Euroopa Ülemkogu 10.-11. detsembri 2009. aasta kohtumise ettevalmistamine (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused Euroopa Ülemkogu 10. ja 11. detsembri 2009. aasta kohtumise ettevalmistamise kohta.
Cecilia Malmström
Lugupeetud juhataja, härra Barroso, austatud parlamendiliikmed! On tore, et meil on võimalus pidada järgmise Euroopa Ülemkogu kohtumise eel seda arutelu. See on teatavasti Rootsi eesistumisperioodi teine tavapärane kohtumine, kuid see on ka viimane kord, kui kohtumist juhib vahetuv eesistujariik.
Nagu teate, jõustub Lissaboni leping 1. detsembril, kuid vastavalt 2008. aasta detsembris Euroopa Ülemkogus vastu võetud deklaratsioonile juhib vahetuv eesistujariik Euroopa Ülemkogu edasi kuni eesistumisperioodi lõppemiseni aasta lõpul. Kõik liikmesriigid on nüüd lepingu ratifitseerinud ja andnud oma ratifitseerimisdokumendid Roomas hoiule. Seepärast on mul väga hea meel kinnitada, et Lissaboni leping jõustub tõepoolest 1. detsembril.
Töö, mida selle saavutamiseks tehti, võttis kaua aega ja oli pingeline, nagu parlament hästi teab. Uus leping muudab ELi töömeetodeid mitmeti. Tänu sellele lepingule on meil paremad võimalused ELi ees seisvaid olulisi teemasid käsitleda ning me saame seda teha demokraatlikumalt, läbipaistvamalt ja tõhusamalt. Leping toob kaasa ka mitmesuguseid olulisi reforme, mis puudutavad teid siin parlamendis.
Eelmisel nädalal toimunud Euroopa Ülemkogu erakorralisel kohtumisel leppisid riigipead ja valitsusjuhid kokku, et Euroopa Ülemkogu eesistujaks nimetatakse Herman Van Rompuy. Ta hakkab juhtima Euroopa Ülemkogu tööd ja teeb seda alates 1. jaanuarist.
Samuti saavutati Euroopa Komisjoni presidendi heakskiidul kokkulepe Catherine Ashtoni nimetamise kohta uueks välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgeks esindajaks. Lepingu kohaselt hakkab Catherine Ashton oma ametikohuseid, sealhulgas Euroopa Komisjoni asepresidendi omasid, täitma 1. detsembril. Nii nagu Euroopa Parlament võtab seisukoha kõikide liikmete suhtes, toimub teil mõistagi ka proua Ashtoni kuulamine. Minu teada tutvustab ta ennast peagi väliskomisjonile ja vastab küsimustele.
Lisaks saavutati Euroopa Ülemkogus kokkulepe Pierre de Boissieu nimetamise kohta nõukogu peasekretäriks.
Ettevalmistustöö Lissaboni lepingu jõustumiseks on jätkunud nii, nagu eesistujariik oktoobris oma eduaruandes Euroopa Ülemkogu jaoks ette nägi. Et kehtestada Lissaboni lepingut täielikult, võetakse 1. detsembril vastu palju otsuseid, näiteks nõukogu läbivaadatud kodukorra ja Euroopa Ülemkogu kodukorra kohta. Euroopa Ülemkogu kohtumisel detsembris tutvustame uut aruannet, milles võetakse kokku nende küsimuste olukord, millega me Lissaboni lepingu rakendamise ja praktilise kohaldamise asjus tegelnud oleme. Need hõlmavad ka Euroopa välisteenistuse teemat. Lisaks sisaldab aruanne tegevuskava töö jätkumise kohta nimetatud valdkonnas.
Euroopa Ülemkogu kohtumisel detsembris käsitletakse peamiselt majandus- ja finantsteemasid. Kriisi mõju, eriti mõju tööturule, on tunda veel väga pikka aega. Samas on oluline ka see, et võtaksime pikaajalise seisukoha ja lahendaksime nii keskpikad kui ka pikaajalised olulised probleemid.
Euroopa Liit, liikmesriigid ja Euroopa keskpangad on võtnud arvukalt meetmeid, näiteks koostanud pankade tagatisprogrammid ja Euroopa majanduse elavdamise kava. Need meetmed on aidanud märkimisväärselt suurendada finantsstabiilsust ja vähendada kriisi mõju majanduskasvule ja tööhõivele.
Majanduse tulevikuväljavaated näivad olevat paremad, kuid siiski on veel suuri ohte. Seega ei ole veel kätte jõudnud aeg toetusmeetmed lõpetada. Me algatasime nõukogus arutelu selle üle, kuidas neid konkreetseid kriisimeetmeid järk-järgult lõpetada ja millal see peaks algama. Euroopa Ülemkogu vaatab üle töö, mida nõukogu on väljumisstrateegiate küsimuses teinud. Samuti jälgime ELi majanduse elavdamise kava.
Mis puudutab finantsturge, siis heameelt valmistab asjaolu, et finantsturu olukord on märkimisväärselt paranenud. Finantssektori vajadus toetusmeetmete järele on vähenenud. Seetõttu tuleb meil koostada strateegiad selle kohta, kuidas nende meetmete võtmise saaks sujuvalt ja kooskõlastatult lõpetada. Oluline on aga toonitada, et praegu on veel liiga vara, et hakata finantsvaldkonna toetusmeetmeid üldiselt järk-järgult lõpetama.
Eesistujariik Rootsi püüab saavutada kokkuleppe paljude juhtpõhimõtete suhtes, mis puudutavad toetusmeetmete järkjärgulise lõpetamise ajastust, kooskõlastamist ja järjestust.
Nüüd lähen ma edasi finantsjärelevalve juurde. Üldiselt ollakse nõus, et ELis on vaja suurendada ja tõhustada finantsjärelevalve alast koostööd, arvestades eriti finantskriisis saadud kogemusi.
20. oktoobril võtsid ELi rahandusministrid majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus vastu ettepaneku Süsteemsete Riskide Nõukogu töö ülesehituse ja eesmärgi kohta. Seejärel sai eesistujariik volituse alustada läbirääkimisi Euroopa Parlamendiga, mida me ka tegime.
Mis puudutab kolme väikeametit, siis eesistujariik soovib neid ameteid ja seega ka kogu järelevalvepaketti käsitleva üldise lähenemisviisini jõuda järgmisel majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kohtumisel 2. detsembril, et saaksime detsembris ülemkogule sellest ülevaate anda.
See, et meil on struktuur paigas, on oluline kogu finantsteenuste sektori, Euroopast väljapoole jääva maailma ja meie kodanike jaoks. Pakett hõlmab nõuet koostada kava, mida hakatakse iga kolme aasta järel läbi vaatama. Siis saame kõrvaldada kõik kitsaskohad, mis takistavad nõuetekohast toimimist või vähendavad tõhusust.
ELi praegune majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev strateegia - Lissaboni strateegia - lõpeb järgmisel aastal. Seetõttu tuleb ELil leppida kokku uues strateegias, millega on võimalik edendada ideed pikaajalisest majanduskasvust ja heaolust. See on järgmistel kuudel kõige olulisem teema ja tulevase eesistujariigi Hispaania üks esmatähtsaid eesmärke.
Majandus- ja finantskriis on tekitanud surve kiireks tegutsemiseks, et vähendada kriisi mõju majanduskasvule ja tööturule. Samal ajal on muutunud nähtavamaks meie riikide majanduse struktuurilised nõrkused ja pikaajalised probleemid.
Euroopa konkurentsivõime säilitamine ja tugevdamine üleilmsel turul, kliimamuutuse vastu võitlemine ning rahvastiku vananemise tagajärgedega kaasnevate probleemide lahendamine on Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide jaoks keerulised ülesanded nii keskpikas kui ka pikas perspektiivis. Nende ülesannete lahendamine nõuab järgmiseks kümneks aastaks ühiseid ja kooskõlastatud lahendusi, ühist visiooni ja tugevdatud Euroopa reformikava.
Visioon kätkeb seda, kuidas muuta probleemid võimalusteks. See kätkeb seda, kuidas realiseerida täielikult siseturu võimalused ning kasutada ära väliskaubanduse ja avatuse eelised. See kätkeb seda, kuidas tunda ära võimalusi, mida hõlmab Euroopa muutmine ökotõhusaks või aruka keskkonnapoliitikaga majanduseks ning suure tööhõivemääraga tööturu, jätkusuutliku riigi rahanduse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse loomine.
Rootsi eesistumisperioodil viiakse läbi ELi säästva arengu strateegia teine järelhindamine. Edu on saavutatud paljudes valdkondades. Siiski on mitu valdkonda, kus on tuvastatud mittesäästvaid suundumusi. Need valdkonnad hõlmavad loodusvarade nõudluse kiiret suurenemist, bioloogilise mitmekesisuse vähenemist, transpordisektori energiatarbimise kasvu ja vaesuse püsimist maailmas.
Me tõstatasime küsimuse, kuidas me saame jälgida ja järgida strateegiat paremini ja tõhusamalt ning kuidas me saame sealhulgas kasutada ära kooskõlastamise häid omadusi, mis tulenevad koostoimest teiste ELi strateegiatega, näiteks Lissaboni strateegiaga.
Euroopa Ülemkogu kohtumisel arutatakse ka ELi integreeritud merenduspoliitikat. Komisjon esitas hiljuti oma eduaruande. Euroopa Ülemkogu tutvub aruandega ja esitab oma arvamuse selle olulise sektoriülese töö tulevase suuna kohta. Sellega seoses soovin tuua esile meie seisukoha jätkusuutliku majanduskasvu ning ökotõhusa töö ja innovatsiooni kohta.
Nüüd lähen ma Euroopa Ülemkogu kohtumise teise väga olulise punkti juurde. See on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitleva uue viieaastase tööprogrammi vastuvõtmine. Stockholmi programm peaks asendama praegu kehtivat Haagi programmi, mis võeti vastu 2004. aastal.
Stockholmi programmiga tahetakse saavutada turvalisem ja avatum Euroopa, kus kaitstakse isikute õigusi. See programm on nõukogus ning nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel aset leidnud tiheda suhtluse ja arutelude tulemus. Väärtusliku panuse on selle heaks andnud ka riikide parlamendid, kodanikuühiskond, ELi institutsioonid ning mitmesugused agentuurid ja ametid.
Minu Rootsi kolleegid, justiitsminister Beatrice Ask ja migratsiooniminister Tobias Billström olid eile siin ja tutvustasid Stockholmi programmi väga pikal arutelul. Seetõttu ei hakka ma nende sõnu kordama, vaid kasutaksin võimalust toonitada, et Stockholmi programmis keskendutakse konkreetsetele meetmetele, mis toovad kodanike igapäevaellu lisaväärtust. See hõlmab koostööd väljaspool ELi. Turvalisem ja avatum Euroopa eeldab tõelist partnerlust meie partnerriikidega.
Edasine töö selles valdkonnas peaks põhinema tasakaalul ohutuma ja turvalisema Euroopa loomise nimel võetavate meetmete ja isikute kaitse nimel võetavate meetmete vahel.
Tehtud eesmärgikindel töö ja meie tulevased töömeetodid, mis Euroopa Parlamendi jaoks tähendavad sagedasemat kaasotsustamist, peaksid aitama meil luua tegevuskava, mis suudab nende suurte ülesannetega paremini toime tulla.
Mis puudutab kliimamuutust, siis samal ajal, kui peetakse Euroopa Ülemkogu kohtumine, toimuvad Kopenhaagenis teadagi ka kliimaläbirääkimised. Need teemad on olulised nii Euroopa jaoks kui ka kogu meie planeedi tuleviku jaoks. Kaks nädalat tagasi seisis peaminister Fredrik Reinfeldt Brüsselis Euroopa Parlamendi ees ja tutvustas Euroopa Ülemkogu oktoobrikuise kohtumise tulemusi, sealhulgas tähtsamaid punkte ELi seisukohas tulevase Kopenhaageni konverentsi eel. Nüüd on väga oluline, et me selgitaksime jätkuvalt oma partneritele üle maailma, kui tähtsaks me seda peame, ning et me annaksime tõuke läbirääkimiste jätkamiseks. Eesistujariik Rootsi annab selles töös enda poolt kõik.
Järgmisel kuul analüüsib Euroopa Ülemkogu samal ajal toimuvate läbirääkimiste olukorda, et võtta vastu otsused, mis võimaldavad meil Kopenhaagenis eduka tulemuse saavutada.
Nagu ikka, võib Euroopa Ülemkogu kohtumisel kerkida esile hulk välispoliitilisi küsimusi, kuid praegu on veel veidi vara öelda, missugused need võiksid olla.
Eesistujariigi Rootsi esmatähtsad eesmärgid on olnud reageerida kliimamuutusest tulenevatele nõuetele ja kindlustada ELi liidrikoha säilimine enne Kopenhaageni läbirääkimisi, samas kui meil püsib kohustus tegelda majandus- ja finantskriisiga. Viimasel tippkohtumisel on just need teemad kõige olulisemad.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Lugupeetud juhataja! Me oleme palju kordi arutanud, missuguseid suurepäraseid võimalusi Lissaboni leping Euroopa Liidule pakub, ja seepärast lubage mul veel kord väljendada rahulolu sellega, et kui me järgmisel korral kohtume, on Lissaboni leping juba jõustunud. Ning kui leping on jõustunud, on aeg liikuda veelgi otsustavamalt edasi ja hakata institutsiooniliste teemade asemel arutama poliitilisi küsimusi ja tulemusi kodanike jaoks.
Eelmisel nädalal aset leidnud ametissenimetamised - Herman Van Rompuy nimetamine Euroopa Ülemkogu eesistujaks ning Catherine Ashtoni nimetamine kõrgeks esindajaks ja komisjoni asepresidendiks - on esimesed sammud Lissaboni lepingu täieliku rakendamise poole. Ma tean, et nii eesistuja Van Rompuy kui ka kõrge esindaja ja asepresident paruness Ashton soovivad innukalt asuda Lissaboni lepingut ellu viima.
Herman Van Rompuy ametissenimetamine oli riigipeade ja valitsusjuhtide üksmeelne otsus. See on otsus, mille üle on mul hea meel ja mida ma isiklikult väga toetan. Herman Van Rompuy on Belgia peaministrina teeninud ära väga suure austuse. Temas kehastuvad nii Belgiale loomuomane euroopalikkus - meie liidu asutajaliikmena on see riik olnud alati Euroopa projekti esirinnas - kui ka isiklikud oskused üksmeelt kujundada. Need on kaks kõige väärtuslikumat omadust, mis Euroopa Ülemkogu eesistujal peavad olema.
Ma ootan huviga, et saaksin temaga tandemina töötada ja ühineda temaga siin Euroopa Ülemkogu käsitlevatel täiskogu aruteludel. Ehkki iga institutsioon peab oma töös austama oma ja teiste institutsioonide pädevust, on oluline, et me töötaksime kõik koos ühise Euroopa heaolu nimel.
Ma olen ülimalt uhke ja õnnelik, et Catherine Ashton on määratud esimeseks asepresidendist kõrgeks esindajaks. Ma toetasin tema ametissenimetamist ja kiitsin selle Euroopa Ülemkogu kohtumisel heaks, nagu asutamislepingud ette näevad. Me kõik teame teda inimesena, kellel on olemas nii poliitilised oskused kui ka suunataju, et asuda täitma esimese kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi keerulisi ülesandeid. Ma võin teile kinnitada oma kogemuste põhjal tema kui komisjoni liikmega, et ta on Euroopa projektile sügavalt pühendunud.
Nagu ma eile ütlesin, on kõik komisjoni kandidaadid nüüd üles seatud. Ma olen eriti rahul sellega, et ühe nädala jooksul oli võimalik kolmekordistada naissoost kandidaatide arvu ja suurendada seda kolmelt üheksale. Seega on komisjoni järgmises koosseisus üheksa naissoost liiget, mida on ühe võrra rohkem kui praeguses koosseisus, ning ma soovin veel kord tänada kõiki teid, kes te toetasite mind selle raske ülesande täitmisel, et saada vähemasti mõistlik - mitte ideaalne, vaid mõistlik - arv naisi komisjoni järgmisse koosseisu.
Ma lähen nüüd edasi vastutusalade määramise juurde. Mul on au kinnitada Euroopa Parlamendile, et ma teen seda täielikus kooskõlas prioriteetidega, mis on kindlaks määratud poliitilistes eesmärkides, mida ma teile tutvustasin ja mille te parlamendis oma hääletusega heaks kiitsite, ning samuti pean ma kinni kõikidest lubadustest, mida ma parlamendile selle kohta andsin. Siis saab parlament korraldada otsustavad kuulamised ja hääletada järgmist kolleegiumi jaanuaris.
Järgmisel kuul annab Euroopa Ülemkogu meile esimese märkimisväärse võimaluse näidata, et me oleme nüüd keskendunud poliitilisele sisule, näidata, et see muudab olukorda. Ma soovin väga lühidalt käsitleda kolme põhiteemat, mis edaspidi enim kajastust leiavad.
Esiteks kliimamuutus. Euroopa Ülemkogu kohtumine nädal enne Kopenhaageni tippkohtumise lõppu on kahtlemata hästi ajastatud. Euroopa Liit on näidanud ennast kliimamuutust puudutavate meetmete võtmisel teerajajana. Me olime esimesed, kes tõendasid, et heitkoguste piiramise ja heitkogustega kauplemise süsteem toimib. Me olime esimesed, kes esitasid siduva range eesmärgi heitkoguste vähendamiseks. Me oleme teerajajana näidanud, kuidas arenenud riigid saavad midagi tõeliselt ära teha, et rahastada kliimamuutusega kaasnevaid arengumaade kulusid.
Kopenhaageni konverentsi ettevalmistusaeg hakkab lõpule jõudma ja seega surve suureneb. Me peame olema jätkuvalt üksmeelsed, keskenduma maailma heitkoguste vähendamise ühisele eesmärgile ja eraldama vajalikud vahendid. See on meie ülesanne. Meil tuleb selgelt välja öelda, et see ei saa olla üksnes Euroopa ülesanne - meil on vaja, et ka teised tugeva majandusega riigid aitaksid edasipüüdlike eesmärkide saavutamisele omalt poolt kaasa.
Millised peaksid olema Euroopa Ülemkogu põhisõnumid? Esiteks see, et me soovime saavutada Kopenhaagenis edasipüüdliku ja tähendusrikka kokkuleppe, mis toetab eeskätt 2 °C eesmärki. See on oluline. Vahel näeme me poliitikuid ja diplomaate läbirääkimisi pidamas. Nemad saavad läbirääkimisi pidada, meie saame seda teha üksteisega, kuid me ei saa pidada läbirääkimisi teadusega. Me ei saa pidada läbirääkimisi loodusteaduse põhimõtete vastu. Me ei saa pidada läbirääkimisi teadusliku nõuande kõrvalejätmiseks ja meil tuleb saavutada vähemasti kokkulepe, mis vastaks 2 °C eesmärgile. Seega tuleb meil arenenud riikide jaoks seada tõelised ja tõhusad heitkoguste vähendamise eesmärgid ning arengumaadele ja eriti tärkava majandusega kiiresti kasvavatele riikidele määrata kindlaks olulised meetmed. Need peavad olema kõikehõlmavad ja sisaldama kõiki Bali teekaardi teemasid.
Teiseks, isegi kui Kopenhaagenis ei ole veel võimalik uut lepingut sõlmida, tuleb seal saavutada toimiv kokkulepe, mis põhineks kõikide asjaosaliste tegelikel kohustustel, mille täitmisele kõik suuremad osalejad kaasa aitavad ja mida toetatakse kõrgeimal poliitilisel tasandil. Me vajame selget, lihtsat poliitilist dokumenti, mis näitab, et me hakkame kliimamuutusest rääkimise asemel sellega ka midagi päriselt ette võtma. Selles peab olema sõnaselgelt kirjas, et see muudetakse võimalikult kiiresti iseseisvaks lepinguks.
Kokkulepe peab olema üksikasjalik. See tähendab igaühe jaoks konkreetseid arve heitkoguste vähendamise kohta ning üksikasjalikku rahastamiskava, mis aitaks arengumaadel töötada välja nii leevendusprogrammid kui ka kohaneda kliimamuutusega. Eriti oluline on kiiresti rahastama hakata.
Ja viimaseks usun ma, et keskse tähtsusega on liidrite osalemine, sest need rasked otsused tuleb teha valitsuse kõrgeimal tasandil. Mul oli hea meel kuulda, et pärast peaminister Rasmusseni kutse saamist on juba vähemalt 65 valitsusjuhil ja riigipeal kavas Kopenhaageni konverentsil osaleda. Ka mina olen seal kohal.
Teine keskne teema on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlev Stockholmi programm. Inimesed tahavad elada Euroopa Liidus, mis on edukas ja rahumeelne ning kus austatakse nende õigusi ja kaitstakse nende turvalisust. Nad tahavad, et neil oleks võimalik vabalt reisida ning asuda ajutiselt või püsivalt elama mõnda teise Euroopa riiki, et õppida, töötada, luua perekond, asutada ettevõte või pidada pensionipõlve.
Viimase kümne aasta jooksul oleme läbinud pika tee. Kontrolli kaotamine Schengeni ala sisepiiridel võimaldab 25 riigi rohkem kui 400 miljonil kodanikul sõita ilma piirikontrollita Pürenee poolsaarelt Balti riikidesse ja Kreekast Soome.
Nüüd annab Lissaboni leping meile uue võimaluse edasi liikuda. Me kõik teame, et Lissaboni leping toob ühed suuremad muudatused kaasa just seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga. Lepingu järgi hakkab selle poliitikavaldkonna kohta täielikult kehtima meie tavapärane kord. Selles täpsustatakse, milliseid meetmeid saab võtta, ja eelkõige laiendatakse sellega demokraatlikku raamistikku Euroopa Parlamendi täieliku kaasamise kaudu.
Stockholmi programm, mis tugineb suuresti komisjoni tööle ja ettepanekutele, on nende muudatuste elluviimise põhihoob. See peaks tagama raamistiku kõikehõlmavale ja tõhusale tegevusprogrammile, mis toob meie kodanikele kaasa tõelised muutused ja kasu.
Euroopa Ülemkogu kohtumisel heakskiidu saanud programmis nähakse ette justiits- ja siseasjade valdkonna prioriteedid tulevateks aastateks ja näidatakse, kuidas neid ellu viiakse. Põhiõiguste tõhusam austamine, parem juurdepääs kohtutele, otsustavam tegevus organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse ja terrorismi vastu ning rände tõhusam juhtimine on valdkonnad, kus peaks Stockholmi programmiga kehtestatama terve hulga uusi meetmeid. Need valdkonnad nõuavad ka rangemat suhtumist meie kolmandatest riikidest koostööpartneritesse - seda püüan ma veendunult saavutada, kui me teeme oma üleilmsete huvide suurendamise nimel koostööd.
Ja viimaseks tuleb meil jätkuvalt keskenduda majanduskriisi käsitlemisele. Euroopa Liidu tegevus on viimaste aastate jooksul väga kaalukas olnud. Nüüd tuleb meil säilitada kindel eesmärk ja keskendumisvõime. Meil tuleb ka edaspidi hoolikalt jälgida oma elavdamismeetmeid, eriti sellepärast, et töötus kasvab ikka veel. Meie põhieesmärk peab olema jätkuvalt inimesi tööl hoida ja aidata töö kaotanuil tööle naasta.
Lisaks tuleb meil hakata koostama kriisijärgset tegevuskava, et kasutada ära uusi majanduskasvu allikaid ja otsida uusi töövõimalusi. Tegevuskava kirjeldasime üldjoontes 2020. aasta strateegias, mida puudutab komisjoni eile avaldatud konsultatsioonidokument. Ma ootan juba huviga parlamendiliikmete mõtteid selle kohta, et saaksime lisada teie seisukohad lõppdokumenti.
Euroopa Ülemkogul seisab ees ka katsumus seoses püüdega jõuda edasi finantsjärelevalve paketiga. Ma tean, et Euroopa Parlament jagab seda eesmärki, ja ma palun teil tungivalt teha nõukoguga koostööd, et me saaksime paketi 2010. aasta keskpaigaks lõplikult vastu võtta ja et tõhusad uued ametid oleksid enne 2010. aasta lõppu valmis tööle hakkama.
Lõpetuseks ütlen, et kliimamuutus, vabadus-, turvalisus- ja õigusküsimused ning vastus majandus- ja finantskriisile on kolm valdkonda, mis mõjutavad kodanike elu iga päev ja kus Euroopa Ülemkogu saab näidata, et Lissaboni leping on tõepoolest avanud uue peatüki Euroopa projekti ajaloos.
Sisukate tulemuste saavutamiseks on meil vaja teha koostööd - koostööd komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel, kellele ma olen tänulik komisjoni poliitiliste püüdluste jätkuva toetamise eest nimetatud valdkondades, koostööd nõukogu eesistujariigi Rootsiga, kellele ma soovin tõepoolest avaldada kiitust suure töö eest, ja koostööd meie Taani sõpradega Kopenhaageni konverentsiks valmistumisel.
Kasutagem ära kõik meie ees seisvad võimalused. Tehkem koostööd ühise Euroopa heaolu nimel. Komisjon on valmis ja ka mina ise olen valmis uuteks ülesanneteks. Ma olen kindel, et Euroopa Parlament, kes saab uue lepinguga suuremad volitused, näitab üles vastutus- ja kohusetunnet kodanike Euroopa ees.
Joseph Daul
Lugupeetud juhataja, daamid ja härrad! Siin me siis viimaks oleme.
Valitsusjuhid ja riigipead valisid Herman Van Rompuy Euroopa Ülemkogu esimeseks eesistujaks ja Catherine Ashtoni kõrgeks esindajaks. Aitäh Fredrik Reinfeldtile, viimasele peaministrile, kes juhib Euroopa Ülemkogu vahetuva eesistujana. Aitäh, et te aitasite saavutada üksmeele nende kahe isiku suhtes, kes kannavad seda rasket koormat ja täidavad Lissaboni lepinguga loodud uusi ülesandeid.
Täna soovin ma siin parlamendis avaldada kiitust eesistuja Van Rompuyle, kes oma esimeses avalduses ütles, et ülemkogu kuvand kujuneb vastavalt selle tulemustele, ja kes pooldab tegutsemist samm-sammult. Just nimelt selle meetodi kaudu - mida ma nimetaksin Jean Monnet' meetodiks ja mis kujutab endast tegutsemist tõhusalt, kuid ilma poliitilise poosita - seab ka Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon oma suunda. Just see meetod on aidanud meil jõuda eilsetest konfliktidest tänaste vahetusteni. Selle meetodi abil oleme kaotanud pika ooteaja Schengeni ala piiridel ning jõudnud ujuvatest vahetuskurssidest stabiilse euroni. Tänu Euroopa järkjärgulisele lõimumisele on tõepoolest saavutatud märkimisväärne edu ja seda ei saa keegi eitada.
Daamid ja härrad, ma soovin teid hoiatada pealiskaudse kriitika eest, mida me oleme viimastel päevadel kuulnud. Ma pean silmas iseäranis neid inimesi, kes vaid teravmeelse märkuse pärast on ennast vastutustundetute avaldustega häbistanud.
Nagu kõik teised, toidavad ka fraktsiooni PPE liikmed oma unistusi, kuid erinevus meie ja teiste vahel on see, et meie püüame neid unistusi ka ellu viia. Me tegime seda nii Euroopa lõimumise, taasühendamise kui ka Lissaboni lepingu puhul, mis hoolimata oma ebatäiuslikkusest viib meid õiges suunas edasi. Daamid ja härrad, eurooplased ootavad just seda, mitte üksnes kõmulisi ja lühiajalisi avaldusi.
Me oleme veendunud, et eesistuja Van Rompuy asub oma ülesannet täitma sama kindlameelselt ja samasuguse tahtejõuga, nagu ta on oma riigis näidanud, sest need on omadused, mida kroonib edu ja mida kõik tunnustavad. Eesistuja Van Rompuyl on fraktsiooni PPE täielik poolehoid ja ma pakun talle meie toetust selle kahtlemata väga raske ülesande täitmisel.
Tõepoolest, ma ootan, et nõukogu areneks. Ma ootan, et ta muutuks läbipaistvamaks institutsiooniks ja et ta teeks veel tihedamat koostööd Euroopa Parlamendi ja komisjoniga. Ma ootan, et ministrid lõpetaksid partnerite üle saavutatud riiklike võitude avaliku kuulutamise, kui nad Brüsselist koju tagasi jõuavad, ja et nad lõpetaksid Euroopa süüdistamise kõiges, mis läheb valesti. Viimaseks ootan ma, et nõukogu lõpetaks oma seisukoha muutmise vastavalt sellele, kes parasjagu eesistujariik on. Mina ja fraktsioon PPE ootame seda kõike ülemkogu esimeselt alaliselt eesistujalt. Proua Malmström, see ei käi teie kohta, sest teie riik määras teid juba volinikuks. Teil ei ole seega enam valikut - te peate Euroopast rääkima.
Ma avaldan fraktsiooni PPE nimel kiitust ka Catherine Ashtonile, kes on uus kõrge esindaja ja Barroso I Euroopa Komisjoni asepresident. Me avaldame heameelt tema ametissenimetamise üle ja kuulame hoolikalt tema vastuseid meie küsimustele järgmise aasta jaanuaris toimuval volinike kuulamisel. Alles selle protsessi lõpus õnnistatakse teda lõplikult Barroso II komisjoni asepresidendi kohustustega.
Austatud juhataja, daamid ja härrad! Mul on hea meel, et aeg, mil me pidime esitama küsimusi isikute kohta, on möödas ja et me saame lõpuks minna rahuliku südamega sisuliste küsimuste juurde. Me teame, et detsembris on Euroopa Ülemkogus valdavaks kaks olulist teemat. Esimene neist puudutab majanduskasvu taastumist, mis ei saa toimuda ilma tööhõive taastumiseta. Selle suhtes ootame Euroopa Ülemkogult konkreetseid meetmeid.
Teine teema on kliimamuutus. Kõik teavad, et ülemkogu kohtumine leiab aset samal ajal kui Kopenhaageni tippkohtumine, mille tulemuseks peaks lisaks poliitilistele eesmärkidele olema ka mõõdetavad kohustused. See on oluline. Esimene Lissaboni lepingu järgi toimuv Euroopa Ülemkogu peab võimaldama Euroopal täita oma rolli täielikult. Seetõttu loodan ma, et ta saab kasutada kogu oma mõjuvõimu ja kehtestada oma seisukoha kindlameelsemalt kui varem.
Martin Schulz
Lugupeetud juhataja, head kolleegid - nii need, kes on kohal, kui ka need, kes ei ole. Viimastel päevadel pärast Euroopa Ülemkogu kohtumist oleme rääkinud palju inimestest ja ametikohtadest. Taas kord on minu tähelepanekud suunatud teile, lugupeetud komisjoni president. Meie jaoks on oluline arutada inimeste ja ametikohtade üle. Mis puudutab ametikohti, siis meie fraktsioonil oli üks selge eesmärk. Me ütlesime, et suuruselt teise parlamendifraktsioonina soovime me, et tähtsuselt teise ametikoha komisjonis ehk komisjoni asepresidendina tegutseva kõrge esindaja ametikoha saaks meie fraktsiooni kandidaat. Sest meie arvates peaks komisjon, mis ei ole neutraalne organisatsioon, vaid poliitiline organ, kajastama Euroopa Parlamendi tegelikku olukorda. Me saavutasime selle, mille nimel võitlesime. Ma tean, et ka teie võitlesite selle nimel, ja selle eest soovin ma teid siiralt tänada, hoolimata kriitikast, mida te minult tavaliselt siin parlamendis kuulete.
See on hea märk, sest näitab, et te võtate tõsiselt meie, sotsiaaldemokraatide taotlusi, mida me siin parlamendis esitame. Meil on ju veel veidi maad minna, enne kui jõuame komisjoni asjus lõpliku otsuseni. Me loodame ka seda, et vastutusalad, mille te igale volinikule määrate, kajastavad nende ees seisvaid sisulisi küsimusi ja ülesandeid. Minu arvates on see palju olulisem kui arutelu ametikohtade ja inimeste üle.
Mõistagi on meil hea meel, et Cathy Ashton hakkab nüüd kõrge esindaja ametikohuseid täitma. Härra Van Rompuy kohta on juba piisavalt öeldud ja ma nõustun eelkõnelejatega. Sellest palju olulisem on aga küsimus, missuguseid ülesandeid need inimesed täitma hakkavad. Ma usun, et Euroopa kodanikke ei huvita kuigi palju see, kuidas härra Van Rompuy ja proua Ashton valiti. Oluline on küsimus, kuidas me saame vähendada töötust, mis on praegu Euroopa suurenemas, mitte vähenemas. Inimesi huvitab see, kas me saame tõepoolest veel kliimamuutust ära hoida ja kas Kopenhaagenis saavutatakse edu või mitte. Sellest siiski ei piisa. Minu arvates ei räägi me kliimamuutusest piisavalt. Me ei räägi piisavalt näiteks sellest, et kliimamuutusest ülesaamine ja tööstuse keskkonnahoidlikku tehnoloogiasse investeerimine hõlmab tohutuid võimalusi töökohti luua, et roheline tehnoloogia kujutab endast tulevikuprojekti ning et tööstuspoliitika ja keskkonnakaitse ei välista üksteist, vaid neid on võimalik üksteisega ühendada.
Ideed, mida te siin komisjoni ülesehituse kohta esitasite, osutavad õiges suunas. Täpselt samamoodi tuleb leida õiged lahendused ka Kopenhaagenis, õiged vastused üleilmsele tervishoiupoliitika küsimusele ja küsimusele, kas Euroopa peaks näitama üles solidaarsust sureva mandriga nagu Aafrika ning võitlema aidsi vastu ja eraldama tuleviku tarbeks vahendeid. Kas Euroopa energiajulgeoleku probleemi saab lahendada rahumeelselt? Või ähvardab meid gaasi, nafta ja teiste toorainete ostmise tõttu tekkivate konfliktide võimendumine Euroopa piiridel? Selles seisneb Euroopa Liidu kõrge esindaja töö. Euroopa poliitika põhieesmärk on finantsturgude kontrolli alla saamine, sest on tõesti häbiväärne, et ajal, mil Euroopa maksumaksjad peavad jätkuvalt kinni maksma kriisiga kaasnenud kulusid, on kasiino taas avatud ja mängurid üle maailma asunud jälle tegutsema. Sellepärast ei vaja me vaidlust ametikohtade jagamise üle, vaid selgeid reegleid Euroopa Liidu finantsturgudele. See on palju olulisem.
(Aplaus)
Seepärast ma ütlengi, et jah, Herman Van Rompuy ja Cathy Ashton on valitud, kuid nüüd tuleb neil hakata oma tööd tegema ja samuti tuleb paika saada komisjoni uus koosseis. Seega soovin lõpetuseks korrata oma tähelepanekuid härra Barrosole. Meie, sotsiaaldemokraadid, arutasime oma mõtteid teiega. Üks meie palveid on meie heameeleks rahuldatud - see puudutab kõrge esindaja ametikohta. Me eeldame, et komisjoni keskkonna-, sotsiaal- ja finantspoliitika struktuur vastab sellele, mida sotsiaaldemokraadid teilt paluvad. Loodetavasti juhivad neid valdkondi sotsiaaldemokraatidest volinikud ja siis on kõik hästi.
Guy Verhofstadt
fraktsiooni ALDE nimel. - Lugupeetud juhataja! Ma ei hakka taas rääkima eelmisel nädalal toimunud ametissenimetamistest. Lubage mul vaid öelda, et oli nii häid kui ka halbu uudiseid. Halb uudis oli see, et eesistuja toolile ei istunud liberaal, kuid hea uudis oli see, et ta on belglane. Nagu Euroopa Komisjoni president ütles, on Belgia tegelikult riik, mis on üldiselt üksmeelne, eriti aga Euroopa asjade ja Euroopa tuleviku suhtes.
Niisiis, härra Barroso, me loodame nüüd, et meil on võimalikult pea olemas uus komisjoni koosseis. Ma loodan, et seal on palju liberaalidest volinikke - mõned inimesed ütlevad, et neid on liiga palju, kuid minu jaoks oleks hea, kui neid oleks 50%. Ma arvan, et kui liberaalidest volinikke on ligikaudu kolmandik, on ka see hea näitaja. Igal juhul on mul hea meel, et kaheksast komisjoniliikme kandidaadina üles seatud liberaalist neli on naised, nii et komisjoni liberaalidest liikmete seas valitseb sooline tasakaal.
Mis puudutab prioriteete, siis järgmisteks päevadeks ja nädalateks on neid kolm peamist. Esimene on Kopenhaagen. Meil tuleb sellest teha edulugu. Ma arvan, et meil on veel kaks lahendamata küsimust: kuidas käsitleda arengumaade muresid ja kuidas saavutada leping, mis oleks õiguslikult siduv, sest see on kõige olulisem teema. See, milline on lepingu sisu, on küll oluline, kuid minu arvates on veel olulisem selle õiguslikult siduv olemus.
Teine punkt on Stockholmi programm. Meie fraktsiooni jaoks on selles kõige olulisemaks küsimuseks tasakaal turvalisuse ja vabaduse vahel. Ilmselgelt tuleb meil oma kodanikke kaitsta terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse eest, kuid võib-olla oleme pärast 11. septembri terrorirünnakuid pööranud turvalisusele ja kaitsele liialt palju tähelepanu. Ma arvan, et Stockholmi programmi ja ka teie eesistumise filosoofia abil peaks hakkama taas rohkem tähelepanu pöörama põhiõiguste austamisele ja ühiskonna suuremale avatusele. Ma arvan, et see on suur eesmärk ja Stockholmi programmi peamine ülesanne. Meie, fraktsiooni ALDE arvates on see edasipüüdlikum kui Tampere ja Haagi programm, kuid mis veelgi olulisem, selles käsitletakse rohkem inimeste põhiõigusi. Turvalisuse kaitsmine ja korraldamine on hea, kuid seda tuleb teha tasakaalustatult, austades sealjuures põhiõigusi.
Nagu komisjoni president ütles, puudutab järgmiste päevade kolmas suur ülesanne finantsjärelevalvet. Härra Barroso, minu arvates saab järjest selgemaks, et lõppude lõpuks vajame me ühtset Euroopa finantsjärelevalvajat. Me vajame riigiüleste finantsinstitutsioonide jaoks head järelevalveorganit, mis ühendaks omavahel mikro- ja makrotasandi järelevalve ning seostaks selle võimalikult tihedalt Euroopa Keskpangaga - miks ka mitte? - ja mõistagi ka sellega, mis toimub komisjonis.
Nüüd on oluline, et nõukogu ei kahandaks esitatud ettepanekuid. Praegu kardan ma just seda. Meie parlamendis tegutseme selle nimel, et esitataks rohkem ja põhjalikumaid ettepanekuid, kuid minu arvates on praegu nõukogul kiusatus minna vastupidises suunas. Seepärast on ülimalt vajalik, et komisjon ja Euroopa Parlament mõistaksid üksteist selles küsimuses hästi, sealhulgas edastaksid nõukogule järgmise sõnumi: tegemist on kaasotsustamismenetlusega, nii et kui komisjon esitab ettepanekud ja kui nõukogu esitab ettepanekud, mis on väiksema kaaluga kui komisjoni ettepanekud, siis parlamendis see läbi ei lähe. Meie läheme vastupidises suunas.
Ma arvan, et enamik parlamendiliikmetest pooldab liikumist ühtse järelevalvaja poole. Just seda vajame me tulevikus ning ma arvan, et see on meie tähtis sõnum teile ja teie peaksite selle edastama eesistujariigile, sest kindlasti toimub selle üle põhjalik arutelu 10. ja 11. detsembril, kui toimub järgmine Euroopa Ülemkogu kohtumine.
Rebecca Harms
Lugupeetud juhataja, austatud komisjoni president! Te mõistate, et Euroopa Parlamendi fraktsiooni liidrina olen ma eriti rahul sellega, et meil, naistel, õnnestus muuta naised Euroopa Liidu tipus nähtavamaks. Meie jaoks on aga oluline ka see, et naisi ei võetaks arvesse mitte üksnes arvu pärast. Te võite kindlad olla, et me aitame teil anda neile naistele komisjonis mõjukad ametikohad. Me ei soovi üksnes tühje žeste.
Avalikkuses on palju räägitud tippametikohtadele asuvatest inimestest - Herman Van Rompuyst ja paruness Ashtonist. Euroopa Parlamendi liikmed tunnevad paruness Ashtonit paremini kui Herman Van Rompuyd. Meil on võimalus neid kuulamistel veel paremini tundma õppida. Ma soovitan teil teha Herman Van Rompuyle ettepanek tulla ise parlamenti fraktsioonidega kohtuma, et me saaksime temast rohkem teada. Kõik ütlevad, et belglased on tema üle väga uhked. Miks ta ei võiks osaleda vabatahtlikult arutelus parlamendi fraktsioonidega, et me õpiksime tema ametiaja alguses üksteist paremini tundma?
See oli minu tagasivaade eelmisele nädalale. Järgmine tippkohtumine on peagi käes. Martin Schulz, minu arvates ei räägi me Kopenhaagenist liiga vähe. Me teeme oma aruteludest liiga vähe loogilisi järeldusi. Parlament hääletab sel nädalal resolutsiooni, mis hõlmab kõike, mis oleks Kopenhaageni kohtumise jaoks õige, kui usaldada ÜROd ja teadlasi. Aja jooksul on eurooplased nendest soovitustest järjest enam eemaldunud. Minu hinnangul on selle keskseks põhjuseks asjaolu, et keskkonnakaitset peetakse koormaks ega nähta järjepidevas keskkonnapoliitikas peituvaid võimalusi.
Järgmise kohtumise teine päevakorrapunkt on Lissaboni strateegia. Selle strateegia üks pikaajalisi ülesandeid on olnud säästva arengu edendamine, kuid me ei ole suutnud seda saavutada. Lissaboni strateegia eri alustalasid on alati hinnatud erinevalt. Keskkonda, sotsiaalset õiglust ja säästvust on alati vanemate ja minu arvates aegunud prioriteetide kõrval, mis seonduvad tööstus-, majandus- ja isegi teadusuuringute poliitikaga, vähem tähtsaks peetud. Kui teil on järgmisel tippkohtumisel kavas otsustada, et me võtame kevadel vastu läbivaadatud Lissaboni strateegia, siis pole meil aega analüüsida selle minu meelest läbikukkunud strateegia nõrkusi. Miks me sattusime niisugusesse laastavasse majanduskriisi? Miks on meil Euroopa Liidus nii palju sotsiaal- ja tööturuprobleeme? Meie arvates ei ole kuigi hea mõte valmistada ette Lissaboni strateegia ja vaadata see läbi ilma hoolika järelemõtlemiseta, enesekriitikata ja tõelise aruteluta, mida on nõudnud näiteks ametiühingud ja ühing Social Platform, sest Lissaboni strateegia on väga oluline meie kõigi ja ka Euroopa Liidu tulevikuväljavaadete jaoks.
Lõpetuseks soovin ma puudutada Stockholmi programmi. Nagu paljud niisugused suured programmid, näib see olevat hea asi - seda öeldakse programmi kohta pidevalt ja seda näivad arvavat ka inimesed üldiselt. Minu fraktsioonile on aga jäänud mulje, et vabadus ja turvalisus ei ole seal tasakaalus. Me ei nõustu niisuguse suundumusega ja me toome selle esile SWIFT-süsteemi näitel. SWIFTi küsimuse väljajätmine päevakorrast oli suur viga. Härra Barroso, te üritate selle esialgse SWIFT-lepinguga Euroopa Parlamendist mööda minna, jättes tähelepanuta mure andmekaitse pärast. See kinnitab, et vabaduse ja turvalisuse küsimused on praegu tasakaalust väljas.
Timothy Kirkhope
fraktsiooni ECR nimel. - Lugupeetud juhataja! Kõigepealt lubage mul härra Van Rompuyle ja paruness Ashtonile nende uuel ametikohal kõike head soovida. Ma loodan, et nad suudavad luua nendel ametikohtadel eeskuju, mis jääb püsima.
Kui Euroopa Ülemkogu saab poolalalise eesistuja, peab see olema inimene, kes püüab liikmesriikide üksmeelt, kui see on võimalik ja soovitatav, saavutada tagasihoidlikult, kuid praktiliselt. Kui me saame välispoliitika jaoks suuremate õigustega kõrge esindaja, peaks ta eelkõige tegema liikmesriikidega tihedat koostööd ühiste, jagatud eesmärkidega valdkondade koordineerimisel.
Need ametikohad peaksid andma võimaluse kaotada igaveseks painajaliku kujutluse järjest tsentraliseeritumast ja bürokraatlikumast Euroopa välis- ja julgeolekupoliitikast ning asendama selle meie liikmesriikide koostöötahtele tugineva poliitikaga.
Praegu volinikuametit pidava paruness Ashtoni ametissenimetamine valmistas president Barrosole tõenäoliselt eriti suurt rõõmu, ehkki see ei tohi võimaldada komisjonil saavutada suuremat mõjuvõimu Euroopa demokraatlike institutsioonide arvelt.
Kuid Euroopa Liidul, mis on olnud terve kümnendi koormatud oma institutsioonide küsimusega, tuleb asuda nüüd uuesti tegutsema. Sageli öeldakse, et meie liikmesriikide kodanikud ei mõista Euroopat, ja kui nad seda teeksid, oleks Euroopa palju populaarsem. Sealjuures jäetakse aga tähelepanuta üks oluline punkt. Meie kodanikud mõistavad Euroopa liigset enesessesüüvimist väga hästi. Nad ei mõista seda, miks pühendatakse nii palju aega, vaeva ja vahendeid institutsioonilistele toimingutele ja nii vähe poliitilistele tulemustele, mis võiksid tegelikult nende ellu muudatusi tuua.
Meie kodanikud näevad, et meie majandus on kriisis, et tööhõive suureneb, et ettevõtjatel on järjest raskem tekitada majanduskasvu, et kliimamuutus süveneb ning et maailma teised osad muutuvad üha enam ja üha otsustavamalt konkurentsivõimeliseks.
Kui nad aga pöörduvad Euroopa poole, leiavad nad eest liidu, mis on kulutanud aastaid vaidlusele institutsioonide üle. Miks peaksid nad huvituma kvalifitseeritud häälteenamusega hääletuse üksikasjadest, kui nad on töökoha kaotanud? Miks peaksid nad huvituma kaasotsustamismenetluse üksikasjadest, kui nende lapsi ootab ees niisugune ebakindel tulevik?
Ma loodan, et eelmisel nädalal ametisse nimetatud isikud tõmbavad sellele aastatepikkusele enesesse vaatamisele joone alla. Euroopa Liit peab nüüd edasi liikuma ja keskenduma sisulisele tööle, mis vajab tegemist: paindliku ja konkurentsivõimelise majanduse ülesehitamisele, tugeva üleilmse kauplemissüsteemi loomisele ning eelkõige tõeliselt tõhusa kliimamuutust käsitleva kokkuleppe tegemisele lähinädalate jooksul.
Ma pean tunnistama, et eesistujariigi Rootsi esindaja ja president Barroso sõnad on selle suhtes lootustandvad. Loodame, et sellele järgneb nüüd praktiline tegevus teistes valdkondades, mis on meie kodanike jaoks olulised.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
John Bufton
Lugupeetud juhataja! Pärast härra Kirkhope'i ilusaid sõnu meie praeguse olukorra kohta soovin ma küsida temalt järgmist: kas te olete seisukohal, et jätsite britid ilma rahvahääletusest, mida David Cameron lubas Ühendkuningriigis korraldada? Te olete nüüd siin ilma igasuguse mandaadita ja lõpptulemusena ei olnud Ühendkuningriigi ega enamiku Euroopa osade elanikel võimalust oma arvamust Lissaboni lepingu kohta avaldada.
David Cameronil peaks olema häbi. Mis puudutab Euroopa Parlamendi konservatiive, siis nemad vajutavad hääletusel ainult rohelist nuppu, öeldes iga kord "jah”. Nemad pooldavad Euroopa Liitu. Ma arvan, et nüüd on kätte jõudnud aeg üles tunnistada ja öelda inimestele kodumaal, millises olukorras te tegelikult olete.
Timothy Kirkhope
Lugupeetud juhataja! Mul on väga kahju, et Ühendkuningriigi sisepoliitika näib olevat tänahommikuseks põhiteemaks saanud. Ma soovin selgesti välja öelda, et ma ei häbene midagi, mida konservatiivide partei liider on öelnud või teinud, ja eriti selge on meile kõigile see, mida me alati oleme öelnud - kui Lissaboni lepingut ei oleks ratifitseeritud, oleksime me soovinud, et Briti rahva käest oleks selle kohta arvamust küsitud. Ma arvan, et meie niisugune seisukoht on kodanike suhtes austusväärne.
Ma arvan, et need, kes räägivad Euroopaga seoses ebareaalsetest eesmärkidest, kes räägivad äärmuslikult ja põlgavalt, ei tee midagi nende inimeste heaks, kellest ma oma kõnes rääkisin - kodanike heaks, ja mitte ainult Euroopa, vaid ka minu kodumaa kodanike heaks, kes soovivad heaolu ning kindlustunnet oma elu ja tuleviku suhtes. See institutsiooniline enesessesüüvimine toimub nende inimeste puhul täpselt samamoodi nagu ükskõik millise Euroopa institutsiooni puhul.
Lothar Bisky
Lugupeetud juhataja! Ma soovin fraktsiooni GUE/NGL nimel avaldada heameelt kahe kandidaadi üle. Meile valmistab heameelt eeskätt asjaolu, et üks valitutest on naine. Me loodame, et kõrgete ametite kandidaadid ei keskendu mitte ainult sisuliselt oma vastutusalale, vaid kujundavad välja ka koostöövalmiduse Euroopa Parlamendi suhtes.
Me ootame, et nõukogu käsitleks põhjalikumalt kriisi tagajärjel esile kerkinud sotsiaalseid probleeme ja teeks õigeid järeldusi. Pankuritele on siiani makstud miljardeid, kuid tavalisi inimesi pole peaaegu üldse aidatud. Martin Schulzil oli õigus, kui ta ütles, et kasiino on jälle avatud, kuid samal ajal vaesus, eriti laste vaesus suureneb.
Kriisi tagajärjel on kogu Euroopas kadunud neli miljonit töökohta. Komisjoni teadetel võib see arv järgmise aasta jooksul suureneda seitsme miljonini. Me teame, et niisugused prognoosid on sageli väiksemad kui tegelikud arvud. Näiteks Saksamaal töötab poolteist miljonit inimest lühiajatööl. Seda ei tohi alatähtsustada.
Kasvav tööpuudus ja vaesus on esimesed märgid järjest suuremast võimaluste ebavõrdsusest, mis avaldab suurt mõju haridusvõimalustele. Meil tuleb arutada ka seda teemat. Tekib küsimus, kas riigipead ja valitsusjuhid leiavad kriisist pääsemise viisi, milles on Euroopa integratsiooni idee ühendatud sotsiaalsete edusammudega ja mis puudutab Euroopa kodanikke tõeliselt. Majanduse elavdamise kavades ette nähtud väljumisstrateegiate ja eelarve kohustusliku konsolideerimise asemel on vaja poliitikat muuta. Ma soovin selle kohta teha vaid kolm märkust. Esiteks ootame me, et ülemkogu avaldaks oma seisukoha, mis puudutab ebaõnnestunud Lissaboni strateegia asendamiseks välja töötatud 2020. aasta strateegia kavasid. Innovatsioon ja teadmised, tõrjutuse vastu võitlemine, keskkonnahoidliku majanduse strateegiad, digitaalne Euroopa - märksõnade loeteluna pole see paha. Me vajame aga kiiresti konkreetseid ettepanekuid, milles kirjeldatakse, kuidas seda kõike ellu viiakse.
Teiseks peab ülemkogu seadma endale lõpuks eesmärgiks finantsturgude range järelevalve süsteemi kehtestamise. Mul on palju õigustatud küsimusi selle kohta, kuidas saab ülemkogu viia selle kooskõlla kehtivate lepingutega, sest mõningatel juhtudel ei ole piirangute kehtestamine kapitali ja maksete vabale liikumisele lubatud või soovitud. Meil on väga huvitav näha, kuidas ta selle saavutab.
Kolmandaks soovin ma veel kord rõhutada, et pärast Kopenhaageni tippkohtumist peab ülemkogu edastama selge sõnumi, et meil on vaja siduvat kokkulepet kliimamuutuse kohta. Vabatahtlikud kohustused ei ole aidanud soovitud eesmärki saavutada.
Nigel Farage
fraktsiooni EFD nimel. - Lugupeetud juhataja! Te olete kõik täna hommikul väga löödud. Ma arvasin, et see on ülev ja uhke hetk! See võttis teil aega kaheksa ja pool aastat, mis oli täis heidutamist, valesid, demokraatlike rahvahääletuste eiramist. Teil kulus kaheksa ja pool aastat, et suruda see leping läbi, ja 1. detsembril on see teil olemas.
Kõige selle looja Giscard soovis mõistagi, et sellest põhiseaduslikust lepingust saaks Euroopa Liidu jaoks kõlav üleilmne hääl, kuid mulle näib, et juhid on kõik koos julguse kaotanud. Nad on otsustanud, et soovivad maailmaareenil eksponeerida ennast, mitte kedagi Euroopa Liidust, ja seega nimetati ametisse paar poliitilist kääbust.
Kissingeri küsimus, kellele Euroopas helistada, ei ole veel vastust saanud, ega ju? Ma arvan, et vastuseks saab olla vaid "härra Barrosole”, sest tema on ainus, kellest maailmas kunagi midagi kuuldud on, ja tema on tõenäoliselt see, kes nende ametikohtade arvelt palju võitis. Pole siis ime, et te täna hommikul nii rõõmus näite.
Meil on siis uus Euroopa eesistuja Herman Van Rompuy. Ei ole just lihtne hääldada, eks ole? Ma ei kujuta ette, et tema pärast võiks Pekingis või Washingtonis liiklus seiskuda. Ma kardan, et isegi Brüsselis ei tunta teda ära. Ja siiski hakkab ta saama palka, mis on suurem kui Obamal. See ütleb teile kõike selle Euroopa poliitilise klassi ja selle kohta, kuidas nad iseenda eest hoolitsevad.
Tema on aga vähemasti valitud poliitik, mitte nagu paruness Cathy Ashton, kes on tõepoolest tänapäevase poliitilise klassi ehe esindaja. Mõne külje pealt on ta ideaalne, eks ole? Tal ei ole kunagi olnud korralikku töökohta ja teda pole elus kunagi kuhugi valitud. Seega ma arvan, et ta on niisuguse Euroopa Liidu jaoks ideaalne.
(President palus sõnavõtjal oma mõte kokku võtta.)
Teda ei ole kunagi kuhugi valitud ja keegi ei tea, kes ta on! Isegi peaminister rääkis paruness Ashdownist, mitte Ashtonist. Ma pean silmas seda, et keegi ei ole temast midagi kuulnud. Teda teatakse veelgi vähem kui Herman Van Rompuyd! See nõuab teatavaid jõupingutusi, eks ole?
Ta on jõudnud tippu, jätmata maha mingeidki jälgi. Ta on osa sellest demokraatiajärgsest ajastust. Ta sõlmis hea abielutehingu - ta abiellus Tony Blairi nõuandja, sõbra ja toetajaga ning pääses lordidekotta. Kui ta oli lordidekojas, anti talle üks suur ülesanne. See ülesanne oli suruda Lissaboni leping lordidekojas läbi ja seda tehes teeselda, et see on ELi põhiseadusest täiesti erinev. Ta oskab hästi oma emotsioone varjata ja ta nurjas lordidekojas jõuliselt igasugused katsed võimaldada Briti rahvale referendumit.
Ja siin ta on - ta ei ole kunagi kandideerinud riigiametisse, tal ei ole kunagi olnud korralikku töökohta, ja nüüd saab ta ELi ühte tippametisse. Tema ametissenimetamine on Suurbritannia jaoks häbistav.
(Vahelehüüe saalist)
Jah, aga erinevalt temast on mind vähemasti valitud! Teda ei ole valitud ja inimestel ei ole õigust teda ka ametist maha võtta.
Aga kuulake edasi. On midagi veel tõsisemat kui eelöeldu. Cathy Ashton oli tuumarelvastuse vastase organisatsiooni Campaign for Nuclear Disarmament (CND) aktiivne liige. Tegelikult oli ta organisatsiooni varahoidja ajal, mil CND võttis vastu suuri annetusi ja keeldus avalikustamast nende allikat. On teada, et need annetused pärinesid Will Howardi nimeliselt inimeselt, kes oli Suurbritannia kommunistliku partei liige. Kas paruness Ashton eitab seda, et kui ta oli varahoidja, võttis ta raha vastu organisatsioonidelt, mis olid lääneliku kapitalismi ja demokraatia vastased? Seda tuleb talt küsida.
Kas me oleme tõepoolest rahul, et inimene, kes vastutab meie välis- ja julgeolekupoliitika eest, oli mõni aasta tagasi niisuguse organisatsiooni nagu CND aktivist? Kui me seda tõepoolest arvame, siis on ausalt öeldes vaja meie mõistust kontrollida! Ma arvan, et ta ei ole piisavalt sobiv inimene selle töö jaoks. Tal puuduvad kogemused. Ta peab nendele küsimustele vastama. Kas ta võttis raha vastu lääne vaenlastelt? Sellele küsimusele tuleb vastata.
Niisiis on meil meie kaks kääbust. Meil on süütuilmeline juht, kes juhib teisi samasuguseid, kuid ma ei ole selle üle õnnelik, sest nad püüavad läbi suruda poliitilist liitu, ja kuigi meie liidrid on praegu saavutanud prestiiži rahvusvahelisel areenil, on nad kõik reetnud oma demokraatlikke riike. Euroopa riik on siin. Me saame Lissaboni lepingu pärast endale hulganisti uusi õigusakte ja minu arvates ei ole küsimustki selles, kas Ühendkuningriigis tuleb korraldada täielik, vaba ja õiglane rahvahääletus, et otsustada, kas me jääme liitu või mitte. Ma loodan, et me hääletame lahkumise poolt, ja palvetan selle eest, kuid igal juhul tuleb lihtsalt inimestelt küsida.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Juhataja
Ma soovin öelda mõne sõna härra Farage'ile. Ma oleksin väga tänulik, kui õhkkond oleks veidi rahulikum, sest mõningate sõnade ja väljenditega ei ole alati lihtne nõustuda.
Edit Herczog
Lugupeetud juhataja! Härra Farage ütles, et inimesed, kes eelmisel nädalal valiti, ei ole sellised, kelle pärast liiklus seiskuks. Just sellepärast me nad valisimegi - me tahtsime valida inimesed, kes muudaksid liikluse sujuvaks kõigi Euroopa kodanike jaoks, et nad saaksid parema elu, ja just seda nad hakkavadki tegema.
Herman Van Rompuy ja Cathy Ashton on olemas inimeste jaoks ning 480 miljonit eurooplast mõistavad seda peagi. Ma arvan, et see on tähtis. Me peame nende eest välja astuma. Me peame kaitsma nende au. Ja härra Farage, ma soovin tsiteerida teile üht Ungari kõnekäändu. On hea, et te olete siin, sest kui ahv ronib puu otsa, on lihtsam tema taguotsa näha!
Nigel Farage
Lugupeetud juhataja! Kogu lugupidamise juures kardan ma, et austatud parlamendiliige on asjast täiesti valesti aru saanud, sest ta ütles kahel korral "inimesed, kelle me eelmisel nädalal valisime”. Neid ei valitud, just seda ma tahangi öelda. Ja mis on paruness Ashtoni puhul oluline - teda ei ole kunagi elus riigiametisse valitud. Ta asub tohutult mõjuvõimsale ametikohale ning Euroopa - ei Suurbritannia ega teiste riikide - elanikel ei ole õigust temalt aru pärida ega teda ametist kõrvaldada. See ongi põhimõtteliselt see, mis kogu Euroopa Liidus valesti on. Kõiges on bürokraatia vastandatud demokraatiale. Asjad on väga-väga valesti läinud.
Kuid kas ma võin pöörduda tagasi ja esitada teile küsimuse, lugupeetud president? Paistis, et te vihjasite, nagu ma oleksin öelnud midagi sobimatut või koguni valet. Kas te võite öelda, mis see oli? Ma soovin teada.
Juhataja
See, kuidas te kirjeldasite nende inimeste valimist, kes on Euroopa Liidu jaoks nii olulised, ja see, mida te ütlesite kogu sellega seonduva kohta, on minu arvates kogu olukorda arvestades täiesti sobimatu.
(Protestihüüded)
Kolleegid, see on minu arvamus.
Nigel Farage
Lugupeetud president, kui teid presidendiks valiti, ütlesite te, et tegutsete neutraalse presidendina ja tagate, et kõikidele arutelus osalejatele antakse võimalus arvamust avaldada. Kui te kritiseerite mind minu sõnavõtu poliitilise sisu pärast, siis te ei tee oma tööd neutraalse juhatajana.
Andreas Mölzer
(DE) Lugupeetud juhataja! Pärast kogu seda elevust vajame me ehk veidi rohkem asjalikkust. Energianäljas tärkava majandusega riigid ja energiat raiskavad tööstusriigid ei olnud veel valmis Kyoto protokolligi rakendama. Seetõttu kahtlen ma, kas pärast Kopenhaageni konverentsi midagi muutub. Küsitav on ka lubadega kauplemise süsteemi eesmärk ning samal ajal, kui sellele kulutatakse miljoneid, tüssatakse niisuguseid tõelisi alternatiive nagu taastuvenergia vaid pisku andmisega. Kindlasti ei tohiks olukord jõuda selleni, et tuumaelektrijaamu propageeritakse Kyoto protokolliga sobiva lahendusena.
Teine kiiret lahendust nõudev kriitiline teema - teisisõnu võistlus toetuse pärast ebastabiilsele autotootjale Opelile - on sama aktuaalne. Tellimuste vähenemise märke ei võetud piisavalt tõsiselt ning tõenäoliselt aitas ka EL oma määruste tulvaga kaasa kunagi õitseva ettevõtte hääbumisele. Me peame sellest õppima, et tulevikus tuleb kindlaks määrata kavandatavad ja prognoositavad põhitingimused, mida saab kohaldada kõikidele tööstusharudele, ning kuni meil ei ole paigas täielikult väljatöötatud kontseptsioone, on vastutustundetu matta probleemi sisse miljardeid eurosid Euroopa maksumaksja raha. Vähemasti tuleb tagada, et see raha ei läheks USAsse. Lisaks tuleb kehtestada tagasimaksmise eeskirjad.
Kui midagi muud mitte, siis eelseisval kohtumisel peaks suudetama kindlaks määrata alused "läbipaistvat” Euroopa kodanikku käsitleva algatuse lõpuleviimiseks. Stockholmi programmiga saavad inimesed vähem õigusi, mitte rohkem, sest neil puudub kontroll andmete kasutamise üle. Ei ole ühtki märki, et reisijate jälgimine lõpeks, lahendamata on vastuoluline andmekaitse teema ja kui me kavatseme kehtestada Euroopa varjupaigasüsteemi, siis minu arvates tuleb meil kohaldada kõige rangemaid kriteeriume, niisuguseid, nagu Taanis kasutatakse.
Cecilia Malmström
Lugupeetud juhataja! Ma soovin fraktsioonide juhte tänada väga innustavate sõnavõttude eest. Ülekaalukas osa parlamendiliikmetest, ehkki mitte kõik, näivad sarnaselt eesistujariigi Rootsiga olevat rahul, et me suutsime edukalt nimetada ametisse Herman Van Rompuy ja Catherine Ashtoni. Nad mõlemad aitavad Euroopa Liidus kaasa sidususele, stabiilsusele ja suuremale koostööle, mis on vajalik, kui me tahame, et suudaksime käsitleda olulisemaid ülesandeid kui need, mida käsitletakse kuuekuuliste eesistumisperioodide jooksul. Ma arvan, et see on väga hea.
Nagu Martin Schulz ütles, saavad nad nüüd, kui nad on ametisse nimetatud, keskenduda oma ülesannetele, ja meie võime selle arutelu seljataha jätta. Võib-olla saab siis, kui Lissaboni leping lõpuks 1. detsembril jõustub, ka Briti sisepoliitilised arutelud siit saalist välja jätta. EL vajab tänapäevaseid põhinorme ja Lissaboni leping annab need meile. Me oleme paremini valmis lahendama endi ees seisvaid suuri probleeme.
Euroopa Ülemkogu kohtumise eel on meil kolm peamist küsimust, milles eesistujariik Rootsi püüab koos teie ja komisjoniga edasi jõuda. Üks neist on kliimaküsimus, mille puhul teeme me kõik endast oleneva, et saavutada edasipüüdlik, ajakava sisaldav poliitiline kokkulepe, et see muutuks lõpuks õiguslikult siduvaks. Me peame Kopenhaageni tulemuse ja sellega, mis pärastpoole tuleb, elama edasi pikka aega ning meil tuleb muuta järk-järgult oma ühiskonnad keskkonna suhtes arukamaks.
Mis puudutab majandusküsimusi, siis ehkki finantsturgude olukord näib olevat parem, seisame me paljudes riikides silmitsi suure töötusega ning see iseloomustab meie majandust veel palju aastaid.
Mis puudutab härra Verhofstadti küsimust järelevalve kohta, siis mul on hea meel, et me teeme kõigest hoolimata selles küsimuses edusamme. Finantsjärelevalve probleemiks on meil seni olnud asjaolu, et selles keskendutakse liiga palju üksikutele ettevõtetele ja liiga vähe finantssüsteemile kui tervikule. Koostöö eri järelevalveasutuste vahel ei ole samuti toiminud. Uute Euroopa järelevalveametite loomisega suudame selle probleemi lahendada. Neil on olemas ülevaade valdkonnast ja koostöö nende vahel on tõhusam. Lisaks peavad ametid mõistagi andma aru nõukogule ja Euroopa Parlamendile. Selle küsimuse muid üksikasju arutatakse 2. detsembril majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kohtumisel ning ma loodan, et seal saavutame me veelgi rohkem edu.
Lõpetuseks räägin Stockholmi programmist. See on väga oluline otsus, millega meil tuleb samuti pikka aega edasi elada ja tänu millele saab Euroopa Parlament tulevikus suure mõjuvõimu. Nagu paljud teist ütlesid, seisneb see lahenduste otsimises meie ees seisvale piiriülese kuritegevuse, inimkaubanduse ja terrorismiohu probleemile ning selle kõige tasakaalustamises kodanikukeskse poliitikaga, millega tagatakse eraelu puutumatuse austamine.
Ma loodan, et me suudame välja töötada pikaajalise programmi ja käsitleda neid küsimusi Stockholmi programmi raames. Need kolm küsimust ja paljud teised on olnud eesistujariigi Rootsi prioriteedid ning mul on hea meel näha, et me suudame nendega arvatavasti detsembris edukalt lõpule jõuda. Suur tänu! Ma võtan sõna mõistagi veel ka selle arutelu lõpus.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Lugupeetud juhataja! Enne toodi esile konkreetne küsimus SWIFTi kohta ja ma soovin selgitada sellega seotud seisukohta, sest pean seda väga oluliseks. See puudutab ka Stockholmi programmi.
SWIFT-programm on liikmesriikide jaoks terrorismivastases võitluses tõepoolest väga väärtuslik vahend. See on võimaldanud liikmesriikide ametiasutustel võidelda terrorirünnakute vastu Euroopas. Me ei räägi teoreetilistest juhtumitest. Me räägime konkreetsetest juhtumitest.
Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide lepingu eelnõu, mis on praegu arutlusel, kujutab endast vahelepingut, mis kestab maksimaalselt kaksteist kuud. Seda on vaja selleks, et kehtiv leping pärast andmebaasi väljaviimist Ameerika Ühendriikidest õiguslikul viisil asendada.
Kui vaheleping võetakse vastu enne 1. detsembrit ja õiguslikku alust muudetakse, hoitakse sellega ära julgeolekualaste puuduste ja tõsise ebakõla tekkimine Euroopa Liidu ja USA selle valdkonna suhetes.
Viimasel Euroopa Liidu ja president Obama kohtumisel oli president Obama esimeseks teemaks terrorismivastane võitlus USA ja Euroopa vahel. Ta nimetas meile konkreetsed Euroopa riigid, kellel õnnestus hiljuti tänu meievahelisele selle valdkonna koostööle terrorirünnakud ära hoida.
Ma võin teile esitada mõned andmed, kui soovite. Terroristide rahastamise jälgimise programmi raames on Euroopa valitsustele edastatud praeguseni rohkem kui 5450 juhtumit ja selle aasta jaanuarist septembrini on Euroopa riikidele antud üle saja uue vihje.
Ma võin tuua teile konkreetsed näited. See teave on olnud suureks abiks Euroopa valitsustele, kui nad uurisid Al Qaeda juhitud vandenõud Ühendkuningriigi ja USA vaheliste Atlandi-üleste lendude ründamise kohta.
2009. aasta septembri keskel mõisteti süüdi kolm isikut, kellest igaühele määrati vähemalt 30 aasta pikkune vangistus. 2009. aasta alguses kasutati nimetatud süsteemi selleks, et teha kindlaks ühe Euroopas asunud ja väidetava lennukirünnaku kavandamises osalenud Al Qaeda liikme finantstegevus. See teave edastati Euroopa ja Lähis-Ida riikide valitsustele.
2007. aasta suvel kasutati sama süsteemi selleks, et teha kindlaks Islamidžihaadi Liidu ühe Saksamaal asuva liikme finantstegevus. Selle teabega aidati kaasa uurimisele, mis puudutas Islamidžihaadi Liidu liikmeid, kes plaanisid Saksamaal teatud objekte rünnata, ning lõpuks ka nende vahistamisele. Lõpuks tunnistasid nad ennast nimetatud tegevuses osalemises süüdi.
Seega on see süsteem juba päästnud palju elusid Euroopas ja ka mujal. Me räägime ülimalt tõsisest teemast. Ma olen igati nõus, et terrorismivastases võitluses tuleb täielikult austada põhiõigusi ja meie avatud, vaba ühiskonna tagatisi. Meie, eurooplased, olime maailmas esimesed, kes ütlesid president Bushile, et tal tuleb Guantánamo sulgeda, ja me jääme selle juurde. Samal ajal tuleb meil jääda ühtseks ja kindlaks võitlusele terrorismi vastu.
Just sellepärast soovin ma teile kinnitada, et me esitame teile uue Lissaboni lepingu alusel uue mandaadi, mis on ette nähtud just selle teema käsitlemiseks ja mille raames saab Euroopa Parlament omale täielikud õigused.
Seega esitame me 2010. aasta alguses Lissaboni lepingule vastava uue aluse, mis annab mõistagi Euroopa Parlamendile õiguse nimetatud küsimuses tegutseda, sest me soovime, et ka parlament asuks selle tegevuse eesliinil, millega võideldakse terrorismi vastu ja julgeoleku eest, austades sealjuures loomulikult meie põhiõigusi ja õiguslikke tagatisi.
Et nii paljud teist võtsid sõna soolise tasakaalu teemal - ma tänan teid märkuste eest -, mis on väga oluline nii mulle, komisjonile kui ka teistele Euroopa institutsioonidele, siis lubage mul lõpetuseks ära märkida, et täna peetakse kümnendat korda rahvusvahelist naistevastase vägivalla kaotamise päeva. Ma arvan, et ka sellel teemal tuleb meil Euroopas midagi ette võtta. Kahjuks on Euroopas veel palju juhtumeid, kus naisi ründavad nende meesoost kaaslased või endised kaaslased. Ma soovin kasutada võimalust ja näidata meie kindlat tahet tegelda selle olulise probleemiga, mida esineb ka meie Euroopa ühiskonnas.
Mario Mauro
(IT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Rahvusvaheline ajakirjandus kasutas uue Euroopa Liidu ajastu avamise puhul toimunud ametissenimetamiste kommenteerimisel sageli niisuguseid väljendeid nagu "kandidaadid, kes ei sobi ametikohale” või "ebarahuldavad kandidaadid”.
Mina soovin üldisest arvamusest kõrvale kalduda. Härra Verhofstadt ei ole kunagi öelnud midagi õigemat kui see, et olenevalt vaatajast võib klaas olla kas pooltäis või pooltühi. Seepärast ma mõtlengi, millise põhimõtte alusel ülemkogu need kaks isikut valis. Ma arvan, et see oli ühendusele tuginev põhimõte, ja ma püüan selgitada, mida ma sellega mõtlen. Ametist lahkuva komisjoniliikme valimine Euroopa välisministri rolli edastab selge sõnumi, et tahetakse ellu viia ühenduse välispoliitikat, mitte niisugust välispoliitikat, milles järgitakse mõne konkreetse riigi põhimõtteid. Mis minusse puutub, siis mulle ei olnud uudiseks see, et proua Ashton on britt, vaid see, et ta on komisjonist. Teisisõnu asub ta välisasjades ühenduse seisukohale, mis ei ole seotud ühegi konkreetse riigi seisukohaga.
Mis puudutab Belgia peaministri nimetamist kandidaadiks, siis see on seatud kahtluse alla tema ja tuntumate isikute võrdlusega. Ma usun, et me ei oota Euroopa Ülemkogu eesistujalt, kes jääb ametisse kaheks ja pooleks aastaks, et ta karjuks kõvemini kui teised või et ta kehtestaks end rohkem kui teised, vaid et ta veenaks teisi rääkima ühel häälel. Sellepärast arvan, et härra Van Rompuy esitamine kandidaadiks oli hea otsus.
Me peame lähtuma ühenduse seisukohast, sest kui me tõepoolest soovime Euroopat üles ehitada, on õige valida need isikud nimetatud kriteeriumide alusel. Me saame vaadelda selle valiku tõhusust ja tulemuslikkust siis, kui näeme neid tegutsemas, kuid ma kutsun kõiki toetama veendunult nende tööd, sest vastasel korral oleme tõesti oma parimad võimalused elus käest lasknud.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Lugupeetud juhataja! Ma võtsin eile täiskogus sõna, et rõhutada, kui oluline on Stockholmi programm, mis on 10. detsembril Euroopa Ülemkogu päevakorras. Ma võtsin sõna ka selleks, et juhtida tähelepanu programmi sisule, ja eriti selleks, et kutsuda üles andma suurim parlamentaarne toetus raportile, mis valmis kolme parlamendikomisjoni koostöös. Ma pean siinjuures silmas õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning põhiseaduskomisjoni. Seepärast rääkisin ma eile, kui oluline on luua kodanike Euroopa ja ka turg.
Ma arvan, et nüüd on kätte jõudnud õige hetk rõhutada selle küsimuse tähtsust lähtuvalt põhiseaduslikust seisukohast, mis on 10. ja 11. detsembril toimuva Euroopa Ülemkogu kohtumise päevakorras. Lõppude lõpuks saab parlament tänu Lissaboni lepingule tugevamaks.
Parlament saab oluliselt tugevamaks just vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala küsimuses, kui töötatakse välja tegevuskava, mis on kavas vastu võtta Hispaania eesistumisperioodil, sest niisugune koostöö on vajalik Euroopa Liidu lepingu artikli 17 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 295 järgi. Nimetatud artiklites kutsutakse meid üles tegema institutsioonidevahelist koostööd ja nõutakse meilt institutsioonidevahelise koostöö suhtes kokkuleppe saavutamist, et arendada ühiselt Lissaboni lepingu rakendamise strateegiat. Lisaks tuleb meil seda tehes kinni pidada põhimõtetest, mis puudutavad suurimat võimalikku läbipaistvust, subsidiaarsust ja koostööd riikide parlamentidega. Viimased osalevad seepärast ka Lissaboni tegevuskava väljatöötamises.
See tähendab, et meil tuleb palju rohkem tööd teha. Meie elu see lihtsamaks ei muuda. Vastupidi, see muutub palju keerulisemaks. Samuti oleme me sunnitud läbi viima hindamise, et kogemustest õppida. Sellega tahetakse tagada, et me järgime Euroopa mudelit ja põhiõigusi. Euroopa Parlament peab hakkama rohkem osalema ka andmekaitsega seonduvas. Ma pean silmas järelmeetmeid seoses SWIFT-lepinguga, millele täna varem viidati ning mis on meie ja USA kahepoolsete suhete kontekstis väga oluline.
Kõige enam aga hakkab Euroopa Parlament osalema Euroopa institutsioonilise struktuuri ametite tegevustulemuste analüüsis ja järelmeetmete võtmises. Ma pean silmas Europoli, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametit, Eurojusti ja Frontexit.
Kõigil neil põhjustel soovin ma, et Euroopa Ülemkogu päevakorras oleks kajastatud, kui oluline on kohustus tegutseda koos Euroopa Parlamendiga ja teha temaga koostööd, pidades silmas eriti selle tegevuskava ettevalmistust ja järelmeetmeid, mis tulevasel kuuekuulisel Hispaania eesistumisperioodil vastu võetakse.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Lugupeetud juhataja! Me saime sellega hakkama - Lissaboni leping jõustus. Ma soovin tänada Cecilia Malmströmi, eesistujariiki Rootsit ja kogu meeskonda, kes tegi väga tublit tööd. See on suur saavutus.
Sellega seoses soovin ma lühidalt rääkida kahest punktist, mis on tänase arutelu teemaks. Esimene punkt puudutab ülemkogu eesistujat. President Barroso, te ütlesite äsja, et soovite Herman Van Rompuyga tandemina töötada. Ma arvan, et see on väga hea mõte. See on õige, et teil tuleb teha ülemkoguga koostööd. On siiski üks asi, mille ma soovin selgelt välja öelda: ülemkogu eesistuja ei anna aru Euroopa Parlamendile ega ühelegi teisele parlamendile. See tähendab, et teie olete komisjoni presidendina õiguspärane demokraatlik institutsioon ja Euroopa õiguspärane demokraatlik president. Sellepärast töötage minugipoolest tandemina, kuid palun tehke nii, et teie istute eespool ja juhite ratast.
Minu teine mõte puudutab seda, et nõukogu esindaja sõnul asub Cathy Ashton 1. detsembril 2009. aastal täitma kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ametikohuseid. Esiteks on see vaid üks amet - kõrge esindaja ja komisjoni asepresident - ja teiseks ei saa ta ametikohuseid asuda täitma enne parlamendi heakskiidu saamist. Alates 1. detsembrist on Barroso esimene komisjon õiguslikus mõttes eikellegimaal Nice'i lepingu lõppemise ja Lissaboni lepingu kehtivuse alguse vahel. Cathy Ashton asub ametikohuseid täielikult täitma alles pärast parlamendi heakskiidu saamist 2010. aasta jaanuari lõpus.
Ja lõpetuseks mõni sõna Euroopa Parlamendi arutelukultuuri kohta. Meil tuleb vaid kuulata härra Farage'it. Kui tema ja tema erakond peaks kunagi Ühendkuningriigi valitsusse saama, hakkavad britid kõrgelt hindama Euroopa Liidu asutamisvabadust, sest suur osa neist kolib Prantsusmaale, Saksamaale, Hispaaniasse ja Itaaliasse ning ka Portugali, härra Barroso.
Jill Evans
Lugupeetud juhataja! Ülemkogu kohtumine leiab aset vähem kui kaks nädalat pärast Lissaboni lepingu jõustumist ning nagu minister ütles, oleme selleni jõudmiseks pidanud läbi käima pika ja raske tee. Paljud meist on aga seisukohal, et me oleme jäänud ilma olulisest võimalusest. Puudu on ikka veel üks lüli, mis on ELi ja Euroopa rahva suhetes hädatarvilik demokraatlik osis, nimelt riigisisene või piirkondlik haldustasand.
Paljud valijad leiavad, et Euroopa on kaugemal kui kunagi varem, ja meil tuleb selle küsimusega kiiresti tegelda. Mitte kõigil meist ei olnud rahvahääletust ega võimalust öelda oma seisukoht Euroopa edasise arengu kohta, kuid samas leiavad kogu ELis aset muudatused, mis mõjutavad otseselt meie tööd, kui me seisame vastamisi eesolevate probleemidega, ja kõiki neid poliitilisi küsimusi, mida juba nimetati - tööhõivet, sotsiaalseid õigusi, majanduslikku reguleerimist, võitlust terrorismi vastu, rahu ja õiglust -, ning ma olen uhke, et saan kõnelda muu seas organisatsiooni Campaign for Nuclear Disarmament Walesi haru juhina.
Olulisima proovikivini meie ajaloos - Kopenhaageni tippkohtumiseni - on jäänud mõned nädalad. Kuni 80% leevendus- ja kohanemismeetmetest viiakse ellu kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Paljud piirkondlikud valitsused, näiteks Walesi valitsus, on olnud võitluses kliimamuutuse vastu põhjapanevate meetmete vastuvõtmise eestvedajad. Just seal viiakse ellu igasugused rahvusvahelised lepingud. Seega tuleb meil vaadata liikmesriikide tasandist edasi, Euroopa rahvaste poole.
Pühapäeval, 13. detsembril toimub rohkem kui 150s Kataloonia omavalitsuses rahvahääletus eraldumise kohta Hispaaniast. Kuidas EL sellele reageerib? Kas see teema on ülemkogu päevakorras? Ma kahtlen selles, ehkki ta peaks olema. Euroopa on muutumas ning ma loodan, et uus eesistuja mõistab seda ja reageerib sellele.
Peter van Dalen
(NL) Kõigepealt soovin ma eesistujariigile Rootsile viimaste kuude jõupingutuste eest tunnustust avaldada. Erilist kiitust väärib viis, kuidas ta lahendas härra Van Rompuy ja paruness Ashtoni ametissenimetamise Rubiku kuubiku.
Ma olen nende nimetamisega väga rahul, sest härra Van Rompuy juba ütles, et tema isiklikud seisukohad on täiesti ebaolulised. Tema sõnad on tunnistuseks tema tarkusest ja heast intuitsioonist. Ma avaldan härra Van Rompuyle kiitust tema eurorealistliku suhtumise eest ja tuletan seda talle ka tulevikus meelde, olenemata sellest, kas meeldetuletus on ootuspärane või vajalik või mitte.
Kahjuks olen ma kuulnud ka hukkamõistvaid avaldusi nendelt, kes kardavad, et ülemkogu esimesel alalisel eesistujal ei ole selleks tööks piisavalt asjatundlikkust. Ilmselt on mõned inimesed oodanud mingisugust Euroopa supermeest. Mina kindlasti nendega nõus ei ole ja härra Van Rompuy esimesed avaldused on mu kahtlused hajutanud. Ta ei ole kunagi öelnud, et soovib niisuguseks Euroopa supermeheks saada.
Lugupeetud juhataja! Eelseisval ülemkogu kohtumisel peavad Euroopa valitsused oma Kopenhaageni strateegia üksikasjad paika saama, et oleks võimalik saavutada parim võimalik tulemus. Ma soovin härra Van Rompuyle tema tehnilisel ametikohal ja nõukogu eesistujale härra Reinfeldtile selle väga olulise ülesande täitmisel palju edu. Lisaks soovin ma meile kõigile häid ja eeskätt tulevikku suunatud tulemusi.
Takis Hadjigeorgiou
(EL) Lugupeetud juhataja! Järgmisel ülemkogu kohtumisel seisab ees oluline küsimus - laienemise küsimus. Kui me räägime laienemisest, siis mõistame, et Türgi teema moodustab suure osa sellest arutelust. Meie, nii Küpros kui ka minu partei - ma soovin selle siin Euroopa Parlamendi ees selgelt välja öelda - toetame täielikult Türgi liitumist Euroopa Liiduga. Me ei väsi aga kordamast, et liitumine ei saa aset leida, kui Türgi ei suuda täita samamoodi nagu kõik teised liitunud riigid kõiki kohustusi, mille ta on Küprose ja Euroopa Liidu ees võtnud.
Küprosel toimuvad peagi kahe liidri kõnelused ja kui kokkulepe saavutatakse, sümboliseerib see võitu kogu Euroopa Liidu jaoks. See võit julgustab Euroopa Liitu asuma oma kohale tänapäevases maailmas. Samas tuleb meil rääkida asjadest nii, nagu need tegelikkuses on, ja tegelikkuses okupeerib Türgi poolt Küprost 40 000 sõdurist koosneva väega, et väidetavalt kaitsta Küprose 80 000 türklast. See tähendab, et kaks Türgi sõdurit valvab iga Küprose türklase maja. Ma ei tea, et ühtegi Euroopa Parlamendi liiget niimoodi turvataks. Seega räägime me Küprose türklaste isoleerimisest ning meie pooldame avalikult seda, et okupatsiooniväed lõpetaksid Küprose türklaste isoleerimise.
Lõpetuseks soovin ma märkida, et toetades küll Türgi liitumist, ei saa Küpros olla nõus energiapeatüki avamisega seni, kui Türgi ei täida oma kohustusi Euroopa Liidu ja Küprose ees ja kuni ta ei ole kaotanud tõkkeid, mida ta on seadnud Küprose Vabariigi püüdlustele oma majanduspiirkonda laiendada.
Zoltán Balczó
(HU) Hiljuti tehti Lissaboni lepingust kinnipidamiseks kaks olulist ametikohti puudutavat otsust. Euroopa Liidul on nüüd alaline eesistuja ja välispoliitika kõrge esindaja. Kas need ametikohti puudutavad otsused edastavad meile olulise sõnumi? Nad teevad seda tõepoolest. Me räägime siin istungisaalis palju tasakaalust komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel. Minu arvates ei ole aga olukord tasakaalus, sest ELi valitsusel - komisjonil - on õigusaktide algatamise monopol. Mõnel juhul tegutseb ta peaaegu nagu kohtunik. Tema kontrollib suurt osa võimu, kui meie siin parlamendis varustame selle demokraatia kummitempliga. Lissaboni lepingus ei ole alalise eesistuja kohustusi täpsustatud. Need sõltuvad ilmselt sellest, kui karismaatiline ja otsusekindel ametisse asuv inimene on. Seda võib tõlgendada otsusest, et võim ja kontroll peaksid jääma - teie sõnul - komisjonile, kes esindab ühiseid riigiüleseid huve. Meie aga ütleme, et need on jäänud impeeriumi juhi kätte, kes kontrollib tsentraliseeritult 500 miljoni inimese elu.
Teiselt poolt oleks samuti väga tähtis tagada meie otsustav tegutsemine, kui asjasse puutub meie otsene ülesanne - kui me räägime kliimakonverentsist. See kätkeb aga otsustava sammu astumist USA vastu. Ma olen üsna kindel, et president Barroso läks äsja saalist välja sellepärast, et teha üks telefonikõne selles küsimuses.
Marietta Giannakou
(EL) Lugupeetud juhataja! See, et Lissaboni leping lõpuks jõustus, on oluline. Muidugi on Euroopa kodanikud vaadanud kümme aastat, kuidas Euroopa Liidul ei õnnestu leida viisi, mis aitaks tagada institutsioonide tõhusa töö pärast kaheteistkümne uue liikmesriigi ühinemist. Nüüd on aga olud muutunud. Meil on ülemkogu eesistuja - kõik inimesed kinnitavad meile, et ta on isik, kes püüab saavutada üksmeele ja kokkuleppe - ning meil on ka välispoliitika kõrge esindaja.
Eelnevad kommentaarid selle kohta, kas nad on sobivad kandidaadid võrreldes nendega, kelle nimesid varem juttudes välja pakuti, või võrreldes nendega, kes on niisugustes küsimustes oletatavasti asjatundlikumad, ei ole olulised. Tähtis on see, kuidas lepingut kohaldatakse. Koostöö Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel on siinjuures väga oluline. Parlamendi rolli küll tugevdati, kuid selleks, et seda olemuslikult tugevdataks ja et Euroopa kodanikud seda tunneksid, tuleb Euroopa Komisjonil tõstatada kiiresti vastavaid küsimusi, arvestades, et tal on Euroopa Ülemkogus algatusõigus.
Ülemkogu töötab eeldatavasti kiiremini, võttes arvesse, et ta ei tööta enam liikmesriikidest eesistujate juhtimisel nagu varem, ning valitsustel ei ole enam võimalik ülemkogu kohtumistega manipuleerida, et väita, et kõik hea tuleb valitsustelt ning kõik halb ja ärritav Brüsselist.
Detsembrikuisel ülemkogu kohtumisel käsitletakse ilmselgelt laienemise küsimusi, kuid ei minister ega komisjoni president ei rääkinud meile ühestki nendega seonduvast üksikasjast, nad tegid seda vaid üldsõnaliselt. Kindel on see, et laienemine Lääne-Balkani riikidesse ja Türki vastavalt Euroopa Komisjoni ettepanekutele on tekitanud palju kahtlusi ja küsimusi, olenemata eesmärgist integreerida need riigid Euroopa Liitu.
Catherine Trautmann
(FR) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Neljapäeval nimetas Euroopa Liit Herman Van Rompuy ülemkogu esimeseks alaliseks eesistujaks ja Catherine Ashtoni Euroopa diplomaatia eest vastutajaks. Head kolleegid, ma soovisin tulla tagasi arutelu juurde, mis on meie institutsioonides aset leidnud alates hetkest, mil nende ametissenimetamine teatavaks tehti.
Minu arvates on nimede ja ülesannete kõrval keskne teema hoopis riigid. Lubage mul selgitada, mida ma silmas pean. Me näeme toimumas midagi, mis võiks kujutada endast suurimat luupainajat nende jaoks, kes lõid Euroopa Ühenduse ideaali ja kelle unelmaks oli liit. Toona usuti, et liidu juured on riigi õiguspärasuses ja tema tulevik seisneb riikide omakasupüüdlikkuse ületamises. Pinge kahe vastuolulise poole vahel, mis võib vahel olla piinarikas, tekitab sageli omapäraseid mehhanisme, kuid eelkõige teenib ta maailmas ainulaadse poliitilise käsituse huve.
Lugupeetud kolleegid! Euroopa, mis piirduks üksnes valitsustevahelise töö saavutustes seisneva ühendusega, oleks luupainajalik. Nagu me praegu näeme, on tulemuseks kahtlused asjatundlikkuses, õiguspärasuse puudumise eeldamine ja pinge poliitiliste ühenduste vahel.
Nagu te juba taipasite, ei taha ma oma sõnavõtuga hakata uuesti kellegi üle kohut mõistma pelgalt kavatsuste pärast. Ma eelistan tuletada teile meelde meie, Euroopa Parlamendi liikmete õigusi ja kohustusi. Meie kohustus on seada kahtluse alla mõistetamatu kauplemine, mis neid Lissaboni lepingust tulenevatesse ametitesse nimetamisi ümbritseb. Meie tulevane kohustus on sundida ülemkogu lõpetama niisugune ebademokraatlik, arhailine ametissenimetamise meetod, mis toetab mõtet, et Euroopa varjab enda ülesehitamisel ennast inimeste eest.
Meie kohustus on kasutada kogu oma uut parlamentaarset eesõigust, millega me saame mõjutada poliitikat ja mis tuleneb meile Lissaboni lepinguga tagatud uutest volitustest.
Parlament peab nõrgenenud komisjoni ja tugevnenud valitsustevahelise keskuse vahel muutuma institutsiooniliseks tasakaalupunktiks. Sellega seoses loodan ma, et komisjoni asepresident peab osalema Euroopa Parlamendi kuulamistel samamoodi nagu teised volinikud. Tõepoolest, meil on õigus neid läbi viia, see õigus on antud meile asutamislepingutega. Samuti toetan ma proua Harmsi ettepanekut korraldada uue eesistuja kohtumine kõikide fraktsioonidega.
Meie kohustus on anda tõuge Euroopa lõimumisele, mis on praegu väga halvas seisus. Keegi ei saa mõistlikult soovida, et härra Van Rompuy ja proua Ashton neile usaldatud ülesannetes ebaõnnestuksid, ja eriti soovin ma edu proua Ashtonile, sest olen uhke, et kõrge esindaja ametikohale nimetati naine.
Marielle De Sarnez
- (FR) Lugupeetud juhataja! Kõigepealt soovin ma tänada eesistujariiki Rootsit selle eest, et ta lõpetab aasta lõpul eesistumisperioodi oma parimate saavutustega. See on hea sõnum nii komisjoni kui ka meie parlamendi jaoks.
Siiski soovin ma tuua esile mõningad mõtted. Esimene on ametissenimetamiste küsimus. Minu jaoks ei ole kaheldav mitte inimeste, vaid menetluse küsimus. Ma loodan, et see oli viimane kord, kui ametissenimetamine toimus niisugusel viisil. Eurooplased ootavad aruteludes läbipaistvust, demokraatiat ja selgust, kuid see, mida nad said, oli selgusetus ja viimase minuti läbirääkimised Euroopa Ülemkogu suletud uste taga. See ei tohi enam korduda ja ma usun, et Euroopa Parlament peaks pakkuma tulevikuks välja uue korra ja uued reeglid.
Mis puudutab kliimamuutust, siis ma soovin, et Euroopa Liit räägiks ühel häälel ja tegutseks pärast Kopenhaageni konverentsi ühtselt, olenemata sellest, millised on konverentsi tulemused. Liikugem edasi! Seadkem endale sihiks kasvuhoonegaaside tegelik 30%-line vähendamine! Kui ma ütlen "tegelik”, siis see tähendab, et ühel päeval tuleb meil lõpuks tõstatada erandite ja heitkogustega kauplemise küsimus. Liikugem edasi ja võtkem endale taas ranged finantskohustused arengumaade ees. Me võlgneme seda neile.
Lõpetuseks tuleb meil seoses majandusliku ja sotsiaalse olukorraga püüda kehtestada uus majandusmudel, milles on esikohal tööhõive, sotsiaalne areng ja pikaajalisus ehk teisiti öeldes jätkusuutlikkus kõigis võimalikes variantides. Seepärast vajame me järelevalvet ja reguleerimist, poliitikat, mis soosib rohkem väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, ning ühtset hoiakut maksusüsteemi suhtes, milles eelistatakse pikaajalisust lühiajalisusele.
Gerald Häfner
(DE) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Missugune on meie olukord praegu, enne kõnealust tippkohtumist Euroopas? Mõnest sõnavõtust jäi mulje, nagu oleks kõik korras, kui meil oleks vaid piisavalt sotsiaaldemokraatidest ja liberaalidest - jah, härra Schulz - volinikke. Minu arvates on see ekslik. Kõik saab korda siis, kui me lepime kokku Euroopa olulistes ülesannetes.
Kakskümmend aastat tagasi langetasime me Euroopas raudse eesriide ja minu jaoks on märkimisväärne asjaolu, et seda tegid inimesed - kodanikud, mitte relvajõud, valitsused ega salateenistused. Ma usun, et ka tulevikus saame me Euroopat ehitada üles üksnes koos kodanikega.
Teiseks tuleb lõhkuda veel müüre, sealhulgas neid, mis on meie peas. Paljud inimesed näiteks arvavad ikka veel, et me saame vastandada vabadust ja julgeolekut, ehkki me teame, et vabadus on vaid siis tõeline, kui me kaitseme seda. See kaitsmine ei tohi aga toimuda põhiõiguste arvelt ega tuua kaasa jälitusriigi loomist, võttes arvesse SWIFTi ja teiste teemade näiteid.
Paljud inimesed usuvad ka seda, et Euroopat ja demokraatiat on võimalik vastandada. Samas saab pikas plaanis olla edukas vaid demokraatlik Euroopa. Paljud inimesed arvavad, et keskkond ja majandus on vastandlikud nähtused, kuid pikaajalist heaolu saab tagada vaid keskkonnateadliku majanduse loomise kaudu.
Lõpetuseks soovin ma öelda üht. Peagi võetakse vastu Stockholmi programm ja kui me ei tee selles kõike võimalikku, olenemata sellega kaasnevatest kuludest - paljud inimesed on valmis kulutama sadu miljoneid pankade väljaostmisele, kuid koonerdavad kliima arvelt -, kui me ei tegutse kiiresti ja järjekindlalt, siis juhtub inimkonnaga sama mis minugagi praegu. Aeg saab otsa.
Roberts Zīle
(LV) Tänan teid, juhataja. Eelmisel nädalal koges Euroopa ühiskond kaht sündmust. Jalgpallihuvilised nägid, kuidas kohtunik valis välja meeskonna, kes osaleb maailmameistrivõistluste finaalmängudel, kuid ühiskond tervikuna ei näinud või ei mõistnud, kuidas ja miks valisid teatud vahekohtunikud välja meistrid Euroopa ametikohti täitma. Ja ikkagi, kui küsida, kellele Valge Maja või Kremli esindaja tulevikus helistab, on vastuseks, et ta helistab endiselt nendele isikutele, kellele varemgi. Mis puudutab detsembrikuise ülemkogu meetmeid, siis võttes arvesse majandus-, finants- ja tööhõiveolusid, kutsun ma eesistujariiki Rootsit üles pidama meeles Balti riikide sellealast olukorda, mis on hästi teada. Arvestades neisse riikidesse tehtud jõulisi investeeringuid, on nad nüüd sunnitud meeleheitlikult kinni hoidma omavääringu ja euro jäigast ja investorile soodsast vahetuskursist. Tegelikkuses tähendab see nende majanduse devalveerumist, nii et Baltimaade inimesed jõuavad tööpuuduse poolest esikohale ja nende demograafiline olukord muutub murettekitavaks. Missugusest Euroopa solidaarsusest saame me kodanikele rääkida, kui nende sotsiaalne ja majanduslik olukord jääb lõpuks Euroopa keskmisest veel rohkem maha, kui see oli enne Euroopa Liiduga ühinemist?
Andrey Kovatchev
(BG) Lissaboni lepingu jõustumine peaks tooma kaasa suurema läbipaistvuse, demokraatia ja tõhususe otsuste tegemisel. Nagu me aga teame, ei käi tõhusus ja demokraatia alati käsikäes, eriti kui puudub kooskõla institutsioonide ja kodanikevaheliste suhete vahel. Kahtlemata oleks demokraatlikum leida sobiv viis kaasata Euroopa kodanikud Euroopa Ülemkogu eesistuja valimisse, nii et Euroopa Liit tuleks tõepoolest kodanikele lähemale. Ma arvan, et see on meie tulevikuülesanne. Hoolimata kõigest soovin ma ülemkogu eesistujaks ja kõrgeks esindajaks nimetatud isikutele edu.
Mis puudutab Euroopa Ülemkogu kohtumist 10. ja 11. detsembril, loodan ma siiralt, et seal võetakse vastu kõikehõlmav programm Lissaboni lepinguga seotud institutsiooniliste küsimuste kohta. Ma pean silmas Euroopa välisteenistust. Meile tuleb anda selge ülevaade selle koosseisust, õiguslikust seisundist ja volitustest. Sellega seoses hääletab Euroopa Parlament oma seisukohta Elmar Broki raporti suhtes. Ma ootan ülemkogult ka üksikasjalikku selgitust kriisist väljumiseks kavandatud ja kohaldatavate kooskõlastatud strateegiate tulemuste, sealhulgas igasuguse majandus- ja finantsmeetmete paketi kohta. Ma soovin teada eriti seda, missugune on ülemkogu seisukoht tulevaste Euroopa finantsjärelevalveasutuste suhtes, mis peaksid edaspidi aitama vähendada praeguse kriisi tegeliku põhjuse, finantsalaste väärtegude riski.
Teine oluline punkt, mille kohta ma soovin kuulda ülemkogu otsust, puudutab näiteks Lissaboni strateegia järgset terviklikku strateegiat, mis, nagu me kuulsime, tahetakse vastu võtta 2010. aasta märtsis. Ma loodan, et parlament hakkab selles strateegias aktiivset osa täitma. Strateegia keskmes peavad olema Euroopa kodanikud. Töökohtade loomine investeeringute, teadusuuringute, innovatsiooni, keskkonnahoidliku tehnoloogia ja ökotõhususe kaudu peab olema tegur, mis aitab kaasa jätkusuutlikule majandusarengule, mitte vastupidi. Mis puudutab Stockholmi strateegiat, siis ma soovin, et Schengeni ala laiendataks niipea kui võimalik, et see hõlmaks mõistagi ka Bulgaariat ja Rumeeniat. Tänan teid ja soovin kohtumisel edu.
Glenis Willmott
Lugupeetud juhataja! Kõigepealt soovin öelda, et mul on hea meel härra Van Rompuy nimetamise üle uude ametisse ja ma olen eriti uhke selle üle, et meie esimene kõrge esindaja on niisugune väga võimekas ja andekas briti naine nagu Cathy Ashton.
Mis puudutab ülemkogu kohtumist detsembris, siis sel nädalal olime tunnistajaks ilma kahjulikule mõjule Inglismaa loodeosas Cumbrias, mida tabasid rasked üleujutused, kuid ilm ei tekita ootamatut viletsust mitte ainult Euroopas. Halb ilm põhjustab ka teistsuguseid seninägematuid inimtragöödiaid kogu meie planeedil.
Eitamine on kerge valik, kuid ma ei läinud poliitikasse selleks, et võidelda kergete valikute eest. Ma ei taha, et minu lapsed või lapselapsed küsiksid minult, miks ma midagi ei teinud. Minu piirkonna konservatiivide esindaja on Roger Helmer, kes nimetab inimeste põhjustatud kliimamuutust müüdiks. Hoolimata sellest, et tooride liidri David Cameroni väitel on nende partei keskkonnateadlik, ohustab Helmer konservatiivide keskkonnapoliitikat ja näitab selle ebausaldusväärsust.
Meil tuleb tegutseda, kuid üksinda kliimamuutuse vastu võidelda ei saa. Me vajame meetmeid kõikidel tasanditel, sealhulgas tuleb meil endi tekitatavat süsinikdioksiidi hulka vähendada vähemalt 2%. Ma toetan niisuguseid inimesi nagu meie peaminister, kes lubas 2050. aastaks vähendada süsinikdioksiidi heitkogust 80%. Ühendkuningriigi leiboristidest valitsus soovib saavutada kaugeleulatuva, tõhusa ja õiglase kokkuleppe ning toetada vaeseimaid riike heitkoguste vähendamisel ja kliimamuutusega kohanemisel.
Igasugused kokkuleppelised vahendid, mis seoses kliimamuutusega eraldatakse, peavad lisanduma olemasolevale arenguabile ega tohi pärineda kinnitatud eelarvetest. Igasugune Kopenhaagenis saavutatav rahastamiskokkulepe peab käsitlema konkreetselt kliimamuutuse mõju arengumaadele ega tohi asendada teisi väärtuslikke abivoogusid. Praegu näib tähelepanu keskmes olevat lühiajaline kiire rahastamine, kuid meil on vaja ka pikaajalisi kohustusi. Kas härra Barroso saab tagada, et ta seab 2012. aasta järgsed finantskohustused ükskõik missuguse Kopenhaagenis saavutatava kokkuleppe prioriteediks?
Diana Wallis
Lugupeetud juhataja! Me seisame uue ajastu lävel ja vahest peaksime endale esitama kolm küsimust: kes?, kuidas? ja mida?. Küsimusele "kes?” eelmisel nädalal juba enam-vähem vastati ja keegi ei saaks olla sellega rohkem rahul kui mina. Nädal tagasi alustasime komisjoni koosseisus kolme naisega, kuid lõpetame üheksaga.
Ma võin otsustajatele öelda, et Euroopa Parlamendi ülikonnas ja lipsus naissoost liikmed küll taandusid praegu, kuid nad on tagasi viie aasta pärast, kui ametissenimetamise kord ei parane. Palun, kas meil järgmisel korral võiks olla nii, et iga liikmesriik nimetab ühe nais- ja ühe meeskandidaadi, et me ei peaks jälle viimasel minutil kiirustama.
Ma soovin rääkida ka küsimusest "kuidas?”. Protsess oli läbipaistmatu. Siin öeldi, et me peame mõtlema nüüd Lissaboni lepingu praktilisele mõjule. Muutkem läbipaistvus meie kolme institutsiooni märksõnaks ning meie omavaheliste suhete ja avalikkusega avameelse suhtlemise põhimõtteks. Läbipaistvus peab olema tulevikus juhtpõhimõte.
Küsimus "mida?” tähendab kodanike seadmist tähelepanu keskmesse. Uus Stockholmi programm on hea algus, see on palju kodanikukesksem kui selle eelkäijad, kuid meil tuleb jätkuvalt kaitsta oma kodanike õigusi, tagades neile turvalisuse, kuid kindlustades samal ajal neile lihtsama igapäevaelu kogu Euroopas.
Mirosław Piotrowski
(PL) Lugupeetud juhataja! Tulevasel Euroopa Ülemkogu kohtumisel on endiselt valdavaks teemaks hiljutine ülemkogu eesistuja ja ELi diplomaatia juhi valimine. Paljude jaoks oli lisaks nende konkreetsete isikute valimisele üllatav ka asjaolu, et nende ülesanded ei ole selgelt kindlaks määratud. Pikka aega on meile räägitud, et uus Lissaboni leping muudab ELi töö paremaks, kuid nüüd, mil see kehtima hakkab, näib, et see tekitab konflikte ametikohtade küsimustes. Kumbki nendest kandidaatidest ei ole esitanud oma tegevuskava, vastupidi näiteks härra Barrosole, kes tegi seda enne komisjoni presidendi valimisi.
Me liigume katseetappi, kus palju sõltub uute liidrite isikuomadustest ja kujutlusvõimest. Me võime vaid loota, et kui nad käsitlevad niisuguseid küsimusi nagu komisjoni ülesannete ümberjaotamine ja looduse tsüklilised muutused, mis ei olene kuigi palju inimtegevusest, siis tegelevad nad ka ELi kodanike konkreetsete probleemide lahendamisega, näiteks majanduskriisiga, ELi vaeseimate piirkondade abistamisega ja terrorismivastase võitlusega.
Gunnar Hökmark
Lugupeetud juhataja! Ma arvan, et pärast Lissaboni lepingu reaalsuseks saamist, Euroopa Ülemkogu kohtumist eelmisel nädalal ja volinike ametissenimetamist on aeg määrata kindlaks uued eesmärgid ja näha meie ees seisvaid uusi ülesandeid.
Üks neist on ilmselge - töö pärast Kopenhaageni konverentsi on sama keeruline, kui ta oli enne seda. See on jätkuvalt Euroopa Liidu ja ka uue komisjoni üks põhiülesandeid. Meil tuleb aga võtta arvesse ka asjaolu, et aeg on jätta seljataha vanad arusaamad Ida- ja Lääne-Euroopast või vanast ja uuest Euroopast ning mõelda, et on vaid üks Euroopa.
Samuti on nüüd, pärast Lissaboni lepingu arutelusid jõudnud kätte aeg otsida uut tõuget laienemisele.
Horvaatia ja Island - ma soovin, et nad võistleksid 28. liituja koha pärast. Arvesse tuleb võtta aga ka Lääne-Balkani riike ja mõistagi läbirääkimisi Türgiga. Need on teemad, mida meil tuleb nüüd käsitleda ja mis aitavad muuta Euroopa Liidu tugevamaks selles uues maailmas, kus me peame olema tugevad ning tegutsema ideede ja väärtuste eestvedajatena.
Kuid samuti on meil nüüd vaja uut tegevuskava sotsiaalse Euroopa jaoks - ma pean silmas töökohti, innovatsiooni ja heaolu - ja ainus viis, kuidas seda saavutada, on tagada, et pärast kriisi saame me konkurentsivõimeliseks ja juhtivaks majanduseks.
Ma soovin veel rõhutada komisjoni uue koosseisu ülesannet kindlustada, et ei oleks protektsionismi, et väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid oleks kogu Euroopas lihtne asutada ja et neil oleks lihtne areneda ja tegutseda ning et me saaksime tagada paindliku Euroopa majanduse. See on oluline ning ma ütlen komisjoni presidendile ja kõikidele volinikele, et sotsiaalse Euroopa saavutamiseks tuleb meil tagada konkurentsivõimeline Euroopa majandus.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Lugupeetud juhataja, proua Wallström! Lissaboni lepingu ratifitseerimine on nüüd läbi ning riigipead ja valitsusjuhid valisid volinik Catherine Ashtoni ELi esimeseks välisministriks, ehkki see ei ole tema ameti ametlik nimetus.
Järgmine ülesanne on nüüd luua Euroopa Liidu välisteenistus. Selle teenistuse loomisel on minu arvates oluline silmas pidada üht - ning ma palun eesistujariigil Rootsil ja konkreetselt Cecilia Malmströmil kanda hoolt selle eest, et välisteenistuses pöörataks sellele tähelepanu -, nimelt seda, et välissuhete ja laienemise peadirektoraatides on uute liikmesriikide esindajate osakaal ülimalt väike. Kui liikmesriikidele antakse riiklikud kvoodid, tuleb silmas pidada, et nendes kahes peadirektoraadis on uued liikmesriigid vaevu esindatud. Seega ei tohi olla mingisugust diskrimineerimist, sest selleks, et välisteenistus oleks inimeste silmis usaldusväärne, tuleb proportsionaalsusele tähelepanu pöörata. On väga oluline, et välisteenistuses rakendataks seda proportsionaalsust ja võrdset kohtlemist. See on meie kõigi huvides.
Ma kutsun Euroopa Komisjoni ja ka nõukogu üles seda küsimust tähelepanelikult käsitlema. Euroopa Liidu 143 välisesindusest vaid üht juhib uuest liikmesriigist pärit diplomaat. See fakt räägib iseenda eest.
Charles Goerens
(FR) Lugupeetud juhataja! See, mida ma ütlen, ei puuduta nõukogu eesistujariiki Rootsit, kes on olnud suurepärane eesistuja ja kellele ma soovin selle eest kiitust avaldada, vaid minu märkused puudutavad konkreetsemalt kogu Euroopa Ülemkogu kolleegiumi.
Mida kõike ei ole tehtud Lissaboni lepingu päästmise nimel! Me oleme aastaid võidelnud selle eest, et muuta Euroopa läbipaistvamaks, tõhusamaks, nähtavamaks ja kodanikulähedasemaks.
Meie arvates ei oleks Euroopa Ülemkogu erakorralisel kohtumisel 19. novembril 2009 Lissaboni lepingu vaimsust reedetud, kui ülemkogu eesistuja ja kõrge esindaja oleks nimetatud alles pärast uue lepingu sõlmimist. Me võitlesime selle lepingu nimel kümme aastat, kuid ülemkogu ei tahtnud oodata kümmet päeva, et jõustada uusi sätteid, mis seostuvad isikute nimetamisega nendele kahele ametikohale.
Lissaboni lepingut, mille eest me nii väga võitlesime, ega selle vaimsust ei oleks reedetud, kui eesistuja ametikoht oleks usaldatud Jean-Claude Junckerile, kes on väljapaistvate kogemuste ja teadmistega ustav eurooplane, hea õpetaja ja Euroopa entusiast. Nii paljude heade omadustega inimest võib harva kohata. Meile ei ole veel selgitatud, kuidas takistasid tema laitmatud omadused tema ametissenimetamist, nagu see tõepoolest näib olevat. Ma ei ole ainus, kes soovib, et seda küsimust selgitataks.
Euroopa Ülemkogu korralisest kohtumisest erakorralise kohtumiseni - ka eelmisel neljapäeval toimunud kohtumisel - ei suudetud varjata lõhet valitsustevahelise koostöö vaimsuse ja ühenduse toimimisviisi vahel. Ma ei ole ainus, kes asjade niisuguse seisu hukka mõistab. Isegi pärast Iirimaa rahvahääletust uskusid paljud inimesed, et Euroopale avanesid uued väljavaated, täpselt samamoodi nagu paljud inimesed avaldasid kahetsust Euroopa Parlamendi selle ametiaja üsna väheveenva alguse üle.
Kokkuvõttes soovin öelda vaid seda, et mul jääb üle üksnes loota, et ametissenimetatud eesistuja, kelle isikuomadused ja poliitilised oskused on hästi teada, suudab võimalikult kiiresti anda Euroopale uue tõuke, mida see hädasti vajab.
Simon Busuttil
(MT) Mõnikord oleme me nii süvenenud oma igapäevatöösse, et ei suuda täielikult mõista ajaloolisi hetki, mis meist mööda lähevad. Lissaboni lepingu jõustumine on üks selline ajalooline hetk, mida meie lapsed ja tulevased põlvkonnad lõpuks uurivad ja õpivad. Niisugustel puhkudel peame me aga mõtisklema ka ajaloolise hetke tähenduse üle. Ma soovin esitada kaks lühikest tähelepanekut.
Esiteks näeme me tänu lepingule viimaks seda, et minu arvates mõttetud arutelud Euroopa institutsioonide ja Euroopa Liidu põhiseaduse teemal lõpevad. Selle asemel oleme nüüd paremas olukorras, et käsitleda Euroopa tegelikke probleeme, näiteks majanduse olukorda, tööhõivet, kliimamuutust ja sisserännet. Need on küsimused, millega meie valijad soovivad näha meid tegelemas.
Minu teine tähelepanek puudutab parlamendi rolli. See on viimane kord, kui Euroopa Parlament tuleb täiskogu istungile kokku seniste volituste alusel. Euroopa Parlament sündis viiskümmend aastat tagasi ja selle liikmeid määrasid ametisse riikide parlamendid. Nüüd jagab Euroopa Parlament ministrite nõukoguga õigust otsustada ning õigusakte koostada ja välja anda. Ma usun, et selle tulemuseks on Euroopa Liidu õigusaktid, mis kajastavad meie kodanike huve paremini. Euroopa Parlament on seadnud endale eesmärgiks kaitsta meie vastuvõetavates õigusaktides kodanike huve.
Ma ennustan, et nõukogu, mille kohtumine järgmisel nädalal aset leiab, pöörab tähelepanu selle ajaloolise hetke tähendusele ja et koos teeme me tööd selle nimel, et endi ees seisvad probleemid lahendada.
Jörg Leichtfried
(DE) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Nii minu, meie kõigi kui ka kogu Euroopa Liidu jaoks on tulevikus üks selge eelisvaldkond ja selleks on tööturg. Meil tuleb pöörata palju rohkem tähelepanu uute töökohtade loomisele ja olemasolevate säilitamisele. See väga oluline valdkond võib avada ukse edukasse ja jätkusuutlikusse Euroopasse ning minu arvates on see viimastel kuudel tõsiselt hooletusse jäetud. Me peame teadma, et vähene tööpuudus avaldab head mõju paljudele valdkondadele. Me peame olema veendunud, et asetame hoova õigesti.
Lisaks ei saa ma aru paljudest siin parlamendis sõna võtnutest, kes kurdavad, et mõningad Euroopa poliitikud ei olnud enne valimist maailmakuulsad. Miks nad peaksid kuulsad olema? Me peaksime eurooplastena olema piisavalt enesekindlad, et öelda, kes meile meeldib ja kes on meie arvates sobiv, ning seejärel valima need inimesed, mitte otsustama selle järgi, kas teised inimesed on neist varem midagi kuulnud või mitte või kas nad sobivad meie rahvusvahelistele partneritele. Igasugune muu suhtumine oleks naeruväärne, täpselt sama naeruväärne nagu paljud sõnavõtud paljudelt kõnelejatelt, kes, kui nad üleüldse siin kohal on, ennast värviliste lippude taha peidavad.
Tunne Kelam
Lugupeetud juhataja! Lissaboni lepingu jõustumise ootus on hea algus advendiajale.
See ei ole aga vaid Jumala and. Me peame ühiselt pingutama, et oma Euroopa projektile väärtust lisada. Eelkõige on nüüd tee avatud ühisele Euroopa poliitikale paljudes valdkondades. Enam ei ole vormilisi ettekäändeid nendest hoidumiseks. Nüüd tuleb nõukogul hakata ellu viima jõulist ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning energiapoliitikat, mis võiks muutuda meie partnerite jaoks tõeliselt usaldusväärseks. Üks kiireloomulisemaid ülesandeid on ühtse energiaturu loomise lõpuleviimine, üleeuroopaliste energiavarustussüsteemide ja hoidlate väljatöötamine ning energiaalase solidaarsuse klausli rakendamine.
Teine probleem tuleneb majanduskriisist. Tegelikult on investeeringute järsu vähenemise ja töötuse suurenemise tagajärjel kannatanud enim euroalast väljapoole jäävad riigid. Võrreldes euroala liikmesriikidega on nad ebasoodsamas konkurentsiolukorras ja seetõttu muutunud ka haavatavamaks. Seepärast on ilmselgelt vaja ajutisi ELi meetmeid, näiteks täiendavaid laenuvõimalusi, et toetada VKEsid ning energia- ja infrastruktuuriprojekte. Lisaks võiks ajutiselt riikliku kaasrahastamise nõudeid vähendades parandada juurdepääsu Euroopa vahenditele.
Lugupeetud juhataja! Nagu teate, teeb minu kodumaa Eesti otsusekindlaid pingutusi, et liituda 2011. aastal euroalaga. Eesti välisvõlg on üks väiksemaid ja tal on õnnestunud eelarvepuudujääk kontrolli alla saada. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni ja volinik Almunia hiljuti avaldatud tunnustus Eestile tema püüdluste eest on julgustav märk, et me oleme õigel teel.
Zoran Thaler
(SL) Detsembris käsitletakse Euroopa Ülemkogu kohtumisel väga olulisi küsimusi. See on esimene ülemkogu kohtumine pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist ja minu kolleegid siin parlamendis rääkisid juba sellest, millised on käsitletavad teemad.
Ma soovin isiklikult juhtida teie tähelepanu ühele väga olulisele küsimusele, millest mõnikord kiputakse mööda vaatama, kuid mis puudutab Euroopa ja Euroopa Liidu kui terviku stabiilsust: see on endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi küsimus.
See riik on viimased neli aastat olnud kandidaatriik, viimased 18 aastat on tal olnud sama hästi kui külmutatud konflikt Kreekaga, kes on tema lõunanaaber ja Euroopa Liidu pikaajaline liige. Seega võib öelda, et meil on Euroopa südames külmutatud konflikt.
Käesolev aasta on endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi jaoks väga edukas olnud. 2009. aastal tegi riik tublisti edusamme. Ta sai Euroopa Komisjonilt heakskiitva aruande, milles soovitati nõukogul lubada alustada läbirääkimisi täisliikmeks saamise üle. 20. detsembril kaotatakse riigi suhtes viisanõue ja veidi aega tagasi toimusid ka valimised Kreekas.
Ma kutsun ühelt poolt nõukogu ja komisjoni ning teiselt poolt liikmesriike üles toetama peaminister Papandreoud ja peaminister Gruevskit, kes on kaks väga südikat meest, et nad leiaksid lõpuks konfliktile lahenduse ja et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik saaks ühineda suure Euroopa perega.
Andrzej Grzyb
(PL) Lugupeetud juhataja! 11. ja 12. detsembril toimuva Euroopa Ülemkogu kohtumisega võetakse kokku Rootsi viljakas eesistumisperiood. Ma soovin avaldada ministrile ja kogu valitsusele kiitust selle eest, et nad viisid lõpule väga keerulise ratifitseerimisprotsessi. Nüüd hakatakse Lissaboni lepingut ka rakendama. Lepinguga luuakse sellised uued institutsioonid nagu Euroopa Ülemkogu eesistuja ja välispoliitika kõrge esindaja. Me teame, et isikute nimetamine nendesse ametitesse on tekitanud vaidlusi ja vastuolusid, kaasa arvatud siin saalis.
Me soovime kandidaatidele kõike head, kuid me tahame öelda ka seda, et tõeliseks proovikiviks kujuneb muu hulgas idapoliitika kvaliteet ja Euroopa välisteenistuse loomine. Me peame aga kahetsusväärseks, et meeskonnas ei ole ühtegi Kesk- ja Ida-Euroopa esindajat. Ma arvan, et uus ülesannete ümberjaotamine aitaks tulevikus kindlasti seda nõuet täita.
Kopenhaageni kliimamuutustealasel tippkohtumisel tuleb muu hulgas heaks kiita Euroopa Liidu väljapakutud edasipüüdlikud eesmärgid. Ka see on eelseisva ülemkogu päevakorras. Samuti on päevakorras Stockholmi programm, mis on oluline turvalisuse ja kodanike seisukohalt, ning Lissaboni lepingu uued sätted. Lisaks hõlmab see kõike majanduskriisiga seonduvat.
Me ootame Lissaboni lepingu kehtestamisest eeskätt seda, et EL muutuks tõhusamaks, et ta suudaks ellu viia edasist laienemist ja et ta oleks nii kodanikele kui ka liikmesriikidele kasulik. Me ootame, et Lissaboni leping annaks uue tõuke ühisturule ning sealjuures kaoks lõhe poliitilise ja majandusliku lõimumise vahel. Me soovime, et Euroopa Komisjoni uue koosseisu ametissenimetamisel võetaks arvesse Euroopa Parlamenti ja tema õigusi, aga rakendataks ka riikide parlamentide uut rolli, säilitades sealjuures subsidiaarsuse põhimõtte, ning me soovime kuulda arutelu selle üle, kuidas arendada Euroopat edasi pärast Lissaboni. Lissaboni lepingu praktiline rakendamine tähendab seda, et solidaarsust ja energiapoliitikat tunnistatakse küsimustena, mida reguleeritakse ka kehtivate õigusaktidega, näiteks määrusega gaasivarustuskindluse kohta.
Ivari Padar
(ET) Härra president! Esmalt soovin rääkida eelmisel nädalal nimetatud kõrgetest ametiisikutest. Mõned eelkõnelejad on kritiseerinud nii presidendi kui ka kõrge esindaja isikuid, mida pean täiesti ebakohaseks. Kunagi pole keegi rahul, kuid isiklikult näen mõlema esindaja nimetamist positiivselt, kuna on leitud tasakaal kõigi huvide vahel: väikeriigid-suurriigid, mehed-naised, erinevad poliitilised poolused.
Võib-olla ainsana jäi mul isiklikult kripeldama, et mõni esindaja uutest liikmesriikidest ei saanud ühele neist kohtadest, kuid ehk siis järgmine kord on see võimalik. Igal juhul soovin tänada kõiki kandidaate enda regioonist, eriti Eesti presidenti Toomas Hendrik Ilvest ja Läti endist presidenti Vaira Vīķe-Freibergat. Arvan aga, et praegu tuleks edasi minna sisulise tööga ja lõpetada see isikutega tegelemine.
Teise olulise punktina soovin rääkida majanduskriisiga tegelemisest, mida peangi antud ülemkogu tähtsaimaks teemaks. Euroopa kodanikud ootavad, et tegeldaks tööpuuduse probleemidega, finantsjärelevalve paketiga. Siinkohal on väga oluline, missugune ja kui teovõimas on uus komisjon. Seda ka minu koduriigi Eesti jaoks, sest meie jaoks on kõige selgem eesmärk uue majanduskasvu saavutamiseks saada euroala täieõiguslikuks liikmeks, millele oleme väga lähedal, kuna suure tõenäosusega täidame Maastrichti kriteeriumid. Tänan.
Alojz Peterle
(SL) Mul on hea meel, et esimene ülemkogu kohtumine, mis toimub Lissaboni lepingu eeskirjade kohaselt, on peagi käes. Ma soovin esimesele ülemkogu eesistujale Herman Van Rompuyle edu. Meil on väga sarnased vaated selle kohta, et me peaksime tegutsema üheskoos, kuid võtma sealjuures arvesse oma mitmekesisust.
Uus institutsiooniline kord võeti vastu selleks, et muuta meie otsuste tegemine kodanikulähedasemaks ning lihtsamaks, demokraatlikumaks, läbipaistvamaks ja tõhusamaks. Sellega seoses oleme palju kuulnud räägitavat võimsast Euroopast. Siinjuures tuleb aga vastata olulisele küsimusele: missugust võimsuse kontseptsiooni me peaksime arendama või millistele alustele me saame rajada võimsa Euroopa? Euroopa Liidu võimsus ja senine edu tulenevad Euroopa asutajate kahest põhiideest: esiteks inimväärikuse austamisest ja teiseks koostööst. See tähendab, et oma huvide kaitsmise nimel tegutsedes peaksime võtma arvesse ka teisi, olgu need üksikisikud, rahvad, vähemused või riigid.
Me peame praegu kogu tõsiduse juures endalt taas küsima, mida tähendab inimväärikuse austamine ja mida tähendab inimeste asetamine meie huvide keskmesse. See küsimus on seotud tihedalt Stockholmi programmiga. Paljud teist on juhtinud tähelepanu põhivabadustele ja vajadusele neid kaitsta, kuid meie arvamused selle kohta, kust inimõigused tegelikult algavad, on üsna erinevad. Ma loodan, et me saame kokku leppida vähemalt selles, et inimõigused saab inimene veel enne, kui talle antakse vastava riigi kodakondsus.
Ma olen samal arvamusel nendega, kes usuvad kindlalt, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 1 peaks inimese kohta kehtima kogu tema elu, sünnist surmani. Eriti tuleb meil kaitsta neid, kes ise ennast kaitsta ei saa. Enne inimeste vabaduste kaitsmist tuleb meil kaitsta nende elu.
Mul oli hea meel kuulda paljusid teist kasutamas väljendeid "tegutseda ühiselt” ja "teha koostööd”. Euroopa võimsus seisneb ühistes püüdlustes, olenemata sellest, kas me räägime humanitaarsest või valitsustevahelisest tegutsemisviisist. Meil võivad ees seista järjest suuremad probleemid, mis nõuavad meilt ühise poliitilise tahte ülesnäitamist, kuid samas ei tähenda suurem koostöö meie identiteedi kaotamist.
Göran Färm
(SV) Lugupeetud juhataja! Me kuuleme kriitikat, et kaks üsna tundmatut poliitikut nimetati ELi tippametitesse. Ma arvan, et niisugune kriitika on ebaõiglane. Vähemalt meie siin parlamendis oleme proua Ashtonit õppinud tundma suurepärase liidrina. Selle kriitikaga tuleb aga tegelda, sest paljud järeldavad sellest, et liikmesriigid soovivad näha ELi üksnes valitsustevahelise koostöö organina, mitte eraldi poliitilise üksusena, mille ülesanne on leida ühiseid lahendusi suurtele probleemidele, mis on seotud näiteks majanduskasvu, töökohtade, rahu ja keskkonnaga. Kui see oleks tõsi, oleks see liit täiesti mõttetu.
Seda silmas pidades teeb muret, et komisjonil ja nõukogul on olnud nii raske üles näidata võimet tegelda ELi ühe olulisema siseprobleemiga, nimelt ELi pikaajalise eelarve reformimisega. Meil tuleb praegu tagada vajalikud vahendid, mida siseturule investeerida. Kõne all on transport ja energiainfrastruktuur. Meil tuleb eraldada vajalikud vahendid, et saaksime kindlustada selle, mida me ütleme uues Lissaboni strateegias, pidades silmas 2020. aastat. Meil tuleb kliimamuutusega võitlemise vahendite küsimus lahendada vähemasti teatud ulatuses ELi eelarve kaudu ja me peame valmistuma tulevaseks laienemiseks.
Seetõttu on minu küsimus eesistujariigile ja komisjonile järgmine: millal me näeme sisulisi ettepanekuid vahekokkuvõtte kohta, mis mõjutab käesoleva finantsperspektiivi järelejäänud kolme aasta eelarve olematuid varusid, sest selle finantsperspektiivi kehtivate ülemmäärade järgi ei ole nende probleemide lahendamiseks, millega ei kannata 2013. aasta lõpuni oodata, võimalik midagi mõistlikku ette võtta, ning millal me näeme ettepanekut koostada pikaajalise eelarvereformi suunised?
Seán Kelly
(GA) Lugupeetud juhataja! Ma soovin Iirimaa nimel öelda paar sõna selle sündmuse kohta, mis on Euroopa Liidu jaoks ajalooline.
Lissaboni lepingu jõustumine, eriti 67% iirlaste poolthääle tulemusel, aitab Euroopa Liidus kõikide enesehinnangut parandada. Ma arvan, et see näitab kodanike suurt toetust tööle, mida Euroopa projekti asjaosalised on nii paljude aastate vältel teinud.
Kahjuks on eesistuja ja kõrge esindaja ametissenimetamine toonud kaasa palju halvustavat kriitikat, mis minu arvates on mõnevõrra ebaõiglane.
Kui inimesed nimetatakse ametisse, peaks neile andma kõigepealt veidi sisseelamisaega ja neid tuleks hinnata töötulemuste, mitte eelarvamuste järgi, mis puudutavad nende võimet seda tööd teha.
Herman Van Rompuy kohta on öeldud, et ta on üksmeele looja ning tõhus läbirääkija, justkui oleksid need halvad omadused. Need on praegusel ajal väga olulised omadused. Mida me tahame? Kas presidendi tüüpi juhti, kes kõnnib uhkeldavalt maailmaareenil ja tekitab segadust? Kas hävitajat, tülitekitajat? Ei, me vajame tublit, tõhusat, mõistlikku juhti ja ma arvan, et selle me ka saime. Ma soovin talle edu.
Paruness Ashtoni kohta on öeldud, et teda pole kunagi ametisse valitud, ning see on ka tõsi, kuid see ei näita mitte mingil viisil tema väärtust isiku või tubli poliitikuna. Ma nägin teda esimest korda tegutsemas siis, kui ma siia tulin, ma esitasin talle konkreetselt küsimuse kaubanduslepingu kohta Lõuna-Koreaga ja ma arvan, et ta täitis oma osa hästi.
Ma leian, et mõned härra Farage'i tänased märkused olid kahjuks liiast, kuid nüüd hakkab mulle selgeks saama, et härra Farage on nagu kauamängiv plaat. Ta kordab kogu aeg samu poliitilisi avaldusi, mis pärinevad Suurbritannia ülemvõimu aegadest, kui rahvad üksteisega võitlesid. Need ajad on möödas. Euroopa Liit on parim rahuprotsess, mida kunagi nähtud. Ta on seda ka tulevikus ja meie, parlamendiliikmed, peame tegema kõvasti tööd, et just nii see nüüdsest alates olekski.
Diogo Feio
(PT) Lugupeetud juhataja! See on oluline arutelu, sest ma usun, et see on viimane, mil me vahetame mõtteid nimede teemal. Tegelikult on aeg pöörata uus lehekülg, arutada poliitikat ja Euroopa Liidu ees seisvaid ülesandeid. Ma soovin ühe niisuguse ülesande esile tuua - see on kriisi lahendamine. See on üks neid küsimusi, mille suhtes Euroopa poliitilised institutsioonid on kõige enam üksmeelel.
On aeg avaldada nõukogule ja eriti eesistujariigile Rootsile kiitust huvi ülesnäitamise eest. On aeg avaldada kiitust komisjonile ja tema presidendile, kes on alati väga muretsenud kriisi lahendamise pärast, ja tuua esile, et parlament ise on erikomisjoni luues näidanud suurt valmisolekut seda küsimust arutada.
Samas on ka aeg, mil on tekkinud lahknevused poliitiliste liidrite sõnade ja nii riikliku kui ka Euroopa tasandi keskpankade juhtide sõnade vahel.
Kõigepealt peame olema ettevaatlikud kriisi lõpu suhtes. Praegu ei ole õige aeg riikide majanduse ja ettevõtete toetamise meetmeid lõpetada. Samas on praegu õige aeg teha tulevikuplaane. Keskpankade juhid on hoiatanud valitsusi, et need peaksid koostama igakülgse kava eelarvepuudujäägi vähendamiseks.
Ajad muutuvad. Keskpankade juhid näitasid ka mitmele valitsusele saadetud sõnumis oma vastuseisu mõningatele meetmetele, näiteks sellistele, millega tahetakse makse vähendada. Mul on kahju, et Portugali valitsus ei kavatse makse vähendada. Eesmärk peab olema konkurentsivõime suurendamine ning selle idee sõnum peab olema selge: suurem konkurentsivõime, rohkem stiimuleid, majanduskasvu ja toetust ettevõtetele ning rohkem majanduskasvu ja töökohti toetavat Euroopat.
János Áder
(HU) Lugupeetud juhataja! Kopenhaageni konverents on Euroopa Ülemkogu kohtumise päevakorras neljas punkt. On kaks vastuolulist aspekti, mis takistavad Euroopa Liidul selles küsimuses ühist seisukohta saavutada. Üks neist puudutab süsinikdioksiidi kvootide müümist pärast 2012. aastat. Komisjon ja mõned vanad ELi liikmesriigid tahavad keelata kvootide müügi pärast 2012. aastat. Samas üheksa riiki - Tšehhi, Poola, Ungari, Rumeenia, kolm Balti riiki, Slovakkia ja Bulgaaria - soovivad tungivalt kvootide müüki jätkata ka pärast 2012. aastat.
Nimetatud riigid, sealhulgas Ungari, on Kyoto protokolli kohustusi täitnud, täitmata jätnud või ka neid ületanud. Ungari, kelle kohustus oli vähendada 8%, on suutnud vähendada 23%. Just seepärast peab Ungari komisjoni seisukohta täiesti vastuvõetamatuks ja nõuab võimalikult kindlameelselt luba müüa oma süsinikdioksiidi kvoote ka pärast 2012. aastat. Samuti kutsun ma kolleege Bulgaariast, Poolast, Tšehhist, Slovakkiast ja Balti riikidest olenemata nende erakondlikust kuuluvusest üles jääma sama kindlameelselt oma seisukoha juurde.
Othmar Karas
(DE) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Kõigepealt soovin ma õnnitleda siiralt teid, proua Malmström, selle eest, et te läksite parlamendist valitsusse ja valitsusest Euroopa Komisjoni. Ma soovin teile kõike parimat.
Meil on viimane Nice'i lepingu kohane kohtumine ja me räägime esimesest Lissaboni lepingu kohasest kohtumisest. See kiire hüpe, muutus ja uus peatükk peab olema esimesel tippkohtumisel märgatav. Euroopa on muutunud. Arutelu institutsioonide teemal on läbi, nagu loodetavasti ka personali teemal. Me läheme üle uutes raamides toimuvale poliitikakujundamisele. Kodanike õigusi ja parlamente tugevdatakse, samuti tugevdatakse Euroopa Liidu ja institutsioonide tegutsemisvõimet ning meile, kolmele institutsioonile, antakse õigused, mis muudavad meie jaoks oma kontinendi esindamise maailmas lihtsamaks.
Paberile võib kirjutada ükskõik mida. See aga, kas me suudame veenda inimesi, et meil on olemas poliitiline tahe tegutseda, seada uusi eesmärke ja kaasata kodanikke projektidesse, sõltub kõikidest järgmiste nädalate kohtumistest. Ma loodan, et tippkohtumisel luuakse uus dünaamika, uus vastutus ja palju tõsisem suhtumine eri teemade käsitlemisse. Viimaste päevade jooksul oleme näinud, et otsitakse väikseimat ühist nimetajat: natsionaliseerimist ja politiseerimist. Lissaboni leping kujutab endast aga hoopis tungivat üleskutset euroopastumisele ja poliitikakujundamisele.
Sellepärast loodangi, et me teame, mida me sotsiaalse turumajanduse mudeliga teeme. Kuidas me lahendame finants- ja majanduskriisi? Me ei saa seda teha kehtivate õiguste kaitsmise, vaid üldiste lahenduste otsimise kaudu. Samuti loodan ma, et me vaatame oma eelarve läbi. Oluline on teada, kui palju on meil vahendeid, mida meetmetele kulutada. Sellel kohtumisel tuleb anda komisjonile ülesanne vaadata eelarve läbi. Meil tuleb arutada mitmesuguseid teemasid tõsiselt, ausalt ja avameelselt ning seada endale uued eesmärgid. Ma soovin teile kõike parimat.
Jean-Pierre Audy
(FR) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Me peaksime olema täna õnnelikud, sest oleme saanud üle institutsioonilistest probleemidest. Meil on Lissaboni leping, meil on võrdsus, meil on inimesed, ja siiski - kuidas ma selgitan teile seda, missugust rahutust ma tunnen?
Täna ei ole siin peaaegu tühjas saalis elu, me osaleme pettumust valmistavas arutelus Euroopa Ülemkogu kohtumise ettevalmistamise teemal. Ma ei suuda selgitada, miks ma tunnen vahetuva eesistujariigi juhtimisel toimuva viimase Euroopa Ülemkogu kohtumise ettevalmistamise suhtes rahutust.
Kui erinev on see rõõmust, mida tundsid 2004. aastal inimesed endistest kommunistlikest riikidest, mis liiduga ühinesid! Kui erinev on see Berliini müüri langemise kahekümnenda aastapäeva pidustustest! Jah, me teame, et lahendus ei ole liikmesriikide käes. Lahendus on inimeste käes, Euroopa Parlamendi käes.
Seega vaatan ma komisjoni poole, kes ei tohiks olla erapoolik, vaid kes peaks looma poliitilise liidu Euroopa Parlamendiga, et rahvaste ühendus annaks meile võimaluse unistada sellest, mida me Euroopa Liidult soovime - rahvaste liitu.
Andreas Mölzer
(DE) Lugupeetud juhataja! Ma nõustun enamikuga eelkõnelejatest, et Lissaboni leping tähistab uut ajaloolist etappi Euroopa lõimumises. Kuid inimesed - kogu Euroopa kodanikud - ei ole alati ülevas meeleolus, kui nad sellele mõtlevad. Paljud kardavad, et Lissaboni leping võib Euroopa tsentralismi suurendada.
Paljud kardavad, et väikestel ELi liikmesriikidel, näiteks minu kodumaal Austrial, on nüüd väiksem kaal, sest suuremad liikmesriigid saavad uue hääletuskorra järgi otsustada kõige üle. Inimestele on jäänud ka mulje, et töötajate valimisel Euroopa Liidu tippametitesse lähtuti nõrgimast ja väikseimast ühisest nimetajast. Sellega ei ütle nad midagi halba härra Van Rompuy ja paruness Ashtoni isikuomaduste kohta. Kuid inimesed mõistsid, et selles protsessis ei olnud demokraatlikku valimist.
Kui me soovime aidata kaasa sellele, et Euroopa Liidu tulevik oleks viljakas, peame meie, parlamendiliikmed, nõudma rohkem demokraatiat, sealhulgas inimeste valimisel tippametitesse.
Rachida Dati
(FR) Lugupeetud juhataja, austatud nõukogu eesistuja, austatud volinik, daamid ja härrad! Euroopa Liidu majandus pöördus 2009. aasta kolmandas kvartalis tõusuteele, mistõttu me võime uskuda, et halvim on möödas.
Murettekitav olukord, mida põhjustab töötuse kiire kasv, püsib siiski ja seetõttu peame olema endiselt väga ettevaatlikud. Pealegi tõdes komisjon 23. novembri aruandes, et finantskriisi tagajärjel kadus 2008. aasta teisest kvartalist 2009. aasta keskpaigani üle nelja miljoni töökoha.
On väga tähtis, et järgmisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel arutataks 2010. aasta järgse Lissaboni strateegia raames töötuse teemat. See strateegia peab kindlasti sisaldama julgeid eesmärke ja uuenduslikke meetmeid.
Ma usun, et nüüdsest alates tuleb arutelus keskenduda Lissaboni strateegia kohandamisele praeguse segase perioodiga. Meie kaaskodanikud ootavad, et Euroopa pakuks lahendusi tööhõivekriisile - me näeme seda kohapeal iga päev. Ärgem valmistagem neile pettumust.
Minu tähelepanekud ja pettumus on sarnased kolleeg Audy omadega, sest ma seisan vastamisi peaaegu tühja saaliga ja meie Euroopa kaaskodanike ülimalt murettekitava olukorraga.
Aldo Patriciello
(IT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Kõigepealt soovin ma tänada eesistujariiki Rootsit nendel kuudel tehtud suurte jõupingutuste eest, mis on muu hulgas aidanud jõuda Lissaboni lepingu vastuvõtmiseni.
Pärast kümme aastat kestnud institutsioonilist ummikseisu saab Euroopa Liit lõpuks kaasotsustamismenetluse tugevdamise kaudu jätkata oma majanduskasvu kurssi, mis mõnda aega tagasi ootamatult katkes.
Jättes kõrvale arutelu valitud isikute omaduste teemal, on viimastel päevadel toimunud ametissenimetamised näidanud kindlasti seda, et kõnealune kord on kaugel läbipaistvuse põhimõttest ja vastutusest kodanike ees, mida Euroopa Liit toetab. Euroopa Parlament peab edaspidi tagama oma suurema osaluse läbirääkimistes, mida ei saa ega tohi riigid nõukogus salaja läbi viia.
Viimaseks loodan, et saame 2009. aasta lõpetada edasipüüdliku kokkuleppe saavutamisega Kopenhaageni konverentsil. Euroopa Liit peab seal rääkima ühel häälel, et avaldada oma seisukoht kliimamuutuse suhtes.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Lugupeetud juhataja! Eesistujariigi Rootsi kõige olulisem eesmärk oli Lissaboni leping, mis avab Euroopale uued võimalused. Meil on vaja kehtestada tegevuskava selle rakendamiseks. Vabade ametikohtade täitmine on alles algus. Teiseks on meil vaja võtta vastu majanduse elavdamise kava. Meil tuleb meeles pidada, et lisaks pankadele tuleb abistada ka tavalisi inimesi, eriti töötuse vähendamise valdkonnas. Kolmandaks tegeleme me kliimamuutuse vastase võitluse strateegiaga ja see on hea. Me otsustame, mida selles valdkonnas ette võtta, kuid pidagem seoses rahalise abiga ka meeles, et kõige olulisem on võitlus kriisiga. Neljandaks märgin ära Stockholmi programmi, mis tähendab turvalisemat ja avatumat Euroopat, vabaduste Euroopat - vaid siis on see ühine Euroopa. Siinjuures on hädavajalik saavutada teatud tasakaal nende oluliste väärtuste vahel. Lõpetuseks nimetan Läänemere piirkonna arendamist, mis nõuab piirkonna liikmesriikidelt suuremat koostööd, ja Rootsi on teinud selles valdkonnas juba väga palju.
Petru Constantin Luhan
(RO) Ma soovin kõigepealt eesistujariigile Rootsile avaldada kiitust selle eest, kuidas ta tegi ettevalmistusi Lissaboni lepingu ülevõtmiseks. Eesistujariigi Rootsi programmi see esmatähtis eesmärk on edukalt täidetud. Ma arvan, et detsembris peab ülemkogu püüdma leida lahendused kahele Euroopa ees seisvale probleemile: majanduskriisile ja kliimamuutusele.
Praegu tuleb taastada finantsturgude usaldusväärsus. Selleks on vaja luua kriisi ohjamiseks ja sarnaste kriiside ärahoidmiseks ette nähtud järelevalvesüsteem. Kliimamuutuse küsimuses arvan, et keskkonnakaitsemeetmete koostamine ei tohi mõjutada teist laadi meetmeid ega Euroopa vahendite eraldamist niisugustele valdkondadele nagu regionaalareng.
Cecilia Malmström
Lugupeetud juhataja! Ma vastan mõnele lühikesele küsimusele. Siin esitati küsimus Türgi kohta. Mõistagi oleme me rahul, et Euroopaga lõimumine on jätkuvalt Türgi põhieesmärk. Läbirääkimised Türgiga edenevad, võib-olla küll mitte nii kiiresti, kui meile meeldiks, kuid edusamme siiski tehakse ja me loodame, et saame keskkonnapeatüki avada järgmise aasta lõpul.
Mõistagi toetame Türgi ja Küprose läbirääkimisi selle üle, kuidas leida lahendusi saare jagamisel. Selle protsessi eest vastutab kumbki pool, samuti annab abi ÜRO, kuid seda toetab loomulikult ka EL ning ma käisin hiljuti Küprosel, et vestelda kõnealuse küsimusega seotud isikutega, sest lahenduse peatne leidmine oleks suurepärane. Täna pärastlõunal toimub ka arutelu välisminister Carl Bildtiga Türgit ja teisi kandidaatriike puudutava laienemise teemal ning parlamendiliikmetel on võimalus esitada selle ja teiste teemade kohta küsimusi.
Ma räägin lühidalt Läänemere strateegiast. Ma soovin Euroopa Parlamenti veel kord tänada eesistujariigile Rootsile selles valdkonnas avaldatud toetuse eest. Läänemere strateegia idee sündis mõistagi siin parlamendis, seega oleme me ülimalt rahul, et see on nüüd valmis ja paigas. Strateegia on väga oluline tegur meie võimes lahendada selle piirkonna keskkonnaprobleeme, kuid ka muu hulgas heaolu, innovatsiooni ja turvalisuse nimel tehtava koostöö suurendamises.
Euroopa välisteenistus on üks suuremaid ja olulisemaid Lissaboni lepinguga kaasnevaid muudatusi. Oktoobrikuisel kohtumisel kiitis Euroopa Ülemkogu teenistuse üldise raamistiku heaks. Proua Ashton jätkab nüüd koos Euroopa Parlamendiga tööd selles vallas ja esitab lõpliku ettepaneku hiljemalt järgmise aasta aprilliks. Välisteenistust hakatakse tööle rakendama mõistagi järk-järgult ning on oluline, et see toimuks asjatundlikult ja konstruktiivselt. Euroopa Parlamendil on võimalik arutada selle tulevase struktuuri üle.
Göran Färm, mis puudutab eelarve läbivaatamist, siis ma jagan täielikult teie seisukohta, et nüüd, kui meil hakkab nädala pärast kehtima Lissaboni leping, mis hõlmab Euroopa Liidu jaoks uusi tänapäevaseid põhieeskirju, vajame me ka tänapäevast eelarvet, mis vastaks lahendamist vajavatele probleemidele. Ma loodan, et komisjoni uus koosseis suudab esitada niisuguse ettepaneku võimalikult kiiresti. Ma arvan, et president Barroso mainis seda ka eile infotunni ajal.
Kaheksa aastat pärast Laekeni kohtumist oleme me nüüd uue lepingu ootuses. See on ajalooline hetk, Euroopa Liidu uue ajastu algus. Mul on väga hea meel, et Rootsi sai eesistujariigina osaleda selle kehtestamisel. Me saame nüüd jätta institutsioonilised küsimused teatud määral seljataha ja keskenduda olulistele poliitilistele küsimustele, mille pärast Euroopa kodanikud - sest need on muidugi Euroopa kodanikud, kelle nimel me kõik võitleme - mures on.
Paljusid neid teemasid arutatakse detsembrikuisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel. Mis puudutab kliimamuutust, mis on meie põlvkonna põhiprobleem, siis Euroopa Ülemkogu kohtumine leiab aset samal ajal kui Kopenhaageni kliimakohtumine ning see annab meile võimaluse kohandada vajaduse korral oma seisukohti läbirääkimistel Kopenhaagenis.
Seoses finantsküsimuste ja majanduskriisiga saame võtta kasutusele mitu vahendit ning koostada pikaajalised suunised, mille abil muuta Euroopa taas konkurentsivõimeliseks, et tagada heaolu ja sotsiaalne ühtekuuluvus, kuid mis veelgi olulisem - et mõelda uue Lissaboni strateegia peale, mis võib pikas ja keskpikas perspektiivis olla Euroopale nimetatud küsimustes väga kasulik.
Viimaseks tagab Stockholmi programm Euroopa kodanike ohutuse ja turvalisuse ning selle programmi kehtestamine on väga oluline. Kõik need teemad on päevakajalised ka pärast ülemkogu kohtumist ja kõik need teemad eeldavad väga tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga. Peaminister Reinfeldt on detsembris parlamendi istungil, teeb ülevaate kohtumise tulemustest ja esitab üldise kokkuvõtte Rootsi eesistumisperioodist. Suur tänu väga hea ja edasiviiva arutelu eest.
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Lugupeetud juhataja! Päeval, mil meie rõõmustame selle üle, et komisjoni järgmises koosseisus on nähtavasti vähemalt üheksa naist - ma pean seda võiduks meile kõigile, kes me visalt selle eest võitlesime -, kuulsime me hommikustest uudistest, et eelmisel aastal sai ainuüksi Prantsusmaal 156 naist surma koduvägivalla tagajärjel. Et täna on rahvusvaheline naistevastase vägivalla kaotamise päev, siis peaks see panema meid peatuma ja mõtlema ning loodetavasti tulevikus ka tegutsema nii Euroopa kui ka maailma tasandil. Võib-olla peaksime seda esile tooma ka teistel tänastel kohtumistel.
See on suur samm edasi. See ütleb palju ka volinike ametissenimetamise edasise korra kohta, mis peaks olema avatum. Ma loodan, et tulevikus esitavad liikmesriigid ja valitsused kandidaadina nii mehe kui ka naise. Minu arvates on see suurepärane mõte.
Lubage mul selgitada ka uue kõrge esindaja ja ülemkogu uue eesistuja ametissenimetamist. Cathy Ashton esitati komisjoniliikme kandidaadiks Ühendkuningriigi valitsuse täieliku usalduse alusel. Kui ma õigesti mäletan, siis aasta tagasi andis talle siin parlamendis ülekaalukas enamus 538 poolthäälega oma toetuse. Nagu me paljudelt teist kuulsime, on ta teinud parlamendiga tihedat koostööd ja alati taotlenud parlamendi osalemist mitmesugustes küsimustes. 27 riigipead ja valitsusjuhti nimetasid ta ametisse ühehäälselt, nii et minu arvates on tal kõik õigused seda tööd teha ja teenida ära Euroopa Liidu välispartnerite austus. Mulle meeldis siin väljatoodud metafoor, et selle asemel, et meil oleks inimene, kes peataks liikluse või mõjuks punase fooritulena, on meil osav operaator, keegi, kes muudab liikluse sujuvaks või aitab Euroopa Liidus võtta otsused vastu demokraatlikult ja heatahtlikult. Ma olen õppinud teda tundma kui väga head kolleegi ja ma ütleksin, et ta on ka väga veendunud eurooplane. See on tõepoolest oluline lähtepunkt.
Me juba kuulsime siin arutelus häid tähelepanekuid. Ma arvan, et see arutelu oli viljakas ja edasiviiv, ning ma tänan kõikide sõnavõttude eest. Lubage mul vastata Göran Färmi otsesele küsimusele eelarve läbivaatamise kohta. Ma võin vaid korrata seda, mida komisjoni president juba ütles, nimelt et see küsimus antakse edasi komisjoni uuele koosseisule. Sest esiteks sisaldab uus Lissaboni leping sätteid, mis nõuavad uut institutsioonilist korraldust, ja niisiis on see ka hea alus eelarvet käsitlevate otsuste jaoks. Teiseks peab komisjoni uus koosseis otsustama, missugused on poliitilised eelisküsimused, ja eraldama eelarvevahendeid nende kohaselt. Ma ütleksin, et niisugune kord on komisjoni järgmise koosseisu jaoks midagi uut, kuid samas ka hea võimalus. See antakse Cecilia Malmströmile edasi meie kõikide soojade soovidega. Komisjon võib vaid öelda, et ettepanek eelarve läbivaatamise kohta tuleb järgmise aasta alguses ning see on komisjoni järgmise koosseisu kiireloomuline ülesanne.
Ma soovin öelda vaid üht Stockholmi programmi kohta. Stockholmi programmi vastuvõtmine toimub samal ajal, kui jõustub Lissaboni leping, millega antakse Euroopa Parlamendile määrav roll meetmete väljatöötamises. See suurendab veelgi justiits- ja siseküsimuste valdkonnas vastu võetavate oluliste otsuste demokraatlikku õiguspärasust. See on hea sõnum Euroopa kodanikele ja ka kõikidele ELi institutsioonidele.
Mis puudutab kliimamuutust, siis nagu ma kuulsin, olete te ühisel seisukohal, et Euroopa Liit peab selles valdkonnas olema innukas nii Kopenhaagenis kui ka üldiselt edaspidises tegevuses.
Veel kord suur tänu arutelu eest! Meil on nüüd uue Lissaboni lepinguna dokument, mis aitab meil käsitleda kõiki siin tõstatatud olulisi küsimusi - kliimamuutust, võitlust finantskriisiga ning selle sotsiaalseid ja muid tagajärgi - ning mõistagi tagada endile tulevikus demokraatlik Euroopa Liit.
Juhataja
Sellega on arutelu lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
João Ferreira  
Euroopa Ülemkogu järgmise kohtumise eesmärk on panna alus tulevasele majanduskasvu ja töökohti käsitlevale Lissaboni strateegiale. Seda tehakse ajal, mil töötus on Euroopas seninägematult suureks kasvamas ning majandus on languses ja sügavasse kriisi vajunud. Nüüd, kaheksa aasta möödudes, peame me vaatama tõele näkku - seatud eesmärkide saavutamine on täielikult ebaõnnestunud. Selle ebaõnnestumise põhjused seisnevad milleski, mis peagi pärast strateegia kasutuselevõtmist näitas ennast selle tõelise olemusena: töösuhete vähesem reguleerimine ja sellest tulenevalt töö väärtuse langus, sotsiaalsete õiguste kahjustamine, oluliste avalike teenuste vähendamine, kesksete majandussektorite erastamine ja liberaliseerimine ning avaliku elu valdkondades turu esikohale seadmine. Töötajatel ja teistel inimestel on igati põhjust loota, et sellest tegevuskavast eemaldutakse, et toimub oluline kursimuutus. See muutus nõuab muu hulgas hariduse tunnustamist õigusena, mitte teenuse või suvalise turusektorina, teadmistele ja kultuurile juurdepääsu demokratiseerimist, töö ja töötajate õiguste väärtustamist, tootmissektorite ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kaitsmist, kvaliteetseid avalikke teenuseid kõigile ning rikkuse õiglasemat jaotamist.
András Gyürk  
Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Euroopa Ülemkogu eelseisval kohtumisel oodatakse liikmesriikidelt, et nad lepiksid kokku Kopenhaageni kliimakonverentsil esitatavates aluspõhimõtetes. Minu arvates on tähtis, et saastekvootide ja arengumaadele antava rahalise toetuse küsimustega ei tõrjutaks kõrvale energiatõhususe teemat. Teisiti öeldes kaldub Euroopa Liit seda kergesti saavutatavat eesmärki unustama. Põhjus, miks see oleks eriti kahjulik, on asjaolu, et mõningates Euroopa piirkondades on heitkoguste vähendamine energiatõhususe kaudu odavam kui teiste lahenduste kaudu. Eelöeldust võib teha kaks järeldust. Esiteks peab Euroopa Liit püüdma uue keskkonnakaitsekava vastuvõtmise teel tagada energiatõhususe standardite üleilmset ühtlustamist. Teiseks tuleb energiatõhususe toetusi ELi tulevases pikaajalises eelarves rohkem tähtsustada, pöörates sealjuures eriti tähelepanu endiste sotsialistlike riikide ülesehitusprogrammide väljatöötamisele, sest nimetatud valdkonnas on võimalik üsna väikeste rahaliste kuludega tublisti säästa.
Marian-Jean Marinescu  
Stockholmi programmi põhiteema on kodanike Euroopa ülesehitamine. Minu jaoks tähendab see, et nüüdsest peavad Euroopa institutsioonid koos liikmesriikidega liikuma edasi, et kaotada ära ELi-sisesed piirid, sest kodanikud satuvad haldus- ja õiguslikele tõketele, mis näivad takistavat neid kasutamast oma õigusi elada ja töötada vabalt valitud liikmesriigis. Just seepärast tuleb Stockholmi programmiga muuta see põhiteema reaalsuseks ning selle raames tuleb esitada selgelt piiritletud vahendid, et hõlbustada juurdepääsu ühenduse tööturule kõikide ELi töötajate jaoks, sest see on Euroopa kodakondsuse oluline tunnus.
Peale selle toob praegune majanduskriis veelgi rohkem esile vajaduse edendada vaba liikumise õiguse täielikku kasutamist. Liikuvuse parandamine ELis vabadusel, õigustel ja kohustustel rajaneval ühisel alal hõlmab Schengeni ala tugevdamist ja sellest tulenevalt vajadust laiendada seda võimalikult kiiresti ülejäänud liikmesriikidele. Lisaks hõlmab see ka ELi välispiiride head juhtimist, mida tuleb teha nii ühtlaselt kui võimalik.
Sirpa Pietikäinen  
Lugupeetud juhataja, austatud nõukogu ja komisjoni esindajad, head kolleegid! Ma soovin tänada eesistujariiki Rootsit justiits- ja siseküsimuste uue töökava koostamise eest.
Stockholmi programmi abil on Euroopa Liidul võimalus parandada kõikide ELi kodanike igapäevaelu. Turvalisus, heaolu ja võrdsus saavutatakse tänu sellele, et eri poliitikavaldkondades ja koostatavates õigusaktides peetakse kinni õigusriigi, solidaarsuse ja mittediskrimineerimise põhimõttest.
Ma soovin, et senisest tunduvalt rohkem pöörataks tähelepanu sisserändajate, vähemuste ja ühel või teisel põhjusel diskrimineerimise all kannatavate inimeste igapäevaelu parandamisele. Tegemist ei ole väheolulise nähtusega. Uue Eurobaromeetri uuringu järgi ütles iga kuues eurooplane, et teda on viimase viie aasta jooksul diskrimineeritud.
Sellega seoses tahaksingi rõhutada, kui oluline on praegu nõukogus arutatav direktiiv diskrimineerimise keelustamise kohta kaupade ja teenuste pakkumisel. Kahjuks on selle direktiivi käsitlemine olnud nõukogus väga aeglane ja see on kohanud mõne liikmesriigi märkimisväärset vastuseisu. Euroopa Liidu väärtused seisnevad inimõiguste ja inimestevahelise võrdsuse põhimõtte austamises. Neid põhimõtteid tuleb täielikult rakendada ka kogu Euroopas kehtivates õigusaktides.
(Istung katkestati kell 11.40.)
(Kell 11.45 kuni 12.05 osalesid liikmed LUXi filmiauhinna määramisel.)
(Istung jätkus kell 12.05.)
