Spørgetid (spørgsmål til formanden for Kommissionen)
Formanden
Næste punkt er spørgetid til formanden for Kommissionen.
Manfred Weber
Hr. formand, hr. Barroso, mine damer og herrer! På sit møde i dag godkendte Kommissionen den nye SWIFT-aftale med stort flertal eller endda enstemmighed.
Jeg er sikker på, at kommissionsformanden er klar over, at mange af vores borgere er bekymrede over, at der videregives data, og vil derfor gerne spørge ham, hvor han kan se væsentlige fremskridt, og hvordan vi kan overbevise vores borgere om nødvendigheden af denne aftale?
José Manuel Barroso
Det er sandt, at det reviderede udkast til en aftale i dag blev vedtaget enstemmigt af Kommissionen. Vi mener, at den er underkastet streng overholdelse med garantier for privatlivets fred og beskyttelse af persondata. Den sikrer nødvendigheds- og proportionalitetsprincippet, og dens formål er nøje afgrænset til forebyggelse, efterforskning, afsløring og retsforfølgelse af terrorisme og finansiering af terrorister.
Som aftalen står nu, respekterer den grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der anerkendes især i chartret om grundlæggende rettigheder. Aftalen sikrer betydelig beskyttelse af dataene, når de behandles af leverandøren. Den sikrer også gennemsigtighed i forhold til brugen af data og adgang til retlig prøvelse.
Derfor betragter Kommissionen dette udkast som værende i overensstemmelse med respekten for grundlæggende rettigheder, og den vil give passende svar på Parlamentets bekymringer som udtrykt ved afstemningen om beslutningen om den femte interimsaftale i marts 2010.
Manfred Weber
Hr. formand! Jeg har blot et kort tillægsspørgsmål. Det drejer sig om indholdet af den aftale, som De har fremlagt. Jeg vil gerne gentage mit tidligere spørgsmål. Hvilke implikationer medfører aftalen for de transatlantiske forbindelser? Hvor vigtigt er den for de andre emner, vi skal drøfte med USA? Jeg ville være meget taknemmelig, hvis kommissionsformanden kunne give os et indtryk af disse ting.
José Manuel Barroso
Det er faktisk yderst vigtigt. Vores amerikanske partnere betragter dette som en af de nok vigtigste prioriteter, måske den vigtigste, i de igangværende drøftelser med EU. Aftalen er afgørende vigtig for EU's forbindelser med USA. Siden den 1. januar 2010 har betydelige datamængder, som tidligere blev modtaget af den amerikanske regering, ikke været tilgængelige, og det skaber problemer i deres program. Derfor mener vi, at vi bør løse det, også i betragtning af vigtigheden af de transatlantiske forbindelser. Disse transatlantiske forbindelser er naturligvis helt afgørende vigtige, men det betyder ikke, at vi ikke skal overholde vores principper om privatlivets fred og databeskyttelse.
Samtidig synes jeg, at vi har opnået en meget, meget god aftale nu, og kommissær Malmström har udført et vigtigt stykke arbejde. Så ud fra en bredere politisk betragtning mener jeg også, det er vigtigt, at vi når til enighed i spørgsmålet med vores amerikanske partnere.
Martin Schulz
Hr. formand, hr. Barroso! Som opfølgning på spørgsmålet fra min kollega hr. Weber vil jeg gerne spørge, om kommissær Malmström har informeret kollegiet om, at Parlamentet er meget bekymret over forhandlingernes nuværende tilstand?
Er Kommissionen klar over, at det, som den har opnået i dag, utvivlsomt ikke er, hvad Parlamentet ville anse for tilstrækkelige fremskridt? Er kommissionsformanden klar over, at De har vedtaget noget i dag, som, hvis det gennemføres på denne måde, vil medføre, at folk ansat af private selskaber som SWIFT vil have større ret til indsigt end embedsmænd i EU? Forklarede fru Malmström Dem det? Hvis hun gjorde, hvordan kunne De så træffe denne beslutning? Og hvis ikke, hvorfor har fru Malmström ikke gjort Dem opmærksom på det?
José Manuel Barroso
Kollegiet er naturligvis løbende blevet informeret om forhandlingsprocessen af den ansvarlige kommissær. Så sent som i dag har kommissær Malmström informeret os om det endelige resultat af forhandlingerne. Og ikke nok med det, hun fortalte os også, at hun har ført en meget intens dialog med mange af Dem her i Parlamentet. Vi er udmærket klar over de bekymringer, Parlamentet har givet udtryk for, og hun fortalte mig, at hun med jævne mellemrum har informeret Parlamentet om forhandlingsprocessen.
Kommissionen har opfyldt sin forhandlingsrolle. Nu er det op til Parlamentet at godkende eller ikke godkende aftalen. Jeg anbefaler kraftigt, at De godkender den, for den er også vigtig af hensyn til europæiske borgeres sikkerhed. Vi mener, at vi har opnået den nødvendige grad af beskyttelse i forhold til grundlæggende rettigheder og databeskyttelse, men det er naturligvis et meget følsomt område. Vi mener, at Parlamentets rettigheder fuldt ud er blevet taget i betragtning, men vi var nødt til at forhandle på EU's vegne, og som jeg fortalte Dem, var dagens beslutning i Kommissionen enstemmig.
Martin Schulz
Hr. formand! Tak for Deres venlige beskrivelse af Deres drøftelser. Men det besvarede ikke mit spørgsmål. Jeg vil forsøge at være mere specifik denne gang, og jeg vil bede Dem være meget specifik i Deres svar.
Fortalte fru Malmström Dem under drøftelserne i Kommissionen, inden kollegiet traf sin beslutning, at der var risiko for, at Parlamentet ville forkaste den tekst, som De nu fremlægger som en aftale? Eller sagde fru Malmström til Dem: ”Vi skal nok opnå flertal i Parlamentet med denne tekst”? Lad mig gentage mit spørgsmål meget præcist. Sagde fru Malmström: ”Vi skal nok opnå flertal i Parlamentet for denne tekst,” eller sagde hun: ”Det er usikkert, om vi får flertal i Parlamentet med denne tekst”? Jeg vil sætte pris på et specifikt svar.
José Manuel Barroso
Kommissær Malmström kan ikke forudsige, hvordan Parlamentet vil stemme. Det ved hun udmærket.
De spurgte, om fru Malmström har fortalt mig eller kollegiet, hvordan Parlamentet ville stemme eller reagere - om det ville stemme ja eller nej.
Hun håber naturligvis, det vil stemme ja. Hvis ikke, ville hun ikke have afsluttet forhandlingerne på Kommissionens vegne. Efter Parlamentets forkastelse for nogle måneder siden havde vi en meget vigtig drøftelse i Kommissionen. Jeg talte også med kommissær Malmström flere gange. Vi er klar over, og hun er personligt ganske udmærket klar over - for hun har investeret en masse tid i sin kontakt med Parlamentet - nogle spørgsmål, der kan blive taget op vedrørende denne aftale, men vi forudsiger ikke, hvordan Parlamentet vil stemme. Så meget kan jeg sige. Hun kunne ikke fortælle mig det, men hun fortalte mig, at hun stadig fører drøftelser med Parlamentet. Der er endnu ingen aftale om, hvornår den foreslåede aftale vil komme til afstemning.
Det er efter min bedste overbevisning, hvad jeg kan fortælle Dem om de oplysninger, som den ansvarlige kommissær gav mig og kollegiet.
Guy Verhofstadt
Hr. formand, hr. formand for Kommissionen! De kan roligt regne med, at jeg ikke vil stille spørgsmål om SWIFT - det vil vi tale om senere - men i går afholdt fru Merkel og hr. Sarkozy deres topmøde. De besluttede sig for en tilgang med økonomisk styring i EU, ikke i euroområdet. Personligt synes jeg ikke, at det er en særlig relevant beslutning, for det handler ikke om at sætte euroområdet op mod resten af EU. Vi har brug for økonomisk styring i EU, og vi har brug for økonomisk styring i euroområdet - vi har brug for det begge steder. Desuden har vi endnu mere brug for det i euroområdet end i EU, fordi vi har den fælles valuta.
Jeg vil gerne spørge hr. Barroso, hvad han mener om dette? Er De enig med os i, at vi har lige så stort behov for økonomisk styring i euroområdet som i EU? For det andet mener vi, at det skal være Kommissionens opgave at føre tilsyn med den økonomiske styring. Det er umuligt for et Råd, der mødes fire gange om året, at sikre, at der finder økonomisk styring sted i Europa med alle de problemer, vi oplever. Nu er det op til Kommissionen at tage styringen. Jeg vil også gerne høre Kommissionens holdning i denne sag.
José Manuel Barroso
Hvad angår de beføjelser, EU allerede besidder, er Kommissionen naturligvis Europas økonomiske regering. Det er den eneste løsning, der er i overensstemmelse med traktaten. Hvad angår handel, konkurrence og en meget væsentlig del af beføjelserne i forhold til budgetovervågning, er det Kommissionen, og jeg mener, at det nogle gange er nødvendigt at minde de af regeringerne, der ikke har læst traktaterne ordentligt, om dette.
Når det er sagt, kan Kommissionen ikke løfte denne opgave alene. Vi må arbejde sammen med Rådet, som har nogle meget vigtige beføjelser, og med Det Europæiske Råd, som sætter den overordnede kurs og er drivkraften bag EU's arbejde. Jeg er også enig i Deres første udtalelse. Faktisk har vi løsningen for euroområdet og for hele EU. Bare læs artikel 136. Lissabontraktatens artikel 136 giver os nu langt større mulighed for at finde på forslag til euroområdet, fordi den faktisk har særlig betydning inden for euroområdet, flere pligter betyder også flere rettigheder, ikke kun for dem, der deler valuta, men også for resten af EU. Derfor håber jeg, at den økonomiske styring af EU vil blive styrket, men altid i overensstemmelse med ånden i traktaten og i det fællesskabsretlige samarbejde.
Guy Verhofstadt
Hr. formand! Den første test bliver naturligvis på torsdag, hvor vi også skal træffe beslutning om EU 2020. Under alle omstændigheder håber jeg, at det ikke bliver Rådet, der skal føre tilsyn med og administrere EU 2020. Det må være Kommissionen, som tager kontrollen med det, for jeg har aldrig set stats- og regeringschefer straffe og kritisere hinanden. Det sker ikke mellem ligemænd, og derfor mener jeg, at Kommissionen må forsvare sin position i forhold til EU 2020 og i den arbejdsgruppe, som hr. Van Rompuy i øjeblikket står i spidsen for.
José Manuel Barroso
De har selv været medlem af Det Europæiske Råd, hr. Verhofstadt. De kender det udmærket. Faktisk er Det Europæiske Råd en meget vigtig institution, men det kan ikke styre den økonomiske politik ned i mindste detalje. Det ville være en fundamental fejltagelse.
Det ville ikke alene være i strid med ånden i traktaterne, det ville være en grundlæggende fejltagelse. Det Europæiske Råd udstikker naturligvis retningen og udgør drivkraften - det er fastlagt i traktatens artikel 16 - men derefter er det op til de forskellige institutioner, til Kommissionen inden for rammerne af dens beføjelser, og til Rådet i dets forskellige grupper at bekræfte gennemførelsen af politikkerne.
Det er vigtigt for mig at fortælle Dem, at Kommissionen er fast besluttet på at spille hele sin rolle i forhold til at føre tilsyn med hele processen omkring EU 2020-strategien. Nu forventer vi, at medlemsstaterne støtter strategien. Jeg finder de drøftelser, der har fundet sted hidtil, opmuntrende. Jeg forventer også Parlamentets støtte. Parlamentets standpunkter er meget opmuntrende, og jeg kan fortælle Dem, at Kommissionen er klar til at spille sin rolle fuldt ud.
Lad mig runde af med at takke Parlamentets formand inderligt for den meget klare holdning, som Parlamentets fire store politiske grupper anlagde på pressekonferencen, og som forsvarede det fællesskabsretlige samarbejde og respekten for ånden i Lissabontraktaten.
Rebecca Harms
Hr. formand, hr. Barroso! Tillad mig at skifte emne til Den Mexicanske Golf. Jeg vil tro, at Deepwater Horizon er et navn, der i øjeblikket får folk i hele verden til at tage tanken om vækstens begrænsninger, begrænsningen af den ødsle brug af olie og menneskets og teknologiens begrænsninger alvorlig. I den forbindelse vil jeg gerne spørge hr. Barroso, hvordan Kommissionen har tænkt sig at forbyde - for en sikkerheds skyld - den planlagte olie- og gasproduktion i den nordlige del af Nordsøen og Arktis i de områder, hvor EU har ansvaret. Det kan stadig besluttes.
For det andet vil jeg gerne vide, om De faktisk mener, at EU's regler for olie- og gasproduktion vil beskytte os mod en gentagelse af sådanne katastrofer i områder, hvor vi har ansvaret.
José Manuel Barroso
Efterforskningen af ulykken i USA er stadig i gang, og vi kender derfor endnu ikke årsagerne til den. Det er vigtigt at finde ud af, om årsagerne primært var af teknisk art, eller om de er knyttet til mangler i regelsættet eller i industriens overholdelse af bestemmelserne. Derfor er det for tidligt at fremlægge beviser for, hvad der måske kunne ske i Europa.
Selv om der ikke foregår olieefterforskning under samme ekstreme forhold i Europa som i Den Mexicanske Golf, må vi også overveje muligheden for en ulykke nær vores kyster. Boreteknikkerne minder om hinanden, selv om Nordsøen ikke er nær så dyb.
Kommissionen følger nøje udviklingen. Kommissær Oettinger afholdt allerede i maj et møde med de større olieselskaber, der er aktive i EU's farvande, for at danne sig et præcist billede af situationen i Europa og for at indhente forsikringer fra branchen om de nuværende sikkerhedsniveauer.
Kommissionen arbejder sammen med medlemsstaterne på at sikre, at der findes robuste forebyggelses- og beredskabssystemer til beskyttelse af Europas borgere og miljø.
Rebecca Harms
Hr. formand, hr. formand for Kommissionen! Jeg vil gerne bede Dem om endnu en gang at sige, om De mener, at direktivet om miljøansvar for undersøisk olie- og gasproduktion er tilstrækkeligt. Jeg vil gerne vide, om De mener, at de uensartede og relativt lave øvre grænser for erstatningsansvaret virkelig er, hvad vi har brug for i lyset af katastrofen i Golfen. Jeg vil også gerne vide, om De overvejer akutte forbedringer af tekniske inspektioner på platforme. Mener De virkelig, at miljøet og de klimatiske forhold i Arktis er så imødekommende over for mennesker og teknologi, at vi også der kan indlade os på de risici, der er forbundet med undersøisk olieproduktion? Der er måske ikke lige så dybt som i Den Mexicanske Golf, men forholdene er barske.
José Manuel Barroso
Ja, De har ret. For det første har vi lovgivningen. Vi har bindende nye standarder og krav for offshore boreplatforme og olieproduktionsanlæg i forhold til udstyrets standard, arbejdernes sikkerhed, miljømæssig bæredygtighed, forebyggelse og beredskab. Desuden har medlemsstaterne vedtaget omfattende national lovgivning for at bevare et højt sikkerhedsniveau for offshoreoperationer i Europa.
For det andet står der et varslingssystem klar for at forebygge katastrofer forårsaget af oliespild fra tankskibe eller bore- og produktionsanlæg. Systemet omfatter et sæt værktøjer, der administreres af Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed, og som fokuserer på forebyggelse af og indgriben i tilfælde af forurening.
For det tredje har Fællesskabet en civilbeskyttelsesmekanisme, der kan reagere i enhver større krise. Hvad angår det konkrete punkt, De nævnte om erstatningsansvar, er størstedelen af europæisk lovgivning om sikkerhed og miljø ikke rettet mod bestemte industrier, men vi kan se, at denne lovgivning gælder for alle relevante økonomiske sektorer. EU-lovgivningen udstikker minimumssikkerhedsstandarder, som hver enkelt medlemsstat skal forsøge at leve op til gennem deres egen lovgivning. Det er i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.
Timothy Kirkhope
Hr. formand, hr. formand for Kommissionen! Tillad mig kort at vende tilbage til forbindelserne mellem EU og USA for at sige, hvor meget det glæder mig og min gruppe - og min gruppe er en væsentlig gruppe i denne forbindelse - at høre om fremskridtet i forhold til SWIFT-aftalen, som vi har været meget involveret i.
Jeg vil gerne bede kommissionsformand Barroso fortælle os, hvilke nyttige erfaringer Kommissionen har draget i forbindelse med SWIFT-aftalen, som kan udnyttes til vores fordel, når vi skal behandle de meget vigtige aftaler om passagerlisteoplysninger, der afventer vores opmærksomhed, først med USA, men også med Canada og Australien.
José Manuel Barroso
Det er nok for tidligt at drage alle erfaringerne, for vi er ikke færdige med processen endnu.
Jeg ser meget frem til at fuldføre processen i god harmoni med Parlamentet, for vi kan ikke levere uden Deres støtte. Det er ærlig talt vigtigt.
Der er to grundlæggende spørgsmål her.
Det ene handler om sikkerhed i forhold til grundlæggende rettigheder og databeskyttelse. Det lægger vi vægt på, og vi mener, at denne aftale, som den ser ud nu, tager højde for de bekymringer, Parlamentet gav udtryk for efter sin første afstemning.
Hr. Kirkhope fremhævede også et andet og mere overordnet emne, hvilket jeg takker ham for. Det er vigtigheden af forbindelserne med USA. USA er en af vores vigtigste partnere, om ikke den vigtigste, så jeg mener, at vi også politisk bør forsøge at nå til enighed.
Vicepræsident Biden besøgte os og argumenterede, lad os sige, indtrængende for vigtigheden af de transatlantiske forbindelser, også på dette område. Kommissionen vil ikke anbefale at stemme for, hvis vi ikke er overbevist om, at det er til Europas borgeres fordel. Det vil jeg gerne understrege. Det er også af hensyn til vores sikkerhed. Samtidig ser vi det også gerne som et tegn på vores engagement i et meget vigtigt forhold med vores vigtigste partner.
Timothy Kirkhope
Hr. formand! Det er jeg fuldstændig enig i. Jeg synes, Parlamentets opførsel i denne sag, især i den senere tid, har været et godt demokratisk eksempel for alle. Mit tillægsspørgsmål handler om at dele byrden i forbindelse med terrorbekæmpelse mellem USA og EU. Mener kommissionsformanden, at de aftaler, vi har drøftet, lægger for stor en byrde på USA i modsætning til at lade os overtage eller dele byrden ved at dele ansvaret og ressourcerne i forhold til terrorbekæmpelse?
José Manuel Barroso
Det synes jeg, er et vigtigt spørgsmål. Under vores drøftelser med amerikanerne fortalte de os faktisk, at de er indstillede på at hjælpe os, hvis vi ønsker at etablere et lignende system på europæisk plan. Det er en beslutning, som vi må træffe her i Europa.
Det, vi accepterer med denne aftale, er at stille nogle data til rådighed for de amerikanske myndigheder under strenge betingelser, men vi kunne også overveje, hvad vi kunne gøre bedre selv. Amerikanerne fortalte os, at de er indstillede på at hjælpe os teknisk, for de har investeret mere i området, end vi har. Det er noget, vi kan tage op i fremtiden, for jeg mener, at vi alle må bidrage til kampen mod terrorisme. Det ville være en alvorlig fejltagelse at tro, at kampen mod terrorisme er et amerikansk ansvar, og at vi bare støtter dem. Det er et fælles ansvar at bekæmpe terrorisme og beskytte vores borgere.
Gabriele Zimmer
Hr. formand! I dag vedtog Parlamentet hr. Cashmans betænkning om gennemførelsen af årtusindudviklingsmålene. Et af vores vigtigste budskaber til Kommissionen, til kommissionsformanden, er, at vi naturligvis ønsker at gøre alt, hvad vi kan, for at slå alle EU's ressourcer sammen om at gennemføre årtusindudviklingsmålene senest i 2015.
Men indtil videre har EU og medlemsstaterne ikke levet op til deres forpligtelser. Der mangler i øjeblikket 20 mia. EUR alene i forhold til de tilsagn, der er givet om at gennemføre årtusindudviklingsmålene. Derfor vil jeg gerne vide, hvad kommissionsformanden vil gøre - specifikt i forhold til det kommende rådsmøde - for at minde især medlemsstaterne om deres forpligtelser og for at lægge pres på EU om at fremlægge et klart og endeligt billede ved FN-konferencen til september og ikke tillade medlemsstaterne igen og igen at unddrage sig deres ansvar i lyset af den voksende krise, når 1 mia. mennesker i øjeblikket lever i fattigdom og sult.
José Manuel Barroso
Jeg er fuldstændig enig i den bekymring, De giver udtryk for med Deres spørgsmål. Faktisk er der nu på grund af de budgetmæssige begrænsninger i visse medlemsstater fare for, at nogle tilsagn ikke vil blive opfyldt.
For nogle dage siden mødtes Kommissionen med Kommissionen for Den Afrikanske Union i Addis Abeba, og et af de spørgsmål, der blev taget op af vores partnere i Afrika, var, at de nogle gange føler, at tilsagn ikke bliver opfyldt. Så det er et spørgsmål om troværdighed og ansvarlighed, også for vores part.
Så Kommissionen vil bestemt forfægte, at vi bør overholde vores tilsagn. F.eks. tilsagnene i forhold til hurtig startfinansiering af kampen mod klimaforandringerne. Jeg har tænkt mig at deltage i mødet på højt niveau i New York. Netop i dag modtog jeg et brev fra generalsekretær Ban Ki-moon, hvori han fremhæver vigtigheden af denne dagsorden, og vi deler fuldt ud hans bekymringer.
Jeg vil tage spørgsmålet op, ikke kun i Det Europæiske Råd denne uge, men også ved sammenkomsterne i forbindelse med G20- og G8-møderne den kommende uge i Canada. Så vi er fortsat stærkt engagerede i det.
Jeg deltog i G8-mødet i Gleneagles for flere år siden, og faktisk har de mest udviklede lande endnu ikke opfyldt alle deres tilsagn.
Gabriele Zimmer
Hr. formand! Jeg tvivler slet ikke på, at Kommissionen i de mellemliggende år gentagne gange har fundet på initiativer, der netop vedrører disse udviklingspolitiske opgaver. For mig er spørgsmålet, hvad der er blevet gjort i Kommissionen for at skabe de strukturer, ressourcer og forhold, der gør det muligt f.eks. at gennemføre den tolvpunktsplan, som Kommissionen og især kommissær Piebalgs har udarbejdet. Med andre ord, hvad foretager Kommissionen sig selv for at skabe forudsætningerne for sammenhæng i politikken? Hvorfor spiller alvorlige spørgsmål som kampen for at gennemføre årtusindudviklingsmålene f.eks. ingen rolle i EU 2020-strategien?
José Manuel Barroso
Kommissionen gør sin del gennem Fællesskabets budget. Faktisk har vi ved flere lejligheder foreslået medlemsstaterne yderligere midler. Jeg kan f.eks. huske, at jeg ved G8-mødet i Japan foreslog yderligere 1 mia. EUR til udvikling af landdistrikter i Afrika og udviklingslande andre steder i verden, som skulle tages fra ubrugte midler.
Hvis vi skal opfylde alle vores tilsagn, skal størstedelen komme fra de nationale budgetter. I den nuværende ramme med det nuværende finansielle overslag kan vi ikke være meget mere fleksible. Så det er, hvad vi foretager os - vi taler med vores medlemsstater, så vi rent faktisk kan opfylde vores tidligere tilsagn.
Niki Tzavela
Hr. formand! I lyset af rådsmødet på torsdag vil jeg fortsætte med et spørgsmål om vækst. Der må primært gribes ind over for den aktuelle økonomiske krise og den truende alvorlige recession i Europa ved at forøge investeringerne. Derfor er det et grundlæggende anliggende at beskytte finansieringsressourcerne.
Derfor vil jeg gerne spørge, om kommissionsformanden som den politiske leder af økonomisk udvikling i Europa og af Kommissionen som institution overvejer at undersøge muligheden for at udstede europæiske obligationer for at finansiere større europæiske udviklingsinvesteringer såsom paneuropæiske motorveje, europæisk forskning i klimaforandringerne, e-sundhed, et paneuropæisk navigationssystem eller større investeringer i energi såsom LNG-terminaler i Euro-Middelhavsområdet, med andre ord større paneuropæiske investeringsprojekter, der skal finansieres ved at udstede obligationer?
José Manuel Barroso
Vi håber, disse spørgsmål bliver taget op i forbindelse med det næste finansielle overslag. Allerede i EU 2020 prioriterer vi alt, der har med disse sammenkoblinger at gøre, i forhold til fremtidig finansiering på europæisk plan, det være sig energi, transport eller andre former for immaterielle forbindelser, f.eks. den digitale dagsorden.
Dette er i høj grad en af de sektorer, hvor vi mener, der findes merværdi, hvor en euro, der gives ud på europæisk plan, giver større mening end en, der gives ud på nationalt plan, fordi der er europæisk begrundelse for denne form for investering.
Hvordan det skal finansieres, skal naturligvis drøftes med medlemsstaterne. Dette er et meget vanskeligt tidspunkt at diskutere budgetter med vores medlemsstater på, men vi mener, at vi kan argumentere kraftigt for stærkere sammenkoblinger på europæisk plan.
Niki Tzavela
Hr. formand! Jeg synes ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål. Mener De, at vi kan gøre noget ved risikoen for en recession med øjeblikkelig, paneuropæisk, koordineret handling ved at udstede europæiske obligationer?
De må ikke glemme, at vi skal håndtere et enormt konkurrencepræget globalt marked i Indien, Kina og USA. Vil Europa reagere med store investeringer i paneuropæisk målestok? Vil euroobligationer spille en rolle som finansiering af disse investeringer? Hvad har De tænkt Dem?
José Manuel Barroso
Ærlig talt tror jeg ikke, alle medlemsstater er åbne over for euroobligationer til denne form for forbrug. For nylig vedtog vi et meget vigtigt og ambitiøst program i form af en mekanisme eller facilitet til at hjælpe lande med gældsproblemer. Det er faktisk en form for obligation, som medlemsstaterne bringer ud på de finansielle markeder, så jeg tror, det vil blive yderst vanskeligt nu at nå til enighed med medlemsstaterne om euroobligationsprincippet til denne type projekter. Ikke desto mindre tror jeg, at der er mulighed for at bruge andre mekanismer. I mit program talte jeg f.eks. om at indgå nogle offentlig-private partnerskaber. Jeg talte om at inddrage Den Europæiske Investeringsbank bedre. Vi ser meget åbent på alle mulighederne for at finansiere disse meget vigtige projekter. Men hvis De vil høre min oprigtige holdning, så er den, at det ville være vanskeligt om ikke umuligt at få euroobligationer nu til netop dette formål.
Diane Dodds
- (EN) Hr. formand, hr. Barroso! De har støttet Nordirland og de vigtige fremskridt, der er sket i forhold til at skabe en stabil og fredelig fremtid for vores folk. I Deres taskforce-rapport antydede De Deres og Kommissionens støtte til den lokale decentrale administration og det arbejde, den udfører i forhold til at sikre en fredelig og fremgangsrig fremtid for det nordirske folk.
I denne tid præget af økonomisk uro er den nordirske fødevareindustri en af de vigtigste sektorer i økonomien. Dette meget vigtige arbejde kunne komme til at lide under de foreslåede bøder for påståede overtrædelser af enkeltbetalingsordningen, som Kommissionens revisorer har konstateret.
Er De enig i, at den foreslåede sanktion mod det nordirske ministerium for landbrug og udvikling af landdistrikterne for overtrædelser af enkeltbetalingsordningen mellem 2004 og 2006 er ude af proportion med den faktiske risiko for ordningen? Vil De og Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter tage forslaget om et fast nedslag på 5 % op til fornyet overvejelse i betragtning af, at det nordirske ministerium har taget afhjælpende skridt til at sikre, at systemerne er nøjagtige, og af, at penge allerede er blevet inddrevet i forhold til de oprindelige krav?
José Manuel Barroso
Tak for bemærkningerne om Kommissionens støtte til Nordirland. Vi glæder os ganske rigtigt meget over og støtter udviklingen i Nordirland. Kommissionen har gjort en stor indsats i denne proces. Jeg kan også huske mit besøg i Nordirland, og det vil jeg fortsat gøre.
Jeg er opmærksom på den sag, De nævner vedrørende enkeltbetalingsordningen. Kommissær Cioloş har redegjort for vores standpunkt i sagen, men lad mig sige helt klart, at proceduren for regnskabsafslutning er administrativ. Den berørte medlemsstat får rigelig lejlighed til at udtrykke sin holdning, men processens uafhængighed er meget vigtig.
Kommissionen har ingen indflydelse på korrektionens størrelse, som følger faste principper for at sikre lige behandling af alle medlemsstater. Jeg er sikker på, at alle her i Parlamentet er enige om behovet for fuldt ud at respektere vores bestemmelser, hvad angår regnskabspligt. Det er helt afgørende. Så sent som i går havde jeg et meget interessant møde, der varede flere timer, med Kommissionen og Revisionsretten, og jeg må sige, at samtidig med at vi i høj grad støtter Nordirland, må vi nøje respektere alle reglerne for regnskabspligt.
Diane Dodds
- (EN) Hr. formand! Jeg har et enkelt tillægsspørgsmål i denne forbindelse.
Der er en vis bekymring i Nordirland for, at den faktiske størrelse på nedslaget er blevet pålagt baseret på ganske få, sporadiske inspektioner.
Jeg ville være taknemmelig, hvis kommissionsformanden vil sikre, at Kommissionen iværksætter en grundig evaluering af de eksisterende procedurer for at sikre, at ordningen administreres ordentligt.
José Manuel Barroso
Jeg kan naturligvis på Kommissionens vegne fuldt ud garantere, at vi vil forsøge at sikre, at ordningen bliver ordentligt administreret.
Men lad mig gentage, at proceduren for regnskabsafslutning er en initiativprocedure, som omfatter flere skridt for at sikre medlemsstatens ret til at forsvare sig og mulighed for mægling via et uafhængigt organ. Og nu må vi give os i kast med det på en seriøst og objektiv måde.
Corien Wortmann-Kool
- (NL) Hr. formand! Kommissionsformand Barroso har netop fremsat en klar udtalelse. Kommissionen er Europas økonomiske regering. Men i en periode, hvor vi forsøger at styrke den økonomiske styring, har vi brug for mere fællesskabsretligt samarbejde. Vi må stå side om side med Dem, men i kredsen omkring Rådet florerer der idéer om at gå i retning af mellemstatsligt samarbejde, også i forhold til stabilitets- og vækstpagten.
Hvilke afgørende elementer i forhold til taskforcen og dens resultater mener De, skal medtages i disse konklusioner for at opnå stærkere økonomisk styring og en stærkere stabilitets- og vækstpagt ved hjælp af det fællesskabsretlige samarbejde? Kunne De anføre nogle af disse elementer nærmere? Det ville også være særdeles nyttigt i forhold til den offentlige debat.
José Manuel Barroso
Taskforcen blev oprettet specifikt i forbindelse med at støtte Grækenland, og som De ved, deltager Kommissionen på en helt igennem konstruktiv og loyal måde i taskforcen. Faktisk blev taskforcen oprettet af formanden for Det Europæiske Råd i samarbejde med Kommissionen. Kommissionen deltager i taskforcen, og jeg er tilfreds med den måde, som arbejdet i taskforcen skrider frem på. Der er ved at danne sig en konsensus om skridt hen imod økonomisk koordinering i Europa, og de fleste af de skridt er helt i tråd med forslagene i vores meddelelse af 12. maj. Så jeg vil gerne sige, at denne taskforce udfører en vigtig opgave, for den har behandlet vigtige spørgsmål som gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og det europæiske halvår. Jeg ser frem til rapporten fra formanden for Det Europæiske Råd til Det Europæiske Råd på torsdag. Kommissionen vil naturligvis ikke give afkald på sin initiativret og vil fremlægge yderligere forslag, som også vil være baseret på den konsensus, der er ved at danne sig i taskforcen.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
- (PL) Hr. formand! Vi ved, hvor vanskelig den økonomiske situation er for nogle medlemsstater, og hvordan det påvirker indbyggernes følelser, ikke kun i disse lande, og de enkelte regerings beslutninger.
For nylig talte hr. Barroso om nødvendigheden af at forsvare EU's enhed og af at bevare EU's integration inden for en ramme bestående af 27 medlemsstater. Jeg vil gerne spørge hr. Barroso om og finde ud af, hvordan De har tænkt Dem at forsvare dette mål i en situation, hvor presset for at finde på nye metoder vokser, f.eks. idéen om at etablere et europæisk økonomisk kontor, som skulle føre til tættere økonomisk koordinering i euroområdet. Hvilke garantier kan De give os for, at lande, som under betydelige anstrengelser er ved at bygge bro over udviklingskløften, ikke vil blive henvist til EU's anden division?
José Manuel Barroso
For det første har jeg flere gange udtalt her i Parlamentet og ved andre lejligheder, at vi er imod enhver form for konkurrence mellem eller parallel opdeling af EU's institutioner.
Vi har én union, EU, med vores institutioner, med de 27 medlemsstater i dag, og vi respekterer naturligvis fuldt ud traktaterne.
Vi kan godt gøre mere for økonomisk koordinering og sammenhæng inden for den nuværende ramme. For vi har traktatens artikel 121, hvoraf det tydeligt fremgår, at medlemsstaternes økonomiske politik er et spørgsmål af fælles interesse. Det, en medlemsstat gør, har følger for de andre medlemsstater. Artikel 121 er en implicit opfordring til koordinering mellem medlemsstaterne. Vi har artikel 126, som specifikt omhandler budgetpolitik, og artikel 136 giver Kommissionen ret til at tage initiativer til at styrke koordineringen, også i euroområdet, men inden for den generelle fællesskabsramme.
Det er vigtigt at forstå. Vi kan fremsætte forslag for euroområdet, men altid inden for EU's ramme og uden at have euroområdet som noget adskilt fra resten af EU. Det mener jeg, er afgørende vigtigt for EU's succes, eftersom det er en union baseret på solidaritetsprincippet.
Sergio Gaetano Cofferati
- (IT) Hr. formand! Min holdning til Kommissionens og selve taskforcens arbejde gennem de sidste par måneder er faktisk ret forskellig fra kommissionsformand Barrosos.
Jeg har en tydelig fornemmelse af - og jeg håber, kommissionsformanden kan påvise, at jeg tager fejl - at tanken om en genopretningsproces og om de nødvendige spareforanstaltninger, som jeg også mener, er afgørende, helt tydeligt har vundet terræn, også i medierne, men at tanken om vækst og udvikling på den anden side er blevet svækket betydelig. Stabilitets- og vækstpagten er i fare for kun at blive en stabilitetspagt, hvis ikke i forhold til dens formål, så i det mindste i forhold til de bekendtgjorte tiltag.
Jeg mener i stedet, det er afgørende at gennemføre foranstaltninger, der kan støtte væksten, først og fremmest oprettelsen af euroobligationer. Jeg vil bede Dem fortælle, om bekymringen for væksten virkelig er en grundlæggende bekymring i taskforcen, men i endnu højere grad om det er en grundlæggende bekymring i Kommissionen.
José Manuel Barroso
Taskforcen havde med økonomisk styring at gøre, og da jeg udtrykte min generelle tilfredshed med det hidtidige arbejde, var det dét, jeg mente. Naturligvis er vækst nu et separat spørgsmål. Vækst er den vigtigste faktor for EU's økonomi. Uden vækst kan vi ikke give vores borgere, hvad de forventer. Vi vil ikke kunne opretholde vores sociale markedsøkonomi. Vores borgere vil ikke kunne frigive deres fulde potentiale.
Det er præcis målet med EU 2020 - vækst, vækst og atter vækst. Og ikke bare en hvilken som helst form for vækst, men intelligent vækst, bæredygtig vækst og inklusiv vækst. Vi mener naturligvis, at for at opnå vækst, skal vi have tillid, og medmindre tilliden vender tilbage til Europas finansmarkeder, vil vi ikke være i stand til at opnå større vækst og genoprette vækstpotentialet fra før krisen. Derfor er finanspolitisk konsolidering og reformer så vigtige, ikke som et mål i sig selv, men som et middel til at opnå større vækst for at forøge Europas vækstpotentiale.
Syed Kamall
- (EN) Hr. formand! Jeg tror, vi alle er enige om behovet for sund økonomisk styring. Men lad os være ærlige om, hvad der foregår. Vi har set, hvordan stabilitets- og vækstpagten åbenlyst er blevet trodset, og hvordan man har givet sig af med det, man måske lidt eufemistisk kunne kalde aktiviteter uden for balancen og finansieringsteknik.
Jeg er da sikker på, at vi alle kan blive enige om, at EU's medlemsstater skal overholde principperne for sund pengepolitik, finanspolitisk ansvarlighed og hæderlig regnskabsførelse, men betragter kommissionsformanden dette som en lejlighed for EU til at skaffe sig beføjelser over medlemsstaternes budgetter, eller vil De tackle det reelle problem med lande, der har benyttet kreativ bogføring og oparbejdet enorme budgetunderskud, i stedet for at fokusere på at styrke Deres beføjelser over medlemsstaternes budgetter?
José Manuel Barroso
Jeg betragter ærlig talt ikke denne sag som et spørgsmål om at slås om kompetencer eller tilrane sig beføjelser. Det er ikke det, der er problemet. Det, vi står med, og det er tydeligt - traktatens artikel 120 - er en situation, hvor en medlemsstats økonomiske politik ikke kun er et spørgsmål af national interesse. Under krisen har vi set, at beslutninger truffet i ét land har en meget direkte afsmittende virkning på de andre lande. Så det giver mening, at medlemsstaterne, når de udarbejder deres budgetter, f.eks. også ved, hvad andre foretager sig, for de andres beslutninger vil påvirke deres egne beslutninger.
Vi har overhovedet intet ønske om - og det vil jeg gerne gøre helt klart - at blande os i de nationale parlamentets suveræne beføjelser. Det er meget vigtigt, at det bliver respekteret, men det giver mening, at vi skal kende de andre økonomiers overordnede hensigter, når vi diskuterer Europas økonomiske politik - og vi har set, hvor afhængige vi er af hinanden. Det er dét, det handler om. Hvad er merværdien ved at være sammen? Det er den fornuftige røde tråd, som Kommissionen foreslår, og vi mener, at der er ved at danne sig en konsensus i overensstemmelse hermed.
Enikő Győri
(HU) Hr. formand! Den igangværende krise har gjort det klart, at der ikke er nogen tid at spilde for EU. Der er behov for øjeblikkelig handling i forhold til den økonomiske politik. Vi må handle samlet på de tre områder økonomisk styring, langsigtet vækststrategi og reformen af de finansielle tjenesteydelser. Desuden må det ske på en sådan måde, at vi ikke glemmer at integrere de gennemprøvede fælles politikker som f.eks. den fælles landbrugspolitik eller samhørighedspolitikken, for Europa vil næppe få succes i verden, hvis det mangler intern samhørighed og sikker fødevareproduktion.
Derfor spørger jeg kommissionsformanden, om han går ind for at harmonisere EU 2020-strategien med de eksisterende fælles politikker. Jeg vil gerne spørge Dem, vogteren af det fællesskabsretlige samarbejde, hvilket er noget, jeg virkelig respekterer Dem for, om De i de tre førnævnte EU-politikområder ønsker at bevare princippet om, at der kun må gennemføres ændringer, hvis EU betragtes som en helhed, og interesserne hos medlemsstater, der ikke er en del af euroområdet, tages i betragtning for derved at sikre, at EU's indre samhørighed ikke påvirkes?
José Manuel Barroso
De har fuldstændig ret, når De understreger det, jeg har kaldt den holistiske tilgang til økonomisk politik. Det er en fejltagelse, og det tror jeg, at medlemsstaterne udmærket er klar over.
Når vi taler om økonomisk politik i Europa for blot at tænke på stabilitets- og vækstpagten eller reformen af finansielle tjenesteydelser, handler det alt sammen om vækst. For at få bæredygtig vækst må vi naturligvis have sund økonomisk styring i Europa, vi må respektere stabilitets- og vækstpagten, og vi behøver den troværdighed, der følger af sunde offentlige finanser, men vi behøver også et nyt lovmæssigt tilsyn af finansmarkederne, og vi må investere i vores vækstpotentiale. Det er præcis, hvad EU 2020 handler om. Det handler om reform. Og det er derfor, jeg insisterer på, at vi har brug for finanspolitisk konsolidering og en strukturreform.
Og vi er naturligvis nødt til at forfølge de økonomiske politikker, der er så vigtige for os i Europa, nemlig i forhold til økonomisk og social samhørighed - ikke kun for 16 - eller 17, for jeg håber, at Estland vil blive medlem af euroområdet meget snart - men for alle 27 medlemsstater.
Franz Obermayr
(DE) Hr. formand, hr. Barroso! Herman van Rompuy, Rådets formand, ønsker at bruge taskforcen til hurtigt at skabe nye regler for euroen for at manøvrere EU ud af den aktuelle eurokrise.
Kommissionens formand har allerede nævnt artikel 121 adskillige gange. Han taler med rette om gensidig afhængighed og om den omstændighed, at den økonomiske politik naturligvis ikke blot vedrører den enkelte medlemsstat. Mit spørgsmål til hr. Barroso er følgende. I hvilken udstrækning forbereder taskforcen mulige sanktioner mod lande, der gentagne gange overtræder budgetkravene? Forestiller Kommissionen sig, at den eventuelt kan tilbageholde EU-støtte eller midler fra strukturfondene? Hvad mener Kommissionen om tanken om en midlertidig fratagelse af stemmerettigheder som en mulig sanktion? Hvordan forholder Kommissionen sig til kravene om en ensartet insolvensbestemmelse for insolvente medlemsstater?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Der er blevet rejst mange spørgsmål. For det første undersøger vi i taskforcen og i Kommissionen - som det allerede fremgik af en meddelelse af 12. maj - muligheden for at styrke stabilitets- og vækstpagten, herunder udvidelse af rækken af incitamenter til at overholde kravene, som jeg foretrækker at kalde det.
Jeg mener, det giver mening at havde disse incitamenter til at overholde kravene - nogle mennesker taler om sanktioner - fordi vi har behov for, at disse instrumenter er troværdige, så vi kan sikre, at stabilitets- og vækstpagten overholdes. Som vi har set, var problemet, at nogle medlemsstater ikke respekterede den traktat, de selv havde vedtaget og ratificeret.
Hvordan kan vi gøre dette? Vi ønsker at gøre det på en retfærdig måde, ikke blot ved at straffe de lande, der indgår i Samhørighedsfonden. Derfor undersøger vi, hvordan vi kan gennemføre disse incitamenter til at overholde kravene, uanset om der er tale om samhørighedslande eller ej. Disse incitamenter til at overholde kravene kan styrkes på mange måder f.eks. mere opstrøms, herunder ved at anvende dem i den præventive del af pagten eller mere konsekvent f.eks. med en større automatik. Vi ser på mange muligheder, og Kommissionen vil fremsætte lovgivningsforslag herom.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Hr. formand, hr. Barroso! Jeg vil gerne høre noget om arbejdsløsheden, når der redegøres for målene for taskforcen om økonomisk styring, for strategien er talrige gange blevet betegnet som en strategi for intelligent, bæredygtig og integrerende vækst.
Desuden bør den først og fremmest være integrerende for de over 20 mio. europæere, som føler sig udstødt, fordi de er blevet udelukket fra arbejdsmarkedet af den brutale krise. Der er over 20 mio. arbejdsløse, som ønsker tydeliggørelse, når vi fortæller dem, at økonomisk styring, stabilitet og tilsyn - pakken om økonomisk og finansielt tilsyn - vil blive afspejlet i en strategi, der direkte sigter mod at få alle disse mennesker, som er blevet personligt berørt af krisen, tilbage i arbejde med ambitioner om øget produktivitet og dermed konkurrenceevne.
Jeg vil navnlig gerne høre, hvordan det vil blive afspejlet i deltagelsen af de EU-medlemsstater, som vil blive inddraget i denne mulighed, som ikke må bortødes, og som skal være relevant for udformningen af nye regler for global økonomisk styring på det kommende G20-topmøde i Toronto.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Jeg mener, at det, hr. López Aguilar sagde, er noget helt centralt. Vi må indtage en holistisk holdning til alt dette. Vi kan ikke blot se på bestemte regler for styring i tilknytning til stabilitets- og vækstpagten. Vi må også se på, hvad vi kan gøre for væksten i Europa, særlig for at sikre, at væksten er bæredygtig og integrerende.
Vi har ved talrige lejligheder sagt, at vi ikke ønsker, at de svageste skal bære omkostningerne ved denne omlægning, denne tilpasning. De var ikke skyld i krisen. Derfor mener vi, at ofrene skal fordeles bedre, som hr. López Aguilar sagde, og der skal være en ekstern dimension. Derfor tager vi til G20-topmødet fast besluttede på at foreslå mekanismer for den finansielle sektors fordel af reaktionen på krisen, samtidig med at vi søger at styrke en fælles europæisk holdning på verdensscenen, særlig inden for G20.
Petru Constantin Luhan
(RO) Hr. formand! Europa 2020-strategien, en ny europæisk strategi til fremme af beskæftigelse og økonomisk vækst, hvis vigtigste mål, der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 25.-26. marts 2010, også omfatter mål i tilknytning til forbedring af betingelserne for forskning og udvikling, særlig så de offentlige og de private investeringer i denne sektor til sammen kan nå op på 3 % af BNP. Det nævnes også, at Kommissionen vil fastsætte en indikator, der skal afspejle forskningen, udviklingen og innovationen.
Mit spørgsmål er følgende.
Hvilken metode vil der blive anvendt ved fastsættelsen af denne indikator, og er der allerede fastlagt en høringsplan herfor?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Taleren har ret. Vi har nævnt 3 %, men vi har ikke blot nævnt forskning og udvikling, men også begrebet innovation, da dette ikke blot er et spørgsmål om grundforskning, men også om, hvordan forskning omsættes til økonomisk aktivitet. Hvad kan forskningen gøre for at skabe større vækst og mere beskæftigelse? Som bekendt findes der ikke en veletableret indikator for innovation, som er et teknisk spørgsmål, der deler eksperterne.
Jeg har f.eks. personligt drøftet dette med OECD. OECD's generalsekretær og nogle af hans eksperter kom for nylig til Bruxelles, og vi samarbejder med dem og andre om en indikator for innovation, der kan opnås enighed om i det akademiske samfund og blandt de politiske beslutningstagere. Det er det, vi gør, og vi ønsker helt klart at gøre det i en åben høring, så vi hilser bidrag som dette velkommen. Det er et yderst teknisk spørgsmål, men jeg mener, det er afgørende vigtigt, at vi udvikler bedre indikatorer for innovation.
Ilda Figueiredo
(PT) Hr. formand! Vi ved, at forværringen af den økonomiske og sociale situation er et spørgsmål, der optager mange EU-medlemsstater. Den økonomiske vækst er forsat meget svag, og den er ikke tilstrækkelig til at nedbringe arbejdsløsheden og skabe de job, som EU har behov for.
De foranstaltninger, der træffes, særlig stramme økonomiske politikker af hensyn til overholdelse af stabilitetspagten og dens kriterier, er imidlertid ikke blot i strid med behovet for jobskabelse og økonomisk vækst, de øger også ulighed og fattigdom. I selve det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom oplever vi således en situation, hvor udstødelse, fattigdom og arbejdsløshed er stigende.
Så hr. kommissionsformand, er der ikke et presserende behov for i disse makroøkonomiske politikker at prioritere social bæredygtighed frem for fortsat at insistere på finansiel bæredygtighed, som underminerer selve den sociale bæredygtighed? Mener formanden ikke, at tiden er inde til at revidere stabilitets- og vækstpagten og dens irrationelle kriterier og til at prioritere beskæftigelse og kampen for social integration?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Jeg mener ikke, vi kan opnå social bæredygtighed uden finansiel bæredygtighed. Uden finansiel bæredygtighed er der ingen tillid. Uden tillid er der ingen investeringer. Uden investeringer er der ingen job. Derfor bør man ikke se modstrid mellem stabile og sunde makroøkonomiske politikker og bekymring for fattigdom og de mest sårbare.
I tilknytning til fattigdom har vi selv gjort bekæmpelse af fattigdom og kampen for social integration til et af målene i 2020-strategien sammen med nogle konkrete mål, og jeg er enig i, at der i øjeblikket er en større risiko for fattigdom i vores samfund. Vi ser nye fattigdomsfænomener, som er yderst foruroligende. Derfor må regeringerne undersøge, hvordan de kan reagere på dette spørgsmål som en del af deres prioriteter, men løsningen - og jeg vil gerne gentage dette - kan ikke findes i manglende budgetdisciplin, for hvis dette er løsningen, vil vi sandsynligvis opleve, at situationen forværres i nogle lande og dermed situationen for de mest sårbare grupper i disse lande.
John Bufton
(EN) Hr. formand! Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvem der reelt drager fordel af redningsplanen for Grækenland? Er det det græske folk eller Grækenlands rigeste private bankmand, Spiro Latsis, som ejer 40 % af aktierne i den største bank i Grækenland, Eurobank EFG-koncernen?
Kunne kommissionsformandens venskab med hr. Latsis eventuelt være en interessekonflikt?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Den pakke, som de græske og de europæiske institutioner har fremlagt, er til gavn for det græske folk og den europæiske økonomi generelt. Hvis dette ikke var tilfældet, ville den ikke være blevet godkendt af de 27 medlemsstater. Med hensyn til den insinuation, De har fremsat, mener jeg virkelig ikke, at den fortjener nogen form for svar.
Georgios Papanikolaou
(EL) Hr. formand! Det ser ud til, at den tyske og den franske regering er enige om, at EU ikke har behov for nye institutioner. Det var i det mindste det, fru Merkel og hr. Sarkozy tilsyneladende sagde i sidste uge. Det ser dog ud til - som vi allerede har hørt - at vi går i retning af en ny ændring af stabilitetspagten, hvor de medlemsstater, der ikke anvender disciplinen inden for den finansielle sektor, vil blive pålagt sanktioner såsom fratagelse af stemmerettigheder.
Mit spørgsmål er ganske enkelt. Mener Kommissionens formand, at problemet med styring i Europa kan løses gennem og begrænses til spørgsmål om disciplin i form af finansiel tilpasning? Eller vil vi midt i krisen med det monetære redskab på fællesskabsplan og det finansielle redskab på nationalt plan ende i en blindgyde?
Som vi gentagne gange har understreget, findes der problemer. Så sent som i går nedjusterede Moodys Grækenland kreditvurdering uden nogen grund. Vil den våbenhvile, Kommissionens formand nævnte, medføre specifikke, mærkbare resultater for fremtiden?
José Manuel Barroso
Hr. formand! De europæiske institutioner vil sammen med medlemsstaterne gøre deres bedste for at nå frem til noget mere troværdigt med hensyn til gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten.
Det er helt indlysende, at der var problemer med visse medlemsstaters gennemførelse og manglende overholdelse af de regler, som de selv havde vedtaget.
I henhold til de aktuelle traktater findes der allerede nu visse begrænsninger og endog sanktioner, uden at der er behov for reformer.
I fremtiden ønsker vi, at disse skal gennemføres på en objektiv måde. Vi ser på, hvordan vi kan forbedre pagtens troværdighed på en retfærdig måde, så foranstaltningerne kan gennemføres objektivt uafhængigt af landets status som en af de rigeste eller en af de fattigste medlemsstater. Jeg mener, at det er i vores alle sammens interesse at nå frem til en troværdig gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten.
Formanden
Hermed er spørgetiden til formanden for Kommissionen afsluttet.
