Čas za vprašanja Komisiji
Predsednica
Naslednja točka dnevnega reda je čas za vprašanja (B6-0161/2008).
Na Komisijo so naslovljena naslednja vprašanja.
Miloslav Ransdorf
(CS) Komisijo sprašujem naslednje: v kolikšni meri je zavezujoče ... (Predsednica je prekinila govornika).
Predsednica
Žal mi je, vendar so dovoljena le zapisana vprašanja. To je v skladu z dnevnim redom, pri čemer žal ne morete postaviti vprašanja, ki ni bilo predloženo.
Prvi del
Zadeva: Cene zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih
Belgijsko sodišče (zadeva 2007/AR/3394) je 4. aprila zadržalo odločitev belgijskega nacionalnega poštnega in telekomunikacijskega regulativnega organa (IBPT) v zvezi z določanjem cen zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih. Ena od glavnih utemeljitev je bila, da je treba pri določanju cen zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih upoštevati ekonomijo obsega velikih operaterjev.
Ali Komisija odločitev belgijskega sodišča obravnava kot vodilno načelo pri pripravi svojega naslednjega sporočila o cenah zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih?
Ali Komisija meni, da je treba v okviru sporočila telekomunikacijskim podjetjem, ki so zdaj odgovorna za konkurenco na trgu mobilne telefonije, tako imenovanim "izzivalcem", omogočiti dovolj časa, da se prilagodijo novim pravilom?
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Vprašanje poslanca zadeva odločitev prizivnega sodišča Cour d'Appel de Bruxelles z dne 4. aprila 2008 v zvezi z zadržanjem regulativne odločbe belgijskega nacionalnega regulativnega organa (IBPT) z dne 18. decembra 2007 glede cen zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih v Belgiji. Ta regulativna odločba je bila pred tem predložena Komisiji, ki jo je ocenila v skladu s členom 7 okvirne direktive. Komisija je seznanjena s to razsodbo sodišča, pri čemer jo je belgijski nacionalni regulativni organ obvestil, da je po tej razveljavitvi organiziral nacionalno posvetovanje o osnutku odločbe v zvezi s ponovno določitvijo nesomerne ravni cen zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih iz prejšnje regulativne odločbe z dne 11. avgusta 2006.
V okviru mehanizma posvetovanja (postopek iz člena 7) je Komisija večkrat izrazila mnenje, da je treba cene zaključevanja klicev znižati na raven učinkovitih stroškov, da se zagotovi enake konkurenčne pogoje za različne operaterje, spodbudi operaterje k večji učinkovitosti ter zagotovi večje koristi za potrošnike, vključno z nižjimi cenami. Komisija priznava, da je treba zagotoviti prehodno obdobje, da bodo lahko operaterji dosegli učinkovito raven stroškov. Vendar ohranjanje višjih cen zaključevanja klicev ni opravičljivo, ko preteče dovolj dolgo obdobje, v katerem se lahko operater prilagodi na tržne pogoje in postane učinkovit, razen v primeru objektivnih razlik v stroških, na katere zadevni operater ne more vplivati.
Komisija se zaveda, da bi lahko različni pristopi k urejanju cen zaključevanja klicev ovirali utrjevanje notranjega trga ter zagotavljanje prednosti za potrošnike na podlagi čezmejne konkurence in storitev, zato si je Komisija za prednostno nalogo zadala, da bo operaterjem in nacionalnim regulativnim organom zagotovila smernice in večjo pravno varnost pri upravljanju trgov zaključevanja klicev. Zato Komisija pripravlja priporočilo o skupnem pristopu k določanju cen zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih in telekomunikacijskih omrežjih na fiksni lokaciji, katerega namen je spodbujati večjo jasnost in doslednost na tem pomembnem, a zelo zapletenem področju, zagotoviti največje koristi za potrošnike v smislu sprejemljivih cen ter učinkovit razvoj inovativnih storitev. Takšno priporočilo lahko usmerja tudi nacionalna sodišča.
Konsolidacijo notranjega trga bi lahko ovirale tudi odločitve sodišč v različnih državah članicah, na podlagi katerih se oblikujejo različne razlage o reševanju podobnih težav v zvezi s konkurenco. Komisija pozorno spremlja vse odločitve in sodbe sodišč, tudi na področju trgov zaključevanja klicev, kot je odločitev belgijskega sodišča, ki jo je omenil poslanec v svojem vprašanju.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospa predsednica, zahvaljujem se komisarki za odgovor, saj je dobro predstavila razmere. Moje dodatno vprašanje je naslednje: kje so te razlike med državami članicami?. Odločitev sodišča v Belgiji kaže, da za velike operaterje in novince na trgu še vedno niso zagotovljeni učinkoviti enaki konkurenčni pogoji. Ali to pomeni, da bi bilo treba prehodno obdobje podaljšati? Ali to pomeni, da je treba za takšno prilagoditev v Evropi treba zagotoviti več časa? Ne nazadnje smo zdaj ugotovili, da so mali operaterji žrtve na tem trgu.
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Komisija se že od začetka zaveda, da je treba za operaterje zagotoviti prehodno obdobje, da lahko, kot sem že povedala, dosežejo učinkovito raven stroškov.
Vendar je treba začasne nesomernosti v razumnem časovnem okviru odpraviti. Ohranjanje višjih cen zaključevanja klicev ni opravičljivo, ko preteče dovolj dolgo obdobje, v katerem se lahko operater prilagodi na tržne pogoje in postane učinkovit, razen, kot se že povedala, v primeru objektivnih razlik v stroških, na katere zadevni operater ne more vplivati.
Zaradi cen, ki presegajo učinkovito raven ali raven na podlagi stroškov, operaterji ne spodbujajo inovacij in si se prizadevajo znižati cen. Poleg tega se lahko zgodi, da bodo morali potrošniki plačati več, kot bi plačali, če bi bile cene zaključevanja klicev sorazmerne in bi temeljile na stroških. Zato je treba cene zaključevanja klicev čim prej znižati na raven učinkovitih stroškov brez, kot sem že povedala, oviranja položaja podjetij ali potrošnikov.
Zadeva: Politika obvladovanja kriznih razmer za obravnavanje visokih cen na trgu
Visoke cene na trgu, ki so jih povzročili dvig cen nafte, nedavna kriza glede hrane, dobičkarstvo in neučinkovit nadzor, še vedno negativno vplivajo na inflacijo in dohodek gospodinjstev. Na te kritične razmere se mora Evropa odzvati usklajeno.
Kako in s katerimi ukrepi namerava Komisija rešiti sedanjo krizo, ki je prizadela razvoj nacionalnih gospodarstev in vplivala na zmanjšanje dohodka gospodinjstev, pri čemer je zato širša javnost podvomila v vlogo eura v zvezi s ceno nafte?
Kakšne ukrepe bo Komisija sprejela za preprečevanje mednarodnega dobičkarstva na podlagi blaga? Ali bo vzpostavila mehanizem obvladovanja kriznih razmer na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni? Kako in s katerimi ukrepi bo nacionalnim organom zagotavljala pomoč pri preprečevanju dobičkarstva, ki ga omogoča zlasti prevladujoč položaj nekaterih podjetij?
Ali med prednostne naloge Komisije sodi tudi določanje najvišje prodajne cene za nekatera osnovna živila?
Ali je sprejemljivo, da nekatere vlade zdaj zvišujejo posredne davke, da bi povečale javne prihodke? Ali se lahko zniža DDV ter neposredne davke na nekatera osnovna živila in proizvode na evropski ravni?
Zadeva: Rast cen v EU
Zaradi povpraševanja po biogorivih in večjega povpraševanja po živilih so se zelo dvignile cene nekaterega blaga, kar je najbolj prizadelo državljane EU z nizkimi dohodki. Hkrati zaradi omejitev proizvodnje različnih izdelkov ni konkurence, ki bi preprečevala rast cen. Kakšni ukrepi so bili sprejeti za omejitev dvigovanja cen živil na trgu EU?
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Ker sta obe vprašanji, kot je predsednica ustrezno ugotovila, povezani, bom na vprašanji odgovorila skupaj.
Na območju eura se je inflacija dejansko zmanjšala iz 8-10 % v 70. in 80. letih na 3 % v 90 letih 20. stoletja ter je v prvem desetletju evropske monetarne unije povprečno znašala le malo več kot 2 %.
Vendar se je zaradi globalnih pretresov cen energije in živil povečal pritisk na inflacijo v Evropski uniji in v svetu na splošno.
Močan euro je delno omilil učinek vedno višjih cen goriva in nafte. Vendar moramo se soočiti z realnostjo, da se je stopnja inflacije od lanskega avgusta do aprila 2008 povečala iz 1,9 % na 3,6 %.
Komisija je svoja stališča v zvezi z nedavnim povečanjem cen živil navedla v sporočilu z naslovom "Reševanje vprašanja naraščajočih cen hrane: Smernice za ukrepanje EU". Poleg drugih dejavnikov so se zaradi višjih cen nafte dvignile cene na kmetijskem trgu v Evropski uniji, in sicer zaradi večjih kmetijskih vložkov in višjih logističnih stroškov.
Čeprav na povpraševanje po kmetijskih proizvodih vpliva trg z biogorivi, analize, ki jih je izvedla Komisija, kažejo, da so vzroki za višje globalne cene živil različni. Obsegajo strukturne in začasne dejavnike, medtem ko sedanja proizvodnja biogoriv v EU dejansko skoraj ne vpliva na sedanje globalne cene živil, pri čemer so zadnje ocene pokazale, da se za proizvodnjo biogoriv uporablja le 1 % obdelovalnih površin v Evropski uniji.
Vendar je jasno, da lahko zadnje povečanje cen kmetijskih proizvodov le delno pojasni dvig maloprodajnih cen živil, pri čemer lahko včasih opazimo neskladje med ceno proizvoda na kmetiji in ceno proizvoda v veleblagovnici ali trgovini.
Ker lahko sedanjo krizo obravnavamo z več različnih vidikov, je ukrep, ki ga predlaga Komisija, celovit ter namenjen obravnavanju kratkoročnih posledic in dolgoročnih vzrokov za vedno višje cene živil. Za zmanjšanje pritiska na cene v kmetijskem sektorju smo v okviru skupne kmetijske politike že določili nadaljnje spodbude za okrepitev tržne usmerjenosti in povečanje proizvodnje, pri čemer smo se odzvali zelo hitro, saj smo za to proizvodno leto ukinili obvezno praho ter s 1. aprilom 2008 uvedli višje mlečne kvote. Poleg tega se je Evropska unija odločila, da bo v tekočem tržnem letu opustila uvozne dajatve za večino žit.
Ta vprašanje bomo nadalje obravnavali v okviru prihodnjih razprav o sistematskem pregledu skupne kmetijske politike.
Da bi lahko obravnavali zlasti potrebe najrevnejših ljudi v EU, bomo posodobili in nadgradili program, pri čemer bomo predlog predložili pozneje v tem letu.
Menim, da je prav tako pomembno, da še naprej spodbujamo in promoviramo vlaganje v raziskave na področju kmetijstva za krepitev trajnostne rasti produktivnosti v kmetijskem sektorju v Evropi in svetu.
V zvezi z oblikovanjem cen na kmetijskem trgu je Komisija zavezana spremljanju dejavnosti špekulativnih vlagateljev na finančnih trgih, povezanih z osnovnimi proizvodi, in njihovega vpliva na gibanje cen.
V zvezi s vprašanjem glede prevladujočega položaja se vsaka zloraba prevladujočega položaja obravnava v skladu s členom 82 Pogodbe ali ustreznimi nacionalnimi predpisi. Komisija in nacionalni organi za konkurenco so zelo pozorni na kakršne koli kršitve konkurenčnega prava Evropske unije.
Komisija si prizadeva zlasti zagotoviti, da koncentracije na ravni Skupnosti ne bodo znatno ovirale učinkovite konkurence na škodo potrošnikov in različnih podjetij. V zvezi s tem bo Komisija preverila tudi delovanje živilske verige ter spremljala maloprodajni sektor, vzpostavljen v okviru pregleda enotnega trga.
Kot določa Pogodba, je treba ukrepe, ki jih sprejmejo države članice in Komisija, izvajati v skladu z načeli notranjega trga in čezmejne konkurence. Za zdaj določanje najvišjih prodajnih cen za nekatera osnovna živila ni predvideno.
Komisija se zaveda, da vlade zdaj zvišujejo posredne davke, da bi povečale javne prihodke. Poleg tega se Komisija strinja z mnenjem finančnih ministrov, da se je treba izogibati negativnim fiskalnim in drugim ukrepom, ki preprečujejo potrebne prilagoditve.
Končno, Komisija meni, da bi se kratkoročni, ciljno usmerjeni ukrepi za zmanjšanje učinka višjih cen energije na najrevnejše prebivalce lahko sprejeli. Vendar seveda ne smejo imeti izkrivljajočega učinka ali ovirati potrebnih strukturnih sprememb. Splošno znižanje davkov ali DDV, menim, da se vsi s tem strinjamo, že po opredelitvi ni namenjeno revnim prebivalcem.
Komisija se ne osredotoča le na ukrepe v zvezi z učinki doma; menim, da je odgovornost vseh nas zagotoviti enake konkurenčne pogoje tudi za države v razvoju, pri čemer je Komisija do zdaj namenila več kot 300 milijonov EUR nujne pomoči za hrano, poleg tega dejavno spodbuja usklajen odziv na mednarodni ravni v skladu s sklepi, sprejetimi pred dvema tednoma na vrhu Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo.
Menim, da smo se odzvali na izzive, s katerimi se zaradi novih razmer vsi soočamo.
Katerina Batzeli
(EL) Gospa predsednica, najprej se zahvaljujem komisarki za obsežen odgovor na moje vprašanje. Vendar izpostavila bom dve vprašanji, ki jih mora Komisija obravnavati takoj.
Prvo vprašanje zadeva nadzor nad cenami, zlasti živil, kot ste pravilno povedali. Ne gre toliko za določitev najvišje prodajne cene, ampak za določitev proizvodnih stroškov in odstotek dobička, ki ga lahko prejmejo podjetja, pod pogojem, da ta mejna vrednost ne ovira notranjega trga ali uvoza.
Kot drugo se strinjam z odpravo prahe in povečanjem mlečnih kvot, vendar menim, da glede na vedno višje cene nafte povečanje stroškov proizvodnje pesticidov ni ustrezen ukrep.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Najprej se zahvaljujem komisarki za zelo izčrpen odgovor na to vprašanje.
Opozoril bom na več problemov. Prvi so proizvodne omejitve trgovine s sladkorjem. Zaradi trgovanja s proizvodnjo sladkorja različne države ne bodo mogle izkoristiti nekaterih proizvodnih zmogljivosti, zato se na tem področju oblikujejo določene politike. Z omejevanjem proizvodnje sladkorja konkurenca samodejno izgine.
Drugi problem je, da se za številne osnovne proizvode, kot so banane, ki so pomembni za najrevnejše ljudi, uporabljajo nekatere dajatve. Te dajatve je treba preveriti. Ne nazadnje banane jedo otroci, otroci revnih družin. Preveriti je treba tudi uvedbo dajatev za nujne proizvode, razen alkohola. Strinjam se, da je treba spremljati ter nadzirati trg in cene, vendar ali ima Komisija koristi od tega, da z uvozom cenejših izdelkov na nacionalni trg zmanjša ceno nekaterih drugih izdelkov (...).
(Predsednik je prekinil govornika.)
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Gospa Batzeli, menim, da moramo imeti na voljo nadzorni sistem, ki preprečuje prekomerno povečanje cen, kar je naloga nacionalnih organov za konkurenco. Naj povem, da smo tudi v okviru Komisije s komisarjem, odgovornim za konkurenco, razpravljali o tem in da se zavedamo teh težav.
Kar zadeva komentar gospoda Rutowicza: ne vem, ali ste govorili o sladkorni reformi, v okviru katere smo se odločili zmanjšati proizvodnjo sladkorja v Evropski uniji za 6 milijonov ton, pri čemer smo kmetom, ki so opustili proizvodnjo sladkorja, zagotovili ustrezna nadomestila. Vendar je bila ta odločitev sprejeta že pred nekaj leti.
V zvezi s cenami uvoženih proizvodov: res je, da je cena odvisna od uvoznih dajatev, pri čemer natanko o tem v teh dneh razpravljamo v okviru kroga pogajanj o razvoju iz Dohe STO, kjer si prizadevamo doseči sporazum o zmanjšanju dajatev na splošno.
Na koncu še v zvezi s prednostmi uživanja sadja: Strinjam se z vami, zato bomo na naslednjem zasedanju tukaj v Strasbourgu predložili program v zvezi s sadjem in zelenjavo za šolske otroke, ki bo prispeval k oblikovanju dobrih navad med majhnimi otroki.
DanutBudreikait
(LT) Moje vprašanje zadeva trošarine. Med razpravami o trošarinah na alkohol so nekateri predlagali odpravo trošarin. Kakšno je vaše mnenje o trošarinah na gorivo, saj so sedanje razmere neugodne za začasne rešitve, kot je ta? Ali bi bilo mogoče trošarine na gorivo zmanjšati vsaj začasno, da bi preprečili dvig cen v živilskem in drugih sektorjih?
Andreas Mölzer
(DE) Komisarka, cene živil se povečujejo v celotni EU, kar najbolj prizadene družine z nizkim dohodkom in ljudi z nizkimi plačami, pri čemer jih to finančno skoraj uniči. V kolikšnem obsegu se bo izvajal evropski program pomoči v hrani za prikrajšane družbene skupine, da se zagotovi pomoč tistim ljudem, ki trpijo zaradi povečanja cen živil, pri čemer se celo spopadajo z lakoto?
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Prvič, menim, da znižanje DDV ni rešitev. Zdaj cene nafte znašajo približno od 136 do 137 USD na sodček; če bi zdaj znižali DDV, kaj bi naredili, če bi se cene dvignile na 160 USD - še dodatno znižali DDV?
Pri iskanju rešitev se moramo osredotočiti na prihodnost, pri čemer spodbujamo naložbe za zmanjšanje odvisnosti od nafte. To je izvedljivo v kmetijskem sektorju, pri čemer zdaj razpravljamo tudi o zmanjšanju odvisnosti v ribiškem sektorju, ker je ta sektor še bolj odvisen od cen nafte. Zato je vlaganje v nove tehnologije dolgoročno uspešnejša rešitev kot znižanje DDV.
V zvezi z drugim vprašanjem naj povem, da bomo letos predložili predlog v zvezi z najbolj prikrajšanimi ljudmi v Evropski uniji. Program je že oblikovan, vendar je njegovo izvajanje odvisno od presežka zalog, tj. intervencijskih zalog kmetijskih proizvodov, pri čemer imamo v zvezi z intervencijo na voljo samo ta program. Zato potrebujemo pravno podlago za nov program, pri čemer upam, da bodo poslanci zadovoljni z našim predlogom v zvezi z ohranitvijo ali celo povečanjem ekonomske podlage tega programa. V celoti se strinjam, da moramo najti ustrezne rešitve.
Jim Allister
Komisarka, v odgovoru na vprašanje št. 27 ste rekli, da se za proizvodnjo biogoriv uporablja le 1 % obdelovalnih površin EU. Glede na to, da veliko žita uvozimo iz Severne Amerike, bi bilo mogoče pomembneje navesti, koliko ta odstotek, zaradi katerega nas veliko meni, da so za dvig cen živalske krme kriva biogoriva, znaša na tem območju. Nam lahko navedete te podatke?
Drugič, k dviganju cen prispeva tudi Komisija, ki ni naklonjena odobritvi gensko spremenjenih sort, ki bi bile veliko cenejše, ter z odobritvijo tudi odlaša. Ali nas lahko seznanite z napredkom v zvezi s tem? Ali smo bliže sočasnim odobritvam v smislu ključnih področij oskrbe?
Ewa Tomaszewska
(PL) Gospa komisarka, ali namerava Komisija obravnavati znižanje DDV na otroška oblačila, zaradi česar bi se zmanjšala davčna obremenitev velikih družin, vendar ne premožnih.
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Najprej menim, da je pomembno, da v okviru razprav o biogorivih v Evropski uniji ne obtožujemo evropskega načina obravnavanja tega vprašanja. Ker če bo zaradi tega za krivca obveljal bioetanol/biodizel, nihče ne bo želel vlagati. Tako bomo v celoti zaostajali na tem področju, pri čemer bomo odvisni od uvoza etanola in biodizla, saj brez njiju ne bomo mogli izpolniti ciljev v zvezi z 20-odstotnim znižanjem emisij toplogrednih plinov do leta 2020. Zato moramo najti rešitev, pri čemer je zdaj edina rešitev biogorivo prve generacije.
Vendar moramo, pri čemer se zagotovo vsi strinjamo s tem, čim bolj spodbuditi raziskave ter razvoj biogoriv druge in celo tretje generacije, proizvedenih iz odpadkov, blata, slame in drugih proizvodov iz kmetijskega sektorja, kot so ostružki, ki se zdaj ne uporabljajo. V tem je prihodnost, vendar moramo bit del tega razvoja, zato kot izhodišče potrebujemo goriva prve generacije.
V zvezi z gensko spremenjenimi organizmi vem, da so v tem parlamentu glede tega mnenja različna, vendar je jasno, da moramo omogočiti uvoz krme za naše živali ter proizvodnjo mesa po primernih cenah. Če ne bomo našli rešitve, pri čemer to velja tudi za gensko spremenjena žita, predvsem koruzo, se bo proizvodnja mesa v Evropi zmanjšala. Nato bomo morali meso uvažati iz Brazilije, in sicer meso ali živali, pitane z gensko spremenjeno krmo, ki jih ne maramo ali ki jih potrošniki ne marajo, vendar bodo na koncu kupovali natanko to meso. Menim, da bi s tem dejansko zavajali potrošnike.
Zato moramo vzpostaviti lasten sistem odobritve, pri čemer menim, da je bil narejen napredek v zvezi z vrnitvijo zahtevkov, ki še niso odobreni, ter s tem pospešitvijo postopka v okviru evropske agencije za varnost hrane ob zagotavljanju kakovosti.
Gospa predsednica, nisem strokovnjakinja za DDV na otroška oblačila, zato namesto da podam napačen odgovor menim, da je bolje predložiti pisno vprašanje.
Drugi del
Zadeva: Strategija v zvezi z ribogojstvom
Po napovedih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo naj bi se poraba ribiških proizvodov do leta 2030 povečala za 50 %, pri čemer naj bi večino povpraševanja zadostile ribogojnice, kar pomeni, da naj bi se njihova proizvodnja povečala za približno 40 milijonov ton. Glede na vedno večje upadanje staležev rib ter vedno večje povpraševanje po ribah in lupinarjih je ribogojstvo vedno pomembnejše.
Ali namerava Komisija ob upoštevanju tega v strategijo v zvezi z ribogojstvom vključiti morske smernice za načrtovanje na področju ribogojskega sektorja? Kakšne ukrepe namerava sprejeti, da bodo proizvodi Skupnosti bolj konkurenčni od proizvodov tretjih držav, v katerih so proizvodni standardi nižji. Ali namerava sprejeti druge inovativne ukrepe za razvoj tega sektorja?
Joe Borg
komisar. - Najprej se zahvaljujem poslancu gospodu Gklavakisu, da je s svojim vprašanjem poudaril pomembnost ribogojstva, pri čemer bom z veseljem predstavil mnenje Komisije v zvezi s tem vprašanjem.
Kot ste pravilno poudarili, pri čemer je to poudarila tudi Organizacija Združenih narodov za kmetijstvo in prehrano, je svetovna ribogojska industrija vedno pomembnejša ter ima ključno vlogo pri premoščanju vrzeli med vedno večjim povpraševanjem po morskih sadežih in ponudbo ribiških proizvodov, zlasti glede na upadanje staležev prosto živečih rib.
Komisija pripravlja sporočilo o strategiji za trajnostni razvoj ribogojstva v EU, ki bo predvidoma končano do konca leta 2008. Namen strategije bo vzpostaviti najboljše okolje za trajnostno rast ribogojstva ob zagotavljanju ustrezne ponudbe morskih sadežev državljanom Evropske unije ter izpolnjevanju visokih okoljskih standardov in standardov javnega zdravja.
Prostor za ribogojstvo je dejansko ključna ovira za razvoj ribogojstva, pri čemer lahko ima pomorsko prostorsko načrtovanje ključno vlogo pri reševanju tega vprašanja. Prihodnja strategija v zvezi z ribogojstvom bo obravnavala to vprašanje.
Vprašanje v zvezi s konkurenco proizvodov iz tretjih držav z nižjimi proizvodnimi standardi bi lahko rešili s sistemi za diferenciacijo trga, kot je izdajanje potrdil. To zadevo bomo obravnavali v okviru priprave strategije.
Na splošno se bo ta strategija osredotočala na konkurenčnost in inovacije.
Ioannis Gklavakis
(EL) Gospa predsednica, zahvaljujem se gospodu komisarju za odgovor.
Naj dodam naslednje. Kot ste poudarili gospod komisar, potrošniki vedno bolj povprašujejo po morskih sadežih, tj. ribah, lupinarjih in podobno. V zadnjih letih so med potrošniki vedno bolj priljubljeni ekološki proizvodi. Opazimo lahko, da se jih vedno več v tem sektorju ukvarja z ekološkim ribogojstvom, ki zagotavlja bolj zdrave proizvode in je okolju prijaznejše, pri čemer je to zelo pomembno upoštevati.
Ali namerava Evropska komisija sprejeti ukrepe za spodbujanje, krepitev in podpiranje ekološkega ribogojstva; če namerava, ali lahko pojasni, kakšni bodo ti ukrepi ter kako namerava podpreti to pomembno vprašanje, ki ga želimo spodbujati?
Joe Borg
komisar. - Kar zadeva vprašanje glede vedno večjega povpraševanja, se to nedvomno povečuje, pri čemer smo zabeležili eksponentno rast porabe proizvodov iz ribogojstva, morskih sadežev in gojenih rib, kar je zagotovo dobro, saj vsi vemo, da so staleži rib v različnih vodah Skupnosti in v svetu prekomerno izkoriščeni. V kratko do srednjeročnem obdobju ulova ne bo mogoče povečati, zato se je treba zaradi večjega povpraševanja povečati proizvodnjo gojenih rib.
Zaradi tega lahko nastanejo težave v zvezi s posebnimi vprašanji, ki sem jih izpostavil v svojem odgovoru, ter v zvezi z oskrbo z ribjo moko, saj je pridelava ribje moke zelo odvisna od ulova nizkokakovostnih, industrijskih rib, staleži katerih so prekomerni izkoriščeni.
Kar zadeva ekološko ribogojstvo, spodbujamo njegov razvoj. V okviru postopka javnega posvetovanje se je pokazalo, da je treba okrepiti razvoj ekološke proizvodnje, pri čemer preučujemo načine in sredstva za zagotovitev, da bo v strategiji, tj. svežnju, ki bo predložen kasneje, posebna pozornost namenjena ekološkemu ribogojstvu: kako lahko prispevamo k nadaljnjemu spodbujanju tega ribogojstva ter kakšne ukrepe, kot je okoljsko označevanje, lahko sprejmemo za povečanje ozaveščenosti potrošnikov, da je smiselno uživati ekološke proizvode. Upamo, da bomo s tem dodatno pospešili razvoj te pomembne industrije.
Reinhard Rack
(DE) Gospa predsednica, gospod komisar, na koncu govora ste posredno omenili okoljsko označevanje. Zanima me, ali imamo kakršno koli zagotovilo, da bodo pregledno navedeni podatki o poreklu rib in proizvodnji ter opis proizvodnje, tako da bodo potrošniki seznanjeni s poreklom rib in kje so bile te ribe gojene. Ne gre za biološko ustreznost tega procesa, ampak za poreklo kot tako. Ali so v zvezi s tem predpisi usklajeni?
Jörg Leichtfried
(DE) Komisar, v zvezi z istim vprašanjem dodajam naslednje. Pred kratkim so se name obrnile avstrijske organizacije za zaščito potrošnikov v zvezi s povečanjem uporabe antibiotikov in drugih nezaželenih zdravil pri gojenju lupinarjev, uvoženih v Evropsko unijo in Avstrijo, iz ekonomskih razlogov, pri čemer je razlog mogoče v tem, da jih je na ta način lažje gojiti. Te snovi ljudje nato zaužijejo prek prehranjevalne verige. Ali Komisija sprejema ukrepe za omejitev ali preprečitev tega prihodnosti?
Joe Borg
komisar. - V zvezi s poreklom rib bom izpostavil dve dejstvi. Prvič, kar zadeva prosto živeče ribe, ki jih ulovijo zlasti ribiči tretjih držav in tudi naši ribiči ter ki nato pogosto pristanejo v predelovalni verigi, smo v postopku sprejemanja uredbe za obvladovanje dejavnosti nezakonitega ribolova. S tem bomo okrepili našo ureditev, pri čemer nobena nezakonito ulovljena riba ne bo smela vstopiti na trg Skupnosti, v prvotnem stanju ali po postopku predelave. To je en vidik.
V zvezi z ribogojstvom preučujemo načine in sredstva za zagotovitev, da gojene ribe, uvožene v Skupnost, izpolnjujejo zdravstvene standarde in zahteve, da lahko potrošnikom zagotovimo, da je proizvod, ki ga uživajo, v skladu z zdravstvenimi zahtevami, ki veljajo za naše proizvode. To preučuje generalni direktorat SANCO, pri čemer je treba omeniti še sistem izdajanja potrdil, ki zagotavlja, da proizvodi, ki vstopajo na trg Skupnosti izpolnjujejo zahtevane zdravstvene standarde.
V zvezi s vprašanjem, povezanim s tem, je treba poudariti, da preučujemo možnosti za okoljsko označevanje proizvodov iz ribogojstva, kot sem že povedal. Najprej smo razpravljali samo o okoljskem označevanju rib, ujetih na prostem, ker se parametri razlikujejo. V zvezi s tem je glavni namen okoljskega označevanja zagotoviti trajnosten ulov rib, pri čemer se okoljsko označevanje ne uporablja za ribe, katerih staleži so prekomerno izkoriščeni.
Pri okoljskem označevanju rib iz ribogojstva so parametri drugačni, zato so pogoji uporabe drugačni, kot na primer, da morajo biti ribe gojene v skladu z okoljskimi, zdravstvenimi in sanitarnimi standardi. Preučujemo parametre, pri čemer bomo Parlamentu kasneje predložili predloge za uvedbo, pospešitev uvedbe ali za oblikovanje minimalnih meril za prostovoljne sisteme okoljskega označevanja v zvezi s tem.
Zadeva: Uporaba varne tonaže
Sodišče prve stopnje je na dan 13. junij 2006 razsodilo v prid 20 Irskim prošnjam za varno tonažo, zato se razveljavi odločba Komisije 2003/245/ES z dne 4. aprila 2003 za 20 uporab varne tonaže. Sodišče je ugotovilo, da je Komisija uporabila merila, ki niso zagotovljena s predpisi (tj. plovila morajo biti stara vsaj 5 let, da se lahko za njih zaprosi za varnostno tonažo) in da je presegla svoje pristojnosti.
Vse uporabe varnostne tonaže so bile predložene Komisiji pred 31. decembrom 2001, kot to zahteva sklep Sveta 97/413/ES (glej člen 4(2)).
Sodišče je razsodilo, da ni uporabila Komisija tega člena pravilno v zvezi z zavrnitvijo uporabe varne tonaže za te posameznike. Ali lahko razloži Komisija, zakaj se na ta sklep ni pritožila in zakaj uspešni prosilci skoraj dve leti po tem še vedno čakajo na odgovor Komisije v zvezi z njenim upoštevanjem sodbe Sodišča?
Joe Borg
komisar. - Gospodu Crowleju se zahvaljujem za njegovo vprašanje, ki mi omogoča priložnost govoriti o ukrepih po sodbi Sodišča prve stopnje z dne 13. junija 2006 v zvezi z zahtevo Irske po povečanju zmožnosti ribiških plovil na podlagi izboljšanja varnosti.
Komisija je sklenila, da ne bo vložila pritožbe na sodbo Sodišča prve stopnje z dne 13. junija 2006. Sodišče je navedlo, da so bile zadevne informacije v odločitvi Komisije z dne 4. aprila 2003 pomanjkljivo analizirane. Po sodbi je sklenila Komisija sprejeti novo odločitev, ki bo temeljila na podrobnejši analizi in zagotovila jasne zaključke za vsak zadeven primer.
Pravilno je poudariti, da prosilci še vedno čakajo na novo odločitev Komisije. Vendar je treba izpostaviti, da so službe Komisije pozvale Irsko, da pošlje določene dodatne tehnične informacije za vse zahteve po povečanju zmožnosti. Kljub opozorilom je Irska te informacije posredovala le za nekaj zahtev.
Pomanjkanje popolnih odgovorov Irske je zadržalo to novo oceno. Komisija zdaj končuje novo in podrobno oceno za vsako od teh zahtev. O rezultatih bo Irsko predvidoma obvestila v juliju letos.
Brian Crowley
- Gospodu komisarju se zahvaljujem za odgovor. Vendar pri tem ostaja dvom glede tega, ali bo odločitev o varni tonaži temeljila na samodejni odobritvi varne tonaže zaradi nepravilne odločitve, ki jo je v začetku sprejela Komisija, ali je potrebna ponovna vloga prošenj. Zato obstaja spor glede tega, ali bodo te informacije dejansko zagotovljene.
Mogoče lahko razjasni Komisija možnost pozitivnega rezultata novih prošenj obstoječih prosilcev, v prid katerih je razsodilo Sodišče.
Joe Borg
komisar. - Sodba Sodišča prve stopnje kot taka ni ugotovila, da so imeli prosilci v bistvu prav, ampak da je Komisija sprejela odločitev, ki je temeljila na nezadostni analizi vseh zadevnih informacij. Ker naša odločitev ni temeljila na trdni osnovi smo pozvali Irsko, da nam zagotovi dodatne informacije, ki nam bodo omogočile odločanje na trdnejši osnovi.
Ker je bila prva odločitev sprejeta ob upoštevanju vseh nosilcev dejavnosti kot celote, smo zahtevali informacije o posameznih nosilcih dejavnosti. Naša odločitev bo obravnavala vsakega posameznega nosilca dejavnosti.
Če v zvezi z določenimi nosilci dejavnosti niso bile zagotovljene dodatne informacije, potem menim, da se stališče Komisije ne bo spremenilo. Pri primerih, za katere so bile zagotovljene dodatne informacije, bomo le-te preučili in se odločili, ali ustrezajo odobritvi. Če tudi z dodatnimi informacijami prošnje ne bodo ustrezale merilom, bo naša odločitev ostala negativna.
Zadeva: Vpliv uvoza iz Severne Amerike na irske ribiče lupinarjev
Na irske ribiče lupinarjev negativno vpliva poceni uvoženo blago iz Združenih držav in Kanade zaradi šibkega dolarja. Cene lupinarjev se še naprej znižujejo. Kako namerava Komisija pomagati tem ribičem, ki so zelo pomembni za irsko lokalno obalno gospodarstvo?
Joe Borg
komisar. - Zavedam se, da so se cene na trgu določenih rib in lupinarjev nedavno znižale, tako na Irskem in tudi v ostalih delih Skupnosti. Izvedel sem, da se to vprašanje v bistvu nanaša na ceno jastogov, ki bi običajno presegala 15 EUR za kilogram pri prvi prodaji na Irskem in se je zdaj znižala na 10 EUR za kilogram.
V primeru jastogov v primerjavi s prejšnjimi šestimi leti obseg trgovine kaže rast v uvozih za leti 2006 in 2007. Celoten uvoz Skupnosti iz Kanade se je v letu 2006 povečal za 12 % v primerjavi z referenčnim obdobjem 2000-2005 in 7 % v letu 2007; v primeru Združenih držav se je uvoz povečal za 27 % v letu 2006 ter 26 % v letu 2007 v primerjavi z enakim obdobjem.
Vendar je zelo malo neposrednega uvoza jastogov na Irsko iz Združenih držav ali Kanade; skupno 2,5 tone in 118 ton v letu 2006. Vendar to ne pomeni, da se jastogi iz Severne Amerike na Irsko uvažajo prek ostalih držav članic.
Cena v evrih se v zadnjih treh letih ni znižala. Povprečna uvozna cena za Združene države v obdobju 2005-2007 je bila 12,45 EUR za kilogram; v prvi četrtini leta 2008 se je cena dejansko zvišala na 13,6 EUR za kilogram.
V primeru uvoza kanadskih jastogov v Skupnost se je cena v zadnjih treh letih nekoliko zvišala, pri čemer je bilo povprečje v obdobju 2005-2007 12,12 EUR za kilogram. V prvi četrtini leta 2008 so se cene dejansko zvišale na 12,48 EUR v odgovor močnemu kanadskemu dolarju.
Glede na ravnokar omenjeno se ne zdi, da je sedanji padec cen jastogov močno povezan z uvozom iz Severne Amerike. Padec je lahko tudi posledica negotovih razmer na trgu zaradi protestov v določenih državah članicah v zadnjih tednih.
Prav tako je zaradi padca vrednosti funta šterlinga v primerjavi z evrom mogoče, da se irski proizvajalci na tradicionalnih celinskih trgih soočajo s konkurenčnostjo jastogov iz Združenega kraljestva.
V okviru skupne ureditve trga ni določb, ki bi zagotavljale nadomestila za proizvajalce za padec cene jastogov. Vendar lahko proizvajalci jastogov ustanovijo organizacije proizvajalcev in tako okrepijo svoj položaj na trgu. Evropski sklad za ribištvo zagotavlja finančno podporo za ustanovitev takih organizacij in tudi za izvajanje načrtov za izboljšanje kakovosti proizvodov. Za nadaljnje srednje- in dolgoročne ukrepe je pomoč zagotovljena v okviru Evropskega sklada za ribištvo za skupne ukrepe za spodbujanje ribiških proizvodov, kot je tudi jastog, ki lahko spodbudijo večje povpraševanje in boljše cene.
Seán Ó Neachtain
(GA) Gospa predsednica, zahvaljujem se gospodu komisarju za odgovor in želim postaviti dodatno vprašanje.
Kot veste, gospod komisar, se je ribiška industrija znatno spremenila zaradi nedavnega velikega povečanja cen nafte. Vprašati želim naslednje; ali namerava Komisija predložiti predloge za podporo ribičev na obalnih območjih, kot so ribiči jastogov in prej omenjeni ribiči, ki jih je prizadelo znižanje cen lupinarjev?
Joe Borg
komisar. - Vprašanje, ki zadeva veliko povečanje cen nafte in njegov vpliv na ribištvo je zelo specifično in obširno, lahko bi rekel, da je skoraj edinstveno, kar zadeva ribištvo. Temu je tako, ker imamo pri tem skupek dejavnikov, ki negativno vplivajo na ribištvo.
Po eni strani lahko doseže cena nafte kot odstotek celotnega dohodka posameznega ribiča celo 50-60 % celotnega dohodka tega ribiča. Zlasti se to nanaša na oddaljene nosilce dejavnosti zaradi dolgih poti, ki jih opravljajo in tudi na posebne ribiške dejavnosti, kot so ribiške ladje z vlečno mrežo z gredjo, ki porabijo veliko goriva.
Poleg tega imamo tu še dejstvo, da ribiči zaradi določenih omejitev trga ne morejo prenesti naraščajočih stroškov na druge nosilce dejavnosti, vključene v trženje ribiških proizvodov. To v bistvu pomeni, da je povečanje v ceni dejansko krije sam ribič.
Poleg tega smo uvedli različne ukrepe za ponovno pridobitev trajnostnega ribištva, kar pomeni, da ribič z večjim ulovom ne more izboljšati svojega učinka, ker ustvari z večjim ulovom dodatne pritiske na ribji stalež, kar se dolgoročno izkaže za neučinkovito. Zato se ribiči soočajo s to veliko težavo.
Dejansko sem danes kolegu predstavil informativni dokument o zadevi, za katero menimo, da predstavlja napredek pri kratkoročnem sodelovanju z ribiči, pri čemer jim zagotavljamo pomoč z namenom prestrukturiranja celotnega sektorja in obravnavanja posebnih skrbi različnih ribištev. V tem informativnem dokumentu smo navedli vrsto posebnih ukrepov, ki jih lahko predložimo. Države članice se bodo lahko skupaj s svojimi ribiči odločile, kateri ukrepi najbolj ustrezajo razmeram, s katerimi se soočajo posamezna ribištva. Ali bo to na voljo tudi ribičem jastogov in v kolikšni meri, bi bilo treba podrobno preučiti.
Vendar me je kolega pooblastil, da v zvezi s tem ukrepam. Te podrobnosti, tj. osnove našega skorajšnjega predloga, bom naslednji torek v Luksemburgu predstavil Svetu. Nato bom seznanil kolegij s podrobnostmi sprememb, ki jih je treba vključiti v uredbo o Evropskem skladu za ribištvo in ostalimi ukrepi, ki jih obravnavamo, na primer možnost v zvezi z de minimisom. Potem se bom, upam da že v juliju - to je odvisno od pripravljenosti Sveta in Parlamenta, da hitro obravnavata to zadevo - s predlogi, ki jih bo Komisija sprejela vrnil v Svet, pri čemer bodo potrebni ukrepi pripravljeni v nekaj mesecih.
Reinhard Rack
(DE) Gospa predsednica, gospod komisar, vprašanje kmetijstva je imelo v irski "proti" kampanji veliko vlogo. Ali so imela tudi vprašanja v zvezi z ribištvom, o katerih tukaj razpravljamo, vlogo v tej kampanji? Če so jo imela, ali je Komisija poskušala z javnimi pobudami to ublažiti?
Joe Borg
komisar. - Zdi se mi, da so imela tudi ribištva vlogo pri tej "proti" kampanji, zlasti ob upoštevanju rezultatov v različnih okrajih Irske, pri čemer so bili negativni zlasti rezultati iz zahodnih obalnih območij, v katerih je največ ribiške industrije na Irskem.
Zavedamo se dejstva, da ukrepi Skupnosti za obnovo trajnostnega ribištva vplivajo na ribiče in njihovo preživljanje. Cena goriva pri tem ni v pomoč.
To vprašanje poskušamo obravnavati na različne načine, vključno s poudarjanjem uporabe Evropskega sklada za ribištvo, da se te razmere bolj izpostavi. Sam sem nekajkrat obiskal Irsko in o tem govoril neposredno z ribiči. Oblikovali smo regionalne svetovalne svete. Zlasti na območjih okoli Irske imamo svetovalni svet severozahodnih voda in regionalni svetovalni svet Severnega morja, v katerih ribiči sodelujejo v razpravah, ki bodo vodile k odločitvam, ki jih moramo sprejeti decembra.
Ne glede na vse to in navkljub vsem prizadevanjem menim, da je bil glas irskih ribičev na referendumu zelo negativen.
Zadeva: Spodbujanje varstva okolja prek podjetij
Kako spodbuja Komisija vključevanje okoljske razsežnosti v politike v imenu malih in srednje velikih podjetij ter prilagoditev slednjih zahtevam nove evropske zakonodaje o okolju?
Kakšen obseg se bo zagotovil za mala in srednje velika podjetja glede izkoriščanja priložnosti, ki jih ponuja nova okoljska politika za širjenje njihovih dejavnosti?
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Gospa predsednica, mala in srednje velika podjetja predstavljajo 99 % evropskih podjetij. Zato je jasno, da brez njihovega sodelovanja nobena okoljska politika ne more biti uspešna.
Mala in srednje velika podjetja se soočajo z velikimi težavami pri usklajevanju z okoljsko zakonodajo in izkoriščanju koristi bolj okoljskega delovanja. V številnih primerih nimajo informacij, specializacije, osebja ali potrebnih finančnih sredstev za obravnavanje okoljskih vprašanj, tveganj in vplivov. Prav zaradi tega je Komisija oblikovala program, ki pomaga malim in srednje velikim podjetjem, da se uskladijo z okoljsko zakonodajo. V okviru težav, s katerimi se soočajo mala in srednje velika podjetja predlaga program pomoči za skladnost z okoljsko zakonodajo večstranski akcijski načrt:
prvič, izboljšanje in poenostavitev zakonodaje in njenega izvajanja. Cilj je zmanjšati upravno obremenitev in sprostiti sredstva, da se lahko mala in srednja podjetja bolj osredotočijo na usklajevanje z okoljsko zakonodajo.
Drugič, sistemi za okoljsko upravljanje, ki so ugodnejši ter bolj prilagojeni potrebam malih in srednje velikih podjetij, da se lahko gospodarno vključijo okoljske zadeve v glavne poslovne dejavnosti.
Tretjič, namenska finančna pomoč za spodbujanje pobud javnih organov ali poslovnih podpornih mrež z namenom trajnostne proizvodnje.
Akcijski načrt vključuje tudi dodatne ukrepe. Namen Komisije je uporabiti te ukrepe ne le za zagotovitev skladnosti malih in srednje velikih podjetij z zakonodajo na področju proizvodnje, ampak tudi za pomoč pri izkoriščanju finančnih koristi boljšega okoljskega delovanja, kot sta varčevanje z energijo ter izboljšana učinkovitosti virov.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospa predsednica, zahvaljujem se gospodu komisarju za odgovor. Napoved tega programa pozitivno vpliva na akcijski načrt in upamo, da bo le-ta zagotovil konkretne rezultate. Vendar želimo v zvezi s tem vprašati: kakšno odgovornost imajo pri tem javni organi v zvezi z zagotavljanjem okoljsko prijaznih infrastruktur za mala in srednje velika podjetja ter do kakšne mere je to vključeno v vaš načrt?
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Gospa predsednica, ukrepa se lahko na različne načine, pri čemer je to odločitev držav članic. Primer za to je oblika lokalnega okoljskega strokovnega odbora za mala in srednje velika podjetja kot odgovor na pomanjkanje znanja na poslovni ravni. To je ukrep, ki ga lahko spodbujajo države članice. Dodatna ukrepa sta izboljšana komunikacija in bolj ciljno informiranje, da se odpravi določene vrzeli v informiranju. Prav tako imamo posebne določbe za mala in srednje velika podjetja v različnih vrstah zakonodaje, ki jo predlagamo. Primer za to je nova zakonodaja, ki jo predlagamo za reformo sistema trgovanja s CO2: pri tem imamo posebne določbe za mala in srednje velika podjetja, ki so opredeljene v tej zakonodaji, da jih vključitev v sistem trgovanja ne bo dodatno obremenila v primerih, kadar taka možnost obstaja v državi članici.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospa predsednica, gospod komisar, pravilno ste povedali, da so mala in srednje velika podjetja glavna opora evropskega gospodarstva. Vendar, kot vemo, so evropska mala in srednje velika podjetja izpostavljena svetovni konkurenci. Mala in srednje velika podjetja so dovzetna za konkurenčnost ostalih malih in srednje velikih podjetij iz drugih delov sveta, ki se ukvarjajo z okoljskim dampingom. Ali bi se strinjali z zamislijo uvedbe zelenega davka na uvoze iz držav, ki se pridružujejo večini pri mednarodnem sporazumu o varstvu okolja?
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Gospa predsednica, to je v bistvu vprašanje, ki ne zadeva le malih in srednje velikih podjetij, ampak vsa podjetja, ki se soočajo s konkurenco te vrste. Pri tem ne gre za izključno okoljske zadeve, o katerih smo v zadnjem času veliko razpravljali, ampak tudi za uvedbo omejitev in posledične obremenitve evropskih industrij v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov. V zadnjem času smo veliko razpravljali o tem, izražena so bila tudi številna mnenja, pri čemer je kolega gospod komisar Mandelson izrecno izrazil stališče Komisije v zvezi s tem.
Zadeva: Mednarodne razprave o okolju
Kateri so razlogi za pomanjkanje mednarodnih razprav o podnebnih spremembah v obdobju po izteku kjotskega protokola in zakaj je bilo do zdaj svetovno okoljsko upravljanje le delno učinkovito?
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Gospa predsednica, to vprašanje mi zagotavlja priložnost, da jasno izpostavim naše dosežke na pogajanjih.
Prizadevanja medvladnega foruma o podnebnih spremembah, poročila v novembru 2007 in priznanje svetovnih vodij nujne potrebe po skupnem ukrepanju v zvezi z bojem proti podnebnim spremembam so zagotovili sporazum, ki je bil lanskega decembra sprejet na konferenci na Baliju. EU je imela vodilno vlogo pri sporazumu o začetku pogajanj za okvir po letu 2012 za obravnavanje podnebnih sprememb.
Pogodbenice okvirne konvencije ZN o podnebnih spremembah so v zvezi s časovnim načrtom z Balija dosegle soglasje. Časovni načrt določa temo pogajanj, ki zadevajo štiri ključna vprašanja: omejevanje podnebnih sprememb; prilagajanje v primeru, da so se podnebne spremembe v večji ali manjši meri zgodile in bodo do leta 2050 neizogibne; tehnologija in primerno financiranje, tako za prilagajanje in tudi za zmanjšanje emisij CO2.
Poleg tega so se pogodbenice dogovorile, da je treba pogajanja zaključiti do konca leta 2009 zaradi načrtovane konference pogodbenic v Københavnu. To bo zagotovilo dovolj časa za postopek ratifikacije prihodnjega podnebnega sporazuma do konca leta 2012, ko preneha veljati prvo obdobje usklajevanja s kjotskim protokolom.
Sporazum, sprejet na Baliju, v celoti upošteva zaključke iz poročila medvladnega foruma o podnebnih spremembah. Prav tako priznava, da bo za preprečitev nevarnega zvišanja svetovne temperature nujno znatno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Glede na poročilo to zvišanje ne sme preseči 2°C v letu 2050.
V zvezi s tem se je delo že začelo; za to leto so napovedane štiri pogajalske seje, pri čemer sta se dve od njih že zgodili pri pripravah na konferenco pogodbenic v Poznańu. Letošnja konferenca pogodbenic bo zlasti pomembna za oceno razmer. Na podlagi te ocene se bodo lahko naslednje leto začela prava pogajanja.
Proces pogajanja bo zlasti težaven, če upoštevamo ne le zapletenost teh vprašanj, o katerih bomo razpravljali, ampak tudi tesen časovni okvir zaradi nujnosti te zadeve. Do prejšnjega petka so se vsi strokovnjaki iz vseh držav pogodbenic udeleževali razprav v Bonu o vseh točkah agende. Čeprav omejeno, bo dosežen napredek prispeval k uspešnemu rezultatu konference pogodbenic v Københavnu.
Prav tako veste, da potekajo zdaj razprave v okviru G8 in pobude Major Economies (Major Economies Process), ki so jih začele Združene države. EU dejavno sodeluje, da bi uveljavila pozitiven vpliv na pogajanja v okviru okvirne konvencije ZN o podnebnih spremembah. Hkrati pošilja jasno sporočilo, da bodo razvite države še naprej dajale zgled v zvezi s tem. Zavezujejo se k dodatnemu zmanjšanju emisij v skladu s svojimi zgodovinskimi odgovornostmi in k načelu skupnih vendar raznolikih odgovornosti ter zmožnosti posamezne države.
Izpolnitev celostnega in ambicioznega sporazuma o podnebnih spremembah za obdobje po letu 2012 je nedvomno eden od največjih izzivov za svetovno okoljsko upravljanje. Vendar ne začenjamo iz nič. Omeniti moram, da je pred nekaj dnevi opisal francoski minister za ekologijo in trajnostni razvoj konferenco v Københavnu kot največjo priložnost za sporazum o prihodnosti našega planeta.
Uporabiti moramo razpoložljive instrumente, tj. okvirno konvencijo ZN in ustrezni kjotski protokol. V okviru slednjega so bili razviti najnovejši ukrepi za izvajanje, kot je mehanizem čistega razvoja, ki ga sestavljata dva prožna mehanizma, prav tako so bile razvite strokovne izkušnje medvladnega foruma o podnebnih spremembah.
Ponovno poudarjam, da bodo pogajanja težavna, vendar bomo s potrebno politično voljo in skupnim občutkom nujnosti v Københavnu dosegli sporazum. Zdrav razum zahteva sporazum v Københavnu. Delo, ki ga opravlja EU, podpora, ki nam jo namenja javno mnenje v Evropi, vedno večja svetovna ozaveščenost, podpora Evropskega parlamenta in možnost sporazuma do konca leta o paketu ukrepov, ki smo jih predložili za okrepitev pogajalske moči EU - vse to nam bo zagotovilo dosego sporazuma v Københavnu, da bomo lahko učinkovito obravnavali podnebne spremembe.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospa predsednica, zahvaljujem se gospodu komisarju Dimasu za temeljit in natančen odgovor.
Ali bodo pri tem sodelovale Združene države in Kitajska? Podnebne spremembe odražajo razmere, v katerih so "vzroki na enem mestu, posledice pa nekje drugje." Zato se pojavlja vprašanje, kakšno stališče bo zavzela EU v nesrečnem primeru, če države z visokim okoljskim dolgom glede na mednarodni regulativni sporazum za obdobje po izteku kjotskega protokola ne bodo zmožne sodelovati. Izvirni stroški so samoumevni. Izpeljani stroški, pri čemer se nanašam na ocene gospoda Verheugna, bodo povezani s težnjo evropskih podjetij, da se preselijo v države z ohlapnimi okviri za varstvo okolja. Ali se s to oceno strinjate?
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Gospa predsednica, ne le gospod Verheugen, ampak tudi jaz sam sem zelo zaskrbljen nad tem, da ne bi smelo biti nobenega uhajanja ogljika. Če se podjetja iz EU preselijo v države brez omejitev glede emisij CO2, potem ne moremo doseči okoljskega rezultata, za katerega si prizadevam.
Vprašanje energetsko-intenzivnih podjetij je predvsem okoljsko, zato ne smemo ustvariti take vrste konkurenčnih razmer, ki bi jih prisilile v selitev. Zato moramo naša prizadevanja usmeriti k doseganju mednarodnega sporazuma, ker bomo le tako zagotovili rešitev. Ključna točka v mednarodnem sporazumu mora biti vprašanje, kaj se zgodi z energetsko-intenzivnimi podjetji.
Če se tak sporazum ne doseže, pri čemer menim, da mednarodna skupnost ne sme biti tako nerazumna, potem imamo v predlagani zakonodaji vse potrebne določbe za reformo sistema trgovanja z emisijami CO2, da bodo podjetja, izpostavljena mednarodni konkurenci, ponovno pridobila svoje konkurenčne sposobnosti. Kot posledica tega bomo lahko zagotovili brez uporabe ukrepov v nasprotju z načeli STO ali načelom podnebnih sprememb ZN skupnega vendar raznolikega prizadevanja potrebna zagotovila v zvezi z uhajanjem ogljika ter to, da se podjetja ne bodo preseljevala.
Vendar ponavljam, da mora naš akcijski načrt spodbujati dosego sporazuma. Menim, da lahko sodelujemo z združenimi državami, zlasti v okviru pričakovane nove vlade, ki bo začela delovati prihodnje leti, ker sta se oba kandidata v celoti zavezala k uvedbi sistema trgovanja z CO2, zmanjšanju emisij za 80 % do leta 2050 in odločnemu ukrepanju proti učinku tople grede v sodelovanju z EU. Menim, da lahko skupaj prepričamo tiste, ki zavzemajo v zvezi s tem vprašanjem drugačno stališče ter napredujemo tudi v zvezi s sodelovanjem z državami, kot je Kitajska. Kot ste povedali, Kitajska v celoti razume težave, ki jih učinek tople grede povzroča njenim prebivalcem in se strinja, da bo v zvezi s tem ukrepala, pri čemer seveda ti ukrepi ne bodo podobni ukrepom razvitih držav, vendar bodo zmanjšali hitrost naraščanja emisij toplogrednih plinov. Skupaj lahko dosežemo sporazum ob koncu leta 2009 v Københavnu.
Verjamem v ta sporazum in menim, da lahko vsi skupaj (pri tem je imel veliko vlogo Evropski parlament) z vašo nadaljnjo pomočjo dosežemo tak sporazum.
Predsednica
Vprašanje 34 je bilo umaknjeno, na vprašanja 33 do 44 bo podan pisni odgovor.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Gospa predsednica, kolikor vem, vsakemu komisarju zagotovimo 20 minut. Meril sem njihove govore in gospod Dimas skupaj s svojimi kolegi ni izkoristil niti polovice dodeljenega časa. Zato zahtevam, da se na vprašanje 33 odgovori v skladu s postopkom, ki smo ga določili. Menim, da gospod komisar temu ne bo nasprotoval.
Predsednica
Tudi sami merimo ta čas, pri čemer zdaj kaže 18.32. Zato ugotavljam, da smo imeli 20 minut, zato moramo biti pravični do kolegov, ki so zastavili vprašanja gospodu komisarju Barrotu. Opravičujem se vam, vendar so razmere takšne. Vedno je treba poiskati ravnovesje in to poskušamo tudi danes.
Zadeva: Frontex
Upravljanje zunanjih meja Evropske unije in operativno sodelovanje med državami članicami v okviru Frontexa sta ključna za varnost EU ter lahko celo preprečita nastanek določenih razmer.
Agencija mora biti učinkovita in dosegati konkretne rezultate.
Kateri poskusni projekti in programi za usposabljanje so načrtovani za leto 2008?
Ali je v zvezi s skupinami za hitro posredovanje na mejah (Rabit) kakšna država članica zahtevala napotitev take skupine? Ali imajo skupine Rabit lastno opremo za kontrolo meje in nadzor?
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospa predsednica, odgovoril bom gospodu Françi. Delovni program 2008 za agencijo Frontex vključuje številne poskusne projekte in programe za usposabljanje na področjih operativnega sodelovanja ter raziskav. Glede na to, da vprašanje nadzora zunanjih meja zadeva pristojnosti Frontexa, je prejela Komisija natančen odgovor agencije, ki ga prilagamo odgovoru.
V smislu usposabljanja ima za leto 2008 Frontex tri cilje. Prvič, uvesti skupen načrt v celotni Evropski uniji; drugič, ponuditi posebne programe usklajevanja glede na operativne zahteve; in končno, ustanoviti evropsko omrežje za usposabljanje varuhov meja.
Frontex za leto 2008 načrtuje izvedbo okoli 13 poskusnih projektov na zunanjih mejah: štiri poskusne projekte za kopenske meje, tri za morske meje, tri za zračne meje in tri v okviru ponovnih operacij. Ti projekti nam bodo omogočili preizkušanje delovnih metod, ki se uporabljajo med skupnimi operacijami in odnosov s tretjimi državami v zvezi s ponovnimi operacijami ter pridobitvijo potovalnih dokumentov.
Glede skupin RABIT, tj. skupin za hitro posredovanje na mejah ni zahtevala do zdaj nobena država članica napotitve skupine za hitro posredovanje na mejah, gospod França.
V sporočilu z dne 13. februarja je poudarila Komisija, da lahko spremlja napotitev skupine za hitro posredovanje na mejah tehnična pomoč v skladu s členim 8 uredbe o Frontexu. Zato je priporočila Komisija, da agencija zagotovi večjo operativnost te določbe z nakupom ali najemom lastne opreme, pri čemer lahko uporabi opremo, navedeno v osrednjem inventarju tehnične opreme.
Končno želim poudariti, da imamo s Frontexom zdaj orodje, ki očitno deluje. Preučili bomo mogoče izboljšave za Frontex in njegove operacije, ko bo to potrebno.
Armando França
(PT) Zahvaljujem se gospodu komisarju Barrotu ne le za njegov odgovor, ampak tudi za podrobne informacije.
Želim, da gospod komisar razjasni dve točki. Sodelovanje s tretjimi državami je očitno zelo pomembno in ključno tudi za nas, zavedam se, da je razvijanje poskusnih projektov s tretjimi državami del programa Komisije. V zvezi s Severno Afriko želimo izvedeti, ali so kakšne države zajete v poskusne projekte te vrste, ki jih je omenila Komisija. Poleg tega bi me veselilo, če bi gospod komisar razjasnil položaj razvoja evropskega sistema za nadzor meja Eurosur, za katerega je bilo rečeno, da je pomemben in potreben dodatek k Frontexu.
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospod França, da bi Frontex zagotovil tehnično pomoč je treba njegovo uredbo ustrezno prirediti. Zdaj ni pravne podlage za to. Vendar menim, da je to upravičeno, ker bomo iz tretjih držav, s katerimi sodelujemo, prejeli veliko zahtev. Omenili ste določene Sredozemske države; menim, da se bodo pojavljale zahteve za uporabo tehnične pomoči Frontexa, vendar zdaj še nismo dosegli te točke.
Kar se tiče ostalega, v smislu nadzora mej, imamo schengenski informacijski sistem, ki se zdaj razvija. Upamo, da bo začel delovati do jeseni 2009. Prav tako bomo nadaljevali s preučevanjem možnosti za izboljšanje nadzora mej.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Ker ima Frontex sedež na Poljskem in sem sam Poljak, imam do Frontexa zelo oseben odnos. Slišimo lahko veliko nezanesljivih mnenj o Frontexu, na primer da včasih deluje in včasih ne. Prav tako želim dodati, da je to agencija z največjim proračunom. Ali lahko natančno navedete v nekaj besedah, ali Frontex deluje, kot je bilo predvideno, ali je treba na področju njegovega delovanja izvesti še veliko izboljšav?
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Menim, da se zdi začetno delovanje Frontexa zadovoljivo, čeprav se zanaša domnevno agencija na države članice v zvezi s tehnično pomočjo za operacije, ki jih usklajuje.
Res je, da je v to pogosto vključena zelo draga oprema, ki jo agencija zaradi omejenega proračuna ni zmožna kupiti. Nakup helikopterja bi bil enak letnemu operativnemu proračunu Frontexa, tj. 40-50 milijonom EUR. Zato je podpisal Frontex z večino držav članic tehnične sporazume o uporabi razpoložljive opreme.
V tem ocenjevalnem poročilu je priporočila Komisija, da mora biti zmožen Frontex kupiti ali najeti lastno opremo, vsaj nekatere manjše elemente te opreme.
Zaenkrat lahko povemo toliko. Zahvaljujem se vam za opominjanje vseh, da ima Frontex sedež v Varšavi ter je znatno motiviral ljudi v tem mestu. Zahvaljujem se vam za vzpostavljanje povezave s Frontexom. Menim, da bomo lahko glede na dejansko delovanje Frontexa med ocenjevanjem sami ugotovili, kako ga lahko funkcionalno izboljšamo.
Predsednica
Ker avtor ni prisoten, bomo vprašanje št. 46 preskočili.
Zadeva: Ukrepi za boj proti terorizmu in temeljna pravica do zasebnosti
Obstaja zaskrbljenost, da določene politike EU za boj proti terorizmu, zlasti tiste, ki zadevajo hrambo podatkov, niso usklajene s temeljnimi pravicami do zasebnosti državljanov EU. Ali lahko Komisija komentira, kako si prizadeva za doseganje pravičnega ravnovesja med spoštovanjem temeljih svoboščin in ukrepi za boj proti terorizmu?
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospa predsednica, jasno je, da mora vsak ukrep za boj proti terorizmu, ki ga sprejmejo Evropska unija in njene države članice, upoštevati temeljne pravice. Instrumenti za boj proti terorizmu ali politike, ki ne spoštujejo temeljnih pravic, pogosto delujejo v prid teroristom.
Direktiva o hrambi podatkov zahteva od držav članic, da prisilijo ponudnike elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, da hranijo podatke v zvezi z izmenjavo komunikacij najmanj 6 mesecev in največ dve leti. Ta direktiva zagotavlja pomembno varovanje v zvezi z zlorabo podatkov. Direktiva navaja, da hramba vsebine komunikacij ne spada v okvir direktive. Direktiva dodatno navaja, da mora opredeliti dostop do shranjenih podatkov nacionalna zakonodaja posamezne države članice, da morajo biti te določbe v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in morajo tudi spoštovati načeli sorazmernosti in potrebe.
To pomeni, da podatkov, shranjenih v okviru te direktive ne smejo uporabiti organi države članice za poseganje v zasebno življenje posameznika, razen v primeru, kadar je to upravičeno zaradi odkrivanja in preganjanja resnih kriminalnih dejanj. Ta direktiva navaja, da so dosegljivi shranjeni podatki le za pristojne nacionalne organe. Očitno to pomeni, da shranjenih podatkov ne morejo uporabljati podjetja ali fizične osebe. Dejstvo, da je dostop do shranjenih podatkov ponovno omejen pomeni, da se ne sme uporabljati za javni nadzor.
Poleg tega tudi direktiva 59/46/ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in direktiva 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij zadevata podatke, shranjene v okviru direktive.
Končno, direktiva o hrambi podatkov je ključna za učinkovitejše delo policije in nadzor, odkrivanje ter preučevanje teroristov, medtem ko zagotavlja spoštovanje zasebnega življenja posameznikov in varstvo osebnih podatkov. Komisija bo zagotovila, da države članice direktivo izvajajo in uporabljajo v skladu s temeljnimi pravicami.
Gay Mitchell
Zahvaljujem se gospodu komisarju za odgovor. Gospod komisar se zaveda, da je prejšnji teden odstopil s svojega položaja v Parlamentu minister v senci za notranje zadeve v Britaniji, nekdanji minister za evropske zadeve gospod David Davies, in sicer načeloma zaradi poseganja države v zasebnost posameznika. Ne glede na merila, povezana z njegovim odstopom se strinjam z njegovo zaskrbljenostjo. Država ne bi nikoli predložila naenkrat določenemu parlamentu ali Evropskemu parlamentu nekaterih drastičnih ukrepov, ki jih želi država ali Evropska unija sprejeti, zato se take zadeve izvajajo postopoma. Vse teroriste je treba zabeležiti.
Odrasel sem v državi, po kateri so 30 let pustošili teroristi, vendar smo hkrati imeli pravno državo, ki je varovala zasebnost državljanov. Gospod komisar, želim da razložite, kako boste proaktivno zagotovili nadaljnje spoštovanje pravic posameznikov in varstvo njihove zasebnosti.
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospa predsednica, povedati moram, da je obvestilo 15 držav članic Komisijo glede svojih instrumentov za prenos direktive o hrambi podatkov, pri čemer je začela Komisija postopke za ugotavljanje kršitev proti vsem državam članicam, ki jo o teh ukrepih niso obvestile do konca novembra 2007.
Da odgovorim na vaše vprašanje, Komisija je oblikovala strokovno skupino, ki bo pomagala Komisiji pri analizi učinkovitosti direktive in uresničevanju ravnovesja, ki ga zahtevate. Komisija bo v septembru 2010 izdala poročilo, ki bo preučilo prispevek direktive k preiskovanju, zaznavanju in preganjanju resnih kaznivih dejanj. Zato bo jasno preučila Komisija vsako opazko, ki ji jo bo predložila država članica ali delovna skupina, ustanovljena v okviru direktive.
Resnično je treba zagotoviti, da je to v skladu z direktivo o hrambi podatkov in direktivo o varstvu podatkov. Tudi če se pojavi posamezna kršitev pri varstvu podatkov menim, da bomo lahko v zvezi s tem takoj ukrepali.
Menim, da smo resnično poskušali ugoditi zahtevam v zvezi z bojem proti terorizmu in jih uskladiti z varovanjem temeljnih pravic. V vsakem primeru se moramo na to osredotočiti, pri čemer si bom za to, gospod Mitchell, znatno prizadeval.
Armando França
(PT) Kot vemo, je to področje mogočega konflikta med temeljnimi pravicami, spoštovanjem temeljnih pravic in varnostjo. Vendar menim, da je to področje, za katerega je ključno sodelovanje.
Gospoda komisarja želim vprašati, kakšna je raven sodelovanja pri izvajanju direktive med nacionalnimi organi za varstvo podatkov v zvezi s hrambo podatkov. Vsaka država članica ima specializirane nacionalne organe, pri čemer se mi zdi, da je vloga Komisije spodbuditi in podpirati to sodelovanje med zadevnimi organi.
Ali se je na tem področju dosegel kakšen napredek, gospod komisar?
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Prav imate, gospa predsednica: zagotoviti moramo spoštovanje do varstva podatkov. V vsakem primeru zagotavlja nadzor nad razmerami evropski nadzornik za varstvo podatkov skupaj z nami. Prav imate, potrebujemo sodelovanje: imamo člen 39 o delovni skupini, ki vključuje organe različnih držav članic in si posebno prizadeva za dodatno izboljšanje spoštovanja do varstva podatkov, kar je izpostavil gospod Mitchell.
Menim, da na področju sodelovanja napredujemo. To delovno skupino lahko imenujemo "delovna skupina člena 39," ker člen 39 direktive navaja, da se morajo sestati neodvisni organi za varstvo podatkov vsake države članice. Menim, da je to dobro orodje in ga je treba uporabiti. To je vse, kar vam lahko povem.
Zadeva: Evropski nalog za prijetje
Evropski nalog za prijetje se zdaj široko uporablja za zagotovitev prijetja in predaje osumljencev kaznivega dejanja v Evropski uniji ter bo imel ključno vlogo pri boju proti terorizmu in sodnemu pregonu obtoženih resnih kaznivih dejanj. Vendar ga je vsaj v začetnih stopnjah spremljala določena raven pravne negotovosti. Preteklo poročilo britanskega zgornjega doma je opozorilo, da evropski nalog za prijetje mogoče ne bo v celoti učinkovit med državami članicami, dokler se ne opravi ta negotovost.
Ali lahko pojasni svoje stališče Komisija glede tega, kako učinkovito so bila rešena začetna vprašanja in kako učinkovito zdaj deluje evropski nalog za prijetje? Katera vprašanja, če sploh katera, obravnava Komisija kot težavna in kako jih bo reševala?
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Zahvaljujem gospodu Moraesu za izpostavljanje tega pomembnega vprašanja. Evropski nalog za prijetje je resnično zagotovil znatne rezultate. Glavna sprememba je vzajemno priznavanje sodnih odločb sodišč, pri čemer dvojna kriminaliteta ne velja več za 32 resnih kaznivih dejanj. Zato postopki trajajo manj časa.
V primerjavi z dolgotrajnim postopkom izročitve, ki običajno zahteva več kot eno leto, postopek predaje v okviru evropskega naloga za prijetje v povprečju zahteva le 43 dni. Vse to dejansko opravljajo sodišča.
Nov postopek široko uporabljajo države članice. V letu 2006 je bilo izdanih 6 752 evropskih nalogov za prijetje. Skupno 2 042 ljudi je bilo aretiranih prek evropskega naloga za prijetje in 1 892 ljudi je bilo uspešno predanih. Več kot petina posameznikov, predanih v skladu s postopkom evropskega naloga za prijetje je bilo državljanov držav članic izvršiteljic.
Če pomislimo, da smo imeli v letu 2006 skoraj enako število nalogov za prijetje kot je bilo postopkov v 10-letnem obdobju, potem je jasno, da je evropski nalog za prijetje uspešen. Začetne ustavne težave v določenih državah članicah so bile premagane.
Kljub temu moramo priznati, gospod Moraes, da v smislu predaje državljanov občasno ugotavljamo uporabo starih postopkov izročitve, kar pomeni, da nekaterim državam članicam in določenim kazenskim pravosodnim sistemom še vedno primanjkuje zaupanja. Vendar menimo, da bo to pomanjkanje zaupanja postopoma izginilo in bo sistem lahko optimalno deloval.
Glede na analizo prenosa okvirnega sklepa v zakonodajo držav članic je poročala v letih 2005 in 2007 Komisija o delovanju evropskega naloga za prijetje. To je razkrilo določene prilagoditve v državah članicah.
Zdaj se izvaja vrsta medsebojnih pregledov, v katerih sodeluje Komisija kot opazovalka. To pregledi se bodo zaključili v začetku leta 2009. Takrat bo predstavila Komisija na podlagi rezultatov teh pregledov novo poročilo, ki bo opredelilo različne prakse, pomanjkljivosti in vprašanja, preučena na ravni EU, da se dodatno izboljša delovanje evropskega naloga za prijetje, čeprav menim, da le-ta ostaja ena od glavnih zgodb o uspehu v zvezi z načelom vzajemnega priznavanja.
Claude Moraes
Gospod komisar je pravilno povedal, da je evropski nalog za prijetje ukrep, ki ga državljani Evropske unije pričakujejo v okviru portfelja pravosodja in notranjih zadev. Smiselno je, da izhaja iz zelo dolgotrajnih in razvlečenih postopkov izročitve.
Vendar ga želim pozvati, da pokaže oseben interes in vključenost v način prenosa nekaterih držav članic tega okvirnega sklepa. (Komisija je do tega kritična.) Pozvati ga želim tudi, da osebno obravnava dejstvo, da vztrajajo nekatere države članice pri starih postopkih, zaradi česar evropski nalog za prijetje ni tako učinkovit, kot bi bil lahko.
Dosegli smo nekaj zelo pomembnih uspehov, vendar so bili ti zmanjšani zaradi pomanjkanja dobrega prenosa in izvajanja te direktive, ki bi lahko bila zelo pomembna za prihodnost na področju pravosodja in notranjih zadev.
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospod Moraes, najprej vas želim opozoriti, da glede na sedanje pogodbe Komisija ni pristojna za vzpostavitev postopkov za ugotavljanje kršitev proti državi članici, če se med postopki nadzora in revizije ugotovi nepravilno izvajanje okvirnega sklepa. Kljub temu vam lahko zagotovim, da bom tesno spremljal izvajanje evropskega naloga za prijetje. Forum na področju pravosodja, ki se bo zdaj redno odvijal, je priložnost, da spodbudimo sodnike iz vseh držav članic k skupnemu delovanju. Prav tako to priložnost izkoriščamo za spodbujanje pravilne uporabe evropskega naloga za prijetje. Zahvaljujem se vam za to vprašanje in vam zagotavljam, da si bomo v zvezi s tem kar najbolj prizadevali. Dodati želim, da nam bo tudi krepitev Eurojusta omogočila boljšo uporabo evropskega naloga za prijetje.
Armando França
(PT) Gospa predsednica, gospod komisar, kot odvetnik sem na sodiščih preživel 17 let, zato dobro poznam razmere na področju pravosodja v Evropi, ki jih splošno gledano zaznamuje njegova počasnost, tj. izredna počasnost. To je nekaj, kar moramo skupaj rešiti.
Evropski nalog za prijetje je zelo pomemben, dejansko je najpomembnejši. Poleg tega je ključno, da njegovo pomembnost razumejo tudi države članice in jo sprejmejo.
Zavedamo se, da Komisija ni pristojna za določanje sankcij, vendar lahko spodbuja in stimulira razmere, pri čemer v celoti podpiram besede mojega kolega, vendar poudarjam še dodaten pomemben vidik, gospod komisar, ki je zagotovo v vaši pristojnosti, tj. spodbujanje sodelovanja med policijo in pravosodnimi organi. Ključno je, da se spodbuja v državah članicah sodelovanje med policijo in pravosodnimi organi ter med Komisijo in Evropskim institucijami.
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Resnično imate prav, evropski nalog za prijetje mora biti uspešen, ker pomeni dejansko sprejetje sistema vzajemnega priznavanja. To pomeni, da so zdaj začeli resnično sodelovati različni pravosodni organi v ozračju zaupanja. Zato mora ponazarjati primerna uporaba evropskega naloga za prijetje, ki je znatno pospešila in poenostavila postopke, to novo pravosodje, za katero zahtevate, da je hitrejše in enostavnejše.
To je vse, kar vam lahko povem. Še naprej bomo tesno spremljali uporabo evropskega naloga za prijetje, za katerega menim, da je eno od najboljših orodij, ki jih imamo zdaj za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, vendar ga je jasno treba še dodatno izboljšati.
Predsednica
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
Predsednica
S tem se zaključuje čas za vprašanja.
(Seja je bila prekinjena ob 19.50 in se je nadaljevala ob 21.00.)
