Čas za vprašanja (vprašanja Svetu)
Predsednik
Gospe in gospodje, naslednja točka so vprašanja za Svet. Kot včeraj med časom za vprašanja Komisiji, bomo tudi tokrat preizkušali nekaj novih pravil, ki so se predlagala v okviru reforme Parlamenta. Preučuje jih posebna skupina in v bistvu zajemajo dve področji. Prvič, poslance vabim, naj sedejo v prednje klopi, da bo občutek povezanosti večji, in drugič, na dodatna vprašanja bo predsedujoči Svetu odgovoril naenkrat potem, ko bodo zastavljena. Zaradi tega, ker imamo običajno dve dodatni vprašanji, namesto da se bi na vsakega odgovarjalo takoj, se bo Svet na koncu odzval na obe vprašanji skupaj.
Naslednja točka dnevnega reda so vprašanja Svetu (B6-0318/2007).
Svetu so se predložila naslednja vprašanja.
Zadeva: Solidarnostni sklad za velike nesreče
Ali bo Svet glede na to, da so to poletje v nekaterih državah Unije, kot sta Grčija in Španija, divjali hudi požari, ter da se Uniji na to ni uspelo takoj in učinkovito odzvati, ponovno preučil pravila solidarnostnega sklada, tako da bomo v prihodnosti imeli ustrezne mehanizme za uspešno spopadanje s takšnimi nesrečami in ublažitev povzročene škode?
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, v odgovoru na to vprašanje bi dejal, da se je, kot veste, sedanji Solidarnostni sklad Evropske unije ustanovil z namenom, da se odziva na nesreče velikih in izrednih razsežnosti po tem, ko so Srednjo Evropo poleti leta 2002 prizadele poplave.
Leta 2002 je Svet na predlog Evropske komisije sprejel uredbo za ustanovitev Solidarnostnega sklada Evropske unije. Člen 14 te uredbe i Solidarnostnem skladu določa, da mora Svet to uredbo preučiti na podlagi predloga Komisije najkasneje do 31. decembra 2006.
Leta 2005 je Komisija predlagala, da se uredba (ES) št. 2012/2002 nadomesti z novo uredbo o Solidarnostnem skladu. Cilj tega predloga je bil zlasti razširiti obseg instrumenta, da bi zajemal industrijske in tehnološke nesreče, nujne primere v zvezi z javnim zdravjem, teroristična dejanja, ter znižal prage za razvrščanje velikih nesreč.
Predlog je bil, naj se regionalna izredna merila odstranijo iz veljavne uredbe, vendar Komisija lahko v izrednih okoliščinah označi, da se je zgodila velika nesreča.
Evropski parlament je izdal mnenje v zvezi s tem maja 2006 in še istega leta je Svet razpravljal o predlogu Komisije ter mnenju Parlamenta na ustreznih ravneh, čeprav se sporazum ni dosegel.
Zato je uredba (ES) št. 2012/2002 še vedno veljavna, pri čemer je Komisija predlagala njeno uporabo leta 2007. Kot sem vam lahko povedal prejšnji mesec v odgovoru na podobno vprašanje, je Svet seznanjen, da je bila uporaba te uredbe učinkovita v primerih naravnih nesreč iz uredbe. Evropska komisija redno pripravlja poročila, ki natančno določajo uporabo Solidarnostnega sklada.
Manuel Medina Ortega
(ES) Predlog Sveta je bil popolnoma jasen: Ta nova uredba je zelo pozna. Dopolnilno in neposredno vprašanje, ki ga želim zastaviti Svetu, je naslednje: to poletje je zibelka zahodne civilizacije, antična Grčija, skupaj z olimpijskimi stadioni skoraj pogorela do tal. Ali Svet čaka, da bodo do tal pogoreli Vatikan, muzej Prado, palača Belém, ali lahko upamo, da bomo pred prihodnjim poletjem imeli uredbo, ki bo vsebovala ukrepe pri takšnih vrstah nesreč?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Gospod predsednik, gospod Medina Ortega, jasno je, da ne bomo čakali in to vprašanje podrobneje obravnavali šele, ko bodo Rim, Lizbono, London ali Pariz doletele naravne nesreče. Resnično upamo, da bosta palača Belém in stolp Torre de Belém stala še veliko stoletij, kakor sta do danes
Kar zadeva natančne roke za predlagane spremembe veljavnih pravil, seveda v imenu Sveta ne morem določiti nobenih natančnih datumov.
Elizabeth Lynne
Hvala za vaš odgovor, vendar ponovno poudarjam dodatno vprašanje. Vedeti moramo, kdaj se bo to spremenilo.
Govorim zlasti o poplavah v Združenem kraljestvu. Očitno to velja za požare, vendar solidarnostni sklad zajema tudi poplave. Moja regija v West Midlandsu je bila zelo prizadeta. Prizadeta je bila moja vas v Worcestershiru, skupaj s celotnim Worcestershirom ter okoliškimi območji Hereford in Shropshire.
Vlada Združenega kraljestva je seveda zaprosila za sredstva iz solidarnostnega sklada. Upam, da bo Komisija to prošnjo pozitivno obravnavala ter da bo Svet dejansko poskusil spremeniti način delovanja solidarnostnega sklada, da bi v prihodnosti sredstva lahko prejeli hitreje.
Poleg tega predstavnika Sveta sprašujem, kakšno je njegovo stališče glede sil za hitro posredovanje in če se bo to podpiralo, da bi na prizadetih območjih lahko vzpostavili nujno zaščito pred poplavami.
Jörg Leichtfried
(DE) Gospod predsednik, najprej naj povem, da se mi zdi zelo dobro, da zdaj sedimo skupaj tu spodaj. Menim, da je to zelo dobra zamisel.
Glede vprašanja samega naj povem nekaj besed o požarih, gospod minister, ki imajo v nekaterih primerih naravne vzroke, v nekaterih pa so podtaknjeni. To podtikanje požarov se v nekaterih državah spodbuja s pravnim položajem, ker določenim ljudem omogoča določene koristi.
Ali se je namenila kakšna pozornost možnosti pritiska na te države, da spremenijo pravni položaj, tako da takšne spodbude v prihodnosti ne bo več?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Prav. Menim, da sem na vsaj nekatera vprašanja, ki so se ravnokar zastavila, že odgovoril. Prav tako sem že dejal, da je bila naša ocena preteklega delovanja tega solidarnostnega sklada pozitivna, v smislu, da je deloval ustrezno.
Vprašanje hitrega posredovanja je v obravnavi. Za zdaj se ni sprejela še nobena odločitev, ker Svet o tem še vedno presoja in razpravlja. Niti se ni sprejela še nobena odločitev o preprečevanju požarov, čeprav se je naredilo že veliko. Veliko pa je treba še narediti in menim, da je to področje, na katerem se lahko izmenjava izkušenj oziroma "najboljših praks" in sodelovanje med državami članicami izkažeta kot koristne.
Na tem področju je potrebno nadaljnje prizadevanje. Moram povedati, da mojo državo sistematično in vsako leto zelo prizadenejo požari, požigi in ostale nesreče, povezane s požari, zlasti gozdni požari. Na nacionalni ravni smo sprejeli vrsto ukrepov in pobud, ki so bili zelo uspešni pri preprečevanju požarov in požigov ter smo seveda z veseljem pripravljeni svoje izkušnje deliti z vsemi državami članicami.
Predsednik

Zadeva: Enotna evropska politika za osebe s posebnimi potrebami
Ali Svet predvideva sprejetje skupne odločitve za oblikovanje skupne evropske politike za podporo in zagotavljanje poklicnega usposabljanja državljanov s posebnimi potrebami ter zagotavljanje njihove vključitve v družbo?
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Hvala za vprašanje, gospa Panayotopoulos-Cassiotou. Kot veste, Svet lahko ukrepa le v okviru svojih zakonodajnih pristojnosti na podlagi predloga, ki ga je na neki stopnji vložila Komisija.
Do zdaj Svet še ni prejel nobenega zakonodajnega predloga za odločitev Sveta glede skupne evropske politike za podporo in zagotavljanje poklicnega usposabljanja državljanov s posebnimi potrebami ter zagotavljanje njihove vključitve v družbo.
Kot veste, je leta 2000 Svet sprejel direktivo 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu S tem se prepoveduje diskriminacija zaradi številnih razlogov, vključno z invalidnostjo. Poleg tega sta Svet in Parlament v skladu s postopkom soodločanja skupaj sprejela odločitev, da se letošnje leto (2007) razglasi za evropsko leto enakih možnosti za vse.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospod predsednik, zahvaljujem se predsedujočemu Svetu. Odprava diskriminacije pri zaposlovanju ni učinkovit način za obravnavanje problema invalidnosti. Šele včeraj se je objavil zdravstveni program, ki vključuje nove tehnologije. Ali se bi ta predlog lahko uporabil za zagotavljanje, da bo velik del evropskih državljanov, ki bi lahko bili aktivni in prispevali k družbi kot celoti v obdobju zmanjševanja števila prebivalcev, dosegel svoj potencial in živel v socialni koheziji?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Gospod predsednik, gospa Panayotopoulos-Cassiotou, menim, da je bil ta govor bolj splošni komentar kot pa neposredno vprašanje. Vendar menim, da smo kljub vsemu bili priča postopno vedno večjemu zavedanju držav članic in tudi na ravni EU, da si moramo skupaj prizadevati za ustrezen odziv na vprašanja na tem področju.
Povedati moram tudi, da bo med portugalskim predsedovanjem in v okviru evropskega leta enakih možnosti za vse Predsedstvo v Lizboni 19. in 20. novembra gostilo pomembno konferenco o tem vprašanju, na kateri bomo seveda poskušali preučiti položaj zadevnih vprašanj. Seveda bomo poskušali doseči politične zaveze o tem vprašanju v prihodnosti.
Paul Rübig
(DE) Kako namerava Svet ukrepati, da bo javni promet dostopnejši za invalide? Ali menite, da bi se lahko uporabile najboljša praksa in primerjalne analize, ki bi pripomogle k izboljšanju teh razmer?
Reinhard Rack
(DE) Gospod predsedujoči, pravice invalidov smo izrecno določili v listini o temeljnih pravicah, ki bo del lizbonske pogodbe, s čimer bo v celoti in pravno zavezujoča. Ali menite, da bi Predsedstvo Sveta lahko pozvalo države članice, naj se zelo praktično odzovejo na nove priložnosti, ki so se omogočile, in sprejmejo ustrezne ukrepe, da invalidom zagotovijo večje in boljše možnosti?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Imam dve pripombi. Listina o temeljnih pravicah še ni v celoti veljavna in še ni bila objavljena. Prav tako velja za lizbonsko pogodbo, zato moramo za zdaj še počakati. Jasno je, da ne morem oktobra predvideti, kakšne pobude ali odločitve bo Svet sprejel na tem področju. Poleg tega, kot veste, listina o temeljnih pravicah sama po sebi ni pravna podlaga za zakonodajne pobude.
Ker Komisija Svetu ne predlaga sprejetja pobud na področju prometa, je vprašanje prometa še vedno v pristojnosti držav članic. Torej bodo morale države članice na nacionalni ravni predlagati potrebne ukrepe, ki se jim zdijo primerni in v skladu z določenimi okoliščinami.
Predsednik
Gospe in gospodje, naslednja tri vprašanja so predložili Marian Harkin, Avril Doyle in Esko Seppänen v včerajšnji razpravi. V skladu s prilogo II(A)(2) Poslovnika ta vprašanja niso sprejemljiva, zato nadaljujemo z naslednjim vprašanjem.
Vprašanja 3, 4 in 5 se niso obravnavala, ker je njihova vsebina že na dnevnem redu tekočega delnega zasedanja.
Zadeva: Storilci kaznivih spolnih dejanj
Ali portugalsko predsedstvo meni, da EU in njene države članice izvajajo vse možne ukrepe za izsleditev storilcev kaznivih spolnih dejanj nad otroki, njihovo privedbo pred sodišče in nadzor po obsodbi, za izmenjavo informacij o spolnih zločinih nad otroki ter zaščito in reševanje domnevno pogrešanih ali ugrabljenih otrok ali otrok v nevarnosti?
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospod predsednik, gospa Ludford, zaščita otrok pred spolnim izkoriščanjem in boj proti trgovini z ljudmi sta izredno pomembni vprašanji za Evropsko unijo.
Pri tem navajam resolucijo Sveta z dne 27. septembra 2001 o prispevku civilne družbe k iskanju pogrešanih ali spolno zlorabljenih otrok, v kateri je Svet določil, da je boj proti izginotjem in spolnemu izkoriščanju otrok prednostna naloga Evropske unije.
V ta namen je Svet sprejel različne pravne instrumente, ki obravnavajo posamezne vidike tega vprašanja, vključno s skupnim ukrepom z dne 24. februarja 1997 o ukrepih za boj proti trgovini z ljudmi in spolnemu izkoriščanju otrok, omenjeno resolucijo Sveta z dne 27. septembra 2001 o prispevku civilne družbe k iskanju pogrešanih ali spolno zlorabljenih otrok ter končno okvirnim sklepom Sveta z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografiji
Svet je ocenil najnovejši predlog okvirnega sklepa o priznavanju in krepitvi prepovedi v Evropski uniji, ki izvirajo iz obsodb zaradi spolnega nasilja nad otroki, ki ga je predstavila kraljevina Belgija, poleg tega je ocenil tudi druge predloge, kot so predlog okvirnega sklepa Sveta o upoštevanju obsodb v državah članicah Evropske unije v novih kazenskih postopkih ter predlog okvirnega sklepa Sveta o organizaciji in vsebini izmenjave informacij, pridobljenih iz kazenskih evidenc, med državami članicami.
Po koncu procesa pogajanj je Svet sklenil združiti določbe pobude, ki jo je predstavila kraljevina Belgija, z instrumentom o izmenjavi informacij, pridobljenih iz kazenskih evidenc. V skladu s tem morajo biti informacije o obsodbi osebe zaradi spolnega nasilja nad otroki dostopne pristojnim organom držav članic.
Okvirni sklep Sveta z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolnemu izkoriščanju in otroški pornografiji vsebuje opredelitev kaznivih dejanj v zvezi s spolnim izkoriščanjem otrok in otroško pornografijo ter poziva države članice, naj izvedejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da se bodo ta kaznivih dejanja kaznovala z zaporno kaznijo od enega do treh let in v nekaterih primerih največ od pet do deset let. Omenjeni okvirni sklep državam članicam določa rok za izvedbo 20. januarja 2006. Svet mora na podlagi obvestil, ki sta jih prejela Svet in Komisija o izvedbenih ukrepih, in poročila, ki ga je pripravila Komisija, do 20. januarja 2008 oceniti, v kakšnem obsegu so se države članice uskladile z obveznostmi, ki izhajajo iz tega okvirnega sklepa.
Sarah Ludford
Predsedstvu se najlepše zahvaljujem za ta odgovor.
Primer Madeleine McCann je zbudil veliko zanimanje in dejansko tudi nesoglasij. Ne bom razpravljala o podrobnostih tega primera, vendar me zanima, kaj lahko v zvezi s tem ugotovimo glede ustreznosti evropskega delovanja v primeru pogrešanih otrok. Moja vprašanja zadevajo tri točke.
Prvo vprašanje je telefonska linija za prijave v primeru pogrešanih otrok. Včeraj nam je komisar Frattini sporočil, da nikakor ni zadovoljen z ukrepi držav članic za izvajanje sklepa Sveta iz februarja za vzpostavitev enotne telefonske številke 116 za pogrešane otroke, ki bi morala začeti delovati avgusta. Le štiri države članice so izbrale ponudnika storitev, tri države pa sploh niso odgovorile na zahtevo za informacije. To ni zelo spodbudno. Ali boste izvajali pritisk na ostalih 23 držav članic?
Drugič, pred nekaj tedni so ministri za pravosodje in notranje zadeve pozvali k vzpostavitvi baze podatkov o pogrešanih otrocih. Mislim, da je bilo v sodelovanju s spletnim mestom YouTube in starši Madeleine McCann pripravljenih nekaj zasebnih pobud. Ali bo EU podprla oblikovanje prave baze podatkov?
Tretjič, govorili ste o delovanju v zvezi z izmenjavo informacij o storilcih kaznivega dejanja spolnega napada. Kdaj bomo imeli računalniško podprto zbirko podatkov?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Gospod predsednik, gospa Ludford, v odziv na različna vprašanja, ki so se postavila, želim dejati le naslednje.
Najprej, veliko teh ukrepov je sorazmerno novih ali zelo novih, zato je treba njihove učinke oceniti. To se dogaja in seveda bomo ocenjevali, kateri delujejo in kateri niso uspešni ter ali na tem področju uspešno napredujemo. To moramo storiti in pri tem ne smemo obremenjevati držav članic ter jim poskušati naprtiti krivdo ali naložiti odgovornost.
To je proces sodelovanja, ki med državami članicami zahteva dialog na podlagi izkušenj, ki si jih moramo izmenjati. Kljub vsemu menim, da smo na tem področju uspešno napredovali v odzivanju na razmere, ki so s humanističnega vidika resnično grozljive.
Nazadnje menim, da je reformna pogodba prav tako dobra novica pri tem, ker učinkovito spodbuja ter zagotavlja širše in boljše sodelovanje med državami članicami v boju proti takšni vrsti nasilja.
Mairead McGuinness
Predsedujoči, veseli me, da ste omenili vprašanje trgovine in pri tem uporabili prav to besedo, ker mislim, da kljub pozornosti javnosti v zvezi z otroki, vključno s primerom McCann, obstaja veliko otrok in mladih ljudi, s katerimi se trguje in se jih uvaža v države članice Unije. Zanima me, če menite, da se v zvezi s tem vprašanjem dovolj ukrepa. Prav tako vas prosim, da tem ljudem v državah članicah pomagate, da si opomorejo ter jih pošljete nazaj v njihove države ali pa zagotovite, da v državi članici, kamor so bili prodani, ne postanejo storilci kaznivih dejanj. Mislim, da je to v Uniji zelo resna težava.
Jörg Leichtfried
(DE) Minister, poskušal sem zelo natančno poslušati vaš odgovor gospe Ludford. Zastavila vam je zelo konkretno vprašanje, na katerega niste odgovorili, in sicer, kako predlagate, da bi se izvajal pritisk na države članice, ki še niso vzpostavile zadevne telefonske linije. Morda bi lahko bili natančnejši v svojem odgovoru.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Nisem niti strokovnjak v kazenski politiki niti minister za pravosodje. Tukaj zastopam Svet in lahko povem le, kakšno je trenutno mnenje Sveta. Vedno je mogoče narediti več in bolje, vendar v resnici, kot sem že dejal, obstaja vrsta pravnih instrumentov, ki ustrezajo tej želji po učinkovitem boju proti takšni vrsti nasilja. Kot sem rekel, je veliko teh ukrepov novih in jih bo treba vse ustrezno oceniti.
Bilo je eno novo vprašanje: dvigovanje ozaveščenosti držav članic in njihovih državljanov o pojavu, ki je glede dvigovanja ozaveščenosti o njegovem obsegu in resnosti, dejansko nov. Kot vedno velja za nove pojave, ki jih je treba preučiti in oceniti, seveda obstaja postopek, po katerem je treba ravnati. Kadar bo potrebno, bomo še naprej pozivali države članice, ki se morda še ne bodo uskladile s svojimi obveznostmi v zvezi z izvajanjem pobud ali zakonodaje, da bodo to storile čim prej. Če na tem področju obstaja zavezanost, se mora izpolniti in izvesti, pa tudi na vseh ostalih področjih.
Predsednik

Zadeva: Združitev podjetij Suez in Gaz de France
Odločitev odborov francoske energetske družbe Suez in državnega podjetja Gaz de France, da nadaljujeta z načrtovanim združevanjem, je bila objavljena 3. septembra. Tako bi nastala četrta največja energetska družba, takoj za Gazprom, Electricité de France in EON. Komisija je združeni družbi že naročila naj se odcepi od številnih dejavnosti v Belgiji in Franciji.
Ali Svet meni, da so ti načrti za združitev še vedno v skladu s trenutnimi načeli, ki jih zagovarja v zvezi z liberalizacijo energetskega trga v Evropski uniji?
Do katere mere bosta nova združena družba in francoska država odvzeli lastništvo glavnim mrežam, ki jih je zahtevala Komisija?
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej moram povedati, da je bila, kot veste, v sklepih spomladanskega Evropskega sveta izčrpno zajeta energetska politika EU, vključno z vprašanjem notranjega trga plina in električne energije.
Svet ne more podati mnenja, ali so trenutni načrti za združitev v skladu s tem delom sklepov. Svet poudarja, da so bili ti sklepi Evropskega sveta prispevek k tretjemu energetskemu paketu Evropske komisije, predstavljenemu septembra 2007, katerega cilj je posledično odprtje notranjega trga plina in električne energije. Šele po dosegu sporazuma o predlaganih uredbah in direktivah ter po njihovem začetku veljavnosti bo mogoče oceniti, ali je združeno podjetje GDF Suez v skladu z zadevnimi zakonodajnimi določbami. Drugič, Svet mora poudariti, da je v skladu z določbami iz Pogodbe o konkurenci Evropska komisija pristojna za ugotavljanje skladnosti vseh sporazumov med podjetji s predpisi Skupnosti.
Lambert van Nistelrooij
(NL). Mislim, da je popolnoma prav, da Komisija oceni politiko in konkretne ukrepe. Imam dodatno vprašanje v zvezi z evropskim trgom, in sicer uresničevanje skupnega trga.
Jasni cilj ločevanja podjetij je doseči dejanske naložbe v mrežah, pri čemer lahko vidimo, da na tem področju in tudi med državami nismo upoštevali sporazumov, ki so se sklenili. Države naj bi bile sposobne izmenjati 10 %, kar se je poimenovalo interoperabilnost in v zvezi s tem smo v zaostanku.
Moje vprašanje je: z izvajanjem kakšnih ukrepov Svet dejansko spodbuja naložbe za izboljšanje povezanosti med Francijo in Španijo, na primer? Ljudje kupujejo ceneje od svojih sosedov, vendar če ni omrežne povezanosti, to ni mogoče. Kaj boste storili v zvezi s tem?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Gospod predsednik, gospod van Nistelrooij, Svet je marca na zadnjem Evropskem svetu sprejel vrsto ukrepov za energetska vprašanja. Te ukrepe je treba zdaj seveda izvesti na podlagi predlogov Komisije. Vsak organ in vsaka institucija morajo prevzeti svoje odgovornosti: Komisija mora predstaviti svoje predloge, ki jih Svet sprejme, zavrne ali zanje predlaga spremembe, in nato Sodišče ugotavlja ali so zakonodaja in sankcije držav članic v skladu z veljavno zakonodajo. To je vse, kar lahko za zdaj povem.
Predsednik
Vprašanje št. 8 je bilo umaknjeno. Vprašanje št. 9 se šteje za brezpredmetno zaradi odsotnosti vlagatelja vprašanja.
Zadeva: Lažje pridobivanje vizumov za državljane Moldavije in Gruzije
Državljani Moldavije in Gruzije imajo pri pridobivanju vizumov za države članice EU velike težave. Poleg tega so ob začetku veljavnosti sporazuma o lažjem pridobivanju vizumov med EU in Rusko federacijo nastale paradoksalne razmere, v katerih za prebivalce separatističnih regij Abhazije, Južne Osetije in Pridnestrja, ki imajo večinoma ruske potne liste, zdaj velja manj omejevalna vizumska in potovalna ureditev. Kakšne ukrepe bo izvedel Svet, da bo prispeval k lažjemu pridobivanju vizumov za moldavijske in gruzijske državljane ter izvajanju zadevnih sporazumov? Prav tako je nujno treba zagotoviti, da bo s skupnim vizumskim centrom v Kišinjevu sodelovalo več držav članic EU, ki si bodo prizadevale prenesti praktični postopek za lažje pridobivanje vizumov. Kako Svet pojasnjuje dejstvo, da je do zdaj to storilo le malo držav članic, in kako bo zagotovil takojšnje sodelovanje ostalih?
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospa Anastase, Svet je v sklepu z dne 19. decembra 2006 Komisijo pooblastil, da se pogaja za sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Moldavijo o lažjem pridobivanju vizumov. Ta sporazum je bil parafiran v Kišinjevu 25. aprila 2007 in podpisan v Bruslju 10. oktobra 2007, v bistvu sem ga podpisal sam.
Glede na hitro sklenitev tega sporazuma, bo Evropski parlament pozvan, da poda mnenje o osnutku sklepa o sklenitvi tega sporazuma. Moldavijska vlada je 17. oktobra sprejela dva osnutka zakona, ki ratificirata sporazume z Evropsko unijo o lažjem pridobivanju vizumov in ponovnem sprejemu.
V imenu Sveta vam lahko povem, da Komisija trenutno nima pristojnosti, da bi začela s pogajanji o podobnem sporazumu z Gruzijo. O sodelovanju med državami članicami v zvezi s skupnim vizumskim centrom v Kišinjevu se morajo odločiti države članice same.
Roberta Alma Anastase
(RO) Čestitam za podpisane sporazume z Republiko Moldavijo. V zvezi s tem vprašanjem želim izpostaviti dvoje: najprej, menim, da je treba v razprave o odnosih med Svetom in Republiko Moldavijo nujno vključiti razmere, ki so nastale takoj po podpisu teh sporazumov: na meji z Republiko Moldavijo 12. oktobra nekaj uradnih delegacij iz Romunije ni smelo vstopiti na ozemlje Republike Moldavije. Ker menim, da mora lažje pridobivanje vizumov sčasoma postati vzajemno, me zanima, kako namerava Svet obravnavati to temo. Drugič, v sporazumih, ki ste jih podpisali, je naveden moldavijski jezik, ki ni priznan jezik. To poudarjam zlasti, ker je le en jezik, in sicer romunski jezik, priznan v Evropski uniji. Kar zadeva Gruzijo, menim, da si je treba prizadevati proti temu, da bi se državljani Gruzije obravnavali kakor državljani Južne Osetije.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Gospod predsednik, kot sem rekel, sem sam podpisat ta sporazum z Moldavijo in lahko vam povem, da se je moldavijska vlada s tem ukrepom, to pobudo, tem sporazumom strinjala in ga priznala.
To je izjemno pomemben instrument za naše odnose z Moldavijo in tudi z vsemi našimi sosednjimi državami. Resnično upam, da bo ta sporazum dosegel svoj namen in pomagal izboljšati odnose med EU in Moldavijo ter zlasti okrepil človeško razsežnost evropske sosedske politike oziroma zbližal ljudi, tako da se bomo lahko bolje spoznali, ker to nedvomno krepi evropski duh in razumevanje.
Kakršne koli težave pri izvajanju tega sporazuma bo treba seveda obravnavati. Takšne težave so se pojavile pred kratkim, vendar lahko rečem, da kadar koli Evropska unija podpiše sporazume s tretjimi državami, nastanejo problemi ali težave, če ne dosežejo želenih rezultatov ali so rezultati napačni, zato mora Komisija, po možnosti s sodelovanjem Sveta, preučiti, kaj se dogaja in če je primerno, izvesti potrebne spremembe.
Upošteval sem vašo pripombo glede Gruzije, gospa Anastase.
DanutBudreikait
(LT) Ali obstajajo kakšni načrti za sprejetje sporazuma o ureditvi lažjega pridobivanja vizumov v Belorusiji. Po širitvi schengenskega območja bo Litva, ki ima obsežno mejo z Belorusijo, težko povabila ljudi iz te države na obisk in poleg tega Belorusi ne bodo mogli obiskati sorodnikov, ki živijo na drug strani meje. Ali se v zvezi s tem načrtujejo kakšni ukrepi?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Gospod predsednik, gospa Budreikatë, kot veste, se o sprejetju sporazumov o lažjem pridobivanju vizumov odloča na podlagi posameznega primera. Pri tem se seveda upošteva zadevna država, odnos, ki ga imamo s to državo, tehnična vprašanja in tako naprej. Zato mora Komisija, kjer je to ustrezno, v zvezi z Belorusijo ali katero koli drugo državo, predlagati primerno rešitev Svetu, ki mora o tem sprejeti odločitev. Vendar, kot sem rekel, se odločitev ne more sprejeti preprosto zato, da se podpiše takšen sporazum ali začnejo pogajanja, ne da bi se pred tem izpolnili določeni tehnični in politični pogoji.
Vendar v primerih, ko je podpis takšnih sporazumov tehnično in politično izvedljiv, sporazumi o lažjem pridobivanju vizumov dejansko pripomorejo, kot sem rekel, k človeški razsežnosti sosedske politike. Ne smemo si biti tujci med sabo, nasprotno, moramo se bolje spoznati in to tudi lahko storimo
Predsednik

Zadeva: Ustanovitev evropskih sil za civilno zaščito
Evropski parlament je 4. septembra 2007 sprejel resolucijo (P6_TA(2007)0362) o naravnih katastrofah, ki posebej navaja smrtonosne požare, ki so to poletje prizadeli Grčijo. Kot ostali dokumenti, ta resolucija in poročilo o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite z dne 18. septembra 2006) priznavata pomen mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite in pozivata k ustanovitvi evropskih sil za civilno zaščito, ki bodo v nujnih primerih lahko ukrepale takoj, kar je v svojem poročilu predlagal tudi nekdanji komisar Barnier.
Glede na to, da naj bi ustanovitev sile za civilno zaščito zlasti pripomogla k podpiranju nacionalnih organov držav članic, pristojnih za civilno zaščito, kakšna so stališča Sveta o ustanovitvi sil za civilno zaščito?
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospod Papadimoulis, Svet poudarja, da je Evropski svet 15. in 16. junija 2006 ter 14. in 15. decembra 2006 podprl ali upošteval poročila Predsedstva o krepitvi zmogljivosti odzivanja Unije v izrednih in kriznih primerih, da se izboljša usklajevanje in dodeljevanje razpoložljivih sredstev.
Evropski svet je junija 2006 tudi zagotovil dodatne smernice za izboljšanje odzivnih zmogljivosti Unije v izrednih in kriznih primerih ter v primerih nesreč znotraj Evropske unije in zunaj nje. Pozval je, naj se posebna pozornost nameni dodatnemu razvijanju hitre odzivne zmogljivosti Evropske unije, ki temelji na sredstvih, zagotovljenih s strani držav članic, vključno z modeli civilne zaščite, ter da si prizadeva na podlagi predlogov Komisije o krepitvi zmogljivosti civilne zaščite Skupnosti.
V zvezi s poročilom, ki ga je maja 2006 predložil Michel Barnier, Svet tudi poudarja, da je Evropski svet 15. in 16. junija 2006 podprl ta dokument kot pomemben prispevek k razpravi. Čeprav so se določene zamisli iz poročila gospoda Barnier vključile v predpise ali prakse Skupnosti, se do zdaj Svetu ni predložil noben predlog za ustanovitev evropskih sil za civilno zaščito.
V sklepih Sveta z dne 15. in 16. oktobra 2007 je Svet ob upoštevanju nedavnega razdejanja v nekaterih državah članicah in priznavanju potrebe po sposobnosti Evropske unije, da se učinkovito in pravočasno odziva na krizne in izredne primere zaradi naravnih nesreč, povabil Komisijo, da še naprej preučuje to vprašanje in pred srečanjem Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose 10. decembra 2007 predloži ustrezne predloge.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Gospod predsednik, zahvaljujem se predsedujočemu, vendar je, kot je običajno za Svet, zaznamoval 18 mesecev nedejavnosti in zamud. Besedilo, ki ste nam ga prebrali, v celoti spodbija predlog gospoda Barnierja. Sprašujem vas: koliko žrtev požarov in poplav je še potrebnih? Koliko posestev mora biti izgubljenih? Kako dolgo bodo morale države članice porabljati svoje vire, preden boste v Svetu končno predlagali preiskavo, ki jo Evropski parlament že dolgo zahteva? Sprašujem vas: ali boste kot predsedujoči 10. decembra predlagali, naj Svet preuči priporočila Evropskega parlamenta, in sicer, da se ustanovijo te pomožne sile civilne zaščite, ali nam bo vaš naslednik čez 18 mesecev ponovno govoril o še dodatnih zamudah?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Gospod Papadimoulis, Svet seveda z velikim zanimanjem pričakuje predlog Komisije o tem vprašanju, oziroma o možni ustanovitvi sil civilne zaščite. Upamo, da bo Komisija te predloge predložila pred srečanjem Sveta za splošne zadeve 10. decembra, do katerega je dejansko manj kot dva meseca. Upamo, da bomo te predloge Komisije pregledali in ocenili ter nato ustrezno ukrepali.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Tudi jaz poudarjam pomen tega vprašanja in sem vesel, da je Svet naslovil Komisijo ter čaka odgovor. Vendar me zanima naslednje: kakšna so stališča Komisije o teh silah, kar zadeva izredne razmere, ter ob upoštevanju vseh teh poplav in požarov o podnebnih spremembah in dogodkih, ki se dogajajo daleč stran, v Ameriki, kakšna so stališča Komisije o dejanski vlogi takšnih sil v izrednih razmerah?
Reinhard Rack
(DE) Gospod predsedujoči, večkrat ste navedli poročilo gospoda Barnierja. To poročilo je v organizacije za pomoč vneslo zaskrbljenost, ker se zdi, da omogoča kvazivojaške strukture vodenja ali predhodno sprejemanje odločitev na vojaški ravni. Ali se Svet zaveda teh strahov glede militarizacije sil civilne zaščite ter na kakšen način se Svet lahko in se namerava odzvati na to zaskrbljenost?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Gospod predsednik, kot sem že povedal, so bili predlog in sklepi Sveta v zvezi s poročilom gospoda Barnierja, da bi lahko to oblikovalo delovno podlago za prihodnje odločitve. To ni bila 100 % potrditev, niti delna potrditev, da to mora oblikovati delovno podlago. Svet se je s tem takrat preprosto strinjal. Kot sem ravnokar dejal, ne morem napovedati odziva Sveta na predloge, modele in metode, ki še ne obstajajo, ker bi to pomenilo napovedovanje preteklosti.
Počakati moramo na predloge in ocene Komisije. Nato bomo o njih razpravljali v Svetu in sprejeli sklepe. Prav tako se bomo odločili o smernicah v zvezi s tem in pri tem moramo omeniti nekaj pomembnega. Svet je s tem, ko je Komisijo pozval k predložitvi predlogov o tem vprašanju, jasno pokazal zanimanje za to temo in željo po napredku v tej smeri. Menim, da je to jasen in pozitiven znak.
Predsednik

Zadeva: Usoda profesorja Ushkina Hotija
Mednarodno priznani znanstvenik in mirovni aktivist profesor Ushkin Hoti, zunanji minister demokratične Republike Kosovo, ki jo je v devetdesetih letih vodil predsednik Rugova, je bil pod Miloševićevim režimom pridržan in je pred leti izginil brez sledi.
Ali lahko vlada v sedanji demokratični Srbiji Svetu potrdi, kaj se je zgodilo s profesorjem Hotijem in odloči, ali so beograjski organi pripravljeni preiskati to zadevo?
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospod Posselt, profesor Ushkin Hoti je eden od več kot 2 000 ljudi s seznama Mednarodnega odbora rdečega križa, družine katerih so sporočile njihovo izginotje med sporom na Kosovu.
Mednarodni odbor rdečega križa je od januarja 1998 zbiral informacije o ljudeh, ki so izginili na Kosovu. Te informacije so posredovali organom v Beogradu in Prištini ter jih prosili, naj storijo vse, kar lahko, da ugotovijo, kje se ti ljudje nahajajo.
Mednarodni odbor rdečega križa pri preiskovanju te zadeve tesno sodeluje z misijami Združenih narodov na Kosovu. Del dialoga o vprašanjih, ki so v skupnem interesu Prištine in Beograda, predstavlja tudi to, da se je delovna skupina za pogrešane osebe, ki ima predstavnike v obeh vladah, v okviru Rdečega križa redno sestajala od marca 2004.
Obe strani si prizadevata, da bi odkrili, kje se nahajajo pogrešane osebe, vendar preiskave napredujejo počasi. Ljudje imajo pravico vedeti, kje so njihovi pogrešani družinski člani, ker je to temeljno načelo humanitarnega prava in človekovih pravic.
Zato Svet Evropske unije podpira delo mednarodnih in lokalnih organov v Srbiji in na Kosovu v zvezi s tem ter jih spodbuja, naj si za to še bolj prizadevajo.
Bernd Posselt
(DE) Gospod predsednik, vse žrtve so seveda enako pomembne in zato se s to preiskavo strinjam. Vendar je bil profesor Hoti res zelo znan. Z njegovo družino sem tesno povezan. Bil je najbližji pomočnik Ibrahima Rugove, našega dobitnika nagrade Saharov, in pridržali so ga Srbi. V tem primeru morajo o teh izginotjih nekaj vedeti. To zadevo je treba uradno pojasniti v sodelovanju z vlado v Beogradu in Svetom. Kaj lahko pove srbska vlada o tem, kje se nahaja njen zapornik, za katerega je prevzela odgovornost, glede na to, da ga zadržuje v priporu?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Gospod predsednik, kot sem že dejal, Svet seveda podpira prizadevanja organov z neposredno odgovornostjo na tem področju, da poskušajo ugotoviti, kje je profesor Ushkin Hoti. Kot sem že dejal razumemo tudi, da je to vprašanje človekovih pravic in varstva človekovih pravic. V tem smislu mora biti del političnega dialoga z zadevnimi vladami, ki so za to odgovorne.
Predsednik

Zadeva: Podnebne spremembe
Ali Svet še vedno meni, da je mogoče doseči cilj Evropske unije v zvezi z ohranjanjem dviga globalne temperature na 2°C?
Ali je Svet razpravljal o tem, kateri dodatni ukrepi se morajo upoštevati na ravni EU, da se obravnavajo zaskrbljujoča vprašanja iz poročila medvladnega odbora za podnebne spremembe iz leta 2007?
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospod predsednik, kot že veste, so se evropski voditelji odločili, da mednarodni skupnosti posredujejo jasno sporočilo o svoji odločenosti za boj proti podnebnim spremembam, tako da sprejmejo naslednje zaveze, da se podprejo pogajanja za globalni sporazum za obdobje po letu 2012.
Dokler ta sporazum ne bo dosežen, se Evropska unija odločno in neodvisno zavezuje k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za vsaj 20 % do leta 2020, kar ustreza vsaj 20 % stopenj iz leta 1990. Nadalje se je Evropska unija pripravljena zavezati k 30-odstotnem zmanjšanju, če bodo tudi druge razvitejše države temu primerno znižale emisije in če bodo tudi države v razvoju, ki so gospodarsko naprednejše, k temu ustrezno prispevale.
Evropska unija meni, da mora prevzeti vodilno vlogo v smislu ambiciozno zastavljenih ciljev zmanjšanja emisij, da bodo razvitejše države lahko prepričale države v razvoju, da bodo tudi one prispevale h svetovnim prizadevanjem na tem področju.
Očitno bo ta ambiciozno zastavljen cilj okrepil tudi svetovni trg ogljika, da se omejijo stroški, nastali zaradi zmanjšanja emisij. V okviru evropskega programa za podnebne spremembe so se že sprejeli ukrepi, v strateški analizi energetske politike v Evropski uniji pa so načrtovani še nekateri, da se doseže pomemben cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov.
Sistem trgovanja z emisijami bo imel osrednjo vlogo pri doseganju dolgoročnih ciljev EU v zvezi z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov in analize tega sistema bodo ključne za izvajanje splošnih ciljev Evropske unije.
Robert Evans
Predsedujoči, hvala za vaš precej spodbuden odgovor. Rekli ste, da moramo jasno sporočiti, da potrebujemo globalni sporazum. Cilj 30-odstotnega zmanjšanja emisij se mi zdi zanimiv. Strinjam se z vami, da moramo biti ambiciozni. To je seveda področje, ki poleg tega, da zadeva večino evropskih državljanov, povzroča tudi veliko zaskrbljenost.
Prosim vas, če nekoliko natančneje pojasnite vaše stališče, kakšne konkretne pozitivne ukrepe bi lahko sprejeli, da bi spodbudili tiste države, ki bi si morale bolj prizadevati, kot so Združene države, in pomagati tistim državam - pa naj gre za Kitajsko, Indijo ali Rusijo - ki so v tem trenutku morda v slabem položaju. Kaj konkretnega bi še lahko storili, da ne bi le razpravljali, ampak da bi v tem procesu napredovali? Ne želim namigovati, da ste le razpravljali, vendar me zanima, kaj bomo poleg razpravljanja o tem vprašanju dejansko naredili za uresničitev tega cilja?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Evropska unija ima na voljo diplomatska sredstva ter naše prepričanje in politično odločnost. Mislim, da lahko druge najbolj prepričamo tako, da jih vodimo in smo jim za zgled, kar tudi počnemo.
Če si postavimo ambiciozne cilje, ki ustrezajo pričakovanjem naših državljanov, seveda nismo zgled le v Uniji, ampak tudi na globalni ravni. To vpliva na javno mnenje v drugih državah, ki prisili zadevne vlade, da sprejmejo ukrepe, ki ustrezajo našim ambicioznim ciljem.
Kar zadeva Združene države, menim, da je ta vodilni vpliv zelo očiten. Zgled, ki ga je v zvezi s tem postavila Evropska unija na svetovni ravni, je povzročil pritisk ameriške družbe na zadevne organe v smislu, da morajo biti tudi ti bolj ambiciozni. Osebno menim, da je to, da je gospod Al Gore prejel Nobelovo nagrado za mir za delo na področju podnebnih sprememb, zelo povezano z našo ambiciozno politiko, z našo željo po spremembi, da bi tudi drugi sprejeli naše cilje, vse to seveda v okviru večstranske diplomacije prek Združenih narodov.
Mairead McGuinness
Ali lahko prosim Parlament, da dokaže svoje vodstvene sposobnosti in izključi klimatsko napravo, ker je v dvorani mraz, poleg tega pa lahko s tem prispevamo k preprečevanju podnebnih sprememb?
Predsedujoči, odgovorili ste na eno od vprašanj, ki sem jih želela zastaviti, vendar bo za vključevanje javnosti verjetno potrebno več kot le prizadevanja Ala Gora. Zato Svet pozivam, naj opiše, kako namerava zaskrbljenost javnosti v Evropski uniji spremeniti v dejavno delovanje, ter da upošteva, da ne želimo ustaviti napredka držav v razvoju, ker imamo zaradi tega razvoja korist.
Predsednik
Ta problem v zvezi s temperaturami v Parlamentu bomo poskusili rešiti.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Gospa McGuinness, hvala za vprašanje. Potrebujemo trajno kampanjo za večjo ozaveščenost in obveščanje. Prav tako moramo biti zgled. To smo storili.
Seveda je treba storiti še veliko, vendar menim, da je postopek ozaveščanja ljudi glede podnebnih sprememb vedno bolj uspešen, ker so dejanske posledice vidne vsak dan in ljudje jih občutijo. S tem v zvezi lahko povem svojo osebno izkušnjo. Ko sem imel šest ali sedem let, podnebje na Portugalskem ni bilo takšno kot danes. Kot drugi sem tudi jaz opazil, da so se razmere spremenile. Zato se ljudje sprašujejo, zakaj so razmere drugačne in kakšne so posledice teh sprememb.
Po drugi strani morajo države članice sprejeti zakonodajo, ki je potrebna za obravnavo, zaustavitev ali zmanjšanje vzrokov podnebnih sprememb. Države članice so se na ravni EU politično zavezale in zdaj se morajo zavezati, da bodo sprejele potrebno zakonodajo in zagotovile, da se bo ta zakonodaja učinkovito spremljala. Ponovno moramo biti zgled svetu.
Ne želim podcenjevati kampanje nekdanjega podpredsednika Ala Gora, ker verjamem, da je pomembno vplivala na javno mnenje po vsem svetu.
Predsednik

Zadeva: Pretres na svetovnih finančnih trgih
Na nedavnem neuradnem srečanju finančnih ministrov EU (v Portu od 14. do 15. septembra) so razpravljali o krizi v Evropi zaradi nestabilnosti na finančnih trgih Združenih držav. Ali lahko Svet opiše te razprave? Ali je Svet upošteval poseben primer Northern Rock, ki ima zdaj finančne težave, ki so neposredna posledica nestabilnosti v Združenih državah?
Ali Svet upošteva, da ta zadeva zelo vpliva na evropske finančne trge?
Končno, ali je Svet zadovoljen, da sedanji zaščitni ukrepi na področju finančnih storitev zagotavljajo ustrezno zaščito potrošnikom, zlasti tistim, ki so kupili finančne produkte zunaj svojih "domačih" držav članic?
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) O tej zadevi moram povedati naslednje. Na neuradnem srečanju finančnih ministrov EU in guvernerjev centralnih bank, ki je potekalo v portugalskem mestu Porto 14. in 15. septembra, so razpravljali o različnih temah, vključno z razvojem v gospodarskem in finančnem prostoru.
Kot je navedeno na spletni strani o portugalskem predsedovanju, je naša ocena dvodelna. Po eni strani verjamemo, da smo v obdobju, ko so svetovni finančni trgi nestabilni in je treba tveganje na njih ponovno oceniti, soočajo se s težavami v zvezi s hipotekarnim trgom v Združenih državah, ki so bile prek kompleksnih finančnih instrumentov posredovane naprej v svetovni finančni sistem.
Ta vpliv je bil prisoten tudi pri delovanju denarnih trgov, kar zahteva takojšnje in odločno ukrepanje glavnih centralnih bank, vključno z Evropsko centralno banko. Čeprav je finančni pretres zagotovo povečal negotovost na področju možnosti v gospodarstvu, so makroekonomski temelji v Evropski uniji po drugi strani trdni in svetovna rast ostaja kljub upočasnitvi v Združenih državah močna.
Zdi se, da so evropske finančne institucije močne in njihova donosnost v zadnjih letih zagotavlja, da se lahko uprejo sedanjemu zelo negotovemu obdobju na finančnih trgih.
Vendar želim poudariti, da na srečanju niso razpravljali o posameznih primerih v državah članicah. Med ocenjevanjem smo razpravljali tudi o tem, kaj se je mogoče naučiti iz nedavne nestanovitnosti finančnih trgov. Poudarjeno je bilo, da moramo kljub trdnemu regulativnemu in nadzornemu okviru v finančnem sektorju, ki ga je okrepila nedavna zakonodaja v smislu izvajanja direktive o kapitalskih zadevah in upoštevanja direktive Solventnost II, ostati previdni, predvsem v zvezi s hitrim in inovativnim razvojem na področju finančnih produktov.
Zaradi tega nedavnega finančnega pretresa so nekatere zadeve, ki so še na dnevnem redu Sveta, postale nujnejše in povečala se je potreba Evropske unije, da s svojimi mednarodnimi partnerji najde načine za okrepitev preglednosti, izboljšanje procesov vrednotenja, nadaljevanje krepitve obvladovanja tveganja ter izboljšanje delovanja trga, zlasti v zvezi s kompleksnimi finančnimi produkti.
Svet za ekonomske in finančne zadeve z dne 9. oktobra se je dogovoril za natančen delovni program, ki ga morajo do konca leta 2008 izvesti ustrezni organi na ravni EU v tesnem sodelovanju z glavnimi mednarodnimi partnerji.
Na istem srečanju Sveta za ekonomske in finančne zadeve oktobra so bili sprejeti tudi sklepi o krepitvi mehanizmov finančne stabilnosti v Evropski uniji. Ti sklepi so na voljo na spletni strani Sveta in so dejanski rezultat priprav, ki so potekale več kot eno leto. Svet je sprejel skupna načela za vodenje sodelovanja med nacionalnimi organi na področju finančne stabilnosti.
Poleg tega je bilo dogovorjeno, da se razširi memorandum o soglasju glede sodelovanja in izmenjave informacij, ki so ga leta 2005 podpisali nadzorni organi bank, centralne banke in finančna ministrstva, da bi vključili tri nove elemente: prvič, skupna načela, ki so bila uradno sprejeta na srečanju; drugič, skupni analitični okvir za oceno sistemskih posledic možne krize in tretjič, skupne praktične smernice o postopkih, ki jih je treba uporabiti v morebitnih čezmejnih kriznih razmerah.
Zato so določili delovni program s časovnim razporedom za ta ukrep in za druge, ki jih je treba izvesti, da se izboljša učinkovitost instrumentov finančne stabilnosti v Evropski uniji. Seveda je vse to namenjeno zaščiti potrošnikov in vlagateljev, ki so odvisni od pravilnega delovanja finančnih trgov.
Na koncu poudarjam, da Svet skupaj z Evropskim parlamentom in Komisijo podpira cilj doseganja učinkovitih stopenj bonitetnega nadzora in pravne ureditve, da se zagotovi finančna stabilnost, konkurenčnost na svetovni ravni in varstvo potrošnikov.
Mairead McGuinness
Predsedujoči, hvala. Vaš zelo natančen odgovor bom preučila, ker je to vprašanje zelo pomembno.
Strinjati se moramo, da vlagatelji niso več zaupali v banko Northern Rock, kar je povzročilo negativne posledice. Zaupanje je dejansko ključno za stabilnost v bančnem sistemu ter za čezmejne storitve in poslovanje v sektorju finančnih storitev.
Ali menite, da ukrepi, ki ste jih navedli, zadostujejo za ponovno vzpostavitev tega zaupanja?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Svet lahko vedno preseneti poslance. Kot sem dejal, je Svet za ekonomske in finančne zadeve prosil delovno skupino, da zelo natančno preuči stanje in tudi vse nove instrumente ali ukrepe, ki bi v prihodnosti lahko preprečili, da bi takšne razmere vplivale na finančne trge. Svet je zato pozoren na probleme, kar je razvidno tudi iz tega, da je za opravljanje natančne naloge zaprosil za to pristojne organe. Svojo delovno skupino je prosil, naj predlaga ukrepe, ki bi jih bilo mogoče treba sprejeti, da se preprečijo razmere, katerim smo bili nedavno priča. Morali bomo počakati in tako ugotoviti, ali bodo ti ukrepi v praksi učinkoviti. Vendar se bodo Svetu predlagali ukrepi, ki bi jih bilo mogoče treba sprejeti, da se prepreči, da bi na naše gospodarstvo v prihodnosti vplival finančni pretres.
Moram omeniti, da je bilo to vprašanje obravnavano tudi na neuradnem srečanju predsednikov držav in vlad prejšnji teden v Lizboni. Na tem srečanju so voditelji držav in vlad močno poudarili: prvič, da evropsko gospodarstvo predstavlja to, kar ekonomisti imenujejo "dobri temelji", kar pomeni, da naša gospodarstva ostajajo uspešna, in drugič, da podpira ukrepe, ki jih je sprejel Svet za ekonomske in finančne zadeve in ki so predlagani za to področje.
Predsednik

Zadeva: Vse več evropskih agencij
Sedaj je v državah in mestih EU 23 evropskih agencij. Njihove dejavnosti in delovanje se zelo malo nadzorujejo. Zadnja ustanovljena je Agencija Evropske unije za temeljne pravice, ki ima sedež na Dunaju in 100 zaposlenih. Namen te agencije je spremljati varstvo človekovih pravic v Evropski uniji, čeprav to nalogo že odlično opravlja Evropsko sodišče za človekove pravice in tudi Svet Evrope, oba s sedežem v Strasbourgu. Vse te agencije porabijo 1 milijardo evrov davkoplačevalskega denarja na leto. Nekateri opazovalci pravijo, da se skoraj na vsakem vrhu Sveta Evrope potrdi ustanovitev nove agencije.
Ali Svet namerava ustanoviti še več novih agencij? Ali se v vsakem primeru dobro premisli, ali je ustanovitev nove agencije potrebna? Ali se Svet zaveda, kako to vpliva na evropski proračun? Ali je Svet pripravljen ukiniti agencije, katerih obstoj ni upravičen?
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospod predsednik, gospod Van Hecke, želim poudariti, da bi morali vprašanja glede ustanavljanja in ukinjanja agencij Skupnosti postaviti Komisiji, ki ima v tem smislu izključno pravico do pobude. Zakonodajni organi, Parlament in Svet ukrepajo le na podlagi predlogov, ki jih vloži Komisija. Kar zadeva Svet, je poslanec lahko prepričan, da se potreba po ustanovitvi nove agencije v vseh primerih dobro premisli.
Kar zadeva proračunske vidike agencij, poslancu predlagam, naj prebere skupno izjavo z dne 18. aprila 2007, v kateri so se vse tri institucije dogovorile za ukrepe na področju upravljanja proračuna sedanjih in prihodnjih agencij Skupnosti.
Johan Van Hecke
(NL) Gospod predsednik, ministru se zahvaljujem za odgovor. To vprašanje sem postavil zaradi dveh razlogov: prvič, veliko število agencij, ki začnejo delovati po vsakem zasedanju Sveta, 12 agencij v petih letih, število zaposlenih v teh agencijah je s 166 naraslo na 3 700. Drugi del vprašanja: ali Svet ponovno ocenjuje potrebo po tem, da bi agencije redno delovale tudi ko namen njihovega obstoja ne bo več prepričljiv? Zanima me tudi, kako Svet organizira notranji nadzor porabe sredstev v vseh teh agencijah in kakšna je po njegovem mnenju vloga Parlamenta na tem področju?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Gospod Van Hecke, kot sem že omenil, predlog za ustanovitev agencije vloži Evropska komisija in nato Svet v sodelovanju s Komisijo oceni, ali je njen predlog upravičen. Odločitve se sprejemajo v skladu s členi pogodbe. Moram reči, da je na Portugalskem ena agencija, tj. Evropska agencija za varnost v pomorskem prometu, ki ima sedež v Lizboni, in menimo, da je ta evropska agencija zelo koristna.
Kar zadeva posebno upravljanje agencij, imajo te, kot veste, svoje lastne nadzorne mehanizme, za katere menim, da so zelo strogi. Poleg tega so se institucije dogovorile, kot sem omenil, za skupna načela, ki zelo neposredno zadevajo upravljanje proračuna teh agencij Skupnosti.
Iz lastnih izkušenj vem, da se pazljivo zagotavlja natančno upravljanje in nadzoruje sredstva za te agencije. To je le moja osebna izkušnja.
Predsednik

Zadeva: Mreža kontaktnih točk za nujne primere kriminala v kibernetskem prostoru z neprekinjenim delovnim časom
Iz Združenih držav so mi sporočili, da 10 držav članic EU ne sodeluje v mreži kontaktnih točk za nujne primere kriminala v kibernetskem prostoru z neprekinjenim delovnim časom. To so Belgija, Ciper, Estonija., Grčija, Irska, Latvija, Poljska, Slovaška in Slovenija, pa tudi Portugalska, ki zdaj predseduje Svetu.
Kolikšno pomembnost pripisuje Svet boju proti mednarodnemu kriminalu v kibernetskem prostoru?
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospod predsednik, gospod Newton Dunn, Svet ni bil obveščen o sodelovanju držav članic v tej mreži, ki je predvsem pobuda G8 in držav članic Sveta Evrope. Zato Svet tega ne more potrditi ali ovreči. Vendar Svet boju proti kriminalu v kibernetskem prostoru pripisuje veliko pomembnost, kar dokazuje tudi sprejetje okvirnega sklepa 2005/222/JAI z dne 24. februarja 2005 o napadih na informacijske sisteme in dejstvo, da je Svet podprl hitro ratifikacijo Konvencije Sveta Evrope o kriminalu v kibernetskem prostoru z dne 23. novembra 2001.
Poleg tega bodo sklepi Sveta o splošni politiki v zvezi z bojem proti kriminalu v kibernetskem prostoru predstavljeni in obravnavani na naslednjem zasedanju Sveta za pravosodje in notranje zadeve, ki je načrtovano novembra.
Poleg tega ima Portugalska osrednjo nacionalno referenčno točko, ki je vedno dosegljiva in odgovorna za boj proti tovrstnemu kriminalu prek Interpola in svetovnega operativnega omrežja.
Bill Newton Dunn
Predsedujoči, hvala za ta precej iskren in konkreten odgovor. Ali boste na naslednjem srečanju Sveta za pravosodne in notranje zadeve, o katerem ste govorili, izpostavili zanimivo dejstvo, da naj Svet o tem ne bi nič vedel ter da deset držav članic ni vključenih, kar se mi zdi zelo nenavadno? Ali boste v Svetu izpostavili to vprašanje?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Razumem vaše vprašanje in zaskrbljenost. To, ali bo ta zadeva na dnevnem redu in ali bomo o njej razpravljali, bo odločeno pozneje, vendar bom zadevo, zaradi katere ste zaskrbljeni, posredoval naprej.
Predsednik

Zadeva: Prepoved obiska kubanskih državljanov, ki so zaprti v Združenih državah.
V začetku tega leta sem vlado Združenih narodov zaprosila za odobritev obiska kubanskih državljanov Renéja Gonzáleza, Gerarda Hernándeza, Antonia Guerrera, Ramóna Labańina in Fernanda Gonzáleza, ki so bili protizakonito pridržani v zaporih Združenih držav. Vendar je bila prošnja zavrnjena na podlagi tega, da jih nisem poznala preden so bili zaprti.
Septembra letos sta bili ponovno zavrnjeni prošnji žena dveh zapornikov, ki zaradi zaporednih zavrnitev njunih prošenj za obisk nista obiskali svojih mož že devet let.
Kaj meni Svet o teh razmerah, v katerih niso spoštovane človekove pravice državljanov? Ali je to zaskrbljenost pripravljen sporočiti organom Združenih držav?
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospod predsednik, gospa Figueiredo, kot poslanka zagotovo že ve, je odločitev države, ali bo dostop na svoje ozemlje dovolila ali ne, odvisna od nacionalne pristojnosti. V zadevnem primeru ravnanja s kubanskimi zaporniki in njihovimi družinskimi člani gre za dvostransko vprašanje Združenih držav in Kube, ker je v skladu z Dunajsko konvencijo o konzularnih odnosih za varstvo pravic in interesov državljanov v tujini odgovorna tuja država.
Zato Svet ni pristojen za izražanje mnenja o tej zadevi.
Ilda Figueiredo
(PT) To je res, vendar mora predsedstvo upoštevati to zadevo: gre za pet kubanskih državljanov, ki so v zaporih Združenih držav že devet let in ki so jim odrekli možnost, da bi jih obiskali njihovi družinski člani, dvema od njih celo, da bi ju obiskali ženi. Slednji sta že bili v tem parlamentu in sta prisotni tudi danes. Prav tako je res, da sem poslanka v tem parlamentu in da sem zaprosila za dovoljenje za obisk teh državljanov, vendar so mojo prošnjo zavrnili. Te prošnje nisem vložila le kot državljanka, ampak tudi kot predstavnica tega parlamenta. Menim, da morajo Evropski parlament, njegov predsednik in seveda portugalsko predsedstvo zavzeti stališče glede te zadeve, ob upoštevanju, da je zavrnitev prošnje enega od poslancev Parlamenta, v tem primeru mene, za obisk, kršitev človekovih pravic in kaže tudi na pomanjkanje spoštovanja tega parlamenta. V to zadevo so vključeni tudi drugi poslanci in zato vas prosim, gospod predsednik, da zadevo, zaradi katere smo zaskrbljeni, sporočite naprej.
(Predsednik je prekinil govornico)
Manuel Lobo Antunes
(PT) Gospod predsednik, seveda sem opazil ugotovitve in pripombe gospe Figueiredo, vendar nimam prejšnjemu odgovoru kaj dodati. Morate tudi razumeti, da o tej zadevi ne morem podati osebnega mnenja.
Predsednik
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
S tem se končuje čas za vprašanja.
(Seja je bila prekinjena ob 19.30 in se je nadaljevala ob 21.00.)
