Visa til borgere fra Belarus og Ukraine (forhandling)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er redegørelse fra Kommissionen om visa til borgere fra Belarus og Ukraine.
Jacques Barrot
næstformand i Kommissionen. - (FR) Hr. formand, mine damer og herrer! Tak for Deres spørgsmål vedrørende de europæiske visumregler, der gælder for Ukraine og Belarus.
Med hensyn til Ukraine er tilbagetagelsesaftalen og aftalen om lettelse af udstedelsen af visa, der trådte i kraft i begyndelsen af 2008, for det første en vigtig milepæl i forbindelserne mellem EU og Ukraine. De vil på den ene side fremme den mellemfolkelige kontakt, hvilket vil medvirke til at øge den gensidige forståelse og styrke forbindelserne på alle områder, og de vil desuden forpligte begge parter, EU og Ukraine, til at samarbejde tæt omkring bekæmpelsen af ulovlig indvandring.
Den første prioritet er at sikre en hurtig, operationel og harmoniseret gennemførelse af aftalen om lettelse af udstedelsen af visa til ukrainske statsborgere. For at sikre en korrekt og ensartet anvendelse af denne aftale er der blevet udarbejdet et udkast til retningslinjer, der er blevet godkendt af medlemsstaterne og de ukrainske myndigheder. Disse retningslinjer forventes færdiggjort og vedtaget i den nærmeste fremtid af det blandede udvalg, der er blevet nedsat i medfør af aftalen.
Som angivet i præamblen til aftalen mellem EU og Ukraine om lettelse af udstedelsen af visa er indførelsen af en visumfri rejseordning for ukrainske statsborgere et langsigtet forehavende. Indførelsen af en sådan ordning er først og fremmest betinget af en tilfredsstillende gennemførelse af tilbagetagelsesaftalen og aftalen om lettelse af udstedelsen af visa.
Jeg vil gerne understrege, at udvidelsen af Schengenområdet på ingen måde berører ordningerne for udøvelse af kontrol ved grænserne mellem Ukraine og de medlemsstater, der blev optaget i Schengenområdet den 21. december 2007. Disse medlemsstater har anvendt Schengenreglerne om kontrol ved de ydre grænser siden deres tiltrædelse, og siden september 2007 anvender de også Schengeninformationssystemet - SIS - i forbindelse med personkontrol.
For at gøre det nemmere for ukrainske statsborgere bosat i grænseområdet at rejse er der imidlertid blevet indgået aftaler om mindre grænsetrafik mellem Ungarn og Ukraine og mellem Ukraine og Polen. Kommissionen har desuden anmodet om, at aftalen mellem Ukraine og Ungarn såvel som aftalen mellem Ukraine og Polen ændres, hvad angår fastlæggelse af grænseområdet, for at bringe aftalerne i overensstemmelse med fællesskabsregler. Jeg har ikke andet at tilføje vedrørende reglerne for indrejse for ukrainske statsborgere bosat i grænseområdet.
Med hensyn til visum er situationen imidlertid en anden. De medlemsstater, der endnu ikke anvendte Schengenreglerne fuldt ud før den 21. december 2007, var ikke bundet af Schengenreglerne om visumgebyrer. Disse medlemsstater kunne således undlade at beregne dette gebyr for alle ukrainske statsborgere. Det er imidlertid ikke længere muligt. Ukrainske visumansøgere opkræves imidlertid ikke det almindelige visumgebyr på 60 euro. Som angivet i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Ukraine, der trådte i kraft den 1. januar 2008, udgør gebyret for behandling af ukrainske statsborgeres visumansøgninger fortsat 35 euro. Ifølge aftalen fritages brede kategorier af ukrainske visumansøgere fra visumgebyret, hvilket betyder, at over 50 % - jeg gentager - over 50 % af ukrainske statsborgere, der ønsker at rejse til Schengenlande, ikke skal betale noget gebyr.
Nu vil jeg gerne vende tilbage til Belarus. I sin meddelelse om styrkelse af EU's naboskabspolitik af 4. december 2006 understregede Kommissionen betydningen af at lette udstedelsen af visa for forbindelserne med lande, der er omfattet af naboskabspolitikken. Kommissionen understregede på ny, at EU er villig til at udvikle handlingsplaner med nabolande og til at indgå forhandlinger med disse lande om en lettelse af udstedelsen af visa og tilladelse til tilbagetagelse.
Belarus er et af de lande, der er omfattet af naboskabspolitikken, men det skal bemærkes, at der endnu ikke er blevet udarbejdet en handlingsplan for Ukraine på grund af den generelle politiske situation i landet. Dette er baggrunden for, at der for indeværende ikke er nogen planer om at indlede drøftelser om en mulig lettelse af udstedelsen af visa og om tilbagetagelse med Belarus.
Jeg vil imidlertid gerne understrege, at en række personkategorier, f.eks. børn under seks år, studerende og forskere, ikke skal betale noget visumgebyr ifølge de eksisterende regler om udstedelse af visa til kortvarige ophold. I henhold til de gældende regler kan medlemsstaterne desuden til enhver tid annullere eller mindske visumgebyret i begrundede individuelle tilfælde, f.eks. af humanitære årsager, for at beskytte kulturelle interesser eller af udenrigspolitiske årsager.
Nabomedlemsstaterne - navnlig Polen, Letland og Litauen - har desuden til enhver tid mulighed for at indgå aftaler om mindre grænsetrafik med Belarus. Sådanne aftaler ville lette grænsepassagen og bevægeligheden for indbyggere i grænseområder mellem Belarus og dets nabolande og samtidig fremme kontakten mellem lokalsamfund. Indbyggere i grænseområder med en særlig tilladelse med henblik på mindre grænsetrafik ville blive fritaget for kravet om visum. Polen og Belarus har allerede indledt forhandlinger om en sådan aftale.
Dette var mine sidste ord, hvor jeg med udgangspunkt i Deres relevante spørgsmål har orienteret Dem om den seneste udvikling på dette område.
Urszula Gacek
for PPE-DE-Gruppen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke kommissæren, der er kommet her i dag for at redegøre for Kommission aktuelle holdning på visumområdet i forbindelse med Ukraine og Belarus. For en måned siden besøgte en delegation med deltagelse af repræsentanter for de fleste midtsøgende oppositionsgrupper i Belarus Strasbourg på invitation fra PPE-DE-Gruppen for at drøfte udviklingen af den politiske situation i landet. Under dette besøg bed kollegerne måske mærke i deres anmodninger til Parlamentet om at støtte deres bestræbelser på at få mindsket de nuværende visumgebyrer, der rent faktisk er uoverkommelige for de fleste belarussiske borgere.
Hvis vi virkelig ønsker at tilskynde Belarus til at tilnærme sig EU fremover - hvilket vi virkelig håber, at de vil - er vores stærkeste argumenter de argumenter, som de belarussiske borgere kan se med deres egne øjne. På grund af det regime, som de lever i, er det meget vanskeligt for dem at få en virkelig forståelse for, hvad der egentlig ligger i frihed og demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet. Det er vanskeligt at fremme et civilsamfund. Det er vanskeligt at vise dem, at Europa er åbent og venligt og støtter deres udvikling i retning af et fuldt demokrati. Dette gør vi bedst ved at give disse borgere adgang til EU på grundlag af gebyrer, der ikke virker afskrækkende på borgerne eller er til hinder for deres adgang.
De nævnte med rette, at særlige grupper er fritaget, dvs. børn og personer med pårørende og personer, der besøger EU af kulturelle, videnskabelige eller uddannelsesmæssige årsager, og jeg vil gerne opfordre de enkelte lande til at gøre brug af disse lovbestemmelser og rent faktisk give disse personer mulighed for at drage fordel af disse ordninger. Det er imidlertid meget sørgeligt, at serbiske og russiske statsborgere behandles bedre end belarussiske statsborgere.
Hannes Swoboda
for PSE-Gruppen. - (DE) Hr. formand! Jeg vil for det første gerne takke kommissæren for hans som altid meget præcise redegørelse om dette spørgsmål.
Jeg har selv haft problemer i forbindelse med visum og visumrestriktioner i Balkanlandene, og jeg støder stadig på dem i dag, selv om det er blevet lidt nemmere. Tag f.eks. Serbien, som blev nævnt tidligere. På trods af de nuværende forenklinger havde Jugoslavien - dvs. et kommunistisk styre - tidligere langt mere kontakt med Vesten, med de europæiske lande, end i dag, og der er således noget galt med hele systemet. Vi har virkelig brug for grundlæggende ændringer.
Kommissæren understregede med rette, at over halvdelen af de ukrainske ansøgere er omfattet af en eller anden form for fritagelse. Jeg tvivler på et system, hvor over 50 % fritages. Jeg erkender imidlertid, at det ikke er hans skyld.
Jeg vil gerne vende tilbage til Belarus. Jeg støttede med glæde fru Grabowskas og hr. Paleckis' forslag, da det er meget vanskeligt for mig at acceptere, at borgere i dette land skal straffes dobbelt så hårdt på grund af en dårlig regering, ikke blot fordi de er underlagt regeringen, men også fordi vi ikke udarbejder en handlingsplan, der kan sættes ind over for denne dårlige regering.
Vi er til tider nødt til at vælge at handle mere ensidigt og selv tage initiativ til at sætte særskilt ind for at hjælpe de borgere, der ikke modtager hjælp fra deres egen regering. Kommissæren oplyste, at dette allerede sker i et vist omfang. Vi er alligevel nødt til at sætte yderligere ind, og vi skal føre en mere aggressiv politik over for Belarus. Jeg vil f.eks. gerne vide, hvilke lande, der indrømmer hvilke undtagelser, og kommissæren kan måske besvare dette spørgsmål en anden dag. Hvilke EU-lande er særlig hjælpsomme, og hvilke lande er knap så hjælpsomme? Det er uden tvivl vigtigt at vedtage en EU-holdning, og hvis nogle lande indtager en åben holdning, vil det være en katastrofe, hvis andre lande er meget restriktive.
Jeg vil gerne anmode Kommissionen og Rådet - da de som bekendt har hovedansvaret - om at samarbejde med os for at sikre, at vi kan tilbyde borgerne og alle berørte personer i Belarus flere fordele, end vi - helt bevidst - har gjort tidligere.
István Szent-Iványi
for ALDE-Gruppen. - (HU) Hr. formand! Ukraine og Belarus er af afgørende betydning for den østlige dimension i vores naboskabspolitik.
I Ukraine er målet demokrati, en markedsøkonomi, styrkelse af tilnærmelsen til EU, hvorimod målet i Belarus er landets demokratisering. Lempelse af indrejsekrav er et fleksibelt og værdifuldt redskab i denne forbindelse. Siden den 1. januar har ukrainske borgere været omfattet af en forenklet visumordning, selv om de fleste borgere føler, at det er vanskeligere i dag end tidligere, idet det i dag er vanskeligere for dem at rejse ind i de primære destinationslande - Polen, Ungarn og Litauen - end tidligere. De opfatter dette som et tilbageskridt, idet et visumgebyr på 35 euro er mange penge for dem, og den administrative byrde og de administrative procedurer er ekstremt komplicerede. Vi er således nødt til at vise, at for Ukraine vil det umiddelbare mål, visumfri indrejse, blive opfyldt meget snart, og indtil dette sker, vil et endog meget stort antal borgere kunne drage fordel af en gebyrfri udstedelse af visa, der også vil lette den administrative byrde.
Med hensyn til Belarus er vi nødt til at gøre det klart, at Europa ikke anser de belarussiske borgere, men landets undertrykkende regime, for at være et problem. Vi ønsker at gøre det nemmere for landets borgere at rejse, og vi er således nødt til at mindske visumgebyret på 60 euro, virkelig mange penge, der i Belarus svarer til halvdelen af den gennemsnitlige månedsløn, og vi er også nødt til at mindske den administrative byrde, da det er vanskeligt at overholde de komplicerede bestemmelser. På denne måde kan vi skabe en situation, hvor borgerne i Ukraine og Belarus føler, at de er tæt på Europa.
Adam Bielan
for UEN-Gruppen. - (PL) Hr. formand! EU sikrer ikke sine østlige grænser ved at se bort fra belarussernes og ukrainernes interesser. Vi burde bakke op om, at flest mulige mennesker, navnlig fra Ukraine og Belarus, besøger Unionen, og samtidig isolere Lukasjenkos regime. Demokratiske processer og mentalitetsændringer i vores østlige nabolande, f.eks. opfattelsen af NATO i Ukraine, vil ske hurtigere på baggrund af borgernes egne erfaringer, når de besøger EU-landene.
I øjeblikket skal belarussere betale 60 euro for et visum. Det svarer til en tredjedel af gennemsnitslønnen, og de fleste borgere forhindres således i at besøge EU. Denne situation passer Lukasjenkos regime godt, da det vil være nemmere at kontrollere det belarussiske samfund, hvis kontakterne med Vesteuropa begrænses yderligere. Visumkravet isolerer den belarussiske ungdom og grupper, der sympatiserer med oppositionen. Vesten bør have et ønske om at opretholde kontakten med disse samfundsgrupper. Høje visumgebyrer medfører udelukkende øget aktivitet hos visummafiaen og til andre forstyrrelser ved grænserne. Sådanne hindringer medfører også reelle tab af turismeindtægter i Polen. Et stort antal skiløbere fra Ukraine og Belarus har besøgt polske bjerge i de seneste år. De er normalt ankommet først i januar, hvor den ortodokse jul starter. Nu er de polske skisportssteder øde.
Især nu, hvor Vladimir Putin under NATO-topmødet i Bukarest truede med at fremkalde opløsningen af Ukraine med udtalelsen, og jeg citerer, "Ukraine er ikke engang en stat, og en del af landets territorium er Østeuropa og en anden - en stor del - blev skænket til landet af Rusland", er det nødvendigt at sende et klart signal om, at EU ikke vil tolerere sådanne trusler mod sine nærmeste naboer i international politik.
Jeg opfordrer indtrængende til, at der hurtigst muligt indledes en dialog om særlige tiltag, således at ukrainerne fritages fra kravet om EU-visa. Jeg vil gerne gøre det klart, at vi ikke kan have en virkelig vision om et moderne og sikkert Europa uden Ukraine.
Elisabeth Schroedter
for Verts/ALE-Gruppen. - (DE) Hr. formand, hr. kommissær! EU's officielle politik over for Belarus er en såkaldt differentieringspolitik, hvor EU på den ene side er kritisk over for diktatoren Lukasjenko og på den anden side søger at fremme en dialog med befolkningen. Det er imidlertid i åbenlys modstrid med denne politik at opkræve 60 euro - en tredjedel af en månedsløn i Belarus - for et visum. Derfor anser almindelige mennesker i Belarus EU's politik over for dem for at være tom politik!
Dette spørgsmål har fuldstændig tilsløret vores Schengenpolitik, og det underminerer rent faktisk den europæiske udenrigspolitiks troværdighed. Vi kan ikke lade denne situation fortsætte. Det demokrati, som vi ønsker indført i Belarus, kan kun udvikle sig, hvis vi gør det nemmere for borgerne i Belarus at få et førstehåndsindtryk af, hvordan demokratiet fungerer i vores lande. Enhver anden strategi vil blot være til Lukasjenkos fordel. Vi er således nødt til at ændre vores politik, og Rådet meddelte i sit svar, at der endnu ikke er sket ændringer, fordi Kommissionen ikke har forelagt det nødvendige forslag.
Gå derfor venligst i gang med arbejdet! Forelæg et forslag for Rådet, der vil gøre det nemmere for borgerne i Belarus at opnå visum, med henblik på at fremme demokratiet i Belarus.
Laima Liucija Andrikien
- (LT) Hr. formand! Uanset hvad der er blevet sagt om visumomkostningerne for belarussere og ukrainere, er der ingen tvivl om, at det er tvingende nødvendigt at træffe afgørelser om dette spørgsmål, og at disse skal træffes af EU.
På visumområdet har EU indgået en aftale om lettelse af udstedelsen af visa med Ukraine samt med Rusland, Moldova og de vestlige Balkanlande. Der er imidlertid end ikke blevet indledt forhandlinger om aftalen med Belarus, da Aleksandr Lukasjenko ikke er interesseret i at give belarussiske borgere mulighed for at opleve levestandarden i den frie verden, navnlig hvis de finder ud af, at den er langt højere end i Belarus.
Spørgsmålet om visumomkostninger er forsat vigtigt, ikke blot for Belarus, men også for Ukraine. Det forhold, at ukrainske borgere skal betale 35 euro for et Schengenvisum, løser ikke problemet, da det kun er en lille gruppe af ukrainske borgere, der er omfattet af ordningen for lettere adgang til visum. Situationen i Belarus er endnu mere sigende - belarusserne skal betale mere for en Schengenvisum, og de er således tvunget til at betale prisen for Lukasjenkos diktatur.
Er visumordningen tilstrækkelig i lyset af situationen ved EU's østlige grænse? Det mener jeg ikke. Ifølge statistikker udsteder Polen alene omkring 600.000 visa til ukrainske statsborgere hvert år. Til sammenligning udsteder alle Schengenlandene kun 300.000 visa i samme periode. Forud for tiltrædelsen af Schengenområdet beregnede Litauen, Letland og Polen meget lave visumgebyrer for belarussiske statsborgere. Litauen og Polen opkrævede kun 5 euro, og i Letland var udstedelsen af visa gratis. Polen, Litauen og Letland udstedte tidligere 400.000 visa til belarussere, dvs. tre gange mere end antallet udstedt af de gamle Schengenlande.
Mener De, at det er godt, at blot 26 % af de belarussiske statsborgere har besøgt et EU-land på et eller andet tidspunkt, og at 60 % af belarusserne ikke har mødt en udlænding i de seneste tre år? Naturligvis ikke. I EU er vi nødt til at finde en effektiv løsning på dette problem, da erfaringen fortæller os, at det er bedre at se EU én gang, end at høre om EU hundrede gange.
Genowefa Grabowska
- (PL) Hr. formand, hr. kommissær! Som medforespørger i forbindelse med en forespørgsel om visumomkostningerne for belarussere vil jeg gerne takke Dem for Deres redegørelse i dag og henlede Deres opmærksomhed på en række yderligere aspekter. Sagen er, at Belarus ikke blot er en tæt nabo til EU. Belarus er også mit hjemland Polens tætteste nabo, og dette er baggrunden for min bekymring og mit indlæg til forsvar for belarussernes interesser.
De nævnte, at visumomkostningerne for belarussere steg efter udvidelsen af Schengenområdet. I virkeligheden steg omkostningerne med faktor 12, nemlig fra 5 til 60 euro. I Belarus tjener en læge under uddannelse 60 euro om måneden. For mange belarussere er 60 euro en virkelig barriere, der forhindrer dem i at opnå et visum og i at besøge EU-nabolandene. Vi kan allerede se, at antallet af belarussiske borgere, der rejser til EU, er faldet tydeligt og drastisk siden forhøjelsen af visumgebyret. Dette skete på et tidspunkt, hvor EU ønsker at knytte direkte kontakter til sine borgere, og hvor politikken om gode naboskabsforbindelser er blevet forankret i Lissabontraktaten. Det er således et smerteligt paradoks for dette land, selv om der er tale om et udemokratisk styre.
De må tro mig, når jeg siger, at beslutningen om at forhøje visumgebyrerne er en fremragende gave til Lukasjenkos regime, der udnytter dette politisk. Regimets ledere siger til belarusserne: Der kan I se. De har indført høje, uoverkommelige gebyrer. Ingen venter på jer i Europa, ingen ønsker jer i Europa.
Denne situation skal ændres. Jeg glæder mig over, at kommissæren påpegede, at Polen agter at presse på for at få indført lavere visumgebyrer for belarussere. Dette er imidlertid ikke en opgave for Polen, Litauen eller enkelte lande. Det er hele EU's opgave. Hvis vi ikke kan løse dette problem, hvordan skal vi så udvikle en fælles udenrigspolitik i EU? Jeg opfordrer derfor på det kraftigste Kommissionen til at træffe alle nødvendige foranstaltninger med henblik på at reducere visumgebyrerne for belarussere.
Grażyna Staniszewska
(PL) Hr. formand! Allerede i maj 2005 fjernede Ukraine visumkravet over for EU-statsborgere. Det tog imidlertid EU hele tre år at tage stilling til dette spørgsmål. Jeg vil gerne understrege, at EU's endelige reaktion var meget uklar.
På den ene side blev det tidligere på året lettere at opnå visum. Visse procedurer blev forenklet, og visumgebyrer blev fjernet, men kun for udvalgte kategorier af borgere. De fleste ukrainere anser EU for at være en uindtagelig fæstning, der kun åbner døren for borgere, der magter og har tålmodighed til at give sig i kast med den meget lange og dyre kamp på Schengenlandenes konsulater.
Mange ukrainere har ikke råd til et visum. De institutioner, der er involveret i visumproceduren, opkræver generelt et beløb, der er to eller endog tre gange højere end det fastlagte maksimale gebyr. For det andet er fristen for udstedelse af visa ved mange konsulater uforudsigelig og meget lang. For det tredje kræver mange konsulater yderligere dokumenter, der ikke er nævnt i aftalen. Selv indehavere af diplomatpas kan støde på problemer ved grænseovergange.
Det nødvendige endelige mål for Ukraine er en klar køreplan for indførelse af bilateral visumfri indrejse, dog under visse strenge betingelser, jf. aftalen med Serbien.
Józef Pinior
(PL) Hr. formand, hr. kommissær! Europa uden grænser, EU i Schengen, må ikke indebære opførelsen af en ny mur mellem EU og Østeuropa.
Europæiske drømme om et forenet grænseløst Europa er blevet til virkelighed i EU. Situationen i dag ved grænsen mellem EU og Ukraine og Belarus er imidlertid en politisk skandale for min generation - Solidaritetsgenerationen i Polen, der kæmpede for et forenet Europa.
Ukrainernes og belarussernes problemer med at få adgang til EU skal nu løses hurtigst muligt. Hr. kommissær, jeg opfordrer Dem på det kraftigste til at gribe ind! Vi europæere i de rige, demokratiske lande må nu gøre alt for at sikre, at civilsamfundene i Belarus og Ukraine får adgang til EU.
Zita Pleštinská
- (SK) Hr. formand! Det er meget symbolsk, at De har forsædet under dagens forhandling. Tak for det.
I mine taler kommer jeg ved enhver lejlighed ind på opfordringen fra lederne af civilsamfundet i Ukraine og i EU til medlemsstaterne og EU-institutionerne og til den ukrainske regering og Det Øverste Råd om, at EU tager mere alvorligt fat på visumproblematikken mellem EU og Ukraine.
Da Ukraine er en af EU's strategiske partnere, glæder jeg mig over dagens forhandling og de oplysninger, som kommissæren har forelagt. Selv om jeg accepterer, at der er tale om en meget krævende proces, mener jeg også, at det er af afgørende betydning at finde en løsning.
Visumproblematikken i forhold til belarussiske statsborgere blev også drøftet under den belarussiske uge i Europa-Parlamentet på møder med Alexandr Milinkevich, modtager af Sakharovprisen. Det er vores pligt at hjælpe de ulykkelige ofre for Lukasjenkos regime.
Vi er nødt til hurtigst muligt at vedtage en løsning, der forenkler visumordningen. Dette vil sende et positivt og konstruktivt signal til de proeuropæiske og prodemokratiske kræfter i Ukraine og Belarus.
Ewa Tomaszewska
- (PL) Hr. formand! Unge i Belarus straffes ofte ved at blive frataget retten til uddannelse, hvis myndighederne ikke kan lide deres holdninger. Mange af disse unge har mulighed for at studere ved højere læreanstalter i Polen. Vi må ikke tabe dette på gulvet gennem indførelse af en økonomisk blokade over for disse unge, der ønsker at rejse til vores land for at studere. Denne økonomiske blokade bør fjernes, og visumgebyrerne bør sænkes.
Formanden
Inden jeg giver ordet til kommissæren - og vi har lidt tid - vil jeg gerne tilføje et par bemærkninger. Jeg besøger ofte Ukraine, og jeg ønsker i denne forbindelse at påpege, at det største problem i forbindelse med hele visumordningen er at forklare borgerne i Ukraine og Belarus, i hvilket omfang de vilkår, som de er underlagt i dag, er af midlertidig karakter. Jeg tænker her på såvel gebyrer som procedurer. Gebyrerne er uoverkommelige, og procedurerne er ydmygende. Disse mennesker står i kø i mange timer, i mange, mange timer. Er der tale om en midlertidig eller permanent situation? Ukrainerne siger ofte, at der er blevet opført en Schengenmur, at den ordning, der er blevet indført, og som alle har hilst velkommen med glæde, vi polakker, franskmændene, og nu gennem lang tid tyskerne, i virkeligheden blot er en naturlig isolationsproces, at køen foran et konsulat, afslaget, gebyret - alt dette - blot er et signal til deres samfund, et signal, der er blevet meget negativt modtaget i lyset af alle de forhåbninger, som vi taler så meget om i Parlamentet og andre steder.
Forhandlingen er afsluttet. Jeg beder Dem undskylde, at jeg har brudt den gyldne regel om, at formanden ikke må blande sig i sådanne sager, men jeg kunne ganske enkelt ikke fortsat forholde mig tavs omkring dette spørgsmål.
Jacques Barrot
næstformand i Kommissionen. - (FR) Hr. formand! Jeg har lyttet opmærksomt på det, De lige har sagt, og De støtter med disse udtalelser en lang række talere, der har understreget behovet for at lette adgangen til EU for borgerne i vores nabolande.
Jeg mener, at mange har talt med en hel del sund fornuft! Jo større muligheder der er for mellemfolkelige udvekslinger, desto større er sandsynligheden for, at borgerne vil påvirke deres eget lands udvikling hen imod demokrati og tilslutning til europæiske værdier.
Jeg er imidlertid først nødt til at svare på spørgsmålet om Belarus. Jeg har forklaret, hvorfor der indtil videre ikke har været nogen planer om at indlede forhandlinger om en aftale om lettelse af udstedelsen af visa. Den politiske situation kan meget vel ændre sig, og jeg vil gerne tilføje, at EU gør alt, hvad der står i dens magt, for at øve indflydelse i landet, og Kommissionen etablerede således et kontor i Belarus for et par dage siden.
Som jeg allerede har påpeget, har belarussiske statsborgere under alle omstændigheder mulighed for at rejse inden for EU i henhold til gældende EU-lovgivning. Jeg har imidlertid lyttet opmærksomt til alle synspunkter, og jeg har ikke yderligere tilføjelser til det, jeg allerede har sagt vedrørende Belarus.
Med hensyn til Ukraine vil jeg gerne påpege, at situationen er langt mere positiv. I henhold til aftalen om visumgebyrer for ukrainske statsborgere beregner Schengenlandene 35 euro for behandling af ukrainske statsborgeres visumansøgninger og ikke 60 euro, hvilket anses for at være gennemsnitsprisen for et visum. Der er således allerede sket tiltag. Jeg nævnte også, at visse kategorier af ukrainske statsborgere ikke skal betale noget visumgebyr.
Jeg er ikke desto mindre helt på det rene med, hvad De netop har sagt, hr. formand! Gebyret er et problem, men dette gælder til tider også for måden, hvorpå disse formaliteter skal opfyldes gennem meget langvarige procedurer, der giver disse borgere indtrykket af, at EU er langt væk. Jeg er nødt til at sige, at jeg i øjeblikket navnlig er optaget af de problemer, som borgerne i de vestlige Balkanlande står over for. Jeg forsøger at finde ud af, hvordan vi også kan gøre disse procedurer nemmere. Hvis det lykkes, vil vi sandsynligvis også gøre det samme i forbindelse med lande som f.eks. Ukraine.
Jeg har ikke mere at sige til Parlamentet. Jeg er helt klar over, at alle medlemmernes bemærkninger til en vis grad er begrundede, men som det ser ud nu, er der allerede sket fremskridt. Det er korrekt, at der stadig skal gøres en stor indsats, men jeg mener også, at de enkelte medlemsstater bør bestræbe sig på at drage fordel af de muligheder, der allerede er tilgængelige. Jeg vil personligt gøre alt, hvad der står i min magt.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
