Toppmöte Ryssland/Europeiska unionen (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är uttalanden av rådet och kommissionen om toppmötet EU/Ryssland.
Paula Lehtomäki
rådets tjänstgörande ordförande. (FI) Herr talman, mina damer och herrar! Det artonde toppmötet mellan EU och Ryssland hölls i förra veckan i Helsingfors. Som vanligt hanterades vid toppmötet de ”fyra gemensamma områden” som de två sidorna delar, men även internationella frågor mer allmänt. Toppmötet inom den nordliga dimensionen mellan EU, Ryssland, Norge och Island hölls samtidigt.
Vår vittomfattande diskussion om frågor som är avgörande för förbindelserna mellan EU och Ryssland bedrevs i en konstruktiv anda. När det gäller det nya avtalet mellan EU och Ryssland noterade vi att processen med att upprätta ett förhandlingsmandat hade varit intensiv under de senaste veckorna. EU kommer att fortsätta att hantera frågan om mandat, för att så snart som möjligt inleda samtal. Fyra ministermöten med det ständiga partnerskapsrådet har hållits under hösten för att förbättra det konkreta samarbetet. Vid dessa möten närvarade europeiska och ryska ministrar för transport, miljö, rättsliga och inrikes frågor samt utrikesfrågor.
När det gäller det gemensamma ekonomiska området upptäckte vi att det hade skett en positiv utveckling inom många samarbetssektorer. En överenskommelse nåddes vid toppmötet om avgifter för överflygning av Sibirien och om att sätta stopp för dem. Stats- och regeringscheferna från EU och Ryssland tillstod dessutom att de har omfattande gemensamma intressen och att båda sidor är beroende av energiförbindelserna. Europeiska unionen betonade betydelsen av principerna om insyn, förutsägbarhet, ömsesidighet och öppenhet på energimarknader, investeringar samt infrastruktur och transittrafik. Dessa principer bör också införlivas i det nya avtalet mellan EU och Ryssland. Unionen insisterade också på att parterna skulle garantera sitt åtagande att uppfylla energistadgan.
Andra punkter som diskuterades var handelsutveckling och investeringar mellan Europeiska unionen och Ryssland, trafikstockningar samt utveckling av ett elektroniskt system för tullklarering, där vi gjorde mycket tydliga framsteg. Vi ansåg att framsteg i diskussionerna om Rysslands medlemskap i WTO kommer att få en mycket positiv inverkan på det ekonomiska område som EU och Ryssland delar. Förhandlingar om en bred och omfattande frihandel mellan EU och Ryssland kan inledas när Ryssland har blivit medlem i WTO. Den miljödialog som undertecknades vid det ständiga partnerskapsrådet (miljö) mellan EU och Ryssland i oktober kommer att ligga till grund för ett omfattande samarbete.
Samarbetet inom rättsliga och inrikes frågor har gått framåt inom många sektorer. Vi ansåg att det var mycket viktigt att de avtal om underlättande av viseringar och återtagande av olagliga invandrare som undertecknades i maj skulle träda i kraft så snart som möjligt.
När det gäller mänskliga rättigheter uttryckte Europeiska unionen sin oro över situationen i Tjetjenien och ansåg att det var viktigt att alla brott mot de mänskliga rättigheterna undersöks noga och att de som är skyldiga till brotten ställs inför rätta. EU nämnde också frågan om förhandsvillkor för utveckling av rättsstaten, yttrandefrihet och fria medier, inbegripet undersökningar av mordet på Anna Politkovskaja och av fallet Michail Chodorkovskij. EU hänvisade till de samråd om mänskliga rättigheter som arrangerades i början av november då man studerade dessa frågor mer ingående och genomförde en mer omfattande granskning av situationen för de mänskliga rättigheterna i Ryssland. EU sa att man var redo för ett närmare samarbete om de mänskliga rättigheterna och att utveckla samråd i frågan.
Europeiska unionen och Ryssland betonade betydelsen av direktkontakt mellan sina medborgare som en grund för ett strategiskt partnerskap. Detta partnerskap kan framför allt förbättras inom områdena utbildning och kultur. Samarbete mellan universitet och mellan utbytesprogram för studenter i unionen och Ryssland har stått högt upp på dagordningen under hösten, och vi vill även i framtiden satsa på detta.
Vår uppfattning var att samarbete om internationella frågor är viktigt för säkerheten och välståndet i Europa som helhet. Vi noterade hur positivt relationerna hade utvecklats inom flera internationella frågor. Det krävs emellertid samarbete mellan unionen och Ryssland om vi ska röra oss i en tydligare riktning. Vissa av de internationella frågor som togs upp gällde västra Balkan, fredsprocessen i Mellanöstern samt situationen i Nordkorea, Georgien, Vitryssland och Moldavien.
Ett toppmöte om den nordiska dimensionen hölls parallellt med toppmötet mellan EU och Ryssland. Vid detta möte godkändes nya grundläggande dokument, det politiska uttalandet samt ramdokumentet. Tack vare dessa beslut kommer den nordliga dimensionen att förnyas från och med nästa år, och denna förnyade nordliga dimension kommer att utgöra den gemensamma politiken för fyra jämlika partner: Europeiska unionen, Ryssland, Norge och Island.
Den nordliga dimensionen omfattar ett stort geografiskt område, inbegripet Östersjön, nordvästra Ryssland och de arktiska områdena. Politiken stöder genomförandet av de fyra gemensamma områdena mellan EU och Ryssland inom detta geografiska område. Den nordliga dimensionen fokuserar dessutom på särskilda frågor i de nordliga regionerna, såsom sårbar miljö, urbefolkning och hälsa.
En gemensam styrgrupp av samarbetspartner ska inrättas för att skynda på det praktiska arbetet. De befintliga partnerskapen inom den nordliga dimensionen - dvs. miljöpartnerskapet och partnerskapet för folkhälsa och social välfärd - vill vi fortsätta att utveckla ytterligare. Vi ska också granska möjligheten att tillämpa partnerskapsmodellen inom transport- och logistiksektorn och stärka samarbetet inom energieffektivitetsområdet.
Benita Ferrero-Waldner
ledamot av kommissionen. (EN) Herr talman! Jag är mycket tacksam för möjligheten att informera er om det toppmöte mellan EU och Ryssland som ägde rum i Helsingfors. Detta var EU:s tredje möte med president Vladimir Putin i år, efter mötet i Sochi i maj och middagsmötet i Lahti, som gav oss ett gynnsamt tillfälle att tala om energifrågor.
I likhet med min kollega välkomnar jag innerligt att kommissionens vice ordförande Jacques Barrot och minister Igor Levitin slutligen kunde underteckna protokollet om överflygningar av Sibirien. Vi har arbetat med denna fråga under många år, och detta är ett viktigt resultat. Det innebär att ett återkommande irritationsmoment i förbindelserna mellan EU och Ryssland äntligen har fått ett slut. Detta var också ett av våra villkor för Rysslands anslutning till WTO. Därför välkomnar jag varmt detta resultat, och jag tackar Jacques Barrot för hans insatser.
Omedelbart före toppmötet hade vi en mycket positiv diskussion om en närmare ekonomisk integrering med EU:s och Rysslands företagsledare. De framförde ett starkt stöd för de fördelar som detta skulle kunna medföra för näringslivssektorerna på båda sidor. Senare under toppmötet nåddes ett samförstånd om att vi borde fortsätta arbetet med denna fråga under de kommande månaderna. Vår vision är att inrätta ett gemensamt ekonomiskt område som i grund och botten följer samma regler, och som tillgodoser en rättvis handel.
När det gäller energifrågor bekräftade president Vladimir Putin att energistadgefördraget inte skulle ratificeras i sin nuvarande form. Han var emellertid tydlig med att uttrycka sin villighet att nå en överenskommelse där båda sidors intressen respekterades och som omfattade energifördragets principer, som han sa i Sochi. Han efterlyste ömsesidighet, däribland ryska företags tillträde till viktiga strategiska industrier i EU.
Tyvärr kunde vi inte tillkännage att förhandlingarna om vår nya strategiska överenskommelse hade öppnats. Jag är emellertid säker på att de återstående svårigheterna kommer att lösas inom kort. Ordförande José Manuel Barroso klargjorde att vi, efter att inspektioner har genomförts av tjänstemän från vårt kontor för livsmedels- och veterinärfrågor, anser att det ryska förbudet mot vissa polska exportvaror inte är proportionerligt. Han utövade starka påtryckningar mot president Vladimir Putin om att häva detta förbud, eller åtminstone gå med på att ett trepartssamtal inleddes mellan Polen, Ryssland och kommissionen för att lösa denna fråga. President Vladimir Putin förklarade att frågan inte gällde polskt kött som sådant, utan transporten av kött från andra länder genom Polen till Ryssland. Slutligen, vad beträffade den nya överenskommelsen, bekräftade man på nytt att det inte skulle uppstå något rättsligt vakuum när den nuvarande överenskommelsen når slutet på den första tioårsperioden. Trots att förhandlingarna om ett avtal ännu inte har inletts kan vi fortsätta, och vi har en rättslig grund.
En annan viktig fråga som redan har nämnts ikväll gäller de långa köer av fordon som väntar på inresa i Ryssland vid EU:s gränser. Vi enades om att behandla denna fråga som ett brådskande ärende. En delegation bestående av kommissionsledamoten med ansvar för skatter, samt företrädare för vissa medlemsstater, har redan rest till olika gränsområden mellan Ryssland och medlemsstaterna. Vi har alla noterat att problemet beror på den ökade handeln, dels den ökade handeln mellan EU och Ryssland och dels en allmänt ökad handel med Ryssland, däribland transporter. Men infrastrukturen utnyttjas redan maximalt, och de ryska förfarandena är besvärliga. Till exempel finns det för närvarande sju säkerhetsförfaranden, som Vladimir Putin har lovat att minska till två. Detta är mycket viktigt. Kommissionen, å sin sida, kommer inom kort att lägga fram förslag i sin rapport för att ta itu med vissa av dessa tullfrågor. Vi föreslog också ett samarbete om ett pilotprojekt. Frågan är huruvida uppgifter kan hanteras på grundval av ett datoriserat system.
Det gjordes också en allmänt positiv bedömning av ett samarbete om frihet, säkerhet och rättvisa. Från Rysslands sida sa man att avtalen om förenklade viseringsförfaranden och återtagande skulle skickas för ratificering inom kort. Detta är mycket positivt, för återtagandet hjälper även EU.
Jag vill uttrycka min uppskattning för den parlamentariska samarbetskommitténs insatser när det gäller Kaliningrad. Beträffande denna fråga tog Ryssland upp framtiden för det litauiska systemet för kostnadsfria viseringar, exportavgifterna för aluminium, samt behandlingen av minoriteter i Lettland och Estland. Vi förklarade att dessa frågor antingen redan hade lösts eller att de, när det gällde viseringar för besökare från Kaliningrad till Litauen, kunde åtgärdas.
När det gäller yttre säkerhet yrkade EU på ett utvidgat samarbete i det gemensamma grannskapet, samtidigt som Ryssland betonade icke-spridningen av kärnvapen och nedrustningen, särskilt med avseende på Iran och Nordkorea. Ordförande José Manuel Barroso redogjorde för de framsteg som har gjorts med att infria åtagandena från toppmötet i Kananaskis. Man enades om att eftersträva nya samarbetsmetoder för krishantering.
Vi tog också upp våra farhågor beträffande situationen för de mänskliga rättigheterna i Ryssland, särskilt mordet på Anna Politkovskaja. Ordförande José Manuel Barroso uppgav att man upplevde en brist på vederbörliga rättsliga processer, vilket vållade oro i Europeiska unionen. Han tog också upp Mikhail Khordorkovskis fall, som parlamentets talman och andra ledamöter hade begärt. President Vladimir Putin försvarade situationen i Ryssland.
Jag tänker inte upprepa ordförandeskapets kommentarer om de utrikespolitiska frågorna, annat än att framhålla den betydelse vi fäster vid samarbetet i FN om Iran, främjandet av sexpartssamtalen om Nordkorea och samarbetet med Ryssland om Mellanöstern tack vare kvartetten. Ryssland krävde att kvartetten skulle hålla ett brådskande möte, vilket vi hoppas kommer att äga rum före jul. Vi behöver också arbeta intensivt för att minska våra meningsskiljaktigheter beträffande Georgien och Kosovo, som vi höll en diskussion om.
Slutligen, som min kollega sa, var detta första gången som det särskilda toppmötet för den nordliga dimensionen ägde rum. Det blev en framgång, och jag välkomnar Rysslands deltagande i detta övergripande initiativ.
Camiel Eurlings
för PPE-DE-gruppen. - (EN) Herr talman! Ett nära partnerskap mellan Ryssland och EU är av väsentligt intresse för båda parter, men för att detta partnerskap ska vara genomförbart måste det bygga på ett jämviktsförhållande: det måste finnas en balans mellan unionens och Rysslands respektive intressen, och en balans när det gäller ekonomiska frågor och frågor om demokrati och grundläggande mänskliga rättigheter.
Om vi ser till de senaste toppmötena har vissa framsteg gjorts. Som nämndes tidigare ska rättigheterna när det gäller överflygningar av Sibirien uppfylla WTO:s standarder. Det är något positivt. Den förenkling av viseringsförfaranden som genomfördes förra året är också en positiv utveckling. Men på det hela taget var toppmötet en besvikelse. Det polska vetot spelar en väsentlig roll. Trots att vi i allmänhet motsätter oss veton, och trots att vi alla måste samarbeta för att detta veto ska dras tillbaka, måste jag säga att Europeiska folkpartiet förstår denna polska ståndpunkt. Vi instämmer med kommissionens ordförande José Manuel Barroso, som kallade Rysslands förbud mot import av polskt kött en överdriven reaktion. Han ansåg inte att det fanns några skäl att upprätthålla detta förbud. Europeiska folkpartiet uppmanar därför Ryssland att arbeta konstruktivt tillsammans med oss, och att hitta en lösning för att häva förbudet på polskt kött, så att detta veto kan dras tillbaka.
Vi skulle vilja se samma inställning i fråga om Georgien. När det gäller Moldavien hoppas vi att förbudet kommer att dras tillbaka - vi såg ett meddelande om detta i dag, och vi vill uppmana Ryssland att inte hota med förbud mot hela EU när Rumänien och Bulgarien ansluter sig.
Om vi kan gå vidare med förhandlingarna bör vi tala om balans och ekonomi. Om Ryssland vill investera i våra industrier måste vi ha möjlighet att investera på liknande sätt i Rysslands industrier. Låt oss tala om energiområdet där vi, efter principöverenskommelsen, hoppas att de grundläggande principerna för detta område kommer att godtas.
Sist men inte minst, låt oss tala om mänskliga rättigheter. Jag hoppas att dialogen om de mänskliga rättigheterna kan hållas inför allmänheten. Jag hoppas verkligen att Ryssland kommer att sända positiva signaler efter den senaste tidens suspekta mord, genom att först av allt gripa Anna Politkovskajas mördare. Låt oss, som européer, stå mer enade i denna fråga än någonsin tidigare.
(Applåder)
Hannes Swoboda
för PSE-gruppen. - (DE) Herr talman! Som företrädarna för både rådet och kommissionen har påpekat - utan att för den skull säga det rent ut - råder det inga tvivel om att förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ryssland har blivit problematiska. Min grupp var positiv till att inleda förhandlingar med Ryssland eftersom det skulle ha varit ett test för att se om landet verkligen var villigt att inleda ärliga förhandlingar och uppnå ärliga resultat, men vi förstår mycket väl vad som fick Polen att lägga in sitt veto, och om diskriminerande åtgärder genomförs - för det är så jag uppfattar det som kommissionsledamoten sa - då förtjänar Polen vårt fulla stöd. Vi kan inte tolerera diskriminerande eller orättvis behandling av en eller flera EU-medlemsstater.
För det andra är det nu absolut nödvändigt att Europeiska unionen fungerar som en aktör. Det är inte acceptabelt att enskilda länder gör egna utflykter så att Ryssland kan plocka ut godbitarna och fortsätta att föra separata förhandlingar med vissa länder. Jag hoppas att solidariteten inom Europeiska unionen blir fortsatt stark.
För det tredje behöver våra gemensamma grannländer stöd eftersom de befinner sig i en svår situation när det gäller Ryssland. Det är tanken på att erbjuda dem stöd som ligger till grund för våra idéer om en gemenskap mellan EU och Svarta havet, som vi kommer att diskutera här i kammaren i december.
För det fjärde har vi frågan om mänskliga rättigheter som vi inte kommer att hålla tyst om, oavsett om vi nu inleder förhandlingar eller inte, men vi kan inte rimligtvis acceptera att president Vladimir Putin å ena sidan säger att han inte har något att göra med allt det som pågår och å andra sidan inte gör något för att se till att de som är ansvariga ställs inför rätta. Rysslands president måste nu hantera frågan - han och ingen annan. Ingen av oss - och definitivt ingen av ledamöterna i min grupp - vill ha ett nytt kallt krig med Ryssland, men vi kommer inte att vara tysta så länge överträdelserna av mänskliga rättigheter pågår som nu och resulterar i att människor som strider för yttrandefriheten i Ryssland dödas.
(Applåder)
Paavo Väyrynen
för ALDE-gruppen. - (FI) Herr talman! En ny anda av samarbete har uppstått mellan Europeiska unionen och Ryssland de senaste månaderna. Lahtisandan, som den kallades efter det informella mötet under hösten. Det var dessutom i den andan som vi framgångsrikt kunde slutföra toppmötet mellan EU och Ryssland nyligen.
Ett inslag i Lahtisandan är förmågan att hantera svåra frågor öppet. Det förekom även uppriktiga diskussioner i Lahtis och Helsingfors om frågor som rör mänskliga rättigheter och demokrati. Efter toppmötet i Helsingfors uppstod ett gräl som hindrade en överenskommelse och gjorde att diskussionerna om det nya avtalet om partnerskap inte kunde återupptas. Parterna kan ändå ha insett att de kunde samarbeta på grundval av det nuvarande avtalet, som fortfarande är i kraft.
Samtal om det nya partnerskapsavtalet måste inledas så snabbt som möjligt. Nya idéer om hur samarbetet ska förbättras kan å andra sidan genereras på grundval av det nuvarande avtalet.
Toppmötet gav ett positivt resultat inom två viktiga områden. För det första kommer ersättningen för överflygning av Sibirien att gradvis minskas och vara helt utfasad år 2013. För det andra undertecknades avtal mellan EU, Ryssland, Norge och Island om den nordliga dimensionen under toppmötet. I norr nådde vi därför ett nytt avtal som kommer att utgöra en samarbetsram inom de fyra ”områden” som EU och Ryssland har kommit överens om att inrätta.
Lastbilsköerna vid gränsen mellan EU och Ryssland diskuterades också. Detta har i dag diskuterats i samtal mellan den finländske och den ryske premiärministern i Moskva. Problemet är att kontrollerna på den ryska sidan kan genomföras av så många som sju tjänstemän. Nu minskar antalet till två, och gränskontrollerna kommer att snabbas upp även på andra sätt. I vilket fall som helst behöver vi en snabb lösning på detta brådskande problem.
Daniel Cohn-Bendit
för Verts/ALE-gruppen. - (FR) Herr talman, mina damer och herrar! Förbindelserna och diskussionerna mellan EU och Ryssland är som surrealistisk konst eller en film av Woody Allen.
Sant är sant och falskt är falskt. Antingen är polskt kött dåligt och då har Vladimir Putin rätt och köttet ska inte längre distribueras i Europa. Eller också är polskt kött bra och då kan det distribueras i Europa och det som Vladimir Putin och Ryssland gör är orättvist och sanktioner måste vidtas mot dem. Det är inte fråga om att överdriva eller ej: antingen är det sant eller också inte, det är allt.
För det andra: när det gäller mänskliga rättigheter upprepar hela tiden Vladimir Putin med det änglalika ansiktet hos en av KGB utbildad judoka: ”Jag har inget med det här att göra”. Mord sker i hela Europa, en kvinna mördas i Moskva, en f.d. KGB-agent mördas i London och Vladimir Putin upprepar: ”Jag har inget med det att göra”. Uppenbarligen var det Michail Chodorkovskij som från sitt fängelse arrangerade mordet på Anna Politkovskaja och Platon Lebedev som från sitt fängelse organiserade mordet på den tidigare KGB-agenten.
En sak är klar: lagar som beslutas i Duman är lagar som har beslutats av Vladimir Putins parti, och följden är att oppositionen inte längre har rätt att tala, att de icke-statliga organisationerna inte längre har rätt att uttrycka sina åsikter och att europeiska stiftelser har inte längre rätt att existera. Även i den här frågan säger president Putin: ”Jag har inget med dessa händelser att göra. Jag deltog i en konferens i Paris, i London eller jag vet inte var och jag vet inte vad som har beslutats i Duman.”
Vi vill inte bli betraktade som idioter. Jag skulle föredra att det inte fanns några utsikter till kallt krig. Ingen vill ha ett kallt krig, men det finns gränser för allt. Vi kan inte acceptera att en offentlig politiker ljuger för oss hela tiden: antingen väljer Vladimir Putin att vara så vänlig och besvara våra frågor eller också använder vi en annan ton gentemot honom. Vi kanske behöver hans energi, men vi behöver inte någon som hela tiden driver med oss.
(Applåder)
Vladimír Remek
för GUE/NGL-gruppen. - (CS) Mina damer och herrar! Det skulle vara mycket djärvt att påstå att det senaste toppmötet i Finland var en framgång även om vi själva bidrog till toppmötet. Vår så kallade solidaritet var absolut inte till någon nytta. Det är visserligen sant att Ryssland behöver unionen, men unionen behöver även Ryssland. Så länge vi fortsätter längs en alltmer renodlat antirysk linje kommer Ryssland att agera pragmatiskt och fortsätta att samarbeta med de lika pragmatiska EU-medlemsstater som är Rysslands största ekonomiska samarbetspartner, bland annat Tyskland, Nederländerna och Italien. Samarbetet går snabbt, och ingen är särskilt förvånad. Vi vill inte införliva ett gemenskapsperspektiv i energiavtalen med Ryssland om vi endast gynnar europeiska företag och hjälper dem att göra vinster på ryska energileveranser. Vi kommer inte att åtnjuta ömsesidigt fördelade och välbehövliga förbindelser med Ryssland om vissa av de säten som reserverats för företrädare för Europaparlamentet är tomma, exempelvis vid officiella förhandlingar mellan EU:s och Rysslands parlamentariska delegationer. Det är svårt att förhandla korrekt med slutna ögon och stängda öron.
Konrad Szymański
för UEN-gruppen. - (PL) Herr talman! Allt tyder på att Ryssland inte vill acceptera konsekvenserna av 2004 års utvidgning. Landet göra inga framsteg när det gäller att underteckna gränsavtalen med Lettland och Estland och använder gasen för att bedriva utpressning mot vissa medlemsstater. Helt nyligen har Ryssland bedrivit diskriminerande handelspolitik gentemot Polen på grundval av förfalskade veterinärintyg. Polen kan inte tolerera en sådan diskriminering. Ännu viktigare är att Polen inte kan gå med på att inleda samtal på villkor som dikteras av Ryssland.
Jag är tacksam att kommissionen erkänner dessa problem och söker lösningar på dem. Jag vill också påpeka att den spänning som kännetecknade det senaste toppmötet gäller mycket mer än förbindelserna mellan EU och Ryssland och hur detta kan lösas avgör hela unionens ställning och framtid. Om Ryssland lyckas splittra oss kommer möjligheterna att utveckla ett politiskt Europa och åstadkomma institutionella förändringar att minska betydligt, särskilt när det gäller den gemensamma utrikespolitiken. Det verkar inte rimligt att skapa nya institutioner om de inte stöds av gemensamma övertygelser och om det saknas en gemensam politisk vilja.
Om Ryssland skulle lyckas splittra oss nu kommer man att gå ännu ett steg nästa år och under tiden kommer vår gemensamma utrikespolitik att hamna två steg bakom. Vi ska därför inte bli förvånade om Nato tar det politiska initiativet, exempelvis när det gäller en gemensam energipolitik. Nato utarbetar redan detaljerade planer för sin framtida roll i denna avgörande fråga.
Mirosław Mariusz Piotrowski
för IND/DEM-gruppen. - (PL) Herr talman! Det senaste toppmötet mellan EU och Ryssland gav inte några särskilda resultat. Vi kan dock dra flera slutsatser av den riktning som mötet utvecklades i som kan vara relevanta för framtida förhandlingar om avtalet om partnerskap och samarbete.
För det första använder sig Ryssland rutinmässigt av taktiska grepp för att splittra EU:s enighet genom att framställa aktuella meningsskiljaktigheter som bilaterala problem med särskilda medlemsstater. Detta är vad som har inträffat med importförbudet mot polska livsmedel. Samma taktik har tidigare använts mot Lettland och andra baltiska stater. Den strategin har visat sig framgångsrik eftersom vissa grupper i EU har instämt i kritiken mot Polen, grundat på delar av Rysslands retorik.
För det andra: samtidigt som EU är mycket uppmärksamt på respekten för de mänskliga rättigheterna i medlemsstaterna och i övriga världen, till exempel i kriget mot terrorismen, tillämpar man i det här fallet andra regler gentemot Ryssland. Beslutsfattare i EU undviker avsiktligt att ställa svåra frågor, och om sådana frågor ställs, till exempel om mord som är politiskt inspirerade eller situationen i Tjetjenien, accepterar man förbehållslöst president Putins bortförklaringar.
Det förtjänar att betonas att ett gott politiskt och ekonomiskt samarbete mellan Ryssland och EU är mycket önskvärt, men den onödigt undergivna attityd som EU hittills har intagit i sina kontakter med Ryssland kommer inte att bidra till att det målet nås. En ratificering av energistadgefördraget och mer bestämda reaktioner mot människorättskränkningar bör prioriteras i förbindelserna med Ryssland. Det är också nödvändigt att bibehålla solidariteten i Europeiska unionen i kontakterna med en svår partner.
Charles Tannock
(EN) Herr talman! Inom de fyra gemensamma områdena mellan Ryssland och EU är Ryssland fortfarande vår strategiska partner. Mot en tilltagande islamistisk terrorism behöver vi ett starkt, enat och stabilt Ryssland som allierad, som samarbetar med oss inom ramen för kvartetten för att lösa konflikten mellan Arabländerna och Israel, som inom FN:s säkerhetsråd förhindrar spridning av kärnvapen till Iran och Nordkorea, och som är en pålitlig handelspartner i sin leverans av 30 procent av EU:s gasbehov.
Icke desto mindre ogillar vi grymheterna i Tjetjenien, försämringarna när det gäller mänskliga rättigheter och demokratiska friheter, särskilt pressfriheten, och beställningsmorden på journalister och regeringsmotståndare, såsom Alexander Litvinenko från min valkrets i London.
Vi ogillar också den traditionella ryska vanan att söka bilaterala samarbeten med stora medlemsstater som till exempel Storbritannien, Frankrike och Tyskland, för att sätta press på andra såsom de baltiska staterna och nu senast Polen, genom att förbjuda landets köttexport. Ryssland åberopar alltför ofta fytosanitära regler för att trakassera besvärliga grannländer som Moldavien och Georgien, där vin och mineralvatten förbjöds.
För övrigt använder Ryssland differentierade gaspriser från Gazprom som ett utrikespolitiskt instrument för att sätta press på grannländer som Ukraina. Nyligen släppte Nato en rapport där det antyddes att Ryssland planerar ett ”gas-OPEC” tillsammans med Algeriet, Qatar, Uzbekistan och Kazakstan, vilket skulle utgöra ett allvarligt hot mot EU:s intressen på området för yttre energitrygghet. Ett sätt att svara på detta, särskilt efter Rysslands vägran att underteckna energistadgefördraget, är att när Kazakstans president Nursultan Nazarbajev nästa vecka besöker Bryssel säga till honom att hans land, liksom dess etniska kusin Azerbajdzjan, skulle vara välkomna i den europeiska grannskapspolitiken, i stället för att Kazakstan ansluter sig till Ryssland, Ukraina och Vitryssland i Jalta-fördragets gemensamma ekonomiska område.
Reino Paasilinna
(FI) Herr talman, fru minister! Jag kommer enbart att tala om energi, för man kan inte tala om allting, och jag vill ta upp en handfull punkter. Det är mycket viktigt för oss med en säker energiförsörjning, men det som är viktigt för Ryssland är att vara säker på att ha en fast kund. Marknaden måste öppnas på båda sidor. Vi behöver också ha långsiktiga handelsavtal. Ryssland behöver också det, eftersom man måste investera i sin energiindustri som mer eller mindre ligger i spillror.
Det krävs mer omfattande politisk vägledning från oss i energidebatten. Energi är en mycket politisk fråga. Trots det talar vi om allt möjligt här, men vi åker inte till Ryssland för att se närmare på energisituationen. Vi måste åka dit. Det är länge sedan någon åkte dit i den avsikten.
Slutligen vill jag säga att energifrågan nu är en källa till konflikt mellan oss och Ryssland. Den kan inte lösas genom el eller gas, utan den är ett jobb för politikerna. Vi måste alltså handla som politiker på energiområdet och tillsammans med Ryssland hitta en samarbetsform som är godtagbar för båda sidor.
(Applåder)
Inese Vaidere
. - (LV) Mina damer och herrar! Ett nytt partnerskapsavtal med Ryssland är ett betydelsefullt steg i vårt samarbete som också kommer att bidra till en lösning på energifrågan. För de goda förbindelsernas skull bör vi dock inte bortse från det kravpaket som vi måste framföra till Ryssland för att detta samarbete ska bli möjligt. Vi får inte negligera att demokratin i Ryssland är hårt ansatt, och det finns upprörande begränsningar i yttrandefrihet och pressfrihet. Trakasserier mot politiska motståndare och mord på journalister blir allt vanligare. De senaste sju åren har tretton journalister dödats, men inte ett enda kontraktsmord på någon journalist har avslöjats. Samtidigt gör de ryska myndigheterna ingenting för att motverka rasism och främlingsfientlighet. I Ryssland är förhållandena snarare de omvända: våld har blivit en del av själva styrandet. Ryssland använder handelsområdet som ett utrikespolitiskt verktyg genom att ställa mycket höga krav på sina partner som landet dock tillämpar selektivt. Europeiska unionen måste se till att Ryssland visar en äkta vilja att lösa dessa frågor och att landet snarast sluter gränsöverenskommelser med Estland och Lettland. Detta krav måste också uttryckas skriftligen, och jag vill tacka kommissionen för att man tar upp dessa frågor.
Elmar Brok
(DE) Herr talman! Våra förbindelser med Ryssland är av strategisk betydelse. Med tanke på utvecklingen i Mellanöstern, och med tanke på hur Ryssland använder denna utveckling i säkerhetsrådet när det gäller problemområden som Iran och Nordkorea, ligger det i vårt intresse att Ryssland står på vår sida i dessa frågor. Vi vet också att mandatet att förhandla fram ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal ska utvidgas så att avtalet även ska omfatta frågor om energisäkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter i Ryssland. För att detta ska ske krävs det förhandlingar, och ett veto som förhindrar att sådana frågor får en lösning är inte till någon hjälp.
Jag menar samtidigt att det är av största betydelse att kommissionen och rådet under sina förhandlingar - detta kan ni använda som ett argument, om ni vill - tänker på att varje sådant avtal till syvende och sist måste ratificeras av parlamentet och att vi inte kommer att godta ett avtal som inte omfattar vissa villkor som är avgörande för solidariteten mellan alla EU-medlemsstater.
Jag vill ta upp en fråga där det uppenbart ligger i vårt eget strategiska intresse att EU agerar samlat i utrikespolitiska frågor och samtidigt tydliggör att solidaritet också kan visas i mindre frågor som den om handel med Polen. Om intrycket blir att vi är beredda till strid när det gäller handelsåtgärder från tredjeland som påverkar Tyskland, Storbritannien eller Frankrike och gör stort väsen av det, kan mindre eller nyare medlemsstater få för sig att deras problem inte får lika stor uppmärksamhet. Därmed har vi ett trovärdighetsproblem. Med tanke på hur frågan om handel mellan Ryssland och Polen har hanterats hittills kan jag absolut förstå vad polackerna syftar på. Inga åtgärder vidtas nu mot ett enskilt land, helt enkelt därför att det bara finns en enda handelspolitik.
Jag ber därför kommissionen och ledamoten med ansvar för handelsfrågor att i framtiden prioritera detta, vilket inte gjordes för Polen och inte heller när det gällde Iran och Danmark för tre kvartal sedan. Jag tror att kommissionen har förstått att detta sänder ut ett viktigt budskap till de människor som bor i medlemsstaten om att vi tar deras frågor på allvar och att vi bryr oss om dem. Det gör det lättare att nå överenskommelser i andra frågor.
Marek Siwiec
(PL) Herr talman! Ryska federationen tillämpar olika regler för EU:s medlemsstater och delar upp dem i goda och onda stater. De goda staterna belönas med normala förbindelser medan de onda straffas med sanktioner i form av t.ex. handelsbegränsningar. Detta är den uråldriga principen att härska genom söndring.
Vi har inget inflytande över Moskvas ambitioner, för där upplever man nu en renässans för ett imperialistiskt synsätt. Dess ledare kan kosta på sig att resonera så eftersom priserna på olja och gas går upp och vi måste betala. Vår reaktion på denna strategi är mycket viktig. Om vi inte står samlade i våra reaktioner kommer vi bara att uppmuntra Rysslands imperialistiska synsätt i internationella förbindelser. Jag säger inte detta för att vi ska vara rädda för Ryssland utan för att se till att de förbättrade förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ryssland ska stå på en sund och stabil grund och för att all uppdelning i onda och goda, vinnare och besegrade ska rensas ut.
Ryszard Czarnecki
(PL) Herr talman! Resultatet av toppmötet i Finland kunde ha blivit annorlunda. Våra värderade ryska partner skulle behöva dra lärdom av den erfarenheten.
Ryssland och EU måste erkänna att detta innebär slutet för en viss problemlösningsmetod för Moskva och EU, särskilt för Moskva och vissa av de starkare och rikare medlemsstaterna. Det kan och måste bli ett slut på de bilaterala systemen mellan Ryssland och Tyskland, Ryssland och Frankrike eller Ryssland och Storbritannien, och i stället måste en öppen debatt med EU som helhet komma till stånd.
EU behöver också dra lärdom av denna erfarenhet. Alla frågor som skulle kunna utgöra ett hinder för avtal som omfattar alla måste lösas helt och hållet före ett sådant toppmöte. Det ryska embargot mot polskt kött var ett typexempel. Övriga EU borde inte bli förvånat över att Polen spjärnade emot i den frågan, som är mycket viktig för oss. Vi såg det som ett slags lackmustest, inte bara när det gäller Rysslands avsikter gentemot Polen utan också när det gäller andra medlemsstaters avsikter gentemot vårt land.
Sammanfattningsvis vill jag betona att vi aldrig får låta europeisk solidaritet bli tomma ord.
Tunne Kelam
(EN) Herr talman! Jag skulle vilja tacka kommissionsledamoten för att hon tagit upp dessa människorättsfrågor med våra ryska partner. I den rådande situationen räcker det dock inte att ta upp känsliga frågor. Vi har också rätt att få meningsfulla svar, och att sedan se förändringar i det negativa mönster som för närvarande kan observeras. Bara sådana förändringar, genom positiva reformer, skulle kunna stimulera den nya tillit som vi verkligen behöver för att fortsätta vårt strategiska partnerskap.
Vid det här laget måste kommissionen övertyga de ryska myndigheterna om att demokratiska värderingar inte kommer i andra hand i vårt förhandlingspaket. Detta är precis vad de demokratiskt sinnade medborgarna i Ryssland förväntar sig av oss och vi kan inte svika dem.
För det andra uppmuntrar jag kommissionen att mer aktivt försvara EU:s solidaritet - vår grundläggande princip. Alltför ofta betraktar EU medlemsstaternas förbindelse med Ryssland som enbart en bilateral fråga. EU:s budskap till Ryssland vid det här laget bör vara att om man sätter politisk och ekonomisk press på en medlemsstat så kommer det att vara ett problem för hela EU. Detta skulle kunna övertyga våra partner att förändra sitt beteende.
Slutligen har EU inflytande över Ryssland. Ryssland bryr sig inte mindre om sina förbindelser med EU än vi bryr oss om dem. Ryssland bryr sig om sin framtoning som en global partner, så vi bör också få Vladimir Putin att arbeta för att övertyga oss om och bevisa att Ryssland skulle kunna göra sig av med detta negativa mönster, eller åtminstone upphöra att ljuga för oss.
Rihards Pīks
. - (LV) Herr talman, fru Ferrero-Waldner och fru Lehtomäki - tack så mycket! Jag menar att det arbete som ni utförde vid toppmötet och det som ni diskuterade var mycket bra. Självfallet önskade vi att samtal om det nya avtalet skulle påbörjas. Varför? Jo, självfallet därför att vi vill ha en säker energiförsörjning. Jag anser dock inte att vi i något fall ska förbigå någon av våra medlemsstater. Det som krävs här är solidaritet. Jag vill bara framhålla några exempel från året som gått eftersom de enligt min uppfattning visar att Rysslands hållning är selektiv. Det började den 1 januari med avstängningen av gasleveranser till Ukraina. Efter det fick vi veta att vin från Moldavien inte längre var godtagbart, men att vinet från Transnistrien, där man använder samma teknik, kunde godtas. Därefter var det Georgien som inte lydde, och plötsligt var det någon skurk som sprängde gasledningen nära Georgiens gräns och Georgien fick inga gasleveranser på en vecka eller två. Litauen säljer sina aktier i oljeraffinaderiet Mazeikiu till polackerna och inte till ryssarna. Plötsligt går en oljeledning sönder och oljan kommer inte längre fram till Mazeikiuraffinaderiet. För bara en kort tid sedan stoppades vissa fiskkonserver från Lettland på den ryska marknaden. Vår livsmedelsinspektion kontrollerade konserver från Ryssland i vårt land och i Tyskland och fann samma ökning av de ämnen som Ryssland hade anklagat oss för. Detta är exempel på hur Ryssland tyvärr alltid hittar en anledning att anklaga andra, avbryta leveranser eller införa embargon. Det förefaller mig ytterst viktigt att en säker energiförsörjning omfattas av det nya avtalet. Jag önskar er lycka till i ert arbete.
Béla Glattfelder
(HU) Herr talman! Handeln är ett mycket viktigt inslag i förbindelserna mellan Ryssland och EU. Grundläggande för handel är rättssäkerhet och förutsägbarhet, och därför måste gemensamma handelsavtal respekteras.
EU måste kräva fullständig efterlevnad av principer och regler i avtalet om partnerskap och samarbete. Det ryska importförbudet mot polska köttprodukter och andra jordbruksprodukter innebär en överträdelse av dessa principer och regler. Dessa åtgärder är överdrivna och omotiverade. De borde ha dragits tillbaka för länge sedan. Debatten om handel har ännu inte fått någon lösning eftersom Ryssland inte visar någon samarbetsvilja.
EU måste kräva att avtalet om partnerskap och samarbete följs, vara solidariskt med våra polska vänner och stå enat för att stimulera den ryska parten att respektera handelsavtalen. Vi måste göra helt klart att EU inte godtar att någon av dess handelspartner diskriminerar en medlemsstat. Det är också viktigt med en enad front därför att Ryssland nu hotar med importförbud på alla köttprodukter från EU på grund av Rumäniens och Bulgariens anslutning.
Den frågan är också av särskild betydelse från ungersk synpunkt, eftersom stora mängder vin säljs i Ryssland under märket Tokajer fastän det inte har något som helst att göra med regionen Tokaj. Ryssland bryter alltså mot skyddande ursprungsregler som fastslås i partnerskapsavtalet. Också därför måste EU stå enat i denna fråga.
Bogusław Sonik
(PL) Herr talman! Europeiska unionen måste visa solidaritet i kontakterna med Ryssland. Moskva har en önskan att dela upp unionens länder i goda och onda. De goda är de största och rikaste länderna som Tyskland och Frankrike. Det är med de länderna som Vladimir Putin vill föra sin EU-politik. Om vi ger efter för det innebär det slutet och en förslavning av EU. Vi måste stå enade i våra kontakter med Ryssland. Europeiska kommissionen borde ha ingripit tidigare i frågan om polska livsmedel. Polens oro över byggandet av den norra gasledningen borde också ha tagits på större allvar.
Ryssland är en viktig partner för EU. Vi måste kräva respekt för yttrande- och föreningsfriheten i Ryssland liksom respekt för de mänskliga rättigheterna och friheten att verka för oppositionen.
Det stämmer inte att alla polacker är emot Ryssland. Vi uppskattar den ryska kulturen. Vi anser att Ryssland är en enastående nation som har frambringat fantastiska personligheter inom kultur, vetenskap och musik. Ryssland betalade ett mycket högt pris för galenskaperna i den bolsjevik-kommunistiska utopin. Vi kommer alltid att stödja personer som likt Herzen, Solzjenitsyn, Sacharov, Bukovskij, Kovalev och Politkovskaja vågade tala öppet om behovet av ett fritt och demokratiskt Ryssland som är fast beslutet att lägga all kraft på att utvecklas självt och förbättra de egna medborgarnas förhållanden samtidigt som man avstår från ett imperialistiskt förtryck av grannländerna.
Paula Lehtomäki
Herr talman, mina damer och herrar! Först och främst vill jag tacka er för denna intensiva och givande debatt. Det är ett tecken på gott samarbete att allting, även problem, kan diskuteras. Detta kännetecken på gott samarbete visade sig också vid toppmötet mellan EU och Ryssland. Vi kunde diskutera även dessa svåra frågor i konkreta ordalag och inte bara principiellt.
Det framgår mycket tydligt av debatten att vi måste ha en balans i samarbetet mellan EU och Ryssland. I öppningstalen vid toppmötet betonade båda sidor starkt att vi, EU och Ryssland, lever i ett omfattande ömsesidigt beroende. Vi är beroende av dem när det gäller många saker, och de är beroende av oss.
En del av denna balans är inställningen att man närmar sig partnern på lika villkor och dessutom med respekt. Dessutom åstadkommer man de bästa resultaten i samarbetet med Ryssland via dialog och ett intimt arbete tillsammans. Det kommer inte att bli något sådant om vi närmar oss vår partner och tror att vi har rätt i allt och de har hopplöst fel i allt och att vi ska tala om för dem vad de ska göra. De bästa resultaten åstadkommer man genom en öppen dialog i alla frågor, med bibehållen respekt för sin partner. Europeiska unionens grundläggande värderingar är inte föremål för förhandling i denna dialog. Våra värderingar är inte till salu.
Frågan om de mänskliga rättigheterna är central i dialogen mellan unionen och Ryssland. För den praktiska tillämpningen av de mänskliga rättigheterna är det absolut nödvändigt med framsteg på rättssäkerhetens område i Ryssland. EU kommer att arbeta intimt tillsammans med Ryssland för att uppnå rättssäkerhet.
Våra fyra ”områden” för samarbete utgör goda möjligheter för närmare samarbete, inte bara på energiområdet utan även på många andra områden. När vi nu måste arbeta för ett nytt mandat för ett nytt partnerskapsavtal bör vi ha i åtanke att det befintliga avtalet också möjliggör ett närmare och effektivare samarbete. Vi behöver alltså inte bara vänta på ett nytt mandat. Vi kan gå framåt med stöd av det nuvarande.
I debatten har man också talat mycket om vikten av solidaritet inom EU. Solidariteten är uppenbar i detta fall om man ser på att kommissionen och rådets ordförandeskap under hela processen gjorde sitt yttersta för att hitta en lösning på de återstående tvistefrågorna och påbörja samtal om det nya avtalet. Vi misslyckades dock med det.
President Putin sa mycket tydligt flera gånger att polskt kött är välkommet i Ryssland. Från deras synpunkt är problemet att kött som produceras någon annanstans men har polsk märkning kommer in i landet, och det kan de inte acceptera. Det krävs fortsatta ansträngningar för att lösa detta problem och nå en överenskommelse.
Strax före toppmötet kom nyheten att Amerikas förenta stater och Ryssland hade slutit ett bilateralt avtal om Rysslands medlemskap i Världshandelsorganisationen (WTO). Det är tydligt att Ryssland kommer att gå med i WTO i framtiden, när nu detta avgörande steg mot ett framtida medlemskap för Ryssland i WTO har tagits. Det kommer också att föra med sig nya och verkligt positiva utsikter för ekonomiskt samarbete mellan EU och Ryssland. Kommissionsledamot Peter Mandelson och den ryske handelsministern German Gref lade också fram sina åsikter vid toppmötet. Vi har därmed gott om utmärkta möjligheter men också gott om problemområden där samarbetet måste fortsätta. Samarbetet måste ske på jämlik grund med ömsesidig respekt.
Benita Ferrero-Waldner
ledamot av kommissionen. (EN) Herr talman! Förbindelserna mellan EU och Ryssland är verkligen mycket komplicerade. Å ena sidan är Ryssland en strategisk partner, å andra sidan är det en gemensam grannstat. Vi behöver hitta en balans mellan dessa två mycket viktiga element.
För det andra har vi när det gäller frågan om kött arbetat mycket hårt med polackerna och med ryssarna, men vi som kommission har inte ens ett officiellt ansvar för detta. Vi har ansvar för import men vi har inget ansvar för export. Ibland har detta betydelse, till exempel har vi efterfrågat trepartskommittéer och det är vad vi har erbjudit. Vi har frågat varför vi inte sätter oss ned tillsammans, alla tre parter, och försöker att hitta en lösning. Efter en lång diskussion om olagligt importerat kött från tredjeländer till Ryssland - det handlade inte om polskt kött, jag kan bara stödja detta - gick Vladimir Putin med på att han nu ska uppmana sin jordbruksminister att arbeta mer intensivt med polackerna. Jag hoppas att detta innebär att fältet är fritt för att finna en lösning.
Tyvärr tror jag inte att vi har fler lagliga möjligheter. Vår kollegas kommentarer om WTO var mycket träffande. Detta kommer att ge oss fler lagliga möjligheter.
Jag är också glad över att kunna säga er att vi i dag antog meddelandet om grannskapspolitiken, vilket parlamentet kommer att få om några dagar. Jag kommer att presentera det officiellt för medierna på måndag, eftersom vi i dag hade diskussionen om Turkiet.
Vi talar även om samarbete kring Svarta havet. Jag ville nämna detta eftersom det kom upp under debatten. Vi anser att det är mycket viktigt att grannländerna i öster tillsammans omfattas inom samarbetet vid Svarta havet - det vill säga Turkiet och Ryssland tillsammans. I slutändan måste vi komma överens igen och finna gemensamma lösningar.
I detta nya avtal kommer också hela energifrågan att behandlas. Många av dessa frågor har redan tagits upp. Häromdagen hade vi en mycket viktig konferens om energi i Bryssel och det finns en lång rad olika idéer om öppenhet, ömsesidighet och rättssäkerhet för investeringar. Dessa framsteg gjordes i Lahti och de har också införlivats i vårt avtal, eftersom vi behöver en stabil marknad för teknik och en stabil marknad som kommer att hjälpa oss alla att använda ryska inkomster och resurser och öka våra egna möjligheter som konsumenter.
Låt mig också säga att vi har visat största möjliga solidaritet med Polen. Jag går inte med på att man inte har gjort så mycket som har varit möjligt. Å andra sidan vill vi fortsätta vårt arbete, så jag tror att vi måste ha denna komplicerade, balanserade förbindelse.
Det var ett mycket uppriktigt och öppet möte. Detta är alltid bra. Jag föredrar ett uppriktigt och öppet samtal och att ha en chans att lösa en fråga, och kanske lösa andra nästa gång.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum under december månads sammanträdesperiod.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Bogdan Golik
(PL) Jag vill uttrycka min djupa oro över förbudet mot import av växter och animaliska produkter från Polen, vilket Ryssland införde mot Polen för 12 månader sedan. Jag vädjar till Europeiska kommissionen att vidta mer beslutsamma åtgärder för att lösa problemet. Mot bakgrund av dödläget i förbindelserna med Moskva tycks det bästa sättet att föra ärendet framåt vara att det hanteras av Ryssland och EU på högsta politiska nivå.
Med tanke på svårigheterna i handeln med jordbruksprodukter med Ryssland anser jag att det vore lämpligt att Europeiska kommissionen får befogenheter att bestämma handelspolitiken som helhet, inte bara beträffande importrelaterade frågor, utan också exportrelaterade frågor. Hela EU kan mycket väl ha svårigheter i handeln med Ryssland, inte bara Polen, Rumänien och Bulgarien. De nuvarande principerna om hinder för tillträde till tredjeländers marknader, vilka vissa medlemsstater tillämpar, leder till olika villkor för export och att vissa medlemsstater diskrimineras.
Uppdelningen av befogenheter beträffande import och export tycks strida mot principerna om den inre marknaden och bestämmelserna i artikel 133 i EG-fördraget, enligt vilket den gemensamma handelspolitiken måste grundas på enhetliga principer som bland annat rör exportpolitiken. Europeiska kommissionens nuvarande praxis bör också förbättras, så att det inte tar otillbörligt lång tid att lösa de problem som uppstår och för att se till att oväntade situationer åtgärdas snabbt.
Bruno Gollnisch
(FR) De som intar den hårdaste hållningen gentemot Ryssland idag är ofta de som under lång tid förnekade att gulag fanns, den totalitära formen av kommunism och hotet från den sovjetiska imperialismen.
I 74 år överträdde kommunisterna de mest grundläggande principerna om frihet och solidaritet och gick så långt att de tvingade barn att ange sina föräldrar. Det är inte förvånande att den ryska demokratin ännu inte är perfekt med tanke på den mardröm man genomlevt.
Det är inte bättre i våra demokratier. I Frankrike har t.ex. Front National, som företräder mer än 15 procent av väljarkåren, ingen företrädare i nationalförsamlingen, och de partier som har makten vill hindra detta partis kandidat, Jean-Marie Le Pen, från att ställa upp i presidentvalet.
Till skillnad från Turkiet, som Bryssels Europa vill välkomna in i unionen, är Ryssland helt och hållet en europeisk stat. Våra folk är förenade genom samma hellenistisk-kristna rötter och sorgligt nog också genom samma hot: sjunkande födelsetal och immigration, materialism och islamism. Tiden har nu kommit för att återförena de östra och västra delarna av vår civilisation, bortom Theodosius skiljelinje, för att försona sankt Benedictus och sankt Cyrils arvingar.
Filip Kaczmarek
(PL) Ryssland är en mycket viktig granne till EU, och EU är en viktig partner till Ryssland. Om detta partnerskap ska vara sunt och äkta måste Ryssland förstå hur EU fungerar och EU bör hjälpa Ryssland med det. Europeiska unionen grundas på principen om solidaritet mellan dess medlemsstater. Följaktligen är politiken att sprida oenighet mellan unionens medlemsstater och Rysslands användning av bilaterala kontakter för att utöva påtryckningar på vissa medlemsstater något som vi inte kan acceptera.
Med andra ord, polskt kött är också europeiskt kött. Det omotiverade förbudet mot export av polskt kött till Ryssland är ett problem för hela EU och inte en fråga för bilaterala förbindelser mellan Ryssland och Polen. Vid undersökningar framkom att de förfalskade intygen avseende köttet, vilka angavs som skäl till att införa embargot mot polskt kött, avsåg kött som hade producerats i USA och exporterats till Ryssland via Litauen. Embargot var därför en politisk åtgärd.
Det gläder mig att det finska ordförandeskapet väljer sina ord väl och beskriver energisamarbetet mellan Ryssland och EU i termer av positivt ömsesidigt beroende. Den fråga som uppstår är dock vad det verkligen innebär och hur ryssarna skulle tolka det att vara positivt oberoende. För att undvika oenighet om tolkningar skulle det bästa vara att ta med de huvudsakliga delarna av stadgan och transiteringsprotokollet i det nya avtalet om partnerskap och samarbete mellan Ryssland och EU. Det skulle garantera att tillförsel av gas kan frigöras från Centralasien genom ryskt territorium.
