Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és az Európa Tanács közötti együttműködés (vita)
Elnök
A következő napirendi pont Adamos Adamou úrnak az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság nevében készített jelentése az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és az Európa Tanács közötti együttműködésről szóló, az Európai Közösség és az Európa Tanács közötti megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról - C6-0311/2007 -.
Franco Frattini
a Bizottság tagja. - Tisztelt Elnök asszony! Szeretném az előadónak, Adamou úrnak megköszönni, folyamatos és konstruktív együttműködését, valamint az együttműködési megállapodás létrehozásához nyújtott támogatását.
Az Alapjogi Ügynökség létrehozása nagy sikert jelentett az alapjogok Európai Unióban történő előmozdítása és tiszteletben tartása terén. Sikert jelent az intézményközi együttműködés terén is. Mindig is elkötelezett voltam amellett, hogy ezt a fontos kezdeményezést mindhárom intézménynek teljes támogatásáról kell biztosítania. Az Ügynökség sikerességének biztosítása érdekében, kulcsfontosságú az Európai Unió és az Európa Tanács közötti zökkenőmentes együttműködés.
Ezt a célkitűzést tükrözi a Tanács határozattervezete is. Megmutatja a két szervezet őszinte együttműködési szándékát és örömmel látom, hogy a megállapodást szolgáló tárgyalások gyorsan és mindkét fél számára konstruktív módon folytatódtak.
Ez a fontos megállapodás lehetővé teszi az Ügynökség számára, hogy legjobb képességei szerint működjön. Valóban, már számos intézkedést hoztak annak érdekében, hogy teljesen működőképes legyen, de még további intézkedésekre van szükség. Ez a megállapodás egy átfogó együttműködési keret kialakítását fogja elősegíteni. Egy szerkezeti platformot jelent a két testület számára, ami több lehetőséget és nagyobb hatékonyságot biztosít a párbeszéd és a közös fellépések számára.
Lehetőséget nyújt a két testület között a párhuzamos munka elkerülésére. A megállapodás rendelkezik az Ügynökség és az Európa Tanács tisztviselői közötti rendszeres kapcsolatokról és megbeszélésekről, valamint a rendszeres információcseréről. Az Ügynökség igazgatótanácsainak és vezetőségének az élére egy független személy kerül kinevezésre, ami a véleménycserét és az együttműködést fogja elősegíteni.
Végezetül, ez a megállapodás megerősíti közös célkitűzésünket, az alapjogok előmozdítását és védelmét az Európai Unión belül.
Adamos Adamou
előadó. - (EL) Tisztelt Elnök asszony! Biztos úr, képviselőtársak! Először is megelégedésemet kívánom kifejezni az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és az Európa Tanács között létrejött kiváló együttműködéssel, elsősorban a mindkét fél megelégedését szolgáló megállapodás megkötésével kapcsolatban. Remélem, hogy hasonlóképpen zökkenőmentes lesz az együttműködésük a jövőben is.
A jelentés lényegi tartalmáról, az árnyék előadókkal folytatott elhúzódó eszmecserék és konzultációk ellenére, a Beadványok Irodájától arról értesültünk, hogy az eljárási szabályzat 83 cikkének (7) bekezdése és az 51. cikkének (2) bekezdése szerint nem lehetett a megállapodás szövegét módosítani, és magával a jelentéssel kapcsolatban csak az eljárással kapcsolatos módosítások fogadhatók be, ami a LIBE Bizottság számos tagját arra késztette, hogy fenntartással szavazza meg a jelentést. A jelentésem ennél fogva mindössze jóváhagyja az Európa Tanács és az Alapjogi Ügynökség között létrejött megállapodás megkötését.
Az EU alapvető jogok védelmével kapcsolatos elveinek rendszerét elsősorban a Bíróság joggyakorlata alakította ki, és az EU-szerződésekben való kifejezett elismerése szilárdította meg. Ugyanakkor nagy jelentőséggel bír annak garantálása, hogy az emberi jogok védelmének rendszere tovább erősödik olyan alapelvek mint a megkülönböztetésmentesség, a kirekesztésellenesség, a szólás- és vallásszabadság, a lelkiismereti szabadság, valamint a társadalmi és gazdasági jogok biztosítása révén.
Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége biztosíthatná a Közösség érintett intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei, valamint a tagállamok számára a közösségi jognak a fent említett biztosítékokkal való végrehajtását. Fontos annak elismerése, hogy az elmúlt ötven évben az Európa Tanács volt az az intézmény, amely létrehozása és működésének kezdete óta a területen végzett magas szintű tevékenysége révén kidolgozta az emberi jogok és a jogállamiság védelmére és előmozdítására szolgáló normák, jogi és igazságügyi eszközök átfogó rendszerét és széleskörű tapasztalatokat szerzett. Ezért az alapvető jogok védelmének, az Alapjogi Ügynökség és az Európa Tanács részéről közösen felvállalt célját fontos és kedvező módon kell megvalósítani, kerülve az Európa Tanács által kidolgozott, az emberi jogok és az egyéni jogok védelmére vonatkozó rendszer átfedését és igazságügyi vagy igazságügyön kívüli sebezhetőségét. Biztosítanunk kell, hogy a 47 tagállamból álló Európa Tanács által létrehozott emberi jogok védelmének lényegi tartalmát és kivételes jogi helyzetét semmi se veszélyeztesse.
Szeretném hangsúlyozni, hogy kerülni kell a hatáskörök és eljárások átfedésének minden veszélyét, hogy a két testület céljaival és felelősségével kapcsolatban semmilyen zűrzavar se keletkezzen a közöttük megvalósítandó harmonikus együttműködés érdekében. Ennek mindenekelőtt az Ügynökség éves programjában, valamint a két intézmény közötti összetartásnak és kiegészítő jellegének megerősítésében kell tükröződnie.
Ami az Európa Tanács és az Alapjogi Ügynökség közötti információcserét illeti rendkívül fontos, hogy az információcserére lehetőleg mindkét fél részéről a teljes titoktartás mellett kerüljön sor. Az Alapjogi Ügynökségnek és az Európa Tanácsnak egyértelműbb szabályokat kell elfogadnia a megállapodás 15. cikkének végrehajtására vonatkozóan, amely az Ügynökség részéről biztosít támogatást az Európa Tanács részére a teljes átláthatóság megvalósítása és a két intézmény közötti túlzott kölcsönös függésre vonatkozó utalások elkerülése céljából.
Alapvető fontosságú továbbá, hogy olyan módon történjen a megállapodás 7. cikkének végrehajtása, amely közös megegyezés alapján a két intézmény számára lehetővé teszi az adatcserét az eljárási szabályzatuk betartása mellett, amennyire csak az alkalmazandó titoktartási szabályok értelmében ez lehetséges. Az átadott információkat csak azok az intézmények használhatják fel, amelyek közvetlenül érintettek az adott kérdések vizsgálatában és ezek az információk a felhasználásukkal kapcsolatos garanciák és ellenőrzések hiányában nem bocsáthatók harmadik országok intézményeinek vagy ügynökségeinek a rendelkezésére.
Ahogy említettem, a megállapodás elérésére irányuló tárgyalások során a Bizottság és az Európa Tanács közötti együttműködés hasznosnak bizonyult; a két intézmény várhatóan a jövőben is ugyanígy az együttműködés, az átláthatóság és a kiegészítő jelleg szellemében fog hatékonyan együttműködni. Rendkívül fontos azonban, hogy az Európai Parlament az időszaki jelentések révén részt vegyen ebben a folyamatban, és hogy az Európa Tanáccsal konzultációra kerüljön sor a két intézmény tevékenységének kiegészítő jellegével, az átfedések elkerülésével és az átláthatósággal kapcsolatban elvégzett valamennyi felülvizsgálat vagy értékelés tekintetében.
Kinga Gál
a PPE-DE képviselőcsoport nevében - Tisztelt Elnök asszony! A PPE-DE képviselőcsoport társelőadójaként, örömmel beszélek ma a jelentésről, aminek tárgya az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és az Európa Tanács közötti együttműködéséről szóló, az Európai Közösség és az Európa Tanács között létrejött megállapodás megkötése.
Hosszú vitákat folytattunk és sok kérdés merült fel az Ügynökség szükségességét illetően, vajon elfogadja-e az Európa Tanács, vajon valódi, hasznos együttműködés valósul-e meg a két intézmény között.
Mindvégig a Parlament és a Bizottság is egyértelműen állította: igen, szükségünk van az Ügynökségre, látjuk az intézmény értelmét és előre látjuk az Európa Tanács és az Ügynökség közötti jó együttműködést.
Ezért üdvözlöm azt a tényt, hogy most itt ez a megállapodás, hogy beszélhetünk az intézményes együttműködésről. Másrészről, sajnálom, hogy bizonyos szempontok módosításával nem tudtunk a szövegen javítani, mert kihangsúlyoztam volna annak szükségességét, hogy minden esetben, amikor az Ügynökség egy konkrét kérdéssel foglalkozik, vegye figyelembe az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének minden tapasztalatát és szakértelmét, amihez azokon a jelentéstételi rendszereken keresztül jutott, amelyek a különböző bizottságaiban működnek, mint például a Jogi és Emberi Jogok Bizottságban, ahol az ilyen kérdéseket kiváló szakértelemmel és tapasztalattal kezelik.
Mindezek ellenére örülök, mert a megállapodás megkötése jelzi annak igényét, hogy ez a testület, az Ügynökség mielőbb munkához lásson. Az Ügynökséget hivatalosan március 1-én nyitották meg, de még mindig nincs elfogadott működési és igazgatási struktúrája. Feltétlenül javítani kell ezen a helyzeten annak érdekében, hogy haladni tudjunk.
Megbizatásom kezdete óta figyelemmel kísérem ezt az ügyet és látom azokat a rendkívüli nehézségeket, amelyek a minden érintett fél megelégedésére szolgáló alkalmazási kör, hatáskör és döntéshozó struktúrák kialakítása kapcsán jelentkeznek.
Mindannyian érintettek vagyunk, mivel az Ügynökség adatokat fog összegyűjteni és összeállítani, valamint ajánlásokat fog készíteni a témában érintett intézmények számára, ez egy nehezen körülhatárolható megbízás, ami átfogó és minden közösségi politikát érint.
Csak akkor lehetünk elégedettek, ha egy hiteles és felelős Ügynökséget hozunk létre, amelyet a feladatai ellátásához szükséges hatalommal és megfelelő költségvetéssel ruházunk fel. Ez a megállapodás elősegítheti ezt.
Biztosítjuk, hogy ne kerüljön sor feladatok közötti átfedésre és párhuzamos munkára. Reméljük, hogy a mai napon kihirdetett Alapjogi Charta ugyanannak a pénzérmének az egyik, az Ügynökség pedig a másik oldalán lesz látható: mint az emberi jogokra és az alapvető szabadságokra vonatkozó uniós politika irányába tett első gyakorlati lépés.
Genowefa Grabowska
a PSE képviselőcsoport nevében. - (PL) Tisztelt Elnök asszony! Amiről ma itt beszélünk az nem egy tipikus eljárás, mivel az Európai Parlament az Európa Tanács és Európai Unió közötti együttműködési megállapodás hasznosságáról beszél. Nincs módunk beavatkozni ebbe a megállapodásba: egyszerűen csak értékeljük és elmondjuk a véleményünket.
Az Európa Tanács az emberi jogokkal és a demokrácia előmozdításával legrégebb óta foglalkozó európai intézmény. Senkit sem kell arra emlékeztetni, hogy a kezdetektől fogva létezett együttműködés az Európa Tanács és az Európai Unió - korábban az Európai Közösségek - között. Amennyiben egy állam csatlakozni kíván az Európai Unióhoz, a teljes jogú tagság megszerzésének feltétele azoknak az értékeknek a tiszteletben tartása, amelyek az Európa Tanács alapszabályában kerültek rögzítésre: a jogállamiság, a demokrácia és mindenekelőtt az emberi jogok tiszteletben tartása.
Ezért jó, ha ez a két intézmény, az Európai Közösségek - most Európai Unió - és az Európa Tanács együttműködik, nemcsak azáltal, hogy egymás mellett ül Strasbougban, hanem azáltal is, hogy közös cselekvési területeken tevékenykednek. A megállapodás, amiről a mai napon beszélünk, sem különösen eredetinek, sem újnak nem mondható éppúgy, mint ahogy az Alapjogi Ügynökség sem egy teljesen új intézmény.
Mint ahogy tudjuk, az Alapjogi Ügynökség a Bécsben székelő Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontot váltotta fel. Ennek a Központnak egy hasonló jellegű együttműködési megállapodása volt az Európa Tanáccsal. Az 1999-ben megkötött megállapodást mindkét fél tiszteletben tartotta és érvényben volt egészen mostanáig, azaz addig a pillanatig, amikor a Központot felváltotta az Alapjogi Ügynökség.
Mivel azonban bevontak egy új uniós testületet, meg kell vizsgálnunk az Európa Tanáccsal folytatott együttműködésről szóló új megállapodást, hogy biztosítani tudjuk azt, hogy a két hasonlónak tűnő intézmény ne versenyezzen, hanem együttműködjön egymással.
El kell mondanom, hogy a megállapodásról folytatott tárgyalások gyorsan, de jól haladtak. Nincsenek, de nem is lehetnek fenntartásaink a tartalmát illetően. Egy együttműködési keretet hoz létre, rendszeres találkozókat biztosít, és ami a legfontosabb, személyes kapcsolatokat teremt, mivel lehetővé teszi az Európa Tanács számára, hogy egy külső személyhez forduljon - vagy annak a személynek a helyetteséhez - aki az Ügynökség igazgatótanácsában és végrehajtó bizottságában foglal helyet. Ez mind megerősít abban, hogy teljes mértékben támogassam az indítványt és a megállapodás elfogadását, ami mindkét intézmény előnyére fog válni
Irena Belohorská
(SK) Hölgyeim és uraim! Köszönöm, hogy szót kaptam. A jelentés az Alapjogi Ügynökség és az Európa Tanács között lehetséges érdekütközésekkel foglalkozik. Véleményem szerint ez egy másodlagos kérdés. A valódi nehézség a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bíróság és a luxemburgi Európai Közösségek Bírósága között merül fel.
Mindkét bíróságnak felhatalmazása van, hogy eljárjon az emberi jogok megsértésével kapcsolatos esetekben és van néhány olyan határozat, ahol a két testület ellentmond egymásnak. Az ilyen esetek többsége az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. és 8. cikkére vonatkozik, valamint érinti a versenyszabályok megsértésével kapcsolatos eljárásokat, mint azoknál az eseteknél, amelyekben a National Panasonic, Höchst AG, Niemetz, stb. volt érintett.
Végezetül az Európai Unió Alapjogi Chartája és az Európai Unió által jóváhagyott emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény két hasonló, de mégis különböző dokumentum. Az Európai Alapjogi Charta hatásköre az ellenőrzésre és a támogatásra fektet hangsúlyt. Ez az Európai Közösséget létrehozó szerződés 300. cikkével összhangban megkötött megállapodást, amely tisztázni fogja az egyéni kompetenciákat, ezért kell üdvözölni. Szintén üdvözlendő az a tény, hogy az Európa Tanácsnak lesz egy képviselője az igazgatótanácsban.
Mivel az Ügynökségnek korlátozott a hatásköre, úgy gondolom, hogy tevékenysége inkább kiegészíti semmint versenyezni fog az Európa Tanács hatáskörével. Mindenesetre az Alapjogi Charta jogi státuszában bekövetkezett változás tükrében, folytatnunk kell a témával kapcsolatos vitát
Panayiotis Demetriou
(EL) Tisztelt Elnök asszony! Biztos úr! Az elmúlt hónapokban az Európai Unió négy meghatározó lépést tett az emberi jogok előmozdítása és védelme érdekében. Először, felállította a speciális Alapjogi Ügynökséget. Másodszor, a Reformszerződésbe bekerült egy záradék ami kimondja, hogy az Alapjogi Charta jogilag kötelező érvényű, valamint egy záradék, ami az Európai Uniónak az 1950. évi Emberi Jogok Európai Egyezményéhez való csatlakozására vonatkozik. Harmadszor, a mai napon a Parlamentben, sor került az Alapjogi Charta ünnepélyes aláírására; és hivatalos kihirdetésével az európai vívmányok részévé válik. Egy modern törvénykönyv az emberi jogokról! Negyedszer, az EU Alapjogi Ügynöksége és az Európa Tanács közötti megállapodás megkötése - amiről ma itt szó van - pontosan jelzi, hogy mit jelent az Európai Unió - az emberi jogok előmozdítását - és megmutatja, hogy ez minden modern társadalom és minden modern állam számára alapvető jelentőségű.
Nem látunk alárendeltséget, felesleges munkavégzést, sem az Európa Tanács szerepének megváltoztatását, amely továbbra is az emberi jogok nemzetközi őrzője marad. Ellenkezőleg, nem az ellentétek, hanem az együttműködés új szakasza vette kezdetét. Ezért értek egyet honfitársammal, az előadóval mindenben, amit a kérdéssel kapcsolatban elmondott és teljes mértékben támogatom a jelentést és gratulálok neki.
Tiszteletbeli tagja vagyok az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének, amit megtiszteltetésnek tartok, de a mai napon nagy büszkeséget és örömet is érzek, mivel életbe lép a két intézmény, az Európai Unió és az Európa Tanács közötti együttműködés ezen a területen, és remélem, hogy ez a század mint az emberi jogok százada fog a történelembe bekerülni.
Sylwester Chruszcz
(PL) Tisztelt Elnök asszony! Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége Bécsben egy újabb költséges intézményt jelent, sőt, jogot formál magának, hogy ellenőrizze és kioktassa a tagállamokat az Alapjogi Charta és egyéb kérdések betartásával kapcsolatban.
Nehéz megszabadulni attól az érzéstől, hogy az európai adófizetők pénzét ismét a brüsszeli hatóságok megerősítésére és a kialakuló Európai Államra fordítják. Az Európa Tanács és az EBESZ létező intézmények, amelyek ugyanazokkal a témákkal foglalkoznak nem nemzetek feletti szintű, hanem nemzetközi. Amit látunk az nem más, mint az Európai Unió és EU-bürokrácia hatalmát erősítő, már meglévő intézmények megkettőzése.
Európa országai - beleértve saját országomat, Lengyelországot is - kötelesek megvédeni és előmozdítani az emberi jogokat, például az Emberi Jogok Európai Egyezményének való megfelelés révén. Az Alapjogi Ügynökség azonban más, szemkápráztató sebességgel létrehozott ügynökséggel együtt nemcsak pénzkidobás, de egy újabb kétes és káros kezdeményezés is Brüsszel részéről.
Roberta Alma Anastase
(RO) Hölgyeim és uraim! Ezt a plenáris ülést az emberi jogok területén megtett európai lépések, valamint a 2007. évre vonatkozó értékelésük lehetőségének vizsgálata határozta meg.
Ugyanakkor az Alapjogi Ügynökség létrehozásával és az Alapjogi Charta kihirdetésével, a fent említett Ügynökség és az Európa Tanács között megkötendő együttműködési megállapodásról szóló határozat az Európai Unió erőfeszítéseinek egy részét képezik, amelyek mind az Unión belül, mind kívül az emberi jogok előmozdítása érdekében vállalt szerepének és teljesítményének a megerősítésére törekednek. Két olyan szempontra szeretnék rámutatni, amit ezen a területen fontosnak tartok.
Először is, üdvözlöm a kezdeményezést, hogy kettős célt kívánnak megvalósítani ezzel a megállapodással, egyrészről az európai politika hatékonyságát és megerősítését az emberi jogok területén, másrészről a koherencia és a kettősség elkerülését. Csak ilyen módon leszünk a jövőben is képesek az Emberi Jogok Európai Egyezménye és az azt kiegészítő Alapjogi Charta által lefektetett alapelvek tiszteletben tartására, amihez saját mechanizmusunk megerősítése is hozzátartozik.
Másodszor, üdvözlöm az Európa Tanács által elindított kifejezetten az emberi jogi védelemmel kapcsolatos projektekre vonatkozó együttműködés megerősítésének szándékát. Az ilyen típusú kölcsönhatás lehetővé teszi számunkra, hogy még többet tegyünk az emberi jogok helyzetének javítása érdekében és meghatározott esetekben Európán belül és kívül is cselekedjünk. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy ilyen együttműködést elsősorban az Európai Unióval határos európai országokkal kell előmozdítani, annak érdekében, hogy a valódi demokrácia területe alakuljon ki az Unió külső határainál.
Mint a Fekete-tenger térségi együttműködés előadója, felkérem az európai intézményeket, hogy támogassák a regionális együttműködési projekteket. A fekete-tengeri eurorégió kialakításának az Európa Unió által elindított kezdeményezését, ami a demokrácia regionális szintű előmozdítását kívánja megvalósítani, egy jó kiindulópontnak tartom és felkérem a Bizottságot, hogy sikeressége érdekében teljes támogatásáról biztosítsa.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra 2007. december 13-án, csütörtökön kerül sor.
