Den Europæiske Regionaludviklingsfond, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden: bestemmelser om finansiel forvaltning - Nye omkostningstyper, der er berettigede til støtte fra ESF - Energieffektivitet og vedvarende energi på boligområdet (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om:
henstilling af García Pérez for Udvalget om Regional Udvikling om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1083/2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden, for så vidt angår visse bestemmelser om økonomisk forvaltning - 17575/2008 - C6-0027/2009 -;
betænkning af Karin Jöns for Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1081/2006 om Den Europæiske Socialfond med henblik på at udvide listen over omkostningstyper, der er berettigede til støtte fra ESF - C6-0454/2008 - 2008/0232 (COD));
betænkning af Emmanouil Angelakas for Regionaludviklingsudvalget om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1080/2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling for så vidt angår støtteberettigede investeringer i energieffektivitet og vedvarende energi i boliger - C6-0473/2008 - 2008/0245 (COD)).
Iratxe García Pérez
ordfører. - (EN) Hr. formand! Først vil jeg takke alle de øvrige medlemmer af Regionsudviklingsudvalget, som har arbejdet hårdt for at kunne forelægge denne vigtige aftale i dag. Aftalen vedrører en ændring af forskellige bestemmelser og har til formål at gøre det muligt at gennemføre en række ændringer her og nu.
EU befinder sig i en hidtil uset økonomisk krise, som har skabt en recession i de fleste medlemsstater. Inden for rammerne af den europæiske økonomiske genopretningsplan har Kommissionen vedtaget en række foranstaltninger for at få ændret bestemmelserne for strukturfondene og Samhørighedsfonden og dermed fremme investeringerne. Disse ændringer indeholder to klare prioriteringer: øget forbrug for at forbedre likviditeten og en forenkling af bestemmelserne, således at projekter kan blive godkendt hurtigere.
Denne pakke med ændringer er tænkt som en midlertidig reaktion på en kritisk situation, selv om den rent faktisk også opfylder Europa-Parlamentets opfordring til at indføre mere enkelhed og fleksibilitet, hvilket jo er sagt ved gentagne lejligheder.
Jeg vil gerne komme med en kort udtalelse om de foreslåede ændringer, så vi alle kan forstå deres betydning for at nå de målsætninger, vi har fastlagt:
øget støtte fra Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond samt øget finansiel støtte til tekniske aktiviteter i relation til projektudvikling og -gennemførelse,
forenkling af reglerne for udgifters støtteberettigelse,
øget forfinansiering fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF). Det samlede supplerende forskud gennem denne foranstaltning vil udgøre 6,25 mia. EUR.
fremskyndelse af udbetaling af støtte til større projekter ved at ændre det nuværende loft på 35 % for forskudsudbetalinger, således at disse nu kan udgøre op til 100 % for modtagere af statsstøtte.
Vi i Parlamentet ved godt, at disse foranstaltninger skal vedtages så hurtigt som muligt for at opfylde det umiddelbare behov for likviditet i medlemsstaterne, og vi ved, at disse foranstaltninger helt klart også vil få positive følger i alle Europas regioner og kommuner.
I sidste uge drøftede vi samhørighedspolitikkens fremtid og fastslog enstemmigt, at den har skabt enorme fordele for den økonomiske og sociale udvikling i mange af vores regioner.
I disse tider med stor usikkerhed er det vigtigere end nogensinde at forsvare disse principper om solidaritet og samarbejde mellem områder, da borgerne skal se, at vi i Europa kan være med til at finde en vej ud af denne krise, som sætter millioner af mennesker i en virkelig vanskelig situation. I dag har vi mere end nogensinde før brug for kraftige værktøjer til at løse disse problemer.
Med disse ændringer gør vi det lettere at sikre hurtige investeringer i og gennemførelse af projekter, hvilket også er vigtigt for jobskabelsen.
Takket være Den Europæiske Socialfond kan vi endvidere udvikle uddannelses- og omskolingsinitiativer for at få samfundets mest sårbare grupper og de grupper, der oplever de største problemer, ud på arbejdsmarkedet. Det gælder f.eks. kvinder, handicappede og langtidsledige. Vi må ikke glemme, at disse grupper er de mest sårbare i krisetider.
Jeg vil også gentage, hvilket vi også sagde i betænkningens begrundelse, at Parlamentet, selv om det vidste, at det hastede med at få behandlet dette emne, gerne i højere grad vil inddrages i udarbejdelsen af disse forslag for at styrke og forbedre kvaliteten af dialogen.
I lyset af Europas aktuelle problemer støtter vi derfor fuldt ud dette forslag til foranstaltninger for at ændre strukturfondene og dermed komme nærmere på en løsning af den nuværende situation.
Karin Jöns
ordfører. - (DE) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Dette er et sjældent øjeblik - faktisk så sjældent, at det understreger vigtigheden af disse diskussioner, de nuværende revisioner og det presserende behov for handling - da dette er allerførste gang, at vi har vedtaget et forslag til Kommissionens forordning om strukturfondene, som der næsten ikke er nogen ændringsforslag til.
Jeg er lettet over, at vi er så enige i vores drøftelser om dette forslag til Kommissionens forordning om Den Europæiske Socialfond, og jeg vil gerne takke alle for at følge min henstilling om ikke at stille ændringsforslag i henseende til Den Europæiske Socialfond. Det står helt klart, at den finansielle og økonomiske krise kræver, at vi påtager os ansvaret for, at vores arbejdstagere hurtigst muligt får de bedste kvalifikationer, især på nuværende tidspunkt. Flere og flere lider under følgerne af denne internationale finansielle krise på arbejdsmarkedet. De forventer en reaktion fra os, de forventer beskyttelse, og de har frem for alt brug for svar her og nu og ikke om et par måneder.
Revisionen af forordningen om Den Europæiske Socialfond, som vi vedtager i morgen, træder derfor i kraft med øjeblikkelig virkning. Den er et stort bidrag til at reducere bureaukratiet i forbindelse med Den Europæiske Socialfond. Det er gjort enklere at tildele midler, og derved fremskyndes udbetalingen af støtte også. Ansøgningsprocedurer, der trækker ud i månedsvis, og komplicerede beregningsmetoder, som hidtil er blevet brugt til at godtgøre deltagernes berettigelse til støtte til enkelte bus- og sporvognsbilletter, bliver nu fortid.
Men undertiden spørger jeg mig selv om, hvorfor vi har haft brug for en dramatisk krise for at tage dette skridt. Det er naturligvis aldrig for sent, og med denne revision sikrer vi i det mindste, at midlerne kan blive brugt og forhåbentlig også meget hurtigt nå frem til dem, der er mest påvirket, på den bedst mulige måde. Vi skal gøre det muligt for disse mennesker at komme ind på arbejdsmarkedet igen så hurtigt som muligt. De må helt klart ikke få lov til at ryge over i en langvarig arbejdsløshed, fordi det i disse tider er let at gå fra det stadium til dårligt betalt arbejde eller fattigdom.
Hvad er blevet anderledes? Eller måske skulle jeg i stedet spørge om, hvad der vil ændre sig, når vi vedtager den i morgen? Fremover kan projektansøgere bruge faste satser i deres beregninger og vil også kunne ansøge om et fast engangsbeløb på op til 50 000 EUR for hver foranstaltning. Og for alle jer skeptikere vil jeg gerne gentage, at der fortsat vil blive ført kontrol med, at midlerne tildeles korrekt, da både de faste satser og de faste engangsbeløb for det første fastsættes af medlemsstaterne selv, og Kommissionen vil for det andet undersøge om de er - og jeg citerer - rimelige, afbalancerede og kontrollerbare. Denne procedure ser faktisk ud til at være i orden, da vores budgetkontrol mærkeligt nok ikke havde nogen indvendinger mod denne forordning.
På denne måde forenkler vi proceduren. Men vi ændrer ikke noget ved Den Europæiske Socialfonds hovedprioriteringer. Det er der for indeværende ikke nogen grund til at gøre, da projektansøgerne får tilstrækkelige muligheder for at reagere hensigtsmæssigt på arbejdsmarkedets specifikke behov.
Endelig vil jeg gerne sige, at medlemsstaterne også får adgang til øgede midler i år, nemlig yderligere 1,8 mia. EUR til uddannelses- og efteruddannelsesforanstaltninger, og det er efter min mening et klart signal fra Parlamentet om, at vi handler hurtigt i disse krisetider og udviser solidaritet.
Jeg vil gerne undskylde for, at jeg ikke kan blive, til denne forhandling er færdig, da jeg nu skal deltage i Forligsudvalget og der drøfte arbejdstidsdirektivet.
Emmanouil Angelas
Hr. formand, hr. kommissær! Også jeg vil takke de øvrige medlemmer i Regionaludviklingsudvalget for den gode samarbejdsånd, der har præget vores arbejde.
Efter den kreditklemme, der ramte os for flere måneder siden, ved vi alle, at Kommissionen udsendte en meddelelse den 26. november 2008 om en europæisk økonomisk genopretningsplan for medlemsstaterne og deres regioner, baseret på en styrkelse af den europæiske økonomi og de decentrale værdier i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse.
Blandt andet opfordres medlemsstaterne i dette program til at omprogrammere deres operationelle programmer til deres strukturfonde og energisektoren, således at der lægges særlig vægt på at forbedre bygningers energieffektivitet, da byggesektoren er en af de sektorer, der skaber flest arbejdspladser.
Det er således blevet nødvendigt at omarbejde den generelle forordning (EF) nr. 1083/2006 om strukturfondene. Inden for disse rammer og mere specifikt med hensyn til bygningers energieffektivitet påtog jeg mig at omarbejde den pågældende forordning som ordfører for Europa-Parlamentet.
Som ordfører vil jeg derfor gerne påpege følgende. Til dato er der under Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU) kun taget hensyn til udgifter afholdt i medlemsstater, der kom med i EU efter maj 2004, som støtteberettigede udgifter til boliger, især til energieffektivitet og vedvarende energi i boliger.
For det første fandt jeg det hensigtsmæssigt i min betænkning at fokusere revisionen af forordningen på at fremme energieffektivitet og vedvarende energi i boligsektoren i alle 27 medlemsstater. Jeg synes, at dette forslag er meget vigtigt, da det er baseret på statens eller regionens økonomiske situation og ikke på tiltrædelsesdatoen. Her vil jeg gerne påpege, at der er store problemer med at finde en bolig i mange byer og regioner i Europa, som ikke nødvendigvis ligger i en ny medlemsstat.
Desuden har jeg fundet det hensigtsmæssigt at støtte en grænse for de pågældende investeringer på 4 % af det samlede EFRU-budget og at slette henvisningen til husholdninger med lav indkomst, en henstilling, som indgik i Kommissionens oprindelige forslag, som overlod det til medlemsstaterne at fastlægge de kategorier af husholdninger, der er støtteberettigede. På dette grundlag fandt jeg det af afgørende betydning at overlade fastlæggelsen af, hvilke kategorier af husholdninger der er støtteberettigede, til medlemsstaterne, således at disse kan fastlægge specifikke relevante kriterier såsom ejernes økonomiske situation og de geografiske områder (ø, bjergegn, ikkebjergegn osv.). Endelig er det vigtigt at hæve det faste engangsbeløb til 50 000 EUR, fordi det afspejler omkostningerne.
Jeg har i denne betænkning ønsket at beskrive Europa-Parlamentets holdninger til dette emne og dermed også repræsentere det kompromis, som vi nåede frem til med Rådet inden for rammerne af den fælles beslutningsprocedure om de ændringsforslag, som vi stillede til det oprindelige forslag.
Revisionen af denne forordning påvirker ikke støtteberettigede udgifter til boliger og styrker aktiviteten i vigtige økonomiske sektorer såsom byggeindustrien og sektorer, der bygger energisystemer og vedvarende energisystemer.
Mere generelt er det i overensstemmelse med nærhedsprincippet, for så vidt som det støtter medlemsstaterne. Det er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, fordi det gælder for alle medlemsstater, det fremmer målsætningerne i samhørighedspolitikken som anført i EF-traktatens artikel 158, og det øger ikke budgettet for 2007-2013, men til gengæld fremskynder det udbetalinger af forskud og mellemliggende betalinger.
Derfor vil jeg gerne understrege, hvor vigtigt det er, at vi har suppleret med andre former for støtteberettigede omkostninger, nemlig indirekte omkostninger, omkostninger til faste satser og faste engangsbeløb.
Til sidst vil jeg gerne sige, at kommissær Barrot er til stede her i dag som repræsentant for kommissæren for regionalpolitik, fru Hübner, og vil fremsætte en bindende udtalelse på vegne af Kommissionen om evalueringen af de nye foranstaltninger for 2010 i forbindelse med alle tre forordninger.
Jacques Barrot
Hr. formand! Jeg vil gerne takke fru García Pérez, fru Jöns og hr. Angelakas. De har udarbejdet tre betænkninger af meget høj kvalitet om forslaget til revision af forordningerne om strukturfondene og Samhørighedsfonden, som Kommissionen har fremsendt til Rådet og Europa-Parlamentet i forbindelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som blev vedtaget i november.
Disse tre betænkninger om hhv. den generelle forordning, forordningen om Den Europæiske Socialfond og forordningen om Den Europæiske Regionale Udviklingsfond viser Parlamentets ønske om at se EU tildele sig selv de ressourcer, der vil gøre det muligt hurtigt og effektivt at bekæmpe krisens indvirkning på væksten og beskæftigelsen.
Samhørighedspolitik er en effektiv løftestang, der stimulerer realøkonomien. 347 mia. EUR i bevillinger for 2007-2013 - sådan skaber man et solidt grundlag for budgetstabilitet og offentlige investeringer i EU's medlemsstater og regioner.
Det er netop derfor, at samhørighedspolitikken spiller en så vigtig rolle i genopretningsplanen. I denne plan har Kommissionen anbefalet aktiviteter, der henhører under Lissabonstrategiens fire prioriteringsområder, nemlig enkeltpersoner, virksomheder, infrastruktur og energi samt forskning og innovation.
Kommissionen har også foreslået, at en intelligent kombination af strategi og menneskelige ressourcer kan udløse investeringer, som vil sætte EU i stand til at skabe en varig velstand. Med hensyn til samhørighedspolitikken er hovedformålet med denne strategi at fremskynde både gennemførelsen af programmerne og investeringerne i projekter, der er til gavn for EU's borgere og den økonomiske aktivitet.
Ordførerne har netop i detaljer gennemgået de lovgivningsmæssige ændringsforslag, som De har foran Dem. Jeg vil koncentrere mig om et par af dem.
For at forbedre forvaltningen af midlerne tilbydes medlemsstaterne faciliteter, ikke mindst yderligere forskud på 2-2,5 %, i alt 6,5 mia. EUR i 2009. Det er vigtigt, at disse penge hurtigt kanaliseres ud til modtagerne, så der er flere midler til rådighed til de prioriterede projekter.
Med hensyn til energieffektivitet og vedvarende energi betyder ændringsforslagene til forordningen om EFRU, at indtil 4 % af det samlede beløb til EFRU kan investeres i boliger. Det svarer til i alt 8 mia. EUR, der er til rådighed for alle medlemsstaterne. Det vil øge samhørighedspolitikkens bidrag til bekæmpelsen af klimaændringerne.
Med hensyn til de større projekter sigter ændringsforslagene til den generelle forordning mod at opbløde bestemmelserne for økonomisk forvaltning, således at forvaltningsmyndigheden i udgiftsanmeldelserne til Kommissionen kan medtage udgifter i forbindelse med større projekter, som endnu ikke har været omfattet af en kommissionsbeslutning.
Den finansielle og økonomiske krise har også en særlig indvirkning på små og mellemstore virksomheder (SMV). Derfor er det vigtigt, at genopretningsplanen gør det lettere at bruge finansieringstekniske instrumenter, så de kan gennemføre deres projekter, især takket være JEREMIE (fælles europæiske midler til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder). De andre forslag til revision af den generelle forordning går også i den retning. Det vil sige direkte kontakt med Den Europæiske Investeringsbank, flere ressourcer til teknisk bistand til store projekter og støtteberettigede naturalydelser i forbindelse med finansieringsteknik.
Kommissionen har også i sit forslag søgt at forenkle kriterierne for tildeling af støtte fra EFRU og Den Europæiske Socialfond. Takket være Parlamentets og Rådets overensstemmende ændringsforslag vil forordningerne for EFRU og ESF blive ændret på samme måde, således at nye typer støtteberettigede udgifter, der beregnes på grundlag af faste beløb, vil blive føjet til Fællesskabets medfinansiering.
Disse ændringer vil forenkle proceduren for udgifters støtteberettigelse. De vil reducere arbejdsbyrden og antallet af obligatoriske støttedokumenter uden at belaste princippet om sund økonomisk forvaltning. En sådan rationalisering vil gøre det lettere at absorbere bevillingerne fra EFRU og ESF uden at underminere disse to fondes principper, som stadig er relevante i krisetider. Derfor er dette ikke blot en rettidig reaktion på krisen, det er en reaktion på de gentagne ønsker om en forenkling af strukturfondene fra Europa-Parlamentet og Revisionsretten.
Jeg vil gerne takke de tre ordførere for deres støtte til disse foranstaltninger, som vil gøre det muligt for os at fremrykke gennemførelsen af projekterne i praksis. Disse lovgivningsforanstaltninger vil blive ledsaget af henstillinger til medlemsstaterne. Disse henstillinger fremgår af Kommissionens meddelelse fra den 16. december. Kommissionen har understreget, at de operationelle programmer kan få nyt fokus, nemlig støtte til de prioriteringer, der er affødt af krisen.
Europa-Parlamentet har også udtrykt ønske om at reagere på denne presserende situation ved at sikre, at disse tre forordninger vedtages hurtigst muligt, og at foranstaltningerne anvendes med det samme i medlemsstaterne. Jeg er taknemmelig over for Parlamentet, fordi det deler denne ambition, bl.a. fordi det kommer til betyde, at der kan udbetales forskud til medlemsstaterne for maj.
Kommissionen har taget hensyn til Parlamentets opfordring. Den har sikret, at de foranstaltninger, der vedtages under genopretningsplanen, vil blive nøje overvåget, og at der vil blive forelagt en rapport om gennemførelsen af foranstaltningerne og deres faktiske resultater for Europa-Parlamentet.
I anden halvdel af 2010 vil Kommissionen således udarbejde en rapport om gennemførelsen af de foranstaltninger, der vedtages inden for rammerne af genopretningsplanen under EU's samhørighedspolitik. Denne rapport, der vil blive udarbejdet i anden halvdel af 2010, vil blive baseret på de årlige gennemførelsesrapporter fra medlemsstaterne, som kommer i juni 2010. Medlemsstaterne vil blive bedt om i disse rapporter at medtage en gennemgang af gennemførelsen af de foranstaltninger, som vedtages under genopretningsplanen, som viser de resultater, der opnås under samhørighedspolitikken.
Kommissionen har vedtaget en erklæring om dette, som jeg nok skal sende til Europa-Parlamentet. Jeg vil gerne takke alle medlemmer og især vores tre ordførere for Deres opmærksomhed. Jeg ser frem til en frugtbar forhandling og er til Deres rådighed for kommentarer til forslagene til revision af de forordninger, som er blevet fremlagt for Dem.
næstformand for Kommissionen. - (FR)
Redegørelse fra Kommissionen
Betænkning af Angelakas
Kommissionen glæder sig over den indsats, der er gjort på meget kort tid for at vedtage ændringsforslagene til forordningerne om hhv. strukturfondene og Samhørighedsfonden, som er fremsat inden for rammerne af den europæiske økonomiske genopretningsplan.
Dette er resultatet af et frugtbart, effektivt samarbejde mellem Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen med støtte fra Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg til gavn for EU's nationale og regionale økonomier.
Lovgivningspakken vil bidrage til at lette gennemførelsen af de operationelle programmer og fremskynde investeringerne til gavn for den europæiske økonomi, især gennem flere forenklingsforanstaltninger.
I løbet af anden halvdel af 2010 vil Kommissionen udarbejde en rapport om gennemførelsen af de foranstaltninger, der vedtages inden for rammerne af genopretningsplanen under EU's samhørighedspolitik. Denne rapport vil især blive baseret på de årlige gennemførelsesrapporter, som medlemsstaterne laver i juni 2010. Medlemsstaterne opfordres derfor til i disse rapporter at beskrive gennemførelsen af de foranstaltninger, der vedtages under genopretningsplanen og påvise de resultater, der opnås under samhørighedspolitikken.
Nathalie Griesbeck
Hr. formand! Som permanent ordfører for strukturfondene i Budgetudvalget er der to grunde til, at jeg glæder mig over disse betænkninger her i aften.
Den første er, at strukturfondene repræsenterer hovedposten i EU's budget, og den anden grund, som både jeg og min kollega vil understrege her i aften, er, at vi har arbejdet så hurtigt for at finde praktiske og øjeblikkelige løsninger på den økonomiske krise trods et stramt budget, som vi naturligvis skal genforhandle med medlemsstaterne, når den tid kommer.
I denne sammenhæng vil jeg også gentage, at vi helt seriøst skal være rede til at optage et europæisk lån for at støtte disse foranstaltninger. Faciliteter til at forbedre pengestrømmen, til at fremskynde udnyttelsen af fondene og nødforanstaltningerne, som vi har set frem til længe, er, hvad der er brug for til at skabe nyt liv i vores europæiske økonomi i disse særdeles usikre tider.
Det er, hvad europæisk handling står for, det er, hvad vores Europa står for: At styrke sektorer med stor værditilvækst og mere end nogensinde foregribe krisens afslutning ved at investere i traditionelle områder, men frem for alt i de sektorer, som kan bidrage til at fjerne risikoen for arbejdsløshed for vores borgere.
Mit budskab i aften er dog, at selv om Parlamentet har evnet at reagere hurtigt og godt, er det vigtigt, at medlemsstaterne organiserer sig, så de kan håndtere udfordringer, da forsinkelser, som koster milliarder af euro i støtte, kan skyldes medlemsstaternes egen administrative inerti, deres problemer med at fastlægge deres strategiske målsætninger og deres afvisning af at medfinansiere projekter.
Så nu er alt klart i Europa, og som vi siger i mit land, behøver man kun sige tingene én gang til den kloge - dette er henvendt til medlemsstaterne.
Gabriela Creţu
Hr. formand! Finanskrisen har resulteret i meget mere forsigtige kreditpolitikker, hvilket er nødvendigt for bankerne, men svært for økonomien. De negative virkninger begynder at kunne føles i realøkonomien, især af de små og mellemstore virksomheder (SMV) og de offentlige myndigheder. De har udarbejdet projekter, som skal forbedre den sociale og regionale samhørighed, skabe job, bruge lokale ressourcer og gøre det lettere at komme ind eller tilbage på arbejdsmarkedet.
EU's budget, som normalt er vigtigt, er i dag en afgørende finansieringskilde, som skal standse akkumuleringen af negative virkninger. Derfor støtter Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender forenklingen af reglerne og hurtigere adgang til strukturfondene og Den Europæiske Socialfond. Dette giver en dobbelt fordel for de lande, der har mindre erfaring med at få adgang til disse fonde.
Vi mener, at det er nødvendigt og godt, at de europæiske finansinstitutioner inddrages i finansieringsordningerne, at man ændrer strukturen for støtteberettigede udgifter og ophæver af lofterne over udbetalinger af forskud eller forudgående indberetning. Men adgang til fondene er ikke et mål i sig selv. Den finansielle indvirkning udgør over 6,3 mia. EUR. Det er rigtig mange penge.
Som repræsentanter for vores borgere er vi interesserede i, at midlerne bruges til at nå de målsætninger, som vi har fastlagt. Vi udsteder en blankocheck i dag, og vi kræver den nødvendige åbenhed om, hvordan disse penge bliver brugt. Vi håber også at kunne skabe en positiv præcedens. Tidligere blev mange især sociale initiativer afvist på grund af manglende retsgrundlag. Ændringen af denne forordning beviser, hvis det da overhovedet var nødvendigt, at hvor der er en politisk vilje, er der også et retsgrundlag. Det må vi ikke gemme.
Jamila Madeira
Hr. formand, mine damer og herrer! Som reaktion på den globale finanskrise fastslås det i den europæiske økonomiske genopretningsplan, at samhørighedspolitikken yder et stort bidrag til medlemsstaternes og regionernes offentlige investeringer og skal fungere som et middel til at komme over den nuværende krise. Den indeholder specifikt et forslag om, at der skal gøres en indsats på de områder, der prioriteres i Lissabonstrategien, for at skabe vækst og beskæftigelse. Alle iværksatte instrumenter sigter mod at nå dette formål og opnå hurtigere resultater.
Hovedformålet med at udvide Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringens anvendelsesområde og strømline Den Europæiske Socialfond er at reagere på de mange sociale og økonomiske nødsituationer, som kræver støtte. Jeg er, nu som tidligere, sikker på, at jo mere komplementære deres aktiviteter og anvendelsesområder er, jo mere effektive bliver de. Da der imidlertid ikke var nogen bestemmelser for adgang til nye midler eller for nye retningslinjer er det især vigtigt at bruge Den Europæiske Socialfond fuldt ud i kampen mod arbejdsløshed og den hurtige forøgelse af konkurrencepresset på europæisk økonomi, som skyldes den nuværende finanskrise og den økonomiske recession.
Jeg vil gerne understrege, at Regionaludviklingsudvalget gentagne gange har påpeget, at den forenkling, som Kommissionen foreslår, er vigtig for at forbedre forvaltningen og gennemførelsen af strukturfondene. Vi blev imidlertid bedt om at behandle denne sag som en hastesag, og det har vi taget hensyn til ved vedtagelsen af denne pakke af forordninger. Parlamentet har aldrig unddraget sig sit politiske ansvar. Selv om den lidt besynderlige situation har bragt mange synspunkter frem i lyset, vil vi af denne grund og for indeværende afholde os fra at fremsætte flere ændringsforslag for at sikre en hurtig procedure og give offentligheden de fordele, der er hensigten med forslaget. Vi påpeger dog behovet for at iværksætte en vurdering af denne fond her og nu, således at den hurtigst mulig kan blive revideret.
Iosif Matula
Hr. formand, mine damer og herrer! For det første vil jeg gerne udtrykke min støtte til fru García Pérez' betænkning.
Som led i samhørighedspolitikken er reformerne meget vigtige og sigter mod at afbøde de negative virkninger af finanskrisen. Fleksibilitet ved fordelingen af Fællesskabets midler vil give de nationale økonomier en øjeblikkelig pengestrøm, som vil sætte dem i stand til at investere i realøkonomien. Dette vil have en umiddelbar virkning, og vi kommer helt klart til at se de første resultater i de kommende måneder.
Kommissionen støtter medlemsstaternes økonomier på grundlag af fire prioriteringer, hvoraf den vigtigste er at øge forfinansieringen fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU) og Den Europæiske Socialfond og at intensivere støtten fra Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond. I 2009 kan forfinansieringen, som især de nye medlemsstater modtager, hjælpe med at komme ud af krisen og bidrage til at indføre social og territorial samhørighed.
Betænkningen om støtteberettigede investeringer i energieffektivitet og vedvarende energi til boliger skal ligeledes tillægges stor betydning. Renoveringen af boligernes opvarmningssystemer skal også sættes på EU's prioriteringsliste, bl.a. på grund af den værditilvækst, som denne foranstaltning kan skabe.
I en tid hvor varmeudgifterne stiger konstant, skal medlemsstater også i deres programmer til bekæmpelse af finanskrisen medtage projekter, hvor der tages hensyn til energieffektivitet. De kan bibringe økonomien og befolkningen følgende fordele: en indsprøjtning af kontante midler i økonomien sammen med jobskabelse, reduktion af varmeudgifter, miljøbeskyttelse på grund af de reducerede drivhusgasemissioner, tilvejebringelse af social samhørighed og støtte til familier med lave indkomster.
I Rumænien har 1,4 millioner lejligheder et presserende behov for renovering.
Constanze Krehl
Hr. formand, mine damer og herrer! Vi drøfter disse tre betænkninger på baggrund af den største og vanskeligste økonomiske og finansielle krise, vi hidtil har oplevet i EU's historie. Det er naturligvis rigtigt, at samhørighedspolitikken skal bidrage til at mildne følgerne af denne økonomiske krise. Men jeg vil gerne benytte mig af denne lejlighed til igen at understrege, at selv om det er rigtigt, at samhørighedspolitikkens budget er det største enkeltstående budget i EU, er det desværre også rigtigt, at medlemsstaternes bidrag til EU's budget kun er en anelse over 1 % af deres BNP. Det betyder, at det kun er en dråbe i havet og bare ikke nok, selv om vi bruger over 6,25 mia. EUR til at finansiere mellemliggende betalinger og forskudsbetalinger. Det vil mildne følgerne, det vil skabe en vis udligning, men der vil fortsat være brug for en national indsats. Det bør vi måske huske på i forbindelse med den næste forhandling om de finansielle overslag.
Vores gruppe har drøftet de tre betænkninger meget intenst og kunne have suppleret forhandlingen med en række andre gode idéer. Mange gange var vi, som fru Jöns allerede har sagt, overraskede over, at der skulle en økonomisk krise til for at få reduceret bureaukratiet i Kommissionen. Vi vil ikke fremsætte nye ændringsforslag, for vi ved, at der er brug for hurtig handling i regionerne, og fordi vi også ved, at vi skal tale om ændringer af strukturpolitikken i andre fora.
Derfor støtter vi hele Kommissionens pakke og håber, at den vil nå ud til regionerne så hurtigt som mulig, og at pengene kan bidrage til at bekæmpe den finansielle krise.
Jean Beaupuy
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Mine kolleger fra Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa og jeg vil naturligvis stemme for disse tre betænkninger. Vi stemmer ikke for dem, fordi vi er ganske tilfredse - som mine kolleger sagde, ville vi gerne have stillet en række ændringsforslag - men fordi der er brug for hurtig handling. Det har fru Krehl netop påpeget.
Men undskyld, hvis jeg alligevel spørger, om vi overhovedet har en anelse om, hvad det hele drejer sig om. For vi sidder jo her, behageligt i opvarmede, veloplyste omgivelser. Er De klar over, at der lige nu findes 30 mio. boliger i Europa med utætte lofter og fugtige vægge?
Naturligvis kan vi med de 4 % fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU) rette op på denne situation for omkring 1 mio. boliger. Hvis vi gør det, hr. kommissær - hvilket jeg vil bede Dem om lige om lidt - skabes der 250 000 job, og situationen forbedres i 1 mio. boliger. Derved sparer vi 40 mio. ton CO2 og reducerer de enkelte familiers energiregning med 450 EUR om året. Disse tal, som jeg stiller til Deres rådighed, er udarbejdet af en større europæisk organisation, som er kendt for sin seriøsitet.
Det betyder derfor, at der kun er en stor betingelse knyttet til den beslutning, som vi træffer i dag, og som ikke kun sikrer genopretning, men også vore medborgeres velfærd, nemlig, at denne beslutning, som Parlamentet træffer i dag i enighed med Kommissionen, skal gennemføres i praksis i de kommende uger og måneder.
Hr. kommissær, vi lyttede opmærksomt til Dem for lidt siden. De sagde - og det tror jeg også på - at De inden den 30. juni 2010 vil have bedt hver medlemsstat indsende en rapport til Kommissionen. Jeg og mine kolleger fra alle politiske retninger i Regionaludviklingsudvalget er parat til at indgå et væddemål. I alle landene er de operationelle programmer netop blevet vedtaget, og vi ved, at flertallet af forvaltningsmyndighederne i disse lande ikke ønsker at ændre noget ved dem.
Om 15 måneder, den 30. juni, synes jeg ikke, De skal ansætte alt for mange medarbejdere til at udarbejde rapporterne og analysere, hvad der vil ske, for De opnår ikke ret meget, hvis De venter på, at medlemsstaterne, forvaltningsmyndighederne og partnerne går i gang med at arbejde.
Så på den ene side har vi 8 mia. EUR, og på den anden 30 mio. dårlige huse. Hvad skal der gøres?
Hr. kommissær, jeg og mine kolleger vil stille Dem et forslag i den retning. Kommissionen bør gå ud over sine beføjelser og handle med fasthed, ja, jeg fristes til at sige med voldsomhed, over for regeringerne og forvaltningsmyndighederne for at lære dem at anvende disse bestemmelser så snart som muligt. Medlemmerne elsker at stemme om tekster. Det er vores arbejde. Men vi elsker det især, når disse tekster bliver anvendt. Vi har brug for Kommissionen, vi håber, at Kommissionen vil lytte til os.
Mieczysław Janowski
Hr. formand! Vi behandler i dag betænkninger om regionalpolitik, som indfører positive ændringer og en god forenkling. Vi kan kun beklage, at det er krisen, der har tvunget os til at reagere hurtigt og forhåbentlig effektivt i den nuværende situation. Jeg glæder mig over denne mulighed for at indføre større fleksibilitet, for det kommer ikke på tale at forøge EU's budget. Det vil jeg gerne slå helt fast. Vi har i dag hørt kvoter omtalt. De er bare en dråbe i havet, da EU's budget udgør omkring 1 % af medlemsstaternes BNP. Vi kan kun håbe, at denne lille dråbe kan sætte skub i udviklingen. For det har vi brug for!
Jeg glæder mig også over den øgede fleksibilitet, som Den Europæiske Investeringsbanks og Den Europæiske Investeringsfonds støtte medfører. Jeg glæder mig over, at forenklingen af udgifters støtteberettigelse får tilbagevirkende kraft. Det er godt, at vi øger ratebetalingerne og fremrykker udgifterne til store projekter, som er indsendt forud, og at der nu kan foretages udbetalinger, før de er godkendt. Jeg kan kun gentage mit håb om, at alt dette vil sætte skub i udviklingen.
Elisabeth Schroedter
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Vi i Gruppen De Grønne/Europæisk Fri Alliance mener, at finanskrisen og klimakrisen hænger sammen, da klimaændringernes negative virkninger på regionerne er langvarige og medfører enorme omkostninger. De belaster den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. Derfor er vi nødt til at gøre noget nu.
Isolering af bygninger og brug af vedvarende energi i huse under Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU) er første skridt i den retning. Men hvad tjener dette fremskridt til, hvis medlemsstaterne samtidig har lov til at investere EFRU-midler i vejplanlægning og kolossale affaldsforbrændingsanlæg, som forværrer klimaændringerne igen og skader miljøet? Det er halvhjertet og inkonsekvent.
Og i Deres dynamiske indlæg, hr. kommissær, besvarer De heller spørgsmålet om, hvorfor Kommissionen afviser vores forslag om at rette regionalpolitikken som helhed mod miljø- og klimabeskyttelse. Er Kommissionen så bange for medlemsstaterne, at den ikke tør kræve en revision af EFRU-forordningen, så den rettes mod klimamålsætninger? Hvorfor har Kommissionen ikke nogen handlingsplan for regionalpolitik? De forbehold for klimabeskyttelse, som Generaldirektoratet for Regionalpolitik har fremsat, har betydet, at vores ændringsforslag ikke blev vedtaget i udvalget. Men vi skal nok genfremsætte dem og kræve en afstemning ved navneopråb. Så skal vi nok få at se, om vælgerne kan have tillid til, at også De støtter klimabeskyttelse.
Bairbre de Brún
for GUE/NGL-Gruppen. - (GA) Hr. formand! Jeg vil gerne tilslutte mig hr. Angelakas' betænkning i dag. I sin betænkning støtter hr. Angelakas Kommissionens forslag om at yde finansiering til medlemsstaterne over Den Europæiske Regionaludviklingsfond til sikring af energieffektivitet og vedvarende energi i relation til boliger.
Vi kæmper med en økonomisk nødsituation. Mennesker, som arbejder i byggeindustrien - i mit eget land, Irland, f.eks. - har særligt store problemer. Jeg håber, at vi kan tillade delvis finansiering af et renoveringsprogram for energieffektivitet som følge af denne beslutning. Et sådant program vil være en forbedring for byggeindustrien i både det nordlige og det sydlige Irland og bidrage til at bevare arbejdspladser og opfylde vores forpligtelser i relation til klimaændringerne, og også, som det allerede er sagt under denne forhandling, i relation til at håndtere brændstofsituationen. Det vil sige at hjælpe mennesker, som bruger en stor den af deres indtægt på brændstof.
Jeg synes, at Kommissionen skal fokusere på boliger til husholdninger med lav indkomst som mål for denne ændring af kriterierne. Det er især disse mennesker med lave indkomster, som lider under den forværrede økonomi. Samtidig kan disse mennesker ikke renovere deres boliger og forbedre energieffektiviteten uden økonomisk hjælp. Denne ordning ville derfor være med til at afbøde de værste følger af manglen på brændstof, som har en yderst negativ virkning for mange mennesker - hvis den bruges ordentligt.
Jeg håber, at de lokale, regionale og nationale myndigheder vil udnytte denne mulighed og ikke nægte at tilvejebringe disse relevante ressourcer, som de allerede har, og dermed omsætte dette forslag til praksis.
Fernand Le Rachinel
(FR) Hr. formand, hr. kommissær! Fra 2007 til 2013 vil regionalpolitikken udgøre hovedposten i EU's budget med 347 mia. EUR til strukturfondene.
Kan denne udvikling bidrage til at beskytte vores økonomier mod virkningerne af den globale økonomiske krise, sådan som Kommissionen påstår? Det tillader jeg mig at tvivle på.
For det første straffer stigningen i regionernes udgifter nogle medlemsstater, især Frankrig. Denne stigning sker på bekostning af den fælles landbrugspolitik og dermed på bekostning af fransk landbrug, der indtil de seneste år var hovedmodtager af midler under denne fælles landbrugspolitik.
Andelen af strukturmidler udbetalt til franske regioner falder konstant, idet hovedparten går til Østeuropa, som er ødelagt af over 40 års kommunisme.
Frankrig, der bidrager med 16 % af EU's budgetindtægter, giver flere og flere penge til Bruxelles, men får mindre og mindre ud af det. Men værst af alt gør den europæiske regionalpolitik i stedet for at beskytte modtagerne mod den økonomiske krise det hele værre, da den indgår i den ultraliberale markedslogik i Lissabonstrategien.
Kommissionens foreslåede ændringer i forvaltningen af strukturfondene vil derfor ikke sætte vores lande i stand til at håndtere denne krise, der skyldes den uigennemtænkte åbning af vores grænser og dereguleringen af finansmarkederne.
Mere end nogen sinde før skal vi opbygge et nyt Europa, et Europa bestående af suveræne lande, baseret på følgende tre principper: økonomisk og social patriotisme, europæisk protektionisme og fællesskabspræference.
Richard Howitt
(EN) Hr. formand! Verdens økonomiske nedtur rammer alle vores lande og regioner. Det er godt, at vi i aften vedtager nødforanstaltninger for at kanalisere europæiske midler ud til dem, der har brug for det i disse krisetider. Især glæder jeg mig over, at papirarbejdet er blevet reduceret med indførelsen af faste engangsbeløb, der kan bruges til at opnå energieffektivitet i boliger, idet der nu er afsat omkring 6 mia. engelske pund som en begyndelse, og det er blevet lettere at arbejde med Den Europæiske Investeringsbanks lån. Når et callcenter hos et realkreditinstitut i Hertfordshire i min valgkreds fyrer folk, kan vi inden for 24 timer mobilisere en europæisk finansieret løsning med hjælp til de afskedigede, hvilket viser, at Europa kan yde reel hjælp til vores lokalsamfund.
Med hensyn til de ændringer, vi vedtager i aften glæder, East of England Development Agency sig over, at der bliver mulighed for virksomhedsstyret og skræddersyet uddannelse, og siger, at det vil hjælpe os med hurtigere at opfylde vores regions pligt til at hjælpe124 000 mennesker, alene gennem finansiering fra EU's socialfond.
Endelig er jeg meget stolt over, at kommissær Hübner kom personligt til Lowestoft i min valgkreds for at starte vores europæiske regionaludviklingsprogram til 100 mio. britiske pund, som især er rettet mod at hjælpe erhvervslivet i vores samfund med at tilpasse sig en vækst med lavt kulstofemissioner. Den økonomiske krise skal ikke afholde nogen af os fra at opfylde den langsigtede udfordring, som klimaændringerne er. Investeringer i miljøteknologi vil bane vejen for genopbygningsindsatsen. East of England vil stå fast på denne målsætning.
Marian Harkin
(EN) Hr. formand! Også jeg bifalder dette forslag, fordi det er en direkte, fysisk reaktion fra EU's side på den nuværende økonomiske krise. V bruger de instrumenter, vi har adgang til, men jeg er meget enig med min kollega, hr. Beaupuy, i, at vi har brug for at stå sammen og gøre noget hurtigt for familier og samfund.
For det andet glæder jeg mig over den forenkling og fleksibilitet, som forslaget indfører. Det er der under alle omstændigheder brug for. Igen og igen hører jeg fra grupper, der forsøger at få adgang til finansiering, og som klager over det store papirarbejde og bureaukrati. Ganske vist løser denne pakke ikke alle deres problemer, men den hjælper.
For det tredje glæder jeg mig navnlig over, at naturalydelser nu anerkendes som støtteberettigede udgifter. I min betænkning om det frivillige arbejdes bidrag til økonomisk og social samhørighed, som Parlamentet har vedtaget, opfordrede jeg til, at denne meget nødvendige foranstaltning blev indført. Det betyder, at bidrag fra frivillige og andre nu opfattes som et bidrag til de forskellige projekter. Selv om det har krævet den nuværende økonomiske krise for at få os til fuldt og helt at gå i denne retning, er det alligevel positivt.
Denne foranstaltning er en praktisk anerkendelse af frivilliges bidrag, også i tid, og hvordan dette også kan udgøre en del af vores reaktion på den nuværende krise. På denne måde arbejder vi sammen med vores borgere som partnere. Vi ved fra de satellitregnskaber, som de forskellige medlemsstater har offentliggjort, at det ikkeudbyttegivende sektor tegner sig for 5-7 % af BNP. Nu anerkender og værdsætter vi dette og siger til vores borgere, at deres indsats, deres tid, deres engagement er vigtigt, og at vi samarbejder med dem.
Guntars Krasts
Medlemsstaterne får nu mulighed for at kanalisere disse ressourcer derhen, hvor man opnår den bedste virkning med hensyn til øget energieffektivitet. De mest omfattende resultater fremkommer ved at bruge disse ressourcer til formål, som giver forbrugerne frie tøjler til at gennemføre initiativer, som øger energieffektiviteten, og de bedste foranstaltninger er dem, der reducerer risiciene for dem, som selv tænker på at investere i energieffektivitet. Jeg vil dog sige, at udvalget burde have givet medlemsstaterne nogle retningslinjer for en yderligere indsats på dette område. En sådan tilgang ville ikke alene stimulere økonomien, men også skabe en hurtig formidling af forståelsen for energibesparelser i medlemsstaterne. Mængden af tilgængelige ressourcer kræver imidlertid, at medlemsstaterne begrænser antallet af modtagere af hjælp, og derfor vil det være fornuftigt at få en vejledning vedrørende Kommissionens forslag, således at disse ressourcer først og fremmest kanaliseres ud til husholdninger med lav indkomst.
Jan Olbrycht
(PL) Hr. formand! Vi drøfter i dag nogle vigtige ændringer. De er ikke kun vigtige som reaktion på de vanskeligheder, der er opstået på grund af den økonomiske krise, men også, fordi de kan påvirke den politiske samhørighed i perioden efter 2013. Indførelsen af disse omfattende ændringer kan ikke kun opfattes som en midlertidig foranstaltning.
For første gang nogensinde oplever vi, hvordan Kommissionen efter aftale med Parlamentet og Rådet har taget initiativer, som længe er blevet drøftet, og som så ud til at være meget vanskelige. Vi har nu været vidne til reel forenkling, reel fremrykning og naturligvis en strategiændring i form af, at investeringer nu indgår i energibesparelsesforanstaltningerne. Dette sender et meget positivt signal om, at vi kan reagere på denne situation i programmeringsfasen og ikke dogmatisk holde fast i de principper, vi har vedtaget på et tidligere tidspunkt.
Europa-Parlamentet opfattes åbenbart som en lillebror til Rådet og Kommissionen. Alligevel vil vi sikre, at vores handlinger viser, at vi er parate til at samarbejde om en hurtig reaktion på de nye udfordringer, vi står over for.
Gábor Harangozó
(HU) Hr. formand! Jeg synes faktisk, vi skal fejre i dag. Parlamentet har i mange år gjort sig til talsmand for, at vi ikke skal finansiere indholdsløse foranstaltninger på boligområdet, men at vi skal gennemføre reelle foranstaltninger.
En stor del af EU's befolkning lever i lejligheder i blokbebyggelser. Ved at udvikle disse boligområder kan vi helt konkret forbedre beboernes faktiske forhold og reducere bygningernes energiforbrug, samtidig med at vi skaber og bevarer arbejdspladser. De foreliggende ændringer gør det i mit land muligt at renovere 90 % af de høje boligblokke, og det er under alle omstændigheder et enormt skridt.
Men da disse midler kun vil blive brugt til at finansiere disse renoveringer i byområder, kan vi ikke glæde os uforbeholdent. Den fattige befolkning i landdistrikterne, som har det største behov for økonomisk hjælp, lades igen i stikken. Da vi ikke på nogen måde ønsker at stille os hindrende i vejen for boligblokprogrammet, der er vigtigt for os alle, har vi aftalt slet ikke at stille ændringsforslag denne gang. Men til gengæld forventer vi, at Kommissionen medtager vores henstilling i sin pakke før sommerferien.
Det første og vigtigste skridt mod effektiv og bæredygtig social integration i de ugunstigst stillede områder er én gang for alle at få sat en stopper for marginalisering og ghettodannelse. At renovere bebyggelser, som er adskilt fra alt andet, har ikke noget formål. I stedet for renovering er genopbygning understøttet af komplekse programmer, der skaber beskæftigelse, løsningen.
Kære kolleger, vi får først rigtig god grund til at fejre, når vi ikke længere har usammenhængende ghettoer i landdistrikter, og de, der arbejder i nydannnede kooperativer, når de kommer hjem til deres nye hjem, fortæller deres børn, at de skal gå i skole og arbejde hårdt, fordi de så kan blive lige det, de har lyst til.
Samuli Pohjamo
(FI) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Først vil jeg takke ordførerne for deres fremragende forberedende arbejde. De foreslåede ændringsforslag til forordningerne om strukturfondene vil fremskynde brugen af fondene og forenkle reglerne, så de er virkelig værd at støtte. På denne måde kan vi sikre, at strukturfondsmidlerne kan bruges til genopretning og til at forebygge recessionens negative følger for økonomi og beskæftigelse. Dette er også en god start på reformen af EU's struktur- og regionalpolitik, hvis formål bør være at forenkle og fremskynde procedurerne og øge fleksibiliteten, så vi kan opnå de bedste resultater.
Mens vi reducerer bureaukratiet i EU's forordninger og fokuserer på at få bedre resultater, skal vi samtidig sikre, at medlemsstaterne også arbejder i samme retning. Regionerne og de lokale aktører skal have flere beføjelser, og centralregeringen skal slække på sin stramme kontrol.
Ewa Tomaszewska
(PL) Fru formand! Den nuværende krise kræver stimulering af den økonomiske aktivitet, støtte til jobbeskyttelse og beskyttelse af dem, der mister deres arbejde. Kommissionens forslag om at udvide de former for udgifter, som Den Europæiske Socialfond dækker, er et skridt i den rigtige retning.
Finansiering af faste engangsbeløb og ligeledes af direkte omkostninger og blandede omkostninger og ophævelsen af en øvre grænse for udbetalinger er meget nyttige foranstaltninger, som vil bidrage til en bedre udnyttelse af Den Europæiske Socialfonds ressourcer. Indførelsen af udbetalinger af faste engangsbeløb til direkte omkostninger og til indirekte omkostninger op til 50 000 EUR vil forenkle de administrative procedurer. Det vil fjerne forsinkelserne i virkeliggørelsen af fondens mål. Da det haster med at få indført disse foranstaltninger, støtter jeg en vedtagelse uden ændringsforslag. Jeg vil gerne takke fru Harkin for at have gjort opmærksom på vigtigheden af at anerkende værdien af frivilligt arbejde.
Maria Petre
(RO) Fru formand! Jeg vil gerne starte mit indlæg med at bifalde disse koordinerede foranstaltninger. Jeg vil også gerne takke ordførerne for deres fortræffelige arbejde.
Vi ved alle, hvilke virkninger krisen har haft i vores lande, lige fra dalende økonomisk vækst og jobmuligheder til stigende budgetunderskud og recession. EU's samhørighedspolitik kan være et meget troværdigt, effektivt instrument, også i denne sammenhæng. Som vi alle udmærket ved, er Europa hårdt ramt af denne krise, og det er opmuntrende, at EU har evnet at reagere så hurtigt.
Beslutningen om at ændre forordningerne for de eksisterende fonde, som allerede har bevist deres effektivitet, er den mest hensigtsmæssige. Proceduren med at oprette en særlig krisefond ville have været alt for langvarig. En forenkling af kriterierne for udgifters støtteberettigelse, øget forfinansiering fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU) og Den Europæiske Socialfond og fremrykning af udgifterne til store projekter er foranstaltninger, som vil hjælpe medlemsstaterne ud af den økonomiske og finansielle krise.
Europa gennemgår en økonomisk krise, men også en energikrise. Den foranstaltning, der gør det mulig at bruge EFRU til at investere i energieffektivitet og brug af vedvarende energi i boliger burde få stor betydning. Rumænien har som mange andre lande i Central- og Østeuropa mange problemer med de høje boligblokke. De gamle bygninger er ekstremt dårligt isoleret, og mange beboere har ikke råd til at få deres bolig isoleret.
Vi håber, at denne foranstaltning hjælper Europas borgere med at skabe energibesparelser, så de både ender med at have flere penge i lommerne og er med til at reducere den globale opvarmning. Den siddende rumænske regering har sagt, at dette er en nulprioriteringsforanstaltning, og de faciliteter, som er godkendt, betyder, at denne prioritering allerede er sikret.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Fru formand, mine damer og herrer! Dagens pakke med ændringsforslag til bestemmelserne i strukturfondforordningerne er et vigtigt skridt i retning af at forenkle og direkte aktivere ressourcer, både på europæisk, nationalt og lokalt niveau.
Det er vigtigt for at skabe nyt liv i den europæiske økonomi midt i en uventet alvorlig krise, som skader realøkonomien på alle niveauer mere og mere hver dag. Det er et skridt, som svarer til Europa-Parlamentets konstante krav om enklere procedurer og større fleksibilitet i anvendelsen af strukturfondenes bestemmelser.
Hvad er nutidens lederes reaktion på den massive krise, vi befinder os i for øjeblikket? Hvor er Europas politikere? For at sikre, at den nødvendige likviditet når frem til modtagerne, og at projekterne iværksættes her og nu, skal medlemsstaterne reagere på omstændighederne. Samhørighedspolitikkens ressourcer skal stilles til rådighed her og nu til de reelle modtagere på regionalt og lokalt niveau. Formålet med at aktivere de operationelle programmer er at sikre arbejdspladser, iværksætterånd og konkurrenceevne samt udnytte de naturlige, kulturelle og menneskelige ressourcer i alle regioner.
Kun øjeblikkelig aktivering af programmerne kan beskytte samhørigheden og hindre, at der opstår nye forskelle.
Måtte krisen være en mulighed for, at vi står sammen, således at Europas stemme er med til at løse de problemer, vi alle står over for i dag.
Toomas Savi
(EN) Fru formand! Tiltrædelsen til EU gav adgang til EU's strukturfonde og Samhørighedsfonden, hvorfra Republikken Estland modtog omkring 800 mio. EUR i 2004-2006, mens yderligere 3,4 mia. EUR er afsat i de finansielle overslag for 2007-2013.
Trods den økonomiske krises alvor er formålet med EU's fonde, som er at udligne forskellene i udviklingen inden for EU, tættere end nogensinde før på at blive nået.
Jeg glæder mig meget over Kommissionen forslag til Rådet om at give tilsagn om yderligere 6,3 mia. EUR til at modvirke den økonomiske krises negative virkninger, dvs. at fremskynde gennemførelsen af fondene til gavn for realøkonomien.
Jeg er dog enig med ordføreren, fru García Pérez, i, at der skal indføres en fælles tilgang i alle medlemsstater, så vi undgår at uddybe forskellene mellem landene i EU og misbruge de europæiske skatteyderes penge.
Rolf Berend
(DE) Fru formand, mine damer og herrer! Der er mange måder at håndtere de varige virkninger af den uventede finansielle og økonomiske krise på. Denne revisionspakke, denne lovgivningsmæssige foranstaltning i den europæiske økonomiske genopretningsplan er tænkt som en god, om end ikke helt tilstrækkelig, reaktion på denne midlertidige, om end usædvanligt kritiske situation.
Den opfylder blandt andet ønsket om enklere procedurer og øget fleksibilitet i anvendelsen af de eksisterende regler under strukturfondsforordningen, som Europa-Parlamentet gentagne gange har fremsat i de senere år. Jeg vil gerne understrege, at det også er godt, at ændringsforslaget til artikel 7, støtteberettigede udgifter, sætter EU's medlemsstater og regioner i stand til at investere i energieffektivitet og vedvarende energi i boliger med støtte fra strukturfondene, og at denne foranstaltning ikke kun er rettet mod husholdninger med lav indkomst. I det pågældende ændringsforslag fjernes henvisningen til "husholdninger med lav indkomst" derfor, og i stedet indføres der et loft på 4 % af den samlede tildeling under Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU) til hver medlemsstat til disse udgifter. Det er blot en af de mange foreslåede forbedringer.
Gennemførelsen af denne pakke vil kort sagt fremskynde udbetalingen af støtten og dermed stille flere midler til rådighed fra EFRU, Den Europæiske Socialfond (ESF), Samhørighedsfonden og strukturfondene til gennemførelsen af de nødvendige målsætninger og dermed forenkle reglerne og fremme en hurtig gennemførelse af programmerne.
I min optik er dette et effektivt, om end stadig utilstrækkeligt bidrag til at løse den nuværende krise.
Lidia Geringer de Oedenberg
(PL) Fru formand! EU står over for en omfattende krise, hvis virkninger i øjeblikket er umulige at foregribe. Vi har bemærket, at væksten er faldende, budgetunderskuddene stiger, og der er en dramatisk stigning i arbejdsløsheden. Den europæiske samhørighedspolitik med et budget på 347 mia. EUR for perioden 2007-2013 ser ud til at være et af de mest effektive instrumenter til at stimulere investeringer og give adgang til yderligere offentlig finansiering til de nationale økonomier.
Kommissionen har allerede vedtaget en række foranstaltninger, der skal ændre den eksisterende pakke af forordninger vedrørende strukturfondene. Ændringerne skal fremskynde udbetalingen af støtte, øge likviditeten i relation til gennemførelsen af projekter og forenkle foranstaltninger, som gør det lettere at gennemføre projekter i regionerne. Hovedområderne vedrører øget støtte fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB), Den Europæiske Investeringsfond (EIF) og forenkling af udgifternes støtteberettigelse. Udbetalinger af faste engangsbeløb og fremrykning af udgifterne til store projekter er også positive tiltag.
Jeg glæder mig over Kommissionens hurtige reaktion og de foreslåede lovgivningsmæssige ændringer. En anden og lige så nødvendig ændring er imidlertid blevet overset, nemlig at skabe et forvaltnings- og kontrolsystem, som sikrer reel likviditet i hele EU's økonomiske system.
Oldřich Vlasák
(CS) Fru formand, mine damer og herrer! Kommissionens forslag giver alle medlemsstater mulighed for at investere strukturfondsmidler i ombygning og renovering af boligblokke og andre bygninger. Dette er især vigtigt for Den Tjekkiske Republik, fordi op imod 26 % alle tjekker bor i gamle boligblokke. Hvis dette forslag vedtages i morgen og også formelt vedtages i Ministerrådet til april, åbner det mulighed for at investere yderligere 16 mia. CZK i varmesystemer til lejligheder og huse, og ikke kun i Den Tjekkiske Republik. Personligt glæder jeg mig også over ophævelsen af kravet om kun at bruge midlerne til husholdninger med lav indkomst, som jeg finder problematisk, fordi disse er defineret forskelligt i de nationale regler.
Efter min mening skal medlemsstaterne have mulighed for at beslutte, hvilke kategorier af bygninger der er støtteberettigede til finansiering i henhold til deres egne regler, og at fastlægge deres egne kriterier ud fra deres egne behov. Vi skal skabe mulighed for at give alle adgang til bedre og billigere boliger, ikke kun dem, der bor i socialt boligbyggeri. Det er beklageligt, at der skulle en finanskrise til at få os til at støtte flere investeringer i boliger og indføre disse foranstaltninger i hele EU. Jeg tilslutter mig helhjertet denne beslutning, fordi borgerne skal passe meget på pengene i dag, og på denne måde kan vi hjælpe dem med at spare penge til varme og varmt vand og dermed reducere deres boligudgifter. Ifølge et skøn fra CECODHAS-organisationen kan de europæiske husholdninger gennemsnitligt spare 450 EUR årligt på disse udgifter, og det er da en helt konkret hjælp.
James Nicholson
(EN) Fru formand! For det første vil jeg lykønske ordførerne med deres gode arbejde med disse betænkninger, som jeg anbefaler Parlamentet at stemme for. Jeg synes, vi skal tage meget varmt imod denne støtte.
Hvis medlemsstaterne udnytter denne mulighed for at bruge op til 4 % af finansieringen fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU) til at gøre det lettere at investere i energieffektivitet i boligsektoren, vil det være et meget positivt bidrag til både vores økonomi og miljø. Det er godt at se et forslag som dette fra Kommissionen, der på samme tid søger at løse problemerne med den økonomiske krise og med miljøet.
Betænkningen er især en god nyhed for mange af de gamle medlemsstater, og det glæder mig, at de gamle EU-medlemsstater nu får lov til at bruge en del af EFRU-midlerne til aktiviteter, der fremmer energieffektivitet i boligsektoren. Det glæder mig, at kriterierne for støtteberettigelse er blevet udvidet og ikke vil være begrænset til husholdninger med lav indkomst.
Men vi skal også være klar over, at dette ikke udgør en stigning i finansieringen. Det er nu op til de nationale og regionale myndigheder at udnytte denne mulighed til at omdirigere en procentdel af deres EFRU-midler til finansiering af disse projekter. Det kan betyde, at de skal omprioritere en del af deres operationelle programmer, men jeg tror, at det i det lange løb er indsatsen værd.
Luca Romagnoli
(IT) Fru formand, mine damer og herrer! Disse foranstaltninger fra Kommissionen ser i det store og hele ud til at være sunde. Direkte tildeling af kontrakter til Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske investeringsfond ser ud til at være en god ide, og det gælder også forenklingen af procedurerne og fremrykningen af udbetalinger.
Men frem for alt er der én grundlæggende henstilling, nemlig national og regional åbenhed i anvendelsen af midlerne, hvilket efter min mening mangler i nogle tilfælde. Der skal udføres kontrol med det samme, og udbetalingerne skal ske med det samme. I nogle regioner i Italien såsom Lazio udbetales landmændenes midler måneder eller i nogle tilfælde år efter deres overførsel fra EU, og jeg har ikke tid til at komme med andre eksempler. Lad os derfor bekæmpe krisen ved ikke kun at overveje forskellige former for aktiviteter, men også effektiv, rettidig og målrettet udnyttelse af midlerne.
Zita Pleštinská
(SK) Fru formand! Strukturfondene hjælper os også med at klare den nye økonomiske virkelighed. De gør det muligt for medlemsstaterne at optimere EU-investeringer som et effektivt middel mod den økonomiske krise.
Europa-Parlamentet opfordrer løbende via Regionaludviklingsudvalget til større forenkling af de administrative regler. Det glæder mig, at Kommissionen endelig har lyttet, og at den nu har fundet fælles fodslag med Rådet.
Dyr administration, forsinkede udbetalinger og kompliceret vurdering af udgifternes støtteberettigelse skaber økonomiske problemer for slutmodtagerne. Mange embedsmænd i mit land, Slovakiet, anklager ofte Bruxelles for at lægge enorm vægt på bureaukrati og kontrol af konti 117 gange. De glemmer, at det, det drejer sig om, er den rigtige type aktivitet, projektindhold og kvalitet, effektiv gennemførelse og projektfordele.
Personerne i projektgrupperne skal koncentrere sig om projekter af høj kvalitet, som skaber fordele i form af et konkurrencedygtigt miljø, og ikke sidde i timevis i regnskabskontorer og spilde værdifuld tid og energi for ikke at nævne de bjerge af papirarbejde, der er nødvendige til erklæringerne. Kontrol af ganske små poster koster ofte meget mere end de overhovedet er værd.
Derfor tilslutter jeg mig en udvidelse af brugen af faste beløb og faste satser i forordningerne om Den Europæiske Regionaludviklingsfond og indførelse af tre nye typer af støtteberettigede udgifter: Indirekte udgifter op til 20 % af de direkte omkostninger, faste engangsbeløb på op til 50 000 EUR og standardskalaer for alle for individuelle udgifter.
Derfor synes jeg, at denne pakke af beslutninger som Kommissionen har vedtaget for at fremme fleksibiliteten i medlemsstaternes udnyttelse af strukturfondene er en positiv reaktion på den økonomiske krise.
Forenkling af regler og fleksibel finansiering vil sætte medlemsstaterne i stand til at udarbejde gode projekter i sektorer, der giver et højt udbytte. Vi skal rette investeringerne mod energieffektivitet og vedvarende energi på boligområdet og derved skabe nye arbejdspladser og spare energi. Ved at støtte ren teknologi kan vi bidrage til at hjælpe både bil- og byggeindustrien.
Avril Doyle
(EN) Fru formand! Jeg glæder mig over ændringsforslagene til forordningen om Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU), således at der kan anvendes midler fra EFRU til investeringer i energieffektivitet og vedvarende energi i boliger. Jeg er også enig i ændringsforslaget til Kommissionens oprindelige forslag om at begrænse støtteberettigelsen til husholdninger med lav indkomst og i stedet begrænse støtteberettigelsen til aktiviteter, der støtter social samhørighed, således at det bliver op til medlemsstaterne at fastlægge, hvilke kategorier af boliger der er støtteberettigede.
Men jeg har et specifikt spørgsmål til Kommissionen. Hvad mener vi med energieffektivitet (og vi taler om det under EFRU-finansieringen)? Får vi en harmoniseret metode til at beregne energieffektivitet i hele EU-27, eller kommer der forskellige beregninger og forskellige betingelser i de forskellige medlemsstater? Når vi taler om energieffektivitet og investeringer i energieffektivitet i private boliger, betyder det så det samme som under direktivet om bygningers energimæssige ydeevne, som i øjeblikket er til diskussion, og hvor der er en debat om behovet for harmoniseret - eller et fælles grundlag for - beregning for at sikre, at investeringen bruges til reel energieffektivitet eller reduktion af CO2-emissioner?
Det er en del af den drøftelse, vi havde i formiddags under det morgenmadsarrangement, som blev afholdt af sammenslutningen af små og mellemstore virksomheder, som min kollega, hr. Rübig, var vært for. Her fik vi i helt klare ord at vide, at der er flaskehalse, når man skal finansiere energieffektivitet i bygninger - flaskehalse i finansieringen på grund af de indskrænkede lånemuligheder. Vi skal se på støtteformer og forskellige skatteincitamenter, og vi skal have en enkel administration for at tilskynde almindelige boligejere til at udnytte disse midler, uanset om de kommer fra EFRU eller medlemsstaterne. Jeg vil gerne have ført til protokols, at vores regering netop har indført en støtteordning på dette område, Home Energy Saving Retrofit grant scheme.
Men vi skal have forenklet administrationen. Vi skal sikre, at investeringerne ikke kun reducerer importen af fossilt brændsel og CO2-emissionerne, men sådan at husholdningerne også kan se, at de får deres egne energiudgifter reduceret.
Ljudmila Novak
(SL) Fru formand! Jeg tilslutter mig helhjertet de foreslåede ændringsforslag til forordningen, som udvider systemet med finansiering med et fast beløb og gør det muligt at bruge et betalingssystem med faste engangsbeløb. Det er en hensigtsmæssig foranstaltning, som kan være med til at løse de arbejdsløses problemer under de rette økonomiske forhold.
Men før vi vedtager disse ændringsforslag, vil jeg gerne påpege, at tre ud af fire EU-borgere mener, at Parlamentet spiller en vigtig rolle i den fælles udformning af europæiske politikker. Det fremgår også af denne meningsmåling, at Parlamentet er den institution, der nyder størst tillid blandt respondenterne. 50 % af respondenterne sagde, at de havde tillid til Europa-Parlamentet, mens kun 47 % udtrykte tillid til Kommissionen og 42 % til Rådet. Parlamentet var endog mere tillidvækkende end Den Europæiske Centralbank.
Hvorfor nævner jeg disse statistikker? Europa-Parlamentet fastslog allerede i 2005, at behovet for større forenkling er afgørende for de europæiske strukturfonde generelt og især for Den Europæiske Socialfond. Men Kommissionen er først nu begyndt at gennemføre vores henstillinger om at forbedre vilkårene for borgere og erhvervsliv, her, hvor vi befinder os midt i en krise.
Skønt det glæder mig, at man i det mindste delvist har anerkendt vores resultater og henstillinger, er jeg ked af, at vi bare slukker ildebrande. Jeg håber dog, at denne erfaring kan få Kommissionen til at handle hurtigere i fremtiden, og at Parlamentets mange omfattende og legitime bemærkninger og forslag hurtigere vil blive omsat til praksis.
Colm Burke
(EN) Fru formand! Jeg glæder mig over disse nye forslag. Lige nu befinder vi os i en krise. I hele EU mister vi arbejdspladser.
I dag fik vi de nyeste arbejdsløshedstal for Irland. Arbejdsløsheden er nu 11 % - en stigning fra 5,4 % for bare et år siden - mere end en fordobling i reelle tal. Disse tal er chokerende og skræmmende. Men i denne triste tid må vi søge at finde kreative løsninger for at udstyre de arbejdsløse med kvalifikationer, muligheder og håb for en bedre fremtid.
Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU) og Samhørighedsfonden kan spille en afgørende rolle her. Ved at målrette finansieringen kan vi give vores økonomier nye værktøjer til at komme ud af recessionen med. Vi skal alle - som medlemmer og som borgere - bringe dette budskab ud til offentligheden, som er så bekymret for tiden. Vi skal alle bringe dette budskab ud til vores nationale regeringer: nemlig at denne finansiering skal matches og bruges så hurtigt og effektivt som muligt. Jeg glæder mig også over, at papirarbejdet nu bliver reduceret. Det er et skridt i den rigtige retning.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Fru formand! Det er i 2010, at vi foretager en midtvejsevaluering af, hvordan strukturfondene udnyttes, og her synes jeg, at vi skal prioritere energieffektivitet. Jeg er ked af, at ændringsforslagene til disse betænkninger ikke blev vedtaget.
Som ordfører for direktivet om bygningers energimæssige ydeevne foreslog jeg at øge andelen af midler fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU), som kan bruges til energiforbedring i boliger, til 15 %. Det handler faktisk om større fleksibilitet, og det er op til medlemsstaterne at beslutte, om og hvor meget de ønsker at afsætte til dette område.
Jeg forstår godt, at det haster. EU-15 skal kunne bruge strukturfondene til energieffektivitet. Det vil muliggøre udveksling af god praksis og give de nye medlemsstater adgang til støtte. Jeg opfordrer Kommissionen til at fremsætte nye lovforslag inden 30. juni 2010 om at hæve loftet til 15 % eller fastsætte en minimumstærskel på 10 % af EFRU-midlerne til energieffektivitet i bygninger.
Fiona Hall
(EN) Fru formand! Igen og igen har diskussionen om energieffektivitet handlet om, at der kan opnås meget mere og meget hurtigere, hvis vi bare havde adgang til forskudsfinansiering. Derfor er det så vigtigt at tillade, at finansiering fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU) bruges til energieffektivitet, ikke kun i EU-12, men også i EU-15.
Trods betydelige fremskridt har Det Forenede Kongeriges boligminister indrømmet, at kun 1 % af den nuværende boligmasse er energieffektiv nok til at hindre mangel på brændstof. I min egen region, Nordøstengland, er hver 10. bolig kommet i kategori 1 for sundhedsfare, fordi de er så kolde og fugtige.
Jeg bifalder derfor denne ændring og opfordrer alle medlemsstater og regioner til at udnytte denne nye fleksibilitet til fulde. For at håndtere klimaændringer, knappe brændstofressourcer, arbejdsløshed og energisikkerhed opfordrer jeg som fru Þicãu Kommissionen til at hæve den nuværende procentdel betydeligt, således som Udvalget om Industri, Forskning og Energi opfordrede til ved afstemningen om omarbejdningen i tirsdags.
Catherine Stihler
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne takke ordførerne. At se på, hvordan vi kan bruge de europæiske strukturfonde mere effektivt for at hjælpe dem, der er berørt af den globale økonomiske krise, er blot en af mange foranstaltninger, som medlemsstater skal træffe for at hjælpe dem, der har mistet deres arbejde, med at komme tilbage på arbejdsmarkedet så hurtigt som muligt.
Det er interessant, at vi drøfter dette emne lige før G20-topmødet. G20 kan være startskuddet til at skabe globale regler for finansiering, hvilket er nødvendigt for at forhindre, at vi kommer ud i et sådant økonomisk uføre igen.
Vi skal gøre arbejdspladser og den sociale dagsorden til centrale emner i valget til Europa-Parlamentet. De 25 mio. mennesker i hele EU, som vil have mistet deres job inden årets udgang, skal stå i centrum for arbejdet her i Parlamentet med at sætte skub i økonomien igen og hjælpe borgerne tilbage på arbejdsmarkedet.
Jacques Barrot
Fru formand! Først vil jeg gerne takke fru García Pérez, fru Jöns og hr. Angelakas, som har fremlagt fremragende betænkninger, og alle de medlemmer, der har taget ordet.
Langt de fleste har i deres indlæg støttet de foranstaltninger, som Kommissionen har foreslået, og understreget deres relevans for en effektiv bekæmpelse af krisens virkninger på den europæiske økonomi. Det vil jeg gerne takke Dem for på Kommissionens vegne.
Deres indlæg har understreget Europa-Parlamentets ønske om at give EU de nødvendige ressourcer til at modvirke krisens virkninger for den enkelte. De har understreget behovet for hurtig handling, og det er også vores mål. Det Tjekkiske Formandskab, hvis støtte jeg gerne vil takke for, arbejder også for at få vedtaget forordningerne så snart som muligt.
Ud fra en ret så optimistisk antagelse kan de nye forordninger træde i kraft i de kommende uger og derfor få en hurtig indvirkning på de operationelle programmer. Og forskud kan udbetales fuldt ud fra begyndelsen af maj.
Andre talere har lagt vægt på indførelsen af streng overvågning af anvendelsen af disse foranstaltninger, og at det er vigtigt at få fremlagt en rapport i 2010 med de indtil da opnåede resultater. Kommissionen har givet sit tilsagn, og dette indgår i den udtalelse, jeg har sendt til formandskabet.
Det har taget de europæiske institutioner lige under fire måneder at udarbejde og få vedtaget denne pakke. Jeg vil især gerne nævne energieffektivitet, som er blevet nævnt i mange indlæg.
Jeg vil gerne påpege over for Parlamentet, at der afholdes en workshop om dette emne i juni ved et seminar med medlemsstaternes forvaltningsmyndigheder. Vi vil bede medlemsstaterne beskrive deres hensigter med hensyn til behandlingstid i de strategiske rapporter, som de skal udarbejde inden udgangen af 2009.
I lyset af den nuværende situation er det naturligvis op til medlemsstaterne at fastlægge deres egne energieffektivitetskriterier og støtteberettigede foranstaltninger. Det er det, subsidiaritet handler om. Men det er også rigtigt, at direktivet om energieffektivitet er under behandling, og når det er vedtaget, vil det naturligvis blive anvendt. Desuden slutter jeg mig med glæde til det kor, der har understreget, at forskning i bygningers energieffektivitet har den dobbelte fordel, at den skaber job og efterfølgende gør det muligt for os at berede os på fremtiden og være med til at løse problemerne med global opvarmning.
Jeg vil også gerne sige, at det bortset fra denne krise, som på sin vis har skabt et meget tæt samarbejde mellem institutionerne, naturligvis bliver stadig vigtigere at kunne skabe et partnerskab mellem Kommissionen og Parlamentet baseret på en høj grad af tillid. Kommissionen har søgt at håndtere den økonomiske og finansielle krise så effektivt som muligt og samtidig ønsket at udnytte denne interaktive diskussion med medlemsstaterne og Europa-Parlamentet til at reagere på ønsket om forenkling af disse procedurer og politikker.
Der kunne naturligvis være taget flere forslag med i genopretningsplanen. Det er ikke alle, der er kommet med, men de vil udgøre et input til den diskussion, som Kommissionen vil iværksætte for at styrke planens virkninger og tilbyde flere muligheder til de nationale myndigheder, som forvalter projekter. Kommissionen nedsatte derfor en arbejdsgruppe om forenkling i november. Dens arbejde har allerede ført til et udkast til revision af Kommissionens gennemførelsesforordning. Andre forslag til ændring af den generelle forordning og de specifikke forordninger for den enkelte fond kan følge.
Alle de betragtninger, der er blevet fremført under denne forhandling, er meget nyttige, og andre er også velkomne. Jeg vil navnlig takke Europa-Parlamentet for dets villighed til at finde en hurtig løsning på de alvorlige problemer, som krisen har skabt.
Vedrørende fru Schroedters ændringsforslag til udkastet til forordning om Den Europæiske Regionaludviklingsfond vedrører tre betragtningerne og et selve indholdet. Med hensyn til betragtningerne - ændringsforslag 8-10 - ville de ikke have ændret det generelle indhold i Kommissionens forslag, med de ville have forlænget proceduren for vedtagelsen af forordningen.
Med hensyn til ændringsforslagene til indholdet er Kommissionen i princippet ikke imod dem. Men målet er at få vedtaget en mekanisme, som ikke indgik i kompromisteksten fra Rådet, da teksten skabte problemer med gennemførelsen i medlemsstaterne.
Jeg var nødt til at komme med disse forklaringer, og det har jeg gjort her ved slutningen af mit indlæg. Tak igen til Parlamentet for at gøre det muligt for os at handle hurtigere og dermed begrænse krisens skadelige virkninger, som nogle af Dem har påpeget og beskrevet så rammende.
Iratxe García Pérez
ordfører. - (ES) Fru formand, hr. kommissær! Jeg vil gerne takke Dem for Deres redegørelser om dagens forhandling. Jeg formoder, at De er klar over, at den næsten fuldstændige enstemmighed, der hersker i Parlamentet i dag om de netop drøftede forslag, ikke blot er et tilfælde.
Som vores kollega fru Creþu sagde, har dette vist vores politiske vilje, og at vi kan gøre vores for at finde løsninger på den nuværende krise. Krisen skaber yderst vanskelige situationer og fattigdom for Europas borgere.
Det har også været en øvelse i ansvar, som De selv påpegede, ja, jeg gentager, en øvelse i ansvar, da vi vidste, at dette forslag måske kunne have været bedre. Vi kunne have indarbejdet andre elementer i forslaget for at fremskynde eller forenkle procedurerne, men vi var klar over, at det hastede med at få gennemført disse foranstaltninger, og at det derfor var nødvendigt ikke at fremsætte ændringsforslag til betænkningerne.
Jeg har derfor blot en anmodning til Kommissionen: Nu da vi har en revideret plan, som forenkler formaliteterne, som det er blevet fortalt, håber jeg, at Parlamentet får en større rolle i debatten om og planlægningen af disse nye initiativer. Jeg fremsætter denne anmodning på vegne af både Parlamentet og de lokale myndigheder, som er involveret i projekterne i lokalområderne og forstår deres egne særlige behov med hensyn til gennemførelsen af de forskellige initiativer.
Emmanouil Angelakas
Fru formand, hr. kommissær! Jeg har lige et par bemærkninger til det, vi netop har hørt.
Det glædede mig, hr. kommissær, at De sagde, at forskuddene allerede vil blive udbetalt fra begyndelsen af maj, og jeg antager derfor, at disse ændringsforslag vil blive offentliggjort i EUT inden for en rimelig frist, dvs. inden for to, tre eller fire uger fra i morgen, så de kan blive gennemført, som De også sagde. Det var min første bemærkning.
Den anden er, at jeg vil sige til Dem, at De skal holde samme fart, når de andre forordninger skal ændres og forenkles, som andre medlemmer allerede har været inde på, og at Europa-Parlamentet ønsker at yde et aktivt bidrag til undersøgelsen, evalueringen og udformningen af disse forordninger.
Jeg må sige, at vi stadig har en række forslag og tanker, men da sagen jo er meget presserende, følte de fleste af os i udvalget og Parlamentet, at det ikke ville være en god idé at gå videre med sådanne ændringsforslag.
Da vi har hørt, at der i stigende grad bruges vedvarende energi i boliger, vil jeg lige sige, at de nye medlemsstater i henhold til de tal, vi har adgang til, for indeværende kun bruger 1-1,5 %, så her ligger der måske et par problemer. Jeg synes, at 4 %, som er det maksimumsbeløb, der er afsat hertil under Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU), er tilfredsstillende, og jeg håber, at tingene bliver bedre.
Jeg glæder mig også over, at De vil udarbejde en rapport om genopretningsplanen i anden halvdel af 2010 på grundlag af medlemsstaternes programmer.
Endelig vil jeg afslutningsvis understrege, at procedurernes kompleksitet er det første problem, som medlemsstaterne og regionerne støder på, når disse procedurer skal anvendes. Der er et presserende behov for at forenkle dem, og jeg er sikker på, at også De vil være med til dette, og Europa-Parlamentet står bag Dem.
Formanden
Forhandlingen under ét er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Šarûnas Birutis  
Den finansielle krise og den økonomiske recession har en negativ indvirkning på de offentlige budgetter. I de fleste medlemsstater er den økonomiske vækst betydeligt lavere, og nogle lande oplever endog økonomisk stagnation. Arbejdsløshedstallene er blevet dårligere. Når der opstår en situation som den økonomiske recession, er det meget vigtigt, at Den Europæiske Socialfond bruges bredt til at løse de arbejdsløses problemer, især for dem, der er hårdest ramt.
Det er meget vigtigt, at der ikke ændres ved Den Europæiske Socialfonds fire hovedområder:
øget tilpasningsevne hos arbejdstagere og virksomheder
bedre vilkår for beskæftigelse, arbejdsløshed forebyggelse, forlængelse af arbejdsaktiviteter og fremme af mere aktiv deltagelse på arbejdsmarkedet
forbedring af den sociale integration ved at fremme integration af mennesker, som modtager socialhjælp, på arbejdsmarkedet og bekæmpelse af forskelsbehandling
fremme af partnerskaber på områderne beskæftigelse og integration ved gennemførelsen af reformen.
Sebastian Bodu  
Den udvidede europæiske økonomiske genopretningsplan eller revisionen af forordningen om Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU) for at være mere præcis giver EU-medlemsstaterne en række muligheder, så meget desto mere som den globale økonomiske krise mindsker væksten i de nationale økonomier. Den nye foranstaltning, der er foreslås i rapporten om revisionen af EFRU-forordningen, vedrørende investeringer i energieffektivitet og brug af vedvarende energi i boliger i alle medlemsstaterne, kan både skabe nye arbejdspladser og forbedre boligernes energieffektivitet. Virkeliggørelse af Fællesskabets mål for energi og klima er et meget alvorligt anliggende, og her bør der ikke tages hensyn til den økonomiske krise eller andet. Forslaget i revisionen af EFRU kombinerer effektivt foranstaltningerne til bekæmpelse af den økonomiske krises virkninger (ved at skabe nye job, øge investeringerne osv.) med foranstaltningerne til miljøbeskyttelse (gennem varmeisolering af boliger og investeringer i vedvarende energi). Derfor mener jeg, at betænkningen om investeringer i energieffektivitet og vedvarende energi for boliger er et vigtigt skridt, som EU her tager, og jeg er taknemmelig over, at medlemsstaterne vil kunne udnytte denne mulighed til fulde.
Corina Creţu  
Krisens smertelige sociale følger begynder nu at kunne mærkes i alle medlemsstater. Navnlig på jobområdet står vi i en situation, der bliver hastigt værre i alle medlemsstaterne. OECD's generalsekretær fremhæver således, at den anslåede arbejdsløshed i EU og USA nå helt op på 10 % i år. Det er en foruroligende stigning, her hvor den i januar gennemsnitligt lå på 8 % i EU.
Selv om den officielle arbejdsløshed i Rumænien er under gennemsnittet i EU, registrerede vi sidste år en stigning på 1 %, således at den nu er på 5,3 %. Men vi forventer, at den fremover vil stige hurtigere i takt med, at flere og flere virksomheder tvinges til at afskedige deres medarbejdere, og vores landsmænd, der arbejder i udlandet, kommer hjem, fordi de mister deres arbejde.
Situationen truer nu med at medføre en bølge af social ulighed, som vi risikerer ikke længere at kunne kontrollere, og jeg ønsker derfor at understrege behovet for øget opmærksomhed på de arbejdsløses problemer, fordi de er dem, som er mest ramt af og sårbare over for den nuværende krise.
Dragoş Florin David  
Jeg glæder mig over Kommissionens forslag om ændring af forordningen om Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU), således at alle medlemsstater og regioner i EU kan investere i foranstaltninger vedrørende energieffektivitet og vedvarende energi i boliger med støtte fra strukturfondene.
På grundlag af den nugældende forordning ydes der allerede under EFRU støtte til foranstaltninger i boligsektoren, som også dækker energieffektivitet, men kun for de nye medlemsstater (EU-12) og på visse betingelser.
Det er vigtigt, at medlemsstaterne får lov til at ændre deres prioriteringer og tidsplanen for deres operationelle programmer for at kunne finansiere foranstaltninger på dette område, hvis de ønsker det.
Der er indført et loft på 4 % af alle EFRU-midler, som tildeles de enkelte medlemsstater til dækning af omkostninger i relation til forbedret energieffektivitet og brug af vedvarende energi i eksisterende boliger, og dette loft bør hæves til 15 %, således at investeringer på dette område kan få den størst mulige indvirkning for EU's borgere.
Jeg vil gerne lykønske ordføreren, hr. Angelakas, med hans bidrag til denne betænkning.
Rumiana Jeleva  
Vi er endt i denne krise sammen, og vi skal ud af den sammen. Det betyder, at vi skal samarbejde, både i Europa og resten af verden. Men vi skal først afslutte vores arbejde her, i EU, i Europa-Parlamentet for at være mere præcis, hvor alle Europas borgeres interesser er repræsenteret.
Kommissionens forslag, som vi drøfter i dag, sigter mod at tilføre Europas økonomier nyt liv for at hjælpe dem med at komme ud af recessionen. Ændringsforslaget til forordningen om strukturfondene om at tage hensyn til samhørighedspolitikken vil gøre det muligt at styrke investeringerne og hjælpe med at genskabe tilliden til økonomierne.
Disse ændringsforslag er navnlig hensigtsmæssige for lande med en lav udnyttelse af europæiske ressourcer. Dette er imidlertid kun muligt, hvis de tilsvarende nationale myndigheder også anvender de generelle standarder for god forvaltning og partnerskab. Vi skal sætte en stopper for ineffektive arbejdsmetoder og korruption, som desværre stadig forekommer.
Nu skal vi reagere i fællesskab. Som ordfører for PPE-DE opfordrer jeg Dem til at støtte Kommissionens forslag til ændring af forordningen om Den Europæiske Regionaludviklingsfund, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden vedrørende forskellige bestemmelser i relation til finansiel forvaltning.
Zbigniew Kuźmiuk  
I relation til forhandlingen om de europæiske fonde vil jeg gerne henlede opmærksomheden på fire forslag fra Kommissionen om at fremrykke modtagernes udnyttelse af de finansielle ressourcer og strukturfondene.
1. Øget støtte fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Investeringsfond (EIF) til projekter, som samfinansieres via strukturfondene.
2. Forenkling af procedurer for udgifters støtteberettigelse med tilbagevirkende kraft til den 1. august 2006, f.eks. således at en modtagers naturalydelse gøres til en støtteberettiget udgift.
3. Øge ratebetalingerne fra strukturfondene med 2 % og tillade betaling af flere rater til i alt 6,25 mia. EUR i 2009.
4. Fremrykke udgifter til store projekter blandt andre foranstaltninger ved at tillade modtagerne at indsende betalingsanmodninger, før Kommissionens har godkendt projekterne.
Alle ovenstående ændringer sigter mod at øge modtagernes likviditet. De fortjener helhjertet støtte og bør gennemføres hurtigst muligt. Det samme gælder for forenklingen af bestemmelserne.
Adrian Manole  
Ifølge undersøgelser har Rumænien et af de højeste elforbrug i Central- og Østeuropa. Bedre energiforvaltning kan være en direkte faktor, der påvirker økonomisk vækst, reducerer forureningen og sparer ressourcer, så de bruges på en mere produktiv måde.
For at skabe en sådan situation i Rumænien skal befolkningen informeres om de økonomiske fordele, der kan opnås gennem energieffektivitet, forudsat at der ydes vejledning til alle, der er interesserede i at få adgang til EFRU's midler, om de seneste energisparemetoder.
Denne hjælp gør livet lettere for forbrugerne og reducerer samtidig deres energiregning, fremmer energieffektivitet i hele energikæden og sikrer overensstemmelse med den nugældende lovgivning om energieffektivitet. Det er dette, der er afgørende for at ændre en energipolitik, der nu er baseret på produktion, til en aktiv energipolitik baseret på energibesparelser med det formål at spare ressourcer gennem energibesparelser.
Alexandru Nazare  
Det glæder mig, at vi nu endelig tager konkrete skridt til at mindske bureaukratiet i forbindelse med adgangen til de europæiske fonde. Men det er en skam, at det først er, når der er krise, at det fremsættes et forslag om enklere og mere fleksible bestemmelser for europæiske fonde.
Jeg vil gerne fremhæve et vigtigt aspekt ved disse forordninger: forhøjelsen af tærsklen for investeringer i energieffektivitet i bygninger. I lande, der har erfaring med systematisk urbanisering og tvunget industrialisering, er problemet med energieffektivitet i bygninger noget, der påvirker millioner af borgere. Hidtil har man kun anvendt meget få midler fra disse fonde, men jeg mener, at det bare to år inde i den nuværende økonomiske programmeringsperiode er for tidligt at danne sig en nærmere idé om absorptionsgraden. Derfor var det nødvendigt at hæve denne tærskel på grund af de mange modtagere og muligheden for jobskabelse. Men dette vil imidlertid fortsat udgøre et problem for Rumænien, så længe disse foranstaltninger efter Kommissionens anmodning kun er tilgængelige for byer, der er udpeget som vækstpoler. Jeg håber, at Kommissionen også vil holde sit løfte om at genforhandle visse dele af de operationelle programmer, som allerede er godkendt, så midlerne kan omfordeles til foranstaltninger, der rummer et større potentiale for økonomisk vækst.
Rareş-Lucian Niculescu  
Forslaget til forordning, som er genstand for denne betænkning, er et eksempel på, hvordan EU-midler kan sættes i arbejde for at sikre større fordele for de europæiske borgere.
På denne måde kan man opnå betydningsfulde resultater uden at øge de tildelte midler og uden at træffe foranstaltninger, der har konsekvenser for Fællesskabets budget, med andre ord ved ganske enkelt at forbedre spillereglerne.
Jeg vil gerne understrege, at for det land, jeg repræsenterer, Rumænien, vil disse ændringsforslag bidrage til at fordoble de fællesskabsmidler, der kan investeres i renovering af varmesystemer i boligblokke.
Disse midler vil supplere det særdeles ambitiøse program, som den rumænske regering har iværksat til renovering af varmesystemer i boligblokke.
Hvad betyder alt dette? For det første mindre energispild. For det andet mindre energiimport som følge af dette. Endelig betyder det en reduktion af udgifterne til boligopvarmning, som borgerne skal betale.
Jeg håber, at dette kun er begyndelsen, og at EU vil tilskynde til endnu flere investeringer i energieffektivitet.
Jeg har støttet denne idé lige siden begyndelsen af mit mandat som medlem af Europa-Parlamentet. Derfor vil jeg i morgen stemme for Angelakas-betænkningen og for forslaget til forordning fra Kommissionen.
Nicolae Popa  
Angelakas-betænkningen betyder en velkommen forenkling af tilskudsmulighederne for investeringer i energieffektivitet og vedvarende energi til boliger. En øget anvendelse af faste satser og faste beløb vil have en positiv indvirkning på den daglige forvaltning af strukturfondene.
Ændringsforslaget til artikel 7 i EFRU-forordningen, som giver alle EU's medlemsstater mulighed for at investere i foranstaltninger vedrørende energieffektivitet og vedvarende energi til boliger med bidrag fra strukturfondene, er et velkomment træk og ikke kun i forbindelse med den nuværende økonomiske krise. Når EU-27's adgang til EFRU lettes, markerer det endnu et skridt i retning af at nå målsætningen om, at 20 % af Europas energi skal komme fra vedvarende energikilder i 2020.
Siden Rumænien blev medlem af EU, er vedvarende energi og energieffektivitet blevet obligatoriske mål også i mit hjemland. Som en følge heraf vil lovgivningen om renovering af boligopvarmningssystemer blive ændret, så 50 % af de nødvendige midler vil blive dækket af staten, ejerne skal kun betale 20 % af udgifterne og de lokale myndigheder 30 %. For at give Dem nogle tal var varmesystemerne i 1 900 lejligheder blevet renoveret ved udgangen af 2008. For 2009 vil det rumænske ministerium for regionaludvikling og boliger afsætte 130 mio. EUR til renovering af varmesystemer, hvor børnehaver, skoler og alderdomshjem vil være blandt modtagerne.
Theodor Stolojan  
Jeg glæder mig over initiativet fra Kommissionen om at ændre nogle af de økonomiske betingelser for struktur- og samhørighedsfondene, så der hurtigere kan komme flere penge ud til medlemsstaterne. Jeg mener, at denne indsats fra Kommissionens side skal fortsætte gennem en forøgelse af de økonomiske ressourcer til faciliteterne JASPER, JEREMIE, JESSICA og JASMINE, der har vist sig at være effektive med hensyn til at fremskynde de nye medlemsstaters adgang til europæiske fonde.
Margie Sudre  
Revisionen af de tre forordninger for strukturfondene vil give EU's regioner større fleksibilitet ved forvaltningen og programmeringen af deres budgetter inden for den europæiske politik for økonomisk og social samhørighed.
Disse bestemmelser vil give dem mulighed for at ændre deres prioriteringer uden at forøge den finansieringskapacitet, der tilbydes regionerne, for at koncentrere de europæiske bidrag om de projekter, der rummer det største vækst- og beskæftigelsespotentiale.
Regionerne kan fremover anvende medfinansiering fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) til at investere i energieffektivitet for alle kategorier af boliger med henblik på at udvikle programmer for isolering af boliger eller montering af solpaneler.
I lyset af den faldende økonomiske aktivitet i Europa glæder jeg mig over denne nye mulighed for at fremskynde udbetalingerne fra de regionale bistandsmidler og over forenklingen af deres anvendelse med henblik på at frigøre likviditet, der kan sikre en hurtig gennemførelse af nye projekter inden for realøkonomien.
Det er meget vigtigt, at États généraux de l'Outre-mer, som er ansvarlige for at udnytte nye indenlandske udviklingsmuligheder i de oversøiske franske departementer (DOM), med det samme tilskynder de lokale myndigheder i vores ultraperifere regioner til at udnytte disse muligheder til at maksimere virkningerne af Fællesskabets politikker i disse områder.
Csaba Tabajdi  
Som følge af den økonomiske krise har flere hundredtusinde mennesker i EU og mere end 20 000 i Ungarn mistet deres arbejde. I alle lande i Europa er arbejdsløsheden steget kraftigt. Den økonomiske krise bliver mere og mere til en beskæftigelseskrise, og undersøgelser viser, at risikoen for at miste sit arbejde nu er den største bekymring hos Europas borgere. Det mest effektive redskab for EU i kampen mod arbejdsløshed er Den Europæiske Socialfond, hvor vi nu gennemfører en betydelig forenkling af reglerne for at fremskynde udbetalingerne.
De ændringer, der foreslås af Kommissionen, giver mindre bureaukrati ved brug af denne finansieringskilde og letter og fremskynder udbetalingerne. Loftet på 50 000 EUR, de tidligere aftalte faste beløb og konsekvent ex post-kontrol nedbringer risikoen for misbrug til et minimum. Med denne foranstaltning har Kommissionen endnu en gang bevist, at selv om den har begrænsede økonomiske ressourcer, er den kreativ.
