Välisasjade nõukogu järeldused Lähis-Ida rahuprotsessi kohta, eelkõige olukorra kohta Ida-Jeruusalemmas (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni seisukohad, mis puudutavad välisasjade nõukogu järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta, eelkõige olukorra kohta Ida-Jeruusalemmas.
Cecilia Malmström
Austatud juhataja! Lähis-Ida konflikt oli üks küsimus, mida arutasime parlamendis Rootsi eesistumisperioodi alguses. Nüüd, kus meie ametiaeg hakkab läbi saama, on hea võimalus tulla selle teema juurde tagasi.
Rootsi välisminister Carl Bildt võttis eelmisel nädalal osa väliskomisjoni tööst, esitades aruande ja osaledes pikas arutelus, mille käigus käsitleti ka Lähis-Ida küsimust. Eelmisel nädalal arutas välisasjade nõukogu Lähis-Idas valitsevat olukorda ja tegi otsuseid. Meil on hea meel, et 27 liikmesriiki toetavad neid otsuseid, mis näitavad selgelt ELi seisukohti seoses Lähis-Ida rahuprotsessiga.
Nende otsustega tahavad nõukogu ja eesistuja saata Euroopast selge ja tugeva sõnumi, mis loodetavasti toob kaasa läbirääkimise peatse jätkumise poolte vahel. Lähis-Ida rahuprotsessi venimine teeb meile muret. Seepärast oleme andnud selgelt mõista, et toetame USA püüdeid saavutada rahu. EL kutsub osalisi üles võtma vastutust ja alustama läbirääkimisi kõigis lõpliku staatuse küsimustes, sealhulgas Jeruusalemma, piiride, põgenike ja julgeolekuküsimustes. Meie otsused väljendavad ka ELi rahvusvahelisele õigusele tuginevat seisukohta seoses Lähis-Idaga - oleme olnud sellel seisukohal pikka aega ja seda korduvalt väljendanud.
ELi seisukoht on muu hulgas, et kokkulepitud kaksikriigi lahenduse aluseks peavad olema 1967. aasta piirid ning et asundused on ebaseaduslikud. Jeruusalemm on lõpliku staatuse küsimus ja oleme andnud selgelt mõista, et kui soovitakse saavutada tõelist rahu, siis tuleb Jeruusalemma kui kahe riigi tulevase pealinna staatuses leppida kokku läbirääkimiste käigus. Iisraeli ja Palestiina läbirääkimiste jätkamine oli aasta jooksul valdavalt seotud asunduste küsimusega. Hiljuti teatas Iisraeli valitsus asunduste rajamise osalisest ja ajutisest külmutamisest. Välisasjade nõukogu toetab seda otsust ja loodame, et see aitab kaasa mõtestatud läbirääkimise jätkumisele.
Samas teeb meid murelikuks Iisraeli valitsuse 13. detsembri üllatav otsus, lisada asunduste rajamise küsimus esmakordselt riiklike prioriteetide kavva. See eirab asunduste rajamise külmutamist ja kahjustab püüdeid luua atmosfääri, mis aitab kaasa konflikti pikaajalisele lahendamisele. Minu kolleeg, Rootsi rahvusvahelise arengukoostööminister Gunilla Carlsson külastas Euroopa Parlamendi arengukomisjoni septembri alguses. Ta lubas jälgida asjade käiku kohapeal, osutada abi ja sekkuda valdkondadesse, millega me kõik hästi kursis oleme - olukord Ida-Jeruusalemmas ja selle ümbruses, asundused ning sellised küsimused nagu pääs Gaza tsooni ja liikumine, eeskätt seoses Gaza tsooniga. Me oleme selle lubaduse täitnud.
Viimastel kuudel on EL eesistuja juhtimisel kujundanud selge seisukoha nii asunduste kui ka Gaza tsooni jätkuva suletuse suhtes. Sulgemine on vastuvõetamatu ja vastunäidustatud. EL nõuab jätkuvalt piiriületuste kohest ja tingimusteta võimaldamist nii humanitaarabile, kaupadele kui ka isikutele. Nõukogu on samuti esitanud üleskutse täielikult rakendada ÜRO julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1860 ja austada rahvusvahelist humanitaarõigust. Iisraeli sõduri Gilad Shaliti röövijad peavad ta viivitamatult vabastama.
Tahaksin öelda veel paar sõna Gaza tsooni kohta. Mõistagi loodame Egiptuse ja Araabia Liiga vahenduspüüete jätkumisele. Tähtis on hoida ära ühest küljest Jordani Läänekalda ja Ida-Jeruusalemma ning teisalt Gaza tsooni pöördumatu eraldumine. Loodame, et kui tingimused seda võimaldavad, korraldatakse vabad ja ausad valimised. Üks on selge - rahu iisraellaste ja palestiinlaste vahel on võimalik saavutada vaid siis, kui palestiinlased on ühtsed.
Meie diplomaadid selles piirkonnas on hoolikalt jälginud Ida-Jeruusalemmas valitsevat olukorda. Nende arvates nõrgendab Iisrael linnas asuvat palestiinlaste kogukonda. See on murettekitav. EL suurendab abi Ida-Jeruusalemmale, et kergendada palestiinlaste elamistingimusi. Tugev sõnum, mis peitub nõukogu otsustes Ida-Jeruusalemma kohta, annab tunnistust sellest, et oleme olukorra pärast mures. Tähtis on meeles pidada, et rahu saavutamiseks Lähis-Idas on vaja sõlmida kokkulepped Iisraeli ja Süüria ning Iisraeli ja Liibanoni vahel. EL toetab Iisraeli ja Süüria hiljutisi avaldusi, milles väljendatakse tahet rahuprotsessi jätkata. Mõistagi oleks sellel kogu piirkonnale äärmiselt positiivne mõju.
Catherine Ashton
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Eelmisel nädalal kiitis nõukogu heaks väga sisulised otsused Lähis-Ida rahuprotsessi kohta. Need sisaldavad selgeid ja otsustavaid põhimõttelisi seisukohti mitmes üliolulises küsimustes. Ma ei hakka neist lähemalt rääkima ega korda seda, mida eesistuja juba ütles. Tahan vaid lisada, et loodan, et oma põhimõtete taaskinnitamisega oleme aidanud kaasa palestiinlaste usalduse taastamisele ja suurendanud nende soovi rahuprotsessis osaleda. Otsused on mõistagi suureks abiks ka mulle, andes mulle lähikuudeks selge tegevussuuna.
Olete kutsunud mu täna siia selleks, et rääkida meie poliitilisest tööst, aga ka olukorrast Ida-Jeruusalemmas. Tegu on väga murettekitava valdkonnaga. Ida-Jeruusalemm ja ülejäänud Jordaania Läänekallas on okupeeritud territoorium. EL on vastu Palestiina kodude lammutamisele, Palestiina perede väljatõstmisele, Iisraeli asunduste rajamisele ja "eraldusriba" suunale. EL lahendab neid probleeme poliitilisel tasandil, diplomaatiliste kanalite ja avalike seisukohavõttude kaudu. Me reageerime olukorrale ka praktilise abi osutamise teel, mille eesmärgiks on toetada Ida-Jeruusalemma palestiinlastest elanikkonda. Näiteks on linnas puudu 1200 klassiruumi Palestiina laste jaoks - niisiis aitame suurendada hariduse omandamise võimalusi. Lisaks toetame Ida-Jeruusalemmas asuvaid Palestiina haiglaid ja teeme palju tööd linnas elavate Palestiina noortega, kelle seas valitseb suur tööpuudus ja kellel on palju psühholoogilisi probleeme. Praeguseks on EL toetanud Ida-Jeruusalemmas tehtavaid samme 4,6 miljoni euroga.
Teiseks murelapseks on mõistagi olukord Gaza tsoonis. Me oleme pidevalt nõudnud abi, kaupade ja isikute liikumise taastamist. Gaza elanike igapäevased elamistingimused teevad meid äärmiselt murelikuks: alates konflikti vallandumisest jaanuaris pole toetajad saanud teha taastustöid ning seal on tõsiseid probleeme, nagu näiteks puhta joogivee puudumine. Iisrael peaks viivitamatult võimaldama piiriületusi, mis aitaksid kaasa erasektori taastumisele ja vähendaksid Gaza tsooni sõltuvust abist.
Nüüd on aeg tegutsema asuda ja nõukogu otsused teoks teha. Me peame praegu mõtlema sellele, kuidas poliitilised protsessid taas liikvele saada. Näib, et lõpptulemuse saavutamise vaatepunktist on pooled teineteisest veelgi enam võõrdunud. Ma külastan piirkonda peagi ise ning minu põhieesmärgiks on kohtuda võtmeisikutega ja oma silmaga veenduda, kuidas EL saab olukorra muutmisele kaasa aidata. Ma arvan, et me kõik oleme ühel meelel selles, et Iisraeli ja Palestiina läbirääkimiste jätkamine on üldine ja tähtsaim prioriteet - mitte läbirääkimised läbirääkimiste pärast, vaid läbirääkimised selleks, et saavutada rahukokkulepe ja pöörata elus uus lehekülg. Ei meie ega see piirkond saa endale lubada veel üht tulemusteta läbirääkimiste vooru. Aastaid on vahelduva eduga läbirääkimisi peetud alates Oslo põhimõtete deklaratsiooni allkirjastamisest 1993. aasta septembris. See oli 16 aastat tagasi. Läbirääkimiste aluseks peaks olema rahvusvaheline õigus ja varasemate kokkulepete järgimine. Rääkida tuleks kõigist asjadest, sealhulgas Jeruusalemma kui tulevase jagatud pealinna staatusest.
Läbirääkimised peaksid toimuma kindla aja jooksul ja neil peaks olema toimiv vahendusmehhanism. Nii Iisrael kui ka Palestiina peavad näitama üles tõsist soovi ja poliitilist tahet osaleda tõsiselt võetavatel ja ehtsatel läbirääkimistel. Euroopa Liit aitab pooltel seda teha ja toetab neid läbirääkimiste raskel teel. Minu ülesandeks on hoolitseda selle eest, et Euroopa tegutseks tulemuslikult ja ühtselt.
EL on pidevalt toetanud nii Iisraeli kui ka palestiinlasi, andes neile aega ja ruumi kahepoolseteks läbirääkimisteks. Meie abi on võimaldanud Palestiina omavalitsusel luua tulevase Palestiina riigi institutsioonid, et riik saaks hakata oma kodanikele teenuseid osutama ning oleks piirkonnas usaldusväärne naaber. Hetkel on palestiinlased aga nii poliitiliselt kui ka füüsiliselt lahutatud. Usaldusväärsete läbirääkimiste korraldamiseks on vaja tugevat ja ühtset Palestiina partnerit. Iisraelil on tugevast Palestiina partnerist vaid võita, mitte kaotada.
Iisrael on astunud esimese sammu, peatades ajutiselt ja osaliselt uusasunduste rajamise. Me loodame, et see aitab kaasa sisukate läbirääkimiste jätkumisele.
USA on Lähis-Idas jätkuvalt asendamatu ja oluline osaline. Tingimused ELi ja USA partnerluseks Lähis-Ida küsimustes on harva olnud nii head kui praegu. On aeg need tingimused tegelikkuseks muuta, koordineerides tihedalt meie seisukohti ja strateegiat. EL jätkab USA tugevat toetamist ja tihedat koostööd USAga neliku raames. Nelik vajab taaskäivitamist - rahuprotsessi praegune patiseis nõuab seda. Nelik saab läbirääkimisi hoolikalt ja dünaamiliselt vahendada.
Lähis-Idas rahu saavutamiseks on vaja täislahendust. Selles protsessis on oluline roll nii Süürial kui ka Liibanonil. Me ootame Araabia rahualgatuse rakendamist. Nad peaksid lahenduses osalema. Meie lähenemine peaks olema piirkondlik ja kaasav. Iisraeli ja Palestiina kahepoolset raamistikku peaks täiendama mitmepoolne raamistik.
Lähikuudel on mul kavas parlamendiga neis küsimustes tihedalt nõu pidada. Ma olen teadlik parlamendi aktiivsest rollist, mis ei piirdu üksnes eelarve kinnitamisega. Poliitilisel tasandil teevad Euroopa Parlamendi delegatsioonid vahetut koostööd Iisraeli Knessetiga ja Palestiina seadusandliku nõukoguga. Eelmisel nädalal külastas Palestiina seadusandlikku nõukogu väisanud delegatsioon okupeeritud Palestiina territooriume ja väljendas suurt muret kohapeal valitseva olukorra pärast.
Lõpetuseks avaldan toetust mõttele jätkata rahuprotsessi küsimuste käsitlemist parlamendi töörühmas, mis koguneb taas sel nädalal.
Ioannis Kasoulides
fraktsiooni PPE nimel. - Austatud juhataja! Iisraeli ja Palestiina noorte juhtide külaskäigul Euroopa Parlamenti toimus põhjalik arutelu, mille käigus sõnastati tulevane rahukokkulepe - turvaline ja tunnustatud kaksikriigi lahendus, mille aluseks on 1967. aasta piirid ja kus Jeruusalemm on mõlema riigi pealinn, Palestiina riigi demilitariseerimine, 2007. aasta Araabia rahualgatuse taaskordamine, NATO garantiid ning põgenike küsimuse lahendamine viisil, mis ei muuda juudiriigi demograafilist laadi.
Kui noortel on nägemus ühisest tulevikust, siis nende eakad kaasmaalased vaidlevad ikka veel selle üle, kas nad peaksid läbirääkimisi alustama või mitte. Egiptuse algatus Palestiina-sisese lepituse leidmiseks eesmärgiga hoolitseda selle eest, et oleks üks kindel pool, kellega läbi rääkida, on endiselt lõpule viimata ja endiselt on lahendamata Gaza tsooni julgeolekuküsimus, mille hulka kuulub ka vangide (sh Gilad Shaliti) vabastamine. ELi Ida-Jeruusalemma missiooni juhi teatel vähendab kohapeal valitsev olukord aga samal ajal järk-järgult Palestiina riigi elujõulisust.
Kahjuks pöörab demokraatlik Iisraeli riik vähe tähelepanu kahjule, mida mõningad tema teod rahvusvahelise kogukonna silmis tekitavad ja piirdub vaid hilisema kahju piiramisega.
Hannes Swoboda
Austatud juhataja, nõukogu eesistuja ning komisjoni asepresident / välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja! Esiteks tahan avaldada siirast tänu eesistujariigile selle algatuse eest. Tegu on hea algatusega, mis väärib tunnustust. Tahan tänada ka paruness Ashtonit, kes esmakordselt siin olles esindab komisjoni, ehkki ta kõneles peamiselt liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindajana. Küsimus on ühtses välis- ja julgeolekupoliitikas. Mõnes mõttes pole tähtsust, mis organit te esindate. Tähtis on, et olete siin ja esindate ühtset välispoliitikat.
Teiseks tahan öelda, et nõukogu avaldus on hea ega ole vähimalgi määral suunatud Iisraeli vastu. Vastupidi, see peab silmas Iisraeli ning tema julgeolekut ja stabiilsust. Selle rõhutamine on väga tähtis. Kui me tahame eurooplastena selles protsessis aktiivselt kaasa lüüa, siis peame seda edaspidigi tegema. Paruness Ashton, palun võtke see oma südameasjaks.
Mõned päevad tagasi viibisin USAs, kus arutasime asja oma kolleegidega kongressist. Olukorras, kus president Obama on silmitsi palestiinlaste olukorda mittetundva kongressi ühepoolse lähenemisviisiga, pole tal just kuigi palju valikuid. Me mõistame Iisraelis valitsevat olukorda. Ühtlasi oleme me igasuguse terrorismi vastu ja tahame, et vangistatud sõdur saaks lõpuks naasta oma pere juurde. Me oleme samavõrra mures ka palestiinlaste pärast ja mõistame nende olukorda seoses käesolevas avalduses öelduga, eelkõige 1967. aasta piiridega, Jeruusalemma raske olukorraga ja asunduste rajamisega. On täiesti mõistetamatu - ehkki mõistagi on tegu viimaste aastate poliitika jätkuga -, miks uusasunduste rajamisel on võetud kasutusele sedavõrd vastuoluline lähenemisviis. Esmalt uusasunduste rajamine peatati ja seejärel arvati see riiklike prioriteetide programmi. Seejärel jätkus vaid loomulik areng ning siis rajati teed läbi Palestiina asunduste. Viis, mil palestiinlastelt iga päev maad ära võetakse, on täiesti vastuvõetamatu.
Täiesti vastuvõetamatu on ka see, mis juhtus parlamendi delegatsiooniga. Kolleeg de Rossa räägib sellest lähemalt. Parlamendi liikmed peavad ühinema nõukogu ja komisjoniga, et anda selgelt mõista, et parlamendiliikmetel on õigus külastada Gaza tsooni ja ise sealse olukorraga tutvuda. Mida Iisrael varjab? Miks takistab ta parlamendiliikmetel Gaza tsooni külastamist? Me ei tohi seda aktsepteerida ja ma loodan, et teeme olukorda tauniva ühisavalduse. Muu hulgas on mõistliku Lähis-Ida poliitika eeltingimusteks läbipaistvus ja avatus. Me peame seda selgelt toetama.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
fraktsiooni ALDE nimel. - (NL) Austatud juhataja, proua Ashton, komisjoni asepresident, nõukogu eesistuja! Esiteks, proua Malmström, tahaksin tänada eesistujariiki nõukogu otsuste eest seoses Lähis-Ida konfliktiga üldises ja Jeruusalemmaga konkreetses plaanis.
Ma usun, et kõik näevad head ennet selles, et ELi Ida-Jeruusalemma delegatsiooni juhtide ühisraport on esmakordselt ühehäälselt heaks kiidetud ja vastu võetud ning sedapuhku pärast Lissaboni lepingu jõustumist. Teiseks heaks endeks on eesistujamaa pakutud otsuste, sealhulgas Ida-Jeruusalemma puudutavate otsuste ühehäälne vastuvõtmine. Ma loodan, et Iisraeli võimud mõistavad selle sündmuse tähtsust.
Lugupeetud kolleegid! Kord paari kuu jooksul arutame Lähis-Ida probleeme ja mõnikord tundub, et tegu on Echternachi jumalateenistusega: kord hüpatakse polkarütmis üks väike samm edasi, seejärel ilmnevad märgid sammust tagasi, misjärel tärkab uus lootus. Põhjust mustaks masenduseks on, ent mõistagi sureb lootus viimasena. Kõige tähtsam on mõistagi - ka minu fraktsiooni jaoks - see, et nii iisraellased kui ka palestiinlased saaksid elada rahus külg külje kõrval kahes eraldi riigis ning kasutada ära kõik olemasolevad arenguvõimalused ja tagada teineteise julgeolek. Ma arvan, et oleme selles kõik ühel meelel. Me oleme ühel meelel ka selles, mis sammude abil selle tulemuseni jõuda, ja mõistagi oleme valmis andma oma panuse.
Jeruusalemm on üks maailma ilusaimaid linnu - see on tõeliselt eriline koht -, mistõttu on kohutavalt traagiline, et seal külg külje kõrval elavad inimesed ei suuda teha seda rahus. Jeruusalemma heaolu ja säilimise huvides loodan nüüd, loetud päevad enne jõule, et seda on siiski võimalik saavutada.
Caroline Lucas
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Austatud juhataja! Toetan nii nõukogu kui ka komisjoni avaldusi, ent minu küsimus neile mõlemale on, et millal läheme ometi sõnadelt tegudele - olen sõnadega igati nõus, ent millal neist teod saavad? Me oleme korduvalt kuulnud jutte, et peame hoolitsema selle eest, et Iisrael ei teeks seda või teist, ent meil on vaja reaalset vahetuskaupa, mille abil sõnad teoks teha - vastasel korral Iisrael lihtsal eirab meid, nagu praegugi.
Minu küsimus on, mida praktilist saate ette võtta, et näeksime selles vallas reaalset edasiminekut. Minu arvates peaks tegevus hõlmama selliseid küsimusi nagu näiteks ELi ja Iisraeli assotsiatsioonilepingu peatamine.
Rääkides Ida-Jeruusalemma olukorrast, toetan igati eesistujamaa algatust ja soovi saavutada selgus Jeruusalemma kui kahe riigi pealinna rolli osas ning kindlameelsust seoses sellega, kui oluline on see, et Iisrael on peatanud uusasunduste rajamise Ida-Jeruusalemma.
Ma tunnustan ka ELi Ida-Jeruusalemma missiooni juhtide raporti autoreid. Raportis räägitakse selgelt ja tulevikkuvaatavalt - need on omadused, mida selleteemalistes aruteludes sageli napib. Raportis kirjeldatakse, et Iisraeli Ida-Jeruusalemma ebaseadusliku annekteerimise poliitika eesmärgiks on nõrgendada Palestiina kogukonda linnas ja takistada Palestiina arengut. Missiooni juhid kutsusid nõukogu üles võtma raporti põhjal vastu terve rea soovitusi ja ma arvan, et nõukogu peaks seda kiiresti tegema.
Kui ELil on kaksikriigi lahendusega tõsi taga, siis tuleks teha kõik, mis vähegi võimalik, et säilitada ja tugevdada Ida-Jeruusalemmas Palestiina elulaadi ja identiteeti. Missiooni juhtide avalduses ja raportis kirjeldatakse praktilisi viise, kuidas seda teha.
Peter van Dalen
Austatud juhataja! Praegusel advendiajal palvetavad paljud rahu eest Lähis-Idas, ent mõnikord tuleb masendus peale ja tundub, et rahu ei saabu iial. Sellest hoolimata on tähtis, et kõik pooled jätkaksid tööd rahu saavutamise nimel, ent siia võibki koer maetud olla. Kas kõik pooled ikka suudavad ja tahavad rahu saavutamise nimel pingutada? Iisrael on varemgi astunud samme selleks, et maaga rahu osta - ma pean silmas tema tagasitõmbumist Gaza tsooni teatud osadest -, ent kahjuks ei toonud see kaasa rahu. Raketituli hoopis suurenes ja 2009. aastal tungis Iisrael Gazasse. Nüüd on Iisrael teatanud ehitustegevuse ajutisest peatamisest Jordani Läänekaldal. Eemaldatud on ka mitmed teetõkked. Tegu on žestiga, mis peaks aitama alustada rahuläbirääkimisi.
Iisraeli käitumist arvestades on Netanyahu valitsuse säärane samm juba üsna kaugeleminev, ent Palestiina poolel pole näha just kuigi aktiivset tegutsemist. Inimesed ütlevad, et see, mida Iisrael teeb, ei lähe arvesse, ent ma ei näe Palestiina žesti läbirääkimiste võimaldamiseks. Kas Palestiina ikka soovib läbirääkimisi ja suudab neid pidada? Hamas näib olevat hõivatud Fatah' vastase võitlusega ning paistab olevat Iraani tugeva lõa otsas. Mahmoud Abbas näib olevat paberist tiiger, kellel pole just kuigipalju mõjuvõimu. Ma arvan, et ka palestiinlastel on aeg selgelt mõista anda, et nad soovivad rahu.
Kyriacos Triantaphyllides
Austatud juhataja, leedi Ashton! Toetame Euroopa Liidu Nõukogu 8. detsembri otsust. See kinnitab Euroopa Liidu toetust kahe riigi loomisele 1967. aasta piiride põhjal.
Sellest hoolimata, tuginedes piirkonna hiljutise külastuse käigus kogetule, võib väita, et sealne olukord muudab Palestiina riigi loomise peaaegu võimatuks. Ma pean silmas eelkõige müüri ehitamist, Palestiina kodude lammutamist ja, mis kõige olulisem, uusasunduste rajamist Jordani Läänekaldale, eeskätt Ida-Jeruusalemma ümbrusse.
Neis asundustes elab hetkel ligikaudu 500 000 asunikku. Ida-Jeruusalemmas püütakse rajada linna ümber asundustest koosnevat kaitsetara, et sundida palestiinlasi oma kodudest lahkuma. Nüüd on selge, et Iisraeli valitsus kasutab kõnelusi aja võitmiseks. Aeglaselt ent kindlalt püüab ta kehtestada oma suveräänsust kogu Palestiina territooriumil.
Lisaks kaksikriigi lahenduse propageerimisele peaks Euroopa Liit võtma Iisraeli suhtes konkreetseid meetmeid. Inimõiguste jätkuv rikkumine on Euroopa Liidu jaoks piisavaks põhjuseks sanktsioonide kehtestamiseks asutamislepingu artikli 2 alusel, sest kui Euroopa Liit otsustab ühest küljest toetada rahuprotsessi, ent teisest küljest jätkab majandussuhete piiramatut uuendamist Iisraeliga, siis ta vaid toetab Iisraeli poliitikat, mis seisneb palestiinlaste väljasurumises oma maalt ja Iisraeli suveräänsuse laiendamises üle kogu Palestiina.
Bastiaan Belder
Austatud juhataja! Kas Euroopa on minetanud terve mõistuse? Selle retoorilise küsimuse esitas USA detsembri alguses. Kongressi terava kriitika põhjuseks oli see, et Ida-Jeruusalemma nimetati ringlusse lastud nõukogu resolutsiooni eelnõus ühepoolselt kavandatava Palestiina riigi pealinnaks. EP Iisraeli delegatsiooni esimehena lootsin ma alustada üleatlandilist dialoogi konstruktiivsemalt. Pean lisama, et võrreldes eelnõud ja nõukogu lõplikku seisukohta, jäin sarnaselt kongressi liikmetele suurde segadusse. Ma distantseerun ettepanekust Jeruusalemm ära jagada. Ma leian, et nõukogu seisukoht Lähis-Ida suhtes on oluline diplomaatiline ja poliitiline tagasilöök rahuprotsessile ja seepärast olen äärmiselt pettunud välisministrites, kes on lasknud mõjutada end eesistujamaa Rootsi poolt, kellel endal on juudiriigiga väga pingelised suhted.
Mul on nõukogu avaldusele mitmed põhimõttelised vastuväited. Nii ei saa kuidagi õhutada Palestiina omavalitsust taasalustama läbirääkimisi Iisraeliga. Lisaks on avaldus vastuolus 9. novembril 2008. aastal sätestatud neliku põhimõttega, mille kohaselt "ei peaks kolmandad isikud sekkuma kahepoolsetesse läbirääkimistesse". USA ametlikus reaktsioonis nõukogu 8. detsembri avaldusele rõhutati seda põhimõtet veel kord. Kas peame leppima sellega, et rahuprotsess on tupikus? Mõistagi mitte! Pärast delegatsiooni hiljutist külastust Iisraeli olen kindlalt veendunud, et järkjärguline ja tasakaalukas leppimisprotsess Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse vahel on nii vajalik kui ka võimalik. Jordani Läänekalda, näiteks C-ala halduse järkjärguline üleandmine ja majanduskoostöö tugevdamine käsikäes Palestiina institutsioonide tugevdamise ja loomisega viivad rahuprotsessi edasi. Seepärast kutsun nõukogu ja komisjoni üles lõpetama vastunäidustatud avalduste tegemist rahuprotsessi kohta ja keskenduma selle asemel konkreetsetele projektidele, mis hõlmavad koostööd iisraellaste ja palestiinlaste vahel. See on ju Euroopa järeleproovitud valem, kas pole?
Diane Dodds
Austatud juhataja! Parlamendi Iisraeli delegatsiooni liikmena kuulasin huviga välisasjade nõukogu kommentaare Lähis-Ida rahuprotsessi kohta ja komisjoni avaldust. Sarnaselt eelkõnelejale valmistavad need mulle suurt muret. Iisrael on ainus piirkonnas toimiv demokraatlik riik. Tema vastaste lemmiktaktikaks on olnud terrorism riigi vastu. Ma leian, et nõukogu ja komisjoni avaldused ei pea Iisraeli muresid piisavalt kaalukaiks. Ma ei kuulnud, et kõrge esindaja oleks neid muresid oma pöördumises üldse maininud.
Lisaks leian, et avalduses asetatakse Iisraelile liialt suur koorem nii protsessi toppamise kui ka lahendamata küsimuste - eeskätt Jeruusalemma küsimuse osas.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Austatud juhataja! Tegu on tõepoolest väga ebatavalise aruteluga, sest proua Malmström istub nõukogu pingil, ent peagi loodame näha teda komisjoni pingil. Eks aeg näitab, keda ta esindab!
Olgu kuidas on, aga nõukogu otsused ei sisenda optimismi. Nõukogu on väljendanud sügavat muret seoses Lähis-Ida rahuprotsessi venimisega ja soovib selle taaskäivitamist ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonide, Madridi konverentsi otsuste ja rahuplaani alusel. Ei miskit uut siin päikese all.
Samuti öeldakse, et Euroopa Liit on valmis oluliselt kaasa aitama kahe eelkõneleja tõstatatud probleemide lahendamisele: pean silmas Ida-Jeruusalemma, vee-, julgeoleku- ja piiriprobleeme.
On aga rida uusi elemente, mille kohta tahaksin kuulda meie külaliste arvamust. Esiteks tahaksin teada, kas nende arvates on 8-kuuline moratoorium ja Iisraeli valitsuse otsustatud asundused seotud USA valitsusega.
Samuti tahaksin teada, mida nad arvavad eile, 22. aastapäeval Hamasi esindaja poolt Gazas esitatud väidetest, mille kohaselt ei kavatse nad Iisraelile mingeid järelandmisi teha ja et nad ei kavatse teda tunnustada. Mida nad arvavad riikliku järjepidevuse õigusest, mis annab Iisraeli kodanikele referendumi kaudu hääle okupeeritud territooriumide okupeerimise kohta?
Lõpetuseks, mida nad arvavad Goldstone'i raportist ja selle vastuvõtmisest ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolt? Kas nende arvates on tegu millegagi, mis aitab rahuprotsessile kaasa või vastupidi - nagu väidab Iisrael - on tegu rahuprotsessi takistava või välistava dokumendiga?
Proinsias De Rossa
Austatud juhataja! Nõukogu avaldus sisaldab kaht kohustust, millel on potentsiaali asjad taas liikuma panna ja mida ma iseäranis toetan: toetus Palestiina omavalitsuse kaheaastasele programmile Iisraeli okupatsiooni lõpetamiseks ja Palestiina riigi rajamiseks ning liidu valmisolek vajaduse korral tunnustada Palestiina riiki.
Eelmisel nädalal juhtisin Euroopa Parlamendi delegatsiooni, mis külastas okupeeritud Palestiina territooriumi, kus ma nägin taas kord oma silmadega apartheidi, mida Iisrael palestiinlaste vastu rakendab käsikäes nende kodude, maade, vee ja pühakodade äravõtmise ja hävitamisega.
Loetud tunnid pärast nõukogu avalduse avaldamist tühistati minu delegatsioonile antud luba külastada Gaza tsooni. Tegu pole sõbraliku riigi aktiga. Kahtlemata on tegu sekkumisega parlamendi demokraatlikku õigusse arendada normaalseid ja demokraatlikke suhteid isikutega, kelle on end esindama valinud palestiina rahvas.
Hebronis, Ida-Jeruusalemmas ja Ramallah's valitseb inimeste seas must masendus ja lootusetus. Lootusetus sünnitab vägivalda. Me võime haarata härjal sarvist nüüd või lasta tekkida veelgi kibedamal vägivallal, mis toob kaasa mõõdukate Palestiina poliitikute võimult kadumise. See on valik, mille peame tegema.
Ma palun nii nõukogul kui ka paruness Ashtonil, kellele soovin parimat, taaselustada liidu osalus selles protsessis - mitte pelgalt oodata, et nelik selles protsessis osalemisele uue hoo annaks - ja panna paika ajakava, mis langeb kokku Palestiina omavalitsuse kaheaastase ajakavaga meie poolt eelmisel nädalal minu arvates kartmatult esile toodud põhimõtete rakendamiseks.
Me peame jõuliselt kaitsma inimõigusi. Me peame tegutsema. Me peame kasutama Iisraeli mõjutamiseks juurdepääsu oma turgudele. Ma ei räägi sanktsioonidest. Ma räägin mõttest kasutada juurdepääsu meie turgudele selleks, et motiveerida Iisraeli täitma oma rahvusvahelisi kohustusi. Me peame lõpuks veenma ka USAd kiiresti tegutsema alustel, mille eelmisel nädalal esile tõime.
Chris Davies
Austatud juhataja! ELi missiooni juhtide raport Ida-Jeruusalemma kohta on üsna masendav lugemismaterjal. Mis siin ikka keerutada. Raportis antakse selgelt mõista, et Ida-Jeruusalemmas toimuv on teatud etnilise puhastuse vorm. Palestiinlaste kodud võetakse ära, inimesed aetakse minema ja lootus rahule hävitatakse. Seega küsimus on, mida me ette võtame?
Nõukogu otsused on äärmiselt tervitatavad. Me teame, et tegu on jõuliste otsustega, sest Iisraeli valitsus tormas neid kohe eitama. Nende sõnul pole nõukogu otsustes miskit uut. Nad on harjunud meie sõnu eirama, sest meie sõnadele ei järgne kunagi tegusid. Nad kohtlevad meid põlgusega. Miks nad peakski teisiti käituma, kui oleme nii kergeusklikud, et maksame okupatsioonivõimude arveid! Me hoiame palestiinlasi vee peal, samas kui Iisrael, mitte meie maksumaksjad, peaks olema see, kes kulud kannab.
Kui tahame, et meie sõnadel kaalu oleks, siis peaksime peatama assotsiatsioonilepingu või ähvardama selle peatamisega, ent selgub, et ükski meie välisminister pole isegi eales seda võimalust tõstatanudki. Seega küsimus on, kus on tegevusjuhised? Meil on tegevusjuhised. Need on kirjas nõukogu otsustes. Kuidas on aga lood tegudega? Iisrael ei hakka liigutama enne, kui teda tagant tõugata.
Franziska Katharina Brantner
(DE) Austatud juhataja! Õnnitlen paruness Ashtonit uue ametikoha puhul. Tahan ka tänada eesistujamaad Rootsit selle resolutsiooni eest ja mõistmise eest, et kaksikriigi lahendust ei ole võimalik rakendada, kui me ei lahenda asunduste probleemi. Missiooni juhtide raportit on korduvalt mainitud ja ka meie leiame, et see on väga hea raport. Sellega seoses on mul kaks küsimust. Mis on raporti praegune staatus ja kus see avaldatakse? Teiseks, mida kavatsevad komisjon ja nõukogu ette võtta, et raportis esitatud soovitused ellu viia? Tahaksin tsiteerida raporti kolme soovitust. Esiteks
"ennetada ja vähendada asjaomaste ELi õigusaktide abil finantstehingute tegemist ELi liikmesriikide poolt, kes toetavad uusasunduste rajamist Ida-Jeruusalemma"; teiseks "tagada, et Ida-Jeruusalemma uusasundustes valmistatud tooteid ei eksporditaks Euroopa Liitu ELi ja Iisraeli assotsiatsioonilepingu raames"; ja kolmandaks "anda ELi suurimatele jaemüüjatele juhiseid uusasundustes valmistatud toodete päritolumärgistuse kohta".
(DE) Raportis tehtud ettepanekud on väga konkreetsed ja täpsed. Mis samme kavatsete nende rakendamiseks astuda?
Patrick Le Hyaric
(FR) Austatud juhataja, volinik, minister! Tänan teid märkuste eest ja toetan neid.
Euroopal on nüüd kaks olulist dokumenti, mille abil püüelda uute rahualgatuste poole. Esiteks eesistujamaa Rootsi julge raport, mida mainis äsja proua Malmström. Selles kutsutakse üles püüdlema kahe riigi poole, millest üks oleks 1967. aasta piiridega Palestiina, mille pealinnaks oleks Ida-Jeruusalemm.
Teiseks, saadikute ehk missiooni juhtide tekst, millest nähtub, et Iisraeli võimude strateegiaks on lammutada kodud ja koloniseerida maa inimõigusi rikkudes. Selle strateegia eesmärgiks on Jeruusalemm Jordani Läänekaldast ära lõigata ning seeläbi Palestiina riigi kui sellise idee sootuks kalevi alla panna.
Meie sõnadel siin parlamendis pole ilmselgelt vähimatki mõju, kui neile ei järgne konkreetseid tegusid. Me peame tegutsema ja selleks saame peatada Euroopa Liidu ja Iisraeli assotsiatsioonilepingu seniks, kuni Iisraeli valitsus hakkab järgima rahvusvahelist õigust. Peame tegutsema, et lõpetada koloniseerimine ja Gaza blokaad, lammutada häbimüür, tagada põgenike naasmine ning kõigi poliitvangide vabastamine.
Tahan öelda veel üht. Parlamendis on arutatud sõdur Gilad Shaliti vabastamist. Ma nõustun öelduga. Samas peab parlament toetama veel ühe Euroopa kodaniku, noore Prantsuse palestiinlase Salah Hamouri vabastamist. Vabastada tuleks nii Gilad Shalit kui ka Salah Hamouri!
Simon Busuttil
(MT) Alustuseks tahaksin tänada nõukogu eelmisel nädalal tehtud julgete otsuste eest. Mulle näib, et nõukogu pole eales varem teinud nii tundlikes küsimustes nii selgeid, konkreetseid ja julgeid otsuseid kui eelmisel nädalal. Seepärast tänan nõukogu.
Tahaksin aga lisada, et peame minema sõnadelt tegudele, sest Jeruusalemmas valitsev olukord halveneb iga päevaga ja seda ei saa kauem taluda. Tegu on rahvusvahelise õiguse jõhkra rikkumisega, paljudele inimestele põhjustatakse suuri kannatusi, muu hulgas sunnitakse neid kodudest lahkuma, hävitatakse nende eluasemed ja ehitatakse uusi ebaseaduslikke eluasemeid. Me ei saa säärast ebaõiglust vaikides pealt vaadata, sest nii tehes saadame sõnumi, et õigus, diplomaatia ning paljuhinnatud konfliktide rahumeelse lahendamise põhimõte on väärtusetud. Ma ei arva, et oleksime lubanud säärastel asjadel oma riigis juhtuda. Seepärast peame tegutsema, luues õige atmosfääri, mis soodustab usalduse taastamist poolte vahel ning kaht erinevat ja elujõulist riiki, mis suudavad rahus teineteise kõrval eksisteerida. Tahaksin esile tõsta ka Jordaania rolli selles protsessis. Lõpetuseks soovin öelda paruness Ashtonile, et Lissaboni lepinguga on teile antud uus ja tähtis roll, mis annab meile võimaluse. Ärgem laskem seda käest.
Rosario Crocetta
(IT) Austatud juhataja ja kolleegid! Olime Ramallah's, kui kuulsime uudist, et Euroopa langetas uue otsuse Lähis-Ida rahuprotsessi kohta. Me nägime Palestiina esindajate nägudel lootusrikkaid naeratusi.
Need päevad olid täis emotsioone ja kannatusi, mis olid kirjutatud nende laste näkku, kes klammerdusid oma koduakende trellide külge Hebroni maanteel, mis on mahajäetud maantee, mida ükski palestiinlane ületada ei tohi. Me nägime kannatusi, mida pidi taluma oma okupeeritud kodust välja kihutatud 85-aastane naine, kes oli sunnitud magama külmas telgis kohas, mis oli varem tema oma kodu aed, ja kannatusi, mida pidid taluma palestiinlased, kes olid Euroopa toetuse abiga rajanud talu, mille Iisraeli sõdurid hiljem hävitasid.
Iisraelil on õigus olla sõltumatu riik, ent palestiinlastel on samuti õigus oma kodumaale, riigile ja passile. Euroopa Liidu Nõukogu otsus on oluliseks sammuks edasi, ent peame tegutsema viivitamatult. Iisraeli-Palestiina konflikt on vaid jäämäe tipp. Meie külaskäigu viimasel päeval ei lubanud Iisraeli võimud Euroopa Parlamendi delegatsioonil külastada Gaza tsooni. Ma usun, et kõrge esindaja paruness Ashton peaks demokraatliku Euroopa nimel avaldama selle suhtes protesti.
Tänan esimeest De Rossat, kes juhtis delegatsiooni ja ka kõiki delegatsiooni liikmeid, sest Palestiinas veedetud päevade jooksul said haavatavad isikud näha Euroopat ja kuulda Euroopast, mis austab inimõigusi ning soovib teha ja peab tegema enamat.
Hannu Takkula
(FI) Austatud juhataja, volinik ja proua Ashton! Ma usun, et Euroopa Parlamendi kodutöö peaks uuele kõrgele esindajale muljet avaldama. Mis ajalooraamatuid parlament küll luges, et ei teadnud, kuidas Iisraeli riik 1947. aastal sündis? Tõlgendus, mille nõukogu Rootsi juhtimise all heaks kiitis, näib pisut kummaline.
Tuleb meelde tuletada, et Euroopa Liit peab seisma oma väärtuste eest. Meil on demokraatia, inimõigused ja sõnavabadus, mis on tähtsad. Lisaks on Iisrael ainus Lähis-Ida demokraatlik riik. Me ei peaks looma demokraatiavastaseid, mittedemokraatlikke riike põhjusel, et nad ei jaga meie väärtusi.
Samuti on väga tähtis meeles pidada, et Jeruusalemma jagamise idee, mille kohaselt tehtaks sellest kahe riigi linn, on üsna mõistetamatu. Euroopa Liit ei pakuks seda ideed välja mitte ühegi teise demokraatliku riigi puhul. Mõistagi peame hoolitsema selle eest, et säiliks Iisraeli demokraatlik süsteem ja õigused oma pealinna suhtes ning et Euroopa Liit saab osaleda rahuprotsessis ja peabki osalema, ent seejuures peaks tal olema diplomaatiline, mitte arsti või kohtuniku roll.
On kahetsusväärne, et ei ole vabastatud Prantsuse ja Euroopa Liidu kodanikku ning Iisraeli sõdurit Gilad Shaliti. See näitab, mida Palestiina võimud ja Hamas arvavad Euroopa Liidust. Nad ei austa vähimalgi määral meie põhimõtteid ega väärtuseid. Meil on vaja liikuda edasi ja loobuda neist unistustest, millest nõukogu resolutsioon valdavalt koosneb.
Iisrael on demokraatlik riik ja selle väärtused on samad, mis meie väärtused. Me peame kaitsma demokraatiat ja inimeste õigust täisväärtuslikule ja turvalisele elule ja rahule ning rahu on võimalik saavutada, kui terroristlikud organisatsioonid, nagu Hamas ja selle toetajad lõpetavad rünnakud Iisraeli ja Iisraeli kodanike vastu. Meil on võimalus koos terrorismi vastu võidelda ja aidata Iisraelil riigina eksisteerida.
Frieda Brepoels
(NL) Austatud juhataja! 23. novembri raportis andsid ELi Jeruusalemma ja Ramallah' delegatsiooni juhid selgelt mõista, et Iisrael tegeleb aktiivselt Ida-Jeruusalemma ebaseadusliku annekteerimisega ning selle täieliku isoleerimisega ülejäänud Jordani Läänekaldast. Seepärast küsin endalt, miks ei tee välisasjade nõukogu sellest õigeid järeldusi. Miks eirab ta konkreetseid soovitusi, eeskätt sellist olulist faktidele tuginevat raportit nagu tema enese raport, teades samas, et asetleidvaid sündmusi pole võimalik tagasi pöörata ja seda tehes seab tõsise kahtluse alla sõltumatu ja elujõulise Palestiina riigi loomise Iisraeli riigi kõrval? Lähis-Ida rahuprotsess ei vaja ebamääraseid väljaütlemisi. Euroopa Liidul on viimane aeg võtta piirkonnas aktiivne roll ja see on võimalik vaid juhul, kui me julgeme asuda selgele ja ühtsele seisukohale eeskätt Ida-Jeruusalemma küsimuses.
Charalampos Angourakis
(EL) Austatud juhataja! ELi poliitikaks on toetada Iisraeli valitsust koos USA ja NATOga ja seega ka Iisraeli kuritegelikku genotsiidipoliitikat, mis on suunatud palestiinlaste vastu. See on järeldus, millele on jõudnud paljud Euroopa Parlamendi delegatsiooni liikmed, kellel Iisraeli võimud keelasid Gaza tsooni sisenemise.
ELi poliitika ja eriti hiljutine otsus annavad - nagu me ÜRO raportist Gaza sõja kohta teame - sõjakuritegusid toimepanevale Iisraeli valitsusele lisaaega oma okupatsioonikava elluviimiseks.
Euroopa Liidu segane jutt ei lähe kuidagi kokku põhjendatud üleilmse sooviga luua elujõuline ja sõltumatu Palestiina riik, millel on 1967. aasta piirid ja mille pealinnaks on Ida-Jeruusalemm. Euroopa Liit ei astu selles vallas vähimaidki samme. Vastupidi, ta uuendab suhteid Iisraeliga, kes jätkab uusasunduste rajamist eelkõige Ida-Jeruusalemmas, ehitab eraldusmüüri ja isoleerib häbiväärselt ja kuritegelikult Gaza tsooni.
Me oleme vastu Lähis-Ida imperialistlikele plaanidele ning seisame õlg õla kõrval palestiinlastega ja kõigi nende võitlusse kaasatud rahvastega.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Pean ütlema, et eelmise nädala ministrite nõukogu istungi tulemused ei olnud päris tasakaalus ja lisaks tundub mulle, kuna olen selle küsimusega pikka aega tegelenud, et need ei toeta meie püüdlusi, milleks on nende rahvaste rahumeelne kooseksisteerimine.
Seepärast tahan öelda, et ma tean, et peame tegema enamat. Peame olema mitte üksnes rahuprotsessi vahendajad, vaid ka aktiivsed vahendajad ning hoolitsema selle eest, et selle katastroofilise olukorra lahendus näiks võrdne ja oleks võrdne ning mõlemale riigile vastuvõetav ning et nii Palestiinal kui ka Iisraelil oleks selles võrdne osa.
Nõukogu on püüdnud tuua palestiinlasi tagasi läbirääkimiste laua taha, hoolimata nende vastuseisust mõningatele Iisraeli meetmetele, ja ka meie nõuame tarbetute takistuste viivitamatut kõrvaldamist rahuprotsessi teelt. Palestiinlaste kodude lammutamine Ida-Jeruusalemmas ning uusasunduste rajamine ja tarade püstitamine okupeeritud territooriumile on vastuvõetamatu. Samuti ei saa aga jätta Iisraeli kaitseta ja keelata tal end aktiivselt kaitsmast kõigi rünnakute ja terroriaktide eest, mis on suunatud Iisraeli riigi kodanike vastu.
Tahan rõhutada, et vaja on austada rahvusvahelist õiguslikku raamistikku, ilma milleta pole piirkonnal lootust stabiilseks arenguks. Meie, eurooplased, EL ja meie riikide kodanikud, oleme valmis ulatama abikäe ja ma loodan, et paruness Ashtoni missioon piirkonnas kujuneb edukaks ning et ta naaseb sealt heade raportitega.
Alexandra Thein
(DE) Austatud juhataja, proua Malmström, paruness Ashton, kallid kolleegid! Ma olen Palestiina seadusandliku nõukogu (s.t Palestiina parlamendi) ja Euroopa Parlamendi vaheliste suhete delegatsiooni liige. Eelmisel nädalal ei lubanud Iisrael meie delegatsioonil Gaza tsooni siseneda. Olukord Gazas on väga murettekitav. Eriti nüüd, talvel. Vaid 10% elanikkonnast suudab varustada end vajalikuga, smugeldades seda tunnelite kaudu ja just seepärast kõik tunneleid sallivadki.
Enne Hamasi-vastast operatsiooni oli olukord risti vastupidine ja 90% Gaza elanikkonnast suutis enda eest hoolt kanda. Okupandina peaks Iisrael hoolitsema elanikkonna eest kogu okupeeritud territooriumil. Iisrael hiilib kõrvale oma vastutusest, mis tulenev rahvusvahelisest õigusest - see tähendab, et rahvusvaheline kogukond, eelkõige EL, peab sekkuma.
Kui varustame toiduga 90% Gaza elanikkonnast, siis on meil õigus veenduda, millele Euroopa maksumaksjate raha kulutatakse ja kas abi jõuab inimesteni, kes seda vajavad.
Hélène Flautre
(FR) Austatud juhataja! Ka mina tahaksin tänada proua Malmströmi ja eesistujamaad Rootsit suurepärast otsuste eest. Need suurendavad meie kõigi ühist lootust, et rahvusvahelise õiguse kohaselt vastutab EL rahu eest selles piirkonnas ja see on minu arvates määrava tähtsusega.
Siiski olen üllatunud, et aasta pärast sõjalist sissetungi Gazasse ei ole otsustes viidatud Goldstone'i raporti järeltegevustele, mida nõukogu soovis. Mis etapis oleme Goldstone'i raporti järeltegevuste osas, mille nõukogu oma südameasjaks võttis, eeskätt seoses siseuurimistega, mis hõlmab erinevaid pooli?
Mul on hea meel, et kaalutakse Ida-Jeruusalemma muutmist tulevase Palestiina riigi pealinnaks või Jeruusalemma nimetamist mõlema riigi pealinnaks. Sellegipoolest puudub otsustel realiseerimismehhanism. Teisest küljest on palju võimalusi loetletud Ida-Jeruusalemma külastanud riigipeade ja valitsusjuhtide raportis.
Seepärast kutsun komisjoni ja nõukogu üles selgitama meile meetodeid, mille abil Euroopa Liit ei tunnusta ega seadusta Ida-Jeruusalemma annekteerimist Iisraeli poolt, kes kasutab selleks muu hulgas majanduslikke meetmeid, ent korraldab samas ka Palestiina kogukonna massilist ümberpaigutamist.
Richard Howitt
Austatud juhataja! Ma tervitan uue kõrge esindaja viibimist parlamendi ees ja toetan Rootsi eesistumisel vastu võetud nõukogu jõulisi otsuseid Lähis-Ida suhtes.
Seoses Goldstone'i raportiga tahan eesistuja nimel õnnitleda härra Bildti raporti "usaldusväärsuse ja aususe" eest. Oleks hea, kui proua Malmström kordaks täna Euroopa Parlamendi ees seda, mida tema riigi saadik ütles ÜROs, s.t et EL kutsub Iisraeli ja palestiinlasi üles teostama Gaza konfliktiga seotud inimõiguste rikkumiste asjakohaseid, usaldusväärseid ja sõltumatuid sisemaiseid uurimisi.
Lõpetuseks tahan küsida eesistujariigilt ja kõrgelt esindajalt, kas nad on kursis sellega, et eelmisel nädalal kiitis Briti valitsus heaks põhimõtted, mille kohaselt tuleb erinevalt tähistada kaupa, mis on imporditud Palestiina territooriumilt, ja kaupa, mis pärineb Iisraeli ebaseaduslikest asundustest, ning öelda, mis neil on kavas selle lahenduse kasutuselevõtuks Euroopa tasandil? Valijatena saame otsustada tasuda rahu maksumuse. Tarbijatena ei taha me toetada konflikti hinda.
Ramon Tremosa i Balcells
Austatud juhataja! Ma leian, et hiljuti Rootsi eesistumisel vastu võetud Euroopa Liidu seisukoht Lähis-Ida suhtes, mille kohaselt tunnustatakse tulevase Palestiina riigi pealinnana Ida-Jeruusalemma, võib kahjustada Euroopa püüdeid etendada olulist rolli Iisraeli ja Palestiina läbirääkimise vahendajana. See võib anda tagasilöögi meie ühisele eesmärgile, milleks on tagada rahu selles juba äärmiselt rahutus piirkonnas.
Mina isiklikult olen veendunud, et selle asemel, et ühepoolselt ja ootamatult teatada Palestiina territooriumi sõltumatust pealinnast, oleks targem ja kasulikum, kui Euroopa Liit suunaks kõik oma jõupingutused tegeliku demokraatia edendamisse ja arendamisse Palestiina territooriumil, näiteks vägivallatu opositsiooni toetamisse. See aitaks Iisraelil ja demokraatial ning rahvusvahelisel kogukonnal leida usaldusväärse ja seadusliku vahendaja.
Nagu Cecilia Malmström täna ütles, peaksid Jeruusalemma staatuse määrama iisraellased ja palestiinlased. Seepärast usun, et lahenduse "kaks riiki kahe rahva jaoks" asemel oleks soovitavam lahendus "kaks demokraatlikku riiki kahe rahva jaoks".
Kallid kolleegid, rahu eeltingimuseks on demokraatia.
Michael Gahler
(DE) Austatud juhataja! Esiteks tahan öelda, et mul on hea meel, et paruness Ashton istub komisjoni poolel. Loodetavasti jääb see nii ka edaspidi.
Mul on eesistujale kaks küsimust. Välisministrite nõukogu otsustes ei viidata Lähis-Ida nelikule. Kas nõukogu ei ole nõus Lähis-Ida neliku rolliga rahuprotsessis või mis on selle põhjus?
Teiseks, sama kehtib Hamasi kohta. Otsustes ei viidata selle rühmitusele, mis on poliitiliselt kahjuks tähtis. Mis on selle taga?
Frédérique Ries
(FR) Austatud juhataja! Kuna härra Le Hyaric sisuliselt kahekordistas talle esinemiseks antud aega, siis leian, et mul on õigus jätkata omas tempos, ent sellegipoolest asun kohe asja kallale.
Rootsi eesistumisel oleme harjunud paremaga, palju paremaga. Proua Malmström, andestage mulle minu otsekohesus. Alustuseks, Ida-Jeruusalemma nimetamine tulevase Palestiina riigi pealinnaks on minu arvates jäme diplomaatiline viga - räägin eufemistlikult. Viga pole mitte sisuline - ärge mõistke mind valesti. Viga seisneb viisis, mil see deklaratsioon, mis määrab ette ära läbirääkimiste tulemuse, toetab/pahandab pooli. Lisaks on mitmeid liikmesriike, kes on distantseerunud teksti esimesest eelnõust.
Ma olen kahe käega avatud ja jagatud pealinna poolt. See jagamise vorm on alates 21. sajandist olnud osa Clintoni parameetritega kehtestatud rahust - tegu on põhimõttega, mille on kiitnud heaks nii Ehud Barak Tabas kui ka teised. Lisaks on meil veel selgelt meeles see jõuline viis, mil seda lahendust kaitsesid parlamendi ees Avraham Burg ja Ahmed Qurei. Jeruusalemm on nende usundite püha linn, raamatute pealinn, avatud pealinn. Me ei saa suruda peale selle linna jagamist ega mingit ajakava ega meetodeid, vaid - nagu varem juba öeldi - peame toetama dialoogi, et palestiinlased ja iisraellased saaksid jõuda kokkuleppele.
Sarah Ludford
Austatud juhataja! Nõukogu otsus on tõepoolest tervitatav ja jõuline ELi seisukoha väljendus, mis näitab, et EL soovib taaselustatud nelikus etendada palju tugevamat rolli. Kas nõukogu ja komisjon on ühel meelel, et mõnede poolt pakutud lähenemisviis, mis seisneb Iisraeli boikoteerimises, on täiesti vale tegutsemisviis? Ei ole võimalik samal ajal riiki boikoteerida ja teda kaasata.
Õige lahendus on see, mida rõhutati ka nõukogu otsustes - taas kinnitada kahepoolsete suhete arendamist Iisraeliga. Nõukogu saab tegutseda üksnes poliitiliselt mõjuvõimsa partnerina ja pakkuda majanduslikku tuge, kui suudab seista vastu ühe või teise poole pettumusest tulenevatele kiusatustele kehtestada mingeid sanktsioone või karistada üht või teist poolt. Olukord on liialt keerukas ja õõnestab ELi mõlemale poolele avaldatavat järjepidevat ja ühtset survet tulla tagasi läbirääkimiste laua taha ja sõlmida rahuleping.
Ivo Vajgl
(SL) Ka mina ei poolda sanktsioone ja ähvardusi ning olen konstruktiivse poliitika ja dialoogi poolt. Mul on kahju, et oleme täna liialt palju kuulnud sõnumit, et Iisrael on demokraatlik riik. Iisrael ei kohtle palestiinlasi demokraatlikult ega käitu ka demokraatlikult meie ühise eesmärgi suhtes, milleks on kahe sõltumatu, enesekindla, turvalise ja kõrvuti eksisteeriva riigi loomine. Seepärast, paruness Ashton, arvan ma, et täna olete kuulnud palju põhjuseid, mis õigustavad konstruktiivsema ja tõhusama Euroopa Liidu poliitika väljatöötamist. Pean kahetsusega nentima, et Iisrael näeb meid jätkuvalt paberist tiigrina, mitte tegeliku partnerina, kellega tuleks astuda dialoogi ja kellest võiks olla abi probleemi lahendamisel.
Robert Atkins
Austatud juhataja! Eelmisel nädalal Palestiinat külastanud delegatsiooni liikmena sai mulle selgeks, et seal on hulk mõistlikke inimesi, kes usuvad, et kaksikriigi lahendus on surnult sündinud laps peamiselt Iisraeli tegevuse tõttu, rääkimata ettepanekutest laiendada müüri veelgi kaugemale Ida-Jeruusalemmas ja sellest väljapoole, jagades seeläbi Jordani Läänekalda põhja- ja lõunaosaks.
Missugused saavad olema meie huvid ja teod, kui üksikriigi ideest saab tegelikkus?
Teiseks, kas eesistuja ja leedi Ashton on kursis sellega, kuivõrd jagavad mõistlikud inimesed neid seisukohti, mida väljendab see farss, mida nimetatakse nelikuks? Mida kavatseme ette võtta selleks, et selle ettevõtmise kulukus vastaks tulemuslikkusele, mis hetkel on null?
Charles Tannock
Austatud juhataja! Ma nõustun Iisraeli välisministri härra Liebermaniga, et nõukogu lõplik otsus on palju parem kui varasem Rootsi eelnõu, mida nägin paar nädalat tagasi, ent selles ei mainita neliku põhimõtteid, mida Hamas eirab, jätkates nii Palestiina omavalitsuse ametnike kui ka tsiviilisikute terroriseerimist Gazas.
Miks ei külastanud piirkonda välisminister Bildt, et näidata üles solidaarsust demokraatliku Iisraeli ja mõõdukate palestiinlastega?
Miks otsustati praegusel kriitilisel ajal hakata rääkima Ida-Jeruusalemma annekteerimisest?
EL peab olema tasakaalustatum ja ametlikult tunnustama ühiseid väärtusi demokraatliku Iisraeliga ning suurendama Iisraeli osalust ELi programmides - siinkohal olen endalegi üllatuseks sedapuhku ühel meelel paruness Ludfordiga - assotsiatsioonilepingu raames, et suurendada Iisraeli usaldust, et ELil on juudiriigi suhtes head kavatsused.
Cecilia Malmström
Austatud juhataja! Tänan konstruktiivse arutelu eest. Alustuseks tahan vastata mõningatele spetsiifilistele küsimustele ja seejärel öelda mõne sõna kokkuvõtteks.
Goldstone'i raport on väga tähtis. Tegu on tõsise raportiga. Tähtis on hoolikalt uurida otsuseid ning EL on kutsunud üles mõlemat poolt, nii Iisraeli kui ka palestiinlasi, alustama uurimisi raportis soovitatud vaimus.
Mis puutub nelikusse, siis nõukogu otsustes on viide ka nelikule endale ja vajadusele suurendada neliku jõupingutusi. Mis puutub läbirääkimistesse Hamasiga, siis nõukogul on sidemed Palestiina juhtide president Abbasi ja peaminister Fayyadiga. Eeltingimused läbirääkimiste pidamiseks Hamasiga on teada-tuntud ja need pole täidetud.
Lõpetuseks tahan öelda, et äärmiselt tänuväärne on näha parlamendi suurt toetust otsustele. Ehkki igaühel on pisut erinev arvamus, saavad kõik aru, kui tähtis on püüda igal võimalusel toetada Lähis-Ida rahuprotsessi ja me kõik olema väga pettunud, et see protsess edeneb nii kohutavalt aeglaselt. Jõulurahu, mis peagi jõuab ka parlamenti ja paljudesse maailma paikadesse, ei ole taas kord võimalik kogeda viisil, mida me tahaks selles piirkonnas sel aastal näha.
Rootsi eesistumisperioodi alguses lootsime, et USA president Obama püüdlused kannavad Iisraeli-Palestiina läbirääkimistel vilja. Tähtis on, et EL ja USA teeksid tihedat koostööd. Seda pole veel juhtunud, ent - nagu selles küsimuses ikka - peame olema kannatlikud ja järjekindlad. EL peab olema järjekindel ja jääma endale kindlaks Ida-Jeruusalemma, piiride, asunduste ja julgeoleku küsimustes. Mul on väga hea meel parlamendi ulatusliku konsensuse üle, mis hõlmab ka meie selgeid ja järjepidevaid otsuseid. Need on osa ELi pikaajalisest tööst. Sellega seoses on tähtis, et kõik institutsioonid teeksid tihedat koostööd.
EL jätkab oma Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitilist missiooni piirkonnas ja eeskätt Euroopa Liidu politseimissioon Palestiina aladel (EUPOL COPPS) on andnud viimase aasta jooksul suure panuse Jordani Läänekaldal elavate palestiinlaste sotsiaal- ja majanduslike tingimuste parandamisse. EL toetab ka sõltumatu Palestiina riigi loomise ettevalmistusi. Selles vallas on vaja ära teha hulk tööd ja mõistagi toetame Palestiina võimude koostatud programmi "Palestiina: okupatsiooni lõpetamine, riigi rajamine".
Selle konflikti lõpetamiseks on vaja poolte kokkulepet. See peab hõlmama kõiki küsimusi. Me ei saa aktsepteerida ühepoolselt määratud lahendust, millest kujuneb hiljem olukord, mida pole võimalik muuta. Lahendus peab olema kõikehõlmav. See peab hõlmama Liibanoni ja Süüriat ning olema osa piirkondlikust strateegiast, mis lahendab Araabia-Iisraeli konflikti. Me pole veel niikaugel, ent EL on siiski astunud suure sammu edasi. Kõik institutsioonid on nõus, et seda on vaja, ning ma loodan jätkuvale koostööle selles küsimuses.
Catherine Ashton
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Ma kardan, et küsimus sellest, kus ma istun, kerkib ka edaspidi. Ma istun siin, sest nõukogu istub seal. Ma võin ka sinna istuma minna ja võite mulle ka teistest eraldi istekoha paigaldada lasta, sest vahet pole, kus ma istun - niikuinii olen omadega hädas. Mul on hea meel istuda siin koos Ceciliaga ja ma loodan temaga tihedat koostööd teha.
Mind üllatab käesoleva arutelu puhul see - ma kuulasin väga hoolikalt ja härra Atkins, mulle tundub, et teie olete ainus erand -, et enamus on veendunud, et ainsaks lahenduseks on kaksikriik. Kõik parlamendisaadikud, eriti härra De Rossa ja hiljuti naasnud liikmed, kes on oma silmaga näinud kohapeal valitsevat olukorda, on äärmiselt emotsionaalselt meelestatud.
Nõukogu otsuste puhul on tähelepanuväärne see, et need on väga selged. Nad annavad mulle selge suuna, kuhu poole liikuda. Samuti on selge - siinkohal pean tänama eesistujat tehtud töö eest -, et parlament on masendunud, sest asjad ei edene kuigi kiiresti. Masendus tuleneb seisukohtadest, mis on mõnikord küll üsna erinevad, ent kõiki neid ühendab soov näha olukorra lahenemist. Pisiasjad on olulised. Teie seisukohtade erinevused ja sarnasused on minu jaoks väga olulised, sest ma juhin meie tulevikku neis aruteludes ja läbirääkimistes.
Pole kahtlust, et peame tegema kaht asja. Üheks on need üsna poliitilised küsimused, mille õigusega tõstatasite. Missugused peaks olema meie suhted? Ma olen alles teekonna alguses ja see arutelu on minu ajaoks väga oluline, sest võimaldab mul saada ülevaate erinevatest seisukohtadest. Selle põhjal leian esiteks, et nelik peab näitama, et õigustab talle pandud ootusi, s.o nelik tuleb taaselustada. Ma olen vestelnud videokonverentsi teel Jeruusalemmas asuvate töötajatega, olen rääkinud härra Blairiga tema tööst ja olen rääkinud samadest asjadest ka välisminister Clintoniga. Sõna "taaselustama" on selles kontekstis väga tähtis.
Teiseks on piirkonnas eesistujariigi tõstatatud probleeme seoses piiriküsimustega, mis puudutavad riike, kellega peame suhtlema. Ma arvan, et hetkel on kõige olulisem küsimus see, mida EL ise suudab teha?
See toob mind teatud mõttes praktiliste teemade juurde. Mitmed kolleegid on nimetatud konkreetseid asju, olgu siis seda, mida Ühendkuningriik teeb kaupade märgistamise vallas, assotsiatsioonilepinguga seotud probleeme, käesolevat missiooni juhtide raportit ja selle soovitusi, mida ma pole veel arvesse võtnud. Kõiki neid probleeme on vaja hoolikalt analüüsida, ent tegelikkuses meil on vaja toetada inimesi kohapeal.
Ma mainisin juba, et on vaja 1200 klassiruumi ja kirjeldasin tervishoiuvaldkonnas tehtavat tööd. Me toetame peaminister Fayyadi riigi ülesehitamise ning institutsioonide võimekuse suurendamise, eeskätt õigusriigi rajamise kava. Meil on vaja tegeleda tõeliste probleemidega ja teha praktilist tööd, et leida viise, kuidas parandada nende inimeste olukorda, kes peavad seal oma igapäevaeluga toime tulema ja loodavad meie abile.
See on kõige tähtsam ja praktilisem asi, millest me kohe alustama peame. Seda, mida ma teha tahan, kirjeldaksin järgnevalt: meil on võimalik teha poliitilisi ja majanduslikke asju. Ma tahan need kaks valdkonda ühendada, leida viise teha ära enamat, toetada käimasolevat tööd, muuta nelik tõhusamaks, ühendada nõukogu ja komisjoni paralleelsed jõupingutused, et see, mida me kohapeal teeme, tõesti muudaks midagi.
Lõppkokkuvõttes on kaks poolt need, kes peavad otsuse tegemiseks kokku saama ja rahu leidma. Selle tulemuse saavutamisel on meil aga tähtis roll ja ma teen nii teie kui ka komisjoni ja nõukogu nimel kõik endast oleneva, et oleksime ülesannete kõrgusel.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (reegel 149)
Dominique Baudis  
Välisasjade nõukogu eelmisel istungil teatas Euroopa Liidu Nõukogu, et soovib peatset Palestiina riigi taastamist 1967. aasta piirides ja pealinnaga Ida-Jeruusalemmas. Seepärast tegeleb Euroopa Lähis-Ida jaoks elujõulise ja mõlemale poolele vastuvõetava lahenduse väljatöötamisega. Nõukogu pakutud lahendus on õiglane. Iisrael ja Palestiina saavad kasutada seda alusena, millele toetudes vahetada maa rahu vastu. Euroopal on siin suur roll. Euroopa saab toetuda üksmeelele jõudmist palestiinlaste hulgas, sest ilma selleta pole Palestiinlastel esindajat, kes Iisraeliga läbi räägiks. Euroopa saab samuti toetada Iisraeli ja Palestiina dialoogi taastamist Vahemere Liidu kontekstis.
Daciana Octavia Sârbu  
kirjalikult. - Toetan nõukogu hiljutisi otsuseid antud küsimuses, eriti seoses Ida-Jeruusalemmaga. Nõukogu on võtnud selge seisukoha mitmes võtmeküsimuses, sh 1967. aasta piiride, Iisraeli asunduste ja Gaza juurdepääsu küsimuses ning toetab kaksikriigi lahendust, mille puhul Jeruusalemm on jagatud pealinn. Need on ühed põhipunktid ja nõukogu on suutnud neid oma otsustes edukalt lahendada. Nõukogu on esitanud ELi kõrgele esindajale konkreetsete eesmärkide nimekirja ja andnud selge suuna, kuhu EL tahab läbirääkimisi juhtida. Ma loodan, et see selgus ja liikmesriikide üksmeel toob kaasa ELi tulemuslikuma osaluse läbirääkimistel ning suurema võimekuse osaleda koos teiste põhitegijatega rahuprotsessis.
