Google'i kava digiteerida maailma raamatupärand (arutelu) 
Juhataja
Järgmiseks päevakorrapunktiks on arutelu suulise küsimuse üle seoses Google'i kavaga digiteerida maailma raamatupärand, mille esitas komisjonile Klaus-Heiner Lehne JURI komisjoni nimel - B7-0224/2009).
Angelika Niebler
autori asendaja. - (DE) Austatud juhataja, nõukogu eesistuja, head kolleegid! Kindlasti olete tuttavad Interneti otsingumootoriga Google. Arvatavasti olete ka tuttavad uue Google Booksi projektiga, mille üle viimastel kuudel palju arutletud on. Projekti eesmärgiks on skaneerida raamatukogudes olevaid raamatuid ja teha need kättesaadavaks Interneti kaudu, mis annaks lugejatele Internetis kiire ja lihtsa juurdepääsu laiale valikule teostele.
Lugejate ja Interneti-kasutajate seisukohalt on see suurepärane idee. Kuid mida tähendab see autoritele, loovinimestele, kunstnikele ja kirjastajatele? Mis on nende osa, kui nende tööd Internetis avaldatakse? Järgmiste kuude vältel peame selle küsimuse üle hoolikalt arutlema. Võimalik, et olete juba teadlik sellest, et USA kirjastajad ja autorid algatasid õiguslikud menetlused Google'i vastu seoses teoste skaneerimise ja avaldamisega Internetis. Minu teada lahendati see vaidlus osapoolte vahel kohtuvälise lahendusega. Kuid küsimused on ikka veel vastamata ja need ei ole seotud mitte ainult Google'i olukorraga, sest tulevikus esineb kindlasti sarnaseid juhtumeid. Nende küsimustega tuleb esimesel võimalusel tegeleda.
Kas peame digitaalsel ajastul kohandama autoriõigust? Kas olemasolevad struktuurid vajavad muutmist? Seoses sellega mõtlen eriti just autoritasu kogumise ühingute rollile, mille üle me parlamendis tihti arutlenud oleme. Kas Internetis luuakse uusi monopole? Kuidas peaksime sellele reageerima? Kuidas muudab see näiteks meie riikide struktuure seoses nendes regioonides olevate raamatupoodidega? Mis on antud juhul vastanduvad huvid ja kuidas on võimalik leida nende vahel sobiv tasakaal?
Autorid ja kirjastajad tahavad saada oma töö eest rahalist tasu. Loomulikult kehtib sama ka siis, kui nende teosed Interneti kaudu saadavaks tehakse. Raamatukogud tahavad avaldada oma arhiive Internetis ilma, et nad peaksid esmalt igalt autoriõiguse omajalt selleks nõusoleku saama. Tarbijate huvid on selged. Nad sooviksid väga saada kiiret ja lihtsat juurdepääsu Internetis olevale sisule. Me ei ole veel nii kaugel, et saaksime arutleda võimalike lahenduste üle, kuid peame küsima endilt mitmeid küsimusi ning see ongi õiguskomisjoni Euroopa Komisjonile esitatud kirjaliku küsimuse eesmärk.
Kas peame autoriõiguse küsimuste lahendamiseks tegema eristusi, näiteks seoses sisuga? Kui jah, siis millised peaksid olema eristused? Paistab, et komisjon liigub selles suunas ning pöörab peamiselt tähelepanu olukorrale seoses raamatukogude varudega. Kas tulevikus peaks teostama massilise digiteerimise või on meie olemasolev litsentsimissüsteem antud probleemi lahendamiseks ebapiisav? Kuidas oleks võimalik Interneti-ajastul lihtsustada lähenemist autoriõiguse küsimusele? Nagu teate, on autoriõigus peamiselt riiklik õigus ning seoses sellega peame endilt taas küsima, kas on ikka veel tegemist kaasaegse lähenemisega. Kuidas peaksime tegelema tulevikus teadmata autorite teostega, mille autoriõiguse omajat ei ole võimalik tuvastada või leida? Kas peaksime eristama kirjanduslikke teoseid ja teaduslikke või akadeemilisi teoseid? Näiteks teenivad romaanikirjanikud oma elatist raamatute avaldamisega, aga kui teadlased oma tööd Internetis avaldavad, on nad peamiselt huvitatud oma uurimisvaldkonnas maine tõstmisest ning raha, mida nad oma tööga teenivad, ei ole nende jaoks nii oluline. On mitmeid küsimusi, mida on vaja esitada, ja olen hea meelega valmis neid teiega arutlema.
Tahaksin käsitleda veel ühte punkti, milleks on taas autoritasu kogumise ühingute teema. Vaadake, kui lihtne on tänapäeval Interneti kaudu muusikat alla laadida. Lähete lihtsalt iTunesi veebilehele ja ostate 20, 30, 40 või 50 euro sendi eest lugusid. Mis on selle tagajärjed autoritasu kogumise ühingutele. Kas neid on üldse enam vaja? Mul oleks väga hea meel, kui komisjon saaks selgitada meile taas, milline on praegune olukord.
Oleme parlamendis palunud komisjonil juba aastaid autoritasu kogumise ühingute küsimusega tegeleda. Üsna ebatäpselt väljendudes on samuti tegemist monopolistlike asutustega, mis on aastakümnete jooksul välja kujunenud. Mind huvitavad komisjoni plaanid seoses sellega. Viimasena soovin öelda, et kui võtta platvorm nagu Google, mis kõik vabalt kättesaadavaks teeb, siis luuakse sellega Internetis monopol. Peame mõtlema järele selle üle, kuidas säärase olukorraga tegeleda, et garanteerida, et lõpus ei jää meile vaid ühte pakkujat, kes siis Internetis oleva sisu juurdepääsutingimuste üle otsustab. Ootan väga järgmiste nädalate ja kuude jooksul teiega sellel teemal toimuvaid arutelusid ning mind huvitab ka komisjoni vastus õiguskomisjoni esimesele küsimusele.
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Tänan õiguskomisjoni nende küsimuste tõstatamise eest. Tõstatasite nii palju suuri ja põhimõttelisi küsimusi, mille üle järgmiste kuude jooksul kindlasti arutleda tuleb. Probleem on kindlasti pakiline, huvitav, põnev ja vägagi tulevikku suunatud. Esmalt annan ülevaate sellest konkreetsest küsimusest.
Esiteks, Projekt Google Books. Põhimõtteliselt on tegemist algatusega, mille eesmärgiks on anda laiale kasutajaskonnale vahend raamatute otsimiseks, leidmiseks ja ostmiseks. Õiguste omajatele võib see kujutada endast täiendavat kanalit kauplemiseks ehk siis täiendavat tuluallikat. Soovin lisada, et Euroopas võetakse projekt Google Books kasutusele koostöös raamatukogudega ning see hõlmab ainult üldkasutatavaid raamatuid. Autoriõigustega kaitstud raamatud on projektis kaasatud ainult Google'i partnerite programmi raames, mis on suunatud kirjastajatele, kes tahavad Google'iga lepingu sõlmida.
Google Booksi kollektiivne hagi on seotud Ameerika Ühendriikide Google Booksi projektiga ning selle eesmärgiks on viia lõpule kohtuvaidlus, mis on kestnud juba neli aastat. Kui hagi heaks kiidetakse, annab see õiguste omajaile täiendava tuluallika, kuid mis kõige tähtsam, sellega antakse USA kasutajatele võimalus otsida ja kasutada teoseid, mis on seniajani olnud kättesaamatud, kuna tegemist on lõppenud tiraaži või teadmata autoriga teostega. Lisaks võivad rahalised stiimulid tuua välja teadmata autoriga teoste õiguste omajad.
Mis projekti Google Book Search puudutab, siis näeb komisjon selles Google'i algatuses näidet sellest, et arenemas on uued ärimudelid, millega on võimalik anda kasvavale hulgale kasutajatele peaaegu hetkeline juurdepääs suurele hulgale teostele. Et Euroopa Komisjon pooldab Euroopa raamatukogudes ja mujal raamatukogudes olevate raamatute digiteerimist ning et raamatute digiteerimine sarnaneb Heraklese vägitööle, kus on vajalik erasektori toetus, pooldab komisjon selliseid algatusi, nagu Google'i projekt Book Search seni, kui need peavad lugu intellektuaalsetest omandiõigustest ja ei moonuta konkurentsitingimusi.
Mis Google Booksi lahendusse puutub, siis on komisjon osalenud aktiivselt konsultatsioonides Euroopa kirjastajate ja Google'iga. 2009. aasta septembris korraldas komisjon avaliku ärakuulamise, kus viis kokku Euroopa sidusgrupid ja lahendi osapooled, et nad saaksid vahetada oma arvamusi ja otsida selgitusi seoses kokkuleppe eri elementidega.
Kuid vahepeal on toimunud olulised muutused. Kuna esialgsele lahendile esitasid Google'i konkurendid, välisriigid (Prantsusmaa ja Saksamaa) ning USA justiitsministeerium mitmeid vastuväiteid, muudeti lahendi tingimusi. Need muudatused esitati USA kohtule 2009. aasta 13. novembril.
Esiteks piirati oluliselt muudetud lahendi kohaldamisala. Nüüd on lahendus kohaldatav ainult raamatutele, mis on registreeritud USA autoriõiguse ametis või avaldatud Ühendkuningriigis, Austraalias või Kanadas 5. jaanuariks 2009. Kõik muud raamatud jäävad lahendi kohaldamisalast välja. Sellest tulenevalt on tulevikus lahendi tingimusi haldava asutuse, autoriõiguste registri, juhatuses esindatud ainult Ameerika Ühendriikide, Ühendkuningriigi, Austraalia ja Kanada autorid ja kirjastajad.
Teiseks peavad kirjastajad muudest riikidest peale Ameerika Ühendriikide, Ühendkuningriigi, Austraalia ja Kanada pidama individuaalseid läbirääkimisi Google'iga, et ühineda Google Booksi teenusega Ameerika Ühendriikides.
Lahendi uuest versioonist tuleneb kaks märkust. Esiteks ei ole lahendist välja jäämine alati eeliseks. Välja jäädes ei ole enam kontrolli selle üle, mida Google seni skaneeritud teoste koopiatega teeb.
Teiseks ei saa ELi liikmesriikide - välja arvatud Ühendkuningriigi - kirjastajad enam osa raamatuturul toimuvatest suurtest muutustest. Projekt Google Books saab Ameerika Ühendriikides suure tõuke ilma Euroopa kirjastuste esindatuseta. Olgugi, et nimetatud lahendiga kokkulepitud teenus on saadaval ainult Ameerika Ühendriikide kasutajatele, võib selline mitteesindatus saada oluliseks kultuurilise mitmekesisuse jaoks.
Seoses sellega on komisjon liikmesriike üles kutsunud, ning teeb seda ka edaspidi, et need esmalt muudaksid intensiivsemaks oma digiteerimise poliitikaid. Teiseks, et liikmesriigid kaaluksid digiteerimise läbiviimisel avaliku ja erasektori vahelist partnerlust. Kolmandaks, et oleks tagatud kogu digiteeritud materjali kättesaadavaks tegemine terve ELi ulatuses. Kui liikmesriigid seda teevad, võib kujuneda Google Booksi lahendist katalüsaator, mitte oht, Euroopa algatustele digiteeritud kultuurile juurdepääsu andmise valdkonnas.
Sellega jõuan oma teise küsimuse juurde. Arutelu seoses Google Booksi lahendiga näitas, et Euroopa ei saa endale digitaalsel uudismaal mahajäämist lubada. Euroopa peab tegutsema kiiresti. Sel põhjusel on komisjon pühendunud täielikult autoriõiguste raamistiku väljakujundamisele, mis võimaldab Euroopa raamatukogude kollektsioonide laiaulatuslikku digiteerimist.
Meie arvates peavad autorikaitse eeskirjad olema piisavalt paindlikud, et Internetis olevate raamatukogude loomist mitte liiga keeruliseks teha.
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
fraktsiooni PPE nimel. - (PL) Austatud juhataja! Tänan teid tehtud avalduse eest, tänan ka õiguskomisjoni esitatud küsimuste eest ja Angelika Nieblerit tema kommentaaride ning volinik Kallast antud vastuse eest! Tegemist on väga tähtsate küsimustega ka siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni jaoks. Raamatute digiteerimise protsess avab palju suurepäraseid võimalusi, kuid rõhutan, et see peab teenima kirjastajate ja lugejate, ehk siis Euroopa ettevõtete ja tarbijate, huvisid.
Google'iga sõlmitud kokkuleppe eelmine versioon tekitas ohu, et üksainus ettevõte võib saada monopoolse kontrolli kogu kirjandusväljundi üle ning tuleb lisada, et seda ohtu ei ole siiani täielikult kõrvaldatud. Google skaneeris miljoneid autoriõigusega kaitstud teoseid üle maailma. Tänaseni on Google kasutanud neid skaneeritud teoseid seadusevastaselt, kohaldades ainult USA õiglase kasutamise põhimõtet ilma autoritelt või kirjastustelt nõusolekut küsimata.
Uus kokkulepe eirab jätkuvalt ühte Berni konventsiooni aluspõhimõtetest, mille kohaselt tuleb autoriõiguse omajatelt küsida luba enne nende tööde kasutamist ning mitte ainult pakkuda neile võimalust loobumiseks. Kõik need võimalused jätaks vastutuse, jõupingutused ja kulud autori kanda. Kokkulepe on rakendatud kõikidele maailma raamatutele, mis on avaldatud inglise keeles, ja riikides, kus nimetatud konventsioon kehtib.
Raamatute skaneerimisel tugines Google lõppenud tiraaži või teadmata autoriga teoste kategooriatele. Mõlemad kategooriad on väga üldiselt defineeritud. Tihti on võimalik leida teadmata autoriga teoste autorid, kui see põhjalikult käsile võtta. Lõppenud tiraažiga teosed on tihti teosed, mille avaldamise nende autorid või kirjastajad tahtlikult lõpetasid. Kas sellega ei kaasne oht, et Google võtab kirjastajatelt vabaduse määrata oma enda kirjastamispoliitika ja autoritelt potentsiaalse sissetulekuallika?
Mis tarbijaid puudutab, siis võib Google'i projekt pikemas perspektiivis kirjastuste toimimist õõnestada, juhul kui autoriõiguste omajad ei saa maksmisele kuuluvaid kasutusmakse. Konkurentsivõime säilitamiseks peavad kirjastajad lõpetama väärtuslike, asjatundlikult läbivaadatud, kulukate raamatute avaldamise. Tarbijatele tähendab see põhimõtteliselt, et kvaliteetsed teosed asenduvad odavate kontrollimata, kujutlusvõimeta teostega, millega kaasnevad ka kõikjal olevad reklaamid.
Seepärast soovin, et Euroopa Komisjon koostaks poliitika, mis võimaldaks küll edasise digiteerimise väljatöötamist, kuid ei avaldaks seejuures negatiivset mõju loomingulisusele ja turu ning Euroopa lugejate huvidele.
Sergio Gaetano Cofferati
fraktsiooni S&D nimel. - (IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Minu arvates leidub Google'i ja USA kirjastajate vahel sõlmitud kokkuleppes kahtlemata ka meie jaoks huvitavaid elemente ning olulisi väljavaateid. Kuid koos nende positiivsete aspektidega on oluline hinnata ka kokkuleppes leiduvaid probleemseid küsimusi.
Positiivse kokkuleppe saavutamiseks peame muutma oma seisukohta seoses kogu keerulise autoriõiguste probleemiga, peame saama üle konfliktist kultuuritoodetele Internetis vaba juurdepääsu andmise nõudmise ja eranditu autoriõiguste kaitsmise vahel.
On tõsi, et Google'i loodud süsteem annaks kõikidele kasutajatele suurepärase juurdepääsu teostele, eriti just lõppenud tiraažiga või raskesti leitavatele, ning annaks samas autoritele ja kirjastajatele võimaluse oma enda kultuurilise pakkumise värskendamiseks ja oma lugejaskonna suurendamiseks. Kuid on ka tõsi, et kuna kokkulepe kehtib ainult raamatutele ja teostele, mis on registreeritud USA autoriõiguse ametis või avaldatud Ühendkuningriigis, Kanadas või Austraalias, ja et Euroopa või ülejäänud maailma teostele pole seni nähtud ette ühtegi spetsiifilist meedet - Google on seni väljendanud ainult üldist valmisolekut sõlmida sarnased kokkulepped teiste riikidega -, on Google praeguse kokkuleppe tõttu monopoolses olukorras, ning selle põhjuseks ei ole ainult tohutud reklaamiressursid, mida uue süsteemi jaoks rakendatakse.
Sellel on kõigepealt ka omad tagajärjed Euroopa kultuuritööstustele, kuna Euroopa suhtes toimuks viivitus seoses kogu raamatukogude digiteerimise projektiga. Lisaks on 1980ndatest alates registreeritud USA autoriõiguse ametis juba väga palju Euroopa raamatuid. Seetõttu kehtiksid neile Google'i süsteemi kasutamisel uued eeskirjad. USA raamatukogudes, mis on andnud Google'ile võimaluse oma raamatute digiteerimiseks, on veel palju rohkem Euroopa raamatuid.
Euroopa Komisjon algatas Euroopa projekti, mis on senini avaldanud vähem mõju, kui Google Books eeldatavasti avaldab. Kokkulepe Google'i ja USA kultuuritööstuste vahel tõstatab seega küsimuse, kas on vaja siduda omavahel autoriõiguste kaitsmine ja tootmine ning kasutajatele juurdepääsu andmine, milles ei mängi üldsegi mitte väikest rolli viimase aastakümne tehnoloogilised arengud. On oht, et Euroopa jääb selle suure potentsiaaliga uue mudeli väljatöötamisel teistest maha.
Ütlen teile ausalt, austatud volinik, et minu arvates ei ole siin esitatud ettepanekud piisavad meie ees seisva probleemi lahendamiseks. Vajame lahendust, mis Euroopa riigid omavahel seoks ja ei paneks eelseisvate tegevuste vastutusekoormat liikmesriikide õlgadele.
Liam Aylward
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Tervitan väga õiguskomisjoni selle eest, et kõne all olev tähtis küsimus õigeaegselt komisjonile esitati! Raamatute digiteerimise projekt avaldab mõju mitmetele Euroopa ja liikmesriikide poliitikavaldkondadele, nagu näiteks autoriõigus, konkurents, raamatukogude digiteerimine ja kultuur, mistõttu see nõuab nii arutlemist kui ka kaalukat järelemõtlemist.
Raamatute digiteerimisel on palju selgeid eeliseid nii kultuurilisest kui ka majanduslikust seisukohast. Sellega saab digitaalne põlvkond parema juurdepääsu kirjandusele ja haridusele. Raamatute digiteerimine aitab kaasa teadmiste ja kultuuri levimisele. Õpilased, akadeemikud ja ülikoolid saavad omakorda juurdepääsu teabele ja uurimistöödele.
Kui Euroopa tahab olla eduka teadmistepõhise majanduse alal eesrinnas, peame liikuma edasi uute tehnoloogiatega ja teadmiste võidujooksus ees püsima. Minu enda liikmesriik Iirimaa oli tuntud pühakute ja haritlaste saarena, kus on pikaajaline kirjandusteoste loomise traditsioon ning seega on lugemise ja kirjanduse edendamine ning julgustamine alati teretulnud. Kahjuks tuleb tunnistada, et suurem osa pühakutest on läinud. Kuid digiteerimise projekt ei tohi jätkuda kirjandusliku loomeprotsessi kulul ja see ei tohi avaldada negatiivset mõju paljude sidusgruppide elatisele. Oluline on rõhutada, et digiteerimine on vastuvõetav ainult siis, kui sealjuures on esindatud ja kaitstud sidusgruppide, sealhulgas autorite, kirjastajate, joonistajate, graafiliste kujundajate ja kirjanduse tõlkijate õigused.
Arvestades potentsiaalse ohuga, mida digiteerimine trükitud raamatute turule avaldab, on oluline tagada õiguste omajate õiglane kompenseerimine. Selle probleemi esitasin möödunud oktoobril otse komisjonile. Vastuses panen tähele, et komisjon algatas juba avaliku konsultatsiooni ja korraldas ärakuulamisi, et vahetada sidusgruppidega seisukohti. Tervitan väga neid positiivseid samme ja kui tahame võtta kasutusele Euroopa Liidu autoriõigusi käsitlevad õigusaktid, tuleb pidada põhjalik arutlus sidusgruppidega kandmaks hoolt selle eest, et muutused kajastaksid nende huvisid ning toetaksid samas ka teadmistepõhist majandust.
Eva Lichtenberger
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja, volinik Kallas, head kolleegid! Google Booksi tegevuste tagajärjel on reaalsus jõudnud lihtsalt ette Euroopa strateegiast, mille eesmärgiks oli võtta kasutusele aeglane ja suunatud lähenemine ning tõsta esile paljusid murevaldkondi, mida antud strateegia käigus väljendati. Seisame silmitsi Google'i ulatusliku raamatute digiteerimise projektiga, mis hõlmab ka Euroopa autorite raamatuid, kes ei ole andnud oma nõusolekut ning on nüüd üllatunud ja pahased, kui leiavad enda teosed vastu enda tahtmist Google Booksist.
Seoses kõne all oleva teemaga soovin esmalt öelda, et autoriõigusest rääkides ei ole küsimus lihtsalt rahas. Kõne all on ka autorite iseseisvus, kellel peab olema õigus otsustada kas, kuidas ja millisel kujul nende raamatuid digiteeritakse ja kasutatakse. See on keskne küsimus ja väga tähtis vajadus. Sellega on seotud ka nn teadmata autorite teoste kriitiline küsimus, mille autoreid ei ole võimalik leida. Antud probleemile tuleb leida tõhus ja praktiline lahendus.
Igaüks meist on kogenud olukorda, kus oleme laenanud kellelegi oma lemmikraamatu, mida me pole siis enam tagasi saanud ega ole seda enam kusagilt osta saanud, sest seda ei trükita enam. Loomulikult oleks Google Books sellistel juhtudel väga hea lahendus, kuna nii säiliksid kirjandusmaailma ja muude sellega seotud valdkondade jaoks tõelised aarded, mis muul juhul meie kultuuripärandist kaoksid. Kuid lahendus peab olema selline, et see ka mõttekas on. Google Books ei tohi eirata kõiki probleeme vaid oletuse alusel. Autori leidmiseks ja tema õiguste kaitsmiseks tuleb vaeva näha. Siin mängivadki oma osa autoritasu kogumise ühingud ja soovin näha siinkohal õiglase lahenduse kasutuselevõtmist. Nagu Angelika Niebler ütles, peame selles kontekstis autoritasu kogumise ühingute rolli üle arutlema.
Igaühel on õigus uute tehnoloogiate kasutamist hüljata, kuid loomulikult peavad nad leppima ka tagajärgedega ja tulevikus võivad nad avastada, et nad ei moodusta osa loodud ulatuslikust teadmistepagasist. See ongi täna keskseks probleemiks. Ehk on vaja probleemile suhteliselt tõhusa lahenduse pakkumiseks näiteks teha seadusjärgseid erandeid.
Emma McClarkin
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Raamatuarmastajatele minu valimisringkonnas East Midlandsis ning üle ELi on see hea uudis. Minu arvates on tegemist algava revolutsiooniga raamatute valdkonnas ning tervitan väga komisjoni avaldust.
Arvestades digitaalse majanduse arenguga kaasnevate uute turgu muutvate teguritega ja uute tarbijate nõudmistega, on Google'i algatus vältimatu ja loogiline samm edasi. Minu arvates tuleb sellist erasektori uuendust tervitada seni, kuni see jätab tulevikus ruumi konkurentsile ja tagab õiglase kaitse.
Raamatukogud, mis on küll oluliseks teabeallikaks, on väga vähe kasutatud ressurss - näiteks üheksat raamatut kümnest ei kasutata - ning tarbijaile jääb kasutamata tuhandeid raamatuid, mida enam ei avaldata või mille avaldamine ei ole enam elluviidav.
Internetis olevad raamatud annavad autoritele võimaluse saada oma tööde eest tunnustust ja nendega isegi veidi raha teenida.
Kuid asjaolu, et sellist raamatute massilise digiteerimise lahendit ei saa rakendada ELi puhul, on üks parimaid näiteid ELi autoriõiguse seaduste killustatusest. Peame Euroopa autoriõiguse raamistiku 21. sajandi jaoks kohandama. Euroopa peab kasutama võimalust ning võtma juhtimise enda peale, et võimaldada Euroopas raamatute digiteerimist, kuid samas tuleb tagada ka, et Google Booksi lahenduse korral võetakse arvesse ka Euroopa autoriõiguse seadusi.
Peaksime julgustama sellesse ruumi Euroopa osalejaid ning samuti eri keeli ja žanre. Inimestele nagu mina, kellele meeldib raamatuid lugeda, ei saa see asendada suuri raamatupoode, nagu on näiteks minu valimisringkonnas East Midlandsis. Selle asemel, et kaotada raamatupoed, annab võimalus kasutada raamatuid Internetis tõepoolest meile hoopis uue viisi õppimiseks ja kultuuri kogemiseks.
Selle asemel, et hävitada meie raamatukogud, aitab raamatute avaldamine Internetis neid arhiivida ja kaitsta ning annab meie tarbijatele valikuvõimaluse raamatute kasutamiseks hariduse ja meelelahutuse tarbeks.
See annab võimaluse autoritele, et laiendada oma turgu ja lugejaskonda. Arvan, et niiviisi pannakse algus suurteoste taasavastamisele ja suurele kultuuriplahvatusele. Peaksime seda igati tervitama ja positiivselt julgustama.
Patrick Le Hyaric
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FR) Austatud juhataja, head kolleegid! Paljud meist ütlesid, et Google on praktiliselt üleilmne monopol, mis üritab omastada kogu maailma kultuurilist, kirjanduslikku ja ajakirjanduslikku pärandit. Euroopa ei tohi lubada, et Google seda kontrollima hakkab. Lisaks on Google'i strateegia pakkuda seda teenust tasuta kõigest fassaad, kuna ettevõte teeb intellektuaalsetest teostest kauba, mille eest ettevõte saab igal aastal vastutasuks üle 23 miljardi USA dollari reklaamitulusid.
Nagu ütlesite, Siim Kallas, peab Euroopa võtma ette digiteerimise programmi. Kuid Ameerika Ühendriikides autorite Google Booksi vastu esitatud hagid nende tööde plagieerimise eest ei tähenda, et siin võetakse kasutusele digiteerimise mudel, mis muudab kaubaks originaalsed kirjanduslikud, ajakirjanduslikud või teaduslikud teosed.
Sellest vaatepunktist tahaksime teada täpselt, mida mõtleb komisjon tihti kasutatud termini "kollektiivlitsents” all? Sellest vaatepunktist valmistab meile tõsiselt muret idee luua Euroopa turg autori õigustele. Me ei tohi ajada intellektuaalseid töid, mis on meie ühine pärand, sassi ettevõtlusega, mis muudab kultuuri kaubaks.
Meie arvates peab Euroopa Liit koos liikmesriikidega garanteerima autorite õigused, kirjanike, ajakirjanike ja teadlaste intellektuaalse vara õigused. Tuleb toetada avaliku sektori digiteerimise süsteeme, mis mitmes liikmesriigis kasutusele võetud on, ning need tuleb kombineerida Euroopa projektiga Europeana, et takistada erasektori avaliku kultuuripärandi omandamist.
Enne otsuste tegemist arvan, et parlament peaks algatama Euroopa strateegilise konverentsi ning tooma kokku teised Euroopa institutsioonid, liikmesriigid, autorite liidud, raamatukogud ja isegi avaliku sektori telekommunikatsiooniteenuste pakkujad, et luua Euroopa avaliku sektori digiteerimise mudel, mis peab lugu autoritest ja nende teostest ning mis teeb need võimalikult paljudele inimestele kättesaadavaks. See projekt koos Europeanaga peaks töötama koos muude olemasolevate süsteemidega.
Bruno Gollnisch
(FR) Austatud juhataja! Euroopa kirjanduspärandi digiteerimine selle säilitamiseks ja meenutamiseks, samuti levitamiseks ja selle mõjude edendamiseks ning eurooplastele nende fantastilisele kultuurile juurdepääsu andmiseks on tohutu ettevõtmine, milles riigiasutused suuremat rolli mängima peaksid.
Hetkel on tule all Google, kuna ettevõtte kaubandusliku strateegia juurde kuulub katse saada oluline pikaajaline eelis. Selleks ei loo ettevõte monopoli üleilmse virtuaalse raamatukogu, vaid selle sisule juurdepääsu andmise üle ning kannab vastutasuks ka digiteerimise protsessi kulud.
Liitun oma kolleegidega Euroopa parempoolsetest fraktsioonidest, olles absoluutselt vastu igasugustele eelisolukordadele, mille tagajärjeks on monopoli väljakujunemine. Muudest suurtest probleemidest seoses intellektuaalse vara ja lõppenud tiraažiga või teadmata autoriga teoste autoriõigustega saame üle. Õigusakte saab nendele sobivalt mugandada.
Kuid tegelik küsimus seisneb selles, millised alternatiivid on Euroopas. Europeana veebilehel, mis on juba paar kuud toiminud, on saadaval vaid 5% Euroopa teostest. Pool veebilehe sisust pärineb Prantsusmaa allikatest, mis on selles valdkonnas koos Prantsusmaa Rahvusraamatukogu portaaliga Gallica ning Prantsusmaa audiovisuaalse instituudiga INA juhtivaks.
Kuid antud projektile eraldatud vahendid on vaid pisike osa sellest, mida tegelikult vaja on. Google on valmis investeerima 15 miljardit eurot aastas, et 10 aasta jooksul digiteerida ja teha saadavaks 20 miljonit teost. Kui palju oleme meie valmis investeerima? Kui me sellele küsimusele vastust ei leia, siis kardan, et Google saab olema ainus, kes raamatukogude nõudmisi rahuldada suudab.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Austatud juhataja! Potentsiaalsed eelised ja võimalused, mida Google Booksi projekt tarbijatele, teadustöötajatele ning suuremale osale kirjastajatele ja autoritele kultuuripärandi säilitamiseks pakub, on vaieldamatud. Kuid me ei tohi sellega kaasnevaid õiguslikke tagajärgi kergemeelselt käsitleda ning õiguskomisjoni esindajana ma neile just kõige enam tähelepanu pöörata soovingi.
Kõigepealt on loomulikult selge, millised tingimused on vaja täita. Mõtlen siinkohal vajadusele pidada lugu autoriõigusest ja luua sobiv süsteem autoritele kasutusmaksude tasumiseks. Kahjuks põhineb Google'i projekt anglosaksi õigussüsteemil ning Põhja-Ameerika turuoludel, mis on Euroopa Liidu süsteemi jaoks täiesti ebasobivad. Seoses sellega kohtavad Google'i tegevused Euroopa Liidus nii õigusliku kui ka eetilise loomuga takistusi. Google eeldab, et autoriõiguse omaja, kes ei taha Google'iga kokkulepet sõlmida, on kohustatud Google'it sellest teavitama. Loomulikult ei ole see kooskõlas meie seadustega, kus on eeldatud, et enne raamatu skaneerimist ja skaneeritud raamatu saadavakstegemist tuleb saada autorilt selleks heakskiit ning maksta vastavad tasud.
Teine probleem on seotud nn teadmata autoriga teostega ehk siis teostega, mille autoriõiguse omajat ei ole võimalik leida. Enamikus liikmesriikides esindavad teadaolevate autoriõiguse omajate ning samuti hetkel tundmatute autoriõiguste omajate õigusi autoritasu kogumise ühingud, näiteks kindlustades sissetuleku teatud perioodi vältel toimunud müügituludelt juhuks, kui autoriõiguse omaja tulevikus leitakse.
Soovin mainida ka seda, et Euroopa autoriõiguse õigusnormid on vaja kohandada digitaalse ajastu väljakutsete jaoks. Samas toetan ka täielikult volinik Redingi ja volinik McCreevy seisukohti ning samuti seda, mida Siim Kallas täna ütles seoses sellega, et autoriõigusega kaitstud teoste digiteerimine peab lähtuma täiel määral autoriõiguse ja autorite tasustamise põhimõttest - et autorid saaksid võimalikult suur kasu asjaolust, et suurem hulk Euroopa lugejatest nende teostele juurdepääsu saab. Mitte mingil juhul ei tohi seda võimalust Euroopas käest lasta.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Austatud juhataja! Interneti pakutavad võimalused andsid Google'ile idee taaselustada küberruumis raamatuid, mida enam ei trükita, mis on unustatud või mis on aja jooksul lihtsalt kaduma läinud. Kuid suursugune idee luua kaasaegne versioon Aleksandria raamatukogust on seoses autoriõiguse teemaga tekitanud palju vaidlusi.
Kahe nädala eest sõlmitud kokkulepe rahuldas Autorite Gildi ja Ameerika Kirjastajate Assotsiatsiooni ning mõnede samaväärsete Euroopa asutuste nõudmised. Kokkuleppe kohaselt lubatakse skaneerida ja teha tasu eest Internetis kättesaadavaks neljas riigis avaldatud teosed. Need riigid on Ameerika Ühendriigid, Ühendkuningriik, Austraalia ja Kanada. Nende riikide Interneti-kasutajad saavad lugeda 20% nendest e-raamatutest tasuta (kulud katavad reklaamiettevõtted) ja ülejäänud 80% lugemiseks peavad nad maksma.
Autorite ja kirjastajate vaatepunktist on sellel kahekordne eelis. Esiteks teeb Google neile ühekordse makse 60 kuni 300 USA dollari ulatuses raamatu skaneerimise õiguse eest ning teiseks saavad nad 63% tuludest, mis e-raamatu kasutamisest läbi Google Booksi teenuse saadakse. Teisisõnu, autorid saavad raha kogu oma raamatute sisu avaldamise eest Internetis.
Kuid vähesed arvestavad sellega, et Google Booksi kasutajatel Euroopas, kui nad just Inglismaal ei ela, näiteks Belgia või Poola Interneti-kasutajatel, ei ole juurdepääsu isegi mitte 20% nendest e-raamatutest. Teenus hõlmab peamiselt inglisekeelseid teoseid ja kõik Euroopa kirjastused või autorid, kes programmis osaleda tahavad, peavad ise Google'iga kokkuleppe sõlmima. Eurooplastel on juurdepääs ainult kõige vähem atraktiivsematele raamatute kategooriatele - üldkasutatavatele teostele ning teostele, mille autoriõigused on juba ammu aegunud, näiteks Bibliothèque nationale de France'i raamatud, mida pole juba 200 aastat laenutatud. Selle tulemusena ei looda aja jooksul täielikku Euroopa teoste elektroonilist raamatukogu.
Lisaks teatud kahtlustele seoses Google'i projektiga, nagu ettevõtte monopol e-raamatute ettevalmistamise ja levitamise alal ning vajadus maksta ettevõttele osa tuludest ja reklaamist, arvan ma, et see on ka väga ebatõhus, kuna Euroopa Liidus puudub ühtlustatud autoriõiguse süsteem. Google'iga seotud õiguslikud probleemid on näidanud, millised tagajärjed on asjaolul, et ELis puudub ühtlustatud autoriõiguse süsteem, ning ka seda, et Google Booksi algatusele on võimatu anda ühine vastus. Kõigile on selge, et Euroopa Liidus tuleb kiireimas korras teostada autoriõiguse ühtlustamine.
Nessa Childers
Austatud juhataja! Google on meile kõigile hästi tuntud Ameerika ettevõte, mis pakub Interneti-teenuseid, mida paljud meist päevast päeva kasutavad. Kuna Google'i Euroopa kontor paikneb Iirimaal, tean, et see ettevõte on suurepärane tööandja ja eesrinnas kaasaegse Interneti-tehnoloogia arendamise alal.
Raamatute digiteerimisel, näiteks Google Booksi projektil, on potentsiaali anda meile juurdepääs suurele hulgale maailma kollektiivsetele teadmistele ja kultuuripärandile. Peame toetama jõupingutusi selle nimel, et võimaldada raamatute otsimist, lugemist ja allalaadimist. Oleme kõik nõus, et Google'i kavandatud suurusega digitaalne raamatukogu pakub tõeliselt suurepäraseid eeliseid. Eriti oluline on see Euroopa raamatukogude jaoks, kus hoitakse raamatuid, mis pärinevad juba 17. sajandist. Neid raamatuid näevad praegu väga vähesed inimesed, kuid nende avaldamine Internetis annab tervele maailmale võimaluse neid lugeda ja nautida.
Sellegipoolest peame endalt eurooplastena küsima, kas üks suur Ameerika eraettevõte tohib monopoliseerida kogu selle teadmiste ja kultuuri kogumi. Olen kindel, et Google kavatseb pidada kinni oma kuulsast motost "Ära tee kurja”. Aga millised garantiid on meil, et nad ei kasuta oma monopoolset seisust, et tõsta need raamatud tavakodanikele sobivast hinnaklassist kõrgemale? Avalikkuse ligipääs sellistele teostele on ülimalt oluline.
Tegelikult peame tegema kõik, mis meie võimuses, et toetada oma enda digitaalset raamatukogu. Europeana pakub Internetis peaaegu viite miljonit teost. Europeana missioon on pakkuda võimalikult laia avalikku juurdepääsu kultuurikollektsioonidele üle Euroopa. Mul on väga kahju, et ainult Prantsusmaa on seni tõsise panuse teinud ja et teised, kaasa arvatud Iirimaa, on väga vähe panustanud. Arvestades sellega, et minu oma riigil on nii rikkalik ja muljetavaldav kirjandusajalugu, palun ma, et Iiri valitsus osaleks palju aktiivsemalt Europeana projektis.
Peame edendama avalikkuse juurdepääsu meie ühisele Euroopa kultuurile ja pärandile. Selge sõnum kõikidele Euroopa kultuuriasutustele peab olema see, et tuleb digiteerida ja seda tuleb teha nüüd kohe.
Georgios Papanikolaou
(EL) Austatud juhataja! See, et peame edendama juurdepääsu teabele ja haridusele, on põhimõtte küsimus. Samas on vaja lihtsustada ka juurdepääsu Euroopa ning kogu maailma kultuurile, milles kirjasõna väga erilisel kohal on. Selles suhtes on raamatute digiteerimine ja nendele tasuta juurdepääsu andmine vägagi soositav, kuid ainult tingimusel, mille üle ka täna siin arutleme, et seejuures oleks tagatud intellektuaalse omandi absoluutne kaitsmine.
Sarnased institutsioonilised vahendid on meil aga ka Euroopa Liidus. Selle all pean eriti silmas projekti Europeana, mida jätkuvalt tugevdada ja edendada tuleb. Europeana on raamatukogu, kool, filmoteek ja muusikaarhiiv ühes ning loomulikult peab see lugu intellektuaalse omandiga seotud õigustest ning annab vaba juurdepääsu kõikidele kodanikele. Seega on vajalikud vahendid olemas. Küsimus seisneb selles, kuidas saame kasutada Euroopa Liidu volitusi, et saada antud alal teejuhiks ja mitte ainult jälgida selle ala arenguid erasektoris.
Edit Herczog
(HU) Tegemist on järgmise näitega sellest, et liigume nn Gutenbergi galaktikast edasi digitaalsesse. Õigusloomeprotsessi aeglane liikumiskiirus on põhjuseks, miks ärimaailm meist ette jõudnud on. Õigusloomeprotsess peab seega kiiremaks muutuma. Peame hoidma ära anarhia tekke ja monopolide moodustumise. Vaja on tagada võrdsed vabadused nii lugejatele, kirjutajatele kui ka müüjatele. Samuti peame tagama kultuurilise mitmekesisuse ja vähemuskeelte võrdsuse ning tegema kõik, mis meie võimuses, et kõrvaldada digitaalne kirjaoskamatus. Seda kõike on vaja teha ja see ei ole lihtne ülesanne.
Helga Trüpel
Austatud juhataja! Mina isiklikult tegelen uue raportiga seoses Europeanaga ning olen veendunud, et peame leidma väga hea tasakaalu, millega tunnistada ühest küljest intellektuaalse omandi õigusi ja teisest anda lihtne juurdepääs kõikidele kasutajatele.
See tähendab, et vajame selgeid definitsioone seoses autoriõigusega ning seetõttu peab komisjon leidma, millist Euroopa õiglase kasutamise põhimõtet me tahame, ja defineerima selgelt, mis on teadmata autoriga teosed. Soovin teada komisjonilt, kas selleks, et mitte jääda Ameerika Ühendriikidest maha, peaksime rahastama Euroopa kunstiteoste digiteerimist ning suurendama Europeana rahastamist uue Lissaboni strateegia raames? Vastasel juhul jääb see kõik Google'ile, mis poleks parim lahendus vältimaks juba olemasolevat monopoolset struktuuri.
Rui Tavares
(PT) Austatud juhataja! Olukord on väga irooniline, kas pole? See mida Google tegi - võttis intellektuaalse omandi ja reprodutseeris selle erakasutamiseks - oli esialgu kindlasti seadusevastane, kui arvestada USA justiitsministeeriumi järeldustega. Väiksemas mastaabis nimetame seda piraatluseks. Miks peaks olema erinevus sama moodi tegutsevate üksikkasutajate ning suure Google'i-laadse ettevõtte vahel?
Seepärast peaks olema esimeseks põhimõtteks, et suurtele ettevõtetele ei tohi anda erilisi eeliseid.
Teine põhimõte on, et me ei tohi sõltuda monopoolse ettevõtte heast tahtest. Nagu paljud siinolijad, nii leian ka mina, et Google on huvitav ettevõte. Minu arvates on nende idee uuenduslik ja väga hea. Aga mis saab siis, kui nad hiljem hindasid tõstavad, nagu teevad näiteks akadeemiliste ajakirjade kirjastajad, ja tõstavad hindasid mitu sada korda? Mis siis, kui nad piiravad juurdepääsu teatud raamatutele? Neil on 15% piirarv raamatutele, mida on võimalik tsenseerida.
Vajame tõeliselt üleilmset digitaalset raamatukogu, mida juhib üleilmne konsortsium, millesse kuuluvad riiklikud raamatukogud ja ka ülikoolid, mis kannavad hoolt selle eest, et kvaliteedile ei kehtestataks piiranguid. Sellises konsortsiumis oleks Euroopal loomulikult praegusest suuremad volitused juhtimiseks ja otsuste tegemiseks. Alguse sai see raamatutega, järgmiseks on kunstiteosed Euroopa muuseumides. Euroopa ei tohi sellel alal teistest maha jääda.
Zoltán Balczó
(HU) Rääkides eraettevõtte, antud juhul Google'i, maailma raamatupärandi digiteerimisest, jääb mulje, et me mõtleme ainult olevikule. Ühes sõnavõtus öeldi, et siinviibijad kasutavad igal juhul ka edaspidi trükitud raamatuid. Olenemata sellest, millistele võimalustele me tee avame, annab see ka tulevastele põlvkondadele uued võimalused või paneb nad hoopis halvemasse olukorda ning sellega peame samuti arvestama. Seepärast ei seisne probleem ainult selles, et kõne all olev projekt mõjutab Euroopa kultuuritööstust, nagu juba öeldud. Ei, selline otsus mõjutab Euroopa tulevikku. Tegelikult on suur oht, et üks ettevõte hakkab omama maailma kultuuripärandit, või, kui tulevikule mõelda, siis maailma kultuuriolevikku. Sel põhjusel on oluline, et Euroopa töötaks sellel alal välja enda selge strateegia.
Piotr Borys
(PL) Austatud juhataja! Kõigepealt soovin öelda, et digiteerimine on suurepärane võimalus, millega teha meie oma kultuuripärand ning Euroopa ja maailma pärand kättesaadavaks võimalikult paljudele eurooplastele. See sobib väga hästi kokku ka uue Lissaboni strateegia eesmärkidega.
Kuid paistab, et esmalt on vaja ühtlustada kogu teadmata autoriga teoste küsimus. Ennekõike peame selles valdkonnas võtma kasutusele ühtlustatud Euroopa lahendused teadmata autoriga teostest saadud tulude haldamiseks. Selles valdkonnas on liikmesriikides kasutusel eri lahendused.
Teiseks vajab erilist järelevalvet lõppenud tiraažiga teoste avaldamine. Minu arvates tuleb ühtlustada ka lõppenud tiraažiga teoste küsimus. Me ei saa lubada olukorda, kus lõppenud tiraažiga teoste jaoks puuduvad ranged määrused. Kolmandaks ei saa me lubada Euroopa õigussüsteemis teoste kasutamiseks nõusoleku andmisest loobumise meetodit, kuna see annab Google'ile võimaluse digiteerida teoseid ilma autori loata.
Ma arvan, et peame selles valdkonnas võtma Euroopa Liidus kasutusele ulatuslikumad meetmed. Samuti arvan, et kui tahame konkureerida, selle sõna positiivses mõttes, Google'iga või teha nimetatud ettevõttega koostööd, peame kindlasti kiirendama tööd seoses projektiga Europeana ning seda ennekõike liikmesriikide tasandil.
Seán Kelly
Austatud juhataja! Ma räägin ühe lühikese loo oma mõtte selgitamiseks.
Arvatavasti leidis maailma esimene autoriõiguse juhtum aset 1500 aasta eest Iirimaal, kui Finiani nimeline munk ühe teise munga nimega Columcille oma kloostrisse kutsus. Tol ajal kirjutas Finian käsikirja. Columcille avastas selle ja kopeeris igal ööl sellest osa.
Finian polnud rahul ja nõudis käsikirja tagasi. Ta ei saanud käsikirja tagasi, mille peale ta esitas kaebuse kõrgele kuningale. Kõrge kuningas kuulas juhtumi ära ja langetas otsuse, mis kõlas järgmiselt - kõigepealt ütlen seda iiri keeles - do gach bó a lao, do gach leabhar a chóip ehk eesti keeles: "Igale lehmale oma vasikas ja seega igale raamatule koopia”.
See on sama ajakohane täna, kui see oli 1500 aastat tagasi, sest autoriõigus ja intellektuaalsed õigused peavad olema garanteeritud. Seega ütlen ma: "Igale lehmale oma vasikas ja seega igale raamatule koopia” ning igale autorile ja kunstnikule oma autoriõigus ja intellektuaalsed õigused.
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Komisjon annab endast parima meie ühiskonna digitaalse valdkonna arendamiseks. Mulle paistab, et Google - ning eriti just ettevõtte raamatute digiteerimise projekt - on saanud Euroopa Liidu jaoks suureks integratsiooniteguriks, sest nagu te kindlasti teate, sest seda on kõikides ajalehtedes mainitud, on autoriõigused olnud seni liikmesriikide ja riigisiseste õigusaktide pärusmaaks.
Nüüd vajame mingit laadi ühist lähenemist, millele komisjon hea meelega ettepanekuid teeb. Järgmine komisjon käsitleb neid probleeme kahtlemata väga tõsiselt ja eelisjärjekorras. Oleme nõus, et raamatud tuleb kiiresti Internetti panna. Need saavad sinna tahes või tahtmata. Kõige tähtsam on, et autorid peavad Internetis olevate raamatute eest autoritasu saama. Meil on plaan koostada raamdirektiiv seoses nende küsimustega, kaasa arvatud autoritasu kogumise ühingutega, mis peavad olema läbipaistvad ja oma liikmete ees vastutavad. Raamdirektiiv peaks valmima 2010. aasta sügise ja 2011. aasta kevade vahel.
Me ei tohi teistest maha jääda ning oleme teinud selleks ettepaneku võtta kasutusele lihtsad ELi eeskirjad seoses teadmata autoriga teoste ja samuti lõppenud tiraažiga raamatutega. ELi ettepanek garanteerib, et raamatud digiteeritakse ainult eelneva loa saamisel ning ka teadmata autoriga teoste autorite leidmisele pööratakse tõsiselt tähelepanu.
Jätkame nüüd tänase aruteluga. Soovin taas tänada õiguskomisjoni ja lugupeetud Euroopa Parlamendi liikmeid Angelika Nieblerit ja Klaus-Heiner Lehnet sellise huvitava arutelu algatamise eest.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (artikkel 149)
Bogusław Sonik  
kirjalikult. - (PL) Google'i uus teenus Google Books on andnud alust mitmeteks vaidlusteks. Projekti aluseks on vaba juurdepääs suurele hulgale skaneeritud raamatutele, kusjuures neli miljonit nendest raamatutest on Euroopa autorite teosed. Tekkinud olukorras kerkib küsimus seoses Interneti kasutamise vabaduste piiramisega ja väljakutsetega, mida pakub õigusloojatele dünaamiliselt arenev teabeühiskond.
Nagu Euroopa Komisjon väga õigesti täheldab, peab autoriõigusega kaitstud raamatute digiteerimisel pidama täiel määral kinni autoriõigustest ja tasustama õiglaselt autoreid, kes saavad laienemast Euroopa lugejaskonnast kõige suuremat kasu. Samas aga tõstatas komisjon küsimuse, kas Euroopa autoriõiguse süsteem tuleb toime digitaalse ajastu väljakutsetega? Kas praegune õigustik võimaldab Euroopa tarbijatel kasutada digiteeritud raamatuid? Kas on garanteeritud raamatute autorite tasustamine?
Tänu projektile Google Books saab raamatuid kasutada palju enam inimesi, kui oleks võimalik harilikus raamatukogus. Kuid seoses raamatute vaba levitamisega Internetis on tekkinud sarnased takistusest nagu tekkisid ka seoses muusikatööstusega. Seadused ei ole pidanud sammu digitaalse side arenguga ning seepärast on vaja luua uus õiguslik raamistik, millega on võimalik muutuvat reaalsust reguleerida. Samuti tuleb leida kompromiss Google Booksi sarnaste projektide eeliste ning autorite õiguste ja tasustamise vahel.
(Istung katkestati kell 11.50 ja jätkus kell 12.00)
