Dejavnosti evropskega varuha človekovih pravic (2008) (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospe Chrysoule Paliadeli v imenu Odbora za peticije o letnem poročilu o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2008.
Chrysoula Paliadeli
Gospod predsednik, gospe in gospodje, komisarka, 21. aprila 2009 je evropski varuh človekovih pravic odhajajočemu predsedniku Evropskega parlamenta Hans-Gertu Pötteringu predložil letno poročilo o svojih dejavnostih za leto 2008. 14. septembra istega leta je gospod Nikiforos Diamandouros predstavil vsebino istega poročila Odboru za peticije, ki me je že zadolžil za pripravo poročila, kar so člani Odbora za peticije soglasno potrdili 1. oktobra 2009.
Pisno poročilo sestavljata dva dokumenta: kratek, šest strani obsegajoč pregled in obširna različica, ki podrobneje obravnava dejavnosti varuha človekovih pravic, statistiko in njeno razlago, z namenom izboljšanja postopka in najboljše prakse.
Podatki in ugotovitve - v obeh dokumentih - so predstavljeni na uporabniku prijazen način z nekaj ponazoritvenimi primeri, ki bralcu pomagajo razumeti, oceniti in uporabiti besedilo.
Zaradi te nove predstavitve statističnih podatkov in ocene ugotovitev je poročilo v primerjavi s prejšnjimi poročili razumljivejše in predvsem uporabnejše, ker ni omejeno zgolj na evidenco, ki obravnava politična vprašanja in metode izboljšanja.
Leta 2008 je bilo zaključenih več preiskav kot kdaj koli prej. Večina teh primerov je bila povezana z Evropsko komisijo, veliko manj pa jih je bilo povezanih z upravljanjem Evropskega parlamenta. Najpogostejša vrsta nepravilnosti je bilo pomanjkanje preglednosti. Tretjina primerov je bila sporazumno rešena v prid pritožnika. Manj je bilo primerov, v katerih je bil varuh človekovih pravic prisiljen kritično oceniti zadevne upravne institucije. Še manj je bilo primerov, v katerih je bilo potrebno podrobno mnenje, medtem ko je bilo v enem primeru Parlamentu predloženo posebno poročilo, zaradi česar je bila sprejeta posebna resolucija v prid pritožnika. Leta 2008 je varuh človekovih pravic na lastno pobudo zaključil preiskavo o zapoznelih plačilih Komisije, zaradi česar so bili sprejeti ukrepi za omejitev zapoznelih plačil in je bila napovedana nova preiskava. Temeljna prednostna naloga varuha človekovih pravic je bila zagotoviti spoštovanje pravic državljanov, da bi se okrepilo zaupanje evropskih državljanov v njegove institucije.
V ta namen se je varuh človekovih pravic odločil, da prek evropske mreže varuhov človekovih pravic izboljša kakovost podatkov, ki so na voljo državljanom v zvezi z njihovimi pravicami. Obenem je varuh človekovih pravic z običajnimi praksami za reševanje vprašanj, ki jih določa njegova institucionalna vloga, okrepil stike s poslanci in uradniki evropskih institucij, s čimer je spodbujal kulturo storitev znotraj upravnih služb Unije, kar gotovo prispeva k splošnemu cilju medsebojnega spoštovanja evropskih državljanov in evropskih institucij. Oprijemljiv rezultat te kampanje je bilo povečanje števila peticij v letu 2008, kar kaže na dejstvo, da je bilo o instituciji varuha človekovih pravic obveščenih več evropskih državljanov in da se jih je več odločilo, da jo uporabi, da bi se pritožili glede vprašanj, povezanih z dobrim upravljanjem in delovanjem upravnih in drugih služb Evropske unije.
Varuhovo spletno mesto so v letu 2008 redno posodabljali, tako da je postalo sodobna, dinamična in interaktivna storitev. Za konec prve faze tega ustnega poročila o letnem poročilu evropskega varuha človekovih pravic, pričakujemo, da se bo konstruktivna dejavnost z Evropskim parlamentom nadaljevala na enak način, da se bo dejavnost te institucije spodbujala kot vzor dobrega upravljanja za nacionalne upravne organe in da bo ta institucija še naprej delovala kot komunikacijski kanal med evropskimi institucijami in državljani Evrope.
Nikiforos Diamandouros
evropski varuh človekovih pravic. - Gospod predsednik, hvala za to priložnost, da lahko nagovorim Parlament v zvezi z mojim letnim poročilom za leto 2008.
Rad bi se zahvalil Odboru za peticije, še posebej predsednici gospe Mazzoni in poročevalki gospe Paliadeli, za koristno in konstruktivno poročilo. Moj delovni odnos z odborom je odličen. Nudi mi dragoceno podporo in svetovanje, obenem pa v celoti spoštuje mojo dolžnost, da sem kot varuh človekovih pravic nepristranski in neodvisen.
Parlament in varuh človekovih pravic s svojim delom zagotavljata, da državljani EU in osebe s stalnim prebivališčem v EU lahko v celoti uživajo svoje pravice. To počnemo na različne načine. Pristojnost varuha človekovih pravic je bolj omejena; obravnavam lahko le pritožbe proti institucijam in organom EU, medtem ko Odbor za peticije lahko preučuje tudi ravnanje držav članic. Poleg tega je Parlament samostojen politični organ in lahko obravnava peticije, ki zahtevajo spremembe zakonodaje ali celo novo zakonodajo. Nasprotno pa je moja vloga, da obravnavam pritožbe, pomagam pritožnikom razkriti nepravilnosti in jih skušam odpraviti.
Nezakonito ravnanje je, kadar spada v mojo pristojnost, vedno oblika slabega upravljanja. Vendar ne zadostuje, da institucije in organi EU zgolj upoštevajo zakonodajo. Ravnati morajo tudi dosledno in v dobri veri. Ravnati morajo v skladu s predpisi in načeli, ki so jih sprejeli, in pokazati morajo, da so vestni, na primer s pravičnim, razumnim in vljudnim ravnanjem. Vsekakor sta ustvarjanje in ohranjanje kulture storitev za državljane v samem jedru načela dobrega upravljanja.
Privilegiran odnos varuha človekovih pravic s Parlamentom je ključen za zagotavljanje rezultatov za državljane. Odločbe varuha človekovih pravic v nasprotju s sodnimi odločbami niso pravno zavezujoče. Za to, da institucije in organe EU prepričam, naj upoštevajo moja priporočila, lahko uporabim le sposobnost prepričevanja. Če priporočil ne upoštevajo, je izjemno pomembno, da se varuh človekovih pravic lahko za podporo obrne na Parlament.
Če na primer institucija ne ravna v skladu s priporočilom v primeru, ki načenja temeljna načelna vprašanja, lahko Parlamentu predložim posebno poročilo. Primer iz leta 2008 je bila zavrnitev Komisije, da spremeni svoj odnos v primeru starostne diskriminacije. Zadovoljen sem bil, da je Parlament takoj obravnaval to poročilo in da je poročilo gospoda Martíneza Martíneza, ki je bilo maja 2009 sprejeto na plenarnem zasedanju brez enega samega glasu proti, v celoti odražalo moje pomisleke.
V mojem letnem poročilu je zabeležen dosežen napredek pri obravnavanju pritožb, spodbujanju dobrega upravljanja in zagotavljanju informacij o vlogi varuha človekovih pravic. Kakor je razloženo na uvodnih straneh poročila, smo si vztrajno prizadevali izboljšati njegovo prijaznost do uporabnika, tako da lahko bralci zlahka dobijo jasno in celovito predstavo o delu varuha človekovih pravic.
Prav tako se je zdaj izkazalo, da je poročilo mogoče objaviti dosti prej v letu kot do zdaj. Poleg tega je bil pripravljen nov, šest strani dolg pregled. V tej novi publikaciji so zabeleženi najpomembnejši rezultati, pridobljeni za pritožnike, in poudarjena glavna politična vprašanja, obravnavana v preteklem letu.
Varuh človekovih pravic je leta 2008 zaključil rekordno število preiskav - če sem natančen 355 -, od katerih jih je večina trajala manj kot eno leto. Z veseljem lahko rečem, da so institucije in organi EU pokazali, da si na splošno želijo rešiti vprašanja, na katera jih opozorim. Povečano število sporazumnih rešitev in rešitev primerov s strani institucij je tako pozitivno kot hvalevredno.
Osem primerov, zaključenih v letu 2008, ponazarja najboljšo prakso med institucijami in organi pri odzivanju na vprašanja, ki sem jih načel. Zadevne institucije in organi so Komisija, Svet, Sodišče Evropskih skupnosti, EPSO, OLAF in Evropska agencija za varnost v letalstvu. Osem izjemnih primerov je vključenih v poročilo kot vzor dobrega ravnanja javnih uslužbencev za vse institucije in organe.
Naj na kratko omenim le dva od teh primerov.
Komisija je bila konstruktivna ves čas postopka v zvezi s sporom glede plačil. Zaradi tega je zadevna družba prejela več kot 100 000 EUR neporavnanih plačil.
EPSO se je strinjal s tem, da kandidatom na njihovo zahtevo razkrije merila ocenjevanja, uporabljena v postopkih izbora, in členitev posameznih ocen.
Leta 2008 je varuh človekovih pravic zabeležil skupno 3406 pritožb. To predstavlja 6-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2007.
V skoraj 80 % vseh zabeleženih primerov je bila pritožniku zagotovljena pomoč z začetkom preiskave, prenosom pritožbe pristojnemu organu ali svetovanjem. Pri takem svetovanju se pogosto svetuje vzpostavitev stika s članom evropske mreže varuhov človekovih pravic. To mrežo zdaj sestavlja približno 95 uradov v 32 državah, vanjo pa je vključen tudi Odbor za peticije. Njen namen je med drugim omogočiti hitrejši prenos pritožb pristojnemu organu. Leta 2008 je bilo na primer 191 pritožnikom bodisi svetovano, naj Parlamentu predložijo peticijo, bodisi so bile njihove pritožbe neposredno prenesene Odboru za peticije.
Seveda je veliko bolje, če pritožniki lahko že prvič prepoznajo najustreznejšo pot za pritožbo. To pripomore k preprečevanju nezadovoljstva državljanov, ki izvedo, da jim organ, na katerega so se obrnili, ne more pomagati. To prav tako pomeni, da se pritožbe rešujejo hitreje in učinkoviteje, s čimer se zagotovi, da državljani lahko v celoti uživajo svoje pravice v skladu z zakonodajo EU.
Zelo pomembna pobuda na tem področju je obrodila sadove na začetku tega leta. Moj urad je vzpostavil povsem novo spletno mesto, vključno z interaktivnim priročnikom v vseh 23 jezikih, za pomoč državljanom pri tem, da se obrnejo neposredno na organ, ki je najbolj usposobljen za obravnavanje njihove pritožbe. Ta organ je lahko moj urad, Odbor za peticije, urad nacionalnega varuha človekovih pravic v državi članici izvora pritožnika ali čezmejna spletna mreža SOLVIT. Zaenkrat je nasvet v priročniku letos poiskalo že več kot 23 000 oseb.
Leta 2008 je bila najpogostejša pritožba, ki sem jo preučeval, pomanjkanje preglednosti v upravi EU. Ta pritožba se je pojavila v 36 % vseh preiskav in je vključevala zavrnitev posredovanja informacij ali dokumentov. Nekoliko sem zaskrbljen spričo tega visokega deleža.
Zanesljiva in pregledna uprava EU je in mora ostati bistvena za ustvarjanje zaupanja državljanov v EU. V povezavi s preglednostjo v letu 2008 je bil posebej pomemben predlog Komisije o reformi Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov.
Komisija je predlagala spremembe te uredbe, od katerih bi nekatere bile zelo koristne. Vendar ocenjujem, da bi zaradi nekaterih drugih predlaganih sprememb državljani imeli dostop do manj in ne več dokumentov.
Lizbonska pogodba spreminja pravni in politični okvir Uredbe, saj državljanom daje več priložnosti za udeležbo v dejavnostih Unije. Njen začetek veljavnosti bo dobra priložnost, da Komisija predloži nov predlog, ki bo odražal to novo stvarnost in krepil temeljno pravico dostopa do dokumentov institucij in organov EU.
Podpora Parlamenta je bila odločilna pri zagotavljanju revizije statuta varuha človekovih pravic leta 2008. Zaradi opravljenih sprememb so se povečala pooblastila varuha človekovih pravic za preiskavo, kar zagotavlja, da bodo državljani popolnoma zaupali v zmožnost varuha človekovih pravic, da brez omejitev temeljito preišče njihove pritožbe.
Dovolite mi, da za konec opozorim na to, da je moja naloga spodbujati dobro upravljanje v institucijah in organih EU. Povečanje preglednosti in zanesljivosti ter spodbujanje in prispevanje k utrditvi kulture storitev za državljane so ključni dejavniki pri izpolnjevanju te naloge.
Prepričan sem, da bosta naši instituciji še naprej tesno sodelovali pri uresničevanju skupnega cilja, da se državljanom in osebam s stalnim prebivališčem pomaga, da bodo v celoti uživali svoje pravice v pregledni in zanesljivi Evropski uniji.
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, najprej bi se rada zahvalila poročevalki gospe Paliadeli za zelo dobro poročilo in Odboru za peticije za njegovo vztrajno in pomembno delo. Seveda se zahvaljujem tudi varuhu človekovih pravic gospodu Diamandourosu za njegovo temeljito in popolno letno poročilo.
Kakor je aprila letos med predstavitvijo svojega letnega poročila poudaril varuh človekovih pravic, je odločilno delo povezano z ustvarjanjem zaupanja državljanov v EU. Nobeno presenečenje ni, da se popolnoma strinjam s tem. Nimam veliko časa na voljo, zato bi se rada osredotočila le na nekaj pomembnih točk.
Poročilo gospe Paliadeli nudi jasen, izčrpen pregled dejavnosti varuha človekovih pravic za preteklo leto, zaradi nove predstavitve statistike in nove zasnove pa je to poročilo dostopno in berljivo. Leta 2008 je Komisija prispevala mnenje k pogajanjem o pregledu statuta varuha človekovih pravic. Dejavno smo sodelovali pri medinstitucionalnem delu, s katerim naj bi se dosegla zadovoljiva rešitev. Vsi smo lahko ponosni na rezultat, ki je novi statut. Menim, da je to rezultat, ki bo koristil državljanom.
V zvezi s pritožbami varuhu človekovih pravic smo bili priča 6-odstotnemu povečanju v primerjavi z letom 2007. Kakor veste, se je 66 % preiskav osredotočilo na Komisijo. To se mi ne zdi posebej nenavadno. Konec koncev je Komisija precej velika institucija z veliko več področji pristojnosti, na katera se lahko nanašajo pritožbe, vendar je številke seveda mogoče in treba izboljšati. To velja tudi za dejstvo, da največ pritožb o slabem upravljanju zadeva pomanjkanje preglednosti - namreč 36 % vseh preiskav. Te številke morajo zmanjšati vse institucije.
Drugačna, vendar s tem povezana tema je obravnavanje informacij v zvezi s poslovnimi skrivnostmi in zaupnimi informacijami. Nedavno smo bili priča nekaj težavam v povezavi z dokumentacijo na področju konkurence. Zaradi tega moramo opredeliti načine za obravnavanje tajnih informacij, dokumentov in drugih informacij, ki so zajete z obveznostjo poslovne skrivnosti. Komisija je trdo delala na tem vprašanju in varuhu človekovih pravic bomo kmalu lahko predložili predlog.
Drug pozitivni razvoj je, kakor smo že slišali, povečanje števila sporazumnih rešitev. Leta 2008 je 36 % vseh preiskav bodisi rešila institucija, proti kateri je bila vložena pritožba, ali pa je bila dosežena sporazumna rešitev. Kar zadeva Komisijo, z veseljem lahko rečem, da se trend vsekakor giblje v pravo smer. To kaže tako na ozaveščenost o delu varuha človekovih pravic in priznavanje tega dela kot na spoštovanje do pritožnikov.
Moja predzadnja točka je povezana s pozivom v osnutku resolucije k skupnemu pristopu h kodeksu dobrega ravnanja javnih uslužbencev. Kakor veste, ima Komisija svoj kodeks in to je na splošno v skladu z zahtevami varuha človekovih pravic. Napredek pri tej pomembni zadevi je najbolje doseči tako, da se zakonodajni predlog predloži šele po konstruktivni medinstitucionalni razpravi in dialogu.
Moja zadnja točka je povezana s komunikacijo v praksi. V zvezi s tem bi rada pohvalila varuha človekovih pravic za njegovo novo spletno mesto. Spletno mesto je tako kot letno poročilo temeljito, popolno in uporabniku prijazno. Kar zadeva oblikovanje interaktivnega priročnika za pomoč državljanom pri prepoznavanju najustreznejše institucije za reševanje njihovih težav, sem trdno prepričana, da to odlično novo spletno mesto odpravlja težavo. Delo se ne sme podvajati, temveč mora postati preglednejše. Pri Komisiji smo si prizadevali prispevati k temu in novo spletno mesto Europa opravlja prav to nalogo. Povečuje preglednost in državljani lahko z nekaj kliki enostavno najdejo priročnik varuha človekovih pravic.
Torej, gledano v celoti smo bili leta 2008 priča napredku in možnostim, da se naše institucije še izboljšajo. Ponovno bi se rada zahvalila gospodu Diamandourosu za njegove dosežke in pomembno delo ter gospe Paliadeli za njeno odlično poročilo.
Pascale Gruny
Gospod predsednik, komisarka, gospod Diamandouros, gospe in gospodje, v imenu Skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) bi najprej rada iskreno čestitala poročevalki za delo, ki ga je opravila, in za duh sodelovanja, ki ga je izkazovala med celotnim postopkom priprave tega poročila.
Danes bomo podali svoje mnenje o letnem poročilu o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic, ki je bilo predstavljeno 21. aprila.
Varuh človekovih pravic, ki ga imenuje Evropski parlament, nam s tem poročilom uradno predstavlja vse rezultate svojih preiskav pritožb v zvezi s primeri slabega upravljanja v naših evropskih institucijah in agencijah. Njegova vloga, ki je izjemno pomembna, predstavlja temeljno zagotovilo za spoštovanje načel preglednosti in dobrega upravljanja in je zato dejanska oblika zaščite naših sodržavljanov v primerih nepravičnosti, diskriminacije, zlorab pooblastil, neodzivanja in zadrževanja informacij.
Dejansko v tem poročilu opažamo, da se je število pritožb, vloženih pri varuhu človekovih pravic, povečalo. Večina pritožb zadeva Evropsko komisijo, institucijo, v kateri je gotovo največ uradnikov, vendar je bistveno to, da so to primeri domnevnega pomanjkanja preglednosti. Dejstvo, da je Komisija varuhinja pogodb, ostaja.
Če se vrnem k poročilu, Odbor za peticije ga je 1. oktobra potrdil z veliko večino. Naš varuh človekovih pravic je dejavno in uravnoteženo opravil svoje delo pri preiskovanju in obravnavanju pritožb. Predvsem je vedno lahko ohranil dobre odnose z in med institucijami, kar je zadevnim institucijam in agencijam pomagalo sprejeti sporazumno rešitev ali rešiti določene spore, z nekaj izjemami.
Poleg tega varuh človekovih pravic institucijam služi kot vir. S tem, ko jih opozarja na področja za izboljšavo, jim pomaga izboljšati njihovo delovanje, končni cilj tega pa je izboljšanje storitve, ki se zagotavlja našim sodržavljanom.
Poročilo, ki smo ga sprejeli v odboru, poudarja in izpostavlja, da je pomembno, da vse evropske institucije in agencije sprejmejo kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev, kodeks, ki ga je Evropski parlament potrdil že pred osmimi leti. Ta ponovni poziv našega odbora ne sme ostati brez odgovora. Evropejci si zaslužijo vsaj to.
Pravica do dobrega upravljanja v institucijah in organih Evropske unije je temeljna pravica, določena v členu 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, vključene v del II Lizbonske pogodbe, ki ni več namišljena, temveč je postala stvarnost.
Nazadnje, poudariti moram, da si varuh človekovih pravic pridržuje pravico do nadziranja dela Komisije in da mora zagotoviti, da ta ustrezno uporablja svoje diskrecijske pravice za začetek postopkov za ugotavljanje kršitev ali predlog kazni.
Victor Boştinaru
Najprej bi želel čestitati naši poročevalki gospe Paliadeli za njeno odlično poročilo.
Drugič, kot koordinator Odbora za peticije in kot dolgoletni član odbora bi rad pozdravil in omenil naše ves čas odlično sodelovanje z evropskim varuhom človekovih pravic Nikiforosom Diamandourosom.
Kot koordinator Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu za Odbor za peticije moram izraziti zaskrbljenost zaradi velikega števila primerov, v katerih je bilo vzrok za domnevne nepravilnosti pomanjkanje preglednosti v evropskih institucijah.
Poudariti moram, da je dolžnost tako Evropskega parlamenta kot odbora, da odpravita to težavo. Naša dolžnost je, da ponovno vzpostavimo zaupanje evropskih državljanov v evropske institucije.
Pritožbe, ki so bile vložene pri varuhu človekovih pravic, in peticije, ki so bile posredovane Odboru za peticije, je treba obravnavati kot priložnost, da se napake in pomanjkanje jasnosti pri načinu delovanja evropskih institucij in zakonodaje odpravijo v prid evropskih državljanov.
Ob upoštevanju tega je skupina S&D prejšnji teden organizirala informativni seminar o pravici do peticije kot sredstvu za približanje Evropske unije njenim državljanom, ki se ga je udeležilo veliko novinarjev.
Rad bi podprl predlog v tem poročilu, da se vzpostavi skupno spletno mesto evropskih institucij, s katerim bi pomagali državljanom neposredno prepoznati, katera institucija lahko reši njihovo pritožbo.
Za konec, želim podpreti pobudo evropskega varuha človekovih pravic za krepitev sodelovanja z nacionalnimi varuhi človekovih pravic in podobnimi institucijami v skupnem prizadevanju, da se okrepi zaupanje evropskih državljanov.
Anneli Jäätteenmäki
Gospod predsednik, gospod Diamandouros, gospe in gospodje, želim se zahvaliti varuhu človekovih pravic in celotnemu njegovemu uradu za dragoceno delo, ki sta ga opravila za spodbujanje dobrega upravljanja in preglednosti. Rada bi se zahvalila tudi poročevalki za njeno odlično delo.
Funkcija evropskega varuha človekovih pravic se je že na začetku izkazala za nujno in zdaj, ko bo začela veljati Lizbonska pogodba in bo Listina o temeljnih pravicah postala zavezujoča, bo vloga varuha človekovih pravic pomembnejša kot kdaj koli prej. Zato bomo v prihodnje morali narediti več, da bomo zagotovili, da ima varuh človekovih pravic potrebna sredstva in da njegove pristojnosti ustrezajo aktualnim razmeram. To pomeni, da bo varuh imel vse potrebne informacije in da bodo uradniki EU morali povedati tisto, kar vedo o nečem, ne pa to, kar želijo povedati. Sicer ne bomo mogli govoriti o pravni državi, o kateri tako radi govorimo in poučujemo druge. Prav tako moramo ravnati v skladu s pravno državo: potem bomo lahko drugim govorili o njej.
Letno poročilo varuha človekovih pravic je sijajen primer tega, kako bi morali tudi mi javnosti predstaviti delo, ki ga opravljamo. Poročilo je jasno, jedrnato in točno. Preglednost je bistvena za evropsko demokracijo in je njen glavni sestavni del in zanimivo je, da je 36 % pritožb povezanih prav s tem pojmom pomanjkanja preglednosti. To veliko pove in zadevo je treba obravnavati.
V skladu z Listino o temeljnih pravicah ima vsak državljan pravico, da te institucije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku. To je bilo večkrat omenjeno in nas vse zavezuje, kar seveda velja tudi za Urad varuha človekovih pravic. Zato bi rada poudarila, da moramo zagotoviti, da so na voljo prava sredstva, tako da našim državljanom ne bo treba po več let čakati na odločbo. To bo odvisno od sredstev bolj kot kar koli drugega. Rada bi se zahvalila varuhu človekovih pravic za dragoceno delo, ki ga je opravil, in mu želim veliko uspeha na tem zelo, zelo zahtevnem in včasih tudi preveč podcenjenem položaju. To je eden najpomembnejših položajev in funkcij v Evropski uniji: skrb za pravice državljanov.
Margrete Auken
v imenu skupine Verts/ALE. - (DA) Gospod predsednik, zahvaljujem se gospe Paliadeli za sijajno poročilo. Varuh človekovih pravic je prejel veliko pohval za svoj konstruktivni in razumljivi pregled vprašanj in rada bi se pridružila tistim, ki ga hvalijo.
Ni veliko časa, zato se bom omejila samo na tri točke. Najprej bi rada omenila varuhovo spremljanje njegovega sporazuma z Evropsko investicijsko banko. To je bila pobuda, ki jo je naša skupina sprejela v povezavi z resolucijo Parlamenta o letnem poročilu za leto 2006. V zvezi s tem bi bilo prav opozoriti na izboljšave v sodelovanju banke z NVO in drugimi akterji civilne družbe, zaradi katerih je to sodelovanje lažje in preglednejše, in za to smo hvaležni.
Drugič, rada bi omenila spremembo, ki jo je predlagala Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze in ki Odbor za ustavne zadeve poziva k pripravi postopkov, ki bodo olajšali vlaganje zadev pri Sodišču Evropskih skupnosti, v zvezi s čimer bo Parlament podprl priporočila varuha človekovih pravic. S tem se bo občutno okrepil položaj varuha človekovih pravic in zato tudi pravni status državljanov. To je nekaj, za kar smo že dobili načelno podporo Parlamenta. Zdaj upamo, da bo med tem plenarnim zasedanjem Parlament sledil Odboru in glasoval za to izboljšavo.
Moja tretja točka je povezana s spremembo, ki smo jo predložili danes, da se pojasni pristojnost varuha človekovih pravic pri zadevah v zvezi s slabim upravljanjem - nepravilnostmi, z drugimi besedami. V povezavi s tem nas skrbi, da bi zelo odprto besedilo utegnilo povzročati resne težave pri razlagi. Čeprav je naš predlog videti precej tehničen, je s pravnega vidika veliko bolj varen od besedila v poročilu. Veseli nas, da je gospa Paliadeli podprla predlog, in seveda upam, da ga bo podprl tudi celoten Parlament.
Ryszard Czarnecki
v imenu skupine ECR. - (PL) Gospod predsednik, gospod Diamandouros, ste zelo spreten politik, gospod Diamandouros, in veste, kako pridobiti podporo številnih političnih skupin v našem Parlamentu. Lahko bi rekli, da bi se številni politiki v našem Parlamentu lahko učili od vas. Upam, da vaš glavni uspeh ne bo vzpostavitev novega, lahko dostopnega spletnega mesta.
Menim, da bi pozornost morali nameniti delu z varuhi človekovih pravic iz različnih držav, ne samo iz držav članic EU, temveč tudi iz držav članic Sveta Evrope, ker ti v odnosih med državo in državljani včasih bolj zastopajo državo kot državljane. Poleg tega menim, da bo oblikovanje učbenika o pisanju pritožb državljane povsem odvrnilo od tega, da bi jih dejansko pisali. Zdi se mi, da naše institucije potrebujejo nadzor. Prepričan sem, da je ta zamisel, čeprav je prevratna, potrebna.
Rad bi poudaril, da je preglednost, o kateri tukaj govorimo, najbolj temeljni predpogoj za popolno zaupanje v Evropsko unijo in institucije EU. Nedavno je našim državljanom primanjkovalo zaupanja v EU, kakor lahko potrdi gospa Paliadeli. V skladu z Načrtom D (demokracija, dialog, debata) moramo državljanom pokazati, da so Evropska unija in njene institucije pregledne in da služijo državljanom. Sicer se bo demokratični primanjkljaj žal povečal.
Marie-Christine Vergiat
Gospod predsednik, gospe in gospodje, vloga varuha človekovih pravic, in zato preučitev njegovega poročila, je pomemben element za evropske institucije. Dejansko je eden od kazalcev za to, kako naši sodržavljani dojemajo naše institucije.
Nekaj mesecev po evropskih volitvah, pri katerih smo vsi obžalovali nizko udeležbo, pravzaprav povečanje števila vzdržanih glasov, je pomen, ki ga Parlament pripisuje temu poročilu, zato odločilen. To še toliko bolj velja za nadaljnje ukrepanje v skladu s priporočili iz poročila.
355 pritožb (6-odstotno povečanje glede na prejšnje leto) je zelo malo. Zelo malo je glede na 500 milijonov ljudi, ki živijo v Evropi. Tega bi se bilo mogoče veseliti in to bi bilo mogoče razumeti kot znak, da so naši sodržavljani zadovoljni. Vemo pa, da niti približno niso.
S tega vidika se razkrije tudi dejstvo, da je večina pritožb povezanih s pomanjkanjem preglednosti v naših institucijah. Ker prihajamo iz volilne kampanje, vemo, za kaj gre. Naši sodržavljani so slabo seznanjeni z našimi institucijami in ne vedo, kako te institucije delujejo. Ne vidijo smisla Evrope in ne preseneča, da večina pritožb zadeva Komisijo, saj je Komisija v očeh naših sodržavljanov Evropska unija.
Vendar - tukaj pretiravam, a le rahlo - so bila komunikacijska mesta v veliki meri vključena v proračun in po volitvah so nam govorili: "Izboljšati moramo komunikacijo, okrepiti jo moramo, da se bo povečala ozaveščenost naših sodržavljanov."
Seveda moramo izboljšati komunikacijo, vendar menim, da preveč komunikacije izniči informacije. Pripravljena sem podpreti predlog - ki nam ga je ravnokar predstavil kolega socialdemokratski poslanec -, da bi imeli skupno spletno mesto, ki bi usmerjalo državljane do različnih informacij, ki so jim na voljo.
To poročilo je kazalec pravilnega delovanja naših institucij, dobrega upravljanja. To je že bilo povedano. To je kazalec našega upravljanja. Zato je nujno, da se zagotovi upoštevanje priporočil iz poročila, ne samo zaradi poročila, temveč tudi kot vsakodnevno prakso, in zlasti posebnih poročil.
Najlepša hvala, gospod Diamandouros, za vaše delo z našimi sodržavljani. Najlepša hvala vaši skupini. Lahko se zanesete na našo podporo pri spodbujanju in omogočanju vašega dela.
Nikolaos Salavrakos
Gospod predsednik, naj že na začetku povem, da podpiramo poročilo varuha človekovih pravic in poročilo gospe Paliadeli, ki sta izčrpni, za kar jima čestitamo. Zgodovina nas je naučila, da v določenih obdobjih, zlasti v obdobjih gospodarske krize, državljani izražajo odkrito nezadovoljstvo s političnimi sistemi v zvezi s sodno prakso, obenem pa je tem več sporov med državljani in organi države, čim več vpliva ima država na gospodarski in socialni ravni.
Gre za to, da mora politični sistem - seveda vedno, a zlasti v takih obdobjih - ustvariti mesta za ponovno vzpostavitev zaupanja državljanov v upravo, državo in zveze. Drznil bi si celo reči, da je protiutež povečanju korupcije in slabega upravljanja povečanje morale institucij in nepristranskosti revizijskih organov.
Iz zgornje misli je zlahka razvidno, da menim, da je institucija evropskega varuha človekovih pravic izjemno pomembna pri ponovnem vzpostavljanju zaupanja evropskih državljanov v institucije in organe Evropske unije, in tako podpiramo vsako prizadevanje, katerega namen je okrepiti to institucijo, razširiti njeno pristojnost in izboljšati njeno javno podobo.
Zato bi pozval k temu, da si vsi prizadevamo po svojih močeh pomagati pri delu evropskega varuha človekovih pravic in sprejmemo vse vidike njegovega ukrepanja, da se doseže pristop, ki je osredotočen na državljane. Čestitke, gospod Diamandouros.
Martin Ehrenhauser
(DE) Gospod predsednik, mladi študenti so me prosili, naj tu na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta poročam o trenutnem dogajanju v Avstriji in tudi delih Nemčije. Varuh človekovih pravic, opravičujem se, ker bom na tem mestu izpolnil to prošnjo.
V zadnjih tednih se je v Avstriji oblikovalo družbeno gibanje, ki je znano kot Die Uni brennt ali Univerza gori. To je gibanje, kakršnega v Avstriji in drugih delih Evrope ni bilo že desetletja. Na tisoče študentov demonstrira, odhaja na ulice in zaseda predavalnice. Namesto poklicnega zahtevajo akademsko izobraževanje, pozivajo k demokratizaciji univerz in predvsem zahtevajo prost dostop do izobraževanja.
Ena njihovih glavnih kritik je uperjena proti bolonjskemu procesu. Na Univerzi na Dunaju je na primer transparent z napisom "Naj Bologna postane proces!", kar je po mojem mnenju zelo ustrezno. Tradicionalni politiki so bolonjski proces leta povzdigovali kot ključni korak za oblikovanje evropskega visokošolskega prostora in nam govorili, da bomo zaradi tega vsi veliko bolj konkurenčni. Na koncu je rezultat izjemno neprilagodljiv shematičen pristop, delno privatizirane univerze, ki naj bi omogočale načrtovanje učinka izobraževanja.
Vendar znanost nikakor ni proces, ki ga je mogoče načrtovati. To je način, kako izobraženi ljudje komunicirajo med seboj in se izražajo. Tudi znanstvene radovednosti in ustvarjalnosti ni mogoče načrtovati: to gibanje je to ponovno dokazalo. Zato bi ga pravzaprav morali podpreti - to je demokracija v akciji.
Erminia Mazzoni
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, kot predsednica Odbora za peticije in v imenu vseh članov odbora se želim zahvaliti varuhu človekovih pravic za delo, ki ga je opravil, in za natančno poročilo, ki ga je pripravil. Rada bi se zahvalila gospe Paliadeli za odličen prispevek k delu našega odbora in vsem, ki so sodelovali v razpravi, ker kažejo interes in izkazujejo pozornost do tega, da se ti instrumenti demokracije in udeležbe izvedejo in izpolnijo cilj, ki naj bi ga izpolnili v pogodbah.
Ob preučevanju poročila evropskega varuha človekovih pravic za leto 2008 žal ugotavljamo, da cilj, da se uporabi načelo iz člena 41 Listine o temeljnih pravicah, še zdaleč ni dosežen. Pravica do poročanja varuhu človekovih pravic o nepravilnostih, ki jo je v letu 2008 uveljavilo 3406 evropskih državljanov, kaže na naraščanje nezadovoljstva, saj je ta številka v letu 2007 znašala 3211. Menim, da bi bilo treba to številko primerjati s stopnjo poznavanja in ozaveščenosti, in zato v nasprotju z izjavo poslanca, ki je govoril prej, vztrajam pri tem, da te številke pričajo o visoki stopnji nezadovoljstva med Evropejci. Poleg tega nekoliko pomirja ugotovitev, da je le za del teh pritožb veljalo, da so v pristojnosti evropskega varuha človekovih pravic, ker je bil velik delež pritožb, ki jih evropski varuh človekovih pravic ni sprejel, prenesen drugim organom, vključno z Odborom za peticije, ki mu predsedujem.
Menim, da moramo mi kot evropske institucije in zlasti kot Parlament prevzeti odgovornost tudi za predstavo ljudi o upravni pravičnosti, o tem, kako pravične so naše institucije. Kljub pozitivni potrditvi, da ima evropski varuh človekovih pravic funkcionalnejšo vlogo, saj se je število uspešno rešenih primerov povečalo, mi kot Parlament, ki je prejel približno 10 % pritožb, in kot odbor, ki je prejel 60 % ...
(Predsednik je opomnil govornico na njen čas za govor)
V tem primeru naj samo še dodam - glede na to, da ste nekomu drugemu dali malo več časa, sem mislila, da si lahko privoščim še nekaj sekund, gospod predsednik, saj sem tudi jaz predsednica -, da je dolžnost teh institucij, da sprejmejo ukrepe za izboljšanje teh instrumentov demokracije in udeležbe, ker imamo tudi Lizbonsko pogodbo, ki uvaja pravico do ljudske pobude. Menim, da moramo izboljšati, vendar ne spremeniti, delovanje teh organov; naša dolžnost je, da izboljšamo učinkovitost in produktivnost instrumentov, ki smo jih dali državljanom, če res želimo pomagati graditi Evropo ljudi.
Kinga Göncz
(HU) Kot članica Odbora za peticije bi tudi jaz rada povedala nekaj besed. V nekem pogledu v celoti podpiram sprejetje poročila evropskega varuha človekovih pravic. Kot članica odbora ugotavljam tudi, da je svoje delo opravil zelo uravnoteženo.
Menim, da je zelo pomembno, da je skušal skrajšati čas za obravnavo primerov. Konec koncev vemo, da je v primeru, ko se nekdo pritoži, z vidika zaupanja izjemno pomembno, da čim prej se pritožba preišče, tem prej pritožnik prejme odgovor. Prav tako vemo, da večino pritožb predstavljajo pritožbe, ki jih varuh človekovih pravic ne more obravnavati. S tega vidika bo v bližnji prihodnosti nadvse pomembno, da bomo državljanom Evropske unije zagotovili čim več informacij o tem, na katero institucijo se lahko obrnejo z različnimi zadevami.
Sodelovanje med odborom in varuhom človekovih pravic je bilo izjemno dobro in upam, da bo tako tudi v bližnji prihodnosti.
Marian Harkin
Gospod predsednik, rada bi čestitala poročevalki za zelo izčrpno poročilo ter varuhu človekovih pravic in njegovemu osebju. Storitev se iz leta v leto izboljšuje. Dobro opravljeno delo.
Vendar ko prebirate poročilo in se strinjate z njegovo vsebino, potem pa v obrazložitvi vidite bistven odstavek, ki se nanaša na vas, ga ne morete spregledati.
Govorim seveda o odstavku, v katerem varuh človekovih pravic kritizira Parlament, ker je leta 2005 zavrnil prošnjo za podatke o nadomestilih, izplačanih malteškim poslancem. Seveda je dejansko šlo za to, da bi bilo treba, če bi se objavili ti podatki, razkriti podatke o vseh naših nadomestilih.
Menim, da je to javni denar in da ima javnost pravico vedeti, kako se porablja. Objavili smo zneske, izplačane kmetom v okviru SKP, ne objavljamo pa naših potnih stroškov in drugih nadomestil. Menim, da so to upravičeni stroški. Nastajajo pri delu, ki ga opravljamo v imenu državljanov. Ponovno, moja nadomestila za osebje, pisarno, potovanja itd. za to, da zastopam svoje volivce, so povsem upravičena in ni se mi treba opravičevati zanje in ni mi jih treba prikrivati.
Ne predlagam, da se kakor koli ogrozi zasebnost mojega osebja: to ni potrebno. Vendar zelo jasno pravim, da bo Parlament, dokler ne bomo dopustili svobode obveščanja o naših nadomestilih in stroških, pri naših državljanih veljal za mesto, ki pridiga o preglednosti, vendar je v Parlamentu ne uresničuje.
Vem, da posamezni poslanci lahko objavijo svoje stroške na svojih spletnih mestih in jih tudi objavljajo, vendar imamo kot Parlament skupno obveznost, da se ti podatki objavijo. Morda se sliši, kot da sem zavzela vzvišeno moralno držo; nisem je. Samo pravim, da se bo to zgodilo, in bilo bi bolje, da bi Parlament to omogočil, kot da bo prisiljen to narediti.
Oriol Junqueras Vies
(ES) Gospod predsednik, kot član Odbora za peticije bi rad dodal nekaj pripomb k spremembi, ki jo je v zvezi s poročilom gospe Paliadeli o letnem poročilu o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic predložila naša skupina.
Menimo, da opredelitev slabega upravljanja v resoluciji še zdaleč ne krepi in ne podpira vloge varuha človekovih pravic, temveč da bi utegnila imeti ravno nasproten učinek. Prvič, ker je zaradi predlagane opredelitve, ki je preveč ohlapna in nejasna, težko določiti primere, v katerih varuh človekovih pravic lahko posreduje ali mora posredovati, zaradi česar je oslabljena njegova zmožnost ukrepanja. Drugič, in morda je to še pomembneje, zaradi opredelitve ima varuh človekovih pravic zmožnost posredovanja, ki bi jo druge institucije zlahka utegnile šteti za diskrecijsko, ker ni ustrezno opredeljena in urejena.
Zaradi tega menimo, da je opredelitev slabega upravljanja v naši spremembi, ki jo je predložila moja skupina, Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze, podrobnejša in bolj jedrnata in da bi bila veliko primernejša podlaga za dejavno, učinkovito posredovanje, prav tako pa bi jo institucije in državljani veliko lažje razumeli.
Oldřich Vlasák
(CS) Gospod predsednik, varuh človekovih pravic, gospe in gospodje, zelo cenim dejavnosti evropskega varuha človekovih pravic, vendar moram reči, da opažam tri glavne težave pri dejavnostih tega urada. Prva težava so informacije. Širša javnost v EU dejansko ne ve, da obstaja kaj takega, kot je evropski varuh človekovih pravic, kaj šele, da bi slutila, kaj varuh dela in na katere zadeve ga lahko opozori. Dejstva so dokaj jasna. Skoraj 90 % pritožb, ki so jih vložili moji sodržavljani iz Češke republike, ni spadalo v pristojnost evropskega varuha človekovih pravic. Nič drugače ni pri drugih državah članicah. Zato Evropski parlament predlaga obsežno kampanjo obveščanja. Vendar nisem prepričan, da skušamo pozdraviti pravo bolezen.
Druga težava so stroški. Vsaka javna institucija nekaj stane. Z vsako novo institucijo se poveča obseg birokracije, s katero se morajo državljani spoprijeti in v kateri se morajo znajti. Zato je treba preučiti, ali je vloženi denar davkoplačevalcev dal želene rezultate. Lani so moji sodržavljani pri evropskem varuhu človekovih pravic vložili 66 pritožb od skoraj 800 primerov iz celotne EU, ki so spadali v pristojnost evropskega varuha človekovih pravic. Te težave je obravnavalo 70 uradnikov, ki so davkoplačevalca stali 9 milijonov EUR. Vsak obravnavani primer je tako stal več kot 10 000 EUR. Po mojem mnenju je to preveč.
Tretja težava je subsidiarnost. Kot nekdanjega župana me je precej vznemirilo, ko sem prebral, da je eden od redkih primerov, ki jih je obravnaval varuh človekovih pravic, vključeval načrt hitrih komunikacij za malo okrožje Břeclav. Menim, da je to povsem nepotrebno, saj bi bilo treba lokalne težave najprej obravnavati lokalno, ne pa tu v Bruslju ali Strasbourgu. Gospe in gospodje, če bi bil jaz odgovoren za to institucijo, bi zagotovil, da bi ravnala razumno, da bi delovala s čim nižjimi stroški in zlasti da ne bi zlorabljala in umetno razširjala svojih pooblastil in svoje birokracije. V zvezi s tem bi varuhu človekovih pravic rad zaželel veliko uspeha.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospod predsednik, podpiram poročilo gospe Paliadeli in bom glasoval zanj in želim čestitati gospodu Diamandouros za delo, ki ga je opravil. Rad bi poudaril, da se veliko evropskih državljanov pogosto sooča s tem, čemur mi olepševalno pravimo slabo upravljanje in kar jih na koncu oropa temeljnih pravic. Menim, da vzrok za to slabo upravljanje nista birokracija ali malomarnost, pogosto je vzrok napačna ali nepravilna politika, ki jo sprejmejo institucije Evropske unije. Zato to, da se lahko obrnejo na evropskega varuha človekovih pravic, evropskim državljanom omogoča, da uveljavijo spoštovanje svojih pravic.
Zato je pomembno, da Evropski parlament, edini neposredno izvoljeni in predstavniški organ Evropske unije, politično podpre delo evropskega varuha človekovih pravic, da se, kjer je to mogoče, takšno slabo upravljanje omeji. Naj povem, da je iz poročila in iz specifičnega dela sedanjega evropskega varuha človekovih pravic jasno, da bo evropski varuh človekovih pravic ob takšni podpori Evropskega parlamenta lahko učinkoviteje opravljal svoje delo v naslednjem obdobju.
Za konec, menim, da si je treba prizadevati za boljšo obveščenost evropskih državljanov o vlogi in pristojnostih evropskega varuha človekovih pravic, tako da se bodo ob kršenju svojih temeljnih pravic hitro obrnili nanj.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Gospod predsednik, naj bodo moje prve besede, kakor se spodobi, čestitke gospe Paliadeli za poročilo, ki ga je predstavila najprej Odboru za peticije in zdaj tukaj na plenarnem zasedanju.
Prav tako bi rad podprl zelo razumne pripombe gospe Gruny in gospe Mazzoni, mojih kolegic iz Skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), vendar bi, gospod predsednik, rad dodal, da je vloga varuha človekovih pravic bistvena v demokratični instituciji. Do takšnega sklepa smo prišli v Odboru za peticije med mnogimi obiski gospoda Diamandourosa, na katerih je predstavil svoja letna poročila, kakor je to, ki ga danes preučujemo v tem parlamentu, ali druga poročila v okviru svoje pristojnosti.
Gospe in gospodje, ne nameravam vas zasuti s številkami. Vendar kljub doseženemu napredku pri vlogi varuha človekovih pravic ne dvomim, da bi, če bi opravili anketo med evropskimi državljani o vlogi varuha človekovih pravic, njegovem delu in njegovih dejavnostih, žal ugotovili, da se državljanom zdi oddaljen in da v veliko primerih sploh ne vedo, da obstaja. Morda je tako zato, ker odločbe varuha človekovih pravic niso zavezujoče, kakor nas je tukaj sam opomnil, ali morda zato, ker je njegovo delo, kar zadeva države članice, zelo omejeno, kakor je gospod Diamandouros poudaril v tem parlamentu.
Vendar če želimo državljanom zagotoviti storitev, si morata ta institucija - Evropski parlament - in Odbor za peticije prizadevati za krepitev in spodbujanje dela varuha človekovih pravic. Medtem ko je gotovo veliko peticij, kakor je bilo poudarjeno tukaj, zlasti o pomanjkanju preglednosti, sem prepričan, da bi ustrezno zagotavljanje informacij - kakor je novo spletno mesto, ki zdaj deluje, kar pozdravljam - veliko bolj prispevalo, in pri tem bi rad vztrajal, k cilju, ki ga bodo po mojem mnenju podprli vsi: da bi morali vsi državljani Evropske unije vedeti za varuha človekovih pravic in imeti možnost, da stopijo z njim v stik. Zato želim varuhu človekovih pravic vso srečo in veliko uspeha, ker bodo njegovi uspehi uspehi vseh evropskih državljanov.
Alan Kelly
Gospod predsednik, najprej bi rad pohvalil gospo Paliadeli za njeno odlično poročilo. Vsi v tej dvorani imamo svojo vlogo pri tem, čemur bi lahko rekli "ustvarjanje zaupanja državljanov". Vendar je zelo pomembno, da svoje evropske institucije gradimo na vizijah in zamislih prav teh državljanov in na njihovi predstavi tega, kaj je demokracija.
Funkcija urada varuha človekovih pravic nikoli ni bila pomembnejša in delo tega urada je treba pohvaliti. Priznati pa moramo, da pomanjkanje preglednosti in mnenje naših državljanov o tem ostajata pomembno vprašanje, zlasti v Komisiji. Pozdravljam vzpostavitev novega spletnega mesta, a menim, da spletno mesto ni najpomembnejše in najbolj odločilno.
Konec koncev je več kot tretjina pritožb v zvezi z evropskimi institucijami povezana z vprašanjem pomanjkanja preglednosti. Če naj se izpolnijo obljube, dane Ircem in pravzaprav vsem evropskim državljanom med sprejemanjem Lizbonske pogodbe, bo morala vsaka institucija v Evropi postati bolj pregledna, njeno delovanje pa bo moralo biti vsem na očeh.
To poročilo je korak proti temu cilju, čeprav je treba narediti več, zlasti pri vprašanju sodelovanja z uradi nacionalnih varuhov človekovih pravic in pri vprašanju načina delovanja tega parlamenta.
Csaba Sógor
(HU) Tudi jaz bi se rad zahvalil evropskemu varuhu človekovih pravic za njegovo delo. Če bi se mu zdaj zahvalil v grščini, bi bili ljudje v tem parlamentu prepričani, da je grški lobi začel sodelovati z varuhom človekovih pravic, poročevalko in govorniki.
Vendar je ravno v interesu zaupanja in preglednosti, da bi bilo dobro, da se osredotočimo na to, da se čim prej sprejme poročilo o dejavnostih varuha človekovih pravic, še preden se začne volilna kampanja za varuha človekovih pravic. Varuh človekovih pravic, bodisi vi bodisi kdo drug, ki bo nadaljeval to delo, upam, pravzaprav vsi upamo, da bo varuh človekovih pravic opravil informativno turnejo po več kot samo dveh regijah v Evropi, kar bo morda pomagalo znižati te deleže. Vsi si želimo narediti naše delo bolj pregledno, kar vključuje tudi delo Parlamenta.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Gospod predsednik, gospod Diamandouros, varuh človekovih pravic je tako kot v preteklih letih predložil zelo objektivno poročilo o svojih dejavnostih, na podlagi katerega je mogoče ugotoviti, kako pomembna je njegova naloga za državljane Evropske unije.
Nov element poročila za leto 2008 je delo varuha človekovih pravic v zvezi z Evropsko investicijsko banko. EIB je najpomembnejša institucija, ki daje posojila za naložbe v EU in države kandidatke. Kljub precejšnji neodvisnosti, ki jo ima EIB v institucionalni strukturi EU, mora EIB izpolnjevati standarde dobrega upravljanja. Zato sem z veseljem prejela novico o dialogu, ki je leta 2008 začel potekati med varuhom človekovih pravic in Evropsko investicijsko banko, ter o podpisu sporazuma o ravnanju v skladu z načeli dobrega upravljanja. V tem sporazumu se je EIB zavezala, da bo vzpostavila notranji postopek za preiskovanje pritožb, ki ga doslej še ni imela. Vesela sem tudi, da se je banka zavezala, da bo uporabila enake standarde na področju dobrega upravljanja za vse, ki bodo zaprosili za posojilo, tako za državljane EU kot za osebe, ki niso državljani EU. Upam, da bo Evropski parlament redno obveščen o razvoju tega sodelovanja med varuhom človekovih pravic in EIB. Še enkrat vam čestitam za vaše poročilo.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Evropski varuh človekovih pravic je opravil izjemno delo. Tako meni tudi Odbor za peticije in jaz podpiram njegovo ponovno izvolitev. Eden od razlogov za to je, da je pokazal odprtost pri tako zelo občutljivi zadevi kot so narodne manjšine. V zvezi s tem bi rad opozoril na dejstvo, da je odnos Evropske unije z narodnimi manjšinami popolnoma nejasen.
Končno, manjšine so omenjene v Lizbonski pogodbi, 100 000 strani obsegajočem pravnem redu Evropskih skupnosti. Vendar je odnos z manjšinami nejasen, ker, če na primer na Slovaškem sprejmejo škodljiv zakon o jeziku, to kaže, da zadeve manjšin niso del pristojnosti Skupnosti. Po drugi strani morajo nove države članice ob pristopu podpisati in ratificirati Evropsko listino o regionalnih ali manjšinskih jezikih ter Okvirno konvencijo za varstvo narodnih manjšin, ki zajema zadeve manjšin. V zvezi s tem se sporočata dve različni stvari, zaradi česar je Evropska unija dvolična. To je treba pojasniti, ker je 15 % državljanov Evrope pripadnikov domorodnih ali priseljenih manjšin, kar vključuje tudi 12 milijonov Romov.
To je v Evropi izjemno pomembna in resna težava. Idealno bi bilo, če bi varuh človekovih pravic v okviru svojega dela v prihodnosti - in res upam, da bo še naprej opravljal to funkcijo - lahko posvetil veliko pozornosti temu vprašanju.
Peter Jahr
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, rad bi dal štiri pripombe k temu poročilu.
Prva je, da je varuh človekovih pravic nepogrešljiv del demokratične Evropske unije in da je, kar je najpomembnejše, blizu državljanom.
Moja druga točka je, da je bilo po začetnih težavah sodelovanje med Odborom za peticije in varuhom človekovih pravic odlično.
Tretjič, Odbor za peticije in varuh človekovih pravic sta skupaj ključna merilna postaja, če hočete, za državljanom prijazno Evropo.
Četrtič, kot član Odbora za peticije se še naprej veselim kritičnega dialoga z državljani Evropske unije, še posebej zdaj, ko bo začela veljati nova pogodba. Evropska unija je tu za državljane in ne obratno in skupaj si moramo prizadevati, da tako tudi ostane in da se izboljša.
Metin Kazak
(FR) Gospod predsednik, najprej bi rad čestital evropskemu varuhu človekovih pravic za rekordno število preiskav, zaključenih v letu 2008. Prepričan sem, da mu bo njegov novi statut omogočil še učinkovitejše delo in hitro odzivanje na pritožbe državljanov s krepitvijo medsebojnega zaupanja med varuhom človekovih pravic in državljani.
Prednostna naloga varuha človekovih pravic mora biti preprečevanje nepravilnosti. Žal moram reči, da smo v tej smeri dosegli zelo malo napredka. Vseeno upam, da se bo z začetkom veljavnosti Listine o temeljnih pravicah in Lizbonsko pogodbo ta vidik okrepil.
Drugi izziv bo nadaljevanje spodbujanja preglednosti v evropskih institucijah. Tretji izziv v prihodnjih letih bo uvedba kampanj obveščanja, ki bodo zagotovile, da bodo naši državljani popolnoma obveščeni o svojih pravicah.
Nazadnje, evropska mreža varuhov človekovih pravic je pomembna platforma za sodelovanje in izmenjavo najboljših praks med različnimi državami. Bolgarija dejavno sodeluje v tej mreži. V zadnjih letih ni samo pridobila potrebnih izkušenj, temveč je tudi povečala vpliv te institucije.
Heidi Hautala
(FI) Gospod predsednik, rada bi se zahvalila varuhu človekovih pravic gospodu Diamandourosu predvsem za to, ker je odločno podprl prizadevanja Parlamenta pri zagovarjanju in povečanju preglednosti pri odločanju, in, kakor vemo, gospe in gospodje, je to delo treba nadaljevati. To predstavlja določene izzive. Komisarka Wallström je omenila kodekse dobrega ravnanja uslužbencev in njo in gospoda Diamandourosa bi rada vprašala, ali ni zdaj, ko nova Komisija začenja s svojim delom, primeren čas, da se predlaga zakonodaja, ki bi veljala za vse institucije in bi jih zavezovala k spoštovanju načel dobrega upravljanja. Kolikor vem, ima vsaka država članica takšno zakonodajo.
Angelika Werthmann
(DE) Gospod predsednik, meni kot članici Odbora za peticije je pomembno, da lahko še bolje zastopam interese državljanov kot zdaj. Želim si, da bi bila širša javnost seznanjena z možnostjo, da svoje težave predstavi v Parlamentu. To še posebej velja spričo začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe. Varuh človekovih pravic, v vsakem primeru vam želim še več uspeha v prihodnje.
Georgios Papanikolaou
(EL) Gospod predsednik, zahvaljujem se gospe Paliadeli za njeno poročilo. Vloga evropskega varuha človekovih pravic je dejansko odločilna, zlasti zdaj, ko z Lizbonsko pogodbo skušamo ustvariti Evropo, ki je prijaznejša do državljanov. Kot taka je vloga evropskega varuha človekovih pravic ključna in odločilna. Menim, da je bil gospod Diamandouros učinkovit in dosleden ter da je pri svojem delu spodbujal preglednost in obravnaval vprašanja v zvezi z njenim pomanjkanjem. Poleg tega je s svojim delom zagotovil učinkovita pravna sredstva tako v Evropski uniji kot v samih državah članicah.
Na splošno ta pristop prikazuje celoten duh storitve za državljane v evropskih institucijah in seveda ima državljan - prek tega celotnega procesa in ob naših prizadevanjih, ki se morajo nadaljevati - več zaupanja v vse nas, v vse institucije Evropske unije.
Zato menim, in s tem bom končal, da je bil gospod Diamandouros uspešen pri svojem delu ter da sta današnja razprava in predloženo poročilo zelo dober razlog, da izvolimo novega evropskega varuha človekovih pravic za naslednji mandat.
Nikiforos Diamandouros
evropski varuh človekovih pravic. - Gospod predsednik, naj se na začetku zelo toplo zahvalim vsem poslancem, ki so dali zelo konstruktivne in zelo pozitivne pripombe o delu varuha človekovih pravic. To zelo cenim. Zahvaljujem se tudi tistim, ki so dali konstruktivne, kritične pripombe o delu varuha človekovih pravic. Prav zato sem tukaj: da se učim iz vaših predlogov in vaših kritik, tako da bom lahko nadaljeval z delom varuha človekovih pravic, da bom v prihodnje bolje služil državljanom.
Naj zelo na kratko povem, da so vaši glavni pomisleki, kakor sem vas razumel, povezani s potrebo po večji preglednosti, in če bom ponovno izvoljen, bom vsekakor skušal podvojiti svoja prizadevanja za spodbujanje preglednosti in dobrega upravljanja, za kar sem po mojem mnenju v prvi vrsti odgovoren v Uniji.
Lizbonska pogodba odpira različne nove možnosti in vsekakor nameravam v čim večji meri izkoristiti priložnosti, ki mi jih omogoča Pogodba, ponovno zato, da bi bolje služil državljanom ob nenehnem sodelovanju z Odborom Parlamenta za peticije in tem plemenitim organom.
Po drugi strani bi se rad na kratko zahvalil tudi komisarki Wallström za njeno delo, za njene pripombe in prijazno podporo ter ponovil in potrdil dejstvo, da se zaradi tega, ker Komisija obsega 66 % celotne državne uprave Unije, ni mogoče izogniti temu, da bi bila večina pritožb vloženih proti Komisiji. To je vsekakor drži.
Naj se odzovem na vprašanji gospoda Boştinaruja in gospoda Czarneckija v zvezi z okrepljenim sodelovanjem z nacionalnimi varuhi človekovih pravic, še posebej tudi zunaj meja EU. Tu gre za dve stvari. Vsekakor sem vzdrževal stike z vsemi varuhi človekovih pravic iz držav kandidatk, ki so v tem smislu zunaj meja EU. Poleg tega zelo tesno sodelujem s komisarjem Sveta Evrope za človekove pravice, ki ga je njegova institucija določila za osebo za stike za vse varuhe človekovih pravic v Svetu Evrope.
Sam menim, da bi v primeru, da bi to presegel, posegel na področje stikov za mednarodne odnose, na katerem ima vodilno vlogo pravzaprav Komisija, zato sem se trudil doseči ravnotežje na tem področju. Vendar se dobro zavedam potrebe po okrepljenem sodelovanju na vseh področjih in se ga trudim doseči.
Glede časa, ki je potreben za rešitev primerov, kar je omenila gospa Göncz, naj povem samo, da smo čas zdaj lahko bistveno skrajšali in da se zdaj v povprečju več kot 50 % - približno 55 % - vseh primerov zaključi prej kot v enem letu ali približno v 12 mesecih. Če upoštevate, da moramo delati v 23 jezikih, kar zahteva veliko prevajanja, menim, da to ni predolgo. Navedel sem povprečje, ker se enostavni primeri običajno rešijo v približno treh ali štirih mesecih; želel sem samo pojasniti.
Naj se v njeni odsotnosti zahvalim gospe Harkin in pozdravim njeno podporo mojemu stališču glede večje preglednosti tudi v morda težavnih razmerah, če se smem tako izraziti.
V odgovor na pripombe gospoda Vlasáka o varuhu človekovih pravic, te pripombe si zelo jemljem k srcu. Vendar naj poudarim, da se varuha človekovih pravic ne bi smelo presojati zgolj po številu pritožb ali preiskav, ki jih obravnava. Poleg pritožb vsako leto obravnavamo več kot 11 000 prošenj za podatke. Ves čas veliko potujem po državah članicah. V mojem mandatu sem opravil več kot 350 potovanj po vsej Uniji, prav tako pa sem nagovoril različne volivce in govoril na številnih območjih.
Zato sredstva, ki jih varuh človekovih pravic porabi za to, da služi državljanom, pokrivajo še marsikaj drugega kot zgolj število pritožb, ki se obravnavajo, in želim si, da bi ta plemeniti organ to upošteval. Prepričan sem, da vas večina to ve, vendar želim to pojasniti.
Na koncu mi dovolite, saj je to zadnjič, da nagovarjam ta organ v tem mandatu, da se s tega položaja iskreno zahvalim vsem tolmačem za delo, ki so ga opravili zame v preteklih petih letih.
Chrysoula Paliadeli
Gospod predsednik, zahvaljujem se poslancem na tej seji za konstruktivne pripombe in prijazne besede o mojem poročilu.
Odboru za peticije in meni osebno je bilo v izjemno čast, da smo lahko pripravili poročilo o letnem poročilu o eni najpomembnejših institucij Evropske unije, evropskem varuhu človekovih pravic, in prišli smo do sklepa, da so dejavnosti, ki jih je gospod Nikiforos Diamandouros opravil v letu 2008, služile instituciji in obveznostim, ki dosledno, premišljeno in učinkovito izvirajo iz nje.
S svojim nepristranskim in objektivnim odnosom do močnih institucij in birokratskega ravnanja je evropski varuh človekovih pravic okrepil svoj položaj ne samo zato, ker je pomagal evropskim državljanom pri vprašanjih malomarnega ali neučinkovitega upravljanja, temveč predvsem zato, ker je okrepil njihovo zaupanje v Evropsko unijo in njene institucije.
Menimo, da je varuh človekovih pravic leta 2008 podpiral institucijo s spoštovanjem pravnih norm in z globoko družbeno ozaveščenostjo, s čimer je postavil visok standard za naslednja leta. Prepričani smo, da bo evropski varuh človekovih pravic z ustreznim upravljanjem obveznosti in pravic te institucije v naslednjih letih še učinkoviteje spodbujal dobro upravljanje v institucijah Evropske unije in podpiral še prijaznejši odnos njenih institucij do državljana. Menimo, da to ne bo upravičilo samo institucije evropskega varuha človekovih pravic in posredno institucije varuhov človekovih pravic v državah članicah, temveč tudi močnejšo vlogo Evropskega parlamenta, ki ga nadzira in voli.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Petru Constantin Luhan  
Poročilo, ki ga je evropski varuh človekovih pravic predložil za leto 2008, je izjemno uravnoteženo in izčrpno. Rad bi izkoristil to priložnost za to, da čestitam gospodu Nikiforosu Diamandourosu in njegovi skupini za delo, ki so ga opravili.
Predvsem opažamo povečanje števila pritožb, ki jih je v letu 2008 zabeležil varuh človekovih pravic - 3406 pritožb v primerjavi s 3211 v letu 2007. To dejstvo si je mogoče razlagati na pozitiven način, če pomislimo na evropske državljane, ki so uveljavili svojo demokratično pravico do dostopa do informacij, pa tudi na negativen, če preučimo vsebino teh pritožb.
Glavni obliki domnevnih nepravilnosti, ki so bile odkrite s preiskavami, začetimi v letu 2008, sta bili pomanjkanje preglednosti, vključno z zavrnitvijo posredovanja informacij, in zloraba pooblastil. Menim, da je zaskrbljujoče, da 36 % preiskav temelji na pritožbi v zvezi s pomanjkanjem preglednosti pri evropskih institucijah, saj je evropska uprava bistven element pri ustvarjanju zaupanja državljanov v okviru evropskega projekta. Prav tako menim, da moramo narediti vse, da se poveča preglednost odločanja in upravljanja naših institucij.
Andreas Mölzer  
EU je džungla - ne samo v zvezi s subvencijami, temveč tudi v zvezi s pristojnostmi, postopki odločanja in celo prisotnostjo na internetu. Z eno besedo, EU za povprečnega državljana ostaja težko rešljiva uganka. Prav to področje bi lahko obravnavala Lizbonska pogodba. Lahko bi zagotovila večjo preglednost, lahko bi zagotovila Evropo, ki bi jo sestavljali njeni kulturni narodi in zgodovinske nacionalne države v enakovrednem partnerstvu in ki bi bila notranje raznoliko, federativno in subsidiarno zasnovana, a združena in navzven močna, da bi zastopala evropske interese. Vendar se zdi, da ni veliko interesa za preglednost - odločbe Sveta se sprejemajo in predsedniki Komisije imenujejo za zaprtimi vrati. Za skupno prisotnost na internetu je potrebna dosledna uporaba delovnih jezikov EU - nemščine, angleščine in francoščine -, v katerih je mogoče nagovoriti večino državljanov EU. Sedanje predsedstvo Sveta bi si moralo to dobro zapomniti. Ustanovitev in delo varuha človekovih pravic EU je korak v pravo smer, vendar je potrebnih več prizadevanj, če želimo zmanjšati prepad med EU in državljani. Najpomembnejši korak bi bili referendumi o zadevah, ki določajo smer, rezultate teh referendumov pa bi bilo potem treba upoštevati. Beneševi dekreti nikakor ne smejo uzakoniti nepravičnosti. Drugorazrednim državljanom ne more veliko pomagati niti varuh človekovih pravic.
Krisztina Morvai  
V poročilu evropskega varuha človekovih pravic se ne odražajo izkušnje, ki sem jih imela jaz kot odvetnica za človekove pravice na Madžarskem. V poročilu ni omenjeno, da je jeseni leta 2006 policija po navodilih vlade ranila, zaprla in podvrgla lažnim kazenskim postopkom več sto mirnih pešcev in demonstrantov, ki so obeležili poseben dogodek. EU je molčala. Prav tako molči v zvezi z dejstvom, da od takrat policija redno in nezakonito preverja dokumente tistih, ki so demonstrirali za spremembo, ter jih snema z videokamerami, nezakonito nadleguje in jim pogosto samovoljno odvzame prostost.
Po zaslugi nezaslišanega pasivnega odnosa Evropske unije je zaradi suma "terorističnega dejanja" prav tako že več mesecev pridržanih 16 opozicijskih aktivistov. Njihovo "glavno kaznivo dejanje" je, da so ustanovili gibanje za razkrivanje korupcije vlade. Način, kako so bili preiskani njihovi domovi in zaplenjeno njihovo imetje, skupaj z nenehnim, očitnim kršenjem njihovih pravic kot pripornikov, v celoti nasprotuje evropskim standardom človekovih pravic.
Na primer, naključne, zastraševalne hišne preiskave je opravilo veliko število zamaskiranih komandosov brez vsakršne pooblaščene zaupne osebe ali drugega jamstva. Računalniki so bili zaplenjeni brez vsakršnega upoštevanja zakonski smernic in brez vsakršne strokovne evidence trenutno shranjenih podatkov, kar je oblastem omogočilo, da so ponaredile dokaze in ponovno obračunale s političnimi nasprotniki. Pričakujemo jasno posredovanje EU.
Siiri Oviir  
V členu 41 Listine o temeljnih pravicah je določeno, da ima "vsakdo [...] pravico, da institucije in organi Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku". Ker smo seznanjeni s poročilom o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2008, moramo danes žal še vedno priznati, da je najpogostejša vrsta nepravilnosti v institucijah EU, ki se navaja v pritožbah, pomanjkanje preglednosti (36 % vseh preiskav).
Zdi se mi zares zaskrbljujoče, da druge institucije Unije kljub temu, da je Evropski parlament leta 2001 s svojo resolucijo potrdil varuhov kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev, niso povsem upoštevale zahtev Parlamenta.
V celoti podpiram predloge poročevalke, da je treba slabo upravljanje v prihodnje obravnavati širše, tako da bo poleg nezakonitih upravnih aktov in kršitev zavezujočih standardov in načel zajemalo tudi primere, ko so upravne institucije malomarne, ko ravnajo nepregledno ali kršijo druga načela dobrega upravljanja. Prav tako osebno pozivam institucije EU in prihodnjega varuha človekovih pravic, naj povečajo preglednost ocenjevalnih postopkov in upravnih struktur EU s pripravo kodeksa, ki bo deloval učinkovito, da se zmanjša število nepravilnosti v EU.
Jarosław Leszek Wałęsa  
Gospod predsednik, gospe in gospodje, na začetku bi se rad zahvalil poročevalki gospe Paliadeli za zelo izčrpno in jasno poročilo ter varuhu človekovih pravic in njegovemu osebju za neutrudna prizadevanja pri odpravljanju nezakonitega upravljanja in zvišanju standardov upravljanja v Evropski uniji. Evropski varuh človekovih pravic ima pomembno vlogo, saj posreduje v skladu z načelom sprejemanja odločitev "v kar najtesnejši povezavi z državljani". Zadovoljen sem, da berem poročilo, ki kaže, da je varuh človekovih pravic še naprej dejavno in uravnoteženo izvajal svoja pooblastila z obravnavanje pritožb in ohranjanjem konstruktivnih odnosov z evropskimi institucijami. Vendar me skrbi, ker se je število pritožb v primerjavi z letom 2007 povečalo. Na srečo se je povečalo le za 6 %, vendar bi to moralo biti opozorilo našim institucijam. Uprava bi se morala iz tega kaj naučiti ter z uporabo priporočil v poročilu v prihodnje preprečiti napake in nepravilno ukrepanje. Podpiram poročevalko pri njenem pozivu institucijam in organom Evropske unije, naj delujejo v skladu z določbami kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev. Preteklo je že osem let, odkar je Evropski parlament sprejel resolucijo, s katero je bil potrjen kodeks. To je zelo veliko časa. Prilagoditev določb kodeksa nam bo pomagala doseči širše sodelovanje in sinergijo za najučinkovitejši odziv na potrebe naših državljanov.
