Pädevus ja koostöö ülalpidamiskohustuste küsimustes (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni nimel Genowefa Grabowska koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes - C6-0079/2006 -.
Franco Frattini
komisjoni liige. - Proua juhataja, esitatud ülalpidamiskohustuste vahendi eesmärgiks on parandada nende inimeste ebakindlat olukorda, kes sõltuvad elatisest igapäevaste vajaduste rahuldamisel.
Euroopa Liidus, kus inimesed on üha liikuvamad, ei tohiks ülalpeetavad - eelkõige lapsed - kohtuda takistustega neile kuuluva raha saamisel, eriti kui võlgnik, näiteks vanem, lahkub või kolib välismaale.
Tahaksin tänada raportööri pr Grabowskat jõupingutuste eest, mida ta tegi huvirühmade esindamisel, kelleks on näiteks ülalpeetavaid esindavad valitsusvälised organisatsioonid, 11. septembril toimunud väga olulise avaliku kuulamise käigus.
Tervitame üldjoontes pr Grabowska raportit, mis toetab ettepaneku olulisi elemente.
Mul on vaid mõned märkused mõnede esitatud muudatusettepanekute kohta. Esiteks õiguslik alus. Oleme arvamusel, et praegune vahend on seotud perekonnaõigusega. Saan siiski aru parlamendi murest, silmas pidades praegust õiguslikku konteksti. Seetõttu kutsusime nõukogu üles esitatud määrusega üheaegselt vastuvõetud teatises - kooskõlas asutamislepingu artikli 67 lõikega 2 - võtma käesoleva vahendi vastu kaasotsustamismenetluses. See on minu arvamus ja ma jätkan nõukogu palumist tegutseda sellele üleskutsele vastavalt.
Teistest muudatusettepanekutest, mis on seotud kohaldatavate õigusaktidega. Eelmisel kuul viidi rahvusvahelise eraõiguse Haagi konverentsil edukalt lõpule läbirääkimised ülalpidamiskohustuste rahvusvahelise konventsiooni kohta.
Arvestades konventsiooni ja lisatud, kohaldatavat õigust käsitleva protokolli rahuldavaid tulemusi, sooviksid ühendus ja selle liikmesriigid kõnealustest rahvusvahelistest eeskirjadest kinni pidada. Järelikult tuleks määruse sätted ja sellega seotud esitatud muudatusettepanekud läbi vaadata, et tagada vastavus rahvusvahelistele eeskirjadele.
Raportis esitatakse ettepanek lubada kohtutel kohaldada asjade arutamisel enda õigust, kui see kiirendab vaidluse lahendamist. Saame aru kohtumenetluse kiirendamise vajadusest, aga usume, et esitatud lahendus ei võimalda piisavat õiguskindlust ja tekib oht, et see ei ole ülalpeetavate huvides, keda peaks kaitsma ühe ja sama sisulise õiguse kohaldamisega, olenemata sellest, milline kohus asja läbi vaatab.
Parlament hakkab nüüd lõpuks seda raportit hääletama. Rahvusvaheline õiguslik kontekst on selgunud. Loodan väga, et see projekt käivitub 2008. aastal täie hooga. Usun kindlalt, et nõukogu seab selle lähikuudel esmatähtsale kohale.
Genowefa Grabowska
raportöör. - (PL) Proua juhataja, lubage mul alustuseks tänu avaldada. Tahan väga tänada Euroopa Komisjoni suurepärase koostöö eest. Samuti tänan võrratu koostöö eest kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning variraportööre, iseäranis just õiguskomisjoni ja Diana Wallist, kes oma arvamuse visandas. Diana Wallis võttis enda peale suure kohustuse veenda komisjoni muudatusettepanekute vajalikkuses õiguslikul alusel.
Peaksin ehk esimesena õiguslikust alusest rääkima, teades, et esitatud resolutsioon anti meile üle menetluse korras, mis on paralamendi jaoks vastuvõetamatu. Tahtsime, et määrus võetakse vastu kaasotsustamismenetluse raames, mitte nõuandemenetluse korras. Seega olin rahul, kui kuulsin, mida volinik ütles, ning olen teadlik nõukogule esitatud teatisest, kus palutakse meile see võimalus anda. Lisaksin voliniku sõnadele veel vaid ühe mõtte.
Ma ei kahtle asjaolus, et ülalpidamiskohustused tulenevad perekonnaõigusest. Ent vaidleksin vastu väitele, et ülalpidamiskohustustel tervikuna on vastandlik loomus. Asjaolu, et need pärinevad perekonnaõigusest, ei tähenda, et ülalpidamiskohustused peavad selle piiridesse jääma. Kõnealune olukord mõjutab ühisturgu ja mõlema osapoole, s.o ülalpidamist saama õigustatud isiku ja kohustatud isiku, majanduslikku olukorda. Meid on vastavalt volitatud võtma ülalpidamiskohustused perekonnaõiguse raamidest välja ning ühendama need valdkondadega, mis kuuluvad parlamendi võimupiiridesse, nimelt ühisturu, perehoolduse ja inimõigustega. Minu arvates ei ole sellisel juhul menetluskorda sugugi raske muuta.
Seetõttu arvan, et käesolev ettepanek väärib lisaks nõukogu tähelepanule ka selle heaks kiitu. Nimetatud määruse koostamisel korraldasime nõupidamisi, mis osutusid tõepoolest lõputuks hädaldamiseks. Peamiselt naised rääkisid meile keerulisest olukorrast, millega nad peavad tegelema, püüdes nõuda ülalpidamistoetust laste jaoks, kelle teine vanem elab mõnes muus riigis ning ei ole oma lapse kasvatamisest või selle eest tasumisest eriti huvitatud.
Selleks kasutatakse erisuguseid trikke. Ma ei hakka neid praegu kõiki mainima ning piirdun ühe näitega. Euroopas peaaegu jäljetult kadumiseks piisab sellest, kui muuta oma perekonnanimes ühte tähte, ning ülalpidamiskohustused haihtuvad koos kohustatud isikuga. Kõnealuse määrusega püüame tagada, et ükski ülalpidamiskohustustega isik ei saa end Euroopas kindlalt tunda, arvates, et võib ära kasutada sellist olukorda, mis pooldab isikut, kes ei vastuta oma perekonna eest ning lahkuda riigist, kus elab laps, kellele ülalpidamise eest ta ei maksa, kolida avatud Euroopa Liitu, mille sisepiirid on kaotatud, iseäranis praegu, kui paari päeva pärast liituvad Schengeni alaga uued liikmesriigid.
Lubage mul mainida resolutsiooni kahte abinõud, mis tunduvad minu jaoks kõike tähtsamad ning uuenduslikumad. Riik, kus kohustatud isik tavaliselt elab, ei pea kinnitama selle riigi ülalpidamiskorraldust, kus kõnealune isik asub. Seega tehakse määruses ettepanek tühistada välisriigi kohtuotsuse tunnustamise menetlus. Mõistan, et see on midagi uut, ent kui soovime tagada ülalpidamiskohustuste täitmist, peame selle sammu astuma. Kui jätame välisriigi kohtuotsuse tunnustamise menetluse jõusse, kukuvad läbi kõik püüdlused saavutada nimetatud kohustuste täitmist.
Mõistan, et peame austama kõiki Haagi konventsiooni ja konverentsi raamistikus heaks kiidetud sätteid, ent rahvusvaheline süsteem jahvatab erakordselt aeglaselt ning lepingute ratifitseerimine võib rahvusvahelise eraõiguse valdkonnas võtta aega aastaid. Euroopa Liit peab edasi liikuma ning tagama, et lapsed on kindlustatud olukorras, kui nende emad ja isad neid unustavad. Seega on vaja laste nimel kõnealust määrust kiiremas korras rakendada. See nii hoolitseb nende eest kui ka kaitseb ülalpidamist saama õigustatud isikuid. Tänades eesistujariiki Portugali käesoleva teksti koostamisel tehtud töö eest, anna nimetatud küsimuse veendunult eesistujariigile Sloveeniale üle, et see saavutaks teksti vastuvõtmise ning meie saaksime endale korraliku määruse.
Diana Wallis
õiguskomisjoni arvamuse koostaja. - Proua juhataja, tahaksin tänada volinikku väga positiivse avalduse eest. Samuti tahaksin tänada pr Grabowskat suurepärase koostöö eest selles küsimuses.
See on üks ettepanekutest, mis võib muuta Euroopa reaaluseks nende jaoks, keda me teenime. Sellel võiks olla praktiline väärtus nende elu rasketel hetkedel. Ma ei tea, kui palju kordi on minuga pärast parlamendiliikmeks valimist ühendust võtnud minu valijad, kellel on raskusi elatise saamisel teises liikmesriigis elavalt isikult. Liiga sageli ei olnud mul võimalik anda praktilist ja positiivset vastust.
Loodan, et selle määruse abil on meil võimalik enamikes olukordades palju paremini toime tulla. Ettepanek sisaldab ELi jaoks võimalust minna juba märgitud Haagi konverentsi protsessi kaudu riikidest palju kaugemale. Meil peaks olema võimalus kaugemale minna. Oleme ju julgustanud kodanikke liikuma vabalt üle ELi jäävate vanade rahvusriikide piiride ja peaksime olema võimelised vastama hea, lihtsa, toimiva kohtusüsteemi kaudu, kui neil on abielus rasked ajad või partnerlused lagunevad. Peaksime olema suutelised aitama lapsi, kes kannatavad abielu purunemise finantstagajärgede tõttu. Ettepanek annaks meile lihtsustatud üheetapilise protsessi praeguse õudusunenäo asemel, kus avaldus tuleb esitada ühele kohtule ja seejärel teha välisriigi kohtus läbi enam või vähem samasugune jõustamisprotsess. Seda on liiga palju inimeste jaoks, kes elavad läbi haavatavaid ja meeleheitlikke hetki.
Õiguskomisjonil on olnud hea meel toetada enamikku sellest ettepanekust, üritades sisse viia mõned tehnilised parandused. Selles osas olen väga tänulik kolleeg hr Casinile. Raportööriga sarnaselt ei ole meil võimalik aktsepteerida õiguslikku alust. See pidanuks olema kaasotsustamine, mitte konsultatsioon. Usun, et liikmesriigid on olnud täiesti ebamõistlikud nii õigusaktide sisu kui ka meie kodanikele avalduvate mõjude osas. Loodan, et nad vastavad voliniku üleskutsele.
Enda fraktsiooni nimel rääkides, me ei taha näha üheetapilise süsteemi tõhususe kõigutamist. Peame loomulikult austama kaitse - võlgniku - õigusi, aga seda tuleks kohaldada esialgsele kohtule. Me ei tohiks lubada asja uuesti arutamist jõustavas kohtus või me hävitame need eelised, mida me tahame pakkuda. Seetõttu soovime artikli 33 a väljajätmist ja meil on suured kahtlused seoses muudatusettepanekuga 66, mis jätab ukse ikka veel liiga lahti.
Lõpuks tahaksin esitada mõned kommentaarid selle parlamendi Ukst tulnud liikmena. UKs kohaldamata või selle vahendiga liitumata jätmine on halb uudis paljude teiste liikmesriikide ELi kodanike jaoks, kes praegu Ühendkuningriigis elavad, ja samuti halb uudis paljudele brittidele, kelle partnerid kolivad teise liikmesriiki. On palju olukordi, mille puhul kohaldamata jätmine tekitab kaose ja segadust. Inimestest saavad seoses neile kättesaadava kohtusüsteemiga teise järgu kodanikud.
Kõige rohkem kahetsen seda, et Briti valitsus ei hinda brittidest parlamendiliikmete paikapidamatut seisukohta nendes küsimustes. Kas me tõepoolest peaksime töötama, kõnelema ja mis kõige olulisem, hääletama ettepanekuid küsimustes, mida praeguse seisuga meie valijatele ei kohaldata? Teised seavad meie seisukoha legitiimsuse kahtluse alla. Need kohaldamata jätmised on demokraatlikult paikapidamatud ja hävitavad ELi tsiviilõiguse süsteemi ühtsust. Valikuline kombineerimine, kohaldamine ja kohaldamata jätmine kahjustab ainult neid, kes on haavatavad ja vajavad kõige enam seaduste kaitset.
Panayiotis Demetriou
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (EL) Härra juhataja, kõigepealt soovin õnnitleda raportööri proua Grabowskat kõnealuse küsimuse tõstatamise ning väga positiivsete seisukohtade eest, mida ta on täna õhtul avaldanud.
Austatud kaasliikmed, Haagi konverentsi nõupidamisvoorud, mis said alguse seitse aastat tagasi, on lõpukorrale jõudmas. Tekib küsimus, mis edu on saavutatud rahvusvahelise eraõiguse vastastikuse tunnustamise ja kohtuotsuste täitmise vallas. Kus on deklaratsioon, millega teatatakse, et vastastikuse tunnustamise ja kohtuotsuste täitmise põhimõte on õigusalase ja politseikoostöö nurgakivi, mille eesmärgiks on luua vabadusel, õigusel ja turvalisusel rajanev ala? Selle küsimuse vastuseks on tõsiasi, et kõnealuses suunas ei olda märkimisväärset edu saavutatud. Me ei ole 2004. aasta Haagi programmi selles ulatuses edendanud, kui oli tarvis, hoolimata kõnealuse valdkonna eest vastutava voliniku, härra Frattini jõupingutustest ja algatustest.
Kahjuks on mõned liikmesriigid üleskutseid iseseisvusele kuritarvitanud, mis pidurdab seaduste ühtlustamist nii sisu kui ka menetluskorda puudutavates küsimustes. Need üldised tähelepanekud ei vähenda mõistagi arutlusel oleva ettepaneku väärtust ega tähtsust. Otse vastupidi, nende kaudu rõhutan vajadust kiita heaks veelgi enam ettepanekuid nõukogu määruste kohta, käsitledes tervet perekonnaõiguse valdkonda, kuhu kuuluvad lahutus, lahus elamine, ülalpidamiskohustused ja kinnisvara küsimused. Nõukogu 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, on tarvis radikaalselt muuta ja kaasajastada. Kõnealust vajadust püütakse tõepoolest suurenisti lahendada määruse muutmise ettepanekuga, kuid kahjuks vaid seoses ülalpidamiskohustuste küsimusega. Liikmesriikide materiaalõigused jäävad aga kohtuvõimu ülitähtsa kursi puhul endiselt erisugusteks. Meil on veel pikk tee minna. Sellest hoolimata peame kõnealuse seaduse ühtlustamist edendama, seal kus näeme vastastikkuse lähenemise võimalust.
Euroopa Parlamendi esitatud muudatusettepanekud täidavad ettepaneku paljusid lünki ning täiustavad selle sisu. Eelkõige saadakse tänu nendele üle mitmest tõkkest, mis pidurdavad ülalpidamiskohustusi puudutavate kohtuotsuste rakendamist Euroopa Liidus, samuti piiravad need kohustatud vanema või abikaasa võimalusi kohtuotsusest mööda hiilida, kui ta on kolinud ühest Euroopa Liidu liikmesriigist teise. Käsitlen muudatusettepanekus täpselt seda seisukohta, mille esitasin artiklis 33a, esiteks jätmata piiramatuid võimalusi korralduse mittetäitmiseks, kui olukord peaks muutuma, ning teiseks jättes olukordade käsitlemise jaoks teatud vabadust, olenevalt asjaolust, kas vastav olukord on tõsine või väga tõsine, tänu millele saab kohus otsuse uuesti läbi vaadata.
Andrzej Jan Szejna
fraktsiooni PSE nimel. - (PL) Härra juhataja, kõigepealt soovin südamest tänada raportöör Genowefa Grabowskat meie ees oleva määruse suhtes ja raporti koostamisel tehtud töö eest. Selle hiilgav tulemus ei üllata mind sugugi, sest professor Grabowska on Euroopa õiguse tähtsamaid asjatundjaid Poolas.
Õiguslike takistuste küsimus ülalpidamiskohustuste kohta käivate otsuste tunnustamisel ja täideviimisel on järjest olulisem, pidades meeles asjaolu, et lahutuste ja lahkukolimiste hulk Euroopa Liidus üha suureneb. Teades liikmesriikide vahelise lõimingu ulatust ning asjaolu, et Euroopa Liidus on endiselt väga palju siduvaid õiguslikke allikaid, vajame hädasti progressiivset õigussüsteemi.
Praegu puudub nimetatud valdkonnas Euroopa Liidu tasandil ühtlustatud süsteem. Seetõttu kiidan kõnealuse määruse heaks, millega esitatakse äärmiselt tabavaid ettepanekuid seoses probleemidega, mille üle praegu aru peame. Tuleb märkida, et see on pikaajalise tööprogrammi tulemus, pean silmas Haagi programmi vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamise kohta Euroopa Liidus. Olen nõus asjaoluga, et ülalpidamiskohustuste tõhus kehtestamine parandab paljude laste eluolu ja hariduse omandamist, kes on ülalpidamiskohustuse jaoks esmatähtsad õigustatud isikud. Kõnealune küsimus on Euroopa sotsialistide jaoks väga tähtis.
Esitatud määruses käsitletakse kaasaegse ühiskonna probleeme, kuid ühtlasi võib see aidata kaasa siseturu tegevuse täiendamisele, eemaldades eelkõige nende inimeste vabale liikumisele kehtestatud tõkked, kes võivad kannatada liikmesriikide erisuguste seaduste tõttu, mis kehtivad ülalpidamiskohustuste täitmise kohta.
Peame Euroopa Liidu kõikide kodanike heaolu nimel pingutama, et rakendada ülalpidamiskulude maksmist kiiresti ning võimaluse korral tasuta. Praegu peavad institutsioonid võtma vahel tarvitusele erakorralisi meetmeid, et nõuda ülalpidamiskulude tasumist, samal ajal kui õigustatud isikute eluolu on tihti vilets.
Ühtlasi toetan mõtet, mille kohaselt peab kohtuotsustel olema mis tahes riigis sama palju õigusjõudu, kui sellel on selles liikmesriigis, kus kõnealune otsus kehtestati, ilma igasuguste täiendavate formaalsusteta.
Lõpetuseks soovin rõhutada asjaolu, et Euroopa Parlament peab osalema ulatuslikumalt otsuste langetamisel küsimuste üle, mis on Euroopa Liidu ja selle siseturu talitluse tuleviku jaoks sedavõrd tähtsad.
Carlo Casini
Härra juhataja, daamid ja härrad, arutlusel oleva raporti eesmärgiks on kõrvaldada suurem osa takistustest, et taastada Euroopas ülalpidamiskohustused, võimaldades luua õiguslikku raamistikku, mis vastab ülalpidamist saama õigustatud isiku õigustatud ootustele.
Kõige tähelepanuväärsemaks ajendiks nimetatud raamistiku loomisel on asjaolu, et väga paljude juhtumite puhul on ülalpidamist saama õigustatud isik nõrgem osapool ning vajab seetõttu jõulist kaitset, ning on ilmselge, et põhiküsimus seisneb hoopis ülalpidamise eest tasuma kohustatud isiku tegelikus olukorras. Sellegipoolest on mõistlik teha vähemalt seda, mida on võimalik ette võtta, s.o eemaldada mis tahes tarbetud bürokraatianähud ning muuta rakendatav seadus kindlaks, kehtestada ülalpidamist saama õigustatud isiku elukoha eelistamist seaduse rakendamisel ning viia otsemaid täide kohtuotsus, mille järgi peab kohustatud isik tasuma ülalpidamiskulude eest, isegi kui ta elab riikides, kus kõnealust otsust ei langetatud.
Õiguskomisjon kutsus üles avaldama arvamust kohtumõistmise täiustatud koostöökorra, kehtiva seaduse ja kohtuotsuste täideviimise kohta ülalpidamiskohustustega seoses, ning on etendanud olulist rolli käesoleva teksti koostamisel, mille tulemuseks on tähtsa koostöökokkulepe sõlmimine peamiste fraktsioonide vahel, mille eest soovin proua Wallisit avalikult tänada. Õiguskomisjoni esitatud muudatusettepanekute eesmärkideks on määratleda üheseltmõistetevalt ülalpidamiskohustuste mõiste, laiendada selle rakendusala, kaitsta kõige nõrgemaid osapooli ning lihtsalt järgida esitatud teksti.
On osutunud vajalikuks määratleda ühetähenduslikult ülalpidamiskohustuste mõiste ja hõlmata määruse rakendusalasse kõik kindlasummaliste maksetega seotud eeskirjad. Nagu juba ütlesin, pööratakse üksikasjalikult tähelepanu kõige nõrgematele osapooltele, mille puhul on vaja määruse teksti pisut lihtsustada. Kuna aeg on otsa saanud, tahan lõpetuseks öelda, et fraktsioon PPE-DE toetab kõnealust otsust täielikult.
Tadeusz Zwiefka
Härra juhataja, abielude purunemise arvu kahetsusväärse suurenemise ja Euroopa Liidus elavate inimeste tiheneva liikumise tagajärgedeks on vältimatult piiriülesed konfliktid, mis on seotud ülalpidamiskohustuste raames esitatud nõuetega. Praegu peab ülalpidamiskohustustega seotud nõude esitamiseks pöörduma selle riigi kohtu poole, kus kohtuotsus täide viiakse. Kahjuks see alati ei toimi, seega on meil tõepoolest reaalne vajadus panna paika üksikasjalikud kohtualluvuse eeskirjad, mis käsitlevad ülalpidamiskohustusega seoses esitatud nõudeid.
Resolutsiooni projekti eesmärgiks on vähendada kohtuotsuse formaalseid nõudeid, et seda võiks vastu võtta mis tahes liikmesriigis, ning kindlustada tagada selle tõhus täideviimine. Pärast jõustumist võimaldab uus määrus nõuda õigustega isikul saada õiguslikult siduv kohtukorraldus ükskõik, millises Euroopa Liidu liikmesriigis. Samuti lihtsustab ja ühendab see jõustamissüsteemi. Kiites heaks Haagi konverentsi käigus vastu võetud meetmed, nõustun täielikult raportööriga, et Euroopa Liidus kehtivad määrused peavad selles valdkonnas olema progressiivsemad ja kiiresti rakendatavad.
Euroopa Liidu kodanike üha liikuvam eluviis põhjustab sääraste abielude arvu suurenemist, kus abikaasad on erinevast rahvusest ning elavad eri riikides või elavad liikmesriigis, mis ei ole kummagi abikaasa kodumaa. Kui rahvusvaheline abielupaar otsustab lahutada, võivad nad toetuda eri õigusnormidele. Määruse laiahaardelist subjektiivset ja objektiivset reguleerimisala õigustab ülalpidamistoetuste maksmise hirmuäratavalt väike osakaal mõnedes Euroopa Liidu liikmesriikides. Minu kodumaal Poolas on see näiteks vaid 10%.
Ühtlasi võimaldab määrus vallaslapse emadel nõuda lapse isalt raseduse ja sünnitamisega seotud hoolduskulude tasumist. Praegu tunnistatakse nimetatud ülalpidamiskohustustega seotud nõuet vaid vähestes liikmesriikides, mistõttu on selle poole veelgi raskem püüelda.
Enne Euroopa Liiduga ühinemist esitati välismaalt minu kodumaa kohtutele igal aastal üle tuhande ülalpidamiskohustusega seotud nõude. Ennustuste järgi suureneb piiride avamisega järsult sääraste nõuete arv veelgi nii Poolas kui teistes riikides. Piiride ja tööturgude avamise tõttu jooksevad mõned isad oma laste juurest ära, millest saavad peamiselt kahju just lapsed. Seda ei tohu lubada!
Franco Frattini
komisjoni liige. - (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, teen väga lühidalt. Soovin tänada kõiki sõnavõtjaid, raportööri ja liikmeid, kes kõnealuses töös osalesid. Eelseisvatel kuudel on meil minu arvates kolm eesmärki ning loodan, et eesistujariik Sloveenia suudab neid täita.
Esiteks peame veenma nõukogu asjaolus, et kui arvame, et õigusliku aluse muutmine asutamislepingu artikli 67 alusel osutub kasulikuks, peame nii ka talitama, et luua paremat demokraatlikku põhja algatusele, mille eesmärgiks on kaitsta haavatavaid inimgruppe, iseäranis just lapsi, kelle perekond on lõhenenud.
Teiseks eesmärgiks on tagada, et õigustega isikut kaitstakse igal pool võrdselt, hoolimata kohast, kus kõnealune küsimus kohtu ette tuuakse; oleks ju väga imelik, kui nn asukohariigi õiguse tõttu erineks õigustega isikule pakutav kaitse piirkonniti oluliselt. Seega on kõnealuste eeskirjade ühtlustamine järjekordne hädavajalik eesmärk.
Kolmandaks eesmärgiks on normide tegelik jõustamine, valdkond, kus peame minu arvates veel töötama; liiga tihti tuleb ette, et toetame perekonnaasjades õigustega isiku kaitsmise põhimõtet, kuid ei kindlusta selle rakendamist või lubame põhikohtuasja uuesti avada, kui ülalpidamissumma on tasutud. Ülalpidamiskohustuste puhul see ei toimi, sest kõnealune juhtum ja selle abinõud kaotaksid igasuguse mõtte.
Oleme koostanud üsna edumeelsed muudatusettepanekud, mille järgi külmutatakse ajutiselt kohustatud isiku pangaarve, kui ta ei soovi ülalpidamise eest maksta, või kehtestatakse kohustuslik perioodiline maksegraafik ning selleks ajaks tema vara arestitakse summa alusel, mida kohustatud isik peab tasuma. Nagu teate, on paljud liikmesriikide esindajad nõukogus olnud kõnealuse muudatuse puhul lahkarvamusel ja selle vastu, sest siin peitubki määruse suur erinevus: me kas jõustame selle meetme või on mõttetu korrutada, kui oluliseks peame laste või lahutatud abikaasade, kes on ülalpidamist saama õigustatud isikud, kaitsmist!
Peame nende kolme küsimuse lahendamisel eelseisvatel kuudel veel vaeva nägema, ning komisjon ja parlament on üksmeelel (selle teema puhul rohkem kui muudes küsimustes), et peame nõukogu veenma, et meil tuleb käia just mööda seda teed.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine leiab aset neljapäeval, 13. detsembril 2007.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Marian-Jean Marinescu  
kirjalikult. - Praegu ei ole Euroopas ühissüsteemi, mis tunnustaks ja rakendaks juriidilist kohustust tagada ülalpidamiskohustuste täitmine välismaal. Ühenduse sätted selles valdkonnas on puudulikud kohustatud isikute jälitamiseks, kes püüavad eirata oma ülalpidamiskohustusi.
Kehtiva määruse järgi peab liikmesriigis langetatud kohtuotsus, mis puudutab ülalpidamiskohustusi, jõustuma kiiresti ja täpselt ka mis tahes muus liikmesriigis. Sellega lihtsustatakse kodanike elusid, nimelt tagatakse, et lapsevanem või kohustatud isik, kes elab mõnes muus riigis, maksab lapse ülalpidamiskulude eest, samuti rakendatakse ühte Euroopa põhiõigustest, era- ja perekonnaelu puutumatuse õigust ning lapsekaitset, ühtlustatakse ja lihtsustatakse Euroopa õigusnorme terves Euroopa Liidus, pannakse kehtima tegevusvabadus, kaitstus ja õiglus ning hõlbustatakse siseturu kaubandust.
Arvan, et kohtud, keda on olukorrast teavitatud, peaksid kontrollima õigusnõuandlate sõltumatust ja pädevust ning arvestama kohtumenetluse ajal osapoolte olukorraga. Ülalpidamiskohustuse jaoks õigustatud isik peab saama õigusnormidest kasu riigis, kus ta elab, kohtuvaidlused ei tohiks olla nii kulukad ning tuleb hoiduda kõige soodsama kohtupiirkonna otsimisest.
