Framtiden för EU:s standardisering (kortfattad redogörelse)
Talmannen
Nästa punkt på föredragningslistan är ett betänkande av Edvard Kožušník för utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd om framtiden för EU:s standardisering.
Edvard Kožušník
Betänkandet som vi behandlar i dag läggs fram som en förelöpare till det standardiseringspaket som kommissionen för närvarande arbetar på. Det paketet borde omfatta en rättslig revidering av det befintliga europeiska regelverket för standardisering som vi kommer att använda för att bestämma utvecklingen på standardiseringsområdet under de kommande decennierna. Det ligger därför i parlamentets intresse att utnyttja detta betänkande för att redovisa vår syn på hur det europeiska standardiseringsarbetet bör ske i framtiden för kommissionen och relevanta specialister.
Det europeiska standardiseringssystemet är absolut avgörande för att man helt ska kunna utnyttja den inre marknadens potentiella möjligheter, förbättra den europeiska ekonomins konkurrenskraft och fullfölja Europa 2020-strategin. Vi har därför ägnat denna fråga stor uppmärksamhet i utskottet för den inre marknaden. Vi har genomfört intensiva diskussioner med alla berörda parter, såväl på internationell som på europeisk nivå och på organisationsnivå i de enskilda medlemsstaterna. När vi försökte hitta den bästa formen för europeisk standardisering gjorde vi vårt bästa genom att bjuda in företrädare för små och medelstora företag, konsumentintressen, funktionshindrade människor, miljöexperter och andra organisationer som företrädde olika samhällsintressen.
Under diskussionerna om den framtida formen för EU:s standardisering drog vi slutsatsen att granskningen skulle bygga på de starka sidorna i det befintliga systemet som ger en stabil grund för att bygga vidare på. Vi kan inte genomföra några radikala förändringar som skulle försvaga de viktigaste fördelarna med det nuvarande systemet. För att uppnå ett effektivt fungerande system för EU:s standardisering är det nödvändigt att de nationella standardiseringsorgan som spelar en mindre aktiv roll i den nuvarande standardiseringsprocessen kommer närmare de starkare nationella organisationerna. Starka nationella standardiseringsorganisationer som kan kommunicera med varandra effektivt, men också med andra berörda parter, utgör grunden för ett stabilt standardiseringssystem i EU.
I framtiden måste vi också inrikta oss mer på att öka de olika intressenternas engagemang i själva standardiseringsprocessen. Syftet är att se till att de standarder som framkommer är resultatet av en bred samsyn och att de därför i slutändan blir mer representativa. En annan fråga som togs upp i denna långa diskussion gällde en enklare tillgång till standarder. Framför allt vill jag framhålla processen att utarbeta standarder. Den bör anpassas efter typen av användare och förmånstagare. Standarderna måste bli lättbegripligare och enklare att tillämpa för att bli mer användarvänliga.
Tjänstesektorn avregleras allt mer. Därför är det nödvändigt att ägna standardiseringen när det gäller tjänster mer uppmärksamhet. Vi anser att det området är av avgörande betydelse för att man ska uppnå ökad gränsöverskridande konkurrens på tjänsteområdet. Att utarbeta EU-standarder för tjänster är ett sätt att få bort hindren för tjänster på den inre marknaden och att göra det på ett förnuftigt sätt. Att få bort de hindren och öka konkurrensen är ett sätt att öka öppenheten och kvaliteten för EU:s tjänster och att uppmuntra konkurrens, vilket går hand i hand med förnyelse. Förnyelse och ny teknik är motorn i den ekonomiska tillväxten under perioden efter krisen. För EU:s standardisering är utmaningen att uppnå ett nära samarbete mellan dem som skapar standarder och uppfinnare, akademiker och forskare. Utan ett intensivt engagemang från alla dessa fyra grupper i processen att ta fram standarder kommer EU att få svårt att standardisera sina kunskaper om lågkolekonomi, elbilar, nanoteknik och IKT. Förmågan att konvertera resultaten från forskning och utveckling till processen att utarbeta standarder kommer i slutändan att avgöra om EU:s system för standardisering i slutändan ska fortsätta att spela en nyckelroll i en globaliserad värld.
Här vill jag tacka alla mina kolleger i utskottet, men också mina kolleger i utskottet för industrifrågor, forskning och energi som aktivt deltog i utarbetandet av detta betänkande. Jag vill särskilt framhålla att vi lyckades nå en gemensam överenskommelse om slutformen för detta betänkande från samtliga politiska grupper.
Lara Comi
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! För det första vill jag uttrycka min tillfredsställelse över det arbete som har utförts av föredraganden och skuggföredragandena som har lyckats skapa en bra balans mellan de olika politiska ståndpunkterna. Detta betänkande sänder ett klart och tydligt politiskt budskap till kommissionen och det innehåller viktiga riktlinjer inför den stundande revisionen.
Vi har konstaterat att det nuvarande systemet fungerar bra och att det inte krävs några radikala förändringar. De förbättringar som vi har föreslagit äventyrar inte de principer som systemet för närvarande bygger på, eller snarare principen för nationell delegering och dess privata och frivilliga natur. Trots detta är det viktigt att allmänintresset spelar en aktivare roll och bidrar till att skapa nya standarder. Jag anser att de små och medelstora företagen spelar en viktig och relevant roll i standardiseringsprocessen.
Detta betänkande är bara början. Vi kommer att fortsätta arbeta under de kommande månaderna för att se till att EU:s standardisering uppfyller EU:s ekonomiska och sociala behov.
Zigmantas Balčytis
(LT) Låt mig gratulera min kollega till utarbetandet av detta viktiga betänkande. Standardisering är särskilt viktigt för att bygga upp en gemensam inre marknad, säkra företagens konkurrenskraft i både EU och enskilda medlemsstater och undanröja handelshinder. Jag stöder kommissionens initiativ att utarbeta ett standardiseringspaket som förhoppningsvis blir tillräckligt heltäckande och som kommer att underlätta avlägsnandet av de brister som för närvarande hindrar oss från att garantera produkternas säkerhet och som skapar ett konsumentskydd på olika nivå i olika medlemsstater. Att skapa gemensamma normer på EU-nivå är särskilt viktigt på området för snabbutvecklad teknik och innovationer. Om EU ska vara konkurrenskraftigt samtidigt som våra medborgares hälsa skyddas på rätt sätt och säkra produkter kommer ut på marknaden måste vi ha enhetliga standarder som gäller och tillämpas i samtliga medlemsstater.
Jaroslav Paška
(SK) EU:s system för normalisering är en del av ett internationellt system av enhetliga, allmänt tillämpbara förordningar och normer som används av produktionssektorn över hela världen.
I takt med att samhället utvecklas ökar kunskaperna och tekniken, organisationen och sättet att leva förändras. Därför måste också standardisering som ett särskilt område för att definiera allmänt tillämpade regler vara en aktiv process som är öppen för utveckling. Om EU vill ha en verkligt sofistikerad, innovativ ekonomi krävs det kraftigt ökad aktivitet på området för att utveckla nya normer som ska underlätta införandet av nya vetenskapliga och tekniska uppfinningar på marknaden. Från den synpunkten anser jag att det är dags att modernisera mekanismerna för EU:s standardisering och normalisering, som för närvarande i huvudsak bygger på nationella traditioner och nationella arbetsplatser. I dag måste de mekanismerna bli enklare och effektivare.
Csanád Szegedi
(HU) Mina damer och herrar! Vi som företräder Jobbik kallas ofta för EU-skeptiker, och det kan vi faktiskt hålla med om. Vi är EU-skeptiker, men det innebär inte att vi inte skulle stödja samarbete mellan EU:s medlemsstater. Vi är helt klart emot principen om ett Europas förenta stater och vi stöder ett nationernas Europa, men standardisering är en typisk fråga där vi kan komma överens, som vi kan stödja. Det sägs att vi alltid protesterar och säger nej, nej, nej till allt. Standardisering är emellertid en fråga där även vi vill underlätta och bidra. Jag vill också uppmana samtliga medlemsstater att stödja standardiseringen och mina ledamotskolleger att rösta för detta betänkande av Edvard Kožušník. Detta är något som vi för tillfället kan ställa oss bakom.
Elena Băsescu
(RO) Antagandet av EU-standarder kan ge ett viktigt bidrag till att underlätta de små och medelstora företagens tillträde till den inre marknaden och konsolidera deras ställning på den. De små och medelstora företagen behöver enkla, standardiserade låneprodukter som underlättar en snabb handläggning och som bygger på lägsta möjliga antal handlingar och en förenklad finansiell analys. EU:s standardiseringssystem måste uppmuntra och stödja förnyelse och även skapa en gemensam grund för en mer heltäckande strategi för standardisering. Jag känner också att det skulle vara nyttigt att regelbundet tillämpa subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna på EU-nivå. Det skulle bidra till att befästa grundprincipen ”tänk litet först” som en del av den offentliga politiken för små och medelstora företag. I det sammanhanget vill jag också nämna att en förordning nyligen utfärdades i Rumänien om genomförandeåtgärder som stöder en enhetlig tillämpning av EU-rätten och som harmoniserar villkoren för att marknadsföra produkter.
Zuzana Roithová
(CS) Detta betänkande kommer att stimulera kommissionen att fortsätta sitt grannlaga arbete på att harmonisera standarder på den inre marknaden. Under den fortgående avregleringen av världshandeln ger detta oss ett sätt att skydda EU:s medborgare från produkter som håller låg kvalitet och är osäkra, framför allt produkter från de asiatiska länderna. Jag tackar mina kolleger i utskottet för deras stöd för mitt förslag, som ger grönt ljus åt utarbetandet av standarder för säkra barnskor. Det är hög tid att agera, för dagens generation av barn har ortopediska defekter på grund av billiga men fysiskt skadliga kinesiska skor.
Det är väldigt slående att EU har kvalitetslagstiftning för säkra leksaker, som barnen endast kommer i kontakt med under en kort tid, samtidigt som vi inte har lämpliga standarder för skor och tofflor, som barn har på fötterna hela dagen. Jag hoppas att kommissionen reagerar på den här uppmaningen, som inte är den första, och vidtar lämpliga åtgärder. Det är skamligt att industrilobbyn från Tyskland och Frankrike har segrat och att EU i de internationella standardiseringskommittéerna inte talar med en enda röst utan med 27 olika.
Mitro Repo
(FI) Herr talman! Jag gratulerar till ett utmärkt betänkande. Det utgör en god grund för det fortsatta arbetet. Öppenhet och demokrati är oerhört viktiga i standardiseringsprocessen, liksom ett förstärkt deltagande från de svagare grupperna i samhället, konsumenterna och miljöorganisationerna. Standardiseringen får inte tillåtas bli ett slagfält för storföretagen.
Det gläder mig att betänkandet tar hänsyn till principen om lämplig representation, enligt vilken alla intressenters ståndpunkter ska beaktas på ett bra sätt. Det är också viktigt att samhällsaktörerna har en starkare ställning. Jag anser att det kan uppnås genom att man ger dem rösträtt i de tekniska kommittéerna. Det är också viktigt att utveckla en andra produktionslinje. Jag hoppas att kommissionen ska ägna detta allvarlig uppmärksamhet.
Maria Damanaki
Herr talman! Jag vill gratulera föredraganden till hans heltäckande betänkande som har fått ett allmänt positivt bemötande. Jag vill också tacka den ärade ledamoten som stannade kvar här så sent för att hjälpa talmannen med hans åligganden och också för att han lagt fram några mycket konstruktiva bidrag och idéer under diskussionen.
Detta betänkande utgör ett värdefullt bidrag till diskussionen som kommissionen startade för ett tag sedan. Det riktar uppmärksamheten på framtiden för standardiseringssystemet i EU som är centralt för att genomföra den inre marknaden och öka EU-företagens konkurrenskraft och som också är ett viktigt redskap för att främja förnyelse.
Under det kommande decenniet måste EU:s standardisering anpassa sig efter nya utmaningar inom energi, miljö och samhälle, vilket ni redan har nämnt. Bland de utmaningarna kan nämnas framväxten av nya ekonomiska makter och utvecklingen inom teknik, klimat, kolhantering och förnybara energiformer. Detta är några av de nya faktorer vi måste ta itu med.
Vi instämmer i föredragandens åsikt att vi kan bygga vidare på det befintliga systemet. Det utgör en fast grund för den framtida utvecklingen. Men det finns utrymme för förbättringar. I betänkandet presenteras ett antal förslag som syftar till att förbättra systemet inom dess nuvarande gränser. Kommissionen välkomnar att man framhåller betydelsen av principen om nationell delegering. Samtidigt riktar betänkandet uppmärksamheten på de negativa konsekvenserna av denna princip: de nuvarande bristerna vad gäller att få med samhällets aktörer inom hälsa och säkerhet samt konsument- och miljöintressen i standardiseringsprocessen. Samhällsaktörernas deltagande är extremt viktigt, eftersom det ger systemet en betydande legitimitet och ansvarighet och förbättrar kvaliteten på den samsyn som uppnås. Kommissionen kommer att undersöka olika sätt att garantera ett effektivt medlemskap i de europeiska standardiseringsorganen för olika organisationer som företräder samhällets aktörer och att hjälpa till att uppnå ett mer balanserat deltagande från olika intressenter i standardiseringsprocessen.
När det gäller den centrala roll som den nationella delegationsprincipen spelar i Cenelec instämmer kommissionen i att nationella standardiseringsorgan är nyckelaktörer i EU:s standardiseringsmodell. Alla nationella standardiseringsorgan måste därför kunna erbjuda en robust plattform för att uppnå samförstånd. I betänkandet beskrivs de betydande skillnader som finns i fråga om resurser, tekniskt kunnande och intressenternas engagemang i standardiseringsprocessen. Här finns det utrymme för förbättringar i medlemsstaterna.
Problemet med att få tillgång till standarder får inte begränsas till att enbart gälla priset. Trots detta välkomnar kommissionen uppmaningen till de nationella standardiseringsorganen att sänka kostnaderna genom specialpriser, genom att erbjuda paket av standarder till reducerat pris och genom att undersöka ytterligare metoder att förbättra tillgången, framför allt för små och medelstora företag.
EU:s standardisering har fantastiska möjligheter att stödja lagstiftning i anslutning till politiska beslut. Vi uppskattar att dessa möjligheter framhålls i betänkandet och att man understryker behovet av att gå in på nya områden för standardutveckling, såsom tjänster. Som framhålls i betänkandet måste EU:s nya modell bidra till förnyelse och hållbar utveckling inom EU.
Låt mig slutligen tacka alla som deltagit i arbetet med detta mycket nyttiga och inspirerande betänkande.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum torsdagen den 21 oktober 2010, kl. 12.00.
