1. Armenia
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana keskustelu viidestä Armeniaa koskevasta päätöslauselmaesityksestä.
Marie Anne Isler Béguin
esittelijä. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, lähettävätkö traagiset tapahtumat, joita Armeniassa on tapahtunut 19. helmikuuta 2008 pidettyjen presidentinvaalien jälkeen, viestin siitä, että Eurooppa ei kykene tukemaan Etelä-Kaukasian hauraita pieniä demokratioita niiden itsenäisyystaistelussa?
Georgian kriisin jälkeen on Armenian vuoro kärsiä suurista poliittisista levottomuuksista. Vaikka maa sai paljon huomiota osakseen vaalikampanjan aikana, kansainvälinen yhteisö ei onnistunut edistämään vuoropuhelua, jolla olisi voitu ehkäistä 1. maaliskuuta tapahtuneet yhteenotot. Entisen valtionpäämiehen Levon Ter-Petrosianin johtaman oppositioliikkeen 11 päivää kestäneiden vaalitulosten vastaisten mielenosoitusten jälkeen poliisi yritti hajottaa mielenosoittajat. Tilanne kärjistyi ja johti kahdeksan ihmisen kuolemaan, monien muiden loukkaantumisiin ja hätätilaan, johon liittyi tiedonvälityksen vapauden ja kokoontumisvapauden rajoituksia sekä poliittisia puolueita koskevia rajoituksia. Sen jälkeen on pidätetty 400 ihmistä. Väestö on selvästikin levotonta ja pelkää poliittista vainoa. Meidän velvollisuutemme on nyt kontakteissamme kaikkiin Armenian konfliktin osapuoliin käsitellä tuota pelkoa.
Kysymys kuuluu kuitenkin, mitä meidän olisi ehdotettava menetelmäksi kaikkien osapuolten järkeen vetoamiseksi ja heidän saamiseksi neuvottelupöytään nykyisessä kireässä tilanteessa? Siinä on haaste. Meidän on palautettava tavallisten armenialaisten miesten ja naisten luottamus heidän hauraaseen demokratiaansa. Keskeinen edellytys luottamuksen palauttamiseksi on tutkimuksen tekeminen viimeaikaisista tapahtumista ja vangittujen henkilöiden vapauttaminen. Seuraavan askeleen - yhdessä kansainvälisen yhteisön, Etelä-Kaukasuksen erityislähettiläämme ja Euroopan neuvostossa ja Etyjissä olevien kumppaneidemme kanssa - täytyy olla aikataulun asettaminen armenialaisille ystävillemme neuvottelupöytään palaamiseksi, ja meidän on saatava pöytään kaikki konfliktin osapuolet viralliselta ja opposition puolelta. Demokratian säännöt ovat vuoropuhelun ja väkivallattomuuden varassa, ja meidän on helpotettava tätä lähestymistapaa.
Arvoisa puhemies, luvallanne haluaisin ehdottaa suullista tarkistusta. En tiedä kuinka edetä, koska asia on niin, että teimme virheen päätöslauselmassa. Johdanto-osan H kappaleessa viitataan Vuoristo-Karabahin alueeseen, kun tarkoitimme Vuoristo-Karabahin asemaa. Vaikuttaa siltä, että kaikki kollegat hyväksyvät suullisen tarkistuksen.
Alexandra Dobolyi
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, olin yksi neljästä Euroopan parlamentin vaalitarkkailuvaltuuskunnan jäsenestä Armeniassa ja olen hyväksyn täysin sen havainnot, jotka koskevat presidentinvaaleja, nimittäin että vaaleissa noudatettiin enimmäkseen Etyjin ja Euroopan neuvoston sitoumuksia ja normeja. Valtion viranomaiset toimivat aidosti aikaisemmissa vaaleissa havaittujen puutteiden korjaamiseksi. Haluaisin käyttää tätä tilaisuutta kiittääkseni komission Jerevanin lähetystöä kaikesta meille annetusta avusta.
Vaalit pidettiin enimmäkseen normiemme mukaisesti, kuten sanoin, mutta vaaditaan lisää parannuksia ja poliittista tahtoa jäljellä olevien haasteiden käsittelemiseksi. Olen todella pahoillani ja huolissani viimeaikaisesta kehityksestä, joka Armeniassa on tapahtunut, kun väkivaltaiset yhteenotot poliisin ja opposition mielenosoittajien välillä ovat johtaneet kahdeksan ihmisen kuoleman ja yli 100:n loukkaantumiseen. On selvää, että odotamme avointa ja riippumatonta tutkimusta tapahtumista ja tapahtuman jälkeen julistetun hätätilan osittaista purkamista.
Vaikka se on askel oikeaan suuntaan, se ei riitä. Kehotan Armenian viranomaisia poistamaan hätätilan kokonaan. Ryhmäni puolesta kehotan kaikkia osapuolia osoittamaan avoimuutta ja rauhallisuutta, hillitsemään lausuntoja ja osallistumaan välittömästi rakentavaan vuoropuheluun.
Lopuksi pahoittelemme ja olemme huolissamme äskettäisestä tulitauon rikkomisesta Vuoristo-Karabahin suunnalla ja kehotamme pontevasti osapuolia pidättymään kaikista toimista, jotka voisivat haitata neuvotteluprosessia. Kehotamme osapuolia pysymään loitolla aseiden äänekkäästä ja katastrofaalisesta voimasta ja kehotamme heitä harjoittamaan vuoropuhelun hiljaista ja rauhallista voimaa.
Urszula Gacek
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, äskettäiset tapahtumat Armeniassa osoittavat, miten vaikeaa entisen Neuvostoliiton uusien demokratioiden on luottaa vaaliprosessiin. Vallassa olijoilla on houkutus järjestää kortit itselleen edullisesti, varsinkin ennen vaaleja, kun taas häviäjät eivät tahdo hyväksyä tuloksia.
Vaalien jälkeisessä Armeniassa nähdyt ongelmat ovat koostuneet väkivaltaisista yhteenotoista, jotka ovat aiheuttaneet kahdeksan kuolemantapausta, ja erityistoimenpiteiden määräämisestä hätätilan muodossa. 1. maaliskuuta 2008 kiellettiin kaikki poliittinen toiminta ja tiedotusvälineille määrättiin tiukka sensuuri 20 päiväksi. Poliittisen toiminnan kielto on sittemmin poistettu. Tiedotusvälineiden vapaus sekä oikeus käyttää Internetiä rajoituksetta seuraa myöhemmin. Itse asiassa kaikki normaalit perustuslailliset vapaudet on määrä palauttaa ensi viikolla.
Valitettavasti ei voida sulkea pois sitä, että hätätila jatkuu. Nyt painekattilaan on laitettu kansi. Olen huolestunut siitä, mitä tehdään paineen vapauttamiseksi.
Demokratian rakentaminen on monimutkainen prosessi. Kaikkien luottamusta nauttivien instituutioiden on suojeltava sitä. Siksi on pahoiteltavaa, että virasta luopuva presidentti on hyökännyt maansa ihmisoikeusasiamiestä vastaan, koska hän arvosteli hallituksen toimia. Demokratiaa voidaan suojella vain vahvistamalla asiamiehen asemaa ja myös varmistamalla, että perustuslakituomioistuin, joka tutkii syytöksiä vaalipetoksesta, toimii puolueettomasti.
Siihen saakka kunnes Armenian omat demokratian vartijat nauttivat luottamusta, kehotan ponnekkaasti kaikkia kiistan osapuolia käyttämään EU:n ja Etyjin edustajien tarjoamaa sovittelua ja tekemään niin välittömästi.
Erik Meijer
esittelijä. - (NL) Arvoisa puhemies, presidentinvaaleissa näemme yhä useammin jatkuvaa epävarmuutta siitä, onko vallassa olevan hallituksen ehdokas voittanut todellisen äänten enemmistön suuren äänimäärän lisäksi. Vaikka ehdokkaalla on todellinen enemmistö, jää epäilyjä enemmistön suuruudesta, varsinkin kun on tehty selviä yrityksiä sen kasvattamiseksi keinotekoisesti.
Kun sen lisäksi joitakin ehdokkaita on estetty asettumasta ehdolle, kun vain hallituksen hyväksymät ehdokkaat pääsevät lehtiin, radioon ja televisioon, kun oppositio tai ulkomaiset tarkkailijat eivät voi valvoa laskentaa asianmukaisesti, kun armeija ja poliisi hajottavat rauhallisen mielenosoituksen virallisesti julistettua tulosta vastaan ja oppositiojohtajat pidetään, on kaikki syyt epäillä vakavasti, onko äänestäjien tahto toteutunut.
Olemme nähneet tällaisia ristiriitaisia presidentinvaaleja Euroopan ulkopuolella Meksikossa ja Keniassa sekä Euroopassa Valko-Venäjällä, Venäjällä, Georgiassa ja Armeniassa. Ilman näitä vaalejakin Armenia oli äärettömän vaikeassa asemassa. Perinteisesti sillä on vahvat suhteet Venäjän kanssa, mutta se on riidoissa naapurinsa Georgian kanssa, jolla taas on vakava konflikti Venäjän kanssa, sekä Azerbaidžanin kanssa, jolla on ollut vuosia rajakiista Armenian kanssa.
Kun venäläinen Transkaukasian provinssi jaettiin etnisten rajojen mukaan vuonna 1920, Vuoristo-Karabahin enklaavi, jossa asuu armenialaisia, annettiin kompromissina Azerbaidžanille, kun alueellinen armenialainen autonomia oli taattu. Kompromissi ei toimi enää Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen, kun Armenia ja Azerbaidžan ovat vihollisia. Itse asiassa kyseinen alue on nyt Armenian miehittämä, ja se on johtanut pitkittyneeseen konfliktiin itänaapurin kanssa, vaikka aselepo on voimassa. Tällainen tilanne, jossa on jatkuva sodan ja saarron uhka, tarjoaa hedelmällisen maaperän autoritaariselle hallitukselle, ja demokratian on loputtoman vaikeaa toimia maassa.
Helmikuun 19. päivänä pidettyjen vaalien jälkeiset tapahtumat eivät tule yllätyksenä. Sittenkin meidän on tehtävä kaikkemme demokraattisten olojen ja opposition oikeuksien palauttamiseksi. Euroopan unionin tai sen jäsenvaltioiden toiveet hyvistä suhteista Venäjän, Valko-Venäjän, Georgian tai Armenian kaltaisten maiden todellisten hallitsijoiden kanssa on jätettävä toiselle sijalle tämän pääperiaatteen taustalle.
Marios Matsakis
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, Armenia on periaatteessa vähän aikaa sitten uudelleen itsenäistynyt valtio, joka pyrkii vahvistamaan demokraattisia instituutioitaan ja suojelemaan kansalaistensa hyvinvointia, vaikka se on kahden vähemmän demokraattisen mutta vihamielisen naapurin eli Venäjän ja Turkin puristuksessa ja vaikka se on järkyttävästi ja epäoikeudenmukaisesti joutunut alueelliseen konfliktiin Azerbaidžanin totalitaarisen hallinnon kanssa.
Tätä taustaa vasten äskettäin pidetyt presidentinvaalit eivät olleet täydelliset, mutta kansainvälisen tarkkailijavaltuuskunnan sanoin vaalit järjestettiin enimmäkseen Etyjin ja Euroopan neuvoston normien mukaisesti.
Valitettavasti vaalien jälkeisissä mielenosoituksissa vaikutti siltä, että poliisi käytti voimaa tarpeettomasti, mikä johti siihen, että surmansa sai kahdeksan ihmistä, joista yksi oli poliisi.
Tarvitaan perusteellinen ja oikeudenmukainen tutkimus kuolemiin johtaneista tapahtumista. Tarvitaan tutkimus myös syytöksistä, joita ulkoiset voimat yllyttävät väkivaltaan Armeniassa häiritäkseen maan vakautta.
Kehotan tukemaan tätä päätöslauselmaa.
Marcin Libicki
esittelijä. - (PL) Arvoisa puhemies, on selvää, että haluaisimme Armenian olevan rauhassa, että sillä olisi turvalliset rajat ja se hoitaisi ulkosuhteitaan menestyksekkäästi. Saanko muistuttaa teitä, että Armenian vaalit eivät antaneet syytä vakaviin protesteihin. Se, mitä siellä nyt tapahtuu, on nähtävä Kaukasian erityisessä ympäristössä, sillä se on herkästi syttyvää aluetta.
Nyt kun minulla on puheenvuoro, arvoisa puhemies, haluaisin luvallanne käyttää tilaisuutta ilmaista suuttumukseni uutisista, jotka juuri sain Mosulin kaldealaisen arkkipiispan Faraj Rahhon murhasta. Hänet siepattiin 29. helmikuuta, ja kolme hänen henkivartijoistaan ammuttiin.
Tämä on jälleen uusi hyökkäys, uusi rikos, miehiltä, joilla ei rohkeutta näyttää kasvojaan maailmalle ja jotka sieppaavat viattomia uhreja, tavallisia ihmisiä, jotka harjoittavat uskontoaan - useimmiten kristittyjä, useimmiten katolilaisia kristittyjä. Tänään me jälleen todistamme tällaista rikosta, ja minusta näyttää siltä, että asia pitäisi laittaa seuraavan Brysselissä pidettävän kokouksen asialistalle erityisenä kohtana. Suokoon Herra ikuisen levon sankarilliselle marttyyrille, joka kuoli tänään Mosulissa.
Marian-Jean Marinescu
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (RO) Se, mitä Armeniassa on tapahtunut, on tuomittava voimakkaasti, mutta valitettavasti se ei ollut yllätys. Toisessa alueen maassa on ollut lähes samanlaisia tapauksia, ja ne muodostavat jatkumon alueen tilanteelle vuoden 1990 jälkeen.
Kohtaamme seurauksia monista tekijöistä, joita on esiintynyt siitä tähän päivään saakka: riittämätön taloudellinen kehitys, piilevät konfliktit ja Venäjän federaation vaikutus. Sen lisäksi meillä on Kosovon tilanne, joka muodostaa ennakkotapauksen kaikille kiinnostuneille, esittelijöiden huomattavista mutta turhista toimista huolimatta. Alueen väestölle siitä voi seurata vain epävarmuutta, luottamuksen puutetta viranomaisiin ja alttiutta manipulaatiolle.
On vain yksi ratkaisu normaalitilanteen palauttamiseksi: taloudellinen kehitys, joka nostaa elintasoa. Alueella on energiavaroja. Kyseisten varojen ja niiden siirron kehittäminen ratkaisee taloudellisen kehityksen ongelman sekä riippuvuuden Venäjän federaatiosta ja se ratkaisee myös yleisesti EU:n ongelman.
Euroopan unioni ei ottanut todella kantaa, ja jos me haluamme löytää ratkaisuja Etelä-Kaukasian ongelmiin, unionin on toimittava aktiivisesti energiareittien kehittämiseksi Mustanmeren alueella.
Justas Vincas Paleckis
Kun maassa, joka osallistuu Euroopan naapuruuspolitiikkaan ja suhtautuu myönteisesti EU:hun, järjestetään demokraattiset vaalit, se on voitto meille kaikille. Jos se epäonnistuu, se on tappio molemmalle osapuolelle.
Armenian presidentinvaalit järjestettiin kansainvälisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan mukaan kansainvälisten normien mukaisesti. Valitettavasti sen jälkeinen kehitys peruuttaa tämän epävarman edistysaskelen. Verenvuodatus ja valtiollisen hätätilan julistaminen ovat pyyhkäisseet Armenian pois tieltä demokratiaan ja haittaavat sen suhteita Euroopan unioniin. Armeniassa poljetaan ihmisoikeuksia, eikä siellä ole sananvapautta.
Jerevanin olisi poistettava hätätila kokonaan, ja Etyjin edustajan olisi autettava löytämään ratkaisu kriisiin. Toivottavasti molemmat neuvottelun osapuolet osoittavat maltillisuutta ja perustavat työnsä eurooppalaisille arvoille.
Janusz Onyszkiewicz
ALDE-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, nykyinen poliittinen kriisi Armeniassa ei ole ensimmäinen.
Levon Ter-Petrosianin presidenttikaudella maa alkoi poiketa jyrkästi liberaaleista ja demokraattisista normeista. Pääoppositiopuolueet kiellettiin, lehdistönvapautta rajoitettiin ja parlamenttivaalien ei katsottu yleisesti täyttävän kaikkia demokraattisia kriteerejä. Levon Ter-Petrosian luopui presidentinvirasta mielenosoittajien painostamana. Se toi maahan hieman vakautta, mutta vakaus päättyi siihen, että tuntemattomat murhaajat murhasivat parlamentissa dramaattisesti yhdeksän johtavaa armenialaispoliitikkoa, joiden joukossa oli pääministeri.
Näemme nyt 10 vuoden takaisten tapahtumien toistuvan. Nykyinen kriisi voi kuitenkin ehkä johtua Armenian yhteiskunnan väsymisestä niin kutsutun Karabahin klaanin hallituksiin. Sekä edellinen että nykyinen presidentti kuuluvat klaaniin. Hallitusta syytetään laajasti autoritaarisen hallinnon palauttamisesta demokratian varjolla, mafiamaisesta yritystoiminnan valvonnasta ja heikkenevästä taloudesta.
Esiintyy myös pelkoa Armenian kasvavasta eristäytymisestä ja sen aseman asteittaisesta heikkenemisestä ratkaisemattomassa Vuoristo-Karabahin konfliktissa. Kun Ter-Petrosian päätti palata politiikkaan ja asettua ehdolle vaaleissa, hänen lupauksensa joustavuuden lisäämisestä ulkopolitiikassa toi hänelle huomattavasti tukea.
Nykyinen kriisi on kuitenkin erittäin syvä. Toivotaan, että se ratkaistaan poliittisesti, vaikka se ei ole varmaa. Jollei, niin Vuoristo-Karabahin ongelma voi pahentua yrityksessä yhdistää yhteiskunta hallituksen ympärille. Äskettäinen 11 ihmisen kuolemaan johtanut välikohtaus Karabanissa vahvistaa tätä pelkoa. Toinen seuraus voi olla se, että Armenian riippuvuus Venäjästä kasvaa. Armenian ja Iranin kaasuputken äskettäinen avaaminen ei heikennä sitä riippuvuutta, koska Gazprom valvoo tietysti kaasua ja itse putkea.
Asenteemme Armenian vakavaan tilanteeseen pitäisi olla ystävällinen, mutta emme saa pidättyä arvostelusta tai huolten ilmaisemisesta tarpeen vaatiessa. Uskon, että päätöslauselmassa ehdotettu kanta täyttää kyseiset kriteerit.
Ewa Tomaszewska
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, 19. helmikuuta 2008 pidettyjen presidentinvaalien tulos oli tekijä Armenian poliittisessa epävakaudessa, vaikka on korostettava, että Etyjin mukaan vaaleissa noudatettiin demokraattisia normeja.
Levon Ter-Petrosianin kotiarestiin laittamista seuranneet mielenosoitukset ja niiden brutaali tukahduttaminen 1. maaliskuuta päättyi kahdeksan ihmisen kuolemaan, monien muiden loukkaantumiseen ja hätätilan julistamiseen. Tiedotusvälineille asetetut rajoitukset ja yhä useampien opposition jäsenten pidätykset aiheuttavat vakavaa huolta.
Vetoamme Armenian viranomaisiin, jotta nämä palauttavat kansalaisoikeudet välittömästi, lopettavat hätätilan, kunnioittava ihmisoikeuksia ja ottavat selvää, ketkä olivat vastuussa tapahtumista 1. maalikuuta 2008. Kaikkien näiden asioiden tutkinta ei saa olla tekosyy opposition vainoamiselle edelleen. Armenian tilanne on erittäin vaikea, ja edustajiemme on kiinnitettävä siihen paljon huomiota.
Evgeni Kirilov
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin lisätä, että Armenian demokraattiset normit eivät ole sellaisia, jollaisina ne haluaisimme nähdä. Tilannetta pahentaa sosiaalis-taloudellinen tilanne, ja se luonnollisesti tuo lisää ihmisiä kadulle.
Haluaisin vedota Armenian viranomaisiin ja tietysti Azerbaidžanin viranomaisiin, jotta ne pyrkisivät ratkaisemaan pitkään jatkuneen konfliktin. On olemassa Armenian miehittämiä alueita, jotka olisi vapautettava, koska niillä ei ole armenialaisia. Todella huolestuttavaa on se, että molemmat maat varustelevat itseään, mikä tietysti heijastaa maiden, erityisesti Armenian todellisia sosiaalisia ongelmia.
Siksi tuen yhteistä päätöslauselmaesitystä, mutta katson, että meidän olisi jatkettava tilanteen seuraamista erittäin tarkasti, koska se on huolestuttava.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, Armenia on yksi maista, jotka saavat Euroopan unionilta tukea poliittisiin ja taloudellisiin uudistuksiin, oikeusvaltioperiaatetta noudattavien valtion laitosten perustamiseen ja korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan. Siksi meidän on tarkkailtava poliittista prosessia ja demokraattisten periaatteiden noudattamista maassa. Se on erityisen tärkeää ajatellen muutoksia, joita Armeniassa on tapahtunut Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen.
Hyvin usein hallitukset pyrkivät vaikuttamaan tiedotusvälineisiin, mutta kun ne käyttävät väkivaltaa ja voimankäyttöä, niitä on vastustettava erityisen päättäväisesti. Kun tulee kuolonuhreja, tilanne on erityisen vaikea. Vaadimme ehdoitta vapauden palauttamista, toisten näkemysten kunnioittamista ja demokratian ja kansalaisoikeuksien säilyttämistä. Tuomitsemme voimankäytön ja demokraattisten kokousten ja mielenosoitusten väkivaltaisen hajottamisen.
Louis Michel
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, komissio seuraa tarkasti demokratian ja ihmisoikeuksien tilannetta Armeniassa, joka on, kuten tiedätte, yksi kumppaneistamme Euroopan naapuruuspolitiikassa.
Seuraamme kehitystä siellä valppaasti Jerevanin valtuuskuntamme välimiesten avulla, jäsenvaltioiden kanssa ja tiiviissä yhteistyössä Euroopan unionin erityisedustajan Peter Semnebyn kanssa. Osana prosessia olemme myös säännöllisesti yhteydessä paikallisiin ja kansainvälisiin kansalaisjärjestöihin, jotka toimivat demokratian ja ihmisoikeuksien alalla.
Vaalien jälkeen Jerevanissa 1. maaliskuuta tapahtuneiden traagisten tapahtumien takia komissiokin on huolissaan poliisin ja opposition mielenosoittajien välisistä väkivaltaisista yhteenotoista, joissa usea ihminen sai surmansa. Komissio on siksi kehottanut tekemään perusteellisen tutkimuksen ja asettamaan syytteeseen lakia rikkoneet henkilöt. Olemme myös kehottaneet Armenian hallitusta poistamaan hätätilan välittömästi. Komissio pitää tärkeänä, että kaikki osapuolet pidättyvät voiman käytöstä. Odotamme kaikkien osapuolten Armeniassa sitoutuvan poliittiseen vuoropuheluun erimielisyyksien ratkaisemiseksi.
Samaan aikaan komissio myös pahoittelee varjoa, jonka viimeaikaiset tapahtumat heittävät Armenian myönteiseen kehitykseen Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa, erityisesti ihmisoikeuksien ja demokratian alalla. Kehotus poliittisiin uudistuksiin ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen on keskeinen osa Euroopan unionin ja Armenian välistä kumppanuutta, ja siksi komissio käyttää kaikkia sen käytössä olevia keinoja kannustaakseen Armenian viranomaisia etenemään kyseisillä aloilla.
Hyväksymällä EU:n ja Armenian välisen Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelman vuonna 2006 sovimme poliittisesta välineestä yhteisiin arvoihin perustuvien periaatteiden noudattamisen edistämiseksi. Olemme täysin vakuuttuneita siitä, että Armenian kanssa käytävä vuoropuhelu, jota käydään kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ja Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelman määräysten mukaisesti, on todellakin tehokkain keino viedä Euroopan unionin viestiä ihmisoikeuksien kunnioittamisesta ja kansainvälisestä lainsäädännöstä. Yhteistyökomitean ja yhteistyöneuvoston sekä parlamentaarisen yhteistyökomitean vuosittaiset kokoukset ovat siksi erityisen tärkeitä.
Komissio antaa edelleen päättäväisesti panoksensa uudistusprosessiin antamalla Armenialle taloudellista ja teknistä tukea. Poliittisen uudistuksen tukeminen ihmisoikeuksien ja demokratian alalla on edelleen prioriteetti alustavassa kansallisessa ohjelmassa vuosiksi 2007-2010. Noin kolmasosa kahdenvälisestä avusta - joka on kauden aikana 98,4 miljoonaa euroa - käytetään asiaankuuluvien ohjelmien tukemiseen. Tarkemmin sanottuna Armenian kanssa vuodeksi 2007 tehdyssä kahdenvälisen avun ohjelmassa osoitetaan oikeudellisen uudistuksen alalla taloudellista tukea 18 miljoonaa euroa. Olen varma, että Euroopan parlamentti tukee meitä toimissamme, ja on todellakin meidän luotettavin liittolaisemme.
Puhemies
(PL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskustelun jälkeen.
