Uplatňovanie smernice o službách (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je rozprava na tieto témy
otázka na ústne zodpovedanie pre Radu o uplatňovaní smernice 2006/123/ES, ktorú predložili Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Evelyne Gebhardtová, Cristian Silviu Buşoi, Heide Rühleová, Adam Bielan, Kyriacos Triantaphyllides a Matteo Salvini v mene Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa - B7-0216/2009), a
otázka na ústne zodpovedanie pre Komisiu o uplatňovaní smernice 2006/123/ES, ktorú predložili Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Evelyne Gebhardtová, Cristian Silviu Buşoi, Heide Rühleová, Adam Bielan, Kyriacos Triantaphyllides a Matteo Salvini v mene Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa - B7-0219/2009).
Malcolm Harbour
autor. - Vážená pani predsedajúca, keďže som bol zvolený za predsedu Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, je mi cťou, že môžem v Parlamente predniesť svoj prvý príspevok a predložiť túto otázku v mene všetkých politických skupín vo výbore, ako aj v mene koordinátorov. Veľmi ma teší, že veľa nových členov výboru ma dnes prišlo podporiť a prispieť do rozpravy.
Myslím si, že nie je potrebné v tejto rokovacej sále pripomínať dôležitosť tejto smernice o službách. Pri uvoľnení sily jednotného trhu do odvetvia, ktoré predstavuje asi 70 % európskeho hospodárstva, sú v stagnujúcich podmienkach, ktoré práve zažívame, veľmi potrebné pracovné miesta, ktoré sa tým vytvoria, ako aj následný dynamický účinok.
Je to veľmi rozsiahla smernica. Má veľa nových prvkov a v mnohých oblastiach je komplikovaná. Vyžadovala si veľa pozornosti. Úplná a jednotná transpozícia smernice je pre jej účinné uplatňovanie absolútne nevyhnutná. Táto smernica vychádza zo skutočnosti, že členské štáty odstránia prekážky v podnikateľskej činnosti, najmä tie opatrenia vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch, ktoré diskriminujú spoločnosti poskytujúce služby, ktoré chcú vykonávať podnikateľskú činnosť. Verte mi, že v dôsledku tohto návrhu museli byť v rôznych krajinách zmenené a doplnené doslova stovky legislatívnych návrhov alebo právnych predpisov. Pokiaľ všetci kolegovia, ako aj všetky krajiny nebudú v tomto procese postupovať spoločne, táto diskriminácia zostane. Tento proces sa musí uskutočniť dôsledne. Inak tieto prekážky zostanú.
Preto chcem predovšetkým oceniť najmä prácu Komisie, ktorá zohrala vedúcu úlohu pri riadení a koordinácii celého procesu vykonávania a transpozície týchto právnych predpisov medzi všetkými členskými štátmi. Chcem tiež poďakovať Rade (vlastne jednotlivým Radám, pretože tento návrh bol odsúhlasený už v roku 2006), ktorá viedla proces, ktorý sme v skutočnosti videli na samitoch požadujúcich jednotnú transpozíciu tejto smernice.
Chcem povedať najmä pani ministerke Cecilii Malmströmovej, ktorá je prítomná na dnešnom zasadnutí, aký veľký dojem na výbor urobila práca, ktorú vykonávalo Švédsko, keď sme v septembri chystali misijnú návštevu Švédska. Myslím si, že pre mnohých ďalších sú jasným príkladom najmä v tom, ako dôkladne zabezpečujú, aby švédske orgány verejnej správy na všetkých úrovniach chápali svoje záväzky vyplývajúce z európskych právnych predpisov tak, aby boli schopné vydať povolenia spoločnostiam poskytujúcim služby, ktoré pochádzajú z iných miest Európskej únie.
Naša dnešná otázka sa zameriava najmä na najdôležitejšie prvky, ktoré treba podľa nás zaviesť v čo najkratšom čase. Členské štáty boli požiadané, aby podrobili svoje právne predpisy procesu preskúmania s cieľom, ako hovorím, hľadať tieto diskriminačné prvky. Termín transpozície smernice do 28. decembra je však len začiatkom procesu odstraňovania prekážok, pretože každá krajina sa teraz chystá predložiť zoznam návrhov, ktoré diskriminujú ostatné krajiny a o ktorých si myslia, že sa dajú odôvodniť vo verejnom záujme. Tento proces vzájomného preskúmania, ktorý je úplne nový, požaduje od orgánov ostatných členských štátov vzájomnú kontrolu, vzájomné preskúmanie diskriminačných návrhov. Časť procesu, ktorá začína, bude veľmi dôležitá, a my ju s veľkým záujmom sledujeme. Chceli by sme dnes počuť, aký prístup k tomuto procesu navrhuje Komisia. Od Rady by sme sa chceli dozvedieť, akým spôsobom podporuje tento proces. Chceli by sme tiež záruku, že tento proces sa nebude uskutočňovať za zatvorenými dverami, pretože spotrebitelia a podnikatelia, ako aj iné záujmové skupiny budú chcieť vedieť, ako sa tento proces vykonáva. Chceme vidieť ten zoznam. Chceme vidieť zoznam nariadení a interných predpisov, ktoré chcú členské štáty zachovať.
Druhou dôležitou vecou sú informácie a prístup k postupom prostredníctvom elektronických prostriedkov. Zriadenie miest jednotného kontaktu pre podnikateľskú činnosť je priekopnícky návrh v každej európskej smernici. Od členských štátov sa požaduje, aby zabezpečili informácie a dostupnosť postupov, ktoré musia podnikatelia splniť s cieľom získať prístup k obchodným činnostiam prostredníctvom týchto systémov. Veľmi dôležité je zavedenie úplných a plne funkčných systémov.
Naša dnešná otázka sa teda týka tejto veci. Tešíme sa, že nám pani Ferrerová-Waldnerová - možno v oblasti, ktorá jej nie je veľmi známa - poskytne vyčerpávajúce odpovede. Vieme, že od nás všetkých srdečne pozdravíte pána Charlieho McCreevyho.
Domnievam sa však, že dôležité je pochopiť perspektívu nášho výboru. Pre nás to v nasledujúcich piatich rokoch tiež znamená začiatok procesu monitorovania a udržiavania politického záujmu a tlaku na všetky členské štáty, aby zaviedli túto smernicu. Pani Cecilii Malmströmovej musím povedať, že bolo prinajmenšom sklamaním, keď sme sa zo správy dozvedeli, že už v septembri sa na zasadnutí Rady pre konkurencieschopnosť diskutovalo o správe Komisie o tom, že sa zdá, že v niektorých členských štátoch sa, bohužiaľ, politický záväzok úplného a včasného uplatňovania nepremenil na primerané opatrenia. To nestačí. Chceme výhody a chceme ich teraz.
Cecilia Malmström
Vážená pani predsedajúca, chcela by som poďakovať pánovi Harbourovi a Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa za predloženie tejto dôležitej otázky. Presne ako povedal pán Harbour, voľný pohyb služieb je jedným zo základných kameňov vnútorného trhu. Predstavuje 60 - 70 % hospodárstva a zamestnanosti EÚ a tento podiel sa zvyšuje. Voľný pohyb služieb bude zohrávať veľmi dôležitú úlohu v hospodárskom raste EÚ, ale ako už bolo zdôraznené, nefunguje tak dobre, ako by mal. Ešte veľa sa musí urobiť na odstránenie prekážok v obchode a na uľahčenie obchodu so službami. Preto je výborné, že máme túto smernicu o službách, ktorá má byť transponovaná do 28. decembra.
Komisia v konečnom dôsledku zodpovedá za to, aby členské štáty robili to, čo sa od nich očakáva, a som si istá, že Komisia o tom bude hovoriť. Napriek tomu sa niekoľkými slovami vyjadrím v mene predsedníctva k otázke, ktorú mi výbor predložil. Prvá vec, ktorú by som chcela povedať, sa týka kontroly právnych predpisov a toho, akým spôsobom prispela k ich uplatňovaniu. Účelom preskúmania je zistiť a odstrániť prekážky slobody usadiť sa a voľnosti pohybu služieb. Požiadavky týkajúce sa poskytovania služieb, ktoré členské štáty zachovajú, musia zodpovedať požiadavkám na nediskrimináciu, nevyhnutnosť a proporcionalitu.
Je to obrovská úloha, ale keď sa splní, odvetvie služieb získa výhody zo zníženia administratívnej záťaže spoločností poskytujúcich služby. Záverečná správa pre Komisiu týkajúca sa tejto otázky by mala byť pripravená 28. decembra.
Národné miesta jednotného kontaktu budú zbierať informácie týkajúce sa práv a požiadaviek v odvetví služieb pre poskytovateľov a príjemcov služieb. Poskytovateľom služieb majú dať možnosť požiadať o povolenie online a komunikovať s úradom vydávajúcim povolenia. Pre členské štáty je to, samozrejme, dosť náročné z organizačného hľadiska. Táto koncepcia vychádza z predstavy o zavedení modernejšieho systému s vysokým stupňom elektronickej správy vecí verejných. Švédske predsedníctvo usporiada na budúci týždeň stretnutie ministrov v Malmö, na ktorom sa bude zaoberať práve témou elektronickej správy vecí verejných. Na tomto stretnutí členské štáty získajú od Komisie podporu a veľa seminárov sa bude konať s cieľom umožniť nám učiť sa navzájom, aby sme sa mohli zamerať na jednoduchosť využívania systému.
Ďalšou dôležitou otázkou je jazyk, ktorý sa používa na internetových portáloch, a možnosť byť schopní používať tento nástroj v jazyku inom, než je vlastný jazyk členského štátu. Táto požiadavka nie je zahrnutá v smernici, ale dúfame, že členské štáty budú mať v mieste jednotného kontaktu informácie v niekoľkých jazykoch. Toto dá poskytovateľom služieb možnosť lepšie porovnať rôzne trhy a získať prehľad, ktorý potrebujú na to, aby boli schopní rozšíriť svoje prevádzky.
Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa sa pýta, či budú členské štáty schopné uplatňovať smernicu včas, a ja dúfam, že budú. Komisia bude musieť odpovedať na túto otázku, ale na zasadnutí Rady pre konkurencieschopnosť všetky členské štáty v podstate uviedli, že budú včas pripravené. Veľmi dôležitá je pritom, samozrejme, politická podpora.
Aké sú teda najväčšie úlohy? Smernica je ako celok, samozrejme, mimoriadne obsiahla a požaduje, aby členské štáty prijali množstvo opatrení nielen z hľadiska právnych predpisov, ale aj rôzne opatrenia na uľahčenie spolupráce. Dúfame, že budú zavedené opatrenia, ktoré zefektívnia a zmodernizujú správu vecí verejných. Ich zavedenie však potrvá istý čas. Kontrola právnych predpisov v tejto rozsiahlej oblasti a nájdenie legislatívnych riešení sa nedá uskutočniť zo dňa na deň. Úrady sa budú musieť na svoje nové povinnosti odborne pripraviť, čo si bude vyžadovať prostriedky.
Takže odpoveď na otázku, aké sú najväčšie úlohy, je, samozrejme, zriadenie miest jednotného kontaktu a zabezpečenie ich fungovania. Parlament sa napokon pýta, ako boli zapojené zainteresované strany. Toto je dôležitá otázka, pretože pre rôzne organizácie zainteresovaných strán zásadnou časťou procesu je, samozrejme, to, aby sa podieľali na vysvetľovaní smernice o službách, informovali občanov a spoločnosti o výhodách, ale aj to, aby vyjadrovali svoje názory a potreby.
Tento dialóg je kľúčovým prvkom. Veľa zainteresovaných strán bolo zapojených do referenčných skupín už počas rokovaní a v mnohých prípadoch tieto siete pokračujú. V mnohých krajinách sa uskutočnili rozsiahle spoločenské konzultácie týkajúce sa návrhov na uplatňovanie s cieľom získať rôzne informácie a názory.
Na záver by som chcela, pani predsedajúca, poďakovať Parlamentu za záujem, ktorý prejavuje o proces uplatňovania smernice o službách. Z hľadiska veľmi dôležitej úlohy, ktorú Európsky parlament zohrával pri dosahovaní dohody, je dobré, že sa naďalej zaujímate, kontrolujete a zabezpečujete, aby sme v členských štátoch robili to, čo sa od nás očakáva. Súhlasíme s tým, že je mimoriadne dôležité, aby sa smernica urýchlene a správnym spôsobom zaviedla. Najmä teraz, počas hospodárskej krízy, bude smernica o službách dôležitým nástrojom, ktorý nás vyvedie z krízy a znovu nám umožní sústrediť sa na hospodársky rast a, dúfajme, na vytváranie nových pracovných miest.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komisie. - Vážená pani predsedajúca, chcela by som poďakovať Európskemu parlamentu, najmä tiež v mene môjho kolegu Charlieho McCreevyho, za predloženie tejto aktuálnej otázky na ústne zodpovedanie o stave uplatňovania smernice o službách.
Do termínu ukončenia uplatňovania smernice zostávajú menej ako dva mesiace a to je vhodný čas obzrieť sa za prácou, ktorá sa dosiaľ vykonala, ako aj zhodnotiť dnešnú situáciu.
Smernica o službách je jedna z najdôležitejších iniciatív, ktoré sa v ostatných rokoch prijali. Má veľký potenciál odstrániť prekážky obchodu na vnútornom trhu a modernizovať naše orgány verejnej správy; jej správne uplatňovanie sa za súčasnej ekonomickej situácie stáva ešte naliehavejším. Veľmi dobre si to uvedomujeme a Európsky parlament, najmä jeho Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, nezohrávali len kľúčovú úlohu pri umožnení jej prijatia, ale Komisia ocenila najmä váš stály záujem o monitorovanie práce členských štátov pri uplatňovaní tejto smernice.
Pokiaľ ide o nás, Komisia splnila svoj záväzok uľahčiť proces uplatňovania. O tom sme sa už zmienili. Zobrali sme vážne žiadosť členských štátov o technickú pomoc a vyvinuli sme maximálne úsilie a vyčlenili sme prostriedky na podporu tejto práce. Za ostatné tri roky sa uskutočnilo viac ako 80 dvojstranných rokovaní so všetkými členskými štátmi a viac ako 30-krát sa stretli skupiny odborníkov v Bruseli.
Komisia však nemôže uskutočniť zavedenie smernice na národnej úrovni. Toto je úloha členských štátov a transpozícia smernice o službách bola pre nich náročná úloha.
Bola to náročná úloha, pretože si vyžadovala uskutočnenie niekoľkých rozsiahlych projektov, ako napríklad zriadenie miest jednotného kontaktu a preskúmanie a zjednodušenie právnych predpisov v oblasti služieb. Bola náročná aj preto, lebo znamenala náročnú koordináciu medzi všetkými stupňami správy, či už na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni.
Ako sa veci teraz majú? A podarí sa členským štátom splniť túto úlohu?
Zdá sa, že niečo vyše polovice členských štátov dodrží termín zavedenia smernice o službách do konca roku 2009 alebo začiatku roku 2010. Niektoré členské štáty sa môžu oneskoriť. Nie je to úplne uspokojivé najmä pre občanov a podnikateľov, ktorí chcú využiť svoje práva na vnútornom trhu. Hoci situácia v porovnaní s ostatnými smernicami o vnútornom trhu nie je neobvyklá, predstavuje určitý dôvod na obavy.
Do úvahy sa však musí vziať aj to, že možno viac ako v prípade iných smerníc sa členské štáty museli zaoberať veľkým množstvom náročných právnych a praktických otázok. Preto sa výsledok, ktorý by sme radi dosiahli do začiatku budúceho roka, môže skutočne považovať za pomerne dobrý.
Dovoľte mi teraz podrobnejšie odpovedať na vašu otázku.
Takmer všetky členské štáty teda ukončili proces preskúmania svojich vnútroštátnych právnych predpisov. Niektoré na tom ešte pracujú. V tejto etape je, samozrejme, tiež pomerne zložité posúdiť rozsah, v akom toto preskúmanie prispelo k účinnej transpozícii smernice. Termín transpozície zatiaľ neuplynul a členské štáty zatiaľ Komisii nepredložili svoje legislatívne zmeny.
Je však jasné, že ambiciózny a dôkladný proces preskúmania je veľmi dôležitý na zabezpečenie prijateľnosti vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti vnútorného trhu vo všetkých členských štátoch. A vo všeobecnosti je tiež veľmi dôležitý pre konkurencieschopnosť nášho odvetvia služieb.
Pokiaľ ide o miesta jednotného kontaktu, ukazuje sa, že väčšina členských štátov bude mať do konca roku 2009 zavedené aspoň základné, praktické riešenie miest jednotného kontaktu. Nebudú síce úplne dokonalé, ale mali by vytvoriť pevný základ. Členské štáty by mali pokračovať v rozvoji a zdokonaľovaní miest jednotného kontaktu, ktoré sa z dlhodobého hľadiska stanú plnohodnotnými centrami elektronickej správy vecí verejných.
V tejto súvislosti Komisia súhlasí s tým, že je dôležité poskytovať doplňujúce informácie a postupy, ako sú informácie a postupy v oblasti práv pracovníkov a daní, prostredníctvom miest jednotného kontaktu. Podnikatelia a spotrebitelia musia byť informovaní o používaných pravidlách. Ako však viete, podľa smernice to nie je povinné.
Očakávame, že po konsolidácii a rozvoji miest jednotného kontaktu sa budú poskytovať aj tieto informácie. Niektoré členské štáty to už plánujú urobiť.
Pokiaľ ide o uplatňovanie smernice v oblasti sociálnych služieb - v rozsahu platnosti tejto smernice -, nezdá sa, žeby to spôsobilo osobitné problémy. Samotná smernica obsahuje mechanizmy s cieľom zabezpečiť zohľadnenie špecifík týchto služieb.
Okrem toho sa domnievam, že je jasné, že zainteresované strany zohrávajú veľmi dôležitú úlohu v priebehu celého procesu uplatňovania smernice. Zainteresované strany veľmi pozorne sledovali úsilie členských štátov a do uplatňovania boli zapojené rôznymi spôsobmi; zabezpečíme, aby sa na budúci rok počas hodnotenia výsledkov uplatňovania uskutočnili konzultácie so zainteresovanými stranami.
Takže musíme nájsť metódu na zabezpečenie veľmi konkrétneho zamerania tejto konzultácie.
Napokon v mnohých členských štátoch sa v priebehu legislatívneho procesu uskutočnili verejné konzultácie o návrhu uplatňovania právnych predpisov. Niektoré organizácie zainteresovaných strán dokonca organizovali u svojich členov pravidelné prieskumy týkajúce sa stavu uplatňovania. Povedzme, že v tejto etape procesu je dôležité, aby sme boli realistickí a čestní. Veľa sa ešte musí urobiť v oblasti uplatňovania a tie členské štáty, ktoré sa oneskorili, musia vyvinúť väčšie úsilie.
Naďalej však zostávam presvedčená, že pohár je viac než poloplný. Mali by sme ho ale radšej rýchlo doplniť.
Andreas Schwab
v mene skupiny PPE. - (DE) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, to, čo sme si práve vypočuli od Komisie a Rady, je trochu pesimistické.
Európa je vystavená medzinárodnej konkurencii, globálnej konkurencii, v ktorej si európski poskytovatelia služieb tiež potrebujú nájsť svoje miesto a úspešne sa presadiť. Ak sa pozrieme na históriu tejto smernice, ktorá sa za vysokej miery účasti poslancov zrodila v Parlamente, je podľa mňa dosť pesimistické počuť, že pohár je poloplný alebo poloprázdny, ako sa vyjadrila pani Ferrerová-Waldnerová. Vážená úradujúca predsedníčka Rady, Parlament zohrával svoju úlohu nielen v minulosti, ale chce svoju úlohu plniť aj v budúcnosti. Preto sme sa v rámci Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa rozhodli, že vám túto otázku položíme v primeranom čase pred termínom transpozície, aby sme zistili, či ste ako členské štáty Európskej únie prijali svoj záväzok transponovať túto smernicu do konca tohto roka, ktorý ste pôvodne sami navrhli, a či ste schopní splniť tento cieľ. Pokiaľ ide prinajmenšom o Poslanecký klub Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov), stále predpokladám, že urobíte všetko, čo je vo vašich silách, aby ste v nadchádzajúcich mesiacoch mohli splniť svoj cieľ.
Smernicu a jej uplatňovanie zhodnotíme z hľadiska občanov Európy, poskytovateľov služieb a pracovníkov a na základe toho podrobne preskúmame, ako sa členské štáty voči sebe navzájom správajú, a - ako uviedol pán predsedajúci - zhodnotíme úroveň transparentnosti, s akou si vymieňajú názory o prvkoch uplatňovania smernice a o tom, ako účinne sa preverujú nariadenia členských štátov z hľadiska ich vhodnosti pre vnútorný trh, pokiaľ ide o poskytovateľov služieb. To isté platí pre rozsah pôsobnosti smernice. Podobne ako v minulosti, aj teraz budeme podrobne sledovať stupeň, do akého by Európsky súdny dvor mohol vykladať Zmluvu o EÚ s cieľom uprednostniť práva občanov, pretože sa nám zdá, že záujmy členských štátov nemajú v Rade vždy prednosť.
Po druhé nás veľmi teší bod, ktorý ste uviedli v súvislosti s elektronickým riadením procesu, ale kľúčovou otázkou z nášho pohľadu ostáva, či poskytovatelia služieb môžu v konečnom dôsledku jednoducho a účinne plniť všetky úlohy požadované na základe postupu s využitím online procesu a či za týmito mnohými internetovými stránkami skutočne nájdu ľudí, s ktorými môžu hovoriť o tejto veci a o požiadavkách členských štátov, alebo či tu len jednoducho nestaviame múry a prekážky.
Dámy a páni, pán predsedajúci ma žiada, aby som to urýchlil. Chcel by som prejsť k svojej poslednej poznámke. V predchádzajúcej rozprave Parlament žiadal, aby boli z informačného systému o vnútornom trhu odstránené všetky problémy, o ktorých sa dá predpokladať, že by sa s nimi mohli stretnúť správne orgány členských štátov v súvislosti s transpozíciou smernice. Preto dúfam, pani Malmströmová, že vynaložíte všetko úsilie na zabezpečenie toho, aby táto smernica mohla nadobudnúť účinnosť 31. decembra tohto roku.
Evelyne Gebhardt
Vážený pán predsedajúci, som vďačná, že dnes môžeme rokovať o tejto téme, ktorá je pre mňa veľmi dôležitá. Chcela aby som sa jasne vyjadriť k jednej veci: ako Parlament sme nielen zohrali svoju úlohu, ale zabezpečili sme aj to, že sa v tejto smernici o službách našiel veľmi pozitívny, konštruktívny kompromis. Tento kompromis sa zakladá najmä na zaručení pracovných a sociálnych práv a osobitnom zohľadnení a vyčlenení služieb vo všeobecnom hospodárskom záujme. Práve z tohto dôvodu bola v prvom rade možná smernica o službách.
V niektorých veciach som si však v tomto ohľade nie istá a otázky, ktoré sme predložili, neboli zodpovedané. Bolo by napríklad veľkým sklamaním, keby sa ukázalo, že je pravdivé, čo som počula z viacerých zdrojov, najmä to, že niektoré členské štáty používajú transpozíciu smernice o službách na porušenie rovnováhy, čo sme ako zákonodarcovia zistili v tom, že práva pracovníkov sa nedodržujú v plnej miere, ako sme predpokladali v smernici o službách. Týka sa to nielen pracovných podmienok, ktoré sa spochybňujú, ale v mnohých členských štátoch sa tiež prepisujú alebo sprísňujú definície. Existujú aj členské štáty, ktoré nevyčleňujú sociálne služby zo služieb, na ktoré sa vzťahuje táto transpozícia, a majú na to len málo presvedčivé zdôvodnenie.
Príručka Európskej komisie nebola v tomto smere veľmi užitočná, pretože usmernenia, ktoré dala, boli čiastočne nesprávne a podľa nášho názoru poskytla chybný výklad. Príklady, ktoré som uviedla, ukazujú, aké dôležité je pre nás vytvoriť aj právny rámec pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu, aby sa sociálne práva, ako sú pracovné práva, mohli znovu v plnom rozsahu dodržiavať. Čokoľvek iné by nestačilo.
Chcela by som sa tiež členských štátov opýtať, do akej miery zapojili do transpozície zainteresované strany, najmä odborové zväzy a sociálne služby. Túto otázku sme predložili, no nepočula som na ňu odpoveď. Veľmi rada by som dostala primeranú odpoveď na túto otázku.
Jürgen Creutzmann
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, reakcia Komisie je, ako povedal pán Schwab, nielen pesimistická, ale je, samozrejme, aj veľkým sklamaním. Pokiaľ ide o transpozíciu, musíme si uvedomiť, že ak hovoríte, že približne 50 % štátov postupuje podľa plánu, potom musíme pripustiť, že tým druhým 50 % zostáva ešte dlhá cesta, kým ju dokončia.
Vezmite si napríklad našu krajinu Nemecko: jednotlivé spolkové krajiny v súčasnosti transponujú túto smernicu. V spolkovej krajine Porýnie-Falcko, kde žijem, som mal 2. septembra možnosť zúčastniť sa na prvom čítaní k transpozícii smernice o službách pre túto spolkovú krajinu. Ako si viete predstaviť, transpozíciu nebude možné dokončiť načas, a domnievam sa, že podobná situácia je aj v ostatných spolkových krajinách.
Veľmi dôležitým faktorom pre nás, samozrejme, bude to, ako sa transpozícia vykonáva. Ak článok 13 ods. 2 stanovuje, že "postupy a formálne náležitosti pri udeľovaní povolení nesmú byť odrádzajúce a nesmú neopodstatnene komplikovať alebo odkladať poskytovanie služby", potom musíme dohliadnuť na zabezpečenie toho, aby sa to nestalo v praxi. Rozhodujúcim faktorom bude napríklad to, ako budú vybavené miesta jednotného kontaktu. Budú mať dostatočné jazykové schopnosti? Budú dostatočne úzko spolupracovať so správnymi orgánmi, aby boli tiež schopné riešiť predložené záležitosti? Veľmi o tom pochybujeme. Výbor by sa mal teraz v skutočnosti opýtať, ktoré krajiny sa v transpozícii oneskorili, ktoré krajiny predstavujú tých 50 % a kedy očakávajú, že ju uskutočnia. Lepšie by bolo pre tieto krajiny zaviesť moratórium alebo niečo podobné.
Som si istý, že táto smernica nebude do 1. januára 2010 transponovaná vo väčšine krajín napriek tomu, že tieto krajiny mali na jej transpozíciu viac než štyri roky. Toto je vážny problém a je to veľmi znepokojujúce.
Tadeusz Cymański
Vážený pán predsedajúci, v rámci diskusie, ktorá práve prebieha, by som sa chcel opýtať na účinok krízy na uplatňovanie smernice v krajinách EÚ.
V našej krajine, Poľsku, napriek kríze a ťažkostiam s transpozíciou smernice bolo možné predložiť návrh zákona o službách, ktorý sa zakladá na vysokom stupni liberalizácie pri registrácii a prevádzkovaní podnikov. V odvetviach ako remeslá, obchod, cestovný ruch a hotely sú obmedzenia len výnimkami. Robíme to v mene rovnakých príležitostí a ochrany zásady partnerstva a zdravej hospodárskej súťaže.
Kompromis, ktorý sa dosiahol v roku 2006, predpokladal, že určité oblasti budú z regulácie smernice vylúčené. Chcel by som sa opýtať, ako dnes vyzerá hodnotenie týchto rozhodnutí. Predpokladalo sa, že ďalšia legislatívna práca by sa v budúcnosti vykonávala v oblasti verejných služieb. Ak zostaneme pri metafore, ktorú použila pani komisárka, po doplnení pohára, ktorý je už poloplný, na rad príde ďalší - a čo sa stane potom?
Eva-Britt Svensson
Vážený pán predsedajúci, v kompromise, ktorý sa dosiahol v roku 2006, Socialistická skupina v Európskom parlamente zrušila požiadavky na uprednostňovanie sociálnych hľadísk pred slobodou spoločností, ktoré poskytujú služby. Inak by to nebol kompromis, ako uviedol pán Harbour v tlačovom vyhlásení. Termín "princíp krajiny pôvodu" sa vypustil, ale bol nahradený nariadením Komisie o kolíznom práve, v ktorom sa jasne stanovuje, že v prípade konfliktu zákonov v oblasti pracovného práva jednotlivých členských štátov sa uplatňuje zákon krajiny pôvodu spoločnosti.
Smernica sa mohla vykladať tak, že EÚ nebude zasahovať do vnútroštátneho pracovného práva. Komisia však rýchlo vypracovala usmernenia, v ktorých bolo stanovené, že spoločnosti poskytujúce služby nemusia mať stáleho zástupcu v krajine, v ktorej sa vykonáva činnosť, a preto odborové zväzy nemajú žiadneho partnera na rokovanie. Rozhodnutie vo veci Vaxholm tiež jasne stanovilo, že švédske pracovné právo je podriadené právnym predpisom ES, čo znamená, že Švédsko bolo nútené znížiť úroveň svojich právnych predpisov v oblasti pracovného práva. Ani ja, ani Konfederatívna skupina Európskej zjednotenej ľavice - Nordická zelená ľavica nevidíme inú alternatívu práv pracovníkov, než je poskytnutie jasného právneho protokolu v zmluve, podľa ktorého majú práva únie prednosť pred slobodami trhu.
Lara Comi
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, smernica o službách predstavuje pre Európu predovšetkým koniec cesty, ktorej konečným cieľom je práve dokončenie vnútorného trhu s cieľom uľahčiť obchod v rámci Európskej únie, a tým umožniť orgánom koordinovať ich úsilie a predovšetkým minimalizovať náklady na platobné operácie medzi rôznymi odvetviami a rôznymi členskými štátmi.
Harmonizácia obsahu rôznych správnych postupov a zjednodušovanie prevádzky poskytovateľov služieb v iných členských štátoch automaticky znamená zvyšovanie rastu, a preto aj stimuláciu rastu v období výnimočnej krízy, ako je táto. Smernica o službách, ktorú 12. decembra 2006 prijali Európsky parlament a Rada, je podstatnou súčasťou lisabonskej stratégie, ktorá bola postupne zrevidovaná a upravená na rôzne podmienky, ktoré sa za ostatných deväť rokov vyskytli v Európe. Jej hlavným cieľom je umožniť, aby sa Európa stala jednoznačne najkonkurencieschopnejším hospodárstvom na svete, ale aj znalostnou ekonomikou.
Hospodárska kríza, ktorú prekonávame a ktorú Európska únia rieši na inštitucionálnej úrovni, pričom šikovne zosúlaďuje aj rôzne opatrenia prijaté v jednotlivých členských štátoch, vyžaduje, aby sa smernica o službách uplatňovala ešte lepšie a pohotovejšie, než bolo potrebné pri jej prvom prijatí. Termín ukončenia transpozície smernice o službách do 28. decembra 2009 je preto, samozrejme, nielen dátumom stanoveným na postup od ratifikácie k legislatívnemu procesu tejto smernice, ale predovšetkým predstavuje aj dôležitý krok smerom k Európe, ktorá si stále viac uvedomuje svoje zdroje a ktorá je, presnejšie povedané, stále schopnejšia získať to najlepšie z týchto zdrojov.
Bernadette Vergnaud
(FR) Vážený pán predsedajúci, pani ministerka, pani komisárka, dámy a páni, táto smernica o službách sa od svojho prijatia a vášnivých rozpráv, ktoré tento proces sprevádzali, stala dosť nejasnou, je však dôležité ukázať, že sme obozretní najmä vo veľmi dôležitej etape jej transpozície.
Pýtam sa na výklad ustanovení článku 2 smernice súvisiacich s vyňatím sociálnych služieb z rozsahu jej pôsobnosti. Pojmy ako "podpora osôb v núdzi" a "poverení poskytovatelia" sa zdajú byť obmedzujúce v porovnaní s definíciou sociálnych služieb, ktorá sa používa v niektorých členských štátoch, a mám obavy, že úmyselne prísny výklad môže slúžiť na zdôvodnenie začlenenia celej oblasti týchto služieb do rozsahu pôsobnosti tejto smernice.
Vyňatie týchto služieb je kľúčovým prvkom textu a zárukou pre občanov, že európsky sociálny model bude chránený.
Dúfam, že niektoré členské štáty vrátane Francúzska nevyužijú transpozíciu na liberalizáciu sociálnych služieb pod falošnou zámienkou, že sú v súlade s európskymi právnymi predpismi. Tieto problémy súvisiace s integráciou služieb vo verejnom záujme dokazujú potrebu zaviesť európske právne predpisy, ktoré sú pre ne špecifické a ktoré sa nedržia štandardnej definície ako súčasti smernice o obchodných službách.
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
(PL) Vážený pán predsedajúci, správne uplatňovanie smernice o službách na vnútornom trhu je dôležité nielen pre európskych podnikateľov vykonávajúcich činnosť na tomto trhu, ale aj pre spotrebiteľov. Smernica o službách je dobrý príklad. Na jej uplatňovanie bolo poskytnuté obdobie troch rokov. To je dlhý čas, ale napriek tomu sa nepodarí všetkým krajinám transponovať smernicu v priebehu týchto troch rokov. Tento príklad najvýraznejšie ukazuje, že na dosiahnutie včasnej transpozície vo všetkých členských štátoch je naozaj potrebná ideálna spolupráca medzi členskými štátmi a európskymi inštitúciami.
Tento smer sa skutočne prijal v odporúčaniach týkajúcich sa prostriedkov na zlepšenia fungovania vnútorného trhu, ktoré tento rok v júni vydala Komisia. Myslím si, že v procese uplatňovania je potrebné zájsť trochu ďalej. Preto v správe týkajúcej sa hodnotiacej tabuľky pre vnútorný trh navrhujem iniciatívu na zorganizovanie fóra pre vnútorný trh, ktoré by spojilo zástupcov európskych inštitúcií, členské štáty a iné záujmové skupiny s cieľom dosiahnuť konkrétnejší záväzok vo vzťahu k transpozícii, aby sme boli schopní uplatňovať a vykonávať právne predpisy vrátane tejto mimoriadne dôležitej smernice na vnútornom trhu. Chcela by som, aby fórum bolo miestom na výmenu skúseností členských štátov a inštitúcií EÚ v oblasti transpozície. Chcela by som, aby fórum upozornilo spoločnosť na problémy súvisiace s vnútorným trhom. Musíme zvýšiť záujem našich občanov o fungovanie trhu a o zodpovednosť za trh. Len potom dosiahneme úplný úspech.
V súvislosti s problémami týkajúcimi sa transpozície smernice o službách, o ktorých sme pred chvíľou počuli, by som sa chcela opýtať, či sa členské štáty snažili spolupracovať s Komisiou a či sa dá povedať, že v procese vykonávania úspešne uplatňovali odporúčania Komisie. Snaží sa Komisia ďalej hľadať nové riešenia? Využíva všetky možnosti a prostriedky na mobilizáciu a podporu najmä tých krajín, ktoré majú problémy s transpozíciou? Sú nejaké nové návrhy k tejto veci?
Louis Grech
(MT) Znepokojujúce je to, že naše pravidelné kontakty s miestnymi orgánmi, prinajmenšom v našej krajine, potvrdzujú, že mnohé z nich stále nevedia, čo ich po nadobudnutí účinnosti tejto smernice čaká. Vo všeobecnosti sa málo vie o súčasných právnych predpisoch týkajúcich sa týchto štyroch slobôd. Ukazuje sa nedostatok informácií v súvislosti so všetkým, čo sa týka zákonov a právnych predpisov týkajúcich sa finančných služieb, elektronických komunikačných služieb a služieb v doprave. Okrem toho sa zdá, že orgány by mohli mať problémy pri zjednodušovaní správneho postupu a harmonizácii nariadení týkajúcich sa udeľovania živnostenských, ako aj iných oprávnení. Komisia preto musí prijať ďalšie iniciatívy s cieľom poskytnúť okamžitú a priamu pomoc miestnym a regionálnym orgánom. Okrem toho, ak naozaj chceme, aby proces uplatňovania v plnej miere zohľadnil to, na čom sme sa v Parlamente dohodli, je nevyhnutné, aby Európsky parlament zostal zapojený do procesu aj po nadobudnutí účinnosti smernice.
Bogusław Liberadzki
(PL) Vážený pán predsedajúci, v podmienkach recesie by sme sa spravidla mali snažiť vytvárať nové pracovné miesta, zvyšovať konkurencieschopnosť, podporovať znižovanie cien alebo, aby som to zjednodušil, zvyšovať výhody pre spotrebiteľov. Robíme to napríklad poskytovaním dotácií pre automobilový priemysel. Hovoríme o takých povolaniach, ako sú kaderníci, inštalatéri, murári, ktorí nepotrebujú dotácie. Potrebujú však slobodu na vykonávanie svojej práce. Nariadenia a skutočnosť - kiežby sa zhodovali.
Poznám prípad pekárne, ktorá bola postavená v susednej krajine. Pokiaľ išlo o povolenie stavby, všetko bolo v poriadku. Keď však začala výroba, vláda a miestne orgány svoje povolenie zrušili. Prečo? Združenie miestnych pekárov protestovalo. Kiežby sa tento typ skúsenosti nikdy nevyužil.
Pani komisárka, dohodnime sa, že uvedieme aj tých 50 % členských štátov, ktoré uplatňujú právne predpisy. Ktoré sú to štáty? Tiež by som sa chcel opýtať, či v januári dostaneme návrh na presné monitorovanie transpozície tejto smernice v jednotlivých členských štátoch.
Małgorzata Handzlik
(PL) Vážený pán predsedajúci, pani komisárka, súhlasím s pani komisárkou v tom, že smernica o službách je jeden z najdôležitejších právnych predpisov, ktoré boli schválené v uplynulých rokoch, a že je mimoriadne dôležité jej správne uplatňovanie.
V predchádzajúcom volebnom období som mala príležitosť pracovať na ustanoveniach smernice o službách. Ešte si pamätám obrovské úsilie, ktoré sme všetci tu v Európskom parlamente vynaložili pri navrhovaní jej ustanovení. Som nadšenou podporovateľkou smernice o službách a som hlboko presvedčená - a to je niečo, čo sa často zdôrazňuje na stretnutiach s podnikateľmi -, že to znamená obrovskú príležitosť pre nich aj pre celé európske hospodárstvo.
Túto príležitosť bude však možné pretvoriť do konkrétnych výsledkov len vtedy, ak budú členské štáty uplatňovať príslušné právne predpisy primeraným spôsobom a načas. Preto sa pripájam k výzve, aby vnútroštátne orgány, ktoré ešte neukončili dôležitú prácu v tejto oblasti, najmä v súvislosti s otázkou správneho uplatňovania zásady slobody poskytovania služieb a jednotlivých miest kontaktu, urýchlili proces uplatňovania. Pozorne sledujem uplatňovanie smernice o službách v jednotlivých krajinách, ako to robím aj v našej krajine, v Poľsku, kde ešte prebieha práca na vhodnom uplatňovaní ustanovení smernice. Dúfam, že výsledok tohto úsilia bude uspokojivý.
Anna Hedh
(SV) Vážený pán predsedajúci, nordický model pracovného trhu sa zakladá na dohodách medzi sociálnymi partnermi. Tento typ modelu nefunguje, ak jeden z partnerov, v tomto prípade poskytovateľ služieb, nemá zástupcu, s ktorým sa môžu uskutočniť rokovania. Preto nás veľmi potešilo prijatie rozhodnutia o smernici o službách, ktoré podľa nás znamená, že právo rokovať nadobudne platnosť a bude sa uplatňovať v kolektívnych zmluvách v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi a že právo na pracovné opatrenia v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi nebude ovplyvnené.
Napriek tomu počas uplatňovania smernice o službách vo Švédsku sa viedla rozprava o tom, či je alebo nie je prípustné požadovať oprávneného zástupcu spoločnosti. Moja otázka teda znie: zabraňuje smernica o službách nejakým spôsobom tomu, aby hostiteľská krajina požadovala od spoločnosti poskytujúcej služby, aby mala zástupcu s oprávnením rokovať a podpisovať dohody?
Ilda Figueiredo
(PT) Počas tejto rozpravy nesmieme zabudnúť na vážne dôsledky, ktoré bude mať uplatňovanie tejto smernice na liberalizáciu služieb v mnohých krajinách, najmä v tých, v ktorých je veľmi nestabilná sociálna situácia, na ďalšie zhoršovanie krízovej situácie, ako je tá, ktorú práve zažívame. Aj napriek všetkému záujmu prejavenému v rôznych členských štátoch, pokiaľ sa neprijmú okamžité opatrenia na obranu sociálnych práv a práv pracovníkov a na ochranu najzraniteľnejších odvetví vrátane oblasti verejných služieb, mohli by sme mať ešte vážnejšie problémy. Liberalizácia by mohla zvýšiť nezamestnanosť, chudobu a nerovnosť medzi najzraniteľnejšími a výhody by priniesla len veľkým spoločnostiam poskytujúcim služby, ako aj ekonomickým skupinám, predovšetkým v najbohatších krajinách.
Preto v čase terajšej krízy jedno z najdôležitejších opatrení je odložiť transpozíciu smernice o liberalizácii služieb a uskutočniť príslušnú štúdiu o možných sociálnych dôsledkoch, ktoré by malo uplatňovanie tejto smernice.
Seán Kelly
Vážený pán predsedajúci, je potrebné poďakovať Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa za dôraz, aký prikladá tejto dôležitej otázke, uplatňovaniu smernice o službách. Nesmieme predovšetkým dopustiť, aby krajiny, podnikatelia alebo ktokoľvek iný využili terajšiu hospodársku krízu na to, aby nás vrátili späť do protekcionizmu, čo by v širších súvislostiach znamenalo katastrofu.
Obchod so službami môže byť v širšom kontexte hnacou silou na ozdravenie hospodárstva a Írsko, odkedy sa zapojilo do zahraničného obchodu, skutočne prosperuje. Táto nová kríza by bola v Írsku oveľa horšia, keby náš medzinárodný obchod nemal širšiu základňu uľahčenú vnútorným trhom.
Otvorenie našich hraníc zahraničnej konkurencii naozaj neprinieslo žiadne negatívne dôsledky pre domáce služby. V skutočnosti to podporilo hospodársku súťaž a inovácie. Takže to, čo sme dnes navrhli, stopercentne podporujem.
Na záver by som chcel len povedať, že bolo príjemné počuť tu od niekoho povedať niečo dobré o írskom komisárovi Charliem McCreevym, ktorý je mojím priateľom, hoci je z inej politickej skupiny.
Josefa Andrés Barea
(ES) Vážený pán predsedajúci, pani komisárka, hovoríme o smernici o službách. Cieľom tejto smernice bolo zaviesť do praxe štvrtú základnú slobodu projektu európskej integrácie, keďže dnes hovoríme o výročiach. Bola prijatá pred tromi rokmi a teraz skončilo obdobie poskytnuté členským štátom, počas ktorého mali prispôsobiť svoje vnútroštátne predpisy a odstrániť prekážky. Po uplynutí toho obdobia nastal čas zhodnotiť, v akom stave sa nachádzame, kto transponoval a kto netransponoval právne predpisy a za akých podmienok.
Moja otázka však je, či Komisia berie do úvahy, že sa požaduje väčší stupeň harmonizácie, a ak áno, či uvažuje o navrhnutí akejkoľvek legislatívnej iniciatívy v súvislosti s touto mimoriadne dôležitou smernicou o službách v snahe o harmonizáciu trhu a práv spotrebiteľov, občanov a pracovníkov.
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Vážený pán predsedajúci, ešte raz vám ďakujem za to, že ste predložili túto veľmi dôležitú otázku. Myslím si, že sa všeobecne zhodujeme na tom, že smernica o službách je veľmi dôležitá a že je skutočne veľmi naliehavé, aby sme sa snažili uplatňovať ju čo najskôr.
Švédske predsedníctvo, ako aj všetky predchádzajúce predsedníctva, robí všetko, čo je v jeho silách, aby zaistilo plynulý a rýchly priebeh tohto procesu. Mali sme niekoľko diskusií v rôznych zloženiach Rady. Mali sme semináre a diskusie na tému uplatňovania, ktorá bola zahrnutá aj do programu rokovania s cieľom podporiť skutočný pokrok v tejto otázke.
Zostávajú však takmer dva mesiace a odpoveď na otázku, kto zaostáva v uplatňovaní, sa môže meniť. Ešte je čas. Náš cieľ je jasný - a viem, že je to aj cieľ Komisie - a podľa neho by všetky krajiny mali skončiť prijatie smernice do 28. decembra 2009. Môže dôjsť k určitým oneskoreniam. Je nám to, samozrejme, ľúto, ale viem, že všetky krajiny pracujú tak rýchlo a pružne, ako sa dá.
Bola položená otázka, ako budú fungovať miesta jednotného kontaktu. Zatiaľ síce neexistujú, ale cieľom je, aby fungovali prístupným a účinným spôsobom a aby obsahovali všetky príslušné informácie, ktoré budú potrebovať poskytovatelia služieb aj spotrebitelia. Členské štáty spolupracovali s Komisiou na vypracovaní informačného letáka vo všetkých jazykoch, aby uľahčili prístup občanom a spotrebiteľom k príslušným informáciám. Veľa členských štátov vynakladá aj vlastné úsilie na rozširovanie informácií o smernici. Dohodli sa aj na spoločnom logu s cieľom uľahčiť používateľom navigáciu medzi rôznymi internetovými stránkami a miestami kontaktu.
Niektoré členské štáty - aj keď to nie je povinné - budú v svojich miestach kontaktu poskytovať informácie o zamestnaneckých právach a pracovnom práve. Smernica o službách sa netýka pracovného práva a vysielanie pracovníkov z nej bolo vyňaté. Otázka, ktorú mi položili švédski kolegovia, súvisí so Švédskom. Pozeráme sa na túto otázku, ktorá je však trochu mimo tejto rozpravy. Radi sa k nej vrátime v súvislostiach, ktoré budú viac národného charakteru.
Smernica o službách je dôležitá. Uľahčí život poskytovateľom služieb, zjednoduší voľný pohyb, bude prospešná pre investície, rast a vytváranie pracovných miest a bude veľmi dobrá pre občanov. Občania od nás očakávajú, že zabezpečíme jej zavedenie v čo najkratšom čase, pretože im zjednoduší život. Našou povinnosťou je zabezpečiť, aby sme urobili všetko pre jej zavedenie.
Znovu chcem poďakovať Parlamentu nielen za jeho príspevok do hlasovania o prijatí smernice o službách, ale aj za to, že vystupoval ako strážca a stále usmerňoval Radu a Komisiu tak, aby urobili pre jej zavedenie všetko, čo sa dá. Ešte však zostáva nejaký čas a možno sa k tejto rozprave vrátime na budúci rok počas španielskeho predsedníctva. Komisia bude túto otázku pozorne sledovať.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komisie. - Vážený pán predsedajúci, ako už bolo predtým povedané, diskutovali sme o všetkých otázkach týkajúcich sa rôznych sociálnych a iných aspektov tejto smernice. Nemyslím si, že by sme teraz mali znovu otvoriť túto diskusiu, ale naozaj sa musíme zamerať na členské štáty, aby sme videli, ako uplatňovali alebo ako budú uplatňovať túto smernicu. Na základe informácií, ktoré sú už k dispozícii, sa naozaj zdá, že väčšina členských štátov dokončí uplatňovanie smernice o službách buď do konca tohto roku, alebo možno začiatkom roku 2010.
Takže si myslím, že sa dá povedať, že väčšina členských štátov bude mať aspoň zriadené miesta jednotného kontaktu a bude preto pripravená plniť svoje dohody a záväzky týkajúce sa administratívnej spolupráce.
V niektorých prípadoch by však mohlo dôjsť k oneskoreniu, pokiaľ ide o zmeny v právnom rámci.
Pokiaľ ide o preskúmanie procesu, niektoré členské štáty využili príležitosť preskúmania na zjednodušenie právnych predpisov a postupov a vykonali značné množstvo zmien. Ostatné členské štáty schválili len niekoľko zmien a doplnení a počet vykonaných zmien, samozrejme, závisí od niekoľkých faktorov vrátane existujúceho regulačného rámca a tiež od vnútornej organizácie členských štátov: v spolkových štátoch je to komplikovanejšie ako v ostatných.
Závisí to, samozrejme, od ochoty členských štátov zjednodušiť právne predpisy a postupy.
Pokiaľ ide o otázku správneho uplatňovania, môj kolega Charlie McCreevy pri mnohých príležitostiach upozornil členov vlád členských štátov na dôležitosť práce týkajúcej sa uplatňovania a on aj členovia jeho personálu veľmi pozorne sledovali a monitorovali proces uplatňovania.
Ako som už povedala predtým, za ostatné tri roky sa naozaj uskutočnilo viac ako 80 dvojstranných stretnutí so všetkými členskými štátmi a viac ako 30-krát sa stretli skupiny odborníkov v Bruseli. V tomto sme teda boli veľmi aktívni. Naďalej budeme sledovať prácu členských štátov a naďalej budeme poskytovať aj technickú pomoc, ak si to členské štáty budú želať. Ale nakoniec je jasné aj to, že za vykonanie práce a prideľovanie potrebných prostriedkov nesú zodpovednosť členské štáty.
Pokiaľ ide o budúci rok, myslím si, že bude veľmi dôležité zabezpečiť, aby sa proces vzájomného hodnotenia stanovený v smernici využil konštruktívnym spôsobom. Budeme tiež musieť posúdiť kvalitu uplatňovania týchto právnych predpisov tak, ako sa požadovalo, monitorovať fungovanie miest jednotného kontaktu a potom tiež získať spätnú väzbu od podnikateľov a spotrebiteľov.
Nakoniec by sme tiež mohli siahnuť po iných donucovacích mechanizmoch - niekedy možno v prípadoch porušenia práva, ale teraz je príliš skoro o tom hovoriť.
Pokiaľ ide o malé a stredné podniky, máme, samozrejme, rovnaký názor ako vy. Tieto podniky tvoria základ hospodárstva EÚ a ich záujmy sú v centre pozornosti smernice o službách.
Táto smernica teda prinesie prospech všetkým podnikateľom, ale malé a stredné podniky z nej budú mať najväčší úžitok. V súčasnosti sa malé a stredné podniky veľmi často rozhodnú, že zostanú vo svojej krajine z dôvodu všetkých právnych zložitostí a tiež z dôvodu nedostatku transparentných informácií. Smernica o službách preto odstráni mnohé z týchto zložitostí a - všetci si myslíme - podporí ich.
Pokiaľ je Komisia informovaná, žiadny členský štát nevyužíva uplatňovanie smernice o službách na oslabenie práv pracujúcich. To by som chcela veľmi jasne povedať. Smernica o službách neovplyvňuje práva pracujúcich, ani sa nimi nezaoberá. V skutočnosti to bol zjavne výsledok praktického a politického kompromisu, ktorý dosiahli Parlament aj Rada.
Na záver by som chcela opakovane zdôrazniť, že Parlament bol kľúčovým partnerom počas celej histórie smernice o službách. Komisia za ostatné tri roky zistila, že je dôležité, aby ste zostali zapojení do procesu uplatňovania a aby ste boli naďalej informovaní o našej práci s členskými štátmi, a, ako už bolo povedané predtým, zostane to kľúčovou činnosťou pri zlepšovaní fungovania vnútorného trhu, zabezpečovaní rastu a vytváraní pracovných miest, ktoré potrebujeme. Správne uplatňovanie je preto najnaliehavejšia vec, najmä v podmienkach súčasnej zložitej ekonomickej krízy.
Predsedajúci
Týmto uzatváram tento bod rokovania.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Vilija Blinkevičiūt 
Európa musí byť konkurencieschopná. Vďaka úsiliu Európskeho parlamentu pomôže smernica o službách uplatňovať voľný pohyb služieb, ktorý doteraz nebol úplne regulovaný, v rámci vnútorného trhu Európskej únie. Smernica o službách reguluje postupy udeľovania licencií, uvádza zakázané požiadavky a potvrdzuje, že od roku 2010 musia byť všetky nové požiadavky na poskytovateľov služieb nediskriminačné, opodstatnené dôležitými sociálnymi záujmami. Reguluje tiež základné funkcie miest kontaktu, ktoré sa zriaďujú. A čo je najdôležitejšie, náklady na poskytovanie služieb sa znižujú na medzištátnej úrovni a to je dôležité najmä v období súčasnej hospodárskej recesie. Litva sa dostáva do zoznamu členských štátov, ktoré sú pripravené načas uplatňovať ustanovenia smernice o službách. Naozaj je veľmi dôležité, aby Komisia úzko a účinne spolupracovala s členskými štátmi, pretože v niektorých krajinách je nedostatok informácií a nedostatočná úroveň prípravy na uplatňovanie smernice. V súčasnosti je len 50 % členských štátov pripravených transponovať ustanovenia smernice o službách do vnútroštátnych právnych predpisov.
Edit Herczog  
Vážený pán predsedajúci, členské štáty musia v plnom rozsahu zaviesť smernicu o službách do svojho právneho systému do 28. decembra 2009, čo by, ako v prípade tovaru a výrobkov, otvorilo trh so službami súkromným osobám a spoločnostiam.
Táto smernica by vo veľkej miere pomohla malým a stredným podnikom a podporila by vytváranie pracovných miest a hospodársky rast, pričom by zohľadňovala záujmy spotrebiteľov. Niektoré členské štáty sa však rozhodli obmedziť zamestnanosť pre občanov z nových členských štátov, ktoré pristúpili v rokoch 2004 a 2007. Nemecko a Rakúsko chcú ponechať toto obmedzenie do roku 2011 bez akýchkoľvek vážnejších ekonomických alebo sociálnych dôvodov. Francúzsko a Belgicko uplatňujú podobné nariadenie vo vzťahu k Rumunsku a Bulharsku.
Dnes je však jasné, že obavy stelesnené v podobe všeobecne známeho poľského inštalatéra sú neopodstatnené. Počet pracovníkov zo strednej a východnej Európy pracujúcich vo Francúzsku je oveľa nižší, ako je napríklad počet zamestnaných v Spojenom kráľovstve aj napriek tomu, že Paríž pred tromi rokmi rozhodol o postupnom odstránení týchto obmedzení v tých profesiách, ktorých je nedostatok na pracovnom trhu.
Tieto opatrenia sú vo veľkej miere prekážkou v uplatňovaní smernice o službách, ktorej jedným zo základných pilierov je úplné odstránenie diskriminácie z ekonomických dôvodov a na základe štátnej príslušnosti. Dvadsať rokov po páde Berlínskeho múra, ktorý odstránil hranice medzi Východom a Západom, môžeme povedať, že smernica o službách slúži podobnému cieľu. Úspešné uplatňovanie tejto smernice by nakoniec skoncovalo s falošnou predstavou, ktorá sa presadzovala o poľskom inštalatérovi.
Patrick Le Hyaric  
Pred každým uplatňovaním smernice by mal Európsky parlament vykonať vyvážené posúdenie ľudského a sociálneho vplyvu jej uplatňovania, pričom by zohľadnil najmä dôsledky krízy, ktorú prekonávame. Všetko skutočne nasvedčuje tomu, že v dôsledku tejto smernice sa podnikatelia, remeselníci a pracovníci Európskej únie postavia proti sebe. Profesionálna poľnohospodárska organizácia nedávno odhalila, že francúzske orgány navrhovali zriadenie pracovných agentúr v krajinách východnej Európy pre poľnohospodárskych pracovníkov, ktorí majú nižšie platy a horšiu sociálnu ochranu ako francúzski pracovníci. Transpozícia smernice o službách nesmie viesť k zavádzaniu takýchto praktík, ktoré vedú k znižovaniu úrovne sociálnej Európy. Okrem toho nás veľmi znepokojuje ohrozenie služieb všeobecného záujmu (SVZ) spôsobené judikatúrou Európskeho súdneho dvora. Preto neprestávame veriť, že bude vytvorený ďalší európsky legislatívny rámec, ktorý bude optimalizovať a rozvíjať najmä verejné služby.
Czesław Adam Siekierski  
Smernica o službách (2006/123/ES) sa vyznačuje čiastočnou liberalizáciou pohybu služieb v Európskej únii. Cieľom zavedenia tejto smernice bolo uvoľniť hospodársky potenciál. Smernica otvorila veľa nových príležitostí pre spotrebiteľov aj podnikateľov. Umožnila väčšie využitie jednotného trhu. Medzi hlavných príjemcov liberalizácie trhu so službami patria malé a stredné podniky, ktorým predchádzajúce prekážky spôsobovali najväčšie ťažkosti. Podľa Európskej komisie sa približne 70 % HDP členských štátov EÚ vytvára zo služieb. Podobná hodnota sa udáva pre podiel pracovnej sily zapojenej do poskytovania služieb. Jednou z výhod zavedenia tejto smernice je výsledné zvýšenie konkurencieschopnosti na vnútornom trhu. Ukázalo sa, že uplatňovanie tejto smernice je príležitosťou pre rozvoj európskeho hospodárstva a umožňuje vytváranie pracovných miest. Je potrebné dodať, že sa tým dosiahol jeden z cieľov lisabonskej stratégie týkajúci sa zvýšenia konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva. Okrem toho to prinieslo rozšírenie rozsahu poskytovaných služieb. Dosiahnuté výsledky sú povzbudením, aby sme pokračovali v práci na ďalšej liberalizácii tejto smernice.
