Majanduskriisist mõjutatud Euroopa kalalaevastik (arutelu) 
Juhataja
Järgmiseks päevakorrapunktiks on ühisarutelu ettepaneku küsimuses nõukogu määruseks, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Liidu kalalaevastike ümberkorraldamist (kalanduskomisjon) - C6-0270/2008 -.
Joe Borg
komisjoni liige. - Härra juhataja, esiteks olen ma väga tänulik Euroopa Parlamendil selle arutelu korraldamise eest nii lühikese etteteatamise peale.
Nagu te teate, võttis komisjon eile vastu määruse ettepaneku, mis sisaldas ELi erakorraliste meetmete paketi põhielemente kütusekriisi käsitlemiseks. Täna loodan ma teie toetusele selle ettepaneku osas.
Kahjuks ei olnud komisjonil võimalik oma ettepanekut vastu võtta 3. juulil, nagu see algselt kavas oli. Selle põhjuseks oli ettepanekusse kaasatava analüüsi põhjalikkus, tagamaks, et tegemist on tõeliselt tõhusa instrumendiga nende tõsiste probleemide käsitlemiseks, mis sektori ees seisavad.
Kalanduskomisjon korraldas täna hommikul kasuliku arutelu ja ma olen selle eest tänulik. Täpsustada saaks mitmeid küsimusi ja ma loodan järgmisel nädalal nõukoguga peetavate läbirääkimiste käigus võtta arvesse olulisi ja kasulikke ettepanekuid. Ma ootan väga uusi arutelusid teiega, ja loodan nüüd, et see sillutab teed teie soosivale arvamusele meie ettepaneku osas homsel hääletusel.
Nagu ma teile kolme nädala eest selgitasin, on kalandussektor silmitsi kriisiga, mis on struktuuriline ja pikaajaline. Paljude aastate jooksul on ELi laevastik viibinud liigse tootmisvõimsuse, ülepüügi ja väheneva kulutasuvuse nõiaringis. Samal ajal ei ole kalurid kasu saanud langenud nõudlusest ja kalatoodete kerkivatest jaehindadest. Selle tulemusena kasum väheneb ja muudab sektori teistest veelgi haavatavamaks kulude drastilise kasvu osas, nagu me näeme naftahinna puhul.
Komisjon mõistab vajadust koordineeritud tegevuse järele ELi tasandil, et ära hoida tõsine kriis tööstuses ning tagada, et probleemiga tõepoolest tõsiselt tegeldakse. See tähendab eriolukorra leevendamiseks võimaluse tagamist ja pühendumist põhiküsimusega, s.o liigse tootmisvõimsusega tegelemisele, mis on aluseks kõigile meie püüdlustee viia tööstus tagasi jätkusuutlikule ja tootlikule alusele.
Neil põhjustel tegi komisjon ettepaneku erimeetmete paketiks, mille abil käsitleda nafta hinna tõusust tulenevaid sotsiaalseid ja majanduslikke raskusi, ja tegeledes samas ka Euroopa laevastiku peamiste struktuuriprobleemidega. Usun, et on väga oluline suunata toetus laevastikele, mis kõige enam sõltuvad kütusest ja keda seega kõige enam mõjutab praegune liigne tootmisvõimsus.
Seega teeme ettepaneku, et liikmesriigid võiksid sissejuhatava meetmena koheselt osutada ajutist lõpetamistoetust ümberkorraldamisele ja et nad võiksid seejärel luua laevastiku kohanemiskava, mille alusel kaotatakse püsiva lõpetamise - lammutamise -hüvitistele juurdepääsu piirangud. Lisatoetus ajutisele lõpetamisele, aga ka kaasajastamisele ja energiatõhususele on kättesaadav sellistes kavades osalevatele laevadele. Abi osaliseks utiliseerimiseks osutatakse reederitele, kes asendavad suured vanad laevad väiksemate ja energiatõhusamatega.
Tuginedes majanduslikele lisaanalüüsidele võib kaaluda ka kalandussektori miinimumrežiimi tehtavaid muudatusi. Ka teeme me ettepaneku säteteks, mis kehtestavad töötajate sotsiaalkindlustusmaksete ajutise vähendamise.
Visandatakse ka mitmeid konkreetseid algatusi kala väärtuse suurendamiseks esimeses müügikohas. Komisjon kavatseb toetada erakorralisi projekte selles valdkonnas, lisaks Euroopa Kalandusfondis olemasolevatele vahenditele. Lisameetmeid kavandatakse selleks, et soodustada üleminekut energiat säästvatele tehnoloogiatele, pehmendada kriisi sotsiaalmajanduslikku mõju ning hõlbustada ümberprogrammeerimist ja Euroopa Kalandusfondi vahendite jaotamist.
Eeltoodud meetmed sisaldavad ajutisi erandeid Euroopa Kalandusfondi eeskirjadele, et soodustada ELi laevastiku kiiremat kohanemist praeguse olukorraga ja osutada ajutist abi üleminekuetapil.
Usun, et need meetmete abil anname tööstusele tõuke struktuuriliseks kohanemiseks ja kergendame üleminekut kalurite, laevaomanike ja kohanemisperioodil tugiteenustega hõivatud inimeste jaoks. Komisjon osaleb tööstusega väga olulises ja konstruktiivses arutelus antud küsimuse osas ja tööstus avaldab meie algatustele üldist toetust.
Mis puutub ametlikesse muudatustesse, mille parlament esitas komisjoni ettepaneku osas, siis kiidame me heaks muudatuse, mis viitab põhjendusele 13 ja tegelikult tuleks seda kohaldada kõigile laevadele. Komisjon ei saa aga toetada artikli 18 lõikesse 2 tehtavat muudatust, kuna see ei võimaldaks peaaegu üldse kohaldada meedet utiliseerimiseks osalise abi osutamiseks.
Lõpetuseks, ja see on väga oluline, lubage mul avaldada veendumust, et kogu selle protsessi käigus saame ühisele kalanduspoliitikale anda lisatõuke, seda eriti varude jätkusuutlikkuse kontekstis.
Olen teadlik, et tähtaeg on väga lühike ja see jätab Euroopa Parlamendile reageerimiseks vähe aega. Siiski, võttes arvesse kalandussektori erandlikku olukorda, loodan ma, et saan loota parlamendi toetusele nimetatud meetmete vastuvõtmisel nii kiiresti kui võimalik.
Carmen Fraga Estévez
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (ES) Härra juhataja, esmalt ütlen, et olen härra Borgiga nõus, et on kahju, et me nii töötama peame, tuginedes mitteametlikele dokumentidele, mida ei ole veel tõlgitud kõikidesse keeltesse, kui see parlament on juba mõnda aega nõudnud meetmete võtmist ja tõstnud häiret kalandussektorit ähvardava tõsise kriisi suhtes. Loomulikult, härra Borg, mõistsime ka meie seda kiireloomulisust austusest oma kalandussektori vastu.
Ka tahaksin rõhutada, et see ettepanek on, just nagu härra Borg ütles, vaid meetmete paketi üks element ja meil ei ole ajakava ega silmatorkavaid üksikasju, mis võimaldaksid meil anda üldise hinnangu uutele miinimummeedetele, riigiabisse tehtavatele muudatustele, suunistele turu uueks ühiseks korraldamiseks, või uuele eriotstarbelisele finantsinstrumendile, millele osutab komisjoni ettepanek.
Mis puutub Euroopa Kalandusfondi muutmisse, milleks komisjon ettepaneku tegi, siis ma hindan paindlikkuse edendamist, kuigi oleks olnud praktilisem järgida Euroopa Parlamendi ettepanekuid nende vastuvõtmise ajal, ettepanekuid, mis olid kriisiolukorras kohasemad, näiteks mootorite muutmiseks, ja mis võibolla oleksid suutnud ära hoida seda järsku langust lammutamise suunas, mis nüüd meie ees seisab.
Olen aga väga tänulik, ja ma kõnelen täiesti siiralt, härra Borgi valmiduse eest täna hommikul kaasata mitmed kalanduskomisjonis esitatud muudatused, sealhulgas mu enda muudatuse, ja selle eest, et ta nõustus, et vaatlusperiood laevastiku kohanemiskava hüvede hindamiseks peaks lisaks 2007. aastale hõlmama 2008. a esimese kuue kuu käivet, mis oli periood, mil kütusehinnad olid kõige kõrgemad.
Lõpetuseks tahaksime, et asjaga seotud liikmesriigid annaksid suurema panuse nende ja teiste meetmete rakendamisse. Pall on tõesti nende väljakupoolel, nad peavad tegutsema kiiresti tagamaks, et need ja teised, veel kinnitamata meetmed tõepoolest aitaksid leevendada kriisi kalandustööstuses.
Mulle ei meeldiks, kui siin juhtuks see, mis juhtus ebaseadusliku, dokumenteerimata ja reguleerimata kalapüügi määrusega, mille puhul nõukogu otsustas, et see ei jõustu enne 2009. aastat.
Rosa Miguélez Ramos
fraktsiooni PSE nimel. - (ES) Härra juhataja, ma kõnelesin täiskogu istungil juunis ja rõhutasin vajadust selle kriisiga koos tegeleda efektiivse ja erapooletu mehhanismi abil, mis suudab tagada erimeetmete vastuvõtmise ühenduse tasandil.
Meie, Euroopa sotsialistid, oleme rõõmsad, et selle sektori mured on jõudnud ühenduse tasandile ning et ettepanek sisaldab meetmeid, mida meie, parlamendiliikmed, kes me nii palju nende üle arutelnud oleme, ja kõige enam mõjutatud liikmesriikide valitsused, nii kaua nõudnud oleme. Härra Borg, me oleme veendunud, et meetmed, milleks te ettepaneku tegite, aitavad valgustada kahte probleemi, millega Euroopa laevastik juba pikka aega silmitsi on seisnud: liigne kütusesõltuvus ja vajadus tõhustada kalatoodete turgu.
Oleme nõus, nagu te arvata võisitegi, rahastamismeetmetega, ja mõnega neist rohkem kui teisega, nagu näiteks kalandustegevuse ajutise lõpetamisega ja muudatuste tegemisega mootoritesse ja kalapüügivarustusse; ka on meil hea meel, et toetust laiendatakse esimest korda kaldapõhistele töötajatele, seda on sotsialistid paljudel kordadel nõudnud.
Samuti tervitame teie avaldust, et koostamisel on ulatuslikumad ettepanekud, näiteks need, mille eesmärgiks on turustamise ja hinnamääramismehhanismi tõhustamine, sellele järgneva miinimumrežiimi suurenemisega, mis, nagu te ütlesite sõltub majandusliku mõju uuringu tulemusest.
Nagu teile teada lasime me Euroopa Sotsialistlikus Parteis mööda võimaluse esitada muudatus, nii et seda oleks võimalik homsel kohtumisel takistusteta heaks kiita, nagu te palusite, võttes arvesse selle vastuvõtmist kalandusnõukogu poolt järgmise aasta märtsis.
Philippe Morillon
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Härra juhataja, volinik, ilmselt jätkame me nüüd arutelu, mille käigus me täna hommikul pea kahe tunni jooksul suutsime antud küsimuses mõningast edu saavutada. tahaksin viidata kolmele punktile, mis minu arvates on olulised.
Me mõistame hästi teie prioriteete, kui asi puudutab erandkorraliste ja ajutiste meetmete kehtestamisse meie kalalaevastike probleemidega tegelemiseks, kes on suured kütteõli tarbijad. Pean aga toonitama, et seda ei tohiks teha nende arvelt, kellel on õnnestunud vähendada oma energiaalast sõltuvust kasutades kalapüügimeetodeid ja varustust, mis on sobilikumad hetkenõudmiste suhtes. See on esimene punkt, mida minu arvates psühholoogilisest vaatenurgast rõhutada tuleb.
Teiseks olete esitanud meetmed, millel on loomulikult kohene mõju, kuid mis on ka keskmise pikkusega ja pikaajalised. Need on meetmed turu reguleerimiseks ja need on väga teretulnud, kuigi kahjuks ei saa me selles valdkonnas oodata lühikese aja jooksul imesid.
Minu kolmas ja viimane punkt on, et kõik see ei takista meid jätkamast arutelu, mida me oleme teiega pidanud hetkest, mil te oma praeguse ametikoha vastu võtsite, seda ühise kalanduspoliitika reformi küsimuses, mis annaks meie kaluritele parema ettekujutuse oma suutlikkusest, et vältida segadust, mis leiab aset, kui ette teatamata on vaja muuta lubatud kogupüüki ja kvoote ja mis tootlikkuse seisukohast on muidugi äärmiselt kahjulikult meie kalandustööstuse tegevusele.
Pedro Guerreiro
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Härra juhataja, komisjoni teatise ja komisjoni poolt nõukogu määruse muutmise ettepaneku pealkirjast piisab kinnitamaks, et isegi kui esines kõhklusi, siis pakutud meetmete eesmärgiks ei ole tegeleda kalandussektori praeguse sotsiaalmajandusliku olukorra hullemaks muutumise põhjustega. Vaatamata juhuslikele meetmetele, mis vastavad kalandussektori valdava enamuse põhjendatud nõudmistele, on meie ees taas püüdlused kasutada halvenevat finantsolukorda selles sektoris meetmete kasutuselevõtmiseks, mis aitavad veelgi kaasa ja kiirendavad laevade arvu vähenemist.
Tahaksime märkida, et esitatud ei ole konkreetseid ettepanekuid nende kahe põhiküsimuse käsitlemiseks: nendeks on kütuse, diisli ja bensiini hindade tõus ning kalahinna moodustumine ja tõus esmases müügikohas ilma vastava tõusuta tarbijate osas. Ei ole mingeid rahalisi vahendeid meetmete koordineerimiseks ja rakendamiseks, mis aitaksid sektoril tegeleda kütuse hinnaga, aga siiski on sajad miljonid eurod saadaval laevade arvu vähendamise soodustamiseks, ja mida nimetatakse turumeetmeteks. Keegi ei taha nõgest kätte haarata ja tõhustada lisandväärtuse õiglast jaotamist ahelas.
Tegelikult esitab komisjon hulga ettepanekuid, mis on olemuselt ebapiisavad, kuna nad ei vasta kalandussektori valdava enamuse vajadustele. See näitab, et lõpuks on ainsaks tõeliseks eesmärgiks selle strateegilise majandussektori suurema osa hävitamine.
Jim Allister
Härra juhataja, minu jaoks on selles paketis palju tervitavat, aga mul on üks mure ja see on seotud väga olulise kättetoimetamise küsimusega.
Volinik, kuidas me tagame kõikjal ELis, et need meetmed ei too kaasa konkurentsivõime moondamist? See ei tulene millestki, mida komisjon võib teha, kuid tuleneb asjaolust, et tegelikkus on selline, et mõned liikmesriigid on riiklike kulude ja teiste sektorite aitamise osas tunduvalt entusiastlikumad kui teised liikmesriigid, ja kui mõned on vaoshoitud ja teised entusiastlikud, kas siis ei leia aset meetmete ebaühtlane kohaldamine, mis võib avaldada mõju konkurentsivõimele?
Kuidas te seda jälgite? Kas te üldse jälgite seda ja mida te ette võtate, kui moondamine aset leiab?
Minu teine küsimus on samuti mõneti kolkalik ja keskendub eriti laevastiku kohanemiskavale. Selle raames näete te ette teatud tugimeetmete kohaldamist tingimusel, et kava toob kaasa laevastiku võimsuse vähendamise 30% võrra.
Volinik, mõelge näiteks Ühendkuningriigile. Seal on meil kolm riiki, Šotimaa, Wales ja Põhja-Iirimaa, kus kalapüük on delegeeritud küsimus, mille osas langetavad otsuseid delegeeritud valitsused. On väga tõenäoline, et kõik nad suudaksid koostada omaenda laevastiku kohanemiskava omaenda piirkonna jaoks, millega laevastiku võimsus väheneks 30% võrra. Aga võttes arvesse, et mujal Ühendkuningriigis on teised venitanud, ei pruugi see nii minna.
Kas see on aus? Kas komisjon saab astuda mingeid samme selle ebavõrdsuse leevendamiseks? Lühidalt öeldes, kas komisjon saab astuda samme võimaliku ebavõrdsuse käsitlemiseks riikides, kus eksisteerivad piirkondlikud valitsused, kes teevad võib-olla tublisti tööd samas kui riiklikud valitsused ei tee?
Paulo Casaca
(PT) Härra juhataja, usun, et selle ettepaneku poliitiline suund ja ajastus on täiesti õiged. Arvan, et tegemist on kohaste meetmetega olukorra jaoks, mis Euroopa meredel valitseb. Leian, et nii on õige toimida.
Kui me ettepanekut hoolikalt uurime, seisneb suur probleem selles, kas see toimib või ei. Kuna volinik rõhutas selle kiireloomulisust, käitus parlament kiiresti ja loobus oma õigusest analüüsida ja esitada määruse muudatusi. Probleem seisneb aga teadmises, kas selliste keeruliste eeskirjade rakendamine kavatsetud perioodil on võimalik.
Ühes punktis väidetakse, et vähendamine peaks algama enne 30. novembrit. Laevade hulga vähendamise kavad peavad aga sõnastama liikmesriigid ja mõned nimetatud programmidest peab heaks kiitma Euroopa Komisjon, kuna programmide rahalised vahendid pärinevad olemasolevast Euroopa Kalandusfondist. Sellised programmid on väga keerulised ja sisaldavad kohustuslikke protsendimäärasid, ning mõned eeskirjad on pea läbitungimatud, nagu volinik täna artikli 19 lõike 4 puhul ise nägi. Just see on minu jaoks suurim probleem: kas selle ettepaneku üksikasjad muudavad praktilise kohaldamise võimatuks? Sellisel juhul oleks see äärmiselt kahetsusväärne.
Seega palun ma komisjonil, volinikul ja kõigil peadirektoraadi ametnikel hoolikalt mõelda siin pakutu teostatavusele, sest kui seda ei ole võimalik pakutud aja jooksul teostada, ei ole see väärt seda pingutust, mida meil siin teha palutakse.
Elspeth Attwooll
Härra juhataja, fraktsioon ALDE tervitab määruse ettepanekut, aga jagab valdava enamuse kahjutunnet selle osas, et meil ei olnud aega esitada igati läbimõeldud muudatusi. Seega on hea kuulda, et komisjon võtab arvesse nii täna hommikul kalanduskomisjonis kui ka siinse arutelu käigus esitatud seisukohti ning et komisjon peab nõukoguga läbirääkimisi kohaste täpsustuste tegemiseks.
Kaks sellist kõhklust puudutavad osaliseks utiliseerimiseks osutatavat abi, seda nii selles osas, kas see kahandab oluliselt võimsuse vähendamise sihtmärke kui ka selles osas, kuidas toetust kasutada võiks. Oleks hea, kui komisjon siinkohal meid pisut veenaks.
Mis puudutab kahte muudatust, siis esimest on meie arvates juba piisavalt tekstis käsitletud. Me tunneme suurt poolehoidu teise muudatuse suhtes, kuna usume, et selle eesmärgiks on käsitleda äsjamainitud kahtlusi, kuid me leiame, et see võib tegelikult osutada võimsuse vähendamisele vastupidist mõju. Nii et kiirustades hääletamise asemel, pooldades selle lisamist seadusandlikku teksti, palume me komisjonil kaaluda selle idee hüvesid ja ka teiste meetmete väljatöötamise hüvesid, mis keskenduksid kütuse tarbimise vähendamisele.
Lõpetuseks tahaksin veidi isiklikumal pinnal tõsta esile kaks lauset komisjoni teatisest. Need on järgmised: "On oluline, et seda paketti kohaldataks nii, et see tagaks võrdse mänguvälja kogu ELis. ELi kalurite konkurentsivõimet ei tohi moondada liikmesriikide erineva, riiklike või ühenduse vahendite mobiliseerimise võime tulemusel." Ma toetaksin juba mainitud punkti, et ei tohiks esineda konkurentsivõime moondamist, mis tuleneb liikmesriikide erinevast tahtest selliste vahendite mobiliseerimiseks. Loodan, et võetakse kõik vajalikud sammud tagamaks, et kõik kalalaevastikku omavad liikmesriigid kasutavad ära selle määruse pakutavaid võimalusi.
Daniel Varela Suanzes-Carpegna
(ES) Härra juhataja, härra Borg, daamid ja härrad, selles arutelus on mitmeid aspekte, mida me tunnistama peame.
Esiteks, kui kalandustööstus ei karjuks "aitab küll!", ei oleks me täna siin rääkimas kiireloomulisest meetmete võtmise vajadusest. Seda esiteks.
Teiseks peame me tunnistama, et Euroopa institutsioonid on selle protestikarje käsile võtnud. Iseäranis parlament võttis juba oma viimasel osaistungjärgul vastu võtnud kriisi käsitleva resolutsiooni. Lisaks peame tunnistama, nagu me härra Borgile täna hommikul ütlesime, et komisjon on käitunud ebaharilikult kiiresti, esitades meile selle meetmete paketi, millest me täna räägime. Me kõik peaksime selle heaks kiitma.
Kas kõik on siis korras? Ei sugugi, kaugel sellest. Me alles alustame. Komisjon esitas kriisi käsitlemiseks dokumendi, mida me võime nimetada algseks esimese etapi dokumendiks, laevastiku ümberkorraldamisele keskenduvaks abikavaks. Nüüd vajame me, et komisjon esitaks sama kiiresti kava teiseks etapiks, mis hõlmaks meetmeid laevastiku tulemuslikkuse suurendamiseks ja turustamise tõhustamiseks, aga ka meetmeid, mille eesmärgiks on kala väärtuse tõstmine esmases müügikohas, meetmeid, mille kohta meil veel konkreetset ajakava ei ole.
Siiski peavad nõukogu ja liikmesriikide valitsused kohaldama meetmeid, käitudes sama kiiresti kui komisjon ja parlament ja kooskõlas meie nõudmistega peavad nad suurendama kontrolli imporditud kalatoodete üle ja käivitama ulatusliku tarbijate teavitamiskampaania, et edendada oma kalurite huve.
Kui selline kava teoks ei saaks ja meile jääks vaid täna siin esitatud, härra Borg, siis oleks meil vaid geniaalne ja helde operatsioon, mis kasutab hetkekriisi ära kalalaevastiku vähendamiseks selle asemel, et tõsta selle tootlikkust ja päästa see tõsisest kriisist.
Luis Manuel Capoulas Santos
(PT) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, kalandussektor on kindlasti majandussektor, mis kõige enam kannatav naftahinna tõusu all. Me kõik teame seda. Seepärast tervitame poliitilist signaali, mille komisjon selle meetmete paketiga edastas. Euroopa Parlament ei takista kindlasti selle kiire vastuvõtmist, nagu mu kolleegid juba ütlesid.
Arvestades probleemi suurust teame me, et olemas ei ole võlulahendusi. Vaatamata sellele, olles analüüsinud komisjoni ettepanekuid, ei saa ma varjata oma tohutut pettumust. Kõik meetmed osutavad ühes suunas: laevade hulga vähendamisele. Isegi need niinimetatud erimeetmed, nagu ajutine lõpetamine, käsitlevad laevastiku kohustuslikku vähendamist.
Ma ei mõista, miks artiklis 7 toodud meetmed ei sisalda mootorite asendamist, ning samuti on raske mõista, miks laevastiku kohanemiskavad peaksid hõlmama laevu, mille energiakulud on enam kui 30% nende tootmiskulust. Kuidas on teiste laevadega, volinik, mille hulka kuuluvad peaaegu kõik laevad peale traalerite? Ja kuidas jääb rannalaevastikuga, mis on väga oluline ühiskondlikust seisukohast? Ka ei mõista ma, miks ainsad laevad, mida see osaline vähendamisprogramm hõlmab, on laevad, mis kasutavad sama kalapüügivarustust ja mis moodustavad laevastikust 70% nimetatud varustust kasutades. See nõue, millega kaasneb eeskiri võimsuse vähendamiseks 60% võrra ja selle võimsuse piiramiseks 25%-le, et toetada uusi laevu, muudab selle meetme täiesti teostamatuks, nagu mu kolleeg härra Casaca veidi aja eest ütles.
Volinik, ma saan aru, kui raske on teil leida lahendusi nii suurele probleemile, aga me ei saa kalandussektorile jätta muljet, et me püüame nende probleeme lahendada, kui tegelikult toob see kaasa vaid vähendamise ja hülgamise. Õiglasem on labidat labidaks nimetada ja rääkida, mida te teete. Seega palun ma teil vaatamata sellele lühikesele ajale, mis meile on jäänud enne nõukogu istungit esmaspäeval, püüda lihtsustada ja olla realistlik, et positiivne poliitiline signaal ei muutuks tohutuks pettumuseks sektori jaoks, kes suure lootusega meie poole vaatab.
Avril Doyle
Härra juhataja, me kõik võtame siin sõna vaid mõni tund pärast seda, kui saime komisjonilt teksti, mis sisaldas meetmete paketti meie kalalaevastiku toetamiseks praeguses majanduskriisis. Komisjon esitab piiratud kestusega kiireloomulised meetmed, mis on peamiselt sotsiaalse iseloomuga ja mis on väga tervitatud.
Sotsiaalmeetmeid kohaldatakse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevatele kaluritele ja tavatöötajatele. Iirimaal on meil omapärane olukord pärast mõne aasta tagust kohtuotsust, millega pea kõik meie laevameeskond koosneb füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevatest või kasumiosa eest töötavatest kaluritest ja kellele tänaseni ei kehti kodus sotsiaalkindlustustoetus, kui nad on töötud majanduslikel või ilmaga seonduvatel põhjustel, nii et ma tervitan seda aspekti.
Ajutiste "siduvate" meetmete osas tahaksin, et volinik meile kinnitaks, et neid kohaldatakse kõigile, kes on kinni seotud majanduslikel põhjustel lühikese aja jooksul ja erandit, et need on kättesaadavad vaid ümberkorralduskavas osalejatele, kohaldatakse kõige laiemas ulatuses. Ükskõik millisest ümberkorraldamisest peaks piisama rakendamise kinnisidumiseks antud valdkonnas.
Samuti kiidan heaks utiliseerimiseks osalise abi osutamise, mis aitab kaluritel võtta kasutusele väiksemad, kliimasõbralikumad ja energiatõhusamad laevad. Ka meeldib mulle mõelda, et laevastiku uutest laevadest pärit vähendatud süsinikdioksiidi heitkoguseid peaksid liikmesriigid suutma säilitada, et anda oma panus kliimapaketi raames tehtavatesse pingutustesse, mis kiiresti meie suunas liigub, ja me peaksime kliimapaketi siduma liikmesriikide püüdlustega energiatõhusate ja väiksemate laevade osas ning ümbervahetamise osas selles valdkonnas.
Minu arvates on väga oluline ka see, et me soodustame tekstis pakutud utiliseerimiseks osalise abi osutamist, sest see võimaldab kaluritel, kes tõesti kalapüügiga jätkata sooviksid, kellel on oskused ja põlvkondadepikkused kogemused, oma tegevust jätkata, kuigi väiksemas mastaabis, samas kui meie lahendame selle majanduskriisi, mis nende ees seisab.
Nii et aitäh teile meetmete eest. Ma loodan siiralt, et liikmesriigid kohaldavad neid ühtlaselt. Mingit lisaraha ei ole. See pärineb ainult Euroopa Kalandusfondist. See korraldab ümber rahalise jaotuse, kuid lootkem, et meil ei saa olema konkurentsivastaseid meetmeid, tingituna liikmesriikide vahelistest erinevustest suutlikkuses reageerida.
Catherine Stihler
Härra juhataja, ma usun, et me oleme kõik teadlikud praeguste nafta- ja kütusehindade negatiivsetest mõjudest. Alles juunis ütles Age Concern Scotland, et kütusehindade tõttu peavad kaitsetumad inimesed talvel soojasaamiseks vaeva nägema. Ühe heategevuse esindaja ütles järgmist: "Iga kord, kui kütuse hind 1% võrra tõuseb, tähendab see, et umbes tuhat inimest elab Šotimaal kütusepuuduses". Paljud nendest on vaesed pensionärid, kelle sissetulek on madal ja fikseeritud ja kes võivad juba niigi elada allpool vaesuspiiri.
Selles kontekstis võime samahästi küsida, miks tormab komisjon eeldatavalt päästma üht konkreetset sektorit. Ma ütlen "eeldatavalt", sest arvan, et me peame kahtlema selles, kas Euroopa Kalandusfondi ümberkirjutatud ja läbiuuritud suunised ja võimalikud miinimumsuunised suudavad meile tagada jätkusuutliku kalandustööstuse. Ma kardan, et see pakett ei rahulda kalandussektori teatud isikute nõudmisi, eriti kui kütuse hind ei lange ja meil on ikka veel tegemist liigse tootmisvõimsusega.
Komisjoni hiljutises vastuses liigse tootmisvõimsuse ulatuse kohta ELi kalalaevastikus, teatati mulle, et komisjoni arvates valitseb, ja ma tsiteerin "ühenduse teatud kalandusvaldkondades liigne tootmisvõimsus keskmiselt vähemalt 40% ulatuses". Teatis ja sellega kaasnev nõukogu määrus viitavad vajadusele liigset tootmisvõimsust vähendada. Teeme siis kindlaks, et seda tehakse.
Mairead McGuinness
Härra juhataja, kell on juba palju, nii et ma teen lühidalt. Minu arvates on oluline teile teatada, mida ütles Iiri Kalurite Liit juunis, kui see pakett esimest korda välja kuulutati. Nad olid skeptilised ja ütlesid, et on väga oluline, et sellist ettepanekut toetaksid olulised rahalised vahendid.
Usun, et siin on juba öeldud, et mingit lisaraha ei ole ja me tegeleme hetkel olemasolevate vahendite ümberkorraldamisega. Leian, et peame olema selles suhtes ausad, kuna see eriotstarbeline pakett võtab teistelt meetmetelt, mida oleks vaja läinud, kui nafta hind ei oleks tekitanud probleeme kalandussektorile ja ka teistele sektoritele.
On häbiväärne, et meie reageeringuks oli vaja tööstuse veest välja tänavatele tulemist. Seda arvesse võttes leidub selles paketis aspekte, mis rakendamisel - ja ma arvan, et see on kõige olulisem - peaksid olema väga positiivsed. Leian, et on oluline, et laevastikud, kes enne selle määruse väljakuulutamist pidid niiöelda veest välja ronima, saavad nüüd abi antud meetmetest.
Kuid kalandussektoris on ka palju teisi probleeme. Üks, mida te mainisite, volinik, on asjaolu, et kala hind on tõusmise asemel pigem langenud. Mind huvitaks (kuid ehk on selleks täna juba liiga hilja) teie arvamus selle kohta, kuidas seda probleemi käsitleda, sest siin saavutame me kalandussektoris tõelist edu.
Sageli on nii, et kui inimestel on probleem, olgu nad siis talunikud või kalurid, ütlevad nad, et Euroopa reageerib liialt aeglaselt. Praegusel juhul ei ole me just väga kiiresti reageerinud, aga vähemalt on meie tegevuses ja praeguse positsioonini jõudmisel olnud märgata kiirust.
Siiski, nagu teisedki ütlesid, on meil vaid see dokument. See on keeruline ja meenutab veidi Lissaboni lepingut ja ma loodan, et see võetakse vastu - iseäranis Iirimaal, kus Lissaboni lepet vastu ei võetud.
Colm Burke
Härra juhataja, tervitan komisjoni ettepanekuid. Möödunud aastal samal ajal külastasin ma oma valimisringkonda Castletownbere'is. Sellel, juulis 2007, oli kalurite ja kogu tööstuse olukord üsna halb. Aasta on möödunud ja meie ees on uued probleemid, ning ma tervitan täna siin esitatud komisjoni ettepanekuid.
Siiski on kogu kalandustööstuse osas liikmesriikide tegutsemist vaja ka teistes valdkondades. Teie poolt oma memorandumis tõstatatud küsimus kvantiteedi, kvaliteedi ja nõudluse kohta on väga oluline ja selle eesmärgiks on veenduda, et kala tootvad ja tarnivad inimesed saaksid tehtud töö eest kohase tasu. Usun, et lõppkokkuvõttes on nii, et kuigi tarbija toote eest maksab, on just vahepealsed inimesed need, kes selles üsna suurt kasu lõikavad. Arvan, et üks asjadest, mida me muutma peaksime on kogu vabatahtliku sildistamise valdkond. Me peame kasutusele võtma selle mehhanismi, et meil oleks võimalik selgelt tuvastada toode, mis on pärit väljastpoolt ELi ja paljudel juhtudel toode, mis ei vasta sätestatud määrustele. Leian, et siinkohal on vaja muutust. ELi tuuakse liialt palju tooteid, mis ei ole õigesti määrustele vastavalt püütud, ja me ei tee piisavalt palju selleks, et kõigil ELi elanikel oleks võrdne mängumaa. Minu arvates on just see peamine valdkond, mille osas me tööd peame tegema. Kuigi ma kiidan heaks need määrused ja ettepanekud, arvan ma, et me peame rakendama ka määrusi, mis on seal väljastpoolt ELi pärinevate toodete jaoks.
Avril Doyle
Härra juhataja, tahaksin esitada konkreetse küsimuse, mille tõstatasid täna hommikul kalanduskomisjonis mu kolleeg Carmen Fraga Estévez ja ma ise. Artikli 12 lõikes 3 väidetakse, et "laevastiku kohanemiskava puudutab ainult laevastikke, mille energiakulu moodustab keskmiselt 30% selle kavaga seotud laevastiku tootmiskuludest, tuginedes 2007. a käibele."
Kas te saate meile siin ja praegu kinnitada, et 2008. a kuut esimest kuud saab samuti nende näitajate koostamisel arvesse võtta, sest laevastiku energiakulude tegeliku protsendimäära suurenemise osas on need olnud väga kehvad kuud, seda eriti meie laevastike haavatavamate aspektide osas?
Catherine Stihler
Härra juhataja, kuna meil on võimalik esitada veel üks küsimus, tahaksin volinikult küsida järgmist. Utiliseerimiseks osalise abi osutamise kava ja ettepaneku valguses, mille alusel me tõenäoliselt suuname ümber 25% uutelt laevadelt alatiseks äravõetud püügivõimsusest, kas see tähendaks siis laevaehituse vallas uuesti kahjulike toetuste kasutuselevõttu?
Joe Borg
komisjoni liige. - Härra juhataja, tänan teid väga kõigi sekkumiste ja esitatud küsimuste eest. Püüan vastata nii paljudele, kui suudan, arvestades, et meil ei olnud ettepanekute teemal arutlemiseks nii palju aega, kui tavaliselt kalanduskomisjonis ja täiskogu istungil ja arvestades selle ettepaneku kiireloomulisust.
Vähese tähtsusega abi osas, nagu me teatises ütlesime, teostame me eelseisvatel nädalatel ja kuudel vajalikud majandusanalüüsid ja kavatseme vajadusel esitada komisjoni ettepaneku, kui majandusanalüüs näitab, et me võime selles suunas edasi liikuda ja kui WTO eeskirjad seda võimaldavad enne käesoleva aasta lõppu.
Järgneb üsna pikk menetlus, mis hõlmab konsulteerimist liikmesriikide nõuandekomiteega ja sidusgruppidega, ning lõplik vastuvõtmine komisjoni poolt võtab tavaliselt aega umbes kuus kuud. Nii et on tõsi, et me räägime üsna pikast ajavahemikust. Siiski pean ma rõhutama, et vähese tähtsusega abi ei ole lahenduseks laevastiku vajalikul ümberkorraldamisel.
Kas see meile meeldib või mitte, on meil tegemist märkimisväärse liigse tootmisvõimsuse olukorraga ja kui me sellega efektiivselt ei tegele, ei leia me kunagi alatist lahendust. Ma olen korduvalt öelnud, et ei ole mingit mõtete probleemi raha matta, ilma probleemi tõelist põhjust käsitlemata ja just seda me teha püüamegi. Me oleme valmis kaluritele osutama kohest abi keskmise pikkusega tähtajaga, kuid samuti muretseme sellepärast, et vaja on efektiivset ümberkorraldamist. Vastasel juhul peame aasta aastalt siin sama küsimust arutama. Niisiis pean ma selle täiesti selgeks tegema: komisjon ei ole valmis probleemi lihtsalt raha matma. Nii et igasugused alalised tegevusvõimalused kaluritele ei aita asjale kaasa. Seepärast pean ma olema väga selgesõnaline, et me peame tõepoolest probleemi ennast käsitlema. Selline on minu vastus vähese tähtsusega abi küsimuses, mida me lähemalt uurime.
Turumeetmete kohta esitame rohkem üksikasju ja muudame olukorra selgemaks, sest on palju valdkondi, kus me seda rakendada kavatseme. Esiteks teeme tootjate organisatsioonidele ja teistele ametiliitudele kättesaadavaks rohkem rahalisi vahendeid, et täpsustada kalapüügikavasid, turustamiskavasid, kvaliteedialgatusi, sildistamisalgatusi ja majandusharusiseseid algatusi. Ja nagu on näha teistes riikides, näiteks Norras, kuidas tootjate organisatsioonid töötavad tõhusalt püügisektori abistamisel. Nagu me oma teatises mainisime, ei ole tegemist uute tööriistade või instrumentidega. Neid on ulatuslikult kirjeldatud nii ühises turukorralduses kui ka Euroopa Kalandusfondis. Probleem on selles, et siiani ei ole tööstus ja liikmesriigid neid piisavalt edendanud.
Hinnaseiresüsteemi osas kasutame koos tööstuse ja liikmesriikidega lisateadmisi seirevahendite kehtestamiseks väärtusahelas, et aidata sektoril tulevikus efektiivsemalt hinnaarenguid prognoosida. Komisjoni on selles küsimuses käivitanud uuringu, mis viiakse lõpule septembris. Laiemal tasandil eksisteerib selle küsimuse osas poliitiline impulss. Euroopa viimasel tippkohtumisel toetati komisjoni laiemaid algatusi toiduhindade seire ja hinnaarengu mehhanismide osas. Taas teevad eelarvepädevad institutsioonid septembriks kättesaadavaks lisavahendid kala hinna seiresüsteemi rahastamiseks. Me alustame koheselt tööd, käivitades esmalt pilootprojekti selle tegevuse ulatuse ja modaalsuse osas, ning täielik hinnaseiresüsteem peaks kasutuselevõtuks olema valmis enne 2009. a lõppu.
Tõendamise, sildistamisnõuete ja IEU leevendamise ulatuslikuma kontrollimise osas annab komisjon jälle rahalist toetust tööstuslikele algatustele turuseire vallas ja eriti seoses sektori vastavuse kontrollimisega seaduslikele nõuetele tõendamise, sildistamise, jms osas. Meil on kavas enne 2008. a lõppu käivitada konkursikutsed, millega me kutsume sektoriorganisatsioone üles täpsustama konkreetseid ettepanekuid, ja nende projektide rakendamine algab 2009. aastal.
Siis, aastal 2009 on meil olemas ka täielik ülevaade turu ühise korralduse kohta. Nii et ma püüan seada mõned visandlikud ajapiirangud seoses erinevate turumeetmetega, mida me kavandame.
Võrdlusperioodi küsimuses, mille tõstatasid nii proua Fraga kui proua Doyle, saan vaid korrata, et selle soovituse eelhindamine viitab sellele, et me võime sellega tegelema hakata. Me saame aru, et kütuse olukord on 2007. aastast oluliselt muutunud ja näib loogiline, et praegune olukord peegelduks selle paketi eesmärgis. Siiski peame tagama, et kõik võrdlusperioodil 2007-2008 kasutatavad majanduslikud andmed annaksid täpse ülevaate asjasse puutuvate laevastike ja laevade majanduslikust olukorrast. Võimsuse kohustuslik vähendamine 30% võrra jääb ikka kehtima. 2008. a näitajate kasutamise võimalik mõju võib kaudselt viia paketi ulatuslikuma kohaldamiseni. Nii et ma võin kinnitada, et me liigume edasi ja kiidame heaks selle täna hommikul kalanduskomitees esitatud soovituse.
Selles osas, kas ettepanek käsitleb probleemi põhjuseid, jagaksin oma veendumust, et tegelikult on olemas kaks põhieesmärki: liigse püügivõimsuse käsitlemine, nagu ma just ütlesin, et me saaksime pikka aega kasu teenides elada, ja samuti kaluritele abistamine, et nad saaksid oma püügi eest õiglase hinna. Ma just visandasin meetmed, mida me selles osas soovitame võtta.
Kindral Morilloni esitatud küsimuse osas, mis käsitles meetmeid, mida ei tohiks kohaldada, et ei kahjustatakse neid, kes juba ümberkorralduse läbi on teinud, ja pidades silmas härra Allisteri ja proua Attwoolli ja teiste mainitud punkti, ütlen, et need on väga olulised. Tahaksin öelda, et üldiselt on nii, et kui tulevikus vähendatakse mõne liikmesriigi tootmisvõimsust, siis on see kasuks teisele liikmesriigile, sest kui vähendatakse võimsust ja selle järel ka püüdlusi, leidub rohkem vahendeid ja turustamisvõimalusi.
Konkreetsemalt ütleksin aga, pakutud eriotstarbeline instrument, mille juurde ma peagi jõuan, kavandatakse nii, et kehtestataks vajadustepõhised kriteeriumid, mis ei järgiks Euroopa Kalandusfondi, nii et tunnustatakse näiteks nende nõudeid, kes on juba ümberkorralduse läbi teinud kui nende omi, kelle puhul Euroopa Kalandusfondi eraldised on väiksed.
Sotsiaaltoetuse osas peame esmalt nägema, kuidas see meede praktikas määratletakse. Selles osas, et meede on kasuks ainult töötajatele, aga mitte ettevõtetele, võib olla nii, et siia ei ole toetuse elemendid kaasatud. Seega tähendaks see, et kasutuselevõtmine toimuks kiiremini.
Kui on vaja teha muudatusi riigiabi suunistesse, valmistame me ette komisjoni otsuse, milleks tavaliselt kulub kaks kuni kolm kuud. Iiri kohtu otsuse osas analüüsime me, kuidas töötajate kui füüsilisest isikust ettevõtjate määratlemine mõjutab selle meetme kohaldamist ja me üritame leida võimalust, kuidas käsitleda Iirimaaga seotud konkreetset probleemi.
Palve osas, et eriotstarbelist ajutist lõpetamist ei seostataks ümberkorraldamisega (selle küsimuse tõstatas samuti proua Doyle), ütlen nii palju, et ümberkorraldamine on meie paketis üsna lõdvalt määratletud, nii et hädas olevatel laevadel peaks olema piisavalt võimalusi uue olukorraga kohanemiseks. Nad saavad nüüd toetust ja seejärel on neil kohanemiseks kuus kuud. Soovitud tulemuse saamiseks tuleb säilitada eripaketi seos ümberkorraldamisega.
Proua McGuinnessi mainitud rahastamisvajadusega on nii, et rahastamisvajadus ainult kalandustegevuse ajutiseks ja alatiseks lõpetamiseks on umbkaudu 1,6 miljardit eurot. Kogu rahastamisvajadus on umbkaudu 2 miljardi eurot. Euroopa Kalandusfondi 1. telje praegune programm nendele meetmetele hõlmab umbes 600 miljonit eurot ja lisaks tuleb 250 miljonit eurot riiklikust kaasrahastamisest.
Komisjon prognoosib veelgi, et 550 miljonit eurot peab tulema Euroopa Kalandusfondi rakenduskavadest. Seega jätaks see 600 miljoni euro suuruse puudujäägi. Nii et on tegemist ka täiendavusega. Me mitte ainult ei kasuta Euroopa Kalandusfondi vahendeid. Eksisteerib 600 miljoni euro suurune täiendavus. Olulise osa sellest summast saaks rahastada aastateks 2009-2010 määratud finantsraamistiku piirnormide 2. pealkirja eraldamata määrast, mille suurem osa saabub aastal 2009.
Just see täiendavus võiks moodustada selle eriotstarbelise instrumendi, millele ma ennist viitasin. See instrument peaks põhinema vajadustel, nii et see ei peegeldaks otseselt Euroopa Kalandusfondi proportsionaalseid eraldisi, vaid oleks suunatud laevastiku nendele osadele, mis vajavad ümberkorraldamist, kuid mis ei leiaks toetust Euroopa Kalandusfondi alusel, kas siis sellepärast, et Kalandusfondi eraldised asjaomasele liikmesriigile on väga piiratud või sellepärast, et see on seotud valdkondadega, mis ei ole vastastikku lähenevad ja millele Kalandusfond seega väga piiratult eraldisi määrab, või seepärast, et eksisteerib suur nõudlus ja Kalandusfondil on seega nappus käes. Selline on minu vastus finantseraldiste küsimusele.
Tahaksin tõstatatud küsimuse osas märkida, et kuigi me lühikeses perspektiivis ei käi välja ühtki imelahendust, osutame alates 1. juulist 2008 kohest toetust ajutiseks lõpetamiseks kolme kuu vältel, ja nagu ma juba ütlesin, võtame me paindliku seisukoha ümberkorralduse määratlemise osas, samas kui ajutise lõpetamise lisasätete puhul peavad need olema osaks laevastiku kohanemiskavast.
Aga mis puudutab esimest kolme kuud, siis seni kuni üldiselt toimub ümberkorraldamine, kehtib ka see õigus.
Selle kohta, kas me suudame eesmärgi saavutada ettenähtud ajavahemikus kaasnevate tingimuste tõttu, ütlen ma, et valdav osa tingimusi on seotud abi osutamisega osaliseks utiliseerimiseks, mis on uus instrument mis oli isegi sellesse etappi jõudes väga vaieldav. Osalise utiliseerimise kõrvaldamisega kõrvaldataks ka suurem osa sellega kaasnevaid tingimusi. Olen aga kindel, et seda te ei soovi. Aga ma võin teile kinnitada, et komisjon innustab liikmesriike ja tööstust laevastiku kohanemiskava käsile võtma ja tagama nende korraliku seire ja rakendamise, nii et visandatud ajavahemikust ja seatud tingimustest kinni peetaks.
Tahan veel kord öelda, et ei ole õige väita, et kõik meetmed on seotud laevade utiliseerimisega. On tõsi, et jätkub üldine utiliseerimine, kuid kasutusele on võetud ka osaline utiliseerimine ja see tähendab, et me kõrvaldame vanemad laevad ja võtame kasutusele uued ja väiksemad, ning siinkohal võetakse kasutusele uued laevad, mille võimsuse näitajad on igas suhtes väiksemad. Me vähendame siis tõeliselt tootmisvõimsust ja samaaegselt oleme korralikult käsitlenud ka kütuseprobleeme.
Eksisteerib ka meetmeid mootorite ning püügivarustuse väljavahetamiseks ja on meetmeid, mille ma olen visandanud turumeetmete ja sotsiaalabi osas. Nii et minu arvates ei ole õige öelda, et me teeme ettepaneku vaid laevade täielikuks utiliseerimiseks. On ka muid instrumente ja ma loodan, et liikmesriigid suudavad valida nende hulgast meetmed, mis kõige kohasemalt käsitlevad sektori muresid ja olukorda.
Proua Stihleri tehtud märkuse osas asjaolu kohta, et uue struktuuri jaoks võib olla tegemist ohtlike toetustega, pean ma alla kriipsutama asjaolu, et me ei maksa sentigi nende laevade utiliseerimise eest, mille tootmisvõimsus säilib. Me maksame lammutamistoetust täieliku utiliseerimise puhul ja maksame seda utiliseeritud osa kohta. Me ei maksa riigiabi säilinud võimsuse puhul. Me püüame vaid leida lahenduse, millega vajalikku ümberkorraldamist võimsuse vähendamise teel, mida me üritasime saavutada täieliku utiliseerimise abil, kuid mida ei saatnud edu, võiks loodetavasti efektiivsemalt käsitleda selle uue osalise utiliseerimise instrumendi kaudu. Osalise ja täieliku utiliseerimise kombineerimisega, laevade töös hoidmine mootorite väljavahetamise võimalusega, laeva kaasajastamise võimalusega jms, võivad juba kehtivad meetmed ja kogu pakett laevastiku kohanemiskava raames viia olukorrani, kus me efektiivselt saavutame vajaliku tootmisvõimsuse vähendamise, mis tooks kaasa ka püüdluste vähendamise kalavarude tervisliku seisundi hetkeolukorrale vastamiseks.
Lõpetuseks tahaksin viidata proua Stihleri algsele sekkumisele ja sellele, et ma suudan vaid viidata hästituntud maksiimile, et sa oled neetud siis, kui midagi teed ja neetud ka siis, kui midagi ei tee.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval, 10. juulil 2008.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Iles Braghetto  
kirjalikult. - (IT) Ma tervitan määruse ettepanekut kalandussektori kriisi käsitlemiseks. need sätted ei lahenda kindlasti kõiki selle omanäolise ja keerulise sektori probleeme, nagu Euroopa Ülemkogu märkis oma juunis toimunud tippkohtumisel, võttes arvesse vahendite ja turu kahepoolseid piiranguid, mis võimaldab sektoril vähem vastu seista majanduslikule survele. Täna kütusekriisi kiiluvees vastuvõetud meede toob kahtlematult kaasa uued võimalused ja stsenaariumid. On oluline, et meie kalurid haaraksid kõigist pakutavatest võimalustest. Meeles tuleb pidada, et kütusehinna tõus, mis on mõne kuu jooksul enam kui kahekordistunud, sunnib lisaks meie sissetuleku kärpimisele nüüd kalureid ka kahjumiga töötama. Määruses sätestatakse ajutine erimeede tähtajaga 31. detsember 2010, mille eesmärgiks on toetada ühenduse kalalaevastiku kiiremat kohanemist hetkeolukorraga ja pehmendada üleminekuperioodil sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi. Pakett keskendub peamiselt püügivõimsuse ja liigse tootmisvõimsuse vähendamisele ning laevastike moderniseerimisele ja muutmisele pidades silmas kütusest sõltuvuse probleemi lahendamist.
Teised meetmed on kavandatud energiatõhususe suurendamiseks ja kalalaevade heitkoguste vähendamiseks ning selliste keskkonda ohustavate püügitehnikate, näiteks põhjatraalimise sinnapaika jätmist.
Kathy Sinnott  
kirjalikult - Komisjoni esitatud eripakett on samm selle ohtliku olukorra likvideerimise suunas, milles Euroopa kalurid hetkel on.
Iiri kaluritel on tõsiseid kõhklusi, millega tuleb arvestada. Kuidas jaotatakse 2 miljardi suurune toetus? Kas laevastike kaupa või lubatud väljapüügimahu alusel?
Ja veel, mida võetakse ette põhjatraaleritega, mis moodustavad valdava enamuse Euroopa praegusest laevastikust ja mida ohustab kõrvaldamine nimetatud eripaketi poolt? See valmistab Iiri kaluritele tõsist muret, kuna Iirimaa on katsetanud põhjatraalerite alternatiive, aga siiani ei ole veel edu saavutatud. Kui Iirimaa peab jätkama ülejäänud ELi kalaga varustamist ja samaaegselt ka peresid ülal pidama, ei ole see vastuvõetav.
Iirimaal on Euroopa Ühenduse riikidest pikim rannajoon. Ühine kalanduspoliitika ei ole Iirimaal toiminud. Iiri kalurid on ka varem raskustega silmitsi olnud, kuid nüüd ei suuda nad enam oma probleemidega toime tulla. On aeg muudatusteks. On aeg taastada Iiri kalurite positsioon Iiri vete valitsejana.
