Skupna ureditev trga za vino (razprava)
Predsednica
Naslednja točka je poročilo Giuseppa Castigloneja v imenu odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja o predlogu Uredbe Sveta o skupni ureditvi trga za vino in spremembi nekaterih uredb - C6-0254/2007 -.
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Gospod predsednik, zahvaljujem se vam za priložnost, da navedem nekaj opomb glede reforme našega vinskega sektorja.
Zahvaljujem se zlasti poročevalcu gospodu Castiglioneju za njegovo pomembno prizadevanje v zvezi s pripravo tega osnutka. Razprava v Parlamentu, ki je bila občasno zelo čustvena, je pomemben prispevek k urejanju tega področja. Do neke mere bom upoštevala vaše predloge na številnih področjih. V zvezi s programom krčenja sem opazila na primer nekatere prednosti, povezane s spremembo iz petletnega obdobja v triletno obdobje, kot je predlagano v poročilu. Prav tako sem si zapomnila, da ste zaskrbljeni zaradi preusmerjanja sredstev iz proračuna za razvoj podeželja v vinski sektor. Vendar vas opozarjam, da bodo vsa sredstva iz proračuna za vinski sektor dodeljena posebej za vinske regije. Kljub temu sem pripravljena predlagati, da se iz proračuna za razvoj podeželja preusmerijo manjša sredstva v vinski sektor.
Da bi Komisija, predsedstvo Sveta in večina držav članic sprejeli dogovor in končali oblikovanje reforme še ta mesec, morajo doseči soglasje v zvezi s tremi pomembnimi vprašanji. Prvo vprašanje zadeva nacionalne programe. Vedno bodo obstajale razprave glede ukrepov, ki bi morali biti dovoljeni v okviru tega programa, tj. glede možnosti, vključenih v ta program. V zvezi s tem sem lahko malo bolj prilagodljiva. Strinjam se na primer z vključitvijo nekaterih zamisli v zvezi z inovativnostjo v program in prestrukturiranjem prodajalcev vina, vendar menim, da moramo obdržati jasno razmejitev, kaj je mogoče v okviru nacionalnih programov in tem, kar je mogoče v okviru politike razvoja podeželja, da se izognemo položaju, v katerem lahko naložbo financirata obe strani, čemur pravimo "dvojna zavezanost".
Vendar nacionalni programi niso primerni za stalne ukrepe krizne destilacije. Zaradi podpore krizni destilaciji je konkurenčnost manjša, zato jo moramo odpraviti v celoti in je ne smemo ponovno uvesti. Prav tako ni možnosti za ponovno splošno razpravo o razsežnosti programov v posameznih državah članicah. Če nadaljujemo to razpravo in odpremo Pandorino skrinjico, lahko zagotovim, da do konca letošnjega leta ne bo soglasja o tej zadevi. Če se bo razprava nadaljevala, bo zelo dolga in težavna.
Drugo pomembno vprašanje je kapitalizacija. O tem vprašanju je nastal v razpravi velik prepir, pred katerim si nisem zatiskala ušes. Vendar je obstoječe stanje resnična težava, ki jo je treba rešiti. Pomoč za obogatitev z moštom se na isti stopnji ne sme nadaljevati na ta način. To je staromodna, neučinkovita, brezuspešna in draga podpora s škodljivimi subvencijami, zato razumem, kako pomembno je vzdrževati ravnovesje med obogatitvijo s sladkorjem in moštom za vzpostavitev kompromisa, ki ga podpirajo vinarji v južnih in severnih območjih Evrope. Poiskali bomo ustrezne ukrepe. Prisluhnila sem splošnemu pozivu, da bi bila obogatitev s sladkorjem dovoljena še naprej, vendar je jasno, da sem proti ohranjanju obstoječega stanja, tako da bodo zaradi kakršnega koli novega kompromisa določeni novi pogoji.
Tretje pomembno vprašanje je razprava o ukinitvi sistema za nadzorovanje pravic do zasaditve. Zbiram argumente, kdaj bi se moral ta sistem ukiniti, vendar si pred tem ne moremo zatiskati oči. Jasno je, da potrebuje vinski sektor več svobode za čimprejšnji odziv na povpraševanje, zato temelji moj predlog o podaljšanju sistema za nadzorovanje pravic do zasaditve do leta 2013 na jasni zamisli dvostopenjskega pristopa k uravnoteženju sektorja, tj. najprej s krčenjem vinogradov za manjšo proizvodnjo in potem z liberalizacijo, s katero se bo uspešnim vinarjem omogočila širitev. Prisluhnila sem pripombam predstavnikov iz vinskega sektorja, vendar je jasno, da je določitev dokončnega datuma ukinitve sistema za nadzorovanje pravic do zasaditve nujna. Natančni datum bo določen v končnem kompromisu.
Poslušala sem pripombe predstavnikov vseh strani v vinskem sektorju, vključno s pripombami Evropskega parlamenta, vendar sem ugotovila, da ostajajo dejstva enaka: naš vinski sektor še vedno potrebuje reformo, če hočemo ohraniti njegovo vodilno mesto v svetu. Priložnost moramo izkoristit takoj in doseči sporazum o pravi reformi. Za izvedbo reforme bo potrebno znatno prizadevanje, vendar sem prepričana, da se nam bo to izplačalo. Cena nedelovanja je previsoka, da bi jo sprejeli, zato upam, da se o tej točki strinjamo.
Giuseppe Castiglione
poročevalec. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zahvaljujem se komisarki za njeno sodelovanje s Parlamentom v času tega dolgega procesa. Prav tako se ji zahvaljujem za njeno spoštovanje dela Evropskega parlamenta, pomembno in zanimivo delo, ki vključuje glavni prispevek odbora za kmetijstvo ter tudi celotnega Parlamenta in vseh kolegov. Hvala, gospa komisarka, da ste predlagali zelo ambiciozno reformo, za katero lahko cilje le podpremo.
Poraba upada, uvoz pa se povečuje, kar pomeni, da je ključna radikalna oblika. Sektor pridelave vina potrebuje nov začetek: novo srce, novo energijo in nove predloge. Prav imate glede tega, da moramo vlagati v vinski sektor, če želimo ostati konkurenčni in če želimo ostati svetovni voditelji v sektorju. Paziti moramo na dogajanje na trgu, proizvajati moramo za trg in nanj prodirati z najkakovostnejšimi proizvodi.
Iz tega razloga, gospa komisarka, sem skupaj s kolegi v odboru za kmetijstvo in Evropskim parlamentom, katerim se še enkrat zahvaljujem, poskušal v poročilu načrtovati celovito in skladno reformo, ki je predvsem pregledna. Sistem mora biti sposoben zadovoljevanja potreb naših proizvajalcev in preskrbe s sredstvi, da bodo konkurenčni in uspešni.
Na splošno smo si prizadevali za pripravo besedila, ki zagotavlja ustrezne odgovore na skupne zahteve, vendar tudi za spoštovanje, spodbujanje in v nekaterih primerih ureditev razlik med različnimi nacionalnimi določbami. Imam le eno predhodno opombo: potrebujemo korenito spremembo mišljenja, proizvodne strategije. Ločiti se moramo od logike glede količine in namesto tega opravljati odlično kakovostno proizvodnjo na način, ki časti posebne nacionalne, regionalne in lokalne značilnosti evropske pridelave vina.
Gospa komisarka, iz tega razloga se strinjamo z odpravo tržnih mehanizmov, ki so se izkazali za neučinkovite, nezadostne in so komaj prispevali k presežku, proizvodnji slabe kakovosti. Navedel bi en sam primer: krizna destilacija, ki je zdaj postala rutinski strukturni ukrep in ni več sredstvo za odzivanje na krizne razmere. 500 milijonov EUR na leto, ki se namenijo za destilacijo, to je nevzdržno. Zato podpiramo učinkovitejšo uporabo gospodarskih sredstev: za nacionalne razvojne programe in izvajanje ukrepov, ki bolje ustrezajo posebnim potrebam vsake države proizvajalke.
Iz tega razloga, gospa komisarka, smo se v poročilu prilagodili za razširitev seznama ukrepov, ki so na voljo: odločili smo se za vključitev prestrukturiranja sektorja, raziskav, inovacij in izboljšav kakovosti. Vsi ti ukrepi bodo spodbudili podjetniško ustvarjalnost, ki jo tako zelo potrebujejo naša vina. Hkrati je ključno spodbujanje promocijskih kampanj na mednarodnih trgih in tudi domačih trgih. To smo že omenili in to dejstvo se je prav tako pojavilo na podlagi analize, ki jo je opravil odbor za kmetijstvo.
Nesmiselno je meniti, da lahko tekmujemo zunaj naših meja, če ne moremo biti doma v ospredju, če ne moremo prepričati naših sodržavljanov o kakovosti vina, ki ga proizvedemo. Zato poročilo zagovarja usklajen sistem zaščite označb porekla in geografskih označb, jasnega in preglednega označevanja ter pozitivno opredeljenih enoloških praks. Le nato bodo potrošniki, ki so pri tem osrednjega pomena, zaupali v to, kar kupujejo.
Zato je bistveno, gospa komisarka, da so označbe porekla in geografske označbe, ki poosebljajo kakovost evropske pridelave vina, dobro zaščitene. Zaščita pomeni obvezno proizvajanje na določenih območjih, pomeni pa tudi omejitev sklicevanja na označbo za leto pridelave le za vina z označbo porekla ali geografsko označbo. To so edina vina, ki so stalno pod nadzorom, in torej edina, za katera je mogoče zagotoviti resničnost navedenih informacij; v nasprotnem primeru bi bili proizvajalci kakovostnih vin prikrajšani, potrošniki pa zavedeni.
Z enakim razmišljanjem in zaradi skladnosti poročilo podpira predlog o prostovoljnem programu krčenja s plačilom premije, tako da tisti, ki želijo zapustiti trg, lahko to opravijo dostojanstveno. Poleg tega moram izraziti zadovoljstvo, da se je komisarka strinjala z mojo zamislijo o zmanjšanju števila let s pet na tri leta. Dejansko se zdi, da se je število hektarjev, upravičenih do krčenja, z 200 000 hektarjev zmanjšalo na 175 000.
Z razliko od našega prvotnega predloga si poročilo prizadeva tudi za izpolnjevanje potrebe proizvajalcev vin glede gotovosti v prihodnosti. Ob upoštevanju te potrebe po gotovosti se zdaj ne moremo odločiti za liberalizacijo pravic do zasaditve, preden ne ugotovimo, ali novi sistem deluje in predvsem kako dobro deluje.
Zato poročilo zagotavlja ohranitev pravic do zasaditve vsaj do leta 2013 in poziva Komisijo, da predstavi oceno učinka glede prve faze reforme, da se lahko odloči o naslednjem koraku ob popolnem poznavanju dejstev. Seveda je treba upoštevati odločitve, sprejete na področju geografskih označb ob upoštevanju - in pod nadzorstvom - tistih, ki so vložili svoj kapital in delo v te projekte. Če se potem izkaže, da sistem ovira razvoj tistih, ki so konkurenčni, lahko povečamo pretok na ravni Skupnosti in zagotovimo, da se ustrezno uporabijo rezerve, kjer obstajajo.
Še zadnja pripomba, gospa komisarka: ne more se zanikati, da je v razpravi prevladovalo vprašanje o sladkanju. Ker prihajam iz države, kot je Italija, kjer je uporaba saharoze prepovedana, in zlasti iz Sicilije, kjer se proizvaja mošt, nihče ne more bolje od mene razumeti razočaranja komisarke glede tega vprašanja. Kljub temu govorimo o tem, da je treba evropskim vinom dati nov zagon, da postanejo bolj konkurenčna in pripravljena za tekmovanje na trgu.
To je naš cilj in za njegovo dosego smo poskušali prezreti nacionalne razlike. Gospa komisarka, hvala za vaše sodelovanje in predvsem za spoštovanje dela Evropskega parlamenta. V to reformo smo vložili ...
(Predsednik je prekinil govornika.)
Elisabeth Jeggle
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, imeli smo dolgo in včasih bojevito razpravo o tej temi. Zahvaljujem se poročevalcu. Zaslužil si je spoštovanje za svoje delo, ki ga je opravil na usmerjen način, pri čemer je dobro sodeloval s svojimi kolegi v odboru.
Da, skupna ureditev trga vina se mora reformirati. Prilagoditi jo je treba tako, da upošteva sedanje razmere in trge v prihodnosti. Ta predlog, komisarka, hkrati postavlja vprašanje glede tega, ali se lahko Komisija vmešava v nepomembne zadeve, ki pripomorejo k oblikovanju regionalne identitete, v metode, ki se stoletja izvajajo v nekaterih regijah in so temelj kulture teh regij. Takšno vmešavanje gotovo ne pomaga navadnim ljudem. Ljudje včasih ne razumejo, kaj se dogaja. Nerazumljivo je, da moramo prepovedati saharozo, pri čemer se hkrati podpisujejo sporazumi o uvozu vina, pridelanega s saharozo iz držav zunaj Evropske unije.
Gospa komisarka, kot tretja institucija poleg Sveta in Parlamenta se mora Komisija osredotočiti na lastno nalogo, in sicer oblikovanje predlogov, ki utrjujejo stalni razvoj Skupnosti in spodbujajo celotni razvojni proces. Skupna ureditev trga za vino je del tega procesa.
Naj glede tega povem, da kompromisi, ki smo jih dosegli v odboru in s katerimi smo se spoprijeli, v nekaterih primerih pa se z njimi še vedno ukvarjamo, koristijo celotnemu Parlamentu. V imenu skupine PPE-DE jih podpiram: vsi podpiramo kompromise. Zavrniti moramo vsak predlog spremembe, ki temu nasprotuje.
Katerina Batzeli
v imenu skupine PSE. - (EL) Gospod predsednik, gospa komisarka, danes morajo Evropski parlament, Svet in Komisija odločiti glede prihodnosti najzahtevnejše skupne ureditve kmetijskih trgov v Evropi. Evropski parlament je predložil mnenje v ustreznem času pred mnenjem Sveta in to po zaslugi velikega prizadevanja našega poročevalca gospoda Castiglioneja ter prizadevanja političnih skupin.
Gospa komisarka, rada bi poudarila nekatere točke, ki jih morate upoštevati pri končni odločitvi Sveta glede reforme skupne ureditve trga za vino.
Prvič, reforma trga vina se ne more opraviti po linearnem knjigovodskem modelu, kot ste ga uporabili pri skupni ureditvi trga sladkorja, za katerega smo bili pred dvema mesecema pozvani k ponovni proučitvi, ker se je znašel v slepi ulici. Reforma trga za vino ne more temeljiti na pogubnem modelu skupne ureditve za bombaž in tobak, s prenosom sredstev v drugi steber, kar se je pokazalo v upadu proizvodnje teh dveh proizvodov, medtem ko je podeželje vse bolj izseljeno. Trg za vino potrebuje močan proračun v prvem stebru, da se neposredno okrepijo ukrepi za proizvajalce vin, katere se bo pozvalo k izboljšanju kakovosti in spremljanju proizvodnje ter tudi izboljšanju politike promocije vseh vin v Evropi in zunaj nje in tako povečali tržno distribucijo.
Gospa komisarka, Evropski parlament želi novo skupno ureditev trga, ki bo dajal prednost agresivni promocijski politiki namesto obrambni uvozni politiki. Poročilo Evropskega parlamenta bo zagotovilo pomoč proizvajalcem vin, ki izvajajo ukrepe za stabilizacijo oskrbe, nadgradnjo kakovosti in varstvo okolja. Ukrepi tržne ureditve se ohranijo in prilagodijo trenutnim potrebam, kot so destilacija stranskih proizvodov, ki delujejo kot mehanizem za izboljšanje kakovosti ter hkrati urejanje trga in oskrbe. Poročilo predlaga racionalizirani program krčenja, ki ne troši dragocenih sredstev Skupnosti za manjšo dinamičnost evropskega vinskega sektorja, in določa pomoč za proizvajalce vin na regionalnem povprečju za pomoč brez omejitve zgornje meje v višini 350 EUR na hektar.
Gospa komisarka, menimo, da je treba omejitve uporabiti za vse tiste ukrepe, ki ustvarjajo presežke, rušijo ravnotežje na trgu ter ustvarjajo izkrivljene in nepoštene cene na račun drugih vin. V imenu skupine socialdemokratov in tudi osebno kot Katerina Batzeli odobravam vsak ukrep Komisije, ki vzpostavlja ravnovesje glede vprašanja obogatitve s sladkorjem, ker smo prispevali k uravnoteženemu predlogu za preprečitev prehodnih težav, kot je navedla skupina socialdemokratov.
Kljub temu mora skupna ureditev trga obogatiti in tudi spoštovati znanje potrošnikov o vinu ter izboljšati varstvo potrošnikov na podlagi politike označevanja. Odbor za kmetijstvo je med drugim opredelil navedbo deleža CO2 v predlogu spremembe 166, informacijo v zvezi z zadevami javnega zdravja v predlogu spremembe 157 in informacijo o proizvodnji vina iz hibridne ali gensko spremenjene trte v predlogu spremembe poslanca zu Baringdorfa. Ta vidik moramo za potrošnike okrepiti z označevanjem, ki vključuje podrobnosti o izvedenih praksah pridelave vina.
Gospa komisarka, želimo sporočiti novo politiko o dveh kategorijah vina: kategoriji, ki uporablja geografske označbe ali označbo porekla, in kategoriji namiznih vin. To sta različna proizvoda, ki imata mesto na mednarodnem evropskem trgu, in menim, da ne smemo imeti delitvenih črt, ki imajo regionalni vpliv.
Na koncu želim povedati, da se zapletenost skupne kmetijske politike ne more obravnavati kot brezizhodni položaj ali kot neuspešnost institucionalnih organov. Gospa komisarka, to je zaradi kulturne razsežnosti tega proizvoda, ki jo moramo v naših predlogih spoštovati.
Jorgo Chatzimarkakis
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospod predsednik, in vino veritas ali če citiram Goetheja: "Življenje je prekratko, da bi pili slabo vino." Ta citat povzema bistveno točko reformiranja trga EU za vino. Naše poročilo govori o kakovosti evropskih vin, ki se gotovo lahko primerja z vinom, uvoženim iz novega sveta. Torej kakšno je obstoječe stanje? Proizvodnja vina je leta 2006 dosegla 5 % skupne vrednosti kmetijskega pridelka v EU. Evropska vina imajo s 45 % svetovne vinogradniške površine, 65 % pridelave, 57 % potrošnje in 70 % obsega izvoza vodilni položaj na svetovnem trgu. V svetu vina smo svetovna velesila.
V skladu s tem je bilo treba ukrepati z namenom utrditve našega statusa velesile in zlasti za izboljšanje kakovosti naših vin. Reforme, ki ste jih predlagali, gospa komisarka, so vključevale takojšnjo zaustavitev krizne destilacije. Menim, da so številne stvari, ki ste jih navedli, kot so zasebno skladiščenje in prekinitev izvoznih subvencij, pomoč za mošt in seveda dosladkanje vina, ključne točke vaših predlogov. Kljub temu je treba povedati, da od začetka kažejo precej tehnokratsko perspektivo, pri čemer se obravnavajo vprašanja, ali mora obstajati povezava med sladkanjem in pomočjo za mošt.
Po mojem mnenju je Parlament na pogajanjih dosegel kar dober sporazum med severom in jugom ob upoštevanju, da so njihove skrbi prevladovale nad tem vprašanjem. V odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja smo z našimi kompromisi dosegli zelo dobro ravnovesje. V zvezi s tem se posebej zahvaljujem poročevalcu gospodu Castiglioneju, ki si je zelo prizadeval za kompromise, mi pa smo uspeli upoštevati skrbi vsakega posameznika.
Menim, da smo začetno tehnokratsko rešitev oblikovali v novo elegantno obliko. Imamo ravnovesje med severom in jugom. Prav tako se zahvaljujem vam, gospa komisarka, za navedbe v vašem govoru, da nameravate bistveno slediti tej usmeritvi.
Katere so glavne točke? Poleg kompromisa, ki omogoča stalno sladkanje, je še en ključni vidik našega poročila zaščita regionalnih proizvodov.
Glede na ta pritisk kakovosti za evropska vina obstaja tudi stalna potreba po nacionalnih ukrepih za podporo, ki so bili določeni na 1,3 milijarde EUR. Menimo, da morajo te zadeve ostati v prvem stebru, tako da se plačila lahko dejansko neposredno namenijo pridelovalcem. Poleg tega se je bilo treba sklicevati - kar je po mojem mnenju eden od naših glavnih dosežkov - na potrebo po namenjanju posebne pozornosti označbam porekla in geografskim označbam na oznakah. Z našega stališča je to izjemno pomembno vprašanje, ker so označbe o geografskem poreklu vina dejansko predmet intelektualne lastnine. To je treba zaščititi in verjamem, da smo dosegli zelo dober kompromis glede tega.
Skupina ALDE bo podprla te kompromise, to pomeni celoten sveženj kompromisov, ker menimo, da so dobra rešitev. Upamo, da bo Svet zdaj sprejel naše predloge. Glas Evropskega parlamenta je glas ljudstva ter glas vinarjev in potrošnikov. Gospa komisarka, prosimo vas, da se tudi vi borite za to v vaših sporazumih s Svetom in v javnosti na splošno.
Sergio Berlato
v imenu skupine UEN. - (IT) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, besedilo, o katerem bomo glasovali, je dober kompromis in bistveno izboljšuje prvotni predlog Komisije.
Naš cilj je še vedno začeti z reformo, usmerjeno v oživljanje sektorja na domačem in mednarodnem trgu. Svetovno povpraševanje se ne zmanjšuje, torej pravi pristop ni v manjši proizvodnji, ampak v vlaganju v kakovost in značaj evropskih vin, v zniževanju stroškov, promociji vin, tako da se razširi trg, ter v pomoči mladim, da poskrbijo za vinograde.
Prav tako je treba omejiti zmanjšanje proizvodnje evropskih vin, kot je predlagala Komisija, na podlagi večje avtonomnosti držav članic pri urejanju programa krčenja. Preprečiti moramo uničevanje vinogradov, pri čemer morda nimajo posebno močnega tržnega položaja, na katerih se proizvajajo visokokakovostna regionalna vina z uveljavljeno zgodovinsko tradicijo in tudi danes sestavljajo socialno strukturo celotnih regionalnih območij.
Kljub ustvarjanju pogojev za večjo konkurenčnost mora ta reforma ohraniti povezave s preteklostjo in spodbujati nadaljevanje vinogradniške dejavnosti kot dejavnik pri ohranjanju zemlje in okolja. Zato podpiramo triletno dodeljevanje namenskih sredstev namesto petletnega in njihovo razdelitev najprej na podlagi zgodovinskih podatkov ter širše v skladu z enakim merilom, ki se uporablja za vse do zdaj sprejete reforme.
Gospa komisarka, nasprotujemo liberalizaciji novih enoloških praks in uporabi uvoženega mošta za obogatitev naših vin ali tipizacijo z vini iz tretjih držav, ker menimo, da to lahko škoduje podobi vina in ogrozi zaupanje potrošnika v proizvod, kar ima lahko izjemno resne posledice za potrošnjo. Po drugi strani menimo, da je ključno zagotoviti pomoč za zgoščen mošt in prečiščen mošt, uporabljen za obogatitev, tako da se zaščiti enološka praksa, ki je skupna številnim regijam Skupnosti.
Menimo, da je treba upoštevati naložbo proizvajalcev, vsako motnjo v trgovinskih tokovih, ki lahko poveča dostopne zaloge, pa je treba preprečiti. Reforma mora spodbujati zaščito geografskih označb in označb porekla kot način za boljšo garancijo in zaščito evropskih vin v okviru večstranskih pogajanj ter dvostranskih trgovinskih sporazumov.
Nazadnje, gospa komisarka, nasprotujemo popolni liberalizaciji pravic do zasaditve od leta 2014 naprej za vina z označbo porekla in geografsko označbo, lahko pa podpremo predlog poročevalca, da mora nova reforma začeti veljati 1. avgusta 2009.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, želimo, da je vino edinstvena pijača v smislu njene proizvodnje in potrošnje. To pomeni, da ne želimo nobene druge enološke metode, ki bi sledila smeri kokakole; želimo, da so označbe porekla in geografske označbe zaščitene. Želimo podporo metodam organske proizvodnje, naša želja pa je - za ta namen smo vložili predlog spremembe - da bi se regije z večinskim glasovanjem odločile za trgovanje vina le v steklenicah. Strinjamo se z vami, da je stalna destilacija vina neustrezna, zato je treba preprečiti njeno prikrito uvedbo s krizno destilacijo. Glede te točke se strinjamo z vami.
Glede vprašanja pravic do zasaditve menimo, da mora biti na voljo možnost krčenja. Če se dejansko ne predloži dokaz, da bo enkrat dovoljeno zasajevanje na določenem kraju, odločitev o krčenju na tem kraju ne temelji na kakovosti vina, ki se lahko proda. Ta povezava je skratka nujna in mi jo podpiramo.
Ko ste govorili o obogatitvi z grozdnim moštom ali sladkorjem in o tem, da mora biti premik v ravnovesju med tema metodama, se s tem strinjamo, ker na splošno to pomeni, da bo dosladkanje ostalo zakonito. Če bi se dosegel kompromis na tej podlagi, bi ga obravnavali kot sprejemljiv rezultat. Sladkanje je star enološki proces. Zato ga moramo ohraniti in zavrniti številne nerazumne prošnje Američanov glede našega procesa proizvodnje vin.
Ob upoštevanju sprejetja naših predlogov sprememb bomo v celoti podprli osnutek poročevalca.
Vincenzo Aita
v imenu skupine GUE/NGL. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, kot je povedal minister De Castro, bi gospodu Castiglioneju povedal, da je predlog, ki se je pojavil pred pristojnim odborom in zdaj pred Evropskim parlamentom, slabši od predloga, ki ga je prvotno predlagala komisarka. Tukaj govorimo o več milijonih posameznikov, predanim proizvodu, ki je Evropo ponesel visoko po zaslugi njegove kakovosti in povezanosti z zemljo.
Prva točka, o kateri bi želel spregovoriti, zadeva krčenje. Seznanjeni smo bili, da se bo prizadeto območje zmanjšalo med 175 000 in 200 000 hektari. Moje prvo vprašanje je: kdo bo omejil vinsko trto in kdo bo prevzel to skrčeno površino ter kaj je narobe s predlogom, da se uporabijo sredstva - in morda še nižja namesto višja - z namenom prestrukturiranja teh vinogradov, da se izboljša kakovost? Parlament bi vprašal naslednje: zakaj moramo pregnati na ducate ali celo več sto delavcev in kmetov, da bi naredili prostor velikim multinacionalkam, kot se to dogaja na Siciliji, gospod Castiglione?
Bistvo je torej v tem: zakaj uporabljati evropska sredstva za krčenje, namesto da bi jih uporabili za izboljšanje kakovosti in prestrukturiranje podjetij? V zadnjih letih smo v tem parlamentu in politikah Skupnosti sprejeli zelo veliko ukrepov.
Druga točka zadeva prosti trg glede pravic do površin, zasajenih z vinsko trto. Zakaj se mora trg liberalizirati za celotno Evropo? Kakšen je smisel nakupa hektarja, zasajenega z vinsko trto na Siciliji, v Kampanji, Grčiji ali drugod, in nato njegovega prenosa na drugo območje? Hektar, zasajen z vinsko trto, je povezan z dano kakovostjo in proizvodnjo, tipičnim proizvodom, ekotipom, uveljavljenim na tem območju. Zakaj takšen predlog?
Ali pri tem poskušamo spodbujati obsežne odkupe, ki se pojavljajo v nekaterih delih Sredozemlja? To je ključna točka in zato menimo, da je predlog Komisije boljši. Predlog Parlamenta je slabši od predloga Komisije, če si želimo reforme, ki izboljšuje kakovost ter ohranja kmete in druge delavce na zemljišču. Zato bomo glasovali proti tovrstni reformi.
Vladimír Železný
v imenu skupine IND/DEM. - (CS) Gospod predsednik, predlagana reforma vinskega sektorja postavlja Češko republiko v slabši položaj in jo diskriminira. Evropska unija, ki ni nasprotovala redčenju ameriških vin, ki so zdaj zakonito na trgu EU, z vodo do 30 % in ki dopušča dodajanje kisline presladkim vinom v južni Evropi, taista Evropska unija predlaga ukinitev uporabe saharoze v severnejših evropskih državah. Uporaba saharoze je v naši državi tradicija že več kot 200 let. EU jo želi nadomestiti s koncentratom mošta, ki ga bodo prostovoljno dobavile južne evropske države po višjih cenah. Subvencija za Češko republiko znaša 85 EUR na hektar vinograda, medtem ko nekatere privilegirane države prejmejo kar 245 EUR. To je zaradi tega, ker želi Evropska unija vzpostaviti tako imenovano zgodovinsko načelo, ki bo diskriminatorno do novih držav članic. Vendar se vino, pridelano in proizvedeno v Češki republiki, potroši prav tam. Na noben način ne prispeva k presežku evropske proizvodnje. Poleg tega ta unija zdaj zahteva, da Češka republika finančno prispeva k oglaševanju evropskega presežka vina v tretjih državah. Zato zahtevamo, da se denar za reformo vinskega sektorja vloži v nacionalne programe, tako da ga države članice lahko dodeljujejo glede na lastne potrebe.
Unija ima na voljo dva načina za obravnavanje presežka v proizvodnji vina. Eden je brezčutna in kruta destilacija vina za namene industrijskega alkohola, drug način pa je krčenje vinogradov: ne krčenje povsod, pač pa kjer je to potrebno. Dejansko bi zadostovala krčitev vseh nezakonito zasajenih vinogradov v tistih tradicionalnih južnih državah, še posebej v eni, in celotna reforma bi bila izpolnjena. Skupna površina nezakonitih vinogradov je dejansko enaka številu hektarov, ki jih mora EU skrčiti. Tako ne moremo reči, da EU ni poznala točnega kraja in ni imela satelitskih posnetkov vinogradov v Italiji, ki so bili zasajeni na skrivaj in presegajo kvoto. Za konec se v predlagani reformi pojavlja še ena tema, ki jo spodbujajo evrokrati: predaja pristojnosti Sveta Komisiji glede te zadeve, to pomeni neizvoljenim uradnikom EU. Tako bodo manjše države prikrajšane za pravico do odločanja, vino, ki je bilo tradicionalno pridelano v Češki republiki iz časa rimske legije, pa bo še en proizvod, ki nam bo odvzet v prid pogosto nezakonite proizvodnje v južnih državah EU. Vendar ne nameravamo dopustiti, da nas bodo prikrajšali za to našo čudovito tradicijo.
Peter Baco
(SK) Sprašujem se, ali je reforma res o dobrem vinu? Dobro vino je, kot vemo, vino, ki se prodaja. To pomeni, da potrošnik sprejme njegovo kakovost po ceni, ki je določena. Kljub temu nekatere države EU proizvajajo vina, ki jih ni mogoče prodati, po ceni v višini 500 milijonov EUR na leto.
Slovaška republika in druge države članice so izvedle brezkompromisno zmanjšanje vinskega sektorja, kar je razlog, da ne proizvajajo več vin, ki jih ni mogoče prodati. Oblikovanje nacionalnih programov finančne pomoči na podlagi tako imenovanega zgodovinskega načela je v nasprotju s pravili trga. Je diskriminatoren do nas in nas stalno kaznuje za to, da nismo podprli proizvodnje vin, ki jih ni mogoče prodati.
V skladu s predlagano reformo moramo stalno prejemati le del pomoči, ki se nameni proizvajalcem vin, ki jih ni mogoče prodati. To je razlog, zaradi katerega zahtevamo, da pomoč temelji le na površinah, zasajenih z vinsko trto, in tudi zaradi diskriminacije se ne strinjamo s spremembami označevanja vin ter želimo ohraniti obstoječi sistem.
Esther Herranz García
(ES) Gospod predsednik, naslednji teden bo Svet kmetijskih ministrov najverjetneje sprejel politično odločitev o tej reformi skupne ureditve trga za vino.
Vino ni le živilo, je tudi gospodarski dragulj v kmetijskem sektorju, ki so ga odločitve Komisije v zadnjih letih hudo kaznovale. Prvič po dolgem času smo pravočasni: Parlament bo pripravil poročilo, ki ga lahko Svet uporabi za določitev dokončne politične odločitve ta konec tedna. Povedati moram, da sem zares zadovoljna s tem, in želim čestitati poročevalcu za njegovo delo, ker se je EP prvič odločil za usmeritev na kakovost, kulturo, tradicijo, sredozemski proizvod, ki krepi našo veličino na lastni celini in tudi po svetu.
Naše vino - in naj ne bo dvoma glede tega, gospe in gospodje - je najboljše na svetu; evropsko vino je najboljše na svetu. Zato ga moramo zaščititi in se usmeriti na njegovo promocijo: promocijo ne le zunaj EU, ampak tudi tukaj, ker so mladi v Evropi v zadnjih letih prenehali piti vino. Zakaj nič več ne pijejo vina? Ker nam za njegovo promocijo ni bilo mar ali jih nismo spodbujali k pitju.
Vinskemu sektorju moramo zagotoviti orodja za konkurenčnost, da ostane konkurenčen v Evropski uniji in zunaj nje. Spodbujati moramo potrošnjo vina ter mlade in evropsko družbo kot celoto vključiti v kulturo, kulturo vinskega turizma, kulturo potrošnje vina, kulturo znanja in izkušenj o vinu ter kulturo razpravljanja in sodelovanja v družbi.
Gospe in gospodje, sredstev za razvoj podeželja primanjkuje, ker politična odločitev, sprejeta decembra 2005, ni zagotovila dovolj denarja za drugi steber. Vendar se financiranje ne sme zagotoviti na škodo skupne ureditve trga, vendar s spodbujanjem držav članic, da nekoliko več nacionalnega proračuna namenijo proračunu Skupnosti. Vrzeli, ki je velika kot razvoj podeželja, v evropskem proračunu v okviru te finančne perspektive ne bomo zapolnili z jemanjem denarja kmetom.
Glede pravic do zasaditve, gospe in gospodje, ni dvoma, da je treba sektorju omogočiti orodja, da se mu omogoči samourejanje. Ta orodja morajo biti zakonita orodja in se morajo izdati za nadaljnjo zaščito pravic do zasaditve, ki omogočajo nadzorovanje proizvodnje. Obstajajo že navedbe, da bi nadzorovanje take proizvodnje lahko bilo dobičkonosno, kot so strogo nadzorovane označbe porekla.
Zaveze je treba podpirati in zato bomo glasovali proti vsem vloženim predlogom sprememb, zlasti vsakemu predlogu spremembe, ki ne spoštuje že sprejetih zavez, in pri tem se sklicujem na skupino socialdemokratov.
Luis Manuel Capoulas Santos
(PT) Gospod predsednik, tudi jaz najprej čestitam poročevalcu za njegovo delo in tudi poročevalki v senci iz skupine PSE, ki ni bila le poročevalka v senci za to poročilo, vendar tudi za samoiniciativno poročilo, kateremu je sledila ta razprava.
Njeno delo ponazarja duh kompromisa in konstruktivni pristop socialdemokratov do iskanja uravnotežene rešitve. Dolgi meseci razprave so potrdili tri zadeve: velik pomen tega sektorja v gospodarskem in družbenem smislu kljub slabemu ravnanju v preteklosti s strani skupne kmetijske politike; dejstvo, da zdajšnja pravila niso skladna s trenutnim tržnim položajem in spremembami vzorcev potrošnje; ter potreba po uvedbi reform za rešitev teh težav.
Ta razprava je razkrila tudi visoko stopnjo soglasja glede seznama težav, ki vplivajo na sektor. Kljub temu se nismo vsi strinjali glede rešitev, ki jih je predlagala Komisija, zaradi česar se konstruktivni pristop evropskega parlamenta dokazuje s splošnim kompromisom, doseženim v odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja, ter s podrobnimi predlogi skupine PSE. Cilj teh predlogov je dopolnitev tega kompromisa o najobčutljivejših vprašanjih: liberalizacija pravic do zasaditve; krčenje vinskih trt; dodajanje sladkorja in pomoč za mošt; ohranitev pitnega alkohola, ki je tako pomemben za nekatera prestižna vina, kot je portovec, konkurenčnost, ki jo je treba zagotoviti; krizno preprečevanje; promocija itd.
Stališče Parlamenta zato zagotavlja pravi zagon ter Svetu in Komisiji dobro nakazuje pot, ki ji je treba slediti. Splošne smernice stališča Parlamenta kažejo, da je mogoče dokončno najti rešitev, ki se lahko odzove na splošne težave sektorja in tudi na posebne težave regij proizvodnje.
Gospa komisarka, v času, ko bomo začeli govoriti o zdravstvenem pregledu, kar nas še zlasti zanima, program za kmetijstvo po letu 2013, je ključnega pomena hiter zaključek reforme. Zato upam, da bo Parlament dal navdih Svetu pri odločitvah, ki se morajo sprejeti, ker sta pristop Parlamenta in splošni pomen njegovih priporočil dober znak za evropsko vinsko trto in vina.
Donato Tommaso Veraldi
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, hvaležen sem komisarki, vendar se še zlasti zahvaljujem poročevalcu gospodu Castiglioneju za njegovo izjemno, temeljito in dragoceno delo.
Srečevanje z izzivi mednarodne konkurence na podlagi programov za izboljšanje kakovosti in zaščito tipičnih značilnosti je ključni cilj, ki ga mora izvesti reforma evropskega vinskega trga. Vendar je pomembno zagotoviti, da ohranimo pomoč za zgoščeni grozdni mošt in prečiščeni zgoščeni grozdni mošt, ki ga proizvaja Evropska skupnost, ker je to enološka praksa, ki je skupna številnim regijam Skupnosti. Pri sladkanju je treba vsako uporabo saharoze za namene obogatitve navesti na oznaki, tako da se doseže večja preglednost in informacije za potrošnike.
Nacionalni programi pomoči se morajo usmeriti v promocijske kampanje v Evropski uniji in tudi za namene kriznega preprečevanja, raziskave, razvoj in predvsem izboljšave kakovosti vina.
V zvezi z liberalizacijo pravic do zasaditve bi bila odložitev na leto 2013 lahko sprejemljiva za vina, ki so zaščitena z označbo porekla in geografsko označbo. Tako se za doseganje uravnoteženega položaja za druga vina liberalizacija omogoči le na podlagi ocene učinka Komisije, ki se opravi pred koncem leta 2012.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Gospod predsednik, ena od temeljnih težav trga za vino je vse bolj obsežen uvoz vina iz tretjih držav. Lahko se vprašamo, ali je vino iz teh držav boljše. Odgovor je negativen. Kakovost vina iz tretjih držav ni boljša od kakovosti naših vin, vendar je njihovo vino veliko cenejše.
Moja domovina je predvsem država potrošnje vina. Moje sodržavljane zanimata dve merili, in sicer cena ter kakovost. Identifikacijska oznaka je zanje manj pomembna, čeprav je zdaj običajno plačati več za znamko kot za kakovost vina. Sama promocija ne bo dosegla ničesar. Ne bo privabila potrošnikov, ki se zavedajo cen, niti v državah stare petnajsterice. To sem sam ugotovil v bruseljskih trgovinah.
Zelo podpiram dejstvo, da se ohrani možnost uporabe izraza sadno vino. To je poseben del tradicionalnega trga in ne tekmuje s trgom vina, pridelanega iz grozdja. Kot velja v primeru opredelitve vodke, ni sprejemljivo delovanje na škodo tradicij posameznih držav, blagovnih znamk ali kakovosti, ker se vinski sektor srečuje s težavami.
Marie-Hélène Aubert
(FR) Gospod predsednik, gospa komisarka, gotovo se strinjamo z vašo željo po odpravi subvencij, ki spodbujajo prekomerno proizvodnjo in imajo nesprejemljive nasprotne učinke, vendar ne moremo sprejeti dejstva, da ste poskušali vino, ki je predvsem povezano z regijo in je vse bolj standardizirani proizvod, prodajan po celem svetu, podrediti muhavosti mode in trženja. Pri tem želim poudariti dve zadevi.
Prva je brezpogojna potreba po zaščiti geografskih označb in označb porekla, o katerih se pogosto dvomi, vendar kljub temu vzpostavljajo povezavo s pokrajino, ki ponazarja evropski kmetijski model. Ta model želimo poudariti in ne žrtvovati večjim trgom zaradi gole koristi grabežljivcev. Prav tako zahtevamo, da se pozornost nameni ekološkim metodam vinogradništva, ki še vedno zahtevajo več različnih kemičnih proizvodov in dodatkov. V zvezi s tem prosimo, da zagotovite posebno podporo organskemu vinu, za katerega se zdaj pripravljajo specifikacije.
Biotska raznovrstnost regij, kultur in okusov, razvoj in promocija kakovosti ter izjemno bogastvo evropske vinske trte: to je prihodnost in to so načela, ki morajo oblikovati podlago te reforme.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod predsednik, zelo smo kritični glede predloga Evropske komisije o reformi skupne ureditve trga za vino. Poleg krčenja vinske trte je predlog o liberalizaciji pravic do zasaditve že zlasti skrb zbujajoč. Menimo, da poročilo, ki ga je sprejel odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja, ne ponuja nikakršne zaščite v zvezi s tem. Gre za evropsko dediščino vinogradništva in prihodnost velikih regij, ki niso le območja proizvodnje vina z označbo porekla ali geografsko označbo, ampak tudi območja, ki proizvajajo dobra namizna vina. Posledično za zaščito tradicionalne kulture vinske trte in vina, zaposlitev in biotske raznovrstnosti vztrajamo pri zaščiti pravic do zasaditve in ohranitvi pomoči za prestrukturiranje vinogradov, spremljanju proizvodnje in ohranitvi kakovosti, pri čemer se posebna pozornost nameni družinskemu kmetijstvu in zadružnim proizvajalcem, pomoči za destilacijo pitnega vina ter uporabi grozdnega mošta, proizvedenega v regiji. Kljub temu pa ne podpiramo dodajanja sladkorja.
Jean-Claude Martinez
(FR) Gospa komisarka, poleg metode o programih, premijah ali zasaditvah se ta projekt - tretji v 15 letih - dejansko omejuje na tri zamisli z enim samim ciljem. Prva zamisel je maltuzianizem. Vinarji niso naklonjeni Komisiji, zato ta želi skrčiti, zavreči grozdje, odpraviti dosladkanje in obrzdati proizvodnjo, tako kot je to dosegla pri pomanjkanju mleka ali pšenice.
Druga zamisel je prosti kapitalizem za dobiček, popuščanje pri zasajevanju, uvozu, mešanju z vodo, dodajanju lesnih ostružkov, ponarejenemu vinu, moštu, uvoženim za pridobitev svetovne vinske mešanice.
Tretja zamisel je globalizem. Takoj za enotnim trgom in enotno valuto je na vrsti enotno vino: okusno vino z okusom po lesu in kokakoli po Parkerju, ki sploh ne bi zahtevalo vinarjev, ker je resnični cilj osvoboditi sredozemske vinograde, zlasti tistih 250 000 hektarjev v regiji Languedoc-Roussillon, dve in pol milijardi kvadratnih metrov zemlje, na kateri bodo skrčili vinograde z namenom gradnje hiš, tj. trg, vreden tisoč milijard evrov. Skupna ureditev trga za vino bo sčasoma postala skupna ureditev trga lastništva.
Tu sem torej poslanec indijanskih vinarjev. Ne želim vas skalpirati, gospa komisarka; želim, da se v miru pusti vinarje, ki ljudi osrečujejo že več kot 2 000 let.
Agnes Schierhuber
(DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, najprej se zahvaljujem našemu poročevalcu, da je naredil vse, kar je v moči človeka, da se doseže ta kompromis. Odkar je Komisija prvič predstavila dokument o reformi o skupni ureditvi trga za vino in na podlagi današnje razprave, smo spoznali, da je vino eno od najobčutljivejših kmetijskih proizvodov; eno od najbolj prefinjenih, ki pa tudi spodbudi čustva kot malo drugih proizvodov. Menim, da je Evropski parlament, zlasti odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja, uspel zbrati in predstaviti kompromisni sveženj, ki izraža modro izbiro pristopa, ki zagotavlja, da se tradicionalne enološke prakse, uporabljene v državah članicah, jasno obrazložijo na podlagi razlik v evropskem vinogradništvu ter - nekaj, kar je po mojem mnenju zelo pomembno - da se kakovostna vina ločijo od namiznih vin. Nujno je, da se označbe porekla ohranijo. Koristne so za vinarje, predvsem pa koristijo potrošnikom.
Ohranitev meja obogatitve varuje tradicionalno proizvodnjo vina v Evropi. Upoštevati je treba različne podnebne, geografske in strukturne pogoje, v katerih uspeva grozdje v Evropi. Kot Avstrijka vem, kako potrebni so nekateri ukrepi, vendar nasprotujem obveznemu krčenju, ker je treba zelo pozorno opazovati izbiro potrošnikov glede vina in opredeliti, kje se nahajajo možnosti za dodatno povečanje potrošnje. Prihranki, ki jih dosežemo s temi reformami - tudi sama si prizadevam za varčevanje - morajo ostati v prvem stebru in še naprej tako ali drugače podpirati vinogradništvo ter vinarje.
Naj za konec povem, da je odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja uspel predstaviti skladen in razumen sveženj, ter upam, da bo jutrišnje parlamentarno glasovanje Svetu in Komisiji poslalo jasno sporočilo, da si želimo prihodnost vinogradništva v Evropi.
Rosa Miguélez Ramos
- (ES) Gospod predsednik, najprej čestitam poročevalcu EP, gospodu Castiglioneju, za njegovo odlično opravljeno delo. Odlika njegovega poročila je v tem, da vključuje več skrbi, ki smo jih izrazili poslanci Evropskega parlamenta in tudi evropski vinski sektor.
Gospa komisarka, pojavile so se nekatere spremembe, odkar ste predložili predlog za novo skupno ureditev trga za vino. Nekateri vidiki so se spremenili zelo malo, medtem ko so se drugi zelo veliko, vendar menim, da je bilo veliko sprememb pozitivnih. Na primer, krčenje ni več glavna točka reforme in lepo je bilo slišati, da se Komisija zdaj ukvarja s časovnim okvirom treh let, kot zahteva Parlament, in ne petih let, kot ste predlagali.
To je reforma skupne ureditve trga, ki je tako pomembna za evropsko kmetijstvo, kot je bilo povedano že na začetku, pa ima nekaj izjemno pozitivnih vidikov in za to se zahvaljujem. Na primer, uredbe so se poenostavile in postale bolj prilagodljive, kar nam bo omogočilo večjo konkurenčnost. To je že povedala gospa Herranz v zvezi s promocijo evropskih vin v Evropi in zunaj nje.
Za vaš predlog je bilo vloženih veliko predlogov sprememb za odpravo sedanjih tržnih ureditev in nadomestitev teh s seznamom za nacionalne programe. Jasno je, da so tržni ukrepi že pripomogli k vzpostavitvi prihodka za kmete in gospodarske dejavnosti na podeželju ter to še naprej opravljajo. Ne da bi ogrozila kompromis gospoda Castiglioneja, želim vložiti nov predlog spremembe za zagotovitev neposredne pomoči za diverzifikacijo, tj. pomoč, ki jo države članice lahko vključijo v svojo nacionalno dodelitev za pomoč kmetom pri prehodu na novo skupno ureditev trga. Trajanje in uporabljene metode bo pripravil upravljalni odbor.
Gospa komisarka, menim, da je za zainteresirane strani, navajene te skupne ureditve trga s podporo sedanjih tržnih ukrepov, to način za prebroditev prehoda na diverzifikacijo in vpeljavo v novo skupno ureditev trga, ki jo bo, upam, Parlament sprejel jutri.
Anne Laperrouze
(FR) Gospa komisarka, upam, da lahko slišite sporočilo odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, ki je bistveno spremenil vaš predlog o reformi. Podpiram zavrnitev glede samodejne liberalizacije pravic do zasaditve leta 2014, zlasti za vina, zaščitena z označbo porekla in geografsko označbo. Za druga vina, se mora odločitev o liberalizaciji pravic do zasaditve sprejeti šele po ocenitvi učinkov reforme skupne ureditve trga.
Kar zadeva dosladkanje, menim, da s tem vprašanjem ne bi smeli zapravljati energije. Kar šteje, je ohranitev enoloških praks, ki dajejo evropskim vinom kakovost in identiteto.
Zlasti bi omenila namizna vina. Predlog Komisije ponuja možnost sklicevanja na poseben kraj izvora: na primer, vino z obale Provanse, vino iz Andaluzije, vino iz Toskane itd. To bo gotovo zmedlo potrošnike in povzročilo nepošteno konkurenco med kakovostnimi označbami porekla, ki so skladne s strogimi specifikacijami, in namiznimi vini, ki imajo veliko svobodnejša merila proizvodnje. Zato ohranimo sedanjo zakonodajo, ker bi moral edini sklic biti država, v kateri se vino proizvede: špansko vino, italijansko vino, francosko vino itd.
Glede vprašanja informacij, ki se navedejo na oznaki, menim, da je pomembno navesti vrsto polnjenja: ali to opravlja samostojni vinar, skupina proizvajalcev ali kdo drug. Poklic vinarja, kot se opravlja v Franciji, ima zelo pozitivno podobo, kar nujno ne velja za vina, proizvedena v drugih delih sveta. Zato je po mojem mnenju pomembno, da zagotovimo nekaj informacij v zvezi s tem.
Nazadnje čestitam našemu poročevalcu, ki je večinoma uspel združiti poslance pri besedilu kompromisa med razpravo, ki je pogosto povzročila večje izbruhe in poslala jasno sporočilo, da ostaja EU vodilna proizvajalka vina na svetu, zagotavlja prihodnost več kot enemu in pol milijona vinskih družb ter ohranja svoj položaj kot vodilna izvoznica.
Mikel Irujo Amezaga
(ES) Gospod predsednik, želim se osredotočiti na pravice do zasaditve, ker se vsi zavedamo, da želi reforma liberalizirati trg do leta 2013 z odpravo pravic do zasaditve in zamrznitvijo sredstev, pri čemer 2,4 milijona vinogradnikov v Evropi dejansko ne bo imelo nadomestne možnosti. To bi z enim zamahom odstranilo male in srednje velike vinarske objekte in ponovno prepustilo trg v roke približno šestih multinacionalk.
Menim, da je to nesprejemljivo. Ali Komisija ne more spoznati, da so najmočnejši zagovorniki pravic do zasaditve označbe porekla - v mojem primeru Rioja - ter da ti proizvajajo, prodajajo in izvažajo večino vina in vino najboljše kakovosti? Prihajam iz Navare, kjer se je liberalizacija že izvedla: pravice do zasaditve so nepomembne, vendar medtem ko se kilogram grozdja v Navari proda po 15 centov, je enak kilogram vreden več kot en evro komaj 10 kilometrov stran v La Rioji.
Medtem ko La Rioja proda vse, kar ima, moramo v Navari uporabiti krizno destilacijo. Zato se ne more zanikati, da je postopna odprava protekcionizma dobra stvar, vendar ne sme postati dogma. Komisija ni predložila niti enega resnega poročila, da bi dokazala, da bo liberalizacija, odprava teh pravic leta 2013 ali kadar koli že koristila trgu za vino.
Diamanto Manolakou
(EL) Gospod predsednik, Komisija želi s predlogom zmanjšati sredstva in ta sektor usmeriti v velike kartele. Zelo dobro vemo, kakšen bo rezultat: to smo že doživeli pri drugih pridelkih. Ko se bo skrčilo več tisoč hektarjev, bo uničenih več tisoč malih in srednje velikih vinogradnikov, območja - zlasti gorska ali zapostavljena območja - bodo zapuščena in neposeljena, kar bo vplivalo na biotsko raznovrstnost. Posledice bodo dramatične: povečale se bodo brezposelnost in okoljske težave. Povečal se bo uvoz, vključno z vini dvomljive kakovosti na škodo javnega zdravja.
Zavračamo predlog Komisije in tudi poročilo odbora za kmetijstvo, ker uvaja ukrepe, ki so še slabši: dovoljuje dodajanje sladkorja z namenom povečanja deleža alkohola z drugo snovjo, medtem ko se lahko enak rezultat doseže z moštom. Sprejema tudi rabo izraza "vino" za proizvode, ki niso pridobljeni iz grozdja, kar znižuje kakovost evropskega vina, ki je vodilni v svetu pri izvozu.
Ta zahrbtna in nazadnjaška politika škoduje evropskemu vinu ter malim in srednje velikim vinogradnikom in krepi velika podjetja. Te predloge je zato treba zavrniti in obsoditi.
Dimitar Stoyanov
(BG) Gospa komisarka, v vašem govoru ste večkrat poudarili, da potrebuje naš trg za vino reformo. Pojasnite, prosim, gospa komisarka, za kateri trg za vino gre, ker v predlogu Komisije ne gre za zaščito trga v Bolgariji. Predlog Komisije je resno diskriminatoren, je dvojna palica za vzhodne evropske države, kjer so pogoji za proizvodnjo vina manj ugodni.
Ko se je Bolgarija pridružila Evropski uniji, je pričakovala prosti trg in gospodarsko rast, v zameno pa je dobila le visoke cene, visoko stopnjo inflacije ter ureditev, ki jo naši državljani niso videli niti v času socializma in planskega gospodarstva. Hvala.
Ioannis Gklavakis
(EL) Gospa predsednica, poročevalcu gospodu Castiglioneju čestitam za njegovo poročilo. Veliko je že bilo povedanega o reformi trga za vino in čeprav podpiram stališče, da mora vino Skupnosti ohraniti svojo kakovost, tradicijo in pristnost, če želi napredovati in pridobiti konkurenčen položaj, vseeno priznavam, da prednost južne Evrope v smislu sončnih dni ne sme ovirati proizvodnje na severu.
Prepričan sem, da si vsak tukaj želi uravnotežene odločitve. Ker se Svet nagiba k dovoljevanju dodajanja sladkorja, menim, da je prav zagotoviti določbo o ohranitvi obstoječega stanja, tj. pomoč za mošt z namenom obogatitve vina, tako da bistvena razlika v ceni med sladkorjem in moštom ne bo resno prizadela vinarjev, ki po tradiciji uporabljajo zgoščen mošt za povečanje deleža alkohola, zlasti če gre za pristen vinski proizvod.
Nazadnje želim dodati, da se ukrepi za krčenje vinske trte lahko obravnavajo kot način za omejevanje proizvodnje Skupnosti, vendar moramo upoštevati majhna otoška območja, na katerih morajo imeti države članice možnost omejitve krčenja zaradi družbenih, gospodarskih in predvsem okoljskih razlogov. Poleg tega vinogradi niso odgovorni za prekomerno proizvodnjo Skupnosti; nasprotno, tam se proizvajajo vina odlične kakovosti.
Za konec poudarjam, da je evropsko vino najboljše na svetu. Je vino, za katerim stoji tradicija. Vino, ki je tu doma. Zato moramo ohraniti kakovost in tradicijo ter tudi sprejeti agresivnejšo politiko: treba je oglaševati, ker je le v Evropi potrošnja alkohola med mladimi vse večja - kar je izjemno nedobrodošlo dejstvo - medtem ko je potrošnja vina vse manjša, kar kaže na pomanjkanje informacij.
Vincenzo Lavarra
- (IT) Gospa predsednica, gospa komisarka, gospe in gospodje, ta reforma nedvomno preoblikuje temelje vinskega sektorja z namenom večje konkurenčnosti na svetovnih trgih. Na podlagi poročila gospoda Castiglioneja smo poudarili dejstvo, da konkurenčno moč evropskega vina, kar je pripomoglo k premagovanju konkurence iz novega sveta, predstavlja njegova kakovost.
Poleg tega smo zaradi kakovosti izboljšali predlog Komisije v zvezi z nekaterimi točkami, kot so krčenje s sklicevanjem na časovni okvir, ekološke omejitve in liberalizacija pravic do zasaditve pod pogoji, na katere smo opozorili med razpravo. Podprli smo zamisel o večjem številu podrobnejših pregledov za zagotovitev, da odobritev enoloških praks ni preveč enostavna, podprli pa smo tudi večje sofinanciranje Skupnosti za promocijske kampanje.
Vseeno se naša podpora kakovosti ne more uskladiti s prakso sladkanja. Gospe in gospodje, razumemo, da ima ta praksa prednost v nekaterih državah na podlagi gospodarskih vzrokov, vendar v tem primeru zahtevamo enak standard, enak program pomoči za mošt, kot je bil v prejšnji zakonodaji. Predvsem pa menimo, da je zaradi preglednih in točnih informacij, namenjenih potrošnikom, bistveno, da se v primeru uporabe saharoze to navede na oznaki.
Gospe in gospodje, pri tem pozivam zlasti nekatere posameznike, gre za spoštovanje načela sledljivosti, za katerega smo si v tem parlamentu v prošnji prizadevali, da se zaščiti potrošnike.
Predsednica
Kakovost in zdravje: meni je po sladkorju slabo, zato si zapomnimo, da je to dvoje povezano.
Olle Schmidt
(SV) Vino je pijača z dolgo tradicijo, pijača, ki pripada evropski kulturi. In vino veritas, so včasih rekli Rimljani. Vendar je vino prav tako alkoholna pijača, ki škoduje javnemu zdravju, zlasti če se zaužije v velikih količinah. Vinogradništvo je pomembna panoga v številnih državah članicah EU ter daje zaposlitev in vitalnost podeželskim območjem. Vino obravnavam kot proizvod, ki bi se v veliki meri lahko prodajal samostojno, če je dobre kakovosti. Zato je predloge za bistveno in večjo podporo njegovemu trženju težko razumeti. Evropski davkoplačevalec ne more biti odgovoren za podporo stroškov evropskih vinogradnikov, tako da ti lahko prodajajo proizvode, ki ne morejo tekmovati pod pogoji prostega trga.
Po eni strani EU govori o zmernem pitju, po drugi pa želi prodati več vina. Ti dve stvari nista skladni. Seveda je treba trg EU za vino reformirati, vendar storimo to razumno. Trgi za vino se razlikujejo glede na tradicijo, delujejo na različne načine, različne pa so tudi želje in zahteve javnosti v EU.
Adamos Adamou
(EL) Gospa predsednica, gospa komisarka, predlagana ukrepa, ki izstopata, sta krčenje vinske trte in dodajanje sladkorja vinu.
Prvi ukrep ima nasprotni učinek in je okolju neprijazen postopek, ki povzroča prisilen odhod več tisoč malih in srednje velikih pridelovalcev, ki se jih pošlje drugam kot poceni delovno silo, namesto da bi prejeli pomoč za ohranitev delovnih mest.
Kar zadeva dodajanje sladkorja, naša zavrnitev temelji na dejstvu, da bosta dovoljeno povečanje na 4,5 % vol. in uporaba izraza "vino" za pijače, ki niso narejene iz grozdja, poslabšala kakovost in posebne značilnosti vina. Poleg tega bo tako imenovana poenostavitev označevanja še dodatno prispevala k nižji kakovosti, ker ne bo vključevala potrebe po navedbi območja, na katerem je bilo vino proizvedeno.
Tu želim poudariti, naj bo prav ali narobe, da se je v moji domovini v preteklosti opravilo množično krčenje, za katerega zdaj na evropski ravni vseeno ni ukrepov finančne pomoči. S čisto vestjo bomo glasovali proti predlogu in podprli manjšinski predlog, ki obravnava družbene in gospodarske skrbi proizvajalcev na Cipru ter ostalih evropskih proizvajalcev.
Zdaj je čas, da se proizvajalcem pomaga, namesto da se jih pošlje v spiralo brezposelnosti in manjšega prihodka.
Struan Stevenson
Gospa predsednica, prihajam iz volilnega okrožja na Škotskem, ki se ne ukvarja s proizvodnjo vina. Podnebne razmere se bodo morale dejansko znatno spremeniti, da bomo lahko na Škotskem začeli s proizvodnjo vina. Vendar proizvedemo nekaj zelo dobrega viskija, ki ga tudi priporočam.
Govorim v imenu svojega kolega gospoda Parisha, ki se je moral udeležiti sestanka z gospodom Michelom Barnierjem v Parizu, in v imenu predstavnikov vinskega sektorja Združenega kraljestva, za katerega poslanci veste, da je zelo majhen, saj predstavlja 0,01 % celotne proizvodnje vina v EU, vendar niso zanj potrebne nobene subvencije ali finančna pomoč Evrope. Vendar če na ravni proizvodnje de minimis ne bo povišanja na 50 000 hl, bo Združeno kraljestvo moralo uvesti prepoved sajenja do leta 2014. V tako majhnem sektorju, v katerem obstaja potreba po širitvi, bi bilo zelo nepravično izvesti tak ukrep. Čeprav bi se sektor Združenega kraljestva do ukinitve sistema za nadzorovanje pravic do zasaditve razširil štirikratno, kar ni verjetno, bi še vedno predstavljal le 0,05 % celotne proizvodnje vina v EU ali eno dvatisočino celotne proizvodnje vina v EU.
Zato upam, da bodo poslanci naklonjeni predlogom sprememb, ki jih predlaga gospod Parish. Nikakor ne poskušam ogroziti kompromisa. Gospod Castiglione je bil uspešen; imeli smo 795 predlogov sprememb, pri čemer mu jih je uspelo na podlagi kompromisa zmanjšati na obvladljivo raven. Tega nočem pokvariti, vendar upam, da boste naklonjeni stališču Združenega kraljestva.
Gilles Savary
(FR) Gospa predsednica, najprej čestitam poročevalcu gospodu Castiglioneju za prispevek k velikemu premiku stališč Komisije. Pri tem se gotovo srečujemo s protislovjem: na eni strani se na svetu ni še nikoli spilo toliko vina, po drugi strani pa nam pravijo, da Evropa prekomerno proizvaja, čeprav bomo v 10-15 letih priča rekordni potrošnji vina na svetu. Zato menim, da je tu namesto prekomerne proizvodnje težava v prodaji predvsem zaradi trženja in zaradi tega ne želim, da predlagana reforma poskuša znižati standarde sektorja, čeprav le za malo, tako da bi bil ta v skladu z novimi državami proizvajalkami vina.
Zapomniti si moramo, kaj se je zgodilo evropski industriji. Danes je Nemčija vodilna evropska industrijska proizvajalka. Nemčija je ostala na vrhu, zavrnila je zmanjšanje proizvodnje, danes pa je vodilna izvoznica na svetu, čeprav sta na mednarodno prizorišče vstopili Kitajska in Indija.
Ne moremo omejevati na škodo kakovosti naših vinogradov in njihove blagovne znamke. Zato se ne smemo vdati v nezrelo industrializacijo vinskega sektorja, ki nas bo v prihodnosti oskrboval z vinom Heineken, vinom Danone, vinom Coca-Cola in vinom Pepsi-Cola. Kljub temu menim, da je Komisija v skušnjavi glede tega, da bi se znebila najmanjših in dajala prednost največjim. S tem bi izgubili našo dušo.
Zato vas, gospa komisarka, prosim za zagotovitev, da se vsi elementi, ki prispevajo h kakovosti vina in jo lahko izboljšajo - zmanjšanje donosa, podpora trženju, pozorna zaščita geografskih označb in označb porekla - ohranijo ne le v EU, ampak tudi zunaj nje, kadar gre za glavna večstranska pogajanja. Menim, da je to izjemno pomembno: v nasprotnem primeru bomo izgubili to, kar je nedvomno eden od najpomembnejših elementov naše kmetijske industrije in evropske civilizacije: vino je proizvod kulture in civilizacije. Zato se ne moremo vdajati v iluzije trga in industrializacije.
Astrid Lulling
(DE) Gospa predsednica, politika je umetnost mogočega. Načelo velja tudi za zadnjo reformo skupne ureditve trga za vino. Vseeno je treba povedati, da je bila predpostavka Komisije leta 2006 presežek vina v EU, ki ni primerno za tržišče, kar se ni uresničilo, ter da je zakonodajni predlog v veliki meri zapostavil mnenje, ki ga je Parlament predložil februarja.
Tako kot leta 1999 smo z vztrajnostjo in iznajdljivostjo ter tesnim sodelovanjem s trgovino, zlasti v medstrankarski delovni skupini za vino, uspeli doseči kompromis, s katerim bo trgovina z vinom v južni in severni Evropi sposobna preživetja ob upoštevanju, da pridelovalci proizvedejo dobra vina, trgovci z vinom pa ga lahko učinkovito tržijo v EU in zunaj nje. Naš namen je ustvariti potrebno vrsto instrumentov in odgovornost do njihove uporabe v ustreznem finančnem okviru zaupati regijam.
V neprijetnem sporu o procesu proizvodnje vina, ki ga je po nepotrebnem spodbudila Komisija, smo ponovno dosegli sporazum, ki je večinoma temeljil na kompromisu iz leta 1999, čeprav komisarka s tem še vedno ni zadovoljna. Razum in zavedanje, da se težave s prodajo na jugu ne bodo rešile s tem, da se onemogoči proizvodnja tržnega vina na severu, še nista dobila bitke ter upam, da se bo tudi pri tem zagotovila velika večina.
Zli duh se kot vedno skriva v podrobnosti. Spoštujem kompromis, pri katerem je moral tudi sam poročevalec popuščati, zato mu gredo vse zasluge. Iz tega razloga ne nameravam vložiti nobenega novega predloga spremembe, čeprav se ne bom vzdržala svojega mnenja v času glasovanja o pogubnih predlogih, ki niso povezani s kompromisom.
Skrajno neučinkovito je vztrajati pri tem, da oznake vin vsebujejo navedbo o poreklu grozdnega mošta iz EU, ki se uporablja za obogatitev vina, če je cilj spodbujanje te oblike obogatitve. Pomembno je, da reforme pripomorejo k zagotavljanju zadostnega proizvodnega potenciala v smislu količine in kakovosti za ohranitev vodstva na svetovnem trgu ter zagotovitev, da v EU in drugod pijemo več vina v korist našemu zdravju.
(Ploskanje.)
Bogdan Golik
(PL) Gospa predsednica, najprej se zahvaljujem gospodu poročevalcu. Poleg tega bi se rad zahvalil vsem članom odbora za kmetijstvo za njihovo trdo delo pri doseganju soglasja glede tako pomembnega, vendar tudi zelo zapletenega vprašanja, kot je reforma trga vina.
Menim, da se vsi strinjamo glede tega, da so spremembe v sektorju potrebne zaradi procesa globalizacije in liberalizacije trgovine. Vendar nimamo zmeraj enakega mnenja o tem, kako te spremembe uvesti. Zato imamo razlog več, da dosežen sporazum o ključnih vprašanjih glede vinarjev označimo kot skupen uspeh. Sporazum upošteva potrebe in pogoje različnih regij Skupnosti, ki se razlikujejo glede na naravno okolje in podnebje. Tako se razlikujejo tudi postopki proizvodnje vina.
Zlasti bi rad izpostavil predlog spremembe, ki državam članicam omogoča uporabo izraza vino tudi za tista vina, ki niso pridelana iz grozdja. V nekaterih delih Evrope tradicija pridelovanja sadnega vina sega tudi v 12. stoletje. Vse to je del naše skupne kulturne dediščine. Tako je pomembno, da se glede označevanja sadnih vin ne uvedejo nobene spremembe, ki bi označevanje otežile. Vina, ki so proizvedena iz sadja, kot so jabolka ali ribez, se tržijo ali kot sadna vina ali se imenujejo po sadju, iz katerega so proizvedena. Taka vina so se na evropskem trgu uveljavila pred več leti in veseli me, da se je določba glede sadnega vina obdržala.
Béla Glattfelder
- (HU) Najlepša hvala. Rad bi izpostavil tri točke, saj je vinski sektor preobsežen, da bi lahko zajel vsa vprašanja. Prvo vprašanje se nanaša na pomoč za krčenje, drugo na pomoč za prestrukturiranje pri nadgradnji vinogradov in tretje na obvezno destilacijo stranskih proizvodov.
Strinjam se z osnovami reforme. Veljavna pravila za vinski sektor niso trajnostna. Pomoč za destilacijo je treba ukiniti, saj je potratna. Namesto tega se proizvajajo presežki in da to preprečimo, moramo skrčiti znaten delež vinogradov. Do zdaj je bilo vse v redu. Težava se pojavi tukaj, saj se na primeren način to lahko stori le tako, da vinograde skrčimo in pomoč za krčenje dodelimo regijam, ki so proizvedle presežek. Do tega ni prišlo. Pravzaprav se dogaja to, da bodo države članice in regije, ki ne proizvedejo presežka, s to reformo nepravično zelo obremenjene. To je še zlasti nesprejemljivo za nove države članice, saj pred pristopom, tj. ko smo bili še izven EU, nismo prejeli nobene pomoči za destilacijo in nismo proizvedli nobenega presežka. Od takrat je bilo približno 10 % naših vinogradov na Madžarskem skrčenih. Tega reforma, ki se izvaja zdaj, ko ne proizvedemo presežka in smo postali neto izvoznica, ne upošteva. Ta reforma bremeni predvsem države z uravnoteženo proizvodnjo vina in mi smo proizvedli toliko vina, kolikor ga je bilo porabljenega.
Drugo vprašanje, ki bi ga rad izpostavil, se nanaša na nadgrajevanje vinogradov. Še zlasti nesprejemljivo je, da na Madžarskem take oblike pomoči ni. Gospa komisarka naj se ne boji, da je odprla Pandorino skrinjico. Bolje je o temi razpravljati, kot sprejeti nepravične odločitve. Odločitev Parlamenta bo ponudila primerno rešitev in bo priporočila, naj pomoči za nadgradnjo v nobeni državi članici ne bo manj kot v obdobju 2007-2008; to bi bila dobra rešitev.
Prav tako podpiram razveljavitev pravil, povezanih z obvezno destilacijo stranskih proizvodov, saj so potratni, odvečni ukrepi in z vidika varstva okolja niso trajnostni. Najlepša hvala.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospe in gospodje, strinjam se, da ureditve glede vinskega sektorja doslej niso bile dobre, in da je hkrati zelo vprašljivo, ali bo ta vinska reforma učinkovita. Obstaja veliko vprašanj, saj je očitno, da je ta reforma ključnega pomena, vendar bo škodovala najrevnejšim regijam, ki proizvajajo vino. Razporejanje sistema nacionalnih proračunskih okvirov, o katerem je govorila komisarka, je zelo škodljivo za nove države članice. Ta vinska reforma je diskriminacijska in nagrajuje tiste, ki so za destilacijo proizvajali nekakovostno vino, saj denar dobijo v vsakem primeru.
Parlament je na pravi poti in končen dogovor bi lahko bil, da dve tretjini obsegata področje in kvaliteto, ter ena tretjina sklicevanje na zgodovino. Bilo bi zelo koristno, če bi bilo dovoljeno povečevanje vsebnosti alkohola s sladkanjem. Trženje je zelo pomemben dejavnik, vendar se tudi to mora zagotoviti v okviru Unije. Z razveljavitvijo destilacije se strinjam v celoti in to je najbolj pozitiven del reforme, vendar ponavljam, da bodo ta denar dobili tisti, ki so za destilacijo proizvajali do zdaj. Koncept o pomoči za krčenje je pomanjkljiv, saj je zelo privlačen za najrevnejše države članice. V novih državah članicah bomo prav tako morali omejiti količino kakovostnega grozdja. Hvala za vašo pozornost.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospa predsednica, glavni cilj te reforme bi moral biti doseganje trajnosti in izboljšanje konkurenčnosti evropskega vinskega sektorja. Prav tako je pomembno okrepiti položaj priznanih evropskih vin, ki se ponašajo z večstoletno tradicijo, da ne bodo prikrajšana glede na vina iz t. i. novega sveta. Proračun, dodeljen temu trgu, bi se moral uporabljati bolj smotrno. Ne smemo spodbujati destilacije. Namesto tega bi morali spodbujati evropska vina in tako pomagati pri obnavljanju izgubljenih trgov in pridobivanju novih.
Izpostavila bom tri pomembne točke. Prvič, glede možnosti dodajanja sladkorja je treba ohraniti obstoječe stanje. Drugič, obstoječe stanje je prav tako treba ohraniti glede sadnih vin. To pomeni, da mora še naprej obstajati možnost uporabe izraza vino za označevanje sadnega vina. Tretjič, stopnja de minimis bi se morala povišati na primer do 50 000 hektolitrov. To bi pospešilo proizvodnjo in prispevalo k razvoju lokalnega vinarstva v državah, ki ne proizvedejo velikih količin vina. Sprememba ne bi imela nobenega vpliva na trg Skupnosti z vinom.
Christa Prets
(DE) Gospa predsednica, gospa komisarka, kot smo danes slišali, je tradicija vinogradništva stara več stoletij. Desetletja smo poskušali izboljšati kakovost naših vin in ta prizadevanja so bila zelo uspešna, kar kot Avstrijka lahko trdim tudi za prizadevanja svoje države, zlasti moje domače zvezne dežele, tj. Gradiščanske.
Vendar je k temu uspehu pripomogla tudi obvezna uporaba saharoze. Povečevanje sladkorne stopnje vina z zgoščenim moštom iz drugih regij bi pomenilo vplivanje na in celo spreminjanje značilnosti vin lastne regije. Na to vsekakor ne moremo pristati in naši pridelovalci, ki več let spodbujajo visoke standarde kakovosti, tega prav tako ne bi razumeli.
Odprava saharoze kot aditiva in zamenjava z zgoščenim moštom, kar naj bi bilo nadomestilo za opustitev zelo drage krizne destilacije, je nepredstavljiva. Zato menim, da bi morali podreti starejši kompromisni paket, kar bi nam med drugim omogočilo ohranitev regionalnih vinogradniških kultur in tradicij.
Oldřich Vlasák
- (CS) Gospa predsednica, gospa komisarka, v vinskem sektorju so nedvomno potrebna nova pravila. Evropsko vinogradništvo je zadnji del naše kmetijske politike, ki še zmeraj ni reformiran, in še zmeraj deluje po enakem načelu, tj. "večji kot bo pridelek, več bo denarja iz Bruslja". To pogosto vodi do tega, da vinarji namenjajo več pozornosti količini kot kakovosti, kar ni ušlo evropskim strankam. Raje kot za naša moravska, češka, francoska ali italijanska vina, se vedno pogosteje odločajo za vina iz Kalifornije, Čila ali Južne Afrike. Podpreti moramo kakovost in konkurenčnost. Vendar to ne sme vključevati diskriminiranja nekaterih držav članic in dajanja prednosti drugim. Če se glede reforme vinskega sektorja želimo resnično sporazumeti, ta ne sme vključevati predlagane prepovedi uporabe sladkorne pese za obogatitev vina.
Vsaka od naših držav ima drugačne podnebne razmere in drugačno tradicijo. Geografsko okolje držav bolj severnega dela Evrope se zelo razlikuje od tistih na jugu. Zaradi našega hladnejšega podnebja je vino pogosto potrebno obogatiti s sladkorjem. V moji državi se za obogatitev vina sladkor uporablja že več kot 200 let; to je tradicionalni postopek. Evropska komisija predlaga, da se prepove uporaba sladkorja za bogatenje vina in da se namesto tega uporablja zgoščen grozdni mošt. Nesubvencionirani zgoščeni grozdni mošt stane vsaj dva krat več kot sladkor in poleg tega ga prideluje le nekaj držav. Če bi za obogatitev naših vin uporabljali zgoščeni grozdni mošt ali prečiščeni zgoščeni mošt, bi ga morali uvoziti iz drugih držav, kar bi bilo v nasprotju z osnovnim načelom evropskega vinogradništva, tj. opredelitvijo porekla vina s poreklom grozdja. Poleg tega bi to dvignilo cene vina in na trgu povzročilo manjšo konkurenčnost. Menim, da bi to bila diskriminacija. Medtem ko Komisija ugovarja sladkanju vin, se nihče ne ukvarja s kisanjem, tj. dodajanjem vinske kisline, večinoma v južnih evropskih državah. Rada bi pozdravila pošteno reformo brez diskriminacije in favoriziranja.
Predsednica
Menim, da mora vino biti pridelano iz grozdja.
Gábor Harangozó
- (HU) Gospa predsednica, hvala za besedo. Gospa komisarka, gospe in gospodje, cilj reformiranja vinskega trga je spodbuditi proizvodnjo sprejemljivih, visoko kakovostnih vin. Pozdravljamo dejstvo, da bo priporočilo še naprej omogočalo povečevanje vsebnosti alkohola s sladkorjem na tistih območjih, kjer je to tradicionalni postopek. Nove države članice imajo dobra vina, vključno z Madžarsko, kjer ponavadi ne proizvedemo presežka. Če je vino kakovostno, ni pomembno, ali je pri pridelavi bil dodan sladkor.
Vendar sta za večjo tržnost potrebni modernizacija in prestrukturiranje. Vloga trženja in zagotovitev večjega nacionalnega proračunskega okvira sta še zlasti pomembni za naložbe za spodbujanje sprememb v strukturi, zlasti v novih državah članicah. Zaradi tega ne moremo sprejeti priporočila, v okviru katerega naj bi razporejanje, ki temelji na zgodovini, imelo pomembno vlogo pri oblikovanju nacionalnih proračunskih okvirov, kar bi privedlo do diskriminacije in v večini koristilo državam, ki so odgovorne za prekomerno proizvodnjo. Hvala za vašo pozornost.
Zita Pleštinská
(SK) Evropska unija je svetovno pomembna proizvajalka vin. S proizvodnjo visoko kakovostnih vin si je na svetovnem trgu zagotovila prevladujoči položaj. Vendar evropski proizvodnji vina zaradi globalizacije grozi cenejši uvoz vin iz Združenih držav, Južne Amerike, Južne Afrike, Avstralije in Nove Zelandije.
Cenejša vina iz tretjih držav so za evropske potrošnike morda ugodna, vendar škodujejo evropskim proizvajalcem. Evropski vinarji se bodo borili na popolnoma odprtem trgu zaradi višjih stroškov proizvodnje in zato moramo reformirati naš vinski sektor.
Proračunu EU za vinski sektor je bilo dodeljene 1,3 milijarde EUR. Ta denar moramo uporabiti za povečanje kakovosti in privlačnosti naših vin ter za raziskave in razvoj tega sektorja.
Vinogradništvo na Slovaškem ima dolgo zgodovino in to je bila zmeraj težka dejavnost. Trgovci z vinom proizvajalce silijo, naj znižajo svoje cene, vendar ti ne morejo plačati ustreznih cen grozdja. Obstaja utemeljena skrb, da bodo zaradi subvencij vinogradniki v svoji borbi za preživetje zvabljeni v uničenje lastnih vinogradov. Obstaja nevarnost, da bodo uničeni vinogradi na tistih območjih, kjer presežek vina ni bil proizveden.
Poskus omejitve krčenja na jugu Evrope, kjer obstajajo presežki in se rešujejo s subvencionirano krizno destilacijo, bi bil politično neizvedljiv, kot bi bila tudi prepoved sladkanja na severu Evrope. Na Slovaškem, v Nemčiji in tudi v Avstriji obstaja zelo dolga tradicija obogatitve vina s sladkorjem.
Rada bi se zahvalila poročevalcu, gospodu Castiglioneju, ki je za obravnavo tako občutljive teme, kot je vino, izbral zelo uravnotežen pristop. Dosegel je funkcionalen sporazum, ki upošteva vse različne vidike vinskega sektorja. Predvsem si prizadeva za uskladitev interesov vseh proizvajalcev iz severa in juga. Le dobra reforma vinskega sektorja lahko pripomore k ohranitvi najboljših vinarskih tradicij v EU, krepitvi družbenih struktur ter poveča kakovost in privlačnost našega podeželja in ob tem varuje okolje. Prepričana sem, da bodo obiskovalci vinogradniških regij Evrope spoštovali in uživali ob poskušanju značilnih vin, proizvedenih iz domačega grozdja.
Christine De Veyrac
(FR) Gospa predsednica, gospa komisarka, da, reforma KOM glede vina je zaželena, vendar ali so sredstva, ki jih je predložila Komisija, najprimernejša? Glede na mnenje iz Bruslja lahko razumemo matematično enačbo med upadom in proizvodnjo ter upad števila proizvajalcev, vendar vam, gospa komisarka, iz stališča severozahodne Francije, območij Italije, obal Španije in Portugalske, lahko zagotovim, da ne gre za isto stvar ter da je to vprašanje, ki ga ne bi smeli obravnavati iz stališča gospodarstva. Vinarstvo predstavlja ljudi, ki se preživljajo s svojim delom. Vinska trta je vir njihovega preživetja in upoštevati moramo, s čim se bodo preživljali. Poleg tega, kakšen je smisel krčenja po eni strani in predloga popolne liberalizacije pravic do zasaditve od leta 2013 po drugi strani?
Moje drugo vprašanje je naslednje: zakaj bi odpravili to zakonodajno orodje, če nimamo nobenega zagotovila o tem, kako se bo trg razvijal? Če se resnično želimo boriti proti prekomerni proizvodnji predlagam, da najprej odredimo krčenje nezakonitih zasaditev. Vsi vemo, da jih je v Evropi veliko.
Poročilo prav tako zagotavlja večjo raznovrstnost ukrepov, ki so dostopni z nacionalnimi podpornimi programi. To je dobro, saj je predlog Komisije o tej točki zelo omejevalen. Zato obžalujem nezadostnost odstavka, ki obravnava krizno preprečevanje. Vemo, da je vinarstvo odvisno od letnih sprememb vremenskih pogojev, zato bi krizno preprečevanje pomagalo ublažiti nihanja.
Na koncu želim povedati, da razumem poročevalčevo previdnost v zvezi z obogatitvijo, ki je občutljivo vprašanje, vendar je obžalovanja vredno, da ni bila predlagana odobritev združitve aditivnih in subtraktivnih metod obogatitve, kar bi proizvajalcem omogočilo zmanjšati uporabo saharoze.
Poročevalčevo odlično delo bom podprla, saj se zdi, da je splošen pristop preostalega dela poročila pravilno usmerjen.
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Gospa predsednica, izvedela sem, da vas skupaj z ostalimi člani Evropskega parlamenta zelo zanima prihodnost evropskega vinskega sektorja. Zdaj nimam dovolj časa, da bi obravnavala podrobnosti, temeljite razprave pa smo imeli že v okviru odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, zato vam bom na kratko pojasnila načrte v zvezi z reformo vinskega sektorja v prihodnosti.
Čas je, da sklenemo dogovor. Prepričana sem, da se bo vinski sektor zaradi reforme zelo spremenil in da je zdaj čas za sklenitev dogovora, kot je danes že bilo omenjeno, saj sta izvoz in proizvodnja vina večja, domača proizvodnja pa je manjša. Čas je, da sklenemo dogovor, ker lahko tako sredstva iz proračuna za vinski sektor uporabimo na bolj razumen način ali bolje kot zdaj, tako da bomo sektor okrepili, pri čemer bo poraba bolj smiselna tudi za javnost in davkoplačevalce.
Menim, da lahko dosežemo dogovor, vendar poudarjam, da mora biti ustrezen. Ker živimo v resničnem svetu, sem v zvezi s številnimi svojimi predlogi pokazala znatno prožnost, vendar ne morem dopustiti predloga, ki dopušča izgubo vsega okusa in vrednosti končnega proizvoda. Kompromis nam mora omogočiti kakovostno reformo in pravo priložnost za doseganje ciljev, ki smo jih določili.
Konkurenčnost našega vinskega sektorja lahko okrepimo, dosežemo lahko boljše razmerje med ponudbo in povpraševanjem ter izboljšamo pravila označevanja in veliko drugih stvari. Vse to lahko storimo tako, da bo proizvodnja vina še naprej ostala najbolj vredno področje evropskega kmetijstva, kot je danes jasno povedala gospa Herranz García.
Zdaj ni čas za izgovore zaradi nedelovanja in opazovanje nastajajočih priložnosti, ki jih ne znamo izkoristiti. Čas je, da postane naš vinski sektor še bolj uspešen. Zavedam se, da se lahko zanesem na nosilce odločanja, ki iščejo najboljše možnosti za razvoj sektorja, in na sodelovanje Evropskega parlamenta. Še enkrat se zahvaljujem gospodu Castiglioneju za upoštevanje vseh različnih mnenj v Evropskem parlamentu.
Predsednica
Hvala, gospa komisarka. Danes sem si dovolila dodati nenavadno pripombo, saj nam časa ne primanjkuje. Zadeli ste bistvo: kot otrok sem skoraj umrla zaradi vdihovanja hlapov, ki jih med teptanjem z nogami v kadi sprošča grozdje, torej obstaja tesna povezava med življenjem in smrtjo.
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v sredo ob 11.00.
Pisni izjavi (člen 142)
Alessandro Battilocchio  
v pisni obliki. - (IT) Italija in italijanski poslanci tega parlamenta so evropski projekt zmeraj branili v korist socialnih pravic, zaščite potrošnikov in kakovosti življenja naših državljanov. Evropska kmetijska politika je nastala zato, da podpre naše kmete in poveča kakovost evropskih proizvodov ter okrepi položaj EU na svetovnem trgu.
Vendar smo danes z glasovanjem o reformi trga z vinom v tem sektorju nazadovali, zlasti v zvezi z mediteranskimi državami in regijami, katerim Evropa dolguje slavo in uspeh, ki so ga po svetu zagotovile evropskim vinom. Podpiranje obogatitve s saharozo brez zahteve po tem, da se to označi na nalepkah in se s tem seznani potrošnika, dajanje prednosti krčenju pred sanacijo zemljišč, dovoljevanje razpošiljanja pravic do zasaditve v EU: vse to so prakse, ki so za nas kot Evropejce in zlasti Italijane nesprejemljive zato, ker bodo škodovale kakovosti in predstavi enega od proizvodov, ki najbolje predstavlja kakovost evropskega kmetijstva po svetu. Upam, da bodo kolegi v Svetu bolj učinkovito branili prihodnost naših vin in vseh naših vinogradnikov.
Robert Navarro  
v pisni obliki. - (FR) Evropski komisiji vsekakor ni lahko opustiti stereotipnih pristopov, ki veljajo v enaki meri za vse sektorje. Vina ne smemo obravnavati na enak način kot rezervne dele avtomobilov ali druge industrijsko proizvedene izdelke. To je proizvod, ki oblikuje regije, kulture in načine življenja.
Če je reforma KOM potrebna, se evropskega vinarstva ne sme znebiti ali ga popačiti, ampak ga mora ohraniti. Podpreti mora prilagoditev vinarjev, zlasti sledeče prestrukturiranje sektorjev, in jim zagotoviti sredstva za ponovno osvojitev notranjega trga. Prav tako se ne smejo odpraviti omejitve glede pravice do zasaditve. Te zagotavljajo nadzor proizvodnje in stalne kakovosti. Če EP v zvezi z orodji za krizno upravljanje izboljša razmere glede na prvotni predlog Komisije, lahko obžalujem le to, da krizna destilacija, ki kot obvezna ne bo ustvarila presežkov, ki smo jim priča zdaj, ni več ena od možnih instrumentov za reševanje začasnih kriz.
