EN17 - Kyselytunti (kysymykset komissiolle)
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B7-0019/2011).
Olemme kovin myöhässä, joten ennen kuin aloitamme kyselytunnin, haluan sanoa muutamia asioita tavasta, jolla aion tätä kyselytuntia johtaa. Olisin kiitollinen, jos kaikki voisivat kuunnella: jos saan kohteliaasti pyytää, myös ne komission jäsenet, jotka aikovat vastata. Hyväksyn lisäkysymyksiä ainoastaan kysymyksen esittäjältä, koska meillä ei ole riittävästi aikaa enempään, jos haluamme käydä läpi riittävän määrän kysymyksiä. Pyytäisin, että komission jäsenet, jotka vastaavat tai esittävät ensimmäisen vastauksensa, eivät lukisi pitkiä esseitä. Toivomme kysymyksiin mukavia ja informatiivisia vastauksia, jolloin vastaaja voi myös käydä vähän vuoropuhelua kysymyksen esittäjän kanssa.
Komissiolle esitetään seuraavat kysymykset.
Jörg Leichtfried
(DE) Arvoisa puhemies, minun on myönnettävä, että kannatan käytettävissä olevaa aikaa koskevia näkemyksiänne. Pyydän teitä kuitenkin ottamaan huomioon erään asian. Jäsenet, jotka haluavat esittää kysymyksiä, eivät ole syypäitä siihen, että olemme jäljessä aikataulustamme. Ongelmani on, että esitin neuvostolle kysymyksen asiasta, jota käsitellään nyt kysymyksenä numero 2. Kysymykseni neuvostolle oli sen kanssa identtinen, mutta neuvoston kyselytunti on nyt peruttu eikä sitä korvata. Tämä on tietysti varsin harmillista, ja pyydänkin teitä harkitsemaan muuten aivan loogista ja ymmärrettävää kantaanne tämän yhden kysymyksen osalta.
Puhemies
(EN) Tämäniltaisissa olosuhteissa minulla ei ole vaihtoehtoa. Olen hyvin pahoillani kaikkien kysymysten esittäjien puolesta, mutta en voi tehdä muuta kuin yrittää käydä läpi mahdollisimman monta kysymystä ja antaa kysymysten esittäjille heidän hetkensä. Se ei ole minulle mieluisa tilanne, ja uskon, että teitä ilahduttaa kuulla, että olemme ryhtyneet toimiin siirtyäksemme uuteen, toimivampaan kyselytunnin muotoon, joka vastaa paremmin uutta, Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeistä tilannetta. Mitä pikemmin se toteutuu, sen parempi; mutta siirrytään nyt eteenpäin.
Ensimmäinen osa

Aihe: Vähimmäistuloja koskeva puitedirektiivi Euroopan unionissa
Viime vuonna Euroopan parlamentti hyväksyi mietinnön vähimmäistulon asemasta köyhyyden torjunnassa ja osallistavan yhteiskunnan edistämisessä Euroopassa. Mietinnössä todetaan, että laadittava puitedirektiivi vähimmäistulon takaamiseksi Euroopan unionissa.
Ottaen huomioon, että nykyisin jo yli 85 miljoonaa eurooppalaista elää köyhyydessä, eikö komissio katso, että pitäisi ottaa käyttöön puitedirektiivi järjestelmästä, jolla turvataan vähimmäistulo kaikkialla Euroopassa?
László Andor
komission jäsen. - (EN) Usein on sanottu, että yhteiskuntia tulee arvostella sen mukaan, miten ne kohtelevat heikoimpia jäseniään. On selvää, että jos emme tarjoa apua tarvitseville riittävää tukea, suljemme heidät todennäköisesti entistä tiiviimmin ulkopuolelle ja teemme yhteiskuntaan integroitumisen ja työmarkkinoille pääsemisen heille entistä vaikeammaksi.
Komissio uskoo, että vähimmäistulojärjestelmät voivat paitsi olla automaattisia vakauttajia myös tärkeällä tavalla suojata heikoimmassa asemassa olevia kriisin pahimmilta vaikutuksilta tarjoamalla turvaverkkoja.
Sekä työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä annetussa komission suosituksessa että 17. joulukuuta 2008 annetuissa työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa, terveyttä ja kuluttaja-asioita käsittelevän neuvoston (EPSCO) päätelmissä aktiivista osallisuutta koskevista yhteisistä periaatteista köyhyyden torjumiseksi tehokkaammin korostetaan riittävien resurssien saatavuuden tärkeyttä laadukkaiden palveluiden ja osallisuutta edistävien työmarkkinoiden rinnalla.
Suosituksessa jäsenvaltioita kehotetaan erityisesti tunnustamaan " osana kattavaa, johdonmukaista pyrkimystä torjua sosiaalista syrjäytymistä - ihmisten perusoikeuden ihmisarvoisen elämän mahdollistaviin resursseihin ja sosiaaliseen avustukseen".
Suosituksessa esitelty lähestymistapa on osoittautunut askeleeksi oikeaan suuntaan erityisesti talouskriisin aikana. Vielä enemmän on kuitenkin tehtävä, jotta aktiiviset osallisuutta edistävät uudistukset voidaan tehokkaasti toteuttaa.
Kuten komissio köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaista foorumia koskevassa tiedonannossaan totesi, se esittää vuonna 2012 tiedonannon aktiivista osallisuutta edistävien yhteisten periaatteiden täytäntöönpanosta ja keskittyy siinä muun muassa vähimmäistulojärjestelmien tehokkuuteen.
Tämän arvioinnin perusteella se esittää toimia, muun muassa tapoja, joilla EU:n rahoitusvälineillä voidaan tukea aktiivista osallisuutta.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kiitän teitä vastauksestanne, mutta ette vastannut kysymykseeni. Kysymykseni oli muotoiltu seuraavasti: Aikooko Euroopan komissio laatia puitedirektiivin, jolla varmistetaan riittävä vähimmäistulo? Muuten nimittäin emme varmasti pääse eroon köyhyydestä. Jopa viime vuonna, joka oli Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuosi, köyhyys yksittäisissä jäsenvaltioissa lisääntyi. Arvoisa komission jäsen, vielä eräs asia: koska todella suuri joukko vanhuksia ajautuu köyhyyteen, mitä ajattelisitte siitä, että komissio panisi alulle yhtenäiset Euroopan unionin laajuiset vähimmäiseläkeperusteet?
László Andor
komission jäsen. - (EN) Komissio on puhunut vähimmäistulon ja myös vähimmäispalkkojen puolesta, mutta asia kuuluu jäsenvaltioiden toimivallan ja jäsenvaltioiden vastuun alaan niin, että toissijaisuusperiaate vaikuttaa tähän keskusteluun erittäin vahvasti.
Olen samaa mieltä siitä, että kriisiaikana meidän on kiinnitettävä erityistä huomiota heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin yhteiskunnassa, etenkin niihin, jotka ovat jääneet ilman tuloja työttömyyden vuoksi, mutta meidän on kannustettava jäsenvaltioita käyttämään köyhyyden ehkäisemiseksi erilaisia keinoja, ja tämä on vaihtoehdoista vain yksi.
Tilaa lainsäädäntöaloitteille on tässä asiassa erittäin vähän, vaikka tiettyinä aikoina niitä koskeva poliittinen kysyntä on huomattavaa.
Mitä vanhusten köyhyyteen tulee, kyse on erittäin monimutkaisesta aiheesta, jossa työtä on tehtävä työllisyyden, sosiaalipalveluiden ja sosiaaliturvan aloilla. Tästä päästäänkin ensi vuoden aktiivisen ikääntymisen kampanjaan, jota tullaan tukemaan terveydenhuollon ja -hoidon alojen toimilla sekä elinikäisellä oppimisella, koska uskomme, että suurinta edistystä vanhusten elinolosuhteisiin ja yhteiskunnalliseen osallistumiseen saadaan aikaan kannustamalla heitä osallistumaan työmarkkinoihin. Silloin voimme kehittää tätä varten uusia politiikkoja.
Aihe: Energiansäästölamput
Onko komissio tietoinen Saksan liittotasavallan ympäristöviraston tutkimuksesta, jonka mukaan energiansäästölamput saattavat kotitalouskäytössä rikkoutuessaan aiheuttaa myrkytyksen sisältämänsä elohopean vuoksi? Mitä päätelmiä komissio tekee tästä tutkimuksesta?
Onko komissio valmis harkitsemaan uudelleen päätöstään vetää perinteiset hehkulamput pois markkinoilta?
Onko komissio valmis lykkäämään perinteisten hehkulamppujen kieltämistä ja sallimaan sen ainakin kotitalouksille?
Günther Öttinger
komission jäsen. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa parlamentin jäsen Koch-Mehrin, hyvät kuulijat. Komissio on tietoinen Saksan liittotasavallan ympäristöviraston raportista ja on tietenkin jälleen huolellisesti selvittänyt tosiseikat. Tilanteen taustat ovat seuraavat. Komissio teki ehdotuksensa ekologista suunnittelua koskevasta asetuksesta vuonna 2009 Euroopan neuvoston vuonna 2007 tekemän päätöksen ja sitä seuranneiden Euroopan parlamentin ja energianeuvoston päätöslauselmien perusteella, toisin sanoen kuultuaan laajasti parlamenttia ja jäsenvaltioita. Tähän liittyi myös asteittainen siirtyminen perinteisistä hehkulampuista sähköä tehokkaammin käyttäviin energiansäästölamppuihin. Uskomme, että Euroopan valaistus- ja hehkulamppumarkkinoilla voidaan päästä yhteensä 40 miljardin kilowattitunnin säästöihin: rahallisesti tämä vastaa 5-10 miljardin euron sähkökustannuksia. Direktiiviin sisältyy lukuisia turvatoimia, jotka koskevat erityisesti elohopean enimmäisraja-arvoja. Näitä alennettiin jälleen huomattavasti viime vuoden syyskuussa mahdollisten kuluttajiin kohdistuvien riskien vähentämiseksi entisestään.
Saksan liittotasavallan ympäristöviraston tilaaman tutkimuksen tulosten perusteella pyysimme terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevää tiedekomiteaa antamaan asiasta uuden lausunnon. Käytyään läpi kaiken tieteellisen kirjallisuuden aiheesta komitea tuli siihen johtopäätökseen, että on erittäin epätodennäköistä, että rikkoontuneet pienloistelamput aiheuttaisivat mitään riskejä ihmisten terveydelle.
Asiassa on kuitenkin eräs ongelma. Tutkimukset perustuvat aikuisilla tehtyihin kokeisiin. On tietenkin selvää, että lapsia on tarkasteltava erikseen, ja sen vuoksi teemmekin yhteistyötä Saksan liittotasavallan ympäristöviraston kanssa tuottaaksemme lapsia koskevat tulokset mahdollisimman pian. Tarkkailemme tilannetta erittäin tarkasti. Olen yhteydessä edellä mainittuun virastoon niin, että voimme tehdä nopeasti yhteisen arvion mahdollisista lisätesteistä, joita se järjestää.
Kaiken kaikkiaan päätelmämme on, että koska kaikkien mukanaolijoiden kesken tarvitaan luottamusta, jatkamme asetuksen asteittaista täytäntöönpanoa. Raportoimme kuitenkin ilomielin parlamentille taas, jos esiin tulee tietoa, joka saattaa antaa aihetta erilaiseen arvioon. Tällä hetkellä tilanne on tällainen.
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Öttinger, on hyvä, että olette antaneet terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevälle tiedekomitealle tehtäväksi tarkastella näitä kysymyksiä uudelleen. Olen tästä iloinen. Kysymys on kuitenkin edelleen ratkaisematta: Miten voimme selittää Euroopan kansalaisille, että heidän on EU-asetusten nojalla otettava koteihinsa jotain sellaista, mikä voi aiheuttaa terveydellistä vaaraa heidän lapsilleen? Teillä on lapsia, tiedätte millaista se on. Tavarat menevät usein rikki. Itävallan Jörg Leichtfried ja minä olemme erittäin huolissamme tästä. Miten voimme tehdä selväksi, että kyse on jostakin vaarallisesta? Emme näytä osaavan ottaa opiksemme vanhoista virheistämme. Te ette kuitenkaan ollut vastuussa alkuperäisestä päätöksestä, joten voitte osoittaa halua oppia menettämättä kasvojanne. Olisitte voinut sanoa, että poistamme tämän kiellon ainakin yksityisten kotitalouksien osalta. Olisitteko valmis harkitsemaan päätöstänne uudelleen?
Günther Öttinger
komission jäsen. - (DE) Arvoisa puhemies, vastauksena kysymykseen haluaisin todeta, että välittömästi siirtymävaiheen jälkeen markkinoilla tulee olemaan lamppuja, joihin ei liity mitään potentiaalista riskiä. Kysymys koskee pienloistelamppuja (CFL-lamppuja). Tästä syystä meidän on harkittava ekologista suunnittelua koskevaan direktiiviin liittyvän PR-toimintamme lisäämistä niin, että voimme tiedottaa kansalaisille LED-lampuista ja uuden sukupolven halogeenilampuista. Näillä voidaan saavuttaa molemmat asiat: yhtäältä asetuksen mukaiset ympäristö- ja energiansäästötavoitteemme ja toisaalta mahdollisten riskien ehkäisemisen. Tarkastelen asiaa mielelläni tarkemmin uudelleen.
Aihe: Rikosten uhrien oikeuksia koskevat toimenpiteet
Rikosten uhrien tukitoimenpiteiden parantaminen on tärkeä osa Tukholman ohjelmaa. Varsinkin rajat ylittävän rikollisuuden uhrien auttamiseen Euroopassa liittyvät kysymykset ovat tärkeitä unionin kansalaisille. Tällä hetkellä on käytössä vähän sellaisia käytännön menettelyjä, joiden avulla ulkomailla rikoksen seurauksena vakavasti loukkaantuneille henkilöille ja heidän perheilleen tarjotaan tukea tai neuvoja. Kysymyksen esittäjä auttaa parhaillaan erästä kansalaista, jonka poika joutui väkivaltarikoksen kohteeksi viettäessään lomaa Kreetalla. Tällä alalla tarvitaan kipeästi EU:n toimia, jotta lupaus kansalaisten Euroopasta voidaan täyttää.
Komission jäsen Reding on ilmoittanut, että tekeillä on rikosten uhrien suojelua koskeva toimenpidekokonaisuus. Milloin komissio aikoo esittää kyseisen toimenpidekokonaisuuden? Voiko komissio antaa lisätietoja siitä, mitä kyseiseen lainsäädäntöehdotukseen sisältyy? Voiko komissio kertoa, mitä muita kuin lainsäädäntötoimenpiteitä toimenpidekokonaisuuteen on tarkoitus sisällyttää?
Viviane Reding
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, joka vuosi yli 30 miljoonan ihmisen Euroopassa ilmoitetaan joutuneen rikoksen uhriksi. On tärkeää, että varmistamme uhrien oikeudet sekä sen, että he saavat tarvitsemansa tuen ja suojan. Tämä on komissiolle strateginen painopistealue.
Haluaisin käyttää tämän tilaisuuden nostaakseni esiin rohkeuden, jolla Maggie Hughes on kampanjoinut uhrien oikeuksien parantamiseksi koko Euroopassa. Mielestäni hänen määrätietoisuutensa tulisi innoittaa meitä kaikkia uhrien oikeuksien lujittamisessa ja kansalaisten oikeusjärjestelmiä kohtaan tunteman luottamuksen vahvistamisessa. Tarvitsemme tätä vahvempaa keskinäistä luottamusta varmistaaksemme, että uhrien tarpeet tunnustetaan ja niitä suojellaan paitsi kotimaassa myös sen rajojen ulkopuolella. Meidän on myös huolehdittava siitä, ettei uhreja unohdeta oikeus- ja lainsäädäntöjärjestelmissämme.
Tämän vuoksi komissio tulee ehdottamaan kattavaa toimenpidepakettia uhrien suojeluun toukokuussa. Siinä käsitellään sen kohtelun laatua, jota uhrit saavat rikosta selvitettäessä ja rikosoikeudenkäynnin aikana. Sillä taataan, että uhrit saavat saman vähimmäiskohtelun kaikissa EU:n jäsenvaltioissa kotimaastaan tai kansalaisuudestaan riippumatta. Ehdotustemme tavoitteena on edistää muutosta asenteissa uhreja kohtaan, tehdä enemmän heidän toipumisensa varmistamiseksi ja minimoida riski, että heille aiheutuu lisää vahinkoa siitä, että he joutuvat oikeudenkäynnissä uudelleen uhreiksi.
Mistä paketti sitten ihan konkreettisesti koostuu? Ensinnäkin laaja-alainen direktiivi uhrien asemasta rikosoikeudenkäynneissä, jossa esimerkiksi selkeästi määritellään seuraavat täytäntöönpanokelpoiset oikeudet: helposti saatavat uhrien tukipalvelut kaikissa jäsenvaltioissa; oikeus tulkkaukseen kuulusteluissa; syytetyn ja uhrin välisten yhteyksien minimointi oikeudenkäynnin aikana siten, että kaikkiin uusiin oikeustaloihin suunnitellaan molemmille erilliset odotustilat; sekä kaikissa jäsenvaltioissa voimassa oleva oikeus vaatia syytteeseenpanon tutkimista.
Toiseksi aion myös ehdottaa asetusta sellaisten siviilioikeudellisten suojelutoimenpiteiden vastavuoroisesta tunnustamisesta, joilla varmistetaan, että jokainen uhri, joka on vaarassa ja joka voi hyötyä jossakin jäsenvaltiossa käyttöön otetusta suojelutoimenpiteestä syytettyä vastaan, saa samaa suojaa muuttaessaan tai matkustaessaan toiseen jäsenvaltioon. Tätä välinettä täydennetään toisella rikosoikeudellisten suojelutoimenpiteiden vastavuoroista tunnustamista koskevalla välineellä.
Aiomme myös ottaa käyttöön laajan valikoiman muita kuin lainsäädännöllisiä keinoja, joilla varmistetaan uuden lainsäädännön tehokas toiminta, sekä ehdottaa toimintasuunnitelmaa uhrien oikeuksien vahvistamiseksi niin, että varmistetaan, että nämä oikeudet pysyvät poliittisella asialistalla korkealla sijalla tulevina vuosina.
Claude Moraes
(EN) Kuten tiedätte, kävimme viime viikolla kabinetissanne Maggie Hughesin kanssa, joka on yksi tuhansista urheista rikosten uhreista.
Minun on sanottava, että puhuttuamme työntekijöidenne kanssa olemme hyvin innostuneita siitä, että tästä voisi mahdollisesti tulla toimenpidepaketti, joka palauttaa luottamuksen ja tarjoaa lisäarvoa kansalaisille, jotka tarvitsevat apua jouduttuaan rikoksen uhriksi.
Maggie Hughes ja monet muut rikosten uhrit ovat sanoneet, että he pitävät ehdottamistanne toimenpiteistä, mutta haluavat nähdä keskitettyä apua. Jos esimerkiksi on olemassa tukitoimisto uhreille, sen tulisi olla helposti saavutettavissa; samoin pitäisi olla ihmisiä, jotka auttavat sairaalassa, poliisilaitoksella ja oikeuslaitoksessa.
Tätä kansalaisemme pyytävät, mutta eivät toistaiseksi ole saaneet. Vetoamme siis teihin, että teette tämän mahdollisesti merkittävän ehdotuksen, jollainen siitä voi tulla.
Viviane Reding
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Olen ehdottomasti samaa mieltä. Minäkin olen kokenut, että uhrit on jossain määrin jätetty huomiotta.
Oikeudenkäyntiin liittyvien oikeuksien osalta olemme keskittyneet voimakkaasti ihmisiin, jotka joutuvat hankaluuksiin, koska ovat saattaneet tehdä rikoksen: meille on ollut tärkeää nähdä, että heidän oikeuksistaan huolehditaan, niin kuin oikeuksiin perustuvassa yhteiskunnassa pitäisi ollakin. Usein kuitenkin uhreista tehdään uudelleen uhreja, kun he tulevat oikeudenkäyntiin, eikä kukaan välitä. Se on hyvin epäreilu tilanne, joka merkitsee heidän oikeuksiensa kieltämistä. Sen vuoksi toivon, ettei tämä uhrien oikeuksia koskeva toimenpidepaketti muuta pelkkiä lakeja vaan myös ajattelutapaa, ja että kaikkialla oikeustaloissamme, poliisilaitoksillamme ja sairaaloissamme - kuten arvoisa parlamentin jäsen aivan oikein korosti - uhreista huolehditaan erityisesti ja tiedostetaan, ettei heitä pidä kohdella kuin ketä tahansa muuta. On äärimmäisen tärkeää, että tämä toteutuu myös yli rajojen, kun ihmiset ovat muissa jäsenvaltioissa kuin siinä maassa, josta ovat kotoisin.
Luotan siis parlamenttiin, että se auttaa komissiota tuottamaan parasta mahdollista lainsäädäntöä, ja lisäksi - paketin yhteispäätösaspektit huomioon ottaen - olemaan ripeä niin, että ehdotus voidaan siirtää edelleen neuvoston käsiteltäväksi.
Toinen osa
Aihe: Yhteistä yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa koskevat komission ehdotukset
Voiko komissio antaa tietoja yhteistä yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa koskevien komission ehdotusten käsittelyn nykytilanteesta?
Algirdas Šemeta
komission jäsen. - (EN) Yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja on tärkeä aloite sisämarkkinoiden esteiden poistamisessa. Vuotuisessa kasvuselvityksessä se katsottiin kasvua kiihdyttäväksi aloitteeksi, joka on toteutettava etupainotteisesti. Se tulee poistamaan eräitä yritysten kilpailukyvyn keskeisiä verotuksellisia esteitä.
Tällä hetkellä yhteisten yhtiöverosääntöjen puute ja kansallisten verotusjärjestelmien eroavaisuudet johtavat usein liikaverotukseen ja kaksinkertaiseen verotukseen. Lisäksi yrityksille aiheutuu raskaita hallinnollisia rasitteita ja korkeita verosääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia. Tilanne ei kannusta tekemään investointeja EU:ssa eikä vastaa Eurooppa 2020 -strategiassa vahvistettuja prioriteetteja.
Yhteistä yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa koskevan ehdotuksen teknisessä valmistelussa on tapahtunut huomattavaa edistystä. On aika tarjota yrityksille yksi verosääntökokonaisuus, jotta liiketoiminnan harjoittaminen sisämarkkinoilla tulee helpommaksi ja edullisemmaksi.
Yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja on suunniteltu hyväksyttäväksi komission jäsenten kollegiossa 16. maaliskuuta 2011. Olen vakuuttunut, että lopullinen ehdotus edistää osaltaan suuresti parempaa yritystoiminnan, kasvun ja työllisyyden ympäristöä EU:ssa.
Marian Harkin
(EN) Kiitän teitä, komission jäsen, vastauksestanne. Vain kolme lyhyttä kysymystä: toivon, että voitte vastata niihin.
Onko yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan tarkoitus olla vapaaehtoinen?
Toiseksi, voitteko kuvitella tilanteita, joissa kansalliset tuomioistuimet voisivat menettää toimivaltansa veroasioissa, jos niiden tekemät päätökset vaikuttavat tuottoihin toisessa jäsenvaltiossa?
Ja lopuksi, otaksun, että tässä vaiheessa on päädytty johonkin kaavaan, jolla eri jäsenvaltioissa maksettava vero kohdennetaan. Onko komissio tehnyt mitään vaikutusanalyysia siitä, ketkä voittavat ja ketkä häviävät, tarkoitan taloudellisesti, sillä kaavalla, johon olette jo päätyneet?
Algirdas Šemeta
komission jäsen. - (EN) Vastaan hyvin lyhyesti kysymykseen, tuleeko yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja olemaan vapaaehtoinen vai pakollinen. Vastaus on, että se tulee olemaan vapaaehtoinen: ehdotuksen mukaan yritykset voivat vapaaehtoisesti päättää soveltaa kyseisiä sääntöjä.
Mitä kansallisten tuomioistuinten rooliin tulee, yhteistä yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa koskevassa ehdotuksessa säädetään säännöistä kiistojen ratkaisemiseksi, eikä kansallisten tuomioistuinten asemaa ehdotuksen tuloksena heikennetä.
Ehdotuksessa säädetään kohdentamiskaavasta, jossa myynti, työvoima ja varallisuus jakautuvat tasapuolisesti; työvoimatekijä jaetaan kahteen osatekijään: palkkoihin ja työntekijöiden määrään.
Teimme myös vaikutusarvioinnin, joka julkaistaan yhdessä ehdotuksen kanssa. Olen täysin vakuuttunut, että ehdotus on eurooppalaisten yritysten edun mukainen: uskon, että tämä koskee myös irlantilaisia yrityksiä.
Puhemies
(EN) Arvoisat kollegat, huomaan, että joitakin jäseniä on tullut paikalle kyselytunnin alettua eivätkä he ole tietoisia ankarasta aikarajoituksesta, joka meillä on ollut käytössä voidaksemme yrittää mennä eteenpäin. Pyrimme vastaamaan mahdollisimman moneen kysymykseen. Siksi sanoin alussa, etten ota lisäkysymyksiä paitsi niiltä jäseniltä, jotka kysymyksen esittivät.
Antakaa minun tässä vaiheessa sanoa, että tavoitteenani on - mutta tämä riippuu jossakin määrin komission vastausten pituudesta - ottaa seuraavat kysymykset kello 20.45 mennessä: Anne Jensen, Georgios Papanikolaou, Bernd Posselt ja Silvia-Adriana Ţicău. Se on suunnitelmani.

Aihe: Maataloustuotteiden arvonlisäverottomuus Romaniassa
Tanskalaisille yrityksille, jotka ovat investoineet maatalouteen Romaniassa, on ilmoitettu, että niiden ei pidä vastedes periä arvonlisäveroa välittäjille myydyistä tuotteista. Loppukäyttäjille (leipureille, toisille maanviljelijöille jne.) myydyistä tuotteista maanviljelijöiden olisi kuitenkin edelleen perittävä arvonlisäveroa. Ehdotuksen arvonlisäveron perimättä jättämisestä välittäjille myydyistä tuotteista lähetti ilmeisesti Romanian hallitus verotuksen ja tulliliiton pääosastolle.
Onko komissio hyväksynyt sen, että välittäjille myytävistä maataloustuotteista ei peritä arvonlisäveroa? Jos on, miksi? Uskooko komissio, että tällainen järjestely johtaa toisenlaisiin kaupankäyntimalleihin maataloustuotteiden myynnissä Romaniassa? Katsooko komissio, että kilpailu sisämarkkinoilla vääristyy, jos maanviljelijöille annetaan taloudellisia kannusteita tuotteiden myymiseksi tietyille ostajille? Aikooko komissio varmistaa, että samoja arvonlisäverosääntöjä sovelletaan kaikkiin maanviljelijöihin Romaniassa?
Algirdas Šemeta
Tiettyihin maataloustuotteisiin liittyvien arvonlisäverotuspetosten vuoksi komissio on yhteydessä Romaniaan selvittääkseen sopivimman tavan puuttua tähän ongelmaan.
Yksi mahdollinen tapa puuttua alan niin sanottuihin karusellipetoksiin olisi käänteisen verovelvollisuuden käyttöönotto. Kyseessä ei ole verovapautusjärjestelmä, vaan tavaran luovutus on edelleen veronalaista. Tässä järjestelmässä tavaran luovuttajan sijaan tavaraluovutuksen vastaanottaja on velvollinen maksamaan arvonlisäveron verohallinnolle.
Se, että tavaran vastaanottaja maksaa veron tavaran luovuttajan sijaan, on ainoa muunnelma normaalimenettelystä, jossa toiselle arvonlisäverovelvolliselle tavaraa toimittava arvonlisäverovelvollinen perii arvonlisäveron ja maksaa sen valtiolle. Tavaran vastaanottava arvonlisäverovelvollinen puolestaan voi vähentää tämän summan veroilmoituksessaan.
Jos tavaran vastaanottajana on loppukuluttaja, tämä ei voi vähentää arvonlisäveroa, vaan se jää kokonaan hänen maksettavakseen, oli kyseessä normaalin menettelyn mukainen tai käännetty verovelvollisuus.
Arvonlisävero säilyy siis neutraalina verovelvollisille, eikä kilpailu vääristy. Koska vastaanottaja voi maksaa ja vähentää saman summan arvonlisäveroilmoituksessaan, muunnelman hyötynä on, ettei arvonlisäveroa tosiasiallisesti tarvitse maksaa verohallinnolle. Näin ollen kyseinen menettely ehkäisee petosjärjestelyjä, jotka perustuvat siihen, että tavaran luovuttaja jättää arvonlisäveron maksamatta, jonka jälkeen asiakas vähentää arvonlisäveron virheellisen laskun perusteella.
Järjestelmän heikkoutena on, että se voi luoda uusia otollisia tilanteita petokselle, koska arvonlisävero kannettaisiin vain toimitusketjun viimeisessä vaiheessa.
Siksi komissio katsoo, että kyseinen järjestelmä tulisi mieluiten rajata koskemaan maataloustuotteita, jotka normaalisti myydään verovelvollisille välittäjille eivätkä ole suunnattu loppukuluttajille.
Koska menettely poikkeaisi normaaleista arvonlisäverotussäännöistä, jotka on määritelty arvonlisäverodirektiivissä, neuvoston olisi myönnettävä Romanialle poikkeuslupa direktiivin perusteella. Komissio tutkii asiaa.
Anne E. Jensen
(DA) Kiitos, arvoisa komission jäsen. En ole varma, ymmärsinkö kaikkia yksityiskohtia mutta voin toki tarkastella niitä lähemmin myöhempänä ajankohtana. Ymmärtääkseni uusi petostentorjuntaa varten perustettu järjestelmä voi kuitenkin aiheuttaa ongelmatilanteen toisesta maasta kotoisin oleville tuottajille, jotka ovat investoineet Romaniaan ja joilla siten on sellaista arvonlisäveromenoa toisessa maassa, joita ei voida kuitata arvonlisäverotulolla Romaniassa, koska arvonlisäverotuloa Romaniassa ei ole. Onko komissio miettinyt ratkaisua ongelmaan, joka liittyy toisesta EU:n jäsenvaltiosta kotoisin oleviin tuottajiin, joilla on toimintoja sekä Romaniassa että muissa EU:n jäsenvaltioissa? Tällöin heitä ei estetä kuittaamasta arvonlisämenoa arvonlisäverotulolla. Kiitos.
Algirdas Šemeta
Haluaisin vain sanoa, että käänteinen verovelvollisuus ei ole uusi järjestelmä ja että se on käytössä useissa jäsenvaltioissa. Sitä sovelletaan muun muassa päästökauppajärjestelmään joissakin jäsenvaltioissa. Onko totta, että käänteinen verovelvollisuus itse asiassa tarkoittaa, että arvonlisäveron kantaminen siirtyy tuotantoketjun loppupäähän sen sijaan, että veroa kannettaisiin ketjun jokaisessa vaiheessa?
Kun tarkastelemme jäsenvaltioiden esittämiä pyyntöjä käänteisen arvonlisäverovelvollisuuden soveltamisesta, tarkastelemme toki yksityiskohtia ja sisämarkkinoiden vääristymiseen liittyvät näkökohdat otetaan myös huomioon. Siksi komission ehdotukset eivät synny automaattisesti vaan perustuvat tutkimustyöhön. Tämän perusteella esitämme ehdotukset neuvostolle.
Olemme käsitelleet Romanian tapausta jo ainakin yli puolen vuoden ajan löytääksemme ratkaisun, jolla voitaisiin puuttua arvonlisäveropetoksiin kyseisessä maassa.
Gay Mitchell
(EN) Olen ollut paikalla kyselytunnin alusta lähtien, jonka oli tarkoitus alkaa klo 19.30. Kotimaassani nimitetään huomenna uusi hallitus, ja monet ovat kiinnostuneita tästä kysymyksestä, jonka olen esittänyt komission jäsenelle Rehnille. Pyydän, että kysymykseni käsitellään ja että komission jäsenen annetaan vastata siihen, vaikka joutuisimmekin jatkamaan istuntoa muutaman minuutin pidempään.
Puhemies
(EN) Parlamentin jäseniä on jo poistunut istuntosalista, koska olen ilmoittanut, etten voi ottaa heidän kysymystään käsittelyyn tai etten voi ottaa lisäkysymyksiä käsittelyyn. Iltapäivä on ollut hankala, ja ilta jatkuu hankalana. Olen merkinnyt kysymykset, jotka haluan käsitellä klo 20.45 mennessä. Jää nähtäväksi, kuinka se onnistuu. Yritän kuitenkin parhaani, jotta kohtelisin kaikkia reilusti, myös komission jäseniä, jotka odottavat pääsevänsä osallistumaan keskusteluun.

Aihe: OECD:n pääsihteerin lausuma euroalueen jäsenvaltioiden mahdollisista velkajärjestelyistä ja komission kanta
OECD:n pääsihteeri Angel Gurría totesi Davosissa järjestetyssä Maailman talousfoorumissa 28.1.2011, että yhdessä maassa on todennäköisesti tehtävä velkajärjestelyjä ja että se maa on Kreikka. On huomattava, että kyseessä on ensimmäinen kerta, kun EU:n kanssa eri talous- ja sosiaalipoliittisissa kysymyksissä tiiviissä yhteistyössä toimivan vaikutusvaltaisen kansainvälisen järjestön johtaja ottaa julkisesti kantaa euroalueeseen kuuluvan jäsenvaltion velkojen uudelleenjärjestelyyn.
Mikä on komission kanta tähän kysymykseen ja OECD:n pääsihteerin lausumaan?
Olli Rehn
Arvoisa puhemies, komissio sai äskettäin yhdessä EKP:n ja IMF:n kanssa päätökseen Kreikan sopeutusohjelman kolmannen tarkistuksen. Meidän yhteinen kokonaisarviomme on kaksitahoinen, ja esittelen sen lyhyesti.
Ensinnäkin ohjelmassa on edistytty edelleen asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, ja toiseksi merkittäviä haasteita on vielä ratkaistava talouden kestävyyden turvaamiseksi, kilpailukyvyn palauttamiseksi ja kestävän pankkialan varmistamiseksi.
Vaikka joillakin aloilla on ollut viivästyksiä, julkisen talouden uudistukset ja muut uudistukset, jotka ovat välttämättömiä ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi, on nyt toteutettu. Merkittäviä uudistuksia on yhä suunniteltava ja toteutettava, jotta saadaan aikaan kriittinen massa, jota tarvitaan julkisen talouden kestävyyden ja talouden toipumisen varmistamiseksi.
Haastavia vakauttamistoimia tuetaan rohkealla yksityistämisohjelmalla, kuten pääministeri Papandreou totesi. Hallitus on ilmaissut olevansa sitoutunut nopeuttamaan merkittävästi yksityistämisohjelmaansa saadakseen yksityistämisestä 50 miljardin euron myyntitulot vuoteen 2015 mennessä. Tämän avulla olisi mahdollista alentaa velka-astetta yli 20 prosenttiyksikköä suhteessa bruttokansantuotteeseen viiden seuraavan vuoden aikana. Lisäksi yksityistämisen toteuttamisessa päättäväisyydellä lisätään talouden tehokkuutta sekä tuetaan suurempia investointeja ja vientiä.
Näistä syistä hallituksen täydellinen sitoutuminen yksityistämisprosessiin eikä vähinten sen päättäväisyys ratkaista erioikeuksia ja omia etuja koskevia kysymyksiä on todellakin ratkaisevaa kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamisessa ja siten markkinoilla vallitsevien Kreikkaan liittyvien asenteiden parantamismahdollisuuksien hyödyntämisessä. Komissio kannustaa näin ollen Kreikkaa osoittamaan määrätietoisuutta yksityistämisohjelmassaan.
Tämä liittyy OECD:n pääsihteerin esittämään huomautukseen, jonka mukaan vuosi 2011 on ratkaiseva vuosi Kreikalle sen talouspolitiikan uskottavuuden palauttamisessa, ja tämä on välttämätön edellytys, jos se haluaa päästä uudelleen markkinoille seuraavan vuoden aikana.
Tätä varten viranomaisten pitäisi saavuttaa tai jopa ylittää tämän vuoden julkisen talouden tavoitteet ja laatia vankka keskipitkän aikavälin talousarviostrategia.
Lisäksi Kreikan olisi edistyttävä ratkaisevasti rakenneuudistuksissa tulevina viikkoina ja kuukausina. Ohjelman määrätietoinen toteuttaminen vahvistaisi uskottavuutta sekä kansalaisten ja sijoittajien luottamusta.
Lopuksi haluan sanoa, että näiden poliittisten toimien - eli julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisen ja yksityistämisohjelman toteuttamisen - sekä velanhoitokyvyn säilyttämiseen tähtäävien lainojen erääntymisaikojen pidentämistä ja hinnoittelupolitiikan tarkistamista koskevien EU:n toimenpiteiden avulla velkojen uudelleenjärjestelyä koskevat huolenaiheet voidaan ratkaista ja tullaan ratkaisemaan.
Georgios Papanikolaou
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, viime vuonna allekirjoitimme yhdessä Kreikan kanssa pöytäkirjan, jossa sovittiin myönnetyn lainan kolmen ja puolen vuoden takaisinmaksuajasta. Tänään te henkilökohtaisesti ehdotitte lausunnossanne, että sitä pidennettäisiin seitsemään vuoteen, mikä ilmeisesti tarkoittaa, että tehtiin laskennallinen virhe. Samanaikaisesti Moody's on alentanut Kreikan luottoluokitusta samalle tasolle kuin Angolan. Tämä päätös oli perusteeton eikä sitä voida hyväksyä.
Loppujen lopuksi, arvoisa komission jäsen, me kaikki ihmettelemme, mikä lopulta riittää, jotta Kreikka pääsisi taas jaloilleen: yksinkertainen maksuaikojen pidentäminen? Korkojen laskeminen, jonka myös mainitsitte? Pöytäkirjan ehtojen uudelleenneuvottelu? Euro-obligaatiot? Eurooppalainen kasvuobligaatio? Kaikki edellä mainitut? Vai kenties jokin muu? Ehkä enemmän säästötoimia Kreikassa? Mikä riittää, arvoisa komission jäsen?
Olli Rehn
Arvoisa puhemies, olennainen tekijä ja välttämätön edellytys on noudattaa julkisen talouden vakauttamisen tavoitteita ja toteuttaa rakenneuudistuksia määrätietoisesti pöytäkirjan mukaisesti.
Lisäksi, kuten sanoin edellisessä vastauksessani, Kreikalle on tärkeää ryhtyä toteuttamaan erittäin kunnianhimoista yksityistämisohjelmaa, jonka avulla vähennetään velkataakkaa. On myös erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot tarkastelevat velanhoitokykyä koskevaa kysymystä Euroopan unionissa maaliskuussa päätettävän kattavan strategian yhteydessä. Voin vain rohkaista jäsenvaltioita päättämään Kreikalle myönnettyjen lainojen erääntymisaikojen pidentämisestä sekä tarkistamaan näiden lainojen hinnoittelupolitiikkaa.
Jim Higgins
(EN) Tämä on täyttä farssia, ja tämä on työjärjestyspuheenvuoro. Meille kerrottiin, että kyselytunti pidettäisiin klo 19.30-20.30. Te päätitte, tai joku muu päätti, että edellistä keskustelua voitaisiin jatkaa kyselytunnilla. Kyselytunti on yksi niistä harvoista mahdollisuuksista esittää kysymyksiä komission jäsenelle. Meillä on kriisi Irlannissa; kollegani Gay Mitchell, Pat the Cope Gallagher ja minä olemme olemme laatineet kysymyksiä. Kuka tästä päätti? Haluan tietää - ja tämä on oikeutettu kysymys - kuka päätti siitä, että 20 minuutin jakso, josta nyt on kulunut kahdeksan minuuttia, pitäisi lyhentää kahdeksan tai yhdeksän minuutin mittaiseksi. Kuka tästä päätti, arvoisa puhemies?
Puhemies
(EN) Jäsen Higgins, ennen kuin annoin puheenvuoron komission jäsenelle aioin todellakin ilmoittaa, että seuraavaksi siirrytään viimeiseen kysymykseen ja, uskokaa minua, olen yhtä vihainen kuin te. En halua olla täällä näissä olosuhteissa, koska joudun tuottamaan pettymyksen monelle jäsenelle ja joudun odotuttamaan lukuisia komission jäseniä. Haluan, että annatte palautetta ryhmienne puheenjohtajille, ja sanon tämän vielä uudestaan kuuluvasti ja selkeästi: ryhmän johtajat laativat esityslistan ja saattavat meidät tilanteeseen - melkein jokaisen täysistuntoviikon aikana - jossa meillä ei ole tarpeeksi aikaa käsitellä asianmukaisesti kyselytunnilla komissiolle tai toisinaan neuvostolle esitettyjä kysymyksiä. Tämä on turhauttavaa, olen ilmaissut näkemykseni aikaisemminkin. Haluan pyytää jokaista jäsentä, jota asia huolestuttaa, ottamaan yhteyttä ryhmänsä johtajaan ja kertomaan hänelle oman näkemyksensä, koska minun täytyy noudattaa esityslistaa sellaisena kuin se on, kun ryhdyn johtamaan puhetta, enkä pidä siitä.
Gay Mitchell
(EN) Mutta kuka päätti, että komission jäsen Šemeta saisi kolme kysymystä ja komission jäsen Rehn vain yhden? Jäsen Higginsin kysymys oli toinen kysymys komission jäsen Rehnille, ja minun oli kolmas. Miksi yhdelle komission jäsenelle esitettiin monta kysymystä ja toiselle vain yksi? En ymmärrä sitä.
Puhemies
(EN) Olemme käsitelleet kaksi kysymystä, ja nyt esitän jäsen Šemetalle kysymyksen, joka on itse asiassa osoitettu komission jäsen De Guchtille. Se johtuu tästä. Minun on seurattava tiettyä järjestystä, ja olen pahoillani tästä. Olen pahoillani teidän kolmen puolesta, mutta ehdotan teille, sillä tiedän, että komission jäsen Rehn on erittäin ymmärtäväinen komission jäsen, ja olen varma, että kun hän poistuu istuntosalista, hän on valmis puhumaan teidän kolmen kanssa. Tämä on ainut ratkaisu, jota voin tarjota, ja tiedän, ettei se ole tyydyttävä.
Pat the Cope Gallagher
(EN) Luettuani kolme kysymystä, jäsen Higginsin kysymyksen numero 23, jäsen Mitchellin kysymyksen numero 24 ja jäsen Gallagherin kysymyksen numero 25, voin vain olettaa, että komissio jäsen on yhdistänyt nämä kolme kysymystä, ja siksi, emmekö voi tai onko teillä oikeus jatkaa kyselytuntia seuraavalle keskustelulle varatulla ajalla? Koska kaikissa tapauksissa kyselytunti kärsii. Joten, jos voimme jatkaa kyselytuntia keskustelulle varatulla ajalla, ehkäpä komission jäsenet voivat ystävällisesti antaa meille enemmän aikaansa kello yhdeksän jälkeen.
Puhemies
(EN) Jäsen Gallagher, en voi jatkaa kyselytuntia seuraavan istunnon alusta. Olen jo todennut jäsen Posseltille, että esitän hänen kysymyksensä, ja jäsen Ţicăulle, että esitän hänen kysymyksensä, ja teidän kolmen kysymykset olisivat todellakin olleet viimeiset, jos olisimme edenneet nopeammin, mutta emme ole. Minun on nyt vaikea esittää jopa jäsen Posseltin kysymystä. Asia on todella näin. Olen todella pahoillani ja, kuten sanoin, olen vihainen, mutta tilanne on tämä. Olette nähneet, miten esityslistan kanssa on käynyt pitkin päivää, eikä tilanne ole tyydyttävä. Joten haluaisin siirtyä, kuten sanoin, komission jäsen De Guchtille osoitettuun kysymykseen, johon vastaa komission jäsen Šemeta, ja minun on valitettavasti todettava, että tämä on viimeinen kysymys tänä iltana.

Aihe: Ulkomaankauppa ja itäinen kumppanuus
Miten komissio arvioi EU:n ja itäisten kumppanuusvaltioiden välisen kaupan kehittymistä, ja millainen asema Mustanmeren-strategialla ja Etelä-Kaukasuksen mailla on siinä?
Algirdas Šemeta
Maailmanlaajuinen rahoitus- ja talouskriisi on vaikuttanut kielteisesti EU:n ja itäisten kumppanuusvaltioiden väliseen kahdenväliseen kauppaan. Kaiken kaikkiaan EU:n ja kuuden itäisen kumppanuusvaltion välinen kauppa laski 20 prosenttia vuosina 2008-2010.
On pidettävä mielessä, että itäistä kumppanuutta alettiin toteuttaa, kun rahoituskriisi oli täydessä vauhdissa. Kumppanuus käynnistettiin 7. toukokuuta 2009 pidetyssä huippukokouksessa. Tässä varhaisessa vaiheessa luotiin työskentelyn rakenteet ja pidettiin monenvälisten foorumien ensimmäiset kokoukset. Itäinen kumppanuus oli yksinkertaisesti liian nuori, jotta se olisi voinut pehmentää rahoitus- ja talouskriisin kielteisiä vaikutuksia.
Mustanmeren synergian osalta voidaan todeta, että sen rooli EU:n kanssa käytävässä kaupassa on ollut mitätön, sillä Mustanmeren synergia-aloite on alueellinen yhteistyöverkosto eikä kauppajärjestely.
Etelä-Kaukasian mailla yksittäin tai ryhmänä ei ole ollut erityistä roolia EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden välisen kaupan kehittymisessä.
Kahdenvälistä kattavaa vapaakauppa-aluetta koskevien tulevien neuvottelujen valmistelut ovat käynnissä Georgian ja Armenian kanssa, kun taas Azerbaidžanin kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen kauppaa koskevia määräyksiä päivitetään parhaillaan.
Bernd Posselt
(PL) Arvoisa komission jäsen Šemeta, kiitos erittäin täsmällisestä vastauksestanne. Puhun hyvin lyhyesti. Onko mielestänne mahdollista lisätä Etelä-Kaukasuksen maiden kanssa käytävää kauppaa muun muassa vähentämällä niiden välistä jännitystä ja erityisesti ulkoisen energiapolitiikan osalta?
Algirdas Šemeta
Arvoisa puhemies, kuten totesin vastauksessani, teemme työtä kattavaa vapaakauppa-aluetta koskevan kysymyksen parissa ja esittelimme näille maille keskeiset suositukset siitä, mitä niiden on tehtävä tällaisia sopimuksia koskevien neuvottelujen käynnistämiseksi.
Tällaiset sopimukset olisivat tietenkin merkittävä edistysaskel, ja jos nämä maat tekevät kotiläksynsä - ja ainakin jotkin maat yrittävät sitä tosissaan - mahdollisuudet vahvistaa kaupankäyntiä ovat paljon paremmat.
Brian Crowley
(EN) Arvoisa puhemies, odotin, kunnes olitte lopettanut kysymysten esittämisen ennen kuin pyysin puheenvuoroa, koska tiesin, että teillä oli vaikeuksia ajan kanssa, mutta haluaisin, kuten muutkin kollegani, että pöytäkirjaan merkitään, että tämä merkitsee jäsenten - erityisesti parlamentin rivijäsenten - keskeisen resurssin heikentämistä edelleen. Mielestäni on väärin, että jouduitte tilanteeseen, jossa teidät pakotettiin rajoittamaan oikeuksiamme, mutta en myöskään usko, että tämä on pelkästään ryhmän johtajien vika, koska päivän aikataulussa pysyminen on sen tehtävä, joka kulloinkin toimii puhemiehenä. Mitä ilmeisimmin henkilöllä, joka johti puhetta ennen teitä, aikataulu meni hieman sekaisin, mikä puolestaan asetti teidät kiusalliseen asemaan.
Ehkä voimme päästä yhteisymmärrykseen, ja te yhdessä puhemiehistön ja varapuhemiesten kanssa voitte päästä yksimielisyyteen siitä, että tämä osa-alue, kyselytunti, on pyhä asia ja ettei sitä saa muuttaa. Jos keskustelu on lopetettava ja sitä on jatkettava kyselytunnin jälkeen, niin olkoon niin. Esitän tätä ryhmäni johtajalle ja toivon, että toiset tekevät samoin, ja pyydän teitä ottamaan asian esille puhemiehistön kanssa.
Puhemies
(EN) Tuon asian esille ryhmän johtajien kanssa koska, valitettavasti minun on sanottava tämä, ongelman syy on siellä: puheenjohtajakokouksessa, jossa esityslista laaditaan. Kyse on siitä, että esityslistalle tuodaan liian paljon asioita ennen kyselytuntia. Olette oikeassa. On vedettävä jonkinlainen raja sen varmistamiseksi, että tätä ajanjaksoa, jona jäsenet voivat vaatia komissiota tai neuvosto tilille, kunnioitetaan. Olen samaa mieltä kansanne ja vakuutan teille, että heti huomenaamulla naputtelen tietokonettani.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Sanoitte aiemmin, että käsittelisimme kysymystä, jonka esitin komission jäsen De Guchtille. Valitettavasti olen ymmärtänyt, että komission jäsen on lähtenyt, ja olen jäänyt tänne istuntosaliin odottamaan vastausta. Mielestäni mitään menettelyä ei ole edes noudatettu, enkä ymmärrä, mitä on tapahtunut.
Puhemies
(EN) Jäsen Ţicău, halusin esitellä kysymyksenne, mutta sanoin myös, että aikarajoituksen takia meidän täytyy lopettaa varttia vaille tasatuntia, ja pääsimme kyseiseen ajankohtaan ennen kuin pääsimme kysymykseenne. Vastaus on yksinkertaisesti tämä. Olen pahoillani.
Kuten sanoin, en ole iloinen tästä tilanteesta, johon olemme joutuneet, mutta en olisi voinut tehdä mitään muuta tänään, jotta olisimme voineet käydä läpi enemmän kysymyksiä. En hyväksynyt lisäkysymyksiä, sillä yritin parantaa mahdollisuuksianne, mutta olen pahoillani, etten ehtinyt käsitellä kysymystänne.
Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (katso liite).
Kyselytunti on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 20.50 ja sitä jatkettiin klo 21.05.)
