Prednostne naloge proračuna za leto 2011 - oddelek III - Komisija - Proračunske smernice za leto 2011 - drugi oddelki (razprava)
Predsednica
Naslednja točka je skupna razprava o:
poročilo gospe Jędrzejewske v imenu Odbora za proračun o prednostnih nalogah proračuna za leto 2011 - oddelek III - Komisija in
poročilo gospe Trüpel v imenu Odbora za proračun o smernicah za proračunski postopek 2011, oddelek I - Evropski parlament, oddelek II - Svet, oddelek IV - Sodišče, oddelek V - Računsko sodišče, oddelek VI - Evropski ekonomsko-socialni odbor, oddelek VII - Odbor regij, oddelek VIII - Evropski - varuh človekovih pravic, oddelek IX - Evropski nadzornik za varstvo podatkov.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Gospa predsednica, proračunski postopek za leto 2011 je zelo poseben in izjemen, ker zadeva prvo proračunsko leto, ki se bo začelo in bo odobreno v skladu z določbami Lizbonske pogodbe. Lahko bi rekli, da smo pri tej vaji pionirji, zato imamo seveda določeno odgovornost. Lizbonska pogodba Parlamentu na področju proračuna daje dodatne pristojnosti. Od nas je zdaj odvisno, kako te pristojnosti uporabimo, računamo pa na konstruktiven dialog z Evropsko komisijo in Svetom, da se nove možnosti, ki jih zagotavlja Lizbonska pogodba, lahko najbolje in najučinkoviteje izkoristijo.
Zelo pomembna nova značilnost, ki jo uvaja Lizbonska pogodba, je, da bomo zdaj imeli dve obravnavi proračuna. To pomeni, da bosta Parlament in Svet imela le po eno obravnavo. To seveda predstavlja poseben izziv - glede discipline. Kot Parlament moramo biti disciplinirani, kajti imeli bomo - če povem preprosto - samo eno priložnost. Ne bo še ene - druge priložnosti. Na usklajevalnem sestanku moramo ugotoviti številne zadeve. Če naj se novi proračunski postopek jeseni učinkovito nadaljuje, moramo sodelovati in biti disciplinirani.
To leto je izjemno tudi zato, ker zaradi pozne izvolitve Evropske komisije ta še ni imela priložnosti, da predstavi svojo letno strategijo politik. Zato je hkrati izjemno in zanimivo, da je Evropski parlament tisti, ki prvi izraža svoje misli in prva mnenja o proračunu za leto 2011 prihajajo v obliki tega poročila in da to ni Evropska komisija, kot je bilo pri vsakem "običajnem" letu.
Zakaj še je leto 2011 tako posebno? Proračun za leto 2011 je peti proračun v večletnem finančnem okviru. Kot veste, večletni finančni okvir zajema leta 2007-2013. Veliko smo se naučili že med štirimi predhodnimi proračunskimi postopki. V poljščini temu rečemo, da smo prišli do stene. V angleščini pravijo, da so dosegli zgornjo mejo. Kakorkoli že rečemo, smo v razmerah, kjer se večletni finančni okvir izčrpava. Pravzaprav dosegamo steno v trenutku, ko so rezerve zelo majhne, kakršen koli manevrski prostor Parlamenta pa se je temeljito zmanjšal. Rezerve so zelo majhne. Še zlasti zaskrbljujoče so rezerve pod proračunsko postavko 1b - okrog 1 milijon EUR, in pod postavko 3b - okrog 9 milijonov EUR. Zato so naše možnosti seveda omejene in zato poročilo Odbora za proračun tako močno zahteva, pričakuje in predlaga ambiciozen pregled in revizijo večletnega finančnega okvira, ne le zato, ker se praznijo rezerve, ampak tudi zato, ker bo ob izvedbi pregleda potrebno upoštevati obsežne proračunske posledice Lizbonske pogodbe.
Lizbonska pogodba daje Evropski uniji nova pooblastila na področjih, kot je vesoljska politika. Pomembno je tudi, da ustanavlja Evropsko službo za zunanje delovanje. Prav tako je bistven razmislek o proračunu in o tem, kako nameravamo uresničiti strategijo EU 2020. Večletni finančni okvir ne predvideva nobene od teh obveznosti. Zdaj moramo začeti razpravo o tem, kako financirati te nove načrte in ambicije.
Zelo bi si želela - in poročilo Odbora za proračun nosi to sporočilo -, da naj bo vodilno načelo proračuna za leto 2011 mladina. Mladi so že zdaj gonilna sila in prihodnost Evrope. Izobraževanje in vlaganje v mladino je tudi vlaganje v sedanjost in prihodnost Evrope, družbe in gospodarstva. Rada bi poudarila, kako pomemben trenutek v življenju je prehod iz šolskega okolja, akademskega učenja in izobraževanja v prvo službo. To je zelo težek trenutek, še zlasti v času krize. Želela bi omeniti nekaj statistike: 21 oseb v starosti med 15 in 24 let je brezposelnih. Zelo pomembno je, da Evropska unija ni brezbrižna do tega težkega vidika in da sodelujemo, da se bo mladim ta težek trenutek prehoda od izobraževanja na trg dela olajšal.
Rada bi poudarila, da moramo v dobi hitro napredujoče tehnološke spremembe in tudi demografske spremembe ustvariti družbo, temelječo na znanju, z državljani, ki so v svojem življenju sposobni spreminjati svojo usposobljenost in poklicno delovanje, ki jim je dana možnost narediti takšno spremembo in ki so v tem procesu deležni podpore Evropske unije. Podpora Evropske unije naj bi vključevala programe mednarodne izmenjave na akademski ravni kot tudi praktičnih izkušenj in usposabljanja, tudi na strokovni ravni. To bo obenem povečalo raven družbene vključenosti in pretoka znanja in bo evropskim državljanom omogočilo, da bodo resnično mobilni. Mobilnost je, kot veste, povsem upravičeno temeljna svoboščina, ki jo zagotavljajo pogodbe in ustanovitev učinkovitega notranjega trga.
Sedaj bom preklopila na angleščino, ker bom nadomestila gospo Helgo Trüpel. Tako zdaj igram drugačno vlogo, ki ne zadeva proračuna Evropske komisije, ampak proračun drugih institucij in Parlamenta. Govor sem pripravila v angleščini, zato menjam jezik.
Na tej stopnji postopka je namen resolucije naslikati splošno sliko - še zlasti v proračunskem okviru - in izdati smernice za administrativne proračune različnih institucij, kar vključuje Evropski parlament in izključuje Komisijo, o kateri sem prej govorila.
Splošni okvir je, da so okoliščine, v katerih se bo sprejemal proračun za leto 2011, polne izzivov, kajti rezerve za leto 2011 so zelo omejene, in ker je uspešno izvajanje Lizbonske pogodbe prednostna naloga vseh evropskih institucij. Začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe spreminja postopek za sprejetje proračuna in zato zahteva še tesnejše sodelovanje in dialog med institucijami. Medinstitucionalno sodelovanje zajema več vidikov - kot so zmogljivosti glede prevajanja in zaposlovanje - in izmenjavo dobrih praks in izboljšanje učinkovitosti je mogoče doseči na področjih, ki se do zdaj v tem okviru niso upoštevala, kot so EMAS, politike nediskriminacije in delo na daljavo.
Odbor za proračun se že dolgo zaskrbljen glede razvoja srednje- in dolgoročne izgradnje stavb, ne le kar zadeva Parlament, ampak tudi ostale institucije. Zaradi negotovosti v zvezi z obsegom in zasnovo proračuna zunanje službe in odločitvijo sodišča glede prilagajanja plač je finančno stanje pri postavki 5 še bolj nepredvidljivo.
Če se posebej posvetim proračunu Evropskega parlamenta, je dokument službe s smernicami vseboval naslednje cilje proračuna Parlamenta: razvoj strokovnega znanja poslancev, kar zadeva raziskovalne zmogljivosti in informativne sestanke v knjižnici, ter prilagajanje vidikov, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe. Zato odbor poudarja zakonodajno odličnost, ki je najvišja prednostna naloga.
Janusz Lewandowski
član Komisije. - Gospod predsednik, nocoj sem razpoložen za poslušanje. Poslušam o prednostnih nalogah Parlamenta za leto 2011, kot sem poslušal smernice Sveta, ki so bile sprejete 16. marca. Strinjam se z vsemi glavnimi točkami in strinjam se, da to ni rutinski letni postopek zaradi dveh razlogov, ki ju omenja poročevalec Parlamenta:
Prvi je ta, da se prilagajamo okolju po-Lizbonske pogodbe. Delno smo se že prilagodili, vendar je nekaj dela še treba opraviti. Dobro sodelovanje med institucijami je zaradi ene same obravnave v Parlamentu potrebno bolj kot kdajkoli.
To, kar je že dogovorjeno, je nekaj ureditev prehodnih obdobij, o katerih je bil dogovor sprejet v novembrskem spravnem postopku. Vse od leta 1975 je vzpostavljen in potrjen pragmatični časovni razpored, ki dopušča predvidljivost proračuna. Ostanejo le podrobnosti v Spravnem odboru. To je zdaj bistveno glede na eno samo obravnavo letnega proračuna. Zato bo Komisija jutri med potekom trialoga predstavila podrobnosti, o katerih se bo razpravljalo, in kako se lahko dogovorimo o podrobnih določbah usklajevanja preden se postopek za leto 2011 začne.
Drugi razlog, zaradi katerega letni postopek ni rutina, je, da smo v Evropi po krizi, kjer se številne države članice spopadajo s proračunskimi primanjkljaji in zadolženostjo in drugimi problemi, ki predstavljajo še večji izziv. Zato bi morali bolj kot kdaj koli pomen pripisovati dobremu finančnemu poslovodenju, natančnim napovedim in pametnemu izvajanju proračuna.
Proračunske postavke, kjer se zdi premalo sredstev, je lahko odkriti. Tukaj se navezujem na postavki 1a in 4. Zaradi duha sodelovanja lahko finančno perspektivo med postopkom štirikrat spremenimo, t.j. štirje letni postopki.
Naši zaključki naj bi bili zastopani v poročilu o delovanju medinstitucionalnega sporazuma, ki bo izdan na isti dan kot osnutek proračuna, 27. aprila, in poslan v Parlament.
Naš poročevalec in tokrat ne moj poročevalec, ampak parlamentarna poročevalka Sidonia Jędrzejewska (moje službe se zdaj usposabljajo, da bi pravilno izgovorile ime poročevalke) pravilno postavlja mladino in priložnosti za mlade na osrednje mesto v poročilu. Z drugimi besedami, poročilo o prednostnih nalogah jasno nadgrajuje postavko 3. Ta se nanaša na izobraževanje in mesto mladih na trgu dela in je v tem smislu upravičena glede na število brezposelnih.
Prav tako pa je pomembno, da izpolnimo obljube iz načrta oživitve. In to je tisto, kar je pomembno za državljane Evrope.
Pomembno je izvajanje. To naj bi do leta 2011 potekalo pri primerni hitrosti. Učinkovitost administracije je tudi pomembna in poudariti moram, da Komisija kljub prilagajanju Lizbonski pogodbi letos ne bo zahtevala novih delovnih mest.
Osnutek proračuna naj bi sprejeli na kolegiju 27. aprila in, kot je navada, ga takoj še isti dan predstavimo članom Odbora za proračun v Parlamentu.
Zato se že veselim začetka postopka za 2011. Obljubljam duha dobrega sodelovanja, ki ga bomo tokrat zaradi prototipnih postopkov, ki naj bi jih preskusili, res potrebovali,
Thijs Berman
poročevalec mnenja Odbora za razvoj. - (NL) Gospod predsednik, v gospodarski krizi je neizogibno pod pritiskom tudi proračun EU; to je povsem običajno. Tudi Bruselj mora paziti, kako se potroši vsak javni evro. Kljub temu - in zdaj govorim v imenu Odbora za razvoj - mora vlaganje v države v razvoju ostati prednostna naloga. Trajnostna rast v revnih državah bo ljudem dala priložnosti, ki jih trenutno nimajo. Ne samo to, tudi njihov razvoj tvori del rešitve naše krize. Države v razvoju so trg in sicer hitro rastoči. Evropa bo morala svoja sredstva porabiti bolj modro, na primer z združevanjem subvencij in posojil za mikrofinančno podporo. Boljši dostop do finančnih storitev v revnih državah bo ljudem v teh državah prav tako pomagal k doseganju ambicij. Obvarovati moramo proračun za razvojno sodelovanje ne glede na to, kako težko je to. Evropski komisar za razvoj, Andris Piebalgs, mora še naprej nositi odgovornost za svoj proračun, in ne visoka predstavnica Ashtonova, kot se zdi trenutna namera. Navsezadnje možnosti za zmanjšanje revščine ne smejo nikoli biti odvisne od naših diplomatskih interesov.
José Manuel Fernandes
Pozdravljam dejstvo, da lahko na proračun za leto 2011 gledamo kot na proračun "mladine". Kot tak prispeva k sprejemu predlogov, ki smo jih predložili, da bi pomagali mladim na primer pri dostopu do zaposlitve, kar velja tudi za tako imenovano pobudo prve zaposlitve Erasmus. Spodbujanje podjetništva med mladimi, zagotavljanje pobud in krepitev inovacij in digitalne agende so drugi predlogi, ki bodo prispevali k trajnostnemu gospodarskemu razvoju v Evropi in se bodo odražali v ustvarjanju novih delovnih mest.
V zvezi s proračunom Parlamenta velja upoštevati, da Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) podpira proračun, ki je tako trajnosten kot strog in v katerem je vsaka stroškovna postavka utemeljena. Verjamemo in priporočamo, da bi moral Parlament opustiti proračunski model, ki izključno prirasten. Prav res bi se moral približati ničelnemu proračunu, ki omogoča učinkovitost in tako tudi prihranke. Da bi koncept trajnosti, natančnosti in učinkovitosti postal stvarnost, je treba določiti dolgoročno nepremičninsko politiko.
Vse bolj temeljito moramo preučiti, kakšni so naši stalni izdatki. Temu mora slediti analiza stroškov in koristi različnih politik, ki se izvajajo. Še enkrat bi radi poudarili, da bi morala biti odličnost v oblikovanju zakonodaje glavna prednostna naloga Parlamenta in da mora naša institucija za dosego tega imeti na voljo potrebna sredstva. Začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe, ki zahteva eno samo obravnavo proračuna, bo zahteval več sodelovanja in več dialoga. Kar se nas tiče, mora ta dialog biti pošten. Zavezani smo, da to zagotovimo.
Francesca Balzani
Gospod predsednik, Gospe in gospodje, smernice za proračun leta 2011 so prvi korak k naslednjemu evropskemu proračunu, zelo odločen korak.
V odboru za proračun smo si močno prizadevali, da bi ugotovili določljive prednostne naloge, ki izpostavljajo evropske ukrepe. Prva prednostna naloga so mladi, ne le ker so vir, na katerega se osredotočijo inovacije, raziskave in razvoj, ampak tudi zato, ker so osnovno izhodišče za daljnovidne socialne politike.
Vendar je tudi strategija 2020 glavna prednostna naloga: reševanje problema brezposelnosti, podnebne spremembe in predvsem potreba po pristnem in praktičnem izvajanju te nove strategije za prihodnost, dodelitev zadostnih sredstev brez kompromisov in zmanjšanja.
Vendar so te smernice tudi zelo realen prvi korak. V finančni perspektivi je veliko manj manevrskega prostora in to pomeni, da so sredstva za izvajanje najpomembnejšega: novih ukrepov, nezadostna. To je še zlasti občutljivo glede prve postavke, postavke za konkurenčnost, rast in zaposlovanje.
Obstaja pa še drugo pomembno vprašanje: proračun mora biti tudi izredno prožen in sposoben hitrega odziva na potrebe državljanov, potrebe ljudi in spreminjajoče se potrebe. Tako obstajajo prednostne naloge, pa tudi osnovni pogoji, potrebni za to, da bo proračun res koristen instrument, ki Evropi pomaga pri rasti.
To vključuje zadostna sredstva, jasno začrtano izvajanje prihodnjih strategij, predvsem strategije 2020, in nazadnje odločnih rešitev za prožen instrument - ki nam sam zase - lahko omogoči spopadanje s prihodnjimi izzivi.
Ivars Godmanis
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, poudariti želim tri točke.
Prvič, glede strukturnih skladov - približno 35 % proračuna. Samo pol tako dobro nam gre kot v obdobju 200-2006. Trenutna stopnja črpanja v vseh skladih je 14 %, prej pa je bila 25 %. Zato se pojavlja vprašanje, kako izvajati in kako izpolniti ta del proračuna. Sicer se bomo znašli v razmerah, kjer se denar ne po porabil. Po drugi strani bi to lahko bila rezerva.
Drugič, izplačati moramo nekaj zahtevkov iz prejšnjega obdobja in Komisija v ta namen načrtuje pet milijard. Menim, da v državah, ki niso zahtevale več kot šestmesečno povračilo stroškov, ne bodo zaprosili za ves denar. Prav tako se pojavlja vprašanje, ali se bo denar uporabil ali ne.
Nekaj moram povedati še o dveh resnih zadevah glede prenašanja proračunov iz leta v leto. V proračunu za kmetijstvo za leto 2009 so plačila za razvoj podeželja znašala 2 milijardi EUR manj kot leta 2008. Zdaj naj bi se izplačalo več denarja, vendar je vprašanje, ali bodo vsi projekti leta 2010 izpolnjeni ali ne.
In na koncu, glede sedmega okvirnega programa. Če si pogledamo postavko 1a v zvezi z sedmim programom za raziskave in razvoj, bodo plačilo znatno manjša kot leta 2008. Zato je vprašanje, ali bo izvajanje zadovoljivo. Potem lahko proračun načrtujemo v skladu z razmerami. Tudi na drugih področjih imamo toliko potreb. So to rezerve ali ne?
Zbigniew Ziobro
Gospod predsednik, predlog resolucije Evropskega parlamenta o prednostnih nalogah za proračun leta 2011 vsebuje odstavek, ki nas spomni, da financiranje prednostnih nalog ne sme biti škodljivo za temeljna področja politike Evropske unije, kot so kohezija ali strukturne politike ali skupna kmetijska politika. Ta odstavek ima lastnost določbe, ki je ob upoštevanju prej opredeljenih prednostnih nalog proračuna nujna. Te prednostne naloge so daleč od tega, kar bi si želeli.
Zdravilo za bolezen krize , ki zažira Evropo, naj bi bilo predvsem inovacija. Vendar pa predlog prezre dejstvo, da najrevnejše regije v Evropi pogosto nimajo na voljo pogojev za razvoj inovativnosti. Obstajajo države, kjer se temelji modernega gospodarstva dejansko šele oblikujejo. Če naj bo Evropa celina enakih možnosti, je odgovor na te razmere zlasti kohezijska politika in strukturna politika. Predvsem v krizi bi se morali spomniti na ta vidik politike EU, še zlasti vidika solidarnosti, da ne bomo še poglabljali delitve celine na revne in bogate predele.
Miguel Portas
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Danes začenjamo razpravo o širokih smernicah za proračun za leto 2011 in mladi so predlagana prednostna naloga. To prednostno razvrščanje je še posebno pomembno v trenutku ali v obdobju življenja, ko se prehaja med študijem in delovnim trgom. Ta prednostna naloga je sama po sebi nekaj, kar se podpira.
En predlog je na primer oblikovanje programa prve zaposlitve Erasmus. Problem je v tem, da je v politiki hudič skrit v podrobnostih. O čem govorimo, ko se pogovarjamo o "prvi zaposlitvi Erasmus"? Kako bomo to izvajali? S preusmerjanjem sredstev k študentom ali z oblikovanjem novega programa s svežim denarjem? To pa ni le podrobnost, kar prav tako ni vprašanje ali si bo Erasmus prizadeval glede negotovih zaposlitev ali raje spodobnih zaposlitev, ki bodo mladim ljudem predstavljale resnično prihodnost. Je to konec koncev program, ki se bo boril proti brezposelnosti, kot je njegov namen? Ali bo to na koncu program, ki si preprosto prizadeva za prikrivanje brezposelnosti? Mislim, da ta vprašanja vodijo v srž razprave. Najbolj primerno vprašanje leta 2011 bo še vedno brezposelnost, ki se bohoti v EU. Naša odgovornost je, da se spopademo z brezposelnostjo.
To bi moralo predstavljati izziv za evropski proračun, vendar je proračun za leto 2011 talec finančnega okvira, glede katerega so se dogovorili za sedem let in se kljub krizi ni spremenil. Brez temeljitega in nepopustljivega pregleda tega finančnega okvira, bo proračun, ki naj bi ga odobrili ob koncu leta, obsojen na stagnacijo in drugorazrednost, pa čeprav sprejmemo najboljše prednostne naloge tega sveta. Ne bodo nič več kot le namere in bodo imele le neznaten vpliv na zgradbo proračuna.
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, predlagano 6,5 % povečanje proračuna za leto 2011 je le še en pokazatelj, kako se je ta parlament oddaljil od stvarnega sveta in interesov volivcev.
Kako lahko v običajnih razmerah, da ne govorim o kriznih časih, našim volivcem razložimo, da skupni stroški, ki jih plačujejo za vsakega od nas, presegajo 2 milijona GBP letno? Kako naj jim povemo, da če želijo imeti parlament na visoki ravni - na kar so nekateri ponosni -, je to nekaj, za kar morajo plačati? Kako razložimo vsem tistim, ki izgubljajo svoja delovna mesta, da mi, evropski poslanci, zaradi Lizbonske pogodbe potrebujemo več osebja? Ali da je treba uslužbencem tega parlamenta povečati dohodke, ker bolj trdo delajo?
15 % mladine, ki je brezposelna v Združenem kraljestvu ali, kar je še slabše, 45 % mladine, ki je brezposelna v Španiji ne bodo razumeli, kako jim bo to povišanje pomagalo dobiti službo. Številni izmed njih so precej dobro izobraženi. Manjkajo jim zaposlitvene priložnosti. Sama jim, iskreno povedano, ne bi znala odgovoriti, če bi zastavili to vprašanje.
Ali lahko kdo mojim volivcem razloži, kako jim bo dejstvo, da ima ta parlament dva sedeža, enega v Bruslju in enega v Strasbourgu, pomagalo odplačevati hipoteke, nahraniti in izšolati otroke, kajti to je velik delež stroškov v višini 2 milijonov GBP, o katerih sem prej govorila.
Kar zadeva Komisijo, je prelepo govoriti o plemenitih ciljih, kot so vlaganje v mlade in izobraževanje, spodbujanje učenja jezikov in podpora inovacijam za gospodarski razvoj in ustvarjanje delovnih mest v Evropi, vendar poročilo revizorjev nič ne govori o tem, kako se porabljajo sredstva Evropske unije, prav tako neporavnane obveznosti ne kažejo na to, da je EU dobra v načrtovanju.
Zato nikakršen predlog glede povišanja proračuna ni dopusten ...
(Predsednik je prekinil govornico)
Angelika Werthmann
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, prednostne naloge za proračun Evropske unije za leto 2011 se vrtijo okrog gospodarske in finančne krize. S tem so povezana pozitivna skupna prizadevanja za izvajanje izhodne strategije, ki je kolikor je mogoče celovita in socialno pravična.
Rada bi se osredotočila na dva vidika. Prvič, osrednji element proračuna za leto 2011 je usmerjenost v mlade ljudi. Vsekakor bodo igrali ključno vlogo v prihodnosti Evrope. Vlaganje v mlade ljudi pomeni, da danes razmišljamo o Evropi jutrišnjega dne.
Drugič, obstoječe razmere zelo nazorno kažejo, kako hitro lahko propadejo delovna mesta, celo na močnem gospodarskem področju. Strategija 2020 se osredotoča tudi na inovacije. Upanje, ki je upravičeno povezano s tem, bo ustvarilo nova delovna mesta in ublažilo socialne težave.
László Surján
(HU) Kolegi, vsi vemo, da potrebuje proračun Evropske unije resne reforme. Vemo tudi, da teh reform ni mogoče izvesti v okviru enoletnega proračuna. Kaj je naša težava? Naša velika težava je, da je proračun izjemno neprožen. Ne moremo ustrezno premagovati vsakodnevnih izzivov in celo letnim izzivom smo stežka kos. Seveda je malo manevrskega prostora, možnosti so omejene. Poročevalka je izdelala uravnotežen predlog. Upoštevala je realnost situacije in oblikovala trdne cilje. Upam, da bo Parlament temu sledil ter podprl besedilo in predloženi predlog.
Zlasti dobro za nas je, da se obrnemo proti mladim ljudem, sicer se bodo mladi obrnili proč od nas, proč od koncepta Evrope. Rad bi še nekaj minut govoril o kohezijski politiki. Kohezijska politika ni neka oblika dobrega dela. Res je, da so ogromni razkoraki med razvitimi in nerazvitimi regijami. Prizadevamo si odpraviti te razlike ali jih vsaj zmanjšati. Toda ko dvignemo regijo, se poveča konkurenčnost vse Evrope ter postanemo močnejši in boljši spričo globalne konkurence, pod predpostavko, seveda, da države članice izkoristijo priložnosti, da denar ne ostane neporabljen in da porabljeni denar prinese rezultate. Sicer je to največja možna potrata. Celo večja kot v primeru dveh sedežev, če se izvajajo programi, ki ne dajo potrebnih rezultatov. Upam, da bo v zvezi s tem dosežen napredek. Odbor za proračun bi zelo rad, da dobimo vrednost za naš denar. Hvala za vašo spoštljivo pozornost.
Derek Vaughan
Gospod predsednik, pozdravljam to poročilo o proračunskih smernicah Parlamenta in pozdravljam razpravo o naših prednostnih nalogah, da Parlamentu zagotovimo možnost opravljanja dela.
Prvotno poročilo je bilo morda nejasno in splošno, kar je razumljivo. Toda spremembe na stopnji odbora so zagotovile, da smo zdaj razjasnili, kaj je pomembno. Odbor za proračun je poskusil uravnovesiti potrebo po priznavanju naših lastnih odgovornosti po Lizboni s potrebo po čim manjšem povečanju porabe, kar je še posebej pomembno, ker so rezerve in javne finance tako pičle. Prepričan sem, da bodo to upoštevali vsi poslanci.
Zato je ključno, da opredelimo naše prednostne naloge v teh smernicah, in seveda ne gre samo za porabo denarja. Gre tudi za iskanje možnosti za prihranek in za uporabo denarja na najboljši možen način.
Zato sem vesel, da je bila splošno priznana potreba po integriranem sistemu upravljanja znanja, ki bi združeval vse različne vire informacij za poslance in državljane.
Tudi analiza Europarl TV, ki naj bi pokazala, ali je učinkovita ali ne, je dobrodošla. Mislim, da je ključna tudi ocena dodatka za strokovno pomoč poslancem in globalnih stroškov zaposlitve dodatnih delavcev, vključno z nastanitvijo, ravno tako kot srednje- in dolgoročna strategija stavb za Parlament in druge institucije, s katerimi bi morda morali sodelovati tesneje, kot sodelujemo zdaj.
Seveda je vedno prisotno tudi težko vprašanje 20 % praga, ki je bil dogovorjen toliko let nazaj. Jaz in Odbor za proračun meniva, da bi morala o vsaki spremembi teh 20 % razpravljati Odbor za proračun in predsedstvo ter na koncu vse različne institucije. To ne bi smela biti enostranska odločitev.
Skupina S&D je vložila še nekaj sprememb, o katerih bo glasovanje potekalo jutri in za katere menimo, da bodo še dodatno izboljšale smernice. Ena sprememba kaže, da je težko vse upravne izdatke uvrstiti pod postavko 5; druga sprememba poziva k zgodnji objavi smernic in ocen, kar bi zagotovilo, da lahko odločitve sprejemamo ustrezno in pravočasno. Upam, da bodo kolegi jutri podprli ti spremembi in druge spremembe, namenjene izboljšanju smernic.
Upam tudi, da se kolegi zavedajo, da bomo morali zatem, ko se dogovorimo o teh smernicah, izpeljati težke razprave o ocenah, ki jih je pred kratkim objavil generalni sekretar. Šele nato bomo začeli govoriti o naših prednostnih nalogah in šele nato bomo imeli ustrezno razpravo, da dosežemo ravnovesje med delovanjem Parlamenta in čim nižjimi izdatki le-tega.
Carl Haglund
(SV) Gospod predsednik, v težkih gospodarskih časih, kot so zdajšnji, so proračunska vprašanja težka in občutljiva. Smernice za proračun za leto 2011 zajemajo tudi lastni proračun Evropskega parlamenta. Izdatki pod postavko 5 so bili ponavadi razdeljeni tako, da na Parlament odpade manj kot 20-odstotni delež.
Zaradi Lizbonske pogodbe ljudje zdaj govorijo, da bi moral Parlament pobrati večji delež denarja. Pregled povečane potrebe po virih, do česar lahko pride zaradi novih pooblastil Parlamenta, je vsekakor upravičen in za leto 2010 smo že prejeli več denarja prav zaradi Lizbonske pogodbe.
Obenem Lizbonske pogodbe ni mogoče uporabiti kot neke vrste stroja za razdeljevanje denarja Parlamentu. Poskrbeti moramo, da bomo lahko naredili lastno organizacijo bolj učinkovito in poskusili prihraniti, kjer je mogoče, da bi tako zagotovili sredstva za morebitne dodatne potrebe.
Zdaj ljudje pozivajo tudi k povečanju odobrenih sredstev za zaposlene, ki nam poslancem Evropskega parlamenta nudijo podporo pri našem delu. Namera je vsekakor dobra, toda zanimivo je, na primer, da so si poslanci Evropskega parlamenta v moji skupini bolj ali manj enotni, da to ni nujno in torej ni potrebno v teh gospodarsko revnih časih.
Smernice, ki naj bi jih danes odobrili, so dobre, in mislim, da jih moramo dojemati kot izziv, da kritično preučimo lastne izdatke.
Peter van Dalen
(NL) Gospod predsednik, živimo v finančno in gospodarsko težkih časih. Povsod se zategujejo pasovi in tudi javni organi morajo nadzorovati izdatke in varčevati. Poleg tega je zaupanje državljanov v evropsko politiko slabo in to me zelo skrbi. Zato bi rad predstavil dva predloga v zvezi z obravnavo naslednjega proračuna. Prvič, poslanci morajo biti ravno tako odgovorni za nadomestilo za splošne stroške v višini 4 200 EUR mesečno, kot smo za vsa naša druga nadomestila. Trenutno ni tako, kar po mojem ni pregledno. Poleg tega bom vložil spremembo v zvezi s tem, ko bomo razpravljali o poročilu gospoda Staesa na aprilskem delnem zasedanju.
Gospod predsednik, moja druga točka se nanaša na proračune nacionalnih informacijskih pisarn Evropskega parlamenta. Mislim, da so precej velikodušni in po mojem mnenju bi jih bilo treba v treh letih zmanjšati za tretjino. Kolege poslance pozivam, da podprejo ta predloga. S tem bi pokazali, da si želimo preglednost in da sebi ne nameravamo zagotoviti posebne obravnave.
Bastiaan Belder
(NL) Gospod predsednik, zaradi proračuna za leto 2011 se moramo spoprijeti s prednostnimi nalogami Evropske unije. V teh gospodarsko težkih časih mora Unija najprej sprevideti, da njeni finančni viri prihajajo iz držav članic, ki so prisiljene k drastičnim zmanjšanjem. Torej niso le države članice tiste, ki morajo uvesti zmanjšanja; tudi EU bi morala oklestiti svoja javna sredstva in jih porabiti bolj ciljno.
Imam vsebinsko vprašanje v zvezi s prednostjo, ki jo poročevalka namenja mladini. Praviloma lahko države članice socialne zadeve in zadeve mladih zelo dobro obvladujejo. Vendar bi rad izpostavil eno vprašanje, kjer je podpora EU zares nepogrešljiva. Poročilo omenja prehod mladih iz izobraževanja na trg dela. Poročevalko bi rad vprašal, ali misli posvetiti pozornost tudi posebnim potrebam ranljivih mladih ljudi. Pri tem imam v mislih mlade ljudi, ki so odrasli v otroških domovih in ki jim zelo primanjkuje poklicno usmerjanje. Prejšnji mesec sem ob obisku Bolgarije videl zares navdihujoč primer tega. Z vsem srcem pozdravljam evropsko podporo za takšne pobude držav članic, na primer v okviru strukturnih skladov. Računam na vas.
Nick Griffin
Gospod predsednik, najpomembnejša prednostna naloga vsakega proračuna bi morala biti poraba zgolj lastnega denarja. Trošenje tujega denarja brez privolitve ni priprava proračuna, temveč kraja.
Britanski davkoplačevalci so osleparjeni za 6,4 milijarde GBP v obliki neposrednih plačil EU vsako leto in še vedno nismo dosegli referenduma. Jemanje tega denarja brez demokratičnega pooblastila ni zločin brez žrtve. Letošnjo zimo je zaradi mraza umrlo petdesettisoč naših upokojencev, ker si niso mogli privoščiti ogrevanja doma. Naše vojake pobijajo talibanske bombe, ker si ne moremo privoščiti vozil s protieksplozijsko zaščito. Na tisoče žrtvam raka se odrekajo draga zdravila, ki rešujejo življenja. Vse te krivice bi bile popravljene s 6,4 milijardami GBP in še bi ostalo za osem novih bolnišnic in 50 šol.
Samo ena je lahko prednostna naloga proračuna - zmanjšati porabo in ustaviti ropanje Britanije. Naši upokojenci, vojaki in žrtve raka potrebujejo denar bolj kot EU. Za vas je to proračun. Zanje je to stvar življenja ali smrti.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Gospod predsednik, pozdravljam gospoda Lewandowskega, starega prijatelja tega parlamenta, ki zdaj sedi na drugi klopi kot poslanci.
Rad bi pozdravil tudi povratek tradicionalnega sistema proračunskih smernic. Mislim, da je to dobro, saj lahko komisar tako prisluhne proračunskim prednostnim nalogam Parlamenta, preden se sestavi osnutek proračuna.
Stvari, ki jih komisar danes posluša ali jih bo slišal, so zelo drugačne od tistih, ki jih nedvomno sliši vsak dan iz različnih splošnih strani, ki pritiskajo nanj, naj jim dodeli večji proračun.
V Parlamentu zaenkrat ne bomo pritiskali nanj. Kot ve, bomo to počeli od septembra naprej. Zaenkrat želimo samo, da je gospod Lewandowski zelo jasen glede tega, kaj predstavljajo proračunske prednostne naloge Parlamenta. Predstavljajo naše predloge.
Novi izzivi za proračun za leto 2011 se pojavljajo vsak dan. V četrti kategoriji so že novi pritiski, kjer dovoljujemo zelo majhno rezervo, ki bo še manjša, ker bo treba vključiti strategijo za Baltsko morje.
Pritiski bodo v kmetijstvu, ne le zato, ker prvič uporabljamo postopek soodločanja, temveč predvsem zato, ker ga nameravamo uporabiti prek Parlamenta in ne bomo pristali na dodatna znižanja kmetijskega proračuna zaradi financiranja drugih področij. Seveda bomo morali razrešiti tudi večno problematično vprašanje pete kategorije: upravni stroški in večja preglednost.
Še zadnja stvar: ta parlament je zelo pripravljen varčevati denar iz proračuna EU in proračuna Parlamenta. Me politične skupine pa mislim, da nismo pripravljene prenašati demagogije nekaterih ljudi, ki si prizadevajo voditi politiko.
Göran Färm
(SV) Gospe in gospodje ter zlasti naš bivši kolega poslanec, Janusz Lewandowski, ki bi ga rad pozdravil ob vrnitvi. Rad bi na kratko pokomentiral obe poročili.
Najprej bi se rad zahvalil gospe Jędrzejewski, ki je izdelala odlično poročilo. Toda mi v Skupini naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu smo vložili spremembe nekaj odstavkov, ki mislimo, da so pomembne.
Najprej moramo razjasniti, da so podnebne spremembe še vedno glavna prednostna naloga. Ne smemo zmanjšati pritiska v zvezi s tem vprašanjem zaradi neuspeha v Københavnu, temveč moramo trdo delati na izvedbi naše naloge, namreč iskanja rešitev za težavo s financiranjem.
Drugič, kar zadeva strategijo Evropa 2020: naša strategija od Unije zahteva, da vlaga v in izboljša izvajanje strategije. Proaktivno se moramo boriti za razvoj gospodarstva in za ambiciozno socialno agendo, in to so politična področja, ki preprosto terjajo več vsebine.
Med drugim moramo poslati jasno sporočilo državam članicam in Svetu, da bo treba pregledati zgornje meje proračuna za naslednja tri leta, zlasti pod postavko 1 v proračunu, to je postavko, ki se nanaša na rast in zaposlovanje.
Kar zadeva lastni proračun Parlamenta, moramo, tudi če imamo znatne potrebe, upoštevati gospodarske razmere in si postaviti velike omejitve. Okrepiti moramo Parlament in zlasti sposobnost političnih skupin, da bodo lahko izpolnile zahteve Lizbonske pogodbe. V vseh drugih vidikih pa moramo iskati rešitve za varčevanje in večjo učinkovitost. To je še posebej pomembno, ker je proračunska postavka 5, tj. za upravo, izjemno velika. Pred kratkim smo na primer razpravljali o novi službi za zunanje delovanje, ki bo vsekakor potrebovala dodatna sredstva.
Osredotočiti se moramo na osnovno nalogo Parlamenta in drugje postaviti precejšnje omejitve.
Geoffrey Van Orden
Gospod predsednik, v zaostrenih gospodarskih razmerah, ko se zmanjšuje javna poraba v vseh evropskih državah, bi morale vse institucije EU iskati načine za zmanjšanje stroškov in zapravljanja.
Parlament bi moral pri tem povesti. Namesto tega neobrzdano nadaljuje, njegovi stroški in število zaposlenih neprekinjeno naraščajo in ne pomisli na omejitve. V vsaki drugi organizaciji bi nove prednostne naloge odtehtalo zmanjšanje drugje, toda očitno ne v tem parlamentu. Poslanci Evropskega parlamenta nosijo največji del krivde v očeh javnosti, toda stanejo nas prenapihnjena birokracija, nepotrebna pretiravanja in odvečne stavbe.
Kako lahko še naprej opravičujete proračun Parlamenta za samopromocijo v višini 94 milijonov GBP, od česar se osem milijonov porabi za odvečno Europarl TV in 2 milijona GBP za bizaren projekt Hiše evropske zgodovine? Smešno je, da imate še vedno tako imenovane informacijske pisarne v vseh državah članicah, ki letno stanejo 40 milijonov, ko pa je naloga 736 poslancev Evropskega parlamenta, da odgovorijo na vsa vprašanja svojih volivcev.
Še vedno je škandalozno, da Parlament ni zahteval, da vlade držav članic naredijo konec cirkusu v Strasbourgu enkrat za vselej. Našim vladam moramo v zvezi s tem poslati jasno sporočilo in prihraniti 200 milijonov letno.
Ingeborg Gräßle  (PPE
). - (DE) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, najprej bi rada spregovorila o proračunu Komisije. Evropska služba za zunanje delovanje me posebej zanima. Vendar to še ni vključeno v proračun, ki ga bo kmalu predstavil komisar. Vendar je vprašanje, koliko bo stala, za nas ključno. Jaz sem za to, da to službo vključimo v komisijo, saj tja sodi. Nekaj je jasno: kar se bo zgodilo v tej službi, bo imelo pomembne posledice za proračun, vključno v zvezi z večletnimi programi. Večletnih programov ni mogoče upravljati zunaj Komisije. Tega nikakor ne smemo dovoliti.
Pravni gradnik, ki ga bomo izbrali za to službo, bo zelo pomemben, saj bodo od tega neposredno odvisne proračunske posledice. Zato je najbolj zanimivo pri tem proračunu tisto, česar ne vsebuje. Močno smo upali, da bo komisar lahko kmalu predložil številke, da bi videli, koliko bo po pričakovanjih vse skupaj stalo. Leta 2011 - to je že jasno - bodo področja, kjer bodo izdatki največji - vključno za to službo - predvsem z upravnega stališča, tista področja, kjer imamo najmanj manevrskega prostora. Vse je upoštevano, do zadnjega centa. Zato sem za to, da takoj pogledamo kadrovske predpise in ugotovimo, kako bi lahko prihranili. Imam tudi predlog v zvezi s posebnim dopustom uradnikov in pomočnikov, ki delajo v državah članicah, ki naj bi potovali domov na posebni dopust z vlakom. Potovanje z vlakom je treba črtati in se osredotočiti na letalske vozovnice in čas letenja.
Zdaj prehajam na proračun Parlamenta. Vsak, ki dela v tem parlamentu - in tega žal ni moč reči za vse poslance - potrebuje osebje. Zato bi rada posebej prosila, da si zagotovimo ustrezna sredstva, da bomo lahko delali. Mislim pa, da povezava s stavbami ni primerna, saj imamo tudi volilna okrožja in lahko sklepamo pogodbe o naročilu storitev. Predsedstvo bi moralo biti tako prijazno, da Poslancev ne bi nadlegovalo zaradi tega.
Imam še eno prošnjo. Predsednik Evropskega sveta še ni upoštevan v proračunu. Lepo bi bilo, če bi proračun odražal tudi njegov obstoj.
Martin Ehrenhauser
(DE) Gospod predsednik, potrebujemo drugačno EU in potrebujemo tudi drugačen proračun EU. Mislim, da potrebujemo pogum za velike odločitve. Vsekakor ne smemo obtičati v neznatnih tehničnih podrobnostih.
O proračunu EU bi rad povedal tri stvari. Prvič, potrebujemo preglednost, kar zadeva proračun EU. Na primer, koliko znašajo upravni izdatki? Obstoječi proračun EU ne nudi nobenih realnih informacij o tem.
Moja druga pripomba je povezana s prihranki. Zelo preprosto je prihraniti milijarde v proračunu EU, ne da bi se kakovost storitev, ki jih zagotavljajo institucije EU, zmanjšala. Na primer, lahko bi zaprli številne agencije EU. Potem je tu drugi sedež v Strasbourgu. Morda bi se morali pogovoriti o koristnosti organov, ki nimajo pristojnosti, kot sta Odbor regij in Ekonomsko-socialni odbor.
Tretjič, kako se porablja denar? Denar bi bilo treba dajati ali vračati tja, od koder prihaja, se pravi davkoplačevalcem. Seveda ga moramo porabiti tudi za podporo dobrih projektov - v mislih imam pravi program Erasmus za pripravnike, na primer. Mislim, da potrebujemo pogum. Vsem bi koristilo, če bi to upoštevali.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe je Evropski parlament pridobil pomembne dodatne pristojnosti. Prišel je čas za skupne odločitve o porabi denarja iz blagajn EU. Vendar je za začetek delovanja tega mehanizma potreben tudi čas. Jasno je, da bo to leto in naslednjih nekaj let ključnih za vzpostavitev končne oblike novega proračunskega postopka. Samo če Parlament, Svet in Komisija delujejo skupaj kot partnerji, bo mogoče razviti postopek, ki bo v največji meri skladen z določbami nove pogodbe.
Rad bi izrazil podporo pozivu k povečanju proračuna Skupnosti glede na nove odgovornosti Parlamenta, ki izhajajo iz začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe. Za učinkovito opravljanje svojih nalog Parlament nedvomno potrebuje ustrezna sredstva. Odgovornost Parlamenta narašča, zato mi kot poslanci potrebujemo več nasvetov, strokovnih mnenj in podpore raznolikih strokovnjakov in nekdo mora za to plačati.
V poročilu je predstavljena še ena prednostna naloga, ki si zasluži vso podporo, namreč potreba po večjem vlaganju v mladino, ki je temelj sodobne in inovativne družbe. Evropa še vedno zaostaja v tehnološki dirki za ZDA, Japonsko in drugimi novimi svetovnimi silami. Toda to se gotovo lahko spremeni, vendar so za to potrebni znatni izdatki.
V okviru boja proti revščini moramo financirati programe, kot je brezplačno razdeljevanje hrane med najrevnejše. Razviti moramo programe, kot so tisti, ki omogočajo mleko in sadje v šolah. Ne smemo dopustiti podhranjenosti otrok in mladih, saj toliko govorimo o izobraževanju in na znanju temelječem gospodarstvu.
Trenutno poteka delo na strategiji Unije za gospodarsko rast v naslednjih 10 letih (Evropa 2020). V zvezi s tem je treba upoštevati stroške, ki bodo nastali zaradi strategije, in to je treba storiti takoj, v fazi, ko delamo na proračunu. Če naj bo strategija uspešna, so potrebni večji stroški za kohezijo na regionalni in evropski ravni, spodbujanje zaposlovanja in boj proti učinkom krize.
Na koncu bi se rad zahvalil kolegici gospe Jędrzejewski za zelo stvarno in inovativno pripravo prednostnih nalog proračuna za leto 2012.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Mladina, znanost in inovacije so osrednje prednostne naloge proračuna Evropske unije za naslednje leto. Vlaganje v mladino pomeni vlaganje v prihodnost. Osrednja vprašanja, ki jih mora reševati proračun, so izobraževanje, strokovno usposabljanje in prehod iz izobraževalnega sistema na trg dela.
Stopnja brezposelnosti med mladimi diplomanti je vedno višja. Zato menim, da je program "prva zaposlitev Erasmus" strateška naložba v prihodnost, saj vzpostavlja učinkovito povezavo med izobraževalnim sistemom in trgom dela. Predlog za oblikovanje programa "prva zaposlitev Erasmus", ki sem ga predstavila skupaj z gospodom Fernandesom, temelji na naslednjih načelih: prvič, dodatna sredstva za obstoječe programe na področju izobraževanja, znanosti, usposabljanja in inovacij; in drugič, vsak primer bo vseboval element usposabljanja in element, po katerem bo imel pripravnik pogodbo z inovativnim evropskim podjetjem in ki bo sofinanciran iz evropskega proračuna.
Od drugih prednostnih nalog tega proračuna bi rada omenila še področja znanstvenih raziskav, inovacij in digitalne agende. Proračun tudi združuje dejavnosti spodbujanja razvoja zelenih in inovativnih tehnologij ter tako znatno prispeva h gospodarski obnovi in zagonu malih in srednje velikih podjetij. Usmeritev na mladino, inovacije in znanost pomeni pot, ki bo Evropo spet pripeljala na vodilno mesto v svetu.
Piotr Borys
(IT) Gospod predsednik, gospod Lewandowski, gospa Jędrzejewska, najprej bi rad čestital poročevalki za odlično poročilo. Seveda gospodarske razmere v Evropski uniji še vedno niso zadovoljive, toda poročilo nam v veliki meri govori, kako ustvariti evropsko dodano vrednost.
Mislim, da je nameniti posebno pozornost mladini v srednje- in dolgoročnih prednostnih nalogah odlična zamisel, ki nam bo pomagala rešiti naše težave. Menim, da sta ohranjanje trendov v zvezi z inovacijami in poudarek na digitalni tehnologiji dobra primera hitrega razvoja Evropske unije. Zanimiva je tudi podpora malim in srednje velikim podjetjem, predvsem v najšibkejših regijah.
Toda poudariti je treba tudi, da se bo pri vprašanju mobilnosti pojavila politika vlaganj v vseevropsko prometno omrežje in s tem vprašanja prometa. Mislim, da je vlaganje v mladino ključno, zato bi se rad v lastnem imenu in v imenu Odbora za kulturo in izobraževanje zahvalil za vsa prizadevanja, katerih cilj je podpreti ukrepe, povezane z vlaganjem v mlade ljudi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Proračun za leto 2011 mora upoštevati nova pooblastila Evropske unije kot tudi posledice gospodarske in finančne krize. Naša prednostna naloga mora biti ohranitev obstoječih delovnih mest in ustvarjanje novih.
Mislim, da mora Evropska unija vlagati v inteligentno in ambiciozno industrijsko politiko. Nesprejemljivo je, da v letu 2010 industrija predstavlja le 14 % BDP v vodilnih državah članicah.
Zato je treba pri proračunu za leto 2011 razmisliti o novi opredelitvi prednostnih nalog proračuna, kar je naloga, ki jo lahko države članice izvedejo leta 2010 samo med vmesnim pregledom finančne napovedi za obdobje 2007-2013.
Te prednostne naloge morajo v središče postavljati prometno infrastrukturo, energetsko učinkovitost, industrijsko politiko in raziskave, kmetijstvo, izobraževanje in zdravje. Pričakujemo, da bo Komisija letos predložila trden predlog za vzpostavitev evropskega sklada, namenjenega razvoju prometne infrastrukture, prispevek EU k temu pa bo zajet tudi v proračunu za leto 2011.
João Ferreira
(PT) Gospodarske in socialne razmere v EU v letu 2011 pozivajo k znatni spremembi prednostnih nalog, ki so usmerjale prejšnje proračune, vključno z zdajšnjim za leto 2010. Proračun mora služiti politikam, ki se razlikujejo od politik, zaradi katerih je 23 milijonov ljudi izgubilo zaposlitev in zaradi katerih 85 milijonom grozi revščina.
Cilje večletnega finančnega okvira, skladno s katerimi so se strukturni skladi zmanjšali na 0,37 % bruto nacionalnega dohodka EU, je treba preučiti, saj je to privedlo do okleščenja socialnih in okoljskih programov ter zmanjšanja na področju raziskav, izobraževanja in kulture.
Prihodnji proračuni morajo biti instrumenti, ki bodo služili gospodarski in socialni koheziji, in ne le prazne besede v sporazumih. Služiti morajo polni zaposlenosti s pravicami, vlaganjem v javne storitve, varstvu okolja, sodelovanju in miru. Ne smejo biti instrument, ki služi komercializaciji vse številnejših vidikov družbenega življenja, svoboščin, pomanjkanja varnosti zaposlitve, zunanjega intervencionizma in vojne. Glavni namen sprememb poročila, ki smo jih vložili, je pokazati, da obstaja druga možnost, ki ni le mogoča, temveč tudi nujna.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, rad bi omenil postavko 5 in zlasti strategijo stavb. Srednje- in dolgoročna uspešna strategija stavb je pomembna. Mora biti okolju prijazna, energetsko učinkovita in predvsem stroškovno učinkovita. Potrebujemo tudi odprto razpravo o tem, kako smiselno je, da delo Evropskega parlamenta poteka na treh krajih. Gromozanske stroške, ki so posledica tega, je težko upravičiti pred državljani in davkoplačevalci EU, zlasti v časih gospodarske krize. Čas je, da opravimo podrobno in temeljito analizo stroškov, ki bo dostopna vsem državljanom EU.
Evropski parlament se mora torej osredotočiti na en sedež in meni osebno je ljubši Strasbourg zaradi njegove zgodovinske in družbeno-kulturne povezovalne vloge ter zlasti zaradi dejstva, da se Bruselj pogreza v kriminal, v predelih mesta se širi anarhija in policija je odnehala. Celo občinski politiki, kot je župan Freddy Thielemans, to priznavajo.
Elena Băsescu
(RO) Pozivam k temu, da se v proračunu Evropske unije za leto 2011 bolje odrazi in zagotovi podpora za mladinsko politiko. Mlade je treba podpirati tako na ravni EU kot na nacionalni ravni.
V tem smislu eden od projektov, ki jih romunska vlada uporablja za podporo mladih, zajema gradnjo 100 000 domov zanje v naslednjih treh letih.
Obenem pozdravljam cilj Evropske komisije, da študentom dodeli 3 milijone štipendij Erasmus do leta 2012. Vendar je ključno tudi, da se povečajo sredstva za štipendije v okviru programa Erasmus Mundus. To bo še več študentom in raziskovalcem iz tretjih držav - v tem primeru imam med drugim v mislih ravno Republiko Moldavijo - omogočilo študij v Evropski uniji.
Kot mlada poslanka podpiram pobudo Erasmus, namreč prvo delovno mesto, ki mladim zagotavlja dostop do trga dela.
Na koncu bi se rada zahvalila Evropski komisiji, ker je tako hitro odobrila sredstva za štiri energetske projekte, v katerih sodeluje tudi Romunija.
Zigmantas Balčytis
(LT) Glede na zapletene gospodarske razmere v državah članicah je treba proračun za naslednje leto načrtovati zelo temeljito. Največ pozornosti je treba nameniti ohranitvi in ustvarjanju delovnih mest. Tu bi prišla prav podpora in spodbujanje malih in srednje velikih podjetij, saj je v teh podjetjih zaposlen velik delež državljanov Evropske unije. Zagotoviti je treba ukrepe finančne podpore na prožnejši način in poskrbeti, da so bolj dostopni, če želimo, da bodo preživela novo ustanovljena podjetja ali tista, ki imajo finančne težave. Ne smemo pozabiti tudi področij, ki zagotavljajo dodano vrednost, ne le posameznim državam članicam, temveč celotni Skupnosti. Med temi področji bi lahko omenili promet, kjer mora biti prednostna naloga oblikovanje trajnostnega in varnega prevoznega sistema ter razvoj vseevropskih omrežij. Tudi ustrezno financiranje projektov energetskih povezav, ki zagotavljajo energetsko neodvisnost, mora ostati ena izmed prednostnih nalog proračuna za leto 2011.
Janusz Lewandowski
član Komisije. - Gospod predsednik, rad bi se zahvalil poslancem za njihove pripombe, ki so poglobile in obogatile moje razumevanje prednostnih nalog Parlamenta za leto 2011. Ob poslušanju - in nocoj sem razpoložen za poslušanje - mi je bilo jasno, da mnogi govorniki poudarjajo, da proračun za leto 2011 oblikujemo v izjemnem okolju Evrope po krizi, ko se številne države spopadajo z dejanskimi javnofinančnimi izzivi. To povzroča resničen pritisk na proračunske zneske in tudi na preudarno upravljanje, na preglednost proračuna - to so jasno izrazili gospod Van Orden, gospod Berman, gospod Fernandes, gospod Haglund -, toda če so sredstva majhna, je dejansko treba ustrezno določiti prednostne naloge.
Po razpravi imam občutek, da ima mladina, tj. postavka 3b, - ki jo je poročevalka nadgradila -, podporo mlajših in starejših poslancev tukaj, torej kaže, da je ta prednostna naloga za leto 2011 pravilno zastavljena glede na večino tukaj v Parlamentu. Potrebujemo tudi kakovost in dobro izvajanje in pri tem takoj - gospod Godmanis in gospod Surján, na primer - pomislimo na kohezijo. Da, v obdobju 2009-2010 je bila na nizki ravni. Do leta 2011 bi morala napredovati s primerno hitrostjo, kot tudi protikrizni rezultati. Imamo pa tudi manjšo porabo za raziskave in to področje si zasluži mnogo bolj uporabnikom prijazno finančno ureditev. Pričakujemo, da bo predstavljena konec maja ali junija letos.
Ob poslušanju vaše razprave mi je bilo jasno tudi, da se Parlament zaveda, da je manevrski prostor v proračunu zelo omejen. Gospod Salvador Garriga Polledo, gospod Färm in drugi so poudarili zelo omejen manevrski prostor, toda zaključek je bil, da je potrebno prožnejše oblikovanje in izvajanje proračuna. S tem zaključkom se lahko le strinjam.
Kot ponavadi ima Ingeborg Grässle prav, ko pravi, da še noben proračun ne zajema službe za zunanje delovanje, toda za oblikovanje proračuna potrebujemo številke. Zaenkrat številk še nimamo in brez njih je zelo težko oblikovati proračun. Toda te bomo seveda pridobili letos, če naj služba za zunanje delovanje začne delovati.
Res se veselim jutrišnje razprave v neformalnem pogovoru treh strank in nato začetka prave razprave. Upajmo tudi na plodno uskladitev zneskov za leto 2011.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Gospa predsednica, gospod Lewandowski, gospe in gospodje, z velikim zanimanjem sem poslušala vaše govore in najprej bi rada povedala, da sem zelo vesela, ker je prednostna naloga, povezana s poglavitno spremembo proračuna za leto 2011, namreč prednostna naloga v zvezi z mladino, ki sem jo predlagala in ki jo je Odbor za proračun sprejel, pridobila tudi vašo podporo in zanimanje. To me zelo veseli in motivira.
Seveda bi rada ponovno poudarila, kar ste pravilno omenili med razpravo, namreč da je manevrskega prostora malo. Zato je še toliko pomembneje, da se pozove Evropsko komisijo, naj pokaže ambicioznost, domiselnost in pogum ter začne pregled in morebitno revizijo večletnega finančnega okvira. Kot veste, je leto 2011 peto leto večletnega finančnega okvira. Gotovo smo se nekaj naučili v teh štirih letih. Peto bi moralo biti nedvomno boljše.
Seveda je jasno, da se bojujemo s finančno in gospodarsko krizo, ki se od države do države razlikuje, kar je očitno. V nekaterih državah se pojavljajo znaki izhoda iz krize, vendar to ne spremeni dejstva, da moramo biti ambiciozni, zlasti zato, ker vpogled v proračun Evropske skupnosti pokaže, da sredstva, dodeljena za inovacije, raziskave, mladino, realizacijo skupnega trga in uveljavljanje svoboščin na skupnem trgu, dejansko predstavljajo majhen del proračuna Evropske skupnosti. Zato po mojem mnenju ne bi smeli varčevati pri tem delu proračuna Evropske unije.
Mnogi ste omenili nekaj, s čimer se strinjam - da so mladi ljudje prihodnost Evropske unije. Toda rada bi dodala, da niso samo prihodnost, kajti mladi ljudje živijo tukaj, zdaj, danes. Danes se izobražujejo in danes iščejo delo. Mladi ljudje niso samo naša prihodnost, so tudi naš danes. Vlaganje v mlade ljudi ni le vlaganje v nekaj, kar se bo zgodilo nekega dne, temveč v nekaj, kar se dogaja tukaj in zdaj. Tega ne smemo pozabiti.
Rada bi povedala tudi nekaj besed o tem dolgem razmišljanju o proračunu Evropske unije. Ne gre samo za mladino, temveč tudi za širše razumevanje, ki med drugim zajema vprašanja, povezana z mladimi, s širšega vidika pa vprašanja, povezana z izobraževanjem in usposabljanjem. Mislim, da je tukaj evropska razsežnost dodane vrednosti zelo jasna. Vendar ne smemo pozabiti, da delujemo v združeni Evropi, kjer je mobilnost misli in mobilnost ljudi dejansko ena izmed pomembnejših vrednot, zato moramo zanjo nenehno skrbeti.
Rada bi povedala tudi nekaj besed, da povzamem razpravo o proračunu Evropskega parlamenta. Res je, da danes nadomeščam poročevalko, toda dovolila si bom izreči nekaj besed in poudariti nekaj, kar je že vsebovano v poročilu Odbora za proračun. To je seveda dejstvo, da je pomembno ves čas razmišljati o prihrankih in o tem, ali so nastali izdatki upravičeni, ali so najboljši, kar je mogoče. Ta postopek razmišljanja je neprekinjen in bi moral zadevati vse nas. To razmišljanje je vsekakor razvidno v poročilu Evropskega parlamenta.
Močno upam, da ta razprava, ki je potekala ob tako pozni uri, ni bila potrata časa za nobenega izmed nas. Močno upam, da bo gospod Lewandowski prisluhnil vsemu, kar je bilo povedano tukaj, in da ni pozabil, da je bil ne dolgo tega poslanec tega parlamenta, in močno upam, da se bo ta razprava odražala v osnutku proračuna, ki ga je Evropska komisija obljubila predstaviti 27. aprila. Seveda bom z veseljem to ponavljala znova in znova vso pomlad in do jeseni, toda kljub temu bi bila zelo vesela, če bi bili nekateri tukaj izraženi predlogi vključeni v osnutek Evropske komisije, tako da konec koncev ne bo treba toliko ponavljati. Še enkrat se vam zahvaljujem za vašo pozornost.
Predsednica
Skupna razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 149)
Edit Herczog  
v pisni obliki. - Najprej želim spomniti, da celotne gospodarske razmere v EU še vedno niso zadovoljive, čeprav se je EU kolektivno odzvala na finančno in gospodarsko krizo s tem, ko je sprejela evropski načrt za oživitev gospodarstva. V proračunskih smernicah za leto 2011 bomo vsekakor morali upoštevati naslednje prednostne naloge: izvajanje sedmega okvirnega programa FP7, ki ga bo treba pozorno spremljati in bo do takrat pripravljen; razvoj nove uveljavljene evropske vesoljske politike in spodbujanje znanstvenega in tehnološkega napredka, pri čemer bo podpora namenjena inovativnim tehnologijam in trajnostnemu razvoju; v proračunskih prednostnih nalogah EU se morajo odražati izzivi, ki se nanašajo na trajnostno energijo in boj proti podnebnim spremembam; za te prednostne naloge bodo potrebni dodatni proračunski viri, predvsem za financiranje mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja ITER in Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo ter spodbujanje energetske učinkovitosti; pomembnost projekta Galileo, programa GMES in Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo; prednostno nalogo mora predstavljati pravilno izvajanje in vrednotenje potekajočih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov.
Verjamem, da bodo ta ključna vprašanja v naslednjem proračunskem postopku 2011 ustrezno upoštevana.
Cătălin Sorin Ivan  
Proračunski postopek bo letos deležen največje reforme vse od uvedbe večletnega finančnega okvira leta 1988. Med izvajanjem reforme proračunskega postopka bo treba celoten proračunski okvir prilagoditi novim institucionalnim razmeram, ki so posledica uvedbe Lizbonske pogodbe, predvsem Evropski službi za zunanje delovanje. Verjamem, da bo glavni cilj prihodnjega proračuna zagotavljanje podpore politikam iz nove agende Evropa 2020. Ta projekt bo uspel le, če bomo zagotovili potrebna sredstva zanj. Sicer bo ta agenda končala tako, kot ena pred njo, lizbonska strategija, ne da bi bil pri tem uresničen vsaj en zastavljen cilj. Tako tudi sam delim mnenje s poročevalko glede tega in poudarjam, kako pomembne so politike o mladih ljudeh, izobraževanju, raziskavah in inovacijah. Po mojem mnenju predstavljajo temelje, na katerih bomo morali postaviti proračun 2011 in našo vizijo za prihodnost.
Jarosław Kalinowski  
Proračun Evropske unije za 2011 mora jasno podpirati glavne smernice strategije Skupnosti za naslednje desetletje. To vključuje tehnološke inovacije, trajnostni razvoj, boj proti podnebnim spremembam in skrb za biološko pestrost.
Povsem upravičena je tudi podpora razvoju izobraževalnih sistemov, ob pomoči interdisciplinarnih naložb. Denar je treba vlagati v podjetja, ki jamčijo, da bodo zaposlila diplomante. Če sedaj ne bomo podprli mladih, se bomo srečali z neugodnimi obeti za upočasnitev gospodarske rasti, mogoče tudi z novo krizo.
Ni nas treba spominjati na potrebo po intenzivnem razvoju sektorja informacijske industrije in da moramo našim državljanom zagotoviti dostop do digitalne tehnologije. To bo spodbudilo izobraževanje na področju informacijske tehnologije, hkrati pa bo mogoče enostavneje pridobivati informacije, predvsem za ljudi, ki živijo na podeželju.
Petru Constantin Luhan  
Pripombam, ki so jih podali poročevalka in kolegi poslanci v razpravah o prednostnih nalogah za proračun 2011, želim dodati še svoje. Kot je v januarju najavila Evropska komisija, so v pripravi ambiciozni načrti za projekt Galileo. Prve storitve, ki bodo ponujene v tem sistemu, bodo začele delovati v začetku 2014: odprte storitve, regulirane dejavnosti javnega sektorja ter storitve iskanja in shranjevanja. Testiranje se bo začelo v 2014 pri storitvi varstvo človeškega življenja in komercialni storitvi. Naj vas spomnim, da je Galileo ključnega pomena za visoko tehnološko industrijo v Evropi. Zagotovil bo nove trge, Evropi pa omogočil, da bo postala globalni konkurent na področju tehnologije. Politika vseevropskega prometnega projekta TEN-T je do sedaj podpirala priprave na ta velik evropski projekt in ko bo začel delovati, bo mogoče veliko učinkoviteje uporabljati prometno infrastrukturo. Prepričan sem, da mora biti projektu Galileo v prihodnje zagotovljenih dovolj sredstev iz proračuna Evropske Unije, tako da bo ta ambiciozen projekt lahko zaživel.
Marian-Jean Marinescu  
v pisni obliki. - (RO) Okoliščine, v katerih bosta sprejeta proračuna 2010 in 2011, so izredne in predstavljajo velik izziv. Zaradi teh razlogov je treba najti idealno rešitev za izvedbo Lizbonske pogodbe, ki sama predstavlja velik finančni izziv. Prav tako je treba najti rešitve, namenjene omejevanju posledic finančne krize, ki jih številne države članice še vedno čutijo. Parlament mora opraviti odprto razpravo o zgornji meji postavke 5 za leto 2011. Poiskati moramo ravnovesje med zagotavljanjem sredstev za vse zahteve in ohranjanjem proračunske discipline, četudi to pomeni omejevanje izdatkov, da bi lahko zagotovili skladnost z večletnim finančnim okvirom. Prvič, standardizirati moramo odhodke, ki nastanejo za poslovanje institucij s tem, ko jih v celoti vključimo v to postavko, prav tako pa moramo izvesti ustrezen, realističen pregled omejitev odhodkov. Predvsem je ključnega pomena vzpostavitev medinstitucionalnega sodelovanja, s katerim bo mogoče spodbuditi izmenjavo dobrih praks in nadaljevati z izkoriščanjem priložnosti, da bi postale še učinkovitejše. Poleg tega je treba posebno pozornost nameniti spremljanju in analiziranju sklopov področij z neposrednimi proračunskimi posledicami, prav tako pa je treba identificirati vse načine za porazdelitev in varčevanje sredstev.
Bogusław Sonik  
v pisni obliki. - (PL) Dela na proračunu 2011 potekajo. Ena izmed tem razprave se nanaša na to, da bi lahko Parlament spremenil finančno perspektivo 2007-2013 na področjih, kot sta "konkurenčnost in kohezija za rast in zaposlovanje". Poleg tega delamo na strategiji Evropa 2020, ki mora biti osredotočena na spodbujanje inovacij, podporo podjetjem ter vlaganje v znanost, nove tehnologije in regionalni razvoj. Posebej želim opozoriti na vprašanje gospodarske, socialne in teritorialne kohezije, ki je ključnega pomena za zagotavljanje vzdržne gospodarske rasti v EU in popolno integracijo držav članic. Člen 174 Lizbonske pogodbe omenja politiko glede gorskih pokrajin, kot posebne vrste regionalne politike, skupaj z otoškimi in obmejnimi pokrajinami. Da bi Unija pospešila svoj vsesplošni skladni razvoj, mora razvijati in izvajati tiste svoje dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske in socialne kohezije. Poudarek je treba nameniti predvsem zmanjševanju nesorazmerij v stopnji razvoja pokrajin, za katere so značilni posebni naravni ali geografski pogoji. Gorska in podgorska območja predstavljajo skoraj 40 % ozemlja EU, tam pa prebiva skoraj 20 % državljanov EU. Zaradi posebnih gospodarskih in prostorskih problemov gorskih pokrajin je treba uveljaviti potrebne nadnacionalne zakonske predpise, ki urejajo cilje in načela uresničevanja posebne gorske politike v državah članicah, še pomembneje pa je, da je treba za projekte in programe v teh pokrajinah zagotoviti ustrezen obseg financiranja. Menim, da bi finančna podpora za gorske pokrajine morala biti vključena v novo finančno perspektivo in strategijo Evropa 2020.
Iuliu Winkler  
Prihodnje leto bo prvo leto pri izvajanju strategije Evropa 2020, ki lahko predstavlja novo fazo razvoja za Evropsko unijo. Zaradi tega bo proračunsko leto 2011 izjemno pomembno za finančno načrtovanje v naslednjih letih. Proračunske prednostne naloge morajo vključevati odgovor Evropske unije na izzive, ki jih prinaša globalna kriza. Strategija Evropa 2020 je s tega stališča zelo pomemben dejavnik. Prednostne naloge, vključene v predlagan proračun za 2011, ne smejo povzročiti sprememb osnovnih politik EU. V prihodnje bo treba pozornost namenjati koheziji in strukturnim politikam, kot tudi kmetijski politiki, pa tudi podpori za mala in srednje velika podjetja, saj je od njih odvisno ali bo Evropa postala trajnostno in konkurenčno gospodarstvo. Niti za trenutek ne smemo izgubiti pregleda nad dejstvom, da omenjene politike predstavljajo solidarnost, ki je temeljna vrednota evropskega povezovanja.
