Vmesni pregled industrijske politike (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospe Jordan Cizelj v imenu odbora za industrijo, raziskave in energetiko o vmesnem pregledu industrijske politike - Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta.
Romana Jordan Cizelj
poročevalka. - Novica o oblikovanju lizbonske strategije je močno odmevala med evropskimi državljani in državljankami.
Kmalu smo spoznali, da so cilji postavljeni preveč ambiciozno glede na razpoložljivo časovno komponento, a ideja je bila objavljena in predstavljena Evropi in svetu. Nekoliko smo jo obrusili leta 2005, ko je bila pripravljena obnovljena lizbonska strategija, še vedno ambiciozna, a mnogo bolj stvarna. Takrat je Komisija tudi pripravila integrirani pristop na področju industrijske politike.
Sedaj pa smo v času, ko ocenjujemo, kaj je bilo narejenega, in kako naprej. Čeprav industrijska politika ostaja v pristojnosti držav članic, evropski ukrepi, spodbujanje razvoja in gospodarske rasti močno posegajo na to področje. Industrija spodbuja oblikovanje družbe znanja, spodbuja raziskave, razvoj in inovativnost, hkrati pa je tudi uporabnica teh storitev.
Pri izbiri pobud na evropskem nivoju moramo upoštevati le prioritetna področja skupnega delovanja. Kaj je torej zares pomembno? Katere so tiste teme, ki jih vidi kot prioritetne Evropski parlament?
Naj povem, da pozdravljamo sporočilo Komisije o opravljenem delu, izpostavljamo pa prioritetna področja za naše nadaljnje ukrepanje.
Prvo so brez dvoma podnebne spremembe in trajnostni razvoj. Zaveze o občutnem zmanjšanju izpustov toplogrednih plinov niso podane le za področji energetike ter prometa. Močno posegajo tudi na področje industrije, brez katerega razvoj nizkoogljične družbe ni mogoč. Trajnostni industrijski razvoj je torej področje, ki zahteva koordiniranost, konsistentnost in usklajenost.
Vprašati se moramo, katere so spodbude, ki jih industrija potrebuje, da se bo razvila v čistejšo tehnologijo? Kako spodbuditi uporabo bolj učinkovitih tehnologij? Kateri so pravi mehanizmi, da ne bo ogrožena konkurenčnost ter možnost do izbire pri potrošniku? Kako ukrepati preko meja Unije?
Naša vizija je znižanje ogrevanja zemlje, zatorej zgolj selitev tehnologij z višjimi emisijami v tretje države ni sprejemljiva. Podnebne spremembe so priložnost in ne grožnja evropskemu gospodarstvu.
Med prednostne teme zagotovo sodi tudi zagotavljanje naravnih surovin ter skrb za modro ravnanje z naravnim bogastvom. Neusklajeno delovanje držav članic lahko povzroči lokalna rivalstva ter dolgoročno slabi nacionalna gospodarstva, zato pričakujem usklajeno evropsko ravnanje z močno mednarodno komponento.
Še vedno nas čaka mnogo dela, da ustvarimo bolj stimulativno okolje za delovanje malih in srednjih podjetij. Evropa se bo tudi zanje resnično odprla šele, ko se ne bodo v vsaki posamezni državi srečali z novimi, drugačnimi in zapletenimi postopki in ovirami.
Pričakujem torej več enotnosti, harmonizacijo in zmanjšanje upravnih bremen tako na evropski kot tudi na nacionalnih nivojih. Pričakujem ukrepe, ki bodo dali še več zagona osebni iniciativi. Hkrati pa pričakujem tudi poseg v evropski vrednostni sistem, ki bi spodbujal večje sprejemanje tveganj s strani evropske družbe.
Evropska družba ceni pridobivanje in ustvarjanje novih znanj, raziskovanje ter inovativnost. Temu mora slediti zakonodajni okvir. Oblikovati moramo ustrezne postopke za zaščito intelektualne lastnine. Ti morajo biti evropski, razumno kratki in ne dolgi, potrebna finančna sredstva ne smejo biti ovira za ukrepanje - govorim o tako imenovanem patentu Skupnosti.
Spoštovani kolegi, spoštovani komisar, naštela sem le nekaj prioritet, ki so bile kot take predstavljene tudi v našem poročilu. Sedaj pa se veselim nadaljnje razprave, ki vem, da bo bogata, in prepuščam vam, da predstavite svoje prispevke, ki ste jih tudi pripravili v amandmajih in z njimi zelo obogatili to poročilo.
Hvala.
Günter Verheugen
podpredsednik Komisije. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, pred tremi leti smo posodobili industrijsko politiko EU in jo določili kot temelj naše celotne gospodarske strategije.
Danes lahko rečemo, da je bila to prava odločitev. Evropska industrija je v boljšem položaju kot glavni tekmec v zvezi z ohranjanjem svojega deleža na trgu. Odlično poročilo o uspešnosti izvoza evropske industrije prispeva k makroekonomski stabilnosti tudi v času krize.
Na podlagi vmesnega pregleda smo predstavili časovni razpored in delovni načrt za prihodnja leta. Pozivam vas, da podprete ta načrt. Gospe Jordan Cizelj se zahvaljujem za pripravo tega poročila, pri čemer boste razumeli, zakaj sem resnično zadovoljen in želim izraziti zadovoljstvo, ker je to poročilo tako koristno in nam omogoča tako močno podporo. Poročevalka, tako kot jaz, vidi glavne funkcije industrijske politike v ustvarjanju pravih razmer za podjetja, oblikovanju Evropske unije kot trajnostno privlačne lokacije za industrijo in krepitvi industrijske baze, da bomo imeli v prihodnosti dovolj dobrih in varnih delovnih mest v proizvodnem sektorju. Industrijska politika v 21. stoletju ni več podobna nekdanji tako imenovani industrijski politiki. Naj jasno ponovim, da naša industrijska politika temelji na načelu, da se morajo podjetja srečati s konkurenco, da jih pred konkurenco ne moremo zaščititi in da seveda po tem nimamo nobene želje.
Naša naloga ni zaščititi industrijo. Naša naloga je zagotoviti industriji razmere, v katerih lahko popolnoma razvije svoje možnosti. Zadovoljen sem, da parlamentarno poročilo podpira ne le cilje naše industrijske politike, ampak tudi metodo s katero si zanje prizadevamo. Ta metoda temelji na kombinaciji medsektorskih in enosektorskih pobud.
Zagotovo obstaja potreba po ukrepanju na veliko področjih, ki močno vplivajo na celotno evropsko industrijo. Naj naštejem le tri primere, in sicer zmanjšanje birokracije za evropska podjetja, krepitev njihove inovativne sposobnosti in spodbujanje kulture podjetništva. Na drugi strani obstajajo vprašanja, ki zadevajo le določeno industrijo.
Opozarjam vas, da smo uvedli sistem, ki zagotavlja varno proizvodnjo in trženje kemičnih snovi v Uniji. Pravkar smo začeli s celovitim paketom ukrepov, ki so oblikovani za krepitev evropske obrambne industrije, pri čemer obstaja ambiciozen program, sprejet ta teden, za poenostavitev pravnih določb, ki urejajo avtomobilsko industrijo.
Na ta seznam lahko dodam še več primerov. Vse to je bilo opravljeno v tesnem partnerstvu, ne le z industrijo, ampak tudi z vsemi zainteresiranimi skupinami. Velik pomen pripisujem dejstvu, da smo vse to opravili skupaj s Parlamentom, sindikati ter z okoljskimi in potrošniškimi organizacijami v odprtem, preglednem in preverljivem procesu.
Zavračam zamisel oblikovanja industrijske politike za zaprtimi vrati ali v tajnosti. Evropska industrija je bistvena gonilna sila inovativnosti v Evropi in zagotovo ključni dejavnik pri ohranjanju našega položaja v svetovni trgovini, zato si njeni dosežki zaslužijo priznanje in pohvalo, zaslužijo si ukrepe za okrepitev sposobnosti za ohranjanje čim večje uspešnosti v prihodnosti ter naše prizadevanje za srečevanje z izzivi, s katerimi se neposredno srečujemo. Ti izzivi seveda izhajajo iz pospeševanja gospodarske globalizacije, pri čemer o tem ni nobenih utvar. To, kar smo videli do zdaj, je le začetek.
Enako zagotovo velja za tehnološke spremembe in tempo dogajanja, z vsemi posledicami na produktivnost, strukture in delovna mesta ter seveda na vedno bolj pomembno vprašanje o načinih vpliva naših podnebnih in okoljskih ciljev na industrijsko politiko. Pri tem so potrebne spremembe, ki nas bodo zaposlovale v bližnji prihodnosti.
Zato je naslednja glavna pobuda Komisije, ki bo uvedena pred koncem tega meseca, pobuda za trajnostni industrijski razvoj, trajnostno industrijsko politiko in trajnostno industrijsko proizvodnjo. Politični cilj je prizadevanje za celostni pristop, ki zajema okoljsko politiko, zaposlovanje in industrijsko politiko. Želimo si močno gospodarstvo, varna delovna mesta, manjšo energetsko odvisnost in čisto okolje. Pot do teh ciljev je v proizvodih in postopkih, ki so inovativni ter so oblikovani za izpolnjevanje prihodnjih potreb, v manjšem onesnaževanju okolja v Evropi in večji podpori drugih regij pri bistvenih prizadevanjih za obvladovanje podnebnih sprememb s pomočjo sodobne tehnologije, narejene v Evropi. To je pot za katero si prizadevamo v naši industrijski politiki.
Razen tega smo uvedli tudi nove pobude o industrijskih grozdih in pilotnih trgih. Predstavil vam bom akcijski načrt o standardizaciji in preučil načine, kako lahko industrija pridobi kakovostnejše in konkurenčnejše storitve. Uvedli smo tudi dve novi sektorski pobudi. Prva obravnava težave, ki so značilne za živilsko industrijo in so zdaj zelo pomembne, v smislu višanja cen živil, medtem ko druga zadeva izzive, ki so povezani z drugo ključno industrijo Evrope, in sicer z elektroinženiringom.
Nazadnje menim, da lahko rečemo, da je naša industrijska politika na dobri poti k ustvarjanju pravih razmer za uspešna evropska podjetja. Naj ponovim, da naš cilj ni posegati ali spodbujati določenih gospodarskih subjektov, niti si ne prizadevamo za razrešitev odgovornosti držav članic, ampak si prizadevamo za partnerstvo, čim boljše usklajevanje in skupno doseganje skupnih ciljev.
Zdaj smo v postopku tesnega povezovanja industrijske politike Evropske unije z industrijskimi politikami držav članic, pri čemer sem vesel, da je Parlament prav tako odločno podprl to prizadevanje.
Jerzy Buzek
v imenu skupine PPE-DE. - (PL) Gospod predsednik, čestitam gospe Jordan Cizelj za odlično in celovito poročilo. Poročilo zajema vse, kar mora. Prav tako se zahvaljujem podpredsedniku Evropske komisije gospodu Verheugnu za izjavo, ki jo je pravkar dal in jo popolnoma podpiram. Na začetku želim spomniti Parlament, da je bilo nekoč rečeno, da najboljša industrijska politika ni industrijska politika. Na srečo smo napredovali in so razmere zdaj drugačne. Opozoriti je treba, da lizbonska strategija večinoma zadeva industrijsko dejavnost. Zadeva proizvodnjo, proizvode in konkurenčne proizvode ter zajema vsa podjetja od malih in srednje velikih podjetij do velikih družb. Menim, da obstaja pet pomembnih točk, ki veljajo za našo industrijo, od najmanjših do največjih podjetij. Te točke so bile že omenjene, vendar jih želim poudariti.
Prva je inovativnost. Očitno to poziva k raziskavam in razvoju, vendar je to ločeno vprašanje, ki ga obravnava sedmi okvirni program Evropske unije in tudi nacionalni programi. Seveda obstajajo tudi zelo pomembne zahteve, in sicer ustvarjanje makroekonomskih pogojev, ki so nujni za zagotavljanje uspeha inovativnosti na trgu, skupaj z novimi tehnologijami in ne z, na primer, državno pomočjo.
Drugo vprašanje je ustvarjanje ustreznih razmer za bančne posle in spodbujanje bank k odobritvi posojil z visokim tveganjem, ker inovativnost vključuje tveganje.
Tretjič, na trgu se moramo boriti proti monopolom. Zato zdaj obravnavamo in razpravljamo o prostem energetskem trgu. Vsi vemo, da je to težko vprašanje. Kljub temu moramo hkrati varovati naš trg pred dampingom zunaj Evropske unije.
Četrtič, zakonodajo je treba poenostaviti in izvajati boljše predpise. V zvezi s tem moramo podpreti moramo vsak ukrep Evropske komisije in komisarja Verheugna.
Petič, določiti moramo temelje za pravo solidarnost v zvezi z energetiko in surovinami. To je osnovni pogoj za razvoj industrije. Razen tega je treba uvesti daljnosežno standardizacijo in usklajevanje politike na ravni Unije, ki bo povezano s politikami držav članic.
Vsaka država članica ima svoj način usklajevanja svoje regionalne politike na nacionalni ravni. Podobno je treba politiko vsake države članice uskladiti od zgoraj navzdol. Moja končna pripomba je, da moramo biti usklajeni z določbami o varovanju okolja in podnebja. Naš namen je ostati svetovna voditeljica na tem področju, vendar moramo v interesu industrije previdno nadaljevati.
Silvia-Adriana Ţicău
v imenu skupine PSE. - (RO) Čestitam gospe Cizelj in se ji zahvaljujem za odprtost, ki jo je pokazala v postopku priprave tega poročila. Predložila sem štiri predloge sprememb, ki jih najdemo v točkah 18 in 27 tega poročila.
Začenjam z opozorilom na potrebo po ujemanju industrijskega razvoja z izboljšanjem sistemov socialne zaščite. Vsi zaposleni v industriji morajo imeti dostojne pogoje za delo. V točki 18 iz poročila gospe Cizelj Evropski parlament meni, da je industrijski razvoj tesno povezan z obstojem učinkovite prometne infrastrukture na evropski ravni. Razvita prometna infrastruktura bo omogočila razvoj industrijskih con tudi zunaj mest. Prav tako lahko države članice uporabijo sredstva za regionalni razvoj za ustvarjanje industrijskih in tehnoloških parkov na podeželskih območjih blizu velikih urbanih naselij.
V drugem predlogu spremembe, ki sem ga predložila, sem zahtevala od Komisije in držav članic, naj podprejo in pospešijo izvajanje projektov, ki jih je Evropski svet razglasil za projekte v interesu Skupnosti za energetsko varnost in raznovrstnost energetskih virov Evropske unije. V točki 27 tega poročila Evropski parlament opozarja, da so potrebne stalne prednostne naložbe v izobraževanje, usposabljanje in raziskave. Industrijski razvoj in konkurenčnost evropskih proizvodov sta odvisna od kakovosti človeških virov ter njihove ravni usposobljenosti in inovacij pri novih proizvodih.
Na žalost se na ravni Evropske unije kljub raziskovalnim programom Skupnosti in sredstvi zanje premalo vlaga v uporabne raziskave, kar je zlasti res v primeru malih in srednje velikih podjetij. Ta podjetja se srečujejo s težavami pri zagotavljanju sofinanciranja, ki je nujno za njihovo sodelovanje v okvirnem programu za raziskave. Glede na to menim, da bi lahko bančni sistem pripravil finančne instrumente za lažje sodelovanje malih in srednje velikih podjetij v okvirnih programih za raziskave.
Jorgo Chatzimarkakis
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospod predsednik, komisar, naj začnem z zahvalo Romani Jordan Cizelj, katere poročilo je zares zajelo vse vidike sodobne industrijske politike in poudarilo velik pomen ustvarjanja pravih osnovnih pogojev. Za to sem ji zelo hvaležen. Pri tem poročilu smo zelo dobro sodelovali.
Gospa Jordan Cizelj, v obrazložitvi navajate, da je na splošno industrija v EU zdrava in dinamična. Da, doživljamo celo preporod tako imenovanega "starega gospodarstva". Sam prihajam iz visoko industrializirane države. Nihče si ni mislil, da bo jeklarska industrija ponovno zaživela. Smo močna globalna sila. Stanje naše industrije je čvrsto, pri čemer nas je naš vodilni projekt, evro, vodil prek težav. Kljub trdni industrijski osnovi in nadaljevanju naložbene dejavnosti v Evropi opažamo, da se priložnost spreminja. Hitrost tehnoloških sprememb je presenetljiva. Vprašanje je, kako se s tem soočiti. Ali je zdaj pravi čas za izvajanje vmesnega pregleda industrijske politike?
Brez surovin in poceni delovne sile, pri čemer nimamo ne enega ne drugega, bomo pod konkurenčnim pritiskom, ki ga ne bo mogoče prestati brez ustvarjalnosti. Zato želim čestitati Komisiji, najprej za imenovanje leta 2009 za leto ustvarjalnosti in inovativnosti. Vendar, kaj to pomeni? Inovativnost, kot vemo, mora biti veliko bolj učinkovita pri spreminjanju znanja v bogastvo. Ustanovili smo EIT, Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo, oziroma, natančneje, kmalu ga bomo ustanovili, kar je dobra podlaga. Vendar ustvarjalni ljudje po svetu ne odhajajo le iz Evrope, ampak zdaj celo iz Združenih držav. Prebrati bi morali knjigo Richarda Floride, v kateri razmišlja o teh razmerah. Kaj se dogaja v zvezi z ustvarjalnimi ljudmi na tem svetu? Ustvarjalni ljudje se bodo naselili v krajih, kjer so izpolnjena tri merila, kar Florida imenuje "trije T-ji", tehnologija, talent in toleranca. Vprašanje je, ali so ti trije T-ji dovolj prisotni v Evropi. Menim, da smo s sedmim okvirnim programom in EIT oblikovali dobre temelje, vendar to ni dovolj. Storiti moramo veliko več. Za tri T-je je potrebno več denarja. Grozdi so trdna pobuda. Vendar je bistveno izbrati prave specializacije, pri čemer mora biti pobuda grozdov skladna, kot celotna industrijska politika EU, ter primerna in uravnotežena.
V primeru avtomobilske industrije opažamo nekaj pomanjkanja skladnosti, pri čemer v nekaterih pogledih pretiravamo. To je zagotovo povezano s politiko o podnebnih spremembah, ki vedno bolj postaja fanatična moralna kampanja, pri čemer podreja Evropo s predpisi o življenjskem slogu, ki so včasih pretirani. Kako je sicer mogoče, da so emisije CO2 iz izpušnih cevi sankcionirane štiriindvajsetkrat strožje od emisij iz dimnikov? Komisar Verheugen, zagotoviti moramo skladnost politike EU. Ne moremo biti vodilni trg na svetu in imeti 80-odstotni delež svetovne trgovine vrhunskih vozil ter sami sebe ovirati na tem delu trga. Poskrbeti moramo, da bomo ukrepali dosledno.
Mieczysław Edmund Janowski
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, vrednost dela poročevalke si zasluži priznanje v celoti. Opravljeni pregled predstavlja spodbudno sliko razmer v veliko industrijskih sektorjih Unije. Vendar moramo priznati izzive s katerimi se srečuje Skupnost. Ti izzivi večinoma zadevajo hitrost tehnoloških sprememb, zlasti v zvezi z novimi materiali, potrebo po varčevanju z energijo in vodo, varstvo okolja in demografske razmere, ki vplivajo na trg dela. Izboljšati moramo svoj pristop do izvajanja inovativnih rešitev na vseh področjih, vključno s tehničnimi, organizacijskimi, pravnimi in finančnimi rešitvami. Sedanje pravne, upravne in birokratske ovire so škodljive za konkurenčnost industrijskih proizvodov. V tem smislu je treba vprašanje prehoda od ideje do proizvodnje izpostaviti, tako kot temo o patentih in evropskih odkritjih. Vsako prizadevanje je treba oblikovati za iskanje rešitev, ki bodo sprejemljive za mala in srednje velika podjetja ter tudi za velika podjetja. Evropski proizvodi lahko in morajo uspeti zaradi svoje privlačne oblike, dovršenosti, odlične kakovosti, ustvarjalnosti in izjemne storitve.
Jacky Hénin
v imenu skupine GUE/NGL. - (FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, edini cilj tega poročila in današnje razprave je preprosto zakriti očitno realnost v Evropski uniji: industrija je v krizi in povzročena škoda je velika. Navedene številke so zagotovo sanjske: 80 %, 73 %. Lahko se jih preprosto nadomesti z milijardami eurov in se jih pokaže vsem. Vendar ne bodo prepričale nikogar. Te številke le prikrivajo dejanske razmere.
Ena od glavnih skrbi industrije kot celote je, da je edina pomembna stvar stopnja dobička. Vodilni v industriji so postali ogrožena vrsta, ki so jo zdaj zamenjali avtomati. Ne glede na odločitve, ki se sprejemajo, in njihove posledice za ženske in moške v Evropi, mora biti dobiček čim večji in takojšen.
Dobro se zavedam, da mi bodo nekateri govorili, da se v industriji še nikoli ni toliko vlagalo, proizvajalo, izmenjevalo in zaslužilo. To je res, vendar, vendar kakšen je pomen ogromnih finančnih nagrad, ki koristijo zelo malo ljudem, medtem ko večina ljudi trpi in opazuje, kako njihove sanje o sreči izginjajo?
Ugotoviti moramo, da zaposlovanje ni značilnost tega poročila, niti zamisli o načrtovanju rabe zemljišč, potrebah prebivalstva, obdavčevanju in socialnih vprašanjih. Dejstvo je, da trgovski uspeh glavnih industrijskih skupin v Evropi zdaj še manj prispeva k razvoju EU. Velike evropske skupine se preseljujejo in oddajajo dela v države, ki izvajajo damping v zvezi s plačami, blaginjo, zdravjem, davki in okoljem, EU pa medtem zavrača sprejetje vsake industrijske politike.
Ta politika prav tako omejuje mala in srednje velika podjetja ter jih spodbuja, da storijo enako. Očitno je, da to ni ...
(Predsednik je prekinil govornika.)
Predsednik
Gospod Henin, časa nismo določili sami, ampak ga je določila vaša skupina. Na žalost imate na voljo eno minuto in trideset sekund. Torej, če ugovarjate, naslovite ta ugovor na svojo skupino.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Evropa upravičeno veliko stavi na ohranjanje in krepitev konkurenčnosti, pri čemer vemo, kako ohranjati tržni delež v bistvenih sektorjih, vendar, kot je pravkar rekel komisar, smo šele v prvi fazi globalizacije. Zares moramo ohraniti svoj položaj.
Obstaja vprašanje o novi kombinaciji raziskav, razvoja ter izdelovanja in prodaje inovativnih proizvodov na dejansko donosen način. Poročilo gospe Jordan Cizelj ne poudarja pravih zadev. Odpraviti moramo birokracijo in dejansko moramo govoriti o učinkovitejših zakonih in zakonodaji. Akcijski program omogoča začetno spodbudo, vendar želim iskreno pozvati. Industriji je še vedno težko poiskati svoj način prek značilnih evropskih instrumentov. Program za konkurenčnost in inovacije ter sedmi okvirni program sta osrednja instrumenta za pristop od zgoraj navzdol, o katerih se odloča v Bruslju. Strukturni skladi so po naravi decentralizirani. Za vse je značilno ločeno dostopanje, svoja merila, vse, kar želite.
Moje sporočilo je, da potrebujemo več povezovanja, usklajevanja, več izbire za prednostne naloge in njihovo opredeljevanje, celo v Evropski komisiji. Potem bi opazili posledice v regijah. Opazili bi razvoj povezovanja v uspešnih sektorjih. Prejšnji mesec smo v moji regiji ustanovili urad, službo za "vse na enem mestu", za različne instrumente, kar zagotavlja jasnost.
Za konec, drobitev in birokracija sta nepotrebni. Vedeti moramo, kaj želimo, kar prav tako povečuje prepoznavnost podjetij in širšo javnost, ki je tako nujna. Seveda je treba reči, da je Evropa izbrala dobro in ustrezno izvedla. V zvezi s tem je še vedno veliko želja.
Bogusław Liberadzki
(PL) Gospod predsednik, komisar, vesel sem, ker sem pravkar slišal izjavo komisarja. Izpostavil bi rad tri točke iz njegove izjave. Prvič, komisar, poudarili ste, da moramo individualizirati naš pristop do nekaterih sektorjev v prometu. Drugič, navedli ste, da nekatere regije zahtevajo večjo pomoč. Tretjič, sklicevali ste se na vprašanje inovativnosti.
Nekateri deli naše industrije delujejo na svetovni ravni, drugi na lokalni ravni. Omeniti želim ladjedelništvo. Za to industrijo je značilna povezava z obalnimi regijami. Vendar je to ena od industrij, v kateri se na svetovni ravni pričakujejo težave. Prizadeta ni le Poljska, ampak tudi Malta, skupaj z drugimi državami članicami Evropske unije.
Pogodbe zajemajo več let, komisar. Pred tremi leti nihče ni pričakoval, da se bo tečaj dolarja v povezavi z eurom znižal. Nihče ni pričakoval, da se bo tečaj dolarja in eura znižal v povezavi s poljskim zlotom. To je povzročilo zelo resne gospodarske težave. Pozivam vas, komisar, da varovanje evropskega ladjedelništva obravnavate s politiko Evropske unije, da je mogoče oblikovati načine za njegovo zaščito, točno v okviru teh svetovnih razmer, v smislu konkurence kitajskih in indonezijskih ladjedelnic. Prepričan sem, komisar, da vam je to vprašanje zelo blizu, ker ste častni doktor univerze Szczeciń.
DanutBudreikait
(LT) Izvajanje industrijske politike EU, ki je v pristojnosti držav članic, se srečuje z veliko ovirami, ki preprečujejo boljše rezultate in večjo konkurenčnost, kot se dosega. Poudarila bom nekaj od teh težav, pravno ureditev in trajnostni razvoj.
Industrija v EU se srečuje z izzivom pretirane pravne ureditve in birokracije. Mala in srednje velika podjetja so najbolj prizadeta zaradi prevelikega pritiska administracije.
Malih in srednje velikih podjetij je več kot 90 % vseh podjetij, pri čemer so znana po svoji inovativnosti, dinamičnosti, prožnosti ter pomembni vlogi pri upiranju konkurenčnemu pritisku in ustvarjanju novih delovnih mest. Zato pozivam Evropsko komisijo in države članice, da sprejmejo velike spremembe in poenostavijo zakonodajno okolje malih in srednje velikih podjetij.
Trajnostni razvoj je horizontalna razsežnost celotne politike EU. V EU si moramo prizadevati za doseganje prehoda na industrijo, ki temelji na nižji proizvodnji CO2 in učinkoviti rabi virov, kar omogoča manjše onesnaževanje okolja, izvažanje onesnaževanja v tretje države in posledice na podnebne spremembe. Trajnostni razvoj mora temeljiti na novih tehnologijah, torej je treba izboljšati financiranje znanstvenih raziskav, pri čemer na tem področju zaostajamo za Združenimi državami in Japonsko. Seveda je treba zmanjšati stroške patentov, da se omogoči širjenje inovativnosti.
Čeprav industrijska politika spada v nacionalno pristojnost, sem prej pozvala Komisijo, da prevzame bistvenejšo vlogo, zlasti pri izvajanju študij in oblikovanju napovedi, skupaj s pripravo priporočil za vlade o konkurenčnosti področij, kar je zelo pomembno za selitev proizvodnje v tretje države. Zato pozdravljam nove sektorske pobude Komisije v elektroinženiringu in živilski industriji, ki imata dandanes največje težave.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Gospod predsednik, v tej razpravi želim opozoriti na dve vprašanji. Prvič, zaradi finančne krize in pozneje gospodarske krize v Združenih državah bodo stopnje gospodarske rasti in zaposlovanja v Evropski uniji v letih 2008 in 2009 nižje od predhodnih napovedi. To lahko povzroči resne težave, zlasti v povezavi z delovanjem malih in srednje velikih podjetij.
Drugič, Evropska komisija je določila ambiciozne cilje za omejevanje emisij ogljikovega dioksida v evropski industriji, pri čemer je mogoče v zvezi z drugimi državami po svetu reči le, da so v zvezi z emisijami previdne. Posledično se bodo stroški proizvodnje zaradi tega pristopa v Evropi povečali, gospodarska rast pa se bo upočasnila. Nadaljnje negativne posledice za dejavnosti evropske proizvodnje zadevajo porazdelitev emisij ogljikovega dioksida med posameznimi državami članicami, ne glede na to, koliko nekatere zaostajajo v smislu razvoja. Vpliv na nove države članice je bil katastrofalen, zlasti v primeru posebno občutljivih gospodarstev na podlagi premoga, kot je gospodarstvo moje države. Zdi se, da današnje poročilo ne upošteva teh dveh vprašanj, zlasti kar zadeva njune učinke na gospodarski razvoj in zaposlovanje v Evropi.
Ilda Figueiredo
(PT) Osrednje vprašanje v tej razpravi je prednost, ki jo je treba nameniti ohranjanju in spodbujanju sedanje industrije v različnih državah članicah, ob upoštevanju njihove posebne narave, če gre za tekstilno, oblačilno ali obutveno industrijo, avtomobilsko, pomorsko ali kemično industrijo ali kateri koli drugi tradicionalni sektor ali novi sektor, ki vključuje surovine in inovativne tehnologije.
Ta prednost ne zahteva le ukrepov za spodbujanje inovativnosti in učinkovito podporo mikro podjetjem, malim in srednje velikim podjetjem, ampak tudi strategijo mednarodne trgovine, ki upošteva sedanje razmere in obstoječo industrijo v naših državah, ohranjanje delovnih mest s pravicami, spodbujanje razvoja v regijah in socialno vključenost.
Ni dovolj, da rečemo, da si želimo v prihodnost usmerjene industrije. Nujno moramo preučiti sedanjost ter industriji in njenemu socialnemu vplivu nameniti največjo pozornosti v odločitvah, ki jih je treba sprejeti v zvezi z makroekonomsko, finančno in trgovinsko politiko na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Gospod predsednik, v okviru novega lizbonskega cikla je treba poudariti industrijsko politiko, ker je uspešna industrija zelo pomembna za popolno izkoriščanje gospodarskega potenciala Evropske unije. Res je, da industrijska politika večinoma spada v nacionalno pristojnost. Kljub temu je nujno boljše usklajevanje med ukrepanjem na nacionalni in evropski ravni, da se zagotovi učinkovitost političnih strategij.
Novi akcijski načrt o trajnostni industrijski politiki mora upoštevati vidike kot so boljši pravni predpisi za zmanjšanje upravne obremenitve, ki je zlasti moteča za mala in srednje velika podjetja. Slednje ima eno od najpomembnejših vlog pri ustvarjanju gospodarske rasti in krepitvi konkurenčnosti v Evropi z možnostjo za inovativnost, dinamičnost in prilagodljivost.
Prav tako je treba upoštevati okoljske cilje, kot sta zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in povečanje energetske učinkovitosti. Ne nazadnje bi lahko prednost, ki izhaja iz izvajanja inovativnih rešitev, spremenila evropsko industrijo v vodilno na svetu na področju okolju prijaznih in socialno sprejemljivih tehnologij, proizvodov in storitev.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Komisar, za posodobljeno evropsko industrijsko politiko, nov pristop, zmanjšanje števila uredb, večjo konkurenčnost in inovativnost se lahko zahvalimo vam, komisar Verheugen. To moram razločno pojasniti.
Vsi smo se strinjali, da je treba zmanjšati pretirano količino uredb, ki vplivajo na podjetja. To vključuje zmanjšanje upravne obremenitve zlasti za mala in srednje velika podjetja. Postavili smo visoke zahteve v industriji v zvezi z zahtevami glede kakovosti, okoljskimi standardi, zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov, varčevanjem z energijo in zagotavljanjem trajnostnih pogojev za delo. Vse to povečuje stroške. Hkrati si želimo konkurenčnosti proizvedenih proizvodov na trgu. Kako je to mogoče doseči? Ali je sploh mogoče?
Želim dodati, da Unija in njena industrija potrebujeta ustrezno kvalificirane delavce, ki so primerni za potrebe gospodarstva, temelječega na znanju. Zato je nujno podpreti ukrepe za izboljšanje kakovosti človeškega kapitala z vsemi vrstami usposabljanja in vlagati sredstva v razvoj posameznikov.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Opozarjam na nezadostnost evropskih sredstev v podporo ambicioznih ciljev Evropske unije glede podnebnih sprememb. Komisija je pripravila zakonodajne pobude, ki bi pomembno vplivale na različne industrijske sektorje, vendar ti ukrepi nimajo ustrezne podlage v proračunu Unije.
Prav tako menim, da morata biti ambiciozna industrijska politika in evropska strategija zaposlovanja usklajeni. Prost pretok ljudi, boj proti nezakonitemu priseljevanju, in zlasti upoštevanje pravic vseh evropskih državljanov lahko zagotovijo primerne pogoje za delo. Skladnost s pravicami zakonitih priseljencev v državi članici bo prav tako zagotovila zaščito pravic vseh delavcev v tej državi članici in preprečila socialni damping.
Bogusław Liberadzki
(PL) Gospod predsednik, dovoljujem si še enkrat spregovoriti, ker sem v prejšnjem govoru prihranil nekaj dodeljenega časa. Komisar, v zvezi z monopoli ste spregovorili v negativnem smislu. Primernejše bi bilo govoriti o monopolnih praksah kot o nečem, kar lahko odpravimo.
Sprašujem se, komisar, kako komentirate naravne monopole v ekonomski teoriji. Ali bomo v okviru naše industrijske politike dovolili, da se naravni monopoli ohranijo na nekaterih področjih? Ne nazadnje smo na eni strani odgovorni za nadzor nad njimi, na drugi strani pa za zagotavljanje ekonomije obsega.
Günter Verheugen
podpredsednik Komisije. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, v zadnjih dveh minutah bom poskušal opisati, kakšen razvoj dogodkov pričakujem v obdobju, ki je pred nami. Še naprej bomo ohranjali močno evropsko industrijsko osnovo. Nevarnosti, da bi industrija izginila iz Evrope, ni. Prav tako sem prepričan, da bo evropska industrija še naprej ustvarjala rast in delovna mesta, čeprav ne nujno v Evropi. Prav to je težava.
Že zdaj vedno več velikih evropskih podjetij dosega rast in dobičke zunaj Evrope, pri čemer ustvarjajo nova delovna mesta zunaj Evrope. To povzroča težave z delovnimi mesti tukaj, pri čemer je edini način za vzpostavitev ravnovesja in resnično rešitev tega glavnega socialnega vprašanja našega časa, in sicer, kako ustvariti dovolj dobrih delovnih mest, kar je omenilo več govornikov, ki jih podpiram, dejansko spretnejše osredotočanje pobud na podjetja, z večjim poudarkom na malih in srednje velikih podjetjih.
Ključ do dolgotrajnega uspeha naše gospodarske strategije ni v velikih industrijskih družbah, ki so sposobne poskrbeti zase. Nasprotno, ključ do uspeha je v številnih malih in srednje velikih podjetjih v Evropi, ki še zdaleč niso izkoristila svojega potenciala in so bistvo naše politike.
Druga točka je, da se bodo pogoji, v katerih konkurira evropska industrija, zelo hitro spremenili. Napačno si je predstavljati, da lahko še naprej konkuriramo tekmecem kot je Kitajska, kot dobaviteljici poceni proizvodov za množice ljudi, v primerjavi z nami, kot proizvajalcem boljšega in dražjega blaga. Kitajci že zdaj proizvajajo in izvažajo visoko kakovostno in tehnološko zapleteno blago. Kmalu se bomo soočili z izzivom na področjih, na katerih smo danes še vedno zelo močni. To pomeni, da si moramo prizadevati, da postanemo še boljši.
Zato je vse, kar je bilo rečeno v zvezi z raziskavami, razvojem, inovativnostjo, izobraževanjem in usposabljanjem, pravilno. Evropsko gospodarstvo, zlasti evropska industrija, bo uspešno, če odločno napreduje s prehodom na gospodarstvo, ki temelji na znanju. Prav tako bo uspešno, če ugotovi, da lahko tudi glavni okoljski izzivi našega časa, zlasti v zvezi z energetiko in podnebnimi spremembami, dejansko ustvarjajo gospodarske priložnosti, ki jih je treba izkoristiti.
Romana Jordan Cizelj
poročevalka. - Gospod komisar je omenil pozitivni pristop. In moram reči, da verjamem, da bomo s svojo dobro voljo in s sodelovanjem uspeli prenesti to tudi iz evropskega na nacionalne nivoje, in tako ustvariti še močnejšo vez med industrijsko politiko Unije in nacionalnimi industrijskimi politikami.
Dragi kolegi, tudi jaz ne vidim industrijske politike kot zaščito podjetij, ampak kot politiko, ki jo ustvarjamo za dobro državljanov. To pa seveda lahko storimo tako, da ustvarjamo dobre pogoje za razvoj podjetij, za vlaganja, inovacije, ustvarjanje več in novih delovnih mest.
Danes ni bilo omenjeno, politika lahko mnogo stori tudi z ustreznimi javnimi naročili. Strinjam se tudi z pobudo, da moramo paziti in posebno pozornost nameniti enakomernemu industrijskemu razvoju znotraj Unije, tako v geografskem smislu kot tudi v zvezi z obsegom projektov. Res je, na industrijsko politiko ne smemo gledati preozko, ampak tudi na vse ostale pogoje, ki jo pogojujejo.
Prepričana sem tudi jaz, da je evropska industrija v dobri kondiciji, da pa seveda potrebuje nekaj dodatnega zagona, in mislim, da smo tu kar enotnega mnenja, da predvsem si želimo več inovacij.
Ampak kaj je tisto, kar je pri inovacijah ozko grlo? Po mojem je eno izmed ozkih grl zagotovo zagotavljanje ustreznih človeških virov. Tu pa nekaj lahko storimo na področju vrednot v naši evropski družbi, pa ne samo politiki, ampak pričakujem tudi večjo odgovornost podjetij.
Če bodo dejansko razumela, da tudi ona imajo svoj del odgovornosti za ustvarjanje ustreznih človeških virov mislim, da bodo lahko s tem tudi dejansko pokazale ljudem možnosti, ki jih imajo, če se vključijo v dejavnosti, ki pač so bolj povezane z ustvarjanjem inovacij.
Verjamem, gospod komisar, da bo pobuda v zvezi z grozdi dosegla uspehe, in verjamem, da bo dosegel uspeh tudi Evropski tehnološki inštitut.
Zahvaljujem se vam za plodno diskusijo in želim uspešno delo še tudi vnaprej.
Hvala.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v četrtek.
Pisne izjave (člen 142)
Esko Seppänen
, v pisni obliki. - (FI) Poročilo vsebuje posebej težavno točko, ki navaja: "Pozdravlja predloge Komisije za krepitev evropskega trga z obrambno opremo in izboljšanje splošne konkurenčnosti obrambne industrije EU." To pomeni, da gradimo vojaško-industrijski kompleks po vzoru Združenih držav za Unijo, organizacijo, ki se trži v imenu miru.
Očitno je, da bo to vključevalo tudi satelitski sistem za določanje položaja Galileo, ki ga zdaj v celoti financira le Unija. Prav tako je očitno, da je nova ustava, torej lizbonska pogodba, pravna podlaga za militarizacijo celotne EU. Ljudem se ne razlaga, kako se vojaške zadeve obravnavajo, namesto tega se Unija predstavlja kot mirovni projekt za civiliste, kar pa ni več. Unija bo imela funkcionalne in navidezno pravne pristojnosti za začetek ofenzivnega delovanja, daleč zunaj svojih meja, ki so po mednarodnem pravu nezakonite.
Iuliu Winkler  
v pisni obliki. - Evropska unija je danes najpomembnejša svetovna udeleženka in vodilna izvoznica tehnologije na svetu.
Ohranjanje vodilnega položaja sproža vrsto izzivov. Med njimi je treba nameniti pozornost potrebi po ohranjanju evropske izvozne industrije na svetovnem trgu, tako da se zagotovi nasprotovanje nepošteni konkurenci, ob upiranju skušnjavi protekcionizma, in tudi potrebi po podpori malih in srednje velikih podjetij v EU z zmanjšanjem upravnih ovir in ovir za dostop na trg. Posebno pozornost morajo institucije EU usmeriti v podporo sektorju malih in srednje velikih podjetij v gospodarstvu novih držav članic, da bodo lahko odpravile razlike v razvoju med enakovrednimi malimi in srednje velikimi podjetji v EU.
V zvezi z možnostmi, ki jih ima trajnostna industrijska politika, mora EU upoštevati potencial industrij novih držav članic.
Nujno sprejetje celovitega zakona o malem gospodarstvu bo veliko prispevalo k razvoju sektorja malih in srednje velikih podjetij v vseh državah članicah, pri čemer bo prispevalo k okrepitvi vodilne vloge Evrope v trajnostni in tehnološko usmerjeni industrijski proizvodnji.
