Kohézna politika po roku 2013 (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je otázka na ústne zodpovedanie o kohéznej politike po roku 2013 (O-0121/2009/rev. 1 - B7-0229/2009), ktorú Komisii položila pani Danuta Maria Hübnerová v mene Výboru pre regionálny rozvoj.
Danuta Maria Hübner
autorka. - Vážený pán predsedajúci, pred troma rokmi bola zavedená veľká reforma európskej kohéznej politiky, ktorá zohľadňuje bezprecedentné rozšírenie Únie a nové problémy.
Nebola to náhoda, že v rokoch 2005 a 2006 boli hlavnými prioritami európskej kohéznej politiky lisabonská stratégia, inovácie a konkurencieschopnosť, zmena klímy, energetická bezpečnosť a účinnosť, efektívne využívanie vody, investície do nových zručností, atraktivita území pre mladých ľudí a kvalita života.
Do programu kohéznej politiky na roky 2007 - 2013 sme zaradili všetky tieto priority, ktoré dnes vidíme v programe Komisie pre Európu v roku 2020, pretože sme pochopili, že poslaním kohéznej politiky je predvídať a nie nasledovať zmeny.
Z tohto dôvodu bola pred viac ako dvoma rokmi zverejnená analytická správa Regióny 2020. Jej cieľom bolo zistiť, aké majú byť priority kohéznej politiky po roku 2013. Dnes sme dobre pripravení na to, aby sme čelili problémom v budúcnosti.
Pred rokom politika dala všetky svoje prostriedky k dispozícii balíku na hospodársku obnovu Európy, čím poskytla nevyhnutné spojenie medzi stratégiou na ukončenie skutočnej hospodárskej krízy na jednej strane a dlhodobo udržateľným rastom a štrukturálnou transformáciou na druhej strane.
Naša otázka na ústne zodpovedanie sa však týka budúcnosti. V nasledujúcich rokoch bude dnešná Európa potrebovať silné kolektívne konanie, aby reagovala na očakávania občanov, ktorí sú dnes informovanými občanmi, plne si vedomými toho, ako veľa závisí od rozhodnutí politických činiteľov. Prieskumy verejnej mienky potvrdzujú tieto očakávania.
Jacques Delors kedysi povedal, že jednotný európsky trh je o hospodárskej súťaži, ktorá stimuluje, o spolupráci, ktorá nás posilňuje, a o solidarite, ktorá nás zjednocuje. Európsku súdržnosť, na základe ktorej funguje jednotný trh, umožňuje európska regionálna politika, ktorá je dnes založená presne na týchto troch zásadách: na hospodárskej súťaži, spolupráci a solidarite.
Už roky sme hovorili o potrebe uvoľniť, mobilizovať rozvojový potenciál všetkých európskych regiónov a miest. Skúsenosti a logika jasne dokazujú, že táto mobilizácia sa javí ako najúčinnejšia a najefektívnejšia, ak sa uskutočňuje prostredníctvom priameho zapojenia regionálnych úrovní európskych vlád.
Európska regionálna politika už zložila skúšku subsidiarity. Subsidiarita sa v Európe osvedčila.
Reforma kohéznej politiky v roku 2006 z nej vytvorila modernú politiku založenú na rovnováhe medzi spravodlivosťou a účinnosťou, medzi prístupom zdola nahor a zhora nadol, medzi spoločnými strategickými európskymi cieľmi a miestnou flexibilitou.
Existuje potreba posnúť sa ďalej v týchto otázkach, pokračovať v reforme riadenia politiky, ale určité zásady by sa mali zachovať. Nová zmluva posilnila nové chápanie európskej subsidiarity, ktorá je už pevne zakorenená v kohéznej politike, to znamená subsidiarity rozšírenej na miestne a regionálne úrovne správy.
V tejto otázke môžeme urobiť viac, najmä vzhľadom na miestnu úroveň. Tí, ktorí tvrdia, že kohéznu politiku možno obmedziť na Brusel a vnútroštátnu úroveň, buď nepoznajú európsku realitu, alebo nechápu, že vylúčenie miestnej a regionálnej Európy z plnenia spoločných európskych cieľov je z hospodárskeho hľadiska prinajlepšom nerozumné a z politického hľadiska nebezpečné.
Súdržnosť je pojem, ktorý vylučuje vylúčenie. Z politických, hospodárskych, sociálnych a zákonných dôvodov kohézna politika nesmie rozdeľovať: má byť politikou pre všetkých, tak ako vnútorný trh, tak ako spoločná mena.
Všetky súčasti tohto integračného trojuholníka - spoločný trh, spoločná mena, súdržnosť - sa navzájom posilňujú a sú vzájomne závislé. Sú naším spoločným európskym verejným vlastníctvom.
My ako politickí činitelia sme zvýšili stávku, keď sme sľúbili plniť sľuby. Problémy sú dobre známe, stratégia EÚ 2020 bola otvorená verejným konzultáciám.
Treba rozvojovú politiku s jasnými cieľmi a nástrojmi. Kohézna politika je politikou pre rozvoj, ktorá zapája všetky úrovne európskeho riadenia, ktoré spoločne pracujú pre európskych občanov.
Na záver by som dodala, že Európa potrebuje novú energiu, aby sa postarala o svoju budúcnosť, aby sa obnovila výrazným spôsobom. Je oprávnené pýtať sa, odkiaľ by mohla a odkiaľ by mala pochádzať táto energia. Pre mňa je odpoveď jasná. Dnes by energia mala prísť zdola. Dnes možno túto energiu uvoľniť prostredníctvom priameho zapojenia miestnych a regionálnych úrovní európskeho riadenia pri plnení spoločných európskych cieľov.
Paweł Samecki
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, predložené otázky sú veľmi výstižné. Zdôrazňujú dôležitosť, ktorú pripisujete kohéznej politike, ako aj vaše odhodlanie udržať politiku v centre záujmu európskej integrácie.
Pokiaľ ide o vašu otázku o viacúrovňovej správe verejných vecí, viacúrovňová správa verejných vecí bola uznaná ako základný mechanizmus na plnenie priorít politiky EÚ. Rastúca vzájomná závislosť medzi rôznymi úrovňami štátnej moci v Únii bola zdôraznená v konzultačnom dokumente o stratégii EÚ 2020, ktorý iniciovala Komisia.
Kohézna politika je dobrým príkladom viacúrovňovej správy verejných vecí. Ponúka systém správy, ktorý si cení a využíva miestne a regionálne poznatky, kombinuje ich so strategickým riadením na úrovni Spoločenstva a koordinuje zásahy medzi jednotlivými úrovňami štátnej moci.
Výhody viacúrovňovej správy verejných vecí zdôraznil aj Výbor regiónov v bielej knihe z júna 2009, v ktorej vyzval Úniu, aby posilnila mechanizmy správy verejných vecí a poukázal na pákový efekt, ktorý vytvára kohézna politika a ktorý prispel aj k vykonávaniu ostatných politík Spoločenstva.
Pokiaľ ide o vaše dve otázky súvisiace s možným vzdaním sa cieľa 2 a s oprávnenosťou všetkých európskych regiónov v období rokov 2007 - 2013, všetky regióny sú oprávnené na podporu zo štrukturálnych fondov. Čo sa týka obdobia po roku 2013, v tomto štádiu neexistuje žiadne oficiálne stanovisko Komisie.
Pokiaľ ide o vašu tretiu otázku o oslabení zásady doplnkovosti, doplnkovosť je jednou zo základných zásad kohéznej politiky. Zabezpečuje, aby štrukturálne fondy nenahradili verejné alebo rovnocenné štrukturálne výdavky členského štátu. Garantuje skutočný hospodársky vplyv zásahov EÚ a poskytuje kohéznej politike dôležitú európsku pridanú hodnotu.
Pokiaľ ide o vašu otázku o regionálnom rozmere kohéznej politiky po roku 2013, Lisabonská zmluva uchováva cieľ znižovať rozdiely medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a zaostalosť najmenej zvýhodňovaných regiónov ako súčasť právomocí Únie v oblasti hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti podľa článku 174.
Navyše článok 176 poukazuje na to, že cieľom Európskeho fondu pre regionálny rozvoj je pomôcť vyrovnať hlavné nerovnosti medzi regiónmi v Únii prostredníctvom účasti na rozvojových a štrukturálnych úpravách regiónov, ktorých rozvoj zaostáva, a na premene upadajúcich priemyselných regiónov.
Pokiaľ ide o vašu otázku o zapojení regionálnych a miestnych úrovní správy vecí verejných pri plnení európskych cieľov v rámci kohéznej politiky po roku 2013, opäť by som chcel upriamiť vašu pozornosť na konzultačný dokument Komisie o stratégii EÚ 2020, ktorá hľadá aktívnu podporu u zainteresovaných strán, ako sú napríklad sociálni partneri a občianska spoločnosť, a uznáva, že aj prijatie vízie EÚ 2020 vo všetkých regiónoch EÚ bude kľúčové pre jej úspech.
Komisia ešte nevydala stanovisko k tomu, akú úlohu zohrá kohézna politika v plnení stratégie EÚ 2020. Kohézna politika je však pri plnení európskych cieľov schopná mobilizovať regionálnych a miestnych aktérov naprieč všetkými hranicami.
V súvislosti s vašou otázkou, či Komisia má v úmysle zverejniť bielu knihu o teritoriálnej súdržnosti: v terajšom štádiu sa osobitná biela kniha o teritoriálnej súdržnosti nepredpokladá. Namiesto toho sa závery o politike vyplývajúce z verejnej diskusie o zelenej knihe o územnej súdržnosti zahrnú do komplexného legislatívneho balíka o kohéznej politike na obdobie po roku 2013, ktorý sa pripravuje v súvislosti s piatou správou o súdržnosti, ktorá bude podľa novej zmluvy predložená v roku 2010.
K vašej otázke o úlohe Európskeho sociálneho fondu v kohéznej politike pri dosahovaní cieľa vyváženého a trvalo udržateľného rozvoja, kohézna politika zohráva kľúčovú úlohu pri plnení európskych priorít. Toto je aj prípad Európskeho sociálneho fondu, ktorý bude naďalej plniť svoje ciele v zmysle definície v hlave XI. novej zmluvy.
Dosiahnutie sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti si vyžaduje vhodné politiky a systém investícií na rôznych úrovniach. Investície do ľudského kapitálu financované z ESF tvoria základný prvok tejto kombinácie politických opatrení v kontexte globálneho znalostného hospodárstva.
Čo sa týka vašej otázky o úlohe kohéznej politiky vo vzťahu k ostatným opatreniam EÚ, kohézna politika poskytuje EÚ najväčší zdroj investícií v reálnom hospodárstve. Oznámenie Komisie "Kohézna politika: Investícia do reálneho hospodárstva" z decembra 2008 zdôraznilo dôležitosť politiky pre sústredenie sa na plnenie lisabonskej stratégie EÚ, investície do ľudí, podnikov, výskumu a inovácií, prioritnej infraštruktúry a energie.
V súčasnosti sa Komisia zameriava na zabezpečenie toho, aby bolo možné čo najúčinnejšie uskutočniť plánované investície v spolupráci s vnútroštátnymi a regionálnymi orgánmi. Toto úsilie zahŕňa aj úzku spoluprácu medzi príslušnými útvarmi Komisie a medzi Komisiou a príslušnými regionálnymi a miestnymi orgánmi.
Praktickým príkladom spolupráce medzi útvarmi Komisie je "Praktický sprievodca možností podpory z EÚ v oblasti výskumu a inovácií" zverejnený v roku 2007, ktorého cieľom je pomôcť potenciálnym príjemcom vybrať si z troch nástrojov financovania a poskytnúť politickým činiteľom rady o koordinovanom prístupe k týmto nástrojom.
Pokiaľ ide o ESF, dôkladné zosúladenie jeho priorít s usmerneniami pre zamestnanosť zabezpečuje priame prepojenie medzi politikou zamestnanosti EÚ a finančnou podporou EÚ.
Navzájom sa dopĺňajú aj opatrenia podporované kohéznou politikou a politikou rozvoja vidieka, ako je jednoznačne definované v strategických usmerneniach Spoločenstva pre obidve politiky.
Dúfam, že som zodpovedal niektoré vaše otázky a teším sa na zaujímavú rozpravu.
Lambert van Nistelrooij
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dnešná rozprava sa týka predovšetkým vecného posúdenia kohéznej politiky a napredovania tejto politiky. Európsky parlament chce, samozrejme, finančné hodnotenie v polovici obdobia. Jeho kľúčovú súčasť tvorí kohézna politika a využívanie finančných prostriedkov teraz a v budúcom období až do roku 2020. Na naše veľké prekvapenie sme však nenašli vôbec žiadnu zmienku o vecnom posúdení v prípravnom pracovnom dokumente k hodnoteniu v polovici obdobia. Rád by som zdôraznil, ako prvý rečník zo Skupiny Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov), že nová Komisia musí predstaviť Európskemu parlamentu vecné posúdenie, a nie karikatúru regionálnej politiky.
Dokument o vízii EÚ do roku 2020 predsedu Komisie pána Barrosa predpokladá rast a znalostné hospodárstvo, prípravu a školenia, hospodársku súťaž a ekologické hospodárstvo. Preto regionálna politika teraz aj v budúcnosti predstavuje európsky integračný rámec pre uskutočnenie týchto cieľov. Pozrite sa na tranzit energie, zmenu klímy a lisabonskú stratégiu: toto všetko sú kľúčové body pre regióny a mestá.
Pokiaľ ide o skupinu PPE, chceli by sme, aby sa kohézna politika viac sústredila skôr na kľúčové prvky tejto stratégie EÚ 2020, pričom solidarita medzi všetkými regiónmi a tiež cieľ 2, o ktorom pán komisár pred chvíľou neurčito hovoril, zostanú zachované. Podpora hospodárskej súťaže v bohatých regiónoch tvorí súčasť komplexného posúdenia. Delenie rozpočtov, zvyšovanie sektorovej segmentácie finančných prostriedkov na európskej úrovni v rámci tohto hodnotenia v polovici obdobia neslúži vôbec žiadnemu účelu a je to nesprávny prístup. V súčasnom krízovom období vidíme, aké sú regionálne fondy dôležité pre obnovu. Tieto finančné prostriedky sa vyplácajú rýchlejšie a využívajú sa v plnej miere: v roku 2009 sa mobilizovalo prakticky 100 % prostriedkov na inovácie a nové ciele v našom regióne, v regióne Južné Holandsko. Začiatkom roku 2010 ja sám zverejním správu o súčinnosti medzi regionálnymi fondmi a výskumom a rozvojom.
Svoje vystúpenie by som chcel ukončiť otázkou. Pán komisár, hovoríte, že nepredstavíte bielu knihu o územnej súdržnosti, je to však Parlament, ktorý sa týmto bude zaoberať v rámci bežného legislatívneho postupu a zabezpečovať, aby sa tieto otázky upravili v nových nariadeniach.
Constanze Angela Krehl
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, bola by som radšej, keby úvod k tejto téme bol zaujímavejší, pretože sa domnievam, že európska kohézna politika sa po roku 2013 musí zmeniť. Čelíme úplne iným problémom ako pred 10 alebo 15 rokmi.
Naša skupina sa sústredí na skutočnosť, že o solidarite medzi regiónmi sa nedá dohodnúť. Na jednej strane to znamená, že všetky regióny musia mať možnosť podieľať sa na kohéznej politike Európskej únie, a na druhej strane to tiež znamená, že musíme byť proti akýmkoľvek pokusom o prenesenie kohéznej politiky na vnútroštátnu úroveň. Potrebujeme európsky prístup, ktorý občanom umožní stotožniť sa s Európskou úniou.
Niet pochýb o tom, že aj my potrebujeme zmenu. V niekoľkých nasledujúcich rokoch bude stredobodom záujmu diskusia o stanovení prioritných oblastí, ktoré dostanú podporu z európskej kohéznej politiky. V budúcnosti nebudeme môcť dotovať každého z európskych peňazí. Musíme sa sústrediť na vybudovanie efektívnych infraštruktúr, najmä v nových členských štátoch, a na rozvoj výskumu a inovácií. Samozrejme musíme mať na pamäti, že európska kohézna politika bude musieť v budúcnosti primerane reagovať na problémy, ako je zmena klímy, demografické zmeny a globalizácia.
Musíme sa sústrediť aj na rozvoj miest. Nie preto, že chcem opomenúť vidiecke oblasti, ale pretože vieme, že 80 % občanov žije v mestách, veľkomestách a prímestských oblastiach, a pretože rozvoj miest momentálne, bohužiaľ, netvorí súčasť kohéznej politiky, ale patrí pod poľnohospodársku politiku. Náš prístup je vytvoriť silnejšie siete. Zatiaľ neviem, či to bude fungovať, ale musíme prijať túto výzvu.
A čo je dôležité, aj podpora pre samotných ľudí tvorí súčasť kohéznej politiky, a preto je mi ľúto, že odpoveď pána komisára bola trochu vyhýbavá. Pre nás to znamená predovšetkým vzdelávanie, odbornú prípravu a kvalifikáciu pre všetkých, od malých detí až po starších ľudí. Celoživotné vzdelávanie je dôležitá myšlienka. Znamená to však aj to, že Európsky sociálny fond (ESF) musí pokračovať v integrácii s kohéznou politikou. Nesmie sa uvažovať nad oddelením ESF od kohéznej politiky.
Cezhraničná spolupráca je pre nás veľmi dôležitá. Chceme posilniť túto spoluprácu a zároveň zjednodušiť s ňou súvisiacu byrokraciu.
Filiz Hakaeva Hyusmenovа
Dámy a páni, rozprava o reforme štrukturálnych fondov má zásadný význam, pokiaľ ide o príležitosť pre Európsku úniu získať nástroje financovania vhodné pre hospodársku situáciu spolu s príslušnými prírodnými a ľudskými zdrojmi.
Máme neľahkú úlohu predpovedať a vybudovať kohéznu politiku, ktorá podporí dlhodobú prosperitu občanov. Táto politika bola a stále je jedným z viditeľných, merateľných ukazovateľov európskej solidarity. Rozdiely medzi niektorými regiónmi sú však pomerne extrémne a túto skutočnosť nesmieme ignorovať.
Alarmujúce je, že sa pozorujú tendencie, ktoré naznačujú, že tieto rozdiely sa zväčšujú, čo môže zhoršiť nerovnosť a viesť k izolácii. Ako zástupkyňa jedného z najchudobnejších členských štátov v Európskej únii naliehavo žiadam, aby jedným z centier záujmu kohéznej politiky bola súdržnosť medzi členskými štátmi s nízkymi príjmami.
Všimla som si, že štrukturálne fondy nevnímame ako všeliek. Je nám jasné, že potrebujeme spojiť sily a zvýšiť tempo pri dosahovaní základných štandardov Európskej únie. Mali by sme tiež upozorniť na možnosť, že skutočnosť, že krajiny sa vyvíjajú rozdielnym tempom, môže vo vhodnej chvíli viesť k vnútornej reštrukturalizácii Európskej únie.
Predovšetkým musíme stanoviť kritériá, zjednodušené podmienky a rovnakú šancu na získanie prostriedkov z fondov EÚ. Až potom by sa mal doplniť článok na zníženie podpory pre krajiny, ktorým sa nepodarí dosiahnuť žiadny pokrok. Mám pocit, že je správne, ak niektoré krajiny podstúpia ťažkosti, keď konajú na vlastnú päsť, aby sa zahrnuli do oblastí a problémov s výrazne nadnárodným rozmerom.
V dôsledku toho budú európske zdroje pridelené aj bohatším krajinám a ich regiónom s nižším HDP. V konečnom dôsledku sa výsledky kohéznej politiky musia merať aj z hľadiska vytvorenej zamestnanosti. To je tiež ukazovateľ toho, ako sa začlení do iných politík a vytvorí pridanú hodnotu.
Elisabeth Schroedter
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, o dôležitosti európskej kohéznej politiky v Európe neodznelo veľa. Je základom Európskej únie, pretože je to politika, ktorá drží EÚ pohromade v jej podstate. Je symbolom solidarity a prekonania národného egoizmu. Je to nástroj pre všetky regióny. Preto je Európsky parlament taký znepokojený, že tento mechanizmus solidarity možno jednoducho zrušiť za naším chrbtom. Nesvedčí to o dobrej správe verejných vecí, keď Komisia tajne vydáva strategické dokumenty namiesto otvorenej diskusie o tom, ako by sme mohli pokračovať s mechanizmom solidarity, čo sa týka hlavných problémov, ktorým čelíme, ako napríklad zmeny klímy a demografických zmien, ak vezmeme do úvahy prísne rozpočtové obmedzenia.
Potrebujeme reformu, ale jej výsledkom musí byť skutočná zmena. Musí do regiónov priniesť trvalo udržateľný rozvoj. Musí regiónom poskytnúť podporu pre ich projekty, a nie prístup zhora nadol, čo tento mechanizmus vyčleňovania robí v súčasnosti. Namiesto toho musí vytvoriť proces zdola nahor v úzkej spolupráci so všetkými aktérmi v regiónoch. Tento proces poznáme. Už máme program LEADER pre rozvoj vidieckych oblastí. Je to vynikajúca metóda na podporu trvalo udržateľného rozvoja a zapojenia všetkých zainteresovaných s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň miestneho prijatia. Potrebujeme však Komisiu, ktorá má dosť odvahy povedať áno mechanizmu solidarity a povedať áno regiónom, ktoré rozhodujú o svojom vlastnom rozvoji, namiesto toho, aby za to zodpovedali národné vlády.
Oldřich Vlasák
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, súčasná kohézna politika je živým organizmom. Ako sa mení Európa, tak sa mení aj postoj jednotlivých štátov a subjektov k tejto politike. Bohužiaľ, v diskusii o budúcnosti kohéznej politiky po roku 2014 sa vynára viac otázok ako odpovedí.
Bude kohézna politika slúžiť aj naďalej predovšetkým najmenej rozvinutým regiónom Únie? Budeme mať aj v ďalšom období príležitosť dostavať dopravnú a technickú infraštruktúru? Dokážeme zvýšiť kvalitu života a realizovať úspory? Podarí sa nám znížiť byrokraciu a nadmernú administratívu spojenú s čerpaním európskych peňazí? Na tieto a ďalšie otázky budeme v najbližšej dobe hľadať súhlasné odpovede.
Osobne považujem z hľadiska budúceho vývoja za kľúčové po prvé, správne nastavenie úlohy miest pri riadení európskych fondov a po druhé, nasmerovanie európskych fondov na podporu využívania moderných technológií. A práve tieto dve domény v sebe spája iniciatíva tzv. inteligentných miest, ktorá ponúka príležitosť revitalizácie mestských samospráv a súčasne ponúka v období hospodárskej krízy podnikateľskému sektoru možnosť uplatniť moderné systémy a inteligentné technológie a vytvoriť hospodársky rast. Toto je nepochybne dôvod, prečo na túto oblasť zamerať strategické investície nielen na úrovni samotných miest, ale aj členských štátov a samotnej Európskej únie. Inteligentné dopravné systémy, ktoré mestá oslobodia od dopravných kolapsov, podporné navigačné mechanizmy, ktoré zatraktívnia cestovný ruch v mestách, a telefonické asistenčné systémy, ktoré umožnia seniorom zostať dlhšie v domácom prostredí, to všetko sú typy investícií, ktoré by mali dostať zelenú.
V dôsledku hospodárskej krízy sa naša rozprava o budúcnosti kohéznej politiky stala ešte naliehavejšou, ako kedy bola v minulosti. Dnes musíme dvakrát zvážiť, kým rozhodneme, kam majú byť európske fondy nasmerované.
Charalampos Angourakis
Vážený pán predsedajúci, kohézna politika Európskej únie nielenže nezmiernila regionálne a sociálne nerovnosti, ale dokonca prispela k ich zhoršeniu. Hodnoty uvádzané v štatistikách sú často fiktívne, ako priznáva samotná Európska únia, čo bolo dôvodom, prečo vytvorila prechodný režim podpory pre viacero regiónov, z ktorých tri sa nachádzajú v našej krajine, v Grécku.
Zákon nerovného rozvoja v kapitalistickom režime je neúprosný, najmä v časoch krízy, počas ktorej sú protiklady oveľa výraznejšie. Bohužiaľ, predpovede na rok 2013 sú pre pracovníkov ešte horšie, predovšetkým v menej rozvinutých oblastiach. Kohézna politika Európskej únie sa pokúša ignorovať politiku namierenú proti jednoduchým občanom, podplatiť si ľudí, dezorientovať pracovníkov a, čo je najdôležitejšie, zabezpečiť ziskovosť kapitálu.
Cieľ dočasného odstránenia kontrastov medzi časťami plutokracie zavádzajúco nazývaný "solidarita" teraz nahrádza zákon hospodárskej súťaže a voľného trhu. Tieto prvky existujú aj v lisabonskej stratégii a v stratégii EÚ 2020.
Žiada nové formy regionálnej a miestnej správy, ako navrhujú strany PASOK a Nová demokracia v Grécku, rozšírenú a priamejšiu intervenciu Európskej únie v regionálnych orgánoch a diferencovanú územnú spoluprácu, ktorá prekročí aj národné hranice. Vyzývame pracovníkov, aby odmietli túto politiku.
Na záver by som chcel využiť svoj rečnícky čas a vyzvať vás, pán predsedajúci, aby ste uplatnili svoj vplyv v Európskom parlamente pri zabezpečovaní uspokojenia oprávnených požiadaviek pracovníkov, ktorí vyšli do ulíc.
John Bufton
v mene skupiny EFD. - Vážený pán predsedajúci, čo sa týka kohéznej politiky po roku 2013, návrh rozpočtového dokumentu s názvom Reformný program pre globálnu Európu, ktorý unikol, odhalil, že financovanie z prostriedkov EÚ by sa od roku 2013 mohlo úplne zmeniť na prideľovanie koordinované jednotlivými štátmi namiesto regionálneho prideľovania.
Tento návrh upúšťa od regulácie na regionálnej a miestnej úrovni viacúrovňovej správy vecí verejných, čím vyvracia zásadu spoločného riadenia. Namiesto toho sa uplatňuje odvetvový prístup k novému rozpočtu, a nie nezávislé fungovanie v rámci existujúcich štruktúr.
Návrh obmedziť politiku na vnútroštátnu úroveň by viedol k zúženiu počtu členských štátov riadiacich prerozdelenie. Nielenže by to znamenalo, že čistí prispievatelia by stratili ďalšiu návratnosť financovania, ale tie členské štáty, ktorých vstup do Európskej únie sa očakáva v rámci budúceho rozširovania, by sa stali členmi počas financovania z prostriedkov Kohézneho fondu, ktoré pravdepodobne ostane počas trvania nasledujúceho rozpočtu.
Dôsledkom toho by bolo, že tieto krajiny, ktoré v súčasnosti nesú veľký podiel finančného bremena Únie, ako napríklad Spojené kráľovstvo, zistia, že musia financovať zvyšujúci sa počet členských štátov spĺňajúcich podmienky pre podporu.
Ešte menej štátov by muselo niesť ešte viac, s možnou stratou úľavy Spojeného kráľovstva. Keďže čoraz viac krajín čaká na členstvo v EÚ, obávam sa, že Wales bude svedkom toho, ako podpora, ktorú tak veľmi potrebuje, pôjde novým členským štátom.
Nie je žiadnym prekvapením, že niektoré z najbohatších krajín Európy, ako je Nórsko a Švajčiarsko, sa Európskej únii zďaleka vyhli, pretože vedia, že by museli prispievať na financovanie chudobnejších susedov. Wales si však nemôže dovoliť platiť, ak sa mu nič nevráti späť.
Tento ťah posilňuje rastúcu ambíciu Európskej únie stať sa integrovanejšou, centralizovanejšou a federálnejšou, avšak vzdáva sa regionálneho rozmeru kohéznej politiky, ktorý podporuje záväzok Európskej únie podporiť územnú súdržnosť a priniesť úžitok všetkým členským štátom.
Namiesto toho sa EÚ ako vlk v ovčom rúchu potajomky vzdáva spolupráce a kompromisu v prospech konsolidácie.
Zatiaľ čo občanom Európy bolo povedané, že Únia na základe posilnenia obchodných prepojení posilnila poľnohospodárske väzby a podporila rovnosť, machinácie čoraz byrokratickejšej globálnej Európy presúvajú centrum záujmu z poľnohospodárskeho a regionálneho rozvoja v prospech neželanej globálnej stratégie vrátane väčšieho vysťahovalectva do krajín, ako je Spojené kráľovstvo.
Z rozpočtu EÚ bude potrebné venovať viac prostriedkov tomuto programu na úkor regiónov ako Wales. Posledné platby pre projekty v rámci programov štrukturálnych fondov EÚ na obdobie rokov 2007 - 2013 budú uhradené v roku 2015. Nie je isté, aké financovanie z prostriedkov EÚ bude potom pre Wales dostupné v ďalších etapách financovania, ak vôbec nejaké bude.
Logický záver, že súdržnosť by sa mohla úplne vytratiť z bohatších národov, nehovoriac o prechodnom financovaní, by ešte viac znevýhodnil občanov Spojeného kráľovstva.
Neprimeraný účet za členstvo by bolo lepšie nasmerovať na financovanie hospodárskeho rozvoja prostredníctvom sebestačnosti na základe rozhodnutia samotného Spojeného kráľovstva.
Hodnotením rozpočtu EÚ, ktoré by sa malo zverejniť na jar, sa pravdepodobne zistí, že každá európska vláda vyjadrí potrebu nárastu pôžičiek pre súkromný sektor. Zdá sa čoraz pravdepodobnejšie, že miera financovania dostupná pre Wales sa výrazne zníži.
K dôsledkom budú patriť menšie rozpočty programov, menšie investície do širšieho hospodárstva vo Walese a rozsiahle straty pracovných miest súvisiacich s riadením programov a plnením projektov.
Namiesto akéhokoľvek úžitku pre mojich voličov uštedrí EÚ obyvateľom Walesu tvrdú ranu, ak sa rozhodnú prestať pomáhať. Pravdepodobný dôsledok zníženia financovania pre Wales a Spojené kráľovstvo bude mať zásadný vplyv na našu krajinu ako celok, čo ovplyvní aj poľnohospodárske odvetvie.
Teraz prišiel čas na referendum občanov Walesu a Spojeného kráľovstva o ich vzťahoch s Európskou úniou, aby ľudia mohli rozhodnúť, či chcú, aby im vládol Westminster alebo Brusel.
Markus Pieper
(DE) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, na chvíľu si predstavme európske regióny bez európskej regionálnej politiky. Mnohým mestám a vidieckym regiónom by chýbali rozhodujúce stimuly pre štrukturálne zmeny. Pohraničné regióny so svojimi problémami s cezhraničnými pracovníkmi a cezhraničnou infraštruktúrou by boli jednoducho zanedbávané. Sociálna politika by už nemohla ťažiť z európskych príspevkov do politiky vzdelávania a zamestnanosti. Stredne veľké spoločnosti by sa nemohli úspešne podieľať na medzinárodných sieťach.
Bez európskej regionálnej politiky by spoločenstvá v regiónoch už neboli viditeľné. Z tohto dôvodu nás znepokojujú signály prichádzajúce z Komisie, ku ktorým patria návrhy na sociálne programy bez podpory štrukturálnych fondov. Komisiu by zmenili na sociálny monopol bez regiónov alebo by to viedlo k žiadostiam o dotačnú politiku iba pre najslabších v našej spoločnosti. To by následne znamenalo, že by sme úplne zabudli na európsky kontext a vrátili by sme sa do veku prenášania problémov na vnútroštátnu úroveň.
Či už Komisia tieto dokumenty teraz zverejnila, alebo nie, Európsky parlament nepodporí krok, ktorý opisuje regionálnu politiku bez regiónov. To neznamená, že sa uzatvárame pred myšlienkou reformy. Nové problémy súvisiace so životným prostredím, politikou v oblasti energie alebo demografickými zmenami sa musia začleniť do našich existujúcich štruktúr pre dotácie. Som aj za uľahčenie merania európskych príspevkov pre regióny.
Musíme tiež zaviesť prísnejšie sankcie pre členské štáty, ktoré sústavne nie sú schopné preukázať, že riadne spravujú fondy. Viac regionálneho spolufinancovania, viac pôžičiek, viac transparentnosti a viac účinnosti: to sú typy návrhov, ktoré by sme radi videli pri reforme kohéznej politiky. Podporíme návrhy tohto druhu, ale budeme bojovať proti akémukoľvek pokusu zničiť regionálnu politiku. Áno reformám, nie návratu na vnútroštátnu úroveň!
Georgios Stavrakakis
(EL) Vážený pán predsedajúci, súhlasím s poslancami, ktorí hovorili doteraz, a tiež by som chcel poukázať na to, že nemôžeme akceptovať kohéznu politiku po roku 2013, ktorá po prvé, bude rozlišovať medzi európskymi regiónmi s návrhmi, ako je zrušenie cieľa 2 (konkurencieschopnosť), po druhé, bude znamenať prenesenie politík na vnútroštátnu úroveň a po tretie, vylúči miestne orgány z plánovania a vykonávania politík Spoločenstva.
Práve naopak, očakávame kohéznu politiku po roku 2013, obdobie, v ktorom sa ešte stále bude uplatňovať spoločná európska politika vo všetkých regiónoch Európskej únie, ktorá bude naďalej poskytovať primerané financovanie na dosiahnutie svojich cieľov a ktorá bude mať zjednodušené pravidlá uplatňovania, takže získa ešte väčšiu pridanú hodnotu.
Znepokojuje ma obsah dokumentu pre stratégiu do roku 2020, pretože v ňom nie je žiadna zmienka o kohéznej politike, ktorá je najvhodnejším nástrojom na dosiahnutie lisabonských cieľov. V skutočnosti kohézna politika už z väčšej časti slúži týmto cieľom a dokáže svoju pridanú hodnotu. Dôležitým dôkazom jej dôležitosti je, že kohézna politika razila cestu Plánu hospodárskej obnovy Európy.
Je jedna rozvojová politika, jedna politika súdržnosti, jedna politika pre každého európskeho občana bez ohľadu na región Európskej únie, v ktorom žije. Bohužiaľ však na to v Európskej komisii zabudli alebo sa zdá, že to ignorujú a pripravujú návrhy, ktoré menia zásady a formu kohéznej politiky. Môžete si však byť istí, že využijeme každú príležitosť, aby sme im to pripomenuli.
Michael Theurer
(DE) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, fondy pre regióny a štrukturálne fondy tvoria súčasť našej praktickej hospodárskej politiky a veľmi zviditeľňujú Európu. V oblastiach miestnych orgánov, miest a obcí v regiónoch úzko spolupracujú rôzni aktéri. Preto musíme zachovať tento integrovaný prístup pre celú Európsku úniu.
Vyzývam Komisiu, aby sa dôkladnejšie sústredila na malé a stredné podniky a aby zapojila oblasti miestnych orgánov, miest a obcí v oveľa väčšej miere do budúcej kohéznej politiky. Určite budeme musieť v budúcnosti investovať do infraštruktúry, ale čo je najdôležitejšie, musíme zabezpečiť, aby bol zaručený transfer inovácií a technológií pre malé a stredné podniky. V budúcnosti by sme mali zabezpečiť aj dotácie na pracovné miesta. To sú dôležité otázky pri výbere nového smerovania štrukturálnej a kohéznej politiky v Európskej únii.
François Alfonsi
(FR) Vážený pán predsedajúci, pokiaľ ide o Skupinu zelených/Európskej slobodnej aliancie, kohézna politika je v strede záujmu jednej z najdôležitejších politík Európskej únie: solidarity. Európa sa stáva silnejšou, vždy keď sa prejaví európska solidarita. To je pre nás základná vec.
Európska komisia musí podľa nášho názoru zosúladiť tieto princípy: po prvé, keďže územná súdržnosť je politickou prioritou, mala by byť aj rozpočtovou prioritou.
Po druhé, región je primeranou úrovňou partnerstva pre regionálnu rozvojovú politiku. Prenesenie tejto politiky na vnútroštátnu úroveň by bolo pre nás neprijateľné.
Po tretie, súdržnosť sa musí použiť aj na zmenšenie najzávažnejších hospodárskych a sociálnych rozdielov v rámci územia v prospech znevýhodnených mestských alebo vidieckych oblastí, ktoré majú ťažkosti alebo ktoré získavajú veľmi málo služieb vzhľadom na štrukturálne znevýhodnenia, ako napríklad v prípade ostrovov.
Na záver, oprávnenosť všetkých regiónov EÚ mať prospech z kohéznej politiky sa musí, samozrejme, posudzovať jednotlivo, podľa ich úrovne bohatstva, ale Európska únia musí byť schopná prispievať vždy, keď je v stávke kohézna politika.
Cornelia Ernst
(DE) Vážený pán predsedajúci, toto je dôležitá rozprava o povahe Európskej únie. Rozhodujeme sa medzi trhovou a sociálnou politikou. Súčasné myšlienky Komisie o budúcnosti kohéznej politiky sú neprijateľné. Štrukturálne fondy sa musia posilňovať a nie oslabovať. Európa musí urobiť viac a nie menej, aby prekonala hospodárske a sociálne rozdiely v rozvoji. Chcela by som celkom otvorene povedať, že čo i len čiastočné prenesenie kohéznej politiky na vnútroštátnu úroveň by malo závažný vplyv na znevýhodnené regióny vrátane tých v Nemecku, a najmä vo východnom Nemecku. Po poslednom rozšírení Európskej únie sa zväčšili rozdiely medzi regiónmi Únie.
Navyše je pre mňa dôležité, aby sa uznali najmä sociálno-ekonomické požiadavky v regiónoch, ktoré sú tesne nad hranicou oprávnenosti vo výške 75 % priemerného HDP na jedného obyvateľa EÚ. Náhle zrušenie dotácií po roku 2013 by bolo pre tieto regióny zničujúce.
Samozrejme, je mimoriadne dôležité, aby sa zvýšili určité dotácie Európskej únie pre mestá, keďže tam sa nachádza hlavný potenciál pre hospodárstvo a financie, pretože mestá boli mimoriadne ťažko postihnuté krízou.
Na záver by som chcela povedať zopár slov o pohraničných regiónoch. Ako poslankyňa Parlamentu z východného Nemecka viem, že do nich musíme investovať a veľmi veľa tam dosiahnuť. Mám obavy, že Komisia v tomto smere zlyhá.
Franz Obermayr
(DE) Vážený pán predsedajúci, pravdepodobne ste medzičasom počuli, že medzi členmi Výboru pre regionálny rozvoj vládne vážne zdesenie a znepokojenie, pretože tzv. tajný dokument Komisie je od októbra v obehu. Tento dokument obsahuje návrh reformy rozpočtu na roky 2013 - 2020, ktorý predstavuje obrat o stoosemdesiat stupňov v rozpočtovej politike. Pôvodné regionálne zameranie rozpočtu nahradil odvetvový prístup.
Nový návrh predstavuje veľké obmedzenie zásad subsidiarity a viacúrovňovej správy verejných vecí, čo je v rozpore s lisabonskou stratégiou. Konkrétne návrh obsahuje plán na zrušenie cieľa 2, inými slovami zrušenie hospodárskej súťaže a politiky zamestnanosti. Keďže regióny s cieľom 2 sú v každom členskom štáte, samozrejme by to žalostne zasiahlo dve tretiny všetkých regiónov EÚ. Tento nešťastný návrh je opodstatnený na základe toho, že rozdiel medzi novými, alebo inými slovami budúcimi, členskými štátmi a Západnou Európou na vnútroštátnej úrovni je taký veľký, že je potrebný nový rozpočet. Vzhľadom na finančnú krízu je to údajne spôsob stimulácie hospodárstva.
Zdá sa mi očividné, že tento návrh predpokladá možné pristúpenie Turecka. Vieme, že by bolo potrebné zvýšené financovanie, a toto je spôsob plánovania s cieľom zabezpečiť, aby bolo k dispozícii veľké množstvo finančných prostriedkov potrebných na toto pristúpenie.
Chcel by som však veľmi jednoznačne povedať, že úspech kohéznej politiky na regionálnej úrovni spočíva v jej blízkosti k miestnym hospodárskym problémom. V dôsledku toho sa budú peniaze investovať rozumne a efektívne tak, ako to bolo doteraz. Ak sa vynechá regionálna zložka, nebude možné skoncovať s hospodárskou krízou.
Odpoveď pána Barrosa na otvorený list pani Hübnerovej, v ktorom vyjadrila svoje znepokojenie, ma nepresvedčila, preto v blízkej dobe očakávam konkrétne stanovisko.
Alain Cadec
(FR) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, naša skupina jednoznačne podporuje silnú a dobre financovanú kohéznu politiku, ktorá môže podporiť zbližovanie európskych regiónov. V skutočnosti sa domnievame, že táto politika sa musí zreformovať a vylepšiť, aby bola účinná. My v Parlamente a Európskej komisii musíme spoločne vytvoriť túto politiku s maximálnou transparentnosťou.
Vítam skutočnosť, že parlamentný Výbor pre regionálny rozvoj vytvoril pracovnú skupinu pre budúcu kohéznu politiku. Do konzultácie o rozpočte po roku 2013 a budúcich cieľoch tejto politiky sa musia zapojiť všetky zainteresované strany: členské štáty, regióny, Európska komisia a Parlament. Je nemysliteľné oslabiť alebo dokonca zrušiť regionálne a miestne úrovne, ktoré dávajú zmysel tejto politike. Najmä pokiaľ ide o financovanie, v súčasnosti čelíme veľkej neistote, čo sa týka budúcnosti tejto kohéznej politiky. Skončenie platnosti súčasného finančného rámca je neisté, ako aj rozsah reformy finančného výhľadu. Musíme pamätať na dôležitosť zachovania stability financovania tejto politiky. Takisto je nevyhnutné odmietnuť akúkoľvek myšlienku o prenesení kohéznej politiky na vnútroštátnu úroveň, keďže týmto by regióny prišli o možnosť voľby pri rozdeľovaní štrukturálnych fondov a zničilo by to regionálny rozmer tejto politiky.
Vážený pán komisár, od Komisie očakávame jednoznačne aktívny prístup pri príprave bielej knihy o územnej súdržnosti. Čo sa týka rozdelenia týchto fondov, nechceme rovnostárstvo, ale finančnú rovnosť a chceme ju spolu s harmonickým rozvojom založeným na zisteniach a na situáciách, ktoré sa líšia v závislosti od daného územia. Kohézna politika sa nesmie sústrediť iba na najchudobnejšie regióny, musí byť zameraná na všetky európske regióny vrátane zámorských.
Je mimoriadne dôležité, aby Parlament jasne identifikoval miestne kontaktné body. Toto je cena - jediná cena -, za ktorú sa európske štrukturálne fondy prerozdelia spravodlivo a účinne.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, rád by som začal pozdravom pre všetky sociálne organizácie, ktoré sú v Kodani, s nádejou na pozitívny výsledok pre budúcnosť našej planéty a pre budúcnosť celosvetovej súdržnosti.
Musíme ochraňovať kohéznu politiku ako politiku Spoločenstva, ktorá je ochranou pred pokusmi o jej prenesenie na vnútroštátnu úroveň. To je nevyhnutné nielen pre priamy vplyv na rozvoj súdržnosti naprieč regiónmi a členskými štátmi, ale aj kvôli pridanej hodnote v súvislosti so strategickým plánovaním, finančnou stabilitou a zviditeľnením európskeho projektu.
Rovnako dôležité je mať na pamäti veľmi dôležitú úlohu, ktorú regióny zohrávajú a musia zohrávať v kohéznej politike. Decentralizovaný systém hospodárenia a dobrá správa verejných vecí na viacerých úrovniach sú nevyhnutné na zabezpečenie úspechu regionálnej rozvojovej politiky.
Zavedenie prechodných mechanizmov, ktoré zabezpečia plynulý prechod v tých regiónoch a krajinách, kde sa zásahy postupne znižujú v rámci tzv. cieľa približovania a Kohézneho fondu, je ďalšia vec, ktorá ma znepokojuje. Takisto ma znepokojuje aj rozvoj európskych regiónov, ktoré sa musia vyrovnať s problémami, ktoré sú pre ne charakteristické, osobitostí pohraničných regiónov.
Ilda Figueiredo
(PT) Vážený pán predsedajúci, mimoriadne nás znepokojili všetky udalosti súvisiace s reformou rozpočtu, ktorých sme boli svedkami, najmä vo vzťahu k štrukturálnej a kohéznej politike.
V čase krízy poznačenom veľkými sociálnymi nerovnosťami a regionálnymi rozdielmi je štrukturálna a kohézna politika základným faktorom pre účinnú hospodársku a sociálnu súdržnosť. To znamená zachovať prísne ciele v tejto oblasti a neusilovať sa o presunutie nákladov na politiky Spoločenstva, či už v poľnohospodárstve, alebo rybnom hospodárstve, na vnútroštátnu úroveň, čo by poškodilo menej rozvinuté krajiny a regióny, ako aj najvzdialenejšie regióny.
Sú však rôzne signály, že sa pripravujú kroky na ďalšie oslabenie konceptu súdržnosti, či už snahou o to, aby zahŕňala a financovala všetky druhy činností a ich aktérov, ktoré nesúvisia s cieľmi súdržnosti - najmä stratégiu Európskej únie do roku 2020 a politiku zmeny klímy - alebo zmenou kritérií oprávnenosti a riadenia. Táto rozprava o kohéznej politike po roku 2013 je preto veľmi potrebná. Tešíme sa na jednoznačné odpovede v prospech skutočnej hospodárskej a sociálnej kohéznej politiky.
Nuno Teixeira
(PT) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, naliehavo potrebujeme rozpravu o rozpočte Spoločenstva a o tom, ako zlepšiť jeho trvalú udržateľnosť a transparentnosť v budúcnosti. Finančný rámec po roku 2013 musí byť vybudovaný na základe solidarity a územnej súdržnosti. Toto sú kľúčové hodnoty pre regióny, ako je Madeira, ktoré čelia trvalým ťažkostiam, a preto si vyžadujú trvalú podporu.
Chcel by som sa s vami podeliť o niekoľko myšlienok, o ktorých si myslím, že by nemali chýbať, ak uvažujeme a rozvíjame našu kohéznu politiku. Komisia pri niekoľkých príležitostiach spomenula určité aspekty, ktoré považujem za dôležité, ako napríklad potrebu, aby táto politika bola flexibilnejšia, jednoduchšia, účinnejšia a viac orientovaná na výsledky pri jej definovaní a vykonávaní. Toto sú však problémy, ktoré ma do istej miery znepokojujú, najmä v súvislosti s potrebami najvzdialenejších regiónov. Chcel by som v tejto súvislosti uviesť tri stručné poznámky.
Po prvé, súčasný regionálny prístup by mal prevládať nad alternatívnymi kritériami, ako sú napríklad odvetvia s vysokou pridanou hodnotou. Táto zmena by mohla ohroziť cieľ 2, z ktorého v súčasnosti majú úžitok približne dve tretiny európskych regiónov, a rovnako by mohla byť kontraproduktívna v regiónoch s vysoko špecifickými hospodárskymi profilmi a konkurenčnými výhodami.
Po druhé sa domnievam, že najdôležitejšie je zachovať kritérium blízkosti v kohéznej politike. Prednosť by malo mať prideľovanie a riadenie štrukturálnych fondov z regionálneho hľadiska, a nie z vnútroštátneho hľadiska alebo dokonca z centralizovaného európskeho hľadiska.
Moja tretia a posledná, ale nemenej dôležitá poznámka je, že by som chcel zdôrazniť článok 349 Lisabonskej zmluvy, ktorý ustanovuje osobitný prístup k najvzdialenejším regiónom v súvislosti s prístupom k štrukturálnym fondom práve pre ich hospodársku a sociálnu situáciu znásobenú trvalými a jedinečnými obmedzeniami a osobitosťami, ktoré sa prejavujú v podobe sústavných ťažkostí, a preto potrebujú trvalú pomoc, ktorú sa snažia získať.
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Vážený pán predsedajúci, kohézna politika dnes prispieva k rozvoju cestnej a železničnej infraštruktúry, predovšetkým v nových členských štátoch. Vďaka tejto politike bolo vytvorených veľa pracovných miest a nepochybne bude vytvorených ešte viac pracovných miest v nasledujúcich rokoch. Investície súvisiace s ochranou životného prostredia sú tiež mimoriadne dôležité.
Pri doterajšom hodnotení politiky a jej účinnosti je dôležité zodpovedať základnú otázku: čo sa stane po roku 2013? Európsky parlament by mal jednoznačne potvrdiť, že v otázke racionalizácie kohéznej politiky nie je konsenzus. Po roku 2013 by kohézna politika, rovnako ako jej tradičné činnosti a mechanizmy, mala podporovať výskum, vedu, rozvoj, inovačnú schopnosť, vytváranie pracovných miest a boj proti globálnemu otepľovaniu. Kohézna politika by mala vo väčšej miere zahŕňať vidiecke oblasti. Je dôležité, aby bolo vykonávanie kohéznej politiky založené na regiónoch a makroregiónoch.
Tamás Deutsch
(HU) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, chcel by som stručne hovoriť o troch otázkach: o rovnosti práv a postavenia, o utajovaní a v neposlednom rade o dôležitosti rozvoja vidieka. Dvadsať rokov po páde Berlínskeho múru a dvadsať rokov, odkedy náš kolega pán poslanec László Tőkés zbúral múr mlčania na začiatku rumunskej revolúcie v Temešvári v Transylvánii, bolo už viackrát povedané, že v 21. storočí už nie sú staré a nové členské štáty v Európskej únii, ale iba jedna Európska únia. Úplne súhlasím s týmto vyjadrením, ktoré je, samozrejme, veľmi všeobecné, ale myslím si, že je dôležité, že sa to javí nielen ako súčasť symbolických rozhodnutí, ale figuruje to aj pri každodennom uplatňovaní kohéznej politiky, jednej z najdôležitejších spoločných politík Európskej únie.
Ak členské štáty Európskej únie majú rovnaké práva a postavenie, je nemysliteľné, aby sa kohézna politika reformovala takým spôsobom, že členské štáty, ktoré vstúpili do Európskej únie v roku 2004 a 2007, na to doplatia pri novej kohéznej politike. Taká reforma je jednoducho nepredstaviteľná. Moja druhá poznámka je o utajovaní. Tento stav vecí je smiešny, keď Európska komisia buď vydáva nezmyselné stanoviská o budúcnosti kohéznej politiky, alebo o tejto otázke nehovorí absolútne nič. Ako poslanec Európskeho parlamentu a člen príslušného výboru Európskeho parlamentu by som očakával, že Európska komisia zaujme jasné a jednoznačné stanovisko k týmto otázkam.
V neposlednom rade chcem hovoriť o rozvoji vidieka. Pevne verím, že rozvoj vidieka musí byť aj naďalej kľúčovým aspektom kohéznej politiky. Politike rozvoja vidieka je potrebné prideliť primerané zdroje. Na základe technickej pozície prijatej Radou európskych samospráv a regiónov sa domnievam, že je pre nás dôležité premyslieť si možnosť integrácie politiky rozvoja vidieka s kohéznou politikou po roku 2013.
Luís Paulo Alves
(PT) Kohézna politika je hlavným nástrojom Európskej únie na zabezpečenie toho, aby všetci európski občania mali rovnakú šancu na úspech bez ohľadu na to, kde žijú. Výrazne prispieva k vytváraniu európskeho pocitu spolupatričnosti a je jednou z najúspešnejších a najúčinnejších európskych rozvojových politík.
Vážený pán komisár, nemôžem skryť znepokojenie nad dnes slávnym "pracovným dokumentom" Komisie a nad jeho návrhmi. Neakceptujeme presunutie kohéznej politiky na vnútroštátnu úroveň, čo by v praxi znamenalo jej koniec, ak by jej účinnosť závisela od bohatstva jednotlivých členských štátov. Úprimne dúfam, že Komisia raz a navždy upustí od tohto smerovania.
Ako iste viete, pán komisár, nový článok 349 zmluvy ustanovuje nevyhnutnosť prispôsobiť európske politiky osobitým vlastnostiam najvzdialenejších regiónov, najmä s cieľom zmierniť ich znevýhodnenia, ale aj dobre využiť ich potenciál. Čo nám môžete povedať o budúcej stratégii pre najvzdialenejšie regióny, ktorú sa Komisia chystá zverejniť v roku 2010?
Seán Kelly
Vážený pán predsedajúci, rovnako ako mojich kolegov, aj mňa znepokojili niektoré tendencie načrtnuté v internom dokumente, ktorý, ako to už býva, nedávno prenikol na verejnosť. Oblasť, ktorá ma znepokojuje najviac, je návrh vyradiť ciele konkurencieschopnosti spomedzi priorít.
Tieto ciele konkurencieschopnosti boli nevyhnutné pri rozvíjaní vidieka a regiónov, najmä technologických parkov, ktoré pomohli naštartovať inteligentné hospodárstvo a ktoré budú ešte potrebnejšie v budúcnosti.
Pomohli aj súdržnosti v rámci regiónov, ako aj medzi regiónmi. Myslím si, že je veľmi dôležité uvedomiť si, že v rámci regiónov je veľa chudobných oblastí. Toto sa nie vždy uznáva a domnievam sa, že predovšetkým kritérium zakladania všetkého na národnom HDP je chybné meranie. Malo by to byť viac o kúpnej sile, a kúpna sila v rámci niektorých regiónov je určite oveľa nižšia ako národný priemer.
Dúfam, že nasledujúca biela kniha sa bude zaoberať týmito otázkami, ako aj príležitosťami, ktoré existujú v súčinnosti medzi výskumom, inováciami a regionálnym rozvojom.
Podobne ako môjho kolegu, aj mňa trápi politika rozvoja vidieka, hoci nie ako súčasť kohéznej politiky, ale viac v súlade so spoločnou poľnohospodárskou politikou, ale zároveň je absolútne nevyhnutné, aby nebola včlenená do akýchkoľvek budúcich návrhov, pretože rozvoj vidieka, a hlavne rodinných poľnohospodárskych podnikov, je nevyhnutný pre sociálnu infraštruktúru spoločnosti.
Na záver by som chcel povedať, že je potrebné vynaložiť viac úsilia aj v boji proti podvodom. Viem, že v posledných rokoch sa situácia zlepšila, ale musíme zaručiť, aby sa peniaze EÚ dostali do správnych rúk, aby sme mohli poskytnúť lepšie podmienky ľuďom v celej Európskej únii.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Vážený pán predsedajúci, Podkarpatské vojvodstvo, región, ktorý zastupujem, je regiónom, v ktorom žijú úžasní, ambiciózni, pracovití ľudia, miestom, kde funguje veľa energetických podnikov. Objavujú sa nové iniciatívy, ako napríklad iniciatíva Letecké údolie, ale zároveň je Podkarpatské vojvodstvo jednou z najmenej rozvinutých oblastí v Európskej únii. Naše problémy nie sú dôsledkom chýbajúcej vôle, ale štrukturálnych a infraštruktúrnych obmedzení, ktoré sa pomocou rôznych programov snažíme odstrániť. Chcela by som zdôrazniť, že v rámci svojho úsilia nežiadame o dobročinnosť, ale o podporu našich iniciatív. Aj my chceme posilniť konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva a chceme riešenia, ktoré nám pomôžu ochrániť klímu.
Chceme však aj to, aby zmena v prioritách financovania bola postupná, nie náhla, pretože to by znamenalo nechať najslabšie regióny, aby sa starali samy o seba. Je veľmi dôležité, aby kohéznu politiku uskutočňovali regióny, pretože takéto riešenie prinesie najlepšie výsledky. Chcela by som aj poznamenať, že kohézna politika prináša občanom veľmi dôležité posolstvo. Dokazuje, že Európa je jednotná a že stojí za to podieľať sa na tomto výnimočnom projekte.
Sabine Verheyen
(DE) Vážený pán predsedajúci, regionálne štrukturálne financovanie je dôležitým nástrojom Európskej únie pre európsku integráciu a najmä cieľ 2 financovanie ľudia v mnohých regiónoch v minulosti vnímali ako motor miestneho štrukturálneho a hospodárskeho rozvoja. Je to dôležitý spôsob riadenia štrukturálnych zmien v regiónoch a v oblasti miestnych orgánov.
Umožňuje to občanom zažiť Európu na vlastnej koži, pretože financovanie má miestny vplyv. Potrebujeme však jednoduchšie, jasnejšie a transparentnejšie štruktúry a lepšie kontroly kohéznych fondov, aby sa finančné prostriedky využívali trvalo udržateľným a účinným spôsobom. Súdržnosť alebo zbližovanie sociálneho a hospodárskeho rozvoja je hlavným cieľom EÚ, a preto je dôležité, aby sa tento nástroj v budúcnosti posilňoval, a nie oslaboval.
Kohézna politika v Európe potrebuje väčšiu jednoznačnosť, väčšiu transparentnosť a väčšiu účinnosť. Jednotlivé členské štáty musia tiež prevziať väčšiu zodpovednosť v tejto oblasti. Preto je dôležité zachovať systém doplnkovosti vo financovaní. Nechceme návrat štrukturálneho financovania na vnútroštátnu úroveň. Chcela by som preto požiadať Komisiu, aby splnila tieto požiadavky v kritériách financovania na rok 2013.
Derek Vaughan
Vážený pán predsedajúci, Wales je pravdepodobne najlepšou európskou oblasťou v Spojenom kráľovstve a dôvodom je to, že každé spoločenstvo a takmer každý jednotlivec a veľa organizácií má úžitok z európskych fondov. Predtým to bol cieľ 1 a teraz je to financovanie zbližovania.
Preto ak budú prijaté návrhy Komisie, domnievam sa, že to bude mať obrovské politické dôsledky v oblastiach, ako je Wales. Malo by to, samozrejme, aj obrovské hospodárske, finančné a sociálne dôsledky pre tieto regióny.
Preto si myslím, že je nesmierne dôležité, aby všetci poslanci a poslankyne tohto Parlamentu naliehavo žiadali Komisiu predložiť návrhy, ktoré sú pre nás prijateľné - a tým myslím návrhy, ktoré by všetkým regiónom v celej Európe, ktoré spĺňajú podmienky, umožnili prístup k štrukturálnym fondom - a tiež aby zabezpečili určitý prechodný status v budúcnosti pre oblasti, ktoré po roku 2013 prestanú spĺňať podmienky na financovanie zbližovania.
Predsedajúci
Takže ste konečne prišli, pán Gollnisch. Dám vám slovo, ale máte iba minútu.
Bruno Gollnisch
- (FR) Vážený pán predsedajúci, v každom prípade som si veľmi pozorne vypočul všetky vystúpenia našich kolegov poslancov. Domnievam sa, že z týchto vystúpení vyplynuli dva hlavné body. Prvým je utajovanie záhadného "pracovného dokumentu" Komisie, a preto netrpezlivo očakávame vysvetlenia Komisie.
Druhým je tento pomerne zvláštny prístup, ktorý očividne nanovo definuje kohéznu politiku na základe úplne nových priorít, ktoré, ako sa zdá, majú veľmi málo spoločného so samotnou súdržnosťou. Mám na mysli predovšetkým otázku zahraničnej politiky, ktorá, ako veľmi dobre vieme, je prioritou pre vysokého predstaviteľa, ale ktorá je očividne oveľa menšou prioritou v tejto oblasti.
Čo sa týka spoločnej poľnohospodárskej politiky, už sa, nanešťastie, do veľkej miery stala obeťou trhových síl. Preto sa domnievame, že by bolo mimoriadne užitočné, keby nám Komisia mohla dať oveľa jasnejšiu predstavu o tom, aké má odteraz ciele. Nakoniec sa mi nezdá, že by globálne otepľovanie malo patriť do kohéznej politiky.
Alfredo Pallone
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, stotožňujem sa s obavami mnohých našich kolegov poslancov. Som pevne presvedčený, že návrat HDP na takmer kladnú mieru rastu, ako napríklad v predpovedi na rok 2010, nebude znamenať koniec hospodárskej krízy, ktorú zažívame. Za koniec krízy budeme môcť v skutočnosti považovať až to, keď sa zamestnanosť vráti na úroveň spred krízy. Najoptimistickejšie odhady hovoria o období približne okolo roku 2010.
V tejto súvislosti je nevyhnutné realizovať investičnú politiku a zo strategického hľadiska je nevyhnutné, aby cieľ 2, alebo niečo podobné, bol zachovaný, keďže predstavuje účinný nástroj na pomoc našim regiónom prekonať krízu. Zachovanie cieľa 2 je v záujme Talianska a mnohých ďalších európskych krajín, keďže plní nevyhnutnú potrebu rozvíjať zaostávajúce regióny a posilňovať konkurencieschopnosť najrozvinutejších regiónov.
V súvislosti s týmito argumentmi, pán komisár, pán predsedajúci, nemyslíte si, že váš ústup od tohto cieľa je mimoriadne škodlivý pre regióny Talianska, Európy a Stredozemia, ako aj pre iné krajiny?
Evelyn Regner
(DE) Vážený pán predsedajúci, všetci alebo aspoň väčšina rečníkov hovorí o európskom sociálnom modeli, ale toto nie je dostatočne zohľadnené v rozpočte EÚ ani v kohéznej politike. Preto by som bola rada, keby bol Európsky sociálny fond (ESF) oddelený od európskej štrukturálnej politiky. Malo by sa prideliť viac finančných prostriedkov pre ESF, ktorý by mal byť flexibilnejší. Rovnako by malo byť možné zvýšiť dostupné finančné prostriedky počas sedemročného obdobia financovania.
Oddelením sociálneho fondu od štrukturálnej politiky sa umožní sprístupnenie dostatočných finančných prostriedkov pre tie regióny, ktoré nie sú menej hospodársky rozvinuté, a preto ich európska štrukturálna politika EÚ do veľkej miery ignorovala. Európsky sociálny fond by sa preto mal efektívnejšie využívať na boj proti problémom na pracovnom trhu, ako je napríklad vysoká miera nezamestnanosti, nízka miera zamestnanosti žien, veľký počet tých, ktorí predčasne končia školskú dochádzku, a nízka úroveň ďalšieho vzdelávania.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Vážený pán predsedajúci, myslím si, že náš parlamentný výbor prijal veľmi dôležité rozhodnutie pre dnešnú rozpravu, ktorá sa ukazuje ako mimoriadne zaujímavá s mnohými problémami a veľmi dôležitými rozmermi, ktoré boli spomenuté a ktoré sa netýkajú iba účinnej kohéznej politiky po roku 2013, ale aj povahy Európskej únie.
Chcela by som zdôrazniť, že táto rozprava, tieto obavy sa formulujú v časoch, ktoré sú pre Európsku úniu veľmi zvláštne. Na jednej strane máme pozitívny krok smerom k integrácii s Lisabonskou zmluvou a na druhej strane stále zažívame dôsledky bezprecedentnej finančnej krízy, vďaka ktorej sme pochopili, aká dôležitá je solidarita Európskej únie pri podpore vnútorného trhu a súdržnosti.
Chcela by som sa Európskej komisie opýtať na dve veci, ktoré trápia Európsky parlament a v súvislosti s ktorými sa stotožňujem s obavami našich kolegov poslancov. Po prvé, pomýšľate vo svojich plánoch na inovačné návrhy, ktoré radi prijmeme, na presunutie kohéznej politiky Spoločenstva na vnútroštátnu úroveň? A po druhé, čo sa stalo s cieľom 2, pretože toto je v skutočnosti to, čo je potrebné pre konkurencieschopnosť, nie iba pre určité oblasti, ale v konečnom dôsledku pre celý európsky trh.
Karin Kadenbach
(DE) Vážený pán predsedajúci, domnievam sa, že úlohou Parlamentu a Európskej únie je stanoviť základné podmienky, ktoré umožnia ľuďom zo všetkých členských štátov mať čo najvyššiu možnú kvalitu života v regiónoch, v ktorých žijú. Tieto podmienky sa však v rámci Európy veľmi líšia. Preto potrebujeme silnú a primerane financovanú kohéznu politiku.
Musíme dôrazne odmietnuť akékoľvek návrhy, ktoré znamenajú odklon od cesty, ktorú sme si vybrali, a dnes sme počuli, že sa ich niekoľko vyskytlo. Nepotrebujeme návrat na vnútroštátnu úroveň. Potrebujeme nástroje financovania pre všetky európske regióny vrátane tých, ktoré sú znevýhodnené, a tých, ktoré už dosiahli vysokú úroveň rozvoja. Nesmieme riskovať to, čo sa už dosiahlo.
Potrebujeme transparentný systém dotácií, ktorý umožní jednoduchý prístup k financovaniu, ale tiež zabezpečí, aby sa financie použili správne a účinne. Musíme uvažovať na európskej úrovni, ale konať na regionálnej úrovni.
Iosif Matula
(RO) Túto rozpravu o budúcnosti kohéznej politiky po roku 2013 považujem za mimoriadne užitočnú. V súčasnosti, najmä počas tejto krízy, sú rozdiely medzi úrovňami rozvoja v jednotlivých európskych regiónoch výrazné a naďalej sa zväčšujú.
Miestne regióny v Európe musia pokračovať v kohéznej politike, aby dosiahli navrhované ciele. Rozdiely medzi jednotlivými regiónmi sa musia zmenšovať rýchlejšie a bezodkladne. Zapojenie regionálnych a miestnych úrovní správy verejných vecí sa rozhodne musí zlepšiť, ale bez toho, aby tieto regióny nevyhnutne mali pocit, že sa na ne čoraz viac zabúda a že sú opomínané.
Veľa krajín v Európskej únii zakladá svoje úsilie o rozvoj a vnútroštátnu hospodársku politiku aj na cieľoch kohéznej politiky. Naša krajina, Rumunsko, sa tiež domnieva, že by bolo mimoriadne užitočné pokračovať v súčasnej kohéznej politike aj po roku 2013, spojením úsilia a vnútroštátnych fondov s finančnými prostriedkami, ktoré ponúkajú štrukturálne fondy, a s financiami na regionálnej úrovni.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Vážený pán predsedajúci, súhlasím s tým, že regionálna politika je pákou lepšej súdržnosti a solidarity v Spoločenstve. Súčasná medzinárodná hospodárska kríza vycerila zuby. Spôsobila veľa nerovností a tlakov, najmä medzi zraniteľnými skupinami. Spôsobila nárast nezamestnanosti, nerovností a sociálny prevrat na vnútroštátnej a regionálnej úrovni.
Súčasná hospodárska kríza je však aj výzvou. Naliehavo treba posilniť solidaritu Spoločenstva s cieľom dosiahnuť riadnu, integrovanú európsku regionálnu kohéznu politiku, ktorá stanoví vysoké priority a zabezpečí riadne infraštruktúry a užšiu cezhraničnú spoluprácu prostredníctvom výmeny osvedčených postupov.
Hovoríme "nie" diskriminácii, "nie" návratu na vnútroštátnu úroveň, "nie" byrokracii, "nie" chýbajúcej transparentnosti, "nie" utajenej manipulácii s fondmi a zrušeniu cieľa 2, čo uškodí južnej Európe a Stredozemiu. Hovoríme "áno" spravodlivému rozdeleniu finančných prostriedkov Spoločenstva, zapojeniu miestnych orgánov, posilneniu malých a stredných podnikov, riadnej reforme, ktorá sa musí uskutočniť tak, aby bolo riadne financovanie činností v súlade s cieľmi Európy na rok 2010. Na záver hovoríme "áno" osobitnému prístupu k vzdialeným oblastiam, najmä v južnej Európe a Stredozemí.
Petru Constantin Luhan
Vážený pán predsedajúci, posilnenie viacúrovňovej správy verejných vecí spôsobilo zvýšenú potrebu koordinácie mechanizmov a platforiem a miestne orgány často musia riešiť sociálne rozdiely, ktoré spôsobil rozvoj politík, nad ktorými nemajú žiadnu kontrolu a na ktoré majú veľmi malý vplyv.
Navyše je veľmi ťažké odhadnúť dlhodobé účinky projektov financovaných z európskych fondov a vplyv programov, ktoré sa súčasne uskutočňujú.
Chcel by som vedieť, ako Európska komisia zamýšľa podporiť úsilie miestnych orgánov vytvoriť integrovanú a trvalo udržateľnú rozvojovú stratégiu založenú na potrebách spoločenstiev a zohľadňujúcu potreby, ktoré by mohli ovplyvniť vonkajšie príčiny.
Aké nástroje vytvorí Európska komisia pre miestne orgány?
Czesław Adam Siekierski
(PL) Vážený pán predsedajúci, kohézna politika je pilierom rozvojovej politiky. V skutočnosti práve táto politika najviac prispieva k posilneniu identity regiónov a miestnej spoločnosti. Podľa môjho názoru tu zachádzame do dvoch extrémov. Niektorí by chceli túto politiku až príliš rozšíriť, kým iní by ju chceli príliš obmedziť. Udržateľný rozvoj v rôznych oblastiach je určite najdôležitejším cieľom politiky.
Kohézna politika musí byť rovnaká pre mestské a vidiecke oblasti. Pamätajme na to, že Únia je po tomto veľkom rozšírení veľmi diferencovaná. Zabezpečenie rovnakých príležitostí na rozvoj je dôležitou úlohou. Aktuálne problémy, ktorým musíme súčasne čeliť, sú boj proti hospodárskej kríze, boj proti nepriaznivým demografickým zmenám a nakoniec boj proti zmene klímy. Jedno je isté: treba pokračovať v kohéznej politike a prispôsobiť ju aktuálnym výzvam.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Chcela by som dodať k tomu, čo povedal náš kolega poslanec, že keď hovoríme o inteligentných mestách, je dôležité, aby sme viac investovali do energetickej účinnosti v obytných budovách. 90 % budov, ktoré budú existovať v roku 2020, existujú už teraz. Preto žiadam, aby budúca kohézna politika zvýšila príspevok do Európskeho fondu regionálneho rozvoja, aby ho členské štáty mohli použiť na zlepšenie energetickej účinnosti budov, najmä domov. Taktiež si myslím, že musíme viac investovať do verejnej dopravy pre rozvoj mestskej mobility.
Georgios Papanikolaou
(EL) Vážený pán predsedajúci, naši kolegovia poslanci spomenuli základné otázky dnešnej rozpravy. Chcel by som iba zdôrazniť dve otázky.
Po prvé, je neprijateľné, ak sa majú splniť predpoklady a ak existuje nástroj na využitie našich kohéznych politík a programov, aby toto bolo v konečnom dôsledku nedosiahnuteľné z prevádzkových, a čo je dôležitejšie, z byrokratických dôvodov. Preto čím viac zjednodušíme naše procesy a politiky, tým bližšie sa dostaneme k tomu, o čo sa snažíme, a to k súdržnosti v Európe.
Po druhé, povedali sme, že v každom prípade sa dostávame z hospodárskej krízy, ktorá v súčasnosti ovplyvňuje celú Európu a celý svet. Ak chceme byť optimistickí, očividne musíme posilňovať oblasti v najväčšej núdzi, a čo je dôležitejšie, ak to môžem takto povedať - a na to by som chcel odpoveď od Komisie -, sociálne skupiny, ktoré najviac potrebujú podporu. Narážam tu predovšetkým na mladých ľudí.
Toto je naše zásadné stanovisko a stanovisko našej politickej skupiny k sociálnemu trhovému hospodárstvu. Toto je jediný spôsob, akým môžeme s istotou čeliť budúcnosti.
Paweł Samecki
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, predovšetkým niet pochýb o tom, že kohézna politika bude úzko zapojená do uskutočňovania stratégie EÚ 2020.
Stratégia EÚ 2020 bude reagovať na mnohé celosvetové problémy a kohézna politika bude medzi kľúčovými a základnými nástrojmi, ktoré majú Európska únia a členské štáty k dispozícii na riešenie týchto problémov. Preto obavy, že kohézna politika bude vzdialená od vykonávania celkovej stratégie EÚ, sú neopodstatnené.
Po druhé, Komisia v tomto štádiu nemá jasné odpovede na mnohé otázky a záležitosti spomenuté váženými poslancami a poslankyňami, ako napríklad zemepisné pokrytie, pokrytie alebo existencia regiónov s cieľom 2, primeraný základ financovania, prechodné opatrenia alebo stav jednotlivých skupín regiónov.
Uznávam to, ale medzi útvarmi Komisie, ako aj medzi vládnymi expertmi z členských štátov a Komisie pokračujú živé a podrobné diskusie. Tieto diskusie povedú k príprave plnohodnotného stanoviska Komisie na jeseň roku 2010.
V priebehu nasledujúcich mesiacov by Komisia mala nájsť primerané odpovede na otázky a problémy, ktoré tu boli spomenuté.
Nakoniec by som sa rád poďakoval váženým poslancom za ich otázky a návrhy. Potvrdzujú dôležitosť kohéznej politiky ako nástroja dlhodobých investícií do oblastí, ktoré sú nevyhnutné pre budovanie potenciálu rastu európskych regiónov a členských štátov. Vaše zaujímavé a cenné pripomienky si so sebou vezmem do Bruselu a oboznámim s nimi svojich kolegov v útvaroch Komisie a svojho nástupcu.
Komisia bude pripravená pokračovať v diskusiách s Parlamentom v súvislosti s podobou kohéznej politiky v nasledujúcich mesiacoch.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Lívia Járóka  
Dámy a páni, rozprava o budúcnosti kohéznej politiky má prvoradý význam. Vzhľadom na to, že sa zaoberáme horizontálnou politikou, ktorá prerozdeľuje viac ako tretinu rozpočtu EÚ, výsledky dosiahnutia cieľov súdržnosti majú kľúčový vplyv na budúcnosť kontinentu. Kohézna politika dosiahla od svojho vzniku pozoruhodný úspech v európskej pätnástke. Nanešťastie je potrebný aktívnejší zásah v členských štátoch, ktoré nedávno vstúpili do EÚ a ktoré postihla extrémna chudoba. Navyše situáciu skomplikovali nové, veľké problémy, ako napríklad zmena klímy, pokles počtu obyvateľstva alebo globálna hospodárska recesia. Preto sa v budúcnosti musíme zaoberať územnými rozdielmi v sociálnych a hospodárskych ukazovateľoch v rámci účinnejšieho a flexibilnejšieho rámca. Treba sa veľmi sústrediť aj na rozvoj najmenej rozvinutých oblastí, najmä malých regiónov, ktoré zaostávajú za regionálnym priemerom a bojujú s dokonca oveľa závažnejšími znevýhodneniami ako iné oblasti v ich okolí. Majúc na mysli tento cieľ by stálo za to zvážiť vyčlenenie prostriedkov na úrovni EÚ s konkrétnym cieľom zosúladiť regióny štatistickej územnej jednotky LAU 1 (predtým NUTS 4) tam, kde rozhodnutie o použití týchto prostriedkov môžu urobiť príslušné malé regióny alebo ich združenia. Koordinácia s ostatnými politikami EÚ sa musí tiež zlepšiť. Musia sa odstrániť bariéry medzi rôznymi fondmi, aby bolo možné dosiahnuť maximálne možné prideľovanie prostriedkov. Vykonávacie pravidlá sa musia tiež výrazne zjednodušiť. Okrem toho musia dostať prioritu investície súvisiace so vzdelávaním, odbornou prípravou a trvalo udržateľnou zamestnanosťou a vykonávanie komplexných programov prispôsobených individuálnym potrebám malých regiónov.
Richard Seeber  
Európa regiónov je zásada, na ktorej sa EÚ dohodla už dávno. Kohézna politika po roku 2013 musí pokračovať v tom, aby sa táto vízia stala realitou. Jedným dobrým prístupom je stanoviť územnú súdržnosť ako hlavný cieľ. Medziregionálna spolupráca hrá v tejto súvislosti dôležitú úlohu. Medziregionálny prístup dosiahol v posledných desaťročiach významné úspechy. Rôzne projekty EÚ v tejto oblasti umožňujú občanom priamo zažiť Európu a preniesť slobodu konania, ktorá je typická pre európsku politiku, na regionálnu úroveň. Ešte nás však v budúcnosti čaká veľa práce. Medziregionálny prístup si vyžaduje účinnú koordináciu na zosúladenie rôznych štruktúr v rôznych krajinách. Ďalšími dôležitými základnými kameňmi regionálnej politiky v budúcich rokoch budú doplnkovosť vo financovaní, medziodvetvová spolupráca a podmienenosť. Projekty musia mať jasné a konkrétne ciele, aby sa zaručilo, že finančné prostriedky sa dostanú do oblastí, kde sú potrebné. Podľa môjho názoru dôkladné, dlhodobé plánovanie tiež prináša pridanú hodnotu a zabraňuje plytvaniu finančnými prostriedkami.
Tomasz Piotr Poręba
písomne. - (PL) Obávam sa, že ustanovenia predložené Komisiou - najmä tie, ktoré súvisia s ukončením cieľa 2 a s ústupom od regionálneho aspektu kohéznej politiky v prospech odvetvového prístupu - môžu znamenať návrat ku konceptu dvojrýchlostnej Európy a zväčšenie vzdialenosti medzi starou a novou Európou z hľadiska hospodárstva a civilizácie. Takýto model by znamenal odklon od integrácie celej dvadsaťsedmičky a od myšlienky solidarity zakotvenej v článku 3 Lisabonskej zmluvy. Táto myšlienka je istotne základným kameňom celej kohéznej politiky, ktorej cieľom je dosiahnuť vyrovnanie príležitostí a odstránenie rozdielov medzi regiónmi.
Návrh Komisie týkajúci sa posilnenia dôrazu na výskum a vývoj nových technológií by sa mal oceniť. Toto je cesta, ktorú Európa potrebuje. Ak sa po nej vydáme, nesmieme však zabudnúť na tie regióny a krajiny, kde je najdôležitejšie zvýšenie životnej úrovne na priemer EÚ. Nezabudnite, prosím, že rozdiel v bohatstve medzi najbohatšími a najchudobnejšími oblasťami EÚ je viac ako jedenásťnásobný. Odstraňovanie týchto rozdielov musí byť aj naďalej hlavnou zásadou kohéznej politiky EÚ.
Momentálne sa pripravuje nová verzia dokumentu. Dúfam, že v novej verzii Komisia zohľadní to, čo odznelo v dnešnej rozprave, a to, čo sa hovorí v rôznych častiach Európskej únie a na rôznych úrovniach: na úrovni miestnych správ, vlád, združení a mimovládnych organizácií. Dobrú regionálnu politiku možno dosiahnuť iba v úzkej spolupráci s regiónmi.
(Rokovanie bolo prerušené o 11.05 hod. a pokračovalo o 11.30 hod.)
Predseda
Dovoľte mi predniesť oznámenie. Týka sa dámy, ktorá nás dlhodobo podporovala v Európskom parlamente - pani Birgitte Stensballovej. Prvého januára 2010 nás, žiaľ, opúšťa a odchádza do dôchodku.
(Parlament venoval pani Stensballovej potlesk v stoji.)
