Offentligägd radio och TV i den digitala tidsåldern: framtiden för det dubbla systemet (kortfattad redogörelse)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Ivo Belet för utskottet för kultur och utbildning om offentligägd radio och TV i den digitala tidsåldern: framtiden för det dubbla systemet.
Ivo Belet
Fru talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Den resolution som vi hoppas kunna anta här på torsdag sänder enligt min åsikt en mycket viktig signal, nämligen en signal som visar att det finns starkt stöd i parlamentet för vårt typiska europeiska mediesystem som ger plats åt både kommersiella och offentligägda programföretag. Detta system är typiskt europeiskt, eftersom man inte hittar det, eller endast i mycket liten utsträckning, i Förenta staterna eller Japan, för att inte tala om i Kina. I de flesta av EU:s medlemsstater har detta dubbla mediesystem visat sig ge de bästa garantierna för mediemångfald, redaktionellt oberoende och pressfrihet i allmänhet. EU utövar dock tyvärr starka påtryckningar på systemet. Dessa påtryckningar kommer från olika håll. De kommer sig av de stora nedskärningar som behöriga myndigheter, nationella och regionala, står inför, men även privata medieföretag utövar starka påtryckningar på offentligägda programföretag. De anser att offentligägda programföretag står för orättvis konkurrens, särskilt på Internet. Till följd av denna övergripande situation kämpar offentligägda programföretag i flera av EU:s medlemsstater faktiskt för att hålla huvudet ovanför ytan. Detta leder till ett ifrågasättande av den sköra balansen i det dubbla system som äventyras. Vi måste göra allt vi kan för att se till att vårt europeiska mediesystem förblir intakt i dessa turbulenta tider och att vi även ger det en stabil grund inför framtiden. Det krävs en del insatser för detta ändamål och dessa har vi formulerat i resolutionen. Det första jag vill säga, och jag är inte säker på om man i detta forum är medveten om det, är att alla EU:s medlemsstater en gång i tiden formellt har åtagit sig att garantera pressfrihet inom ramen för Europarådet. Detta inbegriper ett tydligt fastställt ansvarsområde för och finansiering av offentligägda programföretag. Långsiktig finansiering är viktig. Det är dags att vi i Europaparlamentet påminner alla de tjugosju medlemsstaterna om att de tidigare har gjort dessa åtaganden och att de också måste hålla sig till dem. Min andra punkt är att mediemångfald och pressfrihet i allmänhet är en viktig del i vår demokrati. Det är därför som vi vill införa ett system för bevakning av mediemångfald. Det är en åtgärd som har tagits fram på kommissionens initiativ. Det är en mycket bra åtgärd och en åtgärd som kan tjäna som ett riktmärke för flera medlemsstater, i flera regioner där mediemångfald löper risk att hamna i trångmål. Sist med inte minst anser jag att den största utmaningen för alla medier är att se till att de finns på nätet och förekommer digitalt på Internet. Den ökande oron för - eller ska vi kanske säga den ökande fientligheten mot - initiativ från offentligägda programföretag på Internet är ett störningsmoment. Vissa personer inom politiken, framför allt inom den nationella politiken, och även inom mediebranschen verkar ha glömt att det förra året lades fram tydliga argument för offentligägda programföretags verksamhet på nätet, och det är viktigt att dessa respekteras. Om vi följer dessa argument anser jag att vi även måste utveckla nya system som tillåter sökmotorer och tjänsteleverantörer på Internet att spela sin roll. Avslutningsvis anser jag att vi inte har råd att stå vid sidan och titta på längre, för i så fall kommer vi en dag att upptäcka att Google, YouTube och även Apple har tagit över medielandskapet. Det vore naturligtvis inte alls önskvärt.
Miroslav Mikolášik
(SK) Fru talman! EU måste vidta åtgärder för att garantera balansen mellan och mångfalden av åsikter, något som starkt kommer att gagnas av en jämvikt mellan offentligägd radio och tv och kommersiella programföretag på marknaden. När det gäller att upprätthålla kulturell mångfald, yttrandefrihet och sund konkurrens får vi naturligtvis inte anta en universallösning, utan vi måste respektera de insatser som enskilda medlemsstater gör för att lösa problemet genom att öka andelen offentligägd radio och tv på nationell nivå.
Enligt min åsikt bör en balans mellan offentligägd radio och tv och kommersiella medieföretag på Internet vara en prioritet både för de nationella strategierna och för EU:s mediepolitik under den närmaste tiden. Vi måste även uppmuntra intresserade parter till att samarbeta kreativt för att förbättra informationskvaliteten på mediemarknaden och skapa innovation i sektorn. Jag vill avsluta med att säga att mediemångfald och mediefrihet är grundpelare i en demokrati.
Martin Ehrenhauser
(DE) Fru talman! Jag anser också att det dubbla mediesystemet kan bli en framgång här i Europa och att det är viktigt att vi har offentligägda programföretag å ena sidan och privata kanaler å andra sidan, vilka är verksamma i enlighet med fri konkurrens i en fri marknadsekonomi. Dessvärre ser verkligheten lite annorlunda ut. Det finns tecken på en stark utveckling mot monopolisering, särskilt inom den privata sektorn. Vi måste vidta åtgärder för att motverka detta. Denna utveckling är särskilt farlig eftersom den sker samtidigt som vi har en situation med stora ekonomiska svårigheter.
På samma gång har vi offentligägda programföretag som inte uppfyller sina skyldigheter för offentligägd radio och tv, eftersom de tillåter mediestrateger och andra strateger att besluta vad deras redaktioner ska ta upp och behandla. Naturligtvis kan detta inte tillåtas. Låt mig ge er ett exempel från ORF i Österrike. Detta programföretag sänder radio och tv i allmänhetens tjänst, men fungerar annorlunda när det gäller ekonomisk effektivitet. Det finns för närvarande ingen liberalism eller mångfald i medierna och ingen redaktionell frihet, eller åtminstone inte så mycket som det borde finnas. Vad kan EU göra åt detta? Jag är övertygad om att det varningssystem för att upptäcka monopol som redan har lagts fram av Europaparlamentet för en tid sedan är en bra lösning på detta problem.
Zuzana Roithová
(CS) Fru talman! Jag skulle vilja göra två andra inlägg i debatten. Det direktiv som tidigare har antagits om audiovisuella tjänster syftar till att förbättra samarbetet mellan tillsynsmyndigheterna och gör att barn får ett starkt skydd mot olämpliga program och reklamannonser. Medlemsstaterna är dock inte disciplinerade i sitt genomförande av direktivet. Till exempel har direktivet endast varit i kraft sedan juni i mitt eget land. Vi har även en ofullständig harmonisering av upphovsrätten. Vi måste både göra det lättare att få gränsöverskridande licenser för audiovisuella verk som har skapats av flera upphovsmän och ge tillträde till arkivet för audiovisuella verk med osäker upphovsrättslig status i fråga om så kallade anonyma verk. Jag har bekräftat att kommissionen kommer att lägga fram ny lagstiftning nästa år, men kommissionen vill begränsa denna lagstiftning till att endast omfatta musikaliska verk och inte audiovisuella verk. Jag uppmanar därför kommissionen att ange om den kommer att rätta till detta grundläggande fel eller om vi kommer att behöva rätta till det som utskottsledamöter. Detta problem behandlas i punkt 33 i betänkandet.
Jaroslav Paška
(SK) Fru talman! Jag vill återigen börja med att stödja föredragandens insatser för att här i Europaparlamentet inleda en debatt om mediemiljön. Jag anser att detta är en mycket viktig fråga, särskilt i den digitala tidsåldern, en tidsålder med revolutionerande pågående förändringar inom denna bransch.
Mediemiljön skiljer sig definitivt åt mellan de enskilda länderna. Det finns länder där mediemiljön domineras av kommersiella medier och där offentligägd radio och tv främst utgör ett slags bakgrund. I vissa länder är de kommersiella medierna svagare eller splittrade och diffusa, vilket gör att de inte kan utöva några intensiva påtryckningar eller skapa en koncentrerad mediemiljö, där offentligägd radio och tv då bättre är i stånd att tillhandahålla information och påverka den allmänna opinionen i större utsträckning.
Vi noterar i båda fallen att politiska organ ofta blandar sig i särskilt den verksamhet som bedrivs av offentligägda programföretag, precis som ägarna blandar sig i den verksamhet som bedrivs av kommersiella medieföretag, och vår information och allmänhetens medvetenhet påverkas sedan i mycket stor utsträckning.
För att skapa mediefrihet, verklig frihet som är oberoende av pengar, oavsett om det gäller privata pengar eller statens pengar, är det nödvändigt att kämpa hårt för att journalister ska vara fria och inte föremål för någon form av övervakning eller självövervakning som praktiskt taget skulle kunna tvinga dem att vara lojala mot sina arbetsgivare. Enligt min åsikt är detta det största problem som kan uppstå inom mediesektorn i vår tid och vi måste ändra på detta i framtiden.
Maria Damanaki
ledamot av kommissionen. - (EN) Fru talman! Kommissionen välkomnar Europaparlamentets betänkande om offentligägd radio och tv i den digitala tidsåldern: framtiden för det dubbla systemet. Texten i betänkandet är välbalanserad, eftersom man stöder det nuvarande dubbla system som bygger på att offentligägda och kommersiella programföretag verkar sida vid sida i Europa. Som det erinras om i direktivet om audiovisuella medietjänster i ett av skälen är det kännetecknande för den europeiska audiovisuella mediemarknaden att dessa båda parter verkar sida vid sida, vilket man i betänkandet erkänner fullt ut.
I protokollet om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna, vilket är en bilaga till EU-fördragen, erkänns medlemsstaternas frihet att utforma uppdraget att verka i allmänhetens tjänst för att finansiera och svara för radio och tv i allmänhetens tjänst, så länge finansieringen inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen. Medlemsstaterna fastställer därför utformningen av och villkoren för finansieringen av deras offentligägda radio och tv så länge reglerna för statligt stöd i EU respekteras.
Vi instämmer i betänkandets huvudsakliga syfte, det vill säga att offentligägda programföretag ska kunna utnyttja de möjligheter som uppstår genom digitaliseringen och diversifieringen av distributionsplattformar i enlighet med principen om teknikneutralitet. Detta har erkänts i kommissionens omarbetade meddelande från 2009 om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och tv i allmänhetens tjänst. Vi har ett par anmärkningar framför allt gällande två saker i betänkandet.
För det första när det gäller övervakning av Europarådets standarder så har EU inte något ansvar för att offentligägd radio och tv ska vara politiskt oberoende. EU-medlemsstaterna kan inte heller ge Europeiska audiovisuella observationsorganet befogenheter utan samtycke från staterna utanför EU. Kommissionen skulle inte heller kunna göra det.
För det andra antyder man i betänkandet att vissa medlemsstater inte har lyckats vidta åtgärder för att främja sändning av europeiska produktioner. För detta finns inget stöd i de siffror som anges i kommissionens nyligen offentliggjorda rapport om tillämpningen av direktivets bestämmelser. Enligt denna rapport sköter sig programföretagen i Europa överlag bra när det gäller att främja europeiska produktioner.
Offentligägda programföretag bör gå i spetsen för innovation och driva på utvecklingen av nya format och kvaliteter, både gällande själva programmet och tekniskt sett, om de ska kunna hålla jämna steg med trender och utmaningar från andra håll. Vi tycks vara helt överens på dessa punkter och jag ser fram emot att samarbeta med parlamentet i dessa frågor inom fördragens rättsliga ramar.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på torsdag den 25 november 2010.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Iosif Matula
I en tid då vi går från analoga till digitala tv-system i kombination med den allt större betydelsen av nya medier, däribland 3D-format, måste vi komma ihåg ett antal faktorer i den politik som vi utformar. Först och främst anser jag att det är bra för oss att vidta åtgärder för att underlätta övergången till det digitala systemet, samtidigt som vi även överväger möjligheten att erbjuda rabattkuponger eller andra åtgärder för att kompensera allmänheten. En annan viktig åtgärd vore att ordna med praktiktjänstgöring för journalister och chefer för offentligägda programföretag, med tanke på de belopp som stadigt tilldelas detta område av privata medieföretag. Vidare anser jag att det vore värt att överväga möjligheten att i framtiden inrätta en europeisk radio i allmänhetens tjänst. Samtidigt anser jag att det vore bra för offentligägda tv-programföretag i medlemsstaterna att bidra med program av intresse för hela Europa till Euronews-kanalen. Inte bara med tanke på hur utbredda 3D-produktioner har blivit, utan även mot bakgrund av de varningar som läkare har utfärdat om inverkan på tittarnas hälsa uppmanar jag kommissionen att snarast inleda en studie i syfte att undersöka de möjliga risker som 3D-tv kan utgöra för EU-medborgarnas hälsa under de nuvarande tekniska förhållandena.
Emil Stoyanov
Jag vill först av allt gratulera Ivo Belet till hans utmärkta betänkande i denna mycket viktiga fråga. Jag vill även tacka honom för att han har godtagit mina idéer och förslag. Jag anser att vi har utarbetat ett välbalanserat betänkande som syftar till att garantera rättvis konkurrens mellan offentligägda och privata medier.
Med stöd av en lång tradition stöder de nationella budgetarna, det vill säga skattebetalarna, offentligägda tv-programföretag på grundval av antagandet att offentligägda tv-stationer endast finns till för att värna allmänhetens intresse, medan privata programföretag finns till för att värna privata, kommersiella intressen. Praxisen i Bulgarien och i hela Europa har sedan länge visat att detta dock inte är helt sant för vare sig offentligägda eller privata medier.
Med hänvisning till flera års erfarenhet inom mediesektorn har jag lagt fram vissa ändringsförslag till betänkandet, som syftar till att göra offentligägda och privata medier till två jämnstarka pelare, för att göra det möjligt för dem att tillhandahålla bättre kvalitet på information av betydelse till allmänheten. EU-medborgarna har rätt att få den bästa informationen både i EU-frågor och nationella frågor. Detta kräver insatser från både offentligägda och privata medieföretag, samtidigt som tillsynsmyndigheterna måste se till att de båda partnerna har lika konkurrensvillkor. Tack för er uppmärksamhet.
