Det europæiske år for kreativitet og innovation (2009) (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Batzeli for Kultur- og Uddannelsesudvalget om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om det europæiske år for kreativitet og innovation (2009) - C6-0151/2008 -.
Katerina Batzeli
Hr. formand, hr. kommissær! Udnævnelsen af næste år som det europæiske år for kreativitet og innovation er i fuld overensstemmelse med EU's mål og prioriteringer om at udvikle det europæiske vidensamfund som EU-27's centrale svar på de økonomiske og sociale udfordringer ved globaliseringen. Denne globalisering søger ganske åbenlyst udelukkende at sætte økonomien i centrum for udviklingen, og det sker rent faktisk alt for ofte gennem en ulovlig fordeling af overskud.
Hvis globaliseringen skal udvikle sig til en ligelig udviklingspolitik, der kan skabe økonomiske og sociale fordele for alle regioner, skal den være menneskecentreret. Den skal sikre muligheder for lige adgang for alle borgere, i alle dele af verden.
Vi har truffet det rette valg ved at gå efter en kombination af innovation og kreativitet som den centrale dimension for det europæiske år 2009. Dermed gør "videntrekanten" - uddannelse, forskning og innovation, med kreativitet - borgeren til den centrale søjle i EU's udviklingsmodel.
Desuden er det politiske valg af 2009 som året for kreativitet og innovation tydeligvis en forlængelse af det europæiske år for interkulturel dialog. Jeg vil gerne tilføje, at med Deres deltagelse, hr. Figeľ, vil det vise sig at blive en stor succes.
Mobilitet for viden og kreativitet udgør en integrerende del af en åben, tværkulturel dialog. Målet med denne dialog er at rumme den kulturelle mangfoldighed, partnerskaber inden for erhvervslivet, fagligt samarbejde, social konvergens og en større uddannelsesmæssig ensartethed blandt EU-borgerne.
Derfor er det vigtigt, at der er tale om et klart engagement og mobilisering hos alle arbejdsmarkedets parter, SMV'er, uddannelsesorganisationer og faglige organisationer samt myndighederne i Fællesskabet samt på nationalt og regionalt plan.
Den vigtigste drivkraft bag alle foranstaltningerne i 2009 bliver uddannelsesprogrammer på nationalt og europæisk plan, fællesskabsprogrammerne for livslang uddannelse, foranstaltningerne vedrørende almen og faglig uddannelse inden for både Socialfonden og de øvrige strukturfonde og ligeledes de nationale uddannelsesprogrammer, der kommer med i dette år.
Områderne kultur, kommunikation, arbejdsmarkedet, unge, kvinder, immigranter, lokale og regionale enheder, kultur industrien og SMV'er er medtaget.
Man har besluttet, at dette samarbejde skal være baseret på flerårige og etårige programmer med specifik finansiering til projekter, selv om Parlamentet gerne ville give dette år dets eget budget, som det er tilfældet med året for interkulturel dialog. Parlamentet har fremsat ændringsforslag, der om noget vil sikre, at dette år ikke primært finansieres gennem fællesskabsprogrammerne for livslang uddannelse, men gennem de enkelte program- og sektorbaserede foranstaltninger. I henhold til disse forslag vil innovation og kreativitet ikke udgøre nogen byrde på uddannelsesprogrammerne, men vil være centrale for alle fællesskabspolitikkerne.
Jeg vil gerne slutte med en tak til kommissæren, Kommissionens tjenestegrene samt det slovakiske og det franske formandskab for den åbne dialog og det åbne samarbejde, vi har haft.
Ján Figeľ
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne udtrykke min taknemmelighed over for fru Batzeli, Kultur- og Uddannelsesudvalget og alle medlemmerne for deres støtte og ændringsforslag - og forbedringer - til den oprindelige tekst, der har til formål at styrke den og fremhæve adskillige aspekter af et potentielt europæisk år for kreativitet og innovation.
Kommissionen kan helhjertet støtte teksten i dens nuværende form. Dette initiativ er en reaktion på opfordringer fra Parlamentet og fra medlemsstaterne om at styrke forbindelserne mellem uddannelse og kultur. Ved at fokusere på kreativitet og menneskelige talenter ønsker Kommissionen at understrege, at selv om vi kan lade os inspirere af fortiden ved at tage ved lære af vores righoldige europæisk arv og verdensarven, bør arbejdet med kultur frem for alt være en erfaring, der hjælper os med at frigive menneskers iboende potentiale og sikre deres aktive deltagelse. Kreativitet og evnen til innovation er sammenhængende kompetencer, som så vidt muligt skal fremmes gennem livslang uddannelse.
Vi rummer alle kreativitet og innovationspotentiale, og alle har forskellige talenter, hvad enten de er professionelle kunstnere eller amatører, lærere, eller iværksættere, eller kommer fra en rig eller fattig baggrund.
Ved at fremme dette potentiale kan vi bidrage til at løse udfordringer i samfundet og ligeledes forme Europas fremtid i den globaliserede verden, som fru Batzeli netop sagde. Dette europæiske år vil give os mulighed for at fremhæve det forhold, at Parlamentet sammen med Rådet og medlemsstaterne allerede har udarbejdet et charter for en afbalanceret tilgang til uddannelse i form af henstillingen om nøglekompetencer for livslang uddannelse. Den vedtog vi i december 2006, og den vil fungere som vores vejledning gennem dette år. Et af de slående træk ved denne definition af kompetence som "viden, færdigheder, og holdninger", og vi planlægger at udnytte dette år til især at fremhæve spørgsmålet om holdninger, som nok er den tanke, som Europa er nødt til at arbejde mest med.
Da dette forslag til et europæisk år oprindeligt blev drøftet med Kulturudvalget på et meget uformelt grundlag, understregede fru Pack, at dette var en europæisk succeshistorie og en god historie at fortælle vælgerne i et valgår - 2009. Med dette i tankerne vil jeg opfordre Parlamentet og os alle til at blive virkelige ambassadører for kreativitet og innovation - ikke kun i 2009, men også efterfølgende.
Mihaela Popa
for PPE-DE. - (RO) Som De ved, er Kommissionens forslag om, at 2009 skal være det europæiske år for kreativitet og innovation, en del af initiativet om at styrke betydningen af forskellige områder ved at knytte dem til et bestemt år. Europa skal fremhæve kreativitet og nytænkning for at klare et mobilt Europa, og ved at vælge dette tema for det europæiske år får man en god mulighed for at formidle information til offentligheden om bedste praksis på dette område og for at stimulere de politiske forhandlinger.
Det overordnede mål for det europæiske år 2009 er at fremme kreativitet som drivkraft for innovation og en nøglefaktor for udviklingen af personlige, faglige, iværksættermæssige og sociale færdigheder livet igennem. Kreativitet og nytænkning er to værdier, der bliver mere og mere værdifulde, når vi bruger dem. Jo mere vi bruger dem, jo mere effektive bliver de. Men toppræstationer kræver særlig opmærksomhed under gunstige omstændigheder.
I 2009 bliver det meget vigtigt for de enkelte medlemsstater i overensstemmelse med subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet at fremme disse aktiviteter, der omfatter unge, mænd såvel som kvinder, idet vi ved, at kvinder er underrepræsenterede inden for i videnskab og forskning. Disse aktiviteter bør også omfatte handicappede med et stort potentiale for kreativitet.
Det Europæiske Folkeparti støtter europæisk innovation og opfatter oprettelsen af et europæisk institut for innovation og teknologi som en prioritering. Men vi mener ikke, at det er tilstrækkeligt at forlade sig på folks medfødte kreativitet og nytænkning; vi bør tilrettelægge aktiviteter og skabe begivenheder. I denne sammenhæng støtter vi vedtagelsen af et forslag til betænkning om det europæiske år for kreativitet og innovation, som vi har forhandlet om med Kommissionen og Rådet. Det er desuden vigtigt, at vi iværksætter en række opfølgende foranstaltninger for at fastholde indsatsen, når året er forbi, og, som kommissæren sagde, i vores egenskab af medlemmer af Europa-Parlamentet bør vi virkelig fungere som kreativitetens ambassadører.
Christa Prets
for PSE-Gruppen. - (DE) Hr. formand, hr. kommissær! Vi befinder os stadig i det europæiske år for interkulturel dialog, og vi overvejer året for kreativitet og innovation, hvilket er udmærket, fordi de to emner supplerer hinanden. Det er meget vigtigt, fordi det kræver en masse kreativitet og innovation at skabe tværkulturel dialog, at praktisere den og gøre den til en del af vores liv. Vi bør øve os på det nu, så vi senere uden problemer kan bevæge os ind i næste år, og så de nye krav om kreativitet kan betragtes som en drivkraft for innovation og som en central faktor for udviklingen af personlige, faglige, iværksættermæssige og sociale kompetencer.
Livslang uddannelse er af særlig betydning i denne sammenhæng. Europa skal blive mere kreativt og innovativt for at kunne tage udfordringerne op i den globale konkurrence samt for at tilpasse sig og reagere på de hastige teknologiske ændringer og tendenser. Der resterer stadig en hel del i denne henseende. Hvis vi ser på forsknings- og udviklingsprogrammet og det budget, som alle landene forventes at levere, nemlig 3 % af BNP, må vi erkende, at vi stadig er langt fra målet. Når vi kigger på andre lande som USA og Kina, som investerer langt mere i forskning og udvikling, kan vi se, hvor der findes huller, der skal udfyldes her i Europa.
Det kræver også en hel del kreativitet og innovation at sammensætte finansieringspakkerne. Dette program kunne bestemt have haft godt af en sådan. Det måtte desværre klare sig uden økonomiske ressourcer. Medlemsstaterne - og ligeledes organisationer og institutioner - skal nu selv finde ud af, hvordan de fastlægger prioriteringer, og hvordan de finansierer dem, med hvilke mål, og de vil naturligvis skulle have adgang til hensigtsmæssige EU-støtteprogrammer. Men til supplerende innovation og supplerende aktiviteter kunne vi imidlertid godt have brugt noget ekstra finansiering. Det var bestemt vigtigt.
Det er også meget vigtigt at skabe en tæt forbindelse mellem kunstnerisk udfoldelse og skoler og universiteter. Kunst og kultur har også brug for støtte og opbakning, hvis de skal skabe kreativitet. Idéerne ligger der meget ofte, men pengene til at gennemføre dem mangler. Det er meget vigtigt, at vi ikke forsømmer at foretage en evaluering i forbindelse med året for interkulturel dialog, året for mobilitet og alle disse ting, der rent faktisk er kædet sammen, så vi i sidste ende ved, hvilke fordele det skaber for befolkningen, og hvordan vi kan gøre det klart og forståeligt for vores medborgere, at alle disse prioriteringer i sidste ende er til gavn for dem selv og fremmer udviklingen i EU.
Hannu Takkula
for ALDE-Gruppen. - (FI) Hr. formand! Det er en særlig glæde for mig at tale i dag, fordi Parlamentets bedste næstformand, Marek Siwiec, leder mødet, og den fremragende kommissær Ján Figel' er til stede, og fordi emnet er særdeles interessant: kreativitet og innovation; selv om man altid, når man diskuterer den slags spørgsmål, kan spørge, hvad kreativitet og innovation egentlig er.
Det virker ofte, som om det bare er ord, som tilsyneladende ikke har det store indhold. Hvis jeg skulle besvare spørgsmålet om, hvad kreativitet er, kender jeg i det mindste ét svar, som den finske komponist Sibelius efter sigende har givet: Han mente, at kreativitet var smerte.
Naturligvis er vi ikke bange for smerte i Europa, hvis den skaber merværdi, noget som bringer os fremad som en gruppe af nationer og i forbindelse med Europa som helhed. Det er efter min mening hovedformålet med dette europæiske år: at skabe noget merværdi i den europæiske virkelighed.
Hvordan fremmer vi kreativitet og innovation? Som formanden ved, vil Deres land Polen få det europæiske institut for innovation og teknologi. Det er helt sikkert en faktor inden for dette område, der kan tilskynde EU's medlemsstater til at skabe fornyet merværdi og innovation ved hjælp af forskellige incitamenter.
Vi ved imidlertid, at det ikke er regeringsbeslutninger, der skaber innovation eller kreativitet. Uanset hvad vi beslutter her, opstår disse to ting ikke som følge af beslutninger. Vi har i stedet brug for ressourcer og de rette forudsætninger på universiteter, skoler og inden for de forskellige sektorer af vores samfund, så folk kan fokusere på at skabe noget nyt og udveksle bedste praksis, og så de kan slå sig fri af den stereotype tænkemåde, der forhindrer dem i at gribe tingene an på en ny måde.
Det er efter min mening en stor udfordring, fordi vi alle ved, at uddannelsesinstitutionerne i vores egne lande i mange tilfælde har udviklet sig som et resultat af traditioner, der strækker sig langt tilbage i tiden. Visse traditioner er blevet undervist, en bestemt sandhed, men i en vis udstrækning har det været nødvendigt at sætte spørgsmålstegn ved en række emner og undersøge dem ud fra en pluralistisk vinkel. Vi er nødt til at erkende, at ved at være kritiske og ved at være uenige, ved at udfordre paradigmer og bestemte "sandheder", kan det lykkes os at skabe ny merværdi.
Jeg ved, at kommissæren bestemt vil opfordre alle medlemsstaterne til at fremlægge nationale innovationsstrategier for, hvordan de vil hjælpe de studerende med at tænke på nye idéer eller skabe mulighed for nye tænkemåder hele vejen fra den tidlige skolegang til universitetet baseret på et program for livslang uddannelse.
Dette er et vigtigt spørgsmål, og jeg mener, at det vigtigste bidrag fra et europæisk år vil være, at kreativitet, innovation og nye tænkemåder bliver det centrale i forhandlingen. Måske vil det føre til innovation og ny merværdi, og måske vil det føre til nye produkter, fordi økonomien i EU er et vigtigt anliggende.
Mieczysław Edmund Janowski
for UEN-Gruppen. - (PL) Hr. formand, hr. kommissær! Paul Gauguin sagde "Jeg lukker mine øjne for at se". Vi ønsker at se bedre, at forstå bedre og at handle bedre. Vi er nødt til at vække de færdigheder og talenter, der hviler inde i os selv. Det er vigtigt at udnytte al den kreative kraft, som det europæiske samfund rummer, for at tage de udfordringer op, som verden byder os. Vi udgør mindre end 8 % af befolkningen på vores planet. Vores befolkning er hverken passiv eller mindre velbegavet. Derfor vil jeg på Gruppen Union Nationernes Europas vegne gerne støtte indførelsen af det europæiske år kreativitet og innovation.
Jeg ønsker imidlertid ikke, at det bliver en aktivitet bare for aktivitetens egen skyld. Vi skal gøre alt for at undgå at forspilde de muligheder og evner, vi har, for at skabe nye og positive værdier inden for alle områder: teknologi, iværksætterevne, finansiering samt inden for det sociale og andre områder. Vi har ikke råd til at forspilde de kvalifikationer, evner og det hårde arbejde fra tusinder at talentfulde europæere, unge og ældre, inklusive de handicappede. Vi skal gøre alt for at forenkle procedurerne og indføre innovative løsninger. Lad os udnytte mål 7 i rammeprogrammet til dette!
Mikel Irujo Amezaga
for Verts/ALE-Gruppen. - (ES) Hr. formand! Jeg vil gerne starte med at lykønske både Kommissionen med dens forslag og ordføreren, fru Batzeli, med en betænkning, der fik nærmest enstemmig støtte med den sædvanlige undtagelse af et af medlemmer af vores udvalg til hele betænkningen.
På den ene side vil jeg bemærke, at min region, Baskerlandet, arrangerer et innovationens år i år. Det gennemføres på grundlag af principper, som blev godkendt i 2007, og jeg mener, at det må være muligt i det mindste at trække på nogle af dem.
Helt specifikt vil et koncept være at fremme den kritiske, frie tanke i samfundet. Året bør som minimum omfatte dette koncept. Tanken, som driver den videnskabelige ånd fremad og udvikler evnen til at ræsonnere for at lette ændringer i organisationer og institutioner på vores område og deres bidrag til opbygningen af et moderne, støttende, åbent og innovativt kontinent.
På den anden side bør man i et år for kreativitet og innovation fremme princippet om åben innovation: innovation, der både er baseret på interne evner og omfatter alle mulige kilder - brugere, leverandører og netværk - og som går videre end produkter og teknologi og inkluderer de immaterielle og generelt mangfoldige aspekter, der fører til værdiskabelse.
Samtidig bør året føre innovation ud i alle områder: innovation, der også når ud til alle regeringer, og her tænker jeg ikke kun på medlemsstaternes regeringer, regioner eller ikkestatslige instanser, der har masser at sige i årets løb. Jeg vil også gerne bede Kommissionen huske på dem.
Innovation skal også udvides til alle organisationer og institutioner, både offentlige og private, udbyttegivende og ikkeudbyttegivende, og til alle aspekter af livet; det skal især fremme social innovation og innovation til støtte for miljømæssig bæredygtighed.
Vladimír Železný
for IND/DEM-Gruppen. - (CS) Hr. formand! Jeg blev valgt til Europa-Parlamentet i et tidligere kommunistisk land. Overraskende nok oplever vi her i EU endnu en gang disse ting, som vi var overbeviste om, at vi havde efterladt tilbage i fortiden. Det er et underligt tilfælde af déjà vu. Jeg boede i mit land gennem hele den kommunistiske æra, hvor vores liv omhyggeligt var inddelt i år, måneder, uger og dage, som her især var dedikeret til nogen eller noget. Vi havde folkets kulturår, bogens måned, måneden for det tjekkoslovakisk-sovjetiske venskab, kosmosugen, minearbejderens dag. Hver dag, når vi vågnede om morgenen, tilhørte vores dag, uge eller måned en anden end os selv. Vores liv gik forbi som en stor, endeløs kampagne. Denne kampagne var beregnet til at dække over manglen på frihed og knapheden på appelsiner og kød. Som medlemmer af EU har vi appelsiner og kød nok, men alligevel falder Unionen for den samme fristelse: at skabe resultater gennem kampagner i stedet for gennem en tålmodig og stabil indsats.
Hvordan har EU planlagt at skabe mere kreativitet? Kreativitet er baseret på opfindelser og talent, på en inspireret - eller i det mindste en god - idé. Vi opnår ikke andet end at gøre hundreder af nye ngo'er glade. Disse ngo'er er en underlig sygdom, der påvirker vores demokrati. Selv om de ikke er folkevalgte og ikke har nogen autorisation, har de lov til at hente penge fra vores fonde, fordi de naturligvis handler for det fælles bedste. De vil gladelig bruge hele budgettet på denne årlige kampagne. De vil bruge skatteydernes penge på tusindvis af brochurer, talrige reklamer, arrangementer og seminarer. Kreativiteten vil imidlertid være den samme om et år. Hr. formand, jeg har et forslag. I stedet for det europæiske år for kreativitet og innovation bør vi erklære det næste år for almindeligt arbejde uden nogen kampagner. Et kampagnefrit år: Sikke en lettelse det bliver.
Thomas Wise
(EN) Hr. formand! Det overordnede mål med det europæiske år 2009 er "at fremme kreativitet for alle som en drivkraft for innovation og som en nøglefaktor for udvikling af personlige, faglige, iværksættermæssige og sociale kompetencer gennem livslang uddannelse". Men vi taler altid om ny lovgivning. En afvisende stat indsyltet i lovgivning og bureaukrati får kreativiteten og iværksætterånden hos sin befolkning til at stivne. Det er f.eks. usandsynligt, at Belgien nogensinde vil frembringe en Joe Meek eller en Richard Branson, og hvis vi skal være ærlige, nåede den syngende nonne aldrig op på højde med The Beatles eller Rolling Stones.
Efterhånden som Kommissionen synker ned mod forældelsens glemsel, inden den fortabes i mørket, vil de store værker i europæisk kultur blive stående som strikkede fyrtårne. Vi må ikke hæmme vores kunstnere med endnu mere lovgivning, som den store Ral Donner en gang klynkede: "You don't know what you've got until you lose it, uh-huh, oh yeah!"
Pál Schmitt
(HU) Hr. formand, hr. kommissær! Det europæiske år for kreativitet og innovation er en fremragende lejlighed til at henlede borgernes opmærksomhed på Unionens aktiviteter inden for uddannelse og forskning, navnlig med hensyn til programmet for livslang uddannelse.
Livslang uddannelse er en integrerende del af Lissabonprogrammet, og blandt de vigtigste mål står udviklingen af et videnbaseret samfund, øget konkurrenceevne, stimulering af økonomien og skabelse af arbejdspladser.
Når vi taler om kreativitet, er vi tilbøjelige til udelukkende at tænke på videnskabsfolk, ingeniører, entreprenører eller håndværksmestre. Men ud over den økonomiske og teknologiske innovation har begrebet kreativitet også en anden og mere ligetil tolkning, der måske ligger tættere på os, nemlig kreativitet i kunstnerisk forstand.
De kunstnere, der forbløffer os igen og igen bidrager i vid udstrækning til at gøre vores liv fuldkomne, enten med malerier, skulpturer, litteratur, musik, teater, grafik, fotografi, design eller sågar film, som når ud til et stort antal mennesker. Kunstnere og det arbejde, de skaber, definerer vores livskvalitet.
Kreativitetens år giver os en god mulighed for at anerkende og værdsætte disse mennesker, som gør vores umiddelbare miljø beboeligt og påvirker unge europæeres smag, værdivurderinger og krav til det bedre.
Jeg er klar over, at vi i høj grad har brug for innovative og kreative teknologier, der afstedkommer revolutionære ændringer. Vi forbløffes af fantastiske biler, mirakuløse kommunikationsmidler og resultaterne af innovativ, videnskabelig forskning, men hvad ville livet være værd uden de smukke kunstværker, statuer, grafiske værker, tekstiler eller de kreative værker inden for musik og litteratur, der omgiver os?
Jeg håber virkelig, at EU's programmer vil omfatte den moralske og materielle værdsættelse af kulturen, navnlig de værker, der bidrager til en følelse af stolthed over den europæiske identitet, og som betyder, at vi alle er lidt gladere for at være europæiske.
Endelig vil jeg gerne, selv om jeg hidtil har talt om kunst, udtrykke håbet om, at Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi, som er åbnet for nylig i Budapest, også vil yde et effektivt bidrag til at gøre året til en succes.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Hr. formand! Vækst i forbruget såvel som væksten i ressourcer til økonomisk vækst, sundhed og kultur i den kommende globaliseringsproces afhænger i stigende grad af uddannelsens effektivitet, af aktiviteter til fremme af menneskers daglige kreativitet og innovation, af skabelse af bedre organisatoriske og finansielle modeller for indførelse af innovationer og på tanker, der øger produktiviteten, forbedrer kvaliteten, skaber arbejdspladser, mindsker omkostningerne og forbedrer konkurrenceevnen.
Det vigtige i alle disse sammenhænge er udvikling af uddannelse, og dette omfatter den obligatoriske uddannelse, der bør fremme kreativ tænkning. Medier bør også tilskynde til innovativ tænkning ved at fremvise resultater og udvise respekt for dem, der har skabt disse resultater. Innovation inden for økonomien, på forskellige niveauer af den lokale administration osv. kan frigive en høj grad af engagement, føre til afskaffelse af administrative barrierer og sikre fuld social integration, hvilket i høj grad afhænger af politikerne.
2009, året for kreativitet og innovation, bør ikke være et år, hvor man tænker, men et år med konkrete og kreative aktiviteter. Forslaget til direktiv er et nødvendigt dokument, og de foreslåede ændringer rokker ikke ved denne hovedtendens.
Małgorzata Handzlik
(PL) Hr. formand! Kreativitet og innovation er nøglefaktorer for videnbaserede økonomier, og den europæiske økonomi hører bestemt til disse. At leve op til udfordringerne ved globaliseringen og at udnytte de muligheder, som den udgør, kræver en innovativ og kreativ metode.
Økonomisk aktivitet er kun et af de områder, hvor kreativitet og innovation er vigtige succesfaktorer, og hvor de udgør en afgørende konkurrencefordel. Uden dem er det vanskeligt at forestille sig produkter eller tjenester, der opfylder forbrugernes stadig større krav. Derfor mener jeg, at et øget engagement hos virksomhederne, navnlig med hensyn til deres erfaringer med at udnytte potentialet ved menneskelig innovation og kreativitet, bør prioriteres meget højt i Kommissionens planer.
Kreativitet og innovation er færdigheder, der er vanskelige at lære, men de kan bestemt understøttes. Uddannelse er meget vigtigt for at stimulere deres udvikling. Men dette bør ikke begrænses til skolegang eller akademisk uddannelse. Det vigtige er, at kreativitet og innovation bør fremmes på alle uddannelsesniveauer, fra forskellige former for uddannelse, gennem hele ens erhvervskarriere og videre ind i pensionen. Når man fremmer innovation og kreativitet, bør man udnytte erfaringerne fra de eksisterende programmer inden for uddannelse og fra andre initiativer, navnlig initiativer med en grænseoverskridende dimension.
Jeg mener, at man ved at udnævne 2009 til det europæiske år for kreativitet og innovation yder en effektiv hjælp til at styrke folks bevidsthed, at formidle oplysninger om god praksis, og at stimulere forskning og kreativitet og frem for alt at stimulere en diskussion om politik og de ændringer, der skal gennemføres, for at kreativitet og innovation kan få større opbakning fra virksomheder, europæiske institutioner og medlemsstaterne.
Jerzy Buzek
(PL) Hr. formand! Det er virkelig sjældent, at jeg erklærer mig enig med alle, der har haft ordet inden mig. De har alle klart og overbevisende forklaret, hvorfor dette år er vigtigt. Hr. Janowski forklarede det særligt elegant for et par minutter siden. Men jeg er også enig med dem, der siger, at dette kunne blive endnu et af de år, der ikke giver nogen virkelige resultater. Så hvis vi ikke bare skal sige det om et år eller to, må vi forberede nogle konkrete foranstaltninger.
Et konkret skridt kunne være at erklære, at vi gennemfører vores grundlæggende prioritering, som er Lissabonstrategien. Det har jeg ikke hørt nogen nævne. Det er et utroligt vigtigt spørgsmål. Det var i Lissabonstrategien, at vi for første gang kombinerede teknologiske og økonomiske spørgsmål med kunstneriske spørgsmål. Hvis vi skal tale om specifikke skridt, mener jeg, at vi bør gøre det på to niveauer.
Det første niveau - jeg udnytter, at kommissær Figel' er til stede, og han har ansvaret to skolegang og uddannelse - er uddannelse. Vi bør analysere situationen i EU. Udgør afgangseksamenen i vores sekundære skoler virkelig et grundlag for kreativ tænkning hos de unge, der består denne eksamen? Der skal foretages en konkret gennemgang af, hvad der sker i Europa. Æstetisk følsomhed på den ene side og matematiske evner og videnskab på den anden - det er det, vi mangler. Det er ikke muligt med traditionel humaniora. European University Association taler ofte om dette spørgsmål.
En sidste ting, som er meget vigtig. Hvis vi skal tale om ressourcer, tales der om at afsætte ressourcer på EU-niveau. Vi skal forsøge at skabe en situation, hvor vi i sidste ende har en rapport, nogle specifikke data, om situationen i de enkelte medlemsstater, hvad der mangler, hvordan vi kan foretage sammenligninger, fordi vi aldrig har foretaget denne form for sammenligninger på europæisk plan, ikke ordentligt. Det vil hjælpe os med Lissabonstrategien.
Zita Pleštinská
(SK) Hr. formand, hr. Figeľ! Jeg er glad for, at De er til stede ved denne forhandling i dag, fordi Deres livserfaring på mange måder svaret til min.
Min egen kunstneriske erfaring giver mig mulighed for at sige, at når man vier et europæisk år til bestemte temaer, bidrager det helt sikkert til at øge offentlighedens bevidsthed og engagement.
Eftersom nutidens Europa skal tage udfordringer og muligheder ved globaliseringen op ved at styrke sin kreative og innovative kapacitet, glæder jeg mig over Kommissionens beslutning om at erklære 2009 for det europæiske år for kreativitet og innovation.
Drivkræfterne bag innovation er mennesker, deres erhvervsmæssige, iværksættermæssige og sociale kompetencer. Det betyder, at man skal være særligt opmærksom på livslang uddannelse. Jeg glæder mig over de foreslåede foranstaltninger til fremme af kreativitet og innovationskapacitet i alle faser af livslang uddannelse gennem arbejdslivet til pensionen.
Jeg er overbevist om, at for at nå målene for 2009, der skal sikre, at Europa får gavn af innovationen, skal de gennemførte foranstaltninger kombineres med andre politikker, som skal fortsætte efter afslutningen på det europæiske år for kreativitet og innovation.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand! Ved at erklære 2009 for det europæiske år for kreativitet og innovation har vi afgivet et fast løfte. 42 % af virksomhederne, der arbejder inden for industri og tjenesteydelser i EU, har rapporteret om innovationsaktiviteter. I 2003 innoverede 65 % af de tyske virksomheder, og der blev udstedt 312 patenter pr. 1 million indbyggere sammenlignet med det europæiske gennemsnit på 128 pr. 1 million indbyggere. I Rumænien udfører en femtedel af virksomhederne innovation. I 2006 udgjorde de europæiske investeringer i forskning og innovation blot 1,84 % af BNP sammenlignet med målet på 3 % i Lissabonstrategien.
Investeringerne i forskning og innovation steg ikke med samme takt som Europas BNP. Jeg mener ikke, at undersøgelser, meningsmålinger, konferencer og informationskampagner er nok. Det europæiske år for kreativitet og innovation skal være et år, hvor vi holder løfterne. Fremme af kreativitet kræver hensigtsmæssig støtte fra både fællesskabsbudgettet og de nationale budgetter. Hr. kommissær, sammen med os, med Europa-Parlamentet og medlemsstaterne, forpligter De Dem til at øge kreativitet og innovation i Europa i 2009.
Dumitru Oprea
(RO) Hr. formand! Vi takker alle, der har fået et central- og østeuropæisk land til at fejre kreativiteten et år tidligere, idet Budapest rent faktisk er hovedstaden for denne nye europæiske tendens med kreativitet og innovation. På samme måde foreslår vi, at førende universiteter skal have mulighed for at fremme europæisk politik ved at gennemføre særlige foranstaltninger på mindst ét universitet i hvert land fra de seneste to udvidelsesbølger, og eksperter og specialister skal have mulighed for at give deres mening til kende i forbindelse med disse foranstaltninger. Vi foreslår også, at de to eller tre mest fremtrædende forskere i landene fra de to seneste udvidelsesbølger skal ud på en rundrejse til de frem førende universiteter og forskningscentre i Europa.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Hr. formand, hr. kommissær! Udnævnelsen af 2009 til det "europæiske år for kreativitet og innovation" giver mulighed for at fremme kulturelt, videnskabeligt og økonomisk samarbejde, de muligheder, der åbnes for, at de enkelte lande kan udvikle deres eget nationale program for at fremme befolkningens kreative potentiale.
Ligesom livslang uddannelse er vigtigt, er den kreativitet, der ligger bag alle innovationspolitikker, afgørende for at skabe en ny social merværdi. Denne politik viser, at vi regner med og udvikler menneskelige ressourcer, og at de er af central betydning. Det er vigtigt at skabe en direkte forbindelse mellem uddannelse, kultur og videnskab. Det er vigtigt, at institutionerne kan samarbejde om at udvide deres rækkevidde. Kreativitet og innovation er relevant for alle aldersgrupper. Det er også vigtigt, at der afsættes tilstrækkelige ressourcer, og der skal ydes offentlig støtte for at fremme talenter. Talenter udvikler sig, men de har brug for støtte, for drivkræfterne i samfundet er netop de dygtige og talentfuld kreative personligheder.
Ján Figeľ
Jeg vil gerne sige mange tak for en interessant diskussion, der er tegn på interesse for innovation og kreativitet og Parlamentets støtte til denne dagsorden. Jeg bemærkede, at forhandlingen var domineret af medlemmerne fra de nye medlemsstater, hvilket i sig selv er et plus og måske sender et positivt signal om, at udvidelsen af Unionen betyder, at nye temaer og realiteter anskues fra både det globale perspektiv og fra det lokale perspektiv.
Richard Florida, en amerikansk sociolog, sagde, at nøglen til et innovativt samfund kombinationen af tre t'er: talent, teknologi og tolerance. Alle har en vis grad af talent, på en bestemt måde, af forskellig art. Teknologi udgøres af en computer eller et musikinstrument, måske af en kørestol, som et middel til at udvikle en færdighed. Det tredje t, tolerance, gør det muligt for alle, også de marginaliserede og svage, at deltage i processer, der fører til forbedring, social integration og ny viden.
Jeg er glad for, at vi hørte om kontinuiteten i forhold til 2008, for det er vores mål på grundlag af kulturel mangfoldighed og tværkulturel dialog at udvikle endnu en dimension af den kulturelle dagsorden, og det er den kreative industri. Den hjælper os med at se kulturen som en kreativ del af samfundet, ikke som forbrugere, ikke som "noget, undertiden", men som en permanent del af den økonomiske skabelsesproces. Kulturen yder et bidrag. Kultur drejer sig ikke om forbrug. Hvis vi opfatter kultur på denne måde, vil vores kreative industrier få fremgang og skabe gode arbejdspladser og betydelig økonomisk vækst, hvilket rent faktisk er det samme som Lissabonstrategien. Der er ikke tale om noget modsætningsforhold (enten forretning eller kultur), men snarere en forening, som er naturligt afbalanceret og fornuftig.
For det andet er omsætningen af viden til praksis meget vigtigt for læringsprocessen. Vores læring er ofte isoleret og fragmenteret og har begrænset relevans for praktiske behov. Jeg vil ikke tale for længe, men blot gentage, at vi virkelig fik grønt lys her for iværksættersektoren, for erhvervsuddannelse, for det ansvar, som ikke bare EU, men også medlemsstaterne har for at fremme og støtte talent og innovation. Alt dette hænger sammen med moderniseringen af uddannelsessystemet og med livslang uddannelse.
Jeg vil gerne slutte med at sige, at innovation ikke kun kommer til udtryk i slutprodukter eller nye tjenester. Innovation kommer også til udtryk i nye fremgangsmåder, nye metoder og nye mentaliteter. Dette er det vigtige ved 2009: at ændre vores opfattelse af innovationens betydning, af værdien af talent og kreativitet. Jeg ser frem til det fortsatte samarbejde.
Katerina Batzeli
Hr. formand! Jeg tror, at vi alle her i Parlamentet enstemmigt og efter politisk aftale støtter det synspunkt, at 2009 skal være året for kreativitet og innovation. Vi har forsøgt at afstive vores tillid til succesen for 2009-programmet, og dette er især blevet muliggjort takket være den fælles beslutningsprocedure. Europa-Parlamentet har vurderet, at denne procedure bliver en politik baseret på den interinstitutionelle aftale, ikke kun inden for beslutningstagningen, men også med hensyn til programmets gennemførelse og effektivitet.
Jeg vil gerne understrege, at Kommissionen skal tage hensyn til medlemmernes ønsker for programmets gennemførelse og succes ved gennemgangen og indsendelsen af forslag fra de nationale myndigheder og de involverede parter. Denne kreativitet og innovation vil helt sikkert blive indarbejdet i alle politikkerne. Det vil også lette mobiliteten blandt kunstnere, kulturindustrierne, undervisere og lærere.
Dette kræver en langt mere omfattende revision end i året for interkulturel dialog, da finansieringen var klart afgrænset og garanteret på De Europæiske Fællesskabers årlige budget. Under hensyntagen til budskabet fra kommissær Figeľ og andre af kollegerne om, at vi skal overvåge gennemførelsen af programmet, vil jeg gerne påpege over for Parlamentet, at tværkulturel dialog og året for kreativitet og innovation skal være spydspidsen i vores kommunikationspolitik med henblik på valget til Europa-Parlamentet. På denne måde kan vi yde et lille bidrag til at mobilisere borgerne for iværksætterånd, kreativitet og kultur.
(Bifald)
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen.
Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 142)
Bogdan Golik  
skriftlig. - (PL) Før jeg blev medlem af Europa-Parlamentet, havde jeg lejlighed til at lære om principperne bag uddannelsessystemets og private virksomheders funktion. Den erfaring, jeg fik, viste mig, at Europa skal udvikle sine kreative og innovative færdigheder af både sociale og økonomiske grunde.
For mig at se er det kommende år for kreativitet og innovation en fremragende mulighed for at forbedre EU's konkurrenceevne i den globaliserede verden. Projekter vedrørende den fortsatte vækst i samarbejdet mellem medlemsstater inden for uddannelse, udveksling af god praksis og ligeledes et Europa for viden og innovation, understøttes alle af den polske regering og EU-myndighederne. Det glædede mig at se tanken om ETI konsolideret i form af etableringen af hovedkvarteret i Budapest i juni 2008.
For at kunne udnytte folks evner fuldt ud og drage fuld fordel af idéer som f.eks. ETI har man ikke kun behov for en veludviklet infrastruktur for at fremme folks kreativitet, men også et støttesystem, der sikrer korrekte arbejdsbetingelser, der giver mulighed for at fortsætte den personlige udvikling. Jeg vil gerne benytte denne mulighed til at gøre Dem opmærksom på et initiativ fra Polen, nærmere betegnet fra Łódź, som er en af ETI-afdelingerne. Łódź er fremtrædende i Europa på grund af sin innovation og ekstraordinære færdigheder inden for områder som moderne uddannelse og de principper, der indføres i erhvervslivet. At udnytte gunstige omstændigheder såsom året for kreativitet og innovation og det undervurderede potentiale i byer som Łódź kan gavne os alle!
Zita Gurmai  
skriftlig. - (HU) Kreativitet og innovation spiller en yderst vigtig rolle for Europas evne til at reagere effektivt på de udfordringer og muligheder, der følger i kølvandet på globaliseringen. En mere effektiv udnyttelse af viden og udvikling af innovation er centrale aspekter af europæisk økonomi, så derfor bør vi lægge ekstra vægt på dem. Målet med det europæiske år for kreativitet og innovation er netop at gøre opmærksom på dette.
Den europæiske økonomis dynamik afhænger i høj grad af vores innovative kapacitet. Europa skal fokusere på sine kreative og innovative evner af både sociale og økonomiske grunde. Derfor er det vigtigt, at vi i løbet af det europæiske år også taler om praktiske foranstaltninger og udvikling af innovation.
Resultaterne af kreativitet og innovation skal formidles til et bredere publikum. Derfor er det særlig vigtigt at iværksætte informationskampagner og fremstød, afholde fælles arrangementer på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan, hvor der skal udformes hovedbudskaber og formidles eksempler på god praksis.
Netværk, som alle betragter som en drivkraft for innovation, skal fremmes, samtidig med at der skal oprettes videntrekanter og forskellige former for uddannelse. For at fremme innovation skal medlemsstaterne koncentrere sig om udviklingen af tjenesteydelser, der kan støtte innovation, navnlig i relation til teknologioverførsel, etablering af poler og innovationsnetværk gennem kontakter med universiteter og virksomheder, om videnoverførsel og om bedre adgang til finansiering.
Nicolae Vlad Popa  
skriftlig. - (RO) Mangfoldighed er en af kilderne til innovation, og EU's udvidelsespolitik har givet os nye kilder til mangfoldighed i Europa og dermed også nye innovationskilder. Men desværre er udgifterne til at deltage i Erasmus-programmet for høje for mange studerende i Rumænien og Bulgarien, hvilket sænker deres engagement.
Erasmus blev oprettet i 1987 med det formål at øge europæiske studerendes mobilitet og dermed deres muligheder for at skabe en bedre karriere. 21 år senere har programmet ikke blot tiltrukket 2 millioner studerende og 3 100 højere læreanstalter, det har også ydet et aktivt bidrag til at forbedre de studerendes akademiske liv ved at hjælpe dem til at erhverve tværkulturel viden og selvtillid.
Selv om det ikke var et af Erasmus-programmets officielle mål, er det lykkedes at give de studerende en forståelse af selve essensen af EU, nemlig fri bevægelighed i denne forskelligartede, men forenede familie.
I lyset af de kommende år for innovation og kreativitet mener jeg derfor, at flere midler til budgettet for studerende, der kommer fra de nye medlemsstater vil øge deltagelsen i programmet og dermed styrke mangfoldighed som kilde til innovation og kreativitet.
