Irán (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu sú vyhlásenia Rady a Komisie o Iráne.
Carl Bildt
úradujúci predseda Rady. - Vážený pán predsedajúci, je pre mňa cťou, že tu môžem prvýkrát vystúpiť. Predpokladám, že počas najbližších šiestich mesiacov tu budem vystupovať k rozličným otázkam ešte mnohokrát.
Tentoraz je témou nášho programu Irán. Predtým ako sa dostanem k jadru danej témy, dovoľte, aby som Iránu v súvislosti s dnešným tragickým nešťastím vyjadril našu úprimnú sústrasť. Je nám úprimne ľúto strát na ľudských životoch a vyjadrujeme svoju účasť so všetkými, ktorých táto tragédia postihla.
Otázka Iránu je, samozrejme, veľmi dôležitou prioritou programu švédskeho predsedníctva. Súvisí to nielen s výsledkom volieb a otáznikmi, ktoré sa, aby som sa jemne vyjadril, objavili po ich skončení, ale aj s povolebným politickým vývojom v krajine.
Všetci si, myslím, uvedomujete, že v súvislosti s týmito udalosťami zaujala Európska únia veľmi jednoznačný a razantný postoj. Opakovane sme sa vyjadrili, že otázkou priebehu volieb by sa v záujme dôkladného prešetrenia a objasnenia celej veci mali zaoberať iránske orgány. Rovnako sme sa veľmi jasne vyjadrili k udalostiam v teheránskych uliciach, ktorých sme boli svedkami. Videli a odsúdili sme zásah, násilie a použitie sily proti pokojným demonštrantom a rovnako odsudzujeme zásah proti novinárom, médiám, komunikačným sieťam a protestujúcim. Podobné udalosti sú nielen v rozpore s pravidlami a hodnotami ktoré hájime, ale aj s predstavami o otvorenejšej a reformovanejšej spoločnosti, ku ktorým sa hlásili mnohí Iránci.
Preto budeme pokračovať v principiálnej politike a dúfať v iné, lepšie, nové vzťahy s iránskym národom. Irán je bohatou krajinou, ktorá môže vo veľkej miere prispieť k rozvoju sveta i vlastného regiónu a my dúfame, že v nie príliš vzdialenej budúcnosti sa objaví príležitosť na nadviazanie úplne nových vzájomných vzťahov.
Predtým ako uzavriem svoje vystúpenie, chcel by som sa ešte dotknúť jednej témy, ktorou sa už dlho zaoberáme. Iránske orgány zadržali viacero ľudí pracujúcich v rámci európskych misií, ako aj niekoľko európskych občanov. S iránskymi orgánmi sme preto boli v neustálom kontakte. Považujeme prípadné obvinenia vznesené voči týmto ľuďom za neodôvodnené a môžem vás uistiť, budeme všetkými možnými spôsobmi naliehať na príslušné orgány, aby sa celá záležitosť vyriešila pre nás uspokojivým spôsobom, to znamená, aby boli títo ľudia prepustení.
Catherine Ashton
členka Komisie. - Vážený pán predsedajúci, toto je moja prvá príležitosť zablahoželať všetkým váženým poslancom k ich zvoleniu do Európskeho parlamentu. V mene Komisie môžem povedať, že sa veľmi tešíme na vzájomnú konštruktívnu spoluprácu i pri riešení niektorých z najdôležitejších medzinárodných úloh, ktorým čelíme. Jednou z nich je aj téma dnešnej rozpravy. Moja kolegyňa pani Benita Ferrerová-Waldnerová je tento týždeň na služobnej ceste, a preto som jej navrhla, že dnes v Parlamente vystúpim v jej mene, čo ma veľmi teší.
Tento Parlament zohráva dôležitú úlohu pri udržiavaní a rozvíjaní vzťahov medzi Európskou úniou a Iránskou islamskou republikou. Výmenné návštevy delegácie Európskeho parlamentu pre Irán a poslancov iránskeho parlamentu už v minulosti zohrávali dôležitú úlohu v prehlbovaní vzájomného porozumenia. Parlament sa tiež zapojil do zavádzania niektorých nástrojov, ktoré predstavujú dôležitý základ pre činnosti EÚ v Iráne a my v Komisii dúfame, že tieto nástroje budeme môcť aj v budúcnosti plnohodnotne využívať.
Dnešnú rozpravu vyvolali nedávne prezidentské voľby v Iráne a udalosti, ktoré po nich nasledovali. Ako už uviedlo predsedníctvo, vývoj iránskej politickej scény, ako aj jednotlivých politík v tejto krajine je záležitosťou iránskych občanov, niet však pochýb o tom, že tieto udalosti majú širší dosah a preto súhlasím s tým, že by sme mali ich vývoj podrobne sledovať.
Európska únia zaujala k situácii v Iráne po prezidentských voľbách veľmi jednoznačné stanovisko, ku ktorému sa jednotne hlási aj v súčasnosti. Vyjadrili sme absolútny rešpekt k suverenite Iránu, zároveň sme však vyslovili hlboké znepokojenie nad povolebným násilím a takto postupujeme vždy, v prípade akejkoľvek krajiny, ak v nej dochádza k stratám na ľudských životoch alebo ak sú v nej ohrozované práva.
Obviňovanie Európy zo zásahov počas iránskych volieb alebo z účasti na protestoch, ktoré nasledovali po voľbách, je neopodstatnené. Potláčanie mierových demonštrácií, svojvoľné zadržiavanie osôb a prísna cenzúra médií predstavujú porušovanie ľudských práv, ktoré sa už nedá považovať za výlučne vnútropolitickú záležitosť žiadnej krajiny. Aj napriek súčasnej citlivej situácii v Iráne je Komisia presvedčená o nevyhnutnosti udržiavať s krajinou dialóg. Tento postoj zastávala už pred voľbami a zastáva ho i teraz.
Európska únia a Irán majú mnoho spoločných dôležitých záujmov vrátane boja proti obchodovaniu s drogami alebo poskytovania pomoci afgánskym utečencom. Tieto záujmy si vyžadujú našu spoločnú pozornosť a spoluprácu. Preto veríme, že Irán zaujme rovnaký postoj.
Komisia aj naďalej hľadá spôsoby na uplatnenie nástrojov Spoločenstva v rámci konštruktívnych aktivít v Iráne. Vzájomné porozumenie môžeme prehĺbiť napríklad tým, že budeme pokračovať v spolupráci prostredníctvom akademických výmenných programov Erasmus Mundus.
Sme presvedčení, že Európska únia by mala vo vzťahu k Iránu ponechať otvorené všetky komunikačné kanály. Mali by sme sa snažiť o udržiavanie vzťahu s Iránom na všetkých úrovniach. Na základe rozvážneho rozhodnutia a v prípade, že to bude možné, sme pripravení naďalej rozvíjať vzájomnú spoluprácu.
V súčasnosti je medzi nami a iránskou vládou veľa rozdielov a niektoré z nich sú veľmi vážne. Vyzývame iránsku vládu, aby sme sa spoločne, prostredníctvom dialógu, pokúsili tieto rozdiely odstrániť. Dosiahneme to však len v duchu vzájomného porozumenia, diskusiou o výzvach stojacich medzi nami. Európa nikdy pred takýmito diskusiami nezatvárala dvere a tie sú otvorené aj dnes.
Na záver by som sa ešte rada pripojila k predsedníctvu a vyjadrila úprimnú sústrasť iránskym a arménskym rodinám, ktoré postihlo dnešné letecké nešťastie.
Jacek Saryusz-Wolski
v mene skupiny PPE. - Vážený pán predsedajúci, rád by som priblížil rozpravu z mimoriadnej schôdze odchádzajúceho Výboru pre zahraničné veci, ktorá sa konala minulú stredu, keďže ešte nebol dostatok času na zvolanie nového Výboru.
Všetci veľmi dobre poznáme fakty, a tak sa nimi nebudem zdržiavať. Povinnosťou Únie je zdôrazňovať všeobecnosť ľudských práv, podrobne sledovať ich porušovanie v Iráne a vyzývať Irán, aby sa z použitia brutality a násilia zodpovedal. Spolu s Výborom pre zahraničné veci a delegáciou pre vzťahy s Iránom sme sa minulý týždeň stretli so zástupcami iránskej občianskej spoločnosti a nasledujúce aspekty považujeme za nesmierne dôležité.
V plnej miere podporujeme stanoviská a postoje, ktoré v tejto súvislosti zaujalo predsedníctvo, Rada a Komisia. Žiadame však Radu, aby zabezpečila, že členské štáty EÚ a ich veľvyslanci v Teheráne budú plne dodržiavať usmernenia EÚ, ktoré sa týkajú ochrany ľudských práv a predchádzania mučeniu. Zároveň by sme chceli informovať Komisiu, že v tomto smere kladieme veľký dôraz na využitie všetkých dostupných prostriedkov. Mali by sme podporovať a posilňovať organizácie občianskej spoločnosti v Iráne, a to predovšetkým prostredníctvom Európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva, a vynaložiť všetku snahu v záujme obnovenia spolupráce s iránskou občianskou spoločnosťou v takých nekontroverzných oblastiach, akými sú napríklad boj proti obchodu s narkotikami, problematika utečencov, akademické výmenné programy, návštevy novinárov do Európy a iné. Mohli by sme tak pomôcť pri rozvíjaní medziľudských vzťahov a podporiť slobodu vyjadrovania v krajine. Súhlasíme s naliehaním na dodržiavanie ľudských práv, izoláciu však odmietame. Sme za dialóg, aj keď ten môže byť veľmi komplikovaný.
Vo vzťahu s Iránom práve prechádzame veľmi zložitým a napätým obdobím. Základná otázka týkajúca sa jadrového programu ešte nebola zodpovedaná a my sa pýtame: ako máme ďalej postupovať? Nuž, sankcie sú jednou zo skúmaných možností. Sme hlboko presvedčení, že Únia musí nájsť spôsob, akým v týchto otázkach opätovne nadviaže s Iránom dialóg. Viac než kedykoľvek predtým musíme práve teraz hľadať cestu k vybudovaniu novej dôvery a pevných diplomatických vzťahov. V tomto smere by sme mali preukázať plnú podporu úsiliu Rady a Komisie. Na druhej strane musíme my, Európsky parlament pokračovať v snahách o upevnenie parlamentnej diplomacie vo vzťahu s Iránom prostredníctvom posilnených väzieb s iránskym parlamentom.
Richard Howitt
v mene skupiny S&D. - Vážený pán predsedajúci, bez ohľadu na to, ako ľudia vnímajú výsledok iránskych volieb, faktom ostáva, že boli zranené desiatky, ba až stovky ľudí, desiatky ľudí boli zabité počas povolebných protestov v krajine a zdá sa, že tisícky ľudí sú zadržiavané ako politickí väzni. Celý tento Parlament by mal preto odsúdiť takéto porušovanie ľudských práv a zároveň obmedzovanie slobody tlače, ku ktorému po voľbách v Iráne dochádza.
Ako už pán Saryusz-Wolski spomenul v súvislosti so zasadnutím Výboru pre zahraničné veci, jedným z najlepších spôsobov, ako zabezpečiť slobodné a spravodlivé voľby, je vyslať do krajiny pozorovateľov, ktorí by celý proces sledovali. Európska únia má v tomto smere veľmi bohaté skúsenosti. Mali by sme tu dnes poznamenať, že Európska komisia si nebola istá, či by dokázala v našom mene nezávisle, spravodlivo a objektívne zhodnotiť voľby, a preto máme i my pádny dôvod pochybovať o výsledkoch volieb.
Súcitíme s iránskymi občanmi, ktorí boli zranení, zatknutí, alebo boli porušené ich ľudské práva. Myslíme predovšetkým na tieto obete, ja však vyzývam Parlament, aby nezabúdal ani na prípad Iránca, ktorý bol zamestnancom britského veľvyslanectva. Tento človek bol zatknutý a neodôvodnene obvinený z podnecovania protestov. Nezabúdajme ani na francúzskeho študenta, ktorý bol zatknutý iránskymi orgánmi. Mali by sme vyjadriť pochvalu kolegom zo švédskeho predsedníctva, ktorí pri oboch spomínaných krajinách stáli a zabezpečili koordinovanú reakciu Európskej únie. Mali by sme ich požiadať, aby vo svojej práci pokračovali.
Na záver chcem povedať, že sa cítim zahanbený, pretože v tejto rozprave vystúpi po prvýkrát v Parlamente Britská národná strana a jej poslanec, ktorý minulý piatok označil islam za "rakovinu, ktorá by mala byť z Európy odstránená chemoterapiou". Toto vyjadrenie neodzrkadľuje názory britských občanov, ani pohľad Európy na islam. Preto by sme ho mali odsúdiť podobne, ako odsudzujeme nespravodlivosť na medzinárodnej úrovni.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
Irán je veľkou krajinou s početným, prevažne mladým obyvateľstvom, má dlhú, bohatú históriu a pôsobivú kultúru. Navyše sa rozprestiera v jednom z najvýznamnejších regiónov sveta. Z týchto dôvodov, ako aj pre náš súcit s inými ľuďmi, nás udalosti v Iráne nemôžu nechať ľahostajnými. Skupina Aliancie liberálov a demokratov za Európu nie je zástancom zmeny režimu násilím. Sme však presvedčení, že všetky národy sveta, a teda aj iránsky národ, musia mať právo zvoliť si svojich vedúcich politických predstaviteľov a nahradiť ich, ak už nespĺňajú ich očakávania.
Voľby za súčasného iránskeho režimu nezodpovedajú medzinárodným normám slobodných a spravodlivých volieb, čo sa potvrdilo i pri posledných prezidentských voľbách. Napriek výrazne obmedzujúcej vnútornej politike Iránu veľké množstvo obyvateľov odmietlo akceptovať oficiálne volebné výsledky a zúčastnilo sa pouličných protestov. Čiastková kontrola volebných výsledkov iránsky ľud nepresvedčila, a tak protesty pokračovali.
Protesty boli potlačené výnimočne násilným spôsobom a v krajine sa ešte stále v tejto súvislosti vedú trestné konania, ktoré jednoznačne odsudzujeme. Vyzývame preto iránske orgány na ich okamžité ukončenie a na prepustenie uväznených osôb. Rovnako musí byť ihneď ukončené stíhanie zahraničných novinárov, pracovníkov mimovládnych organizácií i iránskych zamestnancov zahraničných ambasád v Teheráne.
Dámy a páni, pán predsedajúci, pán úradujúci predseda Rady, vážená Komisia, režim, ktorý takto postupuje proti svojmu vlastnému obyvateľstvu a mladým ľuďom stráca legitimitu, a to nielen vo vlastnej krajine, ale aj na medzinárodnej úrovni. Je preto osobitne tragické, že tieto dramatické udalosti sa udiali v čase, keď prezident Spojených štátov vyjadril želanie nadviazať s Iránom dialóg. Krajina tak môže stratiť svoju historickú šancu zohrávať na svetovej scéne úlohu, ktorú si jej dejiny a kultúra zaslúžia.
Daniel Cohn-Bendit
Pani komisárka, pán úradujúci predseda Rady, pán predseda Komisie, dámy a páni, ak sa nejaký národ snaží vybojovať vlastnú slobodu, vyvoláva to v nás obdiv a solidaritu. To platí aj pre iránsky národ. Je pravda, že voľby sa v podstate skončili predtým, ako sa začali, ale aj vďaka nim sme mohli byť svedkami toho, ako Iránci dokázali nájsť Achillovu pätu a vyjadriť svoju túžbu po slobode a demokracii.
Je pravda, že udržiavanie dialógu s iránskou, teroristickou mocou je v našom vlastnom záujme, o tom niet pochýb. Nemôžeme sa však tváriť, akoby sa nič nestalo. To, čo sa odohralo v Teheráne, je hrozné. Mučenie je v iránskych väzniciach na dennom poriadku a nie sú mu vystavení iba britskí občania. Aj iránski muži a ženy sú v týchto väzniciach denne mučení.
Európa musí na tieto skutočnosti zareagovať. Viem, že je ťažké nájsť rovnováhu medzi záujmami iránskych občanov, ich ochranou a našimi vlastnými záujmami, ktoré sa nie vždy zhodujú. No aj keď je to zložité, chcem zdôrazniť, že Iráncom každodenne preukazujeme svoju solidaritu. Vyzývam Komisiu a Radu, aby preskúmali úlohu, ktorú v tejto súvislosti zohrali spoločnosti Nokia a Siemens, a úlohu európskych zbraní pri potláčaní protestov iránskeho ľudu. Je koniec koncov nemysliteľné, aby veľké európske spoločnosti umožňovali iránskej vláde potláčať slobodu a túžbu iránskeho ľudu po slobode.
(potlesk)
Struan Stevenson
v mene skupiny ECR. - Vážený pán predsedajúci, uvedomujeme si, že kým tu teraz sedíme a diskutujeme o nedávnom povstaní v Iráne, tamojšie orgány uväznili a obesili viac než 50 predstaviteľov protestujúcich študentov a že na uliciach bolo zabitých viac než 200 ľudí vrátane Nedy, ktorá sa stala medzinárodným, dôležitým symbolom brutality fašistického režimu namiereného proti občanom Iránu? Skutočne sa ako najvýznamnejší obchodný partner iránskej vlády nazdávame, že peniaze sú dôležitejšie než ľudské životy?
Prečo nie sme pripravení zaviesť prísnejšie sankcie? Prečo ako Európsky parlament nezrušíme delegáciu pre vzťahy s Iránom, ktorá sa za posledných päť rokov koniec koncov aj tak stala len hovorcom iránskej ambasády v Bruseli a zahanbovala inštitúcie EÚ? Zrušme ju a začnime s iránskymi orgánmi komunikovať razantnejšie. To je jediné, čo na nich platí.
Helmut Scholz
Vážený pán predsedajúci, pani komisárka, pán minister, dámy a páni, skupina Európskej zjednotenej ľavice - Nordická zelená ľavica je hlboko znepokojená pretrvávajúcim násilím v Iráne. Aj my čo najdôraznejšie odsudzujeme brutálne zaobchádzanie s demonštrantmi. Veľmi hlboko nás znepokojujú aj osudy mnohých zatknutých a vyzývame na ich okamžité prepustenie. Veríme, že Európsky parlament ako celok by mal postupovať rovnako.
Kriticky vnímame komentáre médií a vládne kruhy iných štátov, ktoré zneužívajú legitímne protesty iránskych občanov. Dokonca ani nedávne udalosti v Iráne neospravedlňujú plány vojenského zásahu proti iránskym jadrovým zariadeniam. Naša skupina takýto postup odsudzuje. Preto vítame jasné vyhlásenie prezidenta Obamu, ktorý odmietol dať Izraelu zelenú v súvislosti s útokom na Irán. Prezident Spojených štátov tiež verí v diplomaciu. Irán je suverénnym štátom. Iba jeho občania majú právo rozhodovať o zmenách vo vlastnej spoločnosti. Vláda suverénneho štátu musí otvorene rešpektovať túžbu občanov po zmene a reagovať na ňu hľadaním politického riešenia.
Fiorello Provera
Vážený pán predsedajúci, gratulujem vám k zvoleniu. Potlačenie občanov, ktorí protestovali proti výsledkom volieb, cenzúra médií a prenasledovanie opozície sú dôkazom toho, že v Iráne neexistuje demokracia. Podobné udalosti sa stávajú aj v iných krajinách, napríklad v Číne, ale vývoj v Iráne by nás mal znepokojovať viac.
Po prvé je to pre jeho hegemonistické ambície, čoho dôkazom je aj jeho zasahovanie do susedných krajín, ako napríklad v irackej Basre alebo jeho podpora Hizballáhu v Libanone. Po druhé je to pre silný vplyv náboženského extrémizmu na politickú moc Iránskej islamskej republiky. Pred niekoľkými hodinami bol na päť rokov väzenia za hanobenie náboženstva odsúdený iránsky spevák a 12 sunnitov odsúdili na trest smrti.
Prezident Ahmadínedžád sa už pri viacerých príležitostiach vyjadril, že zničenie štátu Izrael je jeho hlavným politickým cieľom. Snaha Iránu vyvinúť jadrový program bez akéhokoľvek medzinárodného dohľadu je okrem toho alarmujúca.
Vzhľadom na to, že Irán je jedným z najväčších producentov zemného plynu a ropy, jeho skutočným cieľom je pravdepodobne vyvinúť jadrové zbrane a môcť tak vydierať ostatné krajiny regiónu i celé medzinárodné spoločenstvo. Európske politické spoločenstvo musí preto vyvinúť veľké úsilie, aby našlo správnu rovnováhu medzi oponovaním režimu ajatolláhov a podporou umiernených reformných myšlienok, ktoré sa objavili v Iráne a sú aktívne.
Na pomoc všetkým obetiam nedávneho útlaku by mohli byť uvoľnené finančné prostriedky z Európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva. Politická intervencia však nemôže byť účinná, ak nebudú všetky krajiny Európy postupovať jednotne.
Krisztina Morvai
Vážený pán predsedajúci, som právna zástupkyňa pre ľudské práva s 20-ročnou medzinárodnou praxou, preto mi dovoľte požiadať tento Parlamentu, aby sme získali legitímnosť a dôveryhodnosť na preskúmanie situácie v oblasti ľudských práv v krajinách tretieho sveta a ostatných nečlenských krajinách EÚ, ale tiež ho poprosiť, aby oveľa dôkladnejšie preskúmal situáciu v oblasti demokracie, právneho poriadku a ľudských práv v rámci EÚ a zvlášť v našej krajine, v Maďarsku. Dovoľte mi uviesť niekoľko faktov.
Dvadsiateho tretieho októbra 2006 sa konala veľká demonštrácia s účasťou asi 100 000 ľudí ako spomienka na revolúciu v roku 1956. Organizovala ju najväčšia opozičná strana Fidesz, ktorá má v EPP výrazné zastúpenie a ktorá v podstate tento rok vyhrala v Maďarsku voľby. Išlo o zhromaždenie rodín strednej vrstvy, starších ľudí, detí a maďarská polícia surovo napadla tento dav so slzným plynom, gumenými nábojmi a policajtmi na koňoch, čím spôsobili niekoľkým stovkám ľudí ťažké zranenia. Zároveň bolo niekoľko stoviek ľudí nelegálne zatknutých a týraných vo väzení.
Od tohto dátumu, počas posledných troch rokov až donedávna, keď polícia nelegálne zatkla a napadla 216 pokojných demonštrantov vždy, keď sa konal protest proti vláde, nie v Iráne, nie v Číne, nie v Hondurase, ale v krajine EÚ, v Maďarsku, sa opakovalo to isté: masová brutalita polície, nelegálne zatýkanie.
Chcela by som vás požiadať, aby sme spojili svoje sily a aby ste mi bez ohľadu na politickú príslušnosť pomohli zistiť, čo sa stalo, zistiť, kto bol za to zodpovedný, pokúsiť sa odškodniť obete a, prosím, ako Európska únia, pokúsiť sa ukončiť toto masové porušovanie ľudských práv v EÚ, aby sme získali dôveryhodnosť a legitímnosť na preskúmanie situácie v oblasti ľudských práv v Iráne alebo v ktorejkoľvek krajine mimo Únie.
Francisco José Millán Mon
(ES) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni. Chcel by som tu hovoriť o Iráne a najprv by som tiež rád vyjadril sústrasť za obete rannej havárie lietadla.
Dámy a páni, súhlasím s mnohými myšlienkami, ktoré ste tu dnes vyslovili s ohľadom na situáciu v Iráne, ktorá vznikla po volebnom procese. Tento proces nebol ani slobodný, ani spravodlivý a umožnil prezidentovi Ahmadínedžádovi a najradikálnejším vrstvám režimu ostať pri moci, pričom násilne potlačil demonštrantov, bránil novinárom vo výkone práce a snažil sa preniesť zodpovednosť za vnútorné nepokoje na údajné zahraničné sprisahanie, zatiaľ čo využíval dezinformácie na zatajenie pravdy.
Isté je, že iránsky režim bol vážne poškodený, a to vnútorne i z hľadiska svojho vonkajšieho postavenia. Navyše oligarchia, ktorá mala moc v poslednom desaťročí, sa rozdelila, čo bude mať dosah na stabilitu režimu. Zároveň bude aj naďalej rásť nespokojnosť medzi ľuďmi, najmä ak nestúpne cena ropy a následne sa nezlepší hospodárska situácia.
Európska únia si musí udržať jednotu a aj naďalej odmietať násilnosti, ktoré sa páchajú v Iráne. Mala by požadovať väčší rešpekt pre ľudské práva a tiež sa musíme pozrieť na to, ako môžeme pomôcť občianskej spoločnosti, najmä tým skupinám, ktoré žiadajú demokratický pluralizmus a rešpektovanie ľudských práv vo svojej krajine. Nemali by sme sklamať tie skupiny, ktoré vzhliadajú k Západu vrátane Európskej únie.
Avšak s ohľadom na Irán nesmieme zabudnúť na hrozbu, ktorú predstavuje jeho jadrový program, keďže má destabilizačný dosah na región ako aj na nešírenie jadrových zbraní vo všeobecnosti. Je nevyhnutné, aby Európska únia a Spojené štáty aj naďalej pokračovali v spolupráci v tejto otázke a som si istý, že to bude prioritou aj pre švédske predsedníctvo.
Musíme v plnej miere zapojiť Rusko a Čínu, ktoré sú stálymi členmi Bezpečnostnej rady. Ich podpora je nevyhnutná, aby sa nám podarilo nájsť dohodnuté riešenie tejto vážnej hrozby, riešenie, ktoré si vyžaduje jednotu a rozhodnosť medzinárodného spoločenstva. Preto vítam uznesenie, ktoré bolo v tejto súvislosti prijaté minulý týždeň na stretnutí G8.
Dámy a páni, udalosti posledných týždňov otvorene poukázali na extrémistickú a radikálnu povahu súčasných iránskych predstaviteľov. Je jasné, že medzinárodné spoločenstvo nemôže dopustiť, aby získali jadrové zbrane.
María Paloma Muñiz de Urquiza
(ES) Vážený pán predsedajúci, pán úradujúci predseda Rady, pán predseda Komisie, svoj prvý prejav na tomto zasadnutí som chcela začať privítaním faktu, že rozpravu o situácii v Iráne nevyvolalo spravodajstvo o tejto krajine v médiách, ktoré sa potom zamerali na Čínu, Honduras, krajiny G20 atď.
Nedávne popravy sunnitských militantov v Iráne žiaľ vrátili túto krajinu a jej porušovanie ľudských práv späť na prvé stránky novín. Napriek tomu si nemyslím, že to by malo inšpirovať program Parlamentu v oblasti zahraničnej politiky by sa mal inšpirovať obsahom správ médií, ale skôr vlastným zmyslom Parlamentu pre zodpovednosť a jeho uváženou a premyslenou reakciou v súlade s rastúcou úlohou zahraničnej politiky Európskej únie, najmä v oblasti ľudských práv.
Táto úloha, vážený pán predsedajúci, zahŕňa monitorovanie dôsledného používania všetkých nástrojov, ktoré má Európska únia v tejto oblasti a v prípade Iránu by sme nemali viesť dialóg o jadrových zbraniach oddelene od politického dialógu o ľudských právach.
Štruktúrovaný dialóg o ľudských právach sa neviedol od roku 2004. Nemáme dohodu o spolupráci ani obchodnú dohodu, o ktorú by sme mohli oprieť demokratickú doložku, nepodarilo sa nám vyslať volebnú pozorovateľskú misiu a zdroje pre Európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva sú bezvýznamné.
V Parlamente, ako aj v celej Európskej únii, musíme využívať nástroje, ktoré máme a ktorými sme sa vyzbrojili, oveľa efektívnejšie. Niektorí v tomto Parlamente, ako aj v iránskej opozícií žiadali úplne prerušiť vzťahy s iránskym režimom a neuznať novú vládu.
Jednoznačne odsudzujeme politický útlak a potlačenie slobody prejavu v Iráne, ale nemyslíme si, že by sme sa mali vzdať svojej úlohy ako sily vystupujúcej na obranu a ochranu ľudských práv, demokracie a v rámci boja proti chudobe vo svete. Aby sme to mohli urobiť, pán predsedajúci, potrebujeme dialóg, rokovania a diplomaciu a musíme hľadať spoločné záujmy a budovať alianciu civilizácií. Vyzývam predsedníctvo Rady, aby tak urobilo.
Anna Rosbach
(DA) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, Európsky parlament diskutoval o porušeniach ľudských práv Iránom pri mnohých príležitostiach a v skutočnosti to robíme aj my teraz. Ale toto strašné správanie diktátorov nezmeníme iba rečami. Je čas konkrétne konať. Brutálny masaker ľudí, ktorí túžia po slobode a ktorí odvážne vyšli do ulíc, nás musí prinútiť prevziať na seba zodpovednosť a zvrhnúť tento zločinecký režim. Takýto režim nemá miesto v 21. storočí. Európske vlády musia ohlásiť iránsky režim Bezpečnostnej rade OSN a požadovať, aby boli páchatelia, v prvom rade Alí Chameneí a Mahmúd Ahmadínedžád, predvedení pred medzinárodný súd.
Iránsky ľud chce slobodu a my musíme podporiť jeho požiadavku na slobodné voľby pod dohľadom OSN. Parlament nemôže zachovať svoju delegáciu s Iránom, ktorú na jej poslednom stretnutí diktátorský režim premenil na nástroj s cieľom ovplyvňovať náš Parlament. Musíme ukázať, že nespolupracujeme s diktatúrami.
Nick Griffin
Vážený pán predsedajúci, minulý rok som pracoval ako poradca pri spomienkovej oslave revolúcie z roku 1956 v Budapešti. Môžem potvrdiť, že pani doktorka Morvaiová má pravdu, keď kritizuje tých, ktorí sa znepokojujú pre Irán, zatiaľ čo ignorujú zneužívanie ľudských práv tu v Európe.
Verím, že členovia skupiny ECR nebudú takí pokryteckí, aby odsúdili Irán za používanie násilia vo voľbách, keď David Cameron je jedným z podporovateľov organizácie Spojení proti fašizmu, organizácie extrémnych ľavicových zločincov, ktorá bežne používa zastrašovanie a násilie proti nacionalistickým disidentom vo Veľkej Británii. To isté platí o piatich súčasných labouristických, liberálnodemokratických a konzervatívnych poslancoch Európskeho parlamentu, na ktorých padá hanba za to, že podporovali používanie peňazí britských daňových poplatníkov na podporu vlastných organizovaných skupín, ktoré rozbíjajú opozičné stretnutia a napádajú svojich oponentov tehlami, šípkami a kladivami.
Teraz prejdem k tomu hlavnému: akokoľvek môže byť kritika Iránu dobre myslená, a dokonca oprávnená, bude zneužitá ako vojenská propaganda mocnými záujmovými skupinami, ktoré chcú získať prospech z vojenského útoku na túto krajinu. Neokonzervatívci, ropné spoločnosti, stavebné korporácie a wahhábski mullahovia Saudskej Arábie, tí všetci chcú vidieť, aby bol suverénny štát Irán zničený agresívnou vojnou. Dokonca ani európski liberáli nie sú takí naivní, aby opäť uverili klamstvám o zbraniach hromadného ničenia, a tak ako nový casus belli poslúžia ľudské práva.
Nepridávajte sa k chóru vojnových štváčov pri treťom nelegálnom a kontraproduktívnom útoku Západu na moslimský svet. Ak to však musíme urobiť, nenechávajte vojnu - ktorú pomôžu odôvodniť a rozpútať pokrytecké frázy - na obvyklú odvážnu britskú potravu pre delá: 18-ročných chlapcov od brehov riek Mersey, Temže a Tyne. Namiesto toho pošlite svojich vlastných synov, aby sa vám vrátili domov v debnách alebo bez nôh, rúk a zdravého rozumu - alebo sa starajte sami o seba.
Filip Kaczmarek
(PL) Vážený pán predsedajúci, smrť nevinných ľudí je vždy tragédiou. Ak však zomrú pri obrane hodnôt, akými sú sloboda alebo pravda, dá sa povedať, že ich utrpenie nebolo zbytočné, tak ako je to aj v prípade nedávnych obetí v Iráne. Situácia sa výrazne zhorší vo chvíli, keď režim strieľa na demonštrantov, uväzňuje oponentov, mučí ich a zabíja. Jediným zdrojom nádeje a optimizmu je to, že tieto udalosti môžu politikov a ľudí po celom svete upozorniť na skutočnú povahu iránskeho režimu, ktorý je schopný činov, ktoré sú na míle vzdialené od minimálnych noriem moderného sveta. Tento režim má na svojich rukách krv. Na to by sme mali pamätať a zároveň by sme sa mali snažiť zmeniť stav vecí, ktoré nedokážeme prijať. V takýchto situáciách sa vždy vynára rovnaká otázka: čo môžeme urobiť? No, môžeme podporiť požiadavky a návrhy, ktoré už boli predložené.
Po prvé, iránske orgány musia zastaviť používanie násilia voči tým, ktorí sa nestotožňujú s názorom režimu. V prípade krajín ako Irán by malo dodržiavanie základných ľudských práv monitorovať a zabezpečovať medzinárodné spoločenstvo.
Po druhé, v Iráne by sa mali konať slobodné a spravodlivé voľby, ktorých by sa mohli zúčastniť všetci kandidáti, a nie iba tí, ktorí dostali povolenie. Mimochodom tí, ktorí rozhodujú o tom, kto sa môže zúčastniť volieb, sami nemajú demokratický mandát. Spravodlivosť volieb by mali overiť nezávislí externí pozorovatelia - inak nebudú mať voľby význam.
Po tretie, mali by sme urobiť všetko preto, aby bolo riešenie pre Irán mierové a politické, a to znamená, že by sme mali podporovať tých Iráncov, ktorí žiadajú zásadné zmeny pre svoju krajinu, zmeny, ktoré by znamenali, že Irán bude v rukách tých, ktorí vyhrali v spravodlivých voľbách a samotný Irán už nebude hrozbou pre bezpečnosť sveta.
Vedúca predstaviteľka iránskej opozície v exile pani Radžávíová povedala, že udalosti v Iráne predznamenávajú koniec režimu. Úprimne dúfam, že pani Radžávíová má pravdu.
Mario Mauro
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, som vďačný švédskemu predsedníctvu za jeho pripomienky pred našou rozpravou, ktoré boli podľa môjho názoru vyvážené a pomohli nám pochopiť zodpovednosť, ktorú by sme si mali splniť. Rád by som v tomto zmysle vyslovil poznámku na základe toho, že som videl, tak ako mnohí ďalší, na televíznych obrazovkách zástupy ľudí, ktorí nejakým spôsobom vyjadrili nesúhlas s udalosťami posledných dní.
Avšak zatiaľ čo je pravdou, že Irán je teokraciou, v ktorej fundamentalizmus uskutočnil svoj plán dostať sa k moci tým, že predstieral, že koná v mene Boha, v posledných dňoch sme videli ľudí, ktorí vyšli do ulíc a naozaj kričali: "Boh je veľký". Aký rozdiel! Tento rozdiel vo výraze, v odhodlaní, ktoré títo ľudia vyjadrili, a v presvedčení, že nechcú páchať násilie, nám umožňuje uvedomiť si, že v Iráne láska k slobode a pravde, láska k vlastným ľuďom a láska a ohľad na ostatných nie sú mŕtve.
Tridsať rokov teokracie, tridsať rokov systematického ničenia ľudskosti nebolo dosť, aby vymazali spomienku v srdci každého z nás. To si zaslúži našu lojálnosť. Táto skutočnosť, táto láske k pravde a táto láska k slobode si zaslúži našu bezpodmienečnú oddanosť, a práve to by malo zvýšiť zodpovednosť každého z nás, pretože ak žiadame európske inštitúcie, aby boli silné, aby boli odhodlané a aby sa nechali počuť, tak to nie je požiadavka Parlamentu s cieľom dosiahnuť geopolitické uznanie. Je to snaha poukázať na to, že kým Parlament reprezentuje tento politický projekt, ktorý nazývame zjednotenou Európou, európske inštitúcie sa nesmú vzdať lásky k slobode a k pravde, ktorá existuje vo všetkých, ktorí sa v posledných dňoch zúčastnili na demonštráciách.
Tunne Kelam
Vážený pán predsedajúci, v Iráne došlo k významnej zmene. Naše prvé závery by preto mali hovoriť o tom, že Irán nie je a už nikdy nebude rovnaký. Dôvodom je, že milióny Iráncov odmietli byť rukojemníkmi svojich duchovných vládcov. Ukázali ohromujúcu odvahu v proteste proti diktatúre.
Nejde preto o zmanipulovanie takzvaných volieb, aspoň nie viac ako inokedy. Očividne zmanipulované hlasovanie tentoraz vytvorilo priestor pre občianske nepokoje, ktoré experti mimo Iránu nemohli alebo nechceli predpokladať.
To mi pripomína situáciu spred 20 rokov vo východnej Európe: zatiaľ čo západné vlády boli pripravené na dlhotrvajúci kompromis a pragmatické spolužitie so sovietskym totalitným systémom, milióny rukojemníkov komunistického režimu sa náhle zaktivizovali: spochybnili systém, ktorý náhle zanikol.
Preto je dôležité uvedomiť si, že prístup Európy k Iránu nemôže ostať rovnaký - tváriť sa, že nevidí zmanipulované voľby a systematické utláčanie. Odhaduje sa, že počas 30 rokov diktatúry bolo viac ako päť miliónov ľudí uväznených, viac ako 200 000 umučených na smrť a nedávno aj 200 zabitých.
Vlády členských štátov EÚ príliš váhali s odsúdením týchto brutálnych zločinov a prijatím takých opatrení, aby prinútili režim niesť zodpovednosť za svoje správanie. Ak to s ochranou práv obyvateľov Iránu myslíme vážne, musíme byť pripravení vyvinúť na diktátorov skutočný tlak. Čo to znamená? Napríklad by sme mali zakázať všetkým vedúcim predstaviteľom režimu cestovať do EÚ, mali by sme odvolať veľvyslancov z Iránu ako prejav rozhorčenia a slobodné voľby sa môžu v Iráne konať iba pod dohľadom OSN.
Lena Barbara Kolarska-Bobinska
Vážený pán predsedajúci, ako sa situácia v Iráne vyostruje a porušovanie pravidiel demokracie predstavuje aj hrozbu pre stabilitu celého regiónu, musíme vyjadriť obavy a odsúdenie - ale tieto vyhlásenia nesmú byť iba symbolické a prázdne. Niektorí vedúci európski predstavitelia hovoria o nových sankciách, ktoré budú uvalené na Irán, ale práve teraz musíme hovoriť o podpore demokracie na základnej úrovni v tejto krajine.
Som Poľka a my vo východnej Európe vieme, aké dôležité sú tieto kroky pre zriadenie demokracie. Túto podporu by sme mali prispôsobiť politickej a hospodárskej situácii v danej krajine, ale predchádzajúce skúsenosti EÚ s podporou demokracie v severnej Afrike, na Blízkom východe a vo východnej Európe sa musia opätovne preskúmať a prehodnotiť, aby sme videli, čo by sme mali urobiť v Iráne, čo môžeme urobiť v Iráne a čo je za daných okolností pre túto krajinu účinné.
Tiež som vám chcela pripomenúť, že ak chce byť EÚ dôveryhodná, musí podniknúť isté kroky aj v Moldavsku. Čoskoro nás čaká nová skúška - 29. júla - a to voľby v Moldavsku. EÚ musí urobiť všetko, čo bude v jej silách, aby zabezpečila v tejto krajine slobodné a spravodlivé demokratické voľby. O podpore demokracie nestačí len hovoriť: my v Európskom parlamente a európskych inštitúciách musíme byť v tomto ohľade aktívnejší.
Bogusław Sonik
(PL) Vážený pán predsedajúci, určite je dôležité monitorovať pokrok volebného procesu v Iráne, hoci východiskom pre riešenie konfliktu by malo byť vyhlásenie úradov v Iráne, že prestanú používať silu a že oslobodia uväznených opozičných aktivistov, obrancov ľudských práv, novinárov, demonštrantov a občanov krajín, ktorých momentálne obviňujú z toho, čo sa deje v Iráne. V každom prípade by sme mali v plnej miere rešpektovať suverenitu Iránu, ale tiež by sme mali pripomenúť Teheránu, že je jeho povinnosťou riadiť sa Medzinárodným dohovorom o občianskych a politických právach.
Zároveň by som chcel vyjadriť obavy v súvislosti s jadrovým programom Iránu. Teherán má právo na jadrový program použitý na mierové účely, ale tiež je jeho povinnosťou obnoviť presvedčenie medzinárodného spoločenstva, že jadrová aktivita Iránu má výhradne mierový charakter.
Maria Eleni Koppa
- (EL) Vážený pán predsedajúci, chcela by som vyjadriť hlboké poľutovanie nad tragickou leteckou nehodou, ktorá sa dnes stala v provincii Kazvín v Iráne.
Dnešná rozprava je nevyhnutná, najmä po udalostiach, ktoré nasledovali po voľbách z 12. júna. Myslím si však, že by sme ju mali viesť správnym smerom. Nesmieme vyslať nesprávny odkaz. Akákoľvek priama alebo nepriama spojitosť medzi týmito udalosťami a otázkou jadrového programu je zavádzajúca. Musíme mať úplne jasno v tom, že našou dnešnou témou je otázka demokracie a ľudských práv v Iráne.
Rozprávať o nových sankciách za žiadnych okolností nepomôže vyriešiť vážne problémy iránskeho ľudu. Demokracia sa nedá vynútiť takýmto spôsobom. V Európskej únii potrebujeme zvýšiť úsilie o demokratizáciu a rešpekt pre základné slobody, a to tým, že postavíme túto otázku do rámca dôležitého politického dialógu a tým, že upevníme kontakty s občianskou spoločnosťou.
Musíme tiež žiadať o ďalšie preskúmanie sťažností na podvody vo volebnom procese a opäť zdôrazniť, že právo na mierový proces je neodcudziteľným právom ľudí v každej krajine.
Preto musíme dnes z tejto tribúny otvorene odsúdiť násilie a žiadať, aby sa rešpektovanie slobody prejavu v Iráne prenieslo do praxe, tak ako sa to deje v každej krajine na tomto svete.
Michael Gahler
(DE) Vážený pán predsedajúci, myslím, že je dobré, že vedieme túto rozpravu v prvý týždeň zasadnutia nového Parlamentu. Predsedovia našej skupiny, žiaľ, odmietli návrh uznesenia. Preto si kladiem otázku, o koho tu vlastne ide.
Uznesenie by pomohlo disidentom v Iráne, ak by sme im potvrdili reálnym vyhlásením, že to, čo bolo oficiálne opísané ako prezidentské voľby, v žiadnom prípade nespĺňalo medzinárodné demokratické normy, pretože väčšinu kandidátov Rada dohliadateľov odmietla a pretože ani tým, ktorým dovolili sa zúčastniť, neposkytli rovnaké podmienky. Z politického hľadiska preto môžeme bez výhrad povedať, že výsledky volieb tak, ako boli vyhlásené, nereprezentovali želanie iránskeho ľudu.
Dovoľte nám, ako EÚ, aktívne používať nástroje demokracie a ľudských práv, podporovať aktívnu občiansku spoločnosť či právnikov, ako napríklad pani Širin Ebádiovú, ktorá sa tam postavila na obranu zadržiavaných bahájov. Verím, že táto politika môže byť teraz úspešná, dokonca aj v krátkodobom horizonte.
(potlesk)
Ulrike Lunacek
(DE) Vážený pán predsedajúci, pán úradujúci predseda Rady, dámy a páni, minulý týždeň - na moju veľkú radosť ako novej poslankyne - na schôdzi Výboru pre zahraničnú politiku sme si vypočuli prejav pána Machmalbafa, iránskeho filmového režiséra, ktorý nám otvorene povedal, že pred voľbami existovala v Iráne 20 % demokracia, po voľbách, ktoré boli podľa jeho názoru fingované, neostala vôbec žiadna demokracia.
Tiež súhlasím s jeho popisom - pravdepodobne išlo naozaj o fiktívne voľby, ktoré v dôsledku rozsiahleho volebného podvodu okradli väčšinu Iráncov, ktorí žiadali zmenu, o toto ich právo. Vážený pán úradujúci predseda Rady, je tu jedna vec, ktorá má zvlášť zaujíma: v polovici augusta sa uskutoční inaugurácia "znovu zvoleného" pána Ahmadínedžáda. O čom sa momentálne hovorí v Rade a tiež v členských štátoch? Zúčastní sa Európska únia a členské štáty oficiálne na tejto inaugurácii? Dúfam, že nie, keďže si nemyslím, že by tam malo byť oficiálne zastúpenie Európskej únie alebo členských štátov po tomto volebnom podvode, a aj keď podporujem ďalší dialóg, nikto by nemal oficiálne zastupovať Európsku úniu na tejto inaugurácii. Aký je váš názor? Ako to momentálne riešite?
Pier Antonio Panzeri
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, keď diskutujeme o otázkach zahraničnej politiky, tak ako dnes, keď hovoríme o Iráne, vždy existuje riziko, ako dobre vieme, že budeme mierne zaostávať za aktuálnymi udalosťami. Avšak neexistujú žiadne pochybnosti, že Európsky parlament, ak chce, môže zohrávať významnú úlohu pri naliehaní na Európu a medzinárodné spoločenstvo, aby brali aktuálne udalosti vážne a aby zrealizovali všetky potrebné iniciatívy a zabezpečili, že v skutočnosti naozaj dôjde k procesu zavedenia demokratického systému v Iráne.
Potom, ako medzinárodná verejnosť venovala veľkú pozornosť povolebnému obdobiu v Iráne a pouličným demonštráciám, ktoré sa iránsky režim snažil potlačiť s použitím násilia, je dôležité zabezpečiť, aby sa o situácii v tejto krajine stále hovorilo. Ak berieme veci realisticky, neznamená to, že stiahneme otázku Iránu z programu. Záleží aj na nás, aby sme udržali dostatočnú pozornosť a tiež na švédskom predsedníctve - ktorému ďakujem za niektoré poznámky, ktoré tu dnes prednieslo - aby podporilo silnú iniciatívu, spolu so Spojenými štátmi, Ruskom a ostatnými krajinami podporilo silnú iniciatívu s cieľom zmeniť spôsob, akým sa v Iráne vyvíja situácia, či už ide o demokratické práva, alebo o samotný jadrový program.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Vážený pán predsedajúci, posledných niekoľko týždňov sa nás dotýkali opakované prejavy hrdinstva a odvahy ľudí v Iráne, ktorí sa holými rukami postavili guľometom a obuškom svojich tyranov. Obrovský počet žien, ktoré sa postavili na čelo demonštrácií je nepochybným prejavom iránskeho odhodlania žiť v skutočnej demokracii.
Vážený pán úradujúci predseda Rady, odpoveď Európskej únie bola príliš slabá a príliš zbabelá. Musíme vyslať veľmi silný politický signál, aby sme vyjadrili jednoznačné odmietnutie tejto neprijateľnej teokratickej diktatúry.
Vedúci predstaviteľ odporu v exile Masúd Radžáví veľmi dobre vyjadril riešenie: najvyšší predstaviteľ musí byť zosadený a dočasné zhromaždenie expertov musí vyhlásiť slobodné voľby pod medzinárodným dohľadom. Čokoľvek iné bude stratou času a iba predĺži túto hanbu.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Na začiatku by som chcela srdečne privítať nového úradujúceho predsedu Rady pána Bildta. Samozrejme, som si vedomá toho, že má pred sebou niekoľko veľmi hektických mesiacov, keďže problémy sveta dopadnú najmä na jeho široké plecia.
Vážený pán predsedajúci, pokiaľ ide o Irán, chcela by som spomenúť nasledujúce body. Po prvé, iránsky režim je nepredvídateľný. Po druhé, všimla som si, že sa v režime začínajú objavovať tenučké trhliny, najmä v náboženských kruhoch. Po tretie, na základe môjho pozorovania môžem povedať, že tento režim podporuje všetko, čo je zlé alebo v sebe zahŕňa korupciu tohto sveta - či už na Blízkom východe, alebo v Pakistane. Po štvrté, rada by som poukázala na to, že tento dialóg skutočne nie je žiadna pomoc a nakoniec, všimla som si, že občania chcú právom viac slobody a že musia mať v tomto ohľade našu - európsku - podporu.
Preto by som sa vás potom rada opýtala, pán Bildt, prečo nebola Rada schopná tvrdšieho vyhlásenia a prečo sme si vypočuli iba niekoľko krajín, ktoré vždy chcú konať napriek situácii v oblasti ľudských práv?
Enrique Guerrero Salom
(ES) Vážený pán predsedajúci, samozrejme, aj ja by som rád začal odsúdením udalostí v Iráne a represie iránskej vlády, ale chcem sa pridať k tým, ktorí tvrdili, že musíme spojiť tlak zo strany európskych inštitúcií s udržaním dialógu a procesu rokovania.
História a skúsenosti nám ukázali, že prerušenie všetkých vzťahov s autoritatívnymi režimami nijako nezlepší životné podmienky ľudí, ktorí v týchto režimoch trpia, a zároveň to oslabuje pozíciu tých, ktorí v týchto krajinách obraňujú rešpekt k demokracii a ľudským právam.
Preto si myslím, že by sme mali využiť všetky nástroje, ktoré Európska únia má, aby sme vyvinuli tlak na iránsky režim, počnúc týmto Parlamentom, ale zároveň by sme tiež mali zachovať rokovania a dialóg - dialóg, ktorý dokáže vyvinúť tlak na tento režim - zvlášť prostredníctvom vysokého predstaviteľa pána Solanu.
Magdi Cristiano Allam
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, Irán dnes predstavuje principiálnu hrozbu pre medzinárodnú bezpečnosť a stabilitu: na jednej strane sa porušením rezolúcií Organizácie Spojených národov usiluje o svoj cieľ, a to vyzbrojiť sa jadrovými zbraňami, na druhej strane opakuje svoju túžbu fyzicky zničiť štát Izrael.
Dúfam, že Európa spolu so švédskym predsedníctvom môže vyslať jasný odkaz Iránu, v ktorom by uviedla, že neodňateľné hodnoty ako je právo na život, ľudskú dôstojnosť a slobodu výberu sa nedajú oddeliť od rozvoja bilaterálnych vzťahov, a najmä že dokáže jasne povedať, že právo štátu Izrael na existenciu je neodňateľné a že Európa, ktorá prežila holokaust na svojom vlastnom území, nedovolí ďalší holokaust štátu a ľudí Izraela.
Philippe Juvin
(FR) Vážený pán predsedajúci, rád by som sa ujal slova a vyzval náš Parlament, aby sa jasne vyjadril za finančné a technické sankcie voči Iránu.
Samozrejme, je obrovské množstvo argumentov proti sankciám, keďže budú mať následky na životy iránskych občanov. Avšak najhoršia vec pre iránskych občanov, vážený pán predsedajúci, nebude nedostatok, ktorý zapríčinia tieto sankcie. To najhoršie bude naše ticho, naša neschopnosť konať. Vážený pán predsedajúci, sankcie by ukázali, že nie sme ľahostajní, a ja verím, že to je najdôležitejšie.
Z toho dôvodu, vážený pán predsedajúci, musí náš Parlament požadovať finančné sankcie voči Iránu.
Charles Tannock
Vážený pán predsedajúci, desivá iránska teokratická diktatúra je už teraz vinná za množstvo zločinov voči svojim vlastným ľuďom: od popravy bahájov po popravy homosexuálov a teraz ide zjavne o popravu 50 nevinných odporcov. Nemali by sme byť teda prekvapení, že prostredníctvom rozsiahleho volebného podvodu boli len ukradnuté voľby. Verím, že táto trhlina v režime a odvaha jeho protestujúcej mládeže - ktorej vzdávam poctu - nakoniec zvrhne celú túto prehnitú vládu.
Pán Howitt nedávno na inom stretnutí navrhol, aby sme poslali volebných pozorovateľov EÚ z tohto Parlamentu, ktorí by potvrdili, či naozaj došlo k podvodu. Nie, nikdy nesmieme legitimovať akékoľvek podvodné voľby, ktoré obmedzujú kandidátov na základe ich náboženskej čistoty, ani voľby, v ktorých sa počítajú hlasy za zatvorenými dverami.
Carl Bildt
úradujúci predseda Rady. - Vážený pán predsedajúci, veľmi pozorne som si vypočul rôzne hodnotenia a názory, ktoré tu odzneli. Ako bolo zdôraznené, toto je tá najdôležitejšia rozprava o tej najdôležitejšej téme.
Myslím si, že môžeme oprávnene konštatovať, že sme jednotní v hodnotení toho, čo sa udialo, toho, čo sme videli na televíznych obrazovkách, a čo je dôležitejšie, toho, čo sme počuli od ľudí, ktorí vedia ešte viac, ako môžeme vidieť na televíznych obrazovkách.
Chcel by som vyjadriť nesúhlas s tým, kto tvrdil, že naše stanovisko nebolo dostatočne jednoznačné. Stanovisko Európskej únie je v porovnaní s tým, čo povedala ktorákoľvek iná významná celosvetová organizácia, bezpochyby najjednoznačnejšie, najdôslednejšie a najdôraznejšie.
Boli by sme radi, keby toto stanovisko malo ešte väčší vplyv ako ten, ktorý už má, ale tak je to často. Hoci diskutovať je bezpochyby dôležité, diskutujeme predovšetkým o tom, čo sa dialo v Iráne po voľbách, ktoré sa konali 12. júna.
Myslím si, že je dôležité sústrediť sa aj na to, čo sme videli na televíznych obrazovkách pred 12. júnom, pretože to bol zrazu trochu iný Irán ako ten, na ktorý sme boli zvyknutí. Bol v ňom nádych vitality, samozrejme, v rámci hraníc režimu, nádych plurality, očividná túžba po zmene, po otvorenosti, po reforme. Či to platilo pre väčšinu Iráncov alebo nie, je veľmi ťažké súdiť zvonku, ale o tom, že to bolo závažné, svedčí najmä tvrdosť zásahov, ku ktorým došlo po 12. júni. Preto by sme pri odsudzovaní toho, čo sme videli potom, nemali zabúdať na to, čo sme videli predtým, a na to, aký to má význam z dlhodobého hľadiska.
Domnievam sa, že sme jednotní v tom, čo hovoríme a čo si myslíme. Pán Saryusz-Wolski, pán Cohn-Bendit a pán Mauro hovoria prakticky to isté, ak sa pozrieme na to, čo hodnotíme. Ale najzložitejšie nie je to, čo hovoríme. Najzložitejšie je to, čo robíme v tejto situácii. Domnievam sa, že musíme konať v dvoch oblastiach.
Prvá je pomerne zrejmá. Európska únia musí byť kdekoľvek a za každých okolností jednoznačne za ľudské práva a za demokraciu. Do úvah o stratégii sa môžu pridať aj iné faktory, ale žiadnym spôsobom by to nemalo oslabiť dôslednosť, s ktorou ochraňujeme ľudské práva. A teda musíme odsúdiť zabíjanie a uplatňovanie trestu smrti. Musíme žiadať prepustenie zadržiavaných osôb. Musíme jednoznačne žiadať plné rešpektovanie slobody a práv, ktoré má každý človek na svete.
Po druhé - a myslím si, že proti tomu by mohli niektorí namietať - musíme byť aj pripravení zasiahnuť. Hovorím to uvedomujúc si, že táto stratégia je oveľa ťažšia ako iba prizerať sa a nič nerobiť alebo snažiť sa izolovať: to je jednoduché, ale zasiahnuť je ťažké. Pán poslanec Kelam narážal na našu historickú skúsenosť s hľadaním rovnováhy, ktorú si to vyžaduje. Ale skutočnosť, že máme istú historickú skúsenosť v Európe, ktorá sa tu vôbec neuplatnila, nám azda umožní trúfnuť si vykročiť touto cestou.
Nikdy by sme sa nemali spoliehať na to, že všetky problémy, ktoré tu boli spomenuté, môže vyriešiť iba diplomatický dialóg - nemôže. Do tejto rovnice vstúpia aj iné premenné. Ale nemali by sme ani zabúdať na to, že sú určité problémy, ktoré sme povinní riešiť prostredníctvom diplomatického dialógu. Mám na mysli zamestnancov britského veľvyslanectva alebo francúzskeho študenta a ďalších, o ktorých teraz musíme viesť dialóg.
Pochádzam z krajiny, v ktorej 1 % našich občanov má iránsky pôvod. Pohybujú sa medzi týmito dvoma krajinami. Máme také množstvo konzulárnych záležitostí, ktoré je ťažké zvládnuť. Musíme byť pripravení zasiahnuť a pomôcť jednotlivcom v rôznych prípadoch, nesmieme si však myslieť, že tým sa zrazu všetko vyrieši.
Máme spis o jadrovom programe, ktorý tu bol spomenutý. Iní sa môžu domnievať, že toto má oveľa jednoduchšie riešenie. Nemyslím si, že existuje akékoľvek riešenie, ak o tomto nezačneme viesť skutočný diplomatický dialóg. Toto sú ďalšie záležitosti, ktorými sa musíme zaoberať.
Bude to očividne ťažšie a zložitejšie v dnešnej situácii, o tom niet pochýb, a myslím si, že minulotýždňová diskusia vo Výbore pre zahraničné veci poukázala na niektoré náročné rozhodnutia, ktoré musíme urobiť, a niektoré zložité závery, ku ktorým musíme dospieť v nasledujúcich týždňoch, ale aj mesiacoch - nie však oveľa neskôr. V tomto sa musíme angažovať - vy, my v Rade a my ako Európania - a ďalší významní medzinárodní aktéri, nielen Američania s novým a dobrým prístupom Obamovej administratívy, ale musíme zapojiť aj ostatných - Bezpečnostnú radu OSN, Rusko, Čínu a širšie svetové spoločenstvo. Jedine potom máme šancu, že budeme schopní začať riešiť nielen naliehavé problémy, ale aj ostatné problémy, ktoré je potrebné riešiť.
Som vďačný za túto rozpravu. Myslím si, že jednoznačne potvrdila našu jednomyseľnosť, pokiaľ ide o obranu našich hodnôt, ale poukázala aj na niektoré zložité možnosti voľby a na potrebu rovnováhy, ktorú budeme musieť hľadať v nasledujúcich mesiacoch a rokoch. Vieme, čo chceme dosiahnuť. Musíme sa aj vynasnažiť dosiahnuť to. Ale nemyslite si, že to bude jednoduché. Môžem vás uistiť o tom, že Rada sa bude naďalej veľmi zaujímať o všetky aspekty tohto konkrétneho spisu.
(potlesk)
Daniel Cohn-Bendit
(FR) Vážený pán predsedajúci, prepáčte, prosím, práve som dostal informáciu, o ktorú by som sa rád podelil s Radou a so všetkými kolegami poslancami a poslankyňami EP.
Natalia Estemirovová, kandidátka na Sacharovovu cenu Európskeho parlamentu, bola dnes ráno unesená v čečenskom hlavnom meste Groznyj a zadržiavajú ju neznámi únoscovia. Vyzývam Radu, Komisiu, poslancov a poslankyne EP, aby to odsúdili, a tým dali Moskve na vedomie, že Natalia Estemirovová nám nie je ľahostajná.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Richard Howitt
Vážený pán predsedajúci, týmto chcem iba uviesť veci na pravú mieru, keďže ma citoval môj kolega pán Tannock.
Minulý týždeň som nežiadal o pozorovateľov EÚ a v skutočnosti som v dnešnej rozprave veľmi jasne uviedol, že keby si to okolnosti vyžadovali, Európska únia by bola schopná vyslať pozorovateľskú misiu na voľby v Iráne. Avšak práve skutočnosť, že Komisia nemala odvahu urobiť to, vyvoláva skutočné, oprávnené a objektívne znepokojenie nad priebehom týchto volieb.
Je mi ľúto, že pán Tannock predtým nebol v Parlamente a nepočul to v rozprave, a dúfam, že som tým veci uviedol na pravú mieru.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
