Kolmandad riigid, kelle kodanikel peab olema liikmesriikide välispiiride ületamisel olemas viisa (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni nimel koostatud Tanja Fajoni raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud - C7-0134/2010 -.
Tanja Fajon
raportöör. - (SL) Austatud juhataja! Euroopa Komisjoni esindajad, volinik Malmström, nõukogu esindajad ja loomulikult head kolleegid! Kasutan mulle sõnavõtuks antud nelja minutit ning vajaduse korral veel kahte, pärast teisi sõnavõtte.
Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina on täitnud kõik tingimused ning on valmis viisavabaduse kehtestamiseks. Euroopa Komisjon kinnitas seda ning sama tegi möödunud nädalal ka parlamendi kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon ilma ühegi vastuhääleta. Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanike ootused, mis me siin täiskogul homme heaks kiidame, on õigustatud ja need inimesed on selle ära teeninud.
Soovin tervitada Bosnia ja Hertsegoviina välisministrit Sven Alkalajd ja Albaania parlamendi esimeest Jozefina Topallit, kes külaliste rõdult tänast arutelu tähelepanelikult jälgivad. On aeg saata nendele riikidele sõnum, et me ootame teid. Te täitsite kõik tingimused. Me kaotame viisamüürid, mis Lääne-Balkani riike nii pikka aega meist lahutanud on.
Oleme selle ühise eesmärgi nimel palju tööd teinud ja soovin tänada kõiki, kes sellest protsessist osa võtsid, eriti Euroopa Komisjoni ja nõukogu. Mul on hea meel, et mu oma riik Sloveenia sel puhul väga tähtsat rolli mängis.
Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania kodanike jaoks paistab Euroopa Liit vahetevahel palju kaugemana, kui see tegelikult on. Viisavabadusega astume suure sammu selles suunas, et inimeste usaldust suurendada ning jätkata kiireloomulisi reforme, mis on vajalikud, et nendest riikidest saaks kord ELi täisväärtuslikud liikmed.
Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina on kindlustanud oma piirid, nad tagasid biomeetriliste passide turvalisuse ning on teinud suuri edusamme võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega.
Möödunud aastal kaotas Euroopa Liit viisanõude endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Serbia ja Montenegro kodanike suhtes ja nad olid selle üle väga õnnelikud. See on arusaadav, sest ligikaudu kakskümmend aastat enne seda reisisid Lääne-Balkani riikide kodanikud läände ilma viisata. Mulle tundub, et tegemist ei ole vaid diplomaatilise kingitusega. Nüüd on Euroopa Liidu kohustus meie lubadusest ka kinni pidada. Siin on kaalul meie usaldusväärsus ja Euroopa Liidu usaldusväärsus.
Kas tohiksin teile meelde tuletada, et eelmisel novembril oli parlament ise koos Euroopa Ülemkoguga valmis võtma kiirmenetluse korras käsile Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina jaoks viisanõude kaotamise niipea, kui need riigid tingimused täitsid.
Kutsun teid seepärast üles mu raportit toetama, et saaksime saata mõlemale riigile väga positiivse sõnumi. Nende riikide rahvas väärib seda nüüd rohkem kui kunagi varem ja olen kindel, et varsti järgnevad meile ka meie Euroopa valitsused.
Head kolleegid, komisjoni ja nõukogu esindajad, pingutagem veidi rohkem selle nimel, et Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanikud saaksid reisida Euroopa Liidus vabalt juba enne katoliiklikke jõule ehk siis veel enne aastavahetust, et nad saaksid oma sugulasi ja sõpru juba pühade ajal külastada! Tegime seda möödunud aastal endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Serbia ja Montenegro jaoks ja arvan, et suudame seda oma tugeva tahtega ka sel aastal korrata.
Soovin viimaks veel lisada, et homme paralamendis poolt hääletades, tunnustame kogu seda suurt tööd, mis Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania ära teinud on. Nad täitsid kõik tingimused, mis on meie jaoks kõige tähtsam kriteerium, ja arvan, et selle tunnustamine oleks kõikide Lääne-Balkani riikide jaoks hea stiimul, sest see näitaks neile, et raske töö tasub end tõesti ära.
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Soovin kõigepealt tänada raportööri Tanja Fajoni väga pühendunud, entusiastliku ja tõsise töö eest selle toimiku koostamisel! Teie ja ka variraportööridega oli väga meeldiv koos töötada, et võimaldada viisavaba reisimine Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanike jaoks.
Täna arutlusel olnud ettepanek kinnitab Euroopa Liidu poliitilist tahet ja meie pühendumust lühiajalisele viisanõude kaotamisele kõikide Lääne-Balkani riikide kodanike jaoks. See on Thessaloniki tegevuskava osa ning samuti meie Lääne-Balkani riikide integratsioonipoliitika nurgakivi.
Viisavabaduse toetamisega ei saada me ainult poliitilist sõnumit. Kuigi poliitiline sõnum on tähtis, võimaldame sellega ka kontakte inimeste vahel, pakume paremaid võimalusi ettevõtlusele ning kultuurivahetuseks ja anname inimestele võimaluse teineteise tundma õppimiseks. Võimaldame Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania rahval Euroopa Liitu paremini tundma õppida, kuid saame ka ise neid paremini tundma õppida.
See, et me täna siin oleme, on võimalik ainult tänu nende riikide ametiasutuste ja kodanike raskele tööle ning tahaksin neid selle eest tunnustada. Tänan neid tehtud pingutuste ning saavutatud heade tulemuste puhul! Tulemustele orienteeritud viisanõude kaotamise üle peetav dialoog nende kahe riigi ja Euroopa Komisjoni vahel oli heaks algatuseks ja stiimuliks, mis kiirendas reforme, milles eesmärk oli saavutada ELi standardeid peamistes õiguse, vabaduse ja julgeoleku valdkondades.
Mõlemad riigid tegid suuri edusamme, et suurendada passide turvalisust, tugevdada piirikontrolle, tugevdada institutsioonilist raamistikku võitluseks organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga. Edusamme tehti ka välissuhete ja põhiõiguste valdkonnas. Komisjon on neid samme põhjalikult jälginud.
Selle aasta mais tehtud ettepanekus tuvastas komisjon mõned kriteeriumid, mida Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina veel täitnud ei ole ning mis jätkuvalt jälgimist nõuavad. Täpselt samasugust lähenemisviisi kasutati 2009. aastal ka Montenegro ja Serbia puhul.
Albaania puhul oli täitmata kriteeriumiks Albaania tagasisaadetavaid puudutava poliitika väljatöötamine, volituste tugevdamine võitluses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga ning viimaks organiseeritud kuritegevusega seotud varade konfiskeerimise efektiivne rakendamine.
Bosnia ja Hertsegoviina puhul oli täitmata kriteeriumiteks volituste tugevdamine võitluses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga, sammud politsei andmete elektroonilise vahetamise parandamise poole ning kriminaalkoodeksi ühtlustamine riiklikul ja üksuse tasandil.
Tuginedes mõlemalt riigilt ning ekspertide missioonidel saadud üksikasjalikule teabele ja koos liikmesriikide ekspertide osalemisega sel suvel ja hiljem muud teavet kasutades sai komisjon esitada 14. septembril hinnangu allesjäänud kriteeriumide täitmise kohta. Hinnang näitas, et mõlemad riigid olid võtnud kasutusele kõik vajalikud meetmed selle aasta mais esitatud ettepanekus välja toodud täitmata kriteeriumide täitmiseks.
Selle tulemusel on komisjon arvamusel, et kõik teekaardis välja toodud tingimused on täidetud ning sellest lähtuvalt teeb komisjon ettepaneku viisavabaduse kehtestamiseks. Tahan siiski rõhutada, et viisavabadusega kaasnevad nendele riikidele ka teatud vastutused. Viisavabaduse kuritarvitamise ärahoidmiseks peavad Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina astuma kõik vajalikud sammud, et piirata põhjendamata asüülitaotlusi esitavate inimeste sisserännet. Sellele aspektile pandi komisjoni ja kahe riigi vahelistes kontaktides suurt rõhku ning ma tean, et mõlemad riigid on selles suunas juba pingutusi teinud.
On väga tähtis, et jätkaksite teavitamiskampaaniate korraldamist, et teavitada oma kodanikke ja selgitada neile, mida tähendab reisimine lühiajalise viisaga ning mis sellega kaasneb. Eriti tuleb aga hoiatada inimesi viisavabaduse kuritarvitamise eest.
Nüüd oleme siia välja jõudnud - ning see on väga tähtis samm - ja ma loodan, et nõukogu saab selle ettepaneku läbivaatamise tulevatel nädalatel lõpetada ning me saame selle novembris ametlikult vastu võtta.
Sarah Ludford
välisasjade komisjoni arvamuse koostaja. - Austatud juhataja! Nagu volinik Malmström, nii soovin ka mina tänada Tanja Fajoni pühendunud ja kannatliku töö eest! Olin viimase 18 kuu jooksul tagasihoidlik liige tema juhitud meeskonnas, kus tegime nii tema kui ka minu arvates väga tähtsat tööd.
Öeldakse - ja ma tsiteerin siinkohal raporti inglise keelset tõlget -, et Prantsuse Euroopa Liidu asjade riigisekretär Pierre Lellouche nimetas viisapoliitikat julgeoleku küsimuseks. Väidetavasti ütles ta lähiminevikus Assemblée Nationale's, et: "minu ja mu valitsuse seisukoht on, et viisaküsimus on julgeoleku küsimus. See ei ole ainult diplomaatiline kingitus, mille me muu hulgas teeme”. Nagu ütlesin, tsiteerin inglise keelset tõlget.
Jah, oleme sellega nõus, aga ma tulen varsti julgeoleku küsimuse juurde tagasi. Loomulikult ei ole see diplomaatiline kingitus ja sellele juhtis tähelepanu ka Tanja Fajon. Aga kuuldavasti olevat Pierre Lellouche veel öelnud, et Prantsusmaa nõuab kõne all olevalt kahelt riigilt ka julgeolekugarantiisid. Just seda aga komisjon tegigi hariliku hoolikalt ette valmistatud teekaardi raames, mida nii ministrite nõukogu kui ka parlament täielikult toetasid.
Seega olid kõik volinik Malmströmi märkused igati asjakohased. Ta lisab ka õigusega, et mõlema riigi ametiasutused peavad tegema oma kodanikele absoluutselt selgeks - ja ma ei kahtle selles, et seda tehakse -, et seda õigust ei tohi kuritarvitada, et see on õigus lühiajaliseks reisimiseks turismi, kultuurivahetuse ja ettevõtluse eesmärgil ning et see ei ole nähtud ette millekski muuks, kaasa arvatud töötamiseks.
Tuleksin nüüd tagasi julgeoleku küsimuse juurde selle kõige laiemas mõttes. Euroopa Liit tähendab kõige laiemas mõttes julgeolekut ning see väljendub inimeste mõistuse avardamises, natsionalismiga ja etniliste konfliktidega võitlemises, rahul ja heaolul tugineva kontinendi loomises ning just seda me nende riikide kodanikele näidata soovimegi.
Oleme siin kõik koos ja loodetavasti saame valmistada neid ette Euroopa Liidu liikmeks saamiseks, sest Euroopa Liit on julgeolekuprojekt. Me leppisime nendega selles kokku. Ütlesime, et kui nad need tingimused täidavad, siis saavad nad viisavabaduse. Kui Prantsusmaa või mõni teine liikmesriik selles eesmärgis kahelnud oleks, siis ei oleks nad tohtinud viisavabaduse teekaarti üldse toetada. Nad ei tohi seda lubadust nüüd murda.
Anna Maria Corazza Bildt
fraktsiooni PPE nimel. - Austatud juhataja! Mul on hea meel, et saame öelda täna õhtul Albaania ja Bosnia rahvale, et neid ei ole unustatud.
Loodan, et homne hääletus parlamendis näitab, kui väga pühendunud on parlament Albaaniale ja Bosniale viisavabaduse kehtestamisele. EPP kutsub nõukogu üles austama oma lubadusi anda esimesel võimalusel viisavabadus. See lubadus võeti vastu ühisdeklaratsioonis Rootsi eesistumise ajal.
Nüüd, kus kriteeriumid on Euroopa Komisjoni sõnul täidetud, peaksid Albaania ja Bosnia kodanikud nägema tunneli lõpus valgust ja saama reisida juba jõulude ajal ELi Schengeni alal viisata.
EPP on pooldanud täielikult viisavabaduse protsessi kiirendamist ning kõikide Lääne-Balkani riikide võrdset kohtlemist. Oleme üritanud järgida algusest lõpuni selget ja ühtset kurssi, toetades ametiasutusi ja võttes enda kanda vastutuse reformiprotsessi eest, pidades samal ajal lugu ka Euroopa kodanike õigustatud murest julgeoleku pärast.
Mul on siiralt kahju, et ebareaalsete ajakavadega tekitati valesid ootusi, ning mul on hea meel, et ka täiskogu teine osa on meie realistliku kursiga liitunud ning leppinud, et kahjuks ei olnud ühtegi otseteed. Me ainult ootasime, kuni nemad valmis said. Nüüd on nad valmis ning me avaldame Bosnia ja Albaania ametiasutustele kiitust kõigi nende saavutuste eest reformide teostamisel.
Õigusriigi põhimõtete tugevdamine ning võitlus kuritegevuse ja korruptsiooniga on sealse piirkonna inimeste jaoks väga tähtis ning need aitavad ka Euroopa Liidule lähemale jõuda. Inimestevahelised kontaktid, nagu volinik Malmström ütles, ning isolatsioonitunde kaotamine on tähtsad selleks, et edendada sealses piirkonnas stabiilsust Euroopa perspektiivist lähtudes.
Elasin ise läbi Sarajevo piiramise ning osalesin mitu aastat Bosnia sõjas. Kõikide nende inimeste palve, kes tundsid end nagu luku taga ja teistest maha jäänuna, on mulle väga südamelähedane ning olen sellest lähtunud alates sellest ajast, kui ma 2009. aasta suvel siia täiskogusse tulin.
Monika Flašíková Beňová
Soovin kõigepealt tänada oma kolleegi Tanja Fajoni raporti eest!
Ei saa eitada asjaolu, et Euroopa Liidu ja mõnede Lääne-Balkani riikide vahele on viimase kahe aastakümne jooksul tekkinud nn viisamüür. Õnneks lükati eelmisel aastal ümber üks osa sellest müürist, kui kaotati viisanõue Makedoonia, Montenegro ja Serbia kodanikele. See töö peab aga jätkuma, et ka Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania kodanikud - ja võib olla tulevikus ka Kosovo kodanikud - saaksid viisavabalt Euroopa Liidus reisida.
Esiteks tuleb öelda, et nende riikide valitsused on teinud viimase aasta jooksul suuri edusamme, täites peaaegu kõik komisjoni nõudmised. Teiseks, head kolleegid, ei tohi me olla nii naiivsed, et kujutame ette, et praegune kord takistab kurjategijatel üle piiri pääsemist. Nad leiavad alati mingi võimaluse. Täna ei räägi me kurjategijatest, isegi mitte poliitikutest, ärimeestest või ettevõtjatest. Me räägime tavalistest Balkani riikide kodanikest. Me ei räägi töökohtade kaitsmisest või elamisõigusest. Täna räägime Euroopa Liidu tulevaste kodanike põhiõigusest reisida vabalt liidu piires, et luua sotsiaalseid ja professionaalseid sidemeid partneritega ELi liikmesriikidest. Kolmandaks aitab viisanõude kaotamine stabiliseerida Lääne-Balkani riike ning tugevdada poliitilist ning majanduslikku koostööd, et suurendada rahva toetust ELile ja parandada Euroopa integratsiooni väljavaadet, avardada inimeste silmaringi ning pidurdada Euroopa-vastaseid ekstremistlikke jõude.
Ainsad kahtlused, mis mul raporti suhtes on, puudutavad Kosovot. Olen nõus Tanja Fajoniga, et Kosovo tavakodanikud ei peaks kannatama sealse praeguse poliitilise olukorra tõttu, kuid samas on vaja sõnastada Kosovo kodanike jaoks viisanõude kaotamine väga selgelt nii, et Kosovo juhid ei saaks tõlgendada seda ekslikult nende ühepoolse iseseisvusdeklaratsiooni de facto tunnustamisena. Peame tegema kõik selle nimel, et viisavabadus Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania kodanikele esimesel võimalusel kehtestatud saaks. Bosnia ja Hertsegoviina on teinud viimastel kuudel suuri edusamme pärast seda, kui EL eelmise aasta juulis otsustas, et riigid ei täitnud viisavabaduse kehtestamise nõudeid. Seni kuni need eelised antakse ainult teatud riikidele, on alati sealse piirkonna destabiliseerimise oht ning ka oht, et sealne poliitiline ja etniline mosaiik puruneb veel väiksemateks kildudeks. Nende riikide valitsused on teinud viimastel kuudel palju tööd, et oma puudusi kõrvaldada, kaotatud aega tagasi võita ja pakkuda naaberriikidega võrreldavaid kvaliteeditasemeid.
Teadmine, et Euroopa Liit annab peagi viisavaba reisimise võimaluse mõlemale riigile, eelkõige Bosniale ja Hertsegoviinale, vähendab etnilise ning poliitilise ebastabiilsuse suurenemise riski, tugevdab piirkonnas poliitilist ja majanduslikku koostööd, suurendab rahva toetust Euroopa Liidule ja parandab Euroopa integratsiooni väljavaadet, ühtlasi avardab see inimeste silmapiiri ning pidurdab Euroopa-vastaseid ja ekstremistlikke jõude.
Nathalie Griesbeck
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Soovin samuti kiita meie kolleegi Tanja Fajoni selle suurepärase raporti eest. Soovin ka öelda, et vaatamata sellele, et me räägime väga tähtsast esimesest sammust või etapist, on raportis välja pakutud viisanõude kaotamine siiski nurgakiviks integratsiooniga seotud edusammude tegemisel.
Nagu Tanja Fajon ütles, on see väga suur hetk nende riikide kodanikele ning ennekõike noortele, sest just noorte jaoks on liikumisvabadus väga tähtis, et neist saaksid kodanikud, kes suhtuksid avatult ka ülejäänud maailma. Jagan täielikult teie soovi, et raport saaks võimalikult kiiresti vastu võetud, et kõik juba jõuludeks tehtud saaks.
Ma ei taha, et me aga sellega piirduksime, vaid soovin, et see protsess edasi kestaks. Me ei saa lubada, et Kosovo kodanikud on ainsad Balkani riikide kodanikud, kes ei saa vabalt reisida, ning loodan, et komisjon võtab selle teema viivitamatult üles.
Seega teen ettepaneku, et me oma Euroopa nõuded säilitame ning kartmatult viisavabaduse kehtestamisega jätkame. Lisan veel, et prantslasena jagan paruness Ludfordi seisukohta, et Prantsuse valitsuse seisukoht ei ole ainus seisukoht Prantsusmaal.
Marije Cornelissen
Austatud juhataja! Olen kindel, et homme hääletab enamik täiskogus Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania jaoks viisavaba reisimise poolt. See on igati õige. Igasugustest poliitilistest probleemidest hoolimata on need riigid teinud palju tööd selle nimel, et neid kriteeriume täita. Nad on teinud isegi rohkem edusamme kui Serbia ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, kui nendele riikidele viisavabadus kehtestati. Seetõttu ei ole ma parlamendi otsuse pärast mures. Ütlesime, et kriteeriumid on kriteeriumid ja niipea, kui mõni riik neid täidab, kehtestame selle riigi kodanikele viisavabaduse. See on tähtis noortele, ettevõtjatele - põhimõtteliselt kõigile.
Mulle valmistab aga muret ministrite nõukogu. Räägitakse, et mõnedel riikidel on kahtlusi. Loodan, et need kuulujutud on alusetud. Kui nõukogu varsti viisavabadust ei kehtesta, siis saadaks see väga vale sõnumi. Teiste silmis rakendaksime topeltstandardeid. Jääks mulje, et kriteeriumid ei tähenda tegelikult midagi, sest kõik sõltub tegelikult poliitilistest mängudest, ning et nõukogu ei usalda komisjoni arvamust. Kuhu me nii välja jõuaksime?
Tegelikult on asi väga selge. Komisjon andis mõista, et Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania vastavad kriteeriumidele ning Euroopa Parlament ja ministrite nõukogu peavad seda nüüd niipea kui võimalik tunnustama. Neil võib olla küll oma arvamus komisjonist ja nende riikide poliitikutest, aga tähtsad on hoopis nende riikide inimesed.
Charles Tannock
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Head kolleegid! Viisanõude kaotamine on oluline samm igale riigile, mis soovib Euroopa Liiduga lähemaid suhteid. Kolmandate riikide seaduslikele kodanikele ELi reisimise lihtsustamine äri- või turismieesmärgil on tähtis samm nende riikide integreerimiseks meie liiduga.
Head kogemused viisavabaduse kehtestamisega Montenegro - mille puhul mul oli suur au olla parlamendi raportöör -, Serbia ja Makedoonia kodanikele, on andnud täiendavat hoogu ka kõne all olevate riikide soovidele saada ELi liikmeks. Peame aga andma kõikidele Lääne-Balkani riikidele võimaluse viisavabaduse saamiseks, kui nad kõik nõuded täidavad. Sama õigus oli neil ju ka endise Jugoslaavia ajal.
Viisavabaduse laiendamine ka Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina jaoks on seetõttu pikaajalise strateegilise poliitika loomulik areng, mida ma oma fraktsiooni nimel toetan. Peame aga nõudma kindlameelselt, et kõik need riigid saavutaksid ja säilitaksid edaspidi kõrge biomeetriliste passide turvalisuse taseme. Viisavabadus on privileeg, mitte automaatne õigus, mida võib enesestmõistetavana võtta.
Mis Kosovosse puutub, siis on ikka veel kahtlusi passide turvalisuse ja organiseeritud kuritegevuse suhtes. Kuniks need küsimused on täielikult vastatud, peab Kosovo jääma meie poliitika kohaldamisalast välja. Omalt poolt ei ole ma põhimõtteliselt selle vastu, et Kosovo ükskord viisavabaduse saab. Olgugi et viis ELi riiki Kosovo iseseisvust ei tunnista, ei tohiks ainuüksi sellest piisata, et keelata Kosovo elanikele vaba liikumisõiguse andmist Euroopa Liidus. Mitte ükski ELi liikmesriik ei tunnista Taiwani - territooriumi, mille Euroopa Parlamendi sõprusrühma eesistuja ma olen -, kuid sellegipoolest peaks EL kehtestama Taiwani kodanikele peagi viisavabaduse, mis on igati õigustatud. Seega peaks Kosovo, mis on natukene Taiwani moodi, saama lõpuks, kui on õige aeg, ka samad privileegid.
Cornelia Ernst
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Soovin tänada Tanja Fajoni tema suurepärase raporti eest, mille abil me kõne all olevas küsimuses suuri edusamme teha saime. Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon toetab igati viisavabaduse kehtestamist Lääne-Balkani riikide kodanikele ning loomulikult oleme ka viisanõude kaotamise poolt Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania jaoks, eriti selleks, et nende riikide avanemine saaks reaalselt alata ja see looks ka paremad võimalused nende üldiseks arenguks. Loodame, et neid võimalusi hakatakse reaalselt kasutama.
Isiklikult soovin sama ka Kosovo jaoks või siis vähemalt seda, et esialgsed läbirääkimised algaksid. Seda on kähku vaja, sest vastasel juhul saab Kosovost väike saareke teiste Lääne-Balkani riikide vahel, mis on teistest täiesti ära lõigatud. Tahan aga rõhutada ühte, mis mulle muret valmistab, nimelt seda, et nõuame ka biomeetriliste andmete kasutuselevõtmist. Ma tahan, et see oleks täiesti selge: biomeetriliste andmete kasutamine on endiselt vaidlust tekitav teema ning - mis kõige tähtsam - nende andmete kasutamine ei ole turvaline. Ütlen seda sellepärast, et alles paari päeva eest teatati Saksamaal uudistes, et PIN-koode on võimalik lahti muukida ja seda on isegi juba tehtud. On vaja tunnistada, et selline asi võib juhtuda.
Tehkem kõik selleks, et nende riikide jaoks viisanõue kaotada, aga ka selleks, et nendes riikides saaks sotsiaalne ja majanduslik areng alata! Seda vajavad mõlemad riigid ning ka nende rahvas on selle ära teeninud. Ka meie ELis peame selle eesmärgi nimel töötama.
Mario Borghezio
fraktsiooni EFD nimel. - (IT) Austatud juhataja! Me hääletame kõne all oleva raporti vastu muu hulgas ka sellepärast, et raportöör teeb selles ettepaneku avaldada survet komisjonile ja nõukogule, et kiirendada viisavabaduse kehtestamist Kosovo kodanike jaoks. Kas me mõistame, millest me siin räägime? Kas me mõistame, et Kosovol on tõsiseid raskusi nende tuhandete romade integreerimisega, kes Saksamaalt asüüli taotlesid? See on kogu Euroopa Liidu jaoks väga tundlik olukord.
Kas me mõistame, et viisavabadus - mida, nagu ma kuulsin, hakkavad kasutama ainult üliõpilased ja ausad kodanikud, olgugi et ma isiklikult sellise optimistliku avaldusega nõus ei ole -, tähendab lihtsalt, et Euroopast saab romade kasvulava? Seda ei ole meile tõesti vaja, kui arvestada meie tõsiste probleemidega, mis on seotud integreerimise ja väga tõsise romade probleemi lahendamisega.
Mis Albaaniasse puutub, siis juhiksin tähelepanu sellele, et komisjon tegi mais taas ettepaneku, et Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanikud peaksid saama võimaluse reisida Schengeni alal elektrooniliste passidega. Selle ettepanekuga ei saanud aga edasi liikuda, sest Albaania ei suutnud täita nõudeid, mis puudutasid repatrieeritud albaanlaste taasintegreerimist.
Minu arvates on ikka veel küsimusi turvalisuse ja kontrollimise kohta, mis on viisavabadusele tohutu suureks takistuseks. Peame mõtlema pingsalt järgmisele: viisad on vajalikud - ja kuidas veel!
Daniël van der Stoep
(NL) Austatud juhataja! Hollandi Vabaduse Partei (PVV) on Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania jaoks viisanõude kaotamise vastu. Need kaks riiki on liitunud Islami Konverentsi Organisatsiooniga, üks liikmena ja teine vaatlejana. See organisatsioon peab inimõiguste aluseks šariaadi ning samuti mõjutab oma varjamata antisemitismiga ÜRO tegevust. Kuidas on üldse võimalik, et teete sümboolseid kingitusi riikidele, mis väidavad, et šariaad on inimõiguste alus? Šariaad kehtib kõikides Islami ühiskonna eluvaldkondades alates tsiviil- ja perekonnaõigusest kuni kriminaalõiguseni. Sellega on sätestatud, kuidas süüa, kuidas riides käia ja isegi see, milline peab olema igapäevane hügieen. Naiste rõhumine on hea, alkoholi tarbimine halb. Ma ei saa sellest aru!
Kas keegi võiks mulle selgitada, kuidas saab see seadus eksisteerida külg külje kõrval põhi- ja inimõigustega, mis Euroopa Liidu jaoks nii tähtsad on? Võiks öelda, et need kaks riiki on kõige korrumpeerunumad riigid Euroopas, kuid sellegipoolest leiab parlament, et neid tuleks tasustada viisavabadusega ainult seepärast, et need ei ole nii korrumpeerunud kui Zimbabwe. Seda varjatakse siis selliste avaldustega nagu "nad saavad nii oma peresid külastada või omandada hariduse mõnes välisriigis”. Loomulikult on see täielik jaburus, sest see võimalus on neil juba olemas. Praegu peavad nad lihtsalt hankima paberi, mis ütleb, et nad seda teha tohivad. Nende riikide kodanike jaoks viisanõude kaotamise õigustamine sellega, et vastasel juhul jääksid nad oma haletsusväärsetesse riikidesse kinni, on täielik jaburus. See on täielik jaburus! Hollandi linnad on juba poolakate, rumeenlaste ja bulgaarlaste hordidest üle ujutatud. See ajab lausa vihaseks. Selle viisanõude kaotamisega muutuvad asjad ainult hullemaks. See on lihtsalt kurb!
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele vastavalt kodukorra artikli 149 lõikele 8)
Emine Bozkurt
(NL) Austatud juhataja! Soovin esitada küsimuse Daniël van der Stoepile. Ütlesite, et nendes riikides on inimõiguste aluseks šariaad. Kas võiksite meile öelda, milliste konkreetsete ettepanekute üle šariaadi kasutuselevõtmise kohta Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania parlamendid arutasid ning mis kuupäevadel need arutelud aset leidsid? Te teete oletusi, mida te põhjendada ei saa, kas pole nii? Loodan, et te saate neid põhjendada, aga palun andke meile igal juhul teada.
Daniël van der Stoep
(NL) Austatud juhataja! Loomulikult teab Emine Bozkurt väga hästi, et ma ei ole kursis kõigega, mis Bosnias ja Hertsegoviinas ning Albaanias toimub, ning kui aus olla, siis ei huvitagi see mind. Tuletan talle meelde asjaolu, et Kairo deklaratsioonis on selgesõnaliselt öeldud, et šariaad on inimõiguste alus ning Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania on deklaratsioonile alla kirjutanud. Öelge palun, kuidas te ei näe, et sellega midagi valesti on? Kui kellegi jaoks on inimõiguste aluseks šariaad, siis peab ta lihtsalt peast segi olema, kas pole nii? Muud mul selle kohta öelda ei ole.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Austatud juhataja! Soovin kõigepealt tunnustada Tanja Fajoni selle puhul, et tal õnnestus see väga pühendunud raport nii sihikindlalt koostada.
Soovin kiita oma kolleegi ja sõpra Anna Maria Corazza Bildti sihikindluse ja kirglikkuse eest, mida ta näitas Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania jaoks viisavabaduse saavutamise nimel, sest nendel kahel riigil on seda hädasti vaja.
Nagu teiegi, olin ka mina sõja ajal Sarajevos ja Mostaris ning nägin samuti pealt Miloševići massiküüditamisi ja albaanlaste solidaarsust. Seepärast väljendan siin täna ka oma heameelt, austatud juhataja, sest õnneks saab õiglus ükskord jalule seatud. 2003. aasta Thessaloniki tippkohtumisest alates, kui Euroopa Liit astus tervitatava sammu ja lubas kehtestada Lääne-Balkani riikidele viisavabaduse ning pärast esimest etappi, mille järel mõlemad riigid oma nõudeid täita ei suutnud, saame nüüd viimaks oma lubadust kinnitada, et albaanlased ja bosnialased saavad reisida ELi territooriumil.
Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Minu arvates peab olema stabiilsuse tagamine Balkani riikides, eriti riikides, millest saavad kunagi kindlasti ELi liikmesriigid, ning hetkel isolatsioonis elava elanikkonna liikuvuse võimaldamine üks parlamendi poliitilistest kohustustest.
Emine Bozkurt
Austatud juhataja! Soovin tänada raportöör Tanja Fajoni! Pärast 1990ndate sõda tunnevad Bosnia ja Hertsegoviina kodanikud end lõksus olevat. Nüüd lõpuks saavad nad vabaks.
Homme saab Euroopa Parlament esitada selge seisukoha, et Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania kodanikud on Euroopas teretulnud. Euroopa Komisjon tegi järelduse, et mõlemad riigid on täitnud viisavabaduse kehtestamiseks vajalikud kriteeriumid. Need reformid on tähtsad nende riikide jaoks, aga ka ELi jaoks. Olulisi edusamme on tehtud piiride kindlustamise ning piiriülese kuritegevuse, näiteks inim- ja uimastikaubanduse vastase võitluse valdkonnas, ning inimesi, kes seadusevastaselt Euroopa territooriumil viibivad, saab tagasi saata.
Viisavabadusega saadud kogemused näitasid, et Bosnia ja Hertsegoviina juhid olid valmis ning nõustusid vajalike reformide kiire elluviimisega. Loodetavasti on nende reformide koostoimimine ja tõhusus heaks eeskujuks edasiste reformide toimimisele, mis on vajalikud ELi integratsiooni jaoks. Samuti on see tähtis inimestele, kes saavad lõpuks ometi külastada oma peresid, eriti arvestades Bosnia ja Hertsegoviina laia diasporaaga Euroopas. See on ka oluline noorte ja üliõpilaste jaoks, kes näevad oma tulevikku Euroopas. Nad saavad oma riigi müüridest üle vaadata. Loodetavasti ütlevad nad oma uutele juhtidele, et ELi integratsioon peaks olema nende tegevuskava tipus.
Viimane asi, mida me Euroopas tahame, on must auk. Euroopa Komisjon ja ka parlament tahavad selle isolatsiooni lõpetada. Lubasime anda nendele riikidele viisavabaduse, kui nad kriteeriumid täidavad. Komisjoni ja Euroopa Parlamendi nõusolekuga tunnistab kaks kolmandikku Euroopa institutsioonidest nende riikide jõupingutusi ja edusamme. Tahan, et ka nõukogu oma lubadusest kinni peab, et Bosnia ja Albaania kodanikud näeksid lõpuks valgust selle pika tunneli lõpus.
Jelko Kacin
(SL) Tänan teid, Tanja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Olgem ausad selle suhtes, miks Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanikud eelmisel aastal viisavabadust ei saanud! See oli sellepärast, et need riigid jätsid täitmata poliitilised kohustused, mis oleks näidanud nende vastutust oma kodanike ees. Sel aastal aga täitsid nende riikide parlamendid ja valitsused need kriteeriumid edukalt. Sellegipoolest tegid nad seda alles viimasel hetkel, sest mõned inimesed kahtlevad ikka veel.
Meie Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioonis ootame väga viisavabaduse kehtestamist ning tahame öelda Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele, et nad on meie sõbrad, meie partnerid ja kallid naabrid. Nad on teretulnud, kui nad tulevad külla meile ja oma sugulastele, kes oma raske tööga ja koos meiega ühist, paremat, jõukamat ja suuremat Euroopa Liitu rajavad.
Euroopa Parlamendile vastuvõtmiseks esitatud otsus kehtestada viisavabadus on meie ühine saavutus, kuid see on ka tähtis poliitiline ja siiras inimlik sõnum. Viisavabadus peab tulema kasuks nende riikide rahvale, mitte tasuks nende poliitikutele. Mõlema riigi valitsused peavad jääma oma jõupingutustes püsivaks, et tõestada ELi liikmesriikide siseministritele, et nad on valmis neid eeskirju ja kohustusi, mis nad endale võtsid, rakendama ning neist järjepidevalt kinni pidama.
Ulrike Lunacek
(DE) Austatud juhataja! Ka mina soovin tänada oma fraktsiooni nimel Tanja Fajoni suurepärase töö eest ja samuti volinik Malmströmi, sest minu arvates mängisid nad mõlemad tähtsat rolli ja tegid õigeid otsuseid! Homse hääletusega parlamendis saab Euroopa tulevik Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele palju käegakatsutavamaks. Lõpuks ometi saavad ka nemad samad vabadused, mis Serbia, Montenegro ja Makedoonia kodanikel on juba eelmisest aastast. See ulatuslik üksmeel, mida Euroopa Parlament homme hääletusel näitab, annab ka nõukogule selge ülesande jõuda novembris toimuval kohtumisel heakskiidu andmise suhtes üksmeelele, nagu komisjon juba teinud on ja nagu parlament homsel hääletusel teha kavatseb.
Nagu juba öeldi, ei saa me lubada, et paar liikmesriiki hakkavad nüüd kõhklema ja uusi argumente esitama, nagu uute julgeolekugarantiide nõudmine, kui me väga hästi teame, et selle ainsaks põhjuseks on nende sisepoliitilised vaidlused, mitte kriteeriumid, mida Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina reaalselt täitsid. Teisisõnu kutsume homme nõukogu üles viisavabaduse andmist ka omalt poolt heaks kiitma, nagu komisjon ja parlament juba teinud on.
Kosovo küsimustega tegeleva raportöörina pean siiski lisama, et Kosovo on iseseisev riik - see on adresseeritud osalt Monika Flašíková Beňovále, kes aga kahjuks enam istungisaalis ei viibi. See on nii vaatamata sellele, et viis ELi liikmesriiki ei ole riigi iseseisvust veel tunnustanud, sest nad ei taha reaalsust näha. See on fakt. See on reaalsus. Kosovo küsimustega tegeleva raportöörina komisjoni kutsun ka üles andma Kosovo valitsusele teekaarti, et nad saaksid oma tööd alustada, et ka Kosovo kodanikele saaks viisavabadus ja vabadus reisida reaalseks väljavaateks.
Jaroslav Paška
(SK) Meile esitatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus annab Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele võimaluse reisida viisata kõikidesse Euroopa Liidu riikidesse.
Ajal mil mitmed islami organisatsioonid ähvardavad Euroopat terrorirünnakutega, on see minu arvates üllatav ja positiivne žest kogu islamimaailmale. Väljaspool selle määruse raamistikku on aga seletuskirja tekkinud viide Kosovole. Peaaegu kahe kolmandiku ÜRO liikmesriikide arvates, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1244 tingimuste ja samuti ÜRO harta 1. peatüki artikli 2.7 kohaselt on Kosovo ametlikult Serbia Vabariigi õigusjärgne osa, olgugi et nüüdseks teatud liiki eriprotektoraadina. Lugupeetud volinik, arvan seetõttu, et peame järgima Kosovo puhul väga põhjalikult rahvusvahelist õigust, mitte jaotama Serbia kodanikke elukoha või rahvuslike kriteeriumide alusel, vaid lubama Serbia Kosovo provintsi kodanikel reisida kõikidesse Euroopa Liidu riikidesse Serbia passiga nagu kõik teised Serbia kodanikud.
Philip Claeys
(NL) Austatud juhataja! Viisavabaduse kehtestamine selliste riikide nagu Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania jaoks on väga halb idee. Oma selgitavates märkustes ütles Tanja Fajon just nende sõnadega, et see on peamiselt üliõpilastele ja noortele inimestele, kes sõpradele ning perekonnale külla tulevad. See on kas tõeline naiivsus või teesklete ainult naiivsust, et aktiivselt reaalsust eitada. Väidate näiteks oma raportis, et viisanõude kaotamine vähendab etnilist ja poliitilist ebastabiilsust. Olgem ausad, ainus, mida sellega saavutame, on see, et impordime suure osa sellest ebastabiilsusest Euroopa Liitu.
Loeksin teile ette ühe tsitaadi Europoli, Eurojusti ja Frontexi aruandest ELi sisejulgeoleku kohta. See on 2010. aasta 7. mai dokument, milles on öeldud, et Albaania, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on transiitriigid, mille kaudu tuuakse ELi ebaseaduslikke rändajaid ning inimkaubanduse ohvreid seksuaalseks ekspluateerimiseks, kanepit, heroiini, kokaiini, sigarette, sünteetilisi uimasteid ja lähteaineid, võltsitud euro pangatähti ning tulirelvi. Esile tulevad albaania keelt kõnelevad organiseeritud kuritegevusega tegelevad rühmad, kes on seotud eeskätt heroiinikaubanduse ja naistega kauplemisega seksuaalseks ekspluateerimiseks. Tsitaadi lõpp. Selle asemel et kontrollimist suurendada, kaotame nüüd hoopis viisanõude, avame oma uksed ja muudame imporditud kuritegevuse probleemi veelgi tõsisemaks.
Andrey Kovatchev
(BG) Toetan Tanja Fajoni raportit ning komisjoni ettepanekut kaotada viisanõue Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina jaoks. Praktika on näidanud, et kahjuks ei ole viisad alati kõige tõhusam vahend ebaseadusliku sisserände ja organiseeritud kuritegevuse peatamiseks. Kõige enam kannatavad liikumispiirangute all tavainimesed ning eriti noored. Nende tõttu ei saa Euroopa Liidu tulevased kodanikud näha ja väärtustada kõike seda, mida me Euroopas koos saavutanud oleme, ning samuti ei saa nad kohtuda ja sõbruneda omavanuste eurooplastega. Juhiksin Makedoonia, Montenegro ja Serbia jaoks kehtestatud viisavabaduse kritiseerijate tähelepanu sellele, et sellel ei ole olnud negatiivseid tagajärgi. Euroopa Liit kohustus andma Lääne-Balkani riikidele selge Euroopa väljavaate ning nüüd peame oma lubadusi täitma ja andma neile viisavabaduse.
Loomulikult ei saa me teha kompromisse organiseeritud kuritegevuse, rahapesu, inimkaubanduse ja uimastikaubanduse vastu võitlemiseks ette nähtud meetmete suhtes. Tähtis on ka nendes riikides õiguslike ja haldusreformide võimendamine ning õigusriigi põhimõtete järgimise parandamine. Mitte keegi Euroopas ei tohi tunda end isoleerituna ja tõrjutuna ning olla ilma reisimisvõimaluseta. Euroopa Liidu aluseks on väärtused, mida jagame oma naabrite ning riikidega, mis on Euroopa integratsiooni ette võtnud. Mul on hea meel, et avame ukse albaanlastele ja bosnialastele, sest me tahame, et ka nemad ühel päeval Euroopa Liidu kodanikeks saaksid. Viisanõude kaotamine Lääne-Balkani riikide jaoks tuleb kasuks nii nende riikide julgeolekule ja kodanikuvabadusele kui ka kogu Euroopa Liidule. Ka Kosovo vajab viisavabadust. Kui Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanike jaoks on viisavabaduse nõue kaotatud, jäävad Kosovo kodanikud ainsateks Balkani riikide kodanikeks, kes Euroopasse reisimiseks viisat vajavad. Olenemata meie erimeelsustest Kosovo suhtes peavad Euroopa juhid andma Kosovole teekaardi, mis aitaks riigil viisavabaduse poole liikuda. Minu arvates aitab see vähendada Balkani riikides etnilisi pingeid ning piirkond ei oleks enam Euroopa ajalooline püssirohutünn, vaid saaks seaduse järgimise, kodanikuvabaduste ja heaolu garanteerimise suhtes eeskujuks.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Soovin tänada kõigepealt Tanja Fajoni ta raporti puhul!
Thessaloniki tegevuskava osana võetakse Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina jaoks viisavabaduse kehtestamise protsessis arvesse viimase seitsme kuu jooksul toimunud dialoogide jooksul tehtud edusamme. Iga juhtumit eraldi käsitledes koostati põhjalik hinnang, et saada mitmeid kriteeriumeid ebaseadusliku sisserände, avaliku korra ja julgeoleku jaoks ning samuti Euroopa Liidu välissuhete jaoks kolmandate riikidega.
Selles kontekstis tuleb pöörata loomulikult erilist tähelepanu ka reisidokumentide turvalisusele, mida kõne all olevad kolmandad riigid väljastavad. Viisanõude kaotamise aluseks on iga riigi jaoks kohandatud teekaardid. Siinkohal tuleb tuletada meelde mõlemale riigile nende saatust Euroopas ning seda, et nad on juba kaotanud viisanõude Euroopa Liidu kodanikele.
Viimaks tahan rõhutada, et viisanõude kaotamine peab kehtima ainult nendele inimestele, kellele on kõne all olevates riikides välja antud biomeetrilised passid.
Kinga Gál
(HU) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Toetame asjaolu, et peaaegu aasta aega pärast seda, kui võtsime vastu oma seisukoha Serbia, Montenegro ja Makedoonia suhtes, saame lõpuks ometi võtta vastu ka seisukoha Bosnia ja Hertsegoviina kohta viisavabaduse küsimuse suhtes. Erilist tunnustust väärivad pühendunud töö eest raportöör Tanja Fajon ja minu kolleeg Anna Maria Corazza Bildt.
Euroopas viisavaba reisimise küsimust ei saa pidada ei privileegiks ega diplomaatiliseks žestiks. Selle aluseks on vastastikused kohustused, mis tähendab, et julgeolekuküsimused ei tohi seada ohtu meie poliitilisi eesmärke. Seepärast soovin tänada komisjoni ja volinik Malmströmi isiklikult kogu töö eest, mis sai tehtud selle nimel, et tagada Lääne-Balkani riikide viisavabaduse kehtestamise ajakava elluviidavus.
Teema on veel eriti ajakohane seepärast, et alles paari päeva eest toimusid Bosnias ja Hertsegoviinas valimised. Valimiste tulemused näitavad ka, et sügavat etnilist lõhet ei ole võimalik ühe korraga kaotada. Just viisavabadus toob tulevastele põlvkondadele, noortele inimestele lähemale Euroopa väljavaate, mille kaudu saab lepitamine võimalikuks. Just seetõttu on vaja selles piirkonnas ka viisavabadust. Rahumeelse kooselu jaoks vajalike tingimuste loomine on võimalik Euroopa Liidu kaudu ja viisavabaduse toetamisega aitame sellele eesmärgile omalt poolt kaasa. Seepärast ei tohi me unustada ka Kosovot ning peame koostama võimalikult kiiresti ajakava ka selle piirkonna jaoks.
Victor Boştinaru
Austatud juhataja! Minu arvates peame toetama viisavabadust Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina jaoks ning kiidan heaks Tanja Fajoni raporti. Sellegipoolest tuleb Albaaniale saata selge sõnum, et positiivne hääletus Euroopa Parlamendis ei tähenda mingil juhul seda, et tasustame sellega Albaania valitsust. See on vaid kergendus Albaania kodanikele, kes on pidanud üle aasta kannatama sealse lõppematu poliitilise kriisi tõttu. Igal juhul on selge, et parlamendis positiivse tulemuse saavutamine tähendaks Albaania jaoks alles poolt võitu, sest kui riik konkreetseid edusamme ei tee, suhtuvad mõned nõukogu liikmed asjasse ikka veel reservatsioonidega.
Seni ei paista, et Albaania valitsus oleks edusamme teinud, samuti ei ole nad näidanud, et tahavad poliitilist kriisi lahendada, olgugi et Euroopa Parlament juunis sellekohase resolutsiooni vastu võttis. Ainus valdkond, milles tehti nähtavaid edusamme, oli korruptsioon, kuid kahjuks oodatule vastupidises suunas - viimaste kuude jooksul on päevast päeva avalikustatud uusi juhtumeid, millega Albaania valitsuse kõrge positsiooniga liikmed seotud on.
See ei ole õige viis ELiga suhtlemiseks ja Albaania peab hoiatusi kuulda võtma enne, kui on liiga hilja.
Georgios Papanikolaou
(EL) Austatud juhataja! Viisanõude kaotamine kõikide Lääne-Balkani riikide kodanike jaoks tõestab nende riikide rahva tõelisi Euroopa väljavaateid. Nüüd on väga oluline, et Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina täidaksid kõik viisanõude kaotamiseks vajalikud tingimused, kriteeriumid ja näitajad.
Sellegipoolest tahan lisada ka omalt poolt paar sõna tänasele arutelule ning juhtida tähelepanu järgmisele kolmele märkusele. Esiteks peame olema nüüdsest peale ebaseaduslikku sisserännet puudutavate kohustuste täitmise suhtes eriti ettevaatlikud ja ranged. Mis aga veel tähtsam - tuletaksin täiskogule meelde, et 2009. aastal tabati Kreeka ning Albaania ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi maapiiril Euroopa Liidu ulatuses kõige suurem osakaal ebaseaduslikest sisserännanutest, nimelt 34%.
Teiseks ei tohi me unustada kartusi, et nendest riikidest võib hakata saabuma suuremal hulgal majanduslikke sisserändajaid teistesse Euroopa Liidu riikidesse. Meil on ka veel värskelt meeles, kuidas ligemale aasta eest kasvas Brüsselis poliitilise varjupaiga taotluste esitajate arv endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist, Serbiast ja Montenegrost. Nagu meile meelde tuletati, pidi Belgia valitsus võtma kohe pärast viisanõude kaotamist kasutusele erimeetmed.
Viimaseks tuleb vastata ka kõikidele küsimustele, mida teatud liikmesriigid esitanud on, ning eesistujariik peab pidama kinni oma lubadusest ja korraldama ekspertide kohtumise, kus uuritakse küsimusi, mis mõnede parlamendiliikmete arvates veel lahtised on. Menetluse sujuvaks edenemiseks tuleb need lahtised küsimused lahendada
Carlos Coelho
(PT) Kõigepealt soovin kiita raportööri Tanja Fajoni selle suurepärase raporti eest ning samuti oma kolleegi, Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni variraportööri Anna Maria Corazza Bildti töö eest, mida ta raporti koostamisel tegi! Meile on juba meelde tuletatud, et kui me 2009. aasta novembris Serbia, Montenegro ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi jaoks viisanõude kaotasime, oli ainus põhjus, miks me sama Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina jaoks teha ei saanud, asjaolu, et nad ei täitnud kriteeriume. Viisanõude kaotamine Schengeni alale pääsemiseks nõuab väga põhjalikku hindamist, mis toimub iga riigi jaoks eraldi. Selle hindamise aluseks on kriteeriumid, mis puudutavad õigusriigi põhimõtete tugevdamist, avalikku korda ja julgeolekut, eriti võitlust organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja ebaseadusliku sisserändega, ning ka Euroopa Liidu välissuhteid kolmandate riikidega. Hindamisel arvestatakse ka piirkondliku ühtekuuluvuse ja vastastikuste suhetega.
Komisjoni esitatud ettepanekust võib järeldada hindamisaruannete alusel, et mõlemad riigid täidavad hetkel suurema osa kriteeriume, et kanda need kaks riiki määruse I lisast (nn negatiivsest nimekirjast) II lisasse (nn positiivsesse nimekirja). Täita jäävad veel väga vähesed kriteeriumid ning komisjon jälgib nende täitmist. Loodetakse, et protsess lõppeb peagi.
Euroopa Parlament ja nõukogu on lubanud teha otsuse nii kiiresti kui võimalik - kohe, kui on kinnitatud, et ka need kriteeriumid on täidetud. Nüüd peab parlament sellest lubadusest kinni ning loodab, et ka nõukogu seda teeb. Nagu mu kolleeg Anna Maria Corazza Bildt ütles, on aeg edastada selge seisukoht ja sellele isolatsioonile lõpp teha. Loodame, et nende kahe riigi kodanikud saavad viisanõude kaotamist juba jõulude ajal nautida. See tugevdaks piirkonnaga poliitilist ja majanduslikku koostööd ning aitaks teha lõpu seal elavate inimeste isolatsioonitundele.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Austatud juhataja! Viisapiirangutest tulenevate takistuste kaotamine ja müüride lammutamine on väga rõõmus hetk nii Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kui ka meie, Euroopa Liidu kodanike jaoks, sest sellega kinnitame, et peame oma väärtustest kinni ja oleme oma naabrite suhtes avatud. Sellega saame ka palju ohutuma naabruse.
Olgugi et tunnustame asjaolu, et on nähtud palju vaeva selle nimel, et anda viisavabadus ja kaotada need müürid Lääne-Balkani riikide jaoks, on meil sellegipoolest suur palve ja üleskutse Euroopa Komisjonile, lugupeetud volinikule ning meie kolleegidele. Ärgem unustagem idapartnerluse riike, ärgem unustagem Ukrainat, Moldovat ja Gruusiat! Meil on veel palju tööd teha. Nüüd, olles läbinud ühe etapi, peaksime mõtlema kohe ka järgmisele. Need riigid - Ukraina, Moldova ja Gruusia - ei ole saanud isegi ametlikke teekaarte, mida me juba selle Euroopa Parlamendi ametiaja jooksul nõudsime.
Euroopa Liit tundis kohustust Lääne-Balkani riikide ees ning samad tunded peaksid olema ka liidu - meie - idanaabrite suhtes. Mõlemal juhul on olukord sarnane. Tegemist on naabritega, kes alles mõne aja eest said reisida ilma viisata mõnedesse Euroopa Liidu riikidesse. Nüüd kahjuks kannatavad nad piirangute tõttu ja kõige enam kannatavad noored ja üliõpilased, sest eliit saab alati hakkama ning reisib igal juhul. Kõne all on aga Euroopa, üliõpilaste ja noorte töötajate tulevik. Viisavabadus ei mõjutaks ainult nende inimeste elu, vaid ka asjaomaste riikide demokraatia kvaliteeti, mis tugevdaks meie vahetuid naabreid ning seeläbi ka Euroopa Liitu. Seepärast kutsun veel kord üles Euroopa Komisjoni ja volinikku neid edasisi eesmärke käsile võtma ning esitama teekaarti ka idapartnerluse riikidele.
Eduard Kukan
Austatud juhataja! Soovin kiita Bosniat ja Hertsegoviinat ning Albaaniat kõikide viisavabaduse jaoks vajalike kriteeriumide täitmise eest! Samuti soovin kiita oma tunnustatud kolleegi Tanja Fajoni tema imetlusväärse pühendunud ja entusiastliku töö eest!
Liikumisvabadus on üks tähtsamaid Euroopa Liidu vabadusi. Mul on hea meel, et laiendame seda põhimõtet ka meie naaberriikidele Kagu-Euroopas. See on tähtis samm ja väga positiivne sündmus nende riikide teel Euroopa integratsiooni poole.
Olen näinud oma silmaga, kui hea mõju oli viisavabaduse kehtestamisel Serbia, Montenegro ja Makedoonia kodanikele. Võimalus vabalt ELis reisida ei ole ainult praktiline eelis, vaid on mitmel juhul kõrvaldanud ka psühholoogilised piirid ning aidanud inimestel suhteid luua. Sellega on ka tõestatud, et tingimuste rakendamise põhimõte, mida Euroopa Liit viisavabaduse andmiseks kasutab, on hästi toiminud ja positiivseid tulemusi andnud.
Ka EL peab oma usaldusväärsust säilitama ja lubadusi täitma. Väga tähtis on kanda hoolt selle eest, et viisavabaduse rakendamine Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina jaoks enam kauem edasi ei lükkuks. See ei ole ainult hea nende riikide elanike jaoks, vaid tugevdab ka Euroopa Liidu usaldusväärsust.
Lõpetuseks, et piirkonna stabiilsust suurendada saaks, ei tohi ELi ja Lääne-Balkani riikide vahelise piiride avamise poliitika piirduda vaid nende riikidega. Seetõttu soovin näha lähitulevikus ka ettepanekuid strateegia ja lahenduste kohta, mis puudutavad viisavabadust Kosovo jaoks.
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tänan teid väga selle arutelu eest! Tunnen, et parlament toetab tugevalt komisjoni ettepanekut anda viisavabadus Bosnia ja Albaania kodanikele ning minu arvates on see väga hea. Loodetavasti hääletab homme täiskogu suur enamus ettepaneku poolt, mis saadab nende kahe riigi kodanikele märguande, et Euroopa Parlamendi valitud liikmed toetavad tugevalt nende soovi saada Euroopa Liidus vabalt reisida.
Võin teile veel kord kinnitada, et kriteeriumid on täidetud. Oleme seda väga hoolikalt jälginud. Loomulikult kavatseme neid veel edasi jälgida ja nende riikidega edaspidi kontaktis olla, aga kriteeriumid on igal juhul täidetud. Kõiki riike tuleb võrdselt kohelda. Kriteeriumid on selged ja väga läbipaistvad. Kogu protsess on olnud nii läbipaistev kui võimalik.
Enne lõpetamist ütleksin veel paar sõna Kosovo kohta. Me ei ole Kosovot unustanud ja loomulikult on Kosovo meie jaoks väga tähtis partner. Riik on teinud palju edusamme, kuid usaldusväärsuse tagamise nimel peab komisjon kõiki kriteeriume ning tingimusi kontrollima, kui tahame, et see protsess oleks usaldusväärne ja õigusjärgne. Kosovo ei ole valmis. Me teeme nendega koostööd. Tean, et valitsus teeb omalt poolt tõsist tööd sunniviisiliselt tagasisaadetud inimeste tagasivõtmise ja reintegreerimise valdkonnas. See töö peab veelgi tõsisem olema. Kui need tingimused on täidetud, oleme loomulikult valmis astuma nendega palju ametlikumasse viisadialoogi. Vahepeal saame aga ainult julgustada liikmesriike kasutama Kosovo kodanike esitatud viisataotluste läbivaatamisel kõiki vahendeid, mis muudetud viisaeeskiri nende käsutusse annab.
Tänan raportööri selle väga tulemusrikka ja julgustava arutelu eest ning jään ootama väga head tulemust homsel täiskogu hääletusel!
Tanja Fajon
raportöör. - (SL) Mul on väga hea meel, et kui välja arvata mõni harv sõnavõtja, kes tunnistas oma ilmselget ignorantsust Balkani riikide olukorra suhtes, on suurem osa täiskogust nõus, et nüüd on õige aeg toetada Lääne-Balkani riike meist eraldavate viisamüüride lammutamist.
Jah, nagu mitmel korral mainiti, on kurjategijad ja rikkad inimesed leidnud juba viise reisimiseks, kuid homme otsustab Euroopa Parlament harilike inimeste ja eriti noorte inimeste ning üliõpilaste saatuse ja nende liikumisvabaduse üle.
Viisamüüride taga on kasvanud üles terve põlvkond ja nagu me ütlesime, on Kosovo endiselt tõsine probleem. Peame leidma nende inimeste jaoks lahenduse nii kiiresti kui võimalik, sest enesestmõistetavalt nende isolatsioon ja frustratsioon ainult kasvavad. Lugupeetud volinik! Vajame selgeid suuniseid, et anda Kosovo ametiasutustele eesmärgid.
Tahan veel lisada, et tänu meie ulatuslikele teabekampaaniatele teab Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina rahvas viisavabaduse kohta palju rohkem kui varem. Nad teavad, mida viisavabadus tähendab. Nad teavad, et viisanõude kaotamine Euroopa Liidus ei tähenda, et me anname neile lihtsalt töökohti või õiguse saada asüüli või kodakondsust. Anname neile midagi, mis on iga Euroopa kodaniku põhiõigus - anname neile õiguse vabalt reisida. Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania kodanike jaoks ning Lääne-Balkani riikide kodanike jaoks üldiselt on see suur ja tähtis samm teel Euroopa Liidu poole.
Kokkuvõtteks tahan öelda, et see, mida me homme teeme, ja see, mida me eelmises novembris tegime, on tähtis meie kõigi jaoks. See on tähtis majandusliku ja poliitilise koostöö tugevdamiseks nii Balkani piirkonnas kui ka Euroopa Liidus. Eriti tähtis on see aga meie suhete jaoks inimestega, kes elavad - võiks öelda et - vaid paari kilomeetri kaugusel. Sõnum, mille saadame, on selle kohta, et mõtleme seda tõsiselt ja et neil on selge Euroopa tulevik. Seda ootab meilt Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina rahvas. Arvan, et sama sõnumit tahame ka meie homme kuulda.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme, nagu päevakord ette näeb.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Elena Băsescu
kirjalikult. - (RO) Toetasin ELi viisavabaduse kehtestamise algatust Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania jaoks. Soovin tõstatada siinkohal Moldova Vabariigi jaoks viisavabaduse kehtestamise küsimuse. See riik on teinud idapartnerluse raames märgatavaid edusamme. Nagu Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina, nii on ka Moldova Vabariik viimase aasta jooksul viisavabaduse saamise nimel palju ära teinud. Valitsus on hakanud juba rakendama meetmeid, mida EL ka Lääne-Balkani riikidelt nendele esitatud teekaartide elluviimiseks nõudis, edendades esialgse rakendamise poliitikat. Esimesed sellega seotud meetmed tõid kaasa välismaalaste seaduse heakskiitmise ning samuti on alustatud tööd integreeritud piirihalduse kontseptsiooni väljatöötamiseks.
Lisaks võeti vastu otsus hakata väljastama ainult biomeetrilisi passe ning samuti ratifitseeriti Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut. Viisamüür rikub oluliselt ELi mainet Moldova Vabariigi silmis. Esimene samm selle heastamiseks peaks olema teekaart tingimustega viisavabaduse saamiseks, mille Euroopa Liit esimesel võimalusel koostama peaks. Eelseisvate valimiste kontekstis saadaks see meede tugeva sõnumi, mis toetaks riigi Euroopa-poolseid jõudusid.
George Becali
Toetan raportööri seisukohta, kui ta ütleb, et Euroopa kontinendi taasühendamise protsess on ainult siis täielik, kui kõik eurooplased saavad Euroopa Liidus vabalt reisida. Mulle isiklikult on väga südamelähedane Lääne-Balkani riikide teema ning eriti Albaania probleemid ja edusammud, mis on seotud sellega, et Euroopa Liit kaotab nende riikide kodanikele viisanõude ELi reisimiseks. Osa mu perest on pärit Albaaniast. Toetasin aasta eest sama meetme vastuvõtmist Makedoonia, Montenegro ja Serbia jaoks. Hääletan suurima veendumusega ka selle poolt, et Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanikud saaksid kõigile Euroopa kodanikele antud õiguse vabalt liikuda. Me kõik teame, kui halastamatud olid sõjad, mille tagajärjel Jugoslaavia lagunes ja mis selle piirkonna lõhestasid. Teame ka, et nende piirkondade noortel on väga raske leppida sellega, et nad õitsvast EList isoleeritud on. Meie ülesanne on neid julgustada ja viisavabadus aitab seda saavutada.
Kinga Göncz
Euroopa Parlament saab taas näidata, et toetab Lääne-Balkani riikide järelejõudmis- ja ELiga ühinemise protsessi. Minu arvates on igati paljutähenduslik, et viisavabaduse kehtestamisega Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanike jaoks saavad peaaegu kõik endise Jugoslaavia elanikud reisida viisata Euroopa Liidus. Ei viisavabaduse andmisel ega ka ELiga ühinemisel ei saa olla ühtegi teist nõuet peale vajalike kriteeriumide täitmise. Mõlemad riigid täitsid ranged nõudmised, mis esitati nende riigi- ja õigusasutustele, ning näitasid, et nad on valmis ning suudavad täita seda, mida neilt oodatakse. Kohapeal kontrolle teinud ELi eksperdid tuvastasid, et julgeolekuriskid on võimalik kõrvaldada. On vastuvõetamatu, et üks valitsus tegutseb lähtuvalt sisepoliitilistest kaalutlustest, mitte kõlblikkuskriteeriumide täitmise sõltumatust hinnangust. Viisavabaduse kehtestamine edastab asjaomastele riikidele ka sõnumi, et nad suudavad edukalt takistusi ületada, kui nende tehtavaid ettevalmistusi toetab poliitiline üksmeel. Mul oli hea meel teada saada, et poliitilised võimud Albaanias ning Bosnias ja Hertsegoviinas ühinesid selle eesmärgi saavutamise nimel. Loodan südamest, et ELiga ühinemise väljavaade, mida näitasid ka tänaseks saavutatud käega katsutavad tulemused, kiirendab järelejõudmisprotsessi ning aitab saada üle lahknevatest ja natsionalistlikest pingutustest, mis seda protsessi takistavad.
Andreas Mölzer
Nägime juba eelmise aasta viisavabaduse andmise protsessist, et paljud inimesed suhtuvad viisavabadusse, nagu antaks neile täielik tegevusvabadus. Arvutud inimesed on kasutanud neid palju vabamaid viisatingimusi, et reisida Euroopa Liitu. Keegi ei tea aga, kui paljud nendest inimestest päriselt oma kodumaale tagasi läksid pärast seda, kui neile välisriigis viibimiseks antud aeg mööda sai. Meie jaoks on selge, et viisavabadus ei ole üldse seotud töökohtade ega elamisõigusega, kuid kõne all olevate inimeste jaoks ei paista see selge olevat. Selles suhtes on kõige problemaatilisem just Kosovo. EL ei ole kunagi suutnud otsustada, mis on ELi arvates kõige tähtsam või mis on õige - territoriaalne ühtekuuluvus või rahva enesemääramisõigus - ning kuna me oleme mitmerahvuseliste riikide probleemi liiga kaua ignoreerinud, seisame nüüdseks silmitsi lõhestunud Balkani riigiga.
Seni kuni viisavabadust kuritarvitatakse, ei saa suureneda pingutused ELi ebaseadusliku sisenemise piiramiseks tagasivõtulepinguga. See tuleb peatada! Viisaeeskirjade tähtsust näitab ka asjaolu, et Ankara tundub olevat lõpuks ometi valmis allkirjastama tagasivõtulepingut vastutasuks Türgi ärimeeste viisavabadusele. ELi kandidaatriigid vajavad selliseid lepinguid. Koos täitmata tolliliidu kokkuleppega näitab see, kui vähe on Türgi tegelikult valmis ühinemiseks, ning see on ka järjekordne kõrvakiil Euroopa Liidule. Läbirääkimised tuleb lõpuks ometi peatada! Selle asemel peaks olema meie eesmärk hoopis privilegeeritud partnerluse loomine.
Siiri Oviir
kirjalikult. - (ET) Viisavabadusel on suur tähtsus inimeste igapäevaelus, sest see tugevdab inimestevahelisi kontakte ja aitab realiseerida vaba liikumist, mis on üks põhiõigusi Euroopas. Juba Thessaloniki tegevuskava raames on Euroopa Liit väljendanud poliitilist tahet kaotada kõikide Lääne-Balkani riikide kodanike suhtes lühiajalise viisa nõue. Kindel teadmine, et Euroopa Liit annab lähitulevikus lisaks Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Serbia kodanikele viisavaba reisimise võimaluse ka Bosniale ja Hertsegoviinale ning Albaaniale, vähendab etniliste ja poliitilise ebastabiilsuse suurenemise riski, tugevdab poliitilist ja majanduslikku koostööd piirkonnas, suurendab rahva toetust Euroopa Liidule ja parandab Euroopa integratsiooni väljavaadet, ühtlasi avardab see inimeste silmapiiri ning pidurdab Euroopa-vastaseid ja ekstremistlikke jõude. Mind teeb murelikuks vaid üks asjaolu, et ainsana on Lääne-Balkani riikide kodanike viisanõude kaotamisel jätnud liikmesriigid (tulenevalt omavahelistest erimeelsusest) sellest protsessist kõrvale Kosovo. Me ei tohiks karistada Kosovo elanikke liikmesriikide erimeelsuste pärast, vaid Euroopa Komisjonil ja nõukogul tuleks astuda kiiremas korras üheskoos samme Kosovo kaasamiseks viisanõude kaotamise protsessi, mis ergutaks Kosovo riigi- ja valitsusasutusi ning poliitikuid tegema vajalikke struktuurireforme ja tugevdaks poliitilist ning majanduslikku koostööd Euroopa Liiduga.
