Beretning om konkurrencepolitikken 2009 (forhandling) 
Formanden
Første punkt på dagsordenen er betænkning af Derk Jan Eppink for Økonomi- og Valutaudvalget om beretningen om konkurrencepolitikken 2009.
Derk Jan Eppink
Hr. formand! Nu om dage betragtes konkurrence ofte som noget, der gør livet svært. Der er folk, der foretrækker hyggelige aftaler, der er indgået under behagelige forhold, som en beskyttelse mod den barske, globale konkurrence. Kommissæren bør dog være klar over, at konkurrence ikke ødelægger, men derimod redder Europas økonomi. Europa står ved en korsvej. Vil det skabe en overførselsøkonomi med lav vækst og høj strukturel arbejdsløshed, eller vil det have en velstandsskabende økonomi, som lever op til den globale konkurrence?
Et fodboldhold, som ikke er konkurrencedygtigt, taber alle sine kampe. En økonomi, som ikke er konkurrencedygtig, mister investeringer, arbejdspladser og i sidste ende grundlaget for sine sociale ordninger. Da den europæiske konkurrencepolitik hører under Europa-Kommissionens enekompetence, spiller De, hr. kommissær - eller snarere kommissær Almunia, som De vikarierer for - en afgørende rolle.
I denne uge offentliggjorde FN tal om udenlandske direkte investeringer i 2010. USA tiltrak 43 % flere udenlandske investeringer end i 2009. Udenlandske direkte investeringer i Latinamerika steg med 21 % og i Asien med 10 %. I EU faldt de med 20 % - hvad var årsagen til det? Pengene går derhen, hvor aktiviteterne er. Tilsyneladende betragter investorerne Europa som det passive kontinent, der kun skaber dårlige væksttal. Det viser et EU med et konkurrencemæssigt underskud.
Kommissionen er nødt til at sikre lige vilkår for iværksætteraktivitet i Europa, for at kontinentet kan klare sig i den globale konkurrence. Vi kender alle Kina.
Vi vil gerne gøre Dem opmærksom på nogle aspekter af konkurrencepolitikken i 2009, hvoraf mange er synlige i dag. Det centrale spørgsmål nu er konsekvenserne af en betragtelig statsstøtte til finanssektoren. Staterne har uddelt skatteborgernes penge for at forhindre finanssektorens sammenbrud. Hvis vi havde tilladt en nedsmeltning af finanssektoren, kunne flere millioner europæiske borgere også have vinket farvel til deres opsparing og pension. Det siger dog sig selv, at en statsstøtte i denne størrelsesorden har skabt konkurrenceforvridning. Derfor skal den hurtigst muligt stoppes, og pengene skal betales tilbage til de europæiske skatteborgere.
Mit første spørgsmål til kommissæren er derfor: Hvor midlertidig er den midlertidige ramme, og hvordan skal den udfases? Jeg håber, De vil kaste lys over dette spørgsmål på kommissær Almunias vegne.
Et andet aspekt er Den Europæiske Centralbanks likviditetsstøtte til visse banker for at holde dem i live. Jeg indrømmer, at der er en berøringsflade mellem pengepolitik og konkurrencepolitik - men var dens konsekvenser med til at fordreje konkurrencen? Det vil jeg gerne have svar på.
Et andet spørgsmål er regelsættet for frasalg. Arbejdskriterierne for indskrænkning af virksomheder er tilstrækkelig klare og rimelige. Nu bør vi se fremad. Hvad skal der ske, hr. kommissær? Medlemsstaterne har gjort meget for at rekapitalisere finanssektoren med delvis og/eller fuld nationalisering af kreditinstitutter med skatteborgernes penge. Det er noget, der skal udredes. Men når medlemsstaterne begynder at trække sig ud af de finansielle institutioner, så de genvinder deres private status, er der en risiko for, at de vil efterlade sig en medgift eller en bryllupsgave. En sådan medgift kan anvendes til at styrke finansielle institutioners stilling på det private marked.
Det er et træk, vi ofte har set i privatiseringsprocessen. Jeg husker det alt for godt inden for postsektoren. Regeringerne styrkede deres postudbyder, lige før denne gik ind på det private marked. Jeg har i et brev gjort kommissær Almunia opmærksom på den langvarige undersøgelse af den tyske postudbyder. Kommissionen er også ved at indlede undersøgelser af den britiske, franske og belgiske postudbyder, da disse postmarkeder liberaliseres i år.
Derfor vil jeg anmode kommissæren om at være opmærksom på medgiftsfænomenet i finanssektoren. Det er bedre at forebygge et problem end at skulle igennem en lang retssag.
Jeg vil gerne takke kommissæren - og kommissær Almunia - for samarbejdet og takke GD Konkurrence, som jeg ved, er et af de bedste generaldirektorater i Kommissionen.
Štefan Füle
Hr. formand! På vegne af næstformand Joaquin Almunia, som ikke kan være til stede i formiddag, vil jeg først takke ordføreren, Derk Jan Eppink, for hans arbejde med beretningen om konkurrencepolitikken 2009. Jeg vil også gerne takke ordførerne for udtalelserne fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Udvalget om Det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Transport- og Turismeudvalget, fru Koch-Mehrin, hr. Buşoi og fru Cramer.
Kommissionen glæder sig over betænkningens positive tone og den støtte til vores aktiviteter på det konkurrencepolitiske område i 2009, der kommer til udtryk, især i forbindelse med den økonomiske og finansielle krise. Vi er enige med Dem i, at konkurrence er afgørende, hvis vi vil sikre lige vilkår på det indre marked og fremme en bæredygtig vej ud af krisen. Derfor står Kommissionen stadig fast på sit klare standpunkt med hensyn til konkurrencebegrænsende adfærd og fusioner.
Kommissionen har desuden taget de mange - mindst 10 - anmodninger om specifikke beretninger og undersøgelser ad notam. På grund af vores prioriteringer og begrænsede ressourcer er det ikke muligt for Kommissionen at udarbejde alle disse beretninger. Som kommissær Almunia meddelte Økonomi- og Valutaudvalget i november, vil Kommissionen analysere, hvilke virkninger de midlertidige statsstøtteforanstaltninger, der blev truffet i forbindelse med krisen, har haft på konkurrencen. Det bliver vanskeligt, men krisen giver os nogle muligheder for at lære, som vi simpelthen ikke må lade gå fra os.
For det andet vil jeg gerne gentage her, at disse foranstaltninger naturligvis er midlertidige. Kommissionen forlængede kriserammerne for statsstøtte indtil udgangen af 2011, fordi de økonomiske forhold stadig er usikre. Den gradvise udfasning af disse foranstaltninger er dog allerede påbegyndt. Nogle af foranstaltningerne er afsluttet, mens andre er opretholdt under strengere vilkår.
For det tredje tager Kommissionen - vedrørende privat håndhævelse af konkurrencereglerne - Parlamentets støtte til oprettelsen af en europæisk form for kollektiv klageadgang samt dets anmodning om specifik EU-lovgivning for at sikre kompensation til ofre for krænkelser af EU's kartel- og monopolregler til efterretning. Kommissionen vil lancere en offentlig høring i begyndelsen af 2011 om en europæisk tilgang til kollektiv klageadgang. Herefter er planen, at den vedtager en meddelelse på grundlag af høringen.
Til sidst vil jeg gerne kommentere den bekymring, der er givet udtryk for, vedrørende konkurrencen inden for konkrete sektorer som energi, transport, fødevareforsyningskæden og nye digitale industrier. Kommissionen deler Deres bekymring, og vi vil opretholde vores intensive håndhævelsesaktiviteter på disse områder i tæt samarbejde med de nationale konkurrencemyndigheder.
Silvana Koch-Mehrin
Hr. formand! Konkurrencepolitik er en af EU's vigtigste og mest centrale politiske områder. En god konkurrencepolitik betyder, at markederne kan fungere korrekt. En god konkurrencepolitik betyder også, at forbrugerne kan få glæde af et bredt udsnit af varer til rimelige og overkommelige priser. En god konkurrencepolitik bidrager også til at skabe vækst i Europa igen. Derfor vil jeg gerne påpege over for kommissæren, hvor vigtigt det er at inddrage alle de områder, han har nævnt, i konkurrencepolitikken. Det er også vigtigt at styrke små og mellemstore virksomheder, da de er drivkraften bag vækst i Europa. Markedsbarrierer skal ophæves, hvilket også indebærer, at de for store omkostninger, som stadig findes på områder, hvor konkurrencen ikke fungerer, skal fjernes, f.eks. roamingtakster på mobiltelefoni, hvor der stadig ikke er konkurrence - hvilket bør ændres.
Endelig vil jeg gerne rette en stor tak til ordføreren, hr. Eppink, for hans fremragende arbejde, og til Kommissionen vil jeg sige: Sæt ambitiøse mål.
(Bifald) <BRK>
Cristian Silviu Buşoi
Hr. formand! Jeg vil indlede med at rose Kommissionen for dens fleksible anvendelse af konkurrencereglerne under den aktuelle finansielle og økonomiske krise. Det er meget vigtigt, at krisen ikke bruges som et påskud for at afskaffe konkurrence, og det er godt, at Kommissionen allerede har udvist en fast holdning over for karteller. Vi er nødt til at sikre, at der er exit-mekanismer, og at vi vender tilbage til normale markedsvilkår så snart som muligt.
Der er nogle områder - som kommissæren også var inde på - hvor konkurrencen kan blive bedre. Der er bl.a. tale om energimarkedet, hvor regulerede energipriser stadig fordrejer konkurrencen, og gennemførelsen af det indre jernbanemarked kan også give europæiske rejsende store fordele. Kommissionen bør også være særlig omhyggelig inden for konkurrencen på markedet for lægemidler, især hvad angår den praksis, der ses hos producenter af patentmedicin, som begrænser markedsadgangen for generiske lægemidler.
Endvidere vil jeg opfordre Kommissionen til målrettet at sikre konkurrence mellem offentlige og private hospitaler med en modig indsats mod krydssubsidiering til fordel for offentlige hospitaler. Kommissionen er nødt til at få budskabet om konkurrencepolitikkens fordele for forbrugerne mere tydeligt igennem.
Michael Cramer
Hr. formand! Jeg vil indlede med at takke ordføreren for et fremragende samarbejde.
Transport er også et afgørende spørgsmål i forbindelse med konkurrence. Når det kommer til stykket, tegner transport sig for 30 % af CO2-emissioner, og derfor glæder det mig, at transport er blevet accepteret som et af de centrale krav i EU's 2020-strategi.
Vi har dog stadig illoyal konkurrence, og derfor er Kommissionen nødt til at gøre en indsats. F.eks. er luftfartssektoren, som er den ypperste klimaforbryder, fritaget for moms og told på brændstof. Dette betyder, at de europæiske skatteborgere betaler 30 mia. EUR årligt til luftfart, bare for at flyselskaberne kan tilbyde flyrejser mellem storbyerne til den samme pris som en kortere tur med en taxi. Her må jernbanerne bære byrden. Alle lokomotiver pålægges en obligatorisk jernbaneafgift for hver tilbagelagt km. Afgiften er obligatorisk, og der er ikke nogen maksimumgrænse. På vejene er det helt op til medlemsstaterne, om de vil opkræve vejafgifter. Afgifterne gælder for det meste kun på motorveje og kun for tunge lastbiler på 12 t og derover. Med andre ord opkræver nogle medlemsstater en høj jernbaneafgift, men slet ingen vejafgifter. Det kan vi ikke tolerere, da det slet ikke er hensigtsmæssigt. Hvis vi ikke ændrer vores rejsevaner, vil det jo aldrig lykkes os at afværge klimaændringerne. Men det er vi nødt til at gøre. Derfor er De også nødt til at skabe loyal konkurrence i transportsektoren.
Arturs Krišjānis Kariņš
for PPE-Gruppen. - (LV) Hr. formand, hr. kommissær! Vi er alle dovne. Hvis der er noget, vi kan undgå at gøre, vil de fleste bestemt undgå det. Forretning er ingen undtagelse i den henseende. Størsteparten af iværksættere (er jeg overbevist om) drømmer om muligheden for at blive eneleverandører, så de kan bestemme vilkårene, i stedet for at forbrugerne bestemmer dem. Konkurrence er netop det, der sikrer forbrugerne ikke kun lave priser, men også den bedste kvalitet. Desværre har vi stadig adskillige sektorer i EU, hvor der ikke er nogen egentlig konkurrence. Den første er energi. Der er stadig isolerede markeder i flere egne i Europa, hvor der, af retligt set tekniske årsager, slet ikke er konkurrence. Hvad er resultatet? Kunstigt høje priser for forbrugerne. Et konkret eksempel er de baltiske lande og gasmarkedet. Som kommissær Oettinger selv har indrømmet, betaler de tyske forbrugere på nuværende tidspunkt 30 % mindre for naturgas end forbrugere i de baltiske stater. Hvorfor er der konkurrence ét sted, men ikke i de baltiske stater? Det må der ændres på. Der er et andet område, hvor der ikke er reel konkurrence, nemlig landbrugssektoren. Uden at komme ind på, hvordan støtte som sådan påvirker landbrugsmarkedet, har vi i Europa meget ulige vilkår medlemsstaterne imellem, hvad angår landbrugsbetalinger og -støtte. Hvad betyder dette? Det betyder, at de europæiske forbrugere betaler kunstigt højt priser mange steder, og naturligvis går det også ud over landmændene. Jeg vil opfordre Dem til at støtte denne betænkning, som vedrører Kommissionens arbejde "mod konkurrence" i 2009. Jeg vil dog gerne gøre opmærksom på, at arbejdet ikke er færdigt med dette, og at vi må udvide rækken af områder, hvor der skal være konkurrence.
Antolín Sánchez Presedo
Hr. formand! Betænkningen om konkurrencepolitikken 2009 er højst sandsynligt en af de mest omfattende og grundige betænkninger, som Parlamentet har udarbejdet til dato - det er lykkedes Økonomi- og Valutaudvalget at indarbejde udtalelser fra tre andre parlamentsudvalg - og den blev udarbejdet efter en periode på fem år, som fulgte efter gennemførelsen af to vigtige forordninger, moderniseringsforordningen og fusionsforordningen, der har spillet en positiv rolle i konkurrencepolitikken. Gennemførelsen af forordningerne kunne dog forbedres, hvis der var større overensstemmelse mellem prioriteterne, hvis samarbejdsindsatsen blev forstærket, den administrative byrde blev mindsket, og der var konvergens mellem nationale love og EU-love.
Betænkningen inddrager offentlige tjenesters betydning for opfyldelsen af borgernes grundlæggende behov, og dette, mener vi, bør understreges inden for den nye ramme, som er opstillet med Lissabontraktaten. Derfor vil den hjælp, som har til formål at tilbyde borgerne en passende universel bredbåndsdækning til overkommelige priser, blive støttet, også i lyset af informationssamfundets betydning, og vi opfordrer til at være opmærksom på udviklingen i roamingpriser på telekommunikationsområdet i kommende betænkninger.
Konkurrencepolitik spiller en central rolle inden for finansielle tjenesteydelser. Den hjælp, der er givet, har bidraget til at stabilisere og afbøde virkningerne af den økonomiske krise. Betænkningen understreger dens foreløbige karakter, og at en udvidelse heraf skal ske på strengere betingelser, ligesom der skal skabes lige vilkår i exit-processen for at undgå eventuelle moralske risici og, først og fremmest, for at de finansielle institutioner, som ikke har anmodet om statsstøtte, genvinder deres konkurrencemæssige position.
På den finansielle arena fremhæves desuden tre ting: gennemsigtige finansielle oplysninger, kravet om, at det europæiske betalingssystem skal være tilgængeligt, ikke-diskriminerende og effektivt, og for det tredje kravet om at bekæmpe usædvanligt høje priser i grænseoverskridende betalinger med betalingskort. I betænkningen udtrykkes desuden bekymring med hensyn til små og mellemstore virksomheder og energi, ligesom der er tilslutning til anbefalingerne fra gruppen på højt plan vedrørende mælkesektoren - som går ind for, at en styrkelse af producenternes forhandlingsposition og kontraktretlige forhold skal være forenelig med konkurrencepolitikken - og Kommissionen opfordres til at tage lovgivningsinitiativ for at gøre det nemmere at indlede individuelle eller kollektive erstatningssøgsmål som følge af overtrædelser af konkurrencereglerne, idet man dog bør undgå overdrivelser som i det amerikanske system.
Jeg vil derfor komplimentere ordføreren, hr. Eppink, for hans fremragende arbejde.
Sophia in 't Veld
Hr. formand! Jeg vil indlede med at komplimentere ordføreren. Vi har arbejdet sammen (da jeg var ordfører sidste år), hvilket bringer mig til min første kommentar.
Jeg har lagt mærke til, at der under disse årlige forhandlinger om konkurrencepolitikken foregår en udveksling af synspunkter i en meget venlig og høflig tone, hvorefter Kommissionen blot fortsætter, som den plejer, fordi den har enekompetence på dette område. Dette bør ændres, nu hvor vi drøfter økonomisk ledelse i forbindelse med EU. Europa-Parlamentet bør have en langt større rolle i udformningen af konkurrencepolitik, og derfor vil jeg opfordre Kommissionen til især at følge anbefaling 3 og 4 og tage rapporteringen tilbage til Europa-Parlamentet om dens anbefalinger meget alvorligt.
For det andet bør en beretning i mine øjne være mere end blot en sammenfatning af de tiltag, der er gennemført. Den bør indeholde en analyse af konkurrencepolitikkernes virkning, hvilket mangler på nuværende tidspunkt. De siger, at De vil udarbejde en beretning om den midlertidige statsstøtteramme, da det er Deres prioritet, men vi har i årevis bedt om sådanne analyser: om grøn konjunkturopgang, om statsstøtte til innovation og om statsstøtte til offentlige tjenester. Det har taget alt for lang tid, så jeg vil bede Kommissionen om at foretage mere dybdegående analyser.
Endelig vil jeg indtrængende gentage de opfordringer - som vi har fremsat i årevis - til at gennemføre en sektorundersøgelse af onlinereklamer og søgemaskiner. Det skulle have været gjort for længe siden, og jeg vil gerne bede kommissæren oplyse, hvornår de agter at foretage en sådan undersøgelse.
Philippe Lamberts
Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne takke kommissær Almunia, som ikke er til stede i dag, men som bruger meget tid sammen med os i Økonomi- og Valutaudvalget, selv om det ikke er Europa-Parlamentets domæne, og derfor investerer tid i en løbende dialog med Parlamentet om disse anliggender.
Jeg vil også takke ordføreren. Vi gør ofte dette formelt, men selv om hr. Eppinks og mit parti ofte er uenige om mange ting, må jeg sige, at der ikke var nogen tabuemner i vores drøftelser under udarbejdelsen af denne betænkning. Alle spørgsmål blev behandlet indgående i en meget konstruktiv ånd. Det er vigtigt at fremhæve.
Jeg vil nu gå videre til tre punkter, hvor jeg mener, at Kommissionen bør tage affære. Det ene, som også blev fremhævet, er finanssektorens betydning, idet den rent faktisk tillægges for stor vægt i økonomien.
Vi ved, at den finansielle krise har betydet, at de finansielle koncerner, der klarede sig, kom større og stærkere ud på den anden side. Der er således et reelt problem med markedsforvridning på det område, og det vedrører ikke kun særlige statsstøtteforanstaltninger, som er indført af medlemsstaterne for at hjælpe deres finanssektor, men også - hvilket vi har fremhævet i betænkningen - forskellige former for direkte støtte fra Den Europæiske Centralbank (ECB), som - er jeg bange for - slet ikke er gennemsigtige.
Derfor vil vi opfordre Kommissionen til at fokusere på den måde, hvorpå ECB har hjulpet bankerne, da det står klart, at de banker, som gik til ECB for at få hjælp, fik en form for støtte, som banker med en bedre ledelse ikke bad om. Banker, der blev drevet korrekt, har derfor på en måde været ofre for markedsforvridning.
Den anden sektor er råvaresektoren, især fødevareråvarer. Vi ved, at store landbrugsindustrielle virksomheder og store detailvirksomheder har en markedsposition, der giver dem alt for stor indflydelse på prisdannelsen. En markedsundersøgelse af dette spørgsmål er absolut nødvendig.
En anden ting, som absolut ikke er af sekundær betydning, er skattekonkurrence. Som bekendt anvender de fleste medlemsstater, heriblandt min egen og mange andre, former for skattekonkurrence, som er meget skadelige for almene europæiske interesser. Disse former for konkurrence må bremses. Jeg ved, at Kommissionen er ved at interessere sig for spørgsmålet igen, men jeg vil indtrængende opfordre kommissær Almunia og kommissær Šemeta til at tage fat på dette problem.
Det sidste, jeg gerne vil nævne, er, at det glædede os at konstatere, at kommissær Almunia allerede har indført bøder inden for forskellige sektorer, efter at han blev kommissær, især inden for luftfragtsektoren. Vi glæder os også over den undersøgelse af Google, som er indledt, og som jeg tror delvis besvarer den bemærkning, som fru in 't Veld kom med lige før.
(Taleren indvilligede i at besvare et spørgsmål i henhold til forretningsordenens artikel 149, stk. 8)
Formanden
Hr. Lamberts! Hans-Peter Martin har brugt sit blå kort til at tilkendegive, at han gerne vil stille Dem et spørgsmål. Vil De høre hans spørgsmål? Mange tak.
De har 30 sekunder til at stille hr. Lamberts spørgsmål om emnet, hr. Martin!
Hans-Peter Martin
(DE) Hr. formand! Hr. Lamberts omtalte den særlige støtte, som banker har modtaget fra Den Europæiske Centralbank. Måske kan han gå lidt mere i detaljer med, hvad han mener, og hvordan dette fungerede? Han nævnte også, at denne støtte skal afskaffes. Hvordan vil han foreslå, at vi tager kontrol her og sikrer, at de forkerte mennesker ikke scorer en stor fortjeneste?
Formanden
Det er et stort spørgsmål at besvare på kun 30 sekunder. Jeg har dog tiltro til hr. Lamberts' evne til at opsummere.
Philippe Lamberts
Hr. formand! At besvare sådan et spørgsmål på 30 sekunder er selvfølgelig næsten umuligt.
Hvad er problemet her? Den Europæiske Centralbank (ECB) indvilger i at yde - ubegrænset - likviditet til banker, som anmoder herom, og accepterer alle slags aktiver som sikkerhed for denne likviditet. Vi har imidlertid ikke noget klart billede af, hvilke former for aktiver der er tale om. Vi har også en stærk mistanke om, at mange af dem er dårlige eller nødlidende aktiver, hvis reelle markedsværdi er meget vanskelig at bestemme, og nogle af aktiverne er måske endda værdiløse.
Derfor udgør dette under sådanne omstændigheder en direkte form for støtte. Hvis ECB ikke stillede likviditet til rådighed til gengæld for disse garantier, som rent faktisk har en temmelig kort løbetid, er det naturligvis muligt, at nogle af disse finansielle institutioner ville gå konkurs.
Det er ikke ligetil at finde en løsning på dette, men under alle omstændigheder vil det første skridt være at skabe gennemsigtighed om disse aktiver.
Formanden
Tak til hr. Lamberts for et så klart svar på et så indviklet spørgsmål.
Kay Swinburne
Hr. formand! Først vil jeg gerne komplimentere Derk Jan Eppink for hans grundige betænkning, som er fremkommet på grundlag af fornuftige forhandlinger, og som dækker så mange emner. Som udgangspunkt bør konkurrencepolitik have en central plads i det europæiske indre marked, og solide konkurrencemæssige principper bør indgå i al EU-lovgivning. Konkurrence bør skabe et stærkere marked for EU-borgerne og give EU mulighed for at blive mere konkurrencedygtig på globalt plan.
Der er risiko for, at dette princip går tabt i den seneste bølge af lovgivning om finansielle tjenesteydelser. Vi er nødt til at udnytte enhver mulighed for at skabe mere konkurrence på markeder, som domineres af store markedsdeltagere, og skabe et mere dynamisk marked. I den derivatlovgivning, som nu er til forhandling, kan vi sørge for, at vi ikke skaber eller styrker monopoler, ved at støtte åben adgang til centrale modparter og deslige, og ved at sikre, at alle aktører har adgang til vigtige datastrømme.
Under den kommende revision af MiFID-direktivet må vi huske, at dets oprindelige formål var at åbne Europas aktiemarkeder for konkurrence, og efter udvidelsen med nye aktivkategorier må vi sikre, at konkurrenceprincipperne overholdes, da en kombination af disse i mærkbar grad har sænket handelsgebyrerne for aktieinvestorer gennem de seneste tre år.
Når vi overvejer reformer for revisorer, kreditvurderingsbureauer og andre leverandører af finansielle tjenesteydelser, kan vi tage stilling til, hvor hindringerne for markedsadgangen er, og forsøge at nedbryde disse. Jeg mener, at en indsats for konkurrence inden for centrale brancher er den måde, hvorpå vi vil skabe EU's sande vækstpotentiale og puste nyt liv i vores økonomier i en verden under evig forandring.
Thomas Händel
Hr. formand, mine damer og herrer! Ifølge denne beretning skaber Kommissionen resultater med konkurrencepolitikken. Vi bør dog ikke glemme, at ureguleret konkurrence også kan medføre stigende arbejdsløshed, så skellet mellem rig og fattig bliver endnu større.
I EU går den frie konkurrence stadig forud for borgernes sociale behov. En brændende tillid til frie markeder kan ikke dække over den kendsgerning, at disse markeder ikke blot slår fejl igen og igen, men også er ude af stand til at skabe varig social retfærdighed. Nogle få procedurer, som skal forhindre fordrejning af konkurrencen og prisfastsættelsen, vil ikke være nok til at løse dette problem. Et retfærdigt og socialt indre marked vil kun fungere med en stærk og retfærdig regulering. Der er et presserende behov for en yderligere indsats her. For flere og flere institutioner, som leverer forsyningspligtydelser, er det f.eks. ikke acceptabelt at blive udsat for privat konkurrence.
I betænkningen gives råd om Kommissionens fremtidige konkurrencepolitik. Der er et presserende behov for en langt stærkere forbrugerbeskyttelse og for, at forsyningspligtydelser fritages fra konkurrencereglerne og fra kartelkontrollen. Det er også nødvendigt at indføre en kontraktbestemmelse, der begunstiger sikker social fremgang og tillægges den samme vigtighed som konkurrencereglerne i Europa.
William  Dartmouth
Hr. formand! Det er ikke ofte, jeg har noget godt at sige om Gordon Brown, men han handlede hurtigt, beslutsomt og effektivt for at håndtere bankkrisen i Det Forenede Kongerige, selv om jeg må påpege, at den i det store hele blev forværret i løbet af hans katastrofale 10 år i embedet som finansminister.
Bankredningen i Det Forenede Kongerige gik dog langsommere, end den kunne have gået, på grund af konsekvenserne af EU's konkurrencepolitik. Min fremragende kollega, professor Tim Congdon, har skrevet en pjece om dette. Sagen er, at disse anliggender bør håndteres på nationalt plan og ikke af Kommissionen. Kommissionen ved ganske enkelt ikke, hvad den gør, og bør holde sig langt væk.
De sidste 15 sekunder skal handle om den sjældent deprimerende tale, som hr. Lamberts holdt om skattekonkurrence. Skattekonkurrence er årsagen til, at vi har lavere skatter. Det, han talte for, var en finanspolitik på EU-plan, som ville betyde højere skatter i hele EU. Det er, hvad det er, og jeg vil bede hr. Lamberts og hans kolleger om at kalde det det næste gang.
Formanden
Dette er snarere en personlig udtalelse, end det er en tale under proceduren med det blå kort. Jeg opfordrer Dem på det kraftigste til at gøre det kort, hr. Lamberts. Lad os lige se, om ikke De kan oplyse Deres kollega om Deres synspunkt på bare 30 sekunder.
Philippe Lamberts
(EN) Hr. formand! Lord Dartmouth får De Grønne til at fremstå som fortalere for høje skatter for de høje skatters skyld. Jeg vil blot stille Dem, Lord Dartmouth, et meget simpelt spørgsmål. Hvis tjenesteydelser såsom uddannelse, sundhed og sikkerhed har en værdi, går jeg ud fra, at De er nødt til at finde ud af, hvordan de skal finansieres. Er det rigtigt forstået?
Formanden
Nej, vi vil ikke gå ind i nogen diskussion om dette.
Hr. Dartmouth, De kan svare hr. Lamberts senere ude på gangen. Reglerne tillader imidlertid ikke, at et spørgsmål besvares med et andet spørgsmål.
De har 15 sekunder.
William
(EN) (åbningsord uhørlige, da mikrofonen var afbrudt) ... den person, der stillede spørgsmålet, har ret til at svare. De har opfundet nye regler - Deres egne regler - som formand. De tager helt fejl.
Formanden
Ja, jeg opfinder regler. Vi opfinder regler hele tiden, og vi bidrager til den demokratiske proces i Parlamentet. Tak for, at De anerkender det.
Hans-Peter Martin
(DE) Hr. formand! Jeg vil gerne starte med at rose Dem for at tillade denne dialog. Det er lidt uheldigt, at Earl of Dartmouth ikke forstod, at De også gav ham mulighed for at svare. Jeg mener, det er rigtig positivt, når en person som hr. Lamberts kommer med så konkrete forslag, og når vi får mulighed for en livlig forhandling, så folk kan svare mere direkte, hvilket netop er det, vi ønsker her i Parlamentet. Måske De vil give ham mulighed for et kort svar senere.
Jeg vil gerne fortsætte der, hvor hr. Lamberts sluttede. Der er ingen tvivl om, at vi har brug for gennemsigtighed i banksystemet. Offentligheden er stadig helt uvidende om, at disse subsidier som følge af finanskrisen har gjort noget helt uforståeligt ud fra EU's standarder. De gør det klart, at konkurrence i sig selv ikke altid kan gøre det uden subsidier, når der er større målsætninger på spil. Det, der gør, at hele dette erhverv er en bitter pille at sluge, er, at de banker, der har modtaget støtte, endnu en gang skaber profit og i nogle tilfælde faktisk går imod de fælles europæiske interesser. Men nok om finansmarkedet.
Det andet punkt, jeg gerne vil drøfte, er et, som De alle har hørt mig nævne før - spørgsmålet om lægemidler. Jeg synes, det er yderst beklageligt, at vi stadig ikke har gjort de fremskridt, der har været mulige og nødvendige i årtier. Det ville virkelig være et stort skridt fremad for Europa, hvis borgerne i mit land, Østrig, og i Tyskland og andre lande kun skulle betale det samme for lægemidler som deres medborgere i andre af EU's medlemsstater. Dette er kartellernes og de store selskabers værk. Jeg mener, at Kommissionen har mulighed for og pligt til endelig at gøre noget her.
Det andet aspekt af dette spørgsmål er lægemiddeltilladelser. Der foretages stadig unødvendige forsøg, både på dyr og på mennesker. Der foretages en masse unødvendigt dobbeltarbejde. I sammenhæng med det europæiske indre marked er det noget, som skulle have været løst i sidste århundrede. Jeg vil endnu en gang gerne opfordre Dem til at træffe intensive foranstaltninger.
Gunnar Hökmark
(EN) Hr. formand! Vores øjne hviler i øjeblikket på topmødet mellem Kina og USA, fordi disse to økonomier anses for at være verdens to største økonomier. Vi diskuterer, hvornår Kina bliver den største økonomi i verden, men det er baseret på en falsk antagelse, for vi glemmer, at EU er den største økonomi, men at markederne i Kina og USA er større. Det skyldes manglen på konkurrence i EU på tværs af grænserne og inden for forskellige områder.
Det er en mangel på konkurrence, som får os til at mene, at de - i stedet for os selv - har selvtillid nok til at gå forrest. Derfor er det fremover vigtigt, at vi i betænkningen om konkurrence også fokuserer på, at den lovgivning, der allerede findes, ikke er gennemført, og at der er mangel på konkurrence i den europæiske økonomi. Det skal vi gøre på en række områder. For at blive den førende økonomi skal vi desuden sørge for, at vi er den mest konkurrencedygtige økonomi.
Lad mig fortælle Dem en hemmelighed. Vi bliver aldrig de mest konkurrencedygtige, hvis vi ingen konkurrence har. Statsstøtte og forordninger, som hindrer nye aktører på markedet, forhindrer den europæiske økonomi i at blive førende. Derfor skal vi sikre, at der altid kun ydes statsstøtte i særtilfælde, når der ikke er andet at gøre, eller når vi kan kanalisere den på en måde, som er til det fælles bedste, uden at forvride konkurrencen.
Det, vi skal sikre, er, at vi kan tillade nye aktører på markedet i så mange områder af den europæiske økonomi som muligt. Konkurrence handler ikke om at udkonkurrere andre. Det handler om at lade store selskaber fusionere og vokse sig større øg større på globalt plan og om at lade nye virksomheder åbne for nye opfindelser. Vi mangler noget her, og det er Kommissionens ansvar at vise det og iværksætte tiltag, så vi kan fortsætte sammen, så vi i fremtiden anses for at være den førende økonomi.
Edit Herczog
(EN) Hr. formand! Konkurrencepolitikken er en hjørnesten i den europæiske lovgivning. Vi er enige i, at innovation, kreativitet og det at være bedre nødvendigvis er en markedsfordel, men vi vil ikke acceptere, at bare fordi nogle er større og stærkere og har bedre adgang til oplysninger og især særlige forbindelser i regeringen, så gælder denne slags fordele på markedet, og vi er meget glade for, at Kommissionen er på vagt her for at sikre, at de ikke gør det.
Jeg vil gerne atter nævne et nyt fænomen: Det er ikke markedets aktører, men snarere regeringerne, der lader til fra tid til anden at give særlige konkurrencepolitiske fordele til nogle af deres favoritvirksomheder. Det er et rigtig skidt fænomen, og det stammer tilbage fra partikasserne.
Jeg vil gerne bede Kommissionen om at gå videre i retning af innovation, kreativitet og små og mellemstore virksomheder uden at tillade nogen former for informations- eller magtmisbrug, hverken økonomisk eller politisk, i disse områder.
Sylvie Goulard
(FR) Hr. formand, hr. kommissær! Hr. Eppinks betænkning er ret bemærkelsesværdig, men jeg er en lille smule nervøs for - og det har intet med ordføreren at gøre - at vi fremfører de samme synspunkter igen og igen. Det er lidt ligesom at piske en død hest. Jeg vil uden tvivl ligesom fru in 't Veld og hr. Lamberts sige, at vi skal føre ordentligt tilsyn med konkurrencen og tænke over, hvad det er, der sker i landbrugssektoren, som har meget få købere og et enormt antal producenter - hvilket aldrig før har bekymret Kommissionen, hvorimod den, hvis det havde været i den industrielle sektor, omgående ville have kastet sig over købernes kartel. Vi har også brug for nye regler for internetsektoren.
Vores forhold til Kommissionen er imidlertid uendelig kedsommeligt. Den sender os en beretning, der fejer tre fjerdedele af emnerne ind under gulvtæppet. Vi svarer høfligt, at den er interessant, og at der skal tilføjes noget til den - og så gemmer alle den væk i en skuffe.
Det var bare det, jeg ville sige i dag, og så vil jeg gentage det, som hr. Hökmark sagde, nemlig at verden ændrer sig. Det er rigtig pænt af os at sige, at statsstøtte ikke er godt, men det er en kendsgerning, at Kina, Korea, USA og andre yder statsstøtte. Det går jeg ikke ind for. Jeg er ikke nogen protektionistisk orienteret fransk græsrod, jeg siger bare, at vi skal åbne vores øjne en lille smule og holde op med at drømme!
Reinhard Bütikofer
(DE) Hr. formand! I henstilling nr. 4 kræves det, at Kommissionen aflægger beretninger om opfølgningen af alle fremtidige henstillinger og begrunder eventuelle afvigelser herfra. Efter min mening er dette et meget fornuftigt forslag, og jeg ønsker at gøre det mere specifikt. Sidste år besluttede Parlamentet i de relevante forhandlinger, at vi ønskede at fokusere på retfærdig og ikkediskriminerende konkurrence for små og mellemstore virksomheder. Kommissionen har ikke foretaget sig noget i mellemtiden. Denne henstilling er igen at finde i hr. Eppinks beslutningsforslag.
Jeg vil gerne høre, om Kommissionen nu agter at gennemføre denne henstilling, der er blevet fremsat flere gange, og anmoder om, at Kommissionen i modsat fald i det mindste orienterer os om, hvad der hindrer den i at tage små og mellemstore virksomheders bekymringer til efterretning på denne måde.
Det andet punkt vedrører råvaresektoren. Det glæder mig meget at se, at problemet med den manglende gennemsigtighed i råvaresektoren bliver berørt i denne betænkning. Jeg bifalder også, at den omhandler spørgsmålet om spekulation i råvarer. Imidlertid beklager jeg, at henstillingen fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi ikke er blevet indarbejdet i sin helhed i betænkningen, idet der i denne henstilling foreslås, at vi ikke bør følge det franske formandskabs forslag, nemlig at spørgsmålet om spekulation bør begrænses til landbrugsvarer, men at spekulation i metaller derimod ligeledes bør være omfattet. Dette er efter min mening lige så vigtigt.
Vicky Ford
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke min kollega, Derk Jan Eppink, for hans fremragende betænkning, men jeg ønsker navnlig at fremsætte en bemærkning om energimarkedet, som Kommissionen skal se på i år.
Som påpeget af andre medlemmer, kan energiforsyningen og prissætningen variere betydeligt mellem forskellige medlemsstater. I den region, jeg repræsenterer, har næsten en fjerdedel af husholdningerne ikke adgang til gasforsyning, og langt størstedelen af disse er afhængige af fyringsolie. På bare en måned fra november til december steg priserne på dette marked med over 50 %. Forbrugerne er bekymrede (og fryser meget), for de er bekymrede over kartelprissætning, og der er fremsat påstande herom.
Det er korrekt, at de indenlandske tilsynsmyndigheder bør se på dette først, men jeg har hørt om tilsvarende bekymringer fra andre EU-medlemsstater. Jeg ønsker derfor at anmode kommissæren om ikke at glemme dem, der bor i meget isolerede områder i landdistrikterne, når Kommissionen ser på energimarkederne i år.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Hr. formand, mine damer og herrer! Som det fremgik af vores fremlæggelse i går hører styrkelsen af det indre marked og fremme af jobskabelse til blandt det ungarske formandskabs prioriteringer. Da en EU-konkurrencepolitik, der bygger på lige konkurrencebetingelser, som finder anvendelse på alle sektorer, er en forudsætning for de ovennævnte prioriteringer, glæder jeg mig meget over denne betænkning. Imidlertid ligger dette nu i en fjern fremtid. Tiderne har ændret sig. Jeg mener ikke desto mindre, at det er vigtigt at drage konklusionerne i denne betænkning, og jeg mener også, at det er vigtigt, at Parlamentet, altså vi medlemmer, vil kunne spille en mere aktiv rolle i udformningen af fremtidens konkurrencepolitik. Jeg anmoder imidlertid Kommissionen om at samarbejde herom.
For det første beder jeg om noget, som efter min opfattelse er en nødvendighed, nemlig at Parlamentet bliver regelmæssigt informeret om alle initiativer, der søsættes inden for dette område. For det andet anmoder jeg om, at Kommissionen som den eneste konkurrencemyndighed med kompetence i hele EU årligt aflægger beretning til Parlamentet om anvendelsen af Parlamentets henstillinger og begrunder eventuelle afvigelser herfra.
Jeg er enig med de øvrige medlemmer i, at det er vigtigt at indse, at konkurrencepolitikken ikke kan forvaltes vertikalt. Det er også nødvendigt med samordning inden for alle funktionelle og reguleringsmæssige områder. Dette er imidlertid Kommissionens ansvar. Det er derfor af afgørende betydning at harmonisere EU's politikker og de prioriteringer, der er fastlagt i EU's 2020-strategi, som har til formål at støtte vækst og beskæftigelse.
Afslutningsvis vil jeg også gerne nævne de små og mellemstore virksomheder, hvis deltagelse er uundværlig og uundgåelig, hvis vi ønsker vækst i hele den europæiske økonomi, herunder naturligvis beskæftigelse. Konkurrencebetingelserne skal imidlertid være lige. Det skal garanteres i konkurrencepolitikken. Jeg anmoder om, at Kommissionen lægger særlig vægt på SMV'erne, og at den fastlægger lige og ikkediskriminerende konkurrencebetingelser for dem.
Peter Skinner
(EN) Hr. formand! Lad mig først og fremmest lykønske hr. Eppink med det grundige arbejde, han har udført i forbindelse med udarbejdelsen af denne betænkning. Han vil forhåbentlig fortsat spille en progressiv rolle inden for dette område.
Jeg glæder mig over denne betænkning om status for konkurrencepolitikken for 2009. Der er imidlertid stadig elementer af konkurrencen i EU, som skal styrkes og præciseres. Jeg vil gerne tilskynde til et øget samarbejde mellem Kommissionen og Parlamentet inden for dette område. Kun et sådant samarbejde vil gøre det muligt for os at bevare den offentlige tillid til de beslutninger, der er blevet truffet. Det er imidlertid helt afgørende, at Parlamentet bliver holdt ajour med de Kommissionens tiltag, herunder især SMV-politikken.
Jeg ser frem til de rapporter og undersøgelser, der er blevet fremhævet i denne betænkning, og som, sidst jeg talte dem, udgjorde 11 rapporter og seks undersøgelser vedrørende forskellige områder og genetableringen af GD Konkurrences enhed for skattemæssige statsstøtteordninger. Jeg støtter navnlig den gentagne anmodning om at indarbejde grundlaget for beregning af bøder, som vi allerede har drøftet. Efter min mening er det fuldstændig afgørende.
Det var forresten meget interessant at høre på Earl of Dartmouth, da han tidligere talte om konkurrencepolitikken i sin egenskab af aristokrat. Som alle ved, er aristokrater i Det Forenede Kongerige enormt fokuserede på koncentrationen af jord. Måske skulle vi bede konkurrencemyndighederne om at se på det og finde ud, hvordan aristokraterne egentlig har passet deres jord i hele EU i al den tid.
Sławomir Witold Nitras
(PL) Hr. formand! Det er en glæde at lytte til disse forhandlinger. Jeg vil gerne takke hr. Eppink for hans betænkning. Da jeg er bekendt med hans strategi, vækker hans betænkning beundring, og jeg glæder mig over, at netop han var ordfører for den. Det glæder mig også at lytte til de øvrige medlemmers indlæg, men der er noget, som jeg føler, at jeg bliver nødt til at sige. Vi koncentrerer os her om Kommissionens arbejde. Vi beskylder den for ikke at have en stærk position eller en politik og for ikke at bekæmpe protektionisme, men for at være helt ærligt er vores modstander eller største problem medlemsstaterne, selv om hr. Hökmark talte om, at den europæiske økonomi ikke er konkurrencedygtig. I mellemtiden har Kommissionen ofte intet andet valgt end at handle under pres fra medlemsstaterne for at forsøge at beskytte den frie konkurrence bedst muligt.
For adskillige uger siden talte vi her i Parlamentet bl.a. om en særlovgivning for kulmarkedet. I denne forbindelse hørte vi imidlertid ingen medlemmer, der talte om den frie konkurrence, men vi kunne derimod kun høre personer forlange protektionistiske principper og muligheden for f.eks. at yde subsidier til lukkede miner, hvilket var, hvad det blev kaldt, selv om det reelle spørgsmål var bistand til miner, der overhovedet ikke skal lukkes. Vi skal derfor være konsekvente i vores arbejde, og denne konsekvens mangler ofte her i Parlamentet.
Vi har talt om bistand til banksektoren. Jeg frygter, at Kommissionen under pres fra medlemsstaterne blot har godkendt denne bistand, og i dag, hvor vi taler om betænkningen, som faktisk vedrører 2009, og her erklærer jeg mig enig i kritikken, forekommer det mig, at betænkningen mangler en vurdering af de virkninger, som denne bistand har fået, og om den i virkeligheden har resulteret i en stabil omstrukturering af banksektoren. Jeg forventer, at dette aspekt, altså vurderingen af en vigtig politik, bør være til stede i betænkningen.
I betænkningen tales der også om, at Kommissionen bekæmper protektionisme, bl.a. når vi taler om bilsektoren, men der er eksempler - jeg kommer fra Polen, hvor den bedste fabrik i Fiat-koncernen blev lukket, eller dvs. måske ikke lukket, men produktionen blev begrænset - og produktionen blev flyttet til Italien. Dette er en åbenlys form for protektionisme, og Kommissionen bør bekæmpe dette problem.
Jeg kan give et andet eksempel. I 2009 blev to polske skibsværfter lukket. Jeg kommer fra en stor skibsbygningsby i Polen, men problemet er større end to polske skibsværfter. Problemet skyldes, at den europæiske konkurrencepolitik tvinger skibsværftsindustrien til at bekæmpe hovedsagelig de massivt subsidierede skibsværfter i Mellemøsten, og i dag har vi faktisk lukket skibsbygningsindustrien i Europa med denne konkurrencepolitik, da vi tvinger dem til at konkurrere mod subsidierede sektorer. Det bør være vigtigt for os at bevare skibsbygningsindustrien i Europa. Tak og undskyld, fordi jeg har overskredet min taletid.
Lara Comi
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil hævde, at udviklingen af en effektiv konkurrencepolitik og en korrekt gennemførelse heraf fra et metodologisk synspunkt er en yderst vanskelig og kompliceret opgave, og især under en krise.
Den er vanskelig, fordi en for streng anvendelse heraf virkelig kunne få indflydelse på den virkning, som den har, og kunne få alvorlige konsekvenser for den sociale sfære og den økonomiske cyklus. Den er kompliceret, fordi de vedtagne parametre ikke nødvendigvis finder anvendelse over hele linjen på alle områder af økonomien på et så vanskeligt tidspunkt. Kommissionen bør således lykønskes for sit arbejde med emnet. Den har formået at kombinere en streng metode med den fleksibilitet, der er nødvendig i denne økonomiske situation. Der hersker ingen tvivl om, at bestemmelser om vurdering af de ad hoc-værktøjer, der er vedtaget på nationalt plan, afspejler en strategi, der ikke blot er yderst professionel, men også følsom.
Den europæiske konkurrencelovgivning er både vidtrækkende med hensyn til sit anvendelsesområde og yderst specialiseret. Dette sætter igen EU i en position, hvor den fungerer som ledestjerne for nabolandene, herunder især de mindre udviklede lande. Dette bidrager til at hindre adskillelse og uoverensstemmelse mellem de lande, der fører an, og dem, der følger efter. Det er derfor dobbelt så vigtigt at sikre, at denne ledestjerne ikke på nogen måde bliver sløret. Efter min mening bør der lægges særlig vægt på at vurdere de forskellige scenarier efter krisen, som der burde begynde at tegne sig et billede af i 2010.
Det er meget sandsynligt, at dette vil indebære en fornyet gennemgang af de strukturændringer, som vi bliver nødt til at tage højde for, samt en vurdering af den aktuelle status i de forskellige industrier og sektorer. Forsigtighed skal være nøgleordet på dette tidspunkt, hvor alting er så usikkert.
Jeg vil gerne kraftigt opfordre Kommissionen til at fokusere på både små og mellemstore virksomheder og på ungdomsbeskæftigelse, der også gør konkurrence til et problem for hele Europa.
Sari Essayah
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne rose, at betænkningen indeholder en meget positiv omtale af det fælles eurobetalingsområde (SEPA). Parlamentet har gang på gang stillet krav om en hurtig overgang til SEPA, og årsagerne hertil er enkle. I Kommissionens konsekvensanalyse er der citeret en undersøgelse, hvoraf det fremgår, at SEPA inden for seks år ville medføre en besparelse i EU's økonomi på 300 mia. EUR. Disse besparelser opnås gennem en skærpet konkurrence som følge af fælles standarder og processer. Dette vil også medføre en tidsbesparelse og mindre stress for alle de europæere, der har brug for at gennemføre betalinger i andre lande.
Jeg er også helt enig i det, der er anført i betænkningen om, at den statslige økonomiske støtte til banker og andre virksomheder under den økonomiske krise har forvredet konkurrencen. I lighed med mange af mine kolleger her i formiddag opfordrer jeg kraftigt Kommissionen til at fremlægge en analyse af disse forvridninger.
Lad mig tilføje endnu en overvejelse vedrørende nødvendigheden af fælles standarder og processer. I fremtiden vil mange opfindelser være baseret på informations- og kommunikationsteknologi. Der er brug for en skærpet konkurrence inden for ikt-området, og dette kunne tilskyndes ved øget anvendelse af open source-koder i Europa. Jeg forventer, at EU på denne måde vil forbedre sin konkurrenceevne inden for dette vigtige område i forhold til USA og andre store økonomiske områder, som tidligere fremført af hr. Hökmark.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Hr. formand! Forslagsstillerne til den beslutning, der er under drøftelse, har ret i deres betragtninger om, at den økonomiske krise var en usædvanlig udfordring for EU's konkurrencepolitik. De nationale og politiske interesser vandt gentagne gange over ikke blot reglerne for det frie marked, men også over fornuften. Den store økonomiske krise, hvis virkninger stadig mærkes til dato i de europæiske lande, var af afgørende betydning for konkurrencepolitikken i 2009. Det var en periode, hvor der blev anvendt mekanismer og instrumenter, der hovedsagelig havde til formål at hjælpe finansielle institutioner i vanskeligheder samt nogle store virksomheder, men som ikke havde til formål at opretholde reglerne for markedsøkonomien, og dem, der blev ramt hårdest heraf var de små og mellemstore virksomheder.
Vil det, der blev gjort, være effektivt på lang sigt? Det er vi først nu ved at finde ud af. Vi bør derfor anmode Kommissionen om at udarbejde troværdige analyser af denne støttes indvirkninger på økonomien. Dette vil ikke blot gøre det muligt at foretage en vurdering af det, der blev gjort, men vil ligeledes muliggøre en hurtig og effektiv reaktion på tilsvarende trusler i fremtiden.
George Sabin Cutaş
(RO) Hr. formand! Konkurrencepolitikken spiller en væsentlig rolle med hensyn til at sikre den europæiske økonomis konkurrenceevne, og kontrollen af statsstøtte er en integreret del heraf.
Samtidig har Kommissionen i den aktuelle krise anset det for at være nødvendigt at godkende statsstøtte til især banksektoren, men også til andre sektorer, som er løbet ind i vanskeligheder. Medlemsstaterne har derfor ydet betragtelige summer i form af garantiordninger, rekapitaliseringsordninger og andre former for finansiering af pengeinstitutters likviditet med henblik på at give disse en finansieringskilde og en garanti mod risici.
Kommissionen skal imidlertid holde nøje øje med sektoren og fremlægge planer om omstrukturering og regulering af finansinstitutioner med henblik på at sikre, at disse ikke fortsat vil udvise en risikabel adfærd, som bringer EU's finansielle stabilitet i fare. Ellers bidrager statsstøtten kun til fortsatte finansielle vanskeligheder i EU.
Jaroslav Paška
(SK) Hr. formand! Med den fremlagte betænkning bekræftes det, at der stadig er lang vej i EU til reel konkurrence.
Et godt eksempel herpå er landbrugsproduktionen, hvor både EU og de enkelte stater giver mulighed for forskellige subsidier og støtteforanstaltninger og derved medfører en alvorlig forvridning af konkurrencen. Landbrugsvirksomheder fra især de nye medlemsstater er særlig hårdt ramt af EU's forkerte støttepolitik. Transportområdet er et andet område, hvor det vil være nødvendigt at gennemføre en fundamental ændring og forbedring af konkurrencemiljøet. Jeg mener derfor, at det er meget vigtigt at vedtage de forslag, der er fremsat af Transport- og Turismeudvalget, og hvori opmærksomheden meget passende også henledes på en forvridning af konkurrencen mellem forskellige former for transport.
Under alle omstændigheder er betænkningen god og inspirerende, og det er vigtigt, at den bliver anvendt effektivt med henblik på at forbedre konkurrencemiljøet i EU.
Alajos Mészáros
(HU) Hr. formand! Den situation, som den økonomiske og finansielle krise skabte, har sat sit præg på tonen i Kommissionens beretning. Det er ikke desto mindre en god beretning, hvilket afspejles i Parlamentets beslutning. Der er imidlertid punkter, hvor arbejdet kunne forbedres i den nærmeste fremtid, og det vedrører hovedsagelig forebyggelse og tilstrækkelig information. Uden samarbejde vil vi ikke være i stand til at komme os over krisen, og det er derfor meget vigtigt for Kommissionen at forsikre os om, at den løbende vil orientere os om de resultater, der allerede er opnået. Overholdelsen og håndhævelsen af EU's konkurrencepolitiske regler er en af nøglerne til det indre markeds succes. Der er f.eks. stadig råvaremarkeder inden for det energipolitiske område, hvor det er nødvendigt at øge gennemsigtigheden. Ligeledes er konkurrencen heller ikke fuldt ud garanteret i hvert hjørne af energisektoren. Det haster derfor med at gennemføre den anden pakke om det indre marked og den tredje energipakke. Kravet om en grundigere undersøgelse af konkurrencen i en anden sektor, nemlig den agroindustrielle sektor, er et meget belejligt skridt. Ved at gennemføre en undersøgelse skal vi kortlægge de største leverandører og forhandlere, der er ansvarlige for konkurrenceforvridningen på markedet.
Elena Băsescu
(RO) Hr. formand! Jeg vil gerne understrege, hvor vigtigt det er at udarbejde klare konkurrenceregler, som er nyttige og brugbare for små og mellemstore virksomheder. De er navnlig vigtige for den samlede europæiske økonomi, for ikke at tale om det enorme innovationspotentiale, de rummer. I denne henseende tror jeg, at det vil være tilrådeligt at medtage et kapitel om små virksomheder med fokus på retfærdig konkurrence. Konkurrencepolitikken bør være med til at fremme og håndhæve åbne standarder og interoperabiliteten. Dette vil forhindre markedsaktørerne i at benytte en teknologisk lock-in.
Jeg vil gerne slutte af med at sige, at gennemførelsen af en vellykket konkurrencepolitik og et velfungerende indre marked er forudsætningerne for bæredygtig økonomisk vækst i EU.
Mairead McGuinness
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne fokusere på afsnit 90 i denne betænkning, hvor der står, at konkurrence inden for landbrugsproduktion er en forudsætning for lavere priser for forbrugerne i europæiske lande. Dette er delvist korrekt, men jeg er bange for, at den rammer helt ved siden af målet. Vi har haft en intern debat, og navnlig i grupper her i Parlamentet, om, hvad der sker med landbrugsmarkederne, og hvorfor der ikke sker en retfærdig overførsel af den slutpris, som vi som forbrugere betaler for maden til dem, der producerer maden.
Dette er et meget alvorligt problem på et tidspunkt, hvor vi er i gang med en reform af landbrugspolitikken, varsler nedskæringer i landbrugsbudgettet og ikke ser på manglerne ved dette marked. Betænkningen bør derfor indeholde mange flere oplysninger om dette. Kommissionen opfordres til at kigge på konkurrencen i landbrugsfødevareindustrien samt i detailsektoren og derefter holde op med at kigge og gøre noget ved sagen! Vi er dygtige til at tale her i Parlamentet, men vi er ikke så gode til at handle.
Jeg har endnu et punkt vedrørende konkurrence. Jeg har nogle klager til Kommissionen på vegne af mine vælgere. Manden på gaden bliver ikke hørt i forhold til staten, og jeg ser gerne, at Kommissionen genovervejer dette: at der er nogle klager, som jeg som medlem ikke har...
(Formanden afbrød taleren)
Formanden
Tak, fru McGuinness. Det kan være relevant i fremtidige forhandlinger af denne art også at lytte til Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikters synspunkter.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! Det indre marked bør være frit, effektivt, dynamisk og innovativt. En passende konkurrencepolitik er det rette værktøj til at nå dette mål. Hvis konkurrencen fungerer korrekt på markedet for varer og tjenesteydelser, kan vi sikre bedre kvalitet, lavere priser og større udvalg for forbrugeren. Det er godt, at vi foretager disse årlige vurderinger af konkurrencepolitikken. Når man ser tilbage, er en sådan vurdering meget lærerig. Effektiv brug af konkurrencepolitikken har gjort det muligt at forbedre den økonomiske stabilitet og bremse følgevirkningerne af den økonomiske krise for virksomheder og forbrugere. Det er nødvendigt at forbedre konkurrencen på markederne for lægemidler og energi. Vi skal huske på, at et monopol, hvad enten det er privatejet eller statsejet, begrænser konkurrencen. Det er værd at understrege, at ændringer i den fælles landbrugspolitik betyder, at subsidier og ekstern støtte ikke begrænser konkurrenceevnen på nuværende tidspunkt.
Štefan Füle
medlem af Kommissionen. - Hr. formand! Kommissionen har noteret sig Parlamentets opfordring til øget gennemsigtighed, dialog og information om konkurrencepolitik. Vi vil fortsat informere Dem om vigtige politiske beslutninger vedrørende konkurrence og vil forsøge at behandle Deres anmodning i vores svar på Deres beslutning, enten i den næste årsberetning om konkurrencepolitikken eller på ad hoc-basis som ønsket af hr. Bütikofer og andre medlemmer.
Jeg har noteret mig Deres opfordring til sektorundersøgelser på en række markeder. Tidligere erfaringer viser, at en retfærdig og håndfast håndhævelse i sig selv har en positiv effekt på konkurrencen i en sektor. Sektorundersøgelser er ikke altid den bedste måde at håndhæve vores regler i en given sektor på. De er meget dyre med hensyn til ressourcer og bør kun anvendes, når Kommissionens politiske mål nødvendiggør en undersøgelse.
Jeg kan endnu en gang bekræfte, at de midlertidige kriserelaterede statsstøtteforanstaltninger vitterligt er midlertidige. Jeg vil gerne ganske kort tage fat på et par af Deres spørgsmål i den begrænsede tid, der er tilbage.
For det første er der, for så vidt angår investering og den finansielle sektor, en høring i gang om retningslinjer for redning og omstrukturering.
For det andet er Kommissionen, for så vidt angår transport, i gang med at udarbejde en hvidbog om transportens fremtid, som efter planen skal vedtages i marts 2011. I hvidbogen vil der blive præsenteret flere forslag, der skal fremskynde færdiggørelsen af det indre marked for transport.
For det tredje vil Kommissionen, for så vidt angår generelle økonomiske interesser, præsentere en betænkning herom i første kvartal i år.
For det fjerde er Kommissionen, for så vidt angår den digitale strategi, helt enig i vigtigheden af at fremme et fuldt integreret, digitalt indre marked.
For det femte er det, for så vidt angår små og mellemstore virksomheder, afgørende at have lige vilkår for alle virksomheder, små som store, hvis de skal blomstre. Kommissionens håndhævelse af konkurrencereglerne er afgørende for at sikre dette. Vi har også målrettede statsstøtteregler for små og mellemstore virksomheder, innovation, forskning og udvikling samt grønne teknologier.
I juni næste år vil næstformand Almunia fremlægge rapporten om konkurrencepolitikken 2010 for Dem. I mellemtiden vil han holde Dem informeret om de spørgsmål, De har rejst, og vedrørende afsnit 4 i Parlamentets betænkning vil GD Konkurrences tjenester få besked på at give Dem et mere detaljeret svar.
Formanden
Vi slutter af med et indlæg fra ordføreren, hr. Eppink, som vi naturligvis ønsker tillykke, da flertallet af hans kolleger har rost hans arbejde som forfatter til denne betænkning.
Derk Jan Eppink
ordfører. - (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke kommissæren, der står her i stedet for sin kollega, for at være til stede her i dag. Jeg bifalder Kommissionens initiativ om kollektive klageordninger, der skulle være gennemført for længst. Dette nævnes også i betænkningen, og jeg tror, at det er i forbrugernes interesse, forudsat at det er veldefineret, og at lovgivningen er god. Jeg tror, det er godt. Vi begynder med grønbogen for at se, hvilke forskellige synspunkter der er. Jeg hilser dette velkommen.
I banksektoren har vi en meget mærkelig situation. Statsstøtte ydes på forskellige niveauer i forskellige lande og på forskellige trin. I banksektoren i nogle lande som f.eks. Spanien er navnlig de regionale banker (cajas) i vanskeligheder, og her er der brug for en saltvandsindsprøjtning fra Den Europæiske Centralbank, selv om ECB, som hr. Lamberts påpegede i løbet af 30 sekunder, risikerer at have mange dårlige aktiver. Dette gør ECB til en slags dårlig bank - og det vil ikke være ønskværdigt.
I andre lande forsøger staterne at lægge afstand til banksektoren, og her er der fare for en medgift. Jeg forventer ikke, at De kan besvare spørgsmålet om en medgift - det er en sag for kommissæren - men det ville være meget uretfærdigt over for andre banker, der ikke har fået statsstøtte, hvis nogle, der har modtaget hjælp eller har haft behov for en saltvandsindsprøjtning, pludselig modtog støtte. Her må vi se på spørgsmålet om lige vilkår for alle.
Jeg er nu endelig nået til opfølgningen, fordi der var et par bemærkninger fra fru in 't Veld, fru Gáll og hr. Bütikofer, der sad lige i skabet. Vi havde en betænkning sidste år, vi har en betænkning i år, og vi får sandsynligvis en tilsvarende betænkning næste år. Intet ændrer sig. Det minder lidt om et Vatikan-baseret ritual, hvor man gentager det samme igen og igen. Jeg tror, at vi er nødt til at se på opfølgningen på de spørgsmål, vi har stillet, og jeg foreslår, at ordføreren og den tidligere ordfører kontakter kommissæren og generaldirektøren for GD Konkurrence for at finde ud af, hvad der sker med vores forespørgsel.
Vi skal have en betænkning, der er korrekt gennemført med hensyn til oplysningskampagner. Derfor foreslår jeg, at der bliver en grundig opfølgning, hvor fru in 't Veld bestemt vil støtte mig, for at se, hvad Kommissionen laver.
Formanden
Tak, hr. Eppink. Jeg er sikker på, at De har bemærket reaktionen hos Deres kolleger, og at Deres forslag efter al sandsynlighed vil få den fornødne støtte.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i dag torsdag.
