2012. aasta eelarvemenetluse suunised - muud jaod (arutelu)
Juhataja
Osaistungjärk jätkub nüüd. Esimene päevakorrapunkt on eelarvekomisjoni nimel José Manuel Fernandesi koostatud raport 2012. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta, I jagu - Euroopa Parlament, II jagu - nõukogu, IV jagu - Euroopa Kohus, V jagu - kontrollikoda, VI jagu - Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu - Regioonide Komitee, VIII jagu - Euroopa Ombudsman, IX jagu - Euroopa andmekaitseinspektor, X jagu - Euroopa välisteenistus (Α7-0049/2011).
José Manuel Fernandes
Lugupeetud juhataja! Lubage mul väljendada oma tänu teile, austatud juhataja, volinikule ja kõigile kolleegidele, kes on siin. Alustuseks sooviksin tänada kõiki, kes osalesid selle raporti koostamisel, eelkõige erinevate fraktsioonide variraportööre.
Meie töö tulemusel on saavutatud laiaulatuslik konsensus, nagu näitas eelmisel nädalal eelarvekomisjonis toimunud hääletus, mille käigus kõnealune raport kogus 34 poolthäält ja 1 vastuhääle ning erapooletuid oli 1. Selle raporti eesmärk on tasakaal ja kooskõla hetkeolukorraga: majandusliku, finants- ja sotsiaalse olukorraga, millega me püüame toime tulla; kriisiga, mis meid on tabanud, ning samal ajal sellega, mida Euroopa inimesed Euroopa Liidult ja selle institutsioonidelt soovivad.
Meid ootavad ees eelarvekärped ja kokkuhoiupoliitika ning samal ajal peame koostama eelarve, mis annaks institutsioonidele ja Euroopa Parlamendile vahendid Euroopa projekti jätkamiseks ja Euroopa inimeste ootuste täitmiseks.
Meie eesmärk on kõrgetasemeline õigusloome ning oleks väga kurb, kui meil puuduksid selle eesmärgi saavutamiseks vajalikud vahendid: see oleks praegusajal kohutav märk meie jaoks ning sellega kaasneksid kulud, mida Euroopa üldsus ikkagi kandma peaks.
Selle eesmärgi saavutamiseks vajame vahendeid. Lissaboni lepingu alusel on antud meile uued volitused. Praegust olukorda arvestades pooldame siiski neutraalset kasvu, st inflatsiooniga võrdset kasvu.
Selles lähtume voliniku kirjast ja soovitusest, mille ta saatis parlamendile ja teistele institutsioonidele. Seega kui seda on vaja või kui ühel hetkel selgub, et seda on siiski vaja, koostame kirja või paranduseelarve selliste kohustuste täitmiseks, mille Euroopa Liit on võtnud seoses Horvaatiaga või mis tulenevad Lissaboni lepingust seoses kaheksa uue liikmega.
Selleks et suudaksime koostada säästueelarve, on selge, et peame rohkem kui iial varem lähtuma hea halduse ja majandamise ning tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõtetest. Need põhimõtted peavad väljenduma ranges, lihtsas ja läbipaistvas eelarves. Juba nende põhimõtetega suudame edukalt määrata kindlaks kärped ning seda mitte ainult praegu koostatavates eelarvestustes, vaid me soovime säästa ka 2012. aasta eelarve rakendamisel.
Sel moel suudame täita oma kohustusi. Lisaks soovime nullpõhist eelarvet - ning me kavatseme selle idee teoks teha -, milles iga kulu on põhjendatud ja muutuvkulud on korralikult eristatavad. Kui selleks on alust, võib teha nende kulude tasuvusanalüüsi.
Ilmselgelt ei sea me ohtu juba alustatud projekte, sest selle näol ei oleks tegemist mitte sammuga tagasi, vaid pigem kaotusega. Osutan sellistele projektidele nagu Konrad Adenaueri hoone laiendamine, Euroopa Ajaloo Maja. Need projektid jätkuvad selle eelarve raames piiranguteta. Sellele tuginedes väidame ühtlasi, et tulevased eelarved peaksid olema mitmeaastased, nii et juba algusest peale oleks võimalik üldine planeerimine, mis on vastavuses ja kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga.
Janusz Lewandowski
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Lubage mul edastada südamlikud õnnesoovid rahvusvahelise naistepäeva puhul. Ma nõustun raportöör Fernandese nimetatud eelarve ranguse põhimõttega, eelkõige Euroopa Liidu halduseelarvete puhul. Olen veendunud, et praeguste majandustingimuste korral tuleb Euroopa Liidus just seda teed minna.
Seda silmas pidades palusin oma kolleegidel komisjonis suhtuda eriti ettevaatlikult halduskulude suurendamisse ning me võime lubada, et meie kulude kasv jääb alla 1%. Arvestades, et meil on mõningad lepingulised kohustused, tähendab see seda, et 2012. aasta eelarves kärbitakse infotehnoloogia, koosolekute, konverentside ja missioonidega seotud kulusid ning samuti kulusid uuringute ja trükiste valdkonnas.
Kirjutasin teiste institutsioonide juhtidele kirja ning selline on nende vastus. Arvan, et halduskulude puhul tuleb just see tee valida. Nõukogu on meile märku andnud, et ka nemad kavatsevad oma eelarvet kõvasti piirata.
Sama põhimõtet tuleks kohaldada ka tulevase laienemise suhtes. Arvan, et esialgsed eelarvestused tuleks lisada eelarvesse siis, kui on langetatud ametlik otsus ühinemiskuupäeva kohta, ning seda tuleks teha kirjaliku muutmisettepaneku või paranduseelarve kujul. Pean teile praegu siiski meelde tuletama, et halduskulud moodustavad vaid alla 6% Euroopa Liidu eelarvest, nii et proportsioonid on üsna hästi paigas.
Talitluskulude puhul on Euroopa eelarvel oma sisemine loogika. Programmid muutuvad ajaga küpsemaks. Seega on sellesse etappi jõudnud enamik programme, millega alustati 2007. aastal. Euroopa eelarve on peamiselt investeerimiseelarve, mitte aga tarbimisega seotud ja sotsiaaltoetusi pakkuv eelarve. Ühelt poolt peaksime olema halduskuludega seoses väga ranged, kuid teiselt poolt peaksime mõistma Euroopa eelarve sisemise dünaamika loogikat. Muidu tekitame palju täitmata maksekohustusi (nn RAL, reste à liquider), mis kujutavad endast tervet hunnikut kulutamata raha, täitmata kohustusi ning see ei ole kooskõlas korraliku eelarvemenetlusega.
Seepärast lubage mul veel kord avaldada heameelt José Manuel Fernandese raportis nimetatud põhimõtete üle. Kavatseme suuniste alusel arutelu läbi viia 30. märtsil ning ma ootan seda kolmepoolset kohtumist põnevusega.
Monika Hohlmeier
Lugupeetud juhataja, austatud kolleegid! Esiteks soovin väljendada kahetsust ja kohkumust, et kohal ei ole ei peasekretäri ega kahte asepresidenti, kellel on Euroopa Parlamendi ees omad kohustused. Me ootame üldiselt komisjonilt, et selle institutsiooni vastutavad liikmed oleksid kohal. Peaksime sama ootama ka meie kõrgeima positsiooniga esindajalt.
Teiseks sooviksin käsitleda Euroopa Parlamendi hoonete haldamise küsimust. Mul on hea meel asjaolu üle, et Luxembourgis asuva Konrad Adenaueri hoone projekt edeneb ning et tundub, et kulud on justkui kontrolli all ja kõik sujub plaanikohaselt. Kui nimetatud hoone laiendamise projekt on lõpule viidud, peaks personali koondamine ühe katuse alla suurendama tõhusust ja sünergiat ning ühtlasi vähendama iga-aastaseid kulusid, sest kaheksa büroohoonet suletakse. On väga tähtis, et see eesmärk saavutatakse, sest me vajame neid rahalisi vahendeid muuks otstarbeks, nagu kolleeg Fernandes ütles.
Usun, et Euroopa Ajaloo Maja on tähtis projekt, sest see meelitab ligi palju külastajaid, kellele pakutakse võimalust tutvuda põhjalikult Euroopa Liidu tähtsuse, eesmärkide ja otstarbega Euroopa ajaloo kontekstis.
Kolmandaks soovin paluda, et Luxembourgis ametisse määratud personal paigutataks ümber Brüsselisse. Kuna nad peavad sageli töötama Brüsselis, reisivad nad pidevalt edasi-tagasi, põhjustades sellega probleeme ka parlamendiliikmetele. See puudutab ainult väikest arvu alamvaldkondi ning tõhususe huvides tuleks ümberpaigutamist tõesti kaaluda.
Neljandaks on mul hea meel selle üle, et Euroopa Parlament kavatseb kulutusi suurendada vaid tagasihoidlikus ulatuses. Asjaolu, et teistes valdkondades suurendatakse kulutusi mõõdukalt, ei peaks Euroopa välisteenistus käsitlema kui põhjust kulude massiliseks suurendamiseks. Kutsun kõiki institutsioone viima sel majanduslikult ja finantsiliselt raskel ajal oma kulutused kooskõlla olemasolevate vahenditega.
Derek Vaughan
fraktsiooni S&D nimel. - Austatud juhataja! Soovin öelda tänusõnad volinikule. Samuti soovin tänada raportööri raporti eest, kuid ka tema lähenemisviisi eest, et ta pani kokku suunised ka teistele institutsioonidele. Ta teeb õigesti, kui tasakaalustab vajaduse tagada ühelt poolt Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide suutlikkus toimida nõuetekohaselt ning teiselt poolt eelarvemahu võimalikult väike kasv.
Eelkõige on mul hea meel tema ettepaneku üle hoida kasv inflatsioonimääraga samal tasemel. Arvan, et esialgses ettepanekus kavandatud 5,2% kasv on liiga suur. Loomulikult tuleb selleks, et saavutada raportööri ja teiste parlamendiliikmete soovitavat mõõdukat säästu, tagada, et säästmine kajastuks ka eelarves. Seepärast olen pakkunud välja võimaluse teha raportööriga koostööd, et need säästmiskohad kindlasti ka leitaks. Usun, et säästmine on võimalik sellistes valdkondades nagu kinnisvarapoliitika ja laienemine - mida ka volinik ise mainis -, kuid samuti seoses Euroopa Liidule mittekuuluvate büroohoonete kavandatud kuludega, mis minu arvates on sellisel ajal luksus, mida me ei saa endale lubada.
Lõpetuseks lubage mul öelda, et me peame tegema väga tihedat koostööd teiste institutsioonidega, eelkõige Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, kus oldi minu andmetel samuti väga mures oma 2012. aasta eelarve pärast. Peame tagama, et nii nagu meie suudavad ka nemad toimida nõuetekohaselt, kuid samal ajal siiski piirata oma tulevaste kulutuste kasvu. Seega võin öelda, et sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon on täiesti valmis koostööks raportööriga. Me toetame neid suuniseid käsitlevaid ettepanekuid ning ootame põnevusega järgmisel nädalal numbrite üle toimuvat arutelu.
Juhataja
Soovin vastata Monika Hohlmeieri märkusele. Asepresident Pitella, kes vastutab eelarve eest, on siin saalis ja kuulab arutelu.
Alexander Alvaro
Lugupeetud juhataja! Ma tänan kolleeg Fernandest suurepärase raporti eest. Hea eelarvehalduse puhul on peamisteks põhimõteteks tõhusus, arukas majandamine ja meie käsutusse usaldatud rahaliste vahendite vastutustundlik kasutamine. Kuid ikka ja jälle ilmneb kõikide eelarveläbirääkimiste käigus midagi, mida me peame siinkohal taas vältima - nimelt ahnus ja soov jätkata vanaviisi. Peame tegema vahet ahnusel ja vajadusel.
Pole kahtlustki, et Lissaboni lepingus loetletud ülesanded ja lepingust tulenevad tööd on vajalikud. Hoolt tuleks kanda selle eest, et tagatakse tasakaal fraktsioonides ning komisjonides ja halduslikel ametikohtadel täidetavate ülesannete vahel. Nagu minu kolleeg juba täheldas, oleks olnud hea, kui peasekretär oleks sellel istungjärgul osalenud. Siis ta oleks kuulnud, mida meil öelda on. Kui me kasutame mõistlikult ära selles parlamendis tekkiva sünergia mõju, ei ole kolleeg Vaughani osutatud uusi osakondi sellisel kujul vaja. Meil on erinevates peadirektoraatides küllalt pädevaid inimesi ning ma olen kindel, et suudame nende oskused tõhusal viisil koondada.
Mis puudutab Euroopa Ajaloo Maja, siis nõustun kolleeg Hohlmeieriga, et väga tähtis on see, et selliste projektide puhul oleks algusest peale olemas äriplaan. Me ei peaks selles nägema mingit soovisaadet, kus igaüks saab seda, mida tahab. Peame haldama oma vahendeid targalt ja lähtuma seejuures mõistlikust eelarvest.
Lõpetuseks soovin lisada, et me ei tohiks teha viga ja loobuda investeerimast tulevikku, lähtudes ekslikust soovist säästa raha. Tänased investeeringud näiteks IT-vahenditesse võivad eelolevatel aastatel säästa meie jaoks palju raha ning just seepärast ei tohiks kokkuhoid saada omaette eesmärgiks. Kokkuhoid peab olema tulevikku silmas pidades mõistlik.
Helga Trüpel
Lugupeetud juhataja, austatud volinik Lewandowski, kallid kolleegid! Arutleme praegu parlamendi 2012. aasta eelarve üle ning ma sooviksin rõhutada, et Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni arvates tuleks leida õige tasakaal peamiselt Lissaboni lepingu alusel antud uutest volitustest ja pandud uutest kohustustest tuleneva piiratud ja põhjendatud eelarvekasvu ning enesedistsipliini ja vaoshoituse vahel ajal, mil avaliku sektori vahendeid napib. Välismaailma jaoks on parlamendi eelarve ikka midagi Euroopa Parlamendi visiitkaardi taolist ning sel on jätkuvalt sümboolne tähendus: kuidas me käsitleme kokkuhoiupoliitikat - vajadust selle poliitika järele -, sest see avaldab meile otsest mõju?
José Manuel Fernandes kasutab selliseid sõnu nagu "konsolideerimine”, "vaoshoitus” ja "konservatiivsus”. Siiski oleme siiani kuulnud vaid mõnda tõelist ettepanekut selle kohta, kus ta kavatseb kärpeid teha ja kus kavatsetakse vahendeid vähendada. Loomulikult on õige nõuda parlamendi haldamisel suuremat tõhusust ning mina omalt poolt näen mitut aspekti, mida saaks parandada.
Sooviksin nüüd käsitleda Euroopa Ajaloo Maja küsimust. Põhimõtteliselt olen ma täielikult selle projekti poolt. Usun siiski, et projektil peavad olema sõnaselged äriplaanid. Kui sellist projekti soovitakse käsitleda prioriteetsena - ütlen seda otse taas kord José Manuel Fernandesele - ning kui sõnadel "enesedistsipliin” ja "konsolideerimine” on tõepoolest tõsi taga, siis peame olema valmis tegema kärpeid ka muudes valdkondades.
Kui prioriteedid on poliitilise tahte tulemusel kindlaks määratud, tuleb konsolideeritud eelarve koostamiseks jätta mingid muud valdkonnad tähtsuselt teisele kohale. Rääkida konsolideerimisest asjakohaseid soovitusi esitamata on teemast kõrvalepõiklemine. Asi toimib ainult siis, kui inimesed on valmis ütlema, kus kärpeid tehakse - seda eelkõige uute prioriteetide puhul. Seda pidasin ma Euroopa Parlamendi visiitkaardile osutades silmas: piiratud kasvu ja ka ilmselget vaoshoitust.
James Elles
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Soovin tänada raportööri raporti eest, mis minu arvates on väga hästi tasakaalus. See ilmneb eelkõige selles, et raportis püütakse saavutada rahaliste vahendite konsolideerimist ja kokkuhoidlikku eelarvet.
Tema nimetatud põhimõtteid - kõrgetasemeline õigusloome, hea halduse põhimõtted, õigsus ja lihtsus ning kulude kärpimise kavade esitamine - ei peaks kohaldama mitte ainult kõikide teiste institutsioonide suhtes peale komisjoni, vaid ka komisjoni enda eelarve suhtes.
Kui vaadelda raportööri esitatud tehnoloogilist aspekti käsitlevaid seisukohti, ei peaks me püüdma säästa mitte ainult pikemas perspektiivis, vaid me peaksime suutma esitada ka lühikest perspektiivi käsitlevaid kärpekavasid.
Minu fraktsiooni jaoks valmistab muret eelkõige turvalisuse küsimus. Tundub, et me paneme liialt rõhku sellele, et takistada inimesi institutsioonidesse tulemast. Me ei anna neile piisavalt juurdepääsuvabadust või liikumisvõimalust. Kui te lubate, siis teeksin ettepaneku, et kui asepresidendid jõuavad selle konkreetse küsimuse juurde, peaksid nad pilgu pöörama USA Kongressi poole, mis tagab majja sisenevate inimeste turvalisuse, kuid lubab neil siis majas vabalt liikuda. Seda võimaldab professionaalse turvateenistuse kasutamine.
Marta Andreasen
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! On häbiväärne, et praeguse majanduskriisi tingimustes on juba esitatud ettepanek suurendada meie parlamendi eelarvet 2012. aastaks 5% võrra. Parlamendiliikmete assistentide hüvitisi suurendati taas alles eelmisel nädalal 1500 euro võrra kuus. Selle parlamendi kolme asukohaga seotud tohutut laristamist ei ole püütud kuidagi ohjeldada. Mis veelgi hullem, Euroopa Parlament on nüüd otsustanud 60 miljoni euro eest üles vuntsida Euroopa Ajaloo Majana kasutusse võetava hoone, nagu meil ei oleks Euroopas muuseume. Kas EL soovib ajalugu ümber kirjutada? Ja kuidas on lood välisteenistusega, kus kavatsetakse muu hulgas palgata 50 ametnikku, kes teenivad 20% rohkem kui Briti peaminister ja vajavad uut hoonet, mis läheb maksma 10,5 miljonit eurot aastas.
Lugupeetud juhataja, Briti maksumaksjate nimel palun teil sellele röövimisele lõpp teha.
Angelika Werthmann
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud kolleegid! Kolleeg Fernandese koostatud projektis 2012. majandusaasta kohta viidatakse kulutasuvusele ja konsolideerimisele. Euroopa kodanike esindajatena peame meie siin parlamendis esitama selle kohta oma märkused. Kulutasuvus on äärmiselt tähtis.
Siiski on Horvaatia ühinemisest ning Euroopa välisteenistuse ja kolme uue finantsasutuse loomisest tulenevad lisakulutused mõjutanud ELi eelarvet. Tõsi on see, et uued kulutused ei peaks ilmtingimata tähendama - ja tegelikult üldse ei tohikski tähendada - eelarve suurenemist. Kõikides liidu institutsioonides on võimalik säästa näiteks personali- või kinnisvarapoliitika või haldustegevuse raames. Teen taas kord ettepaneku, et erinevaid asutusi tuleks auditeerida ning püüda leida sünergiat liikmesriikide vahel.
Giovanni La Via
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid parlamendiliikmed! Kõigepealt sooviksin ma tänada raportöör Fernandest suurepärase töö eest.
Ei ole kerge rääkida institutsioonide eelarvetest ja rahaliste vahendite haldamisest, eriti kui püüda arutleda nende eelarvete toimimise parandamise üle ja teha seda olukorras, kus esineb vajadus majandusliku konsolideerimise järele, millega liikmesriigid ja Euroopa Liit peavad praeguses nii tundlikus olukorras silmitsi seisma. Just seepärast toetan ma täielikult raportööri käsitlusviisi, milles rõhutatakse selliseid väärtusi nagu kõrgetasemeline õigusloome ja usaldusväärne finantsjuhtimine, mis on juhtpõhimõtted, millel kõikide institutsioonide tegevus peaks põhinema.
Kriisiajal, mil meie peamine eesmärk peab olema Euroopa majanduse taaskäivitamine, peaksid tõepoolest eeskujuks olema just institutsioonid. Eeskuju ei tähenda pelgalt kokkuhoidu, vaid pigem suurenenud haldustõhusust, et tagada rahaliste vahendite õiglane ja parem kasutamine, mis võimaldab kõikidel institutsioonidel töötada nii tõhusalt kui ka tulemuslikult, andes neile võimaluse saavutada peamised eesmärgid, mille Euroopa on endale viimastel aastatel püstitanud.
Kui konkreetsemalt parlamendi eelarvet vaadelda, siis nii nagu raportöörgi usun ka mina, et 2012. aasta eelarve peaks olema konsolideeritud, võttes arvesse asjaolu, et sellest võiks saada pigem lähtepunkt, mitte aga praegune arutelu mitmeaastase finantsraamistiku üle.
Leian siiski, et osa rahalistest vahenditest tuleks kasutada selleks, et vajadustest lähtuvalt olukorda natuke parandada ja võimaldada liikmetel täita oma ülesandeid kvaliteetsete teenuste toel.
Seepärast arvan, et kärped peaksid hõlmama ühiseid teenusi, aga lisajõupingutusi tuleks teha ka kinnisvarapoliitika puhul, ratsionaliseerides meile juba kättesaadavate ruumide kasutust ning võttes vastu keskpikka ja pikka perioodi hõlmava kava, mis võimaldab kinnisvaraga seotud kulutusi ette planeerida ning muuta meie otsused selles valdkonnas läbipaistvamaks ja ratsionaalsemaks.
Jens Geier
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Loomulikult peaksime arutlema kulusid, mida tuleks selles eelarves vältida või mille arvelt on võimalik eelarves kokku hoida. Kutsuksin teid kõiki siiski üles olema natuke objektiivsemad oma etteaimatavas vastuses ametitega seotud arutelus. Miks nii? Esiteks sellepärast, et eelarvekontrollikomisjon on pidevalt kaasatud sellesse arutellu ja juhib tähelepanu sellele, kuidas koostööd ametite vahel ja nende ülesannete täitmist saaks parandada, ning samuti sellepärast, et me ootame Euroopa Kontrollikojalt sel aastal eriaruannet ametite kohta ning siis on meil objektiivsem alus aruteluks, mis praegu on natuke mõttetu. See puudutab eelkõige seda, kuidas ameteid juhitakse ja kuidas me suudame vajalikul määral säästa.
Säästmisest rääkides sooviksin nüüd pöörduda järgmise teema juurde, milleks on meie kinnisvarapoliitika. Tõsi ta on, et Euroopa Liidu kinnisvara puhul saame rahalisi vahendeid kindlasti säästa. Mina isiklikult sooviksin teada, kas on tõesti hea mõte ehitada Euroopa Parlamendi jaoks Brüsselisse uued hooned, sest see strateegia on mõttekas ainult siis, kui Brüsseli kinnisvarahinnad pidevalt tõuseksid. Praegu paistab olukord turul teistsugune olevat. Kui kinnisvarahinnad turul ei tõuse, on mõttekam pigem üürida kui osta, eriti kui kõndida Euroopa kvartalis lahtiste silmadega ringi ja näha, kui palju büroopinda on tegelikult selles piirkonnas välja üürida.
Ning see toob mind Euroopa Ajaloo Maja teema juurde. Usun, et selles küsimuses on vaja suuremat legitiimsust, sest meile ei piisa sellest, et tänaseni tuginevad kõik Euroopa Ajaloo Maja loomisega seotud algatused parlamendi juhatuse resolutsioonidele ja neil algatustel puudub igasugune demokraatlik legitiimsus. See ei saa nii jätkuda. Ennekõike peame teadma, kuidas kaetakse selle institutsiooni tegevus- ja järelkulud.
Anne E. Jensen
(DA) Austatud juhataja! Ka mina soovin tänada José Manuel Fernandest suurepärase raporti eest ning volinik Lewandowskit eelkõige institutsioonidele suunatud kirja eest, mis sisaldas palvet kärpida sel aastal oma halduskulusid. Leian, et see kiri on väga kohane ning aitab valida lähenemisviisi, mis meie arvates muudab säästmise nõudmise meie jaoks lihtsamaks. Ühtlasi arvan, et see peaks kohalduma kõikidele institutsioonidele. See peab kehtima Regioonide Komitee, Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Euroopa Kohtu kohta, kelle kulud on mõistagi järsult suurenenud. Samuti peab see kehtima kontrollikoja kohta. See on natuke raskem väikeste institutsioonide, näiteks Euroopa Ombudsmani ja Euroopa andmekaitseinspektori puhul, ning sellega me peame loomulikult arvestama.
Arvan siiski, et eelkõige meie siin parlamendis peame näitama, et suudame kulutusi piirata. Lissaboni lepinguga on meile antud uusi ülesandeid, millega kaasnevad lisakulutused, kuid järgmine, 2012. aasta peab olema konsolideerimise aasta. Räägitud on laienemisest. Lisame Horvaatia ühinemisega kaasnevad kulud paranduseelarvesse. Paljud on maininud ka Euroopa Ajaloo Maja teemat. Minu arvates on suurepärane idee luua see Euroopa Ajaloo Maja, mis moodustaks ühe osa meie külastajatele pakutavatest teenustest. Paljud noored ei tunne väga hästi ajalugu, mis tõi kaasa ELi loomise, ning öeldakse, et kui me ei tea oma ajalugu, siis jäämegi seda kordama. Minu arvates on ülitähtis rääkida üle Euroopa hiljutine ajalugu ning seepärast kavatseme seda Euroopa Ajaloo Maja toetada.
Viimasena, aga siiski mitte vähem tähtsana sooviksin öelda, et meie kulutused on loomulikult suures osas seotud asjaoluga, et meil on mitu asukohta ja see maksab raha. Peame seda teemat hoolikalt kaaluma. Kahjuks on meie suurimad kulud seotud millegagi, mille puhul me ei saa midagi ette võtta. See puudutab nimelt asjaolu, et me peame sõitma Strasbourgi ja Brüsseli vahet. Kui Euroopa Ülemkogu tõepoolest usub, et tuleb säästa, siis peaksid Euroopa riigipead seda küsimust arutama. Ma tänan teid, lugupeetud juhataja.
Hynek Fajmon
(CS) Austatud juhataja! On selge, et ka veel 2012. aastal tunneb kogu Euroopa Liit, aga ka tema liikmesriigid majandus- ja finantskriisi pikaldast mõju. Seepärast peab Euroopa Parlament võtma oma eelarvestrateegiat kohaldades seda asjaolu arvesse. Peame püüdlema maksimaalse eelarvedistsipliini ja kokkuhoiu poole. Mul on hea meel, et seda asjaolu on kajastatud ka raportis ning et seda raportis rõhutatakse. Kokkuhoid ei saa aga siiski tähendada seda, et kulud suurenevad käsikäes inflatsiooniga. Meie eesmärk peab olema hoida parlamendi kulud käesoleva aasta kuludega samal tasemel. Tuleb teha kõik endast olenev, et tagada kokkuhoid ja kasutada parlamendi käsutuses olevaid vahendeid paremini. Seda tuleb teha kõikides Euroopa Parlamendi tegevusvaldkondades, alustades kinnisvarahalduse ratsionaliseerimisest, kasutades selleks paremini ära infotehnoloogiat ja inimressursipoliitikat. Siin on võimalik säästa ning meil peab olema julgust seda teha.
Claudio Morganti
(IT) Lugupeetud juhataja, austatud parlamendiliikmed! Üldise majanduslanguse perioodil on Euroopa institutsioonide põhiülesanne olla eeskujuks.
Selles raportis on väga õigesti keskendutud tõhususe kriteeriumi täitmisele ning kulude ja teenuste haldamisele. Seepärast mõtlen, et äkki tuleks reaalselt ja võimalikult ruttu kontrollida teatavate väljast hangitud teenuste tõhusust. Viitan eelkõige parlamendi infotehnoloogiateenustele ja sisemisele turvateenusele, pidades osaliselt silmas hiljutisi sündmusi, millest me kõik teadlikud oleme: nimelt postkontori röövimist eelmisel kuul.
Lisaks tuleb kritiseerida Euroopa välisteenistust. Loodud teoreetiliselt null kuludega ja eesmärgiga vähendada raiskamist ja parandada Euroopa Liidu välissuhete tõhusust, kipub kõnealune teenistus osutuma ebaõnnestunud projektiks mõlemal rindel, st nii poliitiliselt kui ka majanduslikult. Soovin, et Euroopa Parlament oleks selles valdkonnas karm.
Philip Claeys
(NL) Lugupeetud juhataja! Eelmisel nädalal küsis mitu valijat minult Flandrias, kuidas on võimalik, et meie kui Euroopa Parlamendi liikmed saame ikka veel 1500 eurot kuus selleks, et palgata lisapersonali sel majanduslike probleemide ja ebakindluse ajal, mil tavainimesed peavad oma püksirihma pingutama. See, mida me praegu teeme, on tegelikult veelgi rohkem kulutamine.
Valijate küsimused ja märkused on täiesti asjakohased. Meie kui Euroopa Liit peaksime olema eeskujuks. Peaksime elama oma võimaluste järgi ning just praegu ei ole meil muud võimalust kui jõuda järeldusele, et see José Manuel Fernandese raport on natuke käestlastud võimaluse moodi. On langetatud otsused - ja minu arust õiged otsused -, nimelt et meil tuleb suhtuda eelarvesse vastutustundlikult ja vaoshoitult. Isegi põhjenduses A kutsutakse üles "kokkuhoiu saavutamiseks võtma kasutusele ranged haldusmenetlused”.
On siiski kahju, et kõnealuses raportis ei täpsustata, kus täpselt me neid kärpeid teha võiksime. Loomulikult on üsna mitu valdkonda, kus neid teha võiks - pean silmas Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ning Regioonide Komiteed ning Brüsseli ja Strasbourgi vahet sõitmist, mis maksab aastas 200 miljonit eurot. Kutsun komisjoni ja nõukogu, aga ka parlamenti astuma vajalikke samme ja korda majja lööma, otsima võimalusi säästmiseks ja koostama selle kohta reaalse kava, et saaksime mitmed punktid arutluse alla võtta ja tõesti säästa.
Ville Itälä
(FI) Lugupeetud juhataja! Ka mina soovin tänada raportööri väga tasakaalustatud, suurepärase raporti eest. Kõik räägivad siin kokkuhoiust ja sellest, et see on suurepärane asi. Vajame eelarvedistsipliini ja tõhusust ning peaksime rangelt järgima seda, mis on meie peamine ülesanne, ega minema kaugemale sellest ülesandest, milleks on seadusandlik töö.
Enamik ütleb, et peame olema kokkuhoidlikud, kuid räägivad ikkagi sellest, mida me ei peaks kärpima. Peaksime rääkima konkreetsetest meetmetest, mis võimaldaksid meil säästa. Suudaksime säästa, kui lõpetaksime kolme töökoha vahet sõitmise. Me loomulikult teame, kui raske oleks seda poliitiliselt ellu viia.
Soovin tõstatada ühe teema ja selleks on turvalisuse mõiste, mida ka James Elles siin nimetas. Aasta jooksul on meil siin toimunud pangarööv, lisaks on röövitud sööklat ja ka postkontorit. Kedagi ei ole isegi kätte saadud. Turvalisus on suisa naljanumber.
Me kukkusime läbi ühes ilmselges valdkonnas: parlamendiliikmed sisenevad hoonesse, kus puudub nõuetekohane kontrollitud sissepääs. Peaksime nõudma elektronallkirja kasutamist. Praegu on meil nimekirjad ja büroo, kus töötab palju inimesi, kes küsivad nimesid ja sisestavad need arvutisse. See on raha raiskamine: me peaksime säästma ning kasutusele võtma parema ja usaldusväärsema turvasüsteemi. Me peame selle vaid ära tegema, kuid parlamendiliikmed keelduvad sellest pidevalt ning ütlevad, et nad ei nõustu elektronallkirjaga, kuigi sel moel suudaksime ilmselgelt säästa ja kasutusele võtta parema turvasüsteemi.
Ma ei mõista, kuidas see töötab USA Kongressis. Seal on kõik süsteemiga nõus, kuid siin ei jõuta mingil põhjusel üldse tegudeni. Loodan, et keskendume nüüd valdkondadele, kus tõepoolest õnnestub säästa.
Jaroslav Paška
(SK) Austatud juhataja! Pean poliitilisest vaatenurgast väga tähtsaks, et 2012. aasta eelarve koostamise suunised peegeldaksid majanduslikku ja poliitilist olukorda, milles see eelarve koostati.
Ajal, mil liikmesriigid peavad tegema kärpeid ning meie kodanikud kannatavad finants- ja poliitilise kriisi tagajärgede all, ei saa me oodata eelarve suurt kasvu võrreldes eelmise aastaga. Vastupidi, peame uurima oma tegevusvaldkondi, kus saaksime säästa meie kodanikelt kogutud maksutulu, vähendamata meie töö kvaliteeti.
Usun, et meil on piisavalt ruumi parandada seda, kuidas me oma tööd korraldame. Euroopa Parlamendi kolm peakontorit ning tuhandete töötajate ja parlamendiliikmete regulaarne transportimine Brüsselist Strasbourgi 12 korda aastas on üldsusele hästi teada. Austatud kolleegid! Selline avaliku sektori vahendite pillamine ei näita midagi muud kui põlgust tegeliku olukorra vastu.
Igasugused jutud kulude kärpimisest näivad valed seni, kuni see Euroopa Parlamendi edasi-tagasi transportimine lõpeb.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Lugupeetud juhataja! Alustuseks sooviksin tänada José Manuel Fernandest, et ta koostas Euroopa Parlamendile ja teistele institutsioonidele suunised. Minu arvates ühendavad need tema koostatud suunised endas vajaduse teha kärpeid, või siis pigem kärbete hädavajalikkuse, millest me kõik Euroopa Liidu praegust majanduslikku olukorda arvestades teadlikud oleme, ning heaks õigusloomeks sobivate tingimuste tagamise.
Soovin siinkohal rõhutada, et me ei tohi unustada, et Lissaboni leping ja peagi toimuv laienemine tähendavad, et Euroopa Parlamenti ootavad ees uued ülesanded. Seepärast on meie kodanike heaolu silmas pidades äärmiselt oluline leida lahendused, mis hõlbustaksid Euroopa Parlamendi nõuetekohast ja õigeaegset toimimist.
Soovin rõhutada, et loodan jätkuvalt teha raportööriga koostööd, mille käigus õnnestuks tagada, et Euroopa Parlamendi koostatav 2012. aasta eelarve oleks selline, mida iseloomustab finantsdistsipliin, kuid et see eelarve oleks ka selline, milles ei mõeldaks ainult järgmisele aastale või kahele-kolmele sellele järgnevale aastale, vaid millega suudetakse kehtestada ajakohastavad meetmed, mis hõlbustavad Euroopa Parlamendi tööd, ja ette näha investeeringud, mis loodetavasti võimaldavad säästa tulevikus.
Jan Kozłowski
(PL) Austatud juhataja! Soovin tänada José Manuel Fernandest selle suurepärase raporti eest. Ka mina usun, et 2012. aasta eelarve peaks olema realistlik ja kohandatud praegusele majanduslikule olukorrale. Omades aastatepikkust kogemust piirkondliku eelarve haldamisel ja kuuludes eelarvekomisjoni, panen kulude planeerimisel eriti suurt rõhku distsipliinile. Usun siiski, et peaksime vältima valet majandamist, mis võib kaasa tuua majanduskasvu aeglustumise ja majandusliku konkurentsivõime vähenemise. Tõusnud tööhõivemäärad ning kvaliteetsete ja säästvate töökohtade loomine on majanduskasvu ja kriisi mõjudest toibumise eeltingimused. Euroopa Liidu eelarve peab aitama kaasa tööhõive suurenemisele. Majanduskasvu võti ei seisne kulude vähendamises, vaid tõhususe suurendamises ning Euroopa rahaliste vahendite suunamises strateegiliste ja mõõdetavate tulemuste saavutamisse. Ma tänan teid.
Giovanni Collino
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! Olen tänulik José Manuel Fernandesele tehtud töö eest ning selle eest, et ta keskendus meie halduskulude võimalikele kärbetele. Personali- ja kinnisvarapoliitika on kaks peamist valdkonda, kuhu meie halduskulud on koondunud, nagu ka raportis selgelt näidatakse.
Võttes arvesse Horvaatia peatset ühinemist Euroopa Liiduga ja tulevast personalivajadust, on vajalik ja asjakohane hallata personali, seda eelkõige liikuvuse kaudu. Kui ühelt poolt pakub selline personalipoliitika suurt paindlikkust, siis teisalt nõuab see Euroopa Liidu personali suuremat koolitamist.
Kinnisvarapoliitikaga seoses nimetatakse dokumendis sõnaselgelt tsentraliseerimise põhimõtet. See karm poliitika, mida me eelarvete suhtes kohaldame - alustades liikmesriigi eelarvest -, peaks meid keskpikas perspektiivis sundima kaaluma, kui hea mõte on säilitada parlamendi kolm asukohta. See on vaieldamatult keeruline küsimus, kuid siiski küsimus, mida ei saa tähelepanuta jätta.
Gianni Pittella
(IT) Lugupeetud juhataja, austatud kolleegid! Olen arutelu väga hoolikalt kuulanud ning ma võin teile kinnitada, et juhatuse ettepanek on karmuse, läbipaistvuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise musternäidis, ning ma soovin rõhutada eelkõige kolme punkti.
Esiteks, meie ettepanekus sisalduv kasv ei ületa Euroopa Liidu keskmist inflatsioonimäära. Teiseks olen ma mureküsimustes teiega sama meelt ning me teeme tööd, et jõuda turvalisuse ja personali huvides mõistliku ja tulevikku vaatava kinnisvarapoliitikani. Kolmandaks, 1500 euro suurune kasv oli kokku lepitud ning eelarvekomisjon oli selle reservi pannud.
Nimetatud komisjon on reservi vabastanud. Tegemist ei ole parlamendiliikmete taskusse mineva rahaga - see arusaamatus ja valeteave vajab selgitamist -, vaid see raha läheb assistentidele, kes aitavad parlamendiliikmetel paremini täita neid kohustusi, mis neile on Lissaboni lepinguga pandud.
Indrek Tarand
Austatud juhataja! Soovin esile tõsta ühe väikese valdkonna, milles me võiksime raha säästa - selleks on tarkvara. Me maksame Bill Gatesile igal aastal tohutu summa tema Windowsi tarkvara eest. Ta võib ju olla tore mees, kes annetab palju raha heaks otstarbeks, kuid kui me kasutaksime siin parlamendis julgemalt avatud tarkvara, oleks see samm puhtama, odavama ja tänapäevasema halduse suunas.
Paul Rübig
(DE) Austatud juhataja! Soovin küsida volinik Lewandowskilt, milline on konkreetne menetlus euro turvavõrgu, teisisõnu Euroopa institutsioonide poolt välja käidud raha hindamiseks 2012. aastal. Kas komisjon esitab ettepaneku, kui konkreetne riik avaldab soovi seda turvavõrku kasutada? Kas Euroopa Parlamendil on täielik roll selles kaasotsustusprotsessis ning kas seda küsimust arutatakse ka sel nädalal turvavõrgu laiendamise kontekstis?
Teiseks soovin kommenteerida assistentidele makstava hüvitise 1500 eurost kasvu. Palun, et kõik parlamendiliikmed, kes ei kasuta täiel määral ära assistentide hüvitist, ütleksid avalikult, kui palju raha nad ise säästavad - lõppude lõpuks on tegemist valdkonnaga, kus kuritarvitamine on väga tõenäoline. Võib juhtuda, et on parlamendiliikmeid, kes ei pea kõnealust hüvitist üldse kasutama, sest nad osalevad parlamendi töös väga harva. Sellisel juhul ei peaks neid summasid täiel määral kasutama. Vaid need, kes teevad kõvasti tööd, tohiksid hüvitist kasutada täies mahus. Kõik ülejäänud peaksid selle raha maksumaksjale tagastama.
Milan Zver
(SL) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Ka mina soovin alustuseks tänada José Manuel Fernandest suurepärase raporti eest. Nõustun siiski nende parlamendiliikmetega, kes ütlesid, et raha tuleb säästa ning seda eelkõige eelarves.
Vastab tõele, et Euroopa eelarve on aastakümnete jooksul kokku kuivanud. Vaadates SKPd, mida me ELis toodame, on selle maht pidevalt vähenenud. Volinik ütles hiljuti, et finantsperspektiivi alguses oli ELi sisemajanduse koguprodukt umbes 1,3%. Täna on see näitaja vaevu 1,12%. Kuid samal ajal on Euroopa riikide eelarved märkimisväärselt suurenenud.
Näiteks on viimase kümne aasta jooksul Ühendkuningriigi üldtuntud mõõdukas eelarve suurenenud 100%, st 2,5 korda rohkem kui ELi eelarve. Soovin kuulda voliniku kommentaari eelkõige selle kohta, kas on tõenäoline, et ta puutub järgmise eelarve rakendamisel 2012. aastal kokku raskustega just seetõttu, et Euroopa eelarve on liikmesriikide eelarvetega võrreldes tegelikult vähenenud.
José Manuel Fernandes
Lugupeetud juhataja! Soovin tänada oma kolleege nende osaluse eest. Tahaksin öelda, et praegu oli meie eesmärk koostada suunised. Kuid oleme juba suunistest kaugemale läinud ja seadnud konkreetse eesmärgi: soovime neutraalset kasvu, mis tähendab, et 2012. aasta eelarve kasv ei ole suurem inflatsioonist.
Ma tean väga hästi, et meil on uued ülesanded. Ma tean väga hästi, et me vajame nende ülesannete täitmiseks vahendeid, kuid me peame järgima hea halduse põhimõtteid ning saavutama säästmise hea majandamise, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõtete abil.
Neid põhimõtteid ei kasutata mõttetuks säästmiseks - selliseks, mis tulevikus muutub kuluks. Meie säästud ei tohi ohustada meie seatud eesmärki, st eesmärki saavutada kõrgetasemeline õigusloome.
Seda eelarvet võiks kindlasti nimetada ka lepituseelarveks: selles ühendatakse praegused, kriisiaegsed vajadused ja nõuded, mida see aeg kehtestab institutsioonidele, et reageerida tõhusalt, lähtudes inimeste, Euroopa avalikkuse soovidest.
Vaid paar sõna ühe segadust tekitanud punkti kohta: parlamendiliikmete eelarve ei suurenenud ja ka järgmisel aastal ei ole kasvu ette näha. Summa, millele kõik viitavad - mis ei ole ette nähtud parlamendiliikmetele ja on seotud võimalusega kasutada teise assistendi abi -, määrati kindlaks juba 2010. aastal ning eelarvesse ei ole selles mõttes muudatusi tehtud. 2011. aastal ei ole eelarve suurenenud.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub kolmapäeval, 9. märtsil 2011 kell 11.30.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Nessa Childers
kirjalikult. - Valitud esindajatena on kõik siin parlamendis teadlikud neist paljudest ohvritest, mida meie valijad ja riikide valitsused on pidanud viimase kolme aasta jooksul tooma. Kogu Euroopas on kärbitud hariduse, tervishoiu, transpordi ja muude oluliste teenustega seotud kulusid. On oluline, et Euroopa Parlamendil oleks eelarve, mis võimaldaks tal Euroopa inimeste antud volitusi nõuetekohaselt täita. Lisaks on siiski vajalik ka see, et parlamendiliikmed esindaksid neidsamu Euroopa inimesi, tagades, et ei kulutataks kergekäeliselt, et ei oleks ebavajalikke hinnatõuse ning et turul, kus tarbijad ja ärimehed võitlevad iga viimase kui euro eest, oleks võimalik kasu teenida. Usun, et nii minu kolleegid siin parlamendis kui ka kõikides teistes Euroopa institutsioonides võtavad seda põhimõtet järgnevatel aastatel arvesse.
