Sijoittaminen vähähiiliseen teknologiaan (keskustelu) 
Puhemies
(EL) Esityslistalla on seuraavana Herbert Reulin ITRE-valiokunnan puolesta laatima suullinen kysymys neuvostolle ja komissiolle aiheesta investoiminen vähähiilisten teknologioiden kehittämiseen (B7-0011/2010).
Herbert Reul
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, tässä asiassa on kysymys siitä, että vuonna 2007 komissio esitteli suunnitelman, jonka tavoitteena oli edistää energia-alalla teknologioita, joiden hiilidioksidipäästöt ovat alhaiset, niin, että ne voitaisiin ottaa nopeasti käyttöön. Ehdotuksia laadittiin hyvin täsmällisistä toimista. Näitä ovat Euroopan teollisuuden aloitteet, etenkin tuulienergian, aurinkoenergian, bioenergian, hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin, sähköverkkojen ja ydinfission alalla, Euroopan energiatutkimuksen yhteenliittymän perustaminen, Euroopan energiainfrastruktuuriverkostojen kestävä muuntaminen, jatkuvasti päivitetyt eurooppalaiset energiateknologiajärjestelmät sekä strategisia energiateknologioita koskevan ohjausryhmän perustaminen.
Tässä vaiheessa yksi keskeinen kysymys on vailla vastausta, ja se on rahoituskysymys. Seitsemännestä tutkimuksen puiteohjelmasta varataan 886 miljoonaa euroa vuodessa energia-alan tutkimukseen. Kaikille on kuitenkin selvää, että tuo määrä ei riitä. Vuonna 2009 komissio antoi vähähiilisten energiateknologioiden rahoittamista käsittelevän tiedonannon, jossa se kuvaili tarvetta kolminkertaistaa energiatutkimuksen rahoitusta seuraavan 10 vuoden aikana. Tämä tarkoittaisi 50 miljardin euron investointeja. Tiedonannossa kuvailtiin, miten kaikkein tärkeimpiin vähähiilisiin teknologioihin suunnattavat varat olisi jaettava niin, että Eurooppa voisi siirtyä pois voimakkaasta riippuvuudestaan fossiilisista polttoaineista hiilidioksidipäästöjen entistä tehokkaampaan vähentämiseen. Rahoitussuunnitelmassa arvioidaan, että 6 miljardia euroa varataan tuulienergian tutkimukseen, ja komission mukaan sillä voitaisiin kattaa viidennes EU:n energiatoimituksesta vuoteen 2020 mennessä. Aurinkoenergiaan varattaisiin 16 miljardia euroa, jotta voitaisiin kehittää uusia fotosähkösuunnitelmia ja entistä parempi aurinkosähkölaitosten teollinen keskittymä. Bioenergian tutkimukseen varattaisiin 9 miljardia euroa, jotta bioenergialla voitaisiin kattaa 14 prosenttia EU:n energiantarpeista. Uusiutuvien energialähteiden integroimiseen energiamarkkinoille sähköverkot saisivat 2 miljardia euroa, jotta puolet verkoista voisi toimia "älykkäitä verkkoja" koskevan periaatteen pohjalta. Uusiutuvien energialähteiden ohella 13 miljardia euroa varattaisiin 12 hankkeeseen hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin alalla, kun taas ydintutkimukselle varattaisiin 7 miljardia euroa. Rahoitusehdotuksessa kaavailtiin myös 11 miljardin euron varaamista "älykkäitä kaupunkeja" koskevaan ohjelmaan, jotta tälläkin alalla saataisiin aikaan tarkoituksenmukaisia ratkaisuja.
Komissio ehdotti tuolloin, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet olisivat kaikkein uskottavin keino rahoittaa energiatutkimusta, mutta se ei kyennyt täsmällisesti selittämään, miten rahoitustaakka jaettaisiin tällaisissa järjestelyissä kahden osapuolen kesken. Tällä hetkellä energiatutkimusalalla jako on 70 prosenttia yksityisellä ja 30 prosenttia julkisella puolella, ydintutkimusta lukuun ottamatta. EU on vahvasti sitä mieltä, että julkista rahoitusta on tarpeen lisätä merkittävästi. Hankkeissa, joissa riskit ovat suuret, julkisen rahoituksen osuuden olisi oltava suurempi kuin yksityisen, kuten komissio totesi. Optimoidakseen toimien tasoa komissio vaati EU:n ohjelmien laatimista erityisesti sellaisilla aloilla, jotka tarjoavat selkeää EU:n laajuista lisäarvoa. Näitä ovat esimerkiksi alat, joilla ohjelmat ovat yksittäisille jäsenvaltioille liian kalliita. Tällä hetkellä 80 prosenttia julkisista investoinneista muuhun kuin ydinenergiatutkimukseen rahoitetaan kansallisin varoin. Tiedonannossa jätetään viime kädessä avoimeksi myös kysymys siitä, mistä rahat tulevat. Komissio arvioi, että lisärahan tarve on noin 75-80 miljardia euroa.
Tämän vuoksi keskityimme valiokunnassamme selkiyttämään hieman enemmän muutamaa rahoitukseen liittyvää asiaa. Haluan muistuttaa teitä näistä kysymyksistä. Ensimmäinen kysymys on, miten komissio aikoo asettaa painopisteensä ajanjaksoa 2010-2020 koskevaa etenemissuunnitelmaa varten tukeakseen vähähiilisten teknologioiden rahoittamista? Milloin komissio aikoo käynnistää teollisuuspoliittisia aloitteita? Toinen kysymys on, miten komissio aikoo varata lisävaroja EU:n talousarviosta? Tarkemmin ottaen sitoutuuko komissio varmistamaan, että tähän tarkoitukseen aletaan ohjata kahdeksannesta puiteohjelmasta varoja etukäteen? Sitoutuuko komissio noudattamaan eri teollisuudenalojen yksilöimiä talousarvioita? Viimeisenä muttei vähäisimpänä kysytään, kuinka komissio aikoo - ja tämä koskee tietenkin myös neuvostoa - hankkia lisävaroja EU:n talousarviosta rahoittaakseen muita tiedonannossa yksilöityjä teknologisia ratkaisuja, kuten varastointiteknologioita, valtamerienergiaa ja muita? Minun ei ole tarpeen lukea ääneen kaikkia kysymyksiä. Olemme esittäneet kysymykset täällä, ja pyydämme vastauksia neuvostolta ja komissiolta.
Pedro Luis Marín Uribe
neuvoston puheenjohtaja. - (ES) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, aloitan puheenvuoroni korostamalla strategisen energiasuunnitelman merkitystä ja sen tuomaa tarvittavaa panosta teknologioiden kehittämisen ja käyttöönoton nopeuttamisessa puhdasta, kestävää ja tehokasta energiaa varten.
Ilman tätä suunnitelmaa ei ole mahdollista saavuttaa tavoitteita, jotka olemme asettaneet vuodeksi 2020, eikä toteuttaa siirtymistä vähähiiliseen talouteen siinä mittakaavassa kuin haluaisimme tapahtuvan vuoteen 2050 mennessä.
Olen iloinen huomatessani, että parlamentin ja neuvoston keskuudessa on laaja yksimielisyys siitä, että sekä suunnitelmaan liittyvät tavoitteet että siihen tarvittavat resurssit ovat tärkeitä ja tarpeellisia.
Liikenne-, televiestintä- ja energia-asioista vastaavan neuvoston on tarkoitus hyväksyä Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET) päätelmät kokouksessaan ensi perjantaina 12. maaliskuuta. Päätelmät ovat tärkeä lähtökohta keväällä pidettävän Eurooppa-neuvoston kokoukselle, joka on määrä pitää 25. maaliskuuta, koska ilmastonmuutosaihe on asialistalla.
Päätelmäluonnos, josta keskustellaan neuvoston kokouksessa, sisältää rahoituskysymyksen, vaikka tätä asiaa on tarkasteltava sen edellyttämällä varovaisuudella. Emme halua mennä sellaisten neuvottelujen edelle, jotka käydään tästä asiasta seuraavan rahoituskehyksen yhteydessä.
Esittelen nyt päätelmäluonnoksen tärkeimmät osatekijät. Ensimmäinen asia on se, että on tullut aika siirtyä teknologian kehittämissuunnitelmista eurooppalaisten teollisuusaloitteiden toiminnalliseen täytäntöönpanoon. Meidän olisi hoidettava tämä askel askeleelta, mutta samalla niin pian kuin mahdollista.
Toinen asia on se, että energiatutkimuksen tulevaa Euroopan laajuista yhteistyötä koskevassa toimintatavassamme olisi keskityttävä julkisten varojen tehokkaaseen käyttöön sekä joustavien julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien rakentamiseen teollisuuden kanssa. Näin ollen kehotamme komissiota käynnistämään ohjelman, johon osallistuvat kaikki asianosaiset rahoitusjärjestöt, jotta ne voisivat jakaa tietoa ja parhaita käytäntöjä ja samanaikaisesti sovittaa toimintansa yhteen tarpeiden mukaan.
Kolmas asia on se, että kun otetaan huomioon keskipitkän aikavälin julkisen ja yksityisen sektorin rahoitus, jota tarvitaan erityisesti kaikkein suurimpien demonstrointihankkeiden tukemiseen, julkisten investointien osuutta saattaa olla välttämätöntä lisätä EU:n laajuisesti. Siksi meidän on otettava tämä huomioon sekä tarkistaessamme talousarviota että neuvotellessamme seuraavasta rahoituskehyksestä.
Neljäs asia on se, että meidän olisi tuettava jäsenvaltioiden hallituksia ja kannustettava niitä esittämään asianmukaisia aloitteita ja antamaan johdonmukaisia signaaleja, jotta nämä toimet voitaisiin panna täytäntöön. Niiden olisi tarvittaessa myös tehtävä merkittäviä lisäyksiä julkiseen rahoitukseen vähähiilisten teknologioiden kehittämistä varten.
Viidentenä asiana haluan mainita sen, että Euroopan komissio ja Euroopan investointipankki tekevät jo nyt yhteistyötä parantaakseen demonstrointihankkeiden rahoituksen koordinointia ja jatkuvuutta sellaisella energia-alalla, johon liittyy suuria teknologisia riskejä. Lisäksi ne tekevät työtä, jotta voitaisiin ottaa käyttöön ja tarjota muita rahoituslähteitä, jotka voivat olla sekä julkisia että yksityisiä.
Päätteeksi totean, että komissio ja Euroopan investointipankki tutkivat optimaalisten rahoituspakettien mahdollisuutta suuria demonstrointihankkeita varten, joten kehotamme myös komissiota analysoimaan uusia tapoja yhdistää eri lähteistä saatavat resurssit ja kehittämään väliaikaisen välineen vähähiilisten teknologioiden markkinoille tuonnin rahoittamiseksi.
Hyvät kuulijat, kaikki nämä osatekijät antavat selkeän viestin siitä, että tulevaisuudessa investoidaan vähähiilisiin teknologioihin. Huolimatta niistä ankarista talousarviota koskevista rajoituksista, joita nyt joudumme kohtaamaan, viesti, jonka neuvosto aikoo välittää perjantaina pitämästään kokouksesta, on sitoutuminen. Haluamme käyttää myönteisiä ilmaisuja tuodaksemme esiin tämän asian merkityksen Euroopan laajuisesti sekä sen, että jokaisen jäsenvaltion on äärimmäisen tärkeää investoida vähähiiliseen teknologiaan.
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, vaikka korvaankin tänään kollegani Günther Oettingerin, minulle on todella suuri ilo keskustella kanssanne vähähiilisten teknologioiden tulevaisuudesta.
Olin itse tiiviisti mukana Euroopan strategiseen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelma) kehittämisessä edellisen komission toimikauden aikana. Olen vahvasti sitä mieltä, että näiden teknologioiden kehittäminen on yksi energiapolitiikan kulmakivistä, ja meidän on kehitettävä sitä yhdessä tulevina vuosina.
Parlamentin SET-suunnitelmaa käsittelevässä mietinnössä kesäkuussa 2008 ehdotettiin hyvin selkeästi tarkoituksenmukaisia tavoitteita. Meidän ei ole syytä laskea näitä tavoitteita. Olette tänään esittäneet kolme selkeää kysymystä, ja aion puolestani vastata niihin.
Ensimmäiseksi otan esiin painopisteemme vuosiksi 2010-2020 ja eurooppalaisten teollisuusaloitteiden käynnistämisen. Nämä kuusi aloitetta eli tuuli, aurinko ja bio-energia, kestävä fissio, älykkäät verkot ja hiilidioksidin talteenotto ja varastointi, ovat todella painopisteidemme mukaisia, ja parlamentti ja neuvosto antoivat näille painopisteille vahvan tukensa.
Olemme pyynnöstänne myös asettaneet energiatehokkuuden etusijalle kehittämällä sitä koskevan uuden aloitteen "älykkäät kaupungit" energiatehokkaiden teknologioiden markkinapotentiaalin vapauttamiseksi kaupungeissa ja alueilla. Asettaakseen toiminnot tärkeysjärjestykseen tämän aloitteen puitteissa komissio on kehittänyt yhdessä sidosryhmien kanssa teknologiaa koskevat etenemissuunnitelmat ajanjaksoksi 2010-2020. Näillä etenemissuunnitelmilla asetetaan konkreettiset tavoitteet sekä toimet niiden saavuttamiseksi. Aloitteet ovat valmiita käynnistettäväksi tänä vuonna 2010. Älykkäitä kaupunkeja koskeva aloite on suunniteltu käynnistettäväksi seuraavana vuonna.
Toinen kysymyksenne koskee ennustettavissa olevia, vakaita ja asianmukaisia määrärahoja SET-suunnitelmaa varten nykyisen rahoituskauden ja vuoden 2014 jälkeisen kauden aikana. Arviomme julkisten ja yksityisten investointien tarpeesta vähähiilisten teknologioiden kehittämiseen SET-suunnitelman mukaisesti on 8 miljardia euroa vuodessa. Nykyään tähän investoidaan Euroopan unionissa vuosittain noin 3 miljardia euroa, mikä tarkoittaa sitä, että tarvitaan 50 miljardia euroa lisää ajanjaksoksi 2010-2020. Tämän vajeen korjaamisen olisi oltava yksi toimielinten keskeisistä keskustelunaiheista tulevina vuosina. Toimet on kohdennettava sinne, missä toimenpiteet ovat kaikkein tehokkaimpia niin, että vältetään päällekkäisyydet ja edistetään tärkeimpien mahdollisuuksien vaikutusta markkinoilla.
On selvää, että EU:n laajuiset investoinnit, olivatpa ne peräisin seitsemännestä puiteohjelmasta tai Euroopan energia-alan elvytysohjelmasta, eivät riitä. Mahdolliset varat päästökauppajärjestelmästä saaduista 300 miljoonan suuruisista tuloista, jotka on laitettu säästöön hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin sekä innovatiivisten uusiutuvien teknologioiden demonstrointiin, eivät myöskään ole riittävät. Nykyhinnoissa tarvittaisiin noin 4 miljardia euroa. Näin ollen tarvitaan mittavampia toimia sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Julkiseen alaan lukeutuvat niin Euroopan unioni kuin tietenkin myös jäsenvaltiot. Ollakseni kaunistelematon, suurimman rahaosuuden on tultava sieltä, mistä suurimmat rahamäärät löytyvät.
Kolmanneksi kysyitte, aikooko komissio rahoittaa muita teknologisia vaihtoehtoja ja ehdottaa lisää teollisuusaloitteita. Muita teknologioita, joihin kannattaa panostaa Euroopan laajuisesti, ilmaantuu varmasti ajan mittaan, joten SET-suunnitelman on säilyttävä joustavana, kuten olemme jo osoittaneet energiatehokkuutta koskevan uuden aloitteen yhteydessä. Älykkäitä kaupunkeja koskeva aloite on määrä käynnistää vuonna 2011, kuten totesin. Aiomme seurata tiiviisti kaikkein lupaavimpia teknologioita SET-suunnitelman tietojärjestelmän kautta. SETIS, kuten sitä kutsutaan, toimii jo varastointi- ja valtameritekniikoissa, ja sitä käytetään niiden sisältämien mahdollisuuksien arviointiin ja parhaiden mahdollisuuksien tunnistamiseen eurooppalaisten toimenpiteiden varalta. Olemme myös kannustaneet eri tahoja perustamaan uusiutuvia energialähteitä, lämmitystä ja jäähdytystä koskevan uuden teknologiaympäristön, jonka pitäisi auttaa mukana olevia aloja määrittelemään entistä paremmin teknologian siirtonsa.
Olen hyvin iloinen huomatessani, että tämä asiakirja saa ansaitsemansa tuen. Se on keskeinen asiakirja energiapoliittisten tavoitteidemme saavuttamisessa ja keskeinen asiakirja Euroopalle ja tulevaisuudellemme.
Jean-Pierre Audy
Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, arvoisa komission jäsen Potočnik, olen iloinen nähdessäni teidät jälleen täällä tehtävässänne ympäristöasioista vastaavana komission jäsenenä. Toimitte teollisuusasioista vastaavan komission jäsenenä, kiitän teitä siitä ja kiitän teitä myös puheenvuorostanne.
Suhtaudun myönteisesti kollegani jäsen Reulin esittämään kysymykseen. Arvoisa komission jäsen, hän on oikeassa kysyessään teiltä, miten komissio näkee tämän hiilettömiä energiamuotoja koskevan tärkeän kysymyksen ja uusien tekniikoiden rahoittamisen. Maailman väestö kasvaa koko ajan. Tarvitsemme 40 prosenttia lisää energiaa vuonna 2030, ja lisäisin tähän, että 80 prosenttia tästä kulutuskysynnästä tulee OECD:n ulkopuolisista maista.
Näiden suurien haasteiden edessä ratkaisu ei ole omaksua energiankäytön vähentämisen ideologiaa tai turvautua menneisyyden ajatuksiin. Sen vuoksi Euroopan unionilla on velvollisuus puuttua tilanteeseen, ja haluaisin sanoa muutaman sanan aiheesta, joka aiheuttaa eripuraa poliittisten ryhmien välillä, eli ydinenergiasta.
Ydinenergian alalla eräillä jäsenvaltioilla on pitkät perinteet näissä asioissa. Tämä ei aseta Euroopan unionia etuoikeutettuun asemaan, mutta se tarkoittaa sitä, että meillä on velvollisuus edistää asiaa koskevaa keskustelua ja rahoitusta. Arvoisa komission jäsen, kuten tiedämme, ydinenergia on hiiletön energiamuoto, ja tarvitsemme rahoitusta ja erityisesti päästövähennyshyvityksistä kertyneistä varoista saatavaa rahoitusta voidaksemme investoida kehitykseen ja koulutukseen kaikilla näillä aloilla.
Ehdotamme teille joitakin tarkistuksia, joiden erityistarkoituksena on parantaa esitettyjä päätöslauselmia. Päätän puheenvuoroni puhumalla hieman ydinvoiman sivutuotteista, jotka aiheuttavat kansalaisissamme suurta huolta. Maailmassa on kaksi vaihtoehtoa: pitkän aikavälin varastointi, joka on Yhdysvalloissa valittu vaihtoehto, ja meidän täytyy Euroopan unionissa valita erilainen vaihtoehto, joka on kierrätyksen kautta tapahtuva talteenotto. Tämän vaihtoehdon ovat valinneet Venäjä, Japani ja Ranska.
Juuri tältä osin meidän, jotka olemme vastuussa turvallisuudesta ja varmuudesta, on luotettava tieteeseen ja tietoon kaikissa näissä asioissa.
Teresa Riera Madurell
S&D-ryhmän puolesta. - (ES) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri ja neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, olemme kaikki tietoisia siitä, että olemme jo saavuttaneet laajan yksimielisyyden siitä ajatuksesta, että mitä nopeammin luomme ympäristöystävällisen talouden, sitä nopeammin selviämme talouskriisistä.
Lukuisissa tutkimuksissa on laskettu, että mikäli saavutamme 20 prosentin uusiutuvien energialähteiden tavoitteen, se merkitsee sitä, että 2,8 miljoonaa eurooppalaista työntekijää palkataan alalle vuoteen 2020 mennessä. Lisäksi on arvioitu, että kaksi kolmasosaa uusista työpaikoista syntyy pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. Hyvät kuulijat, ratkaisu tähän löytyy ympäristöystävällisten teknologioiden kehittämisestä.
Voidaksemme muuttaa tämän todeksi, ryhmäni kannattaa kolmea päätavoitetta. Ensinnäkin strategisen energiateknologiasuunnitelmaa (SET-suunnitelma) varten korvamerkittävien varojen varaamiseen on sitouduttava kunnolla. Ei riitä, että vain kootaan uudelleen yhteen ja nimetään uudelleen tukiohjelmat, jotka meillä on jo olemassa. Olemme yhtä mieltä siitä, että meidän on tehtävä tavoitteestamme todellinen lisäämällä uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuustutkimukseen kohdennettavia varoja. Meidän olisi tehtävä näin heti, seuraavan rahoitusnäkymien tarkistuksen yhteydessä ja tietenkin neuvotteluissa uusista rahoitusnäkymistä.
Toiseksi totean, että mikäli haluamme luoda työpaikkoja, joita taloutemme tarvitsee selvitäkseen kriisistä, meidän on ratkaisevan tärkeää vauhdittaa innovatiivisten teknologioiden demonstrointivaihetta ja helpottaa niiden toiminnan aloittamista markkinoilla.
Lopuksi totean, että ympäristöystävällisten työpaikkojen mahdollista luomista ei voida ohjata oikeaan suuntaan, jos meillä ei ole riittävän pätevää työvoimaa. Meidän on investoitava koulutukseen ja tietoisuuteen voidaksemme lujittaa yritysmaailman ja akateemisen maailman välisiä siteitä, ja meidän olisi edistettävä korkealaatuista pätevyyttä tutkimuksessa ja kehityksessä sekä innovoinnissa, jotta kyettäisiin täyttämään kaikki mahdolliset vajeet uusiutuvien energiamuotojen työmarkkinoilla.
Fiona Hall
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, voimme asettaa kaikki mahdolliset tavoitteet ilmastonmuutoksen torjumiseksi, mutta emme saavuta niitä, etenkään vuodeksi 2050 asetettuja pitkän aikavälin tavoitteita, jos emme investoi perusteellisesti ja järjestelmällisesti kestävän vähähiilisen teknologian kehittämiseen ja edistämiseen.
Yhdysvaltoja on perustellusti arvosteltu siitä, että se ei ole allekirjoittanut kasvihuonepäästöjen vähentämistavoitteita, mutta EU ei ole lähelläkään sitä investointien tasoa, jossa Yhdysvallat nyt on. Ilman asianmukaisia investointeja EU:n kestävä vähähiilinen investointiohjelma pysähtyy, ja se merkitsee sitä, että sadattuhannet työpaikat, joita voitaisiin luoda EU:ssa ja esimerkiksi oman alueeni Koillis-Englannin kaltaisilla alueilla, jotka ovat jo aloittaneet muutostyöt kohti vähähiilistä taloutta, siirtyvät muualle, Yhdysvaltoihin ja Kiinaan, jos niihin ei panosteta.
Olen pettynyt siihen, että komissio vetäytyi pois SET-suunnitelman aikaisemmasta luonnoksesta, jossa määritellyt tarvittavat investointilähteet oli esitetty selkeästi. Aikooko komissio olla nyt selkeämpi erityisesti puhuessaan siitä vuosittaisen 1 miljardin euron vajeesta, jonka komission jäsen juuri toi esiin?
On tietenkin myös tärkeää saavuttaa edistystä ydinteknologiassa, erityisesti toiminnan ja jätehuollon turvallisuudessa, mutta ryhmäni kanta on, että "kestävä ydinfissio" on ristiriitainen ilmaus. Aikooko komissio nimetä kuudennen eurooppalaisen teollisuusaloitteen uudelleen yksinkertaisesti "ydinenergia-aloitteeksi"?
Claude Turmes
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, mielestäni SET-suunnitelma on perimmiltään tyhjä laatikko, koska sen taustalla ei ole rahaa. Meidän on todellakin pohdittava, mistä rahaa voitaisiin saada. Pahinta on se, että komission käytössä olevia välineitä - NER300, elvytyssuunnitelma ja tietyt varat, jotka ovat nyt saatavilla Euroopan investointipankissa - asetetaan nyt tärkeysjärjestykseen niin kutsuttuja vähähiilisiä teknologioita varten, jotka ovat kaikkein tehottomimpia ja joihin liittyy muita suuremmat riskit.
Vuosina 2008 ja 2009 yli 70 prosenttia kaikista Euroopan markkinoilla tehtävistä investoinneista kohdistettiin jo uusiutuviin energiamuotoihin eli tuuleen, aurinkoon ja biomassaan. Miten siis voi olla mahdollista, että laadimme SET-suunnitelman - ja korvamerkitsemme rahaa EU:n laajuisesti - jolla periaatteessa osoitetaan pienempi osuus uusiutuvia energiamuotoja varten kuin markkinat kuluttavat jo nyt, ja samalla kohdistamme varoja hiilen talteenottoon ja ydinfuusioon, joita ei käsitellä tässä asiakirjassa mutta jotka saavat paljolti muita suuremman osuuden EU:n varoista?
Ongelmamme on se, että eräiden eturyhmien takia meillä ei ole rohkeutta asettaa oikeita painopisteitä, ja mielestäni jopa kansainvälinen energiavirasto IEA, joka ei ole vihreä ruohonjuuritason järjestö, on hyvin selkeä painopisteiden asettamisessa. Kaikista hiilidioksidipäästöjen vähennyksistä 55 prosenttia on peräisin energiatehokkuudesta. Miksi varasimme nolla euroa energiatehokkuuteen EU:n elvytyssuunnitelmassa? Kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä 30-35 prosenttia on peräisin uusiutuvista energialähteistä, kun parhaimmillaan 10 prosenttia saadaan hiilen talteenotosta ja 10 prosenttia ydinenergiasta. Näin on todennut IEA, eikä vihreä ruohonjuuritason järjestö. Näin ollen jopa Euroopassa ollaan jäljessä varojen kohdentamisessa siitä, mitä IEA kehottaa hallituksia tekemään.
Ainoa keino on asettaa selkeät painopisteet. Ensimmäinen on energiatehokkuus, toinen on uusiutuvat energialähteet, koska ne vähentävät hiilipäästöjä aiheuttamatta riskejä, ja näiden lisäksi ovat vielä muut teknologiat.
Giles Chichester
ECR-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, minun on todettava olevani hieman pahoillani parlamentin vasemman puolen ydinenergiaan liittyvästä pakkomielteestä, mikä tarkoittaa sitä, että meillä on tänään käsiteltävänämme kaksi päätöslauselmaa, joiden sisältö on pitkälti samanlainen, lukuun ottamatta ydinenergiaan liittyvää asiaa. Tämä on valitettavaa erityisesti siksi, että sen on todistettu olevan ainoa teknologia, jolla voidaan tuottaa suuria määriä erityisen vähähiilistä energiaa Euroopassa.
Mikäli aiomme etääntyä fossiilisista polttoaineista, etenkin öljystä ja hiilestä, tarvitsemme kaikki vähähiiliset energiateknologiat, jotka voimme saada käyttöön. Monet niistä ovat edelleen pelkkiä mahdollisuuksia kuin jo tuotettavia, ja meidän on oltava realistisia siinä, miten hyvin olemme onnistuneet saavuttamaan energian tavoitetasot uusiutuvien energialähteiden avulla. EU on kuuluisa siitä, että se asettaa hyvin kunnianhimoisia tavoitteita, ja sillä on täydellinen maine siinä, että se ei onnistu saavuttamaan niitä. Meidän on saatava aikaan parempia tuloksia.
Sitä ennen meidän ei pidä hukata yhtään aikaa ydinenergiasta saatavan Euroopan sähköosuuden lisäämisessä. Eurooppa tuottaa jo suuria määriä energiaa, mutta kun vaihdamme vaihtoehtoisiin ja uusiin teknologioihin ja kehitämme niitä, tarvitsemme samalla peruskuorman sähköä pitääksemme valot päällä ja sähköajoneuvot käynnissä.
Uusissa ympäristöystävällisissä teknologioissa, kuten Saharasta saatavassa aurinkolämmössä ja Pohjanmeren tuulipuistoissa, puhumattakaan hiilen talteenotosta ja varastoinnista sekä energiatehokkuuden perusparannuksista, on valtavia mahdollisuuksia, ja ainakin näissä asioissa yhdyn vihreää ryhmää edustavan salin toisella puolella istuvan kollegani näkemyksiin. Nämä kaikki edellyttävät kuitenkin valtavia investointeja, ja tässä on tänään keskustelemiemme kysymysten ydin.
Marisa Matias
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, keskustelemme nyt Euroopan energiajärjestelmän keksimisestä uudelleen vähähiilisiin teknologioihin tehtävien investointien kautta.
Mielestäni tämä on yksi tärkeimmistä haasteista, kuten tiedonannossa mainittiin. Tämä on yksi niistä haasteista, joihin meidän on keskityttävä, mutta asiaa ei ole selvennetty, joten on tärkeää esittää näitä kysymyksiä selvennysten saamiseksi. Vaikuttaa siltä, että rahoitukseen liittyvän selvennyksen lisäksi asiaa ei ole selkiytetty poliittisesta näkökulmasta.
Puhumme energiatehokkuudesta, hiilen talteenotosta, ydinenergiasta, biopolttoaineista, aurinkoenergiasta, ja puhumme yksinomaan energiatehokkuudesta halvimpana keinona päästöjen vähentämisessä. Mielestäni on olemassa myös muita ja paljon halvempia keinoja vähentää hiilidioksidipäästöjä, eikä niitä ole edes mainittu tiedonannossa. Niitä ovat esimerkiksi energiankulutuksen vähentäminen, mikrotuotanto, jakelu ja erilaiset jakelumuodot sekä erilaiset hankkeet, joiden ei tarvitse olla laajamittaisia, sekä energiansaantimahdollisuudet. Katson, että tältä osin voisimme varmasti saada parempaa selvyyttä rahoitusasioissa kaikkein halvimpien suunnitelmien valintaa varten.
Näin ollen meidän on osana poliittista selvennystä ja rahoitukseen liittyvää selvennystä keskusteltava siitä, mikä minun mielestäni on ratkaisevan tärkeä asia. Tämä on se, että aina halutaan korostaa julkisen ja yksityisen sektorin välistä kumppanuutta, ikään kuin se olisi kaikessa ainoa ratkaisu.
Kun kysymme, mistä rahat ovat peräisin, komissio vastaa meille, että ne tulevat sieltä, missä niitä on. Tunnustan, että en saa sen enempää selvyyttä asiaan, jos minulle sanotaan, että rahat tulevat sieltä, missä niitä on, jos ei samanaikaisesti kerrota tarkasti, mikä tämä paikka on.
Näin ollen kun luotetaan julkisen ja yksityisen sektorin välisiin kumppanuuksiin, kuten käy järjestelmällisesti keskustellessamme vähähiilisistä teknologioista, tiedämme varmasti yhden asian: kun tiedämme, mistä rahat tulevat, ja sen, että on luotu julkisen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuuksia, silloin tiedämme alusta asti, kuka joutuu maksumieheksi. Veronmaksajat joutuvat maksamaan laskun alkuvaiheessa, siis kuluttajat, jotka ovat viime kädessä myös veronmaksajia. Tiedämme myös, että ne, jotka maksavat muita vähemmän, ovat instituutiot ja yksityiset organisaatiot ja että juuri ne tekevät investoinnit ja niille maksetaan siitä, mutta viime kädessä ne pitävät tuotot itsellään.
Ilman tätä selvennystä minusta vaikuttaa siltä, että jälleen kerran jätämme Euroopan energiamallin muuttamisesta koituvan laskun järjestelmällisesti tulevien sukupolvien maksettavaksi.
Christian Ehler
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, olemme periaatteessa kaikki yhtä mieltä siitä, että SET-suunnitelma oli tervetullut. Olemme yhtä mieltä sisällön suurista linjauksista, mutta meillä on kaksi ongelmaa. Toisaalta emme kykene - osoitan tämän asian erityisesti arvoisalle jäsenelle Turmes'lle - lisäämään yhdessä painostusta jäsenvaltioita ja komissiota kohtaan, jos käymme edelleen ideologista keskustelua, jonka aiheena on aina ydinenergia. Tämä on tämän päivän äänestysten kiistakohta. Olemme saavuttaneet SET-suunnitelmaa koskevan kompromissin, ja siinä olemme täsmentäneet ne kriteerit, joiden perusteella haluamme tukea aloitetta. Nämä kriteerit on selkeästi määritelty ja ne ovat kestävyys, kilpailukyky ja energian toimitusvarmuus. Olemme todenneet, että haluamme työskennellä rajoituksetta täsmällisten teknologioiden kehittämiseksi, ja jälleen kerran käymme ideologista keskustelua ydinenergiasta. Kyseistä keskustelua voi toki käydä, mutta viime kädessä siinä ei ole SET-suunnitelman kannalta mitään järkeä.
Annan teille periksi sen kysymyksen suhteen, mitä SET-suunnitelmalla voidaan todellisuudessa saavuttaa. Onko kysymystä siitä, missä määrin jäsenvaltiot ovat valmiit löytämään johdonmukaisen energiapoliittisen menettelytavan, todella ratkaistu? Neuvoston osuus on ollut se, että se on esitellyt tänään joukon latteuksia. Ongelmat eivät niinkään liity siihen, mitä vaatimuksia esitämme SET-suunnitelmassa, vaan siihen, miten tutkimukseen ja innovaatioon lajitellut varat ja SET-suunnitelman mukaiset rahat, demonstrointilaitoksia koskeva kysymys sekä kysymys unionin direktiivien siirtämisestä osaksi kansallista lainsäädäntöä, voidaan sovittaa yhteen. Olemme nyt siinä pisteessä, jossa meidän on todella selvästi tuotava julki, että kykenemme laatimaan uuden SET-suunnitelman ja että voimme hyväksyä uuden SET-suunnitelman, mutta tarvitsemme nyt todella kouraantuntuvia toimia. Näin ollen meidän ei aina pitäisi kiistellä yksityiskohdista. Meidän olisi lisättävä komissioon ja jäsenvaltioihin kohdistettavaa painostusta, jotta täytäntöönpanossa saataisiin aikaan jonkinlaista edistystä.
Marita Ulvskog
(SV) Arvoisa puhemies, pelkästään toiveikkaan ajattelun avulla ei kyetä aikaansaamaan muutosta kohti kestäviä ja uusiutuvia energialähteitä ja ympäristöystävällistä yhteiskuntaa. Tarvitaan myös merkittäviä investointeja. Yksityisen alan on pitkälti jaettava vastuu perustutkimuksen rahoittamisesta, ja jäsenvaltioiden on myös sitouduttava rahoittamiseen entistä enemmän. Tämän lisäksi EU:n talousarviosta on varattava lisää rahaa.
Talousarvio on yksinkertaisesti sovitettava niin, että se vastaa aurinko- ja tuulienergiaan, energiatehokkuuteen ja muihin liittyviä poliittisia painopisteitä. Meidän on määriteltävä painopisteet uudelleen ja jaettava EU:n talousarvion varat uudelleen. Tämä on ainoa tapa, jolla SET-suunnitelma ja parlamentin jäsenet voivat säilyttää uskottavuutensa.
Chris Davies
(EN) Arvoisa puhemies, kolme vuotta sitten neuvosto asetti tavoitteekseen saada toimintakuntoon jopa 12 CCS-demonstrointihanketta vuoteen 2015 mennessä, eikä meillä ole vielä paljon näytettävää.
Olemme kyllä määritelleet rahoituslähteen ja meillä on nyt komission päätösluonnos, joka odottaa parlamentin vahvistusta siitä, miten rahoitusta olisi käytettävä, mutta vasta ensi vuoden lopussa kykenemme täsmentämään hankkeen, joka täyttää rahoituksen vaatimukset. Aikataulu on siis hyvin tiukka, ja vuoden 2015 määräajasta kiinni pitäminen on yhä vaikeampaa. Aikataulusta luisumista tapahtuu matkan kaikissa vaiheissa.
Pyytäisin komissiota pohtimaan näitä asioita. Ensinnäkin aikataulua on tutkittava. Voiko siitä nipistää yhtään päiviä tai viikkoja? Erityisesti kysyn, voimmeko painostaa mahdollisimman voimakkaasti Euroopan investointipankkia, jotta se pitäisi kiinni niistä määrärahoista, jotka sille on osoitettu päätösluonnoksessa?
Toinen asia on se, että kun parlamentin komiteamenettely on saatu päätökseen, komission olisi annettava ilmoitus aikataulusta. Sen olisi julkistettava se. Sen avulla kyetään varmistamaan, että aikataulusta luisumista tapahtuu mahdollisimman vähän. Näin jokainen pyrkii työskentelyssään pitämään kiinni muutamista määräajoista.
Lopuksi haluan muistuttaa, että eniten viivästystä aiheuttaa todennäköisesti se hakemus, jota hankkeen kehittäjien on käytävä läpi saadakseen suunnitteluluvan hiilidioksidin poistamiseen tarkoitettuja putkistoja ja vastaavia varten. Tämä voi olla pitkä prosessi. Se saattaa kaataa koko aikataulun täydellisesti.
Voinko siis pyytää komissiolta lausuntoa, jossa se kehottaa unionin rahoitusta hakevia kehittäjiä aloittamaan nyt hakemuksen teon suunnittelulupaa varten. Annetaan heidän laittaa rahansa sinne, missä sitä tarvitaan.
Konrad Szymański
(PL) Arvoisa puhemies, esitellystä päätöslauselmasta käy hyvin ilmi se, että ilmastopolitiikka asetetaan Euroopan unionissa tärkeämpään asemaan kuin energiavarmuus. Siitä käy selkeästi ilmi myös parlamentin osoittamat ydinvoiman vastaiset ennakkoluulot. Ydinenergia sattuu olemaan ainoa kaupallisesti todettu vähähiilinen energialähde, mutta tästä huolimatta sitä arvostellaan päätöslauselmassa hyvin ankarasti. Euroopan unionin rajalliset rahoitusvarat on sijoitettava tarkoin valikoituihin energialähteisiin vain sen perusteella, että ne ovat kestäviä vaihtoehtoja, ja tämä merkitsee vahvaa markkinoiden osallistumista. Nämä toimet rajoittavat varmasti varojen kohdentamista strategisiin suuriin infrastruktuurihankkeisiin, joita tarvitaan jo nyt, sekä liitosyksiköiden tukemiseen. Energiavarmuuteen ei yksinkertaisesti ole riittävästi rahaa. Tämän vuoksi emme voi tukea tätä päätöslauselmaa.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, arvoisa komission jäsen, tiedämme kaikki varsin hyvin, että huumeriippuvaiset ovat hyvin vaarallisia, koska he tekevät mitä tahansa saadakseen huumeannoksensa. Tiedämme, että kaikenlainen riippuvuus on epätoivottu ilmiö, joka on kitkettävä pois. Euroopan unionissa taloudellamme on riippuvuus, ja tätä riippuvuutta pitävät yllä tuontiöljy ja -kaasu. Tätä tilannetta on muutettava. Meidän on lisättävä investointia teknologioihin, jotka lisäävät suoraan auringon, tuulen, veden ja biomassan käyttöä ja hyödyntämistä Euroopan unionissa. Lisäksi on useita vahvoja perusteluja sille, miksi juuri nämä erityiset teknologiat olisi valittava. Ensimmäinen on se, että jos emme investoi näihin teknologioihin, riippuvuutemme öljystä ja kaasusta vain kasvaa ja tilanne pahenee, koska näistä resursseista tulee yhä harvinaisempia koko maailmassa ja hinnat nousevat entisestään. Toinen perustelu on se, että tekemällä näitä investointeja kykenemme samalla kannustamaan erityisesti pk-yrityksiä, jos annamme niille tiettyjä etuja niiden anoessa rahoitusta ja varoja. Kolmas perustelu on se, että sijoittamalla uusiin teknologioihin onnistumme voittamaan nykyiset esteet sähköverkkojen tasapainottamisessa auringon ja tuulen avulla tuotettavien vaihtelevien sähkömäärien kanssa. Hyvät kuulijat, nyt on aika toimia. Meidän on vähennettävä riippuvuuttamme tuontiöljystä ja -kaasusta, ja meidän on tuettava investointien tekemistä juuri niihin teknologioihin, joilla lisätään ja edistetään auringosta, tuulesta, vedestä ja biomassasta saatavia energiaresursseja.
Kiitoksia tarkkaavaisuudestanne.
Britta Thomsen
(DA) Arvoisa puhemies, meillä on syy olla tyytyväisiä SET-suunnitelmaan. Ilman niitä 59 miljardia euroa, jotka on sijoitettu nyt vankkoihin energiahankkeisiin, emme onnistu saavuttamaan uusiutuvaa energiaa koskevaa 20 prosentin tavoitetta vuoteen 2020 mennessä. Todellisiin ja kestäviin uusiutuviin energialähteisiin tehtävien sijoitusten osuus on kaksi kolmasosaa SET-suunnitelman varoista. Tämä koskee esimerkiksi fotosähköä, tuuliturbiineja ja biomassaa. SET-suunnitelma ei ole kuitenkaan pelkästään tärkeä ja oikea vaihtoehto, vaan sillä turvaamme itsellemme puhtaampaa energiaa. SET-suunnitelma on myös tärkeä pyrkimyksillemme voittaa sosiaalinen ja taloudellinen kriisi. Näillä moderniin energiateknologiaan tehtävillä merkittävillä investoinneilla kykenemme luomaan satoja tuhansia uusia vihreitä työpaikkoja. Kykenemme myös tekemään EU:sta tiedon keskuksen, kun on kysymys vihreästä ja kestävästä teknologiasta. Meidän ei pidä kuitenkaan unohtaa, että näihin investointeihin liittyy vastuuta. Vastuullamme on varmistaa, että monille niistä ihmisistä, jotka työskentelevät nyt energia-alalla, annetaan mahdollisuus kouluttautua uudelleen ja päivittää taitojaan. Tästä syystä teknologiaan sijoittamisen on kuljettava käsi kädessä ihmisiin sijoittamisen kanssa.
Liam Aylward
(EN) Arvoisa puhemies, haluan esittää kaksi näkökohtaa. Ensimmäinen liittyy vähähiilisiin teknologioihin investoimisen tärkeyteen ja toinen hiilen talteenottoon maataloudessa.
Ensin on todettava realistisesti, että EU:n on tärkeä keskittää huomionsa ja talousarvionsa strategiseen energiateknologiasuunnitelmaan. Jotta EU saavuttaisi vuodeksi 2020 asettamansa tavoiteluvut, ei ole epäilystäkään siitä, ettei tarkoin kohdennettu sijoittaminen vähähiilisiin teknologioihin ole ratkaisevan tärkeää.
Toinen asia on se, että hiilen talteenottoa ja varastointia koskevaa tutkimusta ja siihen sijoittamista on lisättävä käytännöllisenä keinona ilmastonmuutoksen torjumisessa. Maataloudella voi olla tärkeä asema hiilen talteenotossa ja se voi osaltaan edistää vuoden 2020 tavoitteiden saavuttamista.
Maaperän biomassat ja luonnonmukaiset hiilinielut - maaperässä oleva hiili - voisivat tuoda lisäetua viljelijöille eroosion ja lannoitteiden käytön vähentämisen muodossa. Tarvitaan lisää tutkimusta ja investointeja, jotta maataloutta ja maanviljelymaata voitaisiin hyödyntää täydellisesti hiilen talteenotossa ja vuoden 2020 tavoitteiden saavuttamisessa.
Merkittävien tulosten saavuttamiseksi innovointia ja vähähiilisten teknologioiden tutkimusta on asianmukaisesti ja tehokkaasti tuettava.
Vicky Ford
(EN) Arvoisa puhemies, suhtaudun myönteisesti aloitteeseen keskustella vähähiilisiin teknologioihin sijoittamisesta ja erityisesti energiansäästöstä ja entistä turvallisempien ja erilaisten energiatoimitusten tarjoamisesta. Haluaisin tarkastella erityisesti EU:n varojen käyttöä.
Edustamallani alueella on jo käytössään EU:n varoja yli 250 miljoonan euron verran vähähiilistä talouskasvua varten. Varoihin liittyvät tavoitteet ovat varteenotettavia, mutta niiden kohdentaminen tosiasiallisesti merkittäviin sijoituksiin on alittanut selvästi kaikki odotukset.
Itä-Englannissa ja Cambridgen yliopistossa toimii johtavia tutkimuskeskuksia, ja alueellani on allekirjoitettu yli 250 sopimusta seitsemännen puiteohjelman mukaisia määrärahoja varten. Olen nähnyt eräitä loistavia innovatiivisia tutkimuksia, mutta on myös suuria ongelmia, jotka liittyvät erityisesti pk-yritysten ja byrokratian monimutkaisuuteen sekä joustamattomuuteen saavutusten ja tieteen yhteensovittamisessa. Joissakin tapauksissa on kuultu tyrmistyttäviä kertomuksia siitä, että EU on hoitanut maksut myöhässä.
Kun otetaan huomioon, miten veronmaksajien rahoja sijoitetaan tulevaisuudessa, meidän olisi otettava oppia siitä, mitä on jo tapahtunut, ja varmistettava, että rahoja käytetään tulevaisuudessa entistä paremmin.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Euroopan unionin asettamien ilmastotavoitteiden asettaminen riippuu sellaisen strategian laadinnasta, jolla tuetaan asteittaista siirtymistä kohti vähähiilistä teollisuutta ja kestävän energian käyttöä.
Uusien teknologioiden käytöllä voidaan vähentää rakennusten energiankulutusta jopa 17 prosenttia ja liikenteen hiilipäästöjä jopa 27 prosenttia, kun taas älymittareilla kulutusta voitaisiin laskea jopa 10 prosenttia. Tarvitaan normien mukaista menetelmää energiankulutuksen ja hiilipäästöjen mittaamiseksi, jotta voitaisiin saavuttaa optimaalinen energiankulutus sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. Siksi tarvitsemme yhteisiä vähimmäistoimintaohjeita ja yhteentoimivia älyverkkoja Euroopan laajuisesti.
Komission on oltava mukana rahoittamassa mahdollisimman monia laajoja hankkeita älymittareiden ja älyverkkojen käytön helpottamiseksi perusperiaatteena, ja tämä koskee myös jäsenvaltioita, joilla ei ole vielä käytössään näitä teknologioita.
Haluaisin kysyä, aikooko komissio varata lisävaroja EU:n talousarviosta kannustaakseen pk-yrityksiä kehittämään teknologioita vähähiilisen, kestävän energian tuottamiseen.
Kiitos.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tarvitsemme kunnianhimoisia ja älykkäitä poliittisia toimia, joiden avulla Euroopan unioni kykenee säilyttämään sekä maailmanlaajuisen kilpailukykynsä että työpaikat ja tuotannon Euroopan unionin alueella. Sijoittaminen vähähiiliseen teknologiaan auttaa Euroopan unionia voittamaan talouskriisin ja mahdollisesti luomaan arviolta 2,7 miljoonaa työpaikkaa vuoteen 2020 mennessä.
Euroopan unionin on investoitava sellaisiin eurooppalaisiin aloitteisiin, jotka edistävät uusiutuvia energialähteitä ja niiden käyttöönottoa eurooppalaisissa energiaverkoissa, sekä biopolttoaineisiin ja ympäristöystävällisiin liikennemuotoihin. Nopeita tuloksia on mahdollista saada aikaan investoimalla älykkäisiin kaupunkeihin ja energiatehokkuuteen rakennuksissa, eritoten asuinrakennuksissa.
Kehotan komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään asuntojen energiatehokkuuteen kohdennettavia varoja rakennerahastojen käyttöä koskevan väliarvioinnin suorittamisen yhteydessä sekä ottamaan käyttöön toimia, joilla voidaan taata Euroopan aluekehitysrahaston 4 prosentin osuuden kohdentaminen entistä paremmin asuntojen energiatehokkuuteen. Näin kyseistä osuutta on mahdollisuutta lisätä ajanjaksolla 2014-2020.
Kiitos.
Zbigniew Ziobro
(PL) Keskustelu vähähiilisiin teknologioihin sijoittamisesta on keskustelu menetelmistä, joilla jäsenvaltioiden taloudet mukautetaan kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamista koskeviin vaatimuksiin. Siitä huolimatta, miten maanosamme ilmasto- ja sääolot ovat viime kuukausien tarjonneet kiistanaiheita tutkijoille, jotka kyseenalaistavat ihmisen vaikutuksen hiilidioksidipäästöjen kautta, meidän olisi kuitenkin esitettävä seuraava kysymys keskustellessamme vähäpäästöisistä teknologioista: miten voidaan varmistaa ne keinot, joita tarvitaan puhtaiden teknologioiden kehittämiseen, jotta saadaan aikaan mahdollisimman myönteiset vaikutukset mahdollisimman lyhyessä ajassa?
Katson, että tutkimuksen ja kehittämisen tukemiseksi luodun järjestelmän olisi oltava mahdollisimman joustava, jotta resursseja hallittaisiin tavalla, joka soveltuu tieteellisen tutkimuksen dynamiikkaan. Kysymys kuuluu, onko suunniteltu sopivia tukimekanismeja vähäpäästöisiin teknologioihin investointia varten ja millä tavoin?
Lopuksi haluan lisätä, että mitä tahansa merkittäviä perusteluita löydettäisiinkin sen puolesta, että vähäpäästöisten teknologioiden kehittämiseen kannattaa investoida, tämän ei pitäisi tapahtua koheesiopolitiikan kustannuksella.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Arvoisa puhemies, komission 23. tammikuuta 2008 antamassa tiedonannossa "Kestävää sähköntuotantoa fossiilisista polttoaineista: varhaisvaiheen demonstroinnin tukeminen", joka on osa ilmasto- ja energiapakettia, todettiin, että Euroopan unioni aikoo tukea 10-12 hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin tarkoitetun demonstrointilaitoksen rakentamista. Vuoden 2008 lopussa myös Euroopan parlamentti otti tämän asian käsittelyyn päätöslauselmassa. Asiakirjan 11 kohdassa todetaan, etteivät komission esittämät toimet ole riittäviä varmistamaan toivottuja kannustimia vähintään 12 demonstrointilaitoksen perustamiseen vuoteen 2015 mennessä, ja 18 kohdassa pidetään välttämättömänä, että vähintään 12 tukea saavaksi määriteltyä demonstrointilaitosta kattaa yhdessä hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin kolmen eri teknologian kaikki mahdolliset yhdistelmät.
Varojen oletetaan kuitenkin tulevan 300 miljoonan hiilidioksidipäästöoikeuden myynnistä uusien osallistujien varauksessa eli NER300-rahoituksesta. Näin ollen summa, jolla on tarkoitus tukea demonstrointilaitosten rakentamista, riippuu päästöoikeuksien markkinahinnasta. Sen on arvioitu olevan 7-12 miljardin euron luokkaa. Esityksen sisältämistä komission ehdottamista päätöksistä voidaan päätellä, että NER300-rahoituksen mukaisella tuella katetaan kuusi hiilidioksidin talteenotto- ja varastointihanketta sähköntuotantoa ja kaksi teollisuutta varten.
Haluaako neuvosto yhteistyössä komission kanssa tukea kahden tai neljän lisälaitoksen rakentamista, ja mikäli vastaus on myönteinen, miten se aikoo toteuttaa tämän?
Roger Helmer
(EN) Arvoisa puhemies, olemme kuulleet tänään paljon hölynpölyä vihreistä työpaikoista. Tosiasia on se, että uusiutuviin energiamuotoihin kohdistuva pakkomielteemme nostaa jo nyt sähkön hintaa ja ajaa Euroopan kansalaiset polttoaineköyhyyteen. Entistä korkeammat energiahinnat merkitsevät sitä, että energiaintensiiviset yritykset Euroopassa päättävät yksinkertaisesti luovuttaa ja lähteä muualle, muita suotuisammille hallintoalueille. Korkeammat energianhinnat merkitsevät vähemmän kasvua ja korkeampaa työttömyyttä, ja tämä näkyy työpaikkojen vähenemisenä. Olen nähnyt vain yhden virallisen tutkimuksen tästä vihreisiin työpaikkoihin liittyvästä asiasta. Se tapahtui Espanjassa, ja siinä osoitettiin, että jokaista vihreällä alalla luotua työpaikkaa kohti muualla menetettiin 2,2 työpaikkaa.
Mikäli haluamme todella vakavasti pohtia vähähiilistä sähköä, on vain yksi ratkaisu ja se on ydinvoima. Kaikkialla Euroopassa on alettu keskustella uudesta ydinvoimakapasiteetista, ja se on hyvä asia. Mikäli haluamme pitää valot päällä, tarvitsemme ydinvoiman uutta tulemista, ja tarvitsemme sitä nopeasti.
Maria da Graça Carvalho
(PT) Tutkimuksella ja teknologialla on tärkeä osuus vähähiilisen yhteiskunnan kehittämisessä. On ratkaisevan tärkeää investoida radikaaleihin sosiaalisiin muutoksiin, jotka perustuvat kaupunkien kestävyyteen, hajautettuun energiantuotantoon ja teollisuuden kilpailukykyyn. Nämä ovat välttämättömiä toimia sellaisen tuottavan ja kestävän yhteiskunnan luomiseksi, joka on valmis ilmastonmuutokseen, energiavarmuuteen ja globalisaatioon liittyviin haasteisiin ja joka on maailman johtavassa asemassa puhtaiden teknologioiden alalla.
Strategisella energiateknologiasuunnitelmalla pyritään edistämään juuri tätä tavoitetta. Suhtaudun myönteisesti tiedonannossa esiteltyihin tärkeisiin suuntaviivoihin siitä, miten julkisen ja yksityisen sektorin, yhteisön, kansallisen ja alueellisen rahoituksen osuus olisi järjestettävä järkevästi.
On kuitenkin välttämätöntä lisätä julkista rahoitusta, joka kohdennetaan tieteelliseen tutkimukseen puhtaiden teknologioiden alan hyväksi. Euroopan on myös luotava sellaiset toimintaedellytykset, jotka edistävät yksityistä rahoitusta tällä alalla. Meidän on pikaisesti siirryttävä sanoista tekoihin.
EU:n tulevan rahoituskehyksen ja kahdeksannen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman painopisteiden on oltava energiavarmuus, ilmastonmuutoksen torjuminen ja ympäristö. Tämä on ainoa keino, jolla kykenemme säilyttämään teollisuutemme kilpailukyvyn, edistämään talouskasvua sekä luomaan työpaikkoja.
Patrizia Toia
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, tämä keskustelu ei ole vain rutiininomainen, vaan sen on tarkoitus olla hyvin tarkoin määritetty ja sen aikana on esitettävä selkeitä ja täsmällisiä kysymyksiä siitä, minkälaisia resursseja on käytettävissä ja mistä niitä saadaan. Toivon, että parlamentti odottaa saavansa yhtä selkeitä ja täsmällisiä vastauksia tänään ja tulevissa neuvoston kokouksissa 12. ja 25. maaliskuuta.
Haluamme sanoa komissiolle ja neuvostolle päättäväisesti, että Euroopan unionin, joka liputtaa maailman edessä ilmaa saastuttavien päästöjen ja ilmastonmuutoksen torjumisen puolesta, on nyt toimittava johdonmukaisesti, mikäli se ei halua menettää uskottavuuttaan. Sen on tehtävä kaikki voitavansa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Meidän on oltava hyvin tietoisia siitä, että vähäpäästöisestä taloudesta puhuminen merkitsee eräänlaista kopernikaanista vallankumousta tuotantojärjestelmässä. Se merkitsee monien asioiden muuttamista, selkeiden painopisteiden luomista ja poliittista tahtoa, mutta ennen kaikkea se merkitsee riittäviä varoja ja välineitä.
Tiedämme myös, että tämä kopernikaaninen vallankumous on keskeinen, jotta tuotantojärjestelmämme, Euroopan teollisuus, säilyisi kilpailukykyisenä. Monissa maissa, monissa tutkimuskeskuksissa ja monissa yliopistoissa tietotaito on valmiina, valmiudet ovat olemassa ja tahto on olemassa. Nyt on aika panna asiat liikkeelle. Jokaisen on toimittava, kuten komission jäsen ja neuvosto ovat todenneet. Jäsenvaltioiden, yrittäjien ja yksityisen alan on toimittava. Katson kuitenkin, että tämä keskeinen tehtävä, jolla monitahoiset kumppanuudet saatetaan yhteen, kuuluu Euroopan unionille.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, olemme kaikki yhtä mieltä siitä, että entistä suurempi energiatehokkuus on ensimmäinen askel tällä tiellä, mutta haluan omassa puheenvuorossani kiinnittää huomionne bioenergiaa ympäröivään poliittiseen sekavuuteen ja levottomuuteen.
Olen sitä mieltä, että parlamentti ja eritoten komissio ja yleisesti Eurooppa vältteli bioenergian osuutta, kun elintarvikkeiden hintoihin tuli korotuksia vuosina 2007 ja 2008. Harvat meistä puhuvat nyt suurta osaa eurooppalaisia viljelijöitä koskevasta tilanteesta, jossa on kysymys luottamuskriisistä, koska hinnat ovat romahtaneet. Heille ei ole kuitenkaan välitetty johdonmukaista poliittista viestiä maan käytöstä ja heidän maansa käytöstä energiantuotantoon käytettävän viljan kasvattamisessa.
Erityisesti Irlannissa hallitus välttelee tätä aihetta. Teollisuus tarvitsee poliittista varmuutta. Poliitikot eivät onnistu luomaan tätä varmuutta, ja me olemme saaneet kärsiä sen seuraukset.
Jos puhumme sijoittamisesta tutkimukseen, eikä tutkimusta käytetä hyväksi, koska emme tee oikeita poliittisia päätöksiä, silloin tuhlaamme vain aikaamme.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, ympäristöystävällisiin vähähiilisiin teknologioihin siirtymisen rahoittaminen on erityisen vaikeaa uusien jäsenvaltioiden tapauksessa. Yksi mahdollinen ja hyvin tärkeä lähde Keski-Euroopan ja Baltian valtioille olisi Kioton pöytäkirjan päästökauppajärjestelmän mukaisesti kertyneiden päästöoikeuksien käyttö, jolloin voitaisiin hyödyntää näiden maiden ilmastollisia resursseja. Ehto tämän toteuttamiseksi olisi tietenkin Kioton jälkeisen järjestelmän luominen tai Eurooppa-neuvoston ja komission antama tuki pyrkimyksillemme saada jäljelle jääville ilmastoresursseillemme kunnollinen arvo. Biokaasuja käsittelevän mietinnön esittelijänä olen varsin tietoinen uusien teknologioiden kustannuksista ja näin ollen siitä, että teknologian kehitys olisi hyvin tärkeää. On hyvin tärkeää painottaa tätä asiaa yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa, esimerkiksi muuttamalla rehun koostumusta niin, että otetaan käyttöön muita kyntömenetelmiä kuin syvämuokkaus sekä ottamalla käyttöön uusia innovatiivisia teknologioita.
Bogusław Sonik
(PL) Yksi tärkeimmistä Euroopan unionin pitkän aikavälin strategiassa vahvistetuista painopisteistä olisi oltava innovatiivisen talouden luominen esimerkiksi muuntamalla nykyistä vähäpäästöistä mallia hyödyntävää energiajärjestelmää, erityisesti puhtaisiin hiiliteknologioihin perustuvaa. Euroopan unionissa käytetystä primaarienergiasta 80 prosenttia on peräisin fossiilisista polttoaineista. Muutaman viimeisen vuosikymmenen aikana toimitusverkostoja ja -ketjuja on paranneltu niin, että ne tarjoavat yhteiskunnalle juuri näistä lähteistä peräisin olevaa energiaa. Talouskasvu ja hyvinvointi on rakennettu öljyn, hiilen ja kaasun varaan, ja tilannetta on vaikea muuttaa yhdessä päivässä. Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma, joka on Euroopan unionin energia- ja ilmastopolitiikan tukipilari, on myönteinen edistysaskel siirrettäessä Euroopan unionia kohti innovatiivista taloutta, mikäli siinä tietenkin otetaan huomioon puhdashiilisten teknologioiden rahoittaminen. Mikäli Eurooppa haluaa saavuttaa taloudellisesti kunnianhimoiset vähennystavoitteet, on tärkeää, että se lisää tutkimusrahoitusta puhtaiden, kestävien ja tehokkaiden teknologioiden alalla ja että yhdistetään voimat, mahdollisuudet ja resurssit sekä julkisella että yksityisellä sektorilla.
Menneet teollisuusvallankumoukset ovat osoittaneet, että teknologia voi muuttaa elintapojamme pysyvästi. Nyt meillä on ainutlaatuinen ja toteuttamiskelpoinen tilaisuus muuttaa energiantuotantomme mallia. Sijoittaminen puhtaiden, uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen ja edistämiseen voidaan toteuttaa ainoastaan, mikäli yhteisö takaa riittävän rahoitustason ja sisällyttää nämä investoinnit Euroopan unionin strategisten tavoitteiden listaan.
Fiorello Provera
EFD-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, Euroopan unionin energiavalintoja koskevassa keskustelussa yksi asia on varma: kaikkein merkittävin, halvin ja kestävin käytettävissämme oleva energialähde on säästetty energia. Luonnollisista, historiallisista, kulttuurisista ja taloudellisista syistä vuoristoalueet ovat energiankulutuksen vähentämisen malli nykyajan elämään mukautettuna, ja ne soveltuvat laajamittaiseen kokeiluun sellaisten uusiutuvien energialähteiden käytössä, joiden päästöt ovat vähähiilisiä.
Vuoristoalueet tuottavat miltei kaiken Euroopan vesivoimaenergiasta. Esimerkkinä mainittakoon, että se Italian maakunta, josta olen kotoisin, tuottaa yksin 12 prosenttia koko maan vesivoimaenergiasta. Vuoristoalueilla on lisäksi historiallinen kokemus sellaisten rakennusten rakentamisesta, jotka ovat muita tehokkaampia energian säästämisen kannalta. Olemme onnistuneet rakentamaan asuintaloja, jotka ovat täysin omavaraisia sekä sähkön että lämmityksen tuottamisessa ja jotka jopa tuottavat enemmän energiaa kuin ne käyttävät, ja tämä tapahtuu tietenkin kehittyneitä teknologioita käyttämällä. Vuoristoalueet toimivat usein kokeilujen maaperänä, joten ne ovat ihanteellinen ympäristö biomassan, aurinkoenergian, geotermisen energian, lämpöpumppujen nykyistä paremman käytön kokeilemisessa ja ennen kaikkea energianjakelujärjestelmien parantamisessa.
Arvoisa komission jäsen, vuoret ovat täynnä energiaa, puhdasta energiaa, meidän tarvitsee vain käyttää sitä. Tästä syystä pyydämme komissiota sisällyttämään vuorialueet strategiaansa, tutkimaan tarkoin niiden saamia kokemuksia ja tunnistamaan niiden oikeus saada kohtuullista korvausta kaikesta siitä uusiutuvasta energiasta, joita nämä alueet jo toimittavat. Lissabonin sopimuksen 174 artiklassa tunnustetaan vuoristoalueiden merkitys, minkä vuoksi odotamme innokkaasti komission aloitetta tämän artiklan täytäntöönpanemiseksi sekä vuoristoja koskevia eurooppalaisia toimia myös energia-alalla.
Näin ollen kehotan komissiota noudattamaan Luis Durnwalderin raportin sisältämiä suosituksia alueiden komiteassa ja sisällyttämään Euroopan maa-alueita koskevaan arviointiin energiakysymykset ja vuoristoalueiden tuotantokapasiteetin uusiutuvan energian ja passiivisen rakentamisen alalla.
Vuoristoja, jotka kattavat 40 prosenttia Euroopan maa-alueista ja joissa asuu 90 miljoonaa ihmistä, on tähän mennessä pidetty epäedullisina alueina. Toteuttamalla innovatiivisia ja johdonmukaisia energiatoimia nämä alueet kykenevät korjaamaan puutteet ja vauhdittamaan ratkaisevasti 20-20-20 -strategian mukaisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamista osoittamalla, että energiaomavaraisuus on mahdollista toteuttaa kohtuullisin kustannuksin, mikäli päättäväistä poliittista tahtoa löytyy.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Euroopan maatalouden syytetään usein olevan suurin maapallon lämpenemisen aiheuttaja. Tämä näkemys ei ole tietenkään täysin oikea. Toisaalta emme voi myöskään olla piittaamatta siitä osuudesta, joka maataloudella on hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä.
Myös muut puhujat ovat tuoneet tämän aiheen esiin. Hiilen varastointi, biomassa sekä investoinnit lannoitteiden määrän vähentämiseen ovat vain joitakin esimerkkejä siitä, miten tämä ongelma vaikuttaa maatalouteen. Siksi totean, että keskusteluissa vähähiilisiin teknologioihin sijoittamisesta maatalous on mielestäni otettava yhdeksi painopisteeksi, eikä sitä pidä kokonaan laiminlyödä, kuten tapahtui esimerkiksi toisen eurooppalaisen strategian yhteydessä. Tarkoitan tällä EU:n 2020 -strategiaa.
Kiitos.
Karin Kadenbach
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, puhun nyt omasta puolestani, ja haluaisin todeta kollegalleni, että mielestäni ydinteknologia ei ole ratkaisu, eikä se ole näkemykseni mukaan myöskään uusiutuva energialähde.
Tehtävämme on täällä luoda toimia, jotka ovat lastemme ja tulevaisuutemme edun mukaisia pitkällä aikavälillä. Siksi minusta on hyvin tärkeää vähentää hiilidioksidipäästöjä, vaikka tämän ei pidä tapahtua ympäristön kustannuksella. Toisin sanoen meidän on kiinnitettävä tarkoin huomiota siihen, minkälaisia toimia rahoitetaan ja minkälaisiin toimiin investoidaan. Meidän ei pidä säästää hiilidioksidia ja samanaikaisesti tuhota ympäristöämme.
Vuosi 2010 on biologisen monimuotoisuuden teemavuosi, ja on hyvin tärkeää, että kirjaamme näihin asiakirjoihin, että kaikkia näitä investointeja, kaikkia toimia on tarkasteltava myös ympäristönsuojelun valossa lastemme, tulevaisuutemme ja biologisen monimuotoisuuden hyväksi.
João Ferreira
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, keskustelussa siirtymisestä vähähiiliseen talouteen meidän ei pidä unohtaa seuraavaa tosiasiaa. Siirtymä ei varmasti ole mikään kitkaton prosessi. Muutaman vuoden päästä meidän on kohdattava ne vaikutukset, joita primaarienergian, josta olemme riippuvaisia, puutteella ja asteittaisella loppumisella on. Kysymys on siis fossiilisista polttoaineista. Näitä polttoaineita voidaan käyttää myös raaka-aineina monilla erittäin tärkeillä teollisuuden aloilla, kuten kemian ja farmasian teollisuudessa.
Ihmiskunnan kannalta on ehdottoman tärkeää, että maailman jäljelle jääviä öljyvaroja käytetään hyvin viisaasti, eli ennen kaikkea hyvin säästeliäästi.
Uppsalassa vuonna 2002 ja Lissabonissa vuonna 2005 ryhmä useista eri maista tulevia tutkijoita ja asiantuntijoita, jotka kuuluvat öljyn tuotantohuippua tutkivaan ASPO-järjestöön (Association for the Study of Peak Oil and Gas), esitteli öljyn ehtymistä koskevan pöytäkirjan (Oil Depletion Protocol), ja juuri kyseisen pöytäkirjan hyväksyminen tässä yhteydessä olisi ratkaisevan tärkeä toimi esiteltäessä suunnitelma, jossa asetetaan tärkeysjärjestykseen näiden resurssien hyvä ja oikeudenmukainen hallinta, niiden puutteen aiheuttamien vaikutusten lieventäminen sekä valvottu siirtyminen muihin primaarienergian lähteisiin.
Alajos Mészáros
(HU) Ydinenergia ei ole mielestäni saanut ansaitsemaansa asemaa tässä asiakirjassa. Vaihtoehtoisten energiamuotojen eli bio-, tuuli ja aurinkoenergian kehittämiseen tähtäävät toimet ovat pitkällisiä, eikä ole minkäänlaista varmuutta siitä, että ne ovat viime kädessä kannattavia. Meidän on kuitenkin toimittava nopeasti energiastrategiassamme, jos muistelemme viime vuoden kaasukriisin ja ilmastonmuutoksen uhan vaikutuksia. Ydinvoima on kaikkein tärkein hiiletön energianlähde Euroopan unionissa, ja sillä tuotetaan tällä hetkellä yksi kolmannes energiantarpeistamme. Sen turvallinen kehittäminen entisestään on yksinkertaisesti väistämätön vaihtoehto. Olisi hyödyllistä, jos kaikki ymmärtäisivät tämän.
Seán Kelly
(GA) Arvoisa puhemies, olen kuunnellut keskustelua, ja minusta se on ollut hyvin mielenkiintoinen. Olen lukenut kaiken mahdollisen tästä aiheesta.
(EN) Haluaisin puhua kahdesta asiasta. Ensimmäinen on täällä esitetty kysymys siitä, mistä saamme rahoitusta? Toinen kysymys kuuluu: miten tutkimus ja kehitys voidaan sovittaa yhteen?
Minusta Euroopan unionin kolmella toimielimellä - parlamentin, neuvoston ja komission asiantuntijoilla - on nyt tilaisuus yhdistyä ohjausryhmäksi. Ensimmäiseksi on hankittava julkisissa ja yksityisissä kumppanuuksissa tarvittava rahoitus ja asetettava mahdolliset tavoitteet kullekin maalle ja toiseksi on valvottava ja koordinoitava tutkimusta. On yhdistettävä tutkimus-, demonstrointi- ja toimitustoimet, ja osan rahoituksesta on tietenkin oltava riippuvainen onnistuneista tuloksista, tai muuten jokainen professori eri puolilla Eurooppaa yrittää tehdä tutkimusta, ja lopputulos on huonosti järjestetty.
Zoltán Balczó
(HU) Olemme kuulleet neuvoston ja komission edustajilta hienoja puheita vähähiilisistä teknologioista, mutta he laiminlyövät kaikkein keskeisimmän kysymyksen käsittelyn: mistä saadaan rahoitusta? Tietyllä jäsenvaltioiden ryhmällä on jo rahoituksenlähde. Entiset sosialistimaat ovat ylivoimaisesti ylittäneet Kioton sitoumuksensa. Tästä syystä Euroopan unioni saattoi olla ylpeä Kööpenhaminan konferenssissa. Näillä mailla on oikeus lunastaa hiilidioksidikiintiönsä. Tästä huolimatta komissio ja 15 alkuperäistä jäsenvaltiota haluavat estää niitä tekemästä niin. Unkarin tapauksessa määrä vastaa useita satoja miljardeja forintteja. Kööpenhaminassa Unkari ja Puola sopivat käyttävänsä nämä summat ympäristöystävällisiin infrastruktuureihin. Nämä ovat siis ne lähteet. Tähän mennessä esitys on kaikunut kuuroille korville, mikä osoittaa sen, että seuraava on totta: uusia jäsenvaltioita pidetään todella toisen luokan jäseninä Euroopan unionissa.
Elena Băsescu
(RO) Yksi Euroopan unionin päätavoitteista on saada aikaan vähähiilinen talous. Tarkoitus on, että 20 prosenttia tuotetusta kokonaisenergiamäärästä perustuu uusiutuviin lähteisiin vuoteen 2020 mennessä.
Romanialla on kunnianhimoisempi 24 prosentin tavoite. Tutkimusten mukaan Dobrogean alue Kaakkois-Romaniassa on Pohjois-Saksan jälkeen Euroopan toiseksi tärkein alue mahdollisen tuulienergian tuottajana. Alueella rakennetaan parhaillaan Euroopan suurinta maan päällä toimivaa tuulipuistoa, johon tulee 240 tuuliturbiinia ja joka tuottaa 600 MW uusiutuvaa energiaa. Hankkeen ensimmäinen vaihe saadaan päätökseen tänä vuonna, kun 139 laitteistoa saadaan toimintakuntoon. Koko hanke saadaan päätökseen vuonna 2011 Fântânelen ja Cogealacin alueella Constanţan maakunnassa.
Hankkeen täytäntöönpano on tärkeää Romanian energiaturvalle, koska sen avulla voidaan vähentää energiavarojen tuonnin määrää.
Kiitos.
Antonio Cancian
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, sen perusteella, mitä olemme tänä aamuna kuulleet, voin todeta, että olemme täysin samaa mieltä muutamasta asiasta: tehokkuus, säästöt, uusiutuvat energialähteet ja uudet teknologiat. Hyvät kuulijat, tämä ei kuitenkaan riitä, jos emme paneudu päättäväisesti kahteen muuhun asiaan.
Ensimmäinen on ydinvoima. Kun otamme aiheen puheeksi, pelkkä sana pelottaa meitä. Meidän on tehtävä tutkimusta ja pyrittävä olemaan vastuuntuntoisia tässä tutkimuksessa. Toinen asia on rahoitus. Pelkäämme puhua julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyömalleista, kuten olemme kuulleet tänä aamuna. Pelkkää ajatusta siitä, että yksityinen sektori voisi osallistua julkisen sektorin kanssa mihinkään aloitteeseen, pidetään jotenkin vieraana, häpeällisenä ja epäilyttävänä.
Hyvät kuulijat, tätä ei voi välttää, kun ajatellaan varoja, joita tarvitsemme. Lisäksi on tärkeää, että julkinen sektori tekee yhteistyötä yksityisen sektorin kanssa, koska julkisen sektorin on opittava toimimaan liiketoiminnallisella tavalla ja kestävän politiikan mukaisesti.
Christian Ehler
(DE) Arvoisa puhemies, esitän kysymykseni lyhyesti. Kävimme ryhmissä latteita mutta perusteltuja keskusteluja teknologioihin liittyvistä ideologisista kysymyksistä. Esitetään nyt kuitenkin yhdessä yksi kysymys, johon neuvoston ja komission on vastattava. Keskustelimme SET-suunnitelmasta pitkään. Mitkä ovat välineet sen täytäntöönpanemiseksi? Mitkä ovat ajalliset puitteet? Mihin toimiin jäsenvaltiot asiassa ryhtyvät?
Claude Turmes
(DE) Arvoisa puhemies, en aio käsitellä ideologista kysymystä tässä vaiheessa, vaan voimme tehdä sen myöhemmin, mutta olen vahvasti sitä mieltä, että ideologit istuvat todellisuudessa istuntosalin toisella puolella.
Komissiolla on kaksi kouraantuntuvaa välinettä käsissään muutaman tulevan viikon aikana. Ensimmäinen on riskinjakorahoitusväline, jossa on edelleen jonkin verran rahaa jäljellä. Näitä rahoja voitaisiin nyt käyttää uusiutuvien energiamuotojen ja energiatehokkuuden uudenlaiseen vauhdittamiseen. Minulle on kerrottu, että komission tutkimuksen pääosasto jarruttaa rahojen käyttöä. Se ei halua käyttää rahoja energiaan vaan pikemmin tieto- ja viestintätekniikkaan ja muita aloja varten. Onko komission jäsenellä kaiketi jotakin sanottavaa tästä asiasta?
Toinen väline koostuu vähintään 15 prosentista niistä varoista, jotka ovat ilmeisesti vielä käytettävissä talouden elvytyssuunnitelmasta, ja parlamentti on vahvistanut, että kyseiset varat on käytettävä energiatehokkuuden, erityisesti älykkäiden kaupunkien, kehittämiseen. Arvoisa komission jäsen, voitteko kertoa minulle jotakin myös tästä?
Iosif Matula
(RO) Käymme tänään Euroopan parlamentissa keskustelua sijoittamisesta vähähiiliseen teknologiaan, ja tässä korostuu, että Euroopan unioni haluaa vahvistaa johtavaa asemaansa energiankulutuksen vähentämisessä ja sen tehostamisessa ja sen lisäksi myös terveen ympäristön turvaamisessa. Mielestäni meidän tehtävämme on edistää tutkimuksen ja innovaation kaltaisia aloja voidaksemme luoda ratkaisuja, jotka tarjoavat perustan kestävälle eurooppalaiselle energiajärjestelmälle. Siksi meidän on luotava rahoitusedellytykset tällä alalla niin, että tavoitteena on lisätä Euroopan unionin kilpailukykyä maailmanlaajuisesti.
Mielestäni meidän on keskeisen tärkeää keskittää huomio ympäristöenergian täsmälliseen potentiaaliin alue- ja paikallistasolla. Romanian alueella, josta olen kotoisin, on merkittäviä mahdollisuuksia geotermisen energian tuottamisessa, mutta niitä ei käytetä tällä hetkellä riittävästi. Tähän on useita syitä, mutta mielestäni meidän on osoitettava tässä paikallisille viranomaisille tärkeä rooli rohkaistaksemme niitä kehittämään julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyömalleja.
Kiitos.
Pedro Luis Marín Uribe
neuvoston puheenjohtaja. - (ES) Arvoisa puhemies, olen pannut merkille tämän aamun keskustelun ja olen iloinen voidessani vahvistaa, että neuvosto yhtyy moniin niistä huolenaiheista, joita parlamentti on esittänyt. Luotan siihen, että päätelmät, jotka meidän on tarkoitus hyväksyä huomenna, antavat meille mahdollisuuden luoda vankan lähtökohdan, joka vastaa esitettyihin huoliin ja jonka avulla voimme välittömästi edistää teollisuusaloitteiden käynnistämistä.
Meillä on mielestäni selkeä yksimielisyys siitä, että nämä aloitteet ovat olennaisia, mikäli haluamme vähentää energiariippuvuuttamme, parantaa tehokkuuttamme, saavuttaa jatkossakin teknologista edistystä - vauhdittamalla siten Euroopan teknologiaa - sekä tietenkin vastata ilmastonmuutoksen haasteisiin.
Nämä aloitteet ovat välttämättömiä myös Euroopan kilpailukyvyn säilyttämiselle ja työpaikkojen luomiselle. Voin varmasti rauhoittaa jäsen Helmeriä: hänen lukemiensa tutkimusten lisäksi on tehty muitakin tutkimuksia, joista osan on komissio itse laatinut ja joista käy ilmi myönteiset vaikutukset työllisyyteen. Nämä vaikutukset ovat pitkällä aikavälillä entistä tärkeämpiä.
Siksi ehdotamme, että sovelletaan eräitä yhteisiä periaatteita ja käytäntöjä ja annetaan suunta nykyisille teollisuusaloitteille. Tämä edellyttää tietenkin muun muassa sitä, että luomme rahoitusvälineet ja julkisia toimia koskevat kriteerit, joita tarvitaan näiden teknologioiden kehittämisen tukemisessa.
Rahoitusnäkökohtiin on kiinnitetty valtavasti huomiota, ja myös neuvosto yhtyy tähän huolenaiheeseen. Neuvosto ei voi kuitenkaan sitoutua jakamaan uudelleen määrärahoja kunnioittamatta komission aloiteoikeutta ja parlamentin toimivaltuuksia tällä alalla. Näin ollen toistaiseksi on sovellettava nykyisiä rahoitussopimuksia.
Tästä huolimatta meidän on painotettava omien varojemme lisäämisen merkitystä näiden uusien teknologioiden kehittämiseksi sekä sitä, että näiden lisäysten tärkeysjärjestykseen asettamisen on oltava keskeinen tekijä tulevissa keskusteluissa Euroopan unionin toimielimissä ja erityisesti parlamentissa.
Voin lisäksi vakuuttaa teille, että neuvosto on tehnyt kaikkensa ja tekee edelleen kaiken mahdollisen varmistaakseen, että strateginen energiateknologiasuunnitelma SET saa riittävän rahoituksen sekä nykyisen rahoituskehyksen että tulevien kehysten yhteydessä.
Kuten komission jäsen on jo todennut, haluaisin muistuttaa, että yleisesti ottaen yksityisillä aloitteilla - yksityisillä rahoituslähteillä - on myös tärkeä merkitys. Tämä on ala, jolla meidän on tehtävä työtä käsi kädessä maksimoidaksemme julkisten rahoitusvarojen vaikutusta. Meidän on saavutettava laajamittainen, moninkertainen vaikutus, jonka avulla voimme menestyksekkäästi toteuttaa nämä Euroopan tulevaisuudelle keskeisen tärkeät aloitteet.
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää teitä tästä keskustelusta. Seurasin sitä hyvin tarkasti, ja on monia asioita, jotka aion varmasti ottaa huomioon, kun kehitämme tulevaa työtämme.
Aloitan puheenvuoroni lyhyellä kertomuksella. Näimme 1970-luvun öljykriisin jälkeen ennennäkemätöntä intoa luoda innovaatiota, joka lisäisi kilpailuetua ja jopa kunnioittaisi luontoa, mutta tuo into meni pian ohi. Sen jälkeen, kun öljyn hinnat olivat tasaisesti laskeneet riittävän pitkään, sijoittaminen tutkimukseen ja kehitykseen ja käyttöönottoon väheni, uusia teknologioita koskevat markkinahankkeet lopetettiin, kulutustapoja muutettiin ja meidät sysättiin pulmalliseen mukavuuden aikaan, jossa olimme riippuvaisia halvasta ulkomaisesta energiasta. Se oli aikaa, jolloin kestävä kehitys oli illuusiota.
Ohi mennen sanottuna, energia-alan tutkimukseen ja kehitykseen tehdyt investoinnit heti öljykriisin jälkeen olivat neljä kertaa korkeammat kuin nyt tai jokunen vuosi sitten.
Kysyttävä on, missä tilanteessa olemme nyt tuon vastahakoisen ja vastuuntunnottoman kehityksen ajan jälkeen, josta puuttui ennakoiva lähestymistapa? Reagoimme ilmastonmuutoksen uhkiin ja pyrimme ratkaisemaan energiavarmuuteen liittyvän riippuvuuden, joten mielestäni ennakoiva visio on todenmukainen ja välttämätön lähestymistapa eikä mikään päiväuni.
Kun otamme huomioon nämä asiat - asiat, jotka on otettu esiin muutama päivä sitten hyväksymässämme asiakirjassa Euroopan unionin 2020 -strategia - emme näe vaihtoehtoja ympäristöystävälliselle kasvulle. Tarvitsemme nykyistä enemmän puhtaita teollisuuden aloja sen sijaan, että niitä pitäisi vielä puhdistaa. Tarvitsemme kannustimia, hintoja, kustannuksia ja oikeita signaaleja. Meidän on keskityttävä energiatehokkuuteen, ja meidän on keskityttävä resurssien tehokkuuteen, joka on yksi tärkeimmistä EU 2020 -strategian sisältämistä asioista.
Siirryn nyt toiseen aiheeseen eli SET-suunnitelmaan, josta käymme keskustelua. Kaikki SET-suunnitelmassa esitetyt arviot tarvittavasta rahoituksesta perustuvat teknologiaa koskeviin etenemissuunnitelmiin. Suunnitelma on hyvin vakavasti otettava. Jos tarkastelette esittämiemme ehdotuksia siitä, miten arvioimme tulevaisuudessa tarvittavaa rahoitusta, huomaatte seuraavat luvut: tuulen osuus on 6, auringon 16, bioenergian 19, hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin osuus on 13, ydinvoiman 7, älykkäiden verkkojen osuus 2, polttokennojen ja vedyn 5, älykkäiden kaupunkien 11, Euroopan energiatutkimuksen yhteenliittymän osuus 5 ja perustutkimuksen 1. Jos nämä lasketaan yhteen, summaksi saadaan 75.
Muistutan teitä, että ydinenergian osuus on 7. Minun on oltava rehellinen. Fissiota ei ole sisällytetty, ja jälleen on todettava, että fissio on tärkeä luku, joka olisi otettava huomioon, mutta jos katsomme tätä näkymää, mielestäni komission viesti siitä, mihin meidän olisi kohdistettava valtaosa investoinneistamme, on varsin selvä.
Seuraava aihe koskee rahoituslähteitä ja etenemissuunnitelmia. Kuten totesin esittelyssäni, tärkeimpien rahoituslähteiden on tultava sieltä, missä tärkeimmät lähteet ovat, toisin sanoen teollisuudesta ja jäsenvaltioista. Tämä tarkoittaa Euroopan unionin määrärahoja, nykyisiä ja tulevia rahoitusnäkymiä, Euroopan energia-alan elvytysohjelmaa, Euroopan unionin päästökauppajärjestelmää ja tietenkin muiden olemassa olevien välineiden käyttöä, ja etenkin Euroopan investointipankkia olisi pohdittava tässä yhteydessä.
Vakava kysymys liittyy moniin ehdotettuihin aloitteisiin kohdistettavien investointien rakenteesta. Mielestäni on selvää, että julkisen ja yksityisen investoinnin sisäinen rakenne ei voi olla sama markkinoiden läheisyyden ja sellaisten markkinoiden epäkohtien vuoksi, joita ilmenee erityyppisten teknologioiden yhteydessä ja joita olisi käsiteltävä. Uskon kuitenkin, että edessämme on vakava tapaus, etenkin silloin, kun aletaan keskustella seuraavista rahoitusnäkymistä ja siitä, että meidän on pohdittava uudelleen, mitä painopisteemme ovat ja minkälaisia investointeja meidän olisi tulevaisuudessa tehtävä.
Seuraavaksi haluaisin mainita sen, että aloitamme kaikista yhtä aloitetta lukuun ottamatta - älykkäät kaupungit, jota ehdotettiin aloitteestanne ja jossa on pääosin kyse resurssien tehokkuudesta - vuoden 2010 aikana, mutta teidän ei pidä ajatella, että asiat, joista nyt keskustelemme, eivät olisi jo käynnissä. Ne liittyvät erityisesti tutkimukseen. Tutkimuksen yhteenliittymä on tehnyt työtä jo muutaman vuoden ajan tämän asian parissa.
Viimeinen asia, jonka haluaisin tuoda esiin, on se, että SET-suunnitelmalla panemme alkuun jotakin todella erityistä Euroopan unionin laajuisesti. Tiedätte, että edellisen toimikauteni aikana tein kovasti työtä eurooppalaisen tutkimusalueen hyväksi. Euroopan laajuisesti käytössämme on noin 5 prosenttia tutkimusrahoista, joten mikäli emme yhdistä voimiamme Euroopan unionin laajuisesti, siis Euroopan laajuisesti, ja vältä toimiemme päällekkäisyyttä, emme voi odottaa todellista menestystä. Meidän ei pidä tuijottaa pelkästään Euroopan unionin talousarvioon. Meidän olisi pantava rahat yhteen ja tehostettava tutkimuskapasiteettiamme.
SET-suunnitelma on paras käytössämme oleva esimerkki yhteisestä ohjelmanlaadinnasta EU:n tasolla. Muunlaista toimintaa on myös suunnitteilla ja hyvä niin, mutta mielestäni meidän ei pitäisi aliarvioida sitä, mitä täällä tapahtuu parhaillaan. Puhumme nyt julkisen, julkisen ja yksityisen sektorin välisistä kumppanuuksista, jotka ovat yksi niistä asioista, joihin haluaisin teidän kiinnittävän huomiota tulevaisuudessa. Keskustelette siitä myös varainhoitoasetuksen yhteydessä. Sen on jätettävä tilaa riskien otolle, mikäli haluamme vakavasti ottaen käsitellä näitä kysymyksiä.
Mielestäni tuemme yhtä Euroopan suurimmista uusista kehitysaskeleista, kun ajattelemme yhteistä ohjelmasuunnittelua, joka on tämän taustalla. Meillä on Euroopan energiatutkimuksen yhteenliittymä - parhaat ulospäin suuntautuvat tutkimusorganisaatiot - joka tekee jo nyt työtä kaikkien tärkeiden asioiden parissa.
Lopuksi haluan viestittää, että mielestäni tärkein velvollisuutemme on antaa poliittista painoarvoa tämän ohjelman tueksi.
Puhemies
- (EL) Olen vastaanottanut keskustelun päätteeksi kaksi työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätettyä päätöslauselmaesitystä.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina 11. maaliskuuta 2010 klo 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Luís Paulo Alves  
kirjallinen. - (PT) Tunnustan, että komission tiedonannon tarkoituksena on vauhdittaa sellaisten uusien teknologioiden kehittämistä, joilla on muita suurempi mahdollisuus tuottaa vähähiilisiä päästöjä entistä suuremman energiatehokkuuden sekä uusiutuvien energiamuotojen käytön kautta, mutta tästä huolimatta olen pahoillani, että Euroopan alueilta puuttuu edelleen täsmällisempi rooli tässä strategiassa.
Paikallisille viranomaisille on välttämätöntä turvata oikeanlainen rahoitus, esimerkiksi varmistamalla rahoitus kokeiluhankkeiden testausvaiheen aikana tai investoinnit uusiutuvia energiamuotoja koskevien hankkeiden tutkimus- ja testausvaiheessa.
Mielestäni on tärkeää sisällyttää hankkeisiin esimerkiksi geoterminen energia. Se on uusiutuva energialähde, jolla on suuria laajenemismahdollisuuksia tuliperäisillä alueilla. Se on erityisen tärkeä unionin etäisille alueille ja saarialueille, eikä sitä koskevia tavoitteita ole vielä asetettu.
Tästä syystä julkisia ja yksityisiä investointeja on lisättävä kehittämällä energiateknologioita niin, että saavutetaan vähähiiliseen talouteen liittyvät halutut tavoitteet sekä autetaan ilmasto- ja energiapaketissa esiin tuoduista markkinoiden epäonnistumisista selviytymistä.
András Gyürk  
kirjallinen. - (HU) Mielestäni on merkittävää, että kun Euroopan komissio laati strategista energiateknologiasuunnitelmaa, se otti huomioon sen tuen määrän, jota tarvitaan ympäristöystävällisten teknologioiden tutkimusta ja kehittämistä varten. Kaikki tämä pitää erityisen hyvin paikkansa, koska tässä vaiheessa aurinkoenergia, bioenergia ja vetyteknologia eivät useimmissa tapauksissa ole vielä kaupallisesti tuottoisia. Kuten Yhdysvaltojen energiaministeri Steven Chu perustellusti painotti, tarvitaan Nobel-palkintojen tasoisia tutkimustuloksia, jotta ympäristöystävällisistä teknologioista voitaisiin tehdä kilpailukykyisiä perinteisten fossiilisten polttoaineteknologioiden rinnalla. Ympäristöystävällisen teknologiasuunnitelman vakava heikkous on kuitenkin se, että meillä ei ole aavistustakaan siitä, mitä EU:n varoja sen toteuttamiseen käytetään. Kun tarkastellaan 16 miljardin suuruisia kustannuksia, joiden arvioidaan olevan tarpeen aurinkoenergiaa koskevan tutkimuksen kohdalla, tai arvioitua 5:ttä miljardia vetyyn liittyvää teknologiaa varten, asiaa ei voi pitää vähäpätöisenä. Tässä vaiheessa ei ole minkäänlaisia osoituksia siitä, että seuraava seitsemän vuoden rahoituskehys tarjoaisi lisää resursseja ympäristöystävällisten teknologioiden tutkimusta varten. Olemme varsin tietoisia siitä, että julkisista varoista saatava tuki ei korvaa yksityisten sijoittajien osallistumista. Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden on kuitenkin vauhditettava ympäristöystävällisen teknologian tutkimukseen suunnattavia varoja. Päästökauppajärjestelmästä saatavat mahdolliset tulot toimivat tälle hyvänä perustana. Panokset eivät ole vähäpätöisiä. Emme voi sallia sitä, että energiapolitiikkaa ja ilmastonsuojelua koskevat suunnitelmat kärsivät saman kohtalon kuin Lissabonin strategia ristiriitaisine tuloksineen.
Jim Higgins  
kirjallinen. - (EN) Jotta hiiliteknologiasta tulisi käytännön todellisuutta, meidän on pureuduttava insinöörien ja muiden sellaisten ammattitaitoisten henkilöiden puutteeseen liittyvään ongelmaan, jotka suunnittelevat ja tuottavat kehittyneitä teknologioita. Voimme toteuttaa tämän laatimalla koulutusohjelmia tai apurahahankkeita tai lujittamalla niitä varmistaaksemme, että työntekijöiden taitoja päivitetään ajoissa talouden elpymisen hyväksi. Meidän on varmistettava sellaisten erittäin pätevien ja hyvin koulutettujen työntekijöiden tarjonta, joilla on oikeanlainen teoreettisten ja käytännön taitojen yhdistelmä. Lisäksi meidän on pureuduttava EU:n sisäistä liikkuvuutta jarruttaviin jatkuviin esteisiin, erityisesti sellaisiin, jotka koskevat tutkijoita ja korkeasti koulutettuja ihmisiä, sekä käsiteltävä insinöörien pätevyyden EU:n laajuiseen tunnustamista koskevaa asiaa. Rahoitusmarkkinoilla ja -laitoksilla on taipumusta olla varovaisia investoimisessa, erityisesti pk-yritysten ja innovaatiota tukevien lukuisten EU:n ohjelmien kohdalla, vaikka ne onkin synkronoitava ja koordinoitava entistä paremmin sekä toimituksen että kysynnän näkökulmista. Meidän on edistettävä pk-yritysten ja tutkimuslaitosten välistä yhteistyötä, tekijänoikeuksia ja teknologian siirtoa. Energiatehokkaiden yritysten on itsekin oltava entistä ennakoivampia tukiessaan klusterialoitteita ja yhdistäessään klustereita. Meidän on myös kannustettava tutkimusta ja innovaatiota verokannustimien tai innovaatiosetelien kautta sekä parantamalla riskipääoman sijoitusten ehtoja, esimerkiksi yksityisiä pääomasijoittajia tai rajat ylittävää riskipääomaa varten.
Wojciech Michał Olejniczak  
Ihmisen aiheuttama maapallon ilmaston lämpeneminen on tosiasia. Tämän kehityksen ja sen kielteisten vaikutusten torjuminen on tämänhetkinen tarve. Yksi keino näiden ongelmien ratkaisemisessa on käyttää puhtaita ja uusiutuvia energialähteitä. On kuitenkin täytettävä kaksi vaatimusta, jotta näillä energialähteillä olisi merkittävä sija Euroopan energiajärjestelmässä. Ensinnäkin tarvitsemme lisärahoitusta tutkimukseen niiden kehittämistä varten. Toiseksi tarvitsemme lisärahoitusta investointeihin, joilla voidaan panna täytäntöön kaikkein uusimmat vähäpäästöiset teknologiat. Euroopan strategiseen energiateknologiasuunnitelmaan sisältyviin vähäpäästöisiin teknologioihin investoiminen on tärkeää koko EU:n kannalta. Se on kuitenkin erityisen tärkeää niille maille, joiden energiateollisuus on historiallisista syistä sellainen, että se päästää ilmaan suuria määriä hiilidioksidia. Yksi sellainen maa on Puola. Hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologioiden (CCS) parantamisella ja kehittämisellä on keskeinen merkitys koko Puolan taloudelle.
