Infotund (küsimused komisjonile)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B70212/2009).
Komisjonile on esitatud järgmised küsimused.
Esimene osa

Teema: naiste osakaal tööturu vastutavatel ametikohtadel
Viimaste andmete kohaselt jätkub Euroopa tööturul naiste alaesindatus vastutavatel ametikohtadel: suurimate Euroopa ettevõtete juhatuses on keskmiselt ainult üks naine kümne mehe kohta.
Mida arvab komisjon liikmesriikide algatustest, mille eesmärk on edendada naiste määramist majanduslikult vastutavatele ametikohtadele? Milliseid häid tavasid on kasutusele võetud, pidades eelkõige silmas poliitiliste ja majandusalaste otsuste tegemises osalevate naiste Euroopa võrgustiku tegevust? Kas komisjon pooldab ettepanekut kehtestada naiste minimaalne osakaal suurettevõtete juhatuses? Milliseid ettepanekuid ja algatusi kavatseb komisjon teha, pidades silmas naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste lõpphindamist ja Lissaboni strateegia juhiste läbivaatamist 2010. aastal?
Vladimír Špidla
Austatud juhataja, daamid ja härrad! Otsuste tegemises osalevate naiste arv on viimastel aastatel küll tõusnud, kuid poliitika- ja majandusvaldkonnas on võim ikka veel kindlalt meeste käes. Stereotüüpsed eelarvamused naiste ja meeste rolli kohta ning töö- ja eraelu tasakaalu leidmise raskused koos muud liiki avaliku või varjatud diskrimineerimisega on takistused, mille tõttu ei pääse naised vastutavatele ja juhtivatele ametikohtadele.
Viimastel aastakümnetel on naisi enamikus ELi liikmesriikides poliitiliste otsuste tegemisse rohkem kaasatud. Nende muutuste tempo on aeglane ja kahjuks jääb naiste üldine osakaal juhtivatel ametikohtadel väikeseks. Majandusvaldkonnas on otsustusõigusega naiste osakaal väga kasin. Erasektoris on Euroopa suurettevõtete kümnest juhist üheksa mehed. Vaid kolmes protsendis nendest ettevõtetest on juhatuse eesotsas naine.
Komisjon peab väga oluliseks toetada naiste suuremat esindatust juhtivatel ametikohtadel ja soosib liikmesriikide tegevust selles vallas. Selleks kogub, analüüsib ja levitab komisjon vastavaid võrreldavaid andmeid, toetab huvitatud isikute võrgustikke ning edendab kogemuste ja oma väärtust tõestanud meetodite vahetamist Euroopa tasandil. Juhtivatel ametikohtadel töötavate naiste toetamise Euroopa võrgustik, mille komisjon asutas 2008. aasta juunis, on rõhutanud, kui tähtsad on meetmed, millega edendatakse naiste toetamise võrgustike juhendamist ja arendamist, tõstetakse esile olulisi ülesandeid täitvaid naisi ja julgustatakse naisi kandideerima juhtivatele ametikohtadele. 2010. aastal viib komisjon ellu teavitustegevust ja korraldab oma väärtust tõestanud meetodite vahetamist.
Komisjonil on hea meel teatada mitme liikmesriigi algatustest, mille mõte on toetada naiste pääsemist juhtivatele ametikohtadele ning mis on toimunud eelkõige erasektori kultuuriürituste abil, haridusprogrammide abil, mis on mõeldud naistele, kes on huvitatud karjääri tegemisest kõige kõrgemal tasemel, eriõiguse või märgise väljatöötamise abil soolist võrdõiguslikkust toetavate äriühingute jaoks, heade tavade kehtestamise abil äriühingutes ning töö- ja eraelu tasakaalu toetamiseks ja sugu puudutavate eelarvamuste vastu võitlemiseks korraldatud ürituste abil.
Küsimus naiste minimaalse osakaalu kehtestamisest suurettevõtete juhatuses on arutamisel. Minu arvates on antud juhul vaja õppida Skandinaavia kogemustest - seal on see uuenduslik lähenemisviis kasutusele võetud. Siiski sõltub täielikult liikmesriikidest endist, millise strateegia nad oma eriomaste asjaolude alusel valivad. Tahan juhtida tähelepanu sellele, et asutamislepingu artikli 141 lõikes 4 lubatakse liikmesriikidel võtta positiivseid meetmeid. Euroopa Kohus on aga seda võimalust kitsalt tõlgendanud ja keelanud selliste meetmete automaatse võtmise, nõudes, et iga juhtum tuleb objektiivsete kriteeriumide alusel eraldi läbi vaadata.
Komisjon kavatseb 2010. aasta keskel esitada soolise võrdõiguslikkuse uue strateegilise raamistiku, millega kaasneb üksikasjalik mõjuhinnang ja milles võetakse arvesse olemasoleva, 2006.-2010. aasta kava rakendamise tulemusi. Komisjoni esmatähtis eesmärk peaks olema toetada naiste suuremat osakaalu juhtivatel ametikohtadel. Viimane, ehkki mitte vähem tähtis on see, et komisjon esitab järgmise aasta alguses ettepaneku uue, 2010. aasta järgse majanduskasvu ja tööhõive strateegia kohta. Soolise võrdõiguslikkuse küsimus peaks olema uues strateegias kesksel kohal.
Lugupeetud daamid ja härrad! Tahan rõhutada, et naiste ja meeste võrdne esindatus ei ole mitte ainult poliitilise põhimõtte, demokraatia ja eetika küsimus, vaid tegelikult ka põhjapanev majanduslik küsimus, sest edaspidiseks arenguks on lootust vaid siis, kui meie ühiskond kasutab kõiki oma andeid parimal võimalikul moel. Seepärast pean ma selgelt välja ütlema, et sooline võrdõiguslikkus ja sobiv naiste esindatus juhtivatel ametikohtadel aitavad juba iseenesest Euroopa konkurentsivõimele tublisti kaasa.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
- (EL) Lugupeetud volinik, tänan teid veel kord selle eest, kui pühendunult te soosite naiste asumist vastutavatele ametikohtadele. Ma soovin täpsustada, et mu küsimus oli konkreetsem. Kas Euroopa Komisjon pakub Lissaboni eesmärkide läbivaatamist ja juhiste hindamist silmas pidades välja erimeetmeid võitluseks naiste puudumise vastu tööturu vastutavatel ametikohtadel?
Kas neid mudeleid või Norra mudelit, millele te viitasite, võetakse juhiste puhul eeskujuks? Kuidas seondub sellega Euroopa Kohtu praktika, millele te osutasite? Kas teid kui Euroopa Komisjoni pigem julgustab või hirmutab seisukoha võtmine ühe suuna poolt?
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Tänan lisaküsimuse eest. Minu arvates väljendasin ma ennast selles küsimuses selgelt, kuid sellegipoolest tundub, et tuleb veelgi selgemalt väljenduda. Üldiselt peab komisjon võrdseid võimalusi Euroopa konkurentsivõime olulisimaks teguriks, isegi kui sellega kaasnevad moraalsed kohustused. Niisiis on selline võrdõiguslikkuse vorm tulevikustrateegiate äärmiselt tähtis osa ja me pakume välja sobivaid meetmeid, mis võimaldavad selle küsimusega kõikides asjakohastes dokumentides edasi liikuda. Tahaksin kinnitada, et loomulikult peame alati jääma asutamislepingu raamistikku, kuid me oleme valmis seda raamistikku täielikult ära kasutama.
Jörg Leichtfried
- (DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, see, mida te just pidite ütlema, kõlas väga hästi, kuid poliitikud peavad alati jälgima, kas nende teod vastavad nende sõnadele. Mul on teile üks küsimus. Kuidas saab olla nii, et viimase viie aasta jooksul olen ma saanud teha koostööd vaid kõrgel kohal olevate komisjoni meessoost liikmetega? Kuidas saab olla nii, et komisjoni koosseisus ei ole soolist võrdõiguslikkust? Samuti on näha, et tulevikuski pole sooliselt tasakaalustatud koosseisuga komisjon võimalik. Kas ei oleks mitte hea ükskord eeskuju näidata, et olla edasistes sammudes tunduvalt tõsiseltvõetavam?
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Minu arvates on asjakohane rõhutada, et komisjonis on praegu rohkem naisi kui kunagi varem. Samuti on sobiv juhtida tähelepanu sellele, et mu naiskolleegidel on olnud ja on ka praegu kõige olulisemad portfellid. Selles ei ole mingit kahtlust. Ma võin nimetada Neelie Kroesi, Dalia Grybauskaitėt ja nii edasi, sest kõikidel mu naiskolleegidel on väga tähtsad portfellid. Nii et komisjon ongi selles suhtes eeskujuks, kuid on selge, et volinikke määravad ametisse liikmesriigid, ja kui liikmesriigid ei esita naiskandidaate, kajastub see loomulikult komisjoni koosseisus. Mis puutub Euroopa haldussüsteemi ülesehitusse, siis te teate väga hästi, et komisjonil on kavas seda olukorda parandada ning parandamist jätkata, sest me oleme ikka veel meeste ja naiste sobivast esindatusest väga kaugel. Mul on hea meel öelda, et tänu kolleeg Siim Kallase pingutustele oleme teinud suuri edusamme, kui te võrdlete praegust olukorda algsete arvudega. Aga teil on õigus, kui ütlete, et olukord ei ole kaugeltki rahuldav.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! See vestlus toimub meil igal aastal ning mind hämmastab, et kuigi poliitika peab muutuma, kui me tahame komisjoni, nõukogusse ja Euroopa Parlamenti kaasata rohkem inimesi, eriti rohkem naisi, tundub ometi, et poliitikat ei taheta muuta. Parlamendi töömeetod ei sobi lastevanematele - olgu nad siis mehed või naised - ja inimene peab tegema oma valiku. Mina valisin selle karjääri, kuid mul on keegi, kes on otsustanud kodus olla. Ma arvan, et me peame oma aruteludes tegelikku olukorda realistlikumalt suhtuma.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Ma ütlesin sissejuhatuses, et on palju olukordi, mis ei ole ei halvad ega head. On ilmne, et me kõik teeme lõpuks enda jaoks põhjapanevad otsused ise, kuigi mõni asutus, mõni põhimõte ja mõni korraldus annab inimestele selgelt rohkem valikuvabadust kui mõni teine asutus, põhimõte ja korraldus. Seepärast olen ma üsna kindel, et kõike muud kõrvale jättes peame me lähtuma põhiseaduses sätestatud võrdsetest võimalustest ja igasuguse otsese või kaudse diskrimineerimise kaotamisest, sest praegu ei vasta tõele, et meestele ja naistele pakutakse samu valikuid. Naised on ikka veel kahjuks ebasoodsas olukorras, mis kõike muud kõrvale jättes on avalikult näha nende juurdepääsu puudumises ametikohtadele, kus võetakse vastu poliitilisi või majandusalaseid otsuseid.
Juhataja
Et küsimuste esitajad puuduvad, langevad küsimused 22 ja 23 ära.
Teine osa

Teema: keeleline mitmekesisus piirialadel
Kas komisjoni arvates võetakse liikmesriikides ja ELi tasandil piisavalt meetmeid selleks, et noored liikmesriikide piirialadel õpiksid rohkem naabermaa keelt? Kas rahvusvähemustel ja piiriülestel euroregioonidel võiks siin olla oma positiivne roll?
Leonard Orban
komisjoni liige. - (RO) EÜ asutamislepingu artikli 149 kohaselt kuulub vastutus õpetuse sisu ja haridussüsteemide korralduse eest täielikult liikmesriikidele. Selles artiklis on mainitud, et EL aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele, soodustades koostööd liikmesriikide vahel ning vajaduse korral toetades nende tegevust. Teisalt usub komisjon, et liikmesriikide koolides õpetatavate keelte valikus tuleb arvesse võtta geograafilist asukohta ja rahvusvähemusi.
Seda rõhutati 2008. aasta septembri teatises "Mitmekeelsus: Euroopa rikkus ja ühine kohustus”, kus on kinnitatud, et õpetatavate võõrkeelte arvu, eelkõige teise võõrkeele valiku osas, tuleb püüda suurendada, pidades seejuures silmas kohalikke olusid. Õpetatavate keelte valiku laiendamise meetodite hulgas soovitab Euroopa Komisjon, et haridusasutuste ja õpetajate vahel tuleb luua dialoog, mida toetatakse näiteks programmi Comenius Regio kaudu ning partnerluse kaudu kohalike sidusrühmadega ja välismaiste asutustega.
ELi haridus-, koolitus- ja noorteprogrammidega toetatakse kõikide Euroopa Liidus kõneldavate keelte, sealhulgas vähemuste keelte õppimist ja ühtlasi noorte reisimist välismaale neid keeli õppima.
Euroopa piiriülest territoriaalset koostööd edendavate programmidega võib samuti toetada tegevust, mis on seotud koolituse ja sotsiaalse kaasatusega, sealhulgas keeleõppega. Näiteks Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi 2007.-2013. aasta piiriülese programmi raames toetatava projekti "Avenir éducatif commun” eesmärk on asutada piiriülene koolivõrgustik eelkõige keelte õppimiseks ja ettevõtluse alustamiseks. Projekti kogumaksumus on 2,2 miljonit eurot ja partnereid on kaasatud mõlemalt poolt La Manche'i väina.
Veel ühe näitena Euroopa teisest osast saab esile tõsta projekti, mida viiakse ellu kolme piiriülese programmina, kuhu on kaasatud ka Viin - selles teevad koostööd Austria ja Tšehhi, Austria ja Slovakkia ning Austria ja Ungari. Projekt hõlmab noorte eluks ettevalmistamist Kesk-Euroopa piiriäärsetes piirkondades ja selle eesmärk on pakkuda eelkõige haridust, mille raames omandatakse eri oskusi: keeleoskus, kultuuridevahelise suhtlemise oskus ja kultuuriteadmised. Selle projekti kogumaksumus on 791 000 eurot.
Juhataja
Küsiksin härra Posseltilt, kas tal on lisaküsimus.
Bernd Posselt
- (DE) Austatud juhataja! Te olete muljetavaldav näide mitmekeelsusest. Kõigepealt soovin ma küsida volinikult, kas samasugust projekti, mida ta mainis, nimelt Austria ja Ungari ning Austria, Tšehhi ja Slovakkia vahelist projekti ei saaks ellu viia Ungari ja Slovakkia vahel. See oleks poliitilisest vaatenurgast kindlasti väga teretulnud ja kasulik. Minu teine märkus on selline, et minu arvates tuleks piirialadel naabermaade keeli rohkem päris elus õppida, näiteks tšehhi keelt tuleks õppida Baieri idaosas, kuid see ei tohiks piirduda koolidega. Näiteks Schirndingis on meil saksa-tšehhi lasteaed. Kas teil on võimalik toetada ka lasteaedu? Samuti huvitab mind täiskasvanute õpe ehk elukestev õpe, tänu millele on ka piirialade vanema põlvkonna esindajatel võimalus naabermaa keelt õppida.
Leonard Orban
komisjoni liige. - (RO) Tänan lisaküsimuste eest. Kui rääkida esimesest küsimusest võimaliku Ungari ja Slovakkia vahelise projekti kohta, siis kui selline projekt Euroopa Komisjonile esitatakse, pöörame me sellele kindlasti ülimat tähelepanu. Tahame selle kaudu kaasa aidata mõlemale riigile vastastikust huvi pakkuvate lahenduste leidmisele.
Teise küsimuse kohta tahaksin kõigepealt rõhutada, et septembris tegime algust võõrkeelte varajase õppe programmiga. See kestab mitu aastat ja on juba saavutanud suurt edu. Samuti toimub liikmesriikides selle algatuse osana kampaania, millega julgustatakse kahe- kuni kuueaastaste laste vanemaid suunama oma lapsi võõrkeeli õppima.
Küsimuse teine, elukestva õppega seotud osa on meie edendatava poliitika peamine siht. Meil on palju projekte, mille eesmärk on, et võõrkeeli õpiksid ja kultuuridevahelise suhtlemise oskusi omandaksid haridussüsteemist välja jäävad inimesed, sealhulgas need, kes käivad kutsekoolis ja kellel on nii-öelda vähem võimalusi, ning samuti pensionärid ja töötud. See olukord ei kajastu üksnes viisis, kuidas me eri projekte rahastame, vaid tuleb väga selgelt esile ka 2008. aastal vastu võetud Euroopa Komisjoni strateegias.
Me tahame, et kõikidel Euroopa Liidu kodanikel oleksid vahendid ja võimalused vähemalt kahe võõrkeele õppimiseks, mitte ainult noortel.
Janusz Władysław Zemke
- (PL) Lugupeetud volinik! Tänan teid selle huvipakkuva teabe eest, kuid oma vastuses keskendusite te üldhariduskoolidele. Samas on mitmes piirilinnas püütud rajada ka ülikoole. Selline ülikool on asutatud näiteks Poola ja Saksamaa piiril Oderi-äärses Frankfurdis - European University Viadrina. Ma tahaksin küsida järgmist: kas teie käsitletud eri koolide raamistikus kaalutakse toetuse andmist ka sedalaadi kõrgkoolidele, nimelt ülikoolidele, mis on tekkinud mitmes linnas Euroopa Liidu sisepiiridel?
Leonard Orban
Kui ülikoolid esitavad projekte, mis vastavad elukestva õppe programmi 2007-2013 nõuetele, on Euroopa Komisjon valmis ka neid projekte rahastama. Tegelikult tahan ma teile mainida, et mitme projektiga, mida komisjon juba rahastab, on partneritena seotud mitu ülikooli kogu Euroopa Liidust. Seepärast on mu vastus kindel "jah”. Oluline ongi just eri esindajate esitatud projekti kvaliteet.
Paul Rübig
(DE) Tänan, juhataja! Meil on mitu Erasmuse programmi üliõpilaste, noorte ettevõtjate ja nüüd ka ajakirjanike jaoks. Kas teie arvates oleks võimalik kasutada Erasmuse programme ka selleks, et parandada suhtlust piirialadel, ja millist piirkonda te selles mõttes eriti rõhutaksite?
Leonard Orban
Minu vastus sellele küsimusele on kindel "jah”. Erasmuse programm, mida mitmed ELi asutused 20 aastat tagasi, mil see algas, just eriti positiivses valguses ei vaadelnud, on praegu üks edukamaid programme Euroopa Liidus.
Sagedaste külaskäikude ajal, mida ma olen teinud nii liikmesriikide pealinnadesse kui ka väga paljudesse Euroopa Liidu piirkondadesse, olen ma olnud selle programmi äärmiselt kasuliku mõju tunnistajaks. Poola ja Saksamaa ülikoolide teemat enne juba mainiti. Ma meenutan rõõmuga, et Varssavi ülikooli külastades nägin Poolas mitmeid Saksamaa üliõpilasi, kellel oli võimalik Erasmuse programmi kaudu omandada mõningaid teadmisi poola keelest ja Poola kultuurist, teisisõnu seda, mida meie nimetame kultuuridevahelise suhtlemise oskuseks.
Nende puhul on selliste teadmiste tõhusus ja tulemuslikkus selgelt näha. Oma vastust kokku võttes soovin teile meenutada, et komisjoni president Barroso mainis kavatsust edendada oma tulevase mandaadi ajal eelseisval perioodil neid algatusi, mis on seotud noorte liikumise kindlustamise ja kiirendamisega, täpsemalt selliselt, et noored saavad omandada oskusi, mis on järjest enam vajalikud.
Teema: komisjoni huvipuudus Siemensi skandaali uurimise vastu
Siemensi skandaal on kõige tõsisem korruptsioonijuhtum, mis on viimase viie aasta jooksul Euroopa Liitu vapustanud. Kohtulik juurdlus, kohtuotsused, asjaosaliste tunnistused ja ettevõtte enda avalikud sõnavõtud on näidanud, et parteid ja eri riikide, sealhulgas Kreeka vastutavatel ametikohtadel olevad isikud on saanud altkäemaksu, et nimetatud ettevõttel oleks eelisseisund avaliku sektori ja riigiettevõtete ehitustööde ja teenuste hangetes, millest paljusid kaasrahastati ühenduse vahenditega.
Kuna alates Siemensi skandaali päevavalgele tulekust on pettusevastase võitluse volinik Siim Kallas ühenduse inspektsiooni käigus vastanud, et uurimine ei kuulu Euroopa Liidu pädevusvaldkonda ning liikmesriigid ei ole Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) poole pöördunud, siis kas komisjon võiks vastata järgmistele küsimustele: mil viisil on komisjon ja pettustevastane amet, kelle ametlik ülesanne on uurida ühenduse eelarvet kahjustavaid pettusejuhtumeid, kaitsnud Euroopa kodanike raha? Mida on komisjon ja OLAF teinud selle olulise juhtumi puhul selleks, et nõuda täielikku läbipaistvust? Millised on komisjoni ja OLAFi järeldused antud juhtumi kohta?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Komisjon pöörab kõikidele korruptsioonijuhtumitele kogu Euroopas suurt tähelepanu, kuid ma pean ütlema, et praegu on neid juhtumeid, mis on otseselt või kaudselt seotud Siemensi ja ELi rahaliste vahenditega, üsna vähe. Järgnevalt esitan ülevaate neljast juhtumist.
Ühe välisabiga seotud juhtumi suhtes, mida OLAF praegu uurib ja mille menetlus lõpetati 2003. aasta viimases kvartalis, võetakse praegu Saksamaal kohtulikke järelmeetmeid. OLAF jälgib tähelepanelikult selles riigis toimuvat kohtumenetlust.
Teist OLAFi juhtumit, mis on seotud EIP rahastatud projektidega, praegu uuritakse. See hõlmab riigihankemenetlust.
Kolmandaks hindab OLAF praegu veel üht juhtumit, mis on seotud Euroopa Investeerimispanga rahastatud ja riigihankemenetlust hõlmavate projektidega, et määrata kindlaks, kas tegemist on piisavalt tõsiste pettusekahtlustega või ELi rahalisi huve kahjustava eeskirjade eiramisega. Hindamistulemuse põhjal otsustab OLAF, kas seoses selle juhtumiga tuleb algatada kohtuasi.
Neljandaks nimetaksin Hispaania kõrgeima astme kohtu 4. novembri 2008. aasta otsust kohtuasjas, mis oli seotud struktuurifondidega ja millesse oli algselt segatud ka Siemens. Seda uurisid 1990ndate keskel riigiasutused ning sellega kaasnenud kohtumenetlust jälgis UCLAF ja hiljem OLAF tähelepanelikult. Selle otsuse kohaselt karistati muu hulgas mitut isikut vangistusega ja määrati rahatrahvid võltsimise eest. Kuid samuti tuleks märkida, et antud asjas mõisteti Siemens Madridi kriminaalkohtu 22. juuni 2006. aasta esimese otsusega õigeks.
Nagu kõikide niisuguste juhtumite puhul, on üldine küsimus selles, et OLAF ei ole õiguskaitseorgan. OLAF teeb tihedat koostööd liikmesriikidega ja viimastel on kohustus OLAFit teavitada. Loomulikult kontrollib OLAF kõiki neid juhtumeid, millega on mingil viisil seotud ELi rahalised vahendid või mille raames neid on uuritud, ja pöörab nendele juhtumitele suurt tähelepanu.
Selline on üldpilt. OLAF osaleb ka tihedas rahvusvahelises koostöös kõikide muude rahvusvaheliste asutustega, et võidelda humanitaarabi ja muude projektide jaoks eraldatud raha väärkasutamise vastu.
Mis puudutab juhtumi võimalikke konkreetseid asjaolusid, siis kui lugupeetud parlamendiliikmel on mingit materjali, mis võib nendes asjades oluliseks osutuda, palub komisjon edastada see OLAFile, kes hindab seda ja teeb kooskõlas oma volitustega vastavad otsused.
Nikolaos Chountis
(EL) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! See, mida Kreekas Siemensi skandaalist arvatakse, on põhimõtteliselt samasugune, nagu meediakanalid kajastavad. Teisisõnu tundub, et see sõjajärgse Kreeka suurim skandaal liigub otsustavalt aegumise poole pärast Saksamaa kõrgeima konstitutsioonikohtu teist otsust, milles kinnitatakse, et Siemens Hellase endist tegevdirektorit ja korruptsiooniguru härra Christoforakost ei saa Saksamaalt Kreekasse välja anda.
Täpselt nii see tundub. Niimoodi on Kreekas arenemas skandaal, millesse on lisaks Saksa kohtute tunnistustele ja süüdimõistvatele otsustele segatud riigiametnikud, kes said aastaid räpast raha altkäemaksuks, et Siemens saaks sõlmida teadmata hulgal hanke- ja töövõtulepinguid.
Lugupeetud volinik! Ma esitan oma küsimuse veel kord. Kui kõik teavad, et enamik neist hangetest olid kaasrahastatud, teeb üksnes teie teenistus näo, et te ei tea seda - mida kinnitab kahjuks ka teie vastus -, ning minu arvates püüate te pugeda varju ühenduse sätete suvaliste tingimuste taha. Esitatud küsimustele vastatakse ainult: andke meile teavet, me uurime asja, me kontrollime seda. Ma tahan konkreetset vastust. Austatud volinik, te olete kohustatud päästma Euroopa maksumaksjate raha. Mida teeb komisjon selleks, et võtta vastutusele isikud, kelle puhul on hankeid käsitlevate ühenduse õigusaktide rikkumine kinnitust leidnud?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Varsti olen ma Euroopa Parlamendi ja eelarvekontrollikomisjoni ees oma eelarve täitmise valdkonnaga seotud ülesannetes, et selgitada, mida tuleks teha Euroopa raha kaitsmiseks ja selle kohase kasutamise tagamiseks. Need on väga laiaulatuslikud teemad.
Ma kordan - kui teil on mingit teavet kaasrahastatud projektide jaoks eraldatud raha väärkasutamise kohta, oleks meil nagu ka regionaalpoliitika peadirektoraadil ja muudel talitustel väga hea meel seda teavet saada. Ma võin teile kinnitada, et seda teavet analüüsitakse väga hoolikalt.
Kuid mis puutub isiku väljaandmisse ühelt liikmesriigilt teisele, siis see on täiesti liikmesriikide endi otsustada ja ükski minu vastutusalasse kuuluv peadirektoraat ei saa midagi teha, et hõlbustada selle isiku väljaandmist, kelle suhtes seda taotletakse.
Teema: sigarettide salakaubandus ja tulu
Euroopa Pettustevastase Ameti augustikuises pressiteates teavitati ühe peamise sigarettide salakaubitseja süüdimõistmisest Ameerika Ühendriikides. Kuigi selle üle võib heameelt tunda, säilib siiski olukord, kus sigarettide salakaubandus läheb ELile maksma igal aastal kuni 9,5 miljardit eurot saamata jäänud tuluna. See raha läheb kurjategijatele ja seda on kasutatud terroristlike organisatsioonide (näiteks Tõeline IRA) rahastamiseks.
Kuidas kavatseb komisjon käsitleda asjaolu, et 97% ebaseaduslike sigarettide puhul hoitakse kõrvale õiguspärasest maksustamisest Euroopa maksumaksja arvel ja kahjustatakse ühtlasi Euroopa julgeolekut?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Ma tänan lugupeetud parlamendiliiget küsimuse eest, mis võimaldab mul pöörata veel kord tähelepanu sellele tõsisele probleemile, mis kahjustab liikmesriikide eelarveid. See on jällegi küsimus, milles võtavad meetmeid liikmesriigid, kuid milles on esmatähtis liikmesriikidevaheline koostöö. Ka meie teenistus, OLAF, osaleb selles väga aktiivselt ja ta täidab olulist rolli sigarettide rahvusvahelise salakaubanduse vastu võitlemisel.
OLAFil on kindel strateegia. Esiteks aitab ja toetab OLAF õiguskaitseorganeid kogu Euroopa Liidus juhtumites, millega nad tegelevad, ning korraldab ja kooskõlastab üleeuroopalisi operatsioone. Nende hulgas on 2007. aasta operatsioon Diabolo, mille sihiks oli Hiinast tulev võltsitud kaup, mida veeti veokonteinerites salakaubana ELi, 2008. aasta operatsioon Mudan, mille eesmärk oli tegelda posti teel saadetavate sigarettide salakaubanduse järjest süveneva probleemiga, ning operatsioon Diabolo II, millel oli esimese operatsiooniga Diabolo sama eesmärk ja mis toimus 2009. aasta septembris.
OLAF edastab esilekerkivate ohtude kohta oma partneritele luureandmeid ja teeb liikmesriikidega koostööd, nii et see on tõepoolest rahvusvahelise koostöö valdkond. OLAFi tegevus näitab, et seda koostööd tuleb tugevdada, kuid ma pean ütlema, et komisjoni viieaastase ametiaja jooksul on aset leidnud kaks väga olulist sündmust, milles OLAFil on olnud ülimalt tähtis roll.
Need on kokkulepe Philip Morrisega ning hilisem, 2007. aasta detsembris sõlmitud kokkulepe Japan Tobaccoga. Kokkulepete alusel tunnistasid suurimad tubakafirmad, et neil oli mõningaid puudusi sigarettide õiglase kaubandusega tegelemisel, ja nad maksid ELi eelarvesse suuri rahasummasid. Samuti teevad nad väga tihedat koostööd sigarettide salakaubanduse vastu võitlemisel, sest see ei ole ka nende huvides.
Need olid väga olulised saavutused ja kõik liikmesriigid on viimase kokkuleppe Japan Tobaccoga allkirjastanud.
Me jätkame koostööd selles keerulises valdkonnas, kuid ma arvan, et tänu nendele kahele tähtsale kokkuleppele on pilt veidi muutunud ja me võime täheldada mõningaid edusamme.
Lugupeetud parlamendiliikme viidatud juhtum, mis puudutab kolmanda riigi kodaniku süüdimõistmist ja vangistamist, on väga oluline ning see üks paljudest rahvusvahelistest juurdlustest, mida amet sellise kokkuleppe alusel on koordineerinud. OLAFi töö alusel on ELis mitu süüdimõistvat kohtuotsust langetatud.
See on esimene kord, kui kolmandas riigis mõistetakse kolmanda riigi kodanik süüdi otseselt seoses sigarettide salakaubaveoga Euroopa Liitu, nii et ka see näitab üleilmset koostööd. Ma võin teile esitada veel palju teisi andmeid, mille oleme saanud Hiina ja teiste kohtade kontaktametnike käest. Me kõik oleme huvitatud selle koostöö edendamisest ja sigarettide salakaubanduse vastu võitlemisest.
Gay Mitchell
Peale selle, et sigarettide salakaubandus õõnestab töökohti ametlikult registreeritud äriühingutes, on selle mõju tervisele eriti suur. Iirimaa suurimasse haiglasse St. James's Hospital võetud patsientidest kannatavad pooled suitsetamisega seotud haiguste all. Kui te kontrolliksite selles suhtes kõiki teisi liikmesriike, siis leiaksite eest sarnase olukorra. Need sigaretid süvendavad seda probleemi, kuid nendest ei tule midagi ravikulude katteks.
Ma saan aru, et arv, mida on nimetatud Euroopa Liitu toodavate sigarettide salakaubanduse summana, on 9,5 miljardit eurot, ja 97% sellest jääb avastamata. Kas komisjonil ei oleks aeg võidelda probleemiga põhjalikumalt, sealhulgas näiteks kaaluda rannavalve kasutamise võimalust?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Ma käisin hiljuti ühes Euroopa Liidu välises riigis, kus suitsetamine ei ole keelatud, ja märkasin, kui palju erineb see riik Euroopa Liidust, kus ei ole vähemalt avalikes kohtades suitsuhaisu tunda. Ma leian, et see on kõikide terviseriskide vältimiseks kõige olulisem samm.
Mis puudutab sigarettide salakaubanduse vastu võitlemist, siis peame kasutama kõiki oma õiguskaitseorganeid. See on ilmselgelt kõige tähtsam eesmärk, kuid ebaseaduslike sigarettide kinnipidamine on jällegi liikmesriikide piirivalve kohustus.
Isiklikult olen käinud ühes sadamas, kus on väga keerukad seadmed ebaseaduslike sigarettide veoste avastamiseks, kuid see on iga liikmesriigi enda pärusmaa. Me saame üksnes abi osutada ja edastada luureandmeid ning teha kõike, mis on meie võimuses, et liikmesriike aidata. Selliste veoste kinnipidamine ja nende peatamine piiril on liikmesriikide piiriteenistuste endi teha.
Paul Rübig
(DE) Lugupeetud volinik! Sigarettide salakaubanduse võib jaotada kolme voogu: raha, kaup ja lõpuks saatedokumendid. Kas teil on kavas kehtestada asjakohast maksukorraldust või lõive rahastamisvoogudele, mis on tegelikult kõigile teada ja mis siin ringlevad?
Me ju teame juba sedalaadi finantstehingute maksust, mis tähendab, et suured maksud määratakse finantstehingutele, mitte tootele ega dokumentidele. Seda huvipakkuvat lahendust võiks kaaluda selliste riikide puhul nagu Šveits.
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Ma olen nõus, et see on maksuasutuste jaoks väga oluline küsimus. Meil on Euroopas tubakatoodetele kehtestatud üsna kõrge aktsiisimaks, kuid nagu ma tean oma kogemustest pärast tegelemist Philip Morrise ja Japan Tobaccoga sõlmitud kokkulepetega, hõlmab see enamjaolt samu ettevõtjaid, kes on meie põhilised tubakatootjad. Ka see on omaette tulemus, et nad teevad koostööd. Šveitsi kohta ma ei tea. Meil ei ole andmeid, et Šveits käituks Euroopas selles valdkonnas problemaatiliselt. Kõik riigid mõistavad sigarettide salakaubandusega kaasnevaid ohte, nii et kui meil on selle kohta mingeid andmeid, võtame kindlasti Šveitsi ametiasutustega ühendust.
Juhataja
Et küsimuse esitaja puudub, langeb küsimus nr 27 ära.

Teema: haridus ELi uues poliitikastrateegias
Praeguses majanduslanguse olukorras on paljud nõudnud uut ELi strateegiat, milles keskendutaks tööhõivele ning püsivale ja arukale majanduskasvule. Väga erinevates valdkondades on sellega seoses esitatud mitmeid soovitusi, kuid mitte hariduse valdkonnas. Samuti ei ole teada, et Euroopa Komisjon või liikmesriigid oleksid käivitanud konkreetseid algatusi.
Võttes arvesse vajadust viia lõpule Bologna protsessi rakendamine - millest ei puudu raskused -, uuendada ülikoole ja kõrgharidusasutusi, edendada kolmnurka haridus-innovatsioon-uurimistegevus, samuti toetada kutseõppe ühtlustamist Euroopa tasandil, kas komisjon kavatseb võtta meetmeid või käivitada mõne algatuse kõnealuses valdkonnas, pidades silmas uut ELi strateegiat, mille eesmärk on saavutada aastaks 2010 täielikult integreeritud Euroopa kõrghariduspiirkond, mis oleks maailmas konkurentsivõimeline, sotsiaalselt integreeriv ja kvaliteetne?
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - Tänan teid selle küsimuse eest, sest see teema on praegu väga asjakohane. Ma soovin esile tõsta, et majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames on komisjon püüdnud mitu aastat Euroopa kõrghariduse uuendamiskava ellu viia.
Selles kavas pööratakse erilist tähelepanu kolmele valdkonnale - õppekavadele, juhtimisele ja rahastamisele. Õppekavade valdkonnas püütakse reforme ellu viia enamjaolt Bologna protsessi raames, mille alusel soovitakse luua 2010. aastaks Euroopa kõrgharidusruum.
Nagu teate, ei ole Bologna protsess komisjoni algatus, vaid 46 Euroopa riigi valitsustevaheline protsess. Komisjon aga tunnustab selle protsessi ülimalt olulist rolli ja on sellega ühinenud. Komisjon toetab seda täielikult, sest see on komisjoni enda kõrghariduse uuendamiskava jaoks tähtis.
Et tuua välja mõned sellega seotud viimase aasta algatused, tahaksin nimetada teadmiste kolmnurga edendamist, mille raames loodi Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut, hariduse ja koolituse tunnustamise propageerimist kogu Euroopas, Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku juurutamist elukestva õppe valdkonnas, Euroopa ainepunktide ülekande süsteemi, akadeemiliste õiendite ja Euroopa ainepunktide kehtestamist kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas.
Üks sihte on ka Euroopa kõrghariduse muutmine läbipaistvamaks ja võrreldavamaks ning seepärast on kõrgkoolide klassifitseerimise ja hindamise projektidega juba alustatud.
Komisjon tunnistab ka praeguse ja tulevase tööturu ülimat tähtsust ning eelkõige noorema põlvkonna jaoks sellega kaasnevaid probleeme. Seepärast oleme tulnud välja algatusega "Uute töökohtade jaoks uued oskused” ning loonud ülikoolide ja ettevõtjate vahelise foorumi, kus toimub nii ülikoolides kui ka ettevõtetes väga oluline seisukohtade, arvamuste ja kogemuste vahetamine.
Mis puudutab Euroopa kõrgharidusruumi, siis osalevatel riikidel on üksmeel selles, et kuigi 1999. aastast kuni siiani on palju saavutatud, ei lõpe projekt 2010. aastal, vaid jätkub vähemalt aastani 2020.
Komisjoni seisukohast tuleks Bologna protsessi raames lähiaastatel keskenduda sellele, kuidas liikuvust kõrgharidusvaldkonnas veelgi edendada, kuidas tugevdada sotsiaalset mõõdet võrdse juurdepääsu abil kõrgharidusele ning kuidas arendada protsessi üleilmset mõõdet, mis tähendab koostööd Euroopa kõrgkoolide ja nende kogu maailmas asuvate partnerite vahel.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Mul on täna juba teine võimalus esitada teile küsimusi ja kuulata teie vastuseid. Tänan teid vastuse eest. Ilmselgelt oleme me ühel meelel selles, et hinnata tuleb kõike, mis Bologna protsessis toimub.
Minu küsimus oli seotud rohkem lähituleviku ja natuke kaugema tulevikuga, sest praegune majanduskriis tähendab, et on palju sektoreid, millest mõned on täiesti välja kujunenud ja kus ei hakata looma uusi töökohti. Ning muu hulgas räägime me uutest töökohtadest uues majanduses, mida me nimetame roheliseks.
Seega on minu küsimus järgmine: kuidas kajastub see uus olukord, see uus majandus, mida me püüame käima lükata, kavades ja õpingutes nii ülikoolides kui ka kutseõppes, eriti praegu, mil me oleme hakanud kutseõppes juba Kopenhaageni protsessi rakendama, nagu te väga hästi teate?
Ma tahaksin kuulda teie põhjalikumat arvamust selle kohta.
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - Minu arvates olete te jälle osutanud väga olulisele probleemile. Täna hommikul arutasime juba, et nüüd on meil Euroopa Liidus 78 miljonit põhi- ja madalama kvalifikatsiooniga inimest ning on täiesti selge, et tähtajaks, milleks määrasime endale aasta 2020, ei ole meil põhi- ja madalama kvalifikatsiooniga inimeste jaoks kindlasti sama palju töökohti.
Seega on meil hädavajalik selleks ajaks valmistuda. Me peame täiustama ja uuendama oma haridussüsteemi ning edasi liikuma analüüside ja otsingutega, et teha kindlaks, millised võiksid need uued oskused ja töökohad olla. Me peame selleks ette valmistama eelkõige nooremat põlvkonda, aga ka keskealisi.
Niisiis tahame kooskõlas strateegilise raamistikuga "Haridus ja koolitus 2020” jätkata käimasoleva teadustööga, et edendada poliitilist koostööd ja vastastikust õppimist. See on vaid üks raamistikest, milles me tahame jätkata koostööd haridusasutuste ja ettevõtjatega, arvestades kõige laiaulatuslikumaid ja olulisemaid oskusi, mida tulevik nõuab ja mida meie kodanikud 2020. aastal vajavad.
Gay Mitchell
Kindlasti on haridus suuresti liikmesriikide valitsuste teema, kuid üks küsimus, mida volinik saaks aidata koordineerida, on lõpetada haridussüsteemis see, mida mina nimetaksin apartheidiks. Suures osas meie kogukonnas puudub inimestel juurdepääs kolmanda taseme haridusele.
Võtame näiteks Dublini. Ma võiksin nimetada viit piirkonda, kust pärineb 75% meie suurima vangla Mountjoy Jaili vangidest. Rääkimata sellest, et juurdepääs kolmanda taseme haridusele nendessamades kogukondades on 21. sajandil ikka veel kõigi aegade halvim. Ma oletan, et sama olukord valitseb kogu Euroopas. Kas te ei võiks apartheidi lõpetamiseks soodustada normide kehtestamist, et pakkuda igaühele juurdepääsu kolmanda taseme haridusele?
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - Te alustasite oma küsimust väga selge analüüsiga tööjõu ja pädevuse jaotuse kohta, kuid on selge, et komisjon toetab innukalt kõiki pingutusi, mis tehakse kõrgeima võimaliku haridustasemega rahvastikuosa suurendamiseks. On selge, et me suudame säilitada Euroopa majanduse uuenduslikkuse ning Euroopas valitseva heaolu ja kõrge elatustaseme vaid haridustaseme parandamisega ning juurdepääsu laiendamisega kvaliteetsele kolmanda taseme haridusele, nagu te mainisite.
Seepärast leian, et komisjon ja liikmesriigid peavad tegema selles vallas tihedat koostööd, et luua tingimused, milles keerulise sotsiaal-majandusliku taustaga üliõpilased või õpilased saaksid samuti õiglase võimaluse ja õiglase juurdepääsu kõrgharidusele ja ülikooliharidusele.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tänapäeval jätab Euroopas kooli pooleli 19% noortest. Euroopa Liit ei suuda saavutada jätkusuutlikku majandusarengut, kui ta ei suuda investeerida haridusse ja teadustegevusse. Siiani on vaid viis liikmesriiki investeerinud enam kui 2% oma SKTst teadus- ja uuendustegevusse.
Nii liikmesriikide SKT kui ka komisjoni eelarve on majanduskriisi tõttu vähenemas. Seega on oht, et hariduse ja teadustegevuse eelarvet lähiaastatel vähendatakse. Siiski peame me haridusse ja uuendustegevusse investeerima, et Euroopa Liit suudaks säilitada oma majandusliku konkurentsivõime ja luua uusi töökohti.
Milliseid meetmeid saab komisjon koos liikmesriikidega võtta, et vähimad vajalikud investeeringud teadustegevusse ja haridusse oleksid lähiaastatel tagatud?
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - Teil on täiesti õigus, et kooli varakult pooleli jätnud õpilaste määr on Euroopas väga suur. Me kehtestasime endale piiriks 10%, mida tahtsime saavutada aastaks 2010. On üsna selge, et seda eesmärki ei saavutata, sest praegu on kooli varakult pooleli jätnud õpilasi umbes 15%. Samuti on teil täiesti õigus, et see ei peegelda hästi kvaliteeti, mida me kogu Euroopa haridussüsteemides vajame.
Ka on teil õigus, et praegustes oludes, mil riikide valitsustel on riigi rahanduses ja stimuleerimispakettide rahastamisel mitmesugused piirangud ning mil valitsused viivad tihti ellu kriisist väljumise strateegiaid, mille eesmärk on taastada lähiaastateks riigi rahanduse kindel jalgealune, arutletakse eelarve teemal palju.
Millised peaksid olema esmatähtsad küsimused? Mis peaks olema meie tähelepanu keskpunktis? Arvatavasti olete juba märganud, et komisjon rõhutab alati valjuhäälselt vajadust säilitada teadus- ja uuendustegevuse piisav rahastamine haridussektorites, sest me usume, et just nii säilitame ja parandame oma konkurentsivõimet ning valmistame ette tulevasi teadlasi ja tulevasi töölisi väga konkurentsivõimeliste valdkondade jaoks, mis aitavad meil tulevikus paremaid tulemusi saavutada.
Kindlasti kuulete te komisjoni häält, kui ta kutsub selgelt üles jätkama haridusega seotud tegevuse ning teadustegevuse ja uuenduslike meetmete võimalikult suurt rahastamist, isegi praegusel väga tõsiste majanduspiirangute kohaldamise ajal.
Teema: meetmed, millega tagada noortele juurdepääs kvaliteetsele haridusele, julgustada neid õpinguid jätkama ja aidata neid selles ning lihtsustada nende sisenemist tööturule
ELis on 96 miljonit noort vanuses 15-29, mis on umbes 20% kogu rahvastikust. Eurostati 2007. aasta statistika põhjal ohustab vaesus 20% alla 25aastastest noortest ning finants- ja majanduskriisi tõttu on kindlat töökohta üha raskem leida. Umbes 15% Euroopa noortest jätab kooli pooleli. Veebruaris 2009 ei olnud umbes 17,5%-l alla 25aastastel Euroopa noortel tööd, see on rohkem kui kaks korda suurem ELi keskmisest töötuse määrast, milleks oli samal perioodil 7,9%. Samuti on paljud Euroopa noored sunnitud vastu võtma ajutisi töökohti, sest nad ei suuda leida püsivat töökohta.
Kuna Euroopa tulevik sõltub nooremast põlvkonnast, siis kas komisjon võiks öelda, milliseid meetmeid ta kaalub, et tagada noortele juurdepääs kvaliteetsele haridusele, julgustada neid õpinguid jätkama ja aidata neid selles ning lihtsustada nende sisenemist tööturule, kindlustades sellega nende täielikuma ühiskonda lõimumise?
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Ma esitasin mõned argumendid juba oma eelmises vastuses, kuid on selge, et tegemist on väga olulise valdkonnaga, ja ma püüan sellele küsimusele vastates anda ka muud lisateavet.
Nagu teate, on EÜ asutamislepingu artiklite 149 ja 150 alusel vastutus õpetuse sisu ja haridus- ja koolitussüsteemide korralduse eest liikmesriikidel. Nemad ise otsustavad oma haridusprogrammide sisu üle igal haridus- ja koolitustasandil.
Komisjon tunnistab siiski austatud parlamendiliikme tõstatatud küsimuse olulisust ja toetab liikmesriike nende reformide elluviimisel avatud kooskõlastamise meetodi abil.
2006. aasta soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes on määratletud võtmepädevused, mida noored peaksid alushariduse ja -õppe käigus omandama sellisel tasemel, mis valmistab neid ette täiskasvanuikka jõudmiseks ja mis võimaldab neil arendada tulevikuks väga häid tööoskusi. Samuti peaksime sellest seisukohast ära märkima eelnimetatud strateegilise raamistiku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal ("ET 2020”). Soovin rõhutada, et selle programmi esimese tsükli prioriteetsete valdkondade seas tahab komisjon arendada liikmesriikidevahelist koostööd lugemise, matemaatika ja loodusteaduse põhioskuste parandamise vallas ning tõhustada tööd hariduse ja koolituse varakult pooleli jätnud õpilaste arvu vähendamiseks.
Kopenhaageni protsessi kaudu teevad Euroopa Liidu liikmesriigid üha enam koostööd, et jagada kogemusi ning edendada kutsehariduse ja -koolituse ja tööturu vahelisi seoseid, mis aitaks noortel siseneda tööturule parematel tingimustel. Kutseõppe ligitõmbavuse ja kvaliteedi parandamine, nagu ka elukestva õppe käsituse ja sellega seotud poliitika edendamine on esmatähtis eesmärk, et Euroopa tööjõud oleks paindlik ja suuteline tööturu olukorra muutustega kohanema.
Kui tõsta esile veel mõnda programmi, siis näiteks Leonardo da Vinci programmi liikuvusmeetmed on samuti tõhus vahend noorte abistamiseks tööturule tulemisel. See puudutab peamiselt praktikante ja teisi tööturul olevaid noori. Tänu sellele programmile saavad nad osa oma koolitusest läbida teises riigis. Siiani on tulemused olnud väga rõõmustavad, sest praktika välismaal on parandanud oskusi, mis on tööandjatele kasulikud. Noored on parandanud oma keeleoskusi ja kultuuridevahelise suhtlemise oskusi.
Samuti tahaksin nimetada Erasmuse programmi, kuid veidi teises valguses, sest siiani oleme rääkinud põhiliselt üliõpilaste vahetusest ülikoolide vahel. Alates 2007. aastast on Erasmuse programmiga aga toetatud ka üliõpilaste suunamist ettevõtetesse. See programm on algusest peale väga edukas olnud, sest ainuüksi selle esimesel tegevusaastal käis välismaal tööpraktikal üle 20 000 üliõpilase ja osalenud on üle 15 000 ettevõtte. See on üks näide, kuidas me saame suurendada koolilõpetajate tööhõivet ning edendada tõhusamat koostööd ülikoolide ja ettevõtjate vahel.
Me arutlesime juba Bologna protsessi soodsa mõju üle üliõpilaste liikuvusele ning ülikoolide ja muude kõrgkoolide vahelisele koostööle, nii et ma ei hakka kordama seda, mida ma mõni minut tagasi rääkisin.
Lõpetuseks tahaksin rõhutada, et komisjon tunnistab erilisi raskusi, millega noored tööturule sisenemisel kokku puutuvad. Majanduskasvu ning rohkem ja paremaid töökohti käsitleva Lissaboni strateegia raames on nii komisjoni kui ka Euroopa Ülemkogu tähelepanu keskmes eelkõige noorte tööhõiveolukorra parandamine. Liikmesriigid on võtnud endale 2005. aasta Euroopa noortepaktis kohustuse pöörata rohkem tähelepanu noorte lõimimisele haridussüsteemi, tööturule ja ühiskonda üldiselt, kuid esialgsed paljulubavad edusammud on praeguse majanduskriisi tõttu peatunud. On tõsi, et noored on saanud eriti raske löögi, sest nemad on esimesed, kes on praegustes oludes töökoha kaotanud. Oma 2009. aasta juuni teatises "Ühine kohustus tööhõive tagamisel” on komisjon julgustanud liikmesriike ja sotsiaalpartnereid hoolitsema selle eest, et noortel oleks vaatamata raskele majanduskeskkonnale juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja koolitusele ning eelkõige kvaliteetsetele praktikavõimalustele.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Majanduskriisi tõttu valitseb oht, et noortel on raskem tööd leida, et nad peavad võtma vastu töökoha, mis jääb allapoole nende kutsetaset, või et nad on sunnitud olema pikka aega töötud. Komisjon peaks hoolitsema selle eest, et niisugustel noortel oleks ajal, mil nad on töötud, võimalus koolitust saada ja et neid ei pandaks tööhõive mõttes ebasoodsamasse olukorda, mida tekitab minimaalse, mõnikord 5-10aastase töökogemuse nõue. Milliseid meetmeid komisjon selles küsimuses kavandab?
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - Teil on täiesti õigus, et praegustes oludes peavad komisjon ja liikmesriigid olema noortele mõeldud tingimuste parandamisel väga loomingulised, et noortele jääks töökoht alles või kui nad on selle kaotanud, siis saaksid nad ümber õppida ja omandaksid parema ettevalmistuse järgmiseks võimaluseks ehk järgmiseks võimalikuks töökohaks. Komisjon teeb liikmesriikide ja ekspertidega tihedat koostööd ning praeguses olukorras keskenduvad nad kolmele valdkonnale: kuidas kasutada seda aega nii, et noortele oleks antud võimalus omandada õiged põhioskused ja võtmepädevused, kuidas muuta kvaliteetne haridus võrdsemaks ja kuidas tagada õpetamise ja õppimise head kvaliteeti koolides. Ma usun, et need on noorte ettevalmistamise põhieeldused, mille abil nad saavad sellest raskest ajast üle ja mis valmistavad neid paremini ette järgmiseks töökohtade loomise laineks, mis loodetavasti tekib siis, kui kriis on vaibunud.
Teema: vabatahtlik töö spordivaldkonnas
Kas Euroopa Komisjonil on võimalik anda ülevaade algatustest, mille kaudu ta kavatseb vabatahtlikku tööd spordivaldkonnas laiaulatuslikumalt edendada?
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - Vabatahtlikul tööl kolmanda sektori tegevuses on tähtis osa ELi poliitika kujundamisel, võttes arvesse, millist kasu see ühiskonna jaoks ühtekuuluvuse, kaasatuse, demokraatia ja kodakondsuse seisukohast toob. Samuti kaasneb sellega iseenesest selge majandusväärtus. Vabatahtlik töö pakub mitmeid mitteformaalse hariduse võimalusi ja seda tuleb piisavalt tunnustada. Vabatahtlik töö toimub küll paljudes sektorites, kuid spordi valdkonnas on sellel struktuurilised iseärasused.
Vabatahtlik töö spordis on uutes liikmesriikides sporditegevuse korraldamise, juhtimise ja elluviimise aluseks ning sellel on põhjapanev kaal kogu spordistruktuuri toetamisel. ELi poliitilisel tasandil on spordis toimuva vabatahtliku tegevuse olulisust korduvalt kinnitatud: 2007. aasta valges raamatus spordi kohta tunnustab komisjon sõnaselgelt vabatahtlikku tegevust kui üht Euroopa spordi ühist elementi. Sellest tulenevalt püütakse valge raamatuga tegevuskava "Pierre de Coubertin” kaudu edendada vabatahtlikku tegevust spordis ja mittetulunduslikes spordiorganisatsioonides konkreetsete meetmete abil, sealhulgas vabatahtlikku tegevust käsitleva uuringuga ja heade tavade vahetusega mitteametlikus ELi mittetulundusliku spordiorganisatsiooni töörühmas.
Lisaks rahastatakse spordivaldkonnas vabatahtliku tegevusega seotud projekte programmide "Kodanike Euroopa” ja "Aktiivsed noored” kaudu. 2009. aasta kevadel alustati uue uuringuga vabatahtliku tegevuse kohta. Selles kirjeldati vabatahtlikku tegevust üldse ja kirjeldatakse vabatahtlikku tegevust kõigis 27 liikmesriigis. Sellega kaasnevad peamiste võimaluste ja probleemide põhjalikud analüüsid ning sellele järgneb soovitus Euroopa Liidu liikmesriikidele, kodanikuühiskonnale ja spordiorganisatsioonidele. Uuringu tulemusi ootame enne 2009. aasta lõppu, nii et me saame need kindlasti kätte lähinädalatel.
Usutavasti peaks see uuring aitama kaasa spordis tehtava vabatahtliku töö paremale mõistmisele nii ühiskondlikus kui ka majanduslikus mõttes ning see on vastuseks poliitilisele nõudmisele edendada vabatahtlikku tegevust spordis ja selle alusstruktuuris ELi tasandil.
Nagu on öeldud ettepanekus, mis on veel õigusloomega seotud menetluse etapis, kavatseb komisjon edendada vabatahtlikku tegevust spordis ka Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta (2011) raames. Kui Lissaboni leping jõustub, tuleb hakata nõuetekohaselt rakendama sporti käsitlevaid sätteid, milles on konkreetne viide vabatahtlikul tegevusel põhineva spordistruktuuri edendamisele ELi tasandil. Sellisel juhul peab komisjon nõu kõikide asjaomaste sidusrühmadega, et töötada välja poliitika ja sobivad algatused, millel oleks selge ELi lisaväärtus.
Liam Aylward
Ma tänan volinikku eelkõige viidete eest valgele raamatule spordi kohta, mis on väga teretulnud.
Ma tahan osutada rasvumisele, mis on praegu Euroopas üks tõsisemaid rahvatervise probleeme. Euroopa Liidus on hinnanguliselt 22 miljonit ülekaalulist last, kellest 5,1 miljonit on rasvunud. Laste rasvumise suurenemine on ülimalt murettekitav. Lapsepõlves algav rasvumine on tihedalt seotud rasvumisega täiskasvanuna ja parim aeg selle probleemiga tegelda on varases eas.
Kuidas kavatseb komisjon siduda vabatahtliku tegevuse spordis ja kontseptsiooni "sport kõigile” võitlusega laste järjest suurema rasvumise vastu Euroopa Liidus ja liikmesriikides? Kas on mingi võimalus, et teie talitus algatab haridusprogrammi, mille eesmärk on kindlustada selle sõnumi kohalejõudmine kogu Euroopas ja igas liikmesriigis?
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - Tänan teid, et tõstatasite väga olulise teema, mis on veidi seotud järgmise küsimusega. Ma olen teiega täiesti nõus, et laste ja hiljem täiskasvanute rasvumine on meil Euroopa Liidus üks pakilisemaid probleeme. Ma räägin hiljem uuringutest, mida me oleme selle teema kohta teinud ja mida me oleme hinnanud. On täiesti selge, et sellel mündil on kaks külge. Ühest küljest peame me sporditegevuse parandamiseks koolides ja sporditegevuse edendamiseks täiskasvanute hulgas väga palju tööd tegema. Teisalt peame oma toitumisalastes suunistes olema väga ettevaatlikud.
Ma olen kindel, et te olete teadlikud viimastest uuringutest, mis on otseselt näidanud, et me tarbisime 1950ndatel arvatavasti rohkem kaloreid. Sel ajal tarbisime me rohkem rasva, kuid meil ei olnud probleeme rasvumisega. Vastus on lihtne - inimesed liikusid sel ajal palju rohkem ja neil oli rohkem kehalist tegevust. Seepärast on üks järeldus selline, et me ei saa võita võitlust rasvumise vastu ainult toitumisalaste soovitustega, vaid need tuleb siduda piisava kehalise tegevusega.
Selles suhtes ootab Euroopa Liit ikka veel spordis selget pädevusvaldkondade jaotumist. Me ootame Lissaboni lepingu ratifitseerimise lõppu ja siis hakkab komisjon pidama kõikide sidusrühmadega laiaulatuslikke nõupidamisi, et saaksime ette valmistada väga tõhusaid, laialdaselt tunnustatud ja häid algatusi. See on üks teemadest, millele me peame keskenduma, sest üks moodus laste hulgas valitseva olukorra parandamiseks on suurendada kehalist tegevust sisaldavate koolitundide arvu. Seda ei ole eriti raske juurutada ja ma olen kindel, et see toob kaasa olulised ja kasulikud tulemused.
Marian Harkin
Te ütlesite oma vastuses härra Aylwardile, et vabatahtliku tööga kaasneb selge majandusväärtus. Nii see tõepoolest on, aga sellega kaasneb ka sotsiaalne väärtus. Võttes arvesse, et te mainisite oma vastuses ka aastat 2011 kui Euroopa vabatahtliku tegevuse aastat, soovin küsida, miks komisjon on kavandanud selle aasta eelarveks üksnes kuus miljonit eurot. 2010. aasta eelarve on 18 miljonit eurot.
Vabatahtlik töö on vabatahtlik selles mõttes, et seda tehakse tasuta, kuid see ei ole Euroopa Komisjoni jaoks mõjuv põhjus, et mitte investeerida sajasse miljonisse vabatahtlikku kogu ELis. Seepärast paluksin teie seisukohti selleks aastaks eraldatud rahasumma kohta, sest ausalt öeldes arvan ma, et sellest ei piisa.
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - Pidasin just nõu oma kabinetiülemaga, et vastata teile võimalikult täpselt. Minu teada eraldati kogu vabatahtliku tegevuse aasta jaoks kaheksa miljonit eurot. Ma usun, et õige planeerimise korral, millega me saame loodetavasti alustada varsti, kui otsus on vastu võetud, saame selle rahasummaga tublisti esile tõsta vabatahtliku töö tähtsust, kasutegureid, mida see ühiskonnaellu toob, ning sääste, mis saavad osaks ühiskondlikule, kultuurilisele või muud liiki organisatsioonile. Ma loodan, et me saavutame selle rahasummaga need sihid, mida te oma küsimuses nimetasite.
Teema: valge raamat spordi kohta
Milliseid programme rakendab Euroopa Komisjon tervislike toitumistavade kasulikkuse propageerimiseks, võttes arvesse poliitilisi eesmärke, mis sisalduvad Euroopa Liidu valges raamatus spordi kohta?
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - See küsimus on teatud määral siiski seotud minu eelmise vastusega sellele, kuidas me saame kombineerida tervislikke toitumistavasid, edendada tervislikumat elustiili ja tuua Euroopa lisaväärtust nende valdkondade riiklikusse poliitikasse.
Kõigepealt peaksin mainima, et komisjoni valges raamatus toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimustega tegelemise Euroopa strateegia kohta on rõhutatud, kui tähtis on võtta ennetavaid meetmeid, et anda tagasikäik kehalise tegevuse vähenemisele. Meetmed, mida on kehalise tegevuse valdkonna kohta selles valges raamatus ja sporti käsitlevas valges raamatus soovitatud, tugevdavad ja täiendavad üksteist.
Komisjon on loonud toitumise ja kehalise tegevuse kõrgetasemelise töörühma, kus kõikide liikmesriikide ametnikud saavad vahetada tegevuspõhimõtteid ja parimaid tavasid ning omandada ülevaate kogu valitsuste tegevusest selles valdkonnas. Nagu te ilmselt teate, saab kõrgetasemeline töörühm kokku vähemalt kolm korda aastas.
Rahvatervise programmi kaudu toetab komisjon algatusi ja muu hulgas kohalike partnerite võrgustikke, mis tegelevad noorte toitumise ja kehalise tegevuse küsimustega.
Tulles tagasi toitumist käsitleva valge raamatu juurde, tahan rõhutada, et selles dokumendis on esile tõstetud erasektori ja vabaühenduste ülimalt suurt rolli, sest nad aitavad meil tagada, et rasvumise määr tõepoolest langeks.
ELi tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervise tegevusprogrammi töö käib ja tegevusprogrammi liikmed püüavad oma valdkonna meetmetega sellele suundumusele tagasikäiku anda.
Spordi valdkonnas jääb valge raamat üheks olulisemaks suuniseks. Selles nähakse ette mitu spordi ja tervisega seotud meedet, mida teatakse tervist parandava füüsilise tegevuse (HEPA) kontseptsioonina ja mis hõlmavad HEPA võrgu toetamist. Samuti on selles välja pakutud selle valdkonna projektide täiendavad rahastamisvõimalused, täpsemalt teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi, ELi rahvatervise programmi, noorte- ja kodanikeprogrammide ning elukestva õppe programmi raames.
2008. aastal vastu võetud ELi füüsilise tegevuse suuniseid võib samuti pidada vahendiks, mis aitab kodanikke teavitada füüsilise tegevuse kasulikkusest ning toitumise ja füüsilise tegevuse õige tasakaalu hoidmisest.
Komisjon on praegu rakendamas spordi valdkonna ettevalmistavat meedet, et luua tulevasi ELi meetmeid, mis oleksid kooskõlas Euroopa Parlamendi vastuvõetud eelarveotsustega, ja 2009. aasta ettevalmistava meetme põhjal oleme saanud juba selgeid märke suurest huvist HEPA vastu, sest 64% taotlusi on meetme kohta esitatud selles valdkonnas.
Brian Crowley
Austatud juhataja! Tänan volinikku vastuse eest. Tegelikult ei olnud see eelmise küsimusega seotud. Mina käsitlesin seda teise nurga alt.
Volinik puudutas kaht asjaolu, mida ma tahaksin esile tõsta - esiteks seoses toitumise ja tervise töörühmaga, mille kohtumistel arutatakse toiduliikide ja toitumistingimuste üle, kuid ka seoses valereklaamiga, mida teevad paljud asjaga seotud isikud, kui nad ütlevad, et sport on seotud teatud liiki toodete ja toidulisanditega. Need aga võivad tervisele väga kahjulikud olla. Selle asemel, et kasutada looduslikke tooteid parema ja tervislikuma keskkonna loomiseks neile, kes tahavad end treenida, tarvitavad nad lisaaineid, näiteks kasvuhormoone, mida on pandud teatud jookidesse ja jõudlust parandavatesse jookidesse ja mida müüakse põhjendusega, et need annavad jõudu või energiat juurde, kuid mis tegelikult põhjustavad tõsiseid terviseprobleeme. Seepärast tahtsin ma seostada spordi kõige paremaid omadusi ja seda, mida sportlased oma vormi saavutamiseks teevad, ning panna ühtlasi neid, kes on spordis madalamal tasemel, mõistma, et kiire toimega joogi tarbimine ei muuda neid maailma parimaks sportlaseks.
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - Minu arvates on teie vaatenurk täiesti õige. Kui te lähete praegu spordiklubisse, siis märkate juba enne jõumasinani jõudmist, et riiulid on täis igasuguseid tooteid, toidulisandeid, energiajooke jne. Teil on täiesti õigus ka selles, et see valdkond on väga suur äri ning et me peaksime väga hoolikalt läbi mõtlema, kuidas seda käsitleda ja kuidas leida õige tasakaal, nii et sportlastele pakutaks võimalust tarbida häid tooteid, kuid samal ajal tagataks neile õige teave selle kohta, missuguseid tooteid nad kasutavad.
Minu arvates oleks väga vaja korraldada teavituskampaania sedalaadi toote negatiivse mõju kohta. Kui vaadata tarbijakaitse nurga alt, siis peavad need tooted olema täpselt kirjeldatud ja neile peab olema väga selgesti märgitud, mis laadi kahjulikke tagajärgi nende tarvitamine võib sportlastele kaasa tuua. Ma leian, et teil on täiesti õigus, kui ütlete, et me peame mõtlema, kuidas vältida sporditegemisel ilmnevaid negatiivseid tagajärgi, mis hävitavad täielikult sellest saadava kasu, sest kasutatakse tooteid, mis on tegelikult tervisele kahjulikud.
Teema: raskused Sloveenia teatril Triestes
EL vajab hädasti inimõiguste volinikku. ELis rikutakse rängalt vähemuste õigusi. Siinkohal näide Itaaliast. Itaalias elava sloveenia vähemuse rahvusliku identiteedi ja kultuuri üks alustalasid on Triestes asuv Sloveenia teater (Slovensko stalno gledališče), mille Itaalia kohalikud, provintsi ja maakonna ametivõimud rajasid juba 1945. aastal.
Teatril on olnud pidevalt rahalisi raskusi, sest Itaalia ametivõimud ei ole taganud korrapärast rahastamist. Rahaliste raskuste tõttu oli teater sunnitud oma etendused septembris peatama. Itaalia riigil on oluline sisemaine ja rahvusvaheline kohustus kanda hoolt nende Itaalia kodanike eest, kes kuuluvad sloveenia vähemusse. Itaalia riik ei austa oma kodanike õigusi ning teatri tegevust takistades viib ta ellu vähemuse aktiivse assimileerimise poliitikat. Sloveenias ollakse seisukohal, et sellise käitumisega rikutakse rängalt Itaalia kohustusi antud juhul sloveenia vähemuse suhtes.
Mida saate Teie Euroopa Komisjoni volinikena teha, et säiliks Sloveenia teater Triestes ja seega ka sloveeni keel?
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - Tänan lugupeetud parlamendiliiget ka selle küsimuse eest. On selge, et ta püüab uurida kõikvõimalikke viise, kuidas seda teatrit aidata ja selle olukorda parandada. Ma pean alustuseks rõhutama, et ühenduse tegevus kultuurivaldkonnas põhineb artiklil 151, milles on sätestatud, et ühenduse meetmega püütakse ergutada liikmesriikide vahelist koostööd ning vajaduse korral toetada ja täiendada nende tegevust.
Siiski kuulub õigus otsustada riiklike vahendite kultuuriasutustele jaotamise üle liikmesriikidele ja ühenduse pädevus ei võimalda komisjonil neid valikuid mõjutada. Hoolimata sellest on kultuuridevaheline dialoog ja kultuurilise mitmekesisuse edendamine Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava põhieesmärk ning selle valdkonna riikidevahelised projektid võivad kultuuriprogrammide hulgas olla kõlblikud ühenduse toetuse saamiseks.
Täpsemalt on selle eesmärk ergutada loovust ja kunstnike liikuvust, soodustada rahva juurdepääsu kultuurile, edendada kunsti ja kultuuri levitamist, kultuuridevahelist dialoogi ning teadmisi Euroopa rahvaste ajaloost ja kultuuripärandist. Rahastada saab ainult Euroopa mõõtmega projekte, mis tähendab, et projektis peab osalema vähemalt kolm - või mitmeaastaste projektide puhul kuus - organisatsiooni eri liikmesriikidest.
Tegevustoetust ühele kultuuriasutusele on võimalik määrata vaid siis, kui selle tegevus toimub Euroopa tasandil, vähemalt seitsmes riigis, mis kultuuriprogrammis osalevad. Samuti tuleks mainida, et komisjon on välja töötanud strateegia mitmekeelsuse edendamiseks Euroopa Liidus ning see hõlmab ametlikke keeli, riigikeeli, piirkondlikke, vähemuste ja sisserändajate keeli.
2008. aasta septembri teatises "Mitmekeelsus: Euroopa rikkus ja ühine kohustus” on kinnitatud komisjoni toetust kõikidele ühenduses kõneldavatele keeltele, sealhulgas keeltele, mida räägivad vähemused. Seda strateegiat viiakse ellu tihedas koostöös liikmesriikidega, kes teevad otsuseid riikliku keelepoliitika kohta siiski ise. Keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamine on samuti elukestva õppe programmi üks üldeesmärke. Selle programmi raames toetab Euroopa Liit projekte ja võrgustikke, et edendada kõiki ELis kõneldavaid keeli, sealhulgas vähemuste keeli.
Lisaks tuleb rõhutada, et vähemuste hulka kuuluvate inimeste kaitse on üks põhimõtetest, millele Euroopa Liit on rajatud. Seepärast peavad liikmesriigid komisjoni arvates kasutama kõiki olemasolevaid õiguslikke vahendeid, et tagada inimeste, sealhulgas rahvusvähemuste hulka kuuluvate inimeste õigused ning astuda juba eos vastu kõikidele diskrimineerimise allikatele. Euroopa Komisjon kinnitab veel kord oma pühendumust põhiõiguste kaitsele ja diskrimineerimise puudumisele.
Jelko Kacin
(SL) Tänan teid vastuse eest, lugupeetud volinik. Põhimõtteliselt sain ma oma küsimusele vastuse, kuid tegemist ei ole põhimõtteküsimusega. See on konkreetne probleem, mis puudutab inimeste elu. Komisjon arvab tõepoolest, et see on küsimus, mis võiks jääda liikmesriikide pädevusse, kuid parlament leiab, et Itaalias ei toimi just kõik asjad nii hästi, kui võiks. Selsamal põhjusel tuleb meil homme hääletusele resolutsioon, mis on Itaalia ajakirjandusvabaduse teemal peetud arutelu tulemus. Kuigi tuleb tunnistada, et komisjon usub, et tal ei ole selles suhtes mingeid õigusi, leiab enamik meist siin, et komisjoni seisund võimaldab tal tegelikult ka selliste küsimustega tegelda.
Vähemuste probleem ei ole vaid kodanike õiguste probleem. See on ka selle riigi enda probleem, kes peab oma vähemuste õiguste eest vastutama ja neid austama. Lugupeetud volinik! Mul on hea meel, et te rääkisite diskrimineerimisest ja selle vastu võitlemisest, kuid tegelikult on nii, et vähemused jäävad ellu vaid siis, kui neid diskrimineeritakse positiivselt. Vähemused vajavad ellujäämiseks rohkem mõistmist ja abi ning rohkem moraalset, poliitilist ja rahalist toetust. See ongi positiivne diskrimineerimine. Ning antud juhul, härra volinik, räägime me asutusest, mille lõi eelnimetatud riik. See teater on tegutsenud enam kui nelikümmend, viiskümmend aastat, kuid igal aastal kuuleme me ikka üht ja sama vana juttu. Rahastamisest keeldumine kuni aasta lõpuni on üks poliitilise surve vorme ja te teate isegi seda ütlust, mis on kõikidel slaavlastel ühesugune: tühi kott ei seisa püsti. Meil on vaja konkreetset finantsmeedet.
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - Ma saan teie murest täielikult aru, kuid me peame komisjonis tegutsema väga kindlapiiriliste eeskirjade alusel, eriti siis, kui on tegemist eelarveeraldiste ja eelarvest tehtavate väljamaksetega.
Seepärast püüdsin oma vastuses pakkuda teile välja võimalusi, kuidas meie Euroopa tasandilt saaksime Sloveenia teatrit aidata.
Ainus moodus, kuidas komisjon saab selles küsimuses rahalist abi anda, on selline, et teatri juhtkond peaks hakkama tegema koostööd naaberriikidega ja osalema praegustele tingimustele vastavates kultuuriprogrammides aktiivsemalt. Seda on minu arvates võimalik teha ning ma usun, et lisaks teatritele aitaks see ka kriitikuid ja muid partnereid, kellega Sloveenia teater tulevikus koostööd saaks teha, sest vaid sellistes tingimustes saab komisjon teha positiivse otsuse konkreetsete meetmete rahastamise kohta, mis kirjeldavad selgelt Euroopa lisaväärtust ja Euroopa koostööd selles valdkonnas.
Kui meil ei ole sedalaadi projekti jaoks eraldi eelarverida, siis teatavasti ei saa me seda rahastada. Ma mõistan täielikult, et arutelu selles küsimuses on sageli väga pingeline, sest see puudutab päriselt rahvaid, rahvusi ja keeli. Seepärast leian, et Euroopa Parlamendil on väga head võimalused antud küsimuse arutamiseks, nagu te oma lisaküsimuses ütlesite.
Juhataja
Sellega on infotund lõppenud.
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
