Hindamismehhanism Schengeni acquis' kohaldamise jälgimiseks - Hindamismehhanism Schengeni acquis' kohaldamise kontrollimiseks (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühisarutelu järgmiste raportite üle:
Carlos Coelho raport kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni nimel hindamismehhanismi kohta Schengeni acquis' kohaldamise jälgimiseks - C6-0111/2009 -;
Carlos Coelho raport kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni nimel hindamismehhanismi kohta Schengeni acquis' kohaldamise kontrollimiseks - C6-0110/2009 -.
Carlos Coelho
raportöör. - (PT) Lugupeetud juhataja, volinik Barrot, head kolleegid! Ma pooldan Schengeni hindamismehhanismi, mis parandab praegust süsteemi ja muudab selle tõhusamaks, et tagada Schengeni acquis' läbipaistvam ja rakendamine ühtlasem.
Sellegipoolest olen pettunud Euroopa Komisjoni esitatud ettepanekutes. Põhimõtteliselt säilitavad need ettepanekud eeskirjad, mis on seotud mandaadi esimese osaga, tegemata mingeid muudatusi, ning seoses mandaadi teise osaga ehk hinnanguga sellele, kuidas Schengeni acquis'd rakendavad liikmesriigid, mis kuuluvad juba Schengeni alasse, ühendavad need lihtsalt hiljutised parandused praeguse hindamismehhanismiga.
Ainus uus asi, mille ma tõesti heaks kiidan, on võimalus korraldada etteteatamata kontrolle. Mis puutub hindamisprotsessi, siis need ettepanekud annavad nõukogu praeguse rolli täielikult komisjoni kätte, lubades väga piiratud koostööd liikmesriikidega ning eemaldades Euroopa Parlamendi kogu protsessist, näitamata, mida nende sammudega saavutatakse.
Tunnen muret ka selle üle, et liigume hindamismehhanismide täieliku eraldamise suunas mandaadi igas osas, mis võib aga ohustada süsteemi tõhusust ja järjepidevust. Riikides, mis Schengeniga liituda tahavad, ei tohiks kehtida eeskirju ja hindamissüsteeme, mis erinevad nende riikide omadest, mis juba Schengenis on.
Ka andmekaitsega on probleeme. Toon ainult kolm näidet: esiteks on teema konsulaarteenuste kindluse kohta poolik, sest välisettevõtete teenused, kuhu on hõlmatud allhanked, ei ole kaetud. Teiseks tuleks viisade teemasse hõlmata ka turvanõuded, mis pakuti välja Schengeni infosüsteemi (SIS) jaoks. Kolmandaks peaks määruse artikkel 7 hõlmama mitte ainult riskianalüüsi, vaid ka kontrolli ja raporteid liikmesriikide teostatud turvakontrollide kohta vastavalt SISi ja viisainfosüsteemi (VIS) õigusaktides esitatud eeskirjadele.
Lisaks probleemidele, mida siin mainisin, ning täiustustele, mida teha võiks, on suur probleem sellega, et Euroopa Parlamendile antud roll on tähtsusetu. Vastavalt meie õigusteenistusele on komisjoni õigusliku aluse valik seaduspärane. Ent samuti oleks võimalik määruse eelnõule rakendada kaasotsustamismenetlust. Poliitiline tahe on ainus otsustav tegur kahe võimaluse vahel. Kui Lissaboni leping jõustub, mida varsti oodata on, tuleb need ettepanekud ju koondada üheks ettepanekuks ning uuesti esitada, sest sambastruktuur kaotatakse.
Me ei tohi unustada, et arutame vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna turvalisust, mis peaks hõlmama kõiki liikmesriike ja kõiki Euroopa asutusi. Seega on kaasotsustamismenetlus õige valik. Euroopa Parlamendi roll ei peaks olema mitte ainult kaasnev, vaid peaks hoopis peegeldama ka mõju, mida see omab seoses peamiste õigusaktide vastuvõtmisega.
Tahaksin lõpetada, tänades variraportööre selle positsiooni toetamise eest Euroopa Parlamendi jaoks, ning kutsun asepresident Barrot'd, kes on alati parlamenti austanud, üles neid ettepanekuid esitama, tuues sisse täiustused mitte ainult sisusse, vaid luues ka Euroopa Parlamendile korraliku rolli seoses protseduuri endaga.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Lugupeetud juhataja! Üritan vastata Carlos Coelho raportis avaldatud muredele.
Hindamismehhanism on põhimeede seoses Schengeni ala terviklikkuse säilitamisega ja vastastikuse usalduse säilitamisega liikmesriikide vahel. Seetõttu esitabki komisjon ettepaneku, et liikmesriikide eksperdid hõlmataks täielikult kontrollide planeerimisse, kohapealsete kontrollide planeerimisse ning hindamis- ja järelraportite koostamisse.
Komisjon on loomulikult veendunud, et parlament tuleks Schengeni hindamisse hõlmata, mis praegu aga nii ei ole. Kodanikel peab olema juurdepääs nende hindamiste tulemustele. Seetõttu on komisjon teinud ettepaneku esitada parlamendile aastaaruanded, milles näidatakse ära iga hinnangu järel tehtud otsused ja korrektiivsete meetmete edenemine.
Nii et see on esimene vastus. On tõsi, et Carlos Coelho tõstatas parlamendi jaoks kaasotsustamismenetluse küsimuse. Praegu kehtivad lepingud ei luba seda. Ent kuigi praegu ei ole veel kaasotsustamismenetlust, viivad ettepanekud praeguse mehhanismi ikkagi ühenduse tasemele. Nende ettepanekute kaudu saab muuta mehhanismi tõhusamaks seoses planeerimise, kohapealsete kontrollide ja hinnangutele antava järelkajaga.
Lisaks sellele suurendatakse komisjoni rolli lepingute järelevalvajana. Ent Carlos Coelho, nõukogu esitab sellele suuremale rollile suuri vastuväiteid. Seega oli kehtivate lepingute kohaselt vaja kahte paralleelselt ettepanekut, sest Schengeni acquis katab nii esimese kui ka kolmanda samba.
Komisjoni arvates oli Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 66, mis näeb ette Euroopa Parlamendi konsulteerimise, sobiv õiguslik alus esimese samba ettepanekuks. See õiguslik alus valiti välja kui sobilik praeguse Schengeni hindamismehhanismi jaoks, kui Schengeni acquis' ühendati Euroopa Liidu raamistikku 1999. aastal vastu võetud nn jaotamisotsusega.
Lepingu artiklid 30 ja 31 olid need, mis valiti kolmanda samba ettepaneku õiguslikuks aluseks. Seetõttu pidime esimese ja kolmanda samba hindamiseks viitama kahele eri artiklile.
Komisjon peab kehtivate lepingute ja nendest tulenevate õigusalaste arutelude põhjal oma ettepanekuid toetama. Carlos Coelho, tuleb öelda, et arvestades keerulisi läbirääkimisi nõukogus seoses komisjoni suurema rolliga, on võimalik, et neid lühikese aja jooksul lõpule ei viida. Võime täna eelkõige loota, et Lissaboni leping ratifitseeritakse, ning siis avatakse see teema uuesti ja komisjon otsustab õigel ajal, mida peab kõige sobivamaks õiguslikuks aluseks välja pakutud mehhanismile, hõlmates Euroopa Parlamenti võimalikult suurel määral.
Kui see aeg tuleb, saab komisjon loomulikult esitada muudetud või uued ettepanekud sõltuvalt olukorrast. Nagu te teate, pooldan mina väga seda sätet, mis võimaldab teie parlamendil enamikus õiguse, vabaduse ja turvalisusega seotud küsimustes kaasseadusandjana toimida. Loomulikult saan ainult toetada parlamendi hulga aktiivsemat rolli. Ent praeguses olukorras ma ei arva, et oleksime saanud teha midagi muud peale selle, et esitame muudatusettepaneku praegustel õiguslikel alustel. Sellegipoolest, nagu teile ütlesin, ei ole arutelud nõukogus lihtsad. Seda mitte selle tõttu, et me ei tahtnud liikmesriike hõlmata, vaid selletõttu, et komisjon kui lepingute järelevalvaja tunneb samuti vastutust kogu selle hindamismehhanismi haldamise eest, hõlmates liikmesriike ja loomulikult ka parlamenti.
Simon Busuttil
fraktsiooni PPE nimel. - (MT) Schengeni ala loomine oli kahtlemata mitme Euroopa Liidu riigi jaoks suur samm edasi. See tõi endaga kaasa meie kodanike täieliku liikumisvabaduse idee realistlikumal viisil ning võiks isegi öelda, et kui kodanik Schengeni alal reisib, võib ta peaaegu tunda, nagu reisiks oma riigis. Ent me kõik oleme teadlikud, et sellise projekti edu tagamiseks tehti ära palju rasket tööd ning suuri ohverdusi. Kui otsustasime oma uksed üksteisele avada, pidime ju üksteist usaldama nii delikaatses teemas nagu meie välispiiride kaitse. Mis puutub välispiiridesse, siis usaldatakse riiki ja saadakse usaldust vastu.
Seega, mis puutub nendesse raportitesse, nõustun oma kolleegi Carlos Coelhoga selles, et need on mõeldud hindamismehhanismi parandamiseks Schengeni ala projekti raames, mis on tähtis projekt ning rajatud vastastikusele usaldusele. Siiski arvame, et seda hinnangut tuleb teostada tõhusal ja läbipaistval moel. Lisaks sellele peab see hõlmama parlamenti, millel tuleb lubada täielikult oma volitusi rakendada. Seda eriti nüüd, kui oleme, või oleme põhimõtteliselt, paari nädala kaugusel Lissaboni lepingu jõustumisest. Olen seega kindel, et komisjon mõistab, kui ütleme, et arvestades seda, et Lissaboni leping on käeulatuses, eeldame, et sellised ettepanekud austaksid täielikult kõiki volitusi, mis Euroopa Parlamendil selle lepingu kohaselt olema hakkavad.
Ioan Enciu
fraktsiooni S&D nimel. - (RO) Hindamis- ja jälgimismehhanismi loomine Schengeni acquis' kohaldamise kontrollimiseks on tähtis meede, mis rakendab praktikas otsuseid seoses vabaduse, turvalisuse ja õigluse valdkonnaga, eriti Haagi programmi sätteid. Täna aruteluks esitatavad ettepanekute eelnõud on variant hindamismehhanismist. Need hõlmavad eesmärgiks võetud alale spetsiifilisi sätteid koos pädevate kontrollimeetoditega.
Ent lähem analüüs toob välja, et teatud asutustevahelise koostöö põhimõtteid eiratakse nii Euroopa Liidu tasandil kui ka Euroopa Liidu liikmesriikide vahel. Sellest vaatenurgast hõlmab esitatud ettepanek sätteid, mis piiravad koostööd liikmesriikide vahel seoses Schengeni lepingu rakendamise tulemustega. Samal ajal suurendab see vastuvõetamatult komisjoni rolli selles protsessis, samas kui Euroopa Parlamenti hoitakse väljaspool kogu hindamismehhanismi.
Lisaks sellele jätab määruse mõnede artiklite sõnastus ruumi erinevatele tõlgendustele komisjoni, parlamendi ja nõukogu vaheliste suhete kohta seoses nende juurdepääsuga teabele Schengeni acquis' kohaldamise kohta.
Seega rõhutab artikkel 15, mis on suunatud tundlikule teabele, et "pärast kohapealseid kontrollkäike koostatud aruannetele antakse salastatuse aste. Pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist otsustab komisjon, missuguse osa aruandest võib avalikustada”.
Tahan nende sätetega seoses mainida ka seda, et artikkel 16, mis viitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud raportile, ei tähenda, et tehtud hinnangute kohta koostatud aastaaruanne sisaldab ka salastatud teavet. Seega võime järeldada, et on komisjoni otsustada, milline teave aastaaruandesse hõlmatakse ja milline mitte. See tõsiasi omistab komisjonile ülesanded, mis minu arvates ei ole õigustatud.
Lissaboni leping jõustub varsti ning siis saab kaasotsustamismenetlus tavapäraseks juriidiliseks protseduuriks, mis katab ka vabaduse, turvalisuse ja õigluse valdkonna. Õigusakti ettepanekud, mille üle praegu arutleme, sisaldavad sätteid, mis on vastuolus lepingus sisalduvate põhimõtetega. Seega tuleb need eelnõud, kui need nüüd heaks kiidetakse, üle vaadata ajal, kui Lissaboni leping jõustub.
Kaasparlamendiliikmed! Vabadus, turvalisus ja õiglus on äärmiselt tähtsad teemad Euroopa kodanikele, kelle huvisid otseselt Euroopa õigusloomega esindatakse. Sellise asutuse nagu Euroopa Parlament rolli piiramine on vale. Tahan lõpetada, toetades Carlos Coelho ettepanekut, et see eelnõu tuleks selle praeguses vormis tagasi lükata ja komisjonile tagastada. Teen teile ettepaneku, et toetaksime seda resolutsiooni eelnõud.
Sarah Ludford
fraktsiooni ALDE nimel. - Lugupeetud juhataja! Meie kolleeg Carlos Coelho on taas õigustanud oma teist nime: Carlos Schengen Coelho. Ta on meie residendist ekspert kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjonis ning oleme talle tema töö ja teadmiste eest väga tänulikud. Ta on nende ettepanekute kohta koostanud väga häid kohtuaruandeid ning need näitavad, millises suures segaduses on Euroopa Liit seoses jälgimise ja hindamisega.
Minule tundub mõttetu, et Schengeni alaga liitumise kõlblikkus peaks sõltuma ainult liikmesriikidest, hoolimata salajasest lõhest Schengeni-eelse ja Schengeni-järgse liitumise vahel. Komisjoni ettepanekus võtta vastu määrus, öeldakse meile, et "kuna hinnang enne jõustamist on liikmesriikide jaoks vajalik, et saavutada vastastikust usaldust, näib olevat mõistlik, et see jääks liikmesriikide vastutuseks”. Ent me ei jäta Balkani riikide hindamist liikmesriikide hooleks, mille osas täna õhtul kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon hääletab nende sobivuse üle viisavabastuseks, viisavabaks reisimiseks - analüüsi ja hindamise viib läbi komisjon, nii et ei ole mingit õigust öelda, et liikmesriikidel peaks olema õigus teiste riikide üle otsustada.
Ausalt öeldes ei mõista ma seda konkreetset lõhet Schengeniga liitumiseks vajalike meetmete n-ö jõustamise hindamise, mis komisjoni kohaselt peab jääma valitsustevaheliseks, ning Schengeni acquis' n-ö rakendamise vahel. Kindlasti näib, et liikmesriigid ei tee väga head tööd, sest saime otsuse vastuvõtmise ettepanekust teada, et "viimastel aastatel ei ole liikmesriigid näinud vajadust koha peal läbi viia hinnanguid seoses kohtuliku koostööga kriminaalasjade ja narkootikumide osas. Andmekaitset ei ole ka alati kohapealselt hinnatud.” Arvan, et on palju inimesi mitte ainult siin täiskogul, vaid ka mujal, kes arvaksid, et kriminaalkoostöö, narkootikumide, narkootikumiveoga tegelemise ja eraelu puutumatuse kaitse küsimused on üsna tähtsad teemad, mille kohta kohapealseid kontrollmenetlusi korraldada. Nii et toetan täielikult Carlos Coelho järeldusi, et peame selle kõik kokku tooma, ühtlustama protseduure, millega hinnangut antakse, et ühtlustada esimese ja kolmanda samba vahelist ülesannet - ning loodan, et varsti saadetakse termin "kolmas sammas” ajalukku ja ma ei pea seda kunagi enam kasutama -, et saada üks lihtne tõhus ja läbipaistev hinnang ning tagada, et läbipaistvus hõlmab vastutust Euroopa Parlamendi ees.
On väga imelik, et praegusel hetkel, selle eel, mis, ma olen kindel, saab olema Lissaboni lepingu ratifitseerimine - ja andsin muide eelmisel aastal Ühendkuningriigi ülemkojas oma panuse - peaks komisjon esitama selle äärmiselt segase ja mõttetu ettepanekute kogumiku. Toetan tagasilükkamist ja nõuan, et komisjon tuleks tagasi parema ettepanekuga, mis arvestab Lissaboni lepingut, kaasotsustamismenetlust, arvestab jälgimisel lihtsust ja tõhusust ning on vastavuses komisjoni ja parlamendi vastutustega teistes valdkondades.
See tekitab küsimuse selle kohta, kuidas 27 liikmesriigiga Euroopa Liidus vastastikust eksperdihinnangut tehakse. Minu arvates tasub see uurimist, kaasa arvatud inimõiguste valdkond, sest meil ei näi olevat selged põhimõtted ja struktuurid, ning rakendame eri valdkondades lihtsalt erinevaid asju. Kuigi armastan küll liikmesriike, kardan, et nad rakendavad tihtipeale käsi-peseb-kätt-suhtumist, mis tähendab, et nad ei kritiseeri üksteist, nii et tegelikult ei ole nad head inimesed üksteist hindama. Parim seda tegema on komisjon, kui see endast parima annab.
Kuna mul on mõned sekundid jäänud, tahaksin esitada Philip Bradbournile fraktsioonist ECR väljakutse vaba liikumise teemal. Ta kutsus üles rakendama ülemaailmset keeldu nn kogu keha skanneritele. Oleks olnud abiks, kui ta oleks olnud kohal eelmise aasta hääletusel, kui tema kolleegid olid vastu nende kehaskannerite kasutamise keelule ilma põhjaliku inimõiguste ülevaatamiseta. Tema kolleegid hääletasid selle keelu vastu. Philip Bradbourn ei olnud isegi hääletusel kohal, nii et temast on nüüd veidi naljakas sellest heietada.
Tatjana Ždanoka
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Lugupeetud juhataja! Tahan samuti tänada meie kolleegi Carlos Coelhot tema raporti eest. Vajame tõepoolest lihtsat, tõhusat ning läbipaistvat mehhanismi Schengeni hindamiseks.
Olen nõus, et komisjon peaks mängima aktiivsemat rolli hindamismehhanismis, millest Jacques Barrot just rääkis. Sellegipoolest on meil, parlamendiliikmetel, mitmed küsimused. Te teate, et meie roheliste fraktsioonil on seoses isikuandmete kaitsega väga kindel seisukoht. Komisjon unustas mainida allhankeid, kui kõneles konsulaarhoonete turvalisusest. See unustas ka nende IT-turvalisuse sätted.
Lisaks iga-aastasele hindamisprogrammile peab määruse artikkel 7 arvesse võtma mitte ainult FRONTEXi esitatud riskianalüüsi, vaid ka liikmesriikide endi tehtud auditeid ja kontrolle. Seega nõuame, et võetaks arvesse ka andmekaitse küsimusi.
Rääkides kaasotsustamismenetlusest ja Carlos Coelho ettepanekust, toetab meie fraktsioon, Rohelised/EFA, seda seisukohta täielikult. Ma ei tuleta teile meelde Euroopa Parlamendi kui valitud asutuse rolli. Oleme juba kuulnud, et Lissaboni lepingu kohaselt on kaasotsustamismenetlus ainus võimalus. Toetame raportööri täielikult ja toetame ka tema ettepanekut.
Rui Tavares
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Schengeni ala on 20 aastat vana - või peaaegu 20 - ning seda on hinnatud 10 aastat. Kõigepealt hindas seda alaline komisjon ning siis hindamisrühm. Seega on viimane aeg, et parandaksime oma hindamistoiminguid ning reageeriksime muredele Schengeni ala kohta.
On kahju, et komisjon ei ole aastapäeva lähenemisel suutnud teha piisavalt tööd ega edusamme loomaks tõhusamat ja põhjalikumat hindamismehhanismi, mis suudaks reageerida mitte ainult Schengeni ala algusaastatel tõstatatud küsimustele, nagu tõhusus ja ühtekuuluvus liikmesriikide vahel ning toimingute teatud võrdväärsus, aga ka küsimustele läbipaistvuse, kodanike kontrolli (demokraatliku kontrolli) ja lõpuks ka inimõigustest kinnipidamise üle, mis on ülemkogule väga tähtsad. On õigustatud mure selle üle, et suurem tõhusus on saavutatud kodanike õiguste kulul, ning on viimane aeg seda lõhet ületada.
Tahaksin lühidalt rääkida ka kaasotsustamismenetlusest. Euroopa Komisjon ja kõik teised, kes Lissaboni lepingut kaitsesid, ülistades selle demokraatlikke voorusi, seisavad nüüd silmitsi katsega, kas nad suudavad oma lubadustest kinni pidada ja lubada suuremat parlamentaarset ja demokraatlikku kontrolli Schengeni hindamisprotsesside üle. Ma ei saa aga toetada meie kaasliikme raportöör Carlos Coelho järeldusi. Usun, et ta teeb Euroopa demokraatiale head, keelitades komisjoni oma ettepanekuid ümber tegema ja pakkuma midagi lihtsamat, tõhusamat, läbipaistvat, rohkem inimõigusi austavat ning midagi, mis annab suurema parlamentaarse ja demokraatliku kontrolli.
Gerard Batten
fraktsiooni EFD nimel. - Lugupeetud juhataja! Ma ei leia end väga sageli nõustumas millegagi, mida ütleb kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon. Nad ütlevad, et need ettepanekud hindamismehhanismide ja Schengeni acquis' kohta on mõttetud, sest kui Lissaboni leping täielikult ratifitseeritakse, muudetakse need nagunii ära.
Pärast Lissaboni lepingu jõustumist koondatakse kolme eri poliitilise valdkonna nn kolme samba esimene ja kolmas üheks kokku. Lissaboni lepingu rakendamisel üritatakse seda kahtlemata kasutada vahendina Schengeni acquis' kohaldamiseks kõigis liikmesriikides, kaasa arvatud neis, mis praegu on välja jäetud, mis hõlmavad ka Ühendkuningriiki.
Pange tähele, et ütlesin "siis, kui Lissaboni lepingut rakendatakse, mitte "juhul, kui”. Näib, et üks riigipea, kes sellele vastu on, sangarlik Tšehhi Vabariigi president Vįclav Klaus, heidutatakse varsti sellele oma nõusolekut andma. Suurbritannia enda reeturlik leiboristide valitsus on taganenud oma lubadusest anda Briti inimestele rahvahääletus Lissaboni üle, ning ainsal inimesel, kes võiks pakkuda rahvahääletuse lootust, David Cameronil, ei ole julgust, põhimõttekindlust ega kalduvust seda teha.
Ühendkuningriigil on täiesti kontrollimatu, piiramatu ja kaootiline sisserände- ja varjupaigasüsteem. Euroopa Liidu liikmesriigina ei ole meil enam kontrolli oma enda piiride üle ning Lissaboni lepinguga muutub siiamaani kogetud sisserännete tõusulaine tsunamiks. Nii et see raport ei muuda mitte midagi ning komisjon eirab komisjoni ja parlamendi esitatud kommentaare.
Olen siin arutelul kuulnud edasi-tagasi loobitavat selliseid sõnu nagu vabadus, priius ja õiglus. Mis vabadus siin on, kui kodanikega ei peeta nõu nende uue Lissaboni seaduse kohase põhiseaduse üle, kuna nad lükkaksid selle tagasi? Mis priius siin on, kui seadusi koostavad ebademokraatlikud asutused, mida valijad ei saa tagasi kutsuda? Mis õiglus siin on, kui riigikohtutelt on Euroopa vahistamismäärustega ära võetud nende võim kaitsta oma kodanikke ülekohtuse vahistamise ja vangistamise eest? See liit on Orwelli stiilis vaimusünnitis, milles sõnad tähendavad vastupidist sellele, mida öeldakse.
Hans-Peter Martin
(DE) Lugupeetud juhataja! Me vajame demokraatlikku revolutsiooni. Kuulsite just, mida eelkõneleja ütles. Sageli näeme, et kui lähete liiga kiiresti liiga kaugele, saavutate vastupidise sellele, mida tegelikult saavutada tahtsite.
Selle fraktsiooni moto on, et kui Euroopa Liit areneb liiga kiiresti, toob see kaasa täpselt selle, mida see ei taha. Nimelt uue natsionalismi. Seda praegusel hetkel minu riigis näemegi. Tulen sellest riigist, mis on muutunud lõhestunuks. Läänes, Voralbergis ja veidi tagapool, oleme õnnelikud avatud piiride üle, samas kui idas näete, et oleme Schengeniga liiga kiiresti liiga kaugele läinud. Vastutasuna saame uue revanšipoliitika ja natsionalismi nii minu riigis kui ka mujal.
Me ei tohi tehniliste arutelude taha peituda. Peame nende väljakutsetega tegelema. Loomulikult peab see kindlasti tähendama, et Euroopa Liidule antakse kaasotsustamisõigused ning et teie, volinik, peate ootama, kuni meil see kaasotsustamismenetlus on või vähemalt vaikimisi meile antakse.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Lugupeetud juhataja! Õnnitlen ja toetan Carlos Coelhot ning tahaksin ära märkida, et kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjonis võeti see raport ühehäälselt vastu.
Nõukogu ettepanek on seotud Schengeni hindamise töörühmale antud mandaadi teise osaga, mis kinnitab, et ühenduse õigustikku kohaldatakse riigisiseste piirikontrollide kaotamise järel õigesti.
Selle mandaadi eesmärk on muuta Schengeni hindamismehhanism tõhusamaks.
Schengeni acquis' korrektse kohaldamise hindamise õiguslik alus on kolmanda samba elementides, samas kui acquis' teiste aspektide õiguslik alus on esimese samba vahendites.
Minu arvates on esitatud õiguslik alus korrektne, ent see ei näi väga hästi kokku sobivat enam kui tähtsa Lissaboni lepingu jõustumisega, kui praegu kahe samba vahel jagatud funktsioonid ja volitused kokku koondatakse.
Ettepanek sisaldab napilt uusi elemente, mis eristavad selle praegu kehtivast hindamismehhanismist, ning Carlos on neid algusest peale maininud. Ent see toob kaasa muudatuse, mis on loomulikult tähtis, sest meie ees olev dokument tähendaks praeguste nõukogu funktsioonide üleandmist komisjonile.
See volituste üleandmine tähendab de facto, et parlament ja liikmesriigid ise on hindamisprotsessist kõrvale jäetud, hoolimata tõsiasjast, et nemad on need, kellel on võim oma välispiiride turvalisuse üle.
Parlament, mis esindab Euroopa kodanikke, mängib turvaküsimustes tähtsat ja juhtivat rolli. Meie ülesanne on tähtis ning Lissaboni leping kinnitab seda.
Seega, lugupeetud juhataja, tahame kolm kuud oodata, sest kui kolm kuud ootame, ei ole vajadust juhtumit uuesti avada.
Austatud juhataja! Veel üks küsimus: nägin just asepresidenti džemprit selga panemas ning siin on väga külm. Vabandage mind, kuna pean lahkuma, ent ma ei lahku sellepärast, et ei taha arutelu jälgida, vaid sellepärast, et hakkan bronhiiti jääma, mis ei ole väga tore, nii et oleksin tänulik, kui saaksite selle osas midagi ära teha, lugupeetud juhataja.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Võib-olla on siin külm ka sellepärast, et komisjon võtab meie parlamenti ja selle arvamusi väga vähe arvesse. Võib-olla muutuvad meie suhted tulevikus soojemaks. Usun, et see olukord ja arutelu ei ole voliniku jaoks väga meeldiv, sest näib, et me kõik või vähemalt enamik meist jagame sama arvamust. Samas tahaksin raportööri tema töö eest tänada.
Schengeni ala loomine tõi meie kodanikele tõesti Schengeni alas liikumisvabaduse ning minu arvates oli see üks suurimaid edusamme Euroopa ajaloos. Ent palju on veel vaja ära teha. Sisepiirikontrollide kaotamine vajab täielikku turvalisust ja ka usaldust eri osapoolte vahel seoses nende võimega vajalikke meetmeid rakendada. Jälgimis- ja hindamismehhanismi loomine on seega väga tähtis, juhul kui tahame liikmesriikide kodanike toetuse võita. Seda plaani kasutavad väga sageli ära parempoolsed äärmuslased, kes levitavad väiteid, et Schengeni ala lubab tegelikult mitmesugustel kurjategijatel siseneda selle ala riikidesse, ning meie riikide kodanikud küsivad õigustatult, kuidas kavatseme seda tulevikus vältida.
Asutustevahelise koordineerimise põhimõtte tugevdamine on samuti väga tähtis punkt, mille volinik oma ettepanekus üsnagi maha vaikib, mis on selgelt kahjulik, sest nagu mitmed eelkõnelejad juba öelnud on, usume me kõik, et Lissaboni leping varsti jõustub, ja seega oleks hea, kui selle konteksti saaks ühendada.
Me ei näe ka põhjust, miks Euroopa Parlament ei tohiks aastaaruandes saada kogu vajalikku teavet - kahjuks ei õnnestunud komisjonil seda demokraatia põhimõtet oma arvamusega ühendada. Seega, nagu raportöör, eelistaksin ka mina, et eelnõu komisjonile tagastataks, ning et nõuaksime, et sellesse liidetaks ühine otsustamisprotseduur ja et kogu põhimõte oleks lihtsustatud ja kogu protsess läbipaistvam.
Cecilia Wikström
(SV) Lugupeetud juhataja! Nagu Carlos Coelho ja paljud teised kaasparlamendiliikmed, tahaksin ka mina rõhutada, et Schengeni ala loomine 1980ndatel ja 1990ndatel oli üks meie aja kõige tähtsamaid reforme. Jean Monnet, üks Euroopa Liidu kõige tähtsamaid isikuid, on väidetavalt öelnud, et Euroopa Liidu eesmärk ei ole mitte rahvusi, vaid inimesi kokku tuua.
Sajandite jooksul on inimeste liikumist Euroopas kõvasti piiratud. Meie kaasinimeste kahtlustamine on domineerinud suhteid Euroopa riikide vahel. Usaldus riikide vahel puudub mõnikord täielikult. Suhetes on tüüpiline usaldamatus, mitte usaldus. Õnneks on see minevik ja näeme nüüd Euroopa jaoks uusi võimalusi. Enamikul meist siin Euroopa Parlamendis on juba pikka aega olnud võimalus ära kasutada Schengeni ala pakutavaid vabadusi. On kerge unustada ainulaadset usaldustaset riikide vahel, mis olid aluseks selle loomisele. On kerge unustada vaevalist teed, mis sellesse punkti viis. Ent vaba liikumine on eeltingimus sellele, et inimesed saaksid kohtuda üle riigipiiride.
Lugupeetud juhataja! Nagu Carlos Coelho õiglaselt ütles, on loomulikult tähtis, et Schengeni acquis' jaoks oleks olemas tõhus ja läbipaistev hindamismehhanism, nii et see ala jääks ja areneks vaba liikumisega defineeritud alaks. Ent Schengeni aluseks on usaldus koostöös osalevate riikide vahel, mitte mehhanism ise. On tähtis, et see mehhanism oleks nii tõhus kui ka läbipaistev, seega näen komisjoni ettepanekus probleemi. Probleem seisneb selles, et nõukogu praegune roll antakse komisjonile ja et koostöö ulatust vähendatakse kõvasti. Ent minu kõige tõsisem vastuväide on see, et meid, valitud esindajaid Euroopa Parlamendis, sellest protsessist välja jäetakse.
Räägime millestki nii tehnilisest nagu hindamismehhanism, ent ei tohi unustada, et see puudutab Euroopa koostöö põhialuseid: vabadust, turvalisust ja õiglust. Seega on tähtis, et meid kõiki hõlmataks selles valdkonnas uute otsuste vastuvõtmisse. Seega kutsuksin komisjoni üles võtma arvesse siin istungisaalis väljendatud kriitikat. Kutsun komisjoni üles võimalikult kiiresti uut ja paremat ettepanekut esitama. Uus ettepanek peab sedastama, et muudatused hindamismehhanismis peavad olema teemaks kaasotsustamismenetluses komisjoni, liikmesriikide ja eriti Euroopa Parlamenti valitud esindajate vahel.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Lugupeetud juhataja! Komisjoni ettepaneku eesmärk on tugevdada Schengeni hindamise töörühma rolli, muutes selle mehhanismi tõhusamaks ja läbipaistvamaks, et kindlustada Schengeni acquis' tõhus ja järjepidev kohaldamine. Ent on veider, et hoolimata vabast liikumisest Euroopa Liidus üritab see samal ajal ikkagi suruda läbi süsteemi loomist, mis on kaugel sellest, et peetaks kinni inimõiguste toimingute täitmisest. Schengeni acquis' kohaldamise hindamise raskus seisnebki täpselt raskuses, mis meil on seoses aktsepteerimisega, et see näeb ette tundliku teabe vahetamise, nn isiklikud kaustad ja repressiivmehhanismid, mis on loodud Euroopas vaba liikumise ja selle kaitsmise ettekäändel.
Komisjonil on õigus muretseda. Sisepiiridel piirivalve kaotamine sõltub pädevatest kompenseerivatest meetmetest seoses kontrolli tugevdamisega välispiiridel ning koostööga politsei, tolli ja kohtute vahel. See on ka tähendanud, ja tähendab ikka veel pidevat teabevahetust ja biomeetriliste viisade kasutamist Euroopa Liitu sisenemiseks. Arvestame, et igasugune hinnang peab silmas pidama kõigi kasutatud meetmete otstarbekust ning mitte ainult kinnitama nende rakendamist. Me ei nõustu mingitel tingimustel ettepanekuga, mis, kui see heaks kiidetakse, annab hindamismehhanismide kaudu suurema seaduslikkuse sellele, mis on peamiselt repressiivsed meetmed.
Nicole Sinclaire
Lugupeetud juhataja! Arvasin alati, et Euroopa Parlamendi liikmeks olemine on ajaraiskamine, ent tänane õhtu on küll viimane piisk karikasse. Me räägime siin millestki, mis tõesti tähtis on, sest Lissaboni leping - te teate, et olete end sellest läbi surunud - jõustub umbes järgmise kuu jooksul ning peame selle üle taas arutlema. Nii et siin me siis oleme oma aega raiskamas, tänan teid väga!
Viskame kriitilise pilgu Schengeni lepingule ja sellele, mida see tegelikult Euroopa jaoks tähendanud on: see on lubanud kurjategijatel, inimestega kaubitsejatel ning narkodiileritel omaette tuhandeid miile reisida; see on lubanud teisele poole Inglise kanalit tekkida sellistel laagritel nagu Sangatte ja nn džungel, kus inimesed elavad kahetsusväärsetes tingimustes. Loodan, et olete enda üle uhked.
Võiksite olla teadlikud, et 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni kohaselt peaks põgenik paluma varjupaika esimeses ohutus riigis - ent te ei võta seda arvesse. Eirate rahvusvahelist seadust ja üritate näida vastutustundliku juriidilise isikuna, nagu Lissabon teid näeks. Jama jutt: see koht on naljategemine! Ühendkuningriigi inimesed tahavad oma piire ise kontrollida. Sellel on küllalt teie valitsemisest. Lõpetan hoiatusega: britid on õiglased, tolerantsed ja usaldavad, ent kui meid liiga palju rõhute, võitleme vastu. Ja kui võitleme, siis võidame!
Philip Claeys
(NL) Lugupeetud juhataja! Schengeni acquis kohaldamise jaoks on kindlasti vaja tõhusamat hindamismehhanismi, ent mulle on jäänud mulje, et kulutame siin aega mõttetuste üle arutamisele, samal ajal kui Euroopa Liidu välispiirid on auke täis. See on kindlasti rohkem seotud poliitilise tahte puudumisega kontrollimaks tõhusalt enamiku liikmesriikide valitsuste ja Euroopa Liidu enda kui tõhusate hindamismehhanismide puudumisega.
Me kõik teame, et on mõned liikmesriigid, mis ei suuda või ei taha kaitsta oma Euroopa Liidu välispiire ebaseadusliku sisserände eest. Me kõik teame, et on mõned valitsused, mis õõnestavad kogu Schengeni süsteemi ebaseaduslike välismaalaste seadustamise kaudu. Tooksin näiteks Zapatero valitsuse Hispaanias ning ka Itaalia, Hollandi ja ka Belgia valitsused. Belgia valitsus valmistub praegu uute ebaseaduslike sisserändajate massiliseks seadustamiseks ning ohustab sellega kogu süsteemi, kuna sellisel moel seadustatud ebaseaduslikud sisserändajad saavad end sisse seada kus iganes Euroopa Liidus.
Zuzana Roithová
(CS) Head kolleegid! Schengeni teabesüsteemi uuendamine on muutumas õudusunenäoks. Euroopa Liidu edasise laienemisega on järjest suurem terrorismi ja kuritegevuse oht ning seega tuleb prioriteediks võtta kõrgem turvalisus. On laiduväärne, et üleminek uuele andmebaasile lükkub taas edasi. Süsteem sisaldab andmeid kadunud isikute, varastatud kaupade ja kohtumenetluste kohta. Praegune süsteem on kehtinud alates 1995. aastast ning arendati välja kuni 18 riigi jaoks. Kiidan komisjoni paindlikkust, sest see on teinud Schengeni laienemise võimalikuks, hoolimata süsteemi SIS II viivitustest. Üheksa uue liikmesriigi liitumine oli loomulikult võimalik ainult erandkorras.
Süsteemi teine versioon lükatakse edasi vähemalt kuni 2011. aastani. See peaks tooma kaasa täiustusi halduses, paindlikkuses, turvalisuses ja andmesalvestusmahtudes ning annaks ka muid uusi funktsioone. See võimaldab liituda ka teistel riikidel, kaasa arvatud ka ühenduse Suurbritannia ja Iirimaaga. Agentuur FRONTEX peab saama ka kõik volitused, mida vajab tõhusaks ebaseadusliku sisserändega võitlemiseks. Sellegipoolest on mul kahtlused Schengeni töörühma ühenduse tasandile viimise osas, sest muretsen, et see paneb liikmesriigid hülgama oma kohustust kontrolli tagada. Teisest küljest tahaksin juhtida teie tähelepanu Tšehhi kodanike kogemustele, kuna tean juhtumeid, kus Saksa ja Austria politseiohvitserid on ilma põhjuseta tšehhi autojuhte ahistanud.
Mul on kahju, et president Klaus mõttetult Lissaboni lepingu ratifitseerimist edasi lükkab, ent on selge: varsti pärast seda peab komisjon taas õigusaktid esitama, seekord Euroopa Parlamendi kaasotsustamismenetluse kohaselt. Seega pooldan praegu esitatud tekstide tagasilükkamist, mille pakkus välja Carlos Coelho, ning soovin talle hea raporti puhul õnne!
Marek Siwiec
(PL) Lugupeetud juhataja! Siin istungisaalis on ikka ja jälle kostunud sõna "Schengen”. Enamik meist on nõus, et Schengen on olnud väga edukas ja et uute Euroopa Liidu liikmesriikide jaoks tähendab see integratsioonis suurt edu. Ent samal ajal on Schengen tohutu suur kohustus ning selle on endale võtnud uued riigid - Baltimaad, Poola, Slovakkia, Rumeenia ja Bulgaaria. Vastutus Euroopa Liidu idamaade piiri eest lasub uutel liikmesriikidel ning nad täidavad oma kohustust väga hästi.
Ent tahaksin küsida midagi, mida siin istungisaalis veel mainitud ei ole. Mis meie jaoks on imetluse ja uhkuse teema - ma mõtlen Schengenit ja liikumisvabadust - on õudusunenägu ja suurte probleemide allikas kõigile neile, kellele kehtib viisapoliitika ja vajadus hankida seda, mida nimetatakse Schengeni viisaks. Räägin Ukraina, Moldova ja teiste idapoolsete riikide elanikest, kes tahavad Euroopa Liitu tulla. Kasutusele on võetud Schengeni viisad, ent need maksavad palju. Nende viisade eest peavad nende riikide inimesed maksma umbes sama palju kui nad kuus teenivad. Nad peavad viisade saamiseks läbima alandava protseduuri ning seisma tohutu pikkades järjekordades. Ka see on Schengen. Nende jaoks tähendab Schengen alandust, seina ja probleemi.
Selleks et luua süsteem Schengeni poliitika funktsiooni hindamiseks, tahaksin vähemalt ära mainida viisapoliitikaga seotud teemad. Tahaksin seda hinnata. Võib-olla oli sellele mingi õigustus, ent me ei tea, kui kaua see poliitika kehtib, ning tahaksin hinnata, kuidas võtsime kasutusele sellised vahendid, mis eraldavad meid nii paljudest inimestest, kes ju loomulikult tahavad meie piirkonda, Schengeni alasse tulla. Kuigi see ei ole raporti teema, tahtsin need sõnad siin tänase arutelu ajal ära öelda.
Andreas Mölzer
(DE) Lugupeetud juhataja! Nagu te teate, on nüüdseks 28 riiki, kaasa arvatud 25 Euroopa Liidu liikmesriiki, oma ühispiiridelt kaotanud reisijate kontrolli. Selline liikumisvabadus sõltub loomulikult laialdasest usaldusest vastavate riikide vahel.
On väga vajalik, et jätkusuutlikult reguleeriksid reisijate liikluse vaba liikumist tõhusad täiendavad meetmed. Selles kontekstis on keskse tähendusega tõhus järelevalve ja välispiiride kontroll, mida - nagu me teame - viiakse ühtse standardi järgi läbi Schengeni infosüsteemi kaudu ning ühtlustatud sisenemisnõuete kasutuselevõtuga kolmandate riikide kodanikele. Ent oleme sellest ikka veel väga kaugel. Kaasnevatele mehhanismidele vastavus on seega tähtis tegur Euroopa Liidu kodanike turvalisuse juures.
Minu riik, Austria, on eriti mõjutatud oma geograafilise läheduse tõttu Ida-Euroopa riikidele. Peate selles kontekstis vaid mõtlema viimaste vahejuhtumite peale külmutusauto konfiskeerimise ajal Austrias, milles oli 64 Türgist Ungari ja Austria kaudu Saksamaale sisseveetavat Kurdi sisserändajat. See juhtum näitab, kui tähtis on võimalus toetuda korralikele ja tõhusatele välispiirikontrollidele ning kui haruldane juhus see on.
Siseküsimustes peame mitmetes Euroopa piirkondades sõdima ka järjest suurema kuritegevuse vastu, mis järjest sagedamini saab alguse organiseeritud piiriülestest jõukudest. Nii et usun, et peaksime hoolikalt kaaluma sisepiiridel ajutise piirikontrolli taasrakendamist. Nagu te teate, osutus see UEFA 2008. aasta meistrivõistlustel väga tõhusaks.
Kuna hindamismehhanismi rakendamine Schengeni acquis' kohaldamise jälgimiseks on liikmesriikide ning veelgi enam nende kodanike põhimure, usun, et on väga tähtis, et nende otsuste tegemisse hõlmataks Euroopa Parlament kui kodanike esindaja.
Raffaele Baldassarre
(IT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Mõlemad ettepanekud annavad komisjonile täielikult üle õigused, mis siiamaani olid nõukogul.
Lissaboni lepingu peatse jõustumise ja selle tulemusel sambapõhise ühenduse struktuuri kaotamisega saab õiguslik olukord olema hoopis teistsugune ning täielikult muudetud. Seega peab hindamismehhanism põhinema praegu esimese ja kolmanda samba vahel jagatud ülesannete ühtlasel jaotamisel.
Seetõttu arvangi, et on tähtis, et ettepanek sätestaks liikmesriikide suurema hõlmamise - Jacques Barrot, ma ei usu, et ekspertide kaasamisest piisab - ja eelkõige Euroopa Parlamendi tõelises kaasamise, tõelise osaluse mehhanismi koordineerimisrühmas, et jälgida ja kontrollida Schengeni acquis' korralikku kohaldamist. Lisaks sellele peaksime minu arvates põhjalikumate ja täpsemate kriteeriumite abil määratlema ja paremini defineerima, kuidas kasutada rändesurve parameetrit, mis näitab täpselt ära suurima riskiga alad, mida peaks ette teatamata kontrollima.
Viimaseks tuleks ettepanekuid käsitleda ühe paketina, mitte eraldi, kuna need mõlemad esindavad ühe ja sama teema üldisi aspekte ja neil on ka samad puudujäägid. Seda ka selle tõttu, et Lissaboni lepingu jõustumisega on kohaldatavaks toiminguks kaasotsustamismenetlus.
Seega toetan täielikult Carlos Coelho seisukohta ja komisjoni üleskutseid need ettepanekud tagasi võtta ja esitada teised, paremad, mis arvestaks selle arutelu tulemusi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Schengeni ala liikmesus tähendab liikmesriigi kodanikele täielikku liikumisvabadust sellel alal, kaotades piirid liikmesriikide vahelt täielikult. Schengeni ala turvalisus sõltub sellest, kui karmilt ja tõhusalt iga liikmesriik oma välispiiril kontrolli rakendab. Arvestades, et sellisel juhul hõlmatakse kahekordne hindamismehhanism, tuleb seda rakendada, sest räägime Schengeni ühenduse acquis' kohaldamise hindamisest ja kontrollist, et tagada selle rakendamine läbipaistvalt, tõhusalt ja ühtlaselt.
Kuigi peaksime tervitama komisjoni ettepanekut võtta vastu nii otsus kui ka määrus, sest arvame, et see tõstab vastastikust usaldust liikmesriikide vahel, mis on osa sisepiirideta alast, ja sätestavad kõrged ja ühtlased standardid Schengeni acquis' konkreetsel kohaldamisel, usume siiski, et see tuleks üle vaadata, võttes arvesse Lissaboni lepingut, kui see jõustub.
Tervitan tõsiasja, et komisjoni ettepanekus töötavad liikmesriigid koos komisjoniga kui osa koordineerimisrühmast, et võimaldada komisjonil seda hindamismehhanismi rakendada. Tervitan ka seda, et arendamisel on mõned mitmeaastased programmid ning kaasatakse mõned riiklikud eksperdid, et viia läbi kohapealseid kontrolle, mis võimaldavad paremat teabevahetust liikmesriikide vahel ühenduse acquis' valdkonnas. Ent kui Lissaboni leping jõustub, saab politsei- ja kohtukoostöö valdkond osaks esimesest sambast, ühenduse õigusaktide sambast.
Tahan juhtida tähelepanu ka tõsiasjale, et artikkel 14 ettepanekus võtta vastu nõukogu otsus hindamismehhanismi kasutuselevõtmiseks Schengeni acquis' kohaldamise jälgimiseks näeb ette aastaaruande, mille komisjon peab parlamendile ja nõukogule esitama. Ent tahan veel korrata, et ettepanek tuleb ümber hinnata, et see võtaks arvesse ka Lissaboni lepingu sätteid.
Viimase punktina tahaksin lisada, et komisjoni soovitus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus selle hindamismehhanismi kasutuselevõtmiseks on ka uutele liikmesriikidele kaasa toonud tähtsaid tagajärgi, kuna arutame praegusel juhul Schengeni acquis' sätete rakendamise protseduuri kahes etapis. Mõned neist on kirjas ühinemislepingute lisas I ning teised jõustuvad pärast seda, kui nõukogu võtab vastu otsuse Schengeni acquis' teatud sätete kohta.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Lugupeetud juhataja! On hea, et tänane arutelu Schengeni acquis' hindamise üle leiab aset samal ajal, kui Euroopa Liidus ja ka Euroopa Parlamendis on algamas suurem arutelu Stockholmi programmi üle. See on suur projekt, mis puudutab Euroopa Liidu kodanike elude eriti tähtsaid valdkondi, nagu õiglus, vabadus ja turvalisus. Näiteks kaks programmi elementi, Euroopa Liidu kodanike vabadus ja turvalisus, tuleb kindlasti Schengeni projekti hindamisse hõlmata.
Seega peame endalt küsima, milleks Euroopa Liit loodi ja miks meile on nii tähtis, et seda suurepärast projekti edu saadaks. Seda ei loodud ju poliitikutele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, vaid konkreetsetele riikidele. See loodi hoopis kodanike heaks. Seega on kodanike heaolu, nende vabadus ja ka kõrgeimad võimalikud turvastandardid, mis neile tagada tuleb, ühed põhielemendid töös, mille Euroopa Liidu asutused ette peaksid võtma.
Nii et ei ole hea, et arutame Schengeni ala omaette, ühendamata seda arutelu Euroopa Liidu rändeprogrammi, viisaprogrammi ja naaberriikidega koostöö tegemise programmide hindamisega. Sest ainult siis saab olukorra ühine arutamine ja hindamine viia selleni, et jõuame sobivate lahendusteni - selleks kaasataksegi parlament nende otsuste tegemisse, ja loodan, et nii juhtubki.
Seega olen veendunud, et Schengen on hästi töötanud. Hoolimata tõsiasjast, et algselt öeldi, et uute riikide vastuvõtmine Schengeni alasse on ilma SIS II kasutuselevõtuta võimatu, näitas kümne riigi vastuvõtmine 2004. aastal, et see oli võimalik, ning midagi katastroofilist ei juhtunud. Nüüd peame ainult tagama, et süsteemi funktsioneerimise täiustamiseks ja korrastamiseks mõeldud mehhanismid arendatakse välja võimalikult kiiresti ja loomulikult koostöös Euroopa Parlamendiga. See selgitab minu austust Carlos Coelho vastu ning toetan tema raportit täielikult.
Daciana Octavia Sârbu
Lugupeetud juhataja! Tahaksin toetada üleskutset see ettepanek tagasi võtta ja seda, et komisjon esitaks uue ja teistsuguse õigusliku alusega ettepaneku.
On selge katse parlamenti sellest tähtsast teemast kõrvale jätta ning parlamendi õigustalitus on kinnitanud, et antud ettepaneku jaoks oleks võidud valida teistsugune õiguslik alus, mis oleks võimaldanud parlamendi täielikku kaasamist protsessi.
Schengeni infosüsteem, Schengeni viisa, Schengeni piirieeskirjad ja viisaeeskirjad sõltuvad kõik kaasotsustamismenetlusest, ning liikudes Lissaboni lepingu ratifitseerimise ja lihtsustatuma ja rohkem ühendatud õigusliku struktuuri poole kogu Euroopa Liidus, peaksime kindlasti nägema parlamendi suuremat kaasamist nendesse küsimustesse. Praeguses ettepanekus ei väljendata midagi sellist.
Oleme parlamendi komisjonis näinud märkimisväärset parteidevahelist üksmeelt nendes küsimustes ning loodan, et kogu parlamendi tugev ja selge seisukoht koos õigusliku olukorra korraliku hindamisega toob kaasa ettepaneku ümbersõnastamise ja uue ning sobivama ettepaneku esitamise.
Véronique Mathieu
(FR) Lugupeetud juhataja! Nagu paljud minu kaasparlamendiliikmed, toetan ka mina täielikult Carlos Coelho raportit ning tänan teda südamest suurepärase töö eest!
Algusest peale oli sisepiiridel kontrolli kaotamise eesmärk ja põhitingimus kompenseerivate meetmete olemasolu, mille eesmärk on palju kardetud turvalisuse puudust vältida. Need meetmed moodustavad vastastikuse usalduse aluse, mis on vajalik heaks koostööks Schengeni alal. Seega saame ainult tõhusa ja läbipaistva Schengeni acquis' kohaldamise hindamise mehhanismiga tagada, et see usaldus säilitatakse ja et ka liikmesriigid väga kõrgel tasemel koostööd teevad.
Väljakutse on seega väga suur ning parlamendi roll selle uue mehhanismi loomises peab sellele väljakutsele vastama. Siit tuleneb, et kui see tekst enne Lissaboni lepingu jõustumist vastu võetakse, on vaja mehhanism või vähemalt esimese sambaga kaasnevad elemendid kaasotsustamismenetluse teel vastu võtta.
Veelgi enam, kui Schengeni acquis' liitmisest ühenduse õigusse ja Euroopa Liidu õigusse tuleb kindlasti teha järeldusi, ei tähenda see, et hindamise haldamine tuleb ainult komisjonile usaldada.
Liikmesriigid tuleb sellesse hindamismehhanismi rohkem kaasata või muidu on oht, et vastastikune usaldus kaob. Sama kehtib ka meie liikmesriikide siseriikliku turvalisuse puhul. Kui liikmesriik seda acquis'd õigesti ei kohalda, kannatavad selle tagajärgi kõik teised liikmesriigid.
Viimaseks, mis puutub tõhususse, siis mulle ei näi sobiv kahe hindamisetapi jaoks ette näha kaks eri mehhanismi, milleks on kontroll enne acquis' kohaldamist ja acquis' kohaldamine Schengeni riikides.
Seega ühinen Carlos Coelhoga, kutsudes komisjoni üles seda ettepanekut tagasi võtma ja esitama meile uut ettepanekut, mis võtab rohkem arvesse acquis' põhimõtet ja liikmesriikide rolli selle kohaldamise hindamisel.
Alan Kelly
Lugupeetud juhataja! Pöördun kahetsusega täiskogu poole kui liige riigist, mis ei ole veel Schengeni alaga liitunud. Ma toetaksin selle liitumist. Loodan, et Schengeni hindamise töörühm näitab lõpuks Iirimaale ja ka meie naabritele Suurbritannias Schengeni vaieldamatuid eeliseid.
Liikumisvabadus on Euroopa Liidu kodakondsuse põhiõigus ja sammas, mille poole me kõik püüdleme. Võimalus piire vähendada ja anda Euroopa Liidu kodanikele vabadus ja võimalus reisida on olnud suurepärane, eriti arvestades Euroopa ajalugu. Tõsiasi, et seda tehti, suurendades samal ajal meie võimude suutlikkust takistada piiri ületamisega seotud kuritegusid, on oluline ajalooline saavutus ja üks Euroopa Liidu suurimaid õnnestumisi tänapäevani. Schengeni leping oli see, mis viis Iirimaa täieliku kriminaalteabe andmesüsteemi loomiseni, mis loodetavasti tulevastel aastatel Euroopa süsteemiga ühendatakse. Schengen on äärmiselt hästi toiminud ja kõik näevad seda.
Selle suurepärase saavutuse tõttu ongi kahju, et minu riik osaleb Schengenis ainult osaliselt. Kuigi Iirimaa julgeolekuasutuste ja meie Euroopa partnerite vahel on olnud täielik koostöö kogu politseiasjade valdkonnas, ei jaga Iirimaa kodanikud Euroopa Liidu täielikke eeliseid. Piirikontrollide kaotamine nõuab vastastikust usaldust kõigi kaasatud liikmesriikide vahel. Kahjuks on Iiri valitsus siiamaani seisukohal, et ei saa oma Euroopa naabreid täielikult usaldada ning tegutseb madalamal tasemel selles, mis puudutab inimeste vaba liikumist Euroopas. Mul on sellest väga kahju. Mida me tõesti vajame, on üleeuroopaliiduline viisasüsteem, millele Schengen ja tänane arutelu loodetavasti kaasa aitavad.
Mis puutub meie ees olevasse ettepanekusse, siis paluksin komisjonil see tagasi võtta. Usun, et see annab komisjonile liiga suured õigused. Tegelikult üritab see Euroopa Parlamenti kõrvale jätta. See peaks meie juurde tagasi tulema ettepanekutega, mis austavad kaasmenetlusotsust, ning lisaks arutelule on pärast Lissaboni lepingut ka nõue nagunii uusi ettepanekuid esitada.
Petru Constantin Luhan
Lugupeetud juhataja! Eelkõige tahaksin õnnitleda Carlos Coelhot tema suurepärase töö eest! Lihtsa tõhusa ja läbipaistva hindamismehhanismi loomine, mis praegu Schengeni hindamist täiendab, on väga teretulnud algatus.
Ent andmekaitsega seoses on ka mitmeid probleeme, mida raportöör varem rõhutas. Kahjuks peetakse praeguses menetluses meiega ainult nõu, hoolimata vajalikest täiustustest. Kui Lissaboni leping jõustub, saab parlament seoses kolmanda samba teemadega automaatselt kaasotsustamisõigused. Kuna kaalul on Schengeni ala ja selle kodanike turvalisus, tuleks nende hindamissüsteemide loomisesse põhjalikult kaasata kõik tegijad, võimaldades sellega tagada ja ühtlustada vastastikuse usalduse põhimõtet, mis on vajalik Schengeni ala säilimiseks.
Kõigil nendel põhjustel toetan raportööri tema algatuses, mis nõuab, et komisjon võtaks ettepanekud tagasi ning esitaks uued ja põhjalikumad.
Elena Oana Antonescu
(RO) Tahaksin õnnitleda Carlos Coelhot suurepärase töö eest, mida ta teinud on, ning meelekindluse eest, mida ta on üles näidanud oma soovis saada hindamismehhanism, mis kontrolliks Schengeni acquis' kohaldamist lihtsal tõhusal ja läbipaistval moel!
Pean ELi territooriumil vaba liikumise võimaldamist ning sisepiiridelt kontrolli kaotamist Euroopa Liidu kõige suuremateks saavutusteks. Võttes arvesse piiride läbilaskvust, vajame kõrgeid standardeid, kui rakendame Schengeni acquis'd reaalselt, et saavutada liikmesriikide vahel kõrgem vastastikuse usalduse tase, kaasa arvatud nende võimes rakendada meetmeid, mis kaasnevad sisepiiridel kontrolli kaotamisega.
Peame Schengeni acquis' kohaldamise jälgimise mehhanismi täiustama. Vajadus säilitada kõrge turvalisus- ja usaldustase vajab head koostööd liikmesriikide valitsuste ja komisjoni vahel. Arvestades selle valdkonna määruste tähtsust põhiõiguste ja -vabaduste vaatenurgast, peab Euroopa Parlament nõudma, et Lissaboni lepingu jõustumine oleks eeltingimus õigusloomele, mis hõlmab piirijulgeoleku suurendamist.
Kui arvestada nimetatud õigusalgatuse olulisust, on kahetsusväärne, et Euroopa Parlament on pigem konsultandi kui kaasseadusandja rollis, mida ta aga oleks pidanud olema.
Õigluse, vabaduse ja turvalisuse ala loomine on Euroopa Liidu põhiülesanne. Seetõttu ongi tähtis, et liikmesriigid, komisjon ja Euroopa Parlament selle säilitamisse ja arendamisse võrdselt hõlmataks.
Seega toetan täielikult raportööri ettepanekut kutsuda komisjoni üles Euroopa Parlamendile uut täiustatud ettepanekut esitama, et anda parlamendile võimalus saada kaasseadusandja roll.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Lugupeetud juhataja! Oleme siin parlamendis külmanäpistuse üle elanud.
Arutelus on tõenäoliselt arusaamatus selle suhtes, et ettepaneku eesmärk on hindamisprotsess ühenduse tasandile viia. On tõsi, et meil on Schengen - märgin ära ka selle, et suur enamus Euroopa Parlamendi liikmetest tähistas seda Schengeni edu, mis võimaldab liikumisvabadust ja samal ajal turvalisust.
On tõsi, et Schengeni hindamine oli alguses valitsustevahelisel alusel, ja et komisjon oli ainult jälgijaks. Ent on tõsi, et komisjon kui lepingute järelevalvaja peab hindamise eest vastutama. Ei ole aga küsimustki, et see saab hindamise üle monopoli - see peab meile väga selge olema. Loomulikult hõlmame liikmesriigid ning liikmesriikide eksperdid hõlmatakse kontrollide ajakava planeerimisse, kohapealsete kontrollide läbiviimisse ja hindamisaruande koostamisse.
On selge, et kartused, mida liikmesriikides tajume, tulenevad samuti arusaamatusest. Kuna soovime liikmesriikide vahel vastastikust usaldust, peame need kindlasti tihedalt kaasama Schengeni ja Schengeni acquis' kohaldamise meetmete hindamisse.
Räägin nüüd parlamendist. Ka siin on arusaamatus. Meie eesmärk ei ole parlamenti kõrvale jätta, nagu kuulsin kedagi ütlemas. Meie eesmärk on lihtsalt näha, kuidas parlamendi kaasatust saab regulaarsete aruannete abil veelgi suurendada. Ent see ei välista mingil juhul meie võimalust anda parlamendile selles ühenduse tasandile viidud mehhanismis suuremat rolli, kui Lissaboni leping ratifitseeritakse. Käin veidi peale, kuna tean, et Euroopa üldine huvi saab valitseda, kui seda meetodit kasutatakse, isegi kui vahel võib mõni liikmesriik selle Euroopa üldise huvi kaitsmise juures veidi jalgu järel vedada.
Seega on mõned arusaamatused, mida üritaksin selgitada.
Lisaks sellele tahaksin ka öelda, et ettepanekud toovad kaasa teatud lisaväärtuse võrreldes praeguse mehhanismiga. Hindamised saavad olema hulga sagedasemad ja selgemad. Riskianalüüside põhjal kavandatakse kohapealseid kontrolle; kogu hindamisülesande jooksul toimuvad etteteatamata kontrollid ja teadmised on kõrgetasemelised, ning osalevate ekspertide arv muudab kontrollid tõhusaks.
Kohapealsete hindamiste lõpus tehtud soovituste järeltegevuste hindamist parandatakse.
Need on minu mõtted, lugupeetud juhataja ja head kolleegid! Mõistan täielikult teie kärsitust näha parlamendi suuremat hõlmatust, kui Lissaboni leping ratifitseeritakse. Ei ole kahtlustki, et parlament peab selles ühenduse meetodis suurt rolli mängima, ent oleme teinud selle ettepaneku ühenduse tasandile viimise ettepanekul, võttes arvesse, et see jätab hiljem Euroopa Parlamendi hõlmamiseks väga selge tee.
Olen hoolikalt kuulanud kõiki sõnavõttusid ning panin tähele parlamendi praktiliselt ühehäälset seisukohta. Ent usun, et see kõik põhineb arusaamatusel, mis tuleks ära selgitada.
Carlos Coelho
raportöör. - (PT) Tahaksin teha kolm viimast märkust. Esiteks tahaksin tänada parlamendiliikmeid, kes minu raportit toetasid ning arutelu jooksul selle kohta avaldusi esitasid, ning asepresident Barrot'd tema avalduse eest, mis julgustab Euroopa Parlamendi kaasamist kaasseadusandjana, võttes Lissaboni lepingust tulenevatest võimalustest viimast. See ei olnud minu jaoks üllatus. Tean, et volinik Barrot on sellel ametikohal pikka aega olnud, ent on hea, et tema kui komisjoni asepresident meile selle ametliku avalduse esitas.
Teise punktina tahaksin meelde tuletada midagi, mida volinik Barrot ütles, kui mainis, et läbirääkimised nõukoguga olid rasked. Oleme samuti sellest teadlikud ning saame aru, et selle teemaga tegeledes oleks raske, kui asjad oleks teistmoodi. Seega lootsime ka seda, et komisjon näeb parlamenti kui kaasotsustamisõigusega partnerit, sest seoses nende lähenemisega Euroopale on komisjon ja parlament ühtemoodi positiivselt samastunud ideega, et otsustamine ei saa jätkuda pelgalt valitsustevahelisena.
Kolmandaks tahaksin rõhutada kahte asja, mis minu arvates sellest arutelust selgunud on. Esiteks ei saa ühtlust rikkuda. Ei saa olla kahte hindamissüsteemi; peab olema ainult üks, kas siis uute või vanade Schengeni liikmete jaoks. Lisaks sellele ei tohi õõnestada vastastikuse usalduse põhimõtet. Hõlmata tuleb kõik osapooled. Sellesse hindamisprotsessi tuleb hõlmata nii liikmesriigid kui ka Euroopa asutused. Euroopa asutused ei hõlma ainult komisjoni või nõukogu, nad hõlmavad ka parlamenti, ning seetõttu palumegi kaasotsustamismenetlust.
Juhataja
Ühine arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Vilija Blinkevičiūt 
kirjalikult. - (LT) On väga tähtis, et oleks olemas lihtne, tõhus ja läbipaistev hindamismehhanism, mis võimaldaks Schengeni ala säilitada kui vaba liikumise ala, samas kui Schengeni hindamise valitsustevaheline raamistik tuleb kindlasti kohaldada Euroopa Liidu raamistikku. Euroopa Parlamendi õigustalitus viis läbi uuringu ja leidis, et selle ettepaneku üle arutlemiseks oleks tulnud valida kaasotsustamismenetlus, mitte konsultatsioonimenetlus. Varsti jõustub Lissaboni leping ja selle kohaselt saab Euroopa Parlament suuremad volitused õigluse, justiits- ja julgeolekuküsimustes, mille alla see ettepanek jääb. Kuna Schengeni ala ja selle kodanike julgeolek on väga tähtis, peame valima kaasotsustamismenetluse.
Kinga Gál  
kirjalikult. - (HU) Schengeni koostöö võib võtta paljusid erinevaid vorme. Välja võib valida väga paljusid rakendusi ja neid põhjalikult uurida. Usun, et Euroopa Parlamendi liikmena tuleks praegu mainida, et üks põhitingimusi inimeste vabaks liikumiseks on see, et kogu Schengeni süsteem toimiks tõhusalt ja oleks rajatud vastastikusele usaldusele. Piirikontrollid, meie ühine viisapoliitika, piiriülene politseikoostöö ja andmekaitseküsimused on vaid selle tervikliku süsteemi osad. Need on erinevad teemad, ent neid kõiki ühendab üks tähtis tegur. Euroopa kodanikele on antud ja antakse iga päev nii palju täiendavat vabadust, mis nende jaoks sümboliseerib ühte Euroopa Liidu olemasolu kõige ilmsemat kordaminekut.
Valijaskonna esindajana liikmesriigis, mis liitus vaid paar aastat tagasi, võin seda rõõmuga kinnitada. Kui Portugali Euroopa Liidu eesistumise ajal ei oleks tehtud ettepanekut, ei saaks uued liikmesriigid olla osa Schengeni süsteemist. Uusim (teine) Schengeni teabesüsteemi versioon ei tööta praegu ikka veel. Selle vabaduse säilitamine on komisjoni ja liikmesriikide kohustus, teema, millele viidati ka kahes päevakorras olevas küsimuses. Euroopa Parlament jagab samuti seda vastutust ning just seetõttu peangi ma sekkuma kodanike vabadusega seotud küsimustesse. Seega toetan täielikult raportööri pingutusi ja nõustun tema ettepanekutega.
Siiri Oviir  
kirjalikult. - (ET) Schengeni ala loomine 1980ndate lõpus ja 1990ndate alguses oli üks Euroopa ajaloo suurimaid saavutusi. Schengeni acquis' sätted on olnud osa Euroopa Liidu raamistikust alates Amsterdami lepingu jõustumisest 1999. aastal. Tähtis osa Schengeni acquis' eeskirjade kohaldamise jälgimisest, mis moodustab osa Euroopa õigusest, on hindamismehhanism, mis peaks tagama Schengeni acquis' läbipaistva, tõhusa ja ühtlase kohaldamise ning peegeldama ka muudatusi õigusloome olukorras, mis tekkisid pärast Schengeni acquis' ühendamist Euroopa Liidu raamistikuga.
Nõustun raportööri arvamusega, et täna piirduvad eelnõus esitatud ettepanekud mõne üldise ettepaneku vastuvõtmisega kehtiva Schengeni hindamismehhanismi täiustamise kohta, mis hiljuti esitati. Ainus uus idee kogu eelnõus on määrus, mis puudutab võimalust viia läbi etteteatamata kontrolle, mis on väga teretulnud. Ma ei saa aga aktsepteerida tõsiasja, et praegune nõukogu roll täielikult komisjonile üle antaks. See ettepanek jätab koostööks liikmesriikidega väga piiratud võimalused ning hoiab Euroopa Parlamendi protsessist eemal. Ei tohiks unustada, et see on ala, mis põhineb vabadusel, turvalisusel ja õiglusel, ning et vastutus selle ala säilitamise ja arendamise eest ei lasu mitte ainult komisjonil kui põhiseaduslepingu rakendamise järelevalve tagajal, vaid ka liikmesriikidel, mis jätkuvalt vastutavad oma välispiiride turvalisuse eest, ja ka Euroopa Parlamendil, mis esindab Euroopa Liidu kodanikke.
