Käytetty ydinpolttoaine ja radioaktiivinen jäte (keskustelu) 
Puhemies
(EL) Esityslistalla on seuraavana Romana Jordan Cizeljin teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollosta - C7-0387/2010 - 2010/0306(NLE)).
Romana Jordan Cizelj
esittelijä. - (SL) Arvoisa puhemies, käsittelemme nyt lainsäädäntöesitystä, jolla luomme ensimmäistä kertaa eurooppalaiset määräykset radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen huollosta. Kaksi vuotta on kulunut siitä, kun hyväksyimme direktiivin ydinturvallisuudesta, ja siitä lähtien ydinvoimaloiden turvalliseen toimintaan on kiinnitetty entistä enemmän huomiota.
Euroopan parlamentti on myös useita kertoja vaatinut direktiiviä radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen huollosta. Fukushiman tapahtumat ovat osoittaneet, että olimme oikeassa niin tehdessämme, koska tilapäiseen altaaseen varastoitu käytetty ydinpolttoaine voi olla myös riski, jota voidaan ehkäistä asianmukaisin keinoin. Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta (ITRE) tukee voimakkaasti esitystä Euroopan laajuisesta direktiivistä, mutta haluamme tiukennuksia eräisiin kohtiin. Olemme mietinnössämme kiinnittäneet huomiota teknisiin seikkoihin, rahoitus- ja henkilöstövarojen tarjoamiseen sekä riippumattomien, vahvojen ja päätösvaltaisten sääntelyelinten perustamiseen.
Tarkennan teille hieman kantojamme. Edes kaikkein parhaita ehdotuksia ei voida toteuttaa, jos rahoitusta ei ole riittävästi, vaikka ne olisivat hyvin toivottavia. ITRE-valiokunnassa olemme vahvistaneet huomattavasti rahoitusvaatimuksia. Emme pidä riittävänä sitä, että nämä varat ovat vain tarkoituksenmukaiset ja saatavilla. Poliittisessa toiminnassamme meidän on varmistettava, että nämä kaksi vaatimusta pannaan täytäntöön, ja sen vuoksi kannatamme rahoitusvarojen entistä laajempaa avoimuutta ja valvontaa. Otamme myös käyttöön vaatimuksen, että rahat olisi käytettävä tiettyyn tarkoitukseen.
Olemme myös säilyttäneet tässä yhteydessä saastuttaja maksaa -periaatteen, ja sitä pidän itse yhtenä Euroopan parlamentin tärkeimmistä vaatimuksista. Lisäksi olemme vastanneet kansalaisten huoleen ydinpolttoaineen käsittelyn turvallisuudesta ja antaneet tukemme jätteen sijoituksen peruutusmahdollisuuden periaatteelle. Olemme esittäneet kannan, että käytettyä ydinpolttoainetta on valvottava. Teknisistä syistä tai uusien teknisten ratkaisujen ilmaantuessa tällaista polttoainetta olisi kuitenkin mahdollista erottaa, käsitellä tai kierrättää ja käyttää uudelleen.
Olemme tiukentaneet huomattavasti avoimuusvaatimuksia ja esittäneet yksityiskohdat, jotka koskevat yleisön osallistumista päätöksentekoon, kansalaisille jaettavaa tietoa sekä yhteydenpitomenetelmää ja osallistumista menettelyihin. Olemme tässä yhteydessä viitanneet Århusin yleissopimukseen. Valiokuntamme kannattaa alueellista yhteistyötä. Alueellisen yhteistyön takaamiseen ei riitä se, että käytetään tekosyynä päätösten viivyttelyä, joten olemme lisänneet koko joukon vaatimuksia, jotka tässä yhteistyössä olisi täytettävä.
Olemme kiinnittäneet erityistä huomiota käytettyä ydinpolttoainetta ja radioaktiivista jätettä käsittelevien työntekijöiden suojeluun, käytännössä toteutettavan optimointi- eli ALARA-periaatteen (niin pieni kuin kohtuudella mahdollista) noudattamiseen, opetukseen ja koulutukseen ja valmennukseen sekä tarpeeseen kehittää tieteellisiä ja teknisiä taitoja.
Haluan korostaa kantaamme radioaktiivisen jätteen viennistä. Rohkenen sanoa, että yhdelläkään valiokunnan jäsenellä ei ole niin sanottua nimby-asennetta, eli "ei minun takapihalleni" -asennetta. Emme kannata vastuutonta huoltoa, ja haluamme, että radioaktiiviset jätteet hävitetään turvallisesti. Toisaalta tiedämme, että poikkeuksia tehdään silloin, kun vienti on sallittu. Olemme näin ollen tukeneet tarkistusta, joka sallii viennin niihin maihin, jotka toimivat samojen tämän direktiivin nojalla käyttöön ottamiemme määräysten mukaan. Meidän ei esimerkiksi pitäisi viedä radioaktiivista jätettä maihin, joilla ei ole loppusijoituslaitoksia. Olemme myös jättäneet käsiteltäväksi tarkistuksen, jossa vaadimme, että kun vertaisarvioinnit on tehty, Euroopan komissio arvioi radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen huollon käsitettä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä peruutusmahdollisuuden periaatteeseen sekä vientivaatimuksiin.
Hyvät jäsenet, Euroopan parlamentilla on vain neuvoa-antava rooli Euratom-sopimuksessa. Olemme tehneet kovasti töitä, ja olen sitä mieltä, että työmme ei ole ollut turhaa. Sen vuoksi oletan, että Euroopan komissio ja neuvosto kunnioittavat näkemyksiämme, ja pyydän, että annatte tämän keskustelun aikana tukenne ITRE-valiokunnan esittämille kannoille.
Günther Oettinger
komission jäsen. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät jäsenet, keskustelemme tänään komission esityksestä aiheesta, joka koskee Eurooppaa ja joka on parlamentin esityslistalla toistamiseen. Komission ensimmäistä esitystä ei hyväksytty vuonna 2003 ja 2004. Mielestämme on järkevää ja suositeltavaa soveltaa Euroopan laajuisesti kaikkein tiukimpia turvamääräyksiä, jotka koskevat ydinenergian käyttöä, riippumatta siitä, mihin tarkoitukseen sitä käytetään, sekä ydinjätteiden huoltoa.
Haluan kiittää jäsen Jordan Cizeljiä hänen kattavasta mietinnöstään ja siitä työstä, jota hän on tehnyt viime viikkojen aikana. Haluan lisäksi kiittää teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä muiden valiokuntien varjoesittelijöitä. Virkamieheni ovat kertoneet minulle, että olette laatineet täysin tosiasioihin perustuvan ja asiantuntevan mietinnön. Olemme tyytyväisiä siihen, että siinä tuetaan komission esityksen keskeisiä seikkoja. Komission esityksen tarkoitus on toimia tärkeänä rakennusosana kokonaisvaltaisen eurooppalaisen oikeudellisen ja säätelevän turvajärjestelmän kehittämisessä kaikkein korkeimmalla tasolla.
Olen iloinen siitä, että olette pohjimmiltaan yhtä mieltä EU:n oikeuskehysajatuksesta, että tuette esityksiämme kansallisten ohjelmien vastuullisuudesta, selkeistä työskentely-, ajoitus- ja rahoitusvaatimuksista, tiedottamisesta sekä kansalaisten täydestä osallisuudesta jokaiseen kansalliseen täytäntöönpanoprosessiin varhaisessa vaiheessa.
Haluamme tehdä yhdessä työtä taataksemme, että saamme yksityiskohtaiset ja luotettavat todisteet jätehuollon reiteistä ja niiden turvallisuudesta, etenkin siksi, että varastointiajat ovat hyvin pitkät.
Mielestäni monet niistä ehdotuksista, joita olette laatineet, ovat hyvin perusteltuja. Ne tukevat ja vahvistavat komission lähestymistapaa.
Haluan esittää joitakin lisähuomioita neljästä erityisaiheesta.
Ensinnäkin perusperiaate on se, että emme halua säännellä keskeisen tärkeän toissijaisuusperiaatteen jokaista yksityiskohtaa. Kaikkien jäsenvaltioiden lähtökohdat ovat erilaiset. Haluamme luoda eurooppalaisen oikeuskehyksen. Turvallisuuden ja määräysten kannalta keskeiset seikat on sisällytetty luonnosasiakirjaan. Olemme esimerkiksi jättäneet liikkumavaraa kansalaisten osallistumismuodon valinnalle, työntekijöiden ja johtajien koulutukselle sekä rahoitusmallien yksityiskohdille (mutta ei rahoituksen laadulle), ja jätämme tarkoituksellisesti avoimeksi loppusijoituslaitosten sääntelyä koskevan asian. Useat jäsenvaltiot rakentavat ja/tai hoitavat niitä yhdessä. Voimme tarpeen mukaan antaa suosituksia tällä alalla, mikäli meidän on toimittava täsmällisemmin prosessin myöhemmässä vaiheessa.
Olen kuitenkin varma siitä, että tämä esitys ei ole viimeinen, joka annetaan seuraavan 20 vuoden aikana. Meidän on todennäköisesti tehtävä sisältöön lisäyksiä tai muutoksia täytäntöönpanoprosessin aikana seuraavan 2-5 vuoden aikana. Tästä syystä komissio tarjoaa yksiselitteisesti kaikille teille tilaisuuden tarkistaa direktiiviä oikeaan aikaan, jotta voimme oppia kokemuksistamme ja parantaa direktiiviä entisestään.
Toiseksi totean, että kun tarkastelemme varastoitujen ydinpolttoaineiden ja jätteiden sijoituksen peruutusmahdollisuutta, periaate on se, että jokaisen loppusijoituspaikan on oltava asianmukainen ja turvallinen pysyvää loppusijoitusta varten geologisesta ja teknisestä näkökulmasta sekä sen rakentamisen kannalta. Olemme kuitenkin tietoisia siitä, että tutkimuksen ja tieteen aloilla tapahtuu muutoksia. Meillä on nyt kasvavia odotuksia siitä, että lähitulevaisuudessa, muutaman seuraavan vuosikymmenen aikana, tapahtuvat seuraavan ja sitä seuraavan sukupolven tieteen alan muutokset tarjoavat meille mahdollisuuden kierrättää tai varastoida jätteitä tehokkaammin kuin nykyään on mahdollista. Sen vuoksi olemme sitä mieltä, että jätteen sijoituksen peruutusmahdollisuus ja samaan aikaan myös mahdollisuus jatkuvaan tiedon saantiin ja turvallisuuteen ovat yhtä tärkeitä asioita, ja haluamme sisällyttää nämä jäsenvaltioiden lainsäädäntöön ja mahdollisesti selkiyttää asiaa johdanto-osassa.
Kolmantena asiana tuemme erityisesti esittelijän näkemyksiä kansallisia jätehuolto-ohjelmia varten varatun asianmukaisen rahoituksen merkityksestä. Näin ollen komission esitys sisältää rahoitusta koskevia tärkeitä vaatimuksia, joilla pyritään varmistamaan, että emme aseta liian suuria rasitteita tuleville sukupolville. Siksi haluamme taata, että asianmukaista rahoitusta on saatavilla oikeaan aikaan ja saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti, että kansalliset ohjelmat sisältävät yksityiskohtaisia ja luotettavia kustannusennusteita ja että työntekijät ja kansalaiset saavat yleisesti tietoa kaikista jätehuoltoon liittyvistä asioista. On tärkeää, että rahoitus on myös avointa.
Tuemme myös ehdotuksia siitä, että jätehuollon rahoitus on taattava riittävän pitkinä ajanjaksoina. Jätämme nämä esitykset neuvostolle puolestanne.
Viimeinen asiani koskee vientiä. Esityksemme perusperiaate on se, että jokaisen jäsenvaltion on otettava vastuu omista tehtävistään ja tehtävä myös kahdenvälisiä sopimuksia ja kehitettävä ratkaisuja muiden jäsenvaltioiden kanssa. Tämän on tapahduttava riippumatta siitä, montako ydinvoimalaa sillä on vai onko ollenkaan, ja minkä suuruisia jätemääriä sen on yleensä huollettava, koska jokaiselle jäsenvaltiolle on kertynyt ydinjätettä lääkintälaitteista ja teollisesta tutkimuksesta, vaikka sillä ei olisi omia voimaloita. Periaatteessa kolmansiin maihin suuntautuva vienti ei ole Euroopan etujen mukaista.
Kotimaastani Saksasta viestiin 1970- ja 1980-luvuilla suuria määriä vaarallista jätettä entiseen Saksan demokraattiseen tasavaltaan ja Itä-Eurooppaan, ja se varastoitiin sinne vastineeksi maksusta laitoksina, jotka eivät vastanneet edes lähellekään ajallisia määräyksiä, eivätkä noudattaneet mahdollisimman korkeita ympäristön ja kansalaisten suojeluvaatimuksia. Tämäkin aiheuttaa huolta tässä tapauksessa. Sen vuoksi komissio on valmis hyväksymään kaikki mahdolliset tiukat ratkaisut, vientikiellot ja vientirajoitukset mukaan luettuina. Haluamme vedota parlamenttiin, jotta se ei kannattaisi tämän alan avaamista entisestään vaan tukisi tiukkaa ratkaisua. Näin meidän on helpompi varmistaa, että neuvosto ei vesitä vientirajoituksiamme tämän menettelyn lopussa.
Haluan kiittää teitä kovasti tästä rakentavasta tuestanne tänään. Olen varma siitä, että muutaman vuoden päästä keskustelemme tästä aiheesta jälleen parlamentissa ja tavoitteemme on laajentaa ja parantaa tätä ensimmäistä direktiiviä.
Jean Lambert
työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (EN) Arvoisa puhemies, toivokaamme, että kun tarkistamme tätä direktiiviä, voimme tehdä sen erilaisen oikeusperustan pohjalta.
Valiokuntamme oli sitä mieltä, että oikeusperustana olisi sovellettava perustamissopimuksen 153 artiklaa, koska tämä asia koskee suoraan terveyttä ja turvallisuutta. Korostimme myös, että on tärkeää jakaa tietoa ja kuulla aidosti työntekijöitä turvallisuuskysymyksestä ja turvallisuusarvioista, eikä tämä koske pelkästään voimaloita, joilla on käytettyä polttoainetta ja radioaktiivista jätettä, vaan myös sitä, miten ne olisi kuljetettava. Lisäksi korostimme tarvitsevamme tiukkaa ja tehokasta tarkastusjärjestelmää, johon sisältyvät seuraamukset ovat tehokkaita, varoittavia ja oikeasuhtaisia.
Haluamme myös nähdä, että kaikki luvanhaltijat takaavat, että kaikkia näiden aineiden kanssa tekemisissä olevia koulutetaan perusteellisesti ja jatkuvasti. Tämä koskee alihankkijoita, jotka ovat turvallisuusketjun mahdollinen heikko lenkki, tilapäistyöntekijöitä sekä kaikkia muita voimalassa työskenteleviä heidän työtehtävästään riippumatta. Olimme myös sitä mieltä, että siviili- ja sotilastoiminnoista syntyvän jätteen välille ei ole helppo tehdä eroa, sillä siviilihenkilöt saattavat helposti joutua nykyään käsittelemään sotilastoimista syntyvää jätettä.
Pavel Poc
Arvoisa puhemies, haluan esittää vilpittömät onnitteluni esittelijälle hänen tekemänsä työn tuloksesta. Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon valmistelijana minulle annettiin tilaisuus kokea omakohtaisesti, miten teknisestä esityksestä tuli vahvasti poliittinen aihe yhdessä yössä. Näin ollen haluan kiittää myös kaikkia kollegoitani, jotka onnistuivat säilyttämään tasapuolisen lähestymistavan, vaikka Japanin katastrofia aiheutti paineita. Haluan erityisesti kiittää ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan varjoesittelijöitä siitä, että he auttoivat varmistamaan valiokunnan kannan niin korkean laadun.
Katson, että tällä direktiivillä Euroopan unionissa luodaan kehys käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollolle, ja se muodostaa keskeisen osan EU:n lainsäädäntöä takaamalla ydinenergian turvallisen käytön niissä jäsenvaltioissa, jotka säilyttävät sen energialähteiden valikoimassaan. Suhtaudun hyvin myönteisesti muun muassa vaatimukseen, että jäsenvaltioiden on taattava riittävä rahoitus käytetyn ydinpolttoaineen huoltoon liittyviä menoja varten. Olen itse vieraillut useissa radioaktiivisten jätteiden varastointilaitoksissa, ja olen vahvasti sitä mieltä, että rahoituksen puute saattaa tehdä niistä vähemmän turvallisia, ja se meidän on Euroopassa estettävä.
Edit Herczog
Arvoisa puhemies, ilmoitan tyytyväisyyteni tähän mietintöön Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän puolesta. Se on seuraus pitkistä keskusteluista, kuulemisista ja neuvotteluista, ja aiomme tukea sitä yksimielisesti huomenna. Olemme käyttäneet ydinteknologiaa energiantuotantoon, lääkkeiden valmistukseen sekä sukellusveneiden ja jäänmurtajien käynnistämiseen jo 60 vuoden ajan. Viimeisen 60 vuoden aikana emme ole onnistuneet löytämään tehokkaita ratkaisuja vaarallisten jätteiden huoltoon ja pitkäaikaiseen varastointiin. Tuemme tätä direktiiviä, vaikka emme ole yhtä mieltä kaikista sen sisältämistä osista, koska se vähentää poliittisia esteitä ja luo tarvittavat taloudelliset edellytykset ja riippumattomat edellytykset. Vaikka meillä on erilaiset mielipiteet energiantuotannosta, saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti olemme kaikki samaa mieltä siitä, että Euroopan unionissa tuotettu jäte on varastoitava EU:n alueelle, vaikka sen uudelleenkäsittely tapahtuisi kolmannessa maassa. Tuemme aloitetta, jolla halutaan vähentää jätteiden määrä minimiin, ja mikäli tutkimus- ja kehitystulokset sen mahdollistavat, edistää kierrätystä, koska peruutusmahdollisuuden periaate on meille hyvin tärkeä.
Meistä on myös erittäin tärkeää pitää mielessä inhimillinen tekijä. On välttämätöntä, että takaamme inhimillisen tekijän, ja työntekijöiden turvallisuus liittyy tähän läheisesti, ja sen on oltava painopiste jätteiden varastoinnissa. Meistä on tärkeää kuitenkin myös mainita, että nykyinen oikeusperusta ei tarjoa riittäviä Euroopan laajuisia ratkaisuja, koska meillä ei ole yhteispäätösoikeuksia. Tästä syystä on mielestämme tärkeää löytää uusi oikeusperusta tulevaisuudessa. Lopuksi totean, että Euroopan on oltava edelläkävijä sekä säännösten antamisessa että varastointilaitosten rakentamisessa. Vain tällä tavoin voimme näyttää esimerkkiä muulle maailmalle.
Fiona Hall
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, ydinjäte on ongelma, jota meidän on vain pohdittava. Vaikka kaikki ydinreaktorit suljettaisiin huomenna, meille jäisi silti perinnöksi jätteitä ydinvoiman tuotannosta ja erilaisista muista toiminnoista puolen vuosisadan mittaiselta ajalta. Emme voi vain toivoa, ettei niitä olisi, joten meidän on käsiteltävä ydinjäteasiaa mahdollisimman vastuullisesti. Tämä tarkoittaa sen varmistamista, että radioaktiivinen jäte jää EU:n valvonnan ja tarkastelun alaisuuteen.
Kun ydinjätteet ovat Euroopan rajojen ulkopuolelle, emme voi taata, miten niitä huolletaan. Sen vuoksi ALDE-ryhmä tukee voimakkaasti komission jäsenen esitystä ja vaatii, että tilanne jatkuu entisellään. Radioaktiivisten jätteiden vienti kolmansiin maihin on kiellettävä.
Ydinjätteeseen liittyvä erityisongelma on pelkästään se ajanjakso, jonka ajan se aiheuttaa vaaran. Kymmenen tuhatta vuotta sitten elimme luolissa. Miten voimme mitenkään tietää, miltä ihmiskunta ja maapallo näyttävät kymmenen tuhannen vuoden päästä tästä hetkestä?
Sen vuoksi meidän on tehtävä nyt tulevaisuuden kannalta perusteltuja päätöksiä. Toistaiseksi ydinjätteen geologinen varastointi saattaa hyvin yleisesti olla vähiten huonoin vaihtoehto, mutta tieteen edistysaskeleet saattavat kääntää tämän päätelmän päälaelleen. Sen vuoksi suhtaudun myönteisesti komission huomioihin tästä asiasta. Näin ollen tarkistuslausekkeen sisällyttäminen tähän direktiiviin on järkevää.
Lopuksi minun on korostettava, kuten useat kollegani ovat tehneet minua ennen, miten järjetöntä on, että Euroopan parlamenttia pelkästään kuullaan tässä asiassa, eikä sillä ole todellista sananvaltaa tässä direktiivissä, josta niin monen tulevan sukupolven tulevaisuus riippuu.
Evžen Tošenovský
ECR-ryhmän puolesta. - (CS) Arvoisa puhemies, Euroopan konservatiivien ja reformistien varjoesittelijänä haluan ylistää Jordan Cizeljin mietintöä. Tämä mietintö laadittiin keskellä hyvin monimutkaisia ja jopa hysteerisiä keskusteluja Japanin luonnonkatastrofin ja tämän katastrofin ydinvoimaloille aiheuttamien seurausten jälkeen.
Useiden keskustelujen jälkeen olemme onnistuneet säilyttämään järkevän lähestymistavan radioaktiivisen jätteen huollossa. On sanomattakin selvää, että meidän olisi pyrittävä varmistamaan suurin mahdollinen turvallisuus radioaktiivisen jätteen huollossa, ja sen vuoksi mietinnössä korostetaan velvollisuutta ilmoittaa näistä toiminnoista ja toimia avoimesti niiden parissa, jotta voitaisiin lisätä kansalaisten luottamusta. Kaikkia näitä toimintoja on valvottava tiukasti kansainvälisiä standardeja noudattamalla. On tärkeää turvata sekä tilapäiset varastointilaitokset että loppusijoituspaikat näiden standardien mukaisesti. Nämä ovat hyvin kalliita toimintoja, joissa tarvitaan monia vuosikymmeniä, ellei jopa vuosisatoja, toimivia laitoksia. Tulevina vuosikymmeninä saavutettavat tekniset edistysaskeleet on näin ollen otettava huomioon. Sijoituspaikkojen teknologian on jätettävä tilaa tietylle määrälle joustavuutta tulevaisuudessa. Mielestäni ei ole järkevää pyrkiä ydinjätteen ehdottomaan säilyttämiseen loppusijoituspaikoissa.
Béla Kovács
(HU) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni pyrkii löytämään ratkaisun niin kutsutun käytetyn ydinpolttoaineen varastointiin ja loppusijoitukseen, mutta samalla Yhdysvalloissa ja Venäjällä niitä pidetään taloudellisesti kestävinä energialähteinä. Ydinvoimaloissa syntyvää käytettyä polttoainetta voidaan helposti käyttää polttoaineena neljännen sukupolven sulasuolareaktoreissa. Lyijy-vismuttikohteeseen perustuvan protonikiihdytinmenetelmän käyttö avaa mahdollisuuksia entisestään. Ydinvoimaloiden synnyttämät pitkäikäiset radioaktiiviset isotoopit eivät yleisesti ottaen ole vaarattomia, sillä ne saattavat muuttua lyhytikäisiksi alhaisen tason isotoopeiksi, ja samalla ne luovat mahdollisuuden toimia sähköä tuottavana voimalana. Tosiasia on se, että nämä reaktorit voivat toimia myös toriumilla, ja toriumvarastomme ovat 10 kertaa suuremmat kuin uraanivarastot, joten se on toinen etu. Nämä reaktorit toimivat halkeamiskelpoisten aineiden kriittisen massan murto-osalla, mikä tarkoittaa sitä, että spontaanin ydinketjureaktion tapahtuminen on mahdotonta. Jos emme ala ottaa käyttöön ja soveltaa uutta teknologiaa välittömästi, jäämme jälkeen tutkimuksen ja kehityksen sekä talouden kärkijoukosta.
Maria da Graça Carvalho
(PT) Arvoisa puhemies, onnittelen mietinnön esittelijää hänen tekemästään erinomaisesta työstä. Ehdotetun kehyksen tavoitteena on varmistaa, että jäsenvaltiot luovat sääntelykehyksen ja laativat kansallisia ohjelmia nykyistä vastuullisempaa radioaktiivisen jätteen huoltoa varten.
On tärkeää, että kansalliset ohjelmat ovat selkeitä päätöksentekoprosessissa. Päätöksenteon on perustuttava selkeään tehtävien ja vastuualueiden jakoon mukana olevien eri tahojen välillä. Keskeiset asiat ovat tarkkailu, valvonta ja tiedotus, jotka ovat olennaisen tärkeitä asioita avoimessa huollossa. Kansalaisten osallistaminen edistää sopimusten syntymistä ja osallistumista ja johtaa radioaktiivisen jätteen huoltostrategioiden yhteiskunnalliseen hyväksymiseen. On tärkeää, että kansalaisia pidetään ajan tasalla mahdollisista riskeistä kaikilla ydinenergiaan ja uusiin tekniikoihin liittyvillä aloilla.
Tieto, osaaminen ja suuri avoimuus ovat kansalaisten hyväksynnän edellytyksiä. Haluan myös korostaa kansainvälisen yhteistyön sekä yhteistyö- ja kehitysohjelmien tärkeää osaa parhaiden käytäntöjen levittämisessä ja jakamisessa tällä alalla.
Marita Ulvskog
(SV) Arvoisa puhemies, ydinvoimaa koskeva keskustelu jakaa meidät usein eri leireihin. Joko kannatamme tai vastustamme sitä, vaadimme voimaloiden nopeaa käytöstä poistamista ja asteittaista lakkauttamista tai emme vaadi lainkaan lakkauttamista. Ydinturvallisuuskysymyksessä kantamme, joka on kaikkien meidän lähtökohtamme, on kuitenkin aivan erilainen. Tässä tapauksessa olemme yhtä mieltä siitä, että haluamme mahdollisimman taata mahdollisimman korkean turvallisuuden tason, ja tämä pätee tietenkin myös ydinjätteisiin, joista olemme vastuussa, riippumatta siitä, miten kauan jatkamme ydinvoiman käyttöä. Tämä vastuu jää myös useille sukupolville, jotka tulevat meidän jälkeemme. Jäteasiaa olisi käsiteltävä mahdollisimman hyvin, ja EU:n direktiivi on jäsenneltävä niin, että se täyttää aidosti nämä tavoitteet. Yksi erityisen tärkeä asia on ydinjätteen vienti, jonka useat puhujat ovat maininneet. EU:n jäsenvaltioiden on voitava edelleen tehdä keskenään jätteitä koskevia sopimuksia, mutta meidän ei pidä viedä niitä EU:n ulkopuolisiin maihin. Tämä on moraalinen välttämättömyys, ja meidän on noudatettava sitä.
Corinne Lepage
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, yhdenkään maan, joka ei valvo prosessia, jolla sen omia jätteitä käsitellään, ei pitäisi saada käyttää sitä tekniikkaa, jolla jäte on syntynyt. Yhdestäkään maasta ei pitäisi tulla toisen maan roskakoria. Sen vuoksi meidän on tuettava komission kantaa jätteen viennistä ja sen kiellosta, ja sen vuoksi meidän on oltava ehdottoman tiukkoja kaikista kahdenvälisistä sopimuksista, joita saatetaan tehdä.
Toiseksi totean, että ydinjätettä olisi hallittava yhteisillä laeilla mutta myös tiukemmilla säännöillä. Meille ehdotettu määritelmä on alle vähimmäistason. Todellisuudessa siinä ei oikeasti määritellä jätettä, koska jos teemme siitä johdonmukaisen päätelmän, silloin ydinjätteitä ei koskaan ole, koska voimme aina kehittää uuden teknisen ratkaisun. Minusta tällainen on vastuutonta.
Lopuksi totean, että ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen kustannukset ja jätehuollon kustannukset olisi sisällytettävä kunnolla ydinenergian hintaan, mutta näin ei valitettavasti nykyään ole. Emme voi yrittää soveltaa saastuttaja maksaa -periaatetta, jos emme toimi täysin tiukasti ja vastuullisesti tavassa, jolla valvomme hintoja.
Marina Yannakoudakis
(EN) Arvoisa puhemies, Japanin viimeaikaiset tapahtumat todella muistuttivat meille mahdollisista ongelmista, jotka liittyvät ydinenergian hyödyntämiseen ja käytetyn ydinpolttoaineen huoltoon. Maailmassa, jossa kärsitään energiapulasta, meidän on kuitenkin oltava ennakkoluulottomia.
Meidän on pyrittävä edistämään kaikenlaisten energiamuotojen tuotantoa uusiutuvista ja kestävistä energiamuodoista aina turvallisiin ydinvoimaloihin investointiin. Kun puhumme ydinenergiasta, menettelyjen turvallisuus ja avoimuus ovat kaksi tärkeää asiaa, joita on jatkuvasti noudatettava. Ratkaisu ei välttämättä ole voimaloiden sulkeminen, kuten Saksa suunnittelee tekevänsä, vaan pikemmin sen varmistaminen, että noudatamme kaikkein tiukimpia turvallisuusohjelmia, kun käsitellään tämäntyyppistä energiaa ja sen tuottamaa jätettä.
Ydinenergiaan liittyy valtavasti mahdollisuuksia, joista Eurooppa voisi hyötyä, mutta meidän on oltava realistisia. Toimikaamme ennakoivasti pyrkiessämme hyödyntämään ydinenergiaa nyt ja tulevaisuudessa, toimikaamme tämän mietinnön mukaisesti.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, haluan ensimmäiseksi onnitella komission jäsentä Oettingeria. Hän on kolmas komission jäsen, joka on vastuussa ydinturvallisuuden, ydinjätteen ja ydinreaktoreiden käytöstä poistamisesta. Parlamentti on aina tukenut komissiota, ja se on aina vedonnut siihen, että tällä alalla on perustettava Euroopan laajuinen viranomainen. Valitettavasti neuvoston ydinvoiman työryhmä ei katso, että näillä asioilla oli sijaa asialistalla.
Olen ylpeä siitä, että onnistumme pikku hiljaa käymään keskenämme vakavia keskusteluja näistä asioista ja että neuvosto pyrkii aidosti korostamaan eurooppalaista lisäarvoa ja toisaalta noudattamaan toissijaisuusperiaatetta. Mielestäni tässä on kuitenkin myös kysymys sen ymmärtämisestä, mitä voimme saavuttaa tällä hyvin arkaluonteisella alalla tutkimuksen kahdeksannessa puiteohjelmassa. Tästä syystä erityisen tärkeitä asioita tällä alalla ovat asian tieteellinen puoli ja kysymys siitä, että omaksumamme asiat pohjautuvat tulevaisuudessa yhdenmukaistamiseen, sekä siitä, haluammeko ottaa käyttöön keskinäisen hyväksynnän.
Meidän olisi mielestäni pohdittava myös asioita, joihin haluamme keskittyä heti lähitulevaisuudessa. Muistan hyvin komission jäsenen Palacion todenneen kerran, että asia otettaisiin asialistalle vasta silloin, kun seuraava ydinkatastrofi on sattunut. Valitettavasti hän oli oikeassa. On hieman myöhäistä pohtia tätä, mutta meidän on korkea aika miettiä toimia, joihin on ryhdyttävä Euroopan laajuisesti. Se ei kuitenkaan riitä. Euroopan on toimittava edelläkävijän asemassa, etenkin kansainvälisissä yhteyksissä. Meidän olisi luotava tätä alaa koskevat määräykset yhdessä Kansainvälisen atomienergiajärjestön kanssa. Tarvitsemme määräyksiä, jotka yksinkertaisesti takaavat mahdollisimman korkean suojelun tason ja jotka viime kädessä antavat meille mahdollisuuden välttää mahdollisimman hyvin se, että väestö altistetaan riskeille. Arvoisa komission jäsen Oettinger, haluan onnitella teitä. Olette ottanut oikean lähestymistavan, ja voitte olla varma siitä, että parlamentti ja komissio toimivat menestyksekkäästi.
Hannes Swoboda
(DE) Arvoisa puhemies, haluan aluksi todeta, että olen täysin samaa mieltä komission jäsenen Oettingerin kanssa vientikieltoa koskevasta asiasta. Tästä asiasta näyttää vallitsevan laaja yksimielisyys, joten toivon, että pääsemme yhteisymmärrykseen myös huomisessa äänestyksessä ja että voimme tukea komissiota. Olisi varmasti hyvin järkevää, että komissio ja Euroopan parlamentti ottaisivat yhteisen lähestymistavan tässä asiassa.
Arvoisa komission jäsen Oettinger, totesitte myös kansalaisten osallisuudesta sen, että emme tarvitse yksityiskohtaisia säännöksiä tällä alalla. Olette periaatteessa oikeassa. Tarvitsemme kuitenkin myös kansalaisten osallisuutta kansallisten rajojen yli. Meillä on lähellä rajoja sijaitsevia loppusijoituspaikkoja, mutta emme voi yksinkertaisesti todeta, että raja on tässä ja että tämä asia ei vaikuta mitenkään muihin kansalaisiin. Tarvitsemme todennäköisesti yhteisiä sääntöjä tällä alalla, muuten syntyy kiistoja tai ihmiset saatetaan jättää päätöksenteon ulkopuolelle ja heille saatetaan sanoa, että asia ei koske heitä, koska he ovat toisen valtion kansalaisia. Olemme kuitenkin kaikki Euroopan kansalaisia. Joitakin maita niiden rajojen lähellä olevat loppusijoituspaikat koskevat, joten on tärkeää luoda tiettyjä periaatteita, ja komission on tärkeää ehdottaa joitakin keskeisiä säännöksiä, jotta kansalaisten osallisuuteen voidaan suhtautua vakavasti ja jotta se perustuu yhteisiin periaatteisiin.
Vladimir Urutchev
(BG) Arvoisa puhemies, haluan ensimmäiseksi kiittää Romana Cizeljia hänen hienosta mietinnöstään, jonka toivon vilpittömästi antavan meille mahdollisuuden edetä lähemmäs kohti radioaktiivista jätettä ja käytettyä ydinpolttoainetta koskevan direktiivin hyväksymistä.
Eurooppa tarvitsee ehdottomasti sääntöjä ja oikeuskehyksen sellaisten pakollisten vaatimusten laatimiseksi, joilla varmistetaan mahdollisimman suuri turvallisuuden taso, jota sekä me että Euroopan kansalaiset haluamme niin kovasti. Tällaisen turvallisuuden takaaminen yksinomaan Euroopassa ei ole kuitenkaan suuri saavutus. Päinvastoin, jos ydinenergiaan liittyvää toimintaa harjoitetaan Euroopan unionin rajojen läheisyydessä sellaisten sääntöjen ja määräysten mukaan, jotka eivät ole niin tiukat kuin Euroopassa, jo tämä asia on aiheuttaa huolta meissä ja Euroopan kansalaisissa. Tämä johtuu siitä, että ydinonnettomuudet eivät noudata maantieteellisiä rajoja.
Miten voimme levittää tiukkojen eurooppalaisten määräysten soveltamista muihin maihin? Ainoa todella käytännöllinen keino toteuttaa tämä on tehdä yhteistyötä näiden maiden kanssa ja laatia yhteisiä hankkeita. Sen vuoksi katson, että on hyvin tärkeää toteuttaa teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan käsiteltäväksi jättämä ensimmäinen tarkistus, joka mahdollistaa käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen viennin kolmansiin maihin, mikäli kyseisissä maissa sovellettavat määräykset ovat yhtä tiukat kuin omamme. Tämän käytännön mahdollisuuden kieltäminen jäsenvaltioilta vie niiltä kaikkein tehokkaimman keinon välittää muualle tiukkoja eurooppalaisia vaatimuksia. Tällä tarkoitan yhteistyötä ja yhteisiä radioaktiivisen jätteen hankkeita. Pankaamme sivuun moraaliset epäilymme siitä, että Euroopan ydinteollisuus pyrkii hyödyntämään tätä tilaisuutta päästääkseen eroon kelvottomasta jätteestä muiden maiden kustannuksella. Tällaista ei todellakaan tapahdu. Kehotan lujasti komissiota omaksumaan rakentavamman asenteen tässä asiassa.
Judith A. Merkies
(NL) Arvoisa puhemies, olette puhunut kolmesta asiasta, joissa uskon teidän saavan tukea valtaosalta parlamentin jäsenistä. Olette puhunut vientikiellon tukemisesta. Saatte joka tapauksessa tukea monilta meistä, koska asia koskee omia jätteitämme. Meidän on huolehdittava niistä itse, ja meidän ei pitäisi viedä jätteitä muihin maihin Euroopan unionin ulkopuolelle.
Vaaditte avoimuutta. Kukaan ei vastusta avoimuutta. Pidän sitä hyvänä ajatuksena, etenkin kun otetaan huomioon, että ydinenergiaan ja radioaktiiviseen jätteeseen liittyvät asiat hämmentävät niin monia ihmisiä.
Puhuitte myös siitä, että maanalainen loppusijoitus on lopullisena ratkaisuna peruutettavissa. Totesitte, että tämä ei ole pysyvä ratkaisu ja että meillä on aina mahdollisuus päästä jätteisiin käsiksi. Hyväksyn tämän. Tässä mielessä saatte varauksettoman tukeni.
Olen kuitenkin huolissani yhdestä asiasta, nimittäin maanalaisesta loppusijoituksesta. Oletteko aivan varma, että se on kaikkein turvallisin menetelmä? Minun mielestäni se ei sitä ole. Sitä ei myöskään käytetä missään muualla. Joissakin maissa maisema ei ole oikein sopiva radioaktiivisen jätteen loppusijoittamiselle, joten meille olisi annettava realistinen vaihtoehto käsitellä jätettä toisella vaihtoehtoisella menetelmällä maanpinnan päällä.
András Gyürk
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kuulijat, jokainen jäsenvaltio tuottaa radioaktiivista jätettä. Sen vuoksi meidän olisi huolehdittava voimaloiden käytetystä ydinpolttoaineesta niin, että ympäristön ja kansalaisten suojelu otetaan huomioon, mutta sen lisäksi meidän on varmistettava yleisesti radioaktiivisen jätteen turvallinen ja tehokas huolto. Yksin tästä syystä on todella tarkoituksenmukaista keskustella tänään tästä asiasta täällä Euroopan parlamentissa.
Olen samaa mieltä siitä, että ydinvoiman käyttö kuuluu kansallisen itsemääräämisoikeuden piiriin. On kuitenkin perusteltua luoda EU:n perusperiaatteet, jotka liittyvät kansallisiin jätehuoltoasetuksiin. Tällaisten periaatteiden ja erilaisten säännösten puuttuessa markkinatoimijat ovat kiinnostuneita huoltamaan radioaktiivisia jätteitään maissa, joissa on kaikkein sallivimmat säännökset. Tästä syystä aloite, jolla jäsenvaltiot tekevät jätehuolto-ohjelmista sitovia, on lupaava. Yksi perusedellytyksistä on kuitenkin se, että perustetaan toimivaltainen viranomainen, joka voi huolehtia jätehuoltotoiminnan tiukasta valvonnasta ja määrätä tarvittaessa tarkoituksenmukaisia seuraamuksia rikkomuksista. Mielestäni kansallisissa ohjelmissa on myös selkiytettävä tällaisten viranomaisten toimivaltaa ja markkinatoimijoiden vastuuta.
Päätän puheenvuoroni vielä viimeiseen huomautukseen. Käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen täysimittainen huolto on hyvin kallista toimintaa. Tämä tarkoittaa sitä, että kansalliset ohjelmat ovat hyödyttömiä, jos rahoitusasioita ei selkiytetä. Tärkeä perusperiaate on se, että varataan määrärahoja ydinjätehuoltoon jo ydinjätteen tuotannon aikana. On samaa mieltä siitä, että niiden, jotka tuottavat jätettä, on vastattava jätehuollon kustannuksista. Näin luodaan asianmukaiset kannustimet markkinatoimijoille, jotta ne vähentäisivät radioaktiivisen jätteen määrää ja huoltaisivat sitä tehokkaasti.
Francesco De Angelis
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, Fukushiman katastrofi on käynnistänyt uudelleen keskustelun ydinturvallisuudesta. Radioaktiivista jätettä koskevaa ongelmaa on käsiteltävä ja se on ratkaistava.
Lyhyesti sanottuna pidän kahta asiaa tärkeimpänä painopisteenä. Ensimmäinen on jätteen siirron kieltäminen. Jokaisen maan on kyettävä täyttämään omat velvollisuutensa, ja ennen kaikkea saastuttaja maksaa -periaate on oikeudenmukainen. Toinen asia koskee turvallisuutta ja erityisesti työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta. Pidän tätä asiaa erittäin tärkeänä, ja meidän on annettava ihmisille mielenrauha. Meidän on annettava eurooppalaisille mielenrauha takaamalla, että tätä asiaa hoidetaan äärimmäisen avoimesti ja korostan, ennen kaikkea äärimmäisen turvallisesti.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Arvoisa puhemies, direktiivillä luodaan kehys käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuulliselle käytölle, mikä on sääntelyn kannalta ehdottoman välttämätöntä.
Euroopan unionin alueella on tällä hetkellä kolme voimalaa, joissa on käynnissä käytöstäpoistoprosessi EU:n rahallisen avustuksen tukemana. Saksa on jo ilmoittanut, että se aikoo pysäyttää toiminnan useissa ydinvoimaloissa. Lähitulevaisuudessa muissa jäsenvaltioissa on ydinvoimaloita, joiden toiminta on pysäytettävä, koska niiden käyttöikä lähenee loppuaan. Direktiivin mukainen jäsenvaltioiden laajuinen lähestymistapa johtaa radioaktiivisten jätteiden loppusijoituspaikkojen luomiseen koko Euroopan unionin alueella. Tämä on resurssien tuhlausta ja huolenaihe kaikille kansalaisille. Tämä asia koskee nyt Romaniaa, jopa aluetta, josta olen kotoisin, kun siellä on käynnissä Kozloduyn voimalaan liittyvä radioaktiivisen loppusijoituspaikan perustaminen.
Mielestäni tarvitaan todellista Euroopan laajuista pitkän aikavälin lähestymistapaa, jonka ansiosta jaettua tekniikkaa voidaan ottaa käyttöön niin, että säästetään resursseja ja Euroopan rahoitusmekanismeja. Yhteisen lähestymistavan omaksumisen ja olennaisen tiedon jakamisen myötä Euroopan kansalaiset voivat saavuttaa luottamuksen ja mielenrauhan.
Csaba Sógor
(HU) Arvoisa puhemies, käytettyyn ydinpolttoaineeseen ja radioaktiiviseen jätteeseen liittyvä kysymys on tärkeä ja kiireellinen aihe, joka on saanut osakseen entistä suurempaa huomiota Fukushiman onnettomuuden jälkeen. Teknisistä innovaatioista ja ratkaisuista ja jätehuolto-ohjelmista huolimatta tämä ongelma muodostaa suuren haasteen joka päivä. Radioaktiivisen jätteen huolto ja loppusijoitus ovat todellinen ongelma, joka on olemassa myös tulevaisuudessa. Pyrimme Euroopassa takaamaan energiaturvallisuuden ja ympäristöystävällisen ja vakaan energiantuotannon. Meidän on kuitenkin myös kiinnitettävä entistä enemmän huomiota useisiin kysymyksiin, kuten esimerkiksi nopeasti lisääntyvän radioaktiivisen jätemäärän käsittelyyn, muuttamiseen ja loppusijoitukseen. Sen lisäksi, että meidän on rakennettava tätä varten tekniset laitteet, meidän on myös luotava tiukka poliittinen, oikeudellinen ja sosiaalinen rakenne. Olisi viisasta pohtia, arvioida ja suunnitella yleiseurooppalaista yhteistyötä tällä alalla. Kaikkien vastuullisten osallistujien olisi osallistuttava turvallisen prosessin rakentamiseen ja kehittämiseen. Meidän on ryhdyttävä toimiin, jotka suojelevat myös tulevia sukupolvia.
Jaroslav Paška
- (SK) Arvoisa puhemies, ydinjätteen huolto on kysymys, jota kansalaiset seuraavat hyvin tiiviisti, ja sen vuoksi on hyvä, että Euroopan komissio on päättänyt käsitellä tätä asiaa sellaisella kokonaisvaltaisella lainsäädännöllä, jossa määritetään selkeästi kaikkien tähän menettelyyn osallistuvien tahojen tehtävät ja vastuualueet.
On hyvä, että käsiteltäväksi jätetyssä direktiivissä peräänkuulutetaan parempaa valvontaa ja tarkastuksia, mutta ennen kaikkea siinä edellytetään näiden prosessien entistä suurempaa avoimuutta ja kansalaisten osallisuutta. Katson, että tärkeä avoimeksi jäävä kysymys on edelleen sellaisten riittävien korvamerkittyjen varojen turvaaminen, joilla voidaan kattaa ydinreaktoreiden käytöstäpoiston ja siitä syntyvän radioaktiivisen jätteen huollon aiheuttamat kustannukset. Ehdotettu järjestelmä vararahastojen tason seuraamiseksi voi erillisen elimen kautta ja oikean organisaation ansiosta luoda edellytykset sille, että ydinvoimala kartuttaa toimintansa aikana riittävät varat ympäristöystävällisen käytöstäpoiston rahoittamiseksi. Tämän olisi oltava tavoitteemme.
Elena Băsescu
(RO) Arvoisa puhemies, suhtaudun myönteisesti tähän mietintöluonnokseen, kun otetaan huomioon maailman ydinpolitiikan muutokset, sekä komission esitykseen direktiiviksi tällä alalla.
Haluan korostaa, miten tärkeää on soveltaa oikeudenmukaisesti saastuttaja maksaa -periaatetta, kuten ilmeni myös Japanin katastrofin yhteydessä. Vaikka ydinvoiman alhaiset kustannukset tekevät siitä houkuttelevan, työntekijöiden ja siviilihenkilöiden turvallisuuden on oltava etusijalla. Sen vuoksi kannatan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, jonka tavoitteena on taata ydinjätteen turvallinen loppusijoitus. Tässä prosessissa avoimuus koskee myös kansalaisia, kun määritellään loppusijoituspaikka ja muut yksityiskohdat. Tämän alan alueelliset tutkimusohjelmat ovat jo osoittaneet hyötynsä.
Katson myös, että EU:n jäsenvaltioiden on myös jaettava ydinvoimaloiden tuottaman jätteen käyttöön sekä niiden käsittelyyn ja loppusijoitukseen tarkoitettuihin laitoksiin liittyvät asiat.
Miroslav Mikolášik
- (SK) Arvoisa puhemies, olen iloinen siitä, että edistymme tässä käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollon kysymyksessä ja luomme sitä koskevat erityisvaatimukset. Ne takaavat sen, että jäsenvaltiot hallitsevat maansa sääntely- ja organisaatiokehystä ja laativat tehokkaat kansalliset ohjelmat, jotka ulottuvat jätteen syntymisestä sen loppusijoitukseen. Koko järjestelmässä on keskeistä, että säännöt sisältävät avoimuus-, seuranta- ja valvontaperiaatteen. Suhtaudun myönteisesti myös vaihtoehtoon geologisesta loppusijoituksesta syvälle maaperään sekä peruutusperiaatteeseen. Kansallisia ohjelmia varten on varattava riittävä rahoitus, kuitenkin niin, että saastuttaja maksaa. Tätä vaatimusta tiukennetaan selkeästi direktiivissä, mistä olen iloinen, ja tämä sisältää myös asianmukaiset varoittavat seuraamukset, jotka on taattava jokaisessa järjestelmässä.
Günther Oettinger
komission jäsen. - (DE) Arvoisa puhemies, puheet osoittavat, että Euroopan parlamentti on lukenut, sisäistänyt ja arvioinut esitysten kaikki yksityiskohdat. Mielestäni tässä ei ole minkäänlaista ristiriitaa. Olen samaa mieltä siitä, että meidän olisi lisättävä ehdotuksenne menettelyyn.
Pidämme tärkeänä yhtä asiaa, jonka jäsen Swoboda mainitsi, eli yhtäläiset rajat ylittävät oikeudet kansalaisten osallisuudelle. Usein on niin, että loppusijoituspaikat ja ydinvoimalat sijaitsevat lähellä maiden rajoja sijaitsevilla alueilla geologisista tai muista syistä, mikä tarkoittaa sitä, että kansalaisten erottamaton ja yhdenvertainen osallistuminen, avoimuus ja asianmukaiset oikeudet ovat kaikki seikkoja, joita Euroopan näkökulmasta tarvitaan.
Paljon kiitoksia yhteistyöstänne. Toivon, että saamme tukenne huomenna parlamentin äänestyksessä.
Romana Jordan Cizelj
esittelijä. - (SL) Arvoisa puhemies, olen hyvin iloinen siitä, että tämäkin keskustelu on tuonut esiin monia seikkoja, joista meillä on samankaltaiset, miltei samanlaiset, kannat, ja että nämä ovat ne seikat, jotka ovat keskeisiä käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen turvallisen huollon varmistamisessa.
Minun on myös todettava, että nyt Fukushiman onnettomuuden jälkeen työmme on ollut erittäin vaikeaa, ja olen tyytyväinen siitä, että näistä vaikeista ajoista huolimatta teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan hyväksymä teksti on laadittu asianmukaisten perusteiden mukaan, emmekä ajautuneet ideologisiin keskusteluihin.
Asioissa, joissa näkemyksemme eriävät, erot ovat mielestäni sellaisia, että ne eivät vaaranna mietintöä, mikä on hyvin myönteistä. Sen vuoksi haluaisin, että tämä mietintö, tämä direktiivi hyväksyttäisiin mahdollisimman pian ja että alkaisimme panna sitä täytäntöön mahdollisimman pian. Olen tietenkin samaa mieltä kaikkien niiden jäsenten kanssa, jotka mainitsivat, että Euroopan parlamentilla on ainoastaan neuvoa-antava rooli ydinenergia-asioissa. Mielestäni meidän olisi käytävä hyvin vakavamielistä keskustelua jossakin vaiheessa tulevaisuudessa, ja meidän olisi pyrittävä löytämään yhteinen ratkaisu tässä asiassa, koska tässä on kyse demokratiasta.
Haluan päätteeksi kiittää kaikkia, jotka ovat auttaneet tämän mietinnön laadinnassa, nimittäin varjoesittelijöitä, ensinnäkin kaikkia ITRE-valiokunnassa sekä esittelijöitä ja heidän ryhmiään, jotka ovat laatineet lausuntonsa. Haluan kiittää kaikkia jäseniä, jotka ovat osallistuneet keskusteluihin ja jotka ovat jättäneet käsiteltäväksi tarkistuksia, ja lisäksi kiitän neuvostoa ja Euroopan komissiota. Olemme tehneet hyvää työtä yhdessä ja jakaneet keskenään säännöllisesti ja ajoissa kantojamme. Haluan tietenkin kiittää myös avustajaani, neuvonantajaani poliittisessa ryhmässä sekä neuvonantajaani ITRE-valiokunnassa.
Puhemies
(EL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina 23. kesäkuuta 2011.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Paolo Bartolozzi
Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon valmistelijana ja seurattuani keskustelua erityisen tiiviisti haluan onnitella jäsen Jordan Cizeljia hänen korvaamattoman arvokkaasta työstään. Neuvottelujen aikana kohdattiin vaikeuksia, jotka eivät vähiten johdu asian erittäin arkaluonteisesta kansainvälisestä sisällöstä. Niistä huolimatta tässä työssä, joka johti esitykseen direktiiviksi käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollosta, onnistuttiin laatimaan johdonmukainen ja yhtenäinen kehys, jolla varmistetaan se, että tämänkaltaista jätettä huolletaan turvallisesti riippumatta siitä, minkälaisia käyttötarkoituksia ja seurauksia ydinenergialla voi tulevaisuudessa olla. Tästä löytyy mielestäni tämän esityksen vahvuus. Esityksessä vaaditaan jäsenvaltiot takaamaan entistä korkeampi turvallisuustaso, joka vastaa myös kansainvälisiä turvamääräyksiä. Siinä vaaditaan kiinnittämään nykyistä enemmän huomiota teknisiin ja tieteellisiin saavutuksiin etenkin niin, että noudatetaan peruutusmahdollisuutta. Lisäksi vaaditaan korostamaan entistä enemmän ympäristönsuojelua ja ihmisten terveyden suojelua ja sitoutumaan vastuun tunnustamiseen saastuttaja maksaa -periaatteen, avoimuuden ja luvanhaltijoiden roolin mukaisesti.
Ioan Enciu
kirjallinen. - (EN) Euroopan unioni tuottaa yli 40 000 kuutiometriä radioaktiivista jätettä joka vuosi, 80 prosenttia siitä on lyhytikäistä alhaisen tason radioaktiivista jätettä, ja noin 5 prosenttia on pitkäikäistä alhaisen tason radioaktiivista jätettä. On tärkeää, että unioni panee täytäntöön direktiivin käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollosta. Romania kuuluu niihin jäsenvaltioihin, jotka kannattavat mahdollisuutta viedä radioaktiivista jätettä kolmansiin maihin. Romaniassa tutkimusreaktoreista tuleva käytetty ydinpolttoaine on joko palautettava alkuperämaahan, Venäjälle tai Yhdysvaltoihin, tai erityistapauksissa vietävä kolmansiin maihin. Tämän vuoksi en voi tukea tässä mietinnössä ehdotettua vientikieltoa. Ydinenergia jää osaksi jäsenvaltioiden energialähteiden valikoimaa tulevaisuudessa, on tärkeää, että tämän mietintö hyväksytään menestyksekkäästi Euroopan parlamentin täysistunnossa. Käytetyt polttoaineet olisi siirrettävä pois altaista kuivasijoituspaikkoihin mahdollisimman pian, ja kaikkein vanhimmat radioaktiiviset jätteet olisi asetettava etusijalle. Lisäksi on tärkeää, että kansalaisilla on luottamus loppusijoituspaikkojen turvallisuutta hallitseviin periaatteisiin ja jätehuolto-ohjelmiin.
Alajos Mészáros
Radioaktiivista jätettä tuotetaan kaikkialla Euroopan unionissa, esimerkkinä mainittakoon lääketeollisuudessa, teollisuudessa, maataloudessa, tutkimuksessa tai jopa opetustarkoituksissa käytettävät isotoopit. Käytettyä ydinpolttoainetta tuotetaan silti kaikkein useimmin ydinvoimaloissa. Nykyisin tällaisen jätteen käsittelyssä sovelletaan kahta tekniikkaa, joko kierrätystä tai loppusijoitusta. Jäte jaetaan kolmeen eri tyyppiin sen radioaktiivisuuden perusteella: lyhytikäinen, keski-ikäinen ja pitkäikäinen jäte. Tämä luokittelu myös määrittelee, sijoitetaanko se lähelle maanpintaa vai syviin geologisiin loppusijoituspaikkoihin. Lopullinen vastuu käytetystä ydinpolttoaineesta ja radioaktiivisesta jätteestä kuuluu jäsenvaltioille. Useimmat jäsenvaltiot eivät ole kuitenkaan tehneet kaikkein tärkeimpiä päätöksiään käytetystä ydinpolttoaineesta. Valitettavasti vain harva paikka toteuttaa hyvin organisoituja ydinjätteen loppusijoitusohjelmia. Meidän on annettava jatkuvia poliittisia sitoumuksia pitkäikäisen käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollosta tavalla, joka mahdollistaa sen täytäntöönpanon kaikkein tiukimpien turvasäännösten mukaisesti. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä korkean tason kansalliset säännökset ydinturvallisuudesta kansalaisten suojelemiseksi. Lisäksi niiden on luotava järjestelmä, joka määrittelee kansallisten viranomaisten toimivaltuudet ja vastuun ydinjätehuollosta. Myös yleistä tietoa on jaettava, koska on hyvin tärkeää, että kansalaisilla on asianmukaista tietoa heidän ympärillään tapahtuvista asioista.
Rovana Plumb
Kaikissa toimissa, joihin ryhdymme, meidän on varmistettava kansalaisten ja ympäristön turvallisuus. Tuen sellaisen turvallisuuskulttuurin täytäntöönpanoa, johon sisältyy turvamääräysten antaminen, itsenäiset ja vahvat sääntelijät, asianmukaiset inhimilliset ja taloudelliset resurssit sekä riittävä tiedotus kansalaisille.
On käytettävä avointa prosessia jaettaessa kansalaisille tietoa. Avoimuuden lisäämiseen sisältyy ilman muuta sen määrittely, mikä on viranomaisten vastuu, sekä hyvin perustellun ja koordinoidun järjestelmän tarjoaminen tiedon jakamiseksi kansalaisille, jotta voisimme saavuttaa heidän luottamuksensa energiantuotantoprosesseista ja ydinlääketieteestä syntyvän radioaktiivisen jätteen huoltoon ja ylläpitää sitä.
Jutta Steinruck
Käytettyä ydinpolttoainetta ja radioaktiivista jätettä koskeva kysymys on hyvin ajankohtainen. Japanin viimeaikaiset tapahtumat ovat jälleen kerran korostaneet niitä välittömiä vaaroja, jotka kohdistuvat radioaktiiviselle materiaalille altistuviin työntekijöihin ja kansalaisiin.
Euroopassa on useita tonneja radioaktiivista jätettä, jota ihmisten on siirrettävä. Olen iloinen siitä, että voimme luoda perustan, joka suojelee näiden ihmisten terveyttä koko Euroopassa.
Olemme laatineet parlamentissa mietinnön, joka perustuu komission tekniseen kertomukseen ja jossa painopisteeksi asetetaan ihmiset, kuljetusyhtiöiden ja voimaloiden työntekijät, jotka työskentelevät radioaktiivisen jätteen parissa, sekä loppusijoituspaikoissa työskentelevät ihmiset. Sen vuoksi työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan jäsenet ovat keskittyneet näiden työntekijöiden suojeluun perustamalla turvatoimet, terveydensuojelutoimet ja tarjoamalla työntekijöille radioaktiivisesta jätettä koskevaa koulutusta. Taloudellisia etuja ei pitäisi koskaan asettaa työntekijöiden ja kansalaisten terveyden edelle. Näin ollen tarvitsemme kokonaisvaltaista tietoa kaikesta jätteestä ja sen huollosta samalla, kun se on edelleen vahingollista ihmisille ja ympäristölle.
Olen hyvilläni siitä, että niin monet vaatimuksistamme on sisällytetty teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lopulliseen mietintöön.
Kathleen Van Brempt
Ydinenergia on kiistanalainen aihe, joka aiheuttaa kiivaita keskusteluja parlamentissa ja ryhmiemme keskuudessa. Fukushima on hämmentänyt tätä keskustelua, ja sen seurauksena monet ihmiset ovat muuttaneet kantaansa perusteellisesti. On hyvä, että tätä asiaa käsitellään tavalla, joka antaa sekä ydinvoiman kannattajille että sen vastustajille tilaisuuden tuoda parlamentissa näkemyksensä esiin. Tätä asiaa koskevasta kannastamme huolimatta radioaktiivista jätettä koskeva ongelma on tosiasia, ja meidän on käsiteltävä jäteasiaa niin hyvin ja turvallisesti kuin mahdollista. Siksi suhtaudun myönteisesti tähän mietintöön, joka edistää nykyistä tiukempaa ja turvallisempaa jätepolitiikkaa, kohtelee jokaista jäsenvaltiota yhdenvertaisesti sekä korostaa jätettä tuottavien tahojen vastuuta.
Kannatan saastuttaja maksaa -periaatetta, ja meidän ei pitäisi missään oloissa pakoilla vastuutamme. Sen vuoksi myös minä vetoan siihen, että ydinjätteen vienti kolmansiin maihin kielletään. Tässä ei ole kysymys pelkästään etiikasta vaan myös ihmisten turvallisuudesta ja suojelusta. Meillä ei todellakaan ole mahdollisuutta tutustua kolmansien maiden harjoittamaan jätepolitiikkaan tai valvoa sitä. Tämä on riski, jota ei voida hyväksyä. Meidän on huollettava omat jätteemme itse ja vaadittava tiukkojen lakien ja esitysten kautta, että tämä tapahtuu kaikkein turvallisimmalla ja teknisesti parhaalla mahdollisella tavalla.
