2. Burmalaispakolaisten tilanne Thaimaassa
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana keskustelu kuudesta burmalaispakolaisten tilannetta Thaimaassa käsittelevästä päätöslauselmaesityksestä.
Erik Meijer
laatija. - (NL) Arvoisa puhemies, Burma tunnetaan väkivaltaisena sotilasdiktatuurina, jossa keinottelijat ovat onnistuneet pysymään vallassa useita vuosia. Sortotoimet ja köyhyys ovat saaneet monet pakenemaan maasta tai yrittämään sitä.
Maan etninen monimuotoisuus antaa oikeutuksen diktatuurille ja vahvistaa sitä. On laajoja alueita, joilla vähemmistökansat muodostavatkin enemmistön. He pyrkivät autonomiaan ja järjestävät mielenosoituksia keskusdiktatuuria vastaan. Sotilasjohtajat pitävät diktatuuriaan välttämättömänä maan koossa pitämiseksi pysyvästi ja kapinallisten kukistamiseksi. He ovat kiinnostuneempia maista kuin ihmisistä, jotka asuvat niillä. Ulkomaisille yrityksille jaetaan merkittäviä käyttölupia, mikä vie paikallisväestöltä keskeisen tulonlähteen ja vahingoittaa vakavasti luontoa ja ympäristöä.
Maastapakoa jouduttaa se, ettei alueilla enemmistöinä olevia kansioja oteta huomioon. Hallitus eliminoi kärkkäästi niskoittelevat ryhmät joko tappamalla heidät tai karkottamalla heidät pois maasta. Monet pakenevat meriteitse itse kyhäämissään pikkuveneissä ja joutuvat suureen vaaraan hukkua. Burman naapurimaahan on tullut rajan takaa lukuisia pakolaisia. Joidenkin arvioiden mukaan jopa kaksi miljoonaa ihmistä olisi paennut Sri Lankasta 25 vuoden aikana, ja kymmenettuhannet takaisin käännytetyt ovat nyt vailla kotia maiden raja-alueella, joka ei kuulu kenellekään.
Sympatian tai solidaarisuuden osoitukset pakolaisia kohtaan ovat valitettavasti vielä harvinaisempia Kaakkois-Aasiassa kuin Euroopassa. Hyvin usein pakolaiset käännytetään takaisin, vaikka se merkitsee varmaa kuolemaa. Julkisuudessa pakolaisiin ei juurikaan kiinnitetä huomiota, vaikka kyse on ihmisistä, joilla on sama uskonto, kuten niillä muslimivenepakolaisilla, jotka päätyivät Burmasta Indonesiaan.
Myös hallitukset asettavat etusijalle hyvät suhteet diktatuurivaltioiden virkaveljiinsä sen sijaan, että ne painostaisivat näitä parantamaan maan tilannetta. Joillakin Euroopassa on jopa taipumus samankaltaiseen ajatteluun, jonka tuhoista seuraukset ovat nähtävissä Aasiassa. Tämä on toinen syy, miksi meidän olisi vaadittava Aasian maita etsimään ratkaisua kriisiin.
Charles Tannock
Arvoisa puhemies, tämä tapaus kertoo vähemmistön ahdingosta maassa, jossa vähemmistöt ovat parhaimmassa tapauksessa syrjäytyneitä ja pahimmassa tapauksessa julmuuksien uhreja. Rohingya-kansa on kärsinyt kaksin verroin syrjinnästä jo vuosikausia. Muslimeina heillä ei ole oikeutta harjoittaa vapaasti uskontoaan, vaikka kyse on oikeudesta, jonka me EU:ssa tunnustamme ihmisten perusoikeudeksi. Lisäksi heidän moskeijojaan on tuhottu ja häpäisty. Etniseltä rohingya-vähemmistökansalta on evätty järjestelmällisesti kansalaisoikeudet, jotka ovat suurelle osalle muun maailman ihmisistä itsestäänselvyys. Näitä ovat oikeus mennä naimisiin, oikeus liikkua vapaasti, oikeus kotimaan kansalaisuuden saamiseen sekä oikeus kunnolliseen koulutukseen.
Kehuskellessamme edistyksellisillä saavutuksillamme ihmisoikeuksien alalla meillä EU:ssa on taipumus unohtaa se tosiasia, että maailmassa on lukuisia ihmisiä, joilla ei ole edes näitä perusoikeuksia. Olemme täällä parlamentissa yleisesti ottaen hyvin perillä Burman kansan ahdingosta, mutta buddhalaismunkkien noustua vuonna 2007 kapinaan Burma on ikään kuin kadonnut tietoisuudestamme.
Huonosti tunnetun rohingya-kansan kauhistuttava kohtalo ja erityisesti tämän päätöslauselman aiheena olevien venepakolaisten kohtalo on saanut meidät kiinnittämään uudelleen huomiota itsevaltaiseen hallintoon Burmassa, jossa muutoin on runsaasti inhimillisiä voimavaroja. Sotilasjuntan julmuudet ovat jyrkkä vastakohta toimille Thaimaassa, joka on mielestäni kantanut vain osittain vastuunsa rohingya-pakolaisista väittäessään, että suurin osa heistä on puhtaasti elintasopakolaisia (mikä on mielestäni hyvin epätodennäköistä), minkä vuoksi heidät on yritetty käännyttää takaisin. Thaimaan on otettava nykyistä vakavammin kasvava roolinsa alueen vakauden ja inhimillisten olojen luojana.
Sitä vastoin emme voi odottaa paljoakaan Burman väkivaltaisen armeijan johtajilta, jotka eivät ole ottaneet kuuleviin korviinsa vetoomuksia, joita olemme esittäneet jo vuosikausia. Toivon, että sotilasjuntan johdon yleinen halveksunta länsimaisia näkemyksiä kohtaan kääntyy jonakin päivänä heitä vastaan mahdollisesti kansainvälisessä sotilastuomioistuimessa sitten, kun Burma on lopullisesti vapaa tyranniasta.
Marios Matsakis
Arvoisa puhemies, Burman julma hallinto on saanut jo jonkin aikaa tuhannet siviilit jättämään maansa ja etsimään turvallisempaa tulevaisuutta ja parempaa elintasoa naapurimaasta Thaimaasta tai Thaimaan kautta muista Koillis-Aasian maista.
Näiden köyhien ihmisten joukossa on myös Länsi-Burman rohingya-yhteisö, joka on viime vuosina joutunut Burman hallituksen toteuttaman etnisen puhdistuksen uhriksi. Thaimaan viranomaiset eivät ole valitettavasti toimittaneet pakolaisille näiden tarvitsemaa humanitaarista apua. Sitä vastoin tämä kansa on kertoman mukaan joutunut kiivaiden vainojen kohteeksi. Kehotamme Thaimaan hallitusta kunnioittamaan burmalaispakolaisten ihmisoikeuksia ja kohtelemaan heitä heidän ihmisarvoaan kunnioittavalla ja myötätuntoisella tavalla.
Päätöslauselma antaa minulle mahdollisuuden puhua myös kyproslaista alkuperää olevasta 41-vuotiaasta australialaisesta kirjailijasta Harry Nicolaidesesta, joka sai Thaimassa kolmen vuoden vankeusrangaistuksen, koska hänen väitettiin solvanneen kuningasperhettä vuonna 2005 kirjoittamassaan romaanissa. Hän opetti tuohon aikaan englantia Thaimaan yliopistossa, ja romaanissaan hän vain viittaa nimeä mainitsematta erääseen Thaimaan kuningasperheen jäseneen, joten syyte on selvästi tekaistu.
Oikeudenkäynnin aikoihin Harry Nicolaides esiintyi kahleissa kansainvälisen median edessä ja kertoi toimittajille kokeneensa sanoin kuvaamatonta kärsimystä. Harry Nicolaides on pyytänyt anteeksi kuningasperheeltä ja vedonnut kuninkaan armollisuuteen.
Harry Nicolaides on mielestämme jo kärsinyt tarpeeksi Thaimaan viranomaisten huonoa kohtelua näiden käsitellessä hänen tapaustaan hyvin tunteettomasti ja asiattomasti. Siksi vetoammekin viranomaisiin sekä kuningasperheeseen, jotta kirjailija vapautettaisiin välittömästi ja hänen annettaisiin palata kotimaahansa Australiaan. Jos viranomaiset eivät suostu tähän, se olisi todella harkitsematonta, säälittävää ja vahingollista heidän maalleen.
Marcin Libicki
Arvoisa puhemies, puhumme tänään Sri Lankan, Burman ja Thaimaan tilanteesta. Muissa istunnoissa olemme puhuneet muista maista. Kaikissa tapauksissa kyse on kuitenkin jatkuvista sisällissodista, murhista ja perusihmisoikeuksien loukkauksista.
Nämä kauheat rikokset eivät lopu koskaan, ellemme tunnista sotien taustalla olevia poliittisia voimia ja häikäilemättömiä ulkoisia intressejä. Sodat eivät voisi jatkua loputtomiin köyhissä maissa, joilla ei ole niihin ensinnäkään varaa, ellei niiden taustalla olisi ulkoisia intressejä.
Meidän on sen vuoksi tehtävä jotakin tämän prosessin tarkistamiseksi. Meidän on ensinnäkin saatava selville, mitä nämä intressit ja poliittiset voimat oikein ovat, ja vaadittava niitä poliittisin keinoin lopettamaan sodat. Toiseksi meidän on perustettava tutkimus-, poliisi- ja sotilasyksiköt, joiden tehtävänä on toimia ennaltaehkäisevästi tilanteissa, joissa poliittiset keinot eivät auta. Euroopan unioni kykenee tähän.
Catherine Stihler
Arvoisa puhemies, rohingya-kansan kohtelu ja syrjintä kauhistuttavat meitä kaikkia. Buddhalaisessa Burmassa tätä muslimivähemmistönä olevaa kansaa ei tunnusteta Burman etniseksi vähemmistöksi. Heillä on vain muutamia lainsäädännöllisiä oikeuksia, kuten jäsen Glenys Kinnockin jättämässä tarkistuksessa 3 korostetaan, heitä riistetään tietoisesti, heiltä kielletään kansalaisuus, liikkumisen vapaus, heitä verotetaan mielivaltaisesti, heiltä takavarikoidaan heidän maansa eikä heille anneta avioliittolupaa.
Ei siis ole mikään ihme, että monet yrittävät lähteä Burmasta vaihtoehtojen puuttuessa. Järkyttävät tiedot siitä, kuinka tuhat rohingya-kansaan kuuluvaa venepakolaista on 12 vuoden kuluessa jätetty kansainvälisille vesille vailla navigointilaitteita, ruokaa ja vettä oman onnensa nojaan sen sijaan, että Thaimaan viranomaiset olisivat saattaneet heidät turvaan heidät löydettyään, kuvottavat kaikkia, joilla on vähääkään inhimillistä säädyllisyyttä.
Vielä eilen The Guardian-lehden artikkelissa kerrottiin muista tapauksista. Tuoreimmassa tapauksessa 220 miestä löytyi avoimesta kalastajaveneestä. Pakolaiset väittivät, että Thaimaan viranomaiset olivat pidätelleet heitä eräällä syrjäisellä saarella kaksi kuukautta ja lyöneet heitä ennen kuin pakottivat heidät veneisiin ja jättivät heidät oman onnensa nojaan.
Rohingya-kansan kansainvälisen koordinoidun avustustoiminnan väärinkäyttö ja puute on korjattava. Myös Thaimaan on otettava vastuuta. Thaimaan pääministerin on toimittava. Thaimaan virkamiesten väärinkäytökset on ratkaistava perin pohjin. Thaimaan hallituksen on allekirjoitettava vuonna 1951 pakolaisten oikeusasemasta tehty YK:n yleissopimus sekä siihen vuonna 1967 liitetty pöytäkirja. Washingtonissa sijaitsevan kansainvälisen pakolaisjärjestön (Refugees International) varapuheenjohtaja Joel Chamyn sanoin rohingya-kansa tarvitsee suojaa ja turvaa.
Thaimaa on todennut olevansa haluton takaamaan suojaa, mutta ongelma ei katoa itsestään. Malesiaan pyrkivien burmalaispakolaisten kohtelusta kerrotaan jatkuvasti uutisia. Monet heistä myydään orjiksi, naiset ja lapset pakotetaan seksiorjuuteen, ja miehet myydään pakkotyövoimaksi kalastusaluksille. Osa näiden alusten pyytämästä kalasta päätyy myös EU:n markkinoille. Toivon, että voimme tänään nostaa esille burmalaispakolaisten ja etenkin rohingya-kansan ahdingon.
Raül Romeva i Rueda
, laatija. - (ES) Kaksi viikkoa sitten minulla oli mahdollisuus tutustua Burman kansaan ja käydä Thaimaan ja Burman rajalla. Näin siellä omin silmin, kuinka epäoikeudenmukaisesti kohtelemme tiettyjä maanosia poliittisesti sekä tiedotusvälineissä.
Aivan liian usein vain lehtiotsikot saavat meidät liikkeelle. Burman tapahtumat, jotka eivät ole enää otsikoissa, eivät eroa suurestikaan tapahtumista, jotka ovat saneet meidät monissa muissa tapauksissa liikkeelle.
On selviä esimerkkejä vainoista, kidutuksista, laittomista pidätyksistä, raiskauksista ja muista Burman sotilasjuntan tekemistä hirveyksistä. Yksi häpeällisimmistä teoista viime aikoina on niin sanotun perustuslain hyväksyminen, joka rikkoo kaikkein keskeisimpiä demokraattisia periaatteita ja takaa, että äsken mainitsemani hirveät teot jäävät lähes täysin rankaisematta.
On täysin ymmärrettävää, että ihmiset pakenevat tilannetta, kuten Karenin alueiden väestö on tehnyt vuosikausia, ja kuten myös Thaimaassa pysäytetty rohingya-kansa on tehnyt, mistä kerromme tänään päätöslauselmassamme.
Panin tältä osin merkille matkallani, että sekä Thaimaa että kansainvälinen yhteisö suhtautuvat pelottavan alistuvasti junttaan. Esimerkiksi monet lakimiesjärjestöt, oppositiopuolueet, pakolaiset ja poliittiset vangit ovat varoittaneet meitä niistä kauheista seurauksista, jotka saattava kohdata burmalaisia, jos kansainvälinen yhteisö ja etenkin Euroopan unioni tukevat ja hyväksyvät vilpilliset vaalit, joita SPDC suunnittelee pidettäviksi vuonna 2010. He varoittavat meitä siitä, että vaalit voivat antaa juntalle vapaat kädet jatkaa rikoksiaan tulematta rangaistuksi.
Junttaa vastustavat poliittiset ja etniset ryhmät ovat hyvin järjestäytyneet ja ne ovat laatineet vaihtoehtoisen perustuslain, joka on paljon paremmin sopusoinnussa niiden periaatteiden kanssa, joita me väitämme puolustavamme Euroopan unionissa. Burmalaispakolaisten jättäminen oman onnensa nojaan olisi siten mielestämme virhe ja tekisi meistä Burman diktatuurin aktiivisia tai passiivisia tukijoita.
Giovanna Corda
PSE-ryhmän puolesta. (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, näin eilen joitakin kuvia Burman rohingya-pakolaisista. Elämä tilapäisveneiden varassa kertoo inhimillisestä hädästä.
Pidäteltyään veneitä jonkin aikaan Thaimaan laivasto käännytti ne pois aluevesiltään ja jätti ne oman onnensa nojaan. Tästä huolimatta Thaimaa haluaa näyttäytyä maana, joka suhtautuu myötämielisesti pakolaisiin ja turvapaikanhakijoihin. Burman naapurimaana Thaimaa on lisäksi hyvin perillä Burman sotilasjuntan aiheuttamista epäinhimillisistä elinoloista, jotka pakottavat lukuisat burmalaiset lähtemään maasta ja vaarantamaan henkensä matkoilla, joita kutsun matkaksi kohti kuolemaa.
Kehotamme Thaimaata ja muita ASEANin maita etsimään kestävää ratkaisua pakolaisten ja etenkin tänään puheena olevan rohingya-kansan tilanteeseen.
Kehotamme Thaimaata myös ratifioimaan vuonna 1951 pakolaisten oikeusasemasta tehdyn YK:n yleissopimuksen sekä siihen vuonna 1967 liitetyn pöytäkirjan.
Urszula Krupa
Arvoisa puhemies, Burman ihmisoikeusloukkaukset ovat olleet useaan otteeseen puheenaiheena Euroopan parlamentin nykyisellä kaudella.
Upeista kultaisista buddhalaistemppeleistään tunnettu Burma on myös vankila tuhansille burmalaisille. He elävät poliittisessa järjestelmässä, joka on yksi maailman suurimmista ja josta he yrittävät paeta Yhdysvaltoihin, Australiaan, Kanadaan, Euroopan maihin tai naapurimaihinsa. Puhumme tänään ihmisoikeusloukkauksista annettuamme ensin päätöslauselmia, joissa vaadimme tuhansien poliittisten vankien ja monien oppositiojohtajien (joiden etunenässä on myös Nobel- palkinnon saajia) vapauttamista ja sen jälkeen kun kansainväliset järjestöt ovat vastustaneet lasten kutsuntoja Burmassa, jossa lapset pakotetaan työhön ilman asianmukaista huolenpitoa.
Tuhansia muslimivähemmistöön kuuluvia ihmisiä on pidätetty pakomatkallaan Burman helvetistä veneissään Thaimaan aluevesillä, joilta heidät on ajettu kansainvälisille vesille ilman navigointilaitteita tai ruokaa. Osa on vangittu.
Myös Burmassa vallassa oleva sotilashallinto on vainonnut etnistä muslimivähemmistöä. Heiltä on muun muassa evätty kansalaisoikeudet, heitä on suljettu vankiloihin, heidän koulutusmahdollisuuksiaan, naimisiinmenoa ja vapaata liikkumistaan on rajoitettu, heidän moskeijojaan, kirkkoja ja muita uskonnonharjoitukseen tarkoitettuja kohteitaan on tuhottu. Vaikka meillä olisi syytä arvostaa Thaimaan viranomaisten pakolaisille myöntämää väliaikaista oleskelulupaa sekä maan pääministerin ilmoitusta tutkimuksen käynnistämisestä, viimeaikaiset tapahtumat ovat kuitenkin selkeä esimerkki ihmisoikeusloukkauksista, joihin thaimaalaiset ovat syyllistyneet.
Kannatamme toki päätöslauselmaa, vaikka se ei poista inhimillisiä tragedioita alueelta, jolla konfliktien juuret eivät ole pelkästään vain epäinhimillisessä sotilashallinnossa ja uskonnollisissa kiistoista vaan myös eri ryhmien intresseissä. Siten on välttämätöntä vastustaa nykyistä painokkaammin sekä sotilasjunttaa että eriuskoisia vainoavien ryhmien separatistisia pyrkimyksiä.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Arvoisa puhemies, tuhannet burmalaiset ovat viime vuosina jättäneet kotimaansa paetessaan vallassa olevan sotilashallinnon vainoja ja nälkää sekä hakeakseen turvapaikkaa Thaimaasta tai muista Kaakkois-Aasian naapurimaista. Kriisi koettelee lähinnä maan länsiosassa elävää etnistä rohingya-vähemmistökansaa. Heiltä on kielletty järjestelmällisesti kansallisuus, heidän sananvapauttaan ja liikkumisen vapauttaan rajoitetaan eikä heille suoda muitakaan perusihmisoikeuksia.
Burman pakolaisongelma on alueellinen, ja naapurimaiden, kuten Intian, Bangladeshin ja Indonesian on harjoitettava entistä tiiviimpää yhteistyötä ongelman ratkaisemiseksi sekä asianmukaisen tuen ja turvan tarjoamiseksi pakolaisille. Kansainväliset järjestöt ovat raportoineet burmalaispakolaisten epäinhimillisestä kohtelusta ja julmista pakkosiirroista, mikä vastaa tuomiota varmaan kuolemaan. Thaimaan rannikkovartioston julma teko heidän jättäessään ilman ruokatarvikkeita avomerelle pakolaisveneen, jossa oli tuhat pakolaista, johti monien pakolaisten kuolemaan.
Burman sotilashallinnon väkivaltaiset toimet rohingya-vähemmistöä kohtaan olisi niin ikään tuomittava ankarasti, ja olisi vedottava vähemmistön kansalaisoikeuksien palauttamiseksi.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Burman ja Thaimaan rajan traagisilla tapahtumilla on kaksi puolta. On valitettavaa, että Thaimaan viranomaiset ovat turvautuneet kestämättömiin toimiin etenkin, kun Thaimaa tunnetaan ihmisoikeuksia kunnioittavana ja paljon pakolaisia vastaanottavana valtiona. Pääministeri on luvannut, että nämä tapaukset tutkitaan ja että burmalaisia venepakolaisia kohtaan asiattomasti toimineet henkilöt saavat rangaistuksen. Toivokaamme, että pääministerin lupaukset täytetään. Tämä ei tosin ole ensimmäinen kerta, kun keskustelemme Burman hallinnon häpeämättömistä toimista, joita on mahdoton hyväksyä. Euroopan unionin olisi toimittava nykyistä tiukemmin, ja odotamme luonnollisesti, että pelkkien puheiden sijasta suuret jäsenvaltiot myös toimivat. Etenkin Kiinan on painostettava Burmaa kunnioittamaan opposition ja vähemmistöjen oikeuksia.
Tunne Kelam
(EN) Arvoisa puhemies, parlamentti hyväksyi tänään mietinnön turvapaikanhakijoiden vastaanottoa koskevista vähimmäisvaatimuksista. Mietintö on ajankohtainen myös Burman ja Thaimaan kaltaisille maille. On Euroopan parlamentin edustajien ansiota, että voimme nyt puolustaa Burman muslimivähemmistön oikeuksia.
Tilanne on muuttunut järkyttäväksi ja huolestuttavaksi, kun Thaimaan sotilaat ovat ajaneet burmalaispakolaiset merelle veneissä, joissa ei ole moottoreita, minkä seurauksena 500 pakolaisen arvioidaan kuolleen. Henkiin jääneiden kertomukset ovat Thaimaan kannalta lievästi sanottuna paheksuttavia. Pakolaisten käännyttäminen takaisin vaaraan on jo yksistään tarpeeksi tuomittava teko, mutta paljon pahempi teko oli heidän jättämisensä tuuliajoille kuolemaan. Osa on jäänyt Thaimaahan orjatyövoimaksi.
Pääministeri on luvannut kunniakkaasti tapausten perusteellista tutkimista, mutta meidän on tuettava häntä toimissa, jotka hän toteuttaa itsenäisesti armeijasta riippumatta, ja tämän on tapahduttava inhimillistä kohtelua koskevien kansainvälisten normien mukaisesti.
Ewa Tomaszewska
(PL) Arvoisa puhemies, olemme keskustelleet täällä parlamentissa useasti Burman tilanteesta. Se vuoksi kukaan ei ylläty että uhanalainen burmalaisväestö on joutunut turvautumaan näin äärimmäisiin yrityksiin paetessaan Andamaanienmeren yli.
Thaimaan rannikolle asti pääseviä kohdellaan usein julmasti. Heidät on käännytetty takaisin merelle kädet sidottuina veneisiin, joissa ei ole moottoreita.Thaimaan sisäinen turvallisuusyksikkö (Internal Security Operations Command) otti 46 rohingya-vähemmistöön kuuluvaa henkilöä vangiksi näiden saavuttua Phra Thongin saarelle. He eivät saa oikeusapua eikä heillä ole yhteyksiä pakolaisten asioita hoitaviin asianajajiin. Burmalaispakolaisille on toimitettava välittömästi humanitaarista apua ja turvapaikka.
Mariann Fischer Boel
Arvoisa puhemies, Euroopan komissio seuraa ensisijaisesti Myanmarin ja Thaimaan tilannetta sekä tuoreita tapauksia, joissa Bangladeshista ja Myanmarista saapuneita pakolaisia on rantautunut Thaimaahan.
Thaimaassa on noin 140 000 pakolaista pitkin rajaa sijaitsevissa yhdeksässä leirissä. Yli miljoona Myanmarin kansalaista muodostaa merkittävän osan Thaimaan työvoimasta maataloudessa, tekstiiliteollisuudessa ja matkailussa. Thaimaahan loukkuun jääneet rohingya-kansaan kuuluvat venepakolaiset ovat osa monenkirjavaa joukkoa, joka on tullut maahan Myanmarista vapaaehtoisesti tai pakon sanelemana. Thaimaalla on myös muita pakolaisongelmia ratkottavanaan, kuten Laosista tulevaa hmong-kansaa koskeva ongelma.
Näiden ongelmien monimutkaisuus edellyttää kokonaisvaltaista poliittista, humanitaarista, taloudellista ja sosiaalista ratkaisua. Komissio käy tiivistä keskustelua kansainvälisen yhteisön ja Thaimaan hallituksen kanssa löytääkseen mahdollisia ratkaisuja.
Neuvottelut Thaimaan hallituksen kanssa katkesivat Thaimaan äskettäisten levottomuuksien takia, mutta tämä on vain väliaikaista. Komissio odottaakin, että EU:n aloitteellisuus Thaimaan hallitukseen nähden johtaa rakentavaan asenteeseen.
Tammikuussa 2009 suurlähettilästasolla Bangkokissa kokoontunut EU:n troikka ilmaisi huolestumisensa Thaimaan viranomaisille. EU suhtautui myönteisesti Thaimaan hallituksen aikeeseen tutkia perusteellisesti venepakolaisten tapaukset ja aikeeseen kertoa tutkimuksen tuloksista, sekä kehotti maan hallitusta kohtelemaan Thaimaahan tulevia venepakolaisia kansainvälisten humanitaaristen vaatimusten ja ihmisoikeusvaatimusten mukaisesti.
Komissio kannattaa myös Thaimaan hallituksen aikomusta päästää YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun virasto venepakolaisten luokse.
Komissio kannustaa Thaimaan hallitusta harjoittamaan alueellista yhteistyötä, jossa olisivat mukana myös YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu, koska rohingya-kansan pakolaisongelma ja muut aiemmin manitut pakolaiskysymykset edellyttävät kokonaisvaltaista ratkaisua.
Lopuksi on sanottava, ettei kestävään ratkaisuun päästä lyhytnäköisin turvallisuusratkaisuin vaan siinä on otettava huomioon kauaskantoiset humanitaariset, poliittiset ja sosioekonomiset näkökohdat.
Vaikka Thaimaa ei ole allekirjoittanut vuonna 1951 pakolaisten oikeusasemasta tehtyä YK:n yleissopimusta, Thaimaan kuningaskunnan hallitus on aiemmin esittänyt toimenpiteen humanitaarisen kysymyksen hoitamiseksi. Komissio kehottaa jatkossakin Thaimaan viranomaisia noudattamaan tiukasti kansainvälisiä ihmisoikeusvaatimuksia, mikä on minkä tahansa ratkaisun ehdoton edellytys.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskustelujen päätteeksi.
