3. Halálbüntetés, különösen Troy Davis ügye kapcsán
Elnök
A következő napirendi pont a halálbüntetéssel, különösen Troy Davis ügye kapcsán kapcsolatos hat állásfoglalásra irányuló indítványról szóló vita.
Marios Matsakis
szerző. - Elnök úr, a képviselőház egyértelmű és határozott álláspontot képvisel a halálbüntetéssel kapcsolatban. Támogatja annak eltörlését, és valamint egy azonnali moratórium szükségességét a kivégzéseket illetően, azokban az országokban, ahol a halálbüntetés még érvényben van.
Ez utóbbi igaz az Egyesült Államok több államában is, mint például Georgiában, ahol Troy Davis is várja július végére kiírt kivégzését. Az emberek kivégzésének ideológiai és humanitárius szempontjain kívül Troy Davis esetében kétségek is felmerültek az elítéléséhez vezető bizonyítékok megalapozottságát illetően.
Úgy gondoljuk, hogy az ilyen kétségek igazolják azt az érvelést, hogy ebben az esetben újratárgyalásra lenne szükség. Ezért tehát felszólítjuk az Egyesült Államok kompetens hatóságait, hogy rendeljék el Troy Davis ügyének újratárgyalását, és amennyiben ismét bűnösnek találják, abban az esetben ítéletét változtassák meg életfogytig szóló szabadságvesztésre.
Ezen felül felszólítjuk az amerikai kormányt, illetve a világ összes kormányát, akik továbbra is alkalmazzák a halálbüntetést, hogy az emberiség érdekében töröljék el azt. Itt különösen az olyan országok kormányaira gondolunk, mint például Kína, Irán, Pakisztán és Szaúd-Arábia, amely országokban még ma is rendszeresen hajtanak végre kivégzéseket, és amelyekben ezeket sok esetben kifejezetten barbár módon hajtják végre.
Ryszard Czarnecki
szerző. - (PL) Elnök úr, nem szeretném, ha ez a vita a halálbüntetésről, mint olyanról szólna. Mivel nem is tagadhatjuk, hogy véleményeink ezzel kapcsolatban megoszlanak, úgy gondolom inkább erről a konkrét esetről kellene beszélnünk, amelyben egy egyén halálra ítéltek, amely ítéletet követően az ellene tanúskodó kilenc személyből hét visszavonta vallomását. Ez egy igen konkrét eset és nem szeretném ha egy absztrakt vitába csúsznánk át arról, hogy a halálbüntetés teljesen rossz-e vagy nem. Jelen pillanatban még nem szeretném felszólítani az Egyesült Államok kormányát, hogy módosítsanak egy olyan törvényt, amely 1972-ben, azaz 36 éve, visszahozta a halálbüntetést. Itt egy konkrét és különösen vitatható esetről van szó. Van értelme Davis urat védeni, illetve van értelme bizonyítani, hogy bizonyos esetekben megéri közbelépni. Mindenkit óvok az általánosítástól és ez az, amiért nem írtam alá ezt a közös álláspontot.
Jean Lambert
szerző. - Elnök úr, a szóban forgó eset mindenképpen sürgősnek minősül, hiszen ahogyan halhattuk a kivégzés időpontja e hó végére van kitűzve. Arra bátorítok minden jelenlevő képviselőt, aki ezt a vitát figyeli, hogy személyesen forduljon az amerikai kormányhoz - vagy akár magához Georgia állam kormányához - és érdeklődjön, hogy lehet-e ebben az esetben kegyelmet adni a vádlottnak. Ezt követően szükség esetén újratárgyaláshoz folyamodnánk. Ebben az esetben legalább még életben lenne a szóban forgó személy és sor kerülhetne az újratárgyalásra. Úgy gondolom, hogy ebben az ügyben a Parlament általi képviseleten túl nagyon fontos a személyes felelősség is.
Való igaz, hogy ebben az esetben - ahogyan azt már hallhattuk - a bizonyítékot visszavonták és megcáfolták. Az Amerikai Ügyvédi Kamara Georgia Állambeli Halálbüntetés-értékelő Csoportja kiadott egy, a szóban forgó állam körülményeivel foglalkozó jelentést, amely kiemelte, hogy az egyik legnagyobb általuk felfedett probléma a nem megfelelő jogi képviselet, illetve, hogy a már siralomházban levő elitéltek tárgyalásuk során nem rendelkeztek megfelelő jogi képviselettel. Megjegyezték továbbá azt is, hogy Georgia az egyetlen állam az Egyesült Államokban, amely nem szolgáltat védőügyvédet a halálraítélteknek, hogy az ítéletet követően fellebbezést nyújthassanak be.
Számos ok van tehát, ami aggaszt minket ezzel a halálbüntetésről szóló állásfoglalás címében is megemlített üggyel kapcsolatban. Szeretnék azonban további eseteket is felhozni, különösen a Guantánamóban jelenleg fogvatartott elítéltekkel kapcsolatban. Egy ilyen konkrét eset egy brit lakost, Binyamin Mohamedet érint, akit már több mint hat éve tartanak ott fogva és akinek nagy valószínűséggel katonai bizottság elé kell majd állnia, ahol több mint valószínűleg halálra ítélik.
A Parlament, valamint az Európai Unió egésze is igen erős álláspontot képvisel a halálbüntetéssel kapcsolatban. Úgy gondoljuk, hogy egy civilizált társadalomnak nem szabadna ilyet tennie és, hogy túl sok érv szól amellett, hogy a halálbüntetést miért nem szabadna alkalmazni. Troy Davis esete véleményem szerint klasszikus példája annak, hogy mik is a valódi problémák a halálbüntetés végrehajtását illetően.
A jelen állásfoglalás tartalmán felül tehát ismételten felszólítok minden képviselőt, hogy mint felelős egyének tegyük meg a szükséges lépéseket, hogy kommunikálhassuk a szóban forgó esettel kapcsolatos aggodalmunkat.
Laima Liucija Andrikienė
szerző. - (LT) Az Európai Parlament számos, a halálbüntetés és a kivégzések eltörlését ösztönző rendeletet fogadott el, vagy legalábbis moratóriumot kért a kivégzésekre azokban az országokban, amelyekben még mindig létezik a halálbüntetés intézménye.
A mai napon mi, az Európai Parlament, egy olyan személyt támogatunk, akivel még soha sem találkoztunk, és akit e hónap végén kivégeznek. Bele tudják képzelni magukat helyzetébe; abba, hogy 17 éven keresztül arra várt, hogy felmentsék a vádak alól, vagy kivégezzék; és abba, hogy ártatlanságát számos meggyőző bizonyíték is alátámasztja, mint például az, hogy az ellene valló hét tanú, egytől egyig visszavonta vallomását, és a többi. Számos olyan esetről tudunk, hogy valakit kivégeznek és ártatlanságára csak halála után derül fény. Sok olyan esetről tudunk, amikor valakire halálbüntetést szabnak ki, de kivégzését elkerülik annak érdekben, hogy legyen idő az elítélt ártatlanságát bizonyító bizonyítékok esetleges felszínre kerüléséhez.
Ezért a mai napon arra kérünk minden olyan országot, amelyben még él a halálbüntetés intézménye, hogy tegyék meg a halálbüntetés eltörléséhez szükséges azonnali intézkedéseket. A mai napon tisztán közöljük álláspontunkat a halálbüntetéssel kapcsolatosan, hiszen egy valóságos ember mellett állunk ki, és kérjük az Egyesült Államok bíróságait, hogy rendeljenek el újbóli nyomozást Troy Davis ügyében, és szabjanak ki rá a halálbüntetésnél enyhébb büntetést.
Véleményem szerint egy valóságos személy támogatása, arra tett erőfeszítéseink, hogy megóvjuk a kivégzéstől, még akkor is, ha súlyos hibát követett el ez az ember, a legjobb módja annak, hogy egyértelművé tegyük álláspontunkat a halálbüntetés eltörlésének szükségességéről.
Ana Maria Gomes
Elnök úr, az élet szentsége az első számú emberi jog. A halálbüntetés a méltóság, civilizáció és haladás semmibevételének legtiszteletlenebbike. Most, ebben a pillanatban, amikor mi szabadon beszélhetünk és lélegezhetünk, egy ember, Troy Davis egy cellába zárva számolgatja életének hátralévő perceit. Több mint 15 éve él a siralomházban, és mindig is tagadta, hogy elkövette volna azt a bűncselekményt, amellyel vádolták. Az ellene vallók közül sokan ellentmondásba ütköztek saját magukkal, vagy visszavonták vallomásaikat, amelyeket rendőri kényszer hatása alatt tettek. Ebben az esetben nincsen egyértelmű, objektív, és meggyőző bizonyíték az elítélt bűnösségére. A Georgia állam hatóságai által Troy Davis ügyében hozott halálbüntetési tétel teljes mértékben ellentétes a múlt év decemberében az ENSZ Közgyűlése által elfogadott a halálbüntetésre vonatkozó moratóriummal.
Bár a moratórium jogilag nem kötelező érvényű, hatalmas morális és politikai jelentőséggel bír. Most már az Egyesült Államokon múlik - ahol ezt a moratóriumot nem tartják be -, hogy politikájukat felülvizsgálják, és a halálbüntetés eltörlésének és az emberi jogok összességében történő tiszteletben tartása céljából. Georgia állam számára most megadatott a lehetőség arra, hogy újból a megérdemelt tartalommal lássa el a demokrácia legalapvetőbb értékeit. Louis Michel biztos nemrégiben Szudán miniszterelnökétől, Omar al-Bashirtól halhatta, hogy az Egyesült Államokhoz hasonlóan, Szudán sem fogja kiadni az emberiség elleni bűncselekményekkel vádolt szudáni állampolgárokat a Nemzetközi Büntetőbíróságnak. Az a példa, amit az Egyesült Államok e két területen mutat egyenesen szégyenteljes, és minden eszközzel azon kell lennünk, hogy nyomást gyakoroljunk az Egyesült Államokra, és jelezzük feléjük, hogy ez az álláspont és a ezáltal világ számára, az emberi jogok területén mutatott szörnyű példa számunkra elfogadhatatlan.
Ezért, az állásfoglalásnak megfelelően, kiemelkedő fontossággal bír, hogy az Európai Unió Elnöksége és az Európai Bizottság washingtoni küldöttsége megtegye a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy megelőzzék Troy Davis büntetőítéletének végrehajtását, és elérjék, hogy az Egyesült Államok ténylegesen felülvizsgálja a halálbüntetésről alkotott álláspontját.
Józef Pinior
a PSE képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr, 2007-ben hozzávetőlegesen 1252 kivégzést hajtottak végre 24 országban világszerte. A valódi szám ennél minden bizonnyal jóval magasabb. Ezeknek a kivégzéseknek a 88%-át Kínában, Iránban, Szaúd-Arábiában, Pakisztánban, illetve az Egyesült Államokban hajtották végre.
Két kérdésre szeretnék kitérni a mai vita során. Először is egyáltalán nem tudok egyetérteni képviselőtársam Czarnecki úr azon kijelentésével, hogy ez a kérdés vitát vált ki az Európai Unión belül. Ez nincs így. Szeretném emlékeztetni Czarnecki urat a római katolikus egyház doktrínájában megfogalmazott hivatalos álláspontra, amelyet egyébként II. János Pál pápa is személyesen osztott, aki ellenezte a halálbüntetést. Nekem úgy tűnik, hogy ez kellőképpen világosan jelzi Czarnecki úr felé az EU országok többségének álláspontját a kérdéssel kapcsolatban.
A második kérdés természetesen a Troy Davis helyzetével kapcsolatos ügy, aki jelenleg is a rá kiszabott halálbüntetés végrehajtását várja. Minden tőlünk telhetőt meg kell tennünk, annak érdekében, hogy a büntetés végrehajtását felfüggesszük, illetve, hogy lehetségessé tegyük egy felülvizsgálati eljárás lefolytatását, amely lehetőség szerint életfogytig szóló szabadságvesztést szabna ki a halálos ítélet helyett.
Dumitru Oprea
(RO) 1990 óta több, mint 40 országban hagytak fel a halálbüntetés használatával, és mára több, mint 120 országban törvényben is tiltja az ilyen jellegű büntetések alkalmazását.
Európai szinten, az emberi jogok védelméről szóló európai egyezmény értelmében - amelynek 2. cikke az élethez való jogról, míg 6. kiegészítő jegyzőkönyvének 1. cikke a halálbüntetés eltörléséről rendelkezik ("A halálbüntetés eltörlése) - senkit sem lehet halálbüntetésre ítélni, sem kivégezni.
Világszerte sokkoló statisztikákat tettek közzé. 2006-ban több mint 1591 embert végeztek ki és 55 országban több mint 3861 embert ítéltek halálra.
Azon a véleményen vagyok, hogy az embernek nincs joga elvenni egy másik ember életét. Hogyan is vehetne el valamit, ami nem az övé? Számomra ez teljességgel felfoghatatlan, különösen ha megvizsgáljuk azt is, hogy azokban az országokban amelyek alkalmazzák a halálbüntetést, egyáltalán nem csökkent a súlyos bűncselekmények aránya ennek köszönhetően.
Azt javasoljuk, hogy a halálbüntetés helyett a szabadságvesztés kerüljön alkalmazásra.
Janusz Onyszkiewicz
(PL) Elnök úr, vitánknak természetesen egy alapvető kérdésre kell hivatkoznia, mégpedig az ilyen jellegű, embereket halálra ítélő ítéletek általános értelemben vett kérdésére, és ennek morális vonatkozásaira is. Véleményem szerint az egyik legfontosabb érv ebben a vitában, az az, hogy kétségbe vonható-e, egy teljességgel végleges fórum előtt egy bűncselekmény elkövetésével vádolt személy bűnössége. Bármely más helyzetben mindig megvan a lehetőség arra, hogy ejtsék az ítéletet, és visszahelyezzék az illetőt a normális életbe. A halálbüntetés esetében erre nincs lehetőség. Ennek fényében, a tisztán morális szempontok mellett, legyen bármily fontosak is, ezt a jogi szempontot is figyelembe kell venni. Ez különösen erősen vonatkozik az általunk tárgyalt esetre is, amelyben erős kétségek merültek fel a vád megalapozottságát illetően.
Ewa Tomaszewska,
(PL) Elnök úr, mindenkinek joga van a pártatlan büntetőperhez. Ebben az esetben, amikor ennyi kétség fűződik a bűnösséghez és ahol hét tanú is visszavonta vallomását, az ügy újratárgyalása lenne szükséges. Egy másik probléma, amelyre az előttem felszólalók is kitértek már, a halálos ítélet visszavonhatatlansága. A kétségek felmerülése egy újabb érv amellett, hogy nem szabadna alkalmazni a halálbüntetést.
Maciej Marian Giertych
Elnök úr, szeretném megragadni a lehetőséget, hogy moratóriumot követeljek az ártatlan, meg nem született emberekre kiszabott halálbüntetésre vonatkozóan. Éppen ideje, hogy a civilizált országok beszüntessék az abortusz gyakorlását.
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Elnök úr, az Európai Unió határozottan ellenzi a halálbüntetés alkalmazását és tevékenyen dolgozik annak érdekében, hogy a halálbüntetés világszerte eltörlésre kerüljön.
Azokban az országokban, amelyekben továbbra is alkalmazzák ezt a büntetésmódot, az EU céljai közé tartozik visszaszorítani ennek alkalmazási körét, illetve bevezetni egy moratóriumot, hogy idővel a halálbüntetést végleg eltöröljék.
Az EU halálbüntetéssel kapcsolatos, harmadik országokra irányuló politikájára vonatkozó iránymutatásai, amelyet 1998-ban fogadtak el, majd 2008-ban felülvizsgáltak, határozta meg a keretrendszert a közösségi fellépések számára. Ezek az iránymutatások többek között nemzetközi fórumokon és harmadik országok felé tett nyilatkozatokat és diplomáciai lépéseket is tartalmaznak. Ezen harmadik országok közé tartozik például az Egyesült Államok is.
Ami az USA-t illeti, az EU-t mélységesen aggasztja, hogy a halálbüntetésre vonatkozó de facto moratórium májusban történt feloldását követően folytatódnak a kivégzések.
Több alkalommal is felszólítottuk az Egyesült Államok kormányát, hogy szövetségi szinten ismét vezesse be a halálbüntetésre vonatkozó moratóriumot, és reméljük, hogy az USA mérlegelni fogja a halálbüntetés belátható időn belül történő eltörlését.
Tudomásul vettük a Parlament állásfoglalásra irányuló indítványát Troy Davis úr ügyével kapcsolatban. Washingtoni küldöttségünktől azt az információt kaptuk, hogy Georgia állam kormányzója még nem írta alá a kivégzési parancsot és nem is siet ezt megtenni.
A Bizottság, az EU tagállamokkal és az elnökséggel együtt, figyelemmel fogja követni az ügyet.
Elnök
A vitát berekesztem.
A szavazásra a viták befejeztével kerül sor.
Neena Gill
Elnök úr, Matsakis úr korábban tett egy velem kapcsolatos utalást és szeretnék erre válaszolni. Nem kívántam visszaélni a "catch-the-eye” rendszerrel az előző vita során, amely a halálbüntetés kérdésével foglalkozott, de ha jól értettem Matsakis úr arra utalt, hogy nem vagyok tisztában a sürgősségi kérdések rendszerével. A dolgok tisztázása végett csak annyit szeretnék mondani, hogy már számos sürgősségi kérdés megvitatásában vettem részt és véleményem szerint ez a legkevésbé átlátható és nyitott rendszerünk.
Természetesen képviselőcsoportomon belül megvitatjuk őket, de a sürgősségi kérdéseket csak a Strasbourgot megelőző csütörtökön fogadják el és az ezt megelőző kedden pedig egy órás tanácskozás van ezekről, amelyen ezeket sebtiben összetákolják.
Azon a véleményen vagyok, hogy ezeknek a kérdéseknek egy része nem sürgős jellegű, és ha a Parlament meg kívánja őrizni hitelességét, akkor ezeket megfelelően meg kell vitatni.
