite kogumises videokonverentsi kasutamise õiguslike aspektide käsiraamatu koostamisega. Loomulikult saadetakse see selle aasta lõpuks valmiv käsiraamat Euroopa kõikidele kohtunikele. See on osa keskkonnast, mis, nagu ma ütlesin, hakkab tööle selle aasta lõpus.
On selge, et endiselt on kohtusaalidesse vaja videokonverentsi korraldamise seadmeid. Loodame kasutada uusi rahastamismeetodeid finantsperspektiivi 2010-2013 läbivaatamise ajal. Piiriüleste projektide rahastamise võimalused on juba olemas programmis "Tsiviilõigus", kus videokonverentsid on prioriteet.
Ütleksin, et olen teiega, hr Medina Ortega, ühel meelel olulises küsimuses, mis minu arvates peab Stockholmis olema prioriteet: ma mõtlen kohtunike koolitust. Mis puudutab küsimust, mille te täna tõstatasite - tõendite kogumist, siis meil on tõesti vaja kohtunike koolitust. Minu jaoks on see tulevase Stockholmi programmi üks suuniseid.
Igatahes tänan teid selle kasuliku raporti eest, mis oli väga valgustav.
Juhataja
Sellega on päevakorrapunkti käsitlus lõppenud. Hääletus toimub homme.
