Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: SE/Volvo - AT/Steiermark - NL/Heijmans (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Böge for Budgetudvalget om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: SE/Volvo - AT/Steiermark - NL/Heijmans - C7-0254/2009 -.
Reimer Böge
Hr. formand, mine damer og herrer! I dag behandler vi endnu en gang et forslag om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. Der bliver kortere og kortere imellem disse betænkninger. Denne gang er der tale om ansøgninger fra Sverige og Østrig i forbindelse med afskedigelser i bilsektoren og fra Nederlandene i forbindelse med afskedigelser i byggesektoren.
Jeg vil endnu en gang minde om, at denne fond, der har et årligt loft på 500 mio. EUR, har som sit eneste formål at hjælpe arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, og støtte dem udelukkende ved hjælp af videre- og efteruddannelse, så de får mulighed for at få et passende arbejde igen.
For os er det i denne sammenhæng igen vigtigt at understrege generelt, at der kun bør forelægges enkeltforslag eller enkeltbetænkninger i stedet for flere ansøgninger om anvendelse af Fonden for Tilpasning til Globaliseringen, som det er tilfældet her - forhåbentlig for sidste gang.
Vi vil gerne påpege endnu en gang, at bistanden fra Fonden for Tilpasning til Globaliseringen ikke bør erstatte foranstaltninger, som det i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster er virksomhedernes ansvar at gennemføre, eller foranstaltninger til omstrukturering af virksomheder eller sektorer. Vi har stadig et kritikpunkt - og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender vil i hvert fald ikke slække på kravene her - nemlig at betalingsbevillingerne tydeligvis overføres systematisk fra Den Europæiske Socialfond, selv om Fonden for Tilpasning til Globaliseringen i sidste ende er et separat, målrettet instrument med egne formål og frister.
Det samlede beløb, som er på tale i forbindelse med de tre ansøgninger, vi behandler i dag - og som vi skal træffe beslutning om i denne uge - er på 15,9 mio. EUR. I denne henseende er den svenske og nederlandske ansøgning baseret på retsgrundlagets artikel 2, litra a), som vedrører mindst 500 afskedigelser over en periode på fire måneder i en virksomhed i en medlemsstat. Den østrigske ansøgning er baseret på artikel 2, litra b), der vedrører mindst 500 afskedigelser over en periode på ni måneder, især i små eller mellemstore virksomheder. Som sagt vedrører den svenske ansøgning i alt 4 687 afskedigelser hos bilfabrikanten Volvo og 23 leverandører og producenter i efterfølgende produktionsled. Hertil har Sverige ansøgt om 9,8 mio. EUR fra fondens midler.
Den østrigske ansøgning vedrører 744 afskedigelser i ni virksomheder, hvoraf 400 er omfattet af bistanden fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. Til dette formål har Østrig ansøgt om 5,7 mio. EUR. Den aktuelle nederlandske ansøgning vedrører 570 afskedigelser i en enkelt virksomhed, Heijmans N.V., hvoraf 435 er omfattet af bistanden, med et samlet beløb på ca. 386 000 EUR.
I henhold til Kommissionens vurdering, som vi kan støtte - på grundlag af en grundig undersøgelse - opfylder ansøgningerne interventionskriterierne. Ikke fordi jeg har noget ønske om at komme mine kolleger i Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender i forkøbet, men jeg vil dog bemærke, at dette udvalg, som det også er blevet vedtaget i proceduren her, vil komme med en udtalelse, inden Budgetudvalget træffer afgørelse, og det vil se nøje på alle detaljer. Udvalget har f.eks. gjort opmærksom på, at der i det svenske tilfælde kun er 1 500 af de 4 687 omtalte afskedigelser, som er berettiget til bistanden.
Hvad angår Heijmans, kan det f.eks. konstateres, at der har været yderligere 400 afskedigelser, hovedsagelig af arbejdstagere med tidsbegrænset ansættelse, som ikke er omfattet af ansøgningen. I denne forbindelse er der altid individuelle spørgsmål, som ganske rigtigt skal stilles, men som dog ikke bør forhindre os i at give generelt grønt lys for bevillingen af de midler, der er ansøgt om.
Vladimír Špidla
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne takke ordføreren for støtten til Kommissionens forslag om at frigive midler fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen som følge af fyringer i bilsektoren i Sverige og Østrig og byggesektoren i Nederlandene.
Hr. Böge knyttede et par kommentarer til støtteerklæringen, især to vedrørende budgettet. Jeg har allerede været inde på disse punkter i den tidligere forhandling, og jeg vil gerne vende tilbage til dem i dag.
Det første budgetspørgsmål, De rejste, drejede sig om finansieringskilder. Det, De siger, er, at Den Europæiske Socialfond ikke må være den eneste finansieringskilde. Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen er, set ud fra et budgetmæssigt perspektiv, et særligt instrument, som ikke har egne midler. Midlerne skal overføres, før de kan frigives, hvilket for det første betyder, at der skal findes budgetposter, som giver passende muligheder, og for det andet, at der stilles forslag til budgetmyndigheden om, at de beløb, som herved identificeres, frigives via en budgetændring. Dette er noget, der gøres i hvert enkelt tilfælde, alt efter behov.
Det er korrekt, at Den Europæiske Socialfond indtil nu har været hovedfinansieringskilden. Det skyldes ikke kun, at de to fonde har fællestræk. Det skyldes først og fremmest, at denne fond råder over betydelige midler. I 2009 råder Den Europæiske Socialfond over næsten 11 mia. EUR til udbetalinger. Ultimo november var der brugt 6 mia. EUR af dette beløb. De samlede betalinger til Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen udgør 53 mio. EUR i 2009, dvs. 0,5 % af Den Europæiske Socialfonds budgetmidler. Indtil nu har den metode, vi har valgt, og som set ud fra en bestemt synsvinkel er logisk og nemmere end andre metoder, ikke forsinket eller sat opfyldelsen af Den Europæiske Socialfonds mål på spil. Jeg er dog enig i, at vi skal sprede kilderne til betalingerne, og jeg kan forsikre Dem om, at Kommissionen tager sig af dette spørgsmål. Jeg håber derfor, vi vil kunne præsentere Dem for flere mulige scenarier næste gang.
Det andet spørgsmål, De var inde på, er ikke rent budgetrelateret, men vedrører snarere beslutningstagningen, idet De anmoder Kommissionen om for eftertiden at forelægge sine forslag til frigivelse af midler fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen enkeltvis. Kommissionen er klar over fordelene ved denne fremgangsmåde, hvor sagerne behandles enkeltvis, hvilket helt udelukker risikoen for f.eks. hemmelige aftaler eller garantier. Det er korrekt, at den metode, som oprindeligt blev brugt, var en helt normal metode, som i en vis grad gjorde den administrative behandling af problemerne nemmere, men det er min opfattelse, at de faktiske og politiske grundprincipper i høj grad taler for en fremgangsmåde, hvor sagerne behandles enkeltvis, og Kommissionen vil benytte denne metode fremover.
Lambert van Nistelrooij
Hr. formand! Usædvanlige tider kræver usædvanlige tiltag. Med Fonden for Tilpasning til Globaliseringen, et stærkt efterspurgt redskab, lægger Europa handling bag sine ord. Massefyringen af over 700 fastansatte i det nederlandske byggefirma Heijmans N.V. - for ikke at nævne afskedigelserne i udlandet, i f.eks. Belgien og Det Forenede Kongerige - kræver en målrettet indsats. Byggesektoren spiller en stor rolle i Brabant-regionen, hvor jeg også kommer fra, og virkningerne af denne form for massefyringer kan mærkes langt ud over regionens grænser.
Europas indsats er med rette målrettet mod at bevare ekspertise og kvalifikationer. Krisen har betydet, at folk nu mister deres arbejde, selv om erfaringen har vist os, at der er stor mangel på faglært arbejdskraft, især i byggebranchen. Derfor er et mobilitetscenter, sammen med bevaringen af ekspertise og af arbejdspladser, hvor dette er muligt, et fornuftigt redskab til Heijmans. De nederlandske ministerier og de regionale myndigheder, bl.a. i provinsen Nord-Brabant, arbejder nu på at fremskynde stærkt målrettede investeringer i projekter, infrastruktur og byggeri. På denne måde forsøger vi at vise dem, der mister deres arbejde, at vi gør en aktiv indsats, også finansielt set.
Jeg vil gerne påpege endnu en gang - og især i denne uge med København i bakspejlet - at der er et presserende behov for energiforsyning og energiforanstaltninger inden for byggeri og transport. Vi har ændret reglerne i Parlamentet på andre områder - jeg vil i denne forbindelse gøre opmærksom på de fremskyndede udbetalinger og forskud fra regionalfonde - og derfor bør man støtte et aktivt bidrag fra Parlamentet. En virksomhed som Heijmans, der altid har fokus på kontinuitet og kvalitet, vil også drage fordel heraf. I denne ånd vil vi give de tre forslag, især forslaget vedrørende Heijmans, vores helhjertede støtte.
Frédéric Daerden
Hr. formand, mine damer og herrer! Ansøgningerne om disse midler bliver hyppigere og hyppigere. Dette skyldes først og fremmest den økonomiske krise, som vi oplever på vores kontinent.
Krisen påvirker nogle af Europas grundlæggende industrisektorer, som det også fremgår af disse tre seneste ansøgninger fra bil- og byggesektoren, som har fået en positiv respons.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at minde om, at mange af de ansøgninger, vi får for tiden, ud fra en retlig synsvinkel ikke ville kunne imødekommes, hvis ikke der havde været den seneste ændring af forordningen for Fonden, hvor den økonomiske krise blev tilføjet som et kriterium for støtteberettigelse.
Dette viser, at politiske instrumenter af høj kvalitet her i Europa-Parlamentet stilles til rådighed for vores medborgere i krisetider, når den politiske vilje er til stede. Politisk vilje kan stadig gøre en forskel, idet jeg ved læsningen af hr. Böges betænkning kan konstatere, at den påpeger de vigtigste ting, der skal til for at forbedre fondens arbejde, nemlig hurtigere behandling af ansøgninger for at vise imødekommenhed i krisen, ikke flere samlede ansøgninger og anvendelse af andre midler end Den Europæiske Socialfonds.
Hvad det sidste angår, ville den bedste løsning være at give fonden dens egne betalingsbevillinger, sådan som andre fonde har, men vi kender Rådets indstilling til dette spørgsmål, og jeg forstår helt og fuldt, hvad kommissæren sagde.
Det glæder mig at se en fælles velvillig indstilling. I denne forbindelse nærer jeg ikke tvivl om, at fondens ubestridelige nytte, sammen med Parlamentets velvilje, betyder, at vi vil nå vores mål om at styrke denne fond.
Marian Harkin
Hr. formand! Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen er et håndgribeligt udtryk for solidaritet med arbejdstagere, der har mistet deres arbejde på grund af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene.
Som medlemmer af Parlamentet giver det os en vis tilfredshed at vide, at vi kan bidrage til at lindre nogle af de mere umiddelbare virkninger af afskedigelserne for disse arbejdstagere og give dem et håb for fremtiden.
Vores rolle bør dog ikke begrænses til blot at godkende denne fond. Det er vores ansvar at gøre vores bedste for først og fremmest at sikre, at alle kriterier er opfyldt, men også at gøre alt, hvad der står i vores magt, for at Fonden for Tilpasning til Globaliseringen skaber merværdi.
Et af de relevante spørgsmål, som Beskæftigelsesudvalget har rejst, er, at de foranstaltninger, som foreslås af medlemsstaterne, supplerer andre aktiviteter, der medfinansieres af strukturfondene. Og vi kan ikke nøjes med en simpel bekræftelse af, at dette er tilfældet. Det skal kunne dokumenteres, at det er tilfældet, da dette vil bidrage til at sikre den merværdi, jeg taler om.
Merværdien følger også af, at fonden ikke vil erstatte aktiviteter, som er virksomhedernes ansvar, men er et værdifuldt supplement til foranstaltninger, der træffes på nationalt plan.
Selv om vi evaluerer fondens merværdi i forbindelse med revisionen af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013, bør dette efter min opfattelse være en løbende proces, og vi bør være årvågne, hvad dette angår.
En anden ting, som jeg anser for at være vigtig, er gennemførelsen af ligestilling mellem kvinder og mænd og ikkeforskelsbehandling inden for fondens rammer.
Jeg har kastet et hurtigt blik på kønsopdelingen inden for de tre programmer, som er berettiget til bistand, og resultatet er 91 %, 72 % og 79 % mænd. Jeg har set på nogle af de andre programmer, vi har finansieret før dette, og det tyder på, at en langt større procentdel af midlerne går til afskedigede mandlige arbejdstagere. Måske er der tale om en statistisk afvigelse, eller det kan være en situation, hvor der af en eller anden grund er flere ansøgninger, der vedrører mandlige arbejdstagere.
Endelig er vi nødt til at være grundige i vores bedømmelse af alle ansøgninger, da det er meget vigtigt, at bistanden ydes så hurtigt og effektivt som muligt.
Marije Cornelissen
Hr. formand! Jeg vil lægge ud med at understrege, at vi kan tilslutte os anvendelsen af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i forbindelse med disse tre ansøgninger. Ansøgningerne opfylder kriterierne, og de afskedigede arbejdstagere er derfor berettigede til bistand fra fonden.
Jeg vil dog benytte lejligheden til at gøre opmærksom på en vigtig mangel ved denne fond. Vi er ved at udvikle en fælles vision i Europa for økonomiens og arbejdsmarkedets fremtid. De forskellige politiske grupper i Parlamentet er måske ikke helt enige om, hvordan dette helt præcis skal gøres, og hvor langt vi skal gå i denne forbindelse, men vi er temmelig enige om de store træk. Der kræves mere bæredygtighed og inddragelse. Hvis vi vil nå disse mål, må vi gribe mulighederne nu. Dette er netop tidspunktet - her under krisehåndteringen - hvor vi skal handle, så vi kommer nærmere den bæredygtige økonomi.
Efter min opfattelse går vi glip af nogle muligheder med den måde, fonden bruges på i dag. Det er en stor skam, at fonden, som er et af vores redskaber til at modstå krisen, ikke viser vejen frem. Vi skal turde træffe virkelige valg. Hvis vi sikrer, at folk, som lige nu mister deres job i forurenende industrier som bilindustrien, omskoles til arbejde i bæredygtige sektorer med fremtiden for øje i stedet for at blive hængende i fortiden, vil det vise, hvilken retning vi ønsker at gå, og det vil bringe den innovative, inkluderende og bæredygtige økonomi en smule nærmere.
Hynek Fajmon
Hr. formand, mine damer og herrer! I dag behandler vi flere sager, der vedrører frigivelse af midler fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. Der skal tages stilling til, om der er penge til at imødekomme ansøgninger fra regeringerne i Sverige, Østrig og Nederlandene i forbindelse med fyringer i virksomheder inden for bilbranchen og byggebranchen. Vi har tidligere godkendt en række lignende bidrag. Jeg mener imidlertid ikke, at dette er en korrekt foranstaltning, som EU bør fortsætte med. Jeg vil gerne fremføre to argumenter for mit synspunkt.
For det første er det en uretfærdig foranstaltning. Globalisering, eller rettere konkurrencepres, rammer næsten alle ansatte og arbejdsgivere i små virksomheder i EU. Som følge heraf går hver dag mange europæiske arbejdspladser tabt, og nye bliver oprettet. Imidlertid giver man i EU kun bistand på europæisk plan i forbindelse med mistede job, hvis det er store virksomheder, hvor tilstrækkeligt mange arbejdspladser går tabt. Folk, der afskediges fra små virksomheder, har ikke ret til denne form for bistand. Derfor er det en selektiv og i sidste instans uretfærdig foranstaltning.
For det andet er dette et spørgsmål, som efter min mening bør løses på nationalt plan, hvor der er tilstrækkelige ressourcer, informationer og politikker.
Miguel Portas
Hr. formand! Vi vil stemme for bistanden til de afskedigede arbejdstagere i Sverige, Østrig og Nederlandene. Med hensyn til denne fonds retfærdighed og effektivitet, bliver jeg imidlertid mere og mere forvirret, hver gang der kommer en ansøgning.
Hvad angår for det første effektiviteten, ydede fonden bistand til 16 000 arbejdstagere i 2009, hvilket er en dråbe i havet af afskedigelser, og den brugte 53 mio. EUR ud af de 500 mio. EUR, der er til rådighed. Hvad angår for det andet retfærdighed, vil jeg gerne vide, hvorfor en svensk arbejder i bilindustrien støttes med et beløb på 6 500 EUR, mens en østrigsk arbejder i bilindustrien får 14 300 EUR.
Hvordan skal jeg kunne forklare dette til en portugisisk tekstilarbejder, som kun fik 524 EUR i støtte, når hendes catalanske modpart kan få 2 000 EUR? Og endnu værre: Hvorfor er arbejdstagere i tidsbegrænset ansættelse ikke omfattet af den nederlandske ansøgning, skønt de er hårdest ramt? Man kan ikke blive ved med at bruge denne fond til at øge forskellene i ledighed eller forstærke ulighederne mellem rige lande og marginaliserede lande.
Marta Andreasen
Hr. formand! EU har oprettet budgetmæssige instrumenter for at støtte arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre, hvoraf mange har været direkte eller indirekte under EU's påvirkning.
Dette er imidlertid en lappeløsning. At give støtte til uddannelse af personer, der har mistet deres arbejde inden for bestemte brancher, vil ikke løse problemet for disse brancher, ligesom det heller ikke vil hjælpe med at skabe en alternativ branche, som kan overtage arbejdskraften. Det er bare spild af skatteydernes penge. Hvis EU virkelig ønskede at hjælpe Europa ud af krisen, burde man undersøge og arbejde på at fjerne årsagerne til krisen. Men man vil hellere se det som velgørenhed, der kommer de fattige til hjælp.
Naturligvis vil denne indsats i første omgang give udbytte i form af opbakning til EU fra modtagerne. Betænkningen og forslaget til beslutning indikerer heller ikke rækkevidden af denne bistand, dvs. hvor mange industrier den vil omfatte, og hvor mange virksomheder inden for en bestemt industri. Det mest bekymrende er, at det i betænkningen understreges, hvor vigtigt det er at fremskynde udbetalingen af bistanden, uden at det nævnes, at det skal dokumenteres, at midlerne når de rette mennesker til det rette formål. Endnu værre er det, at der i betænkningen ikke stilles krav om regelmæssig kontrol af virkningerne af bistanden, idet evalueringen skal foregå inden for revisionen af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013.
Det er skatteydernes penge, vi taler om, og mange af dem har også mistet deres arbejde, men får ingen støtte, og mange af dem står med alvorlige økonomiske problemer. Hvordan kan vi behandle deres penge med så stor foragt? Jeg vil stemme imod dette forslag og opfordrer Dem til at gøre det samme.
Angelika Werthmann
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Med Fonden for Tilpasning til Globaliseringen har EU et budgetmæssigt instrument, som yder finansiel støtte til arbejdstagere, der er ramt af gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre. Nu yder Fonden for Tilpasning til Globaliseringen også direkte bistand til folk i mit hjemland, som er ramt. Jeg har ved flere lejligheder gjort opmærksom på, at man ikke fejlagtigt må se Fonden for Tilpasning til Globaliseringen som en reserveløsning for multinationale virksomheder. Den skal gå direkte til hjælp til de borgere, der er ramt. Derfor går jeg ind for kontrolmekanismer og ville gerne se regelmæssige situationsrapporter fra Steiermark. Denne fond anvendes lige der, hvor samfundet har mest brug for det, nemlig til at hjælpe de mennesker, der er ramt. Dette er noget positivt, som EU gør for borgerne.
Paul Rübig
(DE) Hr. formand, hr. kommissær! Det glæder mig, at vi i dag drøfter, hvordan vi kan håndtere den globale krise og især arbejdsløsheden. Den påvirker naturligvis mange uskyldige virksomheder, der blot har for få indgående ordrer og derfor ingen omsætning. Derfor mangler de likviditet, og på grund af det mister de deres kreditværdighed.
Jeg er taknemlig for, at der her især fokuseres på små og mellemstore virksomheder. Jeg tror, at overgangsstøtte er særlig vigtig, så de kan fortsætte med at arbejde og udnytte alle passende nye muligheder på markedet. Vi bør omhyggeligt analysere resultaterne af denne støtte, så vi kan se, hvor vi har anvendt bedste praksis, og hvor vi rent faktisk kunne hjælpe med at sikre arbejdspladser, og frem for alt hvor det er lykkedes os at reintegrere afskedigede arbejdstagere på arbejdsmarkedet så hurtigt og effektivt som muligt.
Nu handler det om at yde hurtig hjælp, og derfor støtter jeg også anvendelsen af fonden så hurtigt som muligt, især i Steiermark i Østrig, hvor en hel region beskæftiget med bilfabrikation er berørt, og hvor der er mange leverandører involveret, hvilket naturligvis er særlig vigtigt for infrastrukturen. Jeg synes, det er godt, at der stilles disse 5,7 mio. EUR til rådighed. I denne forbindelse vil jeg dog bede om, at der udarbejdes en analyse for alle de sager, som vi i dag beslutter at imødekomme, og at pengene ikke bare flyder ud, uden at der er dokumentation for, at de retter op på skaderne, eller at der oprettes nye virksomheder, og at en aktiv økonomisk virksomhed i fremtiden gør denne region i stand til at genvinde den kraft, den har haft indtil nu.
Evelyn Regner
(DE) Hr. formand! Den østrigske ansøgning om bistand fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen vedrører de tidligere ansatte hos i alt ni billeverandører i Steiermark. Hvis vi ser nærmere på denne sag, fremgår det umiddelbart, at det er en klassisk sag for fonden, da den drejer sig om afhjælpende bistand. Fonden kan netop bidrage med en sådan bistand, og dette er også grunden til, at den blev oprettet, nemlig at yde bistand til personer, som er direkte berørt af de negative virkninger af globaliseringen, og som med et pludseligt tab af arbejde skal lide under konsekvenserne af uansvarlige spekulanter på det finansielle marked.
Desværre er Steiermark karakteriseret ved sin store afhængighed af efterspørgslen i bilindustrien. Det betyder, at hele regionen er ramt af de dårlige tider på markedet og nedgangen i efterspørgslen efter biler. Bilsalget er faldet med 59,4 %. Set i denne sammenhæng er de 5,7 mio. EUR en fremragende investering med henblik på reintegration af fyrede arbejdstagere på arbejdsmarkedet. Med andre ord vil denne investering give arbejdstagerne adgang til lokale beskæftigelsesfonde specifikt for bilsektoren, samtidig med at man fremmer gennemførelsen af foranstaltninger, der er målrettet mod forberedelse af arbejdstagere samt kvalifikationer.
Milan Cabrnoch
(CS) Hr. formand, mine damer og herrer! I denne uge skal vi udtale os om et forslag fra Kommissionen om at frigive midler fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i tre tilfælde, nemlig Sverige, Nederlandene og Østrig. Desværre har vi igen at gøre med tre meget forskellige sager, der ikke har nogen tilknytning til hinanden.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at Europa-Parlamentet ved en tidligere lejlighed har anmodet Kommissionen om at forelægge separate anmodninger om frigivelse af midler, så sagerne kan behandles enkeltvis. Endnu en gang er anmodningerne præget af en hel række uklarheder. F.eks. er omfanget af midler, der vil blive anvendt, uklart i forbindelse med den svenske anmodning, og hvad angår den østrigske anmodning, er de midler, som anmodes om pr. afskediget person, af forbløffende størrelse. Mens der i tidligere projekter er anmodet om nogle hundrede euro pr. person, beder Østrig om 14 300 EUR for hver arbejdsløs. Vi er stadig ikke overbevist om, at forslagene er i overensstemmelse med formålene med oprettelsen af globaliseringsfonden, og vi støtter ikke frigivelsen af disse midler.
Paul Rübig
(DE) Fru formand! Jeg vil gerne bruge det blå kort til simpelthen at korrigere en enkelt ting. Bistanden i Østrig ydes ikke til kun en person.
Franz Obermayr
(DE) Fru formand! Som De kan se, er dette tydeligvis et østrigsk spørgsmål, og vi er meget bekymrede for Steiermark, som er en af de hårdt ramte provinser, idet andelen af befolkningen, der har med bilindustrien at gøre, ligger over gennemsnittet, samtidig med at en uforholdsmæssig høj andel af disse produkter eksporteres. Som det allerede er nævnt, har den globale nedgang i efterspørgslen ført til i alt 744 afskedigelser, og vi er meget glade for, at 400 af de berørte arbejdstagere vil modtage bistand gennem Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. Det er vi meget taknemlige for.
I dette tilfælde - og det er vi nødt til at præcisere på baggrund af bl.a. den foregående talers udtalelse - handler det ikke om støtte blot til omstrukturering, men om at støtte individuelle arbejdstagere ved at give bistand til leveomkostninger og videreuddannelsesforanstaltninger. I denne henseende er jeg enig med fru Cornelissen i, at denne videreuddannelse skal være særlig målrettet mod fremtiden. Vi har brug for arbejdstagere med en bedre uddannelse med henblik på fremtiden, og omskoling til områder som teknologi og vedvarende energi er bestemt et skridt, som det er umagen værd at tage. Det vil man i hvert fald støtte i Steiermark.
Gunnar Hökmark
(SV) Fru formand! I en forhandling som denne bør man huske på, at det er globalisering, der har gjort Europa rigt, der har skabt arbejdspladser og frembragt investeringer. Eksport har banet vejen for nye forretningsmuligheder og dannelsen af store virksomheder. Import har givet borgerne mulighed for at leve et godt liv med billige produkter og tjenesteydelser, der samlet set har resulteret i genopbygning.
Forandringer i stor målestok er en konstant faktor, som giver plads til nye virksomheder, nye arbejdspladser og nye muligheder. Disse vidtrækkende ændringer præger hele samfundet, og vi bør på ingen måde forsøge at hindre dem i at ske. Vi er dog nødt til at gøre overgangen nemmere for de mennesker, der berøres af dem. Alle medlemsstater bør have pligt til at sikre, at overgangen foregår trygt og på en måde, som giver masser af muligheder.
EU kan ikke give disse muligheder med en enkelt fond. Forandringerne er for store og for betydningsfulde. Hvis vi tror, problemet kan løses med en globaliseringsfond, er det et forkert billede, vi viser af situationen. Vi var imod oprettelsen af en sådan fond. Når det gælder bilindustrien, er vi dog klar over, at Europa lige nu er i en helt særlig situation med mange forskellige former for støtte på europæisk og nationalt plan, og vi risikerer ikke kun den fordrejning, som sker, når der gives offentlig støtte til enkeltaktører, men også den fordrejning, der forstærkes, hvis virksomheder og industri i forskellige regioner ikke kan få den samme støtte. På denne baggrund vil vi stemme for forslaget, da støtteprocessen allerede er så fremskreden, at konkurrencen fordrejes, hvis der ikke ydes støtte. Vi vil dog understrege, at vi ikke kan fortsætte på denne måde.
Elisabeth Morin-Chartier
(FR) Fru formand! Jeg vil gerne understrege, at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, som vi har oprettet, er henvendt til arbejdstagere og har til formål at forbedre deres beskæftigelsesmuligheder. Derfor er det netop her, vi for alvor skal sætte ind med grundlæggende tiltag. Det er med denne indstilling, vi i vores gruppe behandler sagerne vedrørende Fonden for Tilpasning til Globaliseringen, for at sikre, at arbejdstagerne kan integreres på markedsmarkedet, og forblive der, for der kan ikke ske social integration uden faglig integration.
Den anden ting, jeg gerne vil understrege, er, at bilsektoren er meget alvorligt berørt, og jeg vil opfordre bilfabrikanterne, som er meget hårdt ramt af krisen, til at tilpasse deres produkter både til de nye miljømål og til forbrugernes nye behov. Det er sektorens fremtid, der står på spil.
Endelig vil jeg opfordre alle til at bakke op om Budgetudvalgets forslag - og jeg vil gerne takke hr. Böge for hans forslag - og tilslutte mig hr. Rübigs opfordring til kontrol af virkningerne af vores politikker.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Fru formand! Sidste år godkendte vi en række lignende bevillinger af beløb fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for at give yderligere støtte til arbejdstagere, der lider under følgerne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre. Den økonomiske krise har haft en drastisk indvirkning på verdenshandelen.
I den region, jeg kommer fra, kan jeg oplyse, at der sidste år var omkring 2 500 afskedigelser i jern- og stålindustrien, ca. 700 i skibsværftsindustrien, og der er bebudet ca. 6 000 afskedigelser i togtransportsektoren. Derfor tror jeg, vi er nødt til at være forberedt på, at der vil komme mange af den slags ansøgninger i 2010 som følge af den økonomiske krise. Den gældende procedure skal være så enkel, at staterne og modtagerne har nem adgang til den. Sverige ansøgte i juni, Østrig i juli og Nederlandene i august, hvilket viser, at der er gået flere måneder siden deres ansøgninger. Det er grunden til, at jeg mener, at proceduren bør være enkel.
Seán Kelly
(EN) Fru formand! Jeg var her for et par uger siden, da Parlamentet godkendte globaliseringsstøtte til indbyggerne i min egen valgkreds i Limerick, som blev afskediget på grund af Dells flytning til Polen - og til foråret får arbejdstagerne på Waterford Crystal brug for lignende bistand - så naturligvis støtter jeg de forslag, der er fremsat her i aften vedrørende Sverige, Østrig og Nederlandene.
Der er påpeget nogle uregelmæssigheder, som jeg lige vil ridse op. For det første mener jeg, at man bør se på startdatoen. For det andet skal varigheden afspejle uddannelsens længde, og ikke kun de to år, som det er på nuværende tidspunkt. For det tredje, vedrørende administrationen, er det meget vigtigt, at den ikke bliver ædt op, især af statslige instanser. For det fjerde og vigtigste bør der gives så meget støtte som muligt til iværksættere. 35 % af alle nystartede virksomheder i EU er startet af folk, der var arbejdsløse. Det kan betale sig at hjælpe dem. Nød lærer nøgen kvinde at spinde, og jeg synes, det er meget vigtigt, at vi giver dem al den støtte, vi er i stand til.
Andreas Mölzer
(DE) Fru formand! Hvis vi antager, at de fleste arbejdspladser i Europa - ikke kun i mit land, Østrig - er i fare på grund af globaliseringens virkninger, må vi gå ud fra, at især yngre arbejdstagere - hvoraf nogle endnu ikke er registreret som ledige, fordi de kommer lige fra en uddannelse - er i fare som følge heraf. Vi er nødt til at være særlig opmærksomme - og det gælder primært for Østrig - og sørge for, at vi gør brug af denne form for foranstaltninger for at støtte de arbejdstagere, som skal integreres på arbejdsmarkedet for første gang, samt give dem mulighed for at komme ind på det europæiske arbejdsmarked, bl.a. med hjælp fra EU.
Vladimír Špidla
Fru formand, mine damer og herrer! Jeg synes, at debatten tydeligt har vist, at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen fungerer, og vi kan konkludere, at den nu er blevet anvendt en hel del gange, og at den altid har været til gavn for dem, der bruger fonden. Som kommissær har jeg altid forsøgt at sætte mig ind i resultaterne i felten, altså ikke ved egentlige analyser, men bare gennem direkte erfaring, og det glædede mig at se, hvor positivt fonden bliver vurderet i de områder, hvor den er blevet anvendt.
Der blev i debatten rejst mange alvorlige spørgsmål, som kræver et svar og en klar og realistisk udmelding. For det første er der idéen om, at fonden kun kan anvendes til store virksomheder. Erfaringen viser dog heldigvis, at alle kan anvende fonden, uanset om der er tale om et stort eller lille land eller en stor eller lille virksomhed, og det var også vores oprindelige tanke. De nyligt tilpassede regler åbner også mulighed for, at arbejdstagere i små og mellemstore virksomheder i regioner eller sektorer, som er ramt af krisen, kan anvende denne fond. Fonden fungerer altså uden forskelsbehandling og stiller ikke nogen i en ugunstig position.
Jeg vil også gerne understrege, at et grundlæggende træk ved fonden er at hjælpe personer snarere end virksomheder, og at vi derfor ud fra den synsvinkel ikke skal betragte den som en respirator for de virksomheder, som ikke har noget realistisk håb om at være økonomisk levedygtige, men snarere det modsatte. Fonden hjælper personer, der er blevet afskediget, med hurtigt at komme i arbejde igen i de områder, hvor der er arbejde. Det er altså en fond, som i princippet iværksætter og fremmer en omstrukturering.
Der blev i et indlæg givet udtryk for bekymring med hensyn til den manglende ligestilling mellem kønnene, jeg tror, det var i fru Harkins indlæg. Denne manglende ligestilling, som virkelig eksisterer i statistikkerne, er blot et bevis på, at krisen, navnlig i den første fase, især har berørt de mandsdominerede industrier. Vi skal også i dag tale om bilindustrien og byggesektoren, altså to mandsdominerede industrier. Tallene viser derfor, at fonden har ydet mere støtte til mænd. Krisen har ændret strukturen på arbejdsmarkedet på en særlig måde, og jeg hæftede mig ved præsident Obamas erklæring om, at der ved udgangen af året ville være et flertal af kvindelige arbejdstagere på arbejdsmarkedet i USA. Derfor har krisen også i USA haft et bemærkelsesværdigt resultat i de mandsdominerede industrier. Med hensyn til spørgsmålet er fonden i sit koncept eller sin struktur ikke præget af nogen manglende ligestilling mellem mænd og kvinder.
Der kom i debatten naturligvis også en del idéer til om, hvordan vi kan ændre og forbedre fonden. Jeg må sige, at Kommissionen naturligvis ikke betragter fonden som noget helstøbt, som er udsprunget som Pallas Athene fra Zeus' pande. Det er en menneskelig institution, som altid kan gøres bedre med erfaringer og drøftelser. Så det er der altså efter min opfattelse ikke noget grundlæggende til hinder for på dette punkt.
Der blev rejst et andet spørgsmål om den specifikke finansieringsmetode, altså indføjelsen af fonden i budgettet som en separat budgetkonto. Det er helt sikkert et spørgsmål, der bliver taget op på politisk niveau, men det var fra et økonomisk synspunkt ikke muligt at få et resultat på denne måde, og jeg mener, at det i sig selv er betydningsfuldt, at vi har mobiliseret midlerne på andre effektive måder.
Jeg vil gerne sige, at det er rigtigt, at de ændrede forhold og presset fra krisen har ført til en situation, hvor der vil opstå flere individuelle tilfælde, men, som allerede sagt, accepterer Kommissionen argumenterne om en særskilt behandling af de enkelte sager, og det er derfor den metode, vi vil gå frem efter.
Til slut vil jeg gerne takke parlamentsmedlemmerne fra Budgetudvalget og alle de parlamentsmedlemmer, der har beskæftiget sig med emnet, for det fremgår tydeligt af debatten, at der er blevet taget hensyn til alle de stridsspørgsmål, som indgår i sådan en kompleks beslutning. Jeg synes også, at det tydeligt fremgik af debatten og Kommissionens forslag, at alle disse sager falder ind under globaliseringsfondens anvendelsesområde. Det glæder mig derfor, at Deres forhandling har bekræftet Kommissionens holdning, og jeg regner med eller håber i det mindste, at afstemningen vil afspejle dette.
Reimer Böge
Fru formand! Jeg behøver ikke at føje noget til kommissærens indlæg. Jeg støtter det, han har sagt, navnlig hans afsluttende bemærkninger om globaliseringsfondens udvikling i fremtiden i forhold til andre programmer, især Den Europæiske Socialfond, som vi naturligvis vil have en anden intensiv forhandling om.
Det er helt klart, at denne globaliseringsfond ikke kan ophæve konsekvenserne af strukturændringer eller imødegå udfordringerne fra globaliseringen, og det er naturligvis heller ikke meningen. Til gengæld kan den hjælpe de enkeltpersoner, der er ramt af krisen, og som befinder sig i en vanskelig erhvervsmæssig situation efter at være blevet afskediget, og den kan give dem mulighed for at erhverve kvalifikationer og finde nyt arbejde. Det er noget, som trods debatten om subsidiaritet naturligvis også spiller en rolle i denne sammenhæng, og vi bør støtte og godkende den som en fond, der supplerer alle de foranstaltninger, som vi også har under Den Europæiske Socialfond.
Jeg vil gerne lige tilføje endnu en ting til dette punkt, og det er, at der helt sikkert er programmer i de nationale og europæiske budgetter, hvor der er mere grund til at sætte spørgsmålstegn ved anvendelsen af midler, end der er til denne fond, som yder direkte hjælp til personer, der er i en vanskelig situation.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted på onsdag.
