Správa o pokroku Chorvátska za rok 2009 - Správa o pokroku Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko za rok 2009 - Správa o pokroku Turecka za rok 2009 (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je spoločná rozprava o vyhláseniach Rady a Komisie:
Správa o pokroku Chorvátska za rok 2009
Správa o pokroku Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko za rok 2009
Správa o pokroku Turecka za rok 2009
Diego López Garrido
Vážený pán predsedajúci, na úvod by som chcel znovu zdôrazniť pevné odhodlanie úradujúceho predsedníctva Rady vo vzťahu k rozširovaniu Európskej únie. Z tohto hľadiska budeme postupovať v súlade s obnoveným konsenzom o rozširovaní schválenom na zasadnutí Európskej rady v decembri 2006 a v súlade so závermi Rady prijatými 8. decembra 2009, čo podporila aj Európska rada.
Ako sa zdôrazňuje aj v uznesení tohto Parlamentu, o ktorom ideme rokovať, prvý polrok tohto roka bude pre rokovania s Chorvátskom rozhodujúci. Napriek tomu, že sa rokovania dostali do záverečnej fázy, čaká nás ešte veľa práce, aby sme ich dotiahli do úspešného konca. Budeme sa musieť venovať zložitým kapitolám, ako sú hospodárska súťaž, rybolov, súdnictvo a základné práva, životné prostredie a zahraničná bezpečnostná a obranná politika. Niektoré kapitoly budeme musieť predbežne uzavrieť aj s finančnými dôsledkami.
Preto nás čaká veľa práce. Nový komisár Štefan Füle, môj bývalý kolega z čias, keď som bol európskym ministrom - a pri tejto príležitosti by som ho chcel privítať a zablahoželať mu k vymenovaniu - bude mať, pokiaľ ide o Chorvátsko a otázku rozširovania EÚ, skutočne veľa práce, pretože už budúci týždeň plánujeme uskutočniť prvú medzivládnu konferenciu na ministerskej úrovni s cieľom otvoriť kapitoly týkajúce sa rybolovu a životného prostredia, dve veľmi významné kapitoly, ktoré si budú vyžadovať, ako si iste viete predstaviť, obrovský kus práce a obetavosti.
Dovoľte mi pripomenúť závery o Chorvátsku, ktoré Rada prijala v decembri. Tieto závery sú vám už známe, ale rád by som zdôraznil niekoľko bodov. Rada ocenila výrazné úsilie a celkový pokrok, ktorý Chorvátsko za posledný rok dosiahlo. Poukázala aj na sériu finančných opatrení pre prístupové rokovania Chorvátska a uviedla, že rokovania vstúpili do záverečnej fázy.
Rada zdôraznila, že napriek dosiahnutému pokroku musí Chorvátsko zásadne zlepšiť situáciu v základných oblastiach, ako sú systém súdnictva, verejná správa a boj proti korupcii a organizovanému zločinu. Musí tiež zaručiť práva osôb patriacich k menšinám vrátane práva na návrat utečencov a trestné stíhanie vojnových zločinov s cieľom dosiahnuť v týchto oblastiach presvedčivé výsledky.
Rada spomenula aj spoluprácu Chorvátska s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu, hoci si myslí, že v tejto súvislosti treba vyvinúť ďalšie úsilie. Sme presvedčení, že v tejto oblasti môžeme dosiahnuť nové ciele.
Uvítali sme, prirodzene, aj podpis arbitrážnej dohody týkajúcej sa kontroverzného sporu o hranice medzi Chorvátskom a Slovinskom. Dohoda bola podpísaná 4. novembra v Štokholme a chorvátsky parlament ju ratifikoval 20. novembra. Rada podporila Chorvátsko v snahe vyvinúť úsilie a vyriešiť všetky otvorené bilaterálne otázky, najmä pokiaľ ide o hraničné spory.
Rada uvítala aj vytvorenie pracovnej skupiny, ktorá vznikla pred vyše mesiacom, v decembri, a ktorej cieľom je pripraviť návrh prístupovej zmluvy Chorvátska. Napokon, v súvislosti s prípravou na prípadnú integráciu krajiny do EÚ bude mať mimoriadny význam zavedenie revidovaného prístupového partnerstva. Ako som povedal, čaká nás veľa práce.
Keďže dnes máme spoločnú rozpravu o Chorvátsku, Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko a Turecku, chcel by som zdôrazniť, že západný Balkán je jednou z hlavných priorít Európskej únie. Stabilita v tomto regióne má pre nás veľký význam a rok 2010 bude rokom mnohých míľnikov v transformácii tohto regiónu: mám na mysli práve spomínaný pokrok v súvislosti so žiadosťami o vstup, ktorý je novým impulzom pre vytvorenie siete dohôd o stabilizácii a pridružení, užšiu regionálnu spoluprácu a pokrok smerom k liberálnejšiemu vízovému režimu.
Vieme, že vyhliadky na vstup do Únie - takzvaná európska perspektíva pre západný Balkán - sú najdôležitejším katalyzátorom stability a reformy v týchto krajinách. Je to nepochybne vyhliadka, reálna vyhliadka, ale nie automatické právo.
Pokiaľ ide o Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, chcel by som najprv zhodnotiť všeobecnú situáciu v krajine a v tejto súvislosti spomeniem uznesenie Európskeho parlamentu, ktorého spravodajcom bol pán Zoran Thaler. Uznesenie veľmi výstižne opisuje dynamickú situáciu a možnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko. Vyzdvihuje aj mnohé problémy, ktorým krajina čelí: všeobecné porušovanie zákonov, korupcia, nedodržiavanie odporúčaní Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe a Úradu pre demokratické inštitúcie a ľudské práva, nedostatky v oblasti prideľovania prostriedkov na účinnú decentralizáciu, v oblasti prístupu k spravodlivosti, nedostatočné zapájanie žien do politického života, nedostatočná podpora organizácií občianskej spoločnosti, pretrvávajúca vysoká nezamestnanosť, problémy v oblasti životného prostredia atď.
Uznesenie zdôrazňuje význam harmonogramu pre začatie rokovaní, ako aj spoločný záujem urýchlene nájsť prijateľné riešenie v otázke názvu krajiny, ktorá je v súčasnosti, ako viete, predmetom sporu s Gréckom.
Chcel by som uviesť niekoľko poznámok k udalostiam, ktoré sa spomínajú vo vašom uznesení, ako sú komunálne voľby v marci a apríli, ktoré boli podľa OBSE v súlade so stanovenými normami a šiesta schôdza Rady pre stabilizáciu a pridruženie, ktorá sa konala v júli 2009. Závery tohto stretnutia potvrdili, že krajina skutočne splnila záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení. Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko pokračovala v budovaní vzťahov s Európskou úniou. Práve z toho dôvodu Európska komisia konštatovala, že krajina dosiahla skutočný pokrok a odporučila otvoriť prístupové rokovania.
Vo svojich záveroch z decembra minulého roku Rada uznala pokrok, ktorý konštatovala Komisia a súhlasila s tým, aby sa táto záležitosť o niekoľko mesiacov znovu otvorila. Ako viete, Európsky parlament zobral závery Rady z 8. decembra 2009 na vedomie.
Navyše, pre občanov Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko platí od 19. decembra bezvízový režim v súlade so Schengenským systémom.
Vo vzťahu k Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko by sme mali spomenúť viaceré konkrétne témy: medzietnické vzťahy, rozdielnosť názorov medzi macedónskymi Slovanmi na históriu krajiny a na vzťahy so susednými krajinami. Všetky tieto témy sa uvádzajú v rôznych odsekoch uznesenia Parlamentu.
Na záver by som chcel povedať, že niektoré aspekty si okrem samotného schválenia a uplatňovania právnych predpisov vyžadujú osobitnú pozornosť, niektoré témy sa riadia Ochridskou rámcovou dohodou, iné sú čisto vnútroštátnou záležitosťou a ďalšie sa týkajú susedných krajín.
Európske inštitúcie sú presvedčené, že budúcnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko je spojená s členstvom v Európskej únii a že tieto ambície sa naplnia vo forme úplnej integrácie krajiny v súlade s Ochridskou rámcovou dohodou. Tomu Európska únia verí a bude veriť aj naďalej.
Napokon by som chcel využiť túto príležitosť a podrobnejšie sa venovať situácii v rokovaniach s Tureckom a informovať o plánoch španielskeho predsedníctva v súvislosti s dôležitou otázkou rozširovania.
Je dôležité - a to by som chcel na začiatku zdôrazniť - aby sme pokračovali v rokovaniach s Tureckom v snahe udržať tento proces. V nadväznosti na prácu predchádzajúcich predsedníctiev dúfame, že sa nám podarí všetkých presvedčiť o potrebe napredovať v tomto procese, pokiaľ to bude možné.
Rokovania vstúpili takpovediac do zložitejšej a komplikovanejšej fázy, ktorá si vyžaduje, aby Turecko zdvojnásobilo svoje úsilie pri plnení stanovených podmienok. Máme pred sebou množstvo technicky náročných rokovacích kapitol. Je však dôležité - a to by som chcel tiež na začiatku zdôrazniť - že Turecko dosahuje pokrok v oblasti reforiem týkajúcich sa Európskej únie.
Ako nový komisár veľmi dobre vie, v súčasnosti sa technická príprava sústreďuje na štyri rokovacie kapitoly: verejné obstarávanie, hospodársku súťaž, bezpečnosť potravín, veterinárnu a fytosanitárnu politiku a sociálnu politiku a zamestnanosť. Musíme zdôrazniť, že veľký význam má aj kapitola o energetike a táto téma je dôležitá najmä po podpise dohody o projekte Nabucco.
Na poslednom zasadnutí sa Parlament zaoberal Tureckom a najmä demokratizáciou tejto krajiny. Existuje rozpor medzi procesom demokratickej iniciatívy, ako ho označuje turecká vláda, na jednej strane, a určitými znepokojujúcimi rozhodnutiami na strane druhej. Ide napríklad o nedávne rozhodnutie ústavného súdu týkajúce sa zákazu politickej strany, ktoré sa tu tiež spomínalo, čo je veľmi citlivá téma.
Napriek dosiahnutému pokroku je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie v snahe zabezpečiť, aby Turecko splnilo všetky kodanské kritériá v mnohých oblastiach vrátane slobody prejavu, slobody tlače, náboženskej slobody všetkých náboženských spoločenstiev v zákone i v praxi, rešpektovania vlastníckych práv, práv odborových organizácií, práv osôb patriacich k menšinám, civilného dohľadu nad ozbrojenými silami, práv žien a detí, antidiskriminačných opatrení a opatrení týkajúcich sa rodovej rovnosti. To sa jasne uvádza v uznesení Parlamentu i v záveroch Rady z 8. decembra.
Chcel by som spomenúť aj ďalšie aspekty záverov Rady. Rada napríklad zdôraznila, že Turecko sa musí jednoznačne zaviazať k dobrým susedským vzťahom a mierovému riešeniu sporov v súlade s Chartou Organizácie Spojených národov a v prípade potreby sa obrátiť na Medzinárodný súdny dvor. V tejto súvislosti Únia naliehavo žiadala Turecko - a to sme počas bilaterálnych stretnutí s Tureckom aj urobili -, aby zabránilo akýmkoľvek hrozbám, zdrojom napätia alebo krokom, ktoré by mohli uškodiť dobrým susedským vzťahom a ohroziť mierové riešenie sporov.
Rada tiež s poľutovaním konštatuje, že Turecko musí ešte zaviesť dodatkový protokol k dohode o pridružení, takzvaný Ankarský protokol, a že Turecko neurobilo dostatočný pokrok v normalizácii vzťahov s Cyperskou republikou.
V prvom polroku 2010 budeme mať v Asociačnej rade a v Asociačnom výbore možnosť posúdiť vývoj našich vzťahov s Tureckom. Bude to dobrá príležitosť preskúmať vážne problémy, ako sú politické kritériá, pokrok v prispôsobovaní vnútroštátnych právnych predpisov a uplatňovaní acquis.
Naplánovali sme aj sériu stretnutí v rámci politického dialógu na ministerskej úrovni, medzi politickými predstaviteľmi, ktoré nám umožnia pozrieť sa na naše vzťahy v širšom medzinárodnom kontexte. Vzhľadom na túto skutočnosť Rada očakáva, že Turecko podporí prebiehajúce rokovania v rámci OSN o problematike, ktorú som práve spomínal, konkrétne o probléme Cypru, v súlade s príslušnými rezolúciami Bezpečnostnej rady OSN a v súlade so zásadami, na ktorých je Únia postavená.
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, teším sa na vaše príspevky a odpoviem na všetky vaše pripomienky a otázky.
Predsedajúci
Teraz odovzdávam slovo pánovi komisárovi Fülemu. Chcel by som mu zároveň zablahoželať, pretože dnes je jeho prvý deň vo funkcii.
Štefan Füle
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, predovšetkým ma teší, že svoju prvú oficiálnu úlohu vo funkcii, ktorú som prevzal len pred niekoľkými hodinami, plním tu v Európskom parlamente. Skutočnosť, že prvá rozprava s novou Komisiou v tomto významnom Parlamente sa týka rozširovania, považujem za vynikajúci vývoj udalostí. Som rád, že Európsky parlament vyjadril vo svojich troch správach plnú podporu rozširovania.
Uznesenia sú dôkazom záväzku Európskeho parlamentu k prístupovým vyhliadkam Chorvátska, Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko a Turecka. To je jasný signál, že rozširovanie bude naďalej hlavnou prioritou Európskeho parlamentu a spolu so svojimi kolegami urobím všetko preto, aby sme v tejto oblasti dosiahli úspech. Som veľmi rád, že môj priateľ, štátny tajomník López Garrido, pred chvíľou v mene Rady a jej predsedníctva opätovne potvrdil plnú podporu tohto procesu.
Pokiaľ ide o Chorvátsko, oceňujem dobrú a objektívnu správu Parlamentu a chcel by som zablahoželať spravodajcovi pánovi Hannesovi Swobodovi. Správa vyzdvihuje pokrok Chorvátska v oblasti plnenia prístupových kritérií, no zároveň zdôrazňuje, že je ešte stále potrebné vyvinúť úsilie s cieľom ukončiť rokovania. Vaša správa teda prehlbuje tieto myšlienky a podporuje prácu Komisie. Dovoľte mi zdôrazniť, že ukončenie rokovaní v roku 2010 je stále možné, za predpokladu, že Chorvátsko dosiahne pokrok v plnení všetkých otvorených kritérií. Loptička je jasne na strane Chorvátska.
Táto krajina prešla za posledné roky kus cesty, no ešte stále existujú dôležité problémy, ktoré je potrebné riešiť. Na tom sa všetci zhodujeme. Chorvátsko sa musí zamerať najmä na ďalšiu reformu súdnictva a verejnej správy, na boj proti korupcii a organizovanému zločinu, rešpektovanie práv menšín vrátane návratu utečencov, ako aj na súdne procesy týkajúce sa vojnových zločinov a na intenzívnu spoluprácu s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (MTTJ).
Najnovší vývoj v boji proti korupcii je pre nás povzbudením. Sme presvedčení, že skúmanie pochybení vedie ku konkrétnym výsledkom. Pokiaľ ide o spoluprácu s MTTJ, ktorá je základnou požiadavkou, hlavný prokurátor Brammertz potvrdil, že intenzívna spolupráca stále nie je realitou. Ocenil však najnovšie pozitívne kroky, ako je vytvorenie pracovnej skupiny, ktorej cieľom je zintenzívniť úsilie v oblasti vyšetrovania. Dúfam, že činnosť pracovnej skupiny čoskoro prinesie konkrétne výsledky. Napokon, arbitrážna dohoda z novembra 2009 medzi Slovinskom a Chorvátskom o riešení otázky vzájomných hraníc je novým impulzom v rokovacom procese, ktorý, dúfam, Chorvátsko využije na zintenzívnenie svojho úsilia s cieľom uzavrieť dosiaľ nevyriešené otázky.
Pokiaľ ide o Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko a jej proces reforiem, rok 2009 môžeme považovať za úspešný. Vďaka politickému konsenzu medzi všetkými hlavnými politickými silami mohla krajina dosiahnuť výrazný pokrok v kľúčových oblastiach. Podarilo sa uskutočniť liberalizáciu vízového režimu a Komisia mohla odporučiť začatie prístupových rokovaní. Som rád, že medzi Parlamentom a Komisiou existuje vo vzťahu k začatiu prístupových rokovaní silný politický konsenzus, čo vyjadruje aj konštruktívna a progresívna správa pána Thalera. Súčasnou výzvou pre krajinu je udržať intenzitu reforiem.
Napriek tomu, že krajina splnila politické kritériá, ešte stále má veľa pred sebou. Pre zabezpečenie pokroku bude nevyhnutná spoločná vízia budúcnosti a účinný politický dialóg medzi politickými silami. Pokrok treba ešte dosiahnuť najmä v oblasti plnej implementácie Ochridskej rámcovej dohody, v zlepšovaní medzietnických vzťahov, budovaní zásad právneho štátu a nezávislého súdnictva a v úspešnom trestnom stíhaní najväčších korupčných škandálov.
Aj túto krajinu zasiahla hospodárska kríza. Žiaľ, krajina už mala jednu z najväčších mier nezamestnanosti v Európe. Prezieravé makroekonomické riadenie je v súčasnosti potrebné viac ako kedykoľvek predtým. Treba prijať účinné opatrenia v oblasti pracovného trhu a tým znížiť nezamestnanosť.
Tak ako vy, aj ja som presvedčený, že začatie prístupových rokovaní je kľúčom k udržaniu intenzity reforiem v krajine. Rovnako dôležité bude zlepšiť európsku perspektívu pre širší región. To je strategickým záujmom Európskej únie. Tento odkaz odovzdám členským štátom a krajine v úsilí o dosiahnutie pokroku.
Čo sa týka Turecka, chcel by som poďakovať vašej spravodajkyni pani Oomenovej-Ruijtenovej za neustálu snahu o zachovanie spravodlivého a objektívneho prístupu v správe o Turecku. Komisia sa naďalej zaväzuje uskutočniť prístupový proces s Tureckom a tento proces výrazne motivuje k politickej a hospodárskej reforme.
Najväčší význam má aj naďalej plnenie politických kritérií, najmä vo vzťahu k základným právam. Za posledný rok sa uskutočnilo množstvo významných reforiem. Niektoré z nich boli ešte pred pár rokmi takmer neuskutočniteľné. Minulý týždeň bol zrušený bezpečnostný protokol, ktorý umožňoval armáde v prípade ohrozenia bezpečnosti bez povolenia zasiahnuť. To považujem za významný úspech v civilno-vojenských vzťahoch. Toto zmierovacie konanie budeme pozorne sledovať. Prísľubom je aj predloženie návrhu zákona, ktorým sa vytvára nezávislá inštitúcia pre ľudské práva a dlho očakávaná protikorupčná stratégia a ktorý turecká vláda prijala 21. januára v plnom znení.
Naďalej podporujeme demokratické otváranie, ktoré vláda začala. Úspech tejto iniciatívy si vyžaduje účasť a podporu všetkých politických strán a všetkých zložiek spoločnosti. Komisiu však znepokojuje rozhodnutie ústavného súdu zrušiť prokurdskú stranu DTP, ktorá má zastúpenie v Parlamente. Vyjadrujeme ľútosť aj nad zatýkaním na juhovýchode krajiny koncom decembra. Odsudzujeme teroristické útoky, ktoré sa uskutočnili v rovnakom čase. Tieto udalosti skutočne nevedú k úspešnej implementácii demokratického otvárania.
Hannes Swoboda
Vážený pán predsedajúci, predovšetkým by som chcel úprimne poďakovať Rade a pánovi Fülemu za ich vyhlásenia, najmä v súvislosti s Chorvátskom. Tieto vyhlásenia svedčia o tom, že Rada i Komisia sú odhodlané tento proces ukončiť čo najrýchlejšie. Súhlasím s pánom Fülem aj v tom, že rokovania s Chorvátskom je možné ukončiť tento rok, za predpokladu, že nebude chýbať dobrá vôľa a vhodné politiky. Samozrejme, zodpovednosť nesie aj Chorvátsko, najmä pokiaľ ide o uskutočnenie rozhodujúcich krokov.
Chcel by som v tejto súvislosti povedať, že Chorvátsko dosiahlo výrazný pokrok, najmä v posledných mesiacoch a najmä vo vzťahu ku korupcii. Chorvátsko dokázalo, že jeho zákony sa vzťahujú na všetkých a že opatrenia na boj proti korupcii nepoznajú výnimku. To vysiela dôležitý signál. Chorvátsko tiež dospelo k dohode so Slovinskom a pomerne rýchlo ratifikovalo dohodu v parlamente, čo potvrdzuje pevné spoločné odhodlanie splniť nevyhnutné požiadavky. Dúfam, že onedlho budeme svedkami podobných krokov aj v Slovinsku. Som presvedčený, že slovinská vláda dohodu plne podporuje. Dúfam, že vnútropolitické problémy sa čoskoro vyriešia a dohodu sa podarí ratifikovať.
Ešte stále je však čo zlepšovať. Už sa tu spomínalo, že dôležitým prvkom je boj proti korupcii. Situácia sa však nezmení zo dňa na deň. V tejto oblasti existuje množstvo nevyriešených problémov, ale som si istý, že vláda a príslušné verejné orgány majú snahu pokračovať v tomto boji bez využitia politického vplyvu.
Pokiaľ ide o reformu súdnictva, nehovoríme len o boji proti korupcii, ale aj o mnohých ďalších otázkach, ako je napríklad odborná príprava sudcov. Ak chce Chorvátsko vybudovať moderný systém súdnictva, musí prijať niektoré opatrenia, a dúfam, že to bude čoskoro.
Čo sa týka spolupráce s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (MTTJ), pán Füle zhodnotil situáciu veľmi presne a komplexne. Pán Brammertz ubezpečil Výbor pre zahraničné veci, že v tejto oblasti sa intenzívne pracuje. Ide napríklad o prípad pátrania po dokumentoch v súvislosti s prípadom generála Gotovinu, ale pán Brammertz sám povedal, že nevie, či tieto dokumenty ešte existujú, alebo boli zničené. Je možné, že niektoré z nich nikdy neexistovali. Napriek tomu verím, že Chorvátsko robí v tomto ohľade všetko, čo je v jeho silách. Bol by som rád, keby pracovná skupina, ktorú spomínal pán Füle, mala plnú podporu odborníkov z ďalších krajín a nedala snahám Chorvátska vopred automatický súhlas. Som však presvedčený, že v tejto oblasti sa dosiahol výrazný pokrok. Dúfam, že pár menších nevyriešených problémov sa podarí uzavrieť v priebehu najbližších týždňov alebo mesiacov, aby sme pána Brammertza presvedčili, že s ním intenzívne spolupracujeme.
Veľa sa urobilo aj vo vzťahu k utečencom a vnútorne vysídleným osobám. Ak by sme išli do podrobností, stále existuje zopár problémov, ktoré je pomerne ťažké vyriešiť. Ak ľudia utiekli z domov, ktoré im nepatrili a kde boli nájomníkmi, napríklad zo sociálnych bytov v bývalej Juhoslávii, je ťažké zariadiť ich návrat a znovu im zabezpečiť bývanie. Hoci by sa mnohí chceli v dôsledku hospodárskej krízy a nezamestnanosti vrátiť, ak ide o regióny s vysokou mierou nezamestnanosti, asi nemá pre nich význam vracať sa v takom veľkom počte.
Je pravda, že v tejto oblasti sa dosiahol veľký pokrok. Som presvedčený, že súčasná vláda, a dúfam, že aj opozícia, budú spolupracovať na prijatí záverečných krokov. V posledných mesiacoch sa v Chorvátsku opakovane potvrdzuje, že rozhodujúcim faktorom je spoločný prístup k európskym otázkam. Potrebujeme všeobecné odhodlanie uzavrieť nevyriešené problémy a napriek vnútorným rozdielom musí byť jasné, že cesta tejto krajiny vedie do Európy a že Chorvátsko tam musí prísť čo najskôr.
(potlesk)
Zoran Thaler
Rok 2009 bol pre kandidátsku krajinu Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko (FYROM) priaznivý. Potvrdila to Komisia Európskej únie, ako aj obidve úradujúce predsedníctva, švédske i súčasné španielske. To isté som uviedol aj vo svojom návrhu správy.
Orgány v Skopje vyriešili a splnili kľúčové priority prístupového partnerstva, všeobecne označované ako kritériá. Po druhé, FYROM bola prvou krajinou regiónu, ktorá splnila všetky požiadavky na liberalizáciu vízového režimu. Stalo sa tak ešte vlani v júli a bezvízový režim vstúpil do platnosti 19. decembra. FYROM vyriešila spor o hranice s Kosovom a úspešne spolupracovala na regionálnych iniciatívach, ako sú Stredoeurópska dohoda o voľnom obchode (CEFTA) a proces spolupráce v juhovýchodnej Európe. Rovnako úspešne spolupracovala s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu v Haagu. Minulý týždeň parlament FYROM prijal uznesenie o Srebrenici.
Čo sa snažíme týmto uznesením a mojou správou o pokroku FYROM v Parlamente dosiahnuť? Predovšetkým, chceme pomôcť. Chceme pomôcť FYROM dosiahnuť pokrok na ceste stability smerujúcej do Európskej únie. Nemali by sme zabúdať, že FYROM bola jedinou krajinou bývalej Juhoslávie, ktorá sa úspešne vyhla Miloševičovým vojnám.
Po druhé, chceme pomôcť nášmu partnerskému členskému štátu Grécku, a tým aj Európskej únii ako takej, pretože musíme mať na pamäti, že každá krajina prosperuje iba vtedy, ak prosperujú aj jej susedné krajiny. To je empirická a potvrdená skutočnosť. Preto vyzývam priateľov v Grécku, v našom partnerskom členskom štáte, aby sa tento problém pokúsili vyriešiť v spolupráci s vládou v Skopje a zmiernili svoj postoj k oblasti za severnou hranicou. Vyzývam Grécko, aby sa stalo skutočným, spravodlivým a tolerantným vodcom, poradcom a patrónom Balkánu. Súčasný Balkán to potrebuje.
V tejto súvislosti chcem uvítať najmä dokument Agenda 2014, iniciatívu novej gréckej vlády pána Papandrea. Výborná iniciatíva! Grécko má moju podporu. Urobme všetko pre to, aby sme tento cieľ splnili. Prejavme solidaritu s Gréckom, naším partnerským členským štátom, i s Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko. Solidarita musí byť vzájomná.
Musíme mať na pamäti, že situácia na Balkáne je ako jazda na bicykli. Pokiaľ sa hýbeme, pokiaľ krútime pedálmi, všetko je viac-menej v poriadku, ale ak zastaneme, ak máme pred sebou prekážku alebo sa dostaneme do slepej uličky, spadneme, každý z nás spadne. Ak by sme teraz zastali, mier, stabilita, bezpečnosť a sociálna súdržnosť by stroskotali.
Na záver mi dovoľte zdôrazniť ešte jednu skutočnosť: FYROM je kandidátskou krajinou od roku 2005. Všetci si musíme uvedomovať dôsledky prijatia alebo neprijatia vlastných rozhodnutí. Pri každej návšteve Skopje im jasne dávam najavo, že sú zodpovední za hľadanie riešenia vo vzťahu k susednej krajine, Grécku.
Preto vyzvime orgány v Skopje, Aténach a Sofii, ako aj španielske predsedníctvo, komisára Füleho, vysokú predstaviteľku pre zahraničné veci Ashtonovú a Parlament: urobme všetko pre to, každý v rámci svojich kompetencií, aby sme pomohli vyriešiť tento problém. Tak pomôžeme vybudovať iný, lepší Balkán, než akého sme boli svedkami za posledných 20 rokov.
Ria Oomen-Ruijten
Na úvod mi dovoľte srdečne privítať pána komisára Füleho: blahoželám vám k vymenovaniu do funkcie a teším sa na dobrú vzájomnú spoluprácu.
Vážený pán predsedajúci, chcela by som poďakovať všetkým kolegom poslancom, ktorých podnetné príspevky k správe nám umožnili dosiahnuť konsenzus vo väčšine oblastí. Chcela by som tiež znovu pripomenúť, že mojou úlohou spravodajkyne tohto Parlamentu je zlepšiť situáciu a vyslať jasný, objektívny a zrozumiteľný odkaz. Som presvedčená, že sa nám to podarí iba vtedy, ak získame podporu väčšiny.
Turecku chcem poslať tri odkazy. Prvý sa týka otvorenej diskusie, a tým začína aj moja správa, ďalší ústavy a posledný uplatňovania právnych predpisov. Začnem otvorenou diskusiou a demokratickým otváraním. Z celkového objektívneho hľadiska vítame rozsiahlu diskusiu, ktorú turecká vláda iniciovala vlani vo vzťahu k právam Kurdov, Alevitov, úlohe armády atď.
Rozsudok ústavného súdu vlani v decembri však, pán predsedajúci, umožňuje uskutočnenie ďalších teroristických útokov. Bola tu vlna zatknutí členov Strany za demokratickú spoločnosť (DTP) a hrozba zatknutia sa stále vznáša aj nad poslancami tureckého parlamentu. Otvorená a pozitívna diskusia, ktorá začala v lete, sa preto v dôsledku toho pravdepodobne predčasne skončí. Samozrejme, pán predsedajúci, ako zástupkyňa ľudu rešpektujem všetky súdne rozhodnutia, ale chápem aj to, že ústavný súd sa vyslovil za zákaz politických strán a Turecko by sa teraz malo intenzívne zaoberať odporúčaniami Rady Európy a Benátskej komisie. Žiadam Turecko, aby tak urobilo a aby zabránilo opätovnému vzniku tejto nepríjemnej situácie.
Vážený pán predsedajúci, tým sa dostávam k ďalšiemu rozhodnutiu súdu, konkrétne k zrušeniu právneho predpisu obmedzujúceho jurisdikciu vojenského súdu. Ako poslanci si nemôžeme dovoliť kritizovať rozhodnutia súdu, ale táto skutočnosť znovu potvrdzuje, že vychádzajúc z týchto rozhodnutí považujeme ústavu v každom prípade za neprimeranú v tom význame, že - a to musím vysloviť opatrne - umožňuje prijímať takéto rozhodnutia. Preto znovu vyzývame Turecko, aby neodkladne predložilo revíziu ústavy, pretože len tak je možné nastoliť skutočné reformy, ktoré sú pre modernizáciu tureckej spoločnosti také nevyhnutné.
Pán predsedajúci, moja tretia zásadná pripomienka sa týka zavedenia a uplatňovania prijatých právnych predpisov. V Turecku je potrebné zosúladiť stanovené normy aj v oblasti práv žien, náboženskej slobody a zaobchádzania s osobami podozrivými zo spáchania trestných činov. Preto žiadam, pán predsedajúci, aby sa uplatňovaniu zákonov venovala zvýšená pozornosť.
Teraz prejdem k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom. Pokiaľ ide o Cyprus, snažila som sa spolu s tieňovými spravodajcami dospieť k jasnému a všeobecnému kompromisu. Turecko si musí uvedomiť, že schválený dodatkový protokol musí bezodkladne prijať. V odseku 34 som vyzvala všetky strany, aby zabezpečili prijatie riešenia v súvislosti s rozdelením Cypru. V tomto odseku Turecko vyslovene žiadam, aby v tejto oblasti vyslalo pozitívne signály.
Vážený pán predsedajúci, v novom odseku 48 zdôrazňujeme, že aj vedúci predstavitelia musia nájsť odvahu a musia prispieť k urýchlenému riešeniu situácie na ostrove. To je absolútne nevyhnutné. Chcela by som ešte povedať pani Cornelissenovej, že hoci jej pozmeňujúci a doplňujúci návrh o násilí voči ženám je možno do istej miery zbytočný, Skupina Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) ho podľa očakávania podporí.
Vážený pán predsedajúci, na záver by som chcela zopakovať, že tento rok ešte plánujem vypracovať kritickú, no zároveň objektívnu správu, ktorá ponúkne veľmi jasné posolstvo. Som presvedčená, že ak túto správu podporí veľká väčšina Parlamentu, podarí sa nám nájsť vhodné riešenie pre Turecko aj v úsilí modernizovať túto krajinu a priniesť prosperitu všetkým jej občanom.
Bernd Posselt
Vážený pán predsedajúci, od Rady a Komisie máme jasné očakávania. Tento rok očakávame ukončenie rokovaní s Chorvátskom a začatie rokovaní s Macedónskom. Očakávame, že politika menšinových skupín v týchto dvoch krajinách bude na lepšej úrovni ako v mnohých členských štátoch Európskej únie a že všetky menšiny a etnické skupiny v obidvoch krajinách budú mať zastúpenie vo vláde. Prepáčte, pán Füle, ale problém návratu utečencov Chorvátsko riešilo spôsobom, ktorý by mohol slúžiť ako vzor pre ostatné štáty. Preto by som chcel veľmi jasne povedať, že by sme mali, samozrejme, týmto krajinám vysvetliť, že musia neustále vyvíjať úsilie. Hovoriť však, že loptička je jasne na strane Chorvátska, je vonkoncom neprijateľné. Chorvátsko ratifikovalo dohodu o hraniciach a chcel by som sa pridať k pánovi Swobodovi a vyzvať slovinský parlament, aby urobil to isté. Rada necháva neotvorené tri rokovacie kapitoly. Chcel by som vyzvať španielskeho zástupcu Rady ministrov, aby sa tieto kapitoly počas španielskeho predsedníctva otvorili. Tým umožníme Chorvátsku, ak budeme konať férovo, uzavrieť rokovania v tomto roku.
Pokiaľ ide o nezmyselné blokovanie Macedónska v súvislosti s otázkou názvu, ani v tomto prípade loptička nie je len na strane Macedónska. Naopak, zodpovednosť nesie členský štát EÚ, ktorý vytvoril prekážku v rozpore s medzinárodným právom. Vzhľadom na to by som chcel povedať, že EÚ sa musí správať dôveryhodne. Inak povedané, na jednej strane musíme mať požiadavky voči ostatným, ale musíme dodržiavať aj vlastné normy, inak úplne stratíme dôveryhodnosť. Myslím si, že je pre nás dôležité, aby sme po dlhej a zložitej ceste mohli o Chorvátsku tento rok v Parlamente hlasovať. Potom môžu prísť pozorovatelia, rovnako, ako to bolo v prípade českých, slovinských a maďarských pozorovateľov, ktorých sme tu privítali. Dúfam, že európske voľby sa v Chorvátsku uskutočnia tento alebo nasledujúci rok a že chorvátski poslanci sa stanú súčasťou tohto Parlamentu a pomôžu nám pripraviť pristúpenie ďalších štátov južnej Európy, počnúc Macedónskom.
Kristian Vigenin
Vážený pán predsedajúci, pán Füle, aj ja by som vám chcel zablahoželať k zvoleniu za člena Európskej komisie a chcem povedať, že považujem za veľmi symbolické, že sa práve dnes zaoberáme rozširovaním, keďže ide o prvú rozpravu v tomto Parlamente, na ktorej sa zúčastňuje aj nová Komisia.
Vlastne ani nemusíme opakovať, že rozširovanie sa nepochybne stalo jednou z najúspešnejších politík Európskej únie. Želám vám veľa úspechov. Náš Parlament urobí všetko pre to, aby vás podporil vo vašom úsilí, pretože my v Európskom parlamente sme najväčšími zástancami rozširovania tohto regiónu bezpečnosti, prosperity a práv občanov, ktorým Európska únia je.
Vzhľadom na to si myslím, že stanoviská troch spravodajcov vyzdvihli dôležitú prácu Výboru pre zahraničné veci, ako aj ich samotných. K tomu by som im chcel zablahoželať a zároveň povedať, že všetky tri správy, o ktorých dnes diskutujeme, boli vo Výbore pre zahraničné veci schválené veľkou väčšinou. Verím, že rovnako to bude aj dnes.
Chcem zdôrazniť, že našou snahou je využiť správy aj ako veľmi jasný signál vo vzťahu k spomínaným trom krajinám, hoci všeobecná rozprava náš odkaz zrejme do istej miery oslabí. Chceme potvrdiť, že procesom sa budeme naďalej zaoberať, ale existujú témy, ktorým sa nedá vyhnúť a ktoré sa musia v týchto troch krajinách vyriešiť. Ide najmä o skutočnosť, že Európsky parlament nemôže a nebude zatvárať oči pred celou sériou problémov, ktoré sa týkajú plnenia kodanských kritérií v súvislosti s ochranou základných práv, slobodou médií a slobodou zhromažďovania, ako aj ochranou práv menšín, dobrými susedskými vzťahmi atď.
Chcel by som sa v krátkosti venovať trom témam, ktoré majú podľa môjho názoru pre pokrok v pristúpení spomínaných troch krajín zásadný význam. Po prvé, v súvislosti s Chorvátskom niet pochýb, že cesta k členstvu tejto krajiny v EÚ je už otvorená. Dohoda so Slovinskom má mimoriadny význam, no vyzývame na jej urýchlenú ratifikáciu, čo dáva možnosť uzavrieť prístupové rokovania s Chorvátskom do konca tohto roka.
Pokiaľ ide o Macedónsko, dúfame, že Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko preukáže potrebnú flexibilitu. Veríme tiež, že nová grécka vláda vyrieši otázku názvu, aby sme Macedónsku mohli oznámiť termín začatia rokovaní ešte v tomto roku.
Čo sa týka Turecka, nemôžeme sa vyhnúť problému Cypru. Ak Turecko nepokročí v riešení tejto otázky, nemôže očakávať zásadný pokrok v procese integrácie.
Ivo Vajgl
Uznesením o Chorvátsku, ktoré dnes Parlament schvaľuje, uznávame, že táto krajina dosiahla pokrok v oblasti plnenia kritérií pre vstup do Európskej únie, uskutočňovania reforiem demokratického systému a harmonizácie právnych predpisov s požiadavkami acquis. Tým sa Chorvátsko jednoznačne dostáva na popredné miesto v zozname krajín, ktoré majú vyhliadky stať sa plnoprávnymi členmi Európskej únie. Táto skutočnosť otvára Chorvátsku aj možnosť uzavrieť rokovania ešte v tomto roku, ako sme uviedli aj v správe.
Sme veľmi radi, že pani Kosorová, nová chorvátska premiérka, prijala urýchlené a úspešné opatrenia v oblastiach, ktoré sme doteraz považovali za najväčšiu prekážku: v boji proti korupcii a organizovanému zločinu, v zavedení programu administratívnej reformy, v trestaní vojnových zločinov a zabezpečení právnej a ústavnej ochrany etnických a ostatných menšín.
Podpisom arbitrážnej dohody o riešení sporu o hranice so susedným Slovinskom nová chorvátska vláda nielenže odstránila prekážku v rokovacom procese, ale otvorila cestu aj pre riešenie ďalších problémov. Dôležité je, že Chorvátsko naďalej rieši hraničné spory s ďalšími susednými krajinami a že sa snaží tieto rokovania viesť v dobrej viere a v súlade so zásadou pacta sunt servanda.
Chcel by som tiež zdôrazniť, že toto uznesenie, ktoré bolo navrhnuté pod vynikajúcim vedením môjho kolegu poslanca a spravodajcu pána Hannesa Swobodu, objektívnym a pozitívnym spôsobom vyzdvihlo problematické oblasti, na ktorých musí Chorvátsko ešte veľa pracovať. Aby som spomenul aspoň niektoré, ide o spoluprácu s Haagskym tribunálom, doterajšie snahy o trestné stíhanie prípadov korupcie, reštrukturalizáciu hospodárstva a financií a väčší a úprimnejší záväzok odstrániť prekážky v súvislosti s návratom srbského obyvateľstva do Chorvátska. Chorvátsko je predsa aj ich domovom.
Pozitívne správy o pokroku Chorvátska a FYROM by sme mali chápať aj ako jednoznačný signál otvorenosti EÚ k rozširovaniu vo vzťahu k všetkým krajinám západného Balkánu a ako potvrdenie záväzkov, ktoré sme prijali voči týmto krajinám, pokiaľ splnia všetky príslušné kritériá. To platí aj o Turecku. Táto skutočnosť však závisí predovšetkým od nich. Na záver by som chcel zaželať novému komisárovi pánovi Fülemu veľa úspechov. Viem, že odvedie vynikajúcu prácu.
Franziska Katharina Brantner
v mene skupiny Verts/ALE. - Vážený pán predsedajúci, v prvom rade by som chcela v mene poslaneckého klubu Verts/ALE privítať v tomto Parlamente pána komisára Füleho. Sme radi, že môžeme s vami pracovať a tešíme sa na budúcu spoluprácu. Tiež by som chcela poďakovať pánovi Swobodovi za dobrú spoluprácu v súvislosti so správou o Chorvátsku. Myslím si, že spolupráca na tomto procese bola dobrá, a ďakujem svojim kolegom.
Chcela by som len povedať, že skôr by sme uvítali rozpravu en bloc, aby sme mohli rokovať o všetkých troch krajinách, ktoré sú však samostatnými oddielmi, v dopoludňajších hodinách. Myslíme si, že by to malo väčší zmysel ako miešať ich všetky dokopy, ale to len na okraj.
v mene skupiny Verts/ALE.- (DE) Skupina zelených/Európska slobodná aliancia je za urýchlené pripojenie Chorvátska k Európskej únii a veľmi vítame rýchly pokrok, ktorý krajina urobila. Urýchlený vstup Chorvátska do EÚ vyšle celému západnému Balkánu dôležitý signál v oblasti bezpečnostnej politiky. To znamená, že prísľub členstva, ktorý dali vedúci predstavitelia európskych štátov alebo vlád v Solúne všetkým krajinám západného Balkánu, stále platí. Vierohodnosť a platnosť tohto sľubu je pre všetky štáty regiónu obrovským stimulom na zavedenie ďalekosiahlych reforiem, ktoré prispejú k vyššej bezpečnosti, stabilite a prosperite týchto krajín.
V súvislosti s Chorvátskom je dôležité povedať, že treba posilniť a sprehľadniť verejnú službu. Rozhodujúcim faktorom nie je len prijatie nových právnych predpisov, ale predovšetkým ich administratívne uplatňovanie. Naša skupina Verts/ALE by v tejto oblasti uvítala lepšie výsledky. Sme presvedčení, že jediným riešením problémov korupcie a organizovaného zločinu je dôsledné uplatňovanie nových zákonov a predpisov. To isté platí aj o súdnictve a najmä o dôležitej kapitole týkajúcej sa súdneho systému, ktorá ešte nebola prerokovaná. Vyhlásenia chorvátskej vlády sú pozitívnym krokom, ale po slovách musia nasledovať činy, ktoré prinesú de facto zlepšenie situácie na súdoch. V tejto oblasti by sme tiež uvítali väčšiu transparentnosť a menší politický vplyv.
Z tohto dôvodu predkladáme štyri pozmeňujúce a doplňujúce návrhy a chcem vás vyzvať, aby ste hlasovali za ich schválenie. Prvý sa týka boja proti korupcii. Sem by sme chceli zaradiť najmä odvetvie stavebníctva a územného plánovania, pretože v tejto oblasti sa prideľujú najväčšie verejné zákazky.
Po druhé, v súvislosti s odsekom 19 by sme chceli poukázať na neuspokojivú situáciu homosexuálov a lesbičiek. Opakovane sa objavili útoky na ľudí patriacich k týmto menšinovým skupinám. Chorvátska vláda nás teraz ubezpečila, že niektoré prípady sa vyšetrujú. To považujeme za veľmi pozitívny signál a chceli by sme povzbudiť chorvátske orgány, aby urýchlili zavedenie antidiskriminačného zákona.
Moja posledná pripomienka sa týka skutočnosti, že nemáme žiadnu predstavu o novej energetickej politike v Chorvátsku. Preto vás chceme vyzvať, aby ste podporili náš pozmeňujúci a doplňujúci návrh 7. Tešíme sa, že Chorvátsko sa čoskoro stane členom Európskej únie.
Charles Tannock
v mene skupiny ECR. - Vážený pán predsedajúci, skupina ECR podporuje rozširovanie Európskej únie. Nevidíme v ňom iba podstatné výhody väčšieho jednotného trhu, ale na rozdiel od niektorých poslancov v tomto Parlamente aj oslabenie federalistických ambícií v jadre Európskej únie. Kandidátske krajiny však musia spĺňať prísne a náročné normy stanovené v kodanských kritériách.
Preto plne podporujeme dôsledný prístup Komisie ku kandidátom na členstvo a jej snahu vziať si ponaučenie z predchádzajúceho rozširovania, najmä z posledného vstupu Bulharska a Rumunska, v ktorých pretrvávali problémy v oblasti organizovaného zločinu a korupcie. Chorvátsko je spolu s Islandom - v prípade, že bude uznané ako kandidátska krajina - nepochybne najlepšie pripravenou krajinou na vstup do Európskej únie a jej pristúpenie pomôže stabilizovať situáciu na západnom Balkáne. I keď sa domnievame, že hraničný spor so Slovinskom naďalej pretrváva, nemyslíme si, že by dvojstranné spory mohli oddialiť členstvo Chorvátska v Únii. Veď napokon, Taliansko nebránilo prístupu Slovinska, hoci v tom čase existovali spory v súvislosti s hranicou a menšinami.
Ako sa v správe Komisie jasne uvádza, Chorvátsko dosiahlo významný pokrok aj v plnení rokovacích kritérií a EÚ naďalej dôrazne očakáva, že krajina bude plniť svoje záväzky. Macedónsko je v súčasnosti späť na ceste k členstvu v Únii. Vítame liberalizáciu vízového režimu tejto krajiny voči EÚ, ktorá sa vzťahuje aj na Srbsko a Čiernu Horu. Naliehavo vyzývame Radu, aby umožnila otvorenie rokovaní o členstve Macedónska v Únii.
Skupina ECR je presvedčená, že takmer smiešny spor s Gréckom o názve by sa mal rýchlo a rozumne vyriešiť. Prezident Ivanov pomohol zlepšiť ambície Macedónska vo vzťahu k EÚ a dúfame, že jeho požiadavka stretnúť sa so staronovým prezidentom Grécka bude v duchu priateľstva a susedských vzťahov opätovaná. Žiadosť Turecka o členstvo v EÚ je zatiaľ problematická, a to nielen v oblasti ľudských práv. Nedávny otrasný prípad mladého dievčaťa, ktoré bolo pochované zaživa len kvôli tomu, že sa rozprávalo s chlapcami, jasne nahráva na smeč tým, ktorí vyhlasujú, že Turecko nemá v Európskej únii miesto. Neuznanie Cypru a odmietnutie uplatňovania Ankarských protokolov, ako aj prieťahy v ratifikácii zmluvy o obnove vzťahov s Arménskom sú sklamaním.
Na záver by som chcel ako stály spravodajca Parlamentu pre Čiernu Horu dodať, že podľa môjho názoru a vychádzajúc z nedávnej návštevy tejto krajiny je Čierna Hora na dobrej ceste k štatútu kandidátskej krajiny a dúfam, že sa to čoskoro stane skutočnosťou.
Ešte by som chcel využiť príležitosť a v mene Skupiny ECR zablahoželať komisárovi Fülemu k včerajšiemu vymenovaniu do funkcie. Naša skupina mu bude pri riešení náročných úloh, ktoré ho čakajú, plne k dispozícii.
Takis Hadjigeorgiou
Hneď na úvod by sme chceli zdôrazniť, že podporujeme integráciu Turecka. To je náš názor, o ktorom sme presvedčení. Je nevyhnutné, v prvom rade pre Turecko samotné, aby zabezpečilo práva všetkých menšín, znížilo obmedzenie volebných kresiel v parlamente a zabezpečilo pracovné práva, ako je právo na štrajk a právo na kolektívne vyjednávanie.
Hľadanie skutočného politického riešenia kurdského problému, uznanie arménskej genocídy, normalizácia vzťahov so susednými krajinami a ukončenie okupácie na Cypre - to sú niektoré z problémov, ktoré Turecko musí vyriešiť. Ako zdôraznila Rada, Turecko musí naliehavo, bez ďalšieho odkladu, v plnej miere a nediskriminačným spôsobom splniť požiadavky dodatkového protokolu k dohode z Ankary.
Ignorovaním medzinárodného práva Turecko bráni Cyperskej republike v uplatňovaní zvrchovaných práv v jej výhradnej hospodárskej zóne. Preto vyhlasujeme, že nesúhlasíme so stanoviskom, v zmysle ktorého by sa mala otvoriť príslušná kapitola o energetike.
Na záver by som chcel spomenúť zámer niektorých poslancov hlasovať za pozmeňujúci a doplňujúci návrh, ktorý vyzýva všetky zainteresované strany, aby pomohli vyriešiť problém Cypru. Som si istý, že pomôžeme všetci. Nemyslíte si však, že rovnaká miera zodpovednosti u všetkých, tak v prípade obetí, ako aj okupantov, je neprijateľná? Ak chceme nájsť riešenie cyperskej otázky, musíme zdôrazniť záväzky Turecka. S Tureckom musíme hovoriť otvorene a na záver chcem ešte raz zopakovať, že jeho integráciu podporujeme. Podporujeme však integráciu Turecka do Európskej únie, nie integráciu Európskej únie do Turecka.
Bastiaan Belder
Hoci znovu riskujem znepokojenie tureckých diplomatov - mám na mysli ich reakciu na mnohé pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu - naliehavo vyzývam Radu a Komisiu, aby do programu nadchádzajúcich rokovaní s tureckými orgánmi zaradili týchto päť bodov:
1. Udelenie právnej subjektivity všetkým náboženským komunitám v Turecku ako základný predpoklad uskutočňovania náboženskej slobody v Turecku.
2. Okamžité ukončenie nenávistnej verejnej kampane voči tureckým kresťanom, ktorá v školských učebniciach a miestnych médiách dovoľuje používať dvojnásobne negatívne označenie "misijné aktivity", akoby tureckí kresťania boli už z definície podvratnými živlami so sklonmi k podkopávaniu štátu.
3. Okamžité ukončenie zjavnej diskriminácie voči neislamským menšinám pri obsadzovaní významných civilných a vojenských postov v rámci aparátu tureckej vlády.
4. Účinné vládne opatrenia voči narastajúcemu antisemitizmu vo verejnom živote v Turecku. Turecký akademický pracovník nedávno hovoril o "otrávenej" atmosfére. Som rád, že táto atmosféra mu ešte stále umožňuje otvorene vystúpiť a povedať niečo také. Preto je potrebné prijať účinné vládne opatrenia voči rastúcemu antisemitizmu vo verejnom živote v Turecku a v tomto ohľade by mal vedúcu úlohu zohrávať premiér Erdoğan.
5. Napokon, prísne zosúladenie vzťahov s Iránskou islamskou republikou s transatlantickou politikou voči Teheránu a jeho kontroverznému jadrovému programu. Turecko musí jasne vysvetliť svoj postoj k čoraz naliehavejšej otázke jadrového programu Teheránu. Turecko ako člen NATO a kandidátska krajina na vstup do EÚ musí vyjadriť svoj názor. Musí sa jasne rozhodnúť.
Vyzývam Radu a Komisiu, aby kodanské kritériá a dôraznú kritiku Turecka, ktorú som spomínal, brali vážne. Ešte raz vám, pán komisár, želám veľa úspechov v novej funkcii. Teším sa na konštruktívnu konzultáciu a dúfam, že kodanské kritériá budete brať vážne. To nám umožní modernizovať Turecko, krajinu, ktorú mám záujem rešpektovať.
Barry Madlener
(NL) Vitajte v Parlamente, pán Füle! Vážený pán predsedajúci, holandská Strana za slobodu (PVV), naša strana, sa rozhodla v tomto Parlamente pracovať nezávisle. V tomto prípade sme uvítali vynikajúcu spoluprácu so Skupinou Európa slobody a demokracie a s pánom Messerschmidtom, ktorému by som chcel vyjadriť úprimnú vďaku.
Vážený pán predsedajúci, predovšetkým by som chcel povedať, že strana PPV nepodporuje rozširovanie EÚ - ani v prípade Chorvátska, ani v prípade Macedónska a už vôbec nie v prípade Turecka. Turecká okupácia Cypru je protizákonná, všetci v tomto Parlamente to vieme, a napriek tomu sa naďalej zaoberáme vstupom Turecka bez toho, aby sme ho za túto okupáciu verejne odsúdili. Na Turecko neuvalíme žiadne - alebo takmer žiadne sankcie. To je podľa môjho názoru skutočne benevolentný postoj. Preto som predložil pozmeňujúci a doplňujúci návrh, ktorý túto okupáciu odsudzuje a žiada Turecko, aby okamžite stiahlo svoje vojská z Cypru. Preto dúfam, že tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh všetci podporíte.
Navyše, sloboda tlače v Turecku je pod silným tlakom. Počas mojej návštevy v Turecku som bol dokonca svedkom jej zákazu. To musíme jednoznačne odsúdiť, a preto som predložil pozmeňujúci a doplňujúci návrh 16.
Dámy a páni, teraz prejdime k problémovému štátu Irán. Pán Ahmadínedžád, islamský diktátor, ktorý terorizuje vlastné obyvateľstvo a chce vymazať Izrael z mapy, o čom otvorene hovorí, vyrába rakety dlhého doletu, pravidelne uskutočňuje raketové testy a včera začal s obohacovaním uránu, ktorý je vhodný na výrobu jadrových zbraní. Dámy a páni, to v nás nemôže vzbudzovať nič iné ako odpor. Turecko, ktoré chce vstúpiť do EÚ, považuje iránsku vládu za svojho dobrého priateľa a za to ho musíme dôrazne odsúdiť, preto som predložil pozmeňujúci a doplňujúci návrh 17. Počítam s vašou podporou.
Ďalej by som chcel spomenúť rokovania s Tureckom. Turecko, ktoré považuje Irán za svojho priateľa, okupuje Cyprus, utláča kresťanov, porušuje práva žien a je členom Organizácie islamskej konferencie (OIC), uznáva zákon šaría obmedzujúci ľudské práva a je islamskou krajinou, sa nikdy nemôže stať členom tejto Únie. Tomu by sme mali zabrániť, z toho dôvodu som predložil pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 18 a 19, ktorých cieľom je zastaviť prístupové rokovania. Preto dúfam, že moje pozmeňujúce a doplňujúce návrhy všetci podporíte.
Eduard Kukan
Vážený pán predsedajúci, v prvom rade by som chcel zablahoželať pánovi Zoranovi Thalerovi k jeho správe a poďakovať jemu i všetkým ostatným kolegom za veľmi konštruktívnu prácu na príprave tohto návrhu uznesenia. Srdečne vítam komisára Füleho a želám mu veľa úspechov v budúcej práci.
Európska ľudová strana sa domnieva, že FYROM prešla za posledný rok veľmi pozitívnym vývojom. Pokrok, ktorý dosiahla v plnení väčšiny kritérií potrebných na začatie prístupových rokovaní do EÚ, je významný a pozoruhodný. Skutočnosť, že Komisia odporučila začať rokovania s FYROM, by sme mali považovať za jasný odkaz, že táto krajina ide správnou cestou.
Parlament by sa mal preto dôrazne podporiť toto uznesenie a jeho prijatím vyslať pozitívny signál krajine a vlastne celému regiónu. Dúfam, že Európska rada potvrdí rozhodnutie Komisie a výzvu, ktorá je súčasťou tohto uznesenia, a že dá rokovaniam s FYROM v blízkej budúcnosti zelenú, a to bez zbytočného odkladu. Dúfam tiež, že dovtedy sa podarí dosiahnuť pokrok v otázke názvu a zlepšiť vzťahy so susednými krajinami.
FYROM by mala prijať túto výzvu a ukázať, že je pripravená splniť všetky kodanské kritériá, na základe ktorých by sa mali naplniť jej ambície stať sa členom EÚ.
Raimon Obiols
(ES) Domnievam sa, že správa o pokroku Turecka v súvislosti so vstupom do EÚ, o ktorej budeme dnes hlasovať, je pozitívna. Je priamočiara, a hoci je možná určitá kritika, je to vyvážená správa a pani spravodajkyni Oomenovej-Ruijtenovej k nej blahoželám.
Naša skupina by, samozrejme, viac zdôraznila určité aspekty. Dohodli sme sa však na širokom konsenze, pretože sa domnievame, že správa by mala mať čo najväčšiu podporu v tomto Parlamente.
Musíme vyslať jasné posolstvo v tomto bode. Malo by to byť pozitívne posolstvo vyjadrujúce dobrú vôľu, ale aj dôrazné, aby podporilo rokovací proces a podnietilo vývoj modernizujúcich a demokratických reforiem v Turecku. V tejto oblasti musíme mať jasno: musíme prekonať túto fázu pomalosti a váhavosti v rokovacom procese.
Podľa prieskumov verejnej mienky sa podpora tureckej verejnosti pre pristúpenie zmenšila a toto vnímanie verejnosti treba zmeniť. Jediný spôsob, ako to dosiahnuť, je zabezpečiť, aby sa naďalej pokračovalo v rokovaniach a reformách, aby Európska komisia ukázala dôslednosť v záväzkoch, ktoré prijala, a aby nevysielala nejednoznačné signály, ktoré spôsobujú neistotu. Turecko musí, samozrejme, tiež podniknúť rozhodné kroky na ceste k reforme.
Existujú dve možnosti: bludný kruh rozporov, konfrontácií a nedôvery alebo cesta von v podobe serióznych, dôsledných a jednoznačných rokovaní.
Ak táto správa čo i len trochu prispeje k priblíženiu sa tomuto cieľu, potom sa domnievam, že môžeme byť spokojní.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Vážený pán predsedajúci, ako vedúci delegácie by som chcel predovšetkým zablahoželať pánovi Thalerovi k jeho veľmi vyvážanej správe. Skopje uskutočnilo reformy a je na ceste k vstupu do Európskej únie. Veľmi to vítame a veľmi nás to teší. Liberalizácia vízového režimu bola hádam najjasnejším a najviditeľnejším signálom. Bol to míľnik v našej spolupráci. Tento cieľ sa dosiahol iba vďaka úzkej spolupráci s členskými štátmi EÚ. Predstavuje otvorenosť, vzájomnú súčinnosť a spoluprácu.
Nesmieme však zabúdať na to, že Macedónsku bol pred štyrmi rokmi udelený status kandidátskej krajiny na členstvo v EÚ, a odvtedy sa sami seba neustále pýtame, kedy konečne vstúpi do Európskej únie. Chcel by som vyzvať všetky strany, aby zabezpečili vyriešenie problému názvu krajiny, ktorý je v súčasnosti v centre pozornosti. Musíme využiť impulz, ktorý vytvorilo rozhodnutie Rady z decembra a nová grécka vláda. Tento impulz zo dňa na deň slabne. Chcel by som vysvetliť stranám, že ak sa teraz sústredíme na iné témy, napríklad na finančnú krízu, cieľ pristúpenia Macedónska sa odsunie ešte ďalej do úzadia. Určite si neželáme, aby sa to stalo, a preto musíme naďalej vynakladať čo najväčšie úsilie v tejto oblasti.
Marije Cornelissen
(NL) V priebehu posledných šiestich mesiacov som využila každú príležitosť vycestovať na Balkán a do Turecka a rozprávať sa s tamojšími ľuďmi. Je úžasné na vlastné oči vidieť, čo sa tam deje v súvislosti s pristúpením: zásadné politické zlomy, ale predovšetkým aj úplne praktické zmeny, z ktorých majú úžitok ľudia, ktorí tam žijú.
V Čiernej Hore sa napríklad konečne uznala existencia homosexuality. V Turecku sa útočiskám pre ženy konečne podarilo dosiahnuť dobré vzťahy s políciou. To boli iba dva príklady. Mali by sme byť nadšení z toho, čo sa v týchto krajinách dosiahlo, a z toho, čo sa dobre vyvíja, ale zároveň si musíme veľmi jasne uvedomiť, čo je ešte potrebné urobiť.
Európsky parlament a členské štáty musia naďalej trvať na kritériách, ktoré sme stanovili na začiatku procesu. Musíme však zabrániť aj oslabeniu prístupového procesu vytváraním ďalších prekážok.
Na chvíľu sa chcem sústrediť iba na Macedónsko. Všetci sa zhodneme v tom, že bilaterálny problém názvu krajiny treba vyriešiť. Takisto sa všetci zhodneme v tom, že EÚ musí poskytnúť všetku možnú podporu v tomto procese. Samotné dvojstranné problémy by nemali byť prekážkou pre prístupový proces. Týka sa to Macedónska, ale rovnako aj Chorvátska, Srbska, Turecka, Kosova a Islandu. Pre ľudí, ktorí tam žijú, je vyhliadka na členstvo v EÚ príliš dôležitá na to, aby závisela od riešenia dvojstranných nezhôd.
Preto vás všetkých vyzývam, aby ste hlasovali za náš pozmeňujúci a doplňujúci návrh, pozmeňujúci a doplňujúci návrh 4, ktorého cieľom je doplniť nový článok 30, odsek 2 do správy o Macedónsku. Zároveň vás žiadam, aby ste skutočne pamätali na to, v súvislosti s týmito tromi správami, aký je prístupový proces veľmi dôležitý.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, v prvom rade by som vám, pán Füle, chcel zablahoželať k zvoleniu do tejto funkcie. Som presvedčený, že budeme úspešne a efektívne spolupracovať pri ďalšom rozširovaní Európskej únie. Som si istý, že ukončíte rokovací proces Európskej únie s Chorvátskom do konca tohto roka. Som si istý, že čoskoro začnete aj rokovací proces s Macedónskom. Dúfam, že to bude tiež v tomto roku.
V tomto vystúpení by som chcel zdôrazniť výnimočnú úlohu Chorvátska ako budúceho členského štátu Európskej únie, najmä v súvislosti s obranou našich spoločných hodnôt a bezpečnosti nášho kontinentu. Oceňujeme skutočnosť, že chorvátske jednotky sa ako súčasť NATO nachádzajú v Kosove a v Afganistane. Približne 300 chorvátskych vojakov, diplomatov a policajných dôstojníkov sa tiež zúčastňuje na operáciách ISAF v troch regiónoch Afganistanu. Náš nový spojenec nás statočne podporoval v boji proti terorizmu v niekoľkých misiách NATO. Som presvedčený, že členstvo Chorvátska v Európskej únii prispeje k trvalej stabilite v časti Európy, ktorá len pred niekoľkými rokmi zažila neľútostný konflikt a etnické čistky.
Ak Chorvátsko dokončí všetky reformy, môže ukončiť rokovania s Európskou úniou do konca tohto roka. Je to dobrý cieľ, a vyzývam všetkých, aby podporili toto úsilie. Mali by sme oceniť skutočnosť, že Záhreb uskutočnil početné reformy, najmä v oblasti súdnictva a verejnej správy, a takisto v boji proti korupcii a organizovanému zločinu. Prijatie Chorvátska do rodiny členských štátov Európskej únie je súčasťou našej stratégie vybudovať kontinent demokracie a prosperity. Príklad tejto balkánskej krajiny potvrdzuje, že proces rozširovania Európskej únie je silným motívom pre politické a hospodárske reformy v krajinách, ktoré sa usilujú o členstvo. Nezabúdajme na to ani vtedy, keď hľadíme na nášho východného suseda, na Ukrajinu.
Niki Tzavela
(EL) Vážený pán predsedajúci, mnohotvárna zahraničná politika Turecka v minulom roku spôsobila zmätok nielen v rámci medzinárodného spoločenstva, ale aj medzi sekulárnou časťou tureckej spoločnosti. Kam kráča Turecko? Kráča k multikultúrnej Európe alebo k celoislamskému štátu?
Chcela by som stručne pripomenúť Parlamentu politické správanie Turecka k Iránu, jeho neprijateľný diplomatický jazyk vo vzťahu k Izraelu, spor s Egyptom na hraniciach Gazy a nedávne rozhodnutie tureckej vlády zrušiť vstupné víza pre sedem arabských krajín. Ako vieme, mnohé sú útočiskom extrémistických islamských organizácií, ktorých členovia sa teraz môžu jednoducho dostať do Európy a na Západ. Predovšetkým otázka zrušenia víz pobúrila sekulárny štát v Turecku.
Ak zavedieme nové sankcie voči Iránu, postoj Turecka v Bezpečnostnej rade OSN bude východiskovým bodom pre objasnenie budúcnosti moderného Turecka, a potom budeme o Turecku hovoriť v tomto Parlamente inak.
Philip Claeys
(NL) Z pochopiteľných dôvodov je verejná mienka v Európe rozhodne proti pristúpeniu Turecka, neeurópskej a islamskej krajiny. Predošlá Komisia sľúbila, že rokovania s Tureckom sa prerušia, keby vyšlo najavo, že Turecko si neplní svoje demokratické povinnosti a že rokovania pôjdu ruka v ruke s reformným procesom v Turecku. Ani jeden z týchto sľubov sa nedodržal.
Naopak, znova a znova sa otvárali nové kapitoly, pričom Turecko sa vrátilo späť namiesto toho, aby sa posunulo vpred. Politické strany stavajú mimo zákon, zatýkajú kurdských starostov a kresťania sú vystavení zastrašovaniu, násiliu a administratívnej predpojatosti. Kresťanskí spisovatelia a akademickí pracovníci sa musia ukrývať. Nehovoriac už o fenoméne nútených manželstiev a takzvaných vrážd zo cti.
Aký dá Komisia Turecku konečný termín na uznanie všetkých členských štátov Európskej únie? Kedy bude musieť Turecko splniť Ankarský protokol? Kedy skončí protizákonná vojenská okupácia Cypru?
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Vážený pán predsedajúci, podobne ako moji kolegovia poslanci chcem tiež zablahoželať pánovi Fülemu k funkcii, ktorej sa ujal, a dúfam, že vynikajúci dojem, ktorý zanechal na vypočutí vo svojom Výbore pre zahraničné veci, sa potvrdí počas jeho volebného obdobia najmä v citlivej oblasti rozširovania.
Rád by som povedal zopár slov o Turecku. V prvom rade blahoželám našej spravodajkyni pani Oomenovej-Ruijtenovej k vynikajúcim výsledkom, ktoré dosiahla vo výbore.
Jej správa, ktorá sa týka rokov 2008 a 2009, problémy nezveličuje ani nepodceňuje, zdôrazňuje úsilie, ktoré Turecko vynakladá pri plnení kodanských podmienok a kritérií.
Podľa môjho názoru treba toto úsilie vidieť v rámci súčasného kontextu a politickej situácie v Turecku: sedem rokov po umiernenej islamskej vláde premiéra Erdoğana, v očakávaní volieb v júli 2011, krajina, ktorá vrie prípadmi operácie Sledgehammer, anulovania protokolu Emasya, ktorý základné právomoci presunul na vojenskú moc, a predovšetkým rozhodnutia, ktoré zakázalo aktivity Strany za demokratickú spoločnosť v Turecku.
Tento kontext, pán komisár, znamená, že prípad Turecka si vyžaduje veľkú opatrnosť. Turecko musí splniť podmienky a požiadavky kodanských kritérií a, samozrejme, musí dodržať Ankarský protokol. V tomto konkrétnom kontexte a situácii je však zrejmé, pán komisár, že ak sa vyšle akýkoľvek zlý signál, mohlo by to mať veľmi vážne dôsledky pre bezpečnosť Európskej únie, najmä keď vládnuca strana nemá trojpätinovú väčšinu, ktorú potrebuje v parlamente na zmenu ústavy. Takýto signál by mohol skutočne vyvolať alarmujúce nepokoje v už teraz nestabilnej krajine, ktorá je strategickým partnerom pre Západ vo vzťahu k Severoatlantickej aliancii.
Musíme byť mimoriadne obozretní pri rokovacom procese, aby sme sa nedopustili žiadnych chýb.
Richard Howitt
Vážený pán predsedajúci, najprv by som chcel verejne opäť zablahoželať pánovi komisárovi Fülemu. Museli ste vstávať skoro ráno prvý deň v novej funkcii a domnievam sa, že to nebolo poslednýkrát.
V Turecku je verejnosť veľmi skeptická k tomu, či EÚ dodrží svoj sľub, a s rovnako skeptickým postojom verejnosti sa stretávame aj v EÚ. Vašou úlohou, pán komisár, je byť spravodlivým a objektívnym - a áno, týmto sa získava dôvera verejnosti. Ale tiež presadzovať pozitívny postoj k rozširovaniu, získať si skeptikov, pričom naša skupina vás v tom podporí.
V prípade Turecka je Skupina socialistov a demokratov naďalej za podporu pristúpenia a reforiem. Správa Komisie o pokroku uvádza, že reformné úsilie sa obnovilo, ale malo by sa zintenzívniť. Súhlasíme. Teda, dovoľte mi pri tejto prvej správe počas piatich rokov v tomto Parlamente sústrediť sa v úvodných poznámkach na to, ako by mal Parlament pristupovať k Turecku. Pokiaľ ide o pani spravodajkyňu, oceňujem vaše úprimné odhodlanie dosiahnuť konsenzus v tomto Parlamente a ďakujem vám za spoluprácu. Verím, že v budúcich rokoch sa budete usilovať o súhlas politických skupín pred predložením pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov v pléne s dohodnutými kompromismi vo výbore, keďže rozdiely medzi nami sú malé.
Ale ozajstnou skúškou pre vás ako spravodajkyňu a pre tento Parlament bude dosiahnuť, aby sme využili náš vplyv na zabezpečenie trvalého, postupného pokroku z roka na rok pri našom smerovaní Turecka k pristúpeniu do EÚ, čo si vyžaduje vodcovstvo nielen tu, ale aj v krajine.
Pokiaľ ide o našich cyperských kolegov, rozumieme pocitu nespravodlivosti, ktorý máte. Naša skupina sa snažila plne vás zapojiť do nášho konsenzu, ale sme rozhodnutí snažiť sa v týchto kľúčových časoch zaujať stanovisko, ktoré podporuje snahy o zmierenie s cieľom dosiahnuť spravodlivosť pre obidve spoločenstvá a nepredvídať vopred výsledok v mene ktorejkoľvek zo strán.
Pokiaľ ide o ostatných v tomto Parlamente, konštruktívna kritika Turecka je potrebná, my sami sme kritickými priateľmi. Pokiaľ však ide o tých, ktorí v tejto rozprave vystupujú proti Turecku, hovoríme, že ste v menšine, príliš mnohých z vás motivuje náboženská neznášanlivosť proti islamu a sledujete vlastné politické výhody úmyselným vytváraním falošného strachu z prisťahovalectva. Tieto argumenty sú odsúdeniahodné a pohoršujúce, presne ako vy.
Na záver, pokiaľ ide o väčšinu v tomto Parlamente, ktorá je za pristúpenie Turecka, musíme to znova a znova opakovať. Prenikavý hlas odporcov nás nesmie prekričať. Očakávame od našich tureckých kolegov, že budú pokračovať v bolestivých zmenách vo svojej vlastnej spoločnosti so zložitým vplyvom na domácu politiku.
Tieto reformy sú dobré samy osebe, ale pre tých z nás, ktorí hovoria v tomto Parlamente, že chceme pristúpenie: musíme docieliť, aby ich bolestivosť mala zmysel, a to tým, že budeme robiť to, čo hovoríme, otvárať a uzatvárať kapitoly podľa zásluh, plniť sľuby Rady, konať v dobrej viere.
Norica Nicolai
(RO) Vo svojom vystúpení spomeniem iba Macedónsko, keďže chcem zdôrazniť, že správa zachytáva pozitívny vývoj situácie v Macedónsku a podporuje politické rozhodnutie začať rokovania s touto krajinou.
Nebudem hovoriť o vyváženosti správy ani o spôsobe, ktorým podrobne opisuje pozitívne a negatívne faktory, s ktorými krajina zápasí.
Chcela by som zdôrazniť dve veci. Prieskumy po voľbách a prieskumy verejnej mienky v Macedónsku ukazujú, že táto krajina je jedným z najväčších "eurooptimistov" v regióne. Domnievam sa, že podpora obyvateľstva je podmienkou pre úspech rokovacieho procesu. Po druhé, domnievam sa, že Grécko ako členský štát Európskej únie musí pochopiť európske modely vyrovnania sa s históriou a vynaložiť čo najviac úsilia s cieľom dosiahnuť, aby problém názvu Macedónska neznamenal prekážku pre pokrok krajiny smerom k Európe, pretože akýkoľvek iný prístup je proti myšlienke a osudu Európy.
Hélène Flautre
(FR) Vážený pán predsedajúci, po prvé by som chcela privítať pána komisára Füleho a zablahoželať mu.
V pondelok sa v Istanbule uskutočnilo 12. vypočutie súdneho procesu s údajnými atentátnikmi na Hranta Dinka. Po prvýkrát sa oficiálni pozorovatelia tohto súdneho procesu úprimne snažili zistiť pravdu a prokurátor poukázal na súvislosti medzi týmto súdnym procesom - s údajnými atentátnikmi na Hranta Dinka - a ostatnými prebiehajúcimi procesmi, ako napríklad tým so sieťou Ergenekon.
Táto skutočnosť je mimoriadne dôležitá, pretože sa tu súdia práve politické atentáty, neznášanlivosť v spoločnosti a beztrestnosť, ktorá stále vládne. Navyše, toto je názor, ktorý rodiny obetí týchto politických atentátov výstižne vyjadrili, keď sa pri zmienke o tureckom "hlbokom štáte" označili za "hlbokú rodinu" Hranta Dinka. Hovorím vám to, pretože veci napredujú a pretože v rámci tureckej občianskej spoločnosti existuje túžba a hnutie za reformu s cieľom podporiť demokraciu a práva, a táto túžba a toto hnutie sú mimoriadne silné.
Chcela by som uviesť aj ďalší príklad, ktorý sa momentálne ocitá v titulkoch novín - zločiny v mene rodinnej cti už boli spomenuté - a to mladé šestnásťročné dievča, ktoré sa našlo pochované pod kurníkom a ktoré bolo odsúdené rodinnou radou za to, že sa rozprávalo s chlapcami. Je to hrôzostrašné a je to zločin. Členovia tejto rodiny, samozrejme, budú musieť byť uväznení.
V skutočnosti sa takéto zločiny pred niekoľkými rokmi neobjavovali v titulkoch novín. Je preto potešujúce vidieť, že tieto takzvané "zločiny v mene cti", ktoré sú jednoducho barbarskými zločinmi, sa už dnes v tureckej spoločnosti netolerujú. Turecká spoločnosť prechádza zásadnou premenou, dokonca v nej vládne zmätok, a ja sa domnievam, že keď diskutujeme o Turecku, musíme si intenzívne uvedomiť, že akákoľvek reforma v tejto krajine hlboko ovplyvňuje vzťahy medzi občanmi, inštitúciami, históriou Turecka a demokraciou. Tieto prvky sú absolútne kľúčové.
Domnievam sa, že náš proces musí byť absolútne úprimný. Dnes sa uznáva úprimnosť tohto procesu a to odráža našu schopnosť podporiť zložitý, kritický a historický proces na Cypre. EÚ musí dnes jasne povedať Cypru, že sme pripravení podporiť ho a ručiť s použitím všetkých prostriedkov, ktoré máme k dispozícii vrátane hospodárskych a finančných prostriedkov, za akúkoľvek dohodu, ktorá sa dosiahne medzi severom a juhom, a že sme tiež rozhodnutí zabezpečiť, aby nič v právnych predpisoch EÚ nemohlo zabrániť dosiahnutiu konsenzu na Cypre. Musíme ísť ďalej, budúcnosť členstva Turecka v EÚ závisí aj od tejto otázky.
Geoffrey Van Orden
Vážený pán predsedajúci, nebýva to často, že súhlasím s pani Flautrovou, ale súhlasím s mnohými poznámkami, ktoré práve uviedla. Predovšetkým by som chcel vyzvať k väčšej poctivosti v našom prístupe k Turecku. Som si istý, že všetci chceme dobré vzťahy s Tureckom, a mnohí z nás, pravdepodobne väčšina, by raz chceli vidieť Turecko ako členský štát Európskej únie, inej Európskej únie ako tá dnešná. Niektorí vidia, že pristúpenie Turecka by nevyhnutne znamenalo zmenu povahy projektu EÚ a posun smerom k neželanej politickej integrácii, a preto to tak odmietajú.
Mám niekoľko otázok pre Komisiu. Čo sa stalo s rokovaniami s Tureckom? Prečo je otvorených tak málo kapitol? V časoch, keď máme vo všetkých našich krajinách vážne obavy o energetickú bezpečnosť a Turecko má takú kľúčovú geografickú polohu pre zabezpečenie trás plynovodu z kaspického regiónu, prečo nie je otvorená kapitola o energetike? A s blížiacimi sa prezidentskými voľbami na Cypre a prebiehajúcimi rokovaniami o zjednotení na Cyprus veľmi myslíme. O Turecku, samozrejme, sotva možno v tomto Parlamente diskutovať bez zmienky o Cypre, ale možno by bolo užitočnejšie, keby sa EÚ namiesto neustáleho kritizovania Turecka usilovala poskytnúť mu väčšiu podporu v tejto otázke. Prečo stále žiadame Turecko, aby využilo svoj vplyv, keď kľúčovú úlohu majú zohrať Grécko a Cyperská republika, dva členské štáty EÚ?
Súhlasím s tým, že počet tureckých vojenských jednotiek na severnom Cypre by sa mal výrazne znížiť. V skutočnosti pravidelne navrhujem tureckým vyslancom, že jednostranné zníženie počtu jednotiek by bolo odvážnym opatrením na posilnenie dôvery, ale my všetci vieme, že keby sa uskutočnil plán Kofiho Annana, počet prítomných tureckých jednotiek by sa znížil na iba 650 a gréckych na 950. Je pohoršujúce, že sa nedosiahol žiadny skutočný pokrok v otváraní medzinárodného obchodu so severným Cyprom. Prečo nedodržala Európska únia sľub, ktorý dala v máji 2004, skoncovať s izoláciou severného Cypru?
Zo všetkých miest na svete, kde by EÚ mohla skutočne zohrať užitočnú úlohu a uplatniť istý dobrý vplyv, vyniká Cyprus - napriek tomu tam chýbame. Neobviňujme Turecko za vnútorné ťažkosti EÚ.
Charalampos Angourakis
(EL) Vážený pán predsedajúci, náš postoj proti rozširovaniu Európskej únie je v súlade s naším postojom proti integrácii Grécka, mojej krajiny, do Európskej únie a s bojom o jeho vyslobodenie z tohto imperialistického systému.
Celkový proces rozširovania je v súlade s posilňovaním NATO a jeho okupáciou západného Balkánu, s odtrhnutím Kosova a destabilizáciou Bosny a Hercegoviny, s bojom Európskej únie o hranice a stabilitu v tejto oblasti, s útlakom obyvateľov Srbska, s novými trenicami a rozpormi na Balkáne.
Keďže takzvané bilaterálne otázky vôbec nie sú bilaterálnymi otázkami, ale sú to medzinárodne otázky, zaoberá sa nimi OSN. Zároveň je v regióne Balkánu neuveriteľná kríza, ktorú očividne spôsobili reformy, ktorým boli ľudia v týchto krajinách vystavení s cieľom vstupu do Európskej únie.
Tento proces je v súlade s neústupnosťou Ankary v otázke Cypru, s casus belli v oblasti Egejského mora, čo podporuje agentúra Frontex spochybňovaním hraníc v oblasti, s účinným zákazom odborov a inými protidemokratickými opatreniami v Turecku.
To je však ďalší dôvod, prečo stojíme za pracujúcimi v týchto krajinách proti integrácii, aby mohli bojovať za svoje práva.
Lorenzo Fontana
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, švédske a španielske predsedníctvo urobili z členstva Turecka v Európskej únii prioritnú tému, ako keby to bola už hotová vec.
Z mnohých dôvodov si nemyslíme, že členstvo Turecka je realistické a vhodné. Po prvé, pretože Turecko sa geograficky nenachádza v Európe. Po druhé, pretože Turecko sa stáva čoraz islamskejšou krajinou a Ankara je v skutočnosti vedúcim členom najväčšej medzinárodnej islamskej organizácie, Organizácie islamskej konferencie (OIC). Po tretie, pretože náboženské menšiny sú prenasledované a ich menejcennosť je zakorenená v spoločnosti. Po štvrté, pretože Turecko naďalej oficiálne popiera genocídu jeden a pol milióna arménskych kresťanov a okupuje Cyprus vojensky a politicky v rozpore s medzinárodným právom.
Musíme pamätať na to, že s Tureckom v Európskej únii budeme hraničiť s krajinami ako Irak, Irán a Sýria. Napokon musíme pamätať aj na to, že do roku 2030 bude Turecko s 90 miliónmi obyvateľov najľudnatejšou krajinou Európskej únie. To znamená, že bude mať najviac poslancov EP a najväčšie percento hlasov v Európskej rade, čím by sa rovnováha v Európe určite narušila.
Diane Dodds
Vážený pán predsedajúci, podobne ako veľa mojich kolegov v tomto Parlamente dnes ráno, tiež by som chcela vyzvať k čestnosti a realizmu v rozprave predovšetkým vo vzťahu k Turecku. Vítam, že kolegovia žiadali aktívnu podporu pre Cyprus pri dosahovaní určitého riešenia s Tureckom.
Chcem veľmi rýchlo obrátiť našu pozornosť na jeden aspekt, ktorý sa mi dostal do pozornosti, a to na neutešenú situáciu mnohých občanov, ktorých zastupujem a ktorí utrpeli vážne finančné straty v dôsledku podvodov s pozemkami v Turecku. Odkedy som sa stala poslankyňou EP v júli, kontaktovali ma mnohí voliči, ktorí investovali veľké sumy peňazí do majetkov v hodnote od 50 000 EUR do 150 000 EUR a ktorí potom stratili tieto investície spôsobom, ktorý v mnohých prípadoch pripomína bezohľadný podvodný čin. Chcela by som požiadať Komisiu o preskúmanie a aktívne konanie v tejto veci.
Elmar Brok
(DE) Vážený pán predsedajúci, pán López Garrido, pán komisár, doteraz bola politika rozširovania úspešná, hoci sme videli pri poslednom kole, že sa musíme dôkladnejšie sústrediť najmä na vnútorný vývoj v týchto krajinách v súvislosti s princípmi právneho štátu, korupciou a podobnými záležitosťami. Domnievam sa, že toto sa deje pri súčasných rokovaniach. Podľa môjho názoru sme dosiahli dobrý pokrok s Chorvátskom a môžeme ukončiť proces rýchlo. Je však, samozrejme, dôležité, aby boli v každom prípade splnené všetky kodanské kritériá vrátane integračnej kapacity Európskej únie, pretože si musíme byť vedomí nebezpečenstva nášho rozširovania.
Splníme si povinnosti vo vzťahu k západnému Balkánu, ale v jednotlivých prípadoch to môže byť dlhá cesta. Musíme si to uvedomiť, aby sme nevzbudili falošnú nádej. Na druhej strane je jasné, že vyhliadka na členstvo v Európskej únii je cenným nástrojom a možno jediným nástrojom, ktorý máme k dispozícii na zachovanie istého tlaku s cieľom dosiahnuť, aby vnútorný reformný proces v týchto krajinách pokračoval, vzhľadom na vyspelosť trhu a politický systém.
Mám problém s Tureckom, keď sa pozriem na jeho vystupovanie voči Berlínu a keď vezmem do úvahy Cyprus, náboženskú slobodu, slobodu názoru, zákaz politických strán a podobné záležitosti. Môžem sa iba pýtať sám seba, či sa uskutočnia posledné kroky, ktoré sú potrebné - z hľadiska spôsobu myslenia, a nie formy - na zabezpečenie toho, aby sa Turecko mohlo stať členským štátom, a či si môžeme byť istí, že Európska únia je schopná integrovať Turecko.
Pán Füle, máte dôležitú príležitosť, pretože máte širší rozsah zodpovedností, ku ktorým patrí politika rozširovania a susedská politika. Obidve tieto veci sa týkajú európskej perspektívy, ale používajú veľmi odlišné nástroje. Z tohto dôvodu máte veľmi zaujímavú prácu a veľmi dúfam, že sa vám bude páčiť.
Michael Cashman
Vážený pán predsedajúci, vítam správy o pristúpení a chcem hovoriť konkrétne o Macedónsku a Chorvátsku, a potom o Turecku. Teší ma, že nasledujem po svojom vynikajúcom priateľovi pánovi Brokovi, ktorý spomenul kodanské kritériá. Chcem zdôrazniť, že o kodanských kritériách nemožno vyjednávať, najmä pokiaľ ide o práva menšín a ľudské práva, a preto Macedónsko a Chorvátsko neodzrkadľujú acquis Spoločenstva, najmä pokiaľ ide o nediskrimináciu na základe sexuálnej orientácie.
Povedal by som obidvom týmto krajinám, že prístupový proces je príležitosť zosúladiť vaše zákony a vysvetliť občanom, prečo je to potrebné, a že ak raz vstúpite do klubu, nevstupujete do klubu, ktorý má menu à la carte. Budeme dôrazne presadzovať acquis, a najmä článok 19, ktorý dáva Únii právo bojovať proti diskriminácii na základe - a to je veľmi dôležitý zoznam - rasy, národnosti, náboženstva, vierovyznania, veku, zdravotného postihnutia a sexuálnej orientácie. Prečo je to dôležité? Pretože niekto by sa mohol stretnúť s diskrimináciou na rozličných základoch, a nerobiť nič v jednom znamená, že všetko dobré, čo sa dosiahlo v druhom, stráca význam. Hovorím preto, že o právach lesbičiek, homosexuálov a bisexuálov nemožno vyjednávať. Zaveďte teraz antidiskriminačné právne predpisy. Meradlom každej civilizácie nie je to, ako sa správa k väčšine, ale ako sa správa k menšinám, ktoré tvoria túto väčšinu.
Pokiaľ ide o Turecko, dosiahol sa pokrok a teší ma, že môžem citovať Pan Ki-muna, ktorý hovorí, že pokiaľ ide o Cyprus, dosiahol sa pokrok. My v Parlamente by sme to mali uvítať. Pani Doddsová má pravdu: ak budeme súčasťou rozhodnutia, musíme byť absolútne čestní a nájsť spoločnú reč medzi jednotlivými stranami. Ale opäť k nediskriminácii, želám si, aby zašli ďalej.
Nediskriminácia je v ústave, ale musí sa odzrkadliť v zákonoch, opäť najmä vo vzťahu k lesbičkám, homosexuálom, bisexuálom a transsexuálom, ktorí sú často bezdôvodne zavraždení iba preto, že sú transsexuálmi. Teda, dovoľte Turecku kráčať touto cestou, podľa rovnakých požiadaviek, za rovnakých podmienok. Ak porušíme zásady pristúpenia, nezostanú nám žiadne zásady.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Vážený pán predsedajúci, v prvom rade by som chcel povedať, že som dosť prekvapený, že spomedzi všetkých ľudí práve pán Cashman zo Spojeného kráľovstva, ktorého si veľmi vážim, nám pripomína, že krajina, ktorá vstupuje do Európskej únie, sa musí podieľať na každom aspekte Únie a nemôže mať prístup à la carte. Zdá sa mi to pomerne zvláštne.
Chcel by som však hovoriť o problematike Turecka. Ostatní rečníci povedali, že Turecko je spoločnosť v pohybe, a to je pravda. Ak však máme byť úprimní, musíme vysvetliť, že to nie je priamočiary pohyb smerom k európskym hodnotám. Turecko robí krok vpred a vzad. Vezmime si príklad s ozbrojenými silami. Samozrejme nás teší nariadenie, ktorým sa zabraňuje použitiu ozbrojených síl bez politického súhlasu. Je to dobrá vec. Rozsudok ústavného súdu však tiež dokresľuje obraz a zabraňuje predvedeniu členov ozbrojených síl pred občianske súdy. To, samozrejme, nie je dobrá vec.
Ak sa pozrieme na príklad slobody prejavu a myslenia, je pravda, že prebieha živá diskusia o mnohých témach, ktoré boli predtým tabu, vrátane práv menšín a sexuálnych menšín, pán Cashman. Považujeme to za veľmi dobré. Zároveň však existuje zákaz portálu YouTube a existujú právne ustanovenia, ktoré vytvárajú rámec spôsobujúci právnu neistotu v otázke slobody prejavu a myslenia, ktorá je mimoriadne dôležitá pre Skupinu Aliancie liberálov a demokratov za Európu. Vedie sa aj "súkromná vojna" proti skupine Doğan. Všetko je to veľmi nešťastné.
Ďalším príkladom je úloha žien. Samozrejme je dobré, že o takzvaných vraždách zo cti, ktoré sú barbarským trestným činom, sa diskutuje v médiách, ale skutočne sa domnievame, že turecká spoločnosť napreduje lineárnym spôsobom smerom k prijatiu európskych hodnôt o rovnosti? Nemyslím si, že je to tak.
Chcel by som povedať aj niečo o tom, čo povedal pán Howitt. Je pravda, že máme proces, prístupové rokovania, a tento proces treba dodržiavať v dobrej viere. Tento proces však nie je automatický. Počas tohto procesu nie sme zodpovední iba za kandidátsku krajinu na členstvo v EÚ. V prvom rade máme zodpovednosť voči Európskej únii. Naša politika rozširovania musí byť dôveryhodná a musíme zaujať čestný a dôveryhodný prístup ku kandidátskym krajinám na vstup do EÚ. Musím povedať, že sa mi niekedy zdá znepokojujúce, že existuje aliancia medzi Zelenými, ktorí chcú silnú Európu a rozšírenie čo najskôr, a poslancami, ako je pán Van Orden, ktorí chcú pristúpenie nových krajín čo najskôr, aby sa oslabila Európska únia. Zdá sa mi to veľmi zvláštne.
Existuje perspektíva pristúpenia, ale pristúpenie sa uskutoční iba vtedy, ak budú splnené všetky kritériá.
(Rečník prijal otázku podľa postupu zdvihnutia modrej karty v súlade s článkom 149 ods. 8.)
Michael Cashman
Vážený pán predsedajúci, pán Lambsdorff vyslovil obvinenie proti Spojenému kráľovstvu. Chcel by som ho požiadať, aby vysvetlil Parlamentu, v čom Spojené kráľovstvo porušilo povinnosti vyplývajúce zo zmluvy.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Vážený pán predsedajúci, nepovedal som, že Spojené kráľovstvo porušuje povinnosti vyplývajúce zo zmluvy. Jednoducho som spomenul skutočnosť, že Spojené kráľovstvo získalo výnimku pre určité dôležité oblasti politiky súvisiace s európskou integráciou, ako napríklad Schengen, euro, Európska sociálna charta a - ak som tomu správne porozumel - Charta základných práv. Všetky tieto oblasti nie sú práve okrajové.
Ulrike Lunacek
(DE) Vážený pán predsedajúci, predovšetkým by som chcela povedať vám, pán Lambsdorff, že odmietam vaše obvinenie. Povedali ste, že Skupina zelených/Európska slobodná aliancia chce rozšírenie za každú cenu. Je nám celkom jasné, že sme za rozšírenie, vrátane Turecka a Balkánu, samozrejme, ale iba ak budú spĺňať všetky kritériá. Čo sa týka Turecka, chcela by som povedať, že napriek všetkým problémom, ktoré tu dnes boli spomenuté, sa domnievam, že turecká vláda má vôľu pokračovať. Napríklad, ministerstvo vnútra anulovalo protokol, ktorý doteraz umožňoval ozbrojeným silám zasahovať nezávisle v bezpečnostných otázkach. To je veľmi dôležité. Dúfam, že väčšina v tomto Parlamente podporí náš pozmeňujúci a doplňujúci návrh 10, ktorý sa týka sledovania cieľa pristúpenia. Je to jediný spôsob, akým si EÚ môže zachovať dôveryhodnosť v súvislosti so sľubmi, ktoré dala - cieľ pristúpenia so všetkými kritériami splnenými.
V otázke Macedónska sa v mnohých oblastiach dosiahol veľký pokrok. Uznávam to a teší ma to. Pokiaľ však ide o jeden bod, ktorý už spomenul pán Cashman, nie je správne, aby vláda zavádzala antidiskriminačné právne predpisy, ktoré neobsahujú sexuálnu orientáciu. Toto je európske právo. O ľudských právach nemožno vyjednávať a dúfam, že väčšina v tomto Parlamente bude tiež hlasovať za tieto spoločné európske ľudské práva v našom pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu.
Ryszard Czarnecki
(PL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, chcel by som vám zablahoželať, pán Füle, a vyjadriť nádej, že budete rovnako dobrým komisárom, ako ste boli kandidátom. Vaše vypočutie bolo skutočne vynikajúce. Chcel by som uistiť pána Lambsdorffa, že pán Van Orden má veľmi rád Európu. Nechce však, aby sa eurobyrokracia postavila medzi Európu a jej občanov.
Dnes hovoríme o rozširovaní a je dobre, že o ňom hovoríme, pretože, a neskrývajme to, Európska únia prekonáva istú inštitucionálnu krízu, a jedným zo spôsobov, ako sa z nej dostať, je rozšíriť Európsku úniu. Mohlo by nám to dodať určitú energiu, určité odhodlanie, aby sa oplatilo kráčať touto cestou. Európa bez energie Balkánu nie je Európou. Pristúpenie Chorvátska, európskej krajiny s európskou kultúrou a európskou históriou, by sa malo uskutočniť čo najrýchlejšie. Uvažujme však realisticky aj o čo najrýchlejšom začlenení krajín, ako je Srbsko, Čierna Hora, Macedónsko a Bosna a Hercegovina. Je to niečo, čo je skutočne veľmi dôležité. Členstvo Turecka je niečím, čo je oveľa vzdialenejšie, a určite sa to nestane v nasledujúcich 10 rokoch.
Nikolaos Chountis
(EL) Vážený pán predsedajúci, skutočnosť, že ako Konfederatívna skupina Európskej zjednotenej ľavice - Nordickej zelenej ľavice sme za rozširovanie Európskej únie, najmä pokiaľ ide o západný Balkán, neznamená, že nás neznepokojujú dve veci.
Po prvé, to, čo je naozaj vykonštruované, nie je Európa sociálnej súdržnosti a solidarity, ale trhová Európa, a po druhé, v určitých prípadoch je vzťah medzi politikou rozširovania a medzinárodným právom problematický. Narážam na správu o FYROM, v ktorej ak spravodajca jednostranne nerieši problém názvu, ako napríklad v odseku 17, systematicky sa vyhýba konštatovaniu, že riešenie sa hľadá a musí sa nájsť v rámci OSN. Pre túto zmienku je problém medzinárodným problémom, čím v skutočnosti je, nie bilaterálnym problémom, a vysiela presnejšie posolstvo ako iba všeobecnú nádej, že problém sa vyrieši sám od seba.
Taktiež, o tempora o mores, možno povedať, že skutočnosť, že FYROM sa zúčastňuje - opakujem, zúčastňuje - na vojenských misiách EÚ v Afganistane, sa považuje za dôležitý atribút pre FYROM, krajinu s veľmi slabými hospodárskymi a vojenskými zdrojmi, tak ako skutočnosť, že jednostranne uznáva Kosovo v rozpore s rezolúciou OSN č. 1244/1999.
Politické rozširovanie s problematickými vzťahmi k medzinárodnému právu je podľa mňa problém sám osebe.
Jaroslav Paška
(SK) Úvodom by som chcel povedať, že správy o Chorvátsku a Macedónsku považujem za dobré, pripravené, a myslím si, že treba oceniť činnosť spravodajcov a podporiť prijatie týchto správ.
Čo sa týka Turecka, mám pocit, že v tejto oblasti sa troška hráme na schovávačku. Administratíva Turecka navonok deklaruje úsilie o zmenu, na druhej strane v reálnom živote spoločnosti sa toho veľa nemení. Otcovia stále predávajú svoje dcéry, vymieňajú ich za dobytok. Chlapi, ktorí si svoje manželky kúpia, sa k nim správajú ako k otrokyniam.
Som presvedčený, že tento proces civilizačného zbližovania bude komplikovaný a zdĺhavý a nebude jednoduchý ani pre nás, ani pre tureckú spoločnosť. Preto si myslím, že v tomto prípade sa musíme obrniť trpezlivosťou, musíme byť pripravení na dlhé rokovania, ale pri týchto rokovaniach musíme sa správať korektne, čestne, o všetkých problémoch otvorene hovoriť. Je to v záujme tak nás, ako aj tureckého ľudu, a keď sa tento problém podarí vysporiadať a doviesť do úspešného konca, bude to úspechom tak Európy, ako aj Turecka.
Ioannis Kasoulides
Vážený pán predsedajúci, v skupine PPE je každý za dodržanie odporúčania Komisie, že FYROM má začať prístupové rokovania. Vieme tiež, že FYROM a Grécko musia dosiahnuť dohodu v otázke problému názvu, aby tieto rokovania mohli začať.
Problém názvu je skutočnou politickou otázkou v Grécku. Žiadna grécka vláda nevydrží, ak rokovania začnú bez dosiahnutia dohody o názve. To je politická realita. Bez ohľadu na to, ako kolegovia posudzujú túto otázku, ak chceme byť dobrými radcami, musíme dať FYROM priateľskú, flexibilnú radu. Ak odmietneme otázku problému názvu a nazveme ju, napríklad "smiešnou", staneme sa zlými radcami pre FYROM a nepomôžeme ich veci.
Turecko by malo vedieť, aký veľký je spis o Turecku, krajine s takou veľkou populáciou. Týka sa schopnosti EÚ vyrovnať sa s takýmto rozšírením, rozpočtovými obmedzeniami a tak ďalej, a preto by Turecko malo pochopiť, o koľko ľahšia - a bez prekážok a zmrazených kapitol - by bola jeho cesta k pristúpeniu, keby nebola zaťažená problémom na Cypre. Musí prispieť k otázke záruk, prítomnosti jednotiek a právu na jednostranný vojenský zásah, ktorý Cyprus nepotrebuje.
Victor Boştinaru
Vážený pán predsedajúci, vítam všetky snahy a pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo na ceste k pristúpeniu k Európskej únii. Určite to bude predstavovať zásadný krok vpred smerom k európskej integrácii pre celý región západného Balkánu. Dúfam, že rok 2010 bude veľmi dobrým rokom pre Chorvátsko a tiež pre západný Balkán, ale chcel by som zdôrazniť aj potrebu zvážiť a primerane riešiť problém s utečencami a vnútorne presídlenými osobami.
Pozrite sa na poslednú správu vysokého komisára OSN pre utečencov. Ako viete, v roku 2005 sa v Sarajeve podpísala dohoda medzi Chorvátskom, Bosnou a Hercegovinou, Srbskom a Čiernou Horou - takzvaná Sarajevská deklarácia. Cieľom dohody bolo vyriešiť problém s veľmi veľkým počtom utečencov a vnútorne presídlených osôb v dôsledku konfliktu v regióne. Tento problém však stále trvá. Bol by som veľmi rád, keby Chorvátsko konečne potvrdilo svoju pripravenosť znovu otvoriť Sarajevskú deklaráciu a vyriešiť situáciu, ktorú považujem za vysoko citlivú, a to prinajmenšom pred jeho pristúpením.
Veľmi vítam záväzok Komisie na jar opäť začať rokovania a opakujem pred vami, že tento problém by sa mal vyriešiť raz a navždy pred vstupom Chorvátska do EÚ.
Posledná poznámka k Turecku: chcel by som vás požiadať, aby ste pri hodnotení Turecka nenechali prehovoriť náš vopred vytvorený názor na základe náboženstva, národnosti a klišé.
Lena Ek
(SV) Vážený pán predsedajúci, ako podpredsedníčka delegácie Parlamentu do Chorvátska sa teším na deň, keď budú v laviciach tohto Parlamentu sedieť chorvátski poslanci. Chorvátsko prešlo dlhú cestu vo svojom úsilí dosiahnuť členstvo a urobilo veľa ťažkých rozhodnutí, aby sa vyrovnalo s európskym rozmerom. Dôležité kúsky skladačky ešte treba doplniť na miesto, až potom možno dosiahnuť členstvo.
Jedna vec, ktorá mi veľmi leží na srdci, je decentralizácia, inými slovami priblíženie politických rozhodnutí čo najviac k ľuďom. Keď pridáme štvrtú úroveň rozhodovania, ako napríklad v prípade členstva v EÚ, je mimoriadne dôležité, aby si ľudia uvedomovali, ktoré rozhodnutia sa majú robiť na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni. Správa o pokroku uvádza, že v tejto veci je ešte stále čo robiť.
K ďalším nedoriešeným slabým miestam patrí právna istota, boj proti korupcii a pozícia žien na trhu práce - oblasti, v ktorých Chorvátsko musí vynaložiť väčšie úsilie. Vidím však, že sa dosiahol veľký pokrok a že nová chorvátska vláda tiež pripisuje veľkú dôležitosť týmto otázkam. Skutočne dúfam, že nebude dlho trvať, kým budeme mať chorvátskych kolegov v tomto Parlamente.
Michail Tremopoulos
(EL) Vážený pán predsedajúci, chcel by som poukázať na to, že Balkán sa dnes snaží, tak ako počas celého 20. storočia, nájsť rovnováhu medzi zložitým dedičstvom nacionalizmu a potrebou spoločných európskych vyhliadok v blízkej budúcnosti.
Dnešný návrh uznesenia o FYROM sa snaží zachytiť túto krehkú rovnováhu. Nedarí sa mu to však dostatočne. Tlak na to, aby rokovania začali okamžite, vytvára strach z toho, že sa vyšle zlý signál pre rozhovory o probléme názvu. Odsúvanie na neurčito by na druhej strane opäť raz mohlo podnietiť rovnako neproduktívne správanie.
Niektoré pozmeňujúce a doplňujúce návrhy sú pozitívne. Chcel by som však zdôrazniť, že akákoľvek forma nacionalizmu poškodzuje v prvom rade danú krajinu. Grécko musí nájsť svoju vlastnú rovnováhu. Ako grécky Macedónec vyzývam k väčšiemu pokoju. V spore o názov potrebujeme, aby dve odlišné oblasti s právom sebaurčenia, ktoré obidve používajú názov Macedónsko, mohli spolunažívať. Tento druh kompromisu by bol katalyzátorom pre vybudovanie vzájomnej dôvery, ktorá je mimoriadne potrebná v týchto časoch ekologickej krízy, keď najbližších susedov treba vidieť ako potrebných spolupracovníkov v boji proti nej.
Edvard Kožušník
(CS) Chcel by som začať poďakovaním všetkým našim kolegom poslancom za vypracovanie celkovej správy. Zároveň by som chcel privítať nového komisára a zaželať mu veľa úspechov s jeho veľmi zaujímavým portfóliom. Mám iba tri pripomienky, pretože v tejto rozprave sa už toho veľa povedalo. Myslím si, že by sme mali klásť dôraz na to, že samotné rozširovanie treba tiež chápať ako jedno z možných riešení oživenia hospodárskeho rastu Európskej únie, a na to nesmieme zabúdať. Moja druhá poznámka sa týka pojmu "komplexnosť". Podľa môjho názoru musíme otázku Balkánu vnímať komplexne, nemôžeme sa zamerať iba na jednu konkrétnu krajinu, či už je to Chorvátsko alebo Macedónsko, ale mali by sme sa zaoberať otázkou komplexného prístupu vrátane krajín, ako je napríklad Srbsko. Aj v prípade Turecka treba povedať jasné "áno" alebo "nie", nie je možné donekonečna ťahať Turecko za nos a sľubovať možné členstvo v budúcnosti. Treba povedať jasné "áno" alebo "nie".
Willy Meyer
(ES) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, pán úradujúci predseda Rady, v súčasnosti by mala Európska únia dôkladne sledovať rokovania, ktoré prebiehajú na najvyššej úrovni s vodcami dvoch hlavných komunít na Cypre.
Turecko zohráva veľmi negatívnu úlohu v týchto rokovaniach. Nepodporuje rozumné riešenie, a preto Európska únia musí vyslať jasné, jednoznačné posolstvo: Turecko nemôže mať 40 000 vojakov, ktorí okupujú severnú časť Cypru v rozpore s medzinárodným právom. Nemôže pokračovať v okupácii mesta Famagusta v rozpore s uznesením Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov. Nemôže naďalej posielať na severnú časť ostrova osadníkov, ktorí potláčajú spoločenstvo tureckých Cyperčanov. To je cesta, po ktorej Turecko momentálne kráča.
Európska únia, Komisia, Rada a Parlament musia vyslať jednoznačné posolstvo pre Turecko: ak Turecko nezmení svoj prístup, nikdy nebude môcť vstúpiť do Európskej únie. To je posolstvo, ktoré by sa malo vyjadriť v tomto kritickom bode v rokovaniach o opätovnom zjednotení Cypru, ktorý je členským štátom Európskej únie.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Vážený pán predsedajúci, neprehliadam skutočnosť, že Turecko je veľká krajina, ktorá však okrem vnútorných sociálnych problémov uvedených v správe, podľa môjho názoru koná v rozpore so svojou zahraničnou politikou.
Turecká vláda sa síce snaží prezentovať ako umiernená, zdá sa však, že ozbrojené sily krajiny sú agresívne ku Grécku, ktorého vzdušný priestor neustále narušujú v Egejskom mori, a zároveň spôsobujú neustále problémy agentúre Frontex. Je potrebné poznamenať, že napriek skutočnosti, že Grécko a Turecko sú členmi NATO, Turecko sa vyhráža Grécku casus belli v zmysle rozšírenia svojich teritoriálnych vôd a odmieta uznať Cyprus, ktorý je členským štátom Európskej únie.
Nakoniec, zdá sa, že turecká vláda v súčasnosti nie je schopná zabezpečiť ľudovú suverenitu krajiny a plánuje nový typ Otomanskej ríše, čo bolo zrejmé z rokovania v Sarajeve začiatkom novembra, ktorého sa zúčastnil minister Davutoğlu. Takisto považujem za zvláštne kroky tureckej vlády v súvislosti so zmenou politiky voči Iránu, ktorá je v rozpore s akceptovanými stanoviskami medzinárodného spoločenstva a Európskej únie.
Navyše by sme nemali prehliadať skutočnosť, že Turecko v rozpore so strategickým plánom umožňuje a možno aj podporuje presun nezákonných prisťahovalcov cez svoje územie do krajín Európskej únie a nedodržiava svoje povinnosti poskytnúť pristávacie práva cyperským lodiam a lietadlám.
Gunnar Hökmark
Vážený pán predsedajúci, chcel by som sa poďakovať pánovi Swobodovi za jeho správu o Chorvátsku, ktorá uznáva úsilie a výsledky, ktoré dosiahla chorvátska vláda. Domnievam sa, že je dôležité povedať, že táto krajina sa teraz približuje k členstvu, čo zdôrazňuje, a hovorím to predsedníctvu Rady, že treba uzatvoriť rokovania s Chorvátskom v roku 2010.
Ale myslím si tiež, že je potrebné zdôrazniť posolstvo, že úsilie, ktoré Chorvátsko vynaložilo, nebolo určené pre nás. Vďaka nemu je Chorvátsko lepšou krajinou a lepšou spoločnosťou pre svojich občanov, a tým sa Chorvátsko stáva lepším susedom a pomáha Európe, pretože boj proti organizovanému zločinu a korupcii musí byť cezhraničný, a pre nás je výhodné vidieť úspechy, ktoré dosiahlo Chorvátsko.
To isté platí pre ostatné kandidátske krajiny. Všetky úspechy, ktoré vidíme, sú prínosom pre Európu a musím povedať, na základe skúsenosti, ktorú máme s procesom rozširovania, že neľutujeme úspechy, ktoré sme dosiahli. Mali by sme mať rovnakú perspektívu, keď hovoríme o Turecku, Macedónsku alebo ostatných krajinách západného Balkánu. Keď sa zreformujú, stanú sa susedmi. Keď zatvoríme dvere, riskujeme nové problémy a nové hrozby pre európske hodnoty. Mali by sme zdôrazniť potrebu napredovať spoločne, aby sme dosiahli lepšie rozširovanie Európy na základe kritérií, ktoré plne podporujeme.
Luigi Berlinguer
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, ukončenie rokovaní s Chorvátskom v roku 2010 je uskutočniteľný cieľ a správa pána Swobodu je vyváženým posúdením nášho pokroku a krokov, ktoré ešte musíme urobiť.
Spravodlivosť je teraz oblasťou, v ktorej sa stále vyžaduje dôrazná reforma. Nestačí dokončiť potrebné reformy systému, prijať nové zákony a spolupracovať v zmysle požiadaviek Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu.
Zdôrazňujem potrebu vybudovať skutočnú právnu kultúru a mentalitu v súlade s európskymi štandardmi. V tomto je kľúčová nezávislosť súdnictva, ktorá je ústrednou otázkou, a tiež preškolenie, nábor a profesionalita sudcov, inými slovami skutočnosť, že vláda nesmie klásť na sudcov žiadne požiadavky. Vyzývam Komisiu, aby zvážila potrebu dôrazných opatrení, ktoré riešia tieto problémy počas záverečného štádia rokovaní.
Andrew Duff
Vážený pán predsedajúci, zdravím pána komisára Füleho. Rozhovory medzi pánom Christofiasom a pánom Talatom sú, ako vieme, v kritickom štádiu. Aby uspeli, je potrebné dosiahnuť zmierenie prostredníctvom verejnej mienky. Vytvorenie dôvery je veľmi potrebné. Turecko by malo vyslať signály. Nanešťastie sa zdá, že spis o obchode je úplne zablokovaný, a preto začať so sťahovaním jednotiek je zložité, ale dômyselné gesto s cieľom dosiahnuť podporu verejnosti na juhu a na severe, a tým ukázať, že vyhliadky na trvalé osídlenie sú naozaj skutočné.
Všetci priznávame, že ak sa cyperský problém nevyrieši teraz, vyhliadky na pokrok v pristúpení Turecka sú skutočne malé. Teraz je čas konať. Dúfam, že Komisia bude odpovedať viacerým rečníkom, ktorí spomenuli cyperskú otázku, vo svojej reakcii na rozpravu.
Mario Mauro
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, chceme podporiť členstvo Chorvátska, a preto žiadame chorvátske orgány o ubezpečenie, že majetok znárodnený talianskym občanom na konci druhej svetovej vojny a stále vo vlastníctve štátnych alebo miestnych orgánov, napriek požiadavkám európskeho práva, by sa mal vrátiť právoplatným majiteľom.
Chceme podporiť členstvo Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, preto žiadame dodržiavanie metódy konsenzu, súčasti histórie Európskej únie, a žiadame európske inštitúcie, aby ponúkli solidárnu podporu názorom všetkých členských štátov o dôvodoch, ktoré stále znemožňujú túto cestu.
Chceme sa s Tureckom rozprávať na rovinu. Zásluhou správy pani Oomenovej-Ruijtenovej je, že nepopiera množstvo nástrah na ceste a že je nestranná, berie kodanské kritériá ako pevný referenčný bod. Parlament preto robí dobre, keď dôrazne odsudzuje porušovanie ľudských práv a nedostatok demokracie.
Tí, pre ktorých je cesta k žiadosti o členstvo v EÚ takmer paradoxná, nie sú v tomto Parlamente. Možno ich nájsť medzi predstaviteľmi mnohých vlád, ktorí na každom oficiálnom rokovaní sľubujú to, čo je v ich záujme, aby to popreli cestou von z rokovacej miestnosti. Na základe správy pani Oomenovej-Ruijtenovej je však užitočné posilňovať nástroje privilegovaného partnerstva, keď očakávame vývoj nie na základe predsudkov, ale na základe úplnej a zodpovednej asimilácie obsahu acquis Spoločenstva.
Kinga Göncz
(HU) Chcela by som sa vyjadriť k správe o Chorvátsku a Macedónsku. Myslím si, že je nutné podotknúť, že pokrok v rámci prístupového procesu krajín juhovýchodnej Európy je zreteľne v záujme Európskej únie, keďže stabilita, prosperita a napredovanie reforiem v tomto regióne má význam nielen pre kandidátske krajiny, ale pre celú Európsku úniu. V prípade obidvoch krajín zastavili pokrok problémy týkajúce sa susedských vzťahov. Domnievam sa, že je nesmierne dôležité využívať vhodnú politickú prezieravosť, odvahu a vzájomnú dobrú vôľu s cieľom vyriešiť tieto problémy, a to nielen na strane týchto kandidátskych krajín, ale aj na strane členských štátov Európskej únie. Stalo sa tak v prípade Chorvátska a pevne verím, že angažovanosť španielskeho predsedníctva tiež prispeje k pokroku v rámci sporu medzi Macedónskom a Gréckom v súvislosti s názvom Macedónska. Maďarsko by sa ako tretí člen predsedníckeho tria chcelo naďalej angažovať v tomto procese.
Nadja Hirsch
(DE) Vážená pani predsedajúca, v prvom rade by som chcela zablahoželať pánovi Fülemu k vymenovaniu za komisára. Taktiež by som chcela zablahoželať pánovi spravodajcovi Swobodovi v súvislosti s jeho správou. Je to veľmi vyvážené znázornenie pokroku, ktorý dosiahlo Chorvátsko. Zároveň jasne poukazuje na oblasti, v ktorých má Chorvátsko ešte stále čo robiť, aby mohlo dokončiť prístupový proces.
Ďalej by som chcela zdôrazniť, že štatistika vyplývajúca z prieskumu Eurobarometra, ktorý prebehol na jeseň minulého roka, dokazuje, že 84 % chorvátskeho obyvateľstva je nespokojných s demokraciou v tejto krajine. Znamená to, že je potrebné nielen reformovať súdnictvo, ale aj zlepšiť situáciu menšín. Je takisto dôležité zabezpečiť slobodu tlače. Tieto reformy je nutné iniciovať a zaviesť a musí ich predovšetkým podporovať obyvateľstvo. Z teoretického hľadiska je možné splniť kritériá veľmi rýchlo, do tohto procesu sa však musí zapojiť celé obyvateľstvo a musí podporovať pristúpenie Chorvátska k EÚ.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Vážená pani predsedajúca, pristúpenie Turecka k Európskej únii vyvoláva v niektorých kruhoch polemiku. Na to, aby sa tento proces uskutočnil so vzájomným porozumením, je nutné zabezpečiť vysokú úroveň kvality. Splnenie prísnych, ale jasných podmienok, ktoré sú zrozumiteľné a ktoré schvaľujú obidve strany, je základom pre prijatie nových členov a Turecko nie je výnimkou.
Teraz by som chcel poďakovať pani spravodajkyni Oomenovej-Ruijtenovej za komplexnú správu o pokroku Turecka v roku 2009. Tento rok je správa kritickejšia a, nanešťastie, právom poukazuje na nízku mieru pokroku Turecka, predovšetkým pokiaľ ide o otázky občianskych slobôd a systému súdnictva. Minulý rok však nedošlo len k stagnácii v rámci procesu demokratizácie, takže je nutné zaujať kritický postoj k oblastiam, v ktorých nebol zaznamenaný pokrok alebo kde sa situácia zhoršila, avšak musíme tiež ukázať, že oceňujeme zmeny k lepšiemu. Na jednej strane sa totiž zanedbáva potreba posilniť zásady právneho štátu, na ktorých je založená ústava, takže musia byť prioritou. Na druhej strane Turecko vynakladá veľké úsilie v súvislosti s rokovaniami, ktoré sa už začali, a oceňujem zmeny a túžbu Turecka pokračovať v zavádzaní reforiem s cieľom splniť kodanské kritériá.
Dobrý úmysel však nie je všetko. Na ceste k členstvu v Európskej únii bude ešte Ankara čeliť mnohým výzvam, ktoré nie sú jednoduché. Verím, že Turecku sa podarí prekonať všetky prekážky a tejto krajine želám veľa úspechov v rámci reformného procesu.
Debora Serracchiani
(IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, členstvo Chorvátska v Európskej únii zdôrazňuje upevňovanie európskej identity, ktorá je schopná vyjadriť spoločné hodnoty našej novej Európy a zároveň neprehliadať, ale rešpektovať individualitu svojich mnohých obyvateľov.
Chorvátska republika vynaložila zreteľné úsilie s cieľom dosiahnuť požadovaný štandard, predovšetkým pokiaľ ide o boj proti organizovanému zločinu prostredníctvom nových opatrení zameraných na boj proti mafii, pred ukončením rokovaní v roku 2010 však v tomto úsilí musí naďalej pokračovať, najmä v oblasti súdnictva.
Inštitúcie Chorvátskej republiky môžu spraviť ďalší krok vpred a splniť požiadavky prvého protokolu Európskeho dohovoru o ľudských právach podpísaného v Paríži v roku 1952 tak, že zvážia vrátenie znárodneného majetku zákonným majiteľom.
Sophia in 't Veld
Vážená pani predsedajúca, v prvom rade by som aj ja chcela v Parlamente privítať pána komisára Füleho.
Pani spravodajkyňa predložila veľmi vyvážený návrh uznesenia. Turecko skutočne dosiahlo výrazný pokrok, ale musí bezodkladne reagovať na mnohé ďalšie problémy. Je nevyhnutné skoncovať s hrozným javom, ako sú vraždy zo cti a zabíjanie transsexuálov. Iba včera sme sa dozvedeli o ďalšej vražde transsexuálky v Antalyi. Turecká vláda musí bezodkladne zabezpečiť, aby zabíjanie transsexuálov viac neostalo nepotrestané.
Ďalej by som opäť chcela vyzvať tureckú vládu, aby zabezpečila slobodu združovania sa a ukončila systematickú snahu o zrušenie organizácií lesbičiek, homosexuálov, bisexuálov a transsexuálov. Uznesenie právom vyzýva krajinu, aby zabezpečila slobodu vierovyznania a slobodu prejavu. Pre liberála sú tieto slobody základom demokracie a predstavujú základné predpoklady členstva v EÚ.
Ak však žiadame od Turecka, aby splnilo štandard EÚ, musíme sa uistiť, že ho plníme aj my sami. Je to otázka dôveryhodnosti a morálnej autority. Súčasné členské štáty musia rovnako bojovať proti homofóbii, povinnému vyučovaniu náboženstva a obmedzovaniu slobody tlače.
Cristian Dan Preda
(RO) Ako sa uvádza aj v správe pani Oomenovej-Ruijtenovej, Turecko sa v roku 2009 jasne zaviazalo, že sa bude usilovať zaviesť reformy a zachovávať dobré vzťahy so svojimi susedmi. Turecké orgány navyše podnietili verejnú diskusiu so zameraním na isté oblasti, ktoré majú pre reformný proces kľúčový význam, ako napríklad: úloha súdnictva, práva národnostných menšín a úloha armády v politickom živote tejto krajiny.
Na druhej strane, podpísaním dohody o projekte Nabucco Turecko preukázalo svoju angažovanosť na vytváraní bezpečnej dodávky plynu v rámci Európy, čo dokazujú aj rokovania s Tureckom o vstupe do európskeho energetického spoločenstva.
Nadviazaním normálnych vzťahov s Arménskom a zlepšením vzťahov s Irakom a regionálnou vládou v Kurdistane Turecko preukázalo kľúčovú úlohu, ktorú zohráva v danom regióne. V žiadnom prípade nesmieme zabúdať ani na činnosť tejto krajiny v rámci Čiernomorskej synergie, ktorá bola nadviazaná pred tromi rokmi s cieľom podporiť stabilitu a reformy v krajinách oblasti Čierneho mora.
Nakoniec by som chcel podotknúť, že by sme nemali zabúdať na niektoré zo základných dôvodov, ktoré hovoria v prospech pristúpenia tejto krajiny k Európskej únii. Turecko je nepochybne členom európskej rodiny a je významným partnerom v rámci dialógu medzi civilizáciami. Priblíženie sekulárneho, demokratického a moderného Turecka k Európskej únii je určite prínosom pre naše spoločenstvo.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Som veľmi rád, že portfólio rozširovania EÚ bude mať v rukách pán komisár Füle, ktorý ako politik zo strednej Európy dokáže najlepšie pochopiť ťažké bremeno, ktoré nesie juhovýchodná Európa a západný Balkán v súvislosti s etnickými a národnostnými konfliktmi a dvojstrannými susedskými spormi. Okrem krátkej éry Juhoslávie pod vedením Tita nebol západný Balkán ani Balkán nikdy stabilný. Pristúpenie k Únii je jedinou možnosťou stabilizácie tohto regiónu. Dokázalo to rozšírenie EÚ v rokoch 2004 a 2007, čo potvrdzuje napríklad výrazný pozitívny vplyv na vzťahy medzi Maďarskom a Rumunskom.
Zároveň by som chcel upriamiť pozornosť pána komisára Füleho, ako aj celého Parlamentu na to, že všetky národnostné problémy, všetky významné otázky a susedské vzťahy je nutné vyriešiť pred pristúpením, keďže po pristúpení krajín bude Európska únia v súvislosti s týmito problémami bezmocná. Len sa pozrite na nevyriešený problém Rusov v Lotyšsku alebo na situáciu na Slovensku, kde politika Ficovej vlády viedla k zhoršeniu vzťahov medzi slovenskou väčšinou a maďarskou menšinou.
V prípade západného Balkánu, kde sú takéto problémy ešte komplikovanejšie, je preto nevyhnutné ich vyriešiť vo vzťahu ku každej krajine. Chorvátsko je susedskou krajinou Maďarska, je preto nevyhnutné, aby sa stalo členom Európskej únie čo najskôr. Chorvátsko musí dodržiavať svoje povinnosti v súvislosti s vojnou a musí umožniť návrat utečencom. Je to veľmi dôležité hľadisko. Čo najskôr musí začať rokovania s Macedónskom, čo vo vynikajúcej správe uviedol aj pán Thaler. A nakoniec, pokiaľ ide o Turecko, kým táto krajina neudelí Kurdom autonómiu v čo najširšom zmysle slova, kým nevyrieši problematiku práv žien a sexuálnych menšín a kým sa neospravedlní za genocídu v Arménsku, nemôže sa stať členom Európskej únie.
Metin Kazak
(FR) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, chcel by som zablahoželať pani Oomenovej-Ruijtenovej k úsiliu, ktoré vynaložila. Mám však pocit, že pokiaľ ide o Turecko, medzi textom, ktorý bol prijatý minulý rok, a textom, ktorý nám je predkladaný teraz, je rozdiel.
Parlament v uznesení z roku 2009 zdôraznil rokovania na Cypre, ale nestanovil žiadne požiadavky v súvislosti s kolóniami alebo situáciou v oblasti Famagusta. Týmito otázkami sa zaoberá šesť rokovacích kapitol, ktoré sú pod záštitou OSN. Preto si myslím, že zastávaním takého silného jednostranného postoja môže Parlament ohroziť tieto rokovania a zbaviť nás nestrannosti.
Ako zdôraznil predchádzajúci komisár 16. novembra 2006, reštitúcia oblasti Famagusta jej právoplatným obyvateľom je problematikou, ktorú bude nutné riešiť pod záštitou OSN ako súčasť celkového urovnania problematiky týkajúcej sa Cypru.
Chcel by som spomenúť ďalší záver Rady. V roku 2004 turecko-cyperská komunita jasne vyjadrila túžbu po budúcnosti v rámci EÚ. Rada sa rozhodla ukončiť izoláciu tejto komunity a zabezpečiť znovuzjednotenie Cypru prostredníctvom podpory hospodárskeho rozvoja turecko-cyperskej komunity.
(potlesk)
György Schöpflin
Vážená pani predsedajúca, chcel by som privítať pána komisára Füleho a pána ministra. Každého poteší pokrok, ktorý Chorvátsko dosahuje pri plnení prístupového procesu. Kľúčové oblasti správy je nutné prispôsobiť požiadavkám acquis a musíme si zreteľne uvedomiť, že niektoré z týchto zmien môžu byť v rozpore s tradíciou a očakávaniami. Rokovanie o transformácii si teda vyžaduje veľkú dávku politickej vôle.
Chcel by som dodať, že úsilie je nepochybne užitočné, predovšetkým pokiaľ ide o relatívne malý štát ako je Chorvátsko, čo v podstate platí aj pre ostatné štáty západného Balkánu. Myslím si, že môžeme vychádzať z toho, že členstvo v EÚ poskytuje mnohé výhody z politického, hospodárskeho, kultúrneho a bezpečnostného hľadiska.
Najväčším problémom adaptácie je však niečo iné. Je jedna vec meniť štruktúry správy, ale je niečo úplne iné meniť postoj spoločnosti na postoj, aký sa vyvinul v Európskej únii, ktorý je z hľadiska formy a obsahu radikálne odlišný. Tieto dve veci sú od seba často veľmi vzdialené a v spoločnosti sa určite vyskytnú strany, dokonca aj veľmi vplyvné, ktoré budú v novom usporiadaní vidieť len nevýhody.
Nerobme si o tom žiadne ilúzie. Chorvátske orgány musia nielen ukončiť rokovania s Európskou úniou, ale zároveň musia robiť všetko, čo je v ich silách s cieľom zmeniť postoj spoločnosti. A to môže byť tá ťažšia úloha.
Maria Eleni Koppa
(EL) Vážená pani predsedajúca, tri správy, o ktorých dnes diskutujeme, vyjadrujú pevný postoj Európskeho parlamentu v súvislosti s nepretržitým procesom rozširovania EÚ. Sú však medzi nimi významné rozdiely.
V prvom rade by som chcela zablahoželať pánovi Hannesovi Swobodovi k správe o Chorvátsku. Všetci máme veľkú radosť z toho, že táto krajina čoskoro pristúpi k Európskej únii.
Pokiaľ ide o Turecko, posolstvo vyplývajúce z výnimočne dobre vyváženej správy pani Oomenovej-Ruijtenovej sa oproti predchádzajúcim rokom nemení. Ako všetky predchádzajúce kandidátske krajiny, aj Turecko musí splniť všetky zmluvné záväzky. Pristúpenie k EÚ je a musí byť jej hlavným cieľom. Turecku však nemôžeme ponúknuť pristúpenie à la carte. Je to veľká krajina, ktorá musí akceptovať, že nepretržitý reformný proces, dodržiavanie ľudských práv, náležitá pomoc pri riešení cyperskej otázky, dobré susedské vzťahy a odstránenie casus belli voči členským štátom sú kroky, prostredníctvom ktorých sa priblíži k Únii.
Pokiaľ ide o Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko (FYROM), správa pána Zorana Thalera tejto krajine sprostredkúva pozitívne posolstvo. Grécko vyzýva predstaviteľov FYROM, aby k rokovaciemu stolu pristúpili v dobrej viere a umožnili tak dosiahnutie všeobecne akceptovateľného riešenia v rámci OSN. Grécka vláda vie, že tento proces si vyžaduje nový impulz a je úprimne odhodlaná vyriešiť túto otázku. Očakávame, že druhá strana bude mať rovnako úprimný postoj.
Andrey Kovatchev
(BG) Vážená pani predsedajúca, chcel by som v Parlamente privítať pána komisára Füleho. Želám vám veľa úspechov vo vašich aktivitách. Chcel by som poďakovať pánovi Swobodovi, pánovi Thalerovi a pani Oomenovej-Ruijtenovej za vyvážené, objektívne správy.
Európsky parlament pri mnohých príležitostiach vyjadril politickú túžbu, aby krajiny západného Balkánu pristúpili k Európskej únii, ako aj to, že je pripravený poskytnúť týmto štátom súčinnosť, aby mohli rýchlo splniť podmienky členstva. Chorvátsko je takmer v cieli. Veľmi dúfam, že zmluva o pristúpení bude s touto krajinou podpísaná už tento rok. Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko dosiahla pokrok pri plnení kritérií na začatie predvstupového procesu. Európska rada má opätovne schváliť rozhodnutie, ktoré Európska komisia vydala koncom minulého roka, a začať prístupový proces. Domnievam sa však, že s týmto cieľom musí Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko vyvinúť ďalšie úsilie na vyriešenie problémov so susednými krajinami v európskom duchu. Ak je politickou vôľou orgánov hlavného mesta Skopje neodvolávať sa na históriu, či už dávnu alebo nedávnu, a diskutovať o súčasných politických či národných zámeroch, bude možné dosiahnuť kompromis. História nás musí spájať a nie rozdeľovať. Historici môžu dospieť k akademickým záverom, ale tie nesmú žiadnej kandidátskej krajine stáť v ceste európskeho osudu. Prejavy nenávisti sa nesmú tolerovať. Chcem spomenúť predovšetkým učebnice, z ktorých sa deti učia v školách. Nesmú obsahovať text, ktorý by ich nabádal na nepriateľský postoj voči iným členským štátom.
Spôsobom, akým možno zvýšiť dôveru k Balkánu, je nielen rozbiehajúca sa liberalizácia vízového režimu, z ktorej mám veľkú radosť, ale podľa môjho názoru aj spoločné pripomínanie si historických dátumov a hrdinov, o ktorých sa isté balkánske krajiny delia. Dúfam, že príslušné inštitúcie v členských štátoch vezmú do úvahy odporúčania vyplývajúce z jednotlivých správ. Chorvátsku, Macedónsku aj Turecku prajem na ceste do Európy veľa úspechov.
Evgeni Kirilov
Vážená pani predsedajúca, mali by sme naďalej podporovať vyhliadky krajín západného Balkánu na členstvo v EÚ. Celý tento proces prispieva k stabilite a túto dynamiku by sme mali udržať.
Ako spravodajca v súvislosti so zjednodušením vízového styku v rámci delegácie Spoločného parlamentného výboru Európska únia - Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko si myslím, že zavedenie bezvízového styku s touto krajinou bolo pre tamojšie obyvateľstvo veľkým povzbudením. Ostatná správa Komisie podotýka, že Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko dosiahla pokrok v mnohých oblastiach, čo je chvályhodné.
Pochádzam z jednej z jej susedných krajín, z Bulharska, a ako susedné krajiny vidíme isté znepokojujúce tendencie. Podľa môjho názoru by otázka názvu nemala byť prvoradá. Macedónsky národ sa začal budovať po druhej svetovej vojne a veľká časť dnešného obyvateľstva sa dnes považuje za Macedóncov. Musíme sa však pridržiavať našich hodnôt: nemôžeme tolerovať, aby sa budovanie národa zamieňalo s nacionalistickou rétorikou alebo hrubou manipuláciou dejín a zachádzaním do dávnej histórie. Po druhé, vyhlasovanie národnej identity by nemalo viesť ku xenofóbnym pocitom voči občanom, ktorí vyhlasujú, že majú bulharský pôvod. Títo ľudia sú vystavení slovnému a fyzickému násiliu a sú dokonca právne stíhaní z vykonštruovaných dôvodov.
Marietta Giannakou
(EL) Vážená pani predsedajúca, chcela by som zablahoželať pánovi komisárovi a zaželať mu veľa úspechov v nesmierne významnej oblasti, ktorú prevzal.
Je nespornou skutočnosťou, že Európa je schopná a oprávnená sa naďalej rozširovať. Predovšetkým obyvatelia západného Balkánu majú nárok na lepší osud a náležitý podiel skutočných európskych hodnôt.
Je však nutné podotknúť, že predovšetkým v prípade Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko by bolo lepšie, ak by krajina s cieľom stať sa členom Únie nepoužívala náhodne vybrané úseky dejín ako nástroj, musí sa naučiť podporovať postupy OSN a riešiť svoje problémy prostredníctvom diplomacie, nie propagandy. Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko je teda nutné vyzvať k činom, ak chce čo najskôr urobiť niečo pre svoju budúcnosť.
Chcela by som zablahoželať pani Oomenovej-Ruijtenovej k vynikajúcej správe o Turecku a zároveň aj pánovi Swobodovi a, samozrejme, pánovi Thalerovi, napriek tomu, že nesúhlasím s istými hľadiskami jeho prístupu a jeho správy.
Nevyhnutne musíme pochopiť, že ak pristúpime na kompromisy, ktoré neodzrkadľujú pravdu a skutočnosť, problémy sa opäť objavia v budúcnosti. Na druhej strane, pokiaľ ide o Turecko, chcela by som povedať, že táto krajina síce vyvinula úsilie, ale neuskutočnila žiadne výrazné kroky, na základe ktorých by sme mohli povedať, že rieši svoje problémy diplomaticky, t. j. že sťahuje alebo začína sťahovať svoje vojská z jednej z európskych krajín, a to z Cypru.
Wolfgang Kreissl-Dörfler
(DE) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, vám, pán Füle, by som chcel tiež zablahoželať k novému menovaniu a zaželať vám veľa šťastia pri vykonávaní tejto veľmi dôležitej úlohy.
Vysvetlili ste to už aj výboru, že rokovania s Tureckom sú o jeho prístupe a nie o bláznivej myšlienke privilegovaného partnerstva, ktorú jej zástancovia nikdy dostatočným spôsobom nezverejnili. Rovnako ste tiež objasnili - a my túto skutočnosť s radosťou vítame - že obidve strany, Turecko i Európska únia, musia splniť svoje povinnosti a záväzky. V tomto prípade sa, pán Posselt, uplatňuje princíp pacta sunt servanda. Musíte poznať túto frázu, ktorú používal váš bývalý významný líder.
Veľmi dôležitý je pre mňa i ďalší bod. Samozrejme, Turecko musí vykonať ešte veľa práce a to isté platí i pre Európsku úniu, či už sa to týka cyperskej otázky, zavedenia práv menšín v Turecku alebo politických a vojenských aspektov. Jedno je však isté. Tento proces nikdy nebude priamočiary. Poznáme to z histórie Európskej únie. Stačí sa iba pozrieť na procesy a postupy týkajúce sa Lisabonskej zmluvy. V procese s Tureckom sa vždy bude striedať pokrok s neúspechmi.
Je však zrejmé, že keď Turecko splní všetky požiadavky, keď bude môcť prijať acquis communautaire, stane sa inou krajinou. Lisabonská zmluva však tiež prinesie trvalé zmeny v Európskej únii. Mali by sme si byť toho vedomí. Ako som povedal, obidve strany musia splniť svoje záväzky.
Alojz Peterle
(SL) Ak Európska únia skutočne chce zohrávať významnejšiu úlohu na medzinárodnej scéne, musí tiež zabezpečiť posilnenie svojej úlohy v rámci Európy. To znamená ukončenie projektu zjednotenej Európy na juhovýchode. Nepotrebujeme iba európsku perspektívu, ale aj dynamizmus a stimuláciu.
Som rád, že môžeme privítať pokrok vo všetkých troch krajinách, o ktorých tu diskutujeme, a blahoželám spravodajkyni Rii Oomen-Ruijtenovej a spravodajcom Zoranovi Thalerovi a Hannesovi Swobodovi k vykonanej práci. Mimoriadne ma teší skutočnosť, že všetky tri krajiny venovali osobitnú pozornosť rozvíjaniu vzťahov so svojimi susedmi.
Spomenula sa i arbitrážna dohoda medzi Slovinskom a Chorvátskom. Faktom je, že chorvátska a slovinská vláda vnímajú otázku dohody v úplne odlišnom svetle, čo určite nevzbudzuje vzájomnú dôveru. Vyzývam obidve vlády, aby využili možnosti na oboch stranách a dohodli sa na jednotnej interpretácii dohody a posilnili atmosféru dobrých susedských vzťahov, ktorá by mohla priviesť prístupový proces do úspešného konca.
Úprimne blahoželám komisárovi Fülemu k prijatiu tejto zodpovednej úlohy a prajem mu veľa úspechov pri dosahovaní týchto ambicióznych cieľov. Španielskemu predsedníctvu želám tiež veľa šťastia a rozvážnosti.
Emine Bozkurt
(NL) Susedia sa starajú jeden o druhého, navzájom sa podporujú. Dobre fungujúce susedské vzťahy sú prínosom i pre obyvateľov, ktorí tam žijú. Turecko a Cyprus sú susedia. Keď sa pozerajú ponad svoje ploty, nevidia jeden druhého, ale tureckých Cyperčanov, ktorí sa ocitli v nezávideniahodnej situácii.
Na zabezpečenie toho, aby všetci ľudia žijúci na Cypre mohli jedného dňa zasa spoločne žiť, je potrebné riešenie, na ktorom sa zúčastnia všetci susedia. Generálny tajomník OSN Pan Ki-mun minulý týždeň naznačil presvedčenie, že riešenie pre Cyprus je pravdepodobne na dosah. Tento Parlament má dôležitú úlohu prispieť pozitívnym spôsobom k situácii na Cypre, hľadať konštruktívne riešenia a odstraňovať prekážky a nie ich vytvárať. Áno, Turecko bude potrebné primať k tomu, aby vyvinulo úsilie s cieľom priblížiť toto riešenie. Z tohto dôvodu voláme po správe, o ktorej ideme zanedlho hlasovať. Nie je to však iba Turecko, ktoré musí vyvinúť úsilie. Všetky dotknuté strany musia prispieť svojím podielom k vytvoreniu atmosféry, v ktorej bude možné nájsť spoľahlivé riešenie. Toto je napokon, samozrejme, to, čo všetci chceme: riešenie.
Aby mohli začať rokovania s kandidátskou krajinou Macedónsko, musíme ju podporiť v súvislosti s otázkou jej oficiálneho názvu. Ako členské štáty si musíme počínať opatrne, aby sme zaistili, že sa nestaneme súčasťou problému, ale prispejeme k nájdeniu jeho riešenia.
Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko urobila obrovský pokrok a môže slúžiť ako príklad pre ostatné balkánske krajiny a zároveň ponúkla možnosť na zvýšenie stability v regióne. Musíme vyvinúť snahu v tejto oblasti, aby sme uvideli prekvitať najdôležitejšie vývozné produkty EÚ: demokraciu, ľudské práva, mier a bezpečnosť.
Miroslav Mikolášik
(SK) Chorvátsko prejavuje odhodlanosť stať sa členom Európskej únie jasnými pokrokmi v plnení kritérií. Politická vôľa sa odzrkadlila v reformách verejnej správy, súdnictva, v boji proti korupcii a organizovanému zločinu. V oblasti súdnictva došlo k nárastu transparentnosti, zníženiu počtu nevybavených súdnych konaní a nadmernej dĺžky konania. Významným faktorom je pokračovanie v objasňovaní vojnových zločinov, pri ktorých Chorvátsko plne spolupracuje s Medzinárodným trestným tribunálom. Chorvátsko prejavuje dobrý stupeň zosúladenia predpisov s acquis communautaire. Podstupuje významné legislatívne aj inštitucionálne zmeny s cieľom bojovať proti organizovanému zločinu, mafii a posilňuje cezhraničnú spoluprácu s orgánmi presadzujúcimi právo v okolitých krajinách.
Bankový sektor Chorvátska je životaschopný, investori majú dôveru v stav jeho hospodárstva a makroekonomická stabilita zostala zachovaná. Zostáva potreba dokončiť program malej privatizácie a znížiť zásahy štátu do hospodárstva. Za obzvlášť chvályhodné považujem zmierovanie etnických Chorvátov a etnických Srbov, zlepšenie ochrany práv menšín, program začlenenia utečencov vrátane obnovy bývania. Podnecujem teda Chorvátsko k prehlbovaniu rozvoja kultúry politickej zodpovednosti a k verejným diskusiám o členstve a dôsledku vstupu, pretože len tretina obyvateľstva zatiaľ považuje vstup do Európskej únie za prospešný, a chcem poblahoželať novému komisárovi Füllemu, ktorého vítam vo funkcii.
Justas Vincas Paleckis
Vážená pani predsedajúca, vítam komisára Füleho a rád by som poblahoželal autorom troch dobre vyvážených správ. Niet pochýb o tom, že perspektíva členstva v EÚ posúva Turecko smerom k zmene k lepšiemu. Nakoniec, táto moslimská krajina je jedinečná v tom, že takmer pred 100 rokmi uskutočnila prvé kroky na prispôsobenie sa európskym hodnotám a napriek rôznym historickým vetrom nezišla z tejto cesty. Turecko je najzápadnejšou krajinou z východných štátov a najvýchodnejšou krajinou západných štátov, jeho jedinečná úloha nemá preto iba európsky, ale celosvetový rozmer.
Ankara musí urýchliť reformy, s väčším odhodlaním sa snažiť o dosiahnutie kompromisu týkajúceho sa cyperskej otázky a prijať ďalšie kroky na zmierenie s Arménskom. Ja však dôrazne podporujem postoj Skupiny socialistov a demokratov, že perspektíva Turecka vstúpiť do EÚ by sa nemala meniť na základe žiadnych Ersatzlösung alebo ersatz variantov.
Francisco José Millán Mon
(ES) Vážená pani predsedajúca, rád by som privítal pána komisára. Politika rozširovania bola spolu so zavedením eura najväčším úspechom, ktorý Európska únia dosiahla v tejto dekáde. Takejto politike by sa nemalo brániť. Okrem iného nemôžeme porušovať záväzky, ktoré sme prijali s kandidátskymi krajinami, hoci by sme mali tiež rešpektovať dobre známe zásady konsolidácie a podmienenosti.
Nemali by sme zabudnúť ani na integračnú kapacitu Európskej únie alebo potrebu komunikácie s občanmi o otázke rozširovania a jej výhodách a dôsledkoch.
Vzhľadom na časové obmedzenie, uvediem iba niekoľko stručných poznámok. Kandidátske krajiny by si mali v zásade dopredu vyriešiť akékoľvek územné spory a podobné problémy, ktoré môžu mať medzi sebou alebo s ostatnými členskými štátmi, aby neskôr nespomaľovali činnosť Únie.
V prípade Turecka by som chcel predovšetkým zdôrazniť, aké dôležité je pre rýchlosť reforiem - ktoré sú zasa dôležité pre Turecko - aby sa táto rýchlosť udržiavala, dokonca i zvyšovala.
Vítam tiež nedávne odhodlanie, ktoré Turecko ukázalo v súvislosti s ropovodom Nabucco, ktorý je dôležitý pre diverzifikáciu zdrojov energie v Európe. Musím však pripustiť, že ma trochu prekvapilo gesto tureckej vlády, ktoré urobila minulú jeseň a ktorým vyjadrila podporu iránskym orgánom. Naozaj som presvedčený, že zahraničná politika kandidátskej krajiny by mala byť v súlade so zahraničnou politikou Únie.
Nakoniec, minulý týždeň som čítal rozhovor s tureckým ministrom pre európske záležitosti, ktorý, zdá sa, naznačoval, že Turecko zrušilo vízovú povinnosť pre krajiny ako Sýria, Libanon a Lýbia. Táto skutočnosť ma trochu prekvapila, pretože kandidátska krajina by mala približovať svoju vízovú politiku vízovej politike Európskej únie a nie uberať sa opačným smerom.
Chcel by som potvrdenie tejto informácie.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Vážená pani predsedajúca, pani Oomen-Ruijtenová vynaložila obrovské úsilie, aby predložila vyváženú správu a my jej ďakujeme. Doplňujúce a pozmeňujúce návrhy č. 13 a č. 14, ktoré vypracovala Skupina zelených/Európska slobodná aliancia, narušili túto vyrovnanosť a preto vás naliehavo žiadam, aby ste hlasovali proti nim.
Počas rozhovorov týkajúcich sa cyperskej otázky Turecko prostredníctvom pána Talata predložilo neprijateľné návrhy a zostáva nekompromisné a maximalistické. Je preto nesprávne vyzývať všetky strany, aby podporovali prebiehajúce rokovania. Strana, na ktorú je potrebné vyvíjať tlak, je Turecko ako okupačná mocnosť. Turecko musí okamžite stiahnuť všetky svoje jednotky, ukončiť okupáciu a zadržiavanie turecko-cyperskej komunity ako rukojemníkov, pretože zodpovednosť za tzv. izoláciu tureckých Cyperčanov nesie ono a nie grécki Cyperčania. Turecko musí vrátiť obliehané mesto Varoša a ukončiť nelegálne osídľovanie a zasahovanie do vlastníctva gréckych Cyperčanov.
Turecko má v rukách kľúč k riešeniu cyperskej otázky a pokroku v procese jeho prístupu. Malá krajina Cyprus nežiada nič viac a nič menej ako riešenie v súlade s európskym acquis, bez výnimiek a s rezolúciami OSN. Cyperčania nie sú občania druhej triedy nejakého druhu otomanskej alebo inej kolónie. Sme európski občania s európskymi právami.
Doris Pack
(DE) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, je už najvyšší čas, aby EÚ konečne začala rokovania s Macedónskom. Macedónsko splnilo podmienky a od roku 2005 čaká na začatie rozhovorov. Grécko dostalo tak veľa prejavov solidarity zo strany ostatných 26 členských štátov, že by teraz nemalo vetovať začatie rozhovorov so susedným Macedónskom. Otázka názvu je výlučne bilaterálnou záležitosťou, i keď OSN poskytla v tomto smere pomoc.
Čo sa týka Chorvátska, chcela by som povedať, že táto krajina bojuje proti korupcii v takom rozsahu, že ostatné krajiny vrátane niektorých štátov v rámci EÚ by si mali z nej vziať príklad. Druhým bodom môjho príspevku je, že návrat utečencov, ktorý spomenul pán Bostinaru, bol podľa môjho názoru príkladným spôsobom zvládnutý. Ako povedal pán Swoboda, mnohé veci sa nemôžu riešiť spôsobom, aký by sme si predstavovali.
Môj tretí bod sa týka spolupráce s Medzinárodným tribunálom pre vojnové zločiny v Haagu. Chorvátsko už dávno odovzdalo všetkých svojich hľadaných vojnových zločincov. Dokumenty z občianskej vojny, po ktorých sa volalo, buď už nie sú k dispozícii, alebo nikdy ani neexistovali. Vyriešenie týchto otázok si preto vyžaduje prístup zdravého sedliackeho rozumu. Vláda hľadá dokumenty a zriadila pracovnú skupinu, nemôže však robiť viac, len sa prizerať. Ak nenájde nič, potom bude potrebné urobiť krok vpred so zreteľom na skutočnosť, že Chorvátsko spolupracovalo s tribunálom veľa rokov a z tohto dôvodu do značnej miery splnilo podmienky. Pevne verím, že táto kapitola sa čoskoro otvorí, aby bolo možné ukončiť rokovania s Chorvátskom do konca tohto roku.
Ismail Ertug
(DE) Vážená pani predsedajúca, pán úradujúci predseda Rady, pán Füle, chcel by som vám zaželať veľa úspechov v budúcej práci. Je ťažké ignorovať rozpornosť cyperskej otázky. V Európskej únii nesmieme odmietať zjavne nepríjemné otázky alebo sa snažiť predstierať, že neexistujú. Nedodržali sme svoj sľub. To je skutočnosť a musíme teraz riešiť tento dvojaký meter.
Vieme, že s ohľadom na cyperskú otázku musí byť konečne implementovaný Ankarský protokol. Je však zrejmé, že izolácia severného Cypru, tak ako to uviedla Rada v roku 2004, musí skončiť. Som rád, že južný Cyprus poskytuje severu nevyhnutnú podporu, to ale nebolo zámerom Európskej únie. Jej zámerom bolo, aby všetci, celá EÚ ukončila túto izoláciu. Na prekonanie posledných prekážok v tejto oblasti musíme urobiť krok vpred a ukončiť túto izoláciu.
Tunne Kelam
Vážená pani predsedajúca, pre novú Komisiu - a ja srdečne vítam komisára Füleho - nastal teraz čas, aby ukončením prístupových rokovaní s Chorvátskom do konca tohto roku a začatím rokovaní s Macedónskom obnovila EÚ svoje záväzky týkajúce sa rozšírenia.
Macedónsko napriek rozmanitým ťažkostiam urobilo impozantný pokrok a malo by byť povzbudzované, aby pokračovalo v tomto procese. Rád by som vyzval obidve strany, aby túto záležitosť riešili otvoreným a veľkorysým európskym štýlom, ktorý včera presadzoval predseda Barroso.
Turecko tiež urobilo významný pokrok. Keď sa pozrieme na Ukrajinu, môžeme si všimnúť zmenu, ktorú dokáže urobiť už samotná perspektíva prístupu. Turecko sa môže stať členom na základe splnenia kodanských kritérií. Spolu s novým komisárom nemôžeme strácať čas pri vyvíjaní tlaku na Turecko, aby začalo sťahovať svoje jednotky z Cypru a implementovať Ankarský protokol. Myslím si, že toto by sa mohlo považovať za podmienku pre pokračovanie v rokovaniach. Čo sa mňa týka, nebudem mať problémy s pristúpením Turecka od chvíle, keď bude možné postaviť kresťanský kostol v Turecku rovnako ľahko, ako postaviť mešitu v Bruseli.
Jürgen Klute
(DE) Vážená pani predsedajúca, rád by som sa vyjadril k dvom aspektom týkajúcich sa tureckého problému. Vo všeobecnosti sa diskutuje o etnických konfliktoch a tak je to správne. V tejto oblasti máme pred sebou ešte veľa práce a niektoré ťažkosti pretrvávajú. Čo však ľudia zvyčajne prehliadajú, je skutočnosť, že v Turecku ešte stále existujú výrazné problémy týkajúce sa odborov a práv zamestnancov. Turecká vláda pokračuje v odpore voči odborom, ktoré poskytujú podporu svojim členom, inými slovami, tureckému pracujúcemu ľudu - v niektorých prípadoch dokonca i za použitia policajnej sily. Takýto prípad sa nedávno udial počas sporu, ktorého sa zúčastnili zamestnanci spoločnosti Tekel. Toto je jedna z mojich pripomienok, ktorú som chcel uviesť. Demokratická spoločnosť musí chrániť práva zamestnancov a odborov a je dôležité, aby sa za tieto práva bojovalo. Európska únia podporuje tieto práva, predovšetkým v rámci svojej úlohy sociálnej Európskej únie.
Druhým faktorom je otázka privatizácie. Turecko sa prispôsobuje EÚ a to zahŕňa i oblasť privatizácie. Zamestnancom spoločnosti Tekel, z ktorých 12 000 v súčasnosti štrajkuje, hrozí v dôsledku privatizácie strata zamestnania, alebo už zamestnanie stratili. Nie sú to však iba zamestnanci spoločnosti Tekel, ktorí pracujú v tabakovom priemysle. V priebehu posledných rokov prišlo o prácu okolo 500 000 ľudí, ktorí boli zamestnaní v oblasti pestovania tabaku na juhovýchode Turecka, čo viedlo k tomu, že z jedného z najväčších pestovateľov a vývozcov tabaku sa Turecko v súčasnosti stalo jeho dovozcom. Minulý týždeň som mal možnosť navštíviť Ankaru a hovoriť so zamestnancami spoločnosti Tekel. Ak bude v dôsledku privatizácie pokračovať proces znižovania pracovných miest a likvidácie celých sektorov priemyslu, obyvatelia Turecka stratia entuziazmus pre vstup do EÚ. Musíme sa preto sústrediť na sociálne aspekty EÚ. Ešte raz by som to chcel zdôrazniť.
Krzysztof Lisek
(PL) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, srdečne vítam, ako všetci tu prítomní, vás, pán Füle, a želám vám veľa vytrvalosti vo vašej práci do nasledujúcich rokov. Viem, že v prvý deň by sme nemali hovoriť o konci nového volebného obdobia. Želám vám, samozrejme, pán Füle, mnoho ďalších volebných období, ale je mojím želaním, že až budete mať prejav na konci tohto obdobia, budete sa môcť stretnúť s nami v novej, rozšírenej Európskej únii, ktorá bude mať možno dokonca 30 členských štátov.
Okrem práce, ktorú ste odviedli v súvislosti s dôležitými krajinami, o ktorých tu dnes hovoríme, by som vás, pán Füle, rád požiadal, aby ste sústredili pozornosť na ďalšie krajiny, ktoré túžia po členstve v Európskej únii. Presne ako ja pochádzate z krajiny, ktorá práve pristúpila k Európskej únii a myslíte si, že vy, ja a všetci kolegovia poslanci zo všetkých nových členských štátov chápeme, aké dôležité bolo pre naše spoločnosti, keď sme pristúpili k Európskej únii. Želáme to isté krajinám, o ktorých tu dnes hovoríme.
Ako Poliak mám jeden malý sen a ním by som chcel ukončiť svoje vystúpenie. Aby sa Chorvátsku, krajine, ktorá momentálne urobila najväčší pokrok v rokovaniach, podarilo pristúpiť k Európskej únii počas nie tak vzdialeného poľského predsedníctva.
Andreas Mölzer
(DE) Vážená pani predsedajúca, ešte raz, správa o Turecku nie je správou o pokroku, ale správou o zlyhaniach Turecka. EÚ vyzýva Turecko, aby robilo viac v oblasti práv menšín, ale namiesto riešenia kurdskej otázky, ako sľúbilo, Turecko plánuje zrušiť prokurdsky orientovanú Stranu za demokratickú spoločnosť (DTP). Vláda v Ankare už štvrtý rok po sebe nedokázala implementovať dodatkový protokol k asociačnej dohode, ale prostredníctvom svojich veľvyslancov vyzýva veľké členské štáty EÚ, aby riešili cyperskú otázku. Podľa môjho názoru dlho očakávané rokovania o ostrove v Stredozemnom mori nie sú dôvodom na oslavu, pretože najnovší návrh tureckých Cyperčanov ide v niektorých bodoch proti existujúcemu konsenzu, čo znamená, že v skutočnosti predstavuje krok dozadu.
Toľko k pozitívnym výsledkom, ktoré, ako oznámilo španielske predsedníctvo, by sme mohli očakávať. Turecko nie je súčasťou Európy ani zemepisne, ani duchovne, ani kultúrne. Ľudské práva, práva menšín a medzinárodné právo zostávajú konceptmi, ktoré sú Turecku cudzie. Myslím si, že iba čestná odpoveď, ktorá je v súlade so želaniami občanov EÚ, by mohla priviesť prístupové rokovania ku koncu a smerovať k privilegovanému partnerstvu.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Vážený pán komisár, vítame vás a želáme vám veľa úspechov v práci. Dnes okrem iného hovoríme o pokroku Turecka smerom k Európe. Včera sme diskutovali o ťažkej hospodárskej situácii, ktorej čelia niektoré krajiny eurozóny, predovšetkým o kritickej situácii, ktorej čelí Grécko.
Tieto dve rozpravy sa pretínajú v jednom bode, majú spoločný základ. Týmto spoločným základom sú nadmerné, neflexibilné výdavky na obranu v Grécku, pričom približne 5 % z hrubého domáceho produktu Grécka ide na vojenské výdavky - a nie preto, že by to Grécko chcelo. Časť z týchto výdavkov, samozrejme, vynaloží na splnenie svojich záväzkov vyplývajúcich mu z členstva v NATO. Najväčšia časť z týchto prostriedkov sa však vynakladá preto, lebo musíme riešiť osobitnú politiku so susediacim štátom a kandidátskou krajinou, Tureckom.
Existuje oficiálna turecká politika hrozby vojny voči Grécku známa ako casus belli a nie je to iba hrozba na papieri, Turecko pravidelne narušuje vzdušný priestor Grécka a uskutočňuje prelety ponad takmer neobývané grécke ostrovy vo východnej časti Egejského mora.
Toto musí skončiť a Európsky parlament musí v tejto veci vyslať silný signál do Ankary. Ak sa dosiahnu zlepšenia v tejto oblasti, pokrok Turecka smerom k Európe znovu získa na sile, samozrejme, aj spolu so všetkými ostatnými záväzkami, ktoré musí dodržiavať.
Monica Luisa Macovei
Vážená pani predsedajúca, cieľom Únie v rámci susedskej politiky vždy bolo exportovať stabilitu a nie vnášať nestabilitu.
Z tohto dôvodu vyzývam členské štáty a kandidátske krajiny, aby bilaterálne spory nepovyšovali na úroveň Únie. Ako právnička by som rada pripomenula, že na základe dočasnej dohody medzi Gréckom a Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko (FYROM), ktorá bola podpísaná v septembri 1995, Grécko súhlasilo, že nebude mať námietky proti žiadosti, ktorú podá FYROM na medzinárodné alebo regionálne organizácie pod menom, ktorým ju označuje OSN, a tým je FYROM. Inštitúcie Únie označujú túto krajinu ako FYROM. Tieto ustanovenia sú podľa medzinárodného práva záväzné. Z tohto dôvodu neexistuje žiaden právny základ, ktorý by umožňoval Grécku brániť v prístupovom procese tejto krajiny. Bude potrebné prijať rozhodnutia o výsledkoch tejto krajiny, ktorá sa uchádza o členstvo.
V tomto duchu podporujem rozpravy o dosiahnutom pokroku a o oblastiach, v ktorých je potrebné dosiahnuť ďalšie zlepšenie. Musíme hovoriť o podstate veci a pozorne monitorovať zavádzanie reforiem. Komisia na základe dosiahnutého pokroku navrhla, že krajine sa určí dátum na začatie rokovaní. Pripájam sa ku Komisii a vyzývam Radu, aby stanovila dátum pre začatie prístupových rokovaní počas samitu v marci 2010.
Eleni Theocharous
(EL) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, aj keď dnes prijmeme veľmi jednoznačné uznesenie v prospech Turecka, táto krajina bude i naďalej významne prejavovať nedostatok demokracie, pokračovať v nehanebnom porušovaní ľudských práv miliónov ľudí a okupácii Cypru, členského štátu Európskej únie.
Čo sa však týka Cypru, mnohí trvajú na tom, aby rovnakú mieru zodpovednosti niesli obeť i vinník. Nemôžeme akceptovať zločinnosť a ozbrojené násilie a vyzývame všetky zúčastnené strany - k čomu ich vlastne vyzývame? V svätyni demokracie, Európskom parlamente, nemôžeme počúvať nevhodné výrazy ako severný a južný Cyprus a hovoriť o voľbách pre severný Cyprus, kde 70 % z tzv. volebných orgánov tvoria nelegálni osadníci.
Je zrejmé, že ak riešenie nebude rešpektovať ľudské práva obyvateľov Cypru, bude potom ohrozený celý hodnotový systém Európskej únie. Rozhovory, samozrejme, pokračujú, ale čiastočne uviazli v dôsledku maximalistických nárokov Turecka. Pretože krajina, ktorú hodnotíme, je práve Turecko a nie žiadna iná, vyzývame ho, aby prijatím dvoch zrejmých krokov uľahčilo proces rozhovorov: po prvé, okamžite začať so sťahovaním okupačnej armády, a po druhé, vrátiť okupované mesto Famagusta jeho zákonným obyvateľom.
Giovanni Collino
(IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, oceňujeme úsilie, ktoré v posledných rokoch vynaložilo Chorvátsko, aby splnilo podmienky členstva v Európskej únii. Podporujeme vyhlásenie pána Lópeza Garrida, ktoré urobil dnes ráno.
Stále však ešte zostáva jeden nevyriešený problém, ktorý by mohol zatieniť prístupový proces a ktorým sa bude potrebné zaoberať počas rokovaní o dvojstranných otázkach medzi Chorvátskom a Talianskom. Hovorím o neposkytnutí finančnej a morálnej kompenzácie za spôsobené škody a nevrátenie majetku skonfiškovaného talianskym občanom, ktorí boli počas druhej svetovej vojny nútení opustiť tieto územia a odísť do exilu.
Teraz, pretože sa Chorvátsko snaží o členstvo v Európskej únii, vyzývam ho, aby urýchlilo proces vedúci k dosiahnutiu zmierlivého, konštruktívneho a šťastného ukončenia tejto smutnej a stále nedoriešenej záležitosti.
Vyzývame Chorvátsko, aby uspokojilo oprávnené nároky ľudí, ktorí tak dlho čakali na túto chvíľu, okrem iného, v súlade s európskym právom.
Laima Liucija Andrikien
Vážená pani predsedajúca, mám krátku poznámku k Turecku.
Turecko má stále niekoľko veľmi vážnych problémov v oblasti ľudských práv. Jednou z nevyriešených otázok je stanovenie práv etnických a náboženských menšín - Kurdov, kresťanov, alevitov a ďalších. Tieto menšiny trpia neustálym porušovaním ich práv. Cyprus a Grécko majú a budú mať kľúčový význam pre Európsku úniu.
Pán komisár, preto by sme radi vysvetlili našim tureckým partnerom, že pokiaľ nebudú vyriešené problémy týkajúce sa náboženských a etnických menšín v Turecku, je veľmi ťažké hovoriť o európskej integrácii tejto krajiny.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Vážená pani predsedajúca, počas dnešnej rozpravy musíme dospieť k jasnému odkazu pre Turecko majúc pritom na mysli, že neprijalo konkrétne kroky na riešenie problémov so susediacimi štátmi.
Čo sa týka cyperskej otázky, predovšetkým vzhľadom na to, že sme počuli návrhy, aby bol do správy zahrnutý odkaz na problém izolácie tureckých Cyperčanov, myslím si, že Európska únia by mala a musí konať v rámci rezolúcií OSN. Znamená to, že ilegálne okupované územia nemôžu byť uznané, naopak, akákoľvek pomoc musí byť poskytnutá prostredníctvom právneho štátu, ako je to v súčasnosti.
Turecko by malo súčasne stiahnuť armádu a tak odstrániť túto veľkú prekážku celého úsilia, ktoré vynaložilo s cieľom prekonať ťažkosti pri nadväzovaní kontaktov s tureckými Cyperčanmi.
Jelko Kacin
(SL) Blahoželám všetkým spravodajcom k ich vyváženým správam a vám, pán komisár, prajem veľa úspechov vo vašej dôležitej funkcii.
Chcel by som upozorniť na to, že členské štáty Európskej únie nekomunikujú s krajinami západného Balkánu najlepším možným spôsobom. Niektoré z nich operujú s nerealistickými dátumami. Rok 2014, dátum, ktorý tu dnes niektorí z vás navrhli, vyvoláva falošné nádeje, nerealistické očakávania a zavádza politikov, ako aj verejnú mienku v týchto krajinách. Proeurópske sily posilníme iba vtedy, ak zaujmeme triezvy postoj a budeme sa primerane správať. Falošné sľuby škodia tak im, ako aj nám. Buďme charakterní, buďme korektní a buďme vierohodní.
Konrad Szymański
(PL) Vážená pani predsedajúca, uvedomujem si, aké ťažké je v spoločenských podmienkach Turecka pre vládu v Ankare podniknúť čokoľvek na zlepšenie demokracie a ľudských práv. Veľmi dobre si to uvedomujem. Chcel by som však upozorniť na problém, na ktorý sa v tejto diskusii kládol primalý dôraz. Mám na mysli problém náboženskej slobody, ktorá je v Turecku stále obmedzená, a to najmä pokiaľ ide o kresťanov. V Turecku máme stále problém týkajúci sa prekážok, ktorým náboženské komunity čelia v súvislosti s ich právnym postavením. Napriek zavedeniu zákona o nadáciách majú kresťanské komunity vážne problémy pri vymáhaní skonfiškovaného majetku. Ekumenický patriarchát má obmedzené práva, pokiaľ ide o vzdelávanie duchovných a slobodné zvolenie ekumenického patriarchu. Som veľmi vďačný pani spravodajkyni za to, že v správe zdôraznila všetky tieto aspekty. Zároveň ma však mrzí, že pán López Garrido vo svojom vystúpení túto záležitosť úplne ignoroval. Pán López Garrido, mám osobnú poznámku: ideológia a ľudské práva k sebe nepatria.
John Bufton
Vážená pani predsedajúca, chcel by som hovoriť o otázke Turecka.
Moje znepokojenie sa týka skutočnosti, že v roku 2003 Strana za nezávislosť v Spojenom kráľovstve, ktorej som členom, v tomto Parlamente vyhlásila, že migrácia ľudí prichádzajúcich do našej krajiny, Spojeného kráľovstva, z nových členských štátov bude mať strašné dôsledky. Obávam sa, že ak Turecko vstúpi do Únie, 70 miliónov ľudí bude môcť prísť do Spojeného kráľovstva. Spojené kráľovstvo je plné. Máme milióny nezamestnaných ľudí. Tlak na naše verejné služby je neuveriteľný. Myšlienka, že by Turecku vstúpilo do Únie, je neprijateľná.
Odopreli nám právo vybrať si. Ľuďom v našej krajine odopreli právo hlasovať o Lisabonskej zmluve. V našej krajine rozhodne potrebujeme diskutovať o tom, či by sme mali byť v Európskom parlamente alebo nie. Obávam sa, že vstup Turecka do EÚ bude tou poslednou kvapkou, ktorá spôsobí kolaps. Som presvedčený, že teraz sme v stave, keď sa celá európska situácia nachádza pred zrútením, a to pokiaľ ide o euro a tak ďalej. Vstupom Turecka sa veci len oveľa, oveľa zhoršia.
Pán komisár, toto je váš prvý deň v úrade. Chcel by som vám označiť vašu správnu kartu. Zoberte to do mňa ako od človeka z Walesu v Spojenom kráľovstve: jednoducho nechceme, aby sa Turecko stalo členom EÚ.
Zoltán Balczó
(HU) Pokiaľ ide o pristúpenie Turecka, je tu zásadná otázka, ktorú treba objasniť: za čo pokladáme Európsku úniu? Považujeme hodnoty, spoločné európske hodnoty stále za dôležité? Tieto hodnoty vychádzajú z kresťanského učenia, a to bez ohľadu na podiel aktívnych veriacich. Považujeme kultúrne dedičstvo Európy za dôležité, a to ako súdržnú silu? Ak odpoveď znie "áno", Turecko nemá v Európskej únii miesto. Prirodzene, mali by sme sa usilovať vytvoriť s nimi čo najlepšie možné partnerstvo. Ďalším dôležitým faktorom je skutočnosť, že ich pristúpenie by vytvorilo precedens. Izraelský minister zahraničných vecí vyhlásil, že sú trpezliví, určite sa však chcú stať členom Európskej únie. Chcel by som povedať, že ani pre Izrael niet v Európskom spoločenstve miesta.
Csaba Sógor
(HU) Pokiaľ ide o ochranu menšín, Chorvátsko a Macedónsko urobili pokrok. Tieto krajiny sú však stále ďaleko od toho, aby sa ich pôsobenie v tejto oblasti dalo označiť za prvotriedne. Čo môžeme robiť? Európska únia by mohla tieto krajiny povzbudiť prostredníctvom svojej príkladnej ochrany menšín. Čo sa však v skutočnosti deje v Európskej únii? Pozitívnym signálom by bolo, keby Francúzsko a ďalší ratifikovali Chartu regionálnych a menšinových jazykov, keby Slovensko zrušilo opatrenia diskriminujúce menšiny, a to v súvislosti s jazykovým zákonom, a keby Grécko pripustilo, že aj na jeho území žijú menšiny, a zaručilo ich individuálne a skupinové práva. Dúfajme, že Rumunsko bude mať zákon o menšinách, hoci sme stále ešte ďaleko od toho, aby sme mali zástupcov menšín vo vrchnom velení armády, a autonómia je obávanejšia ako 14. podnesterská ruská armáda. Parlament by mohol povzbudiť súčasné členské štáty, aby išli dobrým príkladom a vytvorili normy na ochranu menšín, ktoré sa stanú záväznými na celom území Únie.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, podľa správy, ktorú pripravila Medzinárodná krízová skupina, mal byť rok 2009 rozhodujúci pre integráciu Turecka do Európskej únie. Malo dôjsť buď k zvratu v prístupových rokovaniach, alebo k ukončeniu rozhovorov. V súčasnosti stále prebiehajú rozhovory o nových oblastiach týkajúcich sa pristúpenia. Je pravda, že španielske predsedníctvo tvrdí, že chce, aby sa Ankara čo najskôr pripojila k Spoločenstvu. Stále sa však viac ukazuje, že Ankara si nanovo definuje svoje miesto v globálnom systéme a že jej členstvo v Spoločenstve nie je prioritou. Zrušenie vízovej povinnosti pre Jordánsko, Líbyu, Irán a Sýriu, zhoršenie vzťahov s Izraelom, posilnenie vzťahov so Sudánom, podpísanie dohody o začatí diplomatických vzťahov s Arménskom, ako aj blokovanie porozumenia s Cyprom - všetko svedčí o tom, že Ankara sa čoraz viac orientuje na spoluprácu so svojimi susedmi, a to aj za cenu oslabenia svojej pozície v prístupových rokovaniach.
Otázka energetickej bezpečnosti a kľúčová geografická poloha Turecka však znamenajú, že sa Turecko pomaly stáva nenahraditeľným pre zabezpečenie európskych záujmov. Nemusí teda dlho trvať a vstup Turecka do Európskej únie bude dôležitý viac pre nás ako pre samotné Turecko. Z tohto dôvodu vyzývam Komisiu a Radu, aby nanovo definovali vyhliadky Turecka na členstvo v Európskej únii.
Alf Svensson
(SV) Vážená pani predsedajúca, som presvedčený, že je nesmierne dôležité, aby bol uznaný a vyzdvihnutý pokrok, ktorý kandidátske krajiny zapojené do rokovaní dosahujú. Som presvedčený, že je to veľmi dôležité z čisto psychologických dôvodov. Navyše nemožno poprieť, že rokovania s EÚ vytvorili lepšie podmienky pre ľudí v týchto krajinách. Rokovania samotné sú pozitívnou vecou.
Som si istý, že všetci súhlasíme s tým, že Turecko musí vyvinúť značné úsilie a že sloboda vierovyznania, sloboda prejavu a sloboda tlače sú samozrejmosťou. Myslím si však, že zároveň treba uviesť, že rokovania s Tureckom nie sú len rokovaniami s tureckým štátom alebo národom, ale že Turecko je aj akýmsi kľúčom alebo mostom k celému regiónu. Z tohto dôvodu musíme pamätať na to, že vzťahy EÚ s týmto regiónom sa výrazne zhoršia, ak opäť zatvoríme dvere.
Chrysoula Paliadeli
Vážená pani predsedajúca, priala by som si mať čas, aby som poslancom tohto Parlamentu vysvetlila dôvody, prečo sú Gréci takí citliví na otázku týkajúcu sa názvu Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko. Žiaľ, vyžaduje si to viac ako jednu minútu.
Tento príbeh siahajúci do obdobia na konci štyridsiatych rokov 20. storočia je smutným príbehom, ktorý sa skončil vytvorením nesprávnej predstavy. Môžem vás uistiť, že Gréci nie sú ani nacionalistami, ani expanzionistami. Odmietajú len používať názov, ktorý je súčasťou ich vlastnej starovekej historickej a archeologickej tradície.
Chápem, že Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko prechádza ako nový nezávislý štát oneskorenou etnogenetickou fázou. Seriózni akademici v Skopje nepodporujú nacionalistické tendencie svojho premiéra. Uprednostňujú mlčanie pred vystavením sa tejto modernej fráze, ktorá, ako správne poznamenáva správa pána Thalera, má tendenciu zvýšiť napätie.
Bola by som rada, keby sa tento Parlament a nová Komisia pokúsili prispieť k novému riešeniu, pokiaľ ide o otázku názvu, nie však podnecovaním nacionalistických tendencií vlády Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko (FYROM), ale podporou gréckeho stanoviska, ktoré sa usiluje o mierumilovný kompromis, ktorý by, napokon, vyhovoval viac obyvateľom FYROM ako obyvateľom Grécka.
Zigmantas Balčytis
(LT) Dnešné diskusie ukázali, že hoci sa názory poslancov na pokrok dosiahnutý v Turecku líšia, všetci pravdepodobne súhlasíme s tým, že základným predpokladom členstva v EÚ je náležitá realizácia kľúčových reforiem. Myslím si, že je priskoro, aby sme dnes stanovili konkrétne dátumy. Musíme však sledovať situáciu a od Turecka vyžadovať pokrok, keďže nedávne udalosti súvisiace so zákazom činnosti niektorých politických strán vyvolali obavy a nesvedčia o odhodlaní Turecka rešpektovať občianske a politické slobody i práva. Musíme však Turecku umožniť, aby prehodnotilo svoje konanie a dúfať, že v budúcnosti sa stane demokratickou a slobodnou krajinou.
Petru Constantin Luhan
(RO) Z krajín západného Balkánu je Chorvátsko aj naďalej v najpokročilejšej etape na ceste k vstupu do EÚ. Pre štáty v tomto regióne môže byť príkladom, a to pokiaľ ide o ich vyhliadky na pristúpenie z hľadiska plnenia kritérií a podmienok pristúpenia.
Vítam pokrok zaznamenaný v súvislosti s vnútornou reformou, ako sa uvádza aj v správe o pokroku za rok 2009. Spôsob plnenia nevyhnutných prístupových kritérií, a to najmä tých, ktoré vyplývajú z kapitoly 23, teda spravodlivosť a základné práva, predstavuje dôležitý medzník v pokroku tejto krajiny pri dosahovaní európskych noriem.
Podporujeme vstup Chorvátska do Európskej únie za predpokladu, že bude založený na prísnom dodržaní prístupových kritérií vrátane plnej spolupráce s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu.
Chorvátsko ukončí prístupové rokovania tento rok. V skutočnosti je správa, o ktorej teraz diskutujeme, poslednou správou o pokroku vypracovanou Európskou úniou. Sme presvedčení, že budúci rok budeme môcť hlasovať o zmluve o pristúpení Chorvátska do Európskej únie. Bude to pozitívny signál pre celý región.
Milan Zver
(SL) Vážený pán komisár, blahoželám vám k vašej novej funkcii a dúfam, že v tejto oblasti dosiahnete úspechy.
Veľmi ma teší, že tieto tri správy sú pozitívne a že spravodajcovia konštatujú, že krajiny dosiahli pokrok v modernizácii tak, ako to vnímame z európskeho hľadiska. Najdôležitejšou vecou je, aby všetky tri krajiny zachovávali vysoké normy v súvislosti s dodržiavaním ľudských práv. Európa musí byť v tomto ohľade prísna a musí nekompromisne naliehať na tieto krajiny, aby vyriešili vzťahy so svojimi susedmi.
Zároveň by som chcel zdôrazniť, že nepodporím správu o Chorvátsku, a to predovšetkým preto, lebo nezaobchádza korektne so Slovinskom.
Iuliu Winkler
(RO) Najúčinnejšou politikou vonkajšieho rozširovania Európskej únie vo vzťahu k západnému Balkán je rozšíriť sa v tomto regióne. Zaručí sa tým mier a prinesie demokracia do oblasti, ktorá si, žiaľ, na základe nedávnej minulosti posilnila reputáciu "sudu s pušným prachom Európskej únie".
Stať sa súčasťou oblasti stability a prosperity Európskej únie je zároveň najefektívnejšou zahraničnou politikou nových štátov západného Balkánu. V tomto procese potrebujeme nástroje. Vítam preto správy o pokroku Chorvátska a Macedónska, ktoré sú cennými nástrojmi.
Som tiež presvedčený, že spolu s regionálnou, hospodárskou a obchodnou spoluprácou sú dôležité aj hospodárske nástroje, a to aj v súvislosti s investíciami, ktoré sa už ukázali ako účinné. Myslím si, že tieto nástroje by mala posudzovať Komisia a vlády Chorvátska a Macedónska.
Barry Madlener
(NL) V skutočnosti som chcel položiť otázku vedúcej delegácie pre Turecko, pani Flautrovej. Neviem, či to môžem teraz urobiť. To je dôvod, prečo som použil modrú kartu. Môžem položiť otázku pani Flautrovej?
Pani Flautrová, v súvislosti so strašnými vraždami zo cti v Turecku by som sa vás chcel opýtať, či súhlasíte s tým, aby sme predložili žiadosť o rozsiahle prešetrenie vrážd zo cti v Turecku? V našej krajine, v Holandsku, čelíme šokujúcemu rozmachu vrážd zo cti medzi Turkami. V Nemecku je to podobné. Som presvedčený, že je to len špička ľadovca a v Turecku je počet týchto vrážd obrovský. Môžeme požiadať pána Füleho, aby uskutočnil vyšetrovanie vrážd zo cti v Turecku?
Hélène Flautre
(FR) Vážená pani predsedajúca, otázka, áno, ale ktorá otázka? Určená komu a s akým cieľom? Som presvedčená, že naša delegácia, ktorej členom ste aj vy, pán Madlener, sa angažovala a naďalej sa intenzívne angažuje v oblasti ľudských práv a rodovej rovnosti, ako aj v každej iniciatíve prijatej s cieľom bojovať proti násiliu páchanom na ženách.
Pred chvíľou som to spomenula vo svojom vystúpení. Som presvedčená, že takzvané zločiny zo cti, teda zločiny páchané na rodinnom alebo kmeňovom základe, sú absolútne neospravedlniteľné. Dnes je veľmi potešujúce vidieť, že nikto v Turecku viac netoleruje tento druh zastaranej zločineckej praktiky.
Diego López Garrido
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, ďakujem za túto rozsiahlu diskusiu, ktorá sa sústredila na niektoré vynikajúce uznesenia predložené Európskym parlamentom. Chcel by som zablahoželať autorom, a to pánovi Swobodovi, pánovi Thalerovi a pani Oomenovej-Ruijtenovej.
Myslím si, že môžeme povedať, že veľká väčšina z vás sa vyslovila v prospech procesu rozširovania ako nevyhnutnej súčasti európskej integrácie. Ako povedal pán Brok, rozširovanie bolo pre Európsku úniu úspechom, a aj ďalší poslanci uviedli príklady úspechov v rámci procesu rozširovania. Zároveň predstavuje rozhodujúci prvok pokroku smerom k demokratickej reforme a prehĺbeniu demokracie v týchto krajinách posúvajúcich sa bližšie k Európskej únii, v krajinách, ktoré začali proces vstupu do Európskej únie, ako aj v krajinách, ktoré majú vyhliadky na vstup. Ako zdôraznil pán Mauro, vždy to so sebou nesie aj záväzok splniť kodanské podmienky, čo je ďalší prvok širokého konsenzu, a teda preukázať plné rešpektovanie ľudských práv.
Úplne súhlasím s pánom Cashmanom, že krajina sa kvalifikuje tým, ako zaobchádza s menšinami, a nie ako zaobchádza s väčšinou, hoci aj to je dôležité. Je to teda spôsob, ktorým môžeme merať dodržiavanie ľudských práv a následne dodržiavanie kodanských kritérií.
Ďalším názorom, na ktorom sa všeobecne zhodujeme, je skutočnosť, že pre západný Balkán je európska perspektíva základným prvkom jeho pokroku, ako to vyzdvihli pani Giannakouová a pán Winkler. Nie je to len v záujme týchto krajín, ale, ako povedala pani Gönczová, aj v záujme Európskej únie.
Čo sa týka Chorvátska, tiež sme sa všeobecne zhodli na potrebe čo najskôr otvoriť nové kapitoly. Treba však povedať, že teraz je otvorených 28 z 35 kapitol, pričom 17 z nich sa predbežne uzavrelo. Spolu s Európskou radou a Radou bude španielske predsedníctvo aj naďalej pracovať na dosiahnutí nového pokroku v rokovaniach, aby sa mohli čoskoro posunúť do záverečnej fázy. Z tohto dôvodu som už spomenul, že prístupové konferencie s Chorvátskom sa začnú konať okamžite.
Očakávame, že strategický plán rokovaní o členstve bude dokončený tento rok, ako navrhol autor správy pán Swoboda a ako to žiadali niektorí poslanci vrátane pána Hökmarka, pána Berlinguera a pána Liseka, ktorý tiež vyjadril nádej, že poľské predsedníctvo sa možno stane svedkom vstupu Chorvátska do Európskej únie.
Takže vo vzťahu k Chorvátsku došlo k pokroku, ako to zdôraznil pán Poręba. Stále však máme pred sebou veľa práce. Nedostatky sa vyskytujú napríklad v oblasti práva, ako upozornila pani Serracchianiová.
V dôsledku toho si myslíme, že sme dosiahli dôležitú záverečnú fázu pristúpenia Chorvátska. Dúfame, že rokovania sa ukončia a Chorvátsko vstúpi do Únie čo najskôr po ratifikačnom procese príslušných zmlúv Európskej únie.
Prejdime teraz k Macedónsku. Diskusia sa sústreďovala najmä na otázku jeho názvu. Názov evidentne nepredstavuje jednu z kodanských požiadaviek. Dobré susedské vzťahy však nepochybne zohrávajú dôležitú úlohu v procese formovania národných politík vo všetkých kandidátskych krajinách.
Kandidátske krajiny, rovnako ako členské štáty, musia preto v prípade takýchto záležitostí prejaviť maximálnu ohľaduplnosť. Zároveň musíme mať na pamäti, že východiskovým bodom rokovaní je jednomyseľnosť, inými slovami, jednomyseľná zhoda medzi členskými štátmi.
Riešenie, ktoré už obhajovali pán Posselt, pán Kasoulides, pani Cornelissenová, pán Chatzimarkakis, pani Gönczová a pani Paliadeliová vychádza tak z rokovaní pod záštitou Organizácie Spojených národov, ako aj z bilaterálnych kontaktov medzi Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko a Gréckom. Hoci, prirodzene, je to veľmi dôležitá záležitosť, Európska únia ako taká sa nezúčastňuje na takýchto diskusiách pod záštitou Organizácie Spojených národov.
Nemyslím si teda, že v tomto momente dokážeme presne uviesť, kedy sa konflikt vyrieši. Napriek tomu však určite môžem povedať, že španielske predsedníctvo sa pridáva k blahoželaniu premiérovi Gruevskému a premiérovi Papandreovi v súvislosti s obnovením priameho dialógu. Svedčí to o vodcovských schopnostiach obidvoch z nich a nepochybne to bude viesť k otvorenej atmosfére a postoju, o ktorom sa vo svojom vystúpení zmienil pán Tremopoulos.
Sme presvedčení, že vláde Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko sa podarí posunúť tieto rokovania vpred. Výhľad na vstup do Európskej únie bol vždy veľmi dôležitý pre celú krajinu, teda aj pre etnické skupiny, či už väčšie alebo menšie.
A nakoniec, pokiaľ ide o Turecko, bolo tu veľmi veľa vystúpení. Rád by som začal tým, že rokovania pokračujú primeraným tempom - neboli zastavené. Hovorím to v reakcii na poznámku pána Van Ordena, ktorá sa týkala tempa týchto rokovaní.
Dúfame, že počas španielskeho predsedníctva otvoríme ďalšie rokovacie kapitoly. Niektoré z nich som už spomínal. Nemôžeme však, samozrejme, predpovedať tempo týchto rokovaní, pretože to závisí od pokroku reforiem v Turecku, ako aj od skutočnosti, či Turecko splní kritériá. Navyše, ako všetci viete, v každom prípade, v každom štádiu a pre každú kapitolu tohto procesu je potrebná jednomyseľná zhoda.
Ochrana ľudských práv a plnenie kodanských kritérií sú témami, ktoré sa spomínali v mnohých vystúpeniach a o ktorých sa jasne zmieňuje aj správa pani Oomenovej-Ruijtenovej. Zároveň treba povedať, že Turecko musí v tejto oblasti vynaložiť väčšie úsilie. Musí vynaložiť väčšie úsilie a reagujem tým na otázku pána Beldera, pána Salafranca a iných, ako aj na slová pána Angourakisa a pána Kluta, ktorí hovorili o presadzovaní ľudských práv a základných slobôd.
Majú pravdu, ale tiež je pravda, že rokovací proces je aj naďalej základným prostriedkom Európskej únie na ovplyvnenie dosiahnutého pokroku, a hoci sa pokrok v skutočnosti dosiahol, stále je nedostatočný. Vo svojich vystúpeniach to spomenuli aj ďalší poslanci, ako pán Obiols, pani Flautrová, pani Lunaceková, pán Preda a pán Balčytis. Podľa môjho názoru to musíme mať na pamäti pri vyváženom hodnotení našich rokovaní s Tureckom.
Cyprus bol tiež predmetom mnohých prejavov. Samozrejme, v priebehu nasledujúcich mesiacov bude cyperská otázka rozhodujúcou záležitosťou. Treba povedať, že rokovania, ktoré v súčasnosti prebiehajú medzi vedúcimi predstaviteľmi dvoch komunít na tomto ostrove, sú pozitívne, a že sa vytvorila lepšia atmosféra dôvery.
Je nepochybné, že vyriešenie cyperskej otázky by viedlo k odstráneniu prekážky alebo všetkých prekážok, prípadne aspoň niektorých prekážok, ktoré by mohli brániť Turecku v pokroku na ceste k vstupu do EÚ. Čokoľvek sa stane, vyšle sa tým dôležitý pozitívny signál tomuto regiónu ako celku, kde je zmierenie základným cieľom, ako to správne vyjadril pán Howitt.
Samozrejme, všetci súhlasíme s tým, že Turecko musí splniť dodatkový protokol. Neustále sa to od neho vyžaduje a vždy, keď vedieme dialóg s Tureckom, mu Rada tento záväzok, ktorý musí splniť, pripomína. 8. decembra 2009 prijala Rada závery, v ktorých sa uvádza, že ak sa v tejto veci nedosiahne pokrok, potom bude Rada trvať na opatreniach prijatých v roku 2006, čo by malo trvalý vplyv na celkový postup rokovaní.
Pani Koppová a pán Salavrakos sa zmienili aj o iných prípadoch, a to narušení vzdušného priestoru a incidentoch v oblasti Egejského mora. Opakujem teda, susedské vzťahy sú nevyhnutnou požiadavkou na meranie pokroku Turecka v rámci rokovaní. Závery Rady z 8. decembra, ktoré som veľa ráz spomenul, vysielajú v tomto ohľade odkaz Turecku. Uisťujem vás, že predsedníctvo bude túto záležitosť pozorne sledovať a v prípade potreby sa jej bude venovať na všetkých úrovniach.
V každom prípade, pani predsedajúca, je stanovisko predsedníctva k rokovaniam s Tureckom absolútne jasné. Súhlasíme s obnoveným konsenzom, o ktorom rozhodla Rada v decembri 2006, a to znamená, že cieľom rokovaní s Tureckom je určite jeho budúci vstup do Európskej únie.
Štefan Füle
člen Komisie. - Vážená pani predsedajúca, som veľmi vďačný, že som mal takúto rýchlu možnosť zúčastniť sa s vami na tejto výmene názorov o prístupových štátoch. Počas svojho vypočutia som sľúbil, že si prídem vypočuť vaše rady. Dnešná rozprava bola jasným dôkazom bohatstva, múdrosti a prehľadu, ktoré sa v tomto Parlamente stretávajú.
Dovoľte mi uviesť dve poznámky. Po prvé, sľuby, ktoré som dal počas vypočutí, beriem veľmi vážne. Nemám záujem o vedenie dvoch monológov, ale o vedenie dialógu s týmto Parlamentom, ktorý by odrážal skutočného ducha Lisabonskej zmluvy.
Dovoľte mi tiež ďalšiu všeobecnú poznámku. Zmienil som sa o tom niekoľkokrát počas svojho vypočutia. V rozhovoroch s kandidátskymi krajinami a budúcimi kandidátskymi krajinami vždy zdôrazňujem nasledujúce štyri zásady: prvou z nich je nekompromisný záväzok voči kodanským kritériám, o ktorých nemožno rokovať. Po druhé, nekompromisný záväzok voči základným slobodám a právam vrátane náboženských práv a práv menšín, ako aj práv žien. Po tretie, proces musí byť otvorený a odrážať vierohodnosť na obidvoch stranách a na všetkých úrovniach. Po štvrté, nikdy nebudem podceňovať otázku integračnej kapacity.
K Chorvátsku: tak v uznesení Parlamentu, ako aj v stanovisku Komisie sa zdôrazňuje, že Chorvátsko môže počítať s Parlamentom i Komisiou ako so spoľahlivými spojencami. Ak sa tejto krajine podarí splniť všetky zostávajúce podmienky, som aj naďalej presvedčený, že prístupové rokovania možno uzavrieť v tomto roku. Komisia, a verím, že aj súčasné a budúce predsedníctva, ako i Európsky parlament podporia Chorvátsko pri dosahovaní jeho cieľa.
Pokiaľ ide o Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, dovoľte mi opäť zdôrazniť, že krajina si vyslúžila odporúčanie Komisie začať prístupové rokovania na základe vlastných zásluh. Napriek tomu táto krajina aj naďalej čelí mnohým naliehavým úlohám vrátane politických kritérií. Ako sa zdôraznilo počas rozpravy, teraz je tu vhodná príležitosť vyriešiť otázku týkajúcu sa názvu. Som plne odhodlaný podporiť prebiehajúce rokovania.
K Turecku: všetci sme si vedomí, že pred sebou nemáme ľahkú cestu, a to ani pre Turecko a ani pre Európsku úniu, ako už mnohí jasne uviedli počas rozpravy. Viem však, že turecká vláda je stále rozhodnutá pre demokratické otváranie. Kto by si pred piatimi rokmi dokázal predstaviť, že turecká spoločnosť a politici budú otvorene a intenzívne diskutovať o kurdskej otázke, civilno-vojenských vzťahoch, opätovnom otvorení seminára na ostrove Halki alebo o vzťahoch s Rumunskom?
Napriek tomu ma stále znepokojuje obmedzovanie slobody tlače a plurality médií. Sú potrebné ďalšie právne novely s cieľom chrániť novinárov, aktivistov v oblasti ľudských práv a politikov pred prenasledovaním a odsúdením za vyjadrovanie nenásilných názorov.
Pokiaľ ide o prístupové rokovania, otvorenie kapitoly o životnom prostredí minulý rok v decembri predstavuje povzbudivý vývoj. Počet otvorených kapitol sa tým zvýšil na 12. Dúfam, že v tomto roku sa nám podarí otvoriť viac kapitol. Turecko však bude musieť vyvinúť ďalšie úsilie, aby dokázalo splniť náročné kritériá. Je preto dôležité, aby sa dôsledne pokračovalo v potrebných prípravách.
Komisia zároveň víta intenzívnejší dialóg s Tureckom v oblasti migrácie, ktorý by mal viesť ku konkrétnym výsledkom, a to najmä pokiaľ ide readmisiu a hraničné kontroly. V reakcii na konkrétnu otázku jedného z vašich kolegov mi dovoľte povedať, že Komisia vie o nedávnom vývoji týkajúcom sa zrušenia vízovej povinnosti pre Libanon a Sýriu zo strany Turecka. Generálny riaditeľ Komisie zodpovedný za tieto otázky bude budúci týždeň rokovať v Ankare. Toto bude jedna z otázok, o ktorej bude pri tejto príležitosti diskutovať, a ja o týchto diskusiách podám správu.
Dovoľte mi zároveň, keďže ste ma o to požiadali, doplniť nasledujúce stanovisko Komisie. Všetky opatrenia, ktoré Komisia navrhla a prijala, boli vždy zamerané na ukončenie izolácie turecko-cyperskej komunity ako prostriedku na uľahčenie znovuzjednotenia Cypru v súlade so závermi Rady z apríla 2004. Zavádzame balík pomoci vo výške 259 miliónov EUR, ktorý je určený na zabezpečenie udržateľného sociálneho a hospodárskeho rozvoja turecko-cyperskej komunity, ako aj jej plnej účasti v Európskej únii po uzmierení a znovuzjednotení. Nariadenie o demarkačnej línii uľahčuje hospodárske a osobné kontakty medzi tureckými a gréckymi Cyperčanmi. Obchodné nariadenie o osobitných podmienkach obchodu pre turecko-cyperskú komunitu zostáva na zvážení Rady.
Vrátim sa k Turecku. Reformný proces musí pokračovať a Európska únia by mala stále tento proces a postup podporovať. Komisia sa bude aj naďalej venovať prístupovému procesu Turecka. Naše pôsobenie a vplyv v Turecku sa stanú uveriteľnejšími a silnejšími, ak naše záväzky zostanú jednoznačné.
Teším sa na veľmi prínosnú a úzku spoluprácu v priebehu nasledujúcich piatich rokov.
(potlesk)
Predsedajúca
Od Výboru pre zahraničné veci som dostala tri návrhy uznesení na ukončenie rozpravy v súlade s článkom 100 ods. 2.
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční dnes.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Luís Paulo Alves  
písomne. - (PT) Táto správa uznáva určité pozitívne kroky, ktoré Turecko, kandidátska krajina od roku 2005, urobilo smerom k vstupu do EÚ, hoci sa od neho žiada, aby urýchlilo tempo reforiem. Spomínam si, že v decembri 2006 boli rokovania čiastočne pozastavené, pretože krajina odmietla uplatniť dohodu o colnej únii s EÚ na Cypre. Konflikt s Cyprom sa musí vyriešiť a Turecko musí pokračovať v napredovaní, a to pokiaľ ide o demokraciu a ochranu ľudských práv, boj proti korupcii, zlepšenie slobody tlače, potrebu politickej transparentnosti a pohotovejšej i účinnejšej spravodlivosti, konsolidáciu antidiskriminačných právnych predpisov týkajúcich sa diskriminácie na základe rodovej príslušnosti i sexuálnej orientácie a diskriminácie etnických i náboženských skupín a tiež reformovanie verejnej služby. Turecká vláda aj naďalej preukazuje politickú vôľu pokračovať v reformách. Dosiahla výrazne zlepšenie v súvislosti so základnými slobodami a demokratickým vývojom v krajine. Musíme preto aj naďalej dosahovať pokrok v rokovaniach zameraných na zabezpečenie pristúpenia Turecka, krajiny, ktorá zohráva kľúčovú úlohu ako sprostredkovateľ v konfliktoch medzi Izraelom a Palestínou i ako platforma porozumenia pre Irak a Irán.
Mara Bizzotto  
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, správa bezpochyby obsahuje niektoré zaujímavé body, a to dokonca aj pre tých, ako som napríklad ja a mnohí z vás, ktorí sme proti tomu, aby bolo Turecku udelené členstvo v EÚ. Správa obsahuje niekedy až závažné príklady neplnenia základných podmienok pre vstup do EÚ zo strany Turecka. Niektoré časti uznesenia, ktoré navrhuje Výbor pre zahraničné veci, sú tiež dosť prísne. Tieto dokumenty sa nestavajú proti teoretickému budúcemu vstupu Turecka do EÚ. S radosťou však vítam zistenia, že Parlament má v úmysle informovať o predpokladanom nedostatočnom pokroku Turecka. Tí, ktorí sú podobne ako ja proti vstupu Ankary do EÚ, v nich nachádzajú potvrdenie svojich tradičných námietok proti pristúpeniu: v Turecku stále prevládajú obmedzenia základných slobôd, porušovanie ľudských práv, agresívny postoj voči Cypru a Grécku, ako aj diskriminácia etnických a náboženských menšín. Sú to všetko problémy, ktoré Európa určite nemôže prehliadať. Všetko to zhoršuje zvyčajné obavy týkajúce sa kultúrnych a geografických rozdielov medzi Tureckom a Európou, ako aj problémov, ktoré by nastali v prípade prijatia krajiny, ktorá má spoločné hranice s viac ako 80 miliónmi obyvateľov. Sú to faktory, ktoré budú aj naďalej upevňovať moje nezlomné presvedčenie, že nie je správne, aby Turecko vstúpilo do Európy, ktorej jednota závisí predovšetkým od myšlienky kresťanstva.
Robert Dušek  
Na jednej strane je kľúčové, akým spôsobom a do akej miery prebieha demokratizačný proces v Turecku a proces priblíženia sa k EÚ. Na druhej strane, diskusia o budúcom členstve Turecka v EÚ nesmie byť ponechaná bokom. Každé rozšírenie nesie so sebou rozpočtové úvahy, a to, či pristúpenie danej krajiny k EÚ bude finančným prínosom alebo budú prevládať finančné straty. Obávam sa, že v súčasnej krízovej situácii si vzhľadom na spoločnú poľnohospodársku politiku, a teda aj na európsky rozpočet, nemôžeme dovoliť rozšírenie o krajinu, v ktorej je poľnohospodárstvo zdrojom obživy pre 7 miliónov obyvateľov (v EÚ toto číslo predstavuje 10,4 milióna). Na porovnanie: za súčasných podmienok by sa výdavky pre Turecko do roku 2025 pohybovali okolo 10 miliárd EUR, zatiaľ čo pre všetkých 10 nových členských štátov z "východného rozšírenia" by to bolo do 8 miliárd EUR. Priame platby tureckým poľnohospodárom, platby na rozvoj vidieka a na podporu trhu by pri súčasnej legislatívnej úprave boli pre európske poľnohospodárstvo i poľnohospodárov likvidačné. S ohľadom na obrovskú rozlohu, počet obyvateľov a hospodársku situáciu tejto kandidátskej krajiny by vstup Turecka do EÚ znamenal pre rozpočet obrovskú záťaž spojenú s poklesom HDP na jedného obyvateľa EÚ o 9 %. Z týchto dôvodov musíme opätovne a hlbšie diskutovať o pristúpení Turecka k EÚ, ako aj s tým spojenej reforme spoločnej poľnohospodárskej politiky.
Martin Kastler  
písomne. - (DE) Je chvályhodné, že nová macedónska demokracia dosiahla ďalší pokrok vo všetkých spoločenských a podnikateľských oblastiach. Veľmi vítam skutočnosť, že prezidentské a komunálne voľby v marci 2009 prebehli hladko. Svedčí to o narastajúcej demokratizácii v celom regióne, čo sa odzrkadlilo v Macedónsku. Macedónsko splnilo všetky kritériá na liberalizáciu vízových nariadení. Od 19. decembra 2009 platí teda pre jeho obyvateľov štatút bezvízového styku. Je to obrovský krok vpred. Macedónsko však musí ešte zaviesť mnoho reforiem. Veľmi dúfam, že využitie skúseností, ktoré sme získali počas prvej vlny východného rozširovania EÚ, nám v tomto procese pomôže. V tejto súvislosti mám na mysli oblasť zavedenia inštitucionálnych reforiem, kde politické nadácie a mimovládne organizácie už tak veľa dosiahli. Sú tu dve oblasti, v ktorých by sme mali posilniť našu spoluprácu, a to s ohľadom na transformáciu a normy EÚ. Ide o reformu vo verejnej správe, súdnictve a polícii. Osobne by som bol rád, keby sa spor medzi Macedónskom a Gréckom odložil v blízkej budúcnosti nabok. Je dôležité, aby sa pokrok smerom k zjednoteniu Európy nedostal do mŕtveho bodu pre bilaterálne nezhody.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz  
Vzhľadom na svoju geopolitickú situáciu a historické vzťahy by Chorvátsko malo nepochybne čo najskôr vstúpiť do Európskej únie. Napriek mnohým napätým situáciám vo vzťahu k susedom i etnickým konfliktom, ktoré sa objavili počas občianskej vojny, si plne integrovanú a zjednotenú Európu neviem predstaviť bez Chorvátska. Rokovania, ktoré sa začali v roku 2004, predstavovali sľubný vývoj. Ak nedôjde k ich prerušeniam, mali by sa ukončiť v priebehu tohto roka, pričom treba mať na pamäti, že 28 oblastí si stále vyžaduje doplnenie. Vstup Chorvátska do NATO v apríli 2009 nesporne posilnil jeho nárok na vstup do EÚ. Stabilizáciu toho, čo z histórie poznáme ako balkánsky kotol, zaistí iba vstup Chorvátska do EÚ. Dúfam, že na začiatku roku 2012, keď zaujmem svoje miesto v Európskom parlamente, si budem môcť podať ruku s kolegami z Chorvátska.
Franz Obermayr  
Vítam pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo najmä v boji proti korupcii. Je nevyhnutné prijať opatrenia proti korupcii v rámci inštitúcií. Okrem toho sa musí zmeniť základný postoj a obyvatelia si musia byť vedomí korupcie, ktorá je, žiaľ, stále súčasťou každodenného života v Chorvátsku. Pokiaľ ide o vzťahy Chorvátska s jeho susedmi, je potešiteľné vidieť, že v súvislosti s hraničným sporom so Slovinskom je tu nádej na kompromis. Zároveň dúfam, že uznanie Kosova Chorvátskom nespôsobí zvýšenie napätia na západnom Balkáne, a to najmä vo vzťahu so Srbskom, ktoré teraz, pochopiteľne, vyjadruje svoje znepokojenie. Vzhľadom na zrejmý pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo, ako aj na svoje presvedčenie, že Chorvátsko je z kultúrneho, politického i historického hľadiska súčasťou Európy, hlasujem za návrh uznesenia. Som presvedčený, že ak Chorvátsko splní všetky podmienky, bude môcť už čoskoro vstúpiť do Európskej únie.
Kristiina Ojuland  
Vážená pani predsedajúca, v súvislosti s mojím vystúpením z 20. januára ma zaujíma, aký druh opatrení podľa záznamov Rady a Komisie zaviedla turecká vláda s cieľom zapojiť obyvateľstvo do realizácie demokratizačného procesu, ako aj reforiem potrebných na integráciu do Európskej únie. Správa o pokroku Turecka za rok 2009 upozorňuje na nedostatky pri plnení kodanských kritérií, a to s osobitným dôrazom na politické kritériá, ktoré zahŕňajú zavedenie demokracie, právneho štátu, ľudské práva a ochranu práv menšín. V tejto správe o pokroku sa uvádza, že prostredníctvom nástroja rozvojovej pomoci bolo za posledné roky Turecku pridelených 567 miliónov EUR. Pridelené finančné prostriedky boli z veľkej časti určené na zavedenie nezrealizovaných reforiem v politickom a súdnom systéme, ako aj na rozvoj občianskej spoločnosti. Zároveň sa jasne vysvetlilo, že použitie týchto nástrojov sa decentralizovalo. Znamená to, že pridelenú pomoc spravovali turecké orgány na základe akreditácie udelenej Komisiou. Vzhľadom na svoj záujem čím skôr začať viesť rokovania o členstve Turecka, čo si vyžaduje odstránenie súčasných nedostatkov, by mali Rada a Komisia mať presný prehľad konkrétnych krokov, ktoré turecká vláda podnikla s cieľom dosiahnuť tento cieľ. Komisia naozaj na svojej domovskej stránke zverejnila, vo vizuálnej podobe, niektoré projekty zamerané na ukončenie využívania detskej práce, získanie základného vzdelania, zapojenie ľudí s postihnutím do spoločnosti, ako aj na zriadenie tiesňovej linky pre turecké ženy, ktoré sú vystavené domácemu násiliu. Sú však tieto opatrenia dostačujúce na vytvorenie nevyhnutnej základnej verejnej podpory pre okamžitú a úspešnú realizáciu potrebných reforiem? Čo sa týka obsahu tejto správy o pokroku, aké ďalšie neodkladné opatrenia alebo projekty sú v pláne s cieľom prekonať prekážky, ktoré sa v týchto problematických oblastiach objavili?
Wojciech Michał Olejniczak  
1. mája 2004, teda v deň veľkého rozšírenia Európskej únie, sa vstupom niekoľkých krajín strednej a východnej Európy konečne skoncovalo s rozdelením Európy železnou oponou. V tom čase sa do európskej rodiny nedostali všetky krajiny strednej a východnej Európy. Už vtedy bolo jasné, že po tomto "veľkom rozšírení" bude musieť nasledovať pristúpenie niekoľkých ďalších krajín tohto regiónu. V roku 2007 sa členskými štátmi Európskej únie stali Rumunsko a Bulharsko. Pristúpenie týchto krajín však nemožno považovať za ukončenie rozširovania Európskej únie.
Krajinou, ktorá je v súčasnosti najbližšie k vstupu do EÚ, je Chorvátsko. Plne podporujem skoré uzavretie rokovaní s Chorvátskom, aby sa dosiahol čo najrýchlejší vstup tejto krajiny do Európskej únie. Žiadam obidve rokujúce strany o maximálnu flexibilitu a vôľu dosiahnuť dohodu. Okrem toho žiadam chorvátsku stranu, aby zvýšila úsilie v oblasti prispôsobovania sa požiadavkám Spoločenstva v takých oblastiach, ako je organizácia verejnej správy a súdnictva a zlepšovanie mechanizmov zameraných na účinný boj proti organizovanému zločinu a korupcii. Okrem toho sa pridávam k výzvam žiadajúcim od Chorvátska, aby prejavilo maximum dobrej vôle a spolupracovalo s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu.
Siiri Oviir  
Predpokladom ukončenia rokovacieho procesu s Tureckom, ktorý sa začal v roku 2005, je, že Turecko musí splniť všetky kodanské kritériá a vo všetkých ohľadoch musí vyhovieť integračnej kapacite EÚ. Turecko v skutočnosti začalo zavádzať očakávané reformy, rozvíjať dobré susedské vzťahy a postupne sa prispôsobovať kritériám pre členstvo v EÚ. Podporujem tieto kroky a podporujem aj vstup Turecka do EÚ, a to, samozrejme, za predpokladu, že v plnom rozsahu splní podmienky členstva. V súčasnosti ma však znepokojuje, že v poslednom období sa objavuje málo pozitívnych správ týkajúcich sa zavedených reforiem a že v Turecku stále prevládajú vážne problémy pri zavádzaní právnych noriem, a to hlavne tých, ktoré sa týkajú práv žien, nediskriminácie, slobody prejavu a vierovyznania, prístupu nulovej tolerancie k mučeniu a protikorupčných opatrení. Vyzývam Turecko, aby pokračovalo v zintenzívňovaní snáh splniť kodanské kritériá v plnom rozsahu, ako aj posilniť v tureckej spoločnosti podporu nevyhnutných reforiem, ktoré zaistia rovnosť ľudí bez ohľadu na ich pohlavie, rasový a etnický pôvod, vierovyznanie alebo presvedčenie, postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu.
Rovana Plumb  
Verím, že je v záujme oboch strán, teda EÚ i Turecka, aby proces rozširovania pokračoval. Turecko musí preto zintenzívniť reformný proces, aby splnilo prijaté záväzky.
Dovoľte mi k tomu uviesť niekoľko príkladov. Právne predpisy v oblasti rodovej rovnosti sú zharmonizované, treba však vyvinúť väčšie úsilie pri ich uplatňovaní s cieľom obmedziť rozdiely medzi mužmi a ženami, pokiaľ ide o ich účasť na trhu práce, v politike a v rozhodovacom procese a tiež čo sa týka prístupu k vzdelávaniu. Dosiahol sa pokrok v oblasti ochrany životného prostredia, a to najmä vďaka podpísaniu Kjótskeho protokolu v "tomto období prispôsobovania sa vplyvom zmeny klímy". Stále však treba urobiť veľa, pokiaľ ide o kvalitu vody, ochranu prírody a geneticky modifikované organizmy.
Vítam pokrok, ktorý Turecko dosiahlo, zároveň však podporujem požiadavku, aby Ankara vyvinula viac úsilia v reformnom procese s cieľom vstúpiť do európskeho klubu.
Bogusław Sonik  
Jedným z kľúčových kodanských kritérií, ktoré musí každá krajina splniť, aby sa mohla stať jedným z členských štátov Európskej únie, je rešpektovanie ľudských práv. Chcel by som upozorniť na smutne známe prípady porušovania práv žien.
Tlač nás takmer každý deň informuje o nových vraždách žien, ktoré sú známe ako "vraždy zo cti". V súčasnosti tlač upozorňuje na prípad 16-ročnej Mediny Memiovej, ktorú vlastný otec a starý otec surovo zavraždili. Je šokujúce, že títo dvaja ju pripravili o život za to, že sa rozprávala s chlapcami. Spôsob, akým toto zverstvo vykonali, je však ešte šokujúcejší. Výsledky pitvy ukázali, že Medine, ktorú zahrabali v ohrade pre sliepky, bola pochovaná zaživa a bola pri vedomí až do samotného konca. Toto nepredstaviteľné utrpenie umierajúcej tínedžerky malo byť zadosťučinením za "zneuctenie" rodiny. Je desivé, že Medinin prípad nie je ojedinelým prípadom, ale rozšíreným barbarským javom. Dievča malo obavy o svoj život a niekoľkokrát to oznámilo polícii - bez úspechu, pretože zakaždým ju poslali domov.
Vraždenie, ktoré je hlboko zakorenené v tureckej tradícii už celé generácie, sa často vykladá v prospech mužov, ktorí tak údajne konajú s cieľom očistiť zhanobenú česť svojej rodiny. Krajina, ktorá ešte nedokázala vyriešiť tento problém, zostáva aj naďalej oddelená od Európy širokou priepasťou, pretože Európa si stráži základné hodnoty. Tento rozdiel je vážnou prekážkou pri budovaní spoločnej identity.
Traian Ungureanu  
Dúfam, že tohtoročná hodnotiaca správa povzbudí Turecko, aby zlepšilo koordinovanie svojej zahraničnej politiky so zahraničnou politikou EÚ. Región Čierneho mora by mal byť prioritnou oblasťou, v ktorej Turecko ako partner EÚ pomôže dosiahnuť európske ciele stanovené ako súčasť Čiernomorskej synergie.
Účasť Turecka na zabezpečení energetickej bezpečnosti EÚ je rovnako dôležitá. Minulý rok som privítal účasť Turecka v projekte Nabucco potvrdenú podpísaním medzivládnej dohody. Vyjadril som však aj hlboké znepokojenie nad úmyslom Turecka spolupracovať s Ruskom na projekte South Stream. Preto naliehavo žiadam Turecko, aby prijalo jasný záväzok týkajúci sa realizácie projektu Nabucco.
Vítam výzvu pani spravodajkyne harmonizovať energetické politiky medzi Tureckom a EÚ, a to hlavne začatím prístupových rokovaní otvorením kapitoly o energetike, ako aj zahrnutím Turecka do Európskeho energetického spoločenstva.
