Estimarea veniturilor și cheltuielilor pentru bugetul rectificativ nr. 1/2010 (secțiunea I - Parlamentul European) (dezbatere) 
Preşedinta
Următorul punct pe ordinea de zi este raportul elaborat de domnul Maňka, în numele Comisiei pentru bugete, privind estimarea veniturilor şi cheltuielilor pentru bugetul rectificativ nr. 1/2010 (Secţiunea I - Parlamentul European)
.
Vladimír Maňka
Ştim cu toţii foarte bine că doar unindu-ne eforturile la nivel european vom reuşi să facem faţă celor mai mari provocări ale secolului XXI, care sunt schimbările climatice, riscurile şi costurile materiei prime şi energiei, globalizarea economică şi ameninţările la adresa securităţii noastre.
Pentru ca Europa să ţină piept acestor probleme, trebuie să aibă la dispoziţie instrumente complexe şi eficiente. Tratatul de la Lisabona îi va oferi aceste instrumente.
În decembrie am aprobat bugetul instituţiilor europene pe 2010. Din cauza unor motive ce ţin de punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona, activitatea noastră legată de buget nu s-a încheiat în decembrie, şi va continua şi în aprilie. Astăzi ne aflăm în faza de început a intrării în vigoare a Tratatului, iar UE va trebui să aibă la dispoziţie o finanţare corespunzătoare, pentru a pune în aplicare noile politici. Tratatul de la Lisabona are un impact asupra întregii game se servicii a Parlamentului European şi a altor instituţii. În ceea ce priveşte Parlamentul European, procedura de codecizie va fi folosită mult mai mult, acoperind 95 % din legislaţie. S-au adăugat domenii precum libertatea, securitatea şi justiţia, agricultura, pescuitul, cercetarea şi fondurile structurale. În Consiliu se va folosi mai des votul cu majoritate calificată şi vor fi create o serie de noi temeiuri juridice în domenii precum turismul, sportul, energia, apărarea civilă, administraţia şi cooperarea. Toate acestea vor spori activităţile legislative ale UE în general, cu un impact general semnificativ asupra competenţelor şi activităţilor Parlamentului European şi, prin urmare, asupra nevoii de consolidare a administraţiei.
Principala prioritate a bugetului rectificativ propus de Preşedinţia Parlamentului European în legătură cu Tratatul de la Lisabona este aceea de a se asigura că Parlamentul European are suficiente resurse pentru a-şi îndeplini rolul legislativ. Haideţi să ne amintim că, în 1988, Parlamentul a fixat o limită privind propriile sale cerinţele. Aceasta a fost stabilită la 20 % din costurile administrative generale ale instituţiilor. În 2006, la negocierile pentru cadrul financiar multianual pentru 2007-2013, Parlamentul European a aprobat această limită ca fiind maximul cheltuielilor administrative generale ale instituţiilor. Din 2006, costurile Parlamentului European au crescut în ceea ce priveşte Statutul deputaţilor în Parlamentul European intrat în vigoare, chiar dacă, pe cea la pagina 2 din acest Statut, se prevede ca statele membre să aloce separat finanţarea, de la bugetele naţionale. Astăzi mai trebuie să acoperim şi cheltuielile asociate noului rol ce îi revine Parlamentului European prin intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona. Trebuie spus că limita de 20 % a cheltuielilor nu a luat în calcul Statutul deputaţilor în Parlamentul European sau Tratatul de la Lisabona. În ciuda faptului că Statutul deputaţilor se regăseşte în Tratatul de la Lisabona, noi, cei din Comisia pentru bugete, am insistat ca bugetul Parlamentului European pe 2010 să respecte limita de 20 % din cadrul financiar multianual original. Am reuşit şi acest lucru.
Însă atunci când vom elabora bugetul pe 2011, va trebui să cântărim atent noua formulă, pentru a asigura sustenabilitatea bugetului în perioada ulterioară. Doresc să subliniez că cea mai bună metodă de a asigura sustenabilitatea bugetară este prin crearea unui buget bazat pe nevoi reale, şi nu pe indici de inflaţie. Doar în acest fel vom garanta că bugetul reflectă doar nevoi concrete, sporindu-i, astfel, transparenţa şi eficienţa.
José Manuel Fernandes
în numele Grupului PPE. - (PT) Această rectificare bugetară este rezultatul intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona. Parlamentul şi-a asumat noi competenţe şi responsabilităţi, aşa că trebuie să dispună de mijloace pentru a se ridica la înălţimea acestei noi provocări. Doresc să subliniez că cetăţenii europeni aşteaptă de la Parlament o legislaţie excelentă şi, pentru a garanta acest lucru, este important să le oferim deputaţilor, comisiilor şi grupurilor politice mijloacele necesare.
Prin acest buget rectificativ se ating standardele juridice şi bugetare, dar şi o bună disciplină financiară. Mai mult chiar, considerăm că, mai mult ca niciodată, este nevoie de disciplină bugetară şi de reducerea cheltuielilor, iar cetăţenii europeni aşteaptă şi ei acest lucru în ceea ce priveşte punerea în aplicare a acestui buget. Prin urmare, dorim să reamintim importanţa redactării unui buget cu baza zero, care garantează o mai mare rigurozitate şi transparenţă, şi cerem, de asemenea, informaţii despre cheltuielile fixe reale ale Parlamentului European, ca aspect urgent. În acelaşi timp, insistăm asupra nevoii unei planificări pe termen lung a politicii din domeniul construcţiilor, în vederea asigurării sustenabilităţii bugetare.
Atragem, de asemenea, atenţia asupra faptului că am redus cu 4 milioane de euro rezerva pentru clădiri. Prin urmare, nivelul total al bugetului reprezintă acum 19.99 % din capitolul iniţial, capitolul 5, care a fost adoptat în prima lectură.
Avem încrederea că aceste măsuri ne vor ajuta să răspundem îngrijorărilor justificate, aşteptărilor şi cererilor cetăţenilor europeni.
Göran Färm
Doamnă preşedintă, acest buget rectificativ are, în primul rând, un caracter practic, având ca scop adaptarea procedurilor parlamentare la noile sarcini ce îi revin în temeiul Tratatului de la Lisabona. Cu toate acestea, unul din puncte este o chestiune de principiu: acesta se referă la decizia luată în urmă cu 20 de ani, ca Parlamentul să nu îi reprezinte mai mult de 20 % din bugetul administrativ al UE.
În urma acestei decizii, noi vom depăşi această limită cu puţin - dar asta mai mult din cauza modificărilor tehnice, şi nu a unei politici noi. Cu toate acestea, au apărut discuţii legate de regula procentului de 20 %. Dacă nu se fac reduceri substanţiale, limita va fi depăşită în 2011, atunci când deciziile luate acum vor avea un impact deplin. Există motive întemeiate pentru a discuta despre modificarea regulii de 20 %, deoarece rolul Parlamentului s-a modificat mai mult decât rolul oricărei alte instituţii, însă nu trebuie să abandonăm acest principiu fără să îi acordăm reflecţia cuvenită.
Mă gândesc, în principal, la două aspecte. În primul rând, trebuie să avem în vedere că în multe state membre se fac presiuni să se reducă numărul angajaţilor şi salariile. În aceste condiţii, nu putem continua să extindem administraţia UE la nesfârşit. În al doilea rând, trebuie să ţinem cont de faptul că bugetul administrativ al UE este alocat împreună cu celelalte instituţii şi că, în decizia din 1988, am promis că, dacă la un moment dat vom analiza posibilitatea renunţării la regula de 20 %, atunci vom face acest lucru doar în urma dialogului cu Consiliul. Acest aspect este foarte important, în contextul negocierilor dificile cu Consiliul, iminente în cazul Serviciului pentru acţiune externă, al Regulamentului financiar, al bugetului pe termen lung şi aşa mai departe.
Votez în favoarea raportului, însă, în acelaşi timp, lansez un avertisment cu privire la viitor.
Angelika Werthmann
(DE) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, Tratatul de la Lisabona consolidează UE în ansamblul ei. El consolidează implicarea cetăţenilor europeni şi, de asemenea, întăreşte Parlamentul European. Intensificarea statutului Parlamentului European aduce mai multe obligaţii legislative. Iar acestea trebuie respectate de fiecare stat în parte, după cum poate şi consideră mai bine.
În acest context, doresc, de asemenea, să menţionez sloganul excelenţei legislative. Votul meu în favoarea modificării bugetului Parlamentului este condiţional. În contextul crizei din ce în ce mai acute, trebuie să ne gestionăm finanţele cu mai multă atenţie. Cu toate acestea, în calitate de parlamentari, trebuie, de asemenea, să ne desfăşurăm activitatea legislativă în cel mai bun mod cu putinţă. Această dublă cerinţă trebuie respectată.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Doamnă preşedintă, ca dovadă a încrederii pe care deputaţii parlamentari o au în Comisia pentru bugete stă faptul că se votează acum pentru o mărire substanţială a bugetului Parlamentului, inclusiv a indemnizaţiei pentru asistenţă parlamentară a membrilor, iar cei patru sau cinci membrii ai Comisiei pentru bugete sunt, practic, singurele persoane din sală. Acesta este un semn bun; arată că au încredere în noi.
Cu toate acestea, motivul pentru care printre noi se află şi doi coordonatori, din partea Grupului Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European şi a Grupului Partidului Popular European (Creştin - Democrat) este pentru a confirma că suntem pe deplin de acord cu creşterea bugetară, pentru că nu o considerăm o încălcare a standardelor de austeritate pe care ni le-am impus.
După cum bine ştie colegul meu, dl Färm, Parlamentul European este o instituţie foarte specială. În Elveţia sau Spania, dacă am creşte continuu dimensiunea regiunilor noastre, numărul parlamentarilor şi atribuţiile ce ne revin, orice stat membru ar fi nevoit să îşi crească bugetul.
Exact acest lucru se întâmplă la Parlamentul European, şi, prin urmare, trebuie să votăm în favoare.
Este adevărat că în anii următori va trebui să garantăm că această cheltuială este sustenabilă, şi de aceea va trebui să discutăm serios despre politica din domeniul clădirilor şi despre viitoarele politici de personal şi echipamentul de birou. Toate acestea vor trebui avute în vedere pe viitor, în contextul cheltuielilor eficiente şi sustenabile.
Biroul Parlamentului şi Comisia pentru bugete au adoptat poziţii necongruente, deoarece Biroul apără nevoile deputaţilor, iar noi, cei din Comisie, apărăm austeritatea şi realităţile bugetare.
Consider totuşi că acordul este unul bun şi că mâine vom putea să îl adoptăm fără probleme.
Derek Vaughan
Doamnă preşedintă, iau cuvântul în numele Grupului S&D, însă toţi deputaţii vor recunoaşte nevoia de mai multe resurse generată de Tratatul de la Lisabona. Cu toate acestea, există o serie de întrebări legate de momentul ales şi de finanţarea acestor propuneri. Şi o serie dintre acestea au fost deja formulate de colegii mei.
Dar mai sunt şi alte întrebări. De exemplu, dacă ar fi să avem mai multe resurse pentru angajaţi, pe ce motive ne-am baza? Cifrele prezentate au fost luate din zbor? Dacă, însă, decizia se bazează pe dovezi, cred că ar fi trebuit să le primim şi noi.
De asemenea, cum va fi distribuit noul personal din secretariat? Consider că, din nou, ar fi trebuit să ni se prezinte şi aceste informaţii.
În acelaşi timp, sunt de părere că dacă acceptăm indemnizaţia de asistenţă de 1 500 de euro pe lună, ar trebui să analizăm şi alte costuri, cele pentru spaţiile suplimentare de birouri ce ar putea apărea. De fapt, ar trebui să ni se comunice suma totală a acestor costuri.
Acesta va fi o decizie dificilă pe care deputaţii trebuie să o ia mâine. Există întotdeauna controverse atunci când ţi se cere să îţi aloci resurse ţie însuţi. Dacă am fi primit toate informaţiile pe care le-am tot cerut eu şi colegii mei, poate că decizia ar fi fost mai simplă mâine.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Având în vedere ora târzie la care purtăm această discuţie, am putea crede că bugetul nostru nu tolerează lumina zilei.
Doamnă preşedintă, în mod cert Tratatul de la Lisabona ne conferă mai multe obligaţii, prerogative şi mai multă muncă, dar acest lucru înseamnă şi că vom avea nevoie de un personal mai numeros în comisii, grupuri şi pentru deputaţii neafiliaţi? Am anumite îndoieli. Consider că, dacă ne dorim ca munca noastră să fie mai eficientă şi mai politică, cea mai bună metodă ar fi limitându-ne la bugetul actual.
În final, doamnă preşedintă, se pare că există o serie de paşi pe care trebuie să îi urmăm. Nu vorbim doar de o creştere singulară, anul acesta, deoarece se pare că şi anul viitor vom mări bugetul, iar grupul meu nu este în favoarea acestui lucru. Dacă acum aprobăm o creştere din cauza Tratatului de la Lisabona, atunci nu putem invoca acest argument decât o dată. Din punctul nostru de vedere, aceasta ar trebui să fie doar o singură creştere, nu una care să fie urmată de altele, în anii ce vin. Pentru că astfel nu vom reuşi decât să ne dăm seama că avem nevoie de mai multe clădiri.
Marian-Jean Marinescu
Excelenţa legislativă este o prioritate a Parlamentului şi există necesitatea de a oferi deputaţilor, comisiilor şi grupurilor politice mijloacele adecvate pentru realizarea acesteia. Noile cheltuieli administrative cauzate de implementarea prevederilor Tratatului de la Lisabona sunt incluse acum în bugetul Parlamentului. În plus, în cadrul raportului este accentuată şi importanţa rolului legislativ extins al Parlamentului şi, în consecinţă, necesitatea unor mijloace financiare suplimentare pentru îndeplinirea acestui scop. Sunt necesare acţiuni concrete pentru a asigura stabilitatea bugetară prin elaborarea unei politici bugetare cu punct de plecare zero, precum şi o planificare pe termen lung de satisfacere a cerinţelor Parlamentului în ceea ce priveşte politica imobiliară.
Consider că referinţa globală pentru bugetul Parlamentului ar trebui să fie în continuare programarea iniţială din cadrul financiar multianual, pentru a asigura apărarea intereselor sale şi, în acelaşi timp, pentru a menţine disciplina bugetară. Concomitent, cred că este necesară menţinerea tradiţionalei limite de 20 % şi ţin să salut că s-a ajuns la un consens pentru a nu depăşi această limită în cazul de faţă. Susţin şi ideea potrivit căreia ar trebui întreprinse acţiuni care vizează asigurarea durabilităţii bugetare în următorii ani, reafirmând, totodată, importanţa elaborării unei politici bugetare care să garanteze o mai mare rigurozitate. În acelaşi timp, cred că este nevoie de transparenţă şi, deci, de furnizarea unor informaţii clare cu privire la cuantumul global al cheltuielilor fixe din bugetul Parlamentului European
Paul Rübig
(DE) Doamnă preşedintă, la finalul procedurii aş dori să spun că Parlamentul European a gestionat subiectul într-un mod foarte responsabil. Doresc, de asemenea, să mulţumesc în special Biroului, pentru că a găsit o modalitate de a respecta limita de 20 %. Pe perioada de criză, este important pentru noi toţi să fim cât se poate de atenţi cu banii contribuabililor, asigurându-ne, însă, că deputaţii europeni beneficiază de resurse bune şi eficiente. Economiile cu clădirile de 4 milioane de euro nu ne împiedică să ne folosim de resursele existente pentru a face din clădirea noastră una dintre cele mai moderne din lume, pentru a putea lucra cât mai eficient posibil pentru cetăţenii noştri.
Vladimír Maňka
În acest moment, doamnelor şi domnilor, doresc să vă mulţumesc pentru punctele de vedere şi discursurile prezentate, şi pentru că aţi încercat să găsiţi o soluţie în cadrul comisiei.
Doresc să spun că în bugetul pe 2010 am introdus măsuri sistemice care pot duce la reducerea cheltuielilor şi a presiunii asupra limitelor noastre de cheltuieli. În octombrie anul trecut, la procedura de conciliere, am căzut de acord ca anul acesta să se desfăşoare un audit administrativ la Parlamentul European, la Direcţia Generală pentru Infrastructură şi Logistică (DG INLO) şi serviciul de securitate. Acesta îşi propune să observe dacă resursele sunt folosite în cel mai bun mod posibil. Rezultatele auditului ar trebui să fie un punct de plecare pentru progresul viitor şi o mai mare eficienţă. Întrevăd posibile economii obţinute dintr-o mai bună folosire a serviciilor de interpretariat sau a celor din domeniul teleworkingului. Aştept informaţii actualizate de la Parlamentul European în legătură cu modul în care planifică să folosească resursele temporar neexploatate, nu doar cele din domeniul lingvistic, dar şi cele reprezentate de spaţiile închiriate, serviciile de copiere etc. Cred cu tărie că economiile bugetare pot fi atinse prin intermediul unei strategii pe termen mediu în domeniul bunurilor şi clădirilor, lucru care va contribui la sustenabilitatea bugetului PE. Administraţia Parlamentului European ne va prezenta peste câteva zile această strategie. Doamnelor şi domnilor, încă o dată doresc să îmi exprim mulţumirile pentru cooperarea şi responsabilitatea de care aţi dat dovadă în gestionarea acestei probleme.
Preşedinta
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc joi, 25 februarie 2010.
Doresc să vă mulţumesc tuturor. Le mulţumesc şi tehnicienilor şi interpreţilor, care ne-au ajutat să încheiem seara cu bine.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Alexander Alvaro  
Îl felicit pe dl Manka pentru reuşita negocierilor legate de cadrul foarte strâns al bugetului pe 2010. Pe lângă modificările necesare şi temeinic justificate aduse politicilor privind personalul şi clădirile, după părerea mea mai există un subiect spinos, acela al creşterii planificate, cu 1 500 de euro, a indemnizaţiilor de asistenţă parlamentară. Este păcat că, din motive procedurale, nu se poate vota separat pentru acest subiect, deoarece o creştere a alocaţiei deputaţilor cu 1 500 de euro, începând cu mai 2010, decisă de Birou, nu este corectă într-o perioadă de criză financiară. Este adevărat că, prin Tratatul de la Lisabona recent intrat în vigoare, Parlamentul va avea nevoie, în ansamblu, de capacităţi suplimentare pentru munca administrativă, însă, după introducerea statutului asistenţilor de la începutul actualei legislaturi, tot nu avem dovezi clare că este nevoie de mai mulţi asistenţi. Pe lângă aceasta, "puterea de cumpărare” reprezentată de aceste sume suplimentare diferă foarte mult de la un stat membru la altul, iar acest aspect trebuie avut în vedere în cadrul raportului care încă nu a fost redactat, referitor la rezultatele introducerii noilor norme privind asistenţii deputaţilor în Parlamentul European. Având în vedere spaţiul şi facilităţile de lucru destul de limitate de la Parlament, ne temem că această creştere a indemnizaţiei de asistenţă parlamentară cu 1 500 de euro adoptată astăzi va crea condiţiile pentru creşteri, cereri şi facilităţi de lucru suplimentare şi pe viitor. Tocmai de aceea, Partidul Liberal German (FDP) se abţine de la vot.
Cătălin Sorin Ivan
, în scris. - Aceasta rectificare bugetara răspunde unei reale necesităţi. Odată cu intrarea in vigoare a tratatului de la Lisabona, prerogativele Parlamentului European sau crescut substanţial in foarte multe domenii. Aceasta creştere are ca consecinţa directa un volum mult mai important de lucru si a cărei calităţi trebuie sa fie la cel mai înalt standard legislativ. Nu este vorba sa cerem bani pentru noi, cum am fost atacaţi in presa; ci trebuie sa dam instituţiei Parlamentului European mijloacele necesare pentru a răspunde aşteptări cetăţenilor europeni fata de acest forum.
Georgios Stavrakakis
în scris. - (EL) Şi eu doresc să îi mulţumesc raportorului pentru munca depusă. Fără nicio îndoială, competenţele extinse acordate Parlamentului European prin Tratatul de la Lisabona sporesc considerabil rolul Parlamentului European şi formulează răspunsuri reale şi eficiente la aşteptările cetăţenilor europeni. În acelaşi timp, însă, diversificarea activităţilor sale a generat cerinţe suplimentare, reprezentate de un număr mai mare al personalului, atât în administraţia Parlamentului European, cât şi în grupurile politice şi birourile deputaţilor. Modificarea bugetului Parlamentului European nu era doar aşteptată, ci şi necesară, asta dacă ne dorim ca Parlamentul European să facă faţă în mod eficient noilor sale responsabilităţi, care îi consolidează garanţiile democratice. Reamintesc adunării că aceeaşi rectificare bugetară s-a produs şi la Consiliu, pentru a face faţă cerinţelor administrative atunci când instituţia Preşedintelui Consiliului European a fost creată şi că ne aşteptăm la propuneri similare şi pentru rectificarea bugetului Comisiei. Aprobarea acestei rectificări va permite atât administraţiei Parlamentului, cât şi deputaţilor şi grupurilor politice să răspundă mai bine şi mai eficient la aceste noi cerinţe.
