Spørgetid (spørgsmål til Rådet) 
Formanden
Det næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B7-0203/2009).
Følgende spørgsmål er stillet til Rådet.

Om: Dyrevelfærd
Har det svenske formandskab i lyset af, at dyrevelfærd er en af dets prioriteter, og at lande såsom Irland allerede har indført velfungerende dyrevelfærdsordninger med hensyn til transport af levende dyr, herunder ”velfærdsordningen for diende kalve” (the Suckler Cow Welfare Scheme), som er med til at sikre, at eksportkalve, der lige er vænnet fra moderen, er stærkere og mere klar til at kunne klare turen, planer om at tage højde for sådanne ordninger for eksport af levende dyr for at sikre, at der opnås balance mellem bæredygtig eksport af levende dyr og sikring af dyrevelfærd i fremtidig lovgivning? Da Irland er en østat og stærkt afhængig af eksporten af kalve, der lige er vænnet fra moderen, bedes det svenske formandskab oplyse, om det i øvrigt har nogen forslag, der kan lægge hindringer i vejen for denne type handel, som er af afgørende betydning for Irland?
Cecilia Malmström
Fru formand! Jeg har den ære at besvare et spørgsmål fra fru Harkin. Rådet deler parlamentsmedlemmets bekymring med hensyn til dyrevelfærd. Kommissionens regelmæssige fremlæggelse af forslag har resulteret i den løbende indførelse af en hel del fællesskabslovgivning på dette område. Det svenske formandskab agter at opretholde debatten om dyrevelfærd og god dyreavl. Disse er prioriterede spørgsmål for vores formandskab på landbrugsområdet, og en særlig konference om dyrevelfærd vil blive afholdt i den svenske by Uppsala den 8.-9. oktober.
Konferencen vil være baseret på resultaterne af det EU-finansierede projekt om velfærdskvalitet. Siden 2004 har projektet udarbejdet et videnskabeligt baseret system til vurdering af, hvor godt dyr passes inden for landbruget. Projektet undersøger også de bedste metoder til at formidle tilbagemeldinger til landmænd, forbrugere og andre aktører. Over 40 institutioner og universiteter fra EU og Latinamerika deltog. Et andet emne, der vil blive drøftet på konferencen, er, hvordan dyrevelfærd kan forbedres globalt. Der vil være talere fra internationale organisationer som f.eks. WTO og FAO, globale virksomheder og den internationale kødindustri samt repræsentanter for USA og Namibia.
Resultaterne af konferencen kan være relevante for de konklusioner, som Rådet har planlagt som svar på Kommissionens forventede meddelelse om dyrevelfærdsmærkning. Med hensyn til at tage initiativ til lovgivning er jeg sikker på, at parlamentsmedlemmet er klar over, at det er op til Kommissionen at fremsætte forslag. Det svenske formandskab arbejder i øjeblikket på et forslag fra Kommissionen til et nyt direktiv om beskyttelse af dyr, der anvendes til videnskabelige formål. På nuværende tidspunkt har Kommissionen ikke fremsat yderligere forslag til lovgivning om dyrevelfærd, som vil blive behandlet under det svenske formandskab.
Marian Harkin
(EN) Fru formand! Jeg er meget glad for, at ministeren siger, at det svenske formandskab vil holde gang i debatten, og at der vil blive afholdt en konference i Uppsala om spørgsmålet. Sandheden er, at den lovgivning, der findes, reelt kun har fungeret i to år. Jeg ved, at vi i Irland helt sikkert har gennemført den. Vi har sikret uddannelse for dem, der beskæftiger sig med dyr. Vi har opdateret transportsystemer, og som følge af alt dette fungerer vores handel rigtig godt, men hvis vi stopper den, vil konkurrencen naturligvis være forsvundet fra hjemmemarkedet osv. Det, jeg spørger om, er, om det er vigtigt at ændre en lovgivning, der allerede er gennemført, og som kun har fungeret effektivt i to år. Det andet spørgsmål handlede om, hvilke solide videnskabelige data der findes, som viser behovet herfor.
Cecilia Malmström
Fru formand! Som det blev sagt, er det vigtigt at vurdere dette ordentligt og se, hvad der bliver gjort, hvad resultaterne har været.
Vi indsamler videnskabelige beviser. På konferencen i Uppsala har vi inviteret både sagkyndige og videnskabsfolk, som kan levere baggrundsinformation som grundlag for drøftelserne på denne konference. Som sagt håber vi, at disse drøftelser kan danne grundlag for Rådets svar på den meddelelse, der vil komme fra Kommissionen. Det er, hvad jeg kan sige i øjeblikket.
Men vi hilser også i høj grad Europa-Parlamentets holdninger velkommen. Vi håber, at dette kan blive en rigtig god indledning på drøftelserne, og indsamler så megen information som muligt.
Mairead McGuinness
(EN) Fru formand! Et enkelt punkt. Jeg håber, at videnskaben vinder over følelser, når det gælder transport af dyr.
Jeg vil bede Dem tage spørgsmålet om transport af heste op, som jeg ikke mener, er blevet behandlet tilstrækkeligt, og jeg tror, der er mange følelser omkring dette emne i øjeblikket.
Jeg foreslår, at dyrevelfærdshensyn på gårdene øges på grund af de katastrofale priser, som landmænd i mange af vores medlemsstater får for deres produkter. De gør deres allerbedste for at holde velfærdsstandarderne oppe, samtidig med at råvarepriserne er dårlige, og landbrugene derfor ikke har nogen indtægter. Så jeg mener, vi bør være opmærksomme på dette spørgsmål.
Seán Kelly
(EN) Fru formand! Dette er et meget kontroversielt emne i Irland, og det er vand på møllen for dem, der går ind for et "nej" til Lissabontraktaten. I lyset heraf og i lyset af, at Irland er en østat, og at der, hvis vi ikke har eksport af levende dyr, vil findes et hyggeligt lille kartel, særlig for priserne på okser og får, kan De så give os noget håb om, at dette spørgsmål vil blive taget op, eller at man vil nå frem til et kompromis forud for afstemningen om Lissabontraktaten den 2. oktober?
Cecilia Malmström
Fru formand! Jeg forstår parlamentsmedlemmernes og borgernes bekymringer. Desværre kan jeg ikke love, at dette spørgsmål vil blive løst inden folkeafstemningen.
Vi afventer i øjeblikket et forslag fra Kommissionen. Det er blevet forsinket af årsager, jeg ikke kender til. Så snart det kommer, vil vi kaste os over det og begynde at drøfte det. Jeg kan ikke sige mere, for vi venter på forslaget fra Kommissionen. Jeg håber, vi kan gøre dette uden at dramatisere det, men i stedet evaluere det og se på det ud fra et videnskabeligt og bevisbaseret synspunkt.

Om: Handel med børn i EU
En rapport, der blev offentliggjort i juli af Agenturet for Grundlæggende Rettigheder (FRA) understregede det alvorlige omfang af problemet vedrørende handel med børn i EU. Et stort antal børn købes og sælges inden for vore grænser til seksuel udnyttelse, tvangsarbejde, adoption og fjernelse af organer.
Jeg udtrykker tilfredshed med, at det svenske formandskab har medtaget menneskehandel som et prioriteret emne i dets arbejdsprogram, men ville gerne vide, om der er nogen forslag, der specifikt vil blive behandlet vedrørende handel med børn således som anbefalet af FRA.
Cecilia Malmström
Fru formand! Det svenske formandskab deler medlemmets bekymringer med hensyn til handel med børn til seksuel udnytelse eller til andre formål. Denne form for moderne slaveri er en af de mest lukrative former for international organiseret kriminalitet. Det er naturligvis afskyeligt, og det er et alvorligt problem både i EU og i resten af verden. Handel med mennesker har længe været et vigtigt punkt på EU's dagsorden, og vi må helt klart fortsætte med at gennemføre en kombination af foranstaltninger til bekæmpelse af denne grufulde tilsidesættelse af de mest grundlæggende rettigheder.
Europa må øge sin indsats med hensyn til forebyggende foranstaltninger og bekæmpelse af organiseret kriminalitet samt beskyttelse af ofrene for kriminalitet. EU's engagement i bekæmpelse af handel med mennesker fremgår klart af vedtagelsen og gennemførelsen af både lovgivning og ikkebindende instrumenter om dette spørgsmål. Til en start blev der i 1997 vedtaget en fælles aktion med henblik på bekæmpelse af handel med mennesker. Den vigtigste lovgivning er rammeafgørelse om bekæmpelse af menneskehandel fra 2002.
I marts 2009 fremlagde Kommissionen et forslag til en ny rammeafgørelse om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene for sådanne aktiviteter. Det var tanken, at denne skulle træde i stedet for rammeafgørelsen fra 2002. Et af målene med forslaget er at yde særlig støtte til sårbare ofre - børn - i kriminalefterforskning og kriminalsager for at forhindre det, der kaldes sekundær viktimisering.
Dette forslag hænger sammen med et andet forslag, der sigter endnu mere på børns specifikke behov, dvs. forslaget til en rammeafgørelse om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om ophævelse af rammeafgørelse 2004/68, som Kommissionen fremlagde samtidig. Målet er at skabe en mere konsekvent lovramme, at gøre den mere effektiv og at gøre straffen for overtrædere strengere.
Disse to forslag drøftes i øjeblikket i Rådet. De er baseret på en betydelig international konsensus, særlig i FN's Palermoprotokol og foranstaltningerne til bekæmpelse af menneskehandel indeholdt i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention samt Europarådets konvention om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug.
Sammen med en ministerkonference, som formandskabet holder i Bruxelles den 19.-20. oktober, og hvor der vil blive fokuseret på de overordnede EU-foranstaltninger mod menneskehandel, vil rapporten fra Agenturet for Grundlæggende Rettigheder blive fremlagt og drøftet indgående, og konklusionerne vil blive fremlagt for Rådet. Det svenske formandskab agter også at bringe menneskehandel og seksuelt misbrug af børn op som prioriterede spørgsmål i Stockholmprogrammet, som vi agter at vedtage på topmødet i december.
Anna Hedh
stedfortræder for spørgeren. - (SV) Fru formand! Jeg vil gerne takke ministeren. Jeg ved, at dette spørgsmål er meget vigtigt. Vi har i Sverige lagt stor vægt på dette spørgsmål i de senere år, nøjagtig ligesom EU. Jeg vil gerne påpege, at jeg mener, at det er en stor skam, at medlemmerne af Europa-Parlamentet ikke kan deltage i konferencen den 19.20. oktober, fordi vi vil være i Strasbourg, og vi kan ikke være i Bruxelles samtidig for at deltage i denne vigtige konference. Det er en skam, men sådan er det.
Jeg er også klar over, at det svenske formandskab har sagt, at det ønsker at rejse spørgsmålet om udnyttelse af børn i forbindelse med rejse og turisme. Hensigten var at gøre dette på en konference den 20. november, hvor den stående mellemstatslige gruppe L'Europe de l'Enfance træder sammen, men jeg har nu hørt, at formandskabet ikke vil rejse dette spørgsmål. Hvad er årsagen hertil? Vil det rejse det ved en anden lejlighed?
Cecilia Malmström
Fru formand! Jeg vil gerne takke fru Hedh. Jeg ved, at fru Hedh er meget engageret i disse spørgsmål.
Det er meget uheldigt, at konferencen i Bruxelles falder sammen med mødeperioden. Årsagen til, at den ligger på disse datoer, er, at den skal afholdes sammen med EU's anti-trafficking dag, der gennemføres samtidig. Det er derfor, de falder sammen. Det er helt sikkert uheldigt.
Med hensyn til parlamentsmedlemmets andet spørgsmål om, hvorfor dette er blevet opgivet. Jeg var ikke klar over, at det var det. Jeg må undersøge det og vende tilbage og måske sende et svar til fru Hedh.
Elizabeth Lynne
(EN) Fru formand! Mange tak til ministeren for det svar. Jeg er også ked af, at konferencen afholdes, mens vi er i Strasbourg. Men kan ministeren garantere, at Europarådets konvention om ulovlig handel vil blive fremhævet på konferencens dagsorden? For der er en række medlemsstater, som ikke har underskrevet den, og der er nogle medlemsstater - herunder Sverige naturligvis - som ikke har ratificeret den. Så jeg mener, at det er meget vigtigt at sikre sig, at den står højt på dagsordenen for denne konference, så vi kan gøre anti-trafficking til en realitet. Vi har midlerne der. Vi må virkelig handle på dem.
Cecilia Malmström
Fru formand! Fru Lynne, jeg vil gøre arrangørerne opmærksom herpå.

Om: Budskab i anledning af FAO's højniveaumøde
Hvilket budskab vil Rådet formidle på EU's vegne ved den kommende konference for FN's Organisation for Ernæring og Landbrug (FAO)?
Cecilia Malmström
Fru formand! Vi dækker mange forskellige spørgsmål.
FAO-konferencen starter den 18. november. Et af de vigtigste punkter på dagsordenen er reform af FAO. Reformprocessen er baseret på den handlingsplan, som alle medlemmerne af FAO godkendte i 2008. Handlingsplanen omfatter mange forskellige former for reformer. Blandt andet vil FAO's fremtidige aktiviteter blive fastlagt ved hjælp af et resultatbaseret forvaltningssystem, der vil fremme større effektivitet med henyn til tildeling og anvendelse af knappe ressourcer. Vi forventer også, at reformprocessen har langsigtede virkninger på FAO's arbejde i spørgsmål om dets personale og lokale kontorer. Konferencen vil ligeledes beskæftige sig med spørgsmål i tilknytning til ændringer i FAO's charter og reformer af Komitéen for Verdens Fødevaresikkerhed.
Denne reform er vigtig, fordi den hænger sammen med etableringen af et globalt partnerskab om landbrug, fødevaresikkerhed og forsyning. FAO afholder et verdenstopmøde om fødevaresikkerhed i Rom den 16.-18. november, hvor disse spørgsmål vil blive drøftet. Formandskabet vil være repræsenteret der, og vil fremsætte en erklæring, der til dels er baseret på Rådets konklusioner om fødevaresikkerhed, som vil blive vedtaget på FAO-konferencen.
Rådet anerkendte i sine konklusioner vedrørende FAO den 11. november 2008, at den aktuelle fødevarekrise kræver en fælles og koordineret reaktion fra det globale samfund støttet af civilsamfundet og den private sektor. Med henblik herpå bør EU støtte et globalt partnerskab for landbrug og fødevarer i overensstemmelse med EU's handlingsplan i tilknytning til millenniummålene. Det Europæiske Råd hilste denne velkommen i juni 2008.
Desuden så Rådet i sine konklusioner positivt på den igangværende reform af FAO, som gennemføres på en konstruktiv måde af alle organisationens medlemsstater i udvalget for konferencen. I lyset af dette mener formandskabet, at topmødet bør have et klart politisk mål og bør lancere et nyt forvaltningssystem for verdens fødevaresikkerhed, hvor en fornyet og stærkere Komité for Verdens Fødevaresikkerhed indtager en førende rolle.
Formandskabet mener, at det er vigtigt, at der på dette topmøde indføres et fremadrettet, handlingsbaseret system, der kan tage hånd om den aktuelle fødevarekrise og øge indsatsen for at nå det første millenniummål - at udrydde ekstrem fattigdom og sult. Reformen af Komitéen for Verdens Fødevaresikkerhed og det brede engagement i det globale partnerskab vil være af største betydning herfor.
Formandskabet mener, at topmødet bør have dette klare politiske mål at lancere et nyt forvaltningssystem for verdens fødevareforsyning, hvor en fornyet og stærkere Komité for Verdens Fødevaresikkerhed spiller en førende rolle. På et operationelt plan mener formandskabet, at dette topmøde skal etablere et fremadrettet og magtfuldt system, der kan tage udfordringen i tilknytning til den aktuelle fødevarekrise op og øge indsatsen for at nå millenniumudviklingsmålene.
Mairead McGuinness
(EN) Fru formand! Jeg sætter pris på det detaljerede svar. Må jeg blot fokusere på, hvordan det svenske formandskab ser den fælles landbrugspolitiks rolle i sikringen af den globale fødevaresikkerhed. Hvilken rolle tror det, at vores politik kan spille her? Mener det, at det er vigtigt, at vi har en fælles politik i Europa i lyset af vores bekymringer omkring global fødevaresikkerhed?
Cecilia Malmström
Fru formand! Vi har ikke drøftet dette i Rådet i tilknytning til netop denne konference, men det står klart, at den fælles landbrugspolitik kan spille en rolle og også, når vi drøfter fremtiden, kan spille en voksende rolle ved at gøre det lettere for de fattigere lande at blive en del af det fælles marked og med hensyn til, hvor vi kan hjælpe med at afbøde og fjerne den aktuelle akutte krise.
Det har vi gjort. Nu ser situationen på verdensplan lidt bedre ud. Der kommer positive rapporter fra næsten alle de forskellige markeder. Det er fremragende, og vi har brug for lidt tid til at overveje, hvordan vi kan håndtere disse kriser i fremtiden, og hvordan vi kan bruge en lettere reformeret fælles landbrugspolitik til at hjælpe de fattige lande og til at undgå en tilsvarende situation.
Marian Harkin
(EN) Fru formand! Vi taler her om den globale fødevaresikkerhed, men jeg vil gerne kort nævne fødevaresikkerheden i EU. Efter min mening afhænger fødevaresikkerheden i EU af fødevareproduktionen i EU. I dag havde ALDE's landbrugsgruppe et møde med kommissær Fischer Boel, og vi drøftede netop dette spørgsmål og den fælles landbrugspolitiks fremtid, som allerede er blevet nævnt, navnlig efter 2013, og den omstændighed, at budgettet kan blive beskåret osv. Dette indebærer alvorlige følgevirkninger for fødevareproduktionen i EU.
Jeg ved, at det kun er en del af en bredere forhandling, vi gennemfører her i aften, men det er ikke desto mindre meget vigtigt for dem, der beskæftiger sig med landbrug. Ministeren har allerede svaret, men hvis hun har andre tanker omkring dette set ud fra det svenske formandskabs synspunkt, vil jeg gerne høre dem.
Cecilia Malmström
Fru formand! Dette er en kompliceret og meget omfattende drøftelse. Den berører selve konferencen, men naturligvis også noget, der går meget videre. Vi agter ikke at indlede disse drøftelser. Vi har ventet på et bidrag fra Kommissionen, en meddelelse om det fremtidige budget. Det blev lovet - og Rådet vedtog dette allerede i 2004 - at vi ville få en gennemgribende revision af såvel indtægter som udgifter på budgettet, herunder naturligvis af den fælles landbrugspolitik, som udgør så stor en del af budgettet. Denne meddelelse er blevet forinket - det forlyder nu, at den vil komme i slutningen af året. Hvis den gør det, agter det svenske formandskab at gennemføre en første drøftelse blandt medlemsstaterne herom, men det vil være op til det spanske formandskab at indlede det reelle arbejde med disse spørgsmål. Så i øjeblikket kan jeg ikke give flere oplysninger.

Om: Stabilitets- og vækstpagten
Det Europæiske Råd bekræftede i juni sit tilsagn om fremme af sunde offentlige finanser og af stabilitets- og vækstpagten. Alligevel forventes op mod 20 medlemsstater i slutningen af året at måtte deltage i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud Hvilke initiativer vil formandskabet tage for at nå målet om korrekt og ansvarlig gennemførelse af stabilitetspagten, og hvor har det hidtil konstateret, at denne gennemførelse støder på vanskeligheder? Mener formandskabet, at det som følge af krisen er nødvendigt at revidere pagten på ny, eller er den reform, der blev vedtaget i 2005, tilstrækkelig til at sikre, at pagten overholdes og forbliver virkningsfuld under de nuværende omstændigheder? Hvad er den foretrukne afviklingsstrategi og strategi for nedbringelse af offentlige underskud, og hvad er tidsplanen for gennemførelsen af denne strategi? Mener formandskabet, at 2010 skal være kendetegnet ved konsolidering og disciplin på skatteområdet, eller at der bør bibeholdes en grad af fleksibilitet i de offentlige finanser, især i lyset af prognoserne om faldende beskæftigelse?
Cecilia Malmström
Fru formand! Dette spørgsmål blev også drøftet tidligere i dag. Under den aktuelle krise har de offentlige myndigheder truffet ekstraordinære foranstaltninger i forbindelse med både den monetære politik og budgetstøtte. Disse foranstaltninger var nødvendige og passende og spillede en vigtig rolle i hindringen af en endnu mere alvorlig krise ved at stabilisere økonomien og forhindre en drastisk økonomisk recession. Stabiliseringen af den økonomiske og finansielle situation betyder dog ikke, at recessionen er ovre. Vi må være yderst forsigtige og sikre, at vore politik i fremtiden kombinerer den nødvendige støtte til genopretning - som vi håber vil komme - med en ansvarlig holdning til bæredygtig offentlig finansiering på mellemlang og lang sigt.
Det er netop behovet for at afbalancere disse to mål, som gør den fleksibilitet, der blev vedtaget i forbindelse med revisionen af pagten i 2005, så fornuftig. I vanskelige økonomiske tider må myndighederne træffe de krævede foranstaltninger for at fremme økonomisk aktivitet. Når genopretningen tager fart og drives af sit eget momentum, må vi imidlertid sikre, at vores offentlige finanser er bæredygtige, og vi må fastlægge troværdige planer for budgetkonsolidering.
Da omstændighederne er meget forskellige i de enkelte medlemsstater, vil planerne - tidsplanerne - for afslutning af de finanspolitiske incitamenter og pengepolitiske foranstaltninger også være forskellige. Dette vil afspejles i mange af underskudsprocedurerne, der vil være rettet mod de enkelte medlemsstater, men de skal koordineres og skal ligge inden for stabilitets- og vækstpagtens overordnede rammer. Derfor planlægger formandskabet drøftelser i Økofinrådet i efteråret vedrørende passende afviklingsstrategier og koordineringen af disse.
Jeg forventer, at disse drøftelser resulterer i en klar aftale om en ambitiøs konsolidering på det rigtige tidspunkt i de enkelte medlemsstater for at sikre langsigtet bæredygtighed.
Marietta Giannakou
Fru formand! Jeg vil gerne takke ministeren for hendes meget klare svar. Jeg er sikker på, at der især vil blive fokuseret på, om vi skal insistere på, at 2010 skal være et år for forbedring af offentlige finanser, eller om der skal være en form for forlængelse eller frist, da dette er noget, som EU til dato ikke har benyttet i sine politikker.
Cecilia Malmström
Fru formand! Det er et meget vanskeligt spørgsmål at besvare. På G20-topmødet i næste uge vil vi påbegynde indledende drøftelser af afviklingsstrategier. Det står dog klart, at omstændighederne er meget forskellige i medlemsstaterne, og derfor vil tidsplanerne være lidt forskellige. Jeg håber, vi kan starte denne proces meget snart, men det afhænger også af, hvordan den økonomiske situation udvikler sig. Der er lys for enden af tunnellen, vi mener, det værste er overstået, og vi må derfor se nærmere på tanken om en afviklingsstrategi. Hvis vi ikke gør det gradvist, er det de mest sårbare medlemmer af vores samfund, som vil blive ramt af stigende arbejdsløshed, store offentlige besparelser og risikoen for inflation. I øjeblikket er det dog lidt for tidligt at sige helt nøjagtigt, hvornår den tid vil komme i de forskellige medlemsstater.

Om: EU-foranstaltninger til bekæmpelse af arbejdsløshed
Af en nylig Eurobarameter-rundspørge fremgår det, at mens 72 % af EU's borgere mener, at EU spiller en positiv rolle i forbindelse med skabelse af nye jobmuligheder og bekæmpelse af arbejdsløshed, så har kun lidt over en tredjedel af de adspurgte hørt om EU's værktøjer til bekæmpelse af arbejdsløshed, som f.eks. Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. Gøres der nok for at fremme kendskabet til disse nøgleinstrumenter?
Cecilia Malmström
Fru formand! Rådet deler medlemmets bekymring vedrørende resultaterne af den seneste Eurobarometer-rundspørge om kendskabet til EU's vigtige værktøjer til bekæmpelse af arbejdsløshed som f.eks. Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. Af hensyn til både demokrati og legitimitet er det vigtigt at kommunikere til vores borgere, hvad EU gør.
Rådet tillægger Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen stor betydning, og vi ønsker, at disse skal udnyttes effektivt til bekæmpelse af arbejdsløshed. Disse to instrumenter er vigtige finansielle værktøjer til bekæmpelse af den aktuelle recession og forbedring af beskæftigelsen, idet der med dem indføres integrerede flexicuritystrategier, ligesom de sikrer, at kvalifikationerne forbedres, og at de tilpasses de behov, der findes. Rådet gav udtryk herfor i december 2008, da det bakkede op om Den Europæiske Socialfonds hurtige indførelse af supplerende foranstaltninger til støtte for beskæftigelsen. Rådet annoncerede også forbedringer af procedurerne i Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. Den oprindelige forordning blev derfor revideret med henblik på at gøre det muligt for fonden at reagere mere effektivt for at støtte arbejdstagere, der havde mistet deres arbejde ikke blot som følge af globaliseringen, men også midlertidigt på grund af den finansielle og økonomiske recession. Det skal dog påpeges, at gennemførelsen af disse fonde, herunder passende information og offentliggørelse, påhviler medlemsstaterne og Kommissionen. Hvad angår Den Europæiske Socialfond, skal medlemsstaterne formidle information om initiativer og medfinansierede programmer med henblik på at fremhæve Fællesskabets rolle og den bistand, fondende yder. I denne forbindelse vil jeg gerne nævne Det Europæiske Åbenhedsinitiativ, som Kommissionen lancerede i 2005. Et af de vigtigste mål med dette initiativ er at forbedre informationen til den brede offentlighed vedrørende de EU-midler, der står til rådighed, ved at offentliggøre navnene på modtagere af direkte støtte inden for rammerne af EU's samhørighedspolitik.
Hvad angår Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen bør medlemsstaterne informere om de foranstaltninger, der finansieres. Samtidig vil jeg gerne minde om, at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen først blev oprettet for relativt nylig. Manglende kendskab kan skyldes, at denne fond endnu kun har ydet bistand i relativt få tilfælde.
Seán Kelly
(EN) Fru formand! Mange tak til ministeren for hende meget præcise svar. Jeg har blot endnu et spørgsmål. Jeg forstår, at der er stor modstand i Rådet mod forslaget om en fremrykning af Den Europæiske Socialfond til 100 % i de kommende to år. Hvis den modstand opretholdes, kan Rådet så nævne nogle alternativer, som er blevet fremsat for at bibeholde momentummet i den europæiske genopretningsplan?
Cecilia Malmström
Fru formand! Ja, vi har drøftet dette i Rådet adskillige gange. Der er ret stor enighed om, at der af hensyn til projektets kvalitet også skal være et element af national finansiering. Derfor støtter Rådet ikke forslaget om at fjerne denne.
Vi er dog klar over situationen og problemerne. Vi har bedt Kommissionen fremlægge et alternativt forslag. Jeg bragte det op over for kommissær Samecki, som er ansvarlig for dette område, for blot to dage siden. De arbejder på et sådant forslag og vil fremlægge det snarest muligt.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Fru formand! Jeg er ked af, at den nødvendige støtte i form af 100 % finansiering ikke ydes via Rådet på et tidspunkt, hvor vi taler om Den Europæiske Socialfonds rolle i nedbringelsen af arbejdsløsheden, særlig under den aktuelle krise. Jeg vil også gerne nævne, at vi under den aktuelle krise ser stigninger i arbejdsløsheden, som især rammer stålværker og skibsværfter, eller endog teknisk arbejdsløshed foruden arbejdstagere, der rent faktisk afskediges. Jeg vil gerne stille følgende spørgsmål, idet vi bør holde os behovet for investering og sikring af EU's økonomiske konkurrenceevne også i fremtiden for øje. Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe for at fremme anvendelsen af Den Europæiske Socialfonds og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringens ressourcer til støtte for industrielle sektorer, der oplever økonomiske problemer?
Cecilia Malmström
Fru formand! Som sagt har vi anmodet Kommissionen om at fremsætte alternative forslag til, hvordan denne særlige Socialfond kan anvendes i denne situation, hvor mange mennesker i hele Europa, som der blev sagt, står uden arbejde, og vi håber, at Kommissionen vil fremlægge et sådant forslag uden unødig forsinkelse.
Vi gør dog også mange andre ting for at bekæmpe arbejdsløshed. Det er naturligvis medlemsstaternes ansvar, men der findes også et kollektivt ansvar for, at vi forsøger at koordinere og lette fuldførelsen af det indre marked, fjerne hindringer, at få gennemført servicedirektivet fra den 1. januar, at fjerne bureaukrati og tilskynde folk til at stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og samtidig give dem ressourcer til at fuldføre deres uddannelse eller begynde igen i en anden retning.
Arbejdsløsheden vil også blive drøftet på et særligt uformelt Økofinmøde i oktober, hvor arbejdsløshed er et af de vigtigste punkter på dagsordenen. Og i lyset af den forhandling, som jeg ved gennemføres i Europa-Parlamentet, men også i næsten alle rådssammensætninger vedrørende den fremtidige Lissabonstrategi, er der mange spørgsmål, der drøftes.
Så Socialfonden er blot et instrument til bekæmpelse af arbejdsløshed. Den kan forbedres, og den kan sandsynligvis anvendes mere bredt for at vise befolkningen, hvordan den anvendes på en bedre måde. Men den er dog kun et element i hele den række af instrumenter, som vi har, og som vi må udnytte for at bekæmpe arbejdsløshed.

Om: Informationer om Tjetjenien
Hvilke forholdsregler vil Rådet tage for at sikre, at der også fremover vil blive holdt øje med menneskerettighedssituationen i Tjetjenien efter mordet på menneskerettigheds- og fredsaktivisten Natalja Estemirova og den efterfølgende lukning af menneskerettighedsorganisationen Memorials kontor samme sted? Hvad er Rådets holdning til, at der i Grosnij eller umiddelbart i nærheden af Tjetjenien åbnes et EU-kontor, som kan varetage denne opgave? Hvad mener Rådet om, at der i det mindste udsendes en midlertidig mission til Tjetjenien?
Cecilia Malmström
Fru formand! Så snart formandskabet hørte om mordet på Natalia Estemirova, udsendte det en erklæring, hvori det fordømte mordet og gav udtryk for sin dybeste medfølelse med hendes familie og kolleger i menneskerettighedsorganisationen Memorial. Det opfordrede også indtrængende de russiske myndigheder til at efterforske mordet hurtigt og indgående og bringe de skyldige for retten.
Jeg kan forsikre hr. Posselt om, at Rådet fortsat vil følge udviklingen i Tjetjenien meget tæt, og vi vil være særligt opmærksomme på menneskerettighederne og situationen for menneskerettighedsforkæmperne. Rådet har ved flere lejligheder indtrængende opfordret de russiske myndigheder til at gøre alt, hvad der står i deres magt for at beskytte disse mennesker i Rusland i overensstemmelse med den universelt anerkendte FN-erklæring om menneskerettighedsforkæmpere. Jeg vil gerne understrege, at EU allerede er til stede i Tjetjenien som følge af Kommissionens hjælpeprojekt, diplomater fra Moskvas ambassader i EU-medlemsstaterne og i form af regelmæssige besøg i Tjetjenien.
Rådet vil gerne understrege den betydning, det tillægger hr. Posselts spørgsmål, og det er opmærksom på menneskerettighedssituationen i Tjetjenien, men vi mener ikke, at der i øjeblikket er noget behov for det kontor eller den mission, som han har foreslået. EU er til stede i regionen, og vi vil fortsat overvåge spørgsmål i tilknytning til respekt for menneskerettighederne, retsstatsforhold og demokratiske principper i Tjetjenien, og vi vil tage dem op, når behovet opstår.
Bernd Posselt
(DE) Fru formand! Jeg vil gerne sige mange tak til fru Malmström. Det er det første gode svar, jeg har fået fra Rådet om dette emne. Tak.
Alligevel har jeg et kort tillægsspørgsmål. Agter Rådet at tage spørgsmålet om Tjetjenien op igen under det svenske formandskab, for de russiske ledere har udsendt en række meddelelser om ændringer? Det må dog følges op af handlinger, og vi har ikke set nogen, og derfor beder jeg Dem endnu en gang sætte os ind i situationen som forberedelse til forhandlingerne om aftalen. Vi påtænker at gennemføre hasteforhandlinger om dette spørgsmål i morgen.
Cecilia Malmström
Fru formand! Ja, vi rejser løbende menneskerettighedsspørgsmålet i vores dialog med Rusland, og menneskerettighederne vil stå på dagsordenen for det topmøde, vi håber vil finde sted mellem EU og Rusland i løbet af efteråret.

Om: Tilladelse fra den tyrkiske regering til at gennemføre kulbrinteefterforskning i EU-landenes eksklusive økonomiske zoner
Den tyrkiske regering har besluttet at give det statsejede tyrkiske olieselskab TPAO tilladelse til at gennemføre kulbrinteefterforskning i Grækenlands og Cyperns eksklusive økonomiske zoner. Dette er en fortsættelse af den truende holdning, som Tyrkiet har fremvist i et forsøg på at skræmme Cypern fra at gå videre med udnyttelse af sine økonomiske zoner, og som har tvunget Cypern til at nedlægge veto mod åbningen af energikapitlet i Tyrkiets forhandlinger om medlemskab. I betragtning af at den tyrkiske regerings beslutning sandsynligvis vil få eksplosive konsekvenser for forholdet mellem Tyrkiet og EU-medlemsstaterne, bedes Rådet besvare følgende spørgsmål:
Hvilke omgående foranstaltninger agter Rådet at træffe for at sikre, at den tyrkiske regering trækker sin tilladelse til at gennemføre kulbrinteefterforskning i EU-landenes eksklusive økonomiske zoner tilbage? Hvordan sikrer Rådet, at Tyrkiet opfylder tillægsprotokollen til Ankara-aftalen, også for så vidt angår Cypern, samt anerkender Cyperns ret til en eksklusiv økonomisk zone? Hvornår forventes Tyrkiet at overtage havretskonventionen, som er en del af gældende fællesskabsret?
Cecilia Malmström
Fru formand! Rådet er bekendt med de begivenheder, som parlamentsmedlemmet nævner. Hvad angår Tyrkiets forhold til landene i den pågældende region har Tyrkiet - som alle andre lande - pligt til at handle for at fremme gode naboskabsforbindelser og fredelig bilæggelse af tvister. Det er hovedindholdet i FN's charter.
Det er også et vigtigt krav for tiltrædelse af EU. I forbindelse med Tyrkiets forhandlinger med EU og de dermed forbundne konklusioner, som Rådet har draget, har EU opfordret Tyrkiet til at undgå enhver trussel, kilde til konflikt eller handling, der vil kunne have en negativ indvirkning på de gode naboskabsforbindelser og processen med fredelig bilæggelse af tvister. Desuden har EU ved en række lejligheder understreget betydningen af, at der gøres fremskridt i forbindelse med normaliseringen af de bilaterale forbindelser mellem Tyrkiet og EU-medlemsstaterne, herunder Republikken Cypern, og det har fremhævet alle EU-medlemsstaternes suveræne rettigheder.
Hvad angår spørgsmålet om tillægsprotokollen er EU's holdning helt klar. Tyrkiet har pligt til at anvende den fuldt ud og på en ikkediskriminerende måde. EU rejser systematisk alle disse spørgsmål, senest på mødet mellem ministrene fra EU-troikaen og Tyrkiet, som fandt sted i Stockholm i juli, og i associeringsrådet i maj. Jeg kan forsikre parlamentsmedlemmet om, at Rådet lægger stor vægt på disse spørgsmål og fortsat vil følge udviklingen meget tæt.
Nikolaos Chountis
(EL) Fru formand! Jeg sætter pris på ministerens vilje og beslutsomhed, når det gælder om at give klare svar på vores spørgsmål.
Må jeg sige, at vi vil drøfte spørgsmålet om Nabucco-rørledningen i Parlamentet i morgen, og minde om, at den tyrkiske premierminister i januar 2009 truede Bruxelles med, at hans land ville tage sin støtte til etableringen af naturgasrørledningen op til fornyet overvejelse, hvis forhandlingerne om åbning af energikapitlet ikke fortsætter.
Dette kapitel er som bekendt blevet blokeret af Cyperns veto, fordi landet er blevet truet af Tyrkiet med hensyn til udnyttelsen af dets eksklusive økonomiske zone.
Da spørgsmålet om de eksklusive økonomiske zoner derfor er af afgørende betydning og kan give anledning til et stort problem for mange af EU's politikker, vil jeg endnu en gang spørge om, hvilke foranstaltninger Rådet vil træffe for at sikre, at Tyrkiet anerkender Cyperns ret til en eksklusiv økonomisk zone.
Cecilia Malmström
Fru formand! Både Rådet og Kommissionen har noteret dette, og vi vil følge spørgsmålet nøje. Vi vil fortsat rejse spørgsmålet og betydningen af gode naboskabsforbindelser i alle vores kontakter med Tyrkiet. Den næste lejlighed bliver udenrigsministrenes troika i november. Jeg håber, at hændelser som dem, parlamentsmedlemmet har nævnt, kan undgås.
Hvad angår energikapitlet undersøges det i øjeblikket i de forskellige rådssammensætninger, og der gennemføres løbende drøftelser. Det er lidt for tidligt at bekendtgøre resultaterne af denne analyse, og parlamentsmedlemmet vil være bekendt med, at hvert enkelt skridt i denne proces kræver enstemmighed i Rådet.

Om: EU's politik i Burma
Kan Det Europæiske Råd redegøre for Den Europæiske Unions politik over for Burma og oplyse, hvad Den Europæiske Union gør for at fremme løsladelsen af Aung San Sui Kyi, som har siddet fængslet i Burma siden 1990?
Cecilia Malmström
Fru formand! EU har fulgt Aung San Suu Kyis situation nøje, siden hun blev fængslet for 20 år siden. Rådet har arbejdet uafbrudt og meget aktivt på hendes vegne. Ved mange lejligheder har vi opfordret myndighederne i Burma til at løslade hende.
I denne periode har Rådet desuden truffet specifikke foranstaltninger mange gange. Eksempelvis kan nævnes følgende.
I august fordømte EU straks dommen mod Aung San Suu Kyi og sagen mod hende, som ikke havde noget retsgrundlag. Vi opfordrede myndighederne i Burma til at løslade hende øjeblikkeligt og betingelsesløst. Rådet fastslog, at retssagen mod Aung San Suu Kyi var en overtrædelse af national og international ret.
Desuden talte EU's højtstående repræsentant, Javier Solana, på vegne af Aung San Suu Kyi på ministermødet mellem ASEAN-landene og den efterfølgende ASEAN-EU-ministerkonference i juli, hvor en repræsentant for Burma også var til stede. Mange andre deltagere i mødet, herunder repræsentanterne for USA, Kina, Rusland og andre, fremsatte også stærke krav om øjeblikkelig løsladelse af Aung San Suu Kyi og andre politiske fanger.
EU har via sin særlige udsending til Burma, Piero Fassino, også været meget aktivt med hensyn til at støtte de foranstaltninger, som FN og FN's særlige rådgiver, Ibrahim Gambari, har truffet, og har også hørt vigtige EU-partnere i Asien.
Myndighederne i Burma har valgt at ignorere protesterne mod fængslingen af Aung San Suu Kyi og opfordringerne til at løslade hende, som et stort antal lande og organisationer har fremsat, herunder FN's generalsekretær, generalsekretæren for ASEAN og en række ASEAN-medlemsstater, som Burma, når alt kommer til alt, er en del af.
Da der ikke har været nogen reaktion fra Burma, har EU taget yderligere skridt rettet mod de ansvarlige for dommen. Vi har sat medlemmerne af dommerstanden og andre involveret i sagen mod Aung San Suu Kyi på listen over personer, som skal nægtes visum, og hvis aktiver skal indefryses. Vi har udvidet listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, til også at omfatte indefrysning af aktiver i virksomheder, der ejes og kontrolleres af medlemmer af regimet i Burma eller af personer med tilknytning til dem.
Den reaktion, som Rådet nåede til enighed om den 13. august, er fuldstændig i overensstemmelse med den beslutning, som Europa-Parlamentet vedtog i oktober 2008. Jeg kan forsikre parlamentsmedlemmet om, at EU ud over disse specifikke foranstaltninger også vil intensivere sit arbejde i det internationale samfund, særligt med ligesindede partnere i Asien, for at nå frem til en øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af Aung San Suu Kyi og andre politiske fanger. Dette er et første grundlæggende skridt i den nationale forsoningsproces, der er nødvendig, hvis valgene i 2010 skal kunne betragtes som frie, retfærdige og pålidelige.
Liam Aylward
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne takke formanden for Rådet for hendes detaljerede svar. Må jeg have lov at spørge, hvilke foranstaltninger EU har truffet, eller er ved at træffe for at hjælpe de tusindvis af flygtninge, som er flygtet fra Burmas nordlige Shan-delstat til Kina som følge af de voldelige sammenstød mellem juntaen og etniske minoriteter i august?
Cecilia Malmström
formand for Rådet. - - EN) Fru formand! Jeg beklager meget. Jeg tror ikke, jeg kan besvare det spørgsmål. Det må jeg vende tilbage til. Jeg beklager.

Om: Tættere forbindelser mellem EU og USA
Kan Det Europæiske Råd redegøre for de initiativer, det forfølger for at etablere tættere politiske og økonomiske forbindelser mellem Den Europæiske Union og De Forenede Stater?
Cecilia Malmström
Fru formand! Rådet lægger den allerstørste vægt på forbindelserne mellem EU og USA. De transatlantiske forbindelser udgør hjørnestenen i EU's udenrigspolitik og er baseret på vores fælles værdier i tilknytning til demokrati og menneskerettigheder og vores engagement i åbne, integrerede økonomier. Den nye administration i USA har givet disse forbindelser en ny fremdrift.
Vi er fast besluttede på at fortsætte dette samarbejde. På nuværende tidspunkt forventes der klare resultater af vores transatlantiske forbindelser på begge sider af Atlanten. Det glæder mig at kunne oplyse, at der er mange områder, hvor EU samarbejder tæt med USA med henblik på at udvide vores strategiske partnerskab og opnå resultater. Vi vil naturligvis fortsat arbejde meget tæt sammen omkring en række regionale spørgsmål som f.eks. Afghanistan, Pakistan, Iran, fredsprocessen i Mellemøsten, Rusland og det vestlige Balkan. Vi samarbejder regelmæssigt om krisehåndtering, og jeg glæder mig over, at USA nu tager del i en civil europæisk sikkerheds- og forsvarspolitisk mission, nemlig EULEX i Kosovo.
Vi vil arbejde tæt sammen om klimaspørgsmål forud for topmødet i København sidst på året. Den nye adminstration har hævet USA's ambitioner på dette område betydeligt. Vi hilser dette velkommen og håber, at den vil kunne fremlægge sammenlignelige mål for nedbringelse af emissionerne på mellemlang sigt som en del af aftalen. Vi har også længe samarbejdet om energispørgsmål. Vi føler, at dette nu må bringes op på et højere plan, og vi håber, at vi kan få oprettet et særligt energiråd for EU og USA. Dette kunne blive et godt forum for øget samarbejde mellem os på områder som energisikkerhed, markeder, bæredygtighedspolitik og forskning i nye energiteknologier.
Et andet spørgsmål, som har høj prioritet, er naturligvis den finansielle og økonomiske krise. Der er behov for et meget tæt samarbejde her, hvis vi skal genoprette tilliden til finansmarkederne og få dem til at fungere ordentligt. På handelsområdet må Doha-runden afsluttes med et højt ambitionsniveau i 2010. Dette er vigtigt, hvis vi skal skabe økonomisk genopretning og bekæmpe protektionisme. USA skal her spille en nøglerolle.
Vi vil naturligvis drøfte disse spørgsmål på G20-topmødet i næste uge. Begge sider har vist interesse for en styrkelse af samarbejdet inden for retlige og indre anliggender og i voksende forståelse af hinandens lovgivningsmæssige og politiske rammer. Erklæringen om lukningen af Guantanamo, hvori nævntes en styrkelse af det transatlantiske samarbejde inden for retlige og indre anliggender, er et vigtigt skridt i denne retning.
Hvad angår ikkespredning og nedrustning har samarbejdet mellem EU og USA fået en vitaminindsprøjtning, og Obama-administrationen er gået meget kraftigt ind herfor. Washington og Bruxelles arbejder sammen om at sikre, at der gøres væsentlige fremskridt på områder som f.eks. gennemgangskonferencen mellem parterne i traktaten om ikke-spredning af kernevåben, ikrafttrædelsen af traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger og gennemførelsen af en løsning på hårdknuden på nedrustningskonferencen, så vi kan nå frem til en traktat, der forbyder produktion af fissilt materiale til våben.
Der er stor interesse fra begge sider for at styrke den transatlantiske politiske dialog og samarbejdet om udviklingsarbejde. EU og USA er verdens største donorer, og vi har derfor en fælles interesse i at forbedre indsatsen på udviklingsområdet. Vi gennemfører drøftelser om, hvordan dette kan ske. Det kommende topmøde mellem EU og USA er en fremragende lejlighed til at drøfte disse og andre relevante spørgsmål på højeste plan. Jeg er meget stolt af, at det svenske formandskab har fået muligheden for at stå i spidsen for EU på dette topmøde. Vi er fuldt og fast overbevist om, at topmødet vil fremme transatlantiske forbindelser på en positiv og konstruktiv måde.
Brian Crowley
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne sig mange tak til ministeren. Det er dejligt at have hende tilbage her, skønt i en anden funktion.
Specifikt om de to spørgsmål, hvor jeg tror, vi kan samarbejde bedst: for det første om spredning og for det andet om finanskrisen.
Har det svenske formandskab - der naturligvis repræsenterer Rådet - nogen særlige idéer, som det vil tage med til topmødet mellem USA og EU, som vil finde sted inden længe, særlig vedrørende de forskelle, der ser ud til at være mellem Frankrig og Storbritanien på den ene side og resten af EU på den anden side med hensyn til de finansforordninger, der skal finde anvendelse? USA ser måske ud til at ligge tættere på de andre i EU end på de franske og britiske tanker, som Gordon Brown gav udtryk for i går.
Cecilia Malmström
Fru formand! Her til morgen gennemførte vi drøftelser som forberedelse til G20. Jeg ved, der drøftes forskellige forslag i medierne, men jeg må sige, at EU er yderst velkoordineret. Vi har gennemført drøftelser med finansministrene, og i morgen aften er der en middag med stats- og regeringslederne for at fuldføre koordineringen i lyset af Pittsburghmødet.
EU står samlet. Vi ved, hvad vi ønsker. Vi har et konkret forslag, og finjusteringen vil finde sted i morgen. Så jeg er egentlig ikke bekymret over det, og jeg er også meget glad for, at vi med hjælp fra Kommissionen og kommissær Almunia er nået frem til dette meget sjælne stadium af stærk enighed i EU. Dette er vores prioriteter, og vores løsninger drøftes, og vi vil naturligvis forsøge at skabe samhørighed på så mange punkter som muligt med den amerikanske administration og de øvrige partnere på G20-topmødet.
Med hensyn til ikkespredning er vi meget glade for, at dette emne igen er sat på dagsordenen. Det har i nogen tid været vanskeligt at rejse det, og vi er meget glade for præsident Obamas engagement i dette spørgsmål. Men det vil tage tid. Der er komplicerede tekniske spørgsmål, og det vil tage tid at løse dem. Vi er meget procesorienterede. Vi vil forsøge at skubbe på, men jeg kan ikke sige, hvor lang tid dette vil tage, eller hvad tidsfristerne er. Men det står på dagsordenen. Vi er meget ivrige efter at gøre fremskridt, og jeg tror, at det er et ønske, som vores amerikanske modparter deler.
Justas Vincas Paleckis
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne spørge formanden for Rådet om EU-USA-Rusland-trekanten. Som bekendt har USA og Rusland på præsident Obamas foranledning indledt meget vigtige forhandlinger om atomnedrustning. Hvordan kan Rådet og EU efter hendes mening fremme og bidrage til disse forhandlinger, som er så vigtige for menneskehedens fremtid?
Cecilia Malmström
Fru formand! Jeg glæder mig meget over disse nyheder. Jeg mener, at det er et vigtigt skridt, at disse to lande sætter sig ned og drøfter emner, der, som parlamentsmedlemmet sagde, er vigtige for menneskeheden, og vi kan kun håbe på, at de opnår konkrete fremskridt.
Der afholdes et globalt nukleart topmøde i marts 2010, hvor EU naturligvis også vil være repræsenteret. Dette er en god lejlighed til i lyset heraf at koordinere vores synspunkter og til at se på, hvordan vi kan bidrage til at gøre disse drøftelser så vellykkede og frugtbare som muligt.
Formanden
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
