2. Rusko
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o pěti návrzích usnesení o zatčení demonstrantů po prezidentských volbách v Rusku.
Bernd Posselt
autor. - (DE) Pane předsedající, na počátku přípravy tohoto usnesení byli někteří z nás obviněni z toho, že jsou nepřátelé nebo oponenti Ruska. Jsme pravý opak! Jsme přátelé Ruska, máme starost o demokracii a právní stát v této důležité evropské zemi. Důrazně protestujeme proti uvěznění opozičních aktivistů, kteří neučinili nic jiného, než že upozornili na skutečnost, kterou zaznamenaly všechny mezinárodní instituce, jmenovitě na to, že prezidentské volby v Rusku byly mimořádně nečestné.
Požadujeme okamžité propuštění opozičních aktivistů a ostatních, kteří byli po dlouhou dobu drženi ve vězeních a pracovních táborech, například tzv. vězňů z Jukosu Chodorkovského a Lebeděva, a já podporuji výzvu kancléřky Merkelové ke konečnému propuštění obou mužů.
Musíme však mít jasno v jedné věci. Nově zvolený prezident Ruska má jedinečnou příležitost k novému začátku, ke kroku směrem k demokracii a právnímu státu a méně nacionalistické a agresivní zahraniční politice. To však znamená, že se bude muset vymanit z vazeb na Gazprom a osvobodit se od Putinova systému; bohužel však neexistují žádné náznaky takového jednání.
Proto je naší povinností vyjádřit upřímnou kritiku. Přáteli Ruska nejsou to ti, kdo jako bývalý německý kancléř Schröder pějí chválu na Putinův systém a propůjčují se propagandě a hospodářským a nacionalistickým zájmům tohoto systému. Nikoli, přátelé Ruska podporují lidská a občanská práva ruského lidu, který má šanci na demokratický rozvoj.
Zůstaneme-li zticha, budou malá semínka demokracie a právního státu, která prezident Jelcin zasel a která prezident Putin ohrozil, s konečnou platností zadušena, což nemůže být v zájmu Evropy ani v zájmu ruského lidu.
(potlesk)
Marios Matsakis
autor. - Pane předsedající, v této věci hovořím sám za sebe.
V posledních letech došlo v Rusku k významným změnám od stalinského komunismu k počátkům liberálního kapitalismu, od jaderné hrozby studené války po zahájení přátelských rozhovorů o odzbrojení a vojenské spolupráci se západem. Současně byly v zemi zahájeny demokratičtější reformy a životní úroveň ruského lidu trvale stoupala.
Tyto změny vítáme a musíme je podporovat. Nemusíme vždy jen kritizovat to špatné, někdy musíme přimhouřit oko a podpořit to dobré. Tak nebudeme jen objektivní, ale povzbudíme rychlejší a rozsáhlejší změny k lepšímu.
S tím na mysli a s ohledem na nedávné prezidentské volby v Rusku musíme říci, že tyto volby proběhly demokratičtěji než ty minulé, ačkoli stále existoval problém nerovného přístupu kandidátů do sdělovacích prostředků. Ale buďme upřímní - copak ten problém sami v členských státech EU nemáme? Bohužel ano.
Po volbách došlo k pouličním protestům. Podle zpráv se některé z těchto protestů setkaly s neúměrnou silou ruské policie. Můžeme upřímně říci, že naše vlastní policejní síly v členských státech EU nebo kandidátských státech jsou andělé a nepoužívají občas - častěji, než bychom si přáli - neúměrnou sílu?
Ano, odsuzujeme nespravedlivé zacházení s kandidáty ze strany ruských státních sdělovacích prostředků; ano odsuzujeme zbytečné použití síly ze strany ruské policie, ale děláme to přesně takovým způsobem a v takovém duchu jako v případě, že by se jednalo o podobné události v kterékoli jiné zemi nebo skupině zemí včetně naší vlastní.
Alexandra Dobolyi
Pane předsedající, musím vás zklamat. Nejsem autorkou tohoto usnesení a moje skupina usnesení nespolupodepsala. Důvodem, proč tak moje skupina neučinila, nebylo vyhnout se dnešní diskusi. Důvodem není to, že bychom si mysleli, že o těchto věcech nepotřebujeme jednat nebo že v Rusku neexistují žádné problémy, nemyslíme si ani, že bychom se nemuseli zabývat důsledky ruských prezidentských voleb, jsme však pevně přesvědčeni, že zabýváme-li se Ruskem - světově významným státem, členem Rady bezpečnosti OSN a jedním z hlavních partnerů EU - potřebujeme, aby proběhla rozsáhlá a dobře připravená plenární rozprava.
Rusko pro nás není jen blízký soused, je to i strategický partner. Chceme širokou rozpravu o našem vzájemném vztahu, ve které budou řešeny všechny významné otázky, počínaje obchodem až po investice - které velmi narůstají - a energetiku, demokracii i lidská práva.
Na Rusko existuje mnoho různých názorů, ale domnívám se, že každý souhlasí s tím, že Rusko je pro nás při řešení regionálních konfliktů a globálních výzev klíčový partner a že je třeba ještě hodně udělat pro rozvinutí plného potenciálu našeho vztahu. Musíme být schopni v tomto Parlamentu, ale i s Komisí a Radou uspořádat rozsáhlou výměnu názorů o tom, jak formulovat pragmatický přístup spolupráce v otázkách, kde jsme schopni spolupráce, a nesouhlasu ve věcech, kde spolupráce schopni nejsme.
Je více než zjevné, že není možné ani vhodné se touto důležitou otázkou zabývat v časovém rozmezí 20 minut ve čtvrtek odpoledne, a proto moje skupina nemůže návrh usnesení podpořit a z toho důvodu se moje skupina při pozdějším hlasování zdrží.
Marcin Libicki
autor. - (PL) Pane předsedající, v Rusku se konaly další volby a opět byla řada kandidátů před hlasováním vyloučena. Opět byli aktivisté opozice protestující proti výsledku volem násilně rozprášeni. A opět je západ překvapen, a to ze tří důvodů. Za prvé, že v Rusku nejsou dodržována občanská práva. Za druhé, proč pronásledovat opozici, když už je i tak dost slabá? Za třetí, proč to dělat, když veřejnost v zásadě podporuje každé vládní rozhodnutí?
Musíme si uvědomit, že každý, kdo posuzuje Rusko a Rusy jako běžnou společnost a běžný civilizovaný západní stát, nemůže této zemi rozumět. Ruská mentalita je naprosto odlišná, jak mohou dosvědčit ti, kdy byli vždy sousedy Ruska, jako mnoho národů střední a východní Evropy. Moc dobře víme, že ruská společnost vždy podporuje vládu a úřady - ať volby jsou či nejsou. Tak tomu v Rusku vždy bylo a tak tomu v Rusku je i bude.
Samozřejmě plně souhlasím s panem Posseltem, že skuteční přátelé Ruska musí učinit vše, co je v jejich silách, aby daný stav změnili. Ale podle mého názoru tam nejde o nic překvapivého.
Jana Hybášková
jménem skupiny PPE-DE. - Pane předsedající, Ruská federace je země, se kterou zoufale chceme uzavírat strategická partnerství. Pokud ne demokracie, je přitom klíčovým pojmem právní stát.
27. února: aktivista koalice Jiné Rusko byl propuštěn z psychiatrické léčebny v ruském městě Tver. Roman Nikolajčik byl obětí psychiatrie využívané jako trestní nástroj. Politický nátlak na něj zesílil poté, co byl zvolen místním kandidátem na stranické kandidátce koalice Jiné Rusko. Larisa Arapová byla zadržena na 46 dnů poté, co zveřejnila kritický článek v Murmanské oblasti. Artem Basyrov byl déle než měsíc hospitalizován v Republice Mari-El za podporu koalice Jiné Rusko.
1. března: otevřený dopis Federální bezpečnostní službě Ruska. "My, novináři a kolegové Natalye Morarové, korespondentky časopisu The New Times, požadujeme, aby vedení FBS ukončilo její protiústavní vazbu v celním prostoru letiště Domodědovo a otevřelo jí ruské hranice."
4. března: tisíce lidí pochodovaly v Moskvě a v ulicích Sankt Petěrburgu. V Moskvě, kde úřady odmítly shromáždění povolit, byly desítky osob zatčeny, když policie zaútočila na dav obušky. Nikita Belych, vůdce Svazu pravicových sil, byl odveden maskovanými příslušníky speciálních sil OMON. Mezi zatčenými byli i Lev Ponomarev, předseda hnutí Za lidská práva, a Denis Bulinov, výkonný ředitel Jednotné občanské fronty.
7. března: novináři byli během ruského hlasování umlčeni. V Jižním Sachalinu napadl armádní nadporučík zpravodaje jihosachalinského listu Tvoja Gazeta. V Novosibirsku byl fotograf Jevgenij Ivanov obviněn z "kladení odporu úřadům" a "neregistrace". V Sankt Petěrburgu milice zadržely zpravodajku listu Graždanski Golos za "neoprávněný pobyt ve volební místnosti". Její noviny řídí Golos, nezávislá skupina pro sledování průběhu voleb. Zpravodaje listu Vpered (Vpřed), místního deníku města Chimki v moskevské oblasti, napadli příslušníci milice při pokusu o vhození jeho hlasovacího lístku.
Tohle je právní stát?
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
jménem skupiny PSE. - (PL) Pane předsedající, dohody EU s Ruskem se netýkají jen zvýšené spolupráce v hospodářské, bezpečnostní a energetické oblasti, ale i dodržování zásad právního státu, demokracie a základních lidských práv.
I přesto při přípravě voleb platila pro opoziční skupiny a nevládní organizace mnohem přísnější pravidla ohledně práva na shromažďování a pokojné demonstrace. A co více, hlavní deníky a rozhlasové a televizní stanice byly pod přísnou vládní kontrolou. Pochod, který organizovaly opoziční strany dne 3. května, nejprve nezískal souhlas moskevských úřadů a pak skončil zatčením účastníků včetně vůdců opozice. Nedávné volby bohužel ukázaly, že demokracie a dodržování zásad právního státu nejsou v Rusku nijak silné. Mám na mysli nejen použití neúměrné síly ze strany policie při demonstraci, ale i nepřátelský postoj vůči pozorovatelské misi OBSE.
Mezinárodní společenství je oprávněno očekávat od nového prezidenta Ruska víc než jen ujištění o tom, že demokracie bude v největší zemi světa nadále budována, jmenovitě konkrétní opatření, například přezkum situace aktivistů, kteří jsou již léta ve vězení.
Ewa Tomaszewska
jménem skupiny UEN. - (PL) Pane předsedající, ani ruská prezidentská kampaň ani volby samy nebyly v souladu s pravidly demokracie. Během oznamování kandidatur nedošlo ani k pokusu o zakrytí problémů. Sdělovací prostředky byly pod stálým tlakem, aby nezveřejňovaly kritické informace o kandidátovi, kterého podporoval úřadující prezident. Přístup opozice do sdělovacích prostředků byl blokován a bylo bráněno pozorování průběhu voleb.
To je obtížně přijatelné, zvláště s ohledem na členství Ruska v Radě Evropy a předchozí prohlášení ruských úřadů o dodržování lidských práv. Musím přiznat, že taková prohlášení jsou důvěryhodná jen pro ty, kdo Rusko neznají. Po porušování demokratických zásad při volbách následovaly protesty, brutální represe proti demonstraci a zatčení demonstrantů. Rusko se vědomě odchýlilo od demokratických norem. Požadujeme urychlené propuštění všech vězňů svědomí.
Jiří Maštálka
jménem skupiny GUE/NGL. - (CS) Pane předsedo, kolegyně a kolegové, já jsem velmi rád, že se v jednání našeho Parlamentu dostala na pořad otázka vývoje v Rusku.
Je zajisté nesporné, že dobré vzájemné vztahy s Ruskou federací jsou předpokladem silné Evropské unie budoucnosti. Je mi velmi líto, že se volby v Rusku neobešly bez zásahu silových struktur. Na druhé straně opět, jako už tolikrát, postrádám z naší strany prostý projev elementární úcty k vykonané práci a ke kultuře národa a země, o které dnes hovoříme.
Je nesporné, že Rusko zdaleka nedosáhlo na hranice sociální spravedlnosti a kvality života, kterou bychom rádi viděli všude ve světě. S obtížemi se vyrovnává s demografickou krizí. Na druhé straně poprvé v ruských dějinách odchází jeho nejvyšší představitel z Kremlu dobrovolně a je střídán na základě volby lidu. Je pravda, že v Rusku byly k dokonalosti dotaženy politické technologie, nástroje a metody řízení včetně volebních procedur. Ale tyto technologie byly dovezeny ze západu.
Chci se zeptat těch, kteří dnes pláčí nad osudem demokracie v Rusku, zda jim také vadí, že se Evropský parlament trošku zbaběle schovává před otázkou, jakým způsobem nakládá s mezinárodním právem vysoký představitel Solana?
Urszula Krupa
jménem skupiny IND/DEM. - (PL) Pane předsedající, předmětem dnešní rozpravy je porušování lidských práv v Rusku v případě lidí protestujících proti nedostatku demokracie, zvláště při nedávných prezidentských volbách. Nejen, že došlo k použití síly proti demonstrantům a k zatýkání, ale Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě musela odvolat svou pozorovatelskou misi v důsledku přílišných omezení, která uvalila ruská vláda. Ruské úřady vykonávaly nátlak na opoziční skupiny, tolerovaly volební podvody a potlačovaly sdělovací prostředky. Nevládním organizacím bylo bráněno v činnosti a byla omezeno pořádání shromáždění.
Zcela zjevně nemůžeme akceptovat nedostatečné dodržování lidských práv a demokracie, neexistenci svobody projevu, diskriminaci národnostních menšin a omezení nezávislých organizací. Musíme však mít na mysli, že Rusko nemá demokratické tradice. Krátké období demokratizace, které začalo v roce 1864, skončilo v roce 1917 založením Sovětského Ruska, typicky totalitního státu, v jehož čele stáli nejprve Lenin a Stalin a pak jejich žáci, což představovalo pravou negaci demokracie.
Situace v Rusku by měla sloužit jako varování pro jiná impéria a totalitní státy, které se obávají demokratického procesu i za stavu, kdy je opozice v menšině a hrozí jen odhalením pravdy, kterou tyto státy chtějí za každou cenu skrýt.
Koenraad Dillen
(NL) Mám jen dvě poznámky. Toto usnesení bez váhání podpořím. Ale samozřejmě všichni víme, že Rusko je příliš důležitým dodavatelem energie, a proto evropské hlavy států a vlád tento kus papíru tiše odloží stranou.
Ze zkušenosti víme, že jakmile jsou v sázce hospodářské zájmy, ať jde o Čínu, Rusko nebo Saúdskou Arábii, musí vášeň pro lidská práva u všech těchto autorů různých listin lidských práv ustoupit reálné politice. Proto nemějme žádné iluze.
Za druhé, dámy a pánové, nahraďte "Rusko" v tomto usnesení "Belgií" a text zůstane právě tak případný. Protože tomu není tak dlouho, co i v Belgii starosta Bruselu svými příkazy nabádal policii k násilnému zásahu proti pokojným demonstrantům. I v Belgii je opozici v příliš velké míře odepírán přístup do sdělovacích prostředků. I v Belgii politiky jmenovaní soudci zakázali opoziční stranu na žádost vlády a na žádost strany, jejímž členem je i komisař, který je zde dnes přítomen. A dotčení soudci byli následně povýšeni. Ať si Evropa nejprve zamete před vlastním prahem a vypořádá se s těmito zdánlivými demokraty.
Józef Pinior
Pane předsedající, Rusko je velká země, vlivná v globálním měřítku, člen Rady bezpečnosti OSN a strategický partner.
Nejprve bych chtěl požádat o vážnou, klidnou a objektivní rozpravu Evropského parlamentu o neutěšeném stavu ruské demokracie a lidských práv v této zemi.
Skutečností je, že Rusko ztížilo mezinárodním subjektům pozorování posledních parlamentních voleb. Evropský soud pro lidská práva dosud rozhodl v neprospěch Ruska v 15 případech týkajících se Čečny. Mučení a nezákonné zadržování, které provádějí vládní síly pod vedením čečenského prezidenta Ramzana Kadyrova, je nadále velmi rozšířené a systematické. V předvolebním období ruské úřady zpřísnily opatření týkající se svobody shromaždování a použily nadměrnou sílu k rozehnání pokojných demonstrací. Ruské právní předpisy pro nevládní organizace jsou mimořádně svazující.
Není možné o všech těchto otázkách řádně jednat dnes odpoledne. Ještě jednou bych chtěl požádat o vážnou plenární rozpravu Evropského parlamentu o neutěšeném stavu demokracie a lidských práv v Rusku.
Zbigniew Zaleski
(PL) Pane předsedající, jak se zdá, demokratické změny v Rusku nejsou doprovázeny zlepšením základních občanských práv, zvláště práv opozice. Lidé v Rusku se naučili myslet hrdě, ale žít v ubohém nevolnictví. Úřady nebudou věnovat příliš pozornosti čemukoli, co říkáme, ale ruští lidé by se měli o postoji Evropy dozvědět. Je to možná dlouhý a pomalý proces přispívající k postupnému uvědomění toho, že i v Rusku mohou být věci jiné a normálnější a že lidé mohou být šťastnější, protože tato země k tomu má potenciál. Musíme tento proces uvědomování podporovat.
Zita Pleštinská
(SK) Souhlasím s předřečníky, že dobré sousedské vztahy mezi Evropskou unií a Ruskem mají klíčový význam pro stabilitu, bezpečnost a prosperitu celé Evropy.
Na jedné straně musí Evropská unie usilovat o zintenzivnění spolupráce s Ruskem, zejména pokud jde o otázky politické, bezpečnostní, hospodářské a především energetické spolupráce. Na straně druhé nemůžeme mlčet v otázkách porušování demokracie a politických svobod v Rusku. Musíme vyslovit svou nespokojenost v případě, kdy je nám avizováno porušování demokracie, jak tomu bylo v případě diskvalifikace prezidentského kandidáta Michaila Kasjanova.
Věřím, že nově zvolený prezident Ruska Dmitrij Medveděv bude ctít zákon a demokracii a vytvoří podmínky pro rychlý začátek jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a Ruskem.
Janusz Onyszkiewicz
(PL) Pane předsedající, chtěl bych dodat ještě jednu věc k seznamu zneužití moci v uvedených volbách, díky které se vůbec nejednalo o volby, protože nebylo mezi kým si volit. Mám na mysli skutečnost, že řada kandidátů si nemohla dovolit zapsat se na seznamy v důsledku finančních obtíží, které postihly jejich strany.
Proč finanční obtíže? Protože v předešlých volbách do Dumy bylo stanoveno, že za politické vysílání v rámci nároku na volný vysílací čas se muselo zaplatit, pokud strana nepřekročila určitou hranici počtu hlasů. V důsledku toho jsou některé strany zadluženy a nemohou si dovolit žádnou politickou činnost. A co je ještě horší, riskují, že budou prohlášeny za nezákonné na základě vyhlášení konkursu. Tuto zvláštní situaci je také třeba mít na paměti.
Louis Michel
člen Komise. - - (FR) Pane předsedající, rád bych začal osobní poznámkou. Vyslechl jsem příspěvek pana Dillena, který zastupuje belgickou stranu krajní pravice a který použil velmi nechutné srovnání situace v Belgii a v Rusku. Jeho tvrzení musím samozřejmě odmítnout. Poznávám v nich známé metody, ke kterým se jeho strana obvykle uchyluje a které jsou pouze jistým druhem urážky. Rád bych velmi jasně řekl, že tyto metody nijak nectí ty, kdo je používají.
Pane předsedající, dámy a pánové, Komise pozorně sleduje vývoj ve věci demonstrací v Moskvě a Sankt Petěrburgu, ke kterým došlo dne 3. března: nečiníme tak jen prostřednictvím své delegace v Moskvě, ale i pomocí přímých kontaktů s členskými státy. Kromě toho jsme v pravidelném styku s ruskými a mezinárodními nevládními organizacemi, které pracují v oblasti lidských práv. Komise sdílí vaše obavy ze zjevného zhoršení stavu lidských práv v Rusku a z toho, že jsou hlášeny případy porušování lidských práv, zvláště pokud jde o svobodu shromažďování a svobodu projevu. Byli jsme mimořádně zklamáni tím, že úřad OBSE pro demokratické instituce a lidská práva musel konstatovat, že není možné vyslat misi pro pozorování voleb. Ve svých dvoustranných kontaktech s Ruskem včetně kontaktů na nejvyšší úrovni Evropská unie pravidelně zdůrazňuje význam dodržování lidských práv.
Během měsíce nás čeká jedna z našich dvou každoročních konzultací s Ruskem na téma lidských práv. Tyto konzultace nám dávají příležitost zkoumat obecné trendy v oblasti lidských práv do větší hloubky a vyslechnout si ruský názor na jednotlivé případy. V nadcházející konzultaci vyjádříme své obavy, zvláště pokud jde o práva na svobodu projevu a svobodu shromažďování, problémy, které působí nárůst rasismu a xenofobie a spolupráce s Ruskem v mezinárodních organizacích, například OBSE a v Radě Evropy. Konzultace nám rovněž umožní projednat případy jednotlivců. Před touto konzultací a po ní se setkáme se skupinou zastupující ruské a mezinárodní nevládní organizace pracující pro lidská práva. Taková setkání umožňují Evropské unii seznamovat se s obavami aktivistů za lidská práva a přímo si vyměňovat názory.
Pohlédneme-li do poněkud vzdálenější budoucnosti, měli bychom být brzy schopni vstoupit do jednání o nové dohodě mezi Evropskou unií a Ruskou federací. Bude to dohoda obsáhlá, zahrnující rostoucí počet oblastí politik, ve kterých spolupracujeme. Jak upozornilo prohlášení Evropské unie po ruských prezidentských volbách, máme společný zájem na upevňování našich vazeb a doufáme, že naše partnerství se bude v době prezidentského úřadu Dmitrije Medveděva posilovat a rozvíjet. Při jednání o nové dohodě se pozorně zaměříme na hodnoty, ke kterým se obě strany zavázaly: prosperující občanská společnost a nezávislé sdělovací prostředky jsou přirozenými a nutnými spojenci růstu a stability v Rusku. To jsme se naučili ze své vlastní zkušenosti v Evropské unii a je to poselství, které budeme neochvějně - jako sousedé a partneři - denně a v rámci diskusí o podobě našich budoucích vztahů předávat našim ruským přátelům. Již vím, že Evropský parlament nám v tomto úsilí poskytne svou velkorysou podporu.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat po skončení rozpravy.
Písemná prohlášení (článek 142)
Filip Kaczmarek  
písemně. - (PL) Pane předsedající, vždy mě překvapují lidé, kteří mají vysoké požadavky na americkou demokracii, ale jejich očekávání vůči Rusku jsou často velmi nízká. Je to pro Rusko a Rusy ponižující. Od velkých a mocných bychom měli očekávat více a ne méně. Ti, kdo odsuzují metody používané na Guantánamu a boj proti terorismu, kdo hledají stopy CIA a konspirace CIA v Evropě, by snad měli zkoumat Rusko důkladněji. Ale tito lidé a politici sdílející jejich filosofii, nechtějí slyšet nic o lidských a občanských právech v Rusku. Naopak, nacházejí nejrůznější důvody a výmluvy, proč o problémech ruské demokracie nejednat.
Nemůžeme se spokojit s imaginárními úspěchy Ruska, například s tím, že prezident Putin neporušil ruskou ústavu a opustil svůj úřad sám. To není úspěch, to je minimální pravidlo chování. Připomíná mi to vtip o Stalinově velkorysosti. Dítě vychází ze Stalinovy kanceláře a krvácí, ale usmívá se. "Proč se usmíváš?" ptají se ho. "Usmívám se, protože Stalin na mě byl tak hodný". "Jak to myslíš - hodný?". "Zbil tě, ne?" "Ano," říká dítě, "ale mohl mě zabít."
Katrin Saks  
písemně. - (ET) Pane předsedající, chci jen říci, že bohužel nepodporuji postoj své skupiny, která se hlasování o Rusku hodlá zdržet.
Skutečně budeme potřebovat usnesení, až bude zvolený prezident pan Medveděv ve funkci; je třeba zjistit, jaké budou jeho první kroky a jakou úlohu si s novým prezidentem přiřkne Vladimir Putin.
Rovněž se domnívám, že vzhledem k současné situaci, kdy demokraticky smýšlejícím kandidátům nebylo umožněno zúčastnit se voleb nebo vyjádřit svůj názor na situaci s lidmi na ulici po volbách, je důležité, abych projevila svůj vlastní názor. Jinak skončíme ve stejné situaci jako Rada Evropy, která svou vlastní zprávu o Rusku odložila na vhodnější chvíli.
Ačkoli budu hlasovat a budu hlasovat pro usnesení, jeho znění není úplně podle mých představ. Jsem přesvědčena, že je naší povinností jako demokratické instituce zaujmout zásadový a odvážný postoj k tak důležité otázce, jako je otázka svobodných voleb.
