EUROPOL (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Agustína Díaza de Mere Garcíe Consuegre v imenu odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o predlogu sklepa Sveta o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (EUROPOL) - C6-0055/2007 -.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Želel bi se najprej zahvaliti za poročilo, ki ga je pripravil poslanec Díaz de Mera García Consuegra glede predloga sklepa Sveta o ustanovitvi Evropskega policijskega urada Europol, ki ga je pripravila Komisija.
Svet ta trenutek o osnutku omenjenega sklepa še razpravlja in predsedstvo se bo pri teh razpravah seveda sklicevalo, oziroma upoštevalo tudi omenjeno poročilo poslanca. Zlasti na področju varstva osebnih podatkov in demokratičnega nadzora želim tu poudariti, bo predsedstvo upoštevalo, oziroma si prizadevalo za upoštevanje pomislekov, ki jih izraža poročevalec.
Oblikovanje, dokončno oblikovanje sklepa Sveta do junija 2008 je eno od prednostnih nalog našega predsedstva. Cilj sklepa, ki bo nadomestil konvencijo o Europolu, je predvsem izboljšati operativno in upravno delovanje Europola in ga na ta način usposobiti, da se bo hitreje in bolj učinkovito odzival na nove izzive.
Naj poudarim, da sta pomemben napredek na tem dosjeju že dosegli predhodni predsedstvi, se pravi nemško in portugalsko, na podlagi česar so bila dokončno oblikovana poglavja ena, dva, tri, šest, sedem in devet. Se pravi poglavja o ustanovitvi in nalogah, o sistemih za obdelavo podatkov, o skupnih določbah o obdelavi informacij, o organizaciji, o vprašanjih zaupnosti in o drugih določbah.
Zato se bo predsedstvo odslej osredotočilo predvsem na preostala poglavja, ki se nanašajo na odnose s partnerji, na varstvo in varnost podatkov, na proračunske določbe, se pravi spremljanje in ocenjevanje, ter prehodne in končne določbe.
Predsedstvo bo ob razpravah o odprtih poglavjih, v skladu s sklepi Sveta lanskega junija, posebno pozornost posvetilo iskanju zadovoljivih rešitev za naslednja vprašanja. Najprej vprašanje glede odvzema imunitete uradnikom Europola, ki sodelujejo v skupnih preiskovalnih enotah. Drugič načelo rotacije in možnost, da zaposleni v Europolu, ki sodelujejo v skupnih preiskovalnih enotah, dobivajo navodila od vodje enote, in nazadnje tretje vprašanje proračunske nevtralnosti.
Skupine strokovnjakov so že začele razprave o navedenih vprašanjih, nadaljujeta jih tudi delovna skupina za Europol in odbor po členu 36. Ključna elementa vseh teh razprav bosta izboljšanje operativnih zmogljivosti Europola in spoštovanje načela proračunske nevtralnosti.
Predsedstvo namerava doseči dogovor o teh vprašanjih še v prvem četrtletju 2008. Predsedstvo bo tudi natančno spremljalo dogajanje v zvezi z načrtom izvajanja. V tem načrtu so opredeljene vse ključne točke, ki jih je treba zaključiti, če naj se sklep o Europolu začne uporabljati s 1. januarjem 2010. Začetne razprave o vseh teh tovrstnih izvedbenih ukrepih se bodo predvidoma začele v prvi polovici tega leta.
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, slovensko predsedstvo, ki se mu zahvaljujem, je pravkar dejalo, da je predlog Komisije z decembra 2006, ki je namenjen zamenjavi Konvencije o Europolu s sklepom Sveta, ena od prednostnih nalog, in da upa, da bo čim prej dosežen politični dogovor. Seveda jim zagotavljam vso svojo podporo, ker menim, da se bo delovanje in upravno delovanje Europola tako bistveno izboljšalo, in da je, kot je junija poudaril Svet pravosodnih in notranjih ministrov, sposobnost učinkovitega delovanja glavni cilj reforme Europola.
Toplo se zahvaljujem tudi poročevalcu, gospodu Diazu de Meri, za kakovost njegovega poročila, poleg tega pa bi rad poudaril kakovost predlogov sprememb, oblikovanih na podlagi njegovega predloga, ki je bil že mnogokrat spremenjen, kar je predsedstvo poudarilo po razpravah med nemškim in portugalskim predsedstvom. Komisija bo preučila, kako je mogoče te predloge sprememb uporabiti.
Komisija v okviru predlogov sprememb poudarja predlog gospoda Diaza de Mere, da bi se lahko parlamentarni demokratični nadzor nad Europolom izvajal tako, da bi se Europol financiral iz splošnega proračuna Evropske unije. Prav tako podpiram idejo financiranja Skupnosti iz predloga spremembe 6 v zvezi z uvodno izjavo 5. Podpiram tudi predlog spremembe 5, da mora Europol delovati na ravni Skupnosti. Na splošno zelo zagovarjam predloge sprememb, vložene v zvezi z vlogo pooblaščenca za varstvo podatkov, na primer predlog spremembe 9, in predloge sprememb v zvezi z varstvom podatkov. Teh je veliko, vendar bi rad zlasti poudaril predloge sprememb 13, 16, 17, 18, 23, 24 in 25, s cilji katerih se strinjam.
V zvezi z vlogo uradnikov Europola v sodelovanju s skupnimi raziskovalnimi skupinami bi rad poudaril, da Svet te usklajevalne vloge ni podprl. O tem je potekala širša razprava in v skladu z zakonodajo, ki zdaj velja za skupne raziskovalne skupine, lahko države članice z dogovori z drugimi sodelujočimi državami članicami oblikujejo skupno raziskovalno skupino ter določijo in omejijo vlogo uradnikov Europola. Zato moramo zdaj nadaljevati razpravo, da se doseže dober dogovor. Oblikovanje tovrstne določbe v predlogu sklepa o Europolu na tej stopnji žal ne bi zadostovalo za pravno in sistematično zagotovitev širše raziskovalne in usklajevalne vloge uradnikov Europola, tj. vloge, ki jo, gospe in gospodje, osebno zagovarjam. Strinjam se s predlogom spremembe 15, ki predlaga vzpostavitev posebnega razmerja med nacionalno enoto in nacionalnimi pristojnimi organi.
Želel sem izraziti pripombe v zvezi s tem poročilom in se ponovno zahvaliti poročevalcu. Upam, da bo glasovanje Parlamenta potekalo ta teden, da lahko Europolu zagotovimo odlične možnosti v bližnji prihodnosti in priložnost za čimprejšnjo pridobitev novega statusa, ki mu bo omogočil boljše delovanje.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
Gospa predsednica, predsedujoči Svetu in podpredsednik Komisije, tudi sam se vam zahvaljujem za vaše besede in podporo.
Na začetku pozivam Svet, da v tem Parlamentu potrdi svojo zavezanost sklepu, o katerem razpravljamo in ki ga bo Evropski parlament pregledal najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti lizbonske pogodbe.
Kot poslanec Evropskega parlamenta odločno podpiram razširjanje pooblastil Parlamenta, zlasti tistih pooblastil, ki bodo v bližnji prihodnosti temu Parlamentu zagotovila ključno funkcijo skupnega zakonodajalca v zvezi s pomembnimi vprašanji, kot je območje svobode, varnosti in pravice.
Vendar sem prepričan tudi, da delovanje Parlamenta ne more biti odvisno od pričakovanega začetka veljavnosti lizbonske pogodbe in da svojega delovanja zaradi tega ne sme prekiniti. Naše delo je zato treba nadaljevati. Nadaljevati moramo postopek, ki poteka, in ga uporabiti na dva načina: da bi bili uspešnejši v boju proti kriminalu in da bi odločno zahtevali pooblastila Evropskega parlamenta.
Kriminal je dinamičen pojav, ki se stalno spreminja, zato se morajo Europol in drugi instrumenti EU za zaščito evropskih državljanov hitreje prilagajati spreminjajočim se razmeram. Konvencija iz julija 1995 ne velja več, zato je nujno, da sklep o Europolu, ki ima veliko prednosti, začne čim prej veljati in zagotovi boljšo zaščito državljanov EU.
Ohranjanje sistema protokolov za spreminjanje konvencije je popolnoma zastarel postopek. Novi predlog, ki ga predlagam za razpravo, vključuje pomembne spremembe. Prvič, na podlagi sklepa Sveta, ki temelji na členu 34(2) Pogodbe EU, predlaga veliko bolj prilagodljiv instrument. Drugič, predlog uveljavlja pomembne in bistvene spremembe, na primer urad spreminja v evropsko agencijo, kar pomeni, da bo imelo njeno osebje status uradnikov EU in da se bo financirala iz proračuna Skupnosti, kar je zaželeno.
Naslednja pomembna sprememba je razširjanje obsega pooblastil Europola, da se vključi neorganizirani kriminal. Neodvisni uradnik za varstvo podatkov je še eden od pomembnih napredkov v smeri spremljanja in jamstev.
Delo, ki ga opravlja odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, dosega dva cilja. Prvič, spreminja predlog Sveta, da bi Europolu zagotovil poseben okvir za varstvo osebnih podatkov. V zvezi s tem poudarjam, da mora Svet čim prej sprejeti predlog okvirnega sklepa o tem vprašanju. Drugič, Parlamentu zagotavlja večji nadzor nad delovanjem Europola. Zato smo predlagali ustanovitev začasnega odbora, ki ga sestavljajo poslanci tega Parlamenta in nacionalnih parlamentov, kar Evropski parlament vključuje v postopek imenovanja in razreševanja direktorja, ter druge ukrepe, namenjene zagotavljanju proračunskega nadzora nad novo agencijo in njenim delovnim programom.
Iskreno verjamem, da predlogi, ki jih je sprejel naš parlamentarni odbor, izboljšujejo prvotni dokument Sveta, ki sicer uveljavlja veliko sprememb. Zato vas, predsedujoči Svetu, prosim, da podprete naše poročilo.
Na koncu se želim iskreno zahvaliti kolegom iz vseh političnih skupin za njihove dragocene prispevke, zlasti pa želim izpostaviti pogajalska prizadevanja gospoda Moraesa, gospoda Alvara in gospoda Fave ter prispevke gospe Buitenweg in gospoda Catanie.
Jutta Haug
pripravljavka mnenja odbora za proračun. - (DE) Gospa predsednica, predsedujoči Svetu in komisar, odbor za proračun je prepričan, da lahko predlog Komisije pomaga Europolu, da preseže svoj meddržavni položaj in postane del Skupnosti. Če se bo Europol torej kmalu začel v celoti financirati iz evropskega proračuna, mora ta struktura zaščititi tudi proračunske pravice Parlamenta. Pristojni odbor je prijazno sprejel vse naše predloge sprememb.
Upam tudi, da je seznam, ki ga je pravkar prebral komisar Frattini, le okviren, ker sem opazila, da izpušča več predlogov sprememb.
Vendar smo vsi razumeli, da bi se del uprave spet financiral z operativnimi sredstvi. Svet zdaj pozivamo, da se takoj sestane z nami in da dosežemo skupni dogovor o financiranju Europola, ker je gotovo naslednje: za kar koli se odločimo jutri, bo veljalo le na podlagi rezultatov pogajanj Sveta v skladu s členom 47 medinstitucionalnega sporazuma iz maja 2006.
Hubert Pirker
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospa predsednica in komisar, v imenu skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov na podlagi več razlogov odločno podpiram predlog Sveta za vključevanje Europola v okvir evropskih institucij.
Prvič, imeli bomo novo pravno podlago, ki nam bo prihranila dolgotrajne postopke ratifikacije in tako Europolu omogočila, da se hitro prilagodi novim razmeram, ter drugič, ker se ne bodo sprejeli le protokoli, ampak se bo pristojnost razširila na pripravljalne podatke in podatke o zagotavljanju sredstev, ker se povečujejo operativna proračunska sredstva, ker financiranje temelji na proračunu EU in je lahko Europol torej bolj neodvisen, našemu Parlamentu pa se zagotovijo boljše možnosti spremljanja, ter nenazadnje, ker bo v prihodnosti varstvo podatkov še naprej na zelo visoki ravni.
Zahvaljujem se tudi poročevalcu za njegove zelo realne predloge sprememb, zlasti kar zadeva naloge mešanega odbora, imuniteto osebja Europola pri njihovih operativnih obveznostih, vlogo Parlamenta pri imenovanju direktorja ter zlasti varstvo podatkov. V imenu Parlamenta je opravil odlično delo.
Če bodo sprejeti vsi ti predlogi, bo Europol učinkovitejši in bolj prilagodljiv ter ga bo mogoče lažje upravljati.
Ne podpiram predloga liberalcev, da se vsi ti ukrepi za okrepitev Europola, da se zagotovi več varnosti za državljane, odložijo do začetka veljavnosti pogodbe. Varnost potrebujemo zdaj, kar pomeni, da tudi Europol potrebujemo zdaj. Delovati moramo zdaj, nato pa bomo po potrebi zagotovo ponovno obravnavali to vprašanje, ko bo pogodba začela veljati.
Zato liberalce prosim, da ponovno pregledajo svoj predlog in umaknejo svoj predlog spremembe, če je to mogoče.
Claudio Fava
v imenu skupine PSE. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, skupina socialistov pozdravlja sprejetje poročila o Europolu in predlog, da se Europol preoblikuje v agencijo EU. Po zelo dolgem obdobju čakanja smo končno pripravljeni, da Europol preoblikujemo v konkretno in učinkovito orodje za boj proti organiziranemu kriminalu in drugim nevarnim vrstam kriminala, ki se zdaj pojavljajo na evropski ravni. Govorim na primer o ukrepih, ki jih bo lahko sprejel Europol na področju pranja denarja.
Naša skupina je želela okrepiti nadzorna pooblastila, določena v predlogu, v smislu pravega parlamentarnega nadzora, ki ni omejen le na proračunska pooblastila, in želeli smo okrepiti določbe o varstvu osebnih podatkov in varnosti podatkov, zlasti ob odsotnosti ustreznega okvirnega sklepa o varstvu podatkov v tretjem stebru, ki se še oblikuje.
Vendar, kot je poudaril gospod Díaz de Mera García, ne moremo zanemariti dejstva, da so se spremenile razmere: podpis lizbonske pogodbe ustvarja možnosti, da bo v bližnji prihodnosti policijsko sodelovanje odvisno od soodločanja Evropskega parlamenta in bomo tako zanj v celoti odgovorni, od glasovanja s kvalificirano večino v Svetu in od pristojnosti Sodišča. Zato slovensko predsedstvo prosimo za formalno zagotovilo, da se bo v šestih mesecih po začetku veljavnosti lizbonske pogodbe ta dokumentacija pregledala v Evropskem parlamentu.
Nenazadnje pa je skupina socialistov še naprej prepričana, da bi bilo v zvezi s tako občutljivim vprašanjem bolj ustrezno, da bi poročevalec nekoliko popustil ob upoštevanju političnih dogodkov v njegovi državi, v katere je bil vpleten. Kljub temu je naša skupina prispevala k dokumentu, za katerega menimo, da je strateško pomemben za postopek evropskega združevanja.
Alexander Alvaro
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospa predsednica, gospod podpredsednik, minister, preden začnem, se želim zahvaliti gospodu Díazu de Meri Garcíi Consuegri za njegovo izjemno in izstopajoče sodelovanje. Naša ekipa, ki vključuje kolege iz skupine socialistov v Evropskem parlamentu, je bila zelo uspešna, kljub nekaterim primerom, ko so socialisti poročevalca kritizirali.
Glede razširjanja Europola, ki je bil ustanovljen leta 1994 kot evropska služba za droge in se nato leta 1999 preoblikoval v današnji Europol, nimamo nobenih pomislekov. To je nujno za zaščito naših prebivalcev v boju proti organiziranemu kriminalu, ki presega morske, kopenske in zračne meje. Enako morajo tudi evropski uradniki sprejeti in obvladovati ukrepe. Vendar mora biti jasno tudi, da pri delovanju policije obstajajo nekatera temeljna pravila.
Imuniteta uradnikov Europola, ki jo ureja dopolnilo, ni smiselna. To je treba izpostaviti. Ni smiselno, da bi lahko imeli evropski policisti kot uradniki Europola več pooblastil kot ostali. Prav tako ni logično, da policijsko sodelovanje ni pod nadzorom Parlamenta. Nenazadnje želimo vzpostaviti učinkovito oblast, ki bo odgovorna za svoje morebitne napake, in ne Nottinghamskega šerifa.
Enako velja za sodni nadzor Europola. Nepredstavljivo je, da bi lahko policijski organi v Evropi delovali brez sodnega nadzora. Zato smo liberalci (kolega Pirker je to morda napačno razumel) vložili predlog spremembe, v skladu s katerem se bo sprejela revizijska klavzula, kot je že navedel gospod Fava, da bi lahko Evropski parlament to vprašanje ponovno obravnaval šest mesecev po začetku veljavnosti lizbonske pogodbe.
Poleg tega vsaj naša skupina Zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo pričakuje tudi jasno izjavo Sveta, da se ta revizijska klavzula upošteva in se vključuje v pogajanja. Ob upoštevanju strukturne večine ne želimo uporabiti člena 53 ali člena 168 Poslovnika, t.j. vrnitev zadeve odboru, ker smo tudi mi prepričani, da Europol potrebujemo zdaj in da se njegovega razširjanja ne sme zavlačevati. Vendar bomo morali po potrebi storiti tudi to.
Seán Ó Neachtain
v imenu skupine UEN. - (GA) Gospod predsednik, najprej čestitam poročevalcu gospodu Díazu de Meri Garcíi Consuegri za njegovo poročilo. Kot je znano, živimo v Uniji, kjer se lahko državljani prosto gibajo, vendar mora usklajevanje na ravni EU na področju pravosodja in notranjih zadev vseeno imeti bolj osrednjo vlogo.
Organizirani kriminal postaja vse bolj mednarodni pojav, zato je dolžnost EU, da Europolu omogoči dejavno vlogo pri preprečevanju nezakonitega pretoka drog iz držav, ki niso članice EU. Europol si mora prizadevati za izkoreninjenje nezakonite trgovine z ljudmi, ki se jih tihotapi v EU, najpogosteje proti njihovi volji, da bi delali na primer v spolni industriji.
Na Irskem bomo kmalu organizirali referendum o evropski pogodbi in obvestiti vas želim, da bomo v prihodnosti še naprej v celoti sodelovali na področju evropskega pravosodja in notranjih zadev, kot smo to počeli do zdaj. Prav tako ne bomo uporabili možnosti zavrnitve, razen če se pojavi težava v zvezi z domačo zakonodajo.
Kathalijne Maria Buitenweg
v imenu skupine Verts/ALE. - (NL) Gospa predsednica, najprej se iskreno zahvaljujem poročevalcu gospodu Díazu de Meri Garcíi Consuegri za njegovo delo. Pripravil je zelo dober dokument in pri obravnavi predlogov sprememb, ki so jih vložili poslanci, deloval zelo konstruktivno. Moja skupina torej podpira njegovo poročilo.
Vseeno želim Svetu pojasniti, da podpora za poročilo gospoda Díaza de Mere Garcíe Consuegre ne pomeni tudi podpore za sklep Sveta, ker med obema dokumentoma še vedno obstajajo nekatere razlike, zlasti v zvezi z varstvom podatkov. Poročilo izključuje neomejeno uporabo baz podatkov, ker se lahko podatki uporabljajo le za posebne namene, jih je treba sodno nadzorovati v državah članicah in se lahko obdelujejo le za vsak primer posebej.
Zanima me, ali bo Svet odgovoril na te predloge sprememb. Komisar Frattini je zagotovil dober vzgled s podrobno obravnavo poročila, ki nam je omogočila natančno razumevanje stališča Komisije. Za to se mu iskreno zahvaljujem. Upam, da bo lahko zdaj predsedujoči pojasnil, kakšno je stališče Sveta o dopolnilih Evropskega parlamenta.
Vsi v moji skupini niso zvesti zagovorniki močne policije, vendar bomo odločno podprli kakršne koli izboljšave v zvezi s sodnim in demokratičnim nadzorom. Zato podpiramo preoblikovanje Europola v agencijo in s tem povezano povečanje proračunskega nadzora. Prav tako zagovarjamo večji sodni nadzor, zato menim, da je predlog Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo izjemno razumen ter ga podpiram.
Kot je navedel gospod Alvaro, čeprav precej previdno, lahko to vprašanje ponovno obravnavamo čez šest mesecev. Po mojem mnenju moramo predlog preučiti, poleg tega pa ga tudi spremeniti. Svet sprašujem, ali načrtuje sprejetje tega predloga. Če je odgovor pozitiven, kakšen bo po vašem mnenju vpliv tega predloga na nadzor s strani Sodišča, vključno z nadzorom nad Europolom?
Giusto Catania
v imenu skupine GUE/NGL. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, tudi sam mislim, da potrebujemo nadnacionalno policijo, ki lahko specifično obravnava mednarodni kriminal, ki danes presega nacionalne meje.
Pred nekaj dnevi je odbor italijanskega parlamenta za boj proti mafiji obiskal Nemčijo, kjer je ugotovil, da se je velik del finančnih sredstev, ki so se vložila v Nemčijo, pridobil prek mehanizma, ki neposredno vključuje zločince s Sicilije in Kalabrije. Prepričan sem, da to povzroča dejansko potrebo po boju proti kriminalu na mednarodni ravni, eden od načinov za doseganje tega pa je prav vzpostavitev evropskih policijskih sil.
Prepričan sem, da lahko Europol izpolni to nalogo, vendar dvomim, da bi preoblikovanje Europola v agencijo lahko to takoj rešilo. Naša naloga je, da ocenimo delovanje Europola od leta 1994 do danes, in menim, da bomo morali verjetno obravnavati tudi njegovo posebno nalogo, ker bi njegove prednostne naloge morale vključevati boj proti trgovini z drogami, pranju denarja in nadnacionalnim mafijskim organizacijam.
Menim, da se v zvezi s potrebo po celovitem priznanju pooblastil Parlamenta še vedno pojavljajo nekatere težave. Parlament mora imeti nadzorna pooblastila kot v primeru vseh nacionalnih parlamentov, ki imajo pooblastila za nadzor nad nacionalno policijo, zato sem prepričan, da mora imeti Evropski parlament pooblastila za nadzor nad evropsko agencijo, katere ključne naloge so policijsko delovanje in boj proti mednarodnemu kriminalu. Mislim tudi, da so potrebna nekatera pojasnila v zvezi z varstvom podatkov.
Zelo sem zaskrbljen, ker je predlog, kakršen je bil sprejet in ga bo v prihodnosti verjetno sprejel Svet, zelo pomanjkljiv, kar resno ogroža posamezne podatke o evropskih državljanih.
Roger Knapman
v imenu skupine IND/DEM. - Gospa predsednica, če prav razumem, je bil poročevalec generalni direktor španske policije med letoma 2002 in 2004. Predvidevam, da to pomeni, da je bila ena od njegovih zadnjih nalog pred razrešitvijo obvladovanje razmer takoj po zastrašujočih bombnih napadih v Madridu. Zato sprejemam iskrenost, s katero zdaj zagovarja razširjanje pooblastil Europola za obvladovanje novih terorističnih groženj.
Vseeno menim, da mi ni treba posebej poudarjati, da se je tudi moja država v preteklosti pogosto srečala s terorizmom in bila enako kot Španija več let ogrožena s strani separatističnih gibanj, čemur so se v zadnjih letih pridružile še nove grožnje v obliki islamskega ekstremizma. Poudarjam, da je moja država zelo hvaležna za pomoč in sodelovanje sosednjih držav, kadar sta potrebna, vendar mora biti dejansko sposobna delovati v celoti v skladu z lastnimi metodami in postopki ter na podlagi lastne pobude.
Tukaj pa se ne predlaga le dodatno razširjanje pooblastil Europola na področja, ki bi morala ostati pod nadzorom držav članic. Komisija želi dejansko spremeniti pravni okvir za Europol, da za morebitno razširitev pristojnosti Europola ne bi bila potrebna ratifikacija držav članic. Poročevalec svojo izjavo zaključuje z navedbo, da moramo zagotoviti čim večjo demokratično legitimnost Europola. Ponovno je mogoče ugotoviti, da ima EU pri svojem prizadevanju za zmanjšanje pristojnosti držav članic tudi na področju policijskih dejavnosti zelo nenavaden pogled na demokratično legitimnost.
Jim Allister
Gospa predsednica, ne glede na veliko pripravljenost na boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, ki je nadvse zaželena, je očitno, da je cilj razširitve vloge Europola ter spreminjanja njegove pravne podlage in vsebine drugačen. Dejanski cilj je zagotavljanje državnega aparata za EU.
Običajno in ustrezno je, da imajo države policijske organe. Zdaj pa naj bi imela tudi EU pravico do evropskih policijskih organov, ki bi se financirali iz proračuna EU in bi zaposlovali uradnike EU. Ti evropski policisti bi dejansko izvajali ukaze EU ter potovali po Evropi in se vmešavali v delo nacionalnih policijskih organov, zlasti ker naj bi se njihova pristojnost za sprožitev in vodenje preiskav od organiziranega kriminala razširila na vse obsežnejše področje kazenskega prava.
Poleg tega pa se mi zdi absurdno, da naj bi ti policisti EU imeli imuniteto pred nacionalnimi omejitvami in bi bilo njihovo delovanje zunaj dosega sodnega nadzora. Zato teh predlogov ne sprejemam. Ti predlogi pomenijo najnovejši izraz naddržavnega statusa EU na podlagi ustave in brez soglasja evropskih državljanov zaradi dogovora med evropskimi voditelji, da ogrozijo demokracijo in nasprotujejo referendumom.
Carlos Coelho
(PT) Podpredsednik Frattini, gospe in gospodje, Evropski parlament je leta 1998 zavrnil vse pobude, ki so mu bile predložene v postopku posvetovanju glede posameznih vprašanj v zvezi z Europolom. Tako je dosledno deloval v celotnem obdobju obstoja Europola v medvladnem okviru ter brez demokratičnega in sodnega nadzora. Zdaj je ta pobuda odgovorila na naše stalne zahteve v tem Parlamentu, da bi se Europol preoblikoval v agencijo EU, ki se financira iz proračuna Skupnosti, in da bi se okrepila naša vloga pri demokratičnem nadzoru.
Čeprav je v zvezi s tem predlogom v Svetu veliko razhajanj, mislim, da dodatno zavlačevanje ni sprejemljivo. Evropski parlament mora izkazati svojo podporo za pobudo Komisije, da Europol postane agencija EU. Poleg tega sedanji pravni okvir Europola, mednarodna konvencija, ovira kakršni koli postopek posodabljanja ali spreminjanja pooblastil in lahko povzroča večletne zamude. Razširjanje novih groženj varnosti, kot je terorizem, ki ustvarja nove izzive za Europol, dejansko zahteva nov pristop.
Zato je ta sklep pomemben, saj ne bi le vzpostavil enakovrednega položaja Europola v primerjavi z Eurojustom in Evropsko policijsko akademijo, ampak bi tudi izboljšal učinkovitost njegovega delovanja, njegov mandat razširil na zločine, ki niso strogo povezani z organiziranim kriminalom, in povzročil večjo prilagodljivost njegovih mehanizmov. Hkrati je treba zagotoviti večjo preglednost ter demokratični in sodni nadzor.
Zato podpiram odlično poročilo gospoda Díaza de Mere in pomembne predloge sprememb, ki jih je predložil, zlasti v zvezi z varstvom podatkov. Rad bi izrazil spoštovanje gospodu Díazu de Meri in svoje strinjanje z odličnim poročilom, ki ga je pripravil, zlasti ker so nekateri poslanci krivično poskušali spodbijati njegovo delo in navajali nacionalne spore, o katerih je špansko vrhovno sodišče že dokončno razsodilo.
Marek Aleksander Czarnecki
- (PL) Glavna naloga, ki jo mora obvladati Evropski policijski urad, je izboljševanje učinkovitosti delovanja in sodelovanja med organi v državah članicah na področju preprečevanja in boja proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu. Cilj agencije je, da v Evropski prispeva na področju kazenskega pregona v zvezi s to obliko kriminala. To je vse bolj pomembno ob upoštevanju novih oblik kriminala, ki se stalno pojavljajo, in grožnje terorizma.
Razmere nas silijo k temu, da razširimo pooblastila Europola in prilagodimo načela, na podlagi katerih deluje, z uvajanjem bolj prilagodljivih mehanizmov. V primeru agencije, ki jo predlaga poročevalec, pa je treba nujno vzpostaviti jasna načela za demokratično spremljanje Europola in varstvo osebnih podatkov.
Athanasios Pafilis
- (EL) Gospa predsednica, Komisija s svojim predlogom za ustanovitev evropskih policijskih sil poskuša Europol iz organa, ki temelji na meddržavnem sporazumu, spremeniti v institucionalni organ Evropske unije. Mislim, da to kaže, kako širok je obseg Europolovih dejavnosti pregona, in dokazuje splošno krepitev okvira in mehanizmov Evropske unije za pregon.
V Evropski uniji se zelo hitro razširja dvoje: dobički podjetij in kapitala ter agresivni mehanizmi pregona. V vseh naših državah smo poskrbeli za policijske sile in mehanizme pregona, zdaj pa se to dogaja tudi na ravni EU.
Ta razvoj razširja tudi področje delovanja Europola in vključuje vsa kazniva dejanja v njegovi pristojnosti. Europolu se zagotavlja pravica, da posreduje tudi v samih državah članicah v zvezi s pomembnimi mednarodnimi dogodki, ki vplivajo na javni red, kot so mednarodne demonstracije. Skupaj z obsežnimi nadzornimi sistemi SIS II in VIS itd. se bo informacijski sistem Europola uporabljal za urejanje osebnih podatkov za delavce po vsej Evropski uniji in podatkov v zvezi s političnimi, sindikalnimi in socialnimi dejavnostmi ter osebnimi prepričanji. Ti podatki se bodo izmenjevali med varnostnimi in tajnimi službami držav članic EU ter med zasebnimi posamezniki, kot so neodvisni atentatorji, ki delujejo v Iraku.
Trditve, da preoblikovanje Europola pomeni demokratični razvoj, so zavajajoče ali v najboljšem primeru naivne. Zakaj? Ker ne obstaja realna možnost nadzora nad nedostopno trdnjavo Europola ali omejevanja njegovih dejavnosti pregona. Razen tega je več ljudi komentiralo imuniteto policijskih uradnikov Europol in neustreznost kakršnega koli nacionalnega nadzora. Zato predlogu odločno nasprotujemo.
Nils Lundgren
(SV) Gospa predsednica, vzpostavili smo enotni trg s prostim pretokom blaga, storitev, kapitala in ljudi. Skoraj vsi so pristali na schengensko sodelovanje. V praksi so se odpravile vse mejne kontrole v EU. Z liberalnega vidika to pomeni ogromen korak naprej. Ni nam več treba dolge ure čakati pred vrati uradnikov, če želimo študirati, delati, potovati ali dobiti zdravstveno oskrbo v drugi državi EU.
Vendar ima svoboda tudi svoje pomanjkljivosti. Ko so se odpravile mejne kontrole, se je obseg organiziranega kriminala bistveno povečal. To je olajšalo trgovino z drogami in ukradenim blagom ter prekupčevanje. Včasih se to širjenje organiziranega kriminala uporablja kot dokaz, da je nujna EU. To je smešno. To širjenje omogoča prav EU ter je cena, ki jo moramo plačati za večjo svobodo in blaginjo. Kako visoka je ta cena? Sredstva za policijo je treba na nacionalni ravni povečati za približno 1-2 % BDP, da bi zaustavili ta razvoj. Takšno povečanje nacionalnih sredstev je najpomembnejši in morda edini način za vračanje k pošteni in dobri Evropi.
Poročevalec želi, da se nadzor nad policijo prenese v Bruselj. Europol naj bi postal organ EU, ki se financira iz proračuna EU. Ne upošteva ustrezno vprašanj integritete in demokratične legitimnosti. Zato moramo to poročilo zavrniti, se osredotočiti na razširjanje nacionalnih policijskih sil in Europolu omogočiti, da ostane organ za sodelovanje, za katerega veljajo medvladni postopki.
Fernand Le Rachinel
(FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, to poročilo predlaga preprosto to, da se Evropskemu policijskemu uradu, Europolu, s spreminjanjem njegove sedanje pravne podlage dodeli nov status.
Cilj je dejansko zamenjava konvencije o Europolu, ki so jo leta 1995 sklenile države članice, s sklepom Sveta, ki bi to agencijo preoblikoval iz medvladnega organa v agencijo Evropske unije, ki bi se financirala iz proračuna Skupnosti in za katero bi veljali kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti. Navedena razloga za to radikalno spremembo statusa sta razširitev obsega dejavnosti Europola zunaj področja organiziranega kriminala ter nesposobnost držav članic, da ustrezno izpolnijo te nove in zelo obširne cilje. Svet nam zagotavlja, da se bodo ti cilji zagotovo ustrezneje izpolnili na ravni Evropske unije.
Vendar je vse to le iluzija. Dejansko nas že zavezujejo zahteve in izvajanje lizbonske pogodbe, ki skoraj celotno politiko pravosodja in notranjih zadev prenaša na področje odločanja s kvalificirano večino v Svetu ministrov. Do zdaj se je za področje sodnega in policijskega sodelovanja zahtevalo soglasje. V praksi naši nacionalni in evropski voditelji zdaj uveljavljajo institucionalne reforme, ki vse delujejo v smeri še bolj nadnacionalnega in birokratskega modela.
Prav te reforme, ki so vključene v lizbonsko pogodbo, so bile zavrnjene na referendumih v Franciji in na Nizozemskem maja in junija 2005. Ljudje so bili prevarani in podcenjeni. Evrope ni mogoče graditi v nasprotju z voljo njenih državljanov in v nasprotju z nacionalnimi razmerami, zato je skrajni čas, da se naš proevropski politični razred tega začne zavedati in Evropi dopusti, da se izgradi sama na podlagi pravice narodov in državljanov do identitete, suverenosti, svobode in varnosti.
Margaritis Schinas
- (EL) Gospa predsednica, kot član odbora za proračun in poslanec Evropskega parlamenta, ki izhaja iz regije na zunanjih mejah Evropske unije, želim izpostaviti tri točke.
Prvič, spreminjanje Europola v agencijo Skupnosti zahteva, da je njegovo delo bolj stroškovno učinkovito. Želimo si, da bi bil ta Europol Skupnosti bolj prisoten na območjih in področjih, kjer je to nujno - na Balkanu, v boju proti organizirani mafiji - in ne le v sobah za osebje ali pisarnah.
Drugič, v okviru Europola Skupnosti morajo nacionalne policijske sile postopno odpraviti medsebojno nezaupanje. Policijski organi držav članic se morajo naučiti medsebojnega sodelovanja zunaj meja in nacionalnih prednostnih nalog. Preoblikovanje Europola v agencijo Skupnosti omogoča prav to.
Nenazadnje pa želim izpostaviti najpomembnejšo točko, in sicer smo veliko časa posvetili institucionalni razsežnosti tega vprašanja. V celoti podpiram poročevalca gospoda Díaza de Mero Garcío Consuegro, ki se je odločil za praktično in realno rešitev. Celotnega postopka ne moremo zaustaviti do leta 2009, medtem ko čakamo na idealno institucionalno rešitev, prav tako pa ne moremo ob tako perečih težavah nadaljevati z ideološkimi razpravami. Zdaj je čas za delovanje in to delovanje je nujno. V tem smislu v celoti podpiram pristop, ki ga je oblikoval poročevalec, in upam, da bo ta razprava prva stopnja pri oblikovanju prave policijske službe Evropske skupnosti, ki bo sposobna obvladovati težave.
Georgios Georgiou
- (EL) Gospa predsednica, ponovno moramo pozdraviti razvoj tega velikega policijskega organa, imenovanega Europol. To počnemo že od leta 1992. Rezultati njegovega delovanja niso bili slabi. Zdi se mi, da bo nova oblika, ki jo želimo zagotoviti Europolu, povzročila težave, če bo britanska policija delovala v Parizu in grški policisti v Berlinu. Ugotovili bomo, kako to preseči, vendar bo vedno obstajala težava nezaupanja med policijskimi organi.
Pozdravljam zelo natančno delo gospoda Díaza de Mere Garcíe Consuegre. Če naj bi dejavnosti Europola omejili na vprašanja terorizma, mora med ostalimi zločini poskušati odkriti dejanski terorizem, da se ne razvije v mehanizem, ki bo namesto preganjanja terorizma kot jarem omejeval človekove in politične pravice evropskih državljanov.
Hynek Fajmon
(CS) Gospa predsednica, gospe in gospodje, prepričan sem, da spreminjanje pravnega statusa Europola, o katerem zdaj razpravljamo, ni korak v pravo smer. Europol zdaj deluje dobro, zato njegovega statusa ni treba spreminjati. Delo policije je v pristojnosti držav članic, zato so za to delo smiselno in ustrezno odgovorne zlasti nacionalne vlade, ki jih nadzorujejo nacionalni parlamenti. Ta pristop se implicitno že upošteva tudi pri schengenskem sodelovanju, v katerega je od konca lanskega leta v celoti vključena tudi Češka republika. Za policijsko sodelovanje na ravni EU se zato seveda uporablja medvladni pristop. Komisija zdaj želi opustiti ta ustrezen in logičen pristop ter dejansko preoblikovati Europol v novo agencijo, ki bi bila podrejena evropskim institucijam. Vendar oblika agencije ni primerna za Europol in ne bo zagotovila nobenih koristi. Nacionalni ministri za notranje zadeve bodo imeli vse manj nadzora nad Europolom in na področju boja proti kriminalu to ne bo povzročilo nobenih prednosti. Po mojem mnenju je treba najprej ustrezno in demokratično ratificirati lizbonsko pogodbo, kar vpliva tudi na pravno podlago Europola; šele po tem se lahko začnejo pogajanja o morebitnem spreminjanju pravne podlage. Zato bom glasoval proti temu poročilu.
Alexander Stubb
Gospa predsednica, v skupini PPE-DE obstaja veliko različnih mnenj. V celoti nasprotujem mnenju prejšnjega govornika in želim najprej čestitati poročevalcu za odlično pripravljeno poročilo.
Mislim, da je poročilo zelo dobro pripravljeno in ustrezno iz treh razlogov. Prvi razlog je, da razširja pristojnosti Europola. Vključuje ga v proračun Skupnosti, vzpostavlja agencijo in njegove pristojnosti razširja zunaj področja organiziranega kriminala. Mislim, da predstavlja zelo pomemben korak naprej.
Drugič, ustrezen je, ker zahteva več prilagodljivosti. Ni potrebno veliko razmišljanja, da bi ugotovili, da organizacija, ki je bila ustanovljena leta 1995 in katere konvencije so bile med letoma 2000 in 2003 trikrat spremenjene, pri čemer so te spremembe začele veljati šele leta 2007, ne deluje. Ni dovolj prilagodljiva. Zato je potrebno več prilagodljivosti in menim, da to poročilo predlaga prav to. Ena najbolj nazadnjaških stvari je notranje ministrstvo ali policija in menim, da se je v primeru Europola to pokazalo.
Tretjič, menim, da je to poročilo ustrezno, ker spodbuja nadnacionalne elemente in elemente Skupnosti ter zmanjšuje pomen medvladnih elementov. Povečuje sodni nadzor in demokracijo, ki sta prednostni področji, na katerih je treba sodelovati. Z razširjanjem prostega pretoka, schengenskega območja in posledično mednarodnega kriminala je vse bolj nujno sodelovanje na evropski ravni in mislim, da je to poročilo pomemben korak v to smer.
Javier Moreno Sánchez
(ES) Gospa predsednica, kratko pojasnilo. Kot je navedel koordinator Socialistične stranke, smo socialisti še vedno prepričani, da poročevalec ni najprimernejša oseba za pripravo poročil o sodnem in policijskem sodelovanju.
Strinjam se z gospodom Coelhom, ki pravi, da je vrhovno sodišče o tej zadevi že razsodilo, vendar gre za vprašanje etike in političnega dostojanstva.
Naj pojasnim. Povedati moram, da poročevalec ni želel sodelovati s španskim pravnim sistemom, za kar je bil tudi kaznovan. Ta zadeva ni bila postranska: šlo je za sojenje teroristom, obtoženih najhujšega napada, ki se je kdaj koli zgodil v Evropski uniji.
Zato menimo, da zaradi doslednosti neka oseba ne more zavrniti sodelovanja s pravnim sistemom v Španiji in nato Evropi narekovati, kako naj države članice medsebojno sodelujejo na področju policije in sodstva.
Geoffrey Van Orden
Gospa predsednica, ta razprava jasno dokazuje običajno zmešnjavo v zvezi z izrazoma sodelovanje in združevanje. Zelo se strinjam z govorniki, ki so izrazili zaskrbljenost zaradi prizadevanj EU za razširitev pristojnosti in pooblastil Europola. Očitno je, da je treba doseči dobro sodelovanje med policijskimi in varnostnimi službami. Menim, da je bilo to sodelovanje na operativni ravni vedno dobro, vendar ga je mogoče še izboljšati. Verjetno sem eden od redkih poslancev tega Parlamenta, ki je večkrat obiskal Europol, in glede na moja opažanja je večina njegovih dejavnosti dejansko dvostranska, kar ni v skladu z navedbo, da ima nekatere druge pomembne naloge.
Potreba po sodelovanju se zelo razlikuje od vključevanja institucij Evropske unije, kar je le del širšega evropskega načrta za politično združevanje.
Charles Tannock
Gospa predsednica, soglašam z mnenjem kolega Geoffreya Van Ordena in kolega iz Češke republike iz stranke ODS. Ne strinjam se z gospodom Stubbom. Prav tako nisem naklonjen zamisli o spreminjanju Europola v neke vrste evropsko nadnacionalno polnopravno organizacijo po vzoru službe FBI in menim, da tega večina mojih volivcev v Združenem kraljestvu ne bi podprla.
Kot moji kolegi seveda tudi sam zagovarjam medvladno sodelovanje na področju policijskih, obveščevalnih in varnostnih vprašanj, zlasti v času, ko se srečujemo z vse večjimi težavami zaradi mednarodnega organiziranega kriminala, mednarodnega terorizma itd. Europol ima že zdaj precej obsežne pristojnosti tudi na področjih, kot je trgovina z ljudmi, in zato njegovih pooblastil ni treba dodatno razširjati. Europol mora biti agencija, ki bo delovala kot varuh na področju izmenjave informacij in izgrajevala večje zaupanje med našimi nacionalnimi policijskimi organi ter varnostnimi in obveščevalnimi službami. Med tradicionalnimi organi za kazenski pregon v nekaterih državah članicah obstaja veliko nezaupanje. Europol mora delovati kot neke vrste koordinator in se mu ne sme dodeljevati posebnih pravic. Zlasti nasprotujem kakršni koli zamisli o policistih EU, ki bi lahko delovali v naših državah in imeli pooblastila za aretacijo.
Alexander Stubb
Gospa predsednica, moram se odzvati na izjavi mojih kolegov gospoda Van Ordena in gospoda Tannocka. Naš namen ni vzpostavitev organizacije po vzoru ameriške obveščevalne službe, ampak si enostavno prizadevamo za boljše policijsko sodelovanje, ki bi bilo učinkovitejše, bolj pregledno in bolj prilagodljivo, ki bi torej ustrezno delovalo. Tega danes še ni, zato si za to prizadevamo.
Ne želim sodelovati v notranji razpravi in ustvarjanju panike v Združenem kraljestvu, da vzpostavljamo neke vrste FBI z najvišjimi pristojnostmi ter da bo lahko evropska policija vstopila v vaš dom in vas aretirala. To ni naš namen. Doseči želimo boljše delovanje tretjega stebra, torej policijskega sodelovanja. To je vse.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Dovolite mi, da samo podam morda komentar ali dva o tej izredno zanimivi razpravi, ki sem ji imel čast prisostvovati.
Najprej glede stališča Sveta do amandmajev, ki jih ni malo, ni jih malo, vendar tudi stališča Sveta še ne morem tukaj predstavljati. Kot je bilo rečeno v uvodu, Svet o tem sklepu še razpravlja in bo v tem okviru razpravljal tudi po amandmajih. Lahko pa zatrdim, da si bomo kot predsedstvo prizadevali za podrobno in pozorno obravnavo vseh amandmajev, ki bodo sprejeti, in poleg tega si bomo prizadevali tudi za njihovo vključitev v čim večjem številu v besedilo sklepa. Več od tega seveda zagotoviti ne morem. Kot je znano, je za sprejetje sklepa v tem času še vedno potrebno soglasje vseh držav članic.
In to me napeljuje na naslednji komentar, ki se tiče revizijske klavzule. Tudi o tem ni stališča Sveta, vendar pa mislim, da lahko v imenu predsedstva izrazim določen pomislek do vgrajevanja mehanizmov v besedilo akta, kakršen je ta, mehanizmov, ki bi se avtomatično sprožili v obdobju po uveljavitvi lizbonske pogodbe. Lizbonska pogodba še ne velja. Njena uveljavitev je v rokah nacionalnih parlamentov in, v vsaj v enem primeru, volivcev.
Moje mnenje je, da z vgrajevanjem tovrstnih mehanizmov v akte, kakršen je ta, ne olajšujemo ne le sprejetja aktov, kakršen je ta, temveč tudi ne olajšujemo postopkov ratifikacij, ki ta čas potekajo. Mislim tudi, da je to vprašanje zadovoljivo rešeno v deklaraciji št. 50, ki je pripeta k besedilu lizbonske pogodbe.
Alexander Alvaro
- (DE) Gospa predsednica, ker sem imel občutek, da minister tega ni razumel, sem želel zelo na kratko poudariti dejstvo, da revizijska klavzula na noben način ne ogroža ali vpliva na ratifikacijo pogodbe, ampak enostavno zagotavlja, da bo po ratifikaciji Parlament ponovno obravnaval poročilo o Europolu. Po posvetovanju z drugimi stalnimi predstavniki se mi zdi, da se ta grožnja ne obravnava kot splošna.
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, hvala za vse vaše prispevke. Zelo kratek bom.
Najprej bom na splošno odgovoril vsem tistim, ki dvomijo o potrebi po krepitvi Europola, ter tistim, ki so govorili o volji ljudstva in zaskrbljenosti državljanov. Če bi lahko izpostavili le eno vprašanje, v zvezi s katerim je velika večina evropskih državljanov izrazila zaskrbljenost zaradi prostega gibanja kriminalnih združb in pozvala k večji varnosti, bi bilo to prav vprašanje policijskega sodelovanja. Gre za vprašanje, kot je ugotovil gospod Stubb, pri katerem večja liberalizacija pretoka oseb povzroča večjo potrebo po evropskem usklajevanju in ukrepih proti nadnacionalnemu kriminalu. Zato koncept evropske agencije zagotovo ni koncept birokratskega organa, ampak hitrega in učinkovitega operativnega orodja.
Zato sem prepričan, ne le zato, ker sem predložil ta predlog, da je treba ta sklep sprejeti čim prej, kot želi slovensko predsedstvo. Kar zadeva predloge sprememb, sem že govoril o predlogu spremembe, ki ga je vložil gospod Alvaro. Naj vas spomnim, da zamisel o rednem pregledu nemotenega delovanja sedanjih pobud v okviru tretjega stebra dovoljuje deklaracija št. 50, ki je bila pravkar navedena. Kaj to pomeni? To pomeni, da bo Komisija po začetku veljavnosti pogodbe za vsak primer posebej in ko bodo okoliščine za to primerne, predlagala pregled instrumentov, ki zdaj spadajo v tretji steber, da bi jih preoblikovala v instrumente, za katere ima Parlament vse pristojnosti soodločanja in za katere veljajo postopki, ki jih po mojem mnenju ustrezno želi Parlament. To pomeni, da že obstaja takšen instrument.
Osebno se morda ne strinjam le z določitvijo tako omejenega časovnega okvira za ta instrument, vendar se sprašujem in o tem nimam določenega mnenja, ali je priporočljivo načrtovati pregled instrumenta, kot je sklep o Europolu, ki še ni začel veljati. To se sprašujem, ker bi ta sklep, če bi ga sprejeli pred koncem slovenskega predsedovanja junija 2008, začel veljati januarja 2010. Ali lahko torej že načrtujemo pregled instrumenta, ki se bo začel uporabljati januarja 2010?
Če bi se pri delovanju instrumenta pojavile težave, povezane z neustreznim demokratičnim spremljanjem, ne bi ugovarjal, da je to odličen razlog, da bi Evropska komisija uporabila deklaracijo št. 50 in instrument iz tretjega stebra prenesla v nov sistem. S tem primerom želim med drugimi poudariti, da ne moremo nasprotovati potrebi Parlamenta po demokratičnem spremljanju, vendar težave vidimo v načinu in časovnem okviru tega strogega in obveznega postopka pregleda.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
Gospa predsednica, preden začnete z odštevanjem časa, vas najprej prosim za dve minuti, ki mi pripadata, da lahko vljudno odgovorim vsem kolegom poslancem, Svetu in Komisiji, poleg tega pa vas, gospa predsednica, iskreno prosim za dodaten čas, da odgovorim na zelo resna in neupravičena namigovanja, ki so bila izrečena o meni. Gospa predsednica, ali lahko računam na vaše razumevanje? Najlepša hvala.
Zelo sem hvaležen za prispevke skoraj - in naj poudarim besedo "skoraj" - vseh mojih kolegov in jih bom posebej upošteval. Zaskrbljenost, ki je bila izražena, ni le zaskrbljenost poročevalca, ampak celotnega Parlamenta. Z veseljem sem poslušal o naklonjenosti Sveta ter razumne kompromisne besede in pojasnila podpredsednika Frattinija.
Zato se želim zahvaliti vsem kolegom poslancem, tako tistim, ki so mi naklonili svojo podporo, kot tistim, ki so me kritizirali. Ne smete pozabiti, da sem poslanec Parlamenta že sedemnajst let in da sem bil dve leti tudi generalni direktor policije v Kraljevini Španiji. Zato lahko vidim obe strani zadeve.
Predsedujoči Svetu, iz tega razloga ponovno izpostavljam vprašanja, ki nas zadevajo. Proti kriminalu se ne moremo boriti sami. Kriminal je nadnacionalni pojav. Kriminal presega meje, zato naše nacionalne policijske sile potrebujejo Europol kot instrument, ki jih bo podprl in okrepil. Ne gre za instrument, ki bi se vmešaval v njihovo delo ali opravljal enako delo, ampak instrument, ki bi jim pomagal in jih krepil.
Jamstva so za nas zelo pomembna. Zelo pomembno je, da podpiramo in krepimo Europol, vendar na podlagi treh meril: zaupanje, nadzor in jamstva. To je bilo seveda pojasnjeno v našem poročilu in prispevkih kolegov poslancev.
Pomembno je tudi čim prejšnje varstvo podatkov v okvirnem sklepu v tretjem stebru. Za nas je izjemno pomembno tudi, da ima Parlament pristojnost nadzora ter da se skupaj odločno borimo proti organiziranemu kriminalu.
Gospa predsednica, zdaj bom na podlagi namigovanj govoril o drugi, manj prijetni zadevi. Gospod Moreno ne upošteva sodnih odločb. Vrhovno sodišče Kraljevine Španije in državni tožilec tega sodišča sta v zvezi z mojim primerom izrekla naslednje besede. Ne vem, če je prevod ustrezen, vendar sta izjavila, da ni bilo "prav nobenega zločina".
Vendar nekateri ljudje, kot je gospod Moreno, niso imeli in nimajo intelektualne in moralne integritete, da bi se opravičili za razširjanje napačnih informacij. Gospod Moreno je kot ponavadi Parlament zavajal z zadevami, ki niso na noben način povezane s poročilom ali vsebino vprašanja.
Govoril je o moralnosti in nedostojanstvu. Nemoralno in nedostojanstveno je, če človek ne upošteva sodnih odločb in jih poleg tega še očita kolegu, ki pa je dostojanstven in moralen. Ne želim reči, da je gospod Moreno nedostojanstven in nemoralen, vendar se je nedostojanstveno in nemoralno vedel.
V njegovo obrambo lahko rečem, da bi rad verjel, da ne gre za njegove lastne zamisli, ampak da je morda tako deloval le kot posrednik. Zakaj? Da bi neupravičeno diskreditiral in morda neuspešno poskušal pridobiti nekaj prostora v španskem tisku.
Predsednica
- (FR) Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 17. januarja 2008.
