Timp afectat întrebărilor preşedintelui Comisiei
Preşedinte
Următorul punct pe ordinea de zi îl reprezintă ora de întrebări cu preşedintele Comisiei.
Întrebări libere
Paulo Rangel
vicepreşedinte al Grupului PPE. - (PT) Dle Preşedinte, dle preşedinte al Comisiei, aş dori să încep această primă dezbatere prin a vă felicita pentru acest nou instrument de supraveghere politică şi pentru însemnătatea acestuia în progresul şi dezvoltarea democraţiei parlamentare în Europa. Cei care vor avea de câştigat de pe urma acestui instrument vor fi cetăţenii Europei, prin intermediul reprezentanţilor lor.
Ţinând seama de cele mai recente evenimente - referendumul irlandez, ratificarea de către Polonia şi ultimele declaraţii ale preşedintelui Republicii Cehe - întrebarea mea este cum evaluaţi dumneavoastră procesul de intrare în vigoare a Tratatului de la Lisabona. A adoptat preşedintele Comisiei vreo măsură în acest sens? Care este data la care estimaţi că va intra în vigoare tratatul şi, în plus, ţinând cont de această dată, a adoptat Comisia până în prezent măsuri în vederea tranziţiei spre un nou tratat - de la Tratatul de la Nisa la Tratatul de la Lisabona - ori suntem încă în expectativă, cum s-ar spune; aşteptăm să vedem ce se va întâmpla?
José Manuel Barroso
În primul rând, dle Rangel, vă mulţumesc pentru felicitările adresate. Sunt foarte încântat să observ aplicarea acestei proceduri în Parlamentul European. Procedura există şi în Portugalia şi am fost implicat în aplicarea ei atât ca lider al opoziţiei, cât şi ca prim-ministru; sper, prin urmare, că aceasta se va dovedi a fi un bun prilej de discuţii cu onorabilii deputaţi.
Ca răspuns la întrebarea specifică adresată, pentru mine situaţia este clară: toate ţările au aprobat deja Tratatul de la Lisabona în condiţii democratice. Irlanda l-a aprobat în urma unui referendum, celelalte ţări prin intermediul parlamentelor. Procesul de ratificare se află încă în derulare în Republica Cehă. Aşteptăm finalizarea procesului în cadrul Curţii Constituţionale, dar odată cu încheierea acestuia, procesul de ratificare va fi finalizat definitiv, pentru că există un principiu general de drept, în dreptul comunitar şi cel internaţional, şi acest principiu este cel al cooperării loiale între statele membre şi instituţii, precum şi al bunei-credinţe în negocierea acordurilor internaţionale.
Paulo Rangel
vicepreşedinte al Grupului PPE. - (PT) Dle preşedinte al Comisiei, după ce am ascultat răspunsul dumneavoastră, aş dori să aflu următoarele: pe durata acestei etape în care toată lumea aşteaptă formarea Comisiei, care anume este perspectiva dumneavoastră asupra acestei situaţii? Vom avea doar o Comisie interimară până când Republica Cehă va ratifica în cele din urmă tratatul sau veţi începe numirea noilor comisari?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - (PT) Consiliul European a decis că noii comisari pot fi numiţi numai în momentul în care va exista claritate juridică cu privire la tratat, iar acest proces nu a fost încă finalizat.
Prin urmare, de la 1 noiembrie, Comisia se va ocupa numai de activităţile cotidiene. Evident, sperăm că acest proces se va rezolva cât mai rapid posibil şi pregătim tot ce ne stă în putinţă pentru noua Comisie şi vom continua să acţionăm în acest sens. Sincer să fiu, onorabili deputaţi, ideea este că nu avem control total asupra calendarului; acesta depinde de finalizarea procesului de ratificare în Republica Cehă.
Stephen Hughes
vicepreşedinte al Grupului S&D. - Cifra şomajului ar putea creşte anul viitor până la 27 de milioane de persoane în Uniunea Europeană, transformând această criză financiară şi economică în una socială. În lumina celor de mai sus, sunteţi de acord acum că planul de redresare economică asupra căruia s-a convenit în luna decembrie a anului trecut nu a fost suficient? În special, aţi fi de acord cu faptul că, pentru promovarea partajării inteligente a muncii, este necesar un stimulent mai puternic - CES a sugerat 1 % din PIB - care să vizeze o strategie pozitivă de intrare pe piaţa muncii, urmărind protejarea locurilor de muncă viabile şi crearea de noi locuri de muncă?
Ce veţi face la nivelul UE pentru a promova locurile de muncă din sectorul ecologiei şi cel al tineretului? De exemplu, s-a sugerat că ar trebui creată o platformă strategică unică la un nivel care să unească toţi actorii majori, în vederea cooperării în domeniul creşterii economice, al inovării şi al creării de locuri de muncă în fiecare sector, precum şi a coordonării instrumentelor existente, cum ar fi platformele tehnologice, grupurile de experţi în evaluarea competenţelor şi iniţiativele tehnologice comune. Credeţi că ar fi o idee bună punerea în aplicare a acesteia la nivel european?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Cred că fără planul nostru de redresare economică, situaţia ar fi mult, mult mai critică. De fapt, măsurile adoptate au avut un adevărat efect de amortizare. Am estimat că aproximativ 5 % din PIB-ul Uniunii Europene a fost cheltuit în 2009 şi 2010, adică în jur de 550 de miliarde de euro. Prin urmare, cred că ceva a fost, totuşi, realizat. Să fim realişti în această privinţă.
Sunt în favoarea tuturor celorlalte eforturi privind platformele combinate pe care le-aţi sugerat în vederea soluţionării problemelor cu care ne confruntăm. Ocuparea forţei de muncă rămâne cea mai importantă problemă. După cum ştiţi, am declarat acest lucru de mai multe ori şi am solicitat, de fapt, organizarea unui summit privind ocuparea forţei de muncă. Unele state membre nu au apreciat această idee. Poate dumneavoastră, dle Hughes, ne puteţi ajuta să convingem unele state membre şi guverne care au decis minimizarea importanţei unui astfel de summit, pentru că eu cred că ocuparea forţei de muncă este cea mai importantă problemă cu care trebuie să ne confruntăm în viitorul apropiat.
Stephen Hughes
vicepreşedinte al Grupului S&D. - Mă voi ocupa, desigur, de acele state membre. Revenind la această idee a strategiei de intrare pe piaţă, sunteţi de acord cu faptul că acele cheltuieli ce vizează reducerea eficientă a şomajului nu ar trebui privite ca o povară în plus asupra finanţelor publice, ci ca o modalitate de garantare a durabilităţii?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - De fapt, am făcut exact acest lucru. Unele dintre măsurile speciale adoptate de statele membre - să luăm exemplul Kurzarbeit din Germania - au vizat creşterea cheltuielilor şi, în acelaşi timp, reducerea productivităţii într-o anumită măsură, lucru justificat, după părerea mea, din punct de vedere social. Aş putea spune acelaşi lucru şi despre sistemul galez care a fost aprobat în Regatul Unit. Aşadar au existat, într-adevăr, cazuri în care, din motive sociale, s-a dat dovadă de mai multă flexibilitate şi s-au efectuat mai multe cheltuieli sociale, dar aceste măsuri au fost o modalitate de a evita o creştere şi mai accentuată a şomajului, care rămâne în momentul de faţă principalul meu motiv de îngrijorare.
Guy Verhofstadt
preşedinte al Grupului ALDE. - (NL) Dle Preşedinte, întrebarea mea nu va fi o surpriză pentru preşedintele Comisiei. Vineri, doamna comisar Kroes a anunţat că există indicii semnificative potrivit cărora ajutorul acordat de către Germania societăţii Opel contravine normelor europene privind ajutorul de stat şi piaţa internă, dezavantajând fabrici din alte ţări. Pe de altă parte, Günter Verheugen nu consideră că această situaţie este problematică; într-adevăr, acesta a declarat la radio că Opel a început deja să îşi revină.
Ieri, un coleg din cadrul Uniunii Creştin Democrate (CDU) din Germania a solicitat chiar să o atenţionăm pe doamna comisar Kroes. Acesta a spus despre doamna Kroes ca este un comisar foarte controversat, lipsit de obiectivitate, cu tendinţe anti-germane, care nu poate să arunce Europa în criză cu două săptămâni înainte de încheierea mandatului său. În opinia mea, doamna comisar Kroes îşi face doar meseria, prin urmare întrebarea pe care v-o adresez este foarte simplă, dle preşedinte al Comisiei: o veţi susţine pe doamna comisar Neelie Kroes, da sau nu?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Întotdeauna mi-am susţinut comisarii, inclusiv pe Neelie Kroes. Desigur, aceasta a luat decizia de a stabili contacte cu guvernul german pentru a solicita clarificări abia după ce a primit consimţământul meu. În prezent aşteptăm un răspuns din partea întreprinderilor implicate.
Sunt recunoscător pentru faptul că, datorită bunei cooperări, înregistrăm progrese semnificative în acest caz. Înţeleg că, în urma dubiilor exprimate de Comisie cu privire la corectitudinea procesului de licitaţie, GM şi Opel Trust vor reevalua ofertele de achiziţionare a Opel, pe baza condiţiilor comerciale. Am încredere că putem ajunge la o soluţie compatibilă cu normele europene privind piaţa internă şi ajutoarele de stat.
Am afirmat deseori că nu putem face compromisuri în legătură cu normele europene privind piaţa internă şi concurenţa. Dacă nu respectăm acest lucru, nu va mai exista o piaţă internă şi nici proiectul nostru european comun.
Guy Verhofstadt
preşedinte al Grupului ALDE. - (NL) Nu mai am întrebări. Aş remarca numai că preşedintele Comisiei a declarat foarte clar aici că şi dumnealui susţine scrisoarea trimisă de doamna comisar Kroes, care este aprobată, de asemenea, de Comisie în ansamblu. Acest lucru este, într-adevăr, important, pentru că înseamnă că domnul comisar Verheugen trebuie să îşi aleagă cuvintele cu mai multă atenţie atunci când afirmă că nu există probleme. Fie sunt, fie nu sunt probleme.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Nu numai că susţin cele menţionate în scrisoare, dar înainte ca doamna Kroes să o trimită, i-am spus să facă acest lucru; prin urmare, poziţia mea cu privire la acest aspect este foarte clară.
Dle Verhofstadt, să clarificăm lucrurile. Există trei persoane în Comisie care au dreptul de a exprima o opinie, dar poziţiile Comisiei sunt cele exprimate de preşedinte în numele colegiului şi de comisarul relevant.
Rebecca Harms
copreşedintă a Grupului Verts/ALE. - (DE) Dle Preşedinte, cu o profundă îngrijorare în ceea ce priveşte un posibil eşec al negocierilor de la Copenhaga privind schimbările climatice, Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară din cadrul Parlamentului a reafirmat ieri vechile solicitări ale Consiliului European şi le-a adoptat în regim de urgenţă şi cu susţinere foarte puternică. Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară a propus ca, încă o dată, Consiliul să abordeze necesitatea stabilirii unui obiectiv de reducere cu 30 % a CO2 pentru Uniunea Europeană, deschizând posibilitatea unei reduceri cu 40 % pentru ţările industrializate; de asemenea, a propus - şi acesta este un element cheie pentru negocierile internaţionale - ca, până în 2020, Europa să furnizeze 30 de miliarde de euro pentru fondul pentru combaterea schimbărilor climate destinat ţărilor în curs de dezvoltare. Ce veţi face, ce puteţi face pentru a aduce aceste solicitări importante, necesare şi justificate în atenţia Consiliului?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - După cum am declarat public cu ocazia evenimentului la nivel înalt desfăşurat la New York, precum şi la Pittsburgh, sunt foarte îngrijorat din cauza ritmului lent în care se derulează negocierile pentru Copenhaga.
Există trei obstacole posibile pentru Copenhaga, legate nu numai de finanţare: lipsa evidentă de ambiţie în ceea ce priveşte garanţiile de reducere a emisiilor oferite de unele ţări dezvoltate din afara Uniunii Europene; reticenţa marilor ţări în curs de dezvoltare, marile economii emergente, de a înainta propuneri convingătoare pentru acţiunile lor de diminuare; precum şi absenţa unei oferte financiare solide, înaintate de către ţările dezvoltate la masa negocierilor. Acestea sunt cele trei obstacole.
Sper ca Uniunea Europeană să îşi păstreze poziţia de lider şi ca, la sfârşitul acestei luni, Consiliul European să prezinte o propunere financiară solidă. Sper că mâine vom avea timp să discutăm în detaliu acest aspect, pentru că schimbările climatice vor reprezenta una dintre temele principale de discuţie în cadrul următorului Consiliu European. Cu siguranţă, Comisia va lupta pentru un program ambiţios, deoarece, după cum am spus de fiecare dată, schimbările climatice nu reprezintă numai un aspect referitor la mediu, ci şi unul ce priveşte dezvoltarea.
Rebecca Harms
copreşedintă a Grupului Verts/ALE. - (DE) Dle preşedinte al Comisiei, în numeroase discuţii de informare, inclusiv cu înalţi oficiali ai Naţiunilor Unite, ni se spune că eforturile Uniunii Europene au rămas în urma celor depuse de ţări precum China şi, în ceea ce priveşte încercările sale, Japonia. Cum puteţi susţine încă faptul că vom deţine rolul de lider?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Voi fi foarte fericit în ziua în care acest lucru se va întâmpla, dar, din păcate, nu este adevărat. Până în prezent, Uniunea Europeană este singurul bloc care şi-a asumat ţinte obligatorii care sunt acum transpuse în legislaţie.
Salutăm evoluţiile pozitive, şi anume declaraţia politică de bun augur făcută de noul prim-ministru al Japoniei, pe care l-am felicitat personal, dar, până acum, este vorba de o declaraţie politică. Salutăm unele dintre planurile naţionale anunţate de China, dar, până în prezent, aceasta nu a acceptat să le confere un caracter obligatoriu în cadrul negocierilor de la Copenhaga.
Salutăm alte evoluţii pozitive, dar realitatea este că noi conducem lumea în această luptă împotriva schimbărilor climatice. Mi-ar plăcea să ni se alăture cineva în această poziţie de lider, pentru că uneori nu este foarte comod să fii lider şi să fii singur. Dar realitatea este că ceilalţi trebuie să se ridice la nivelul nostru de ambiţie.
Michał Tomasz Kamiński
Dle Preşedinte, aş dori mai întâi să vă mulţumesc pentru că sunteţi dovada vie a faptului că promisiunile politicienilor sunt puse în practică. Când soţia mea îmi cere să fac ceva şi mă întreabă dacă sigur voi face acel lucru, întotdeauna răspund: "Da, la urma urmei sunt politician.” Aţi arătat astăzi că vă ţineţi cuvântul de politician. Sunteţi cu noi şi răspundeţi întrebărilor Camerei foarte bine.
Dle Preşedinte, în discursul pe care ni l-aţi adresat, aţi spus că este foarte importantă consolidarea pieţei unice şi că această consolidare este o soluţie pentru criza din Europa. Aş dori să vă întreb, dle Preşedinte, în numele grupului din care fac parte, ce intenţionaţi să faceţi în următoarele câteva luni astfel încât consolidarea pieţei unice europene să contribuie la lupta împotriva crizei economice de proporţii cu care ne confruntăm în momentul de faţă.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Vă mulţumesc foarte mult, dle Kamiński. De fapt, am spus în orientările mele politice, care cred că au fost aprobate de Parlamentul European având în vedere puternica susţinere acordată realegerii mele, că piaţa internă este o prioritate şi că trebuie să luptăm împotriva tuturor formelor de naţionalism economic.
Am veşti bune pentru toată lumea. Chiar astăzi i-am încredinţat lui Mario Monti misiunea de a pregăti un raport privind viitorul pieţei unice, care va conţine opţiuni şi recomandări pentru o iniţiativă de relansare a pieţei unice. Sunt încântat că a acceptat această misiune, pentru că este o modalitate de a obţine expertiză externă, de a consolida susţinerea, sperăm împreună cu Parlamentul European, astfel încât să putem da un nou avânt pieţei interne, precum şi de a vedea în ce fel putem adapta piaţa internă la secolul XXI. Cred că acest lucru este deosebit de important atât pentru consumatori, cât şi pentru întreprinderile mici şi mijlocii, care uneori resimt presiunea şi suferă din cauza comportamentelor care au efecte de denaturare pe piaţa comună.
Michał Tomasz Kamiński
Dle Preşedinte, aş dori, în final, să menţionez cât de important este pentru noi, pentru grupul nostru, faptul că în această acţiune de consolidare a pieţei unice, de construire a Europei noastre comune, nu aţi uitat diferenţele care există în Europa. Nu aţi uitat că există ţări care au aderat recent la Uniunea Europeană şi care au, într-un fel, un handicap din punct de vedere economic. Ştim că aţi acţionat întotdeauna foarte corect în ceea ce priveşte aceste noi state membre şi sper că veţi continua în acest sens.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Cred că piaţa internă este cea mai bună modalitate de a proteja toate statele membre, fie că sunt noi sau vechi, mari sau mici, bogate sau sărace. Este vorba de o politică a dreptăţii, pentru că este cel mai bun mod de a-i proteja pe cei mai fragili, şi anume pe consumatori care, de obicei, sunt cei mai fragili.
De asemenea, este modalitatea de a proteja întreprinderile mici şi mijlocii faţă de marile monopoluri sau oligopoluri. Prin urmare, entuziasmul pentru piaţa internă este acea valoare dobândită atât de importantă pentru Uniunea Europeană.
Lothar Bisky
Dle Preşedinte, ne solicitaţi să renunţăm, în curând, la programele de stimulare economică, iar deficitele bugetare din statele membre să fie reduse rapid. Totuşi, chiar şi cea mai recentă prognoză prezentată de dumneavoastră promite o creştere de numai 0,1 % a PIB-ului UE, în ultimul trimestru al anului 2009. Pentru 2009 în ansamblu, aceasta ar reprezenta o scădere de 4 %. Potrivit prognozelor dumneavoastră, în 2010 rata şomajului în UE va creşte la peste 11 %.
Nu credeţi că reducerile timpurii şi drastice ale cheltuielilor publice ar putea stopa brusc primele semne ale unei uşoare redresări? Sau credeţi că, pentru moment, sectorul financiar a depăşit problema, iar oamenii obişnuiţi ar trebui să suporte costurile crizei? Impuneţi deja locuitorilor Letoniei, Ungariei şi României condiţii scandaloase legate de creditele de urgenţă ale UE: salarii mai mici, pensii mai mici, servicii publice mai puţine şi TVA mai mare. Aceasta este ideea pe care v-o faceţi dumneavoastră despre o Europă socială?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Mai întâi, exact pentru că suntem îngrijoraţi de cifrele pe care le-aţi menţionat - şi în linii mari sunt de acord cu ele - acestea reprezintă, într-adevăr, prognozele noastre. După cum am spus de mai multe ori până acum, pregătim strategia de ieşire din criză, dar nu recomandăm începerea punerii în aplicare a acestei strategii în momentul de faţă. Prin urmare, afirmăm că ar trebui să continuăm programele de stimulare. Au avut loc reuniuni ale miniştrilor de finanţe şi cred că aceştia au convenit că nu trebuie să punem în aplicare strategia de ieşire din criză înainte de 2011. Aşadar, trebuie să continuăm stimularea economiei noastre, tocmai pentru că suntem preocupaţi, în special în ceea ce priveşte domeniul social şi şomajul.
Dar, după cum ştiţi, această criză a fost provocată şi de dezechilibre foarte mari, de cheltuieli publice substanţiale, de orgii financiare. Cred că nu ar trebui să menţinem un model neviabil, prin urmare, la un moment dat, trebuie să revenim la viabilitate. Aceasta este, de asemenea, o dovadă de solidaritate cu generaţiile viitoare.
Lothar Bisky
preşedinte al Grupului GUE/NGL. - (DE) Dle Preşedinte, am înţeles corect că 2011 ar putea fi anul în care se preconizează această "ieşire”?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Nu pot confirma acest lucru acum, dar vă pot spune că, cel mai probabil, nu se va întâmpla înainte. Cred că acesta este consensul la care au ajuns miniştrii de finanţe şi, în paranteză fie spus, aceasta a fost şi poziţia Uniunii Europene în cadrul G20.
Trebuie luat în considerare, de asemenea, efortul depus în vederea unei coordonări globale a acestor politici. Aceasta nu înseamnă că în toate regiunile lumii se vor lua aceleaşi decizii în acelaşi timp, dar, în timpul acestei crize am observat că suntem conectaţi, la bine şi la greu, şi că trebuie să încercăm să găsim o expresie globală a acestor strategii de ieşire din criză.
Aşadar, cel mai probabil nu se va întâmpla înainte de 2011, dar trebuie să continuăm să monitorizăm îndeaproape situaţia economică.
Nigel Farage
copreşedinte al Grupului EFD. - Dle Barroso, mă bucur foarte mult să vă văd aici. Şansa de a putea solicita explicaţii puterii executive trebuie cu siguranţă salutată.
După cum ştiţi, nu am fost întotdeauna unul dintre principalii susţinători ai dumneavoastră, dar trebuie să recunosc că v-aţi descurcat foarte bine. Aţi reuşit să ignoraţi rezultatele referendumului din Franţa, aţi reuşit să ignoraţi rezultatele referendumului din Ţările de Jos şi aţi reuşit să forţaţi Irlanda să se supună a doua oară. Deci aproape aţi obţinut adoptarea tratatului dumneavoastră.
Acum, desigur, este timpul să alegem preşedintele - cea mai importantă figură a Uniunii Europene pe plan mondial. Tony Blair este opţiunea preferată a celor care fac jocurile. Mă întrebam doar dacă sunteţi de acord cu mine că faptul că susţine neobosit intrarea Regatului Unit în zona euro, faptul că a renunţat la 2 miliarde GBP pe an din reducerea acordată Regatului Unit şi întreaga sa abordare în ceea ce priveşte apartenenţa Marii Britanii la Uniunea Europeană - refuzul acestuia de a da britanicilor posibilitatea de a se exprima prin referendum - toate acestea arată că Tony Blair deţine suficiente recomandări proeuropene pentru a deveni preşedintele UE? Aceasta este înţelegerea pe care am prezis-o în 2005? Toate acestea au fost convenite de la început?--
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Mai întâi, dle Farage, nu vă supăraţi atât de tare din cauza rezultatului din Irlanda. Nu a fost un rezultat extraordinar - numai 67 % din populaţie! Atunci când are loc o dezbatere reală, cu asumarea reală a responsabilităţilor, am demonstrat că poate exista susţinere puternică pentru Europa. De fapt, a fost o declaraţie de independenţă a Irlandei faţă de Partidul pentru Independenţa Regatului Unit, pentru că dumneavoastră eraţi acolo în campanie, iar irlandezii v-au spus "nu” dumneavoastră şi partidului din care faceţi parte.
(Aplauze)
În ceea ce priveşte preşedintele Consiliului, nu voi comenta. Aceasta este o decizie ce va fi luată de Consiliul European. Ce aş vrea să vă spun foarte sincer este că nu există nici acorduri ascunse, nici strategii oculte. Dacă ar exista, aş fi deja la curent. Prin urmare, nu există acorduri ascunse, nici negocieri secrete. Ceea ce vă pot spune este următorul lucru: avem nevoie de un preşedinte al Consiliului care să fie dedicat Europei şi care să confere consecvenţă în permanenţă, pentru că nu cred că este adecvat să avem un Consiliu care îşi modifică complet agenda la fiecare şase luni. Susţin cu tărie o prezenţă solidă a Consiliului European, care să asigure coerenţă şi consecvenţă Consiliului şi care să lucreze, desigur, în strânsă colaborare cu Comisia, fiind pe deplin dedicat proiectului european şi chestiunilor comunitare.
Nigel Farage
copreşedinte al Grupului EFD. - Dle Barroso, sunt dezamăgit. Este ora întrebărilor şi un răspuns "da” sau "nu” ar fi fost mai simplu, dar nu mai contează. Fie că va fi dl Blair sau nu, ideea este că nu va fi ales în mod democratic; nici dumneavoastră nu aţi fost ales în mod democratic; de fapt, nu cumva aceasta rezumă destul de corect situaţia din UE? Nu cumva aceasta este mai degrabă o organizaţie minunată care asigură unor foşti prim-miniştri pensionaţi şi epuizaţi putere executivă concretă? Aţi fi putut democratiza UE prin acest tratat. Aţi ales să nu faceţi acest lucru. Democraţia naţională contează sau Uniunea Europeană este, în opinia dumneavoastră, un bun mai important?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Preşedintele Consiliului nu este ales direct de populaţie, ci în mod democratic de către şefii de guvern din Europa, exact pentru că Uniunea Europeană nu este genul de stat integrat de care pare că vă temeţi atât de mult. Exact aceasta este logica unei astfel de alegeri. În ceea ce mă priveşte, am fost susţinut nu numai de toţi şefii de guvern aleşi în mod democratic, ci şi de o mare majoritate din acest Parlament. Prin urmare, cred că am o solidă legitimitate democratică.
(Aplauze)
În perioada anterioară, când eram politician la nivel naţional, am fost ales în mod democratic în parlamentul naţional la vârsta de 29 de ani şi ar trebui să vă spun că este mai dificil să fii ales preşedinte al Comisiei decât prim-ministru în cele mai multe dintre ţările noastre!
Krisztina Morvai
(HU) Mâine la ora 15.00, voi susţine o conferinţă de presă referitoare la situaţia de criză privind drepturilor omului, care persistă din 2006. Vă invit cordial şi sper să fie prezenţi domnul Preşedinte şi toţi colegii mei deputaţi. Potrivit informaţiilor furnizate de Serviciul naţional de asistenţă juridică, numărul imens de hotărâri judecătoreşti confirmă faptul că în toamna anului 2006, în Ungaria au avut loc acte brutale de violenţă din partea poliţiei, în special pe data de 23 octombrie, în timpul comemorării celei de-a 50-a aniversări. La ordinele guvernului, poliţia a comis o serie de atrocităţi, inclusiv împuşcarea a 14 persoane în ochi, provocând, prin urmare, orbirea multora dintre acestea; de asemenea, câteva sute de persoane nevinovate au fost reţinute ca prizonieri politici şi torturate.
Sunteţi la curent, dle Preşedinte, cu faptul că dna Kiga Göncz, vicepreşedintă a Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne, era membră a guvernului care a aprobat uzul de arme? Aş dori să aflu opinia dumneavoastră cu privire la acest aspect şi vă invit cu respect şi cordialitate, şi sper să fiţi prezent, la conferinţa de presă de mâine.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Urmăresc toate evoluţiile din statele membre, dar să clarificăm un lucru: Comisia nu are dreptul de a interveni în unele chestiuni interne ale statelor membre, iar problema prezentată se înscrie în categoria celor în legătură cu care nu putem oferi un răspuns aici pentru că este vorba de o dezbatere internă care se desfăşoară în Ungaria.
Avem autoritatea, în calitate de Comisie, de a interveni în orice chestiune privind drepturile fundamentale, atunci când este vorba de punerea în aplicare a legislaţiei comunitare. Nu a fost cazul evenimentelor la care face referire distinsa deputată în Parlamentul European. Aşadar aş dori să nu îmi mai adresaţi întrebări pe care le puteţi aborda mai bine la nivelul parlamentului naţional, decât aici, în cadrul Parlamentului European.
Krisztina Morvai
(HU) Am înţeles corect prin urmare, că libertatea de reuniune, libertatea de exprimare, drepturile omului şi chiar Convenţia Europeană a Drepturilor Omului nu sunt, conform celor spuse de dumneavoastră, parte a dreptului Uniunii Europene? Drepturile omului nu fac parte din sistemul de valori şi din sistemul juridic ale Uniunii Europene? Dacă nu fac parte, înseamnă că am fost informată greşit.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Desigur, drepturile omului sunt parte a Uniunii Europene, dar avem un sistem bazat pe principiul statului de drept şi presupunem că toate statele membre, inclusiv ţara dumneavoastră, sunt ţări guvernate de statul de drept. Deci aveţi opţiunea de a adresa întrebările dumneavoastră tribunalelor naţionale; de asemenea, se pot introduce recursuri la Curtea Europeană a Drepturilor Omului sau la Curtea Europeană de Justiţie din Luxemburg. Avem, aşadar, un sistem al drepturilor omului.
Ceea ce nu pot şi nici nu ar trebui să fac este să mă implic în dezbaterile politice naţionale dintre diversele partide politice.
Preşedinte
Dle Preşedinte, vă mulţumesc foarte mult. Aş dori să mulţumesc foarte sincer preşedinţilor grupurilor politice pentru că au respectat timpul acordat şi pentru că au coordonat atât de bine dezbaterea. De asemenea, aş dori să mulţumesc dlui Barroso. Trebuie să respectăm timpul acordat dacă dorim să purtăm o dezbatere animată. Prin urmare, vă mulţumesc foarte mult tuturor.
Consecinţele crizei financiare asupra ocupării forţei de muncă şi coeziunii sociale
Corien Wortmann-Kool
(NL) Dle Preşedinte, întrebarea mea vizează măsurile de gestionare a crizei. În ceea ce priveşte obiectivele privind emisiile de gaze în contextul schimbărilor climatice, Europa se situează înaintea Statelor Unite. Statele Unite sunt, totuşi, înaintea UE, în ceea ce priveşte investiţiile sectorului privat în inovaţiile tehnologice şi durabilitate, care sunt extrem de importante pentru întreprinderile mici şi mijloci (IMM-uri) şi pentru ocuparea forţei de muncă.
De fapt, acesta a fost un element fundamental al planului dumneavoastră privind criza şi redresarea economică. Totuşi, care este ambiţia dumneavoastră în această privinţă? Când vom atinge acelaşi nivel ca şi Statele Unite şi ce face Comisia, ce poate face pentru a asigura atingerea acestui nivel? În termeni generali, IMM-urile noastre se confruntă în continuare cu multe obstacole şi, prin urmare, pierd din potenţialul de creştere. Ce veţi face pentru a finaliza piaţa internă; care, de fapt, este o sursă majoră de creştere în ceea ce priveşte ocuparea forţei de muncă?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Am răspuns deja unui antevorbitor cu privire la piaţa internă, dar, în ceea ce priveşte aspectul tehnologic pe care îl subliniaţi, sunt cu totul de acord. Suntem în urma Statelor Unite şi a altora din punctul de vedere al investiţiilor în noile tehnologii.
Acesta este motivul pentru care, de exemplu, în acest pachet special am aprobat un plan european de redresare economică. Am pus accentul pe investiţii în anumite domenii legate de agenda privind climatul şi de securitatea energetică. Am stabilit o conexiune între aceste două probleme. De aceea, nu cu mult timp în urmă, am elaborat Planul SET şi recomandăm, de asemenea, statelor membre să aloce mai multe resurse finanţării tehnologiilor ecologice, cu alte cuvinte, a tuturor tehnologiilor care ne pot permite să devenim o economie mai durabilă, mai ecologică.
Desigur, aceasta este o chestiune pe care ar trebui să o luăm în considerare şi pentru următoarele perspective financiare. După cum ştiţi, vom prezenta revizuirea bugetului înainte de sfârşitul anului. Cu această ocazie vom putea dezbate cu privire la domeniile pe care ar trebui să punem accentul, în viitor, în ceea ce priveşte investiţiile.
Preşedinte
Dragi colegi, vă rog să nu mai adresaţi întrebări suplimentare. Am o listă foarte lungă de nume aici şi ar fi mult mai interesant dacă mai mulţi deputaţi ar putea adresa întrebări.
Sylvana Rapti
(EL) Dle Preşedinte, în 2008 Comisia a emis, aşa cum era şi corect, o recomandare privind integrarea unui număr mai mare de persoane pe piaţa muncii.
Mai întâi aş dori să vă întreb dacă, pe lângă această recomandare şi măsurile luate de statele membre, intenţionaţi, în calitate de Comisie Europeană, să adoptaţi măsuri suplimentare în vederea întăririi metodei deschise de coordonare din sectorul social? Mă refer la măsuri compatibile cu politici industriale viabile, vizând creşterea ocupării forţei de muncă.
În al doilea rând, 2010 a fost declarat - după cum ştim cu toţii - anul european al luptei împotriva sărăciei. Obiectivul nostru este consolidarea coeziunii sociale. Întrebarea este foarte simplă, dle Preşedinte: veţi face uz de toată energia, veţi avea curajul - dumneavoastră personal - de a lupta pentru atingerea obiectivelor cantitative în ceea ce priveşte problema sărăciei? V-aş ruga, în special, să nu mă îndrumaţi către statele membre, aşa cum aţi făcut în timpul discuţiei cu Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European.
(Preşedintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Am spus mai devreme că principala mea preocupare este şomajul, dar pentru a lupta împotriva şomajului nu trebuie să adoptăm doar o poziţie reactivă, ci şi una proactivă. Cred că am putea realiza acest lucru prin revizuirea strategiei de la Lisabona şi printr-o viziune integrată pentru 2020.
Strategia pe termen lung a Uniunii Europene trebuie să se bazeze pe noi surse de creştere durabilă, precum ceea ce numim locurile de muncă "albe”, din cadrul serviciilor sociale, unde s-au creat 3,3 milioane de noi locuri de muncă începând cu anul 2000. Aceasta reprezintă 16 % din numărul total de noi locuri de muncă.
Se estimează că şi piaţa produselor şi serviciilor ecologice se va dubla până în 2020, creând oportunităţi majore pentru locurile de muncă "verzi”; prin urmare promovăm un exerciţiu de reprezentare la nivelul Uniunii Europene pentru a anticipa numărul de locuri de muncă şi competenţele necesare. Aşadar, sunt hotărât să lucrez la această nouă strategie de consolidare a priorităţii sociale, după cum v-am spus deja când am discutat despre orientările politice generale pentru următorul mandat.
Elizabeth Lynne
După cum ştim, sute de mii de oameni îşi pierd locurile de muncă în contextul crizei economice actuale şi mulţi dintre aceştia, fiind în vârstă, se află în mare dezavantaj în momentul în care încearcă să îşi găsească un nou loc de muncă. Deşi Directiva privind ocuparea forţei de muncă din 2000 trebuie respectată de toate statele membre, multe dintre aceste persoane în vârstă nu îşi cunosc nici în momentul de faţă drepturile garantate prin această directivă, iar multe state membre neglijează normele.
Chiar dacă unii lucrători îşi cunosc drepturile, mult prea frecvent este imposibil pentru aceştia să acţioneze individual, fără niciun sprijin. În prezent nu avem încă o legislaţie care să protejeze un număr mare de persoane împotriva discriminării la nivelul accesului la bunuri şi servicii, dar avem Directiva privind ocuparea forţei de muncă. Ne puteţi spune ce măsuri sunt luate împotriva statelor membre care nu pun corect în aplicare această directivă şi ce mecanisme pot fi create pentru a ajuta lucrătorii în vârstă şi pe cei cu handicap să facă uz de drepturile lor?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Ori de câte ori statele membre nu respectă directivele noastre, se lansează proceduri privind încălcarea dreptului comunitar, prin urmare, când este vorba de un caz specific, putem acţiona şi vom acţiona. În ceea ce priveşte chestiunea menţionată în ansamblu, permiteţi-mi să vă spun că această criză a generat mai mult de cinci milioane de şomeri europeni.
Cele mai afectate categorii sunt tinerii şi migranţii. În prezent, în Uniunea Europeană nivelul şomajului este de 9,1 %, dar rata şomajului este mai mult decât dublă în rândurile tinerilor lucrători (19,8 %) şi ale migranţilor (19,1 %). Acestea sunt cele mai importante preocupări pe care le avem în ceea ce priveşte chestiunile sociale. De asemenea, problema sărăciei în rândurile copiilor rămâne o prioritate foarte importantă. Desigur, urmărim şi situaţia persoanelor în vârstă, în conformitate cu directivele actuale.
David Casa
(MT) Cred că merită să discutăm despre modul în care putem crea mai multe locuri de muncă în Uniunea Europeană. Cu toate acestea, cred că ar trebui să luăm în considerare, de asemenea, modalitatea de a menţine locurile de muncă şi de a preveni pierderea lor. Guvernul ţarii mele a intervenit la momentul în care criza a fost resimţită cel mai acut. Cred că, prin intervenţia guvernului, mii de locuri de muncă au fost salvate, evident prin creşterea cheltuielilor la nivelul sectorului social. Nu credeţi că sunt necesare mai multe eforturi din partea Comisiei pentru a asigura că acest lucru se întâmplă în fiecare ţară a Uniunii Europene? Ştiu că veţi menţiona Fondul de ajustare la globalizare nou-modificat şi faptul că acesta este folosit pentru a ajuta un număr şi mai mare de lucrători; totuşi, cred că trebuie să facem tot ce ne stă în putinţă pentru a garanta salvarea locurilor de muncă ale acestor persoane, astfel încât să nu aibă nevoie să recurgă la Fondul de ajustare la globalizare. Cred că acesta ar trebui să fie, de fapt, obiectivul nostru.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Nu numai că am revizuit normele referitoare la Fondul de ajustare la globalizare, dar am şi replanificat Fondul social european cu acţiuni rapide în valoare de 1,8 miliarde de euro pentru consolidarea politicilor active privind piaţa forţei de muncă.
Cu privire la politica de coeziune, am făcut, de asemenea, câteva modificări pentru a simplifica regulile şi a efectua anticipat plăţile. Aceasta este, de asemenea, o politică foarte importantă. Am menţionat deja cele 550 de miliarde de euro din planul de stimulare şi, desigur, pot menţiona şi Fondul european de ajustare la globalizare, precum şi alte propuneri pe care le-am înaintat.
Din nefericire, trebuie să spun că există o idee pe care statele membre nu au urmat-o, şi anume suspendarea cofinanţării pentru Fondul social. Am adus acest aspect în atenţia Consiliului, dar a fost respins. Încă sper să putem obţine acest lucru, cu ajutorul dumneavoastră, pentru că unele ţări pur şi simplu nu deţin mijloacele financiare de a contribui la finanţarea Fondului social din propriii bani. Prin urmare, folosim la maximum toate instrumentele de care dispunem la nivel comunitar pentru susţinerea acţiunilor independente ale statelor membre de combatere a şomajului.
Alejandro Cercas
(ES) Dle Preşedinte, vă mulţumesc pentru această dezbatere interesantă pe care o susţinem astăzi.
În ceea ce priveşte ocuparea forţei de muncă, aţi spus că unele state membre nu au participat la summitul de la Praga. Ceea ce este mai grav, dle Preşedinte, este faptul că, în contextul celei mai mari crize a ocupării forţei de muncă din istoria Europei - astăzi 10 000 de europeni îşi pierd locul de muncă, mâine se va întâmpla la fel, poimâine tot aşa - Consiliul nu a luat nicio iniţiativă serioasă şi nu a fost organizat niciun summit pe tema ocupării forţei de muncă. Aţi fi putut spune, de asemenea, că agenda Comisiei datează de anul trecut, că era depăşită chiar şi atunci şi că acum nu reuşeşte să răspundă nevoilor foarte presante ale milioanelor şi milioanelor de cetăţeni, ale unei întregi generaţii de europeni şi ale întregului stat al bunăstării, al căror viitor este în joc.
Dle Preşedinte, avem nevoie de conducerea dumneavoastră: avem nevoie de o conducere activă, o conducere care lasă deoparte apatia şi lipsa de transparenţă. Trebuie să spuneţi Consiliului că nu putem continua în acest mod. Avem nevoie de o Comisie care nu doar să gestioneze resursele obişnuite şi aspectele comune, dar care, în aceste vremuri dificile - şi ştiu că este greu pentru dumneavoastră, dle Preşedinte - să se poziţioneze la conducerea Europei, în cadrul unui important acord instituţional, pentru a da speranţă unei întregi generaţii de europeni.
José Manuel Barroso
Adevărul este că noi facem tot ce putem şi, după cum am spus când am prezentat programul, acordăm aspectelor sociale o importanţă mai mare pentru că, în momentul de faţă, există o situaţie de urgenţă din punct de vedere social.
Pentru a vă da un exemplu, din acest motiv am declarat că este necesară examinarea impactului social în cadrul oricărei legislaţii noi. Din acest motiv promovăm principiile comune de incluziune activă drept politică comunitară. De asemenea, din acest motiv pot spune statelor membre că susţinem investiţiile în sectorul social. Cheltuielile sociale, care reprezentau 28 % din PIB în 2008, vor creşte la 31 % în 2010. Aceasta înseamnă aproximativ 3 500 de miliarde de euro mai mult!
Depunem eforturi reale aici, dar, desigur, dle Cercas, adevărul este că trebuie să fie eforturi colective ale Comisiei, ale Parlamentului şi ale statelor membre.
Gerald Häfner
(DE) Dle Preşedinte, Europa înseamnă libertate, democraţie şi solidaritate sau, cu alte cuvinte, responsabilitate socială şi ecologică. Cu toate acestea, o perioadă îndelungată dumneavoastră şi Comisia v-aţi axat integral, unilateral, asupra elementului libertăţii - şi, în special, numai asupra libertăţii economice, asupra libertăţii înţelese în sens pur economic - şi asupra reglementării în numeroase domenii în care reglementarea nu era necesară; totuşi, atunci când sunt în joc miliarde, pe pieţele financiare, v-aţi concentrat în principal pe neimplicare şi nereglementare, pentru că aţi considerat că astfel s-ar putea obţine cele mai bune rezultate pentru toată lumea.
Am văzut rezultatele catastrofice generate de această atitudine şi vă întreb cât se poate de clar, cum şi prin ce proiecte şi planuri intenţionaţi să explicaţi în mod credibil Parlamentului şi cetăţenilor Europei că dumneavoastră şi Comisia aţi învăţat de pe urma acestei catastrofe şi că veţi schimba în mod radical direcţia în care mergem?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Înainte de toate, chestiunea credibilităţii este una subiectivă pentru dumneavoastră. Cred că răspunsul la această întrebare a fost dat de Parlament, care, recent, mi-a acordat un nou mandat; prin urmare, acest lucru demonstrează că Parlamentul are încredere în credibilitatea mea pentru a continua această politică.
De fapt, ne continuăm politica ca răspuns la criza economică şi financiară. Am luat decizii importante; conducem la nivel global în ceea ce priveşte măsurile de reglementare şi supraveghere adoptate recent. Pe baza raportului încredinţat grupului Larosière, am înaintat câteva propuneri care sper că vor fi aprobate de Consiliu şi de Parlament.
Chiar astăzi, la şedinţa Comisiei, am aprobat comunicarea privind instrumentele derivate, care, desigur, trebuie urmată de o legislaţie aferentă. Aşadar, răspundem crizei financiare în toate aspectele sale, inclusiv cele de reglementare şi de supraveghere, şi am luat deja câteva decizii în cadrul acestei Comisii, iar următoarea Comisie va urma, cu siguranţă, această cale, pentru că sunt convins că situaţia o impune.
Veronica Lope Fontagné
(ES) Dle Preşedinte, aş dori să vă vorbesc despre ajutorul aprobat în baza Cadrului temporar în vederea diminuării problemelor apărute ca urmare a crizei economice şi, în special, despre Opel.
Aş dori să vă întreb în ce măsură se examinează de către Comisie dacă ajutorul primit de Germania în baza Cadrului temporar a depins de un acord anterior privind distribuţia geografică a măsurilor de restructurare, ceea ce ar fi incompatibil cu scopul acestui ajutor.
Dacă acesta este cazul, aş dori să ştiu dacă sunteţi de acord ca societatea să aibă libertatea de a revizui distribuţia şi restructurarea Opel, conform propriilor criterii economice şi de producţie, păstrând cel mai mare număr posibil de locuri de muncă.
José Manuel Barroso
Am răspuns deja la această întrebare, dar voi spune că am avut unele dubii privind modalitatea de desfăşurare a acestui proces. Comisia şi-a exprimat aceste dubii, iar General Motors şi Opel Trust reevaluează în prezent modalitatea în care a fost făcută oferta de a cumpăra Opel, pentru a verifica dacă, de fapt, această ofertă a avut o bază comercială sau nu.
Noi, Comisia Europeană, vom face tot ce ne stă în putinţă pentru a garanta că soluţia respectă reglementările de pe piaţa internă şi cele privind ajutorul de stat şi vom fi, desigur, obiectivi şi stricţi în aplicarea acestora.
Vicky Ford
Toate ţările europene împărtăşesc aceeaşi soartă, căci ne confruntăm cu toţii cu un nivel în creştere al şomajului, care, evident, nu reprezintă numai o criză socială, ci şi o povară în plus pentru buzunarul public al statelor membre, implicând creşterea costurilor legate de asigurările sociale, scăderea impozitelor şi extinderea formării.
Date fiind acestea, sunteţi de acord, dle Barroso, că noi, deputaţii din acest Parlament, şi Comisia ar trebui să fim foarte atenţi cu fiecare ban pe care îl adăugăm la povara sectorului public? Dacă sunteţi de acord, mai întâi, cum ne-aţi sfătui să votăm în cadrul dezbaterii de joi asupra bugetului?
În al doilea rând, de ce continuăm să ne reunim în şedinţă la Strasbourg?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Susţin bugetul propus pentru anul viitor, prin urmare sfatul meu este să votaţi în favoarea acestuia.
În ceea ce priveşte chestiunea atenţiei şi a rigorii, sunt de acord cu dumneavoastră. Trebuie să fim extrem de atenţi cu toţi banii contribuabililor şi trebuie să ne axăm pe priorităţi. În momentul de faţă, este clar că în unele state membre există o situaţie de urgenţă sub aspect social. Există probleme de excluziune socială şi de sărăcie care, sunt sigur, reprezintă motive de îngrijorare pentru toţi deputaţii din această instituţie, prin urmare, trebuie să găsim cea mai bună soluţie.
După cum ştiţi, Comisia a fost extrem de strictă, în temeiul Pactului de stabilitate şi creştere, în ceea ce priveşte respectarea de către noi şi Uniunea Europeană a regulilor durabilităţii. Desigur, nu credem că problemele pot fi soluţionate numai cu bani, dar există situaţii, precum cea din prezent, în care credem că trebuie să acordăm o atenţie deosebită unei situaţii de urgenţă sub aspect social. Au fost necesare măsuri excepţionale pentru o situaţie fără precedent. Este vorba, ca de obicei, de un echilibru în aprecieri.
Ádám Kósa
(HU) Dle Preşedinte al Comisiei, conform Regulamentului nr. 800/2008 al Comisiei Europene, subvenţiile salariale pentru persoanele cu handicap s-au redus la 75 % din suma maximă. De aceea, de la 1 ianuarie 2009, s-a declanşat o criză a locurilor de muncă pentru persoanele cu handicap şi pentru cele a căror capacitate de muncă s-a modificat. Drept urmare, sursele de ocupare a forţei de muncă puse la dispoziţia persoanelor cu handicap s-au redus semnificativ din cauza constrângerilor bugetare. Acesta este şi motivul pentru care asistenţa naţională asigurată în multe ţări, de exemplu în Ungaria, pentru înfiinţarea unei echipe responsabile cu crearea de locuri de muncă, a fost periclitată. Se spune că Uniunea Europeană este de vină. Aş dori, prin urmare, să vă adresez o întrebare. În timpul crizei financiare, cum doreşte Comisia Europeană să se ocupe de drepturile de angajare ale persoanelor cu handicap, de păstrarea locurilor de muncă pentru acestea şi de principiul egalităţii de remunerare pentru aceeaşi muncă depusă? Acest regulament a fost elaborat înainte de criză.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - După cum ştiu distinşii deputaţi, sunt sigur, Comisia Europeană a depus o propunere - o directivă orizontală - privind nediscriminarea, incluzând, de asemenea, chestiunea handicapului. Şi acum proiectul de propunere este în mâinile dumneavoastră şi în cele ale Consiliului European. Deci, chiar sper să fie aprobată pentru că suntem, cu siguranţă, împotriva tuturor tipurilor de discriminare faţă de persoanele cu handicap.
Multe dintre problemele pe care le-aţi menţionat trebuie abordate la nivel naţional pentru că acestea sunt măsuri care, din punct de vedere al sprijinului concret, trebuie luate de sistemele naţionale de securitate socială. Dar în Uniunea Europeană facem tot ce ne stă în putinţă pentru a avea un cadru cu forţă juridică obligatorie, care să ne angajeze pe noi şi toate statele membre în ceea ce priveşte respectarea principiului nediscriminării şi al protecţiei speciale acordate persoanelor cu handicap.
Pervenche Berès
(FR) Dle Barroso, aţi fost numit de această Cameră în funcţia de viitor preşedinte al Comisiei. Următoarea sarcină urgentă a dumneavoastră este organizarea Comisiei astfel încât aceasta să poată sprijini o Europă care încearcă să iasă din criză. Pe această bază, cum intenţionaţi să utilizaţi instrumentele comunitare necorespunzătoare pe care le avem la dispoziţie pentru a le optimiza şi cum preconizaţi împărţirea portofoliilor pentru a putea trata chestiunile care apar? Sunt conştientă că totul depinde de discuţia purtată cu şefii de stat sau de guvern, dar, ca preşedinte al Comisiei, trebuie să împărtăşiţi viziunea dumneavoastră cu aceştia. Cum putem stabili o legătură între aceste strategii pe care le avem la dispoziţie? Cum putem împărţi portofoliile astfel încât să ţinem seama de învăţămintele însuşite de pe urma acestei crize?
În ceea ce priveşte instrumentele, voi da un singur exemplu. Fondul de ajustare la globalizare este astăzi în conflict cu strategiile de ajutor de stat, ceea ce nu ne permite să punem în aplicare politicile industriale care ne-ar putea ajuta să ieşim din criză. Care sunt propunerile dumneavoastră? Ce mandat şi ce fel de repartizare a portofoliilor veţi solicita şefilor de stat sau de guvern?
José Manuel Barroso
Repartizarea portofoliilor nu este o competenţă a şefilor de stat sau de guvern, ci a preşedintelui Comisiei; voi folosi, cu siguranţă, această competenţă în maniera pe care o consider cea mai adecvată.
Am făcut deja câteva anunţuri în timpul discuţiei cu dumneavoastră privind programul viitoarei Comisii, dar este adevărat că sunt în contact cu şefii de stat sau de guvern.
Vă pot spune că, chiar astăzi, am trimis o scrisoare tuturor solicitând să mi se propună, de asemenea, şi candidate pentru colegiu. Într-adevăr, sunt foarte preocupat de problema echilibrului dintre bărbaţi şi femei; dacă nu fac nimic, nu vom avea practic nicio femeie candidată, pentru că, în general, guvernele vor numai candidaţi bărbaţi pentru următoarea Comisie.
Prin urmare, am trimis chiar astăzi această scrisoare.
În ceea ce priveşte repartizarea efectivă, nu vor fi schimbări majore. Am anunţat deja principalele inovaţii în timpul dezbaterii cu dumneavoastră. Acestea includ, în special, un comisar pentru justiţie şi drepturi fundamentale şi un comisar pentru acţiuni în domeniul schimbărilor climatice şi, desigur, acum am nevoie de femei şi bărbaţi competenţi, devotaţi Europei şi care îşi pot îndeplini cu succes sarcinile implicate de diverse portofolii, corespunzătoare priorităţilor acţiunilor Uniunii Europene.
Graham Watson
Până în prezent, crearea bogăţiei şi măsurarea bunăstării s-au bazat, în mare măsură, pe consum, industria fiind astfel încurajată să nu acorde prea multă atenţie valorii reale a materiilor prime utilizate, chiar dacă preţul acestora este scăzut, sau costului real al deşeurilor produse.
Cum intenţionează Comisia să garanteze că creşterea economică va fi de altă natură în viitor şi că nu ne vom afla într-o situaţie în care, după alţi 20 de ani de creştere, planeta nu va putea susţine ceea ce facem noi, iar societatea nu îşi va putea permite să plătească costurile reale ale unui trai de acest fel?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Aş dori să mulţumesc dlui Graham Watson pentru această întrebare foarte importantă. De fapt, aceasta este esenţa programului pentru următorii cinci ani: investiţii mai multe în creşterea economică inteligentă, ecologică, durabilă. Acest lucru este foarte important.
Trebuie să înţelegem că modelul pentru viitor nu va fi similar modelului din trecut. Susţin o bază industrială puternică în Europa - dar o bază industrială puternică pentru o nouă eră a durabilităţii, în care trebuie să ne gândim la tehnologiile ecologice, la dezvoltarea ecologică. La acest nivel putem crea noi produse, noi pieţe. Acesta este un exemplu bun.
De aceea ne organizăm programul viitor în jurul a ceea ce am numit, în orientările mele politice, "noile surse de creştere economică”, pentru că, pe baza surselor tradiţionale de creştere, nu vom câştiga în lupta concurenţială cu marile economii emergente, precum cea a Chinei şi cea a Indiei.
Prin urmare, inovarea trebuie să fie esenţială, trebuie să se afle în centrul agendei noastre privind creşterea economică, noile surse de creştere promovând tranziţia spre o economie cu emisii scăzute de carbon: inovare şi dezvoltare ecologică inteligentă. Cred că inovarea va fi cheia dezvoltării economiei europene în viitor.
Emilie Turunen
(DA) Dle Barroso, criza financiară a dat naştere unei crize economice de dimensiuni istorice şi, în acest moment, şomajul a atins cote dramatice în Europa. Şomajul în rândul tinerilor - al celor cu vârste de mai puţin de 25 de ani - din Europa este de 19,8 %, după cum aţi spus şi dumneavoastră, iar în Spania mai mult de un tânăr din trei în vârstă de până la 25 de ani este şomer. În momentul de faţă, suntem pe cale de a distruge o generaţie întreagă şi, până în prezent, dle Barroso, nu aţi făcut nimic pentru a soluţiona această problemă. Astăzi am auzit că sunteţi foarte îngrijorat din această cauză şi sunt încântată să aud acest lucru - însă aş dori să am şi dovada. Chiar dacă responsabilitatea pentru politicile de ocupare a forţei de muncă revine autorităţilor de la nivel naţional, este nevoie şi de răspundere la nivel european şi de iniţiative europene.
Aş dori să solicit trei lucruri. În primul rând, comisarul Špidla a promis 5 milioane de stagii pentru tinerii din Europa. Ce s-a întâmplat cu acestea? În al doilea rând, adoptăm în prezent pachete de măsuri de creştere economică şi de salvare în întreaga Europă. De ce aceste pachete nu includ o schemă de locuri de muncă destinate tinerilor? În al treilea rând, ce veţi face pentru a obţine un profil social mai puternic şi un plan mai solid pentru tineri în cadrul noii strategii post-Lisabona?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Repet că am utilizat la maximum instrumentele existente. Avem instrumente la nivel comunitar, dar există şi unele instrumente la nivel naţional. Ce putem face este să cooperăm cu statele membre pentru a determina utilizarea optimă a acestora, pentru a face schimb de bune practici şi a le convinge să urmeze această cale.
Comisarul Špidla, care a obţinut rezultate foarte bune în aceste circumstanţe dificile, solicită într-adevăr statelor membre, alături de toată Comisia, crearea a cinci milioane de stagii. Punem la dispoziţie unele dintre cele mai bune practici. De exemplu, în Franţa au existat practici extrem de bune din partea societăţilor private care au promovat formarea internă şi stagii plătite din bani publici, dar finanţate parţial şi de societăţile în cauză.
Aşadar aceasta este, într-adevăr, o prioritate şi o tratăm cu toate instrumentele noastre - Fondul social european, Fondul european de ajustare la globalizare, Fondul de coeziune şi prin dublarea facilităţii pentru susţinerea balanţei de plăţi a noilor state membre şi a ţărilor din afara zonei euro.
Am utilizat instrumentele la maximum, dar trebuie să consolidăm colaborarea cu statele membre pentru a aborda aceste preocupări sociale şi, după cum aţi menţionat în mod special, chestiunea şomajului în rândurile tinerilor.
Ilda Figueiredo
(PT) Dle Preşedinte, pentru a reduce sărăcia şi şomajul, trebuie să creăm locuri de muncă cu drepturi, să susţinem producţia şi să îmbunătăţim serviciile publice universale, gratuite. Cu alte cuvinte, trebuie să investim în alte politici. Trebuie să acţionăm în sens invers faţă de ce s-a făcut până în prezent.
De exemplu, am fost surprinşi să aflăm, în această perioadă, de un studiu al Direcţiei Generale Ocuparea forţei de muncă şi al Eurofund care prezintă două scenarii pentru industria textilă, preconizând o pierdere de 20 - 25 % din locurile de muncă din Comunitate până în 2020, iar un al treilea scenariu sugerează chiar că s-ar putea pierde 50 % din locurile de muncă actuale din acest sector în Uniunea Europeană. Atunci, cum poate fi această situaţie reconciliată cu noile propuneri ce vizează liberalizarea comerţului internaţional, fără a se lua în considerare consecinţele asupra Portugaliei şi altor ţări din Uniunea Europeană care au sectoare foarte sensibile, precum industria textilă, agricultura şi o multitudine de întreprinderi mici şi microîntreprinderi care sunt sufocate de aceste politici?
José Manuel Barroso
Nu cred că închiderea Europei este soluţia pentru Portugalia sau pentru orice altă ţară europeană. Europa este cel mai mare exportator de bunuri şi servicii din lume şi nu avem nimic de câştigat dacă adoptăm politici protecţioniste. Într-adevăr, există câteva sectoare, adesea denumite "sectoare tradiţionale” în anumite ţări europene, în special, dar nu exclusiv în sudul Europei, care sunt deosebit de vulnerabile la noile condiţii ale concurenţei internaţionale; de aceea, sectoarele respective depun eforturi deosebite pentru a se adapta la aceste noi condiţii. După cum am spus mai devreme, aceasta înseamnă că trebuie să găsim noi surse de creştere economică şi de competitivitate în cadrul Europei. Cu toate acestea, este cert că nu trebuie să ne închidem şi să închidem Europa, pentru că ar însemna să riscăm ca şi alte pieţe să se închidă, refuzând exporturile noastre.
Trebuie să investim în inovare, să investim în formare, să investim în noi surse de creştere economică şi să devenim mai competitivi, în acelaşi timp, aşa cum aţi spus - şi suntem de acord din acest punct de vedere - asigurând că acest lucru nu se realizează în detrimentul standardelor sociale care sunt importante în Europa. Nu sugerăm diminuarea standardelor noastre sociale. De asemenea, încercăm să îi ajutăm pe alţii să îşi ridice standardele sociale, dar, cu siguranţă, nu susţin închiderea Europei. Cred că menţinerea pieţelor globale deschise este în cel mai bun interes al Europei.
John Bufton
Dle Barroso, criza financiară este foarte gravă în Regatul Unit. Unul dintre multele sectoare care se zbat să supravieţuiască este agricultura. De la 1 ianuarie 2010, situaţia se va înrăutăţi considerabil, odată cu introducerea dispozitivelor de identificare electronică a ovinelor. Echipamentul folosit pentru scanarea ovinelor nu este precis. Mi s-a spus că are o precizie de 79 %.
Dacă sunteţi la volanul automobilului dumneavoastră, dle Barroso, iar frânele funcţionează numai 79 % din timp, la un moment dat sigur veţi avea un accident. Mă tem că sectorul agricol ovin este pe cale să se prăbuşească odată cu introducerea dispozitivelor de identificare electronică a ovinelor, care sunt defectuoase. Ciudăţenia acestei situaţii este că, dacă dispozitivele de identificare electronică a ovinelor intră în vigoare în ianuarie, vom şti cu toţii câte oi sunt în Regatul Unit, unde se află şi toate mişcările pe care le fac, totuşi în Regatul Unit - din cauza imigrării nelimitate - nu avem idee câte persoane există în ţară sau cine sunt acestea sau ce mişcări vor face. Veţi discuta, dle Barroso, cu restul Comisiei pentru a introduce dispozitivele de identificare electronică a ovinelor numai pe bază voluntară până când echipamentul folosit va avea o precizie de 100 %?
Preşedinte
Această întrebare este foarte specifică. Preferăm întrebări generale cu privire la criză şi la modalitatea de a o depăşi. Preşedintele Comisiei Europene nu poate fi informat în legătură cu chestiuni specifice din fiecare ţară, vă rog deci să adresaţi întrebări cu caracter mai general.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Vreau doar să spun că nu îmi place prea mult comparaţia dintre oi şi oameni. Nu cred că este chiar de bun-gust.
(Aplauze)
Continuând, ne-am angajat să punem în aplicare identificarea menţionată de dumneavoastră, dar, desigur, suntem precauţi. Dacă există probleme în punerea în aplicare, suntem pregătiţi să le analizăm. Cu toate acestea, cred că măsurile deja luate cu privire la identificarea ovinelor sunt, în general, bune. Să vedem cum vor funcţiona în practică.
Zoltán Balczó
(HU) Dle Barroso, criza financiară globală declanşată în Statele Unite s-a extins la economia reală, cauzând pierderea a milioane de locuri de muncă şi crearea unei situaţii de criză socială. Uniunea Europeană încearcă să adopte măsuri în cazul societăţilor precum Opel şi, dacă este pus în aplicare un plan, va implica, de asemenea, ajutor direct. În acelaşi timp, întreprinderile mici şi mijlocii sunt cele care creează locuri de muncă, de fapt, majoritatea locurilor de muncă.
Dle Preşedinte, credeţi că această măsură de ajutor este suficientă? Ungaria se află într-o situaţie deosebit de dificilă pentru că are numai bănci comerciale străine. În acest caz, se poate acorda ajutor de stat direct sau este vorba de naţionalism economic, împotriva căruia aţi declarat război sau chiar de dogmatism de piaţă?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Răspunsul meu evident este negativ: ceea ce am făcut nu este suficient. Trebuie să facem mai mult pentru IMM-uri; Cred că este o prioritate. Am aprobat Actul legislativ privind întreprinderile mici; este un lucru bun. Am îmbunătăţit chestiunea plăţilor întârziate, prin reducerea termenelor de plată; acesta a fost un lucru bun, foarte apreciat de IMM-uri. Încercăm, desigur, să limităm toate procedurile birocratice şi administrative care determină poveri administrative, în special pentru IMM-uri, şi ne angajăm să le uşurăm viaţa acestora. IMM-urile sunt, după cum aţi spus - şi sunt de acord cu dumneavoastră - unul dintre cele mai importante sectoare în ceea ce priveşte crearea unui număr mai mare de locuri de muncă şi aceasta face parte din politica noastră.
O altă măsură pe care am luat-o recent şi pe care nu am menţionat-o încă astăzi a fost majorarea la 500 000 EUR a pragului ajutorului de stat permis în cadrul asistenţei directe acordate de statele membre unor IMM-uri care se confruntă cu dificultăţii deosebite. Prin urmare, cred că IMM-urile ar trebui să rămână o prioritate a acţiunilor noastre care vizează durabilitatea, inclusiv ocuparea durabilă a forţei de muncă.
Seán Kelly
(GA) Dle Preşedinte, în primul rând aş dori să mulţumesc dlui preşedinte Barroso pentru că a venit aici şi a răspuns întrebărilor sincer, deschis şi cu pasiune.
Din păcate, preşedintele Barroso a fost acuzat că nu a fost ales în mod democratic şi că a forţat Irlanda să se supună.
Aş dori să îi spun dlui Farage că el, cu siguranţă, nu a fost ales în mod democratic pentru a vorbi în numele irlandezilor şi că utilizarea cuvântului "a forţa” este, de asemenea, nefericită pentru că, timp de 700 de ani, Irlanda a fost cunoscută ca cealaltă insulă a lui John Bull, în condiţiile în care John Bull - şi anume Anglia - a încercat să forţeze Irlanda să se supună. Suntem recunoscători că acea perioadă s-a terminat, deci voi continua cu întrebarea mea.
Având în vedere noile competenţe acordate Uniunii Europene prin Tratatul de la Lisabona, preşedintele Barroso ar lua în considerare posibilitatea de a atribui unui singur comisar responsabilitatea exclusivă de a înainta propuneri şi măsuri noi de legiferare a acestor competenţe?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Îmi pare rău, nu înţeleg întrebarea foarte bine pentru că, dacă sugeraţi existenţa unui nou comisar pentru toate noile competenţe cuprinse în Tratatul de la Lisabona, nu, cu siguranţă nu cred ca este rezonabil, pentru că acestea vizează atât de multe domenii diferite, încât nu putem cere unei singure persoane să aibă toate aceste competenţe.
Am anunţat deja, răspunzând la o întrebare anterioară, care cred că vor fi unele dintre inovaţii în ceea ce priveşte portofoliile. Ar putea fi mai multe; încă lucrez la această chestiune. De fapt, aceasta este o muncă interactivă şi cu statele membre. De exemplu, Irlanda nu a desemnat încă un potenţial comisar.
Am făcut acest lucru acum cinci ani şi este vorba de un proces interactiv în cadrul căruia am nevoie şi să văd persoanele propuse de statele membre pentru a forma Comisia. Voi face tot ce îmi stă în putinţă pentru a găsi persoane competente - bărbaţi şi femei (şi spun acest lucru şi pentru Irlanda!) - astfel încât să avem, în final, un colegiu de europeni devotaţi, competenţi şi experimentaţi în toate domeniile, economie, politică generală, energie, mediu, justiţie, drepturi fundamentale şi altele: un vast ansamblu de competenţe pentru care avem nevoie de un grup de persoane cât se poate de înzestrate.
Preşedinte
Este prima dată când Parlamentul are această sesiune de întrebări-răspunsuri cu preşedintele Comisiei, aşadar vă mulţumesc foarte mult, încă o dată, dle preşedinte Barroso. Dat fiind că acest eveniment este special pentru noi, aţi dori să faceţi câteva comentarii generale cu privire la această primă sesiune de întrebări-răspunsuri?
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - Vă mulţumesc foarte mult, dle Preşedinte, mulţumesc tuturor distinşilor deputaţi din acest Parlament, pentru acest exerciţiu. Mi-a făcut plăcere. Cred că este un exerciţiu bun. Trebuie să vă spun sincer că îmi este foarte greu să-mi concentrez toate argumentele sau, cel puţin, argumentele principale, într-un singur minut, în special pentru că în cea mai mare parte a timpului nu vorbesc în limba mea. Vorbesc în limbi care cred că sunt mai accesibile şi acest lucru necesită un efort în plus din partea mea.
Oricum, dumneavoastră decideţi formatul. Pot discuta cu dumneavoastră pentru că, după părerea mea, dezbaterile libere, pline de controverse, în care ne confruntăm reprezintă o contribuţie pozitivă la un spaţiu democratic european mai solid.
(Aplauze)
Preşedinte
Acest punct a fost închis.
