Säästev põllumajandus ja biogaas: ELi õigusaktide läbivaatamise vajadus (arutelu) 
Juhataja
Järgmine punkt on Csaba Sándor Tabajdi raport põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni nimel säästva põllumajanduse ja biogaasi kohta: ELi õigusaktide läbivaatamise vajadus (2007/2107.
Csaba Sándor Tabajdi
raportöör. - (HU) Austatud juhataja, volinik Fischer Boel, daamid ja härrad, kliimamuutuste, kasvava energianõudluse ja tõusvate hindade maailmas on Euroopa Liidu jaoks absoluutne prioriteet ja eluliselt oluline vähendada energiasõltuvust ja energiatarbimist ning mitmekesistada energiaallikaid. Taastuvenergia kasutamise suurendamine on selle lahutamatu osa. Me peame allikaid mitmekesistama ning see hõlmab taastuvenergia valdkonna allikate mitmekesistamist.
Taastuvenergia allikate valdkonnas on erinevatel riikidel erinevad looduslikud lähtevõimalused ja me peame neid maksimaalselt ära kasutama. Biogaasil on taastuvenergia allikana tohutu potentsiaal ning seda ootab suur tulevik väga mitmel põhjusel, mis on ära toodud ka täna aruteluks esitatavas raportis.
Neist põhjustest esimene ja tähtsaim, daamid ja härrad, on asjaolu, et biogaasi peamine toormaterjal on loomasõnnik ning me saame ühendada energiatootmise sõnniku töötlemisega keskkonnakaitse eesmärgil. See on üks biogaasi tootmise tähtsamaid eeliseid, kuigi biogaasi saab mõistagi toota ka teistest materjalidest nagu linnade reovee heitmuda, tapamajade jäätmed ja energiakultuurid.
Biogaas on multifunktsionaalne energiaallikas: seda saab kasutada elektri tootmiseks, kütmiseks, jahutamiseks ja kuivatamiseks. Surubiogaas sobib autode ja ühistranspordi kütuseks ning puhastatud biogaasi on võimalik suunata maagaasivõrku. Biogaasi tootmine on seega Euroopa energiatootmise jaoks tõsine võimalus. Arvestades, et biogaasi saab toota loomasõnnikust, oleks meil võimalik tootmismahtu praeguselt tasemelt 14 korda suurendada. Selles peituv potentsiaal on märkimisväärne, sest teatavasti on tuleb loomasõnnikut enne pinnases kasutamist keskkonna säästmiseks töödelda, sest vastasel korral võib see tõsiselt keskkonda kahjustada.
Meie komisjonis tekkis mõningaid diskussioone selle üle, kas taimsest materjalist biogaasi tootmine hakkaks konkureerima toiduainetööstusega. Euroopa Komisjon on näidanud, et sellist olukorda ei ole Euroopas veel tekkinud ja me loodame, et seda ei teki ka tulevikus, sest meil on nüüd olemas teise põlvkonna energiakultuurid. Võimalik, et see probleem tekib ülemaailmses kontekstis, Brasiilias ja Ameerika Ühendriikides, kuid Euroopas ei ole see praegu probleem ning me loodame, et seda ei juhtu kunagi.
Teine antud kontekstis arutatud küsimus oli biogaasi sektori reguleerimine. Praegused riikliku ja Euroopa Liidu taseme regulatsioonid on erakordselt keerulised ja bürokraatlikud ning sellepärast olen ma oma raportis teinud ettepaneku võtta vastu ELi biogaasi direktiiv. Samal ajal aga on Euroopa Komisjoni esindajad mind konsultatsioonide käigus Euroopa Rahvaparteiga veennud, et eraldi biogaasi direktiivi järele puudub vajadus, sest ettevalmistamisel on taastuvenergia allikaid käsitlev direktiiv ning biogaasi teema saab lahendada selles kontekstis. Selles suhtes palun ma komisjonil pöörata erilist tähelepanu biogaasi osale taastuvenergia allikate direktiivis ning arvestada seal minu raportis tehtud ettepanekutega.
Daamid ja härrad, oma hilisemas vastuses tahan ma tänada Taani instituuti, mis aitas mind selle raporti koostamisel, ja kõiki sellesse oma panuse andnud inimesi. Tänan teid tähelepanu eest.
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - Härra juhataja, enne teema juurde asumist tahaksin tänada põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning raportööri Csaba Sándor Tabajdit selle väga huvitava ja olulise raporti eest.
Parlamendi raport toob selgelt välja biogaasi tootmise eelised põllumajandussektori ja ka ühiskonna jaoks. Ma nõustun täielikult, et biogaasi tootmise arendamine on väga tähtis. See on kasulik ka keskkonnale, kuna vähendab tugevalt kliimat muutvate gaaside, nt metaani ja lämmastikoksiidide heiteid. Sel põhjusel parandab biogaasi tootmine veelgi põllumajanduse keskkonnasäästlikkust - võrreldes aastaga 1990 on kasvuhoonegaaside emissioon juba 20% võrra vähenenud - ning sellel on ka selged majanduslikud eelised, kuna tegemist on alternatiiviga maagaasile olukorras, kus nafta hind on juba ületanud 100 dollarit barreli kohta.
Ajavahemikul 2004 kuni 2006 on biogaasi tootmine põllumajanduslikest lähteainetest enam kui kahekordistunud. Üldine biogaasi toodangu maht kasvab, kuid minu arvates saame me selgelt veel rohkem ära teha. Euroopa Liidus on biogaasi tootmise alal veel suur kasutamata potentsiaal. Komisjoni poolel oleme sellest täiesti teadlikult ning oleme rakendanud mitmeid juriidilisi vahendeid biogaasi tootmise edendamiseks. Meie praegune rohelise energia direktiiv koos seda rakendava seadusandlusega mõnedes liikmesriikides on üks näide olulisest taganttõukavast jõust.
Biogaasi tootmise arendamist soosib ka maaelu arengu poliitika. Liikmesriikidel on võimalus toetada investeeringuid, tehnilist abi, ühistuid ja muid tegevusi, mis tõhustavad biogaasi tootmist ja kasutamist.
Perioodi 2007-2013 maaelu arengu programmide rakendamine on alles alanud, kuid ma leian, et liikmesriikide esimesed programmid on väga paljulubavad ning ma olen kindel, et biogaasiga seotud meetmed saavad olema vahendite kasutuse esirinnas valdkonnas, kus me räägime bioenergiast.
Komisjoni hiljutises energia- ja kliimapaketis sisalduvad meetmed annavad eelolevatel aastatel biogaasi tootmisele täiendava tõuke. Eriti oluline on eesmärk saavutada taastuvenergia osakaaluks 20%. Võib eeldada, et biogaas annab selle eesmärgi saavutamisse olulise panuse. Lisaks mängib biogaas olulist rolli selles, et saavutada eesmärk kasvuhoonegaaside emissiooni 20% vähendamiseks sektorites, mis ei osale heitkogustega kauplemise süsteemis. Seetõttu oleme väga positiivses olukorras, kus saame lüüa kaks kärbest ühe hoobiga. Olen veendunud, et biogaasi tootmisest saab oluline element Euroopa Liidu strateegias võidelda kliimamuutuste vastu ning võimaldada meil täita Kyoto protokolli eesmärke.
Ma nõustun teiega, et sidus biogaasi poliitika on oluline. ELi algatused on minu arvates sidusad ja liiguvad kõik ühes suunas. Sellegipoolest usun, et seda poliitikat on kõige tõhusam ellu viia ja rakendada piirkondlikul ja riiklikul tasandil, võttes aluseks kohalikud ressursid, vajadused ja majandusliku tegelikkuse.
Selles osas tervitan ma ettepanekuid praeguse seadusandliku raamistiku lihtsustamise kohta. Need on kooskõlas meie jätkuvate aruteludega lihtsustamise ja parema õigusloome teemadel, mis on komisjoni päevakorras väga kõrgel kohal olev strateegia.
Lõpetuseks pean ütlema, et mul on kahtlusi biogaasile eraldi eesmärkide seadmise suhtes ning ma kuulsin ühte raportööri märkust. Ma leian, et taastuvenergia 20% osakaalu eesmärk sisaldab juba biogaasi. Biogaas võib kaasa aidata ka biokütuste 10% osakaalu eesmärgi saavutamisele. Kui me kehtestame eraldi eesmärgi biogaasi suhtes, tekib oht, et me ei ole piisavalt keskendunud. Eraldi eesmärgi seadmine biogaasile paneks täiendava halduskoormuse nii eraettevõtjatele kui riigiasutustele. Minu hinnangul tooks see kaasa ka liigse poliitilise surve ühte tüüpi taastuvenergia toetamiseks, mis võib osutuda õnnetuseks, kui majanduse olukord tulevikus ei peaks enam olema biogaasi tootmise jaoks sedavõrd soodne.
Raport biogaasi kohta, mida te komisjonilt taotlete, on kindlasti kasulik. Samas tundub mulle, et teie poolt määratud tähtaeg 2008. aasta jooksul on liiga varajane, kui me vaatame kõiki teisi algatusi, mis praegu toimuvad. Sellegipoolest esitab komisjon 2008. aasta lõpuks aruande ELi biomassi tegevuskava rakendamise kohta ning ma olen päris kindel, et me leiame selles küsimuses ühise keele. See on väga tähtis ja ka väga huvitav aruanne. Ma olen päris kindel, et see loob väga hea aluse edasiseks aruteluks.
Jens Holm
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamuse koostaja. - (SV) Proua juhataja, biogaas võib mängida olulist rolli kliimamuutustega võitlemisel. See ei puuduta ainult soojuse ja elektri tootmiseks kasutatavat biogaasi, vaid ka autokütuseks mõeldud biogaasi. Biogaasi saab toota näiteks sõnnikust ja majapidamisjäätmetest. Praegu on olemas suur potentsiaal biogaasi tootmismahu oluliseks suurendamiseks. Keskkonnakomisjonis tahame me sellele võimalusele positiivselt reageerida ning näha tulevikus palju rohkem biogaasi. Samas ei tohi biogaasi toodangu suurendamine olla eesmärk iseeneses. Jäätmete puhul peab olema esmane prioriteet jäätmete koguhulga vähendamine. Jäätmete vähendamiseks tuleb meil - ja see kõlab nagu kirikus vandumine - oma tarbimist piirata.
Ma tahaksin kasutada käesolevat võimalust, et esitada paar küsimust volinik Fischer Boelile, kes täna õhtul meie seas viibib: kas komisjonil on strateegia, kuidas vähendada ELis üha kasvavat jäätmekuhja? Ehk on komisjonil strateegia ka selleks, et aidata meil vähendada paljude selliste kaupade tarbimist, mida me tegelikult ei vaja?
Keskkonnakomisjon soovib samuti näha säästva biogaasi sertifitseerimist. Selline sertifitseerimissüsteem peab katma tervet ahelat, st põllult autoni. Sertifitseerimissüsteem peab põhinema sotsiaalsetel ja keskkondlikel kaalutlustel. Ma tervitan komisjoni ettepanekut uue direktiivi vastuvõtmiseks taastuvkütuste kohta, kuid biogaasi rolli suurendamiseks tuleb teha midagi enamat. Mul on proua Fischer Boelile veel üks küsimus: milline on teie seisukoht sellise sertifitseerimissüsteemi suhtes?
See ja teised keskkonnaga seotud küsimused rõhutavad avaliku vastutuse tähtsust. Suurem osa meist siin nõustub, et me peame biogaasi rolli suurendama. Rohkem sõidu- ja veoautosid peaks sõitma biogaasiga. Biogaas võib vähendada autode tekitavat kasvuhoonegaaside heiteid kuni 90%. Lisaks vähenevad ka tahkete osakeste heited ning gaasiga töötavad autod on vaiksemad. Ent kui me suhtume keskkonna säästmisse tõsiselt, ei saa vastutust jätta turu hooleks.
Näiteks selleks, et rohkem autosid sõidaks biogaasiga, peavad olema tanklad, kus nad saavad gaasi tankida. Riik peab seadusandluse ja ajutise rahastamisega tagama, et tanklad täidaksid oma kohustusi. Minu kodumaal Rootsis asub põhja suunduvate teede viimane gaasi tankimist võimaldav tankla Uppsalas, mis on alles riigi keskel. Teiste sõnadega peavad juhid, kellele meeldib täis paak, sõitma enam kui 1000 km ilma võimaluseta tankida biogaasi. Loomulikult on see lubamatu. Seetõttu on biogaasi edendamine meie kõigi ülesanne: EL peab selleks koostama suuniseid, liikmesriigid peavad motiveerima oma riigis tootmist ning lõpuks kohalikud omavalitsused peavad ehitama rohkem biogaasirajatisi.
Werner Langen
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Proua juhataja, ma esitan energiapoliitika eest vastutava tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuse. Mul ei ole selles küsimuses isiklikku arvamust, kuid komisjon võttis minu arvamuse eelnõu vastu häältega 45 poolt, 0 vastu, 0 erapooletu. Tööstuse komisjon on kursis mitte ainult sõnnikust - nagu arvab raportöör - vaid kõigist orgaanilistest jäätmetest saadava biogaasi positiivse mõjuga.
Me oleme märkinud, et konkurents toiduainetetööstuses muutub üha suuremaks probleemiks, et biogaasi suunamine gaasivõrku ilma diskrimineerimiseta vajab arutamist ning et välja tuleb pakkuda uusi protsesse teise põlvkonna tehnilise biogaasi jaoks. Me oleme arutanud rohelise geenitehnoloogia rolli seoses biogaasiga ning oleme seisukohal, et noor ja uuenduslik biogaasi sektor vajab kindlasti rahastamist käivitamiseks, aga mitte alalist subsiidiumi.
Lisaks tahame ühtseid toetusvahendeid üle kogu ELi ning oleme seda oma 13 punktis selgelt väljendanud: me tahame, et biogaasi rajatistele kehtestataks lihtsustatud planeerimisloa menetlus. Meie komisjon ei nõua nelja uue direktiivi esitamist, nagu seda tegi minu kolleeg oma raporti eelnõus. Ma jagan voliniku arvamust, et meil ei ole vaja uusi direktiive, vaid meil tuleb anda olemasolevates taastuvenergia direktiivides biogaasile õiglane roll.
Selles suhtes on tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon kujundanud veidi teistsuguse arvamuse kui põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon, mis selle raporti eest vastutab.
Albert Deß
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, Euroopa Rahvapartei (Kristlikud Demokraadid) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni variraportöörina saan ma selle aruande suures osas heaks kiita. Raportöör on teinud kohati väga head tööd.
Ma saan nõustuda sellega, mis on juba öeldud: biogaas võib anda olulise panuse meie taastuvenergia allikatega seotud eesmärkide saavutamisse, aidates vähendada fossiilse energia kasutamist ning piirates sellega ka CO2 heitkoguseid. See eeldab mõistagi biogaasi potentsiaali täielikku ärakasutamist. Saksamaal on palju biogaasitehaseid, kus toodetakse ainult elektrit. Seal kasutatakse ära vaid 38% saadaolevast energiast; 60% energiast läheb kaotsi kasutamata soojuse näol ja pumbatakse keskkonda. See ei saa olla biogaasi tootmise eesmärk! Seetõttu usun, et antud raport nõuab õigusega biogaasi suunamist gaasivõrku. Me peame liikuma mõlemas suunas: kasutama ära praegu elektritootmisel kaotsimineva energia või suunama biogaasi otse gaasivõrku. See võimaldab meil muuta need mõlemad protsessid senisest efektiivsemaks.
Ma olen samuti seisukohal, et kaasaegne taimetoodang võimaldab kasvatada paremaid taimi. Samas ei nõustu ma kindlasti arvamusega, et selleks on vaja geenitehnoloogiat. Taimekasvatajad on mulle öelnud, et piisaval pindalal on võimalik ka traditsiooniliste kasvatusvõtetega biogaasitaimede saagikust kahekordistada. Meil on võimalik koristada ühelt hektarilt saak, millest valmistatav biogaasikogus oleks umbes samaväärne 5000 liitri kütusega. Tulevikus taimekasvatuses aretatavate heade taimedega oleks meil võimalik koristada hektarilt juba 10 000 liitriga samaväärne kogus. See on hea võimalus, kuidas biogaas saab kaasa aidata võitlusele kliimamuutuste vastu.
Bogdan Golik
fraktsiooni PSE nimel. - (PL) Proua juhataja, ma lugesin oma kolleegi härra Tabajdi ettepanekuid suure huviga. Tahaksin teda õnnitleda hea raporti puhul.
Maailma praeguses olukorras, kus nafta ja teiste energiaallikate - näiteks gaasi - hind järsult tõuseb, kuid võib läbi teha ka ennustamatuid kõikumisi, mis raskendavad mõistlikku planeerimist ja investeeringu tasuvuse hindamist, ning kus kasvab ka Euroopa riikide energianõudlus, näib raport biogaasi teemal olevat tavatult õigeaegne dokument. See raport näitab meile, kui palju meil on veel tegelikult teha, et seda energia saamise valdkonda arendada. Neist allikatest saadava energia tootmist on võimalik mitu korda suurendada, ilma et looduskeskkond selle all kannataks.
Kõnealuse arengu positiivne kõrvalmõju oleks ka soodustatud isikute toetamine regionaalarenguks ja maapiirkondade arendamiseks mõeldud vahenditega. Komisjon ja üksikute riikide valitsused peavad samuti näitama seda tüüpi energia tootjate suhtes üles erilist hoolt ning toetama seda arengut spetsiifiliste rahaliste stiimulitega. Ma olen seega täiesti ühel meelel raportööri seisukohaga, et Euroopa Komisjon peaks suurendama jõupingutusi sellistest allikatest saadava energia tootmise arendamiseks ning selle hõlmamiseks Euroopa energiastrateegiasse.
Meie, eurooplaste jaoks on eriti oluline, et Euroopa Liit muutuks võimalikult kiiresti sõltumatuks energia eksportijatest, suurendades oma energiaallikate mitmekesisust.
Willem Schuth
fraktsiooni ALDE nimel. - (DE) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, ma pean õnnitlema härra Tabajdi tema tasakaalustatud raporti puhul. Ma arvan, et tal on õnnestunud tuua välja biogaasi tähtsus tulevase säästva energiaallikate kombinatsiooni jaoks.
Põhja-Saksamaad esindava Euroopa Parlamendi liikmena olen ma teadlik biogaasi potentsiaalist tähtsa ja paljude kasutusvõimalustega biomassist saadava energialiigina, mida toodab põllumajandus. Saksamaa ja eriti Alam-Saksimaa, kust ma tulen, on biogaasi tehaste alal juhtrollis. Me ei tohiks käest lasta võimalust töötada välja ranged, selged tingimused biogaasi tehnoloogiale, kui me seame ELis sisse sertifitseerimissüsteemi biomassist saadavatele kütustele. See peaks eriti kehtima impordi koha.
Samas ei tohiks meie tootjatele panna täiendavat halduskoormust. Ainult sel juhul saab tõhusalt kõrvale heita mure teravilja ja toiduainete biogaasi tootmises kasutamise pärast, sest toiduainete tootmine peab jääma põllumajanduse peamiseks ülesandeks. Ainult sel moel saab biogaasi tehnoloogia anda mõtestatud panuse energia varustuskindluse tagamisse, meie impordisõltuvuse vähendamisse, kliima kaitsmisesse ja maaelu arendamisse. Euroopa teadus- ja arendusprogrammid on sel juhul võimelised töötama suurema tõhususega.
Wiesław Stefan Kuc
Proua juhataja, kolleeg Tabajdi raportis nimetatud ideede elluviimine aitaks meil kindlasti teha tohutu sammu biogaasi tootmismahu suurendamise suunas. Samal ajal oleks see ka samm säästva põllumajanduse realiseerimise poole, vähendades oluliselt taimsete ja loomsete jäätmete, sõnniku ja kanalisatsioonimuda hulka ning aidates saada taastuvenergiat.
Ent biogaasi tootmisel on ka omad varjuküljed. Praegused tootmis- ja müügihinnad ei kata tootmiskulusid ning lõpuks jäävad siiski järele ka jäätmed, mis sel juhul on lihtsalt kontsentreeritumad. Me peame hindama plusse ja miinuseid karmis päevavalguses. Minu poliitiline fraktsioon on seda teinud ning me usume, et peaksime toetama härra Tabajdi raportit isegi täna olemasolevate tehnoloogiate juures. Võib-olla aitavad uued tehnoloogiad edaspidi tootmisprotsessi täiustada, samal ajal kui kasvavad energiahinnad suurendavad selle majanduslikku kasulikkust. Samas pole kahtlust, et see on saavutus keskkonnakaitse alal ja see on kõige tähtsam.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Proua juhataja, volinik, raportöör on esitanud hea raporti ning on palunud selle kohta põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust, mis on hea. Me kuulsime just härra Langenilt, et tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon nähtavasti konkureerib siin meiega. See on alati nii: kui mingi asi muutub edukaks, püüab tööstuse komisjon seda enda nimele kirjutada. See ei ole tingimata hea.
Ma tuletan meelde, et biogaasi tootmise pioneerid olid talunikud, kelle üle 10, 15 ja 20 aastat tagasi naerdi, kui nad tahtsid sõnnikust energiat toota. Kui jämedalt sõnastada, siis on ideeks antud juhul teha sitast kulda. See tähendab sisuliselt sõnnikust energia tootmist, mitte konkureerimist inimtoiduga. See, mis sõnnikust üle jääb, on veelgi parem ja mitmekülgsem väetis kui praegused agressiivsed väetised.
See tähendab, et biogaas kuulub koos tuule, vee, päikese ja puiduga taastuvenergia hulka ning on tõepoolest taastuv energia, kui me piirdume selle tootmisega orgaanilistest jäätmetest. Möödunud ja ülemöödunud aastal piimasektoris tekkinud olukorras, kus piima eest maksti 23,5 senti, oli võrreldav tulu palju suurem, kui mais suunati otse biogaasi tehasesse, mitte ei söödetud piima tootmiseks lehmadele.
See tähendab, et toiduhinnad ja energiahinnad on alati omavahel vastavuses ning see on seotud asjaoluga, et meil on vähemalt Saksamaal, aga ka teistes riikides, olemas energiasööda seadus, mis aitab saavutada energiasektoris paremat taimsete toodete taaskasutust kui toiduainesektoris. Me peame olema ettevaatlikud, et me ei satuks siin konkurentsi olukorda. Kui me siin eksime, tekib meil konkurents kütusepaagi ja toidulaua vahel. Ent kui meie leiame biomassist saadava kütuse valdkonnas tasakaalu, osutub see negatiivseks, samas kui meie bilanss biogaasiga, isegi autodele mõeldud biogaasiga, on positiivne.
Seetõttu on meie ülesanne toetada subsiidiumide andmisel ja tasustamisel väiksemaid tehaseid, et hoida ära üleminekut tööstuslikule tootmisele.
Derek Roland Clark
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Proua juhataja, öelgem selgelt välja: see biomassi teema on ajendatud inimtekkeliste CO2 heidete väidetavast mõjust globaalsele soojenemisele.
Unustage süsiniku jalajälg. Süsinikdioksiid on atmosfääri loomulik koostisosa, see ei ole mingi saatanlik mürk, nagu seda eksitavalt näidatakse näiteks sellistes filmides nagu Inconvenient Truth. See hüperaktiivne film ei ole mingi tõestus, see ei ole isegi tõde. See on teooria, mis on tõestusest veel väga kaugel. Keemiaõpetajana - ja ma pakun, et siinsel koosviibimisel ei ole neid just palju - tean, mida on vaja, et keemia seadus saaks hüpoteesist teooriaks. Ma ei juhindu siin algaja Ameerika poliitiku teatraalsetest või didaktilistest kõnedest.
Õnneks on meil nüüd olemas eelmisel nädalal 500 teadlase poolt välja antud Manhattani deklaratsioon, mille kohaselt pole mingeid veenvaid tõendeid selle kohta, et kaasaegses tööstuses eralduv CO2 põhjustab kliimamuutusi. See meenutab meile, et maailma kliima on alati muutunud ja muutub ka edaspidi. Kas tõesti keegi siinviibijatest ei mõista, et meile tuttav planeet Maa ei ole oma arengut lõpetanud, vaid jätkab seda?
Meie kõigi koormamine saavutamatute ja tarbetute eesmärkidega pole muud kui poliitiline ahnus. Põllumajandusmaa kasutamine biokütuste tootmiseks samal ajal, kui rahvastik kasvab ja maailmas valitseb teravilja puudus, on hullumeelsus. Biokütuste kasvatamine sel moel, et raiutakse maha suured vihmametsade alad, põletatakse puit kohapeal ära, et saada mõne aasta jagu nitraate, ja seejärel minnakse edasi järgmiste väärtuslike metsamaade rüüstamisele, on kriminaalne.
Aga mis siis põhjustab praegust vähest globaalset soojenemist? Parafraseerides endist presidenti Clintonit: see on päike, rumaluke!
Jim Allister
NI nimel. - Proua juhataja, ma tervitan seda, et me tunnistame potentsiaali biogaasi tootmismahu oluliseks suurendamiseks. See rahuldab korraga mitmeid vajadusi: aitab kariloomade pidajatel saada osa alternatiivsest sissetulekuallikast ning annab väärtusliku panuse keskkonna säästmisesse, lahendades põllumajandusjäätmete käitlemisega seotud probleemid.
Biogaasi kolmas selge eelis erinevalt biokütustest on see, et see ei vähenda toiduainete kättesaadavust, vaid pigem suurendab seda. See ongi biogaasi põhiline eelis: kui kasutatakse jäätmeid, mitte põllukultuure, siis ei peleta see inimesi eemale sööda ega toiduainete tootmisest.
Udusulis biogaasi sektor vajab mõtestatud käivitustoetust kogu ELi ulatuses ühtsete toetusvahendite abil, mitte praegust juhuslikult kokkulapitud toetuste süsteemi. Täiendav uurimistoetus teise põlvkonna biogaasi kasutamiseks biokütusena on tulevikku silmas pidades oluline vajadus. Seega saab ja tuleb biogaasi edendamisele kaasa aitamiseks veel palju teha, muutes samal ajal põllumajandust säästvamaks.
Ma arvan, et me tegime ELis ränga väärarvestuse, kui me pöörasime ülemäärast tähelepanu biokütustele. Ärgem siis süvendagem seda eksitust sellega, et me alahindame biogaasi.
Mairead McGuinness
Proua juhataja, ka mina tervitan seda raportit: see näitab meile biogaasi potentsiaali ning ma tean, et erinevatel liikmesriikidel on erinevad kogemused. Võib vaid imestada, miks mõnedes riikides on biogaasi tootmise kohal selline tühimik, mida teistes ei ole. Nagu volinik ütles, on siin tohutu kasutamata potentsiaal, ning me peame selles osas midagi ette võtma, aga see ei peaks olema veel üks direktiiv, sest neid on meil juba küll ning see tekitaks vaid segadust, mitte ei aitaks selles valdkonnas arengule kaasa.
Lubage mul juhtida teie tähelepanu raporti lõikele 37, mis teeb ettepaneku lihtsustatud planeerimisloa menetluse kasutuselevõtuks. Kõigist arutlustest jäätmete kasutamise ja taaskasutamise üle on see võib-olla üldse kõige kõnekam fakt. Minu riigis ja minu kogemuste kohaselt kaasneb rohelise taaskasutusrajatise või liha ja kondijahu energiarajatise planeerimisega alati vastuargumente, sest inimesed suhtuvad sellistesse arengutesse kahtlustavalt ja kardavad oma tervise pärast. Me peame koondama sellekohased uurimisandmed ja olema selle tõe koha pealt väga selged, sest avalikkus tunneb selle pärast muret. Seetõttu peame avalikkust harima, rääkides neile vajadusest taaskasutada põllumajandusjäätmeid ja reoveemuda, kuid ühtlasi peame teadvustama, et sellel tehnoloogial on ka varjukülgi ning ka energiatootmisel tekib jäätmeid, mida tuleb käidelda ja millega tuleb väga hoolikalt ümber käia.
Mul oleks hea meel mõnede märkuste üle arutelu sellest küljest, sest siinsel täiskogul kipume me pidama taastuvenergiat millekski imeliseks, kuid me teame ka, et avalikkus on vastu sellele, kui tuulegeneraatoreid ehitatakse nende tagahoovi. Seetõttu peame saama avaliku arvamuse enda poolele, kuid meil tuleb ühtlasi tunnistada, et on mõningaid tervisega seotud küsimusi, millele tuleb tähelepanu pöörata.
Lõpuks lubage mul öelda, et ma toetan täielikult härra Mulderi muudatusettepanekut nr 1, mis on väga mõistlik ja oluline täiendus, ning ma arvan, et ma peaksin selle ette lugema, sest see rõhutab vajadust liigitada loomasõnnik ümber, nii et seda saaks talumajapidamistes nõuetekohaselt kasutada ning nitraatide direktiivi tuleb vaadelda selles kontekstis.
Gábor Harangozó
(HU) Suur tänu, proua juhataja. Daamid ja härrad, tänapäeva üleilmastunud maailm esitab meile mitmeid väljakutseid. Nendeks on näiteks kliimamuutused, suurenev vaesus, energiatõhususe ja energiajulgeoleku probleemid ning küsimus taastuvenergia allikate kasutamisest. Põllumajanduse säästvuse huvides ei pea me seega reageerima ainult Euroopa Liitu mõjutavatele väljakutsetele, vaid seadma ühise strateegia põhjal sisse koordineeritud poliitikameetmed, et tegeleda 27 liikmesriigi ees seisvate raskustega.
Selles valguses tervitan ma eriti oma kolleegi, härra Tabajdi algatust biogaasi ja säästva põllumajanduse teemal ning kasutan seda võimalust õnnitleda teda suurepärase raporti puhul. Ma arvan, et on oluline võtta vastu Euroopa Liidu direktiiv taastuvenergia allikate kohta, et koordineerida ELi õigusloomet ja riiklikku poliitikat, koordineerida reguleerimist ELi ja liikmesriikide tasemel.
Integreeritud põllumajanduskäitistes toodetav biogaas on üks tähtsamaid bioenergia allikaid. Samas on biogaasitehaste rajamine kulukas. Biogaasi potentsiaali ärakasutamiseks oleks mõistlik koordineerida ühtekuuluvuspoliitika, põllumajanduse, maaelu arengu ja raamprogrammide võimalused ning edendada investeeringuid biogaasitehaste ülalpidamiseks. Rahalise toetuse eraldamine peab põhinema ennekõike tõhususel. Kui tõhusus on esmaseks kriteeriumiks, siis on praktiliselt ainus toetamist väärt valdkond elektritootmine.
Samas on biogaasil palju teisi potentsiaalseid kasutusvõimalusi ning me peaksime seetõttu keskendama oma jõupingutused teadus- ja arendustegevusele, et laiendada selle ressursi tõhusate kasutusvõimaluste ringi. Lisaks Euroopa Liidu rahastamisele peame looma liikmesriikides soodsad tingimused, et soodustada biogaasitehaste ehitamist ja tööd. Selles kontekstis oleks liikmesriikidel kasulik kehtestada hinnasubsiidiume või teisi meetmeid selle uue energiaallika kasutuse edendamiseks.
Veel üks biogaasi kui energiaallika eelis on selle võime tekitada märkimisväärset lisaväärtust nii põllumajandusomandile kui maapiirkondadele, aidates suurendada nende piirkondade majanduslikku elujõudu. Seega on oluline tagada, et ka halvemas olukorras olevad piirkonnad saaksid neid võimalusi ära kasutada. Suur tänu.
Anne Laperrouze
(FR) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, ma tervitan härra Tabajdi raportit. Energiaallikaid on erinevaid, kuid neil kõigil ei ole ühesugune potentsiaal ega mõju keskkonnale. Kui rääkida võitlusest kliimamuutuse ja loodusressursside raiskamise vastu, on väga oluline, et me ei jätaks midagi kahe silma vahele. Biogaas on üks energiavorm, mille tootmist tuleb soodustada.

Oluline on mitte tekitada konkurentsi biogaasi ja toiduainete tootmise vahel. Selleks tuleb ennekõike soodustada biogaasi tootmist sõnnikust, reoveemudast, munitsipaaljäätmetest, samuti orgaanilistest ja loomajäätmetest. Rääkides jäätmetest biogaasi tootmisest, tahaksin rõhutada, et see tähendaks jäätmetelt või teiste sõnadega saastelt kasu lõikamist. Ent ärgem sattugem eksiteele. Kõigepealt tuleb meil siiski vähendada jäätmete kogust.
Peale selle usun ma, et oluline on mitte kasutada biogaasi ainult elektri tootmiseks, vaid kasutada seda ennekõike lokaalselt, garanteeritud tervisekaitsenõudeid järgides, maagaasivõrkude varustamiseks. Seega tuleb kõrvaldada kõik tehnilised piirangud, mis takistavad juurdepääsu võrgule. Teadus- ja arendustegevus peab intensiivistuma kõigis sektori aspektides: allikad, rajatised, jaotusvõrk ja kasutamine. Seetõttu on vaja läbi vaadata seadusandlus, et võtta arvesse biogaasi tegelikkust ja eeliseid.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Proua juhataja, härra Tabajdi raport tõstatab küsimuse, mis on väga tähtis põllumajandustootjatele, majandusele ja keskkonnale. Biogaas vähendab kulutusi maagaasi impordile, vähendab atmosfääri pääseva metaani hulka ning on kütuseks, mida saab kasutada otseselt põllumajandustootmises ja kommunaalteenuste pakkumises. Sõnniku, jäätmete ja kanalisatsioonimuda taaskasutamine biogaasi tootmiseks on kasulik ka keskkonnakaitse seisukohalt. Samas on biogaasi tootmise mahud ELi riikides väga erinevad.
Selles valdkonnas peaksid ELi institutsioonid astuma selliseid samme nagu õiguslike ja majanduslike regulatsioonide täiustamine, et edendada biokütuse tootmise arengut, biogaasi tootmistehnoloogia parandamiseks mõeldud uurimisprogrammide kiirendamine, kaasa arvatud programmid, mis tegelevad biomassist, orgaanilistest jäätmetest, kanalisatsioonimudast ja sõnnikust kütuse tootmisega, ning programmide sisseseadmine Saksamaa, Belgia ja Taani põllumajandustootjate heade kogemuste tutvustamiseks.
Nils Lundgren
(SV) Proua juhataja, ÜRO kliimamuutuste paneel ütleb, et inimtegevuse tulemuse eraldub kasvuhoonegaase sellisel määral, mis muudab maailma kliimat. EL on tunnistanud, et inimkond peaks seetõttu neid heited järgmistel aastakümnetel drastiliselt vähendama ning on öelnud, et EL peaks võtma selles ülemaailmses tegevuses juhtrolli. Kuidas peaksime seda tegema? Mul on hirmus näha, kuidas poliitiline sekkumine ja katsed kanda poliitilist võimu üle ELi asutustele ähvardavad nüüd kontrolli alt väljuda.
Euroopa Parlamendi liikmetena ei tohiks me nõuda subsiidiume biogaasiga tegelemise eest. Meil ei ole mingit aimu sellest, kuidas rakendada maksumotiive nii, et need soosiksid biogaasi teiste alternatiivide ees. Samuti peame lubama igas ELi riigis heitkoguste vähendamise eesmärkide kehtestamist, mida me oleme teinud, ning seejärel lubama riikidel endil välja töötada tõhusad abinõud nende eesmärkide saavutamiseks. Euroopa klassikaline lahendus on institutsionaalne konkurents, mitte keskne kontroll.
Neil Parish
Proua juhataja, ma tänan härra Tabajdi väga tema raporti eest. Sarnaselt paljude teiste kõnelejatega tervitan ma seda raportit biogaasi teemal, sest see mängib väga olulist rolli. Eriti just põllumajanduses tekib palju jäätmeid, mida saaks väga tõhusalt biogaasiks muuta. Sellele võiks lisada ka toidu ja juurviljade jäätmed, millest saab toota elektrit. Seetõttu on see tõenäoliselt väga tõhus. Õigupoolest on biogaasi kasutamine üks kõige tõhusamaid mooduseid energia tootmiseks bioloogiliste vahenditega.
Härra Tabajdile tahaksin siiski öelda seda, et meil ei ole vaja eraldi direktiivi bioenergia jaoks: neid küsimusi saab hõlmata taastuvenergia direktiiviga. Ma paluksin tal selle idee läbisurumisest loobuda.
Samuti tahaksin öelda, et üks teema, millega põllumajandustootjad praegu väga põhjalikult tegelevad, on nitraatide direktiiv. Samuti vajavad nad oma talumajapidamistes palju hoiuruumi jäätmete jaoks. Vedelad jäätmed tuleks talumajapidamises kokku koguda ja biogaasiks muundada ning pärast seda tekkivad jäätmed saaks siis maale laotada. Nagu volinik ütles, saaks nii lüüa kaks kärbest ühe hoobiga.
Proua McGuinness ütles, et üks küsimus, mis meil tuleb lahendada - tõenäoliselt mitte Euroopa vaid liikmesriikide tasandil -, on arusaam, et biogaasitehased on alati suurepärased seni, kuni nad on kuskil mujal, mitte sinu enda naabruses. See on probleem, mille tõttu me Euroopas suuresti kannatame: alati juhtub see kuskil mujal.
Lõpuks tahaksin vastata härra Clarkile - kuigi tundub, et ta on lahkunud -, kes kahtles globaalse soojenemise olemasolus. Ma rääkisin tuntud Iisraeli teadlasega, kelle sõnul globaalne soojenemine võib olemas olla või mitte, aga hoopis teine küsimus on, kas me saame oodata 20 aastat, et seda teada saada.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Arvestades praegust naftahinda, on biogaas arvesse võtmist vääriv energiaallikast, eriti kui mõtleme Euroopa Liidu kasvavale sõltuvusele süsivesinike impordist.
Me kõik oleme kursis eesmärgiga, et aastaks 2020 oleks 20% Euroopas tarbitavast energiast taastuvenergia. Samas on neis oludes ka selge, et biogaasi kui energiaallikat tuleb toetada, seda eriti rahaliste vahendite abiga.
Biogaas ja teised biokütused koos päikese- ja tuuleenergiaga võivad oluliselt vähendada meie sõltuvust tavapärastest energiaallikatest. Lisaks on biogaasi eeliseks teiste taastuvenergia liikide ees asjaolu, et seda saab kasutada elektri ja soojuse tootmiseks ning samuti transpordis.
Võib-olla oleks ainult biogaasile pühendatud eraldi direktiiv liiga palju, kuid ma tervitan komisjonile esitatud taotlust koostada eraldi raport biogaasi kohta Euroopa Liidus, mis peaks sisaldama ka soovitusi uute Euroopa ja riiklike õigusloomega seotud aktide vastuvõtmiseks selles valdkonnas.
Samuli Pohjamo
(FI) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, ka mina tahan tänada raportöör Tabajdit tema suurepärase raporti eest. Ta on teinud väga põhjalikku tööd. Biogaas on oluline taastuvenergia ressurss, mis aitab kaasa säästva põllumajanduse arengule ja parandab keskkonna olukorda. Samuti saab biogaasi kasutada selleks, et vähendada talumajapidamiste ja piirkondade sõltuvust sisse tulevast energiast, ning sellest ressursist on praegu tegelikult ära kasutatud ainult väike osa.
Samas tuleb meil tootmise arendamise nimel veel palju ära teha. Meil on vaja innovatsiooni, vahetada jäid kogemusi ning leida täiendavat raha. Biogaasi tootmise olulisi tooraineid nagu sõnnik ja toidu kõrvalproduktid ei tohiks liigitada jäätmete alla, vaid käsitleda kui biogaasi ja väetise valmistamiseks kasutatavaid tooraineid. Ühtlasi peame kehtestama ühtse reeglistiku, et edendada biogaasi kasutamist üle kogu Euroopa Liidu ning kõrvaldada sellega seotud riiklikud takistused ja piirangud.
Miroslav Mikolášik
(SK) ELi energiavarustus sõltub väljapoole liitu jäävatest riikidest. Lisaks ei ole Euroopa enam kaugel energiakriisist.
Seetõttu on oluline, et me sekkuksime ja toetaksime taastuvenergia kasutamist. Minu arvates on biogaas nii majanduslikus kui keskkonnakaitse mõttes käepärane valik. See aitab kaasa majanduse ja põllumajanduse säästvale arengule, maapiirkondade arengule ja keskkonnakaitsele. Kui biogaasi toota loomasõnnikust, reoveemudast, orgaanilistest olme- ja loomajäätmetest, annab see põllumajandustootjatele uusi teenimisvõimalusi.
Samuti on tähtis pöörata suurt tähelepanu ohutusmeetmetele. Mõned põllumajandus- ja olmejäätmetes sisalduvad aktiivsed ained ja bakterid võivad levimise korral ohustada nii rahva tervist kui looduskeskkonda. Samuti tahaksin väljendada tugevat vastuseisu maisi, teravilja ja muude esmaste põllumajanduslike toidusaaduste kasutamisele energiatootmiseks. Nende põletamine toob kaasa sööda ja toiduainete üldise hinnatõusu.
Avril Doyle
Proua juhataja, taastuvenergia tootmine biogaasist on energiavarustuse seisukohast positiivne areng. Samas vajab sõnnikust biogaasi tootmise panus kasvuhoonegaaside hulga vähendamisse veel täiendavaid uuringuid.
Raporti eelnõu ei käsitle tahtmatuid või lenduvaid heiteid ehk siis neid gaasiheiteid, mis pääsevad keskkonda tootmisprotsessi käigus. Mõned uuringud näitavad, et metaanikaod tootmise ajal ja lämmastikoksiidi heited sõnniku maale laotamisel võivad muuta kasutuks kõik kasvuhoonegaaside vähendamise püüded. Hädasti on vaja täiendavaid uuringuid.
Kõik biogaasi tootmist toetavad seadusemuudatused peaksid põhinema põhjalikul elutsükli analüüsil, et hinnata seda protsessi taastuvenergia tootmise kontekstis ning strateegiana kasvuhoonegaaside vähendamiseks.
James Nicholson
Proua juhataja, alustuseks soovin lisada omapoolse õnnitluse raportöörile ajakohase raporti puhul.
Energiajulgeolek, kasvavad energiakulud ning kliimamuutus on võib-olla suurimad 21. sajandil Euroopa ees seisvad väljakutsed. Üks asi on selge: Euroopa peab muutuma oma energiavajaduste rahuldamisel sõltumatumaks ning tagama oma energiavarustuse turvalisuse. Selle saavutamiseks on vaja mitmekesistada alternatiivseid energiaallikaid ning toetuda senisest rohkem uutele tehnoloogiatele ja taastuvenergiale. Minu enda valimisringkonna hinnangute kohaselt impordime me seal tervelt 96% oma energiast.
Paljud teist on kindlasti nõus, et tekkiv turg biomassile ja biokütustele pakub põllumajandustootjale palju uusi võimalusi. See on üha teravneva konkurentsiga turg: minu valimisringkonnas Põhja-Iirimaal tegutsevad põllumajandustootjad saaksid mitmel moel kasu sellest, kui neil oleks võimalus oma maad teisiti kasutada, et luua biokütuste tootmise valdkonnas uuri ärivõimalusi.
Mul ei ole küll illusiooni, et biokütused ja biomassi energia on ainsaks vastuseks Euroopa kasvavatele energiaprobleemidele, kuid olen kindel, et neil on mängida oluline roll nende probleemide leevendamisel.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Proua juhataja, gaasi roll on oluline esiteks gaasivarustuse mitmekesistamisel, teiseks kliimamuutustega võitlemisel ning kolmandaks keskkonna olukorra parandamisel ehk selle kaitsmisel. Pidagem ka meeles, et biogaasi toodetakse olmejäätmetest, orgaanilistest jäätmetest, lägast ja sõnnikust.
Biogaas on väga oluline taastuvenergia allikas. Seda saab kasutada energiatootmises, see on hea soojusallikas ning seda saab kasutada ka sõidukikütusena. Biogaasil võiks töötada rohkem sõidukeid, kuid see peab muutuma paremini kättesaadavaks ja selle kasutamine soodsamaks. Samas tuleb meil kasutada ka uusi teise põlvkonna tehnoloogiaid biogaasi tootmiseks. Seega tuleb meil kehtestada stabiilsed tingimused biogaasi arendamiseks ning sobivad rahalise toetuse vahendid.
Claude Turmes
Proua juhataja, meie parlamendis peatselt hääletamisele tuleva taastuvenergia direktiivi raportöörina ma tervitan härra Tabajdi raportit. Samuti olen üldjoontes nõus, et biogaas on Euroopas üks parimaid võimalusi biomassi töötlemiseks. Oma raportis püüan välja tuua biogaasi potentsiaali. See on salvestatav energiavorm ning täiendab seega teisi vahelduvaid taastuvenergia allikaid. Samuti soovin ma bürokraatia vähendamist. Ma leian, et meil on Euroopas tõsine probleem lubade andmisega, eriti mis puudutab mitteohtlikku energiatootmist ning biogaas ei ole ohtlik.
Tahaksin veel mainida ühte teist küsimust. Praegusel hetkel arutame ka siseturu gaasidirektiivi üle. Me peame lihtsustama biogaasi suunamist gaasivõrku. Kõik teie hulgas, kes on sellest huvitatud, peaksid lugema minu muudatusettepanekuid gaasidirektiivile.
Mariann Fischer Boel
komisjoni liige. - Proua juhataja, ma tänan kõiki, kes sellesse arutellu oma panuse andsid. Nagu alati, on väga raske keskenduda üksnes biogaasile - me kipume kohe rääkima igasugusest taastuvenergiast.
Kogu see arutelu tugineb möödunud jaanuaris avaldatud komisjoni energiaraportile, sest äkitselt me nägime, et me sõltume väga suuresti energiaimpordist oma idanaabritelt ning teiseks: kuidas saaksime kaasa aidata süsinikdioksiidi ja kasvuhoonegaaside heidete vähendamisele? Äkitselt esitati meile kõikvõimalikke erinevaid ideid.
Kui me räägime transpordisektorist, siis aastaks 2020 peab 10% selle kütusest tulema taastuvenergiast ning põllumajandussektor oli siin esimene varustaja ja on praegusel hetkel ainus varustaja. Me kõik teame - ning oleme kuulnud ka täna - konkurentsist toidu, sööda ja kütuse vahel. See jääb kõneaineks seni, kuni me räägime nende erinevate biokütuste esimesest põlvkonnast. Seetõttu nõustun täielikult nendega, kes on rõhutanud vajadust teha suuri investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, et me saaksime läbida esimese põlvkonna ja võtta kasutusele teise põlvkonna.
Väga oluline on tagada tulevikus erinevate taastuvenergia liikide abil majanduslik elujõulisus, mida täna veel ei ole. Meil on vaja leida "kuldne lahendus", mis oleks majanduslikult jätkusuutlik.
Teine teema on säästvus - keskkonnasäästvus. Siin on meil väga selge lähenemine. Me ei kiida heaks taastuvenergiat, mis ei ole toodetud säästvate meetoditega, ning see kehtib nii Euroopa Liidu sees toodetud kui ka väljast imporditud energia kohta. Import jääb meile vajalikuks. Ärge proovigegi kedagi veenda, et meil on võimalik tugineda ainult Euroopas toodetud energiale. See ei ole lihtsalt võimalik, import jääb meile vajalikuks.
Ma arvan, et intensiivse töö jätkamine biogaasi valdkonnas on suurepärane idee. Me kasutame siin jäätmeid - läga - ja tapamajade ülejääke, mis on selles tootmisprotsessis väga heaks koostisosaks. Põllumajanduslik-keskkondlikust seisukohast võib see lahendada mõned teatavate liikmesriikide ja piirkondade ees seisvad probleemid seoses nitraatide direktiiviga, nagu siin täna mainiti. See võib aidata lahendada ka neid probleeme.
Ma arvan, et taastuvenergia sektoris on palju võimalusi, kuid meil on vaja soodustada täiendavaid investeeringuid, et sellest saaks tulevikus elujõuline lahendus. Ma tänan veel kord raportööri. See on väga hea raport.
Csaba Sándor Tabajdi
raportöör. - (HU) Volinik, proua juhataja, tänan teid selle arutelu eest. Nagu ka tänane arutelu näitas, on selge, et biogaas, bioenergia ega taastuvenergia iseeneses ei ole mingid imerohud, kuid nad kõik on ääretult olulised energiavarustuse mitmekesistamise jaoks.
Teiseks: biogaas on endiselt kallis, nagu märkis ka mu kolleeg härra Kuc ja paljud teised. Seetõttu on vaja arendada tehnoloogiat. Nagu ütles volinik Fischer Boel, vajab see esialgu valitsuse toetust maaelu arengu vahenditest.
Eriti oluline on kolmas punkt. Nähtavasti ei väljendunud ma piisavalt selgelt - see märkus on mõeldud Neil Parishile: ma esitan homme suulise muudatusettepaneku, millega võtan tagasi ettepaneku biogaasi ja biojäätmete direktiivi vastuvõtmiseks ning soovitan lisada need küsimused taastuvenergia ühtsesse direktiivi. Sellisele kokkuleppele jõudsime minu, proua Fischer Boeli, tema kolleegide ja Euroopa Rahvapartei vahelistel kõnelustel.
Neljas küsimus puudutab tähtaega: loomulikult oleme selle suhtes paindlikud. Ma tahaksin öelda proua McGuinnessile, et praegune menetlus on liiga bürokraatlik. Selles valdkonnas kõige ambitsioonikamas riigis Taanis kulub idee sünnist tehase üleandmiseni viis aastat - ja mitte seetõttu, et volinik on taanlane - ning on riike, kus see võtab kümme aastat.
Lõpuks tahaksin kommenteerida Avril Doyle'i poolt tõstatatud teemat. Minu käes on suurepärane Taanis valminud uuring - millel taas kord pole midagi pistmist sellega, et volinik on taanlane -, mille on koostanud Taani põllumajanduse nõuandeteenistuse riiklik keskus. Selle raporti kirjutamine oli lihtne. Ma saadan Avril Doyle'ile selle osa, mis sisaldab väga täpseid arvutusi potentsiaalsete keskkonnaprobleemide kohta ehk teiste sõnaga käsitleb selliseid küsimusi nagu lenduvad gaasid. Minu jaoks olid need igal juhul julgustavad, kuigi ma ei ole keskkonnaekspert.
Lõpetuseks tahaksin avaldada tänu - ja ma vabandan voliniku ees juba ette oma halva taani keele häälduse pärast - selle suurepärase uurimuse koostanud Thorkild Birkmosele, Henning Lyngsø Fogedile ja Jørgen Hingele Taani põllumajanduse nõuandeteenistusest. Samuti tahan tänada Nicolas Nevezi, kes töötas koos põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoniga, ning oma kolleege Dávid Korányit ja Tamás Bírót. Samuti tänan kahe seotud komisjoni arvamuste koostajaid Werner Langenit ja Jens Holmi ning tänan teid kõiki teie konstruktiivse kriitika eest. Liikugem siis biogaasi valdkonnas edasi, kuigi see ei ole imeravim kõigi hädade vastu. Täname teid tähelepanu eest.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme lõuna ajal kell 12.
