USA kohtukorraldused ja ELi andmekaitse-eeskirjad (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused USA kohtukorralduste ja ELi andmekaitse-eeskirjade kohta.
Enikő Győri
nõukogu eesistuja. - (HU) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, head parlamendiliikmed! Euroopa Parlament käsitleb paljude Euroopa kodanike muresid, sest juhib järjest rohkem tähelepanu sellele, et pärast seda, kui WikiLeaks lekitas Ameerika riigisaladusi, küsivad USA ametiasutused meedia- ja kommunikatsiooniettevõtetelt andmeid. Nõukogu jagab mõistagi Euroopa Parlamendi muret ELi andmekaitse-eeskirjade järgimise pärast. Tal ei ole aga teavet, mille põhjal võiks otsustada, kas USA kohtukorralduste raames rikuti ELi andmekaitse-eeskirju. Mis puudutab WikiLeaksi juhtumit, millele mitu parlamendiliiget viitas, siis USA peaprokurör tunnistas avalikult, et kriminaaluurimine käib. Nii palju kui mina tean, siis seoses selle uurimisega väitsid USA juristid, et üks Ameerika kohus andis Twitterile kohtumenetluse raames korralduse edastada konkreetsed andmed, ning kohus võttis selle kohta ka otsuse vastu.
Nõukogu ei saa selgitada seda, kuidas USA kohtuasutused oma otsuseid vastu võtavad. Samuti ei ole tal teavet, mille alusel saaks seada põhjendatud kohtuotsuse õiguspärasuse kahtluse alla. USAs on olnud kohtumenetlusi, mille raames oli Twitteril võimalus kaitsta oma seisukohta. Seda tõendab ka asjaolu, et Ameerika kohus toetas Twitteri palvet teavitada kliente kohtuotsusest. EL austab üldiselt kolmandate riikide kohtumenetlust. See on endastmõistetav, et kuriteo uurimisel peavad uurimisorganid hankima teavet. Samuti on hästi teada asjaolu, et USAs kasutatav teabe hankimise menetlus erineb sellest, mida kasutatakse enamikus ELi liikmesriikides. Põhierinevus seisneb selles, et USA uurimisorganitel on suuremad volitused, mis tähendab seda, et nad saavad küsida rohkem teavet ja tunduvalt suuremalt arvult isikutelt, kui seda saab teha Euroopa üldise kriminaaluurimise või -menetluse raames.
See on nii lihtsalt USA õiguse arengu tõttu, mis tähendab seda, et nõukogu ei peaks avaldama oma arvamust selle teema kohta. ELi andmekaitse-eeskirjade jõustamine on üldiselt liikmesriikide ametiasutuste ja konkreetsemalt andmekaitseasutuste kohustus. Need asutused peavad tagama andmekaitse-eeskirjade järgmise ning neil on pädevus otsustamaks kohtulike küsimuste ning Euroopa või riiklikest andmekaitseseadustest kinnipidamise üle. Poliitilise hinnangu andmine kohtumenetluse raames uuritud küsimustele oleks sobimatu. Arvestades selle teema laiemat tausta, ei tea nõukogu, kas varem on võetud vastu samalaadseid kohtuotsuseid. Kui USA ametiasutused soovisid varem saada ELi kodanikega seotud teavet, mida hoiti ELi territooriumil, toimusid ELi ja USA vahel läbirääkimised, et sõlmida rahvusvaheline leping eespool nimetatud andmete edastamiseks ja töötlemiseks.
See oli nii näiteks broneeringuinfo puhul, mille kohta sõlmiti USAga 2007. aastal broneeringuinfo leping, mille üle peetakse praegu Euroopa Parlamendi algatusel uuesti läbirääkimisi. Sama kehtib ka ELis hoitavate finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete edastamise kohta USA rahandusministeeriumile terroristide rahastamise jälgimise programmi raames. Terroristide rahastamise jälgimise programmi käsitleva lepingu kiitis Euroopa Parlament heaks 2010. aasta juulis.
Ja viimaseks soovin rõhutada, et Twitteri juhtum erineb täielikult broneeringuinfot või terroristide rahastamise jälgimise programmi puudutavatest juhtumitest. Kahe viimase raames küsivad USA ametiasutused korrapäraselt ja pidevalt isikuandmeid, et võidelda kuritegevuse ja eriti terrorismi vastu. Twitteri juhtum käsitleb aga konkreetset kohtuotsust, mille kohus võttis vastu konkreetse kriminaaluurimise raames. Meil tuleb tunnustada teiste riikide kohtuotsuseid nii palju kui võimalik. Erandiks on mõistagi juhud, kui asjaolud annavad alust arvata midagi muud. Lugupeetud juhataja, tänan teid väga.
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Lugupeetud juhataja! Üleilmastunud maailmas on kolmandatele riikidele edastatud isikuandmete kaitsmine järjest olulisem ning õiguslikult keeruline küsimus. Ütlematagi on selge, et põhiõigus isikuandmete kaitsele kehtib ka elektroonilises maailmas ja piiriüleses andmetöötluses. Nagu teiste põhiõiguste puhul, võib ka sellel õigusel olla siiski piiranguid. Niisugused piirangud peavad olema kooskõlas õigusaktidega ja proportsionaalsed. Need peavad olema ka põhjendatud õiguslike huvidega, mis hõlmavad riigi julgeolekut, ühiskondlikku turvalisust, korratuse või kuriteo ärahoidmist, tervise või kõlbluse kaitset jms.
USA õiguse kohaselt on kohtukorraldus halduskorraldus, mille alusel on isik kohustatud andma riigile või kohalikule haldusasutusele konkreetseid andmeid. Toimingu õiguspärasus määratakse kindlaks selle riigi õigusaktide kohaselt, kus toiming tehakse. Seepärast peab USA valitsuse taotluste õiguspärasuse, proportsionaalsuse ja vajalikkuse hindamise aluseks olema USA põhiseadus ja õigussüsteem. See, kuidas kolmas riik korraldab õiguslikku menetlust kuriteo uurimisel, ei kuulu komisjoni pädevusse.
Kui Euroopa kodanikud kasutavad Twitterit, nõustuvad nad Twitteri eraelu puutumatuse kaitse eeskirjadega. Nendes eeskirjades on selgitatud, kuidas isikuandmeid kogutakse ja kasutatakse ning kuidas neid avaldatakse kolmandatele pooltele, sealhulgas juhul, kui see on vajalik õigusaktide, eeskirjade ja USA valitsuse taotluste täitmiseks. Kuna neid isikuandmeid soovisid Twitterilt saada USA ametiasutused kriminaaluurimise raames, ei kohaldata sellisel juhul andmekaitset käsitlevaid ELi õigusakte. ELi andmekaitsedirektiivi ei kohaldata riigi tegevusele kriminaalvaldkonnas ning kõnealusel juhul ei kohaldata ka raamotsust, mis käsitleb andmekaitset seoses politsei- ja õiguskoostööga, sest ükski ELi liikmesriik ei osale USA kohtuotsuse täitmises ning isikuandmeid ei ole edastanud ega avalikustanud teise liikmesriigi pädev asutus. Niisugune on õigusolukord praegu.
Andmete töötlemise üleilmne mõõde ei tohiks aga põhjustada ELi kodanike kaitse vähendamist. Üleilmne töötlemine näitab tõepoolest, kui tähtis ja vajalik on kaitsta andmesubjektide õigusi ja selgitada kohaldatavaid eeskirju. See on eriti oluline tänapäeval, mil järjest enam andmeid on elektroonilised.
Niisiis, mida me selle suhtes ette võtame? Esiteks keskendub komisjoni tulevane ettepanek ELi andmekaitse raamistiku reformimisel eeskätt probleemidele, mille tekitavad üleilmastumine ja moodne tehnika, eriti juhul, kui kolmandate riikide ettevõtjad suunavad oma tegevuse ELi tarbijatele.
Teiseks, nagu te teate, andis nõukogu 3. detsembril 2010. aastal komisjonile tugeva mandaadi - mis hõlmas selgelt kindlaks määratud ELi eesmärke - läbirääkimisteks tulevase ELi ja USA lepingu üle, mis käsitleb andmekaitset politsei- ja õiguskoostöö vallas. ELi üks põhieesmärke tulevastes läbirääkimistes on tagada Atlandi ookeani mõlemal poolel andmesubjektidele - olenemata nende rahvusest - täitmisele pööratavad andmekaitseõigused ning tõhusa haldus- ja õiguskaitse. Loodan, et Euroopa Parlament aitab need saavutada.
Mida me teeme aga senikaua, kuni uus vahend jõustub? Soovitan tungivalt, et ettevõtjad tegutseksid tarbijate suhtes abivalmilt ja läbipaistvalt ning annaksid selgelt teada, et kui asi puudutab kriminaaluurimist, siis nende teenusele kohaldatakse eeskätt USA õigusakte. Seega on selge, et tarbijad lahkuvad ELi õigusruumist, isegi kui nad sealjuures jäävad ELi territooriumile.
Axel Voss
fraktsiooni PPE nimel. - (DE) Lugupeetud juhataja! Soovin tänada nõukogu ja komisjoni esindajat selgituste eest. Meie ees on probleem, mis on üleilmastunud maailmas, kus me elame, väga tüüpiline. Üldiselt me mõistagi austame USA õigust. Samuti oleme teadlikud raskustest, mida tekitavad interneti üleilmne keskkond ja õiguskaitse.
Kui aga õiguskaitseorganid pääsevad igal ajal ligi eraandmebaasidele, siis peame selle suhtes midagi ette võtma. Austatud volinik, teie sõnad tabasid hästi märki, sest olen teiega ühel meelel selles, kuidas me peaksime jätkama, s.t peaksime reguleerima seda küsimust ELi andmekaitseraamistiku tulevase põhjaliku läbivaatamise abil, kuid samal ajal peame kasutama võimalust ja ütlema, et soovime reguleerida ja edendada ka ELi ja USA vahelist andmekaitset käsitlevat raamlepingut, sest üleilmastunud maailmas on vaja niisuguste andmete edastamist reguleerida.
Seepärast tuleb sellele teemale pidevalt tähelepanu pöörata, nagu ma juba ütlesin. Mõistagi me ei soovi, et see protsess heidaks andmete töötlemisele halba valgust. Kuid me võiksime head eeskuju näidata ning luua tulemuslikud õigusaktid, töötada välja raamlepingu ning eeskätt selgitada paremini isikuandmetele juurdepääsu puudutavat õiguskaitse valdkonda ja reguleerida seda kriteeriumidega, mille alusel on niisugune ligipääs lubatud või keelatud.
Claude Moraes
fraktsiooni S&D nimel. - Lugupeetud juhataja! Arvan, et volinik nägi meie küsimusi ette - osavalt nagu alati. Esiteks, mida me teeme vahepeal, kui on avalikult teada, et USA on väljastanud suhtlusvõrgustike ja internetiteenuse pakkujate, nagu Yahoo, Twitteri ja Google'i suhtes mitu kohtukorraldust? See võimaldab USAl pääseda ligi teabele, mis käsitleb andmevahetust WikiLeaksi ja kolmandate poolte vahel. Mõistagi on sihtmärgiks kolmandad pooled - Euroopa kodanikud, kes kasutavad internetti täiesti pahaaimamatult, sealhulgas uudishimulikud noored - ning see andmete käsitlemise kord kahjustab just neid.
See mõjutab suuresti kõigi ELi kodanike õigust eraelu puutumatusele. Need, kes andsid oma nõusoleku WikiLeaksi säutsude jälgimiseks huvist Assange'i juhtumi edenemise vastu, on irooniliselt jäänud USA kohtukorralduste ja nende isikuandmete kogumise vastu kaitsetuks. Niisugustele veebisaitidele nagu Twitter kehtivad USA õigusaktid, sest nende serverid asuvad USAs. Ehkki ma mõistan teid, kui te ütlete, et me ei saa sekkuda kolmandate riikide õigusesse, saame vahepeal siiski midagi teha.
Arvan, et me kõik siin parlamendis peaksime põhjendatult seisma hea selle eest, et selgitaksime oma valijatele, millist kaitset on neil ELilt oodata. Mis mõtet on kindlustada ELi kodanikele andmekaitsestandardid, kui neid saab USA kohtukorralduse alusel lihtsalt eirata?
Selge on see, et ELi kodanike isikuandmete kaitseks tuleb rohkem ära teha, neid peab kaitsma tugev kõrgetasemeline ELi õigusakt. Tean, et te teete selle nimel tööd. Seni on raamdirektiiv 94/46 taganud siseturul kindla kaitse, kuid kätte on jõudnud aeg see direktiiv läbi vaadata, parandada kaitsetaset ning laiendada neidsamu kaitsemeetmeid ka politsei- ja õiguskoostööle.
Me tagame, et need eesmärgid saavutatakse tulevase õigustöö kaudu, mida ka teie ütlesite. Seega on üks põhielemente, mida komisjonil on kavas selle läbivaatamisega kehtestada, ELi kaitse USA kohtukorralduste vastu. Meil tuleb meeles pidada, et see küsimus ei piirdu niisuguste veebisaitidega nagu Twitter, vaid seda saab kohaldada ka riikliku kohtualluvusega juhtumitele. Meil on üks sarnane juhtum praegu meie oma liikmesriigis seoses Ühendkuningriigi rahvaloendusega, mis on ulatuslik ettevõtmine ja milles osaleb Ameerika ettevõte. ELi kodanikud on selle teema pärast jätkuvalt väga mures. Te andsite täna osalise vastuse, kuid arvan, et meil on õigus see küsimus tõstatada ja saada põhjalikumaid vastuseid.
Sophia in 't Veld
fraktsiooni ALDE nimel. - Lugupeetud juhataja! Soovin tänada nõukogu ja komisjoni esindajat. Mul on hea meel näha, et nad jagavad meie muret. Väljendugem väga selgelt: ma ei arva, et keegi väidaks siin, et USA justkui ületaks oma kohtualluvuse piire. Probleem ei ole selles. Probleem on hoopiski selles, et tema kohtualluvus laieneb interneti tõttu märkimisväärselt. See kohtualluvus näib laienevat isegi ELi, sest probleem seisneb selles, et ehkki valdav osa kõnealuseid internetipõhiseid ettevõtteid asub USAs, on paljud nende kasutajad ELis.
Soovin juhtida tähelepanu asjaolule, et see suuliselt vastatav küsimus on veidi hiljaks jäänud, sest vahepeal on tehtud veel üks kohtuotsus. Ameerika kohtud tuginevad siinjuures väitele, et kui te kord kasutate Twitterit - nagu kõnealusel juhul -, ei saa teil olla enam õiguspärast ootust eraelu puutumatuse kaitsele. See tähendab seda, et mitte kellelgi, kes asub ELis, seega ka ELi kodanikel, ei ole enam õiguskaitset, sest Twitter asub USAs. Nagu volinik Reding esile tõi, on tegemist väga suure probleemiga, mis tuleb lahendada andmekaitsedirektiivi läbivaatamise abil.
Volinik, te ütlesite, et kui keegi hakkab kasutama Twitterit, annab ta oma nõusoleku, kuid mida see nõusolek tegelikult tähendab? See tähendab, et me saame lindpriiks ja loobume oma õigusest õiguskaitsele. Mõistan, et me ei saa kuigi palju siin ära teha, kuid soovin siiski küsida, mida komisjon ja nõukogu teevad, et tagada ELi kodanike õiguskaitse. Kas nad räägivad meie Ameerika kolleegidega ning püüavad saada rohkem teavet? Tõenäoliselt on teistegi ettevõtete suhtes väljastatud kohtukorraldusi.
Ja viimaseks, volinik, te ütlesite, et seda juhtumit ei saa võrrelda SWIFTiga, sest see puudutab konkreetset uurimist, ja see on tõsi. Samal ajal on aga küsitud suurel hulgal ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Jan Philipp Albrecht
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Lugupeetud juhataja! Kõigepealt soovin öelda, et tegemist on järjekordse juhtumiga, mille puhul me arutleme asjaolu üle, et Atlandi ookeani eri pooltel valitseb erinev õiguskultuur, eriti seoses isikuandmete ning politsei- ja õiguskoostööga.
Mind hämmastas tegelikult nõukogu esindaja vastus, et kuna Twitter asub USA territooriumil, ei puutu seal kohaldatavad meetmed ja õigusraamistik meisse. Arvan, et see on vale. Arvan ka, et ELi kodanikud vaatavad asju teisiti, sest me tihendame ju kogu aeg rahvusvahelist politsei- ja õiguskoostööd, eriti USAga, ning inimesed seisavad järjest sagedamini vastamisi teise riigi õigusega ning siinjuures ei pea ma silmas mitte teise ELi liikmesriigi õigust, vaid just nimelt USA õigust. See puudutab eeskätt isikuandmete valdkonda.
Oleksin lootnud, et nõukogu kui ELi juhtorgan tõstataks selle probleemi ning võimaldaks ELi kodanikel usaldada õigusakte, millega nad internetis kokku puutuvad, eriti kuna need mõjutavad nende kodanikuõigusi ja -vabadusi.
Daniël van der Stoep
(NL) Lugupeetud juhataja! Hollandi Vabaduspartei esindajad peavad iga inimese eraelu puutumatust ja andmete kaitset eriti tähtsaks. Me ei ole siinjuures mitte lühinägelikud, vaid praktilised. Eraelu puutumatusel on aga piirid. Eraelu puutumatust tuleb kaitsta igal võimalusel, kuid kodanike julgeolek on terrorismi ennetamise ja avastamise suhtes teisejärguline.
Lugupeetud juhataja! Tänapäeval on terrorismis valdavaks islamistlik terrorism. Just sellepärast tuleb meil kõigil kahjuks ohverdada veidi oma eraelu puutumatusest, et kaitsta meie kodanike turvalisust. Ilmselgelt tuleb kaitsta internetikasutajate isikuandmeid, nagu IP-aadresse. Õiguse saada kaitset kaaluvad aga üles juhtumid, mille puhul on tugev kahtlus, et nende andmete omanikel on terroristlikud kavatsused.
Kui USA ametiasutused küsivad nende ELi territooriumil asuvate isikute andmeid, keda seostatakse terrorismiga, siis neile tuleks need anda, kuid seda mõistagi pärast asjakohast arutamist ja juhul, kui selleks on piisavalt alust, et me saaksime hoida ära kuritarvitamise juhtumid. Ärgem aga unustagem eeskätt seda, et nad ei küsi neid üksnes põnevuse pärast. Neil on selleks väga hea põhjus.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Lugupeetud juhataja! Volinik Reding, mul on hea meel, et te olete täna hilisõhtul siin Brüsselis täiskogu istungil, et kuulata Euroopa Parlamendi liikmeid, ning soovin teid julgustada teie töös ELi andmekaitsestandardite läbivaatamisel. Eelkõige tahan tuua esile komisjoni andmekaitseteatise, mis peaks andma teile hea võimaluse viia omavahel kooskõlla tehnoloogias ja teadmiste vahendites toimunud muutused ning edusammud, mis on saavutatud Euroopa aluslepingutes - Lissaboni lepingus ja ELi põhiõiguste hartas -, eraelu puutumatust käsitlevates põhiõigustes ning kõikides õigustes, mis on seotud isikuandmetele ligipääsu, nende muutmise ja kustutamisega, ning võtta sealjuures arvesse Euroopa üldsuse vabadust anda oma nõusolek, aga ka rahvusvahelist õigust. Just seepärast räägime siin kahepoolsest raamistikust, mille alusel saavad ELi liikmesriigid pidada kõnelusi kolmandate riikide ja eriti USAga.
Seda teemat puudutavad sõnumid peavad olema selged: nõukogu raamotsust 2008/977/JSK ja direktiivi 95/46/EÜ tuleb ajakohastada, et see vastaks praegustele nõudmistele. Seda ei ole vaja mitte selleks, et USAga tehtav politsei- ja õiguskoostöö oleks kooskõlas kohtukorralduste või kohtu muude korraldustega, mis võivad mõjutada põhiõigusi, vaid ka selleks, et edendada vabalt nõusoleku andmise põhimõtet ning teada, milliseid isikuandmeid kolmandad riigid omavad ja milliseid neile edastatakse ning kuidas me saaksime ajakohastada õigust, mis käsitleb eraelu puutumatust mõjutavate ja automaatselt töödeldavate andmete muutmist ja kustutamist. Selleks edastatakse need andmed internetis töötlemiseks.
Mind teeb eriti murelikuks lapse õiguste küsimus. Olen mures, sest alaealiste võimalused tegutsemiseks on piiratud ning samuti on piiratud nende võime kasutada põhiõigusi. Selle kohta on meil vaja rohkem teavet. Elektroonilise puutumatuse kaitset käsitlevad tehnoloogia ja vahendid ei mõjuta mitte ainult alaealisi, vaid ka neid ümbritsevat keskkonda.
Seepärast tahan teile kinnitada, et me jälgime seda arutelu väga tähelepanelikult. Me jälgime hoolikalt andmekaitset käsitlevate õiguste ajakohastamise protsessi ja eriti läbirääkimisi, mida peetakse kolmandate riikidega - eeskätt USAga - kahepoolsete vahendite üle.
Andreas Mölzer
(DE) Lugupeetud juhataja! Vana ütlus, et inimestele meeldib reetmine, kuid mitte reetja, on osutunud ikka ja jälle tõeks. Avalikkus ja ajakirjandus ülistavad igaüht, kes toob mõne pahateo päevavalgele, kuid asjaomased institutsioonid peavad teda reeturiks. Nagu me teame, läks USA sõdur Bradley Manning vangi selle eest, et edastas WikiLeaksile teavet. See, kuidas käsitletakse väga tundlikku teavet piirideta võimaluste ja vabaduste maal ning et Twitter oli sunnitud avaldama isikuandmeid, on äärmiselt kurjakuulutav. Jääb üle vaid vaadata, kas laialt levinud kuulujutud selle kohta, et USA ametiasutused on nõudnud isikuandmeid ka teistelt internetiettevõtetelt, nagu Google, Facebook ja Amazon, osutuvad tõeks.
USA ametiasutuste omaksvõetud käsitlusviis ja asjaolu, et kohtud ei pea nimede, e-posti aadresside ja pangaandmete avalikustamist eraelu puutumatuse rikkumiseks, on omane USA andmekaitset käsitlevatele sätetele, mis on ilmselgelt alles lapsekingades.
Malcolm Harbour
Lugupeetud juhataja! Käsitlen mõningaid teemasid siseturu komisjoni esimehe seisukohast, sest arvan, et siin on kaalul väga olulised majandust ja siseturgu käsitlevad küsimused. Need on väga tähtsad ka meie kodanike õiguste kaitse jaoks, millest täna rääkinud oleme.
Kirjutasin sellel teemal raporti oma komisjonile. Soovin tänada volinik Redingit rohelise raamatu eest, millel see raport põhines, sest arvan, et üks keskseid ja silmapaistvamaid küsimusi, mille ta seal tõstatas, on ka meie tänaõhtuse arutelu keskmes. Ta ütles, et kui minu kui Euroopa kodaniku andmeid hoitakse niisuguse riigi serveris või andmebaasis, mis asub väljaspool Euroopa kohtualluvust, peaksid mul olema andmete suhtes samasugused õigused kui siis, kui server asuks ELis. Tegemist on tõepoolest silmapaistva programmiga. Loodan, et me saavutame selle eesmärgid. See eeldab põhjalikke läbirääkimisi. Soovin öelda kolleegidele, eriti Sophia in 't Veldile, et kui me seda pakume, nõuavad ka teised riigid samasuguseid õigusi.
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Lugupeetud juhataja! Jagan Euroopa Parlamendi põhjendatud muret seoses Euroopa kodanike isikuandmete kaitsega. Kuna ma seda muret jagan, siis esitasin esialgse analüüsi selle kohta, kuidas 1995. aasta direktiivi reformimine välja peaks nägema, et vastata küsimustele, mis täna tõstatati ja millele praegu Euroopa õigusaktides õiguslikke vastuseid ei ole.
Meie Ameerika kolleegidelt on sellega seoses häid uudiseid. 16. märtsil astus Valge Maja otsustava sammu ja teatas, et kavatseb alustada Kongressiga eraelu puutumatust käsitlevate õiguste deklaratsiooni väljatöötamist. See muudab USA olukorda märkimisväärselt ning võib aidata meid meie püüdlustes sõlmida USAga üldleping, mis käsitleb andmete puutumatust politsei- ja õiguskoostöös.
Loodan, et saame peagi alustada sellesisulisi läbirääkimisi. Samuti loodan, et Euroopa Parlament aitab meid nii selles kui ka 1995. aasta direktiivi reformimises.
Enikő Győri
nõukogu eesistuja. - (HU) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, head parlamendiliikmed! Tänan teid, et mõistate meid ja ei vaidle vastu sellele, et me ei saa siinjuures sekkuda käimasolevasse kriminaalmenetlusse ning et kõikide juhtumite puhul tuleb kohaldada kuriteo toimepanemise ajal kehtinud õigusakte.
Soovin teile öelda, et miski ei näita eesistujariigi Ungari pühendumist andmekaitsele paremini kui asjaolu, et veebruaris võtsime justiits- ja siseküsimuste nõukogu kohtumisel vastu nõukogu järeldused andmekaitse teema kohta ja need hõlmasid ligikaudu 50 punkti. Nendes esitasime komisjonile kaks väga tähtsat küsimust, mis on ka praegu asjakohased. Juhtisime tähelepanu kodanike teavitamise olulisusele ja ka internetiga seotud andmekaitse tähtsusele ning olen kindel - nagu ka komisjoni esindaja kinnitas -, et komisjon võtab neid oma ettepaneku koostamisel arvesse.
Nõukogu nõustub täielikult ka sellega, et õigusakte tuleb ajakohastada ja neid tehnika arengule kohandada. Ootame komisjonilt huviga ettepanekut uue andmekaitsedirektiivi kohta. Meile lubati see esitada juunis ning eesistujariigil Ungaril ei ole siis enam palju aega, kuid me teeme kõik endast oleneva ning olen kindel, et eesistujariik Poola käsitleb andmekaitse küsimust sama pühendunult.
Lugupeetud juhataja - sellega lõpetan ma oma kõne -, me usume, et me ei pea valima vabaduse ja turvalisuse, nimelt andmete turvalisuse vahel, vaid et neid mõlemat saab tagada, ning meie eesmärk ongi luua ELile just niisugune andmekaitset käsitlev õigusakt.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
