2. Bangladesi helyzet
Elnök
A következő napirendi pont a bangladesi helyzettel kapcsolatos hat állásfoglalásra irányuló indítványról szóló vita.
Ewa Tomaszewska
szerző. - (PL) Elnök úr, a 2007 januárjában bekövetkezett zavargásokkal kapcsolatosan a bangladesi ügyvivő kormány szükségállapotot vezetett be, majd június 11-én elfogadott egy olyan új rendeletet, amely a terroristacselekmény fogalmának pontatlan meghatározása miatt korlátozza az emberek jogait.
Júniusban Bangladesen tömeges letartóztatási hullám söpört végig, amelyet azt tett lehetővé, hogy nem volt szükség letartóztatási parancsra abban az esetben ha a letartóztatandó személy és a feltételezett bűncselekmények között bármilyen kapcsolat állt fenn. Valójában a letartóztatások a két ellenzéki csoport, az Awami Liga és a Bangladesi Néppárt vezetőit, tagjai és szimpatizánsait sújtották, akik megtagadták a kormánnyal való együttműködést az általános választásokkal kapcsolatban addig, amíg vezetőiket nem engedik szabadon. Az Awami Ligával folytatott kezdeti tárgyalások reményre adnak okot. Az élelmiszerárak hatalmas méretű drágulása veszélyezteti azonban az ország stabilitását. Ilyen körülmények között a decemberre kiírt választások egyáltalán nem jelentenek garanciát arra, hogy Banglades megindul majd a demokrácia felé vezető úton.
Felszólítjuk a bangladesi kormányt, hogy törölje el a szükségállapotot és tartsa tiszteletben az emberi jogokat, amelyek a választások során segítenek majd megőrizni a demokratikus normákat. Felszólítjuk a kormányt továbbá arra is, hogy a fegyveres erőket rendeljék vissza minden, a választások szervezésével kapcsolatos tevékenységtől.
Jean Lambert
szerző. - Tisztelt elnök úr, amint tudjuk, a Parlamentet már jó ideje aggasztja a bangladesi helyzet. Támogattuk a szabad és jogszerű választásokat követelő felhívásokat, csakúgy, mint a civil társadalom részéről érkező hangokat, amelyek felülvizsgált és frissített választási jegyzéket követeltek annak érdekében, hogy lehetséges legyen a maximális részvételi arány a választásokon.
Úgy gondolom fontos kimondani, hogy üdvözöljük az új elektronikus választási jegyzékkel kapcsolatos előrehaladást. Ez egy különösen fontos feladat, és amennyiben sikerül időben kivitelezni, abban az esetben . ez garantálná, hogy a jegyzékben szerepeljenek a kisebbségi csoportok, stb. is, ami történelmi eredmény lenne a bangladesi hatóságok részéről. Tudjuk, hogy a választási jegyzéknek már most pozitív hatása van, például számos szegényebb családból és háttérrel rendelkező nő szemszögéből, akik ezzel úgy érezhetik, hogy végre van identitásuk, és így folyamodhatnak például kisebb kölcsönökért is, amellyel beindíthatják saját vállalkozásaikat, stb.
Voltak tehát pozitív kicsengésű lépések is. Üdvözöljük továbbá a nemrégiben a háborús bűnösök ellen tett lépéseket, valamint a kormány, vagy a kormány egy része által tett lépéseket a korrupció felszámolása végett.
Komoly aggályaink vannak azonban az ideiglenes kormány szerepét és tevékenységét illetően, illetve a szükségállapottal kapcsolatban. Vannak egyesek, akik azt mondták, hogy a szükségállapot, mint olyan, egy technikai kérdés, amely azt biztosítja, hogy a kormány az ügyviteli időszakon túl is tudjon kormányozni.
Függetlenül attól, hogy valaki egyet ért-e ezzel vagy nem, úgy gondolom, hogy ami a szükségállapottal kapcsolatban zajlik kezd egyértelműen rávilágítani arra, hogy az ottani rendszerből hiányoznak az ellenőrző és kiegyensúlyozó mechanizmusok. Különösen, hogy a jelentések, ahogyan az előbb is hallhattuk, tömeges letartóztatásokról, a megfelelő jogszolgáltatás hiányáról, kínzásokról, törvénytelen öldöklésekről, újságírókra gyakorolt nyomásról és a nők elleni fokozódó erőszakról számolnak be.
Egyértelmű tehát, hogy az ideiglenes kormánynak vissza kell fognia a biztonsági erőket; hogy leállítsa a tömeges letartóztatásokat; hogy a letartóztatott személyeket vagy engedjék szabadon vagy emeljenek vádat ellenük, amely esetben biztosítsák a megfelelő jogszolgáltatást számukra. Jelen állásfoglalás tükrözi a Parlamentben osztott véleményt, hogy a szükségállapotot meg kell szüntetni, illetve biztosítani azt, hogy a civil társadalom tovább haladhasson a teljes, szabad és jogszerű választások irányába az Európai Unió támogatása mellett, amely akár választási megfigyelő szerepet is betölthet.
Marios Matsakis
szerző. - Elnök úr, Banglades a földkerekség egyik legszegényebb országa, amelynek területi integritása halálos veszélyben van, hiszen - amennyiben a globális felmelegedést nem tudjuk megállítani úgy - 2050-re az ország nagy része tenger alatt lesz. A 2007 januárjában megbízott ideiglenes kormány által, a választások előtti zavargások és erőszak közepette meghirdetett szükségállapotot, minden demokrácia-ellenes megnyilvánulásával együtt mára már meg kellett volna szüntetni. A szükségállapot alatt érvényes rendeletek értelmében letartóztatott személyeket vagy bíróság elé kell idézni vagy szabadon kell engedni őket.
Továbbá az új terroristaellenes rendeleteket sürgősen összhangba kell hozni a nemzetközileg elfogadott normákkal, a személyes jogok és szabadságok védelmében. Ezen felül az ország fegyveres erőinek be kell fejezniük részvételüket az ország politikai folyamataiban, a közelgő választásokat pedig demilitarizált, politikai szempontból nyugodt körülmények között kell megrendezni.
Esko Seppänen
szerző. - (FI) Elnök úr, a most elfogadott állásfoglalásban az Európai Parlament emberi jogokat követelt India népének.
A bangladesi helyzet igencsak problémás. Az ország 18 hónapja van szükségállapotban és a szabad választások még nincsenek a láthatáron. Banglades nem egy demokratikus nemzet, de természetesen a világon számos nem-demokratikus, vagy demokrácia szabályait megszegő állam van. Ezek közül az EU és az Egyesült Államok eddig csupán Zimbabwét ítélte el ezért. A zimbabwei választások demokrácia-ellenes jellegét szabadon lehet kritizálni a nyugati sajtóban, hiszen az ország nem rendelkezik olajjal. Az olaj remek védőpajzs a demokrácia szabályainak megszegését követő rosszallás ellen.
Banglades szintén nem egy olajgazdag állam. Pontosan ezért a média rávilágíthatna az országban uralkodó helyzetre az olajtól függő hatalmak csendes hozzájárulásával. Banglades újból bevezette a halálbüntetést és a szükségállapot kihirdetését követően 300 000 embert tartóztattak le gyenge lábakon álló vádakra hivatkozva, akik közül csak a múlt hónapban 12 000-en meg is haltak. Az elmúlt hetekben őrizetbe vett emberek közül többen is a demokrácia védelmezői közé tartoztak: a politikai pártok aktív helyi tagjai például és a demokrácia támogatói, akiket az állam és a kormány bűnözőnek tekint.
A terrorizmus Bangladesben is kedvelt szó lett, ami álcaként szolgál az emberi jogi jogsértések elfedésére. Banglades nem egy jogállam. Itt az emberi jogok megsértése változó formákban bukkan fel: különféle letartóztatásokban, a vádlottak jogainak hiányosságaiban, valamint az ítéletek nyilvánosságra hozatalában és a vádak megalapozatlanságában. Az alkotmányban foglalt emberi jogokat nem tartják tiszteletben. Ezért szólítjuk fel a Parlamentet, hogy támogassa ezt a közös állásfoglalást, amely a szükségállapot azonnali eltörlését és idővel pedig szabad választások megtartását követeli.
Thomas Mann
Elnök úr, az átmeneti Ahmed-kormánynak a valós célkitűzésekre kell összpontosítania: a korrupció elleni harcra, az ország biztonságossá tételére, illetve azoknak a feltételeknek a megteremtésére, amelyek lehetővé teszik majd a szabad választásokat - augusztusban a regionális választásokat, decemberben pedig az országos választásokat. Ezeket a választásokat azonban jogszerű módon kell lebonyolítani, tiszteletben tartva a nemzetközi egyezményeket és lehetőséget biztosítva az etnikai és vallási kisebbségeknek, hogy passzívan és aktívan is részt vehessenek ezeken. Az országon belüli szükséges megfigyeléseket választási megfigyelőknek, többek között az EU részéről is, kell végrehajtani.
Magától értetődik, hogy a szélsőséges támadásokat meg kell akadályozni. Az új 2008-as terrorizmusellenes rendeletnek, amelynek célja, hogy ezt megakadályozza, azonban meg kell felelnie a nemzetközileg elfogadott normáknak. Ez sajnos nincs így. Jelenleg ezt a rendeletet a politikai üldöztetés áldozatainak megcélzására használják fel. Ezek után nem csoda ha Bangladesben a félelem uralkodik, amikor a kritikát kifejtő emberi jogi aktivistákat és polgárokat önkényesen letartóztatják.
A letartóztatottaknak joguk van a megfelelő jogszolgáltatáshoz. Az Odhikar nevű emberi jogi szervezet állításai szerint megalapozottak a tömeges letartóztatásokkal és rossz bánásmóddal kapcsolatos információk. Mint a Dél-Ázsiai Regionális Együttműködési Szövetség európai parlamenti küldöttségének tagja több alkalommal is jártam Bangladesben. Sokan ott voltak a ma itt levő képviselők közül is. Ebben a mérsékelten mohamedán országban sokan vannak felelősségteljes pozíciókban, akik hajlanak felénk. Ők kétségbeesetten várják a kívülről érkező segítséget, nevezetesen az Európai Uniótól - a Bizottságtól és a Tanácstól.
Elnök úr, szeretnék gratulálni önnek az Európai Parlament határozatképességéről imént meghozott döntéséhez. Tisztelt Gill asszony, bárcsak életben tarthatnánk minden sürgős kérdésünket és ne kellene rendszeresen azt mondanunk, hogy majd a kompetens bizottság foglalkozik vele. Matsakis úrnak teljes mértékben igaza van. Egy újabb lépés ebben az irányban az lenne, ha hirtelen megszűnnének a frakcióközi csoportok. Ez úgyszintén tragikus lenne, hiszen a bizottságok nem tudják ezt a munkát elvégezni.
A lehető legtöbbet kell kihoznunk abból, hogy elegendő idő áll rendelkezésünkre, hogy többet ne fordulhasson elő ilyen helyzet, ahol a szegény elnöknek a kalapácsát kell használnia. A jövőben reményeink szerint kétszer ennyi időnk lesz majd, hogy az Európai Parlamentet, mint az emberi jogok szócsövét ismerjék meg és még erősebbé váljunk, de ehhez időre van szükség.
Neena Gill
a PSE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, egy időben a dél-ázsiai országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség elnökeként működtem és többször is jártam Bangladesben. Ez egy labilis ország, amely történelme során bővelkedett a politikai, környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi sorscsapásokban. Ennek ellenére, amikor ott jártam nagy hatást gyakorolt rám a vibráló szabad média, csakúgy, mint az emberek eltökéltsége, hogy túllépjenek problémáikon.
Úgy vélem, hogy Bangladessel folytatott kapcsolataink középpontjában az ország demokratikus mozgalmainak támogatása, valamint a jogállamiság kialakítása kell, hogy álljon a demokratikus intézmények kiépítése mellett. Az EU fontos szerepet játszik abban, hogy Banglades elérje ezeket a célokat, de mindezt az ország megsegítését előmozdító konstruktív lépésekkel kell megtenni, nem pedig a problémák mikro-menedzselésével.
Valóban üdvözlöm a december harmadik hetére kiírt választásokat és felkérem az ügyvivő kormányt annak biztosítására, hogy ezek a választások szabadak és jogszerűek legyenek, illetve, hogy hagyják a Választási Bizottságot továbbhaladni ütemtervükkel.
Szeretnék reagálni a Mann úr által ellenem felhozott pontokra, mert úgy gondolom, hogy nem helyes, hogy a korábbi vita kérdéseivel foglalkozunk. Annyit szeretnék mondani, hogy amennyiben valóban komolyan akarjuk venni a sürgős kérdéseket, úgy Mann úrnak gondoskodnia kell arról, hogy ezek az emberek ténylegesen jelen legyenek. Mindannyiunk felelőssége biztosítani, hogy képviselőtársaink itt legyenek, mert a kisebbségi csoportok meghatározzák, hogy a világ miképpen ítéli meg az Európai Parlamentet. Nagyon fontos, hogy a viták alkalmával ezt szem előtt tartsuk; fontosak a sürgős kérdések, de legyenek itt a képviselők.
Janusz Onyszkiewicz
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr, a lakosság számát tekintve Banglades a világ hetedik legnagyobb országa, több mint 150 millió lakossal. Egy olyan országról van szó, amely 1971-ben vált függetlenné, de azt ezt követő 20 évben autokratikus, esetekben militarista jellegű kormányok alatt sínylődtek. 1991-ben azonban az országban elkezdődött valami. Felütötte fejét a demokrácia és 5%-os növekedés következett be. Egy közismert pénzügyi cég, a Goldman Sachs úgy tartotta, hogy Banglades ígéretes jövő előtt áll, ami a gyors gazdasági növekedést illeti. Ma azonban masszív visszafejlődés tapasztalható, amit tetéz a politikai válság. A hadsereg megjelent az utcákon. Mindezen felül a hadsereg szeretné módosítani az alkotmányt is, hogy - az ő elmondásuk szerint - saját demokráciájukat be tudják vezetni. Ilyet már hallottunk korábban másoktól is. Lehetőségünk volt közelről is megfigyelni, hogy miről is szól ez a demokráciának ez a különleges formája. Amennyiben ennek része a hadsereg megjelenése a politikában, úgy ezt egy nagyon rossz irányvonalnak tartom.
Ryszard Czarnecki
az UEN képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr, a bangladesi helyzet mindig is komoly volt, de az elmúlt 18 hónapban különösen azzá vált, azóta amióta bevezették a szükségállapotot. Ennek egyik jele, hogy jelentősen nőtt a halálos ítéletek száma; közel 30 000 embert tartóztattak le, akik közül sokat meg is kínoztak. A valódi probléma az, hogy ezek az elnyomások egyre csak erősödnek. Hat héttel ezelőtt több mint 12 000 embert vettek őrizetbe. Mindez drámai gazdasági körülmények között megy végbe. A rizs, valamint az egyéb alapvető élelmiszerek ára közel 30%-kal emelkedett. Valószínűleg jelentős emigrációs hullámra lehet majd számítani, amely az elkövetkező 40 év során elérheti a 25 milliós határt is. Ezt a tömeges kivonulást azok az árvizek okozzák majd, amelyek bekövetkezése több mint valószínű a Bengáli-öböl vízszintjének emelkedése miatt. Mindebből egy következtetést lehet levonni: Banglades egy olyan ország, amelyet figyelnünk és támogatnunk kell. Támogatnunk kell továbbá a gazdasági és demokratikus változásokat is itt, a világ legszegényebb országában.
Eija-Riitta Korhola
Elnök úr, a 2007-ben kihirdetett szükségállapot értelmében bárkit be lehet börtönözni bizonytalan időre bírósági végzés hiányában is, amennyiben megalapozott gyanú merül fel, hogy az illető korrupcióval kapcsolatos tevékenységet folytat. Motiur Rahman Nizami közelmúltbeli letartóztatásával most már mindhárom főbb politikai párt vezetője van letartóztatásban, mindannyian megtévesztő, korrupcióval kapcsolatos vádak alapján.
2008 márciusa óta legalább 12 000 ember lett letartóztatva, akiktől megtagadták az óvadék ellenében történő szabadlábra helyezés jogát. Ezek között az emberek között nemcsak politikai párttagokat találunk, de számos üzletember és újságíró is áldozatul esett ennek a korrupció-ellenes bűnbakkeresésnek.
Idén decemberben esedékesek a választások, de a legfőbb politikai vezetők nem tudnak részt venni a politikai vitában és ez akadályozza a demokratikus folyamatot. Bár az ügyvivő kormány visszautasítja azokat a vádakat, hogy a letartóztatások hátterében politikai indíttatás rejlene, az események stratégiai időzítése nem lehet véletlen.
Az őrizetbe vett személyeket jogszerűen kell vád alá helyezni megalapozott bizonyíték alapján, ellenkező esetben szabadon kell őket engedni. Ha ez nem történik meg, úgy a demokratikus választások végeredménye nem lesz valós és igen távol áll majd a demokratikustól.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Elnök úr, a bangladesi problémák, amelyekre rávilágítottunk ez elmúlt években, továbbra sincsenek megoldva. A világ egyre több, az országban elkövetett emberi jogi jogsértésről értesül. 2007 januárja óta Bangladesben szükségállapot uralkodik. A június 11-én bevezetett terrorizmusellenes rendelet további emberi jogi korlátozásokat állapított meg, és ezzel egy újabb eszközzé vált ebben a politikai csatában. Az elmúlt 18 hónap során 300 000 embert vettek őrizetbe és a halálbüntetés alkalmazását is kibővítették. A fogvatartottakat gyakran kínozzák és halnak meg megmagyarázhatatlan körülmények között. A bangladesi hatóságok nem tesznek sokat a gazdaságának támogatása érdekében az országon belül, ahol az elmúlt hónapokban az élelmiszerárak háromszorosra emelkedtek, és ahol az ország területének egynegyedét állandó árvízveszély és humanitárius katasztrófa fenyegeti. A szabad parlamenti választások lehetőséget adnak az országnak a változásra, ezt megelőzően azonban meg kell szüntetni a szükségállapotot. Életbevágóan fontos, hogy a választásokat megelőző időszakban az ügyvivő kormánya garantálja a média szabadságát, illetve biztosítsa az ország etnikai és vallási kisebbségeinek részvételét a választásokban. Az EU-nak minél előbb vissza kell állítania választásokat megfigyelő misszióját Bangladesben, de ez előtt az Európai Bizottság bangladesi hivatalának gondosan meg kell vizsgálnia az országban uralkodó politikai helyzetet, valamint azt, hogy tiszteletben tartják az alapvető emberi jogokat is.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Elnök úr, Banglades szabadsága és államisága több millió polgár életébe került. Az ország helyzetéből és földrajzi fekvéséből kifolyólag hatalmas veszteségeket könyvelhet el. Természeti katasztrófák sújtják, az ország túlnépesedéssel küzd, egy négyzetkilométerre 1040 fő jut, nincs urbanizáció és a lakosság egy főre jutó bevétele nagyon alacsony. Egy olyan országról van szó, amelyet nagyon nehéz kormányozni az írástudatlanság, illetve az utak és távközlés hiánya miatt. állandó külső segítségre szorul, különösen a demokrácia hatékony rendszerének kialakításával kapcsolatban, amely mohamedán országokban általában komoly és lényeges problémának számít. A segítségnyújtás hatékony formáinak mérlegelése egy nagyon komoly kérdés, abból a célból, hogy Bangladest ne diktatórikus kormányok kormányozzák. Támogatom az állásfoglalást. A demokrácia témájának megvitatása talán pozitív lépéseket hoz majd a Parlament részéről.
Filip Kaczmarek
(PL) Elnök úr, a hadsereg által megtámogatott ügyvivő bangladesi kormány ezrével veszi őrizetbe az embereket, köztük az ellenzék tagjait. Hónapokig tartják őket fogva anélkül, hogy bármivel is megvádolnák őket. Mindezt a korrupció- és terrorizmus-ellenes harc nevében hajtják végre. A kormány ezen felül a független médiát is üldözi és engedélyezi a fogvatartottak megkínzását. Mindez egy olyan országban történik, amely a világ legszegényebb és legsűrűbben lakott nemzeteinek egyike. Ezt figyelembe véve aggodalommal tölt el, hogy az Európai Unió túl is jelentőséget tulajdonít a bangladesi problémáknak. Ezen változtatnunk kell. Erre remek lehetőségünk nyílhat az év végére kiírt parlamentáris választásokkal. Az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak mindenképpen sokkal aktívabb szerepet kell vállalnia a szükségállapot eltörlésében és az emberi jogi jogsértések leállításában. Az EU-nak fokozott nyomást kell gyakorolnia a közelgő választásokkal kapcsolatban, és mind az erre való felkészülést, mind pedig a lebonyolítást illetően gondos megfigyelést kell megvalósítania.
Jo Leinen
(DE) Elnök úr, az Európai Uniónak fontos érdekei fűződnek ahhoz, hogy Bangladesben demokratikus állapotok és az emberi jogok iránti tisztelet uralkodjon. Csatlakozom azokhoz, akik szabad és jogszerű választásokat, valamint a szükségállapot közeljövőben történő megszüntetését követelik. Teljesen egyértelmű, hogy ilyen félelemmel és megfélemlítéssel átitatott légkörben nem lehet demokratikus vitát folytatni.
Való igaz, hogy követeléseinket el kell juttatnunk az ügyvivő kormányhoz, de rá kell mutatnunk arra is, hogy a Bangladesben hatalmon levő politikai erők igen műveletlen stílussal bírnak, és hogy ügyeiket nem békés módon, hanem igen erőszakosan intézik, különösen a választási kampányok alatt. Ezek a kampányok minden esetben a kisebbségek megfélemlítését célozzák meg. Üzenetünk ezért minden érintetthez szól, elsősorban persze a kormánynak, de emellett a pártoknak is.
Elnök úr, tiszteletben tartom döntését, de szeretnék rávilágítani arra, hogy az eljárási szabályzat kimondja, hogy "amennyiben a szavazás azt mutatja, hogy a határozatképesség nem áll fenn, a szavazást a következő ülés napirendjére tűzik.” (149. cikk, 3. bekezdés). remélem, hogy ezekre a szavazásokra nem úgy kerül sor, hogy csak 30 képviselő van jelen, hanem 600, ami a délben tartott szavazásoknál minden alkalommal így van.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Banglades a világ legszegényebb országainak egyike, emellett pedig a világ legsűrűbben lakott nemzetei közé is tartozik. Az éghajlatváltozás miatt az ország állandó veszélyben van. Végezetül pedig Banglades a világ egyik legkevésbé demokratikus állama.
Négy problémát, négy veszélyt soroltam itt fel, amelyek közül akár egy is megroppanthat akár még egy virágzó országot is. Ezért kell visszaállítani itt a demokráciát, hogy megszakadjon ez a lánc, és a ma folytatott vitáknak is ebbe az irányba kell haladniuk.
Marios Matsakis
Elnök úr, sajnálom, hogy ismét szót kérek, de mindenképpen szeretnék válaszolni Gill asszonynak. Azzal vádolt, hogy a csütörtök délutáni megbeszélések és állásfoglalások eredményei a kisebbségi csoportok akaratát tükrözik. Annyit mondanék, hogy ez egy tiszteletlen és megalapozatlan kijelentés. Ezeket az állásfoglalásokat csütörtököt megelőzően egy vagy két nappal behatóan megvitattuk a tanácskozások során, ahol minden képviselőcsoport képviselője - köztük a PSE képviselőcsoporté is - jelen voltak. A csoportok képviselő ezeket jóváhagyják, és amennyiben egyetértenek ezek tartalmával úgy kerülnek megvitatásra, majd szavazásra.
Amennyiben tehát gond van a Szocialista Párttal, úgy ez nem tartozik ránk. Ez egyedül Gill asszony képviselőcsoportjának problémája. Lehetséges, hogy ezeket a kérdéseket nem vitatják meg kellően vagy időben, de ez már az ő gondja. Ami a csütörtök délutánt illeti, ez pontosan az ellenkezője. Nem a kisebbségi csoportokról van szó. Csütörtök délután a PPE-DE képviselőcsoport van többségben és emiatt az kerül elfogadásra, amit ők akarnak.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Elnök úr, az Európai Parlament részéről bevett gyakorlattá vált, hogy az emberi jogok, a demokrácia elveinek és a jogállamiság megsértésének eseteit plenáris ülésen tárgyalják meg és fogadjanak el állásfoglalásokat ezekkel kapcsolatban. Ilyen a bangladesi helyzet is, ahol a 2007. január 22-ére kiírt választásokat elhalasztották egészen 2008 decemberéig. Ez tovább súlyosbította a helyzetet, egyrészről társadalmi-politikai tüntetéseket idézett elő, másrészről pedig a jogi rendeletek szigorítását hozta és a kormányerők részéről keményebb fellépést eredményezett. A terrorizmus, a közjóra és személyekre kártékony viselkedés, valamint a súlyos bűncselekmény kifejezéseket előszeretettel használják fel hivatkozási alapként letartóztatások és ítélethirdetések esetében. Az amúgy is súlyos helyzetet tovább rontja az élelmiszerválság, amelynek következtében közel 60%-kal megugrott az élelmiszerek ára. Ezt a problémát nem lehet erőszakkal, azaz letartóztatásokkal, bírósági ítéletekkel, bebörtönzésekkel megoldani. Itt a szemben álló felek közötti egyeztetésre és békülésre van szükség. Ezt a demokratikus választások útján lehet elérni, így indokoltnak látom az ezt követelő állásfoglalást és úgy gondolom ezt támogatnunk kell.
Elnök
Mielőtt átadnám a szót a Bizottságnak, szeretnék válaszolni jó barátomnak, Leinen úrnak.
Jo, ön azt mondta, hogy amennyiben ma nem szavazunk, abban az esetben a szavazásra legközelebb kerülne sor. Igaza lenne, ha nem sürgősségi kérdésekről való szavazásról lenne szó, hiszen az eljárási szabályzat 115. cikkének 6. bekezdése - az ön elnöksége alatt levő Alkotmányos Ügyek Bizottságának értelmezése szerint - egyértelműen kimondja, hogy azok az állásfoglalásra irányuló indítványok, amelyekkel a vitára kijelölt időtartam alatt nem foglalkoztak, tárgytalanná válnak. Ugyanez vonatkozik az olyan állásfoglalásra irányuló indítványokra is, amelyekről megállapítható, hogy a határozatképesség nem áll fenn.
Ezért tehát a sürgős kérdések esetében - és kizárólag ezek esetében -, amennyiben megállapítható, hogy a határozatképesség nem áll fenn, úgy a szavazásra nem kerül sor. A 115. cikkének 6. bekezdése értelmében nem lehet elnapolni a következő ülésszakra.
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Elnök úr, a decemberben esedékes parlamentáris választások valóban elengedhetetlenek a fenntartható demokrácia biztosításához Bangladesben. Történt előrelépés, de ennél jóval többre van szükség, különösen az emberi jogokkal kapcsolatban.
Eddig a pontig pozitívnak értékeljük a kormány által, a választásokra való felkészülés érdekében tett lépéseket, már ami a választási eljárást és a politikai pártokkal folytatott párbeszédet illeti. A technikai felkészülés jelentős előrelépést eredményezett.
Ennek ellenére, mivel Bangladesben továbbra is szükségállapot van érvényben, szoros figyelemmel fogjuk követni, hogy a civil és politikai jogok gyakorlására vonatkozó korlátozásokat fokozatosan eltörlik-e lehetővé téve ezzel a szabad és jogszerű választásokat. Szeretném továbbá arra is felhívni a figyelmet, hogy részvételünk ebben a folyamatban, ide értve a 2007 elején felfüggesztett választásokat megfigyelő misszió lehetséges újraindítását is, a kormány ezen elkötelezettségéhez kapcsolódik majd.
Osztjuk a tavalyi év szeptember 6-i állásfoglalásban, illetve a képviselőcsoportok által ma vitára bocsátott indítványokban felvázolt aggályokat. Az alapvető szabadságjogok gyakorlásával kapcsolatos megszorításokat a biztonság garantálásához elengedhetetlenül szükségesekre kell redukálni.
Elnök
A vitát berekesztem.
A szavazásra a viták befejeztével kerül sor.
Charles Tannock  
írásban. - Banglades egy nagy, stratégiai fontosságú ország Dél-Ázsiában, 153 millió lakossal és közel 80 millió regisztrált választópolgárral, és ezzel a világ egyik legnagyobb demokráciája is.
Az ügyvivő kormány tájékoztatta az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy 2008 decemberében megtartja a demokratikus választásokat, miután sikeresen elkészítette új választási jegyzékét, amely segítségével elkerülhető lesz a választási csalás is. A hadsereg beleegyezett, hogy kivonul a törvényhozásból. Sheikh Hasina, volt miniszterelnököt humanitárius okokra hivatkozva szabadlábra helyezték. Az állásfoglalás által megszüntetni kívánt különleges hatáskörök továbbra is érvényben vannak, és ezt a kérdést még a választások előtt meg kell oldani. A tavalyi, a végül szükségállapothoz vezető zavargásokat követően nagy számban letartóztatott személyeket vád alá kell helyezni vagy szabadon kell bocsátani. Az EU hosszú távú megfigyelőinek a lehető leghamarabb vissza kell térniük, hogy figyelemmel követhessék a választásokat megelőző helyzetet.
Az EU szorosan figyeli Bangladest az elmúlt években hanyatlásnak indult emberi jogi helyzet, a társadalom fokozott iszlámista radikalizálódása, a hinduk, az ahmadiak és keresztények tömeges kivándorlása, valamint amiatt, mert a kormány látszólag félredobta az eddig sikerre vezető szekuláris, többpártrendszerű demokráciáját. A jelek arra mutatnak, hogy Bangladesből sikeres demokrácia válhat az iszlám világban és az EU-nak ezt támogatnia kell.
