Spørgetid (spørgsmål til Rådet) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0125/2007).
Vi behandler en række spørgsmål til Rådet.
Om: EU's skattepolitik
Den skattepolitik, som medlemsstaterne følger, bør være forenelig med Fællesskabets mål med hensyn til at skabe arbejdspladser, EU's konkurrenceevne, det indre marked og den frie bevægelighed for kapital. De 27 medlemsstater er eneansvarlige for planlægning og gennemførelse af den direkte beskatningspolitik, mens de fællesskabsregler, der bestemmer delområder af skattepolitikken i Unionen, kræver enstemmighed fra alle 27, før der kan træffes afgørelse. Momsen på produkter er blevet en kompliceret sag igennem de senere år. Momsen i EU-landene varierer fra 3 % i Luxembourg til 25 % i Danmark. Rådet bedes besvare følgende: Bevæger EU sig stadig nærmere i retning af et fælles momssystem, og hvilket stadium er man hidtil nået til med drøftelserne, og hvad er medlemsstaternes intentioner, hvad angår indførelsen af fælles momssats?
Günter Gloser
Fru formand! Det fælles momssystem blev oprettet i 1967 med det første og andet momsdirektiv. De to direktiver udstak rammerne for systemets generelle strukturer. De udførlige forskrifter for anvendelsen af det fælles momssystem blev indført i 1977 med vedtagelsen af det sjette momsdirektiv. Dette direktiv er siden blevet ændret mange gange, primært som følge af etableringen af det indre marked og den hermed forbundne fjernelse af skattegrænserne mellem medlemsstaterne.
Siden 1. januar 2007 er sjette direktiv ophævet og erstattet af direktiv 2006/112/EF om det fælles momssystem, som omfatter alle de ændringer, der er foretaget med retsakter til ændring af det grundlæggende direktiv. Hvad angår momssatserne arbejder direktivet principielt med anvendelse af en standardsats samt en eller to reducerede satser. Standardsatsen udgør mindst 15 %. Denne mindstesats er fastlagt frem til 31. december 2010. De reducerede satser, som udgør mindst 5 %, gælder for varer og tjenesteydelser, som er defineret i direktivet. Desuden indeholder direktivet visse undtagelser og overgangsordninger i forhold til disse generelle regler, så medlemsstaterne kan reagere på specifikke situationer.
For bedre at kunne vurdere konsekvenserne af de reducerede satser er det desuden fastsat i direktivet, at Kommissionen senest den 30. juni 2007 skal forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet, som på grundlag af en undersøgelse udført af en uafhængig økonomisk ekspertgruppe skal indeholde en samlet vurdering af konsekvenserne af de reducerede satser for lokale tjenesteydelser, særligt med hensyn til skabelse af arbejdspladser, økonomisk vækst og det indre markeds funktion.
Manolis Mavrommatis
(EL) Fru formand, hr. minister! Som Kommissionen nævnte, skal den inden 30. juni 2007 have forelagt og offentliggjort tallene for de forskellige momssatsers indvirkning på velfærden og jobskabelsen i medlemsstaterne.
Det forventes, at de forskellige momssatser har en stor indvirkning på sektorer inden for det indre marked og på det økonomiske opsving i medlemsstaterne med det resultat, at de konkrete økonomiske indikatorer påvirkes, og skævhederne i økonomien og samfundet bliver større.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om De allerede kender virkningerne af de forskellige momsstatser, og hvad de i bekræftende fald er.
Til sidst vil jeg gerne spørge, hvilke politikker Rådet tager i brug for at mindske de negative virkninger af de forskellige momssatser.
Günter Gloser
Fru formand, hr. Mavrommatis! Jeg sagde også, at der har været forskellige udviklinger og beslutninger inden for den ramme, der er mulig i EU. Formålet skulle jo netop også være, at vi, når ekspertgruppens rapport foreligger, har de nødvendige fakta til at kunne vurdere, om der er hindringer for det indre markeds funktion eller ej, og hvilke konsekvenser der optræder i visse sektorer, hvor der tidligere har været reducerede satser. Jeg beder om forståelse for, at vi bør afvente denne rapport. Derefter må vi i fællesskab - Rådet og Europa-Parlamentet - foretage en vurdering.
Jörg Leichtfried
(DE) Fru formand, hr. formand for Rådet! Jeg vil gerne udvide spørgsmålet lidt. Det ville være ganske godt, hvis man forsøgte at opnå fælles eller tilnærmede momssatser i Europa. Men målet med den europæiske skattepolitik må dog være, at man ender med at have fælles eller i det mindste sammenlignelige skattesatser og skatter i hele EU. Jeg vil gerne vide, hvad man generelt mener om dette i Rådet, om der er forslag om det, og i givet fald hvilke.
Günter Gloser
Fru formand, hr. Leichtfried! Så vidt jeg er orienteret, har vi tidligere f.eks. i forbindelse med selskabsskatten haft en debat om skattesatsernes størrelse og om de forskellige indikatorer for et fælles beskatningsgrundlag. Som De ved, er der arbejdet med sagen under det tyske formandskab, men der er endnu ikke opnået enighed.
Med hensyn til momsen vil jeg gerne gentage, at det er det næste punkt, vi vil tage op. Hvad viser denne ekspertrapport? Hvilke forslag og hvilke vurderinger kommer Kommissionen med? Hvilke forslag bliver der stillet til Rådet? Men der har ikke været nogen aktuel diskussion om det konkrete spørgsmål, som medlemmet stillede.
Formanden

Om: Grænseoverskridende EU-samarbejde om at beskytte børn mod børnemishandling - gensidig anerkendelse af frakendelser af retten til at arbejde med børn
Der er et påtrængende behov for effektive ordninger inden for EU, der sikrer, at uegnede personer ikke kan få beskæftigelse, der indebærer kontakt med børn.
Europa-Parlamentet vedtog den 1. juni 2006 betænkningen om Kongeriget Belgiens initiativ fra 2004 med henblik på Rådets vedtagelse af en rammeafgørelse om anerkendelse og fuldbyrdelse i Den Europæiske Union af forbud, der er en følge af dom for seksuelle lovovertrædelser begået mod børn (14 207/2004 - C6-0244/2004 - 2004/0818(CES)).
Hvilke fremskridt er der gjort med henblik på Rådets vedtagelse af den foreslåede rammeafgørelse, som er af afgørende betydning for beskyttelsen af børn i Europa?
Hvis der ikke er sket nogen fremskridt med henblik på en vedtagelse: Hvordan agter Rådet at sikre, at alle initiativets målsætninger bliver opfyldt på anden vis (at sikre, at medlemsstaterne anerkender og fuldbyrder forbud mod at arbejde med børn, som andre medlemsstater har nedlagt over for enkeltpersoner)?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Moraes! Kongeriget Belgiens initiativ fra 2004 med henblik på Rådets vedtagelse af en rammeafgørelse om anerkendelse og fuldbyrdelse i Den Europæiske Union af forbud, der er en følge af dom for seksuelle lovovertrædelser begået mod børn er blevet indgående drøftet i Rådet. I tilslutning til denne drøftelse vedtog udvalget i henhold til artikel 36 på sit møde den 22.-23. marts 2007 at regulere dette område i forbindelse med rammebeslutningen om gennemførelse og indholdet af udveksling af strafferegisterinformationer og at ændre forslaget til denne rammebeslutning tilsvarende.
På mødet i Rådet (retlige og indre anliggender) i Luxembourg den 13. juni 2007 opnåede Rådet enighed om hovedlinjerne i en rammebeslutning om gennemførelse og indholdet af udveksling af strafferegisterinformationer og vedtog Kongeriget Belgiens initiativ. Dermed er der især taget højde for det vigtige aspekt i det belgiske initiativ, at informationer om relevante domme og forbud mod at udøve visse erhverv, som er afsagt i en medlemsstat, også er tilgængelige for andre medlemsstater, så der fra hver medlemsstat kan drages de nødvendige informationer for at beskytte børn mod risikoen for seksuelt misbrug.
Claude Moraes
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne takke formanden for Rådet for dette svar, men jeg vil også gerne bede ham erkende, i det tyske formandskab, den reelle bekymring, der er i hele EU over nylige tilfælde af mulige bortførelser af børn med udnyttelse for øje. Jeg ønsker, at han erkender, at dette nu er en stor sag i EU, for hans land, for mit og for andres, og sikrer, at vi før afslutningen på det tyske formandskab når til et resultat, hvad angår udveksling af straffeattester for personer, som arbejder med børn og kan udgøre en fare for dem.
Günter Gloser
Fru formand, hr. Moraes! Som jeg allerede sagde, er der taget et initiativ, og justits- og indenrigsministrene er for nylig blevet enige om at gennemføre det vigtige centrale anliggende, der ligger til grund for det belgiske initiativ. Uafhængigt af visse forskelle med hensyn til, hvilke informationer der må videregives, så har vi nu fundet en fælles løsning i EU om det centrale punkt, som Belgien startede dette initiativ omkring. Det synes jeg er et vigtigt skridt. De vil have forståelse for, at der nok ikke inden for den resterende tid af det tyske formandskab vil være tid til at opnå enighed om andre områder.
Sarah Ludford
(EN) Fru formand! Er det ikke en ret forfærdelig situation, hr. rådsformand, at vi, tre år efter, at forslaget er stillet, og på et tidspunkt, hvor alle er enige om, at det at gøre informationer om seksualforbrydere tilgængelige på tværs af grænserne er et af de områder, som det haster meget med at opprioritere, og som i høj grad har opbakning i offentligheden, simpelthen ikke har nogen aftale? Og Rådet siger, at det vil kigge på det snart!
Er det ikke også ret chokerende, at regeringen i Det Forenede Kongerige går efter en undtagelse fra dette juridiske retsrum i det europæiske samarbejde, så vores børn, selv om undtagelsen måtte blive vedtaget, ikke engang ville være beskyttet af foranstaltninger til opsporing af seksualforbrydere?
Günter Gloser
Fru formand, fru Ludford! Jeg vil ikke komme så meget ind på den stadig udestående beslutning vedrørende ændring af traktaten om en europæisk forfatning. Men jeg har præciseret, at justitsministrene blev enige den 13. juni, og at der er fundet en løsning ved at integrere dette vigtige element om strafferegisterudvekslingen fra det belgiske initiativ i den planlagte rammebeslutning. Det er især vigtigt at vide, hvad der sker, hvis kun en medlemsstat har informationen, og en person får arbejde et andet sted. Ved man det så i EU? Det er nu sikret med den rammebeslutning, der er fundet.
Formanden

Om: Diskrimination imod handicappede eller børn med indlæringsvanskeligheder
Selv om 2007 er året for lige muligheder for alle, udsættes handicappede eller personer med særlige behov stadig for diskrimination på grund af deres særlige situation. Karakteristisk berettes der om a) tilfælde med handicappede, der ikke kan få forsikring og dermed kommer til at bebyrde deres familier i tilfælde af uheld og b) børn med indlæringsvanskeligheder (f.eks. stammen eller dysleksi), der står over for manglende ensartethed i de nationale skolelovgivninger, idet de i ét land f.eks. begunstiges gennem mundtlige eksaminer for personer med dysleksi, hvorimod de i andre EU-lande ikke har de samme muligheder, ikke engang i europaskolerne. Rådet bedes besvare følgende:
Vil Rådet skride ind for at sikre, at de handicappede kan blive privat forsikrede, og at børn med indlæringsvanskeligheder kan få deres behov opfyldt, især i europaskolerne?
Günter Gloser
Fru formand, fru Panayotopoulos-Cassiotou! Jeg vil begynde med på formandskabets vegne at sige, at det er et meget vigtigt og relevant spørgsmål, De har stillet. Rådet er fuldt ud klar over, at det er vigtigt at sikre gode forhold for handicappede og børn med indlæringsvanskeligheder.
Rådet vil gerne benytte lejligheden til at gøre opmærksom på den generelle ramme for bekæmpelse af diskriminering på arbejdsmarkedet på grund af religion, verdensopfattelse, handicap, alder eller seksuel orientering. I dette direktiv, som bygger på traktatens artikel 13, fastsættes der mindstekrav, som skal opfyldes af alle medlemsstater. Dette lovgrundlag omfatter imidlertid hverken forsikringer eller uddannelsesvæsenet. Medlemsstaterne kan imidlertid indføre eller bevare bestemmelser, som i endnu højere grad opfylder lighedsprinicippet end bestemmelserne i direktivet og beskytter mod diskriminering på områder med national kompetence.
Med hensyn til det europæiske år for lige muligheder for alle, så konstaterer Rådet med tilfredshed, at Kommissionen vil offentliggøre endnu flere undersøgelser, som har relevans for Deres spørgsmål. Disse undersøgelser skal sætte fokus på handicappedes sociale situation, herunder uddannelsesspørgsmålet, og sammenfatte statistiske oplysninger om handicappede, som især kommer fra de sociale myndigheder, så der dannes et realistisk billede af de handicappedes situation generelt, herunder også uddannelsesdimensionen.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Fru formand! Jeg takker rådsformanden for svaret.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at et land som Tyskland allerede viser forståelse for handicappedes situation og har indført lovgivning, som giver dem mulighed for at blive forsikret, så de er sikret ligebehandling i ansættelsen.
Desuden vil jeg gøre opmærksom på, at der ikke er truffet passende foranstaltninger i europaskolerne til fordel for handicappede børn, som der er i medlemslandene, og derfor opfordrer jeg Dem til at tage sådanne initiativer på Rådets vegne.
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Fru formand, fru Panayotopoulos-Cassiotou! Det forhold, som De netop har beskrevet, bliver jeg nødt til at undersøge nærmere. Men jeg vil gerne gentage, at man på den ene side må forsøge at udvikle nye initiativer med hensyn til visse ting. Når Kommissionen fremlægger denne rapport, kan vi se, hvor der er mangler. De vil så formentlig kunne afhjælpes enten via EU eller inden for den nationale kompetence gennem lovinitiativer.
Formanden

Om: Mellemstatsligt samarbejde og "passerellebestemmelser" på indvandringsområdet
Har Rådet i lyset af indvandringsspørgsmålenes stigende betydning i EU's politikker og udviklingen af mellemstatslige samarbejdsmekanismer såsom Frontex og de hurtige indsatshold planer om at forstærke fællesskabssøjlen på dette felt, navnlig via de såkaldte "passerellebestemmelser" i EU-traktaten?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Ortega! Jeg vil bede Dem have forståelse for, at jeg i mit svar bliver nødt til at nævne en del tekniske ting, som måske ikke er umiddelbart forståelige. Men de, som beskæftiger sig indgående med denne sag, ved naturligvis, hvor vigtigt grundlaget er på dette område.
Initiativer på dette område, altså migrationsområdet, kan i dag træffes i henhold til tredje del, afsnit 4, i EF-traktaten. De områder, hvor der kan træffes foranstaltninger inden for rammerne af fælles beslutningsprocedure med Europa-Parlamentet, bliver i henhold til artikel 67, stk. 2, 2. led, udvidet med Rådets afgørelse af 22. december 2004 om at få visse områder, der er omfattet af afsnit IV i tredje del i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, underlagt proceduren i artikel 251 i traktaten.
De fleste foranstaltninger efter disse bestemmelser træffes i dag inden for rammerne af den fælles beslutningsprocedure. Det Europæiske Råd mener imidlertid, at Rådet fortsat enstemmigt bør vedtage de i artikel 63, nr. 3, litra a, og nr. 4, i EF-traktaten nævnte foranstaltninger inden for tredjelandsstatsborgeres lovlige migration til og mellem medlemsstaterne, indtil traktaten om en forfatning for Europa træder i kraft. Dette og andre spørgsmål bliver stadig undersøgt i det løbende arbejde med traktaten.
Manuel Medina Ortega
(ES) Fru formand! Jeg vil gerne takke Rådets formand for de oplysninger, som han har givet os, og som Parlamentet trods deres tekniske karakter så udmærket forstår.
Parlamentet er i øjeblikket stærkt bekymret på grund af Rådets manglende evne til at løse indvandringsspørgsmålet gennem det mellemstatslige samarbejde. Jeg nævner blot en enkelt sag, nemlig Dublin II-forordningen, der nu er til hinder for, at vi kan vise Republikken Malta vores solidaritet, hvad angår de indvandringsproblemer, som man står med dernede, og som ville kunne løses efter fællesskabsmetoden.
Min bekymring er, at den mellemstatslige metode ikke er tilstrækkelig, og at vi i stedet bør anvende den første søjle. Et eksempel herpå er Dublin II-forordningen.
Günter Gloser
Fru formand, hr. Ortega! Vi har talt om migrationsspørgsmålet mange gange før. Jeg har flere gange peget på - også i forbindelse med andre debatter i dag - at den samlede migrationsmodel kommer til at spille en vigtig rolle i Rådets konklusioner i morgen og i overmorgen, at vi behandler spørgsmålet, at det ikke bare er noget, vi snakker om. De spørger med rette, hvordan man kan hjælpe stater som f.eks. Malta - men også andre medlemsstater i EU. Vi vil imidlertid også forsøge at finde løsninger på spørgsmålene og årsagerne til migration og især ulovlig migration i samarbejde med oprindelseslandene.
Det andet spørgsmål er naturligvis et teknisk spørgsmål. Men det afhænger naturligvis alt sammen af, hvordan vi tackler spørgsmålet om fremtiden for traktaten om en forfatning for Europa.
Andreas Mölzer
(DE) Fru formand, hr. formand for Rådet! Masselegalisering af illegale indvandrere i forskellige EU-stater er jo ofte blevet opfattet som en invitation og har ført til en sand tilstrømning af flygtninge, og menneskesmuglerne har haft kronede dage.
Er der planer om at udvide arbejdet med tilbagetagelsesaftaler, især med de stater, som får økonomisk støtte fra EU?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Mölzer! Tilbagetagelse er et vigtigt punkt, som også var på dagsordenen under de fælles debatter mellem EU og afrikanske stater, sidste gang på den fælles migrationskonference i Tripolis sidste år. Det gælder naturligvis på mange områder, for vi har i dag - selv om det ikke har haft afgørende indflydelse på denne diskussion - ikke kun en migrationsbølge fra syd mod nord, men også en migration fra øst til vest. I drøftelserne med disse lande om visumbestemmelser bliver netop spørgsmålet om tilbagetagelsesaftaler altid taget op. Det gælder imidlertid også for samtalerne med f.eks. lande i Den Afrikanske Union. Jeg kan imidlertid ikke på stående fod fortælle Dem, hvor mange og hvilke lande, der er indgået sådanne aftaler med. Men den information kan vi komme med efterfølgende.
Louis Grech
(MT) Fru formand! Selv om jeg er enig med formanden for Rådet om, at det er indvandringens årsager, der bør diskuteres, vil jeg gerne vide, hvad det tyske formandskabs holdning er til Maltas forslag om byrdefordeling. Vi er enige i, at det skal diskuteres i lyset af forfatningstraktaten, men her drejer det sig om en akut katastrofe, der fordrer omgående indsats.
Günter Gloser
Fru formand! Det er jo to forskellige områder. Årsagerne til flygtningestrømme vil imidlertid også være et vigtigt punkt på Afrika-topmødet i november under portugisisk formandskab. Hvordan kan vi forbedre situationen i samarbejde med oprindelseslandene? Ansvarlig statsledelse, bedre strukturer, udsigt til arbejde og uddannelse?
Og hvad kan vi i EU gøre? Der har for nylig været overvejelser fremme fra kommissær Frattini og også det tyske formandskab om eventuelt at give midlertidige arbejdstilladelser. Dette arbejdes der videre med. Desuden tror jeg, at vi med Frontex har fundet en mulighed for at hjælpe lande, som måske ikke kan løse visse problemer på stedet og får hjælp fra Frontex.
Formanden

Om: Terrorbekæmpelse og menneskerettighederne
Hvilken strategi foreslår det tyske formandskab efter topmødet mellem EU og USA i april 2007, at man følger for at sikre, at det transatlantiske samarbejde om bekæmpelse af terrorisme og kriminalitet udføres ved hjælp af metoder, hvor menneskerettighederne og de borgerlige rettigheder respekteres?
Hvornår og hvordan foreslår formandskabet, at Europa-Parlamentet involveres i den transatlantiske dialog om sikkerhed, herunder de retlige rammer for bekæmpelse af terrorisme?
Hvilke reaktioner har formandskabet søgt at få og fået fra medlemsstaterne som svar på Europa-Parlamentets betænkning om ekstraordinære udleveringer, der blev vedtaget den 14. februar 2007?
Kan formandskabet oplyse, hvordan det forholder sig med at få besat posten som antiterrorkoordinator, og om der foretages en undersøgelse af behovet for at lade denne post få større betydning i Rådets struktur, ikke mindst for at sikre, at artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union overholdes?
Günter Gloser
Fru formand, fru Ludford! På topmødet mellem EU og USA i 2007 aftalte EU og USA følgende: I overensstemmelse med vores fælles værdier bekræfter vi, at vi længe har arbejdet for at sikre, at anstrengelserne for at bekæmpe terrorismen er i overensstemmelse med vores forpligtelser efter folkeretten, herunder menneskerettighedsstandarderne, flygtningeretten og den humanitære folkeret.
Vi vil fortsætte og uddybe vores løbende dialog om folkerettens grundlæggende rettigheder, som er vigtige for vores fælles kamp mod terror. Denne dialog har ført til en bedre forståelse af hinandens lovgivning og skal fremme vores samarbejde om bekæmpelse af terror.
Formandskabet orienterer regelmæssigt Europa-Parlamentet om de transatlantiske forbindelser, bl.a. også om spørgsmål i forbindelse med folkeretten. Forud for topmødet mellem EU og USA den 24. april 2007 fandt der en sådan orientering sted.
Med hensyn til den transatlantiske dialog bidrager lovgiverne til den transatlantiske dialog om sikkerhed. På mødet i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 5. marts tog Rådet Europa-Parlamentets beslutning af 14. februar 2007 om ekstraordinær udlevering til efterretning. Formandskabet har ikke bedt om eller modtaget svar fra medlemsstaterne på den nævnte beslutning fra Europa-Parlamentet. Posten som antiterrorkoordinator er i øjeblikket til vurdering. Man er i gang med at lede efter en egnet kandidat.
Sarah Ludford
(EN) Fru formand! Det ville have været at foretrække, hr. rådsformand, om vi havde haft en grundig forhandling i denne mødeperiode om CIA-renditionerne og Europas medskyld, sådan som De Liberale ønskede det, men desværre nægtede de største grupper i højre og venstre side underligt nok at støtte det ønske. Så kunne vi sammen have lagt pres på Rådet for et svar langt om længe på Parlamentets og Dick Martys betænkninger.
Hvordan vil Rådet sikre, at menneskerettighederne overholdes, som det er anført i konklusionerne fra topmødet, når vi ved, at USA tilstræber at overtale EU-medlemsstaterne til at udvande retsbeskyttelsen? Vil Rådet lade parlamentsmedlemmer deltage i disse igangværende, hemmelige drøftelser, i og med at vi formodes at føre trevejsdrøftelser på højt niveau om terrorisme? Vi er aldrig blevet konsulteret om handlingsplanen, og jeg synes, det er på tide, at Rådet forbedrer sit partnerskab med Parlamentet på disse områder.
Günter Gloser
Fru formand! Hvis jeg husker rigtigt, forklarede jeg allerede under debatten om den transatlantiske dialog, hvor vigtig denne er, og hvad vi har bidraget med til debatten fra EU's og formandskabets side. Der er sat meget i gang, og der er drøftelser i gang, ganske vist ikke på højeste niveau, men på arbejdsniveau. Jeg beder om forståelse for, at det er fortrolige drøftelser. Men hvis vi regelmæssigt sætter spørgsmålet om de transatlantiske forbindelser på dagsordenen, vil vi fremover også have mulighed for at drøfte, hvor langt vi er kommet i vores gensidige informationsbestræbelser.
Jörg Leichtfried
(DE) Fru formand, hr. formand for Rådet! Tillad mig at anføre, at jeg mener, at Deres bestræbelser på visse delområder måske ikke har været den store succes indtil videre. Det gælder især - inden for mit kompetenceområde - den efter min mening uværdige kontrol af europæiske passagerer i amerikanske lufthavne, som sikkert også er en overtrædelse af menneskerettighederne. Jeg mener ikke, det er en tilstand, som man kan acceptere på lang sigt. Jeg ville gerne vide, hvad De har tænkt Dem at gøre mod disse foranstaltninger, som er truffet i USA under dække af terrorbekæmpelse.
Günter Gloser
Fru formand! Jeg vil ikke kommentere Deres vurdering af kontrollen i USA, hr. Leichtfried. Men jeg ved, at USA handler på denne måde på grund af visse hændelser. Men som De ved, fører vi en løbende dialog med USA om Visa Waiver-programmet, så visumfriheden også kommer til gælde for andre stater i EU. Jeg vil bruge Deres spørgsmål som en anledning til at tage dette spørgsmål op endnu en gang og også opfordre det kommende portugisiske formandskab til at tage dette spørgsmål op under samtalerne med USA.
Formanden

Om: Etablering af et amerikansk missilskjold i EU-medlemsstaterne
USA's planer om at etablere et missilskjold i EU-medlemsstaterne Polen og Tjekkiet under påskud af at sikre beskyttelse mod missilangreb fra Iran og Nordkorea har vakt bekymring i den europæiske offentlighed, som mener, at den slags planer gør det europæiske kontinent til et angrebsmål og samtidig skaber nye splittelser. Ifølge en meddelelse fra det russiske sikkerhedsråd har disse planer allerede givet anledning til en revision af den russiske forsvarspolitik, fordi de anses som en trussel mod Den Russiske Føderation.
Hvad mener Rådet om oprettelsen af sådanne systemer i EU-medlemsstaterne? Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe for at forhindre virkeliggørelsen af disse planer, der genopliver koldkrigstilstande i Europa?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Papadimoulis! Det amerikanske raketforsvarssystem med den planlagte udstationering af 10 raketter i Polen samt et radarsystem i Den Tjekkiske Republik er endnu ikke blevet drøftet i Rådet. USA's bilaterale samarbejde med nogle medlemsstater i EU i forbindelse med udstationering af elementer af USA's nationale raketforsvarssystem hører under de pågældende medlemsstaters nationale kompetence. Rådet har derfor ikke overvejet at tage spørgsmålet om raketforsvarssystemet op i drøftelser med USA eller NATO. Forsvar mod ballistiske missiler bliver drøftet inden for rammerne af NATO og NATO-Rusland Rådet. Den 19. april fandt der er møde sted om raketforsvaret inden for rammerne af NATO-Rådet og NATO-Rusland Rådet. Dette spørgsmål blev også drøftet på et uformelt møde mellem NATO-udenrigsministrene den 26.-27. april i Oslo.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Fru formand! jeg er forundret over Rådets svar. Det er i orden, at De ikke vil drøfte det med amerikanerne og med NATO. Agter De at drøfte det i Rådet med Deres tjekkiske og polske kolleger? Eller har De overladt det hele til NATO? Den tyske udenrigsminister har givet udtryk for bekymring. Det samme har hr. Solana. Tyskland ønsker normale forbindelser mellem Europa og Rusland. Har De planer om at drøfte spørgsmålet på dette topmøde? Har De planer om at drøfte det overhovedet? Hvad skal Rådet mødes til drøftelser for, hvis ikke for at drøfte de spørgsmål, der bekymrer alle europæiske borgere?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Papadimoulis! Jeg henviser endnu en gang til udgangssituationen. På NATO-Rådet i Prag for nogle år siden drøftede partnerne, hvilke nye udfordringer vi står over for, og hvilke nye svar, NATO eventuelt skal finde på sådanne udfordringer. NATO nedsatte tilsvarende arbejdsgrupper. Denne debat blev fortsat i Riga, men der er endnu ikke nået noget afsluttende resultat. Vi er f.eks. enige om den fælles trusselanalyse.
Det var imidlertid også i denne fase, at USA's forslag om et nationalt raketforsvarssystem kom. Vi mener, at spørgsmålet om raketforsvarssystemet generelt skal drøftes inden for NATO og ikke inden for EU. Jeg kan kun endnu en gang bekræfte, at det ikke har været drøftet i Det Europæiske Råd og heller ikke vil blive det.
Andreas Mölzer
(DE) Fru formand, hr. Gloser! Selv om De med rette henviser til, at Rådet ikke vil behandle dette spørgsmål, vil jeg alligevel gerne spørge - ifølge meningsmålinger er 51 % af polakkerne modstandere af den planlagte stationering af dette amerikanske raketforsvar - hvorfor man afviser græsrodsbevægelsers krav om en folkeafstemning og siger, at folkeafstemninger er uegnede i denne forbindelse. Hvordan er Rådets indstilling til at inddrage befolkningen i så vigtige beslutninger? Er der mulighed for i det mindste at spille en formidlende rolle i dette spørgsmål?
Günter Gloser
Fru formand! Med hensyn til spørgsmålet om at inddrage borgerne, så er det en national afgørelse. Der er heller ikke behov for nogen direktiver fra formandskabets side. Det er landenes eget ansvar.
Jeg vil imidlertid gerne i denne forbindelse endnu en gang sige, at der jo generelt har været en vis bevægelse i spørgsmålet, især mellem Rusland og USA. Her er det aftalt, at man vil drøfte spørgsmålet intensivt og skabe en tillidsbasis. Det står stadig åbent. Som De ved, kom hr. Putin for kort tid siden med forslag til USA i denne forbindelse. I første omgang synes jeg, vi skal afvente disse samtaler.
Tobias Pflüger
(DE) Fru formand! Mit spørgsmål knytter direkte an til det. Har EU's formandskab en holdning til Vladimir Putins forslag om at inddrage Aserbajdsjan i dette raketsystem?
For det andet vil jeg spørge, om EU's eller Rådets holdning til det amerikanske raketsystem svarer til NATO's holdning, eller er der forskel på det? Hvis der er en forskel, hvori består den da?
For det tredje, har Rådet planer om at tage spørgsmålet om raketsystemet op på et eller andet tidspunkt?
Günter Gloser
Fru formand! Rådet har hidtil ikke beskæftiget sig med det. Jeg kan heller ikke forudsige, om Rådet i fremtiden vil beskæftige sig med det. Jeg sagde før, at det ikke er en sag, som kræver en udtalelse fra formandskabet, men at vi i lyset af de seneste dages debatter er meget glade for, at den i starten nogen konfronterende situation mellem USA og Rusland nu igen er tilbage på et andet niveau, og at man siger, at man vil tale med hinanden. Vi har hidtil ment, at denne sag hører hjemme i NATO, ikke i Det Europæiske Råd.
Formanden

Om: Gasrørledningen i Østersøen
Der foreligger forskellige oplysninger om, hvorvidt Rådet har godkendt konstruktionen af en tysk-russisk gasrørledning på bunden af Østersøen. Det er vigtigt, ikke mindst ud fra et demokratisk synspunkt, at borgerne får besked om dette spørgsmål. Jeg har tidligere drøftet spørgsmålet med såvel Kommissionen som Rådet uden at få konkret og tilfredsstillende besked.
Har Rådet formelt godkendt konstruktionen af en tysk-russisk gasrørledning på bunden af Østersøen? Rådets godkendelse er vel rimeligvis nødvendig for, at projektet kan gennemføres? Hvis der bliver tvist om vurdering af miljøindvirkningen i svenske farvande, er det da EF-Domstolen eller den svenske miljødomstol, der i sidste instans skal afgøre sagen?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Lundgren! Jeg skal henvise til, at der ikke findes noget retsgrundlag, som giver Rådet mulighed for formelt at godkende eller afvise projekter som det, De nævner i Deres forespørgsel. Med andre ord kan sådanne projekter sættes i gang, uden at det kræver Rådets godkendelse.
Som De sikkert ved, henvises der i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1364/2006/EF af 6. september 2006 om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning 96/391/EF og nr. 1229/2003/EF flere steder til en gasrørledning fra Rusland til Tyskland gennem Østersøen via offshoreruten. Det er sikkert også bekendt, at en nordeuropæisk gasrørledning i henhold til bilag I til denne beslutning er et projekt af europæisk interesse og dermed hører til den kategori af projekter, som er prioriteret højst. Med hensyn til de særlige bestemmelser om projekter med denne prioritet henviser Rådet til den bestemmende del af den førnævnte beslutning, som er vedtaget i fælles beslutningsprocedure af Europa-Parlamentet og Rådet.
Jeg vil især gerne gøre Dem opmærksom på artikel 13 i beslutningen, hvor der står således: "Denne beslutning berører ikke resultaterne af miljøkonsekvensvurderingen, hvad angår projekter og planer eller programmer, der fastlægger rammerne for en fremtidig godkendelse af sådanne projekter. Hvis der i henhold til relevant fællesskabslovgivning kræves miljøkonsekvensvurdering, skal resultaterne heraf indgå i overvejelserne, inden der reelt træffes afgørelse om projekternes gennemførelse i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen."
Med hensyn til anden del af Deres forespørgsel er det i henhold til traktaten Kommissionens opgave at sikre, at EU's bestemmelser bliver anvendt korrekt, og i tilfælde af overtrædelse at træffe de foranstaltninger, som den finder egnede. Dette princip gælder naturligvis også for de gældende EU-bestemmelser om miljøkonsekvensvurderinger.
Nils Lundgren
(SV) Fru formand! Som EU-land - og netop nu som formandskabsland - plæderer Tyskland for en fælles energipolitik for EU. Trods dette indgår Tyskland en bilateral aftale med Rusland om en meget stor satsning på infrastruktur i form af denne gasledning uden at rådføre sig med andre EU-medlemsstater omkring Østersøen. Hvad er kommentaren til dette?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Lundgren! Denne problematik har tidligere været oppe i spørgetiden. Jeg kan kun gentage, at dette projekt er et privat projekt, ikke et statsligt, og at virksomhederne, hvis de vil gennemføre dette projekt, må indsende alle de nødvendige bilag, også i de lande, hvor rørledningen skal udlægges. Dér skal der foretages en prøvning i henhold til de gældende bestemmelser.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Fru formand! Denne rørledning er som bekendt blevet kritiseret voldsomt af forskellige politikere, eksperter og videnskabsfolk især fra de skandinaviske og baltiske lande og fra Polen. Måske kunne Rådet bidrage til at samle de ansvarlige eksperter og politikere, så de i fællesskab kan drøfte problemet og måske finde en modus vivendi.
Günter Gloser
Fru formand! Det er i første omgang en opgave for de mennesker, som planlægger og vil gennemføre dette projekt, at orientere de pågældende lande. Det sker ved at indsende de relevante ansøgninger. Denne ansøgning vil blive fulgt af en undersøgelse på alle mulige områder, især med hensyn til miljø og sikkerhed. Jeg går ud fra, at der også vil finde drøftelser sted. Men initiativet ligger i første omgang hos dem, som deltager i dette projekt, og det er ikke statsvirksomheder, men private virksomheder.
DanutBudreikait
(LT) Fru formand, hr. formand for Rådet! Det er ikke første gang, vi diskuterer denne sag. Projektets økologiske indvirkninger giver anledning til al slags bekymring og frygt. Rusland, der er part i projektet, gennemfører sin egen miljøvurdering og siger, at våbnene på bunden ikke farlige. Finder De det ikke ulogisk, at en private projektleder udfører miljøvurderingen?
Günter Gloser
Fru formand, fru Budreikaitė! Der findes nogle folkeretlige og europæiske retsforskrifter, som skal overholdes. Folkeretligt går jeg ud fra, at Rusland også er bundet af det. Rusland undersøger jo ikke alene og siger så, når resultatet foreligger, at denne rørledning generelt ikke er miljøvenlig. Der skal også tages hensyn til de andre partnere. Jeg vil gerne gentage, hvad jeg sagde under en tidligere spørgetid, nemlig at der - og det er også i de virksomheders interesse, som vil lave denne rørledning - bliver sørget for helt klar gennemsigtighed for at fjerne borgernes angst, og at der vil blive sørget for, at de miner og bomber, som endnu ligger på havbunden, ikke kan udløse en risiko for naboerne til denne rørledning. Det bliver en meget interessant undersøgelse. Her er alle, især virksomhederne, forpligtet til at lade denne undersøgelse gennemføre, så det ikke kun handler om grønt lys og tilladelse fra Ruslands side.
Formanden

Om: Oversøiske territorier
Drøfter Rådet nogensinde abnormiteten i, at nogle oversøiske territorier, der bogstavelig talt ligger på den anden side af jordkloden, anses for at være en del af EU, mens andre områder inden for EU's grænser anses for at ligge "uden for" EU?
Er det i betragtning af implikationerne af denne unaturlige situation ikke på tide at gøre den mere tidssvarende eller at normalisere den?
Günter Gloser
Fru formand! Rådet har ikke drøftet dette spørgsmål ud fra det aspekt, som medlemmet nævner. Den fysiske afstand eller nærhed til de 27 medlemsstater er ikke det eneste afgørende for relationerne mellem de enkelte lande og områder i EU. Relationerne til de oversøiske lande og områder er reguleret i fjerde del af EF-traktaten og i rådsbeslutninger. Den aktuelt gældende rådsbeslutning, som blev vedtaget den 27. november 2001 og ændret den 19. marts 2007, udløber den 31. december 2013. Inden denne dato vil Rådet undersøge situationen.
Robert Evans
(EN) Fru formand! Det, jeg egentlig ville frem til, er, at hvad vi beslutter her i salen - som De sagde som svar på det sidste spørgsmål, hr. rådsformand, da De refererede til EU-lovgivning, som skal overholdes - gælder for steder som Martinique eller Guadeloupe eller Fransk Guyana på Sydamerikas kyst, tusinder af kilometer væk, fjernt fra dette sted, men det gælder ikke for steder som f.eks. Kanaløerne mellem Frankrig og Britannien eller Isle of Man, Liechtenstein, Andorra - jeg kunne fortsætte. Der findes alle disse besynderlige, små skatteparadiser og -undtagelser, som vi åbenbart tillader, og hvor EU-lovgivningen ikke gælder.
Betragter Rådet ikke denne holdning som så stort et misforhold, at vi bør se på det igen og anlægge en mere moderne synsvinkel, snarere end at prøve at lovgive tusinder af kilometer væk i stedet for på vores eget dørtrin?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Evans! Jeg behøver nok ikke forklare i detaljer, at Deres spørgsmål handler om ikkeeuropæiske områder, som imidlertid hører med til EU, fordi de gennem deres forbindelse til moderlandet så at sige er medlemmer af EU. De ved også, at lande som Andorra eller Liechtenstein nok ligger i Europa, men ikke er medlemmer af EU. Om disse områders tilhørsforhold og overførslen af retsforskrifter til de nævnte områder skal vare ved, vil blive konstateret ved en undersøgelse i Rådet.
Tobias Pflüger
(DE) Fru formand! Ofte er der jo tale om oversøiske områder, hvor EU-medlemsstater har militærbaser. Jeg vil gerne nævne et andet konkret tilfælde. På Cypern er der områder, som kaldes sovereign military bases og hører til Storbritannien, men ikke er en del af EU. Mit spørgsmål er i denne forbindelse, om det er en holdbar tilstand, at der i en EU-medlemsstat findes områder tilhørende en anden EU-medlemsstat, som ikke er en del af EU?
Günter Gloser
Fru formand! Det kan jeg kun forklare på den måde, at der, som De alle ved, har været nogle særlige forhold på Cypern, og at der altså her stadig er en særlig status. Her er der stadig nogle gamle ordninger, som gælder, men som nok vil blive ændret, når Cypern-konflikten bliver løst generelt.
Formanden

Om: Eventuel aldersdiskriminering mod piloter, der flyver over Frankrig
Er de franske bestemmelser, hvorefter piloter over 60 år ikke har lov til at flyve over fransk territorium, en overtrædelse af EU's direktiv om ligebehandling m.h.t. beskæftigelse(2000/78/EF af 27. november 2000), selv når disse piloter flyver som andenpilot i overensstemmelse med retningslinjerne for Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO)?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Bushill-Matthews! Som De sikkert ved, er det i første omgang Kommissionens opgave at kontrollere, at EU-retsforskrifterne bliver gennemført korrekt i medlemsstaterne. Rådet ønsker derfor ikke at tage stilling til det nævnte specifikke tilfælde.
Philip Bushill-Matthews
(EN) Fru formand! Det var sandelig et meget kort svar, hr. rådsformand, men ikke særligt sødt. Jeg er klar over, at Kommissionen har visse ansvarsområder, men siger De, at Rådet overhovedet ikke interesserer sig for og er ligeglad med aldersdiskrimination? For det er den klare melding, De kommer med.
Günter Gloser
Fru formand! Som De netop sagde, er Kommissionen traktatens vogter. Det er Kommissionen, der skal undersøge det. I øvrigt har de berørte mulighed for at få det efterprøvet, hvis der er tale om diskriminering.
Paul Rübig
(DE) Fru formand! Jeg tror, at flytrafikken i det hele taget trænger til en omorganisering. Derfor er spørgsmålet til Rådet berettiget. Er der planer om fremover at handle inden for regeringssamarbejdet eller bilateralt, når der er tale om diskriminering, eller mener De, det er rigtigt, at det er Kommissionen, der tager et initiativ?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Rübig! Vi har jo haft en lang debat i EU og i medlemsstaterne om gennemførelsen af direktiver herom. Den gang var det også bestemt, at vi skulle gennemføre det i national lovgivning i alle medlemsstaterne. Det er grundlaget, og ligesom på alle andre områder, hvor der findes EU-lovgivning, har borgere, som føler sig ramt eller mener at være blevet diskrimineret, mulighed for at gøre noget ved det, sågar anlægge sag for EF-Domstolen.
Formanden

Om: Arbejdsløshed i Kosovo
Hvordan bedømmer Rådets formandskab den aktuelle situation i Kosovo, hvor forsinkelsen i anerkendelsen af uafhængigheden også i de seneste måneder har bidraget til en ekstrem høj arbejdsløshed, og hvilke skridt i økonomisk og politisk henseende vil EU tage i Kosovo allerede i indeværende år?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Posselt! Hele den politiske situation i Kosovo bliver fortsat bestemt af statusprocessen. FN's særlige udsending Ahtisaaris statusforslag er nu overgivet til FN's Sikkerhedsråd, og dermed ligger ansvaret for denne proces primært hos Sikkerhedsrådet. EU's udenrigsministre har flere gang i klare vendinger givet udtryk for deres fulde støtte til hr. Ahtisaari og udtalt, at Ahtisaari-pakken kan være et vigtigt grundlag for en bæredygtig økonomisk og politisk udvikling i Kosovo og kan bidrage til at styrke stabiliteten i hele regionen.
Efter topmødet mellem G8-landenes stats- og regeringschefer, hvor det ikke lykkedes at opnå enighed om Kosovo, har EU's formandskab opfordret alle involverede parter til at intensivere deres anstrengelser, så der snarest muligt kan vedtages en ny sikkerhedsresolution i FN. EU følger også fortsat statusprocessen intensivt.
Forberedelserne til EU's bidrag til den kommende internationale civile tilstedeværelse i Kosovo, når der er fundet en løsning på statusspørgsmålet, er nået langt. EU er klar til i tæt samarbejde med andre internationale aktører at påtage sig en vigtig rolle i den eventuelle kommende internationale civile tilstedeværelse. Til dette formål er der planlægningsteams i landet, som forbereder de fremtidige aktiviteter for en særlig EU-udsending samt en ESFP-mission inden for politi og retsvæsen. Afslutningen af disse forberedelser afhænger af statusprocessens videre forløb og af den egentlige statusløsning.
Ligesom det tidligere har været tilfældet, vil der også fremover være brug for væsentlig støtte fra det internationale samfund i almindelighed og fra EU i særdeleshed for at forbedre de økonomiske rammebetingelser og den sociale situation i Kosovo. Det kan kun ske i nært samarbejde med de internationale finansielle institutioner og de lokale partnere. Så snart der foreligger en nøjagtig omkostningsvurdering - som naturligvis også afhænger af statusløsningen - vil Kommissionen udarbejde en samlet finanspakke, som også vil blive behandlet på en donorkonference. Denne donorkonference kan naturligvis først finde sted, når Kosovos status er afklaret.
Bernd Posselt
(DE) Fru formand! Mit tillægsspørgsmål lyder som følger: Kan statusspørgsmålet for Kosovo ikke løses efter Europa-Parlamentets forslag? Ved Rådet, at Europa-Parlamentet med 75 % flertal har udtalt sig til fordel for Ahtisaari-planen plus international uafhængighed plus direkte advarsel mod yderligere forhalinger? Mener Rådet, at dette er en linje, som også andre institutioner burde overtage? Hvad mener Rådet om den pludselige udtalelse om at udsætte det hele i seks måneder, hvilket Europa-Parlamentet udtrykkeligt har advaret imod, eller om udtalelserne fra fru del Ponto, som overhovedet ikke har kompetence for det?
Günter Gloser
Fru formand! Naturligvis kender vi Europa-Parlamentets debatter og beslutninger. Men jeg vil også endnu en gang henvise til en udførlig diskussion i Rådet (udenrigsministrene) sidste mandag, som vil blive fortsat i morgen aften i Bruxelles. Her blev det på ny gjort klart, at Ahtisaaris forslag ganske vist udgør et grundlag, men at vi har brug for en FN-beslutning for at opnå en løsning, som vil blive accepteret.
Det ville være helt forkert at træffe en unilateral beslutning nu, og det er også blevet drøftet med regeringerne i naboregionerne. Jeg tror også, det er lykkedes os at overbevise vores partner USA om, at det er nødvendigt med en multilateral folkeretlig afgørelse. Det vil i første omgang kræve nye samtaler på et bilateralt møde mellem Putin og Bush. Det vil sikkert også komme til at handle om Kosovo. Jeg vil imidlertid allerede nu advare imod, at en unilateral afgørelse ikke ville være noget godt grundlag for andre afgørelser, som venter forude.
Jeg ved, at der også er utålmodighed i regionen. Vi har f.eks. endnu en gang udtrykkeligt takket den albanske regering, fordi den i de seneste uger og måneder har gjort sin indflydelse gældende og har forklaret, at det er nødvendigt med en folkeretlig beslutning og ikke en ensidig anerkendelse blot fra nogle få lande.
Paul Rübig
(DE) Fru formand, hr. formand for Rådet! Hvilke initiativer har formandskabet planer om inden for den økonomiske politik, især også inden for energipolitikken? Kunne De forestille Dem, at man f.eks. kunne anvende SMV-chartret eller energichartret som model for modvirke arbejdsløsheden i den økonomiske proces og gennemføre Lissabon-dagsordenen attraktivt også her?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Rübig! Vi ved jo - som hr. Posselts spørgsmål også viste - hvor vigtigt det er, at man foruden politisk stabilitet også skaber økonomisk stabilitet. Forudsætningen er nu engang en grundlæggende afgørelse. Vi kender alle omstændighederne. Der skal så træffes beslutninger om de mulige perspektiver - De nævnte det energifællesskab, som allerede findes i regionen - når den forudgående politiske beslutning er truffet. De ved fra andre debatter om naboregionerne, hvilke muligheder EU har tilbudt disse lande for at fremme det regionale samarbede. Her er det aspekt, De nævnte, bestemt meget vigtigt.
Formanden
Da de vedrører samme emne, behandler vi under ét
Om: Athena-mekanismen
Eftersom der i henhold til EU's traktater ikke kan anvendes budgetmidler til finansiering af militære operationer, er medlemsstaterne blevet enige om at oprette den særlige Athena-mekanisme. I hvilket omfang har medlemsstaterne anvendt midler til finansiering af forskellige operationer på grundlag af denne mekanisme?

Om: Militærbudget Athena-finansieringsmekanismen
Ifølge oplysninger fra den tyske regering i sommeren 2006 erhverver EU til gennemførelse af operation Althea bestemte telekommunikationsydelser fra NATO (omkostningsdeling mellem de to organisationer) og forhandler om at erhverve det kortmateriale over Bosnien-Hercegovina, der oprindelig blev fremstillet til NATO, eller lejer - men dette allerede i form af en regulær traktataftale ud over Berlin Plus - en nøje angivet infrastruktur (containere) i det fælles benyttede hovedkvarter Camp Butmir.
Mener Rådet, at der er sikret tilstrækkelig demokratisk budgetkontrol med Athena-militærbudgettet efter Rådets seneste afgørelse om Athena-finansieringsmekanismen, og hvorfor har det hidtil ikke været muligt at dokumentere betalingerne til NATO, der finansieres over Athena-budgettet, og hvorfor var det ikke muligt at offentliggøre oplysninger om den nøjagtige anvendelse af midler over Athena-budgettet og informere Europa-Parlamentet derom?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Pflüger! I artikel 28 i EU-traktaten er principperne for finansiering af civile og militære krisestyringsoperationer fastsat. Operationer med militære eller forsvarspolitiske aspekter kan ikke finansieres med fællesskabsmidler.
Athena er en mekanisme, som Rådet oprettede i 2004 til at forvalte finansieringen af de fælles udgifter til sådanne operationer. De fælles udgifter ligger under 10%, det svarer til de samlede merudgifter ved en operation. Resten af udgifterne finansieres direkte af medlemsstaterne efter det princip, at udgifterne betales der, hvor de opstår.
Athena forvaltes under tilsyn af et særligt udvalg, som består af repræsentanter for medlemsstaterne, som via deres minister må aflægge regnskab over for deres egne nationale parlamenter. Med hensyn til operationen Althea betaler både EU og NATO deres andel for anlæg, personale og så videre, som benyttes fælles. NATO får ingen betaling fra Athena for ydede tjenester.
Esko Seppänen
(FI) Fru formand, hr. formand for Rådet! Det er en ejendommelig ordning, der ikke har nogen demokratisk overvågning. Med demokratisk overvågning mener jeg parlamentarisk overvågning, ikke overvågning fra Europa-Parlamentets eller de nationale parlamenters side. Det er en måde at genbruge traktatreglerne på, som De just har sagt. Så vil jeg gerne vide, om den nye forfatning, som formandskabet har lavet et udkast til, vil ændre traktaterne på en sådan måde, at disse midler kan bevilges fra EU-budgettet uden Athena-ordningen?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Seppänen! Jeg vil ikke komme med spekulationer om den europæiske forfatningstraktats fremtid i dag, dagen før Det Europæiske Råd. Vi får ser, hvordan debatterne forløber, og hvilke konsekvenser det får for traktatsbestemmelserne.
Med hensyn til det andet punkt vil jeg sige, at de relevante ministre fra medlemsstaterne er repræsenteret i udvalget, og ministrene står i sidste ende til regnskab over for deres parlamenter, fordi bidragene jo kommer fra medlemsstaterne. Så vidt jeg ved, har parlamenterne enten fagudvalg, som kan drøfte det og spørge den pågældende minister om anvendelsen af midlerne, eller der er budgetkontroludvalg, som kontrollerer anvendelsen af disse midler.
Tobias Pflüger
(DE) Fru formand! Virkeligheden ser desværre lidt anderledes ud. I Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar får jeg at vide, at EU betaler penge til NATO. Nu siger De, at der ikke bliver betalt. Det er jo interessant. Problemet er, at vi ikke får tallene via forespørgslerne i de enkelte landes parlamenter. Og vi får dem heller ikke fra Budgetkontroludvalget og heller ikke i Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar.
Var det muligt, at formandskabet kunne opstille en oversigt over de udgifter, der hidtil er blevet betalt via denne Athena-mekanisme?
Günter Gloser
Fru formand! Til det første punkt kan jeg sige, at jeg, som jeg sagde før, vil undersøge den sag, De nævnte, og få undersøgt, om der er en modsætning, sådan som De beskriver det. For det andet kan jeg som repræsentant for formandskabet ikke tage stilling til skik og regler i de enkelte medlemsstater med hensyn til at lave sådan en oversigt. Det er op til nationalstaterne.
Formanden

Om: Forhandlinger mellem EU og Georgien om indgåelse af aftaler om tilbagetagelse og lempelse af visumreglerne
Georgien er en vigtig partner for EU som led i den europæiske naboskabspolitik. Landets nuværende regering har givet udtryk for stærke europæiske ambitioner og givet klare tilsagn om reformer i retning af europæiske værdier samt vist en god evne til at gennemføre sådanne reformer.
EU udviser imidlertid manglende vilje til at drøfte aftaler om tilbagetagelse og lempelse af visumreglerne med Georgien. Dette står i skarp modsætning til det faktum, at EU på vellykket vis har indgået aftaler med Rusland om tilbagetagelse og lempelse af visumreglerne, som vil træde i kraft den 1. juni 2007, og at EU afsluttede sine forhandlinger med Ukraine i 2006, og at EU indledte forhandlinger med Moldova i begyndelsen af 2007.
EU's dagsorden har aldrig omfattet en forenkling af den eksisterende visumaftale med Georgien, og overraskende nok lader det til, at Georgien straffes for sine forhåbninger og sit engagement, hvad angår europæiske værdier og reformer.
Hvad gør Rådet for at sætte fart i forhandlingsprocessen og indgåelsen af aftalerne om tilbagetagelse og lempelse af visumreglerne, og hvilke planer har Rådet for disse aftaler?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Vaidere! Formandskabet kan oplyse, at der ikke er taget initiativ til at give Kommissionen mandat til at indlede forhandlinger om sådanne aftaler med Georgien. I handlingsplanen EU-Georgien inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik er det imidlertid fastsat, at der skal indledes en dialog om spørgsmål i forbindelse med persontrafik, herunder tilbagetagelse og udstedelse af visa.
I forbindelse med diskussionen om en eventuel uligebehandling af borgere, som lever i Abkhasien og dér får visum på grundlag af den nye aftale, og om hvorvidt der her muligvis er en manglende balance mellem rettighederne for de mennesker, som lever her, og menneskene i selve Georgien, vil jeg gerne tilføje, at denne debat, som også har fundet sted på andre niveauer i Europa-Parlamentet, vil blive taget op med henblik på at finde en løsning.
Inese Vaidere
(LV) Fru formand! De har netop, hr. formand for Rådet, nævnt Abkhasien og Sydossetien, og det er velkendt, at Rusland udsteder pas i massivt omfang til indbyggerne i Abkhasien og Sydossetien og dermed kunstigt reducerer antallet af georgiske borgere i disse to områder. Ved at tøve, hvad angår lempelse af visumreglerne i forhold til Georgien, skaber EU indirekte yderligere et incitament til at erhverve et russisk pas, da russiske borgere nu har bedre muligheder for at rejse til EU end georgiske borgere. Jeg vil derfor gerne stille Dem nok et spørgsmål: Hvorfor har Rådet ikke indledt disse forhandlinger om lempelse af visumreglerne med Georgien? Hvilken løsning tror De der kan findes på denne efter min mening uacceptable situation?
Günter Gloser
Fru formand! EU har indgået denne aftale om visumlettelser og tilhørende tilbagetagelsesaftaler med Rusland. I de seneste uger har det vist sig, at der her hersker - og jeg kan roligt vælge samme begreb som Dem - en manglende balance, fordi borgere, som bor i Abkhasien eller Sydossetien, pludselig har mulighed for at rejse med et russisk visum, hvilket ikke er muligt for borgerne i Georgien. Derfor må EU overveje, hvordan der inden for rammerne af naboskabspolitikken kan indledes samtaler med Georgien om dette spørgsmål, så denne manglende balance mellem muligheden for at få visum på den russiske side og fraværet af denne mulighed på den georgiske side kan fjernes.
Formanden

Om: Vedtagelse af roamingdirektivet
Hvad gør Rådet for at fremskynde vedtagelsen af roamingdirektivet, der er af afgørende betydning for EU's borgere?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Rutowicz! De spurgte allerede på februarmødet til status for roamingforordningen. Det glæder mig nu at kunne besvare Deres spørgsmål, selv om De sikkert allerede kender indholdet, for roamingspørgsmålet vedrører os alle, eftersom vi ikke længere kan klare os uden disse mobile telefoner.
Som De sikkert ved, hører roamingforordningen, som bygger på EF-traktatens artikel 95, under den fælles beslutningsprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 251. Jeg kan forsikre Dem, at alle tre organer har sat sig som mål at vedtage roamingforordningen så hurtigt som muligt. Rådet nåede på sit møde den 6.-8. juni til politisk enighed om forslaget og godkendte dermed Europa-Parlamentets udtalelse fra førstebehandlingen. De rets- og sprogkyndige er i færd med den sidste revision af teksten, så den kan vedtages i en fremskyndet procedure. Det forventes, at retsakten bliver vedtaget i slutningen af juni. Den vil umiddelbart efter blive offentliggjort i EU-Tidende.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Fru formand! Desværre var situationen, dengang spørgsmålet blev formuleret, helt anderledes. Jeg synes derfor, at vi nu skal glæde os over, at disse direktiver er blevet vedtaget så hurtigt, og at det europæiske samfund vil få gavn af det.
Det er jo en stor succes for Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen. De takster, som direktivet fastsætter, er dog knap så stor en succes. Ifølge eksperter fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse var disse takster tidligere lavere. Ordføreren forhøjede dem under høringsproceduren, og til sidst blev de forhøjet i selve direktivet.
Jeg har dog et spørgsmål, som jeg gerne vil stille. Roaming er, om jeg så må sige, stadig noget, der ikke er acceptabelt i Europa. Jeg vil derfor gerne spørge om, hvornår roaming helt kan blive afskaffet i EU's medlemsstater.
Günter Gloser
Fru formand! Vi ved også alle, at der ofte er langt mellem de mål, vi sætter os, og det, som vi opnår. Men vi bør glæde os over, at det første vigtige skridt er taget, og det vil kræve alle involveredes energi at få det til at træde i kraft inden udgangen af juni. Det er også et eksempel på, at det er rigtigt og vigtigt at diskutere ting i forfatningstraktaten.
Det har imidlertid også hele tiden været det tyske formandskabs overbevisning, at borgerne også skal se projekternes Europa, resultaternes Europa. Roamingforordningen, som snart træder i kraft, er et eksempel på EU's handleevne og på et projekt til gavn for de europæiske borgere. Vi ved alle - her har jeg tillid til Europa-Parlamentets initiativer - at der også fremover vil være diskussioner om yderligere ændringer.
Formanden

Om: Gennemførelse af EU's naboskabspolitik
EU's naboskabspolitik omfatter 16 nabolande, Middelhavs-landene Egypten, Algeriet, Israel, Jordan, Libyen, Marokko, det palæstinensiske selvstyre, Syrien og Tunesien, og de nye uafhængige stater Ukraine, Moldavien, Belarus, Armenien, Aserbajdsjan og Georgien.
Men sigte på gennemførelse af naboskabspolitikken er der udarbejdet en handlingsplan for hvert land. 16 % af budgettet til eksterne forbindelser skal afsættes til naboskabspolitikken.
Kan Rådets formandskab oplyse, med hvilke lande der er indgået aftaler i overensstemmelse med instrumentet for naboskabspolitik? Hvilke midler skal der i hvilken periode anvendes til de pågældende lande?
Günter Gloser
Fru formand, fru Budreikaite! Handlingsplanerne inden for den europæiske naboskabspolitik er politiske dokumenter, som er udtryk for en politisk enighed mellem EU og de enkelte partnerlande om en dagsorden af politiske, økonomiske og sektorale reformer, og som samtidig indeholder prioriteter for foranstaltninger på kort og mellemlang sigt. De vedtages af associations- eller kooperationsrådet mellem EU og det pågældende partnerland.
Med hensyn til partnerlandene i øst er der indgået handlingsplaner inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik med fem af de seks lande. De første var handlingsplanen med Ukraine den 21. februar 2005 og handlingsplanen med Republikken Moldova den 22. februar 2005. Derefter fulgte Armenien, Aserbajdsjan og Georgien, som der blev vedtaget handlingsplaner med den 14. november 2006. Der er ikke indgået en sådan handlingsplan med Belarus, da EU ikke har aftalemæssige forbindelser til dette land. Belarus vil først kunne nyde godt af de mange fordele i den europæiske naboskabspolitik, når landet efter frie og retfærdige valg har indført en demokratisk regeringsform.
Der er vedtaget følgende handlingsplaner inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik med partnerlandene i syd: Den 11. april 2005 med Israel, den 4. maj 2005 med den palæstinensiske selvstyremyndighed, den 2. juni 2005 med Jordan, den 22. juni 2005 med Marokko, den 4. juli 2005 med Tunesien, den 19. januar 2007 med Libanon og den 6. marts 2007 med Egypten. Der er endnu ikke nogen handlingsplan med Algeriet. For Libyen og Syrien er der ikke vedtaget handlingsplaner, da EU ikke har aftalemæssige forbindelser med disse lande.
EU vil stille i alt 12 milliarder euro til rådighed til gennemførelse af den europæiske naboskabspolitik i perioden 2007-2013, hvilket svarer til en reel vækst på 32 %. I tilslutning til drøftelser med EU's medlemsstater har Kommissionen i henhold til forordning (EF) nr. 1638/2006 af 24. oktober 2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument vedtaget fordelingen af disse midler og vedtaget strategipapirer og programmer, som omfatter landene, regionerne og grænseoverskridende programmer for perioden 2007-2010.
Hvad angår landeprogrammerne inden for det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument ENPI, ser de flerårige beløb for perioden 2007-2010 sådan ud: til Algeriet 220 millioner euro, til Amenien 98,4 millioner euro, til Aserbajdsjan 92 millioner euro, til Belarus 20 millioner euro, til Egypten 558 millioner euro, til Georgien 120,4 millioner euro, til Israel 8 millioner euro, til Jordan 265 millioner euro, til Libanon 187 millioner euro, til Libyen 8 millioner euro, til Republikken Moldova 209,7 millioner euro, til Marokko 654 millioner euro, til den palæstinensiske selvstyremyndighed 632 millioner euro, til Syrien 130 millioner euro, til Tunesien 300 millioner euro og endelig til Ukraine 494 millioner euro. For Libyens og den palæstinensiske selvstyremyndigheds vedkommende skal det bemærkes, at der ikke er vedtaget strategipapirer eller programmer, da der ikke kan foretages en programplanlægning på mellemlang sigt. De nævnte tal er derfor kun positionstal.
DanutBudreikait
(LT) Fru formand! Jeg takker rådsformanden for det grundige svar. I gennemførelsen af denne politik træffes der aftaler og vedtages handlingsplaner med bestemte lande, således EU og Ukraine, EU og Georgien. Er de medlemsstater, der grænser op til disse lande, med til at udforme handlingsplanerne?
Günter Gloser
Fru formand! Vi havde i eftermiddag en debat om Meda og om den europæiske naboskabspolitik, men den drejede sig mest om landene i syd. Jeg vil gerne understrege kraftigt, at det for de medlemsstater, som tiltrådte EU den 1. maj 2004, var en impuls at sige, at nu har vi en ydre grænse for EU. Vi har imidlertid også naboer og er interesseret i disse landes politiske, økonomiske og samfundsmæssige stabilitet.
Derfor har vi også sat fokus på at udforme og videreudvikle den europæiske naboskabspolitik, især med det vigtige aspekt, at der kan udarbejdes et program for ethvert naboland, som har de pågældende forbindelser med EU, ud fra de individuelle fremskridt, så der ligger skræddersyede programmer for f.eks. Ukraine eller Moldova. Jeg kan kun sige, ærede medlem, at også de lande, som De nævnte, deltager i udarbejdelsen af disse handlingsplaner og er meget interesserede i dem. Disse planer og denne naboskabspolitik kan spille en meget vigtig rolle i visse sektorer, f.eks. adgangen til det indre marked. Da Det Europæiske Råd vil konfirmere denne nye model for naboskabspolitikken i morgen og på fredag i sine konklusioner, vil de følgende formandskaber forhåbentlig også have mulighed for at arbejde videre på grundlag af dette program.
Esko Seppänen
(FI) Fru formand, hr. formand for Rådet! De sagde, at der ikke er nogen naboskabsprogrammer i gang for Belarus, fordi der ikke har været afholdt frie valg i landet. Mener De, at valget i Aserbajdsjan var frit og retfærdigt, og finder De det logisk, at der er blevet aftalt sådan et program med Aserbajdsjan, men ikke med Belarus?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Seppänen! Der har også været intensive samtaler med landene i det sydlige Kaukasus. Der har været fremlagt rapporter om fremskridtene, og på grundlag af EU's forarbejde blev der vedtaget handlingsplaner sidste år. Det betyder - ikke kun underforstået - at undersøgelsen har vist, at der var tale om valg, for at man kunne indgå en sådan handlingsplan med Aserbajdsjan.
Formanden

Om: Brasiliansk oksekød
For at sikre at de europæiske forbrugere kan have fuldstændig tillid til forsyningen af oksekød, vil Rådet da overveje at indføre et øjeblikkeligt forbud mod eksport af oksekød fra Brasilien til Den Europæiske Union frem for at vente til årets udgang?
Günter Gloser
Fru formand, hr. Nicholson! Ifølge fællesskabslovgivningen er det Kommissionen, som har ansvaret for at administrere beskyttelsesklausulen. Rådet har derfor ingen direkte indflydelse på den beslutning, som Kommissionen har truffet i forbindelse med brasiliansk oksekød.
James Nicholson
(EN) Fru formand! Jeg takker for svaret, hr. rådsformand, men jeg er lidt frustreret over det. I aftes stillede jeg også et spørgsmål til Kommissionen, som heller ikke var særligt behjælpelig. Jeg vil gerne forelægge for rådsformanden, at da Irish Farmers' Journal og en repræsentant fra Irish Farmers' Association var i Brasilien, fandt de klare beviser på, at reglerne ikke følges i Brasilien. Sporbarhed er ikkeeksisterende. Der er ingen kontrol ved de regionale grænser. Flytning af dyr i Brasilien fra områder med mund- og klovsyge sker hver dag. Der er beviser på, at stoffer, der er forbudt i EU, bliver anvendt i Brasilien.
Er det ikke mere end på høje tid, at vi i EU holder op med at hykle i forbindelse med den slags problemer - når det kunne komme til at gå ud over vores forbrugere - og får et forbud mod brasiliansk oksekød, hvilket alle i EU ønsker til bedste for producenter og forbrugere?
Günter Gloser
Fru formand! Jeg bryder mig ikke om at sige, at Rådet ikke har kompetence på dette område. Men som De selv sagde, har De benyttet muligheden for også at tage denne problematik op over for Kommissionen. Rådet kender den naturligvis også, men det er nu op til Kommissionen at undersøge informationerne. Derefter er det også Kommissionens ansvar at stille forslag og træffe beskyttelsesforanstaltninger. Det ligger virkelig ikke inden for Det Europæiske Råds kompetence.
Jim Allister
(EN) Fru formand! De siger, hr. rådsformand, at dette er en sag for Kommissionen, men EU-borgernes helbred må være et emne, som Rådet har en mere end forbigående interesse i. Der er nedlagt forbud mod import af alt fersk oksekød fra Brasilien til USA, idet man dér siger, at sporbarhed er ikkeeksisterende, at ulovlige væksthormoner bruges i vidt omfang, og at kontrolniveauet generelt er alarmerende lavt. Er EU-borgeres helbred mindre vigtigt end amerikaneres helbred, og, hvis nej, hvorfor har vi så ikke allerede forbudt brasiliansk oksekød?
Marian Harkin
(EN) Fru formand! Jeg har hørt, hvad Rådet har sagt, men jeg synes, det forsøger at komme uden om spørgsmålet.
I øjeblikket forhandler vi med G4 i Potsdam, og jeg vil gerne vide, om vi kan ignorere anbefalingerne fra formanden for Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, som krævede et forbud mod import af oksekød fra Brasilien. Kan vi ignorere European Food and Veterinary Office, som i sin endelige rapport fra sin tjenesterejse til Brasilien helt klart konkluderer, at det nuværende system for kontrol med restkoncentrationer og dyrlægers medicinforbrug og -anvendelse ikke er tilstrækkeligt?
Der er stadig væsentlige mangler i udformningen, omfanget og gennemførelsen af den nationale plan for kontrol med restkoncentrationer. Jeg vil gerne stille det samme spørgsmål, som de andre har stillet. Er De ikke enig i, hr. rådsformand, at det nu er på tide at handle og beskytte de europæiske forbrugere?
Günter Gloser
Fru formand, fru Harkin! Jeg er enig med Dem i, at EU må handle, hvis de informationer, De har beskrevet, er korrekte. Men vi har opstillet nogle regler. Jeg kan kun tage Deres krav på forbrugernes vegne op og støtte, at Kommissionen orienterer de rette organer om, om den har undersøgt det, og hvilke foranstaltninger den kan træffe. Jeg beder imidlertid også om forståelse for, at vi ikke hele tiden kan bytte om på rollerne. Vi har klare områder, og det her hører under Kommissionen. Jeg kan ikke foregribe Kommissionens svar, og Kommissionen har ikke pligt til at være til stede under spørgetiden i dag. Jeg kan kun tilbyde at spørge til sagen igen, så De som repræsentant for borgerne kan få et klart svar fra Kommissionen.
Formanden
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke Dem, hr. rådsformand, mange gange for Deres samarbejde og Deres høflighed under spørgetiden i forbindelse med Deres lands formandskab.
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
Spørgetiden er afsluttet.
(Mødet udsat kl. 19.05 og genoptaget kl. 21.00)
