Medijska pismenost v digitalnem svetu (kratka predstavitev) 
Predsednik
- Naslednja točka je kratka predstavitev poročila o medijski pismenosti v digitalnem svetu, ki ga je v imenu Odbora za kulturo in izobraževanje predložila gospa Prets.
Christa Prets
poročevalka. - (DE) Gospod predsednik, komisar, ob tej pozni uri mediji niso več prisotni, toda medijska pismenost je še vedno potrebna!
Kaj je medijska pismenost in zakaj je tako pomembno, da ji posvečamo več pozornosti? Digitalni razvoj, nove tehnologije in informacijske tehnologije so nas pravzaprav že prehitele s svojim razvojem, mi pa dejansko zaostajamo v smislu njihove uporabe in načina, na katerega poučujemo in se učimo. Medijska pismenost pomeni zmožnost samostojne uporabe različnih medijev, razumevanja in kritičnega vrednotenja različnih vidikov medijev in medijskih vsebin, lastnega sporočanja v raznolikih okoliščinah.
Poleg pedagoških vidikov imata odločilno vlogo tudi oprema in dostop do novih tehnologij, v zvezi s tem pa obstajajo velike razlike, na primer med različnimi državami članicami Evropske unije in med podeželjem in mesti. Glede tega je potrebno še veliko naložb v infrastrukturo. Iz tega razloga je mogoče medijsko pismenost v širšem smislu razumeti kot dostop do novih informacijskih tehnologij ter kritično uporabo njihovih vsebin. Vsi uporabniki medijev so ciljne skupine, pa naj bodo mladi ali stari. Cilj je zagotoviti, da imamo znanje, potrebno za kritično analizo. V skladu s tem smo opredelili tri cilje: omogočanje dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij, analiza in kritičen odnos do vsebin medijev in medijske kulture ter lastno ustvarjanje medijskih besedil in dobro poznavanje novih tehnologij.
Medijska pismenost mora postati ključno znanje, kar naj bi pomenilo, da mora biti del usposabljanja učiteljev in izobraževanja v šolah. Medijska pismenost mora biti del usposabljanja učiteljev, tako da lahko učitelji pridobijo znanje o njej in o njej poučujejo. Na tem področju priporočamo tudi, da se predmete o medijih nenehno posodablja, da bi tako zagotovili stalno izobraževanje na tem področju.
V šolah mora biti medijska pismenost sestavni del urnika na vsaki stopnji. Znašli smo se na stopnji, ko otroci drug drugega učijo uporabe medijev in novih tehnologij, vendar pa trenutno žal niso dovolj znane izobražena interakcija in predvsem posledice uporabe medijev.
Poskrbeti je treba tudi za starejše, medijska pismenost pa mora postati bistven in sestavni del vseživljenjskega učenja, saj je za starejše ljudi pomembno, da lahko sledijo tehnologiji, da bi ostali neodvisni in bili še naprej in dlje vključeni v življenje skupnosti.
Vendar pa ima ves razvoj teh tehnologij seveda stranske učinke, tako kot tudi vse drugo v življenju. Zaradi tega menim, da so tudi zdaj prisotne neopažene nevarnosti, posebno v zvezi s posledicami, ko otroci komunicirajo na ta nov način - pa naj bo to prek blogov ali česar koli drugega - z drugimi. Ko to počnejo, se morajo zavedati - prav tako pa vsi odrasli -, da je mogoče na internetu o vsem kadarkoli poizvedeti. Ko dam na internet svoje osebne podatke, jih dam na razpolago vsem, kar pomeni, da lahko vsak posameznik uporabi moje podatke ali podatke drugega uporabnika, da ustvari podobo moje osebnosti, ki lahko vpliva na življenjepise ali prošnje, ki jih oddam, in bi lahko imela resnično kritičen vpliv na moje prihodnje poklicno življenje.
Situacija, ki bi morala obstajati in za katero si prizadevamo, je situacija, v kateri bomo lahko medije uporabljali na primeren način, vendar pa sami ne bomo izkoriščeni, in k temu bi morali usmeriti naše delo.
Vladimír Špidla
član Komisije. - (FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, Komisija toplo pozdravlja poročilo Evropskega parlamenta o medijski pismenosti v digitalnem svetu.
Dovolite mi, da za njuno delo najprej čestitam poročevalki gospe Prets in Odboru za kulturo in izobraževanje.
Evropska komisija meni, da je medijska vzgoja pomemben element aktivne udeležbe Evropejcev v današnji inovacijski in informacijski družbi.
Višja raven medijske vzgoje lahko pomembno prispeva k dosegi lizbonskih ciljev.
Takšnega mnenja je tudi Svet. Izrazil ga je na Svetu ministrov za avdiovizualno politiko 21. maja 2008 s sprejetjem sklepov o digitalni pismenosti.
Poročilo Parlamenta zelo poudarja pomen medijske vzgoje v dejavni udeležbi Evropejcev in spodbujanju medkulturnega dialoga ter na področju varstva potrošnikov.
Komisija se strinja s Parlamentom, da se medijska vzgoja nanaša na vse medije, vključno s televizijo, filmom, radiem, posneto glasbo, tiskanimi mediji, internetom in vsemi novimi digitalnimi komunikacijskimi tehnologijami.
Medijska pismenost je temeljna sposobnost, ki jo morajo pridobiti mladi, toda tudi njihovi starši, učitelji, medijski strokovnjaki in starejši ljudje.
V letu 2009 bo Komisija nadaljevala s spodbujanjem izmenjave najboljših praks, med drugim s podporo obstoječih dejavnosti kot so MEDIA 2007, pripravljalna dejavnost MEDIA International in direktiva o razširjanju televizijskih programov, direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah. V zvezi z obveznostjo poročanja, določeno v direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah, je bila začeta študija za razvoj meril za ocenjevanje različnih stopenj medijske pismenosti. Države članice bodo o statusu te študije obveščene jutri na srečanju kontaktnega odbora za direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah. Končno poročilo bo objavljeno julija 2009.
Za zaključek naj povem, da me veseli, da Komisija in Parlament priznavata potrebo po sprejetju priporočila o medijski vzgoji v teku leta 2009.
Predsednik
- Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v torek, 16. decembra 2008.
