Ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem - Meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdlus - Reisijate meritsi vedajate vastutus õnnetusjuhtumite korral - Sadamariigi kontroll laevanduses (uuesti sõnastamine) - Laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid (uuesti sõnastamine) - Laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid (uuesti sõnastamine) (arutelu jätkamine)
Gilles Savary
Härra juhataja, et minust sai variraportöör, kui nõukogu mu raporti kõrvale heitis, on mul rääkimiseks aega ainult kaks minutit. Seetõttu asun kohe asja juurde, esiteks selleks, et öelda, et ma ei pöördu eesistujariigi Prantsusmaa poole, kes meid toetab, ega meid toetava voliniku poole, vaid nõukogu poole. Samuti pöördun oma kolleegide poole, et tänada neid nende solidaarsuse eest ning öelda, et Erika ja Prestige'iga juhtunud õnnetused olid väga halvad kogemused. Liikmesriigid on süüdistanud Euroopat, et nende juhtumite suhtes ei ole piisavalt ette võetud.
Nüüd püüame tänu volinik Barrot'le luua nullist alustades auväärset Euroopa meretranspordi ruumi. Üks meede, mille välja pakume, on laevaomanike tsiviilvastutus. Mida see tähendab? See tähendab vähemasti seda, et me tagame kõikide laevade kindlustamise maksejõulistes kindlustusseltsides kahjude vastu, mida nad võivad põhjustada, eelkõige IMO konventsioonide raames. La Rochelle'is oli mul hea meel näha, kuidas liikmesriigid, kes ei ole IMOga ühinenud, muutusid järsku selle organisatsiooni tulisteks pooldajateks.
Minu nõuanne neile on ratifitseerida IMO konventsioonid, alustades kemikaalidega seotud konventsioonist. Kemikaalioht või kemikaalikatastroof võib tulla ka täna või siis homme hommikul. Me satuksime tagasi Exxon Valdezi aega. Peaaegu mitte ükski liikmesriik ei ole IMOs kemikaaliohtudega seotud õiguslikke kohustusi võtnud. See on esimene asi.
Teiseks tuleks Euroopa meretranspordi ruumi jaoks luua tagatis- ja kindlustussertifikaat. Me vajame Euroopas kindlustunnet. Kui Euroopa rühib edasi, siis võtab ta maailma endaga kaasa. Seda oleme näinud eriti lennufirmade mustade nimekirjade puhul. Daamid ja härrad, ma olin hiljuti sümpoosionil, kus arutati, kas Erikaga juhtunu võib korduda. Tõepoolest võib - nii juhtus Mustal merel 11. novembril 2007. aastal, kui viis kasutu kindlustuspoliisiga laeva uppus Kertši väina.
Usun, et peame selle segaduse kõrvaldama, ja seetõttu arvan, eesistuja, et Euroopa Parlamendi vastupanu ei ole uhkuse küsimus. See on rahva tervise ja üldsuse huvi küsimus. Me ei võta siin kunagi omaks süüdistusi liikmesriikide hooletuse pärast, kui nad ei täida oma ülesandeid. Ma loodan teie peale.
Anne E. Jensen
fraktsiooni ALDE nimel. - (DA) Härra juhataja, nõukogu eesistuja, volinik, ma jagan raportööride lootust, et me oleme selle olulise õigusakti vastuvõtmisele lähedal. Ma arvan, et on kummaline, kui nõukogul kuluks nii palju aega, et jõuda ühisele seisukohale seitsmes direktiivis, mille eesmärk on hoida ära merereostust põhjustavaid õnnetusi ja suurendada valmisolekut nendeks puhkudeks, kui midagi läheb valesti.
On kahetsusväärne, et me pole nii pika aja jooksul suutnud teha otsust kahe direktiivi kohta, mis käsitlevad lipuriikide kohustusi ja päästetöötajate vastutust. Minu arvates tuleks ka see paketti lisada. Nõustun paljude arvamusega, et eesistujariik Prantsusmaa teeb lahenduse leidmiseks väga suuri pingutusi, ning sooviksin selle eest eesistujariiki Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni nimel tänada. Loodame, et neid pingutusi kroonib edu.
Oleme kõik muidugi nõus, et laevandus on üleilmne tööstusharu ning seetõttu peavad meie vastuvõetud õigusnormid olema kooskõlas rahvusvaheliste merenduskokkulepetega, mis on sõlmitud IMO egiidi all ja Pariisis alla kirjutatud sadamariikide kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi alusel. Euroopa Parlament on seda kogu aeg toetanud. Meresõiduohutuse kolmanda paketi eesmärk on muuta surmalaevad Euroopa vetel minevikuks. Meil peab olema parem liikluse seire, parem laevade kvaliteedikontroll ja parem kogemustevahetus selle kohta, mis on juhtumeid põhjustav esmane oht.
Ohutute sadamate teema on olnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel tüliõun. Ma ise elan tegelikult sellise sadama läheduses, mis on määratud ohutuks sadamaks, ja ma pean väljendama oma selget toetust Euroopa Parlamendi nõudele, et ohutuid sadamaid tuleb kaitsta ebameeldivate lisakulude eest, kui sadamasse pukseeritakse naftalekkega laev. Tuleb tagada, et mitte mingisuguste järgnevate puhastustöödega kaasnevat finantskoormat ei jäetaks väikeste kohalike kogukondade kanda.
Ma sooviksin tuua esile eelkõige kaht direktiivi, mille raportöör ma olen oma fraktsiooni nimel olnud: need on sadamariigi kontrolli käsitlev direktiiv ja õnnetusjuhtumite juurdlust käsitlev direktiiv. Mis puudutab sadamariigi kontrolli direktiivi, siis on tekkimas üksmeel komisjoni väljapakutud põhimõtete suhtes, nimelt selle suhtes, et kõiki laevu tuleb kontrollida ja et kehvas seisus laevu tuleb kontrollida eriti põhjalikult. Sadamariigi kontroll peab vastama asjakohasele standardile, et kontroll muutuks kõigis Euroopa Liidu sadamates ühtsemaks. Siiski jäävad mõned lahendamata punktid. Nõukogu ei ole ankrus olevate laevade kontrollimist heaks kiitnud, samuti ei ole tema seisukoht kõige halvemas seisus laevade sissesõidukeelu suhtes nii kindel kui Euroopa Parlamendi oma. Fraktsioon ALDE toetab täielikult raportööri härra Vlasto seisukohta ja pooldab seega mitmete esimesel lugemisel tehtud ettepanekute uut esitamist.
On veel mõned punktid, milles Euroopa Parlament ja nõukogu on õnnetusjuhtumite juurdlust käsitleva direktiiviga seoses endiselt eriarvamusel. Õnnetusjuhtumite juurdlused ja nende tulemuste edastamine peaks tagama, et õnnetused ei korduks. Me peame asetleidnud õnnetustest õppima ja võimalikult paljud inimesed peavad üksteise kogemustest õppima. Nagu lennunduseski, tuleb tagada, et kõik asjaomased isikud annavad õnnetuse käigust võimalikult avatult ja ausalt aru. Juurdluse käigus antud tunnistaja ütlust ei tohiks kasutada otseses seoses esitatud süüdistusega, sest sellisel juhul tuleb süüdistatavale küsitlemise ajal nõuetekohased õigused tagada. Sellist tasakaalu on raske saavutada, mõningaid Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel esitatud soovitusi ei ole nõukogu heaks kiitnud ja me esitame need seetõttu uuesti. Peamine tüliõun on siiski küsimus, millist liiki juhtumeid tuleks hõlmata. Nõukogu soovib arvestada üksnes kõige tõsisemaid õnnetusjuhtumeid, ent sama kasulik võib olla õppida väiksematest õnnetustest ja isegi napilt pääsemistest. Lisaks soovib nõukogu reaalselt anda samaväärse staatuse mitmes riigis läbiviidavatele samaaegsetele juurdlustele, kusjuures meie soovime mõningast selgust, millist juurdlust peetakse ametlikuks. Iga hinna eest tuleb vältida seda, et õnnetusjuhtumi juurdlus muudetakse poliitiliseks ning et ametiasutused püüavad vastutusest lahti öelda ja juurdluse tulemusi mõjutada.
Fraktsioon ALDE toetab seega täielikult härra Kohlíčeki ettepanekut esitada esimesel lugemisel tehtud ettepanek uuesti.
Roberts Zīle
Härra juhataja, volinik, esiteks sooviksin kõigile selle paketiga seotud raportööridele avaldada tunnustust selle eest, et nad on sel äärmiselt olulisel merendusõiguse teemal järjepidevad. Samas tahaksin väljendada oma fraktsiooni kartust kahe punkti pärast härra Vlasto sadamariigi kontrolli käsitlevas raportis. Esiteks tundub meile, et seoses väikese laevastikuga väikeriikidega oli ühises seisukohas põhjendus 13 palju paremini sõnastatud kui praeguses parlamendikomisjoni koostatud versioonis. Esialgses versioonis oli kirjas, et liikmesriigid peaksid üritama vaadata läbi lipuriikide valgete, hallide ja mustade nimekirjade koostamise meetodi Pariisi vastastikuse mõistmise memorandumi raames, et tagada selle õiglus eriti väikese laevastikuga riikide suhtes.
Täpsemalt öeldes, kui kasutame puhtalt matemaatilist lähenemisviisi, siis on ainult mõnest laevast koosneva väikese laevastikuga riigil, kes kuulub nende nimekirjade halli osasse, väga keeruline sellest osast välja saada; mis põhjusel satuvad laevad laevastiku halli nimekirja, kui nad ei saa sel juhul parandada matemaatilist proportsiooni? Ma arvan, et nõukogu ühises seisukohas oli väikese laevastikuga Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes palju tasakaalustatum seisukoht. Sama kehtib tähtajatu sissesõidukeelu kohta, mille puhul oleks pidanud tegema vahet hallis ja mustas nimekirjas olevatel riikidel. Teine punkt on see, et minu arvates oli nõukogu ühises seisukohas palju tasakaalustatum suhtumine ka erandite kehtestamise võimalusse, kui tuleb kontrolle läbi viia, eriti kui need toimuvad öösel, lühikese aja jooksul ja rannikust väga kaugel; sel juhul ei ole võimalik kvaliteetseid kontrolle teha riikides, kus on karmid talved ja põhjamaine meri. Seetõttu kutsun teid üles toetama nõukogu ühises seisukohas selles küsimuses vastuvõetud seisukohta.
Michael Cramer
Härra juhataja, nõukogu eesistuja, komisjoni asepresident, daamid ja härrad, laevadega Estonia, Erika ja Prestige juhtunud katastroofid šokeerisid Euroopat. Euroopa Liit peab seetõttu kiirelt, tõhusalt ja usaldusväärselt meresõiduohutust parandama.
Paljud meremehed ja reisijad on oma elu kaotanud sellepärast, et ohutusnõuded ja -meetmed ei ole olnud piisavad. Lisaks on sedalaadi õnnetused põhjustanud kohutavaid keskkonnakatastroofe Atlandi ookeani, Vahemere ja Musta mere rannikutel. Ökoloogiline kahju on olnud tohutu ja kulud on jäänud maksumaksja, mitte reostajate kanda. Euroopa Liidu kavatsust võtta vastu vajalikud üleeuroopalised ja piiriülesed kohustuslikud õigusnormid ei tohiks rahva huvides enam edasi lükata.
Nõukogu peaks praegu kestvate läbirääkimiste ajal eelkõige seda meeles pidama, sest eeskätt tema keeldumine lasta selliseid õnnetusi uurida sõltumatutel asutustel, kellel on kõik laevaõnnetusi puudutavad eksperditeadmised, on täiesti arusaamatu. See, mis kehtib õhusõidukitega juhtunud katastroofide puhul, ei peaks olema võimatu laevadega toimunud õnnetuste korral.
Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon väljendab rahulolu komisjoni kõigi seitsme õigusakti ettepaneku üle ning seetõttu toetame raportööride soovitusi viie ühise seisukoha kohta, sealhulgas osade kaupa ja eraldi hääletusi Costa raportis esitatud soovituste kohta, mis käsitlesid siseveetransporti. See kehtib ka Sterckxi raporti kohta, mis käsitleb ohutuid sadamaid.
Sellised konkreetsed meetmed nagu ohutud sadamad, läbipaistvus ja vastutus on meile väga tähtsad. Meresõiduohutuse huvides on vältimatu, et käsitame merenduspaketti tervikuna. Me kutsume transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu üles võtma kiiresti, järgmise paari nädala jooksul vastu ühised seisukohad kahel lahendamata teemal - laevaomanike vastutuse ja sadamariigi kohustuste teemal -, et oleks lõpuks võimalik terve pakett vastu võtta.
Asjaolu, et needsamad liikmesriigid soovivad blokeerida Euroopa kokkuleppeid, viidates IMO määrustele, mida nad ei ole ise oma riigi õigusse veel üle võtnud, on selge hullumeelsus. ELis tuleb teha otsus enne, kui järgmine laevakatastroof Euroopat vapustab.
Erik Meijer
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (NL) Proua juhataja, laevanduses võib ettevõtlusvabadus viia ohtlike kuritarvitusteni. Ettevõtjatel, kes soovivad hoida oma kulusid võimalikult väiksena, võib olla kiusatus kasutada laevu, mis on vanad ja ohtlikud. Need seavad ohtu meeskonna ja teised isikud ning võivad tõsiselt ohustada keskkonda. Kehvad töötingimused, mida lubab võimalus registreerida laev muu riigi lipu all peale omaniku enda riigi ja tegeliku tegevuskoha, toovad samuti kaasa kuritarvitamise. Tegevuskulusid saab vähendada ka sellega, kui laevaheitmed ja lastijäätmed lastakse teekonna jooksul merre.
Kõigi nende kuritarvituste tõkestamiseks peab olema võimalik keelata kuritahtlike ettevõtjate laevadele lõplikult Euroopa sadamad ja ka väljaspool sadamaid asuvad ankrukohad ning tuleb viia läbi piisav hulk kontrolle, et teha kindlaks, mis on valesti. Rangelt peab järgima sadamariigi kohustusi, mis on kirjas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni meretöönormide konventsioonis, peab kehtima põhimõte "saastaja maksab” ja kõiki eeskirju tuleb kohaldada ka öösel.
Kõik nõukogu katsed kohelda selliseid ettevõtjaid leebemalt, kui Euroopa Parlament esimesel lugemisel soovis, toovad kaasa vastuvõetamatud tagajärjed. Nõukogu on lükanud tagasi suurema osa parlamendi 23 muudatusettepanekust, mis on seotud laevaõnnetuste juurdlusega, ja see võib ohustada juurdluste sõltumatust. Nõukogu on pidurdanud ka laeva pardal olevate reisijate kaitse teemat, keeldudes 2003. aastal Ateena konventsiooni järgimast.
2008. aasta ühises seisukohas piirati vastutust ja teavitamiskohustust. Nõukogu ei toeta komisjoni ja Euroopa Parlamendi laevaõnnetuste valdkonnaga seotud ettepanekuid, mille eesmärk on tagada, et merehätta sattunud laevad võetakse alati õigel ajal ohutusse sadamasse vastu ja meeskondi kaitstakse karistuste eest hooletuse korral, mille eest nemad ei vastuta. Kõik laevanduses esinevad ohtlikud olukorrad ja kuritarvitused tuleb kõrvaldada nii kiiresti kui võimalik. Seepärast on oluline, et Euroopa Parlament jätkaks ka teisel lugemisel oma rida, mille ta on varem nõukogu suhtes valinud.
Johannes Blokland
fraktsiooni IND/DEM nimel - (NL) Proua juhataja, täna on teine kord, mil arutame täiskogu istungil Erika III paketti. Kuigi on häbiasi, et meil puudub kaks ettepanekut, olen rahul paketi sisuga selle praegusel kujul ja tänan raportööre nende töö eest.
Paketi ühe osaga ma siiski rahul ei ole. Costa raportisse on jõudnud kaks reisijate vedajate vastutust käsitlevat punkti, mis tagavad, et reisijate siseveeteedel vedajatele kehtestatakse samal tasemel vastutus, nagu on kehtestatud reisijate vedajatele avamerel. See on täiesti ebasoovitav.
Esiteks ei ole selle järele vajadust. Ei ole teada peaaegu ühtegi õnnetusjuhtumit, mis oleks seotud reisijate veoga siseveeteedel. Pealegi kõlaks need kaks punkti hingekellana väga paljudele, kes reisijaid siseveeteedel veavad, sest nad ei suudaks maksta sellega kaasnevaid liiga kõrgeid kindlustuspreemiaid, mille puhul eeldatakse, et igaüks kindlustab end sellise vastutuse tasemel. Kusjuures meil on juttu väiksematest ettevõtjatest, kes veavad kõige rohkem mõndakümmend reisijat ja kelle käive ei ole nii suur. Mulle tundub väga selge ja loogilisena, et sellistele vedajatele ei tohiks kehtestada samal tasemel vastutust nagu suurtele vedajatele, kes veavad meritsi tuhandeid reisijaid. Me ei tohi teha end naerualuseks, kehtestades neile, kes reisijaid siseveeteedel veavad, ülikõrgel ja äärmiselt kõrgel tasemel vastutuse.
Lisaks olen endiselt väga õnnetu selle üle, kuidas need punktid taas kord teksti jõudsid. Transpordi- ja turismikomisjoni esimees ei oleks tohtinud asjaomaseid muudatusettepanekuid vastuvõetavaks tunnistada, sest selles küsimuses oli nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel esimesel lugemisel juba kokkulepe. Nendel põhjustel palusin nimelist hääletust 9. ja 20. punkti üle. Loodan ja ootan, et mitmed kolleegid toetavad mind nende punktide tagasilükkamisel.
Ioannis Kasoulides
(EL) Proua juhataja, lubage mul nimetada Sterckxi raportit laevaliikluse seire kohta ja õnnitleda nii härra Sterckxi ennast kui ka nõukogu eesistujariiki konsulteerimisel tehtud suurte edusammude puhul. Käesoleval teisel lugemisel on minu jaoks kõige olulisem säte selle kohta, et merehätta sattunud laevad võetaks kindlaksmääratud ohututesse sadamatesse vastu.
Paljud keskkonnakatastroofe põhjustanud õnnetused oleksid võinud lõppeda hoopis teisiti, kui õigel hetkel oleks pakutud sobivat varjupaika.
Nõukoguga kokkuleppele jõudmiseks oli ühelt poolt vaja sõltumatut komisjoni, et teha otsuseid ohutute paikade kohta. Teiselt poolt oli vaja leppida kokku rahuldavas hüvitiste süsteemis ohutute sadamate jaoks, juhuks kui ilmneb mingeid tagajärgi. Tasakaalustatud kokkulepe on siinkohal ilmselge nõue. Asjade kulg seoses automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS) võrgustiku SafeSeaNet raames on samuti soodne olnud.
Lubage mul kokkuvõtteks korrata, et laevandusel on mõne liikmesriigi SKTs väga suur osakaal. Tööstusharuna on tal üleilmne mõju. Seetõttu tuleb kohaldada ELi pingutusi muuta meri inimeste ja ökoloogilise süsteemi jaoks turvaliseks keskkonnaks kõikide, mitte ainult ELi laevade suhtes. Ei tohiks olla kõlvatut konkurentsi Euroopa laevanduse arvel.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, mina kui härra Costa variraportöör ja lipuriigi raporti raportöör peaksin kommenteerima reisijate vedajate tsiviilvastutust ja paketti tervikuna.
Costa raporti puhul on minu tähelepanu olnud suunatud reisijate õiguste suurendamisele õnnetuste või vahejuhtumite korral, asjakohaste rahaliste hüvitiste tagamisele ja õigeaegsele toetusele, et leevendada merel või siseveeteedel, kus merereisid sageli lõpevad, toimunud vahejuhtumite tagajärgi, samuti reisijatele antava teabe parandamisele. Seetõttu nõustusin jätma need ettepanekud teisele lugemisele.
Proua juhataja, daamid ja härrad, sooviksin selle paketi kohta öelda, et iga raport on eraldiseisev ja annab kindlasti lisaväärtust. Siiski usun, et pakett tervikuna, sealhulgas valdkond, mille raportöör ma olin (lipuriikide kohustused), lisab meresõiduohutusse väärtust, ning see sunnib mind paluma nõukogul, komisjonil ja kõigil teistel täita oma kohust pakett vastu võtta. Lisaks soovin kindlasti öelda oma tänusõnad pärast Sloveeniat ametisse asunud eesistujariigile Prantsusmaale tema püüdluste eest selles valdkonnas edasi minna.
Daamid ja härrad, ma usun, et edendame meresõiduohutust ainult ühtse paketiga. Sellega seoses soovin kasutada võimalust kõiki raportööre õnnitleda. Kui me ei vaatle paketti tervikuna, siis takerdume, sest ainus viis hoida lähitulevikus ära veel mõni Erika või Prestige'i juhtum on võtta vastu terve pakett, ja see on ainus lähenemisviis, mille kaudu saame meresõiduohutust tõhusalt tagada.
Ian Hudghton
Proua juhataja, mina esindan Šotimaad, mis on pika merendusajalooga riik ja millel on merenduses tulevikus väga suur potentsiaal.
Šotimaal on geograafiliselt väga hea koht, et kujuneda meretranspordi keskpunktiks Euroopa ja ülejäänud maailma vahel, ning meil on märkimisväärselt ruumi arendada välja uusi lähisõidumarsruute nii reisijate- kui ka kaubaveoks. Suurem ohutus on seetõttu meie jaoks väga tähtis, sest ka meil on Šotimaa vetes sõitvate laevadega tõsiseid õnnetusi olnud.
Ohtlike materjalide vedu tuleb loomulikult läbipaistvalt deklareerida ja seda nõuetekohaselt kontrollida. Meeskondadel peaks olema õigus võrdsele kohtlemisele ja nende ohutust tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta. Peame õppima oma varasematest möödalaskmistest ja tagama, et kui juhtub õnnetus, siis viiakse läbi sõltumatu juurdlus.
Šotimaa valitsus teatas hiljuti, et uus ettevõtja hakkab Rosythi ja Zeebrugge vahel taas praamiteenust pakkuma. Ma loodaksin, et kui me viime liikluse teedelt merele, siis suudab Euroopa Liit selliste praamimarsruutide arendamist aktiivsemalt toetada.
Georgios Toussas
(EL) Proua juhataja, Erika III meresõiduohutust käsitlev õigusaktide pakett hakkab lämmatavalt põimuma Euroopa Liidu üldisema rahvavaenuliku poliitikaga, konkurentsivõime tugevdamisega ning laevaomanike ja ELi monopoolsete kontsernide kasumi suurendamisega. Paketis ei käsitleta palju tähtsamaks muutunud probleeme, mis on seotud inimelude ohutusega merel ja keskkonnakaitsega.
Nõukogu on keeldunud aktsepteerimast isegi sootuks ebapiisavaid komisjoni ja Euroopa Parlamendi ettepanekuid, mis ei vasta kaugeltki tegelikele vajadustele. Järgides laevaomanike soove ja ohjeldamatu kapitalistliku kasuahnuse nõudmisi, on nõukogu vastu isegi kõige põhilisematele meetmetele, mille eesmärk on kaitsta keskkonda ja inimelusid merel.
Nõukogu üritab õõnestada iga positiivset meedet; ta lükkab väljapakutud meetmeid järjepidevalt kõrvale. Ta ei salli midagi, mis võiks avaldada vähimatki mõju äriühingute kasumlikkusele või kehtestada väiksemaidki piiranguid laevaomanike vabadusele mitte aru anda. See on põhjus, miks ta on lükanud tagasi isegi ebapiisavad ettepanekud, milles sätestatakse lipuriikide vastutus ja kontrollikohustused ning laevaomanike tsiviilvastutus ja finantstagatised.
Tõsine küsimus on laevaomanike tsiviilvastutuse kehtestamine, et maksta laevaõnnetuste ohvritele hüvitist kooskõlas IMO Ateena konventsiooni 2002. aasta protokolliga, mida Euroopa Liidu liikmesriikide valitsused keelduvad ratifitseerimast.
Isegi täna olime tunnistajaks katsetele muuta kehtetuks raportöör härra Costa asjaomane ettepanek vajaduse kohta laiendada seda vastutust iga kategooria laevade omanikele ja varustajatele, kes osalevad kohalikul ja rahvusvahelisel mereveol ning siseveeteedel toimuval veol.
Derek Roland Clark
Proua juhataja, millega meil on tegemist, kas see on sild üle rahutu vee? Ühendkuningriigi jaoks oli vesi rahulik, kuni hakkas toimima ühine kalanduspoliitika ja peaaegu hävitas meie kalatööstuse. Nüüd soovite hävitada meie merekaubandust.
Tundub, et Sterckxi ja Vlasto raportite eesmärk on üksnes kasutada automaatset identifitseerimissüsteemi koos Galileoga, et jälgida laevade liikumist Euroopa Liidu vetes. See tähendab iga Ühendkuningriigi vetes, meie sadamates, meie rannikul ankrus oleva laeva liikumiste spioneerimist laeva riikkondsusest olenemata.
Andmed ühendatakse ELi andmekeskusega, millel nagu igal teiselgi andmebaasil võivad esineda turvavead. IMO kardab, et laevandusandmed koos lastiandmetega võivad valedesse kätesse sattudes Euroopas kauplevaid laevu ohustada.
Andmete kogumine toob kaasa kontrollisüsteemid ja meie kaubanduspartnerite laevad, eriti meie Rahvaste Ühenduse omad, võidakse tõmmata Euroopa Liidu kaubandussõtta. Riigi jaoks, kes toetub enda toitmiseks merekaubandusele, on see tõepoolest iseseisvuse lõpp. Euroopa Liit otsustaks, kas Ühendkuningriik sööb või nälgib.
Ühendkuningriigil on suurim huvi nende raportite vastu, sest me kaupleme kogu maailmas, oleme teinud seda sajandeid, ning iga Ühendkuningriigi Euroopa Parlamendi liige esindab piirkonda, millel on rannik - välja arvatud üks. Samal ajal, kui Euroopa Liit kehtestab oma kaitsvaid kaubandustõkkeid, on hääl kõigil tema liikmesriikidel, olenemata sellest, kas neil on rannik või mitte.
Ma julgustan oma valitsust selle viletsa ettepaneku tagasi lükkama, sest Briti merekaubandust ja üleilmset merekaubandust ohustavad bürokraadid, kellele ei saa usaldada isegi sõudepaati.
Veelgi halvem on see, et Vlasto arvates saab Euroopa Liit hakata keelama laevade juurdepääsu meie vetele. Seega võiks Euroopa Liit otsustada, kas välismaised sõjalaevad - mis on võib-olla meie sõprade ja liitlaste omad - tohivad meid külastada. Poliitilise korrektsuse huvides võidakse keelata ligipääs tuumalaevadele, see võib kehtida kuningliku sõjalaevastiku tuumaallveelaevade suhtes. Siiani aitasid nad hoida Nõukogude Liitu eemal ja tagasid vabaduse, mida te naudite.
Ent kui Euroopa Liit jätkab sekkumist selliste püssirohutünnide tegevusse nagu Gruusia ja Ukraina, võite lihtsalt uuesti sedalaadi kaitset vajada. Mida poliitiline korrektsus sel juhul väärt on?
Corien Wortmann-Kool
(NL) Proua juhataja; härra Clark, te peaksite seda ettepanekut tõesti põhjalikult uurima, mitte pühenduma liigselt teistele teemadele, sest teie öeldu on täiesti vale. Te pole tõepoolest aru saanud, et jutt käib meresõiduohutusest. Ma ei kuluta rohkem oma väärtuslikku kaht minutit selle peale, vaid soovin selle asemel jõuda paketi tegeliku sisuni.
Selle meresõiduohutuse paketi arutelu käik on olnud rahutu. Meie, Euroopa Parlament, ajame sõrad vastu, sest soovime tervet paketti. Ent ilmselgelt ajab ka nõukogu sõrad vastu. Ma olen õnnetusjuhtumite sõltumatut juurdlust käsitleva raporti variraportöör ja nõukogu on siiani näidanud üles kõike muud kui järeleandlikkust. Kui siiski kumbki meist ilmutab nüüd veidi paindlikkust ja teeb mõned järeleandmised, siis peaksime selle aasta lõpuks edukalt kokkuleppele jõudma.
Üks õnnetusjuhtumite sõltumatu juurdlusega seotud põhipunkte on vähemalt Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni arvates see, et kõnealune juurdlus peab olema täiesti sõltumatu. Nõukogu seisukoht selles punktis on praegu ebarahuldav. Lisaks peab olema üks isik, kes vastutab lõplikult juurdluse eest - kodanikud peavad seda väga ebaselgeks ja läbipaistmatuks, kui kolm liikmesriiki viib igaüks oma juurdlust läbi. Seetõttu on vaja üht isikut, kes võtaks lõpliku vastutuse. Kolmandaks ei pea me juurdlust läbi viima üksnes harva esinevate ja ulatuslikku meediakajastust pälvivate õnnetusjuhtumite korral, vaid nagu fraktsioon PPE-DE arvab, tuleb juurdlus viia läbi ka muude tõsiste õnnetuste korral, mida tuleb uurida vastavalt selle direktiivi põhieeskirjadele.
Lõpetuseks nõustun sellega, mida härra Blokland ütles Costa raportis esitatud ettepaneku kohta lisada siseveekogud vastutussüsteemi. Fraktsioon PPE-DE oli ja on jätkuvalt selle vastu. Paluksin seetõttu nõukogul jääda selles punktis kindlaks ning loodan, et homme ei saavutata muudatusettepanekute 11 ja 20 suhtes kvalifitseeritud häälteenamust.
Bogusław Liberadzki
(PL) Proua juhataja, oleme meenutanud varasemaid õnnetusi - neid, mis on teada kogu Euroopas. Mina esindan Poolat, riiki, kus hiljuti mälestati veel üht paljude inimeste surma kaasa toonud õnnetust, mis juhtus praamiga Jan Heweliusz. Ohutus on väga tähtis. On hea, et me vaatleme ohutust selle paketi osana. See on hea pakett, ka numbriliselt, sest ta hõlmab seitset määrust. Inimeste, laevade, vete ja isegi kaubanduse ohutus peaks olema ja on selles paketis kajastatud. Seoses sellega pean härra Sterckxi raportit, mille puhul mul oli au olla raportööri abi, eriti heaks.
Jah, laevade seiret tuleb teha. Proua Wortmann-Koolil on õigus, et me peame uurima võimalike õnnetuste põhjusi ja õnnetusi ära hoidma. Lisaks olen arvamusel, et peaksime laevanduses jälgima lennunduses valitsevat olukorda, teisisõnu uurima ka selliseid olukordi, mil kokkupõrkest pääseti napilt, sest me võime hakata paremini mõistma ohtude tekke mehhanisme ja põhjusi.
Ma ei mõista härra Zīle seisukohta väikeste riikide eri- või eraldi kohtlemise suhtes ja ammugi ei suuda sellega nõustuda. Mõistagi on Euroopa Liidu liikmesriigi suurusel tema lipu all sõitvate laevade arvuga vähe pistmist.
Jacky Hénin
(FR) Proua juhataja, daamid ja härrad, mõelge tõsiselt! Kui mõned positiivsed meetmed välja arvata, ei hakka enamikust meile esitatud raportitest meresõiduohutuses kunagi rohkem kasu olema kui kipsist puujalal.
Euroopa Parlament ja komisjon teesklevad, et on nõukogu peale pahased, ent see näitemäng pole muud kui veel üks toores katse vastutus maha raputada ja eelistada erahuve üldistele huvidele. Ainus, mida sellest saame, on see, et kui juhtub veel mõni õnnetus, muutuvad Euroopa institutsioonid inimeste silmis veelgi vähem legitiimseks, eriti teades, et Euroopa Liit on seotud Maailma Kaubandusorganisatsiooni teenuskaubanduse üldlepinguga (GATS) ning WTO meretranspordi komisjon ütleb, et praegune meretranspordi keskkond ja ohutusreeglid on ülemäärased ja neid tuleb leebemaks muuta. Erika laevahuku ohvriks langenud kogukondade elanikud ja ka teised isikud on Euroopa Liidu küünilisusest teadlikud.
Meretranspordi ohutuse probleemide nõuetekohane käsitamine tähendab negatiivsete asjaolude väljajuurimist. Me peaksime ründama maksuparadiise, mis võimaldavad meretranspordi tegevusaladel koonduda variettevõtetesse, mis pakuvad eeskirjadest kõrvalehoidumise võimalust. Me peame tegema lõpu mugavuslippude kasutamisele - sealhulgas Euroopa Liidu territooriumil -, mis vähendab registreerimistasusid ja alandab meeskonnakulusid keskmiselt 60 % võrra. Lisaks peame andma töötajatele uusi ohutusega seotud õigusi.
Te ei tee seda siiski kunagi, sest see tähendaks üleilmse kapitalismi alustalade ründamist.
Reinhard Rack
(DE) Proua juhataja, mõned teist tõenäoliselt arutlevad õigustatult, et mida teeb sellisest keset maismaad asuvast Euroopa riigist nagu Austria pärit parlamendiliige süvamerelaevanduse teemalisel arutelul. Sellele küsimusele ei ole väga lihtsat vastust, ent võib-olla saab öelda mõne sõnaga, miks see teema on ka meile oluline.
Esiteks - ja see kehtib kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide, mitte ainult meie kohta - on avamerel ohutus ja laevatamise optimaalne korraldus oluline kõigi asjaosaliste jaoks. Katastroofilised sündmused, mitte üksnes need, mis on seotud palju arutatud Erikaga, on selle meile väga selgeks teinud.
Siiski - ja nüüd jõuame väga erilise punktini, millele mõned mu parlamendiliikmetest kolleegid on juba vihjanud - siseveetranspordi lisamine vastutusega seotud eeskirjadesse on Euroopa enneolematu rumalus. Me peaksime selle tagasi lükkama, olenemata asjaolust, kas pärineme mereriigist või maismaariigist. See tooks kaasa suured kulud ja ulatusliku bürokraatia ning tekitaks seetõttu üleüldise probleemi Euroopa siseveetranspordi jaoks ning see on probleem, mida me ei peaks teravdama. Hoopis vastupidi: peaksime kehtestama siseveetranspordi vastutuse eeskirjad samuti mõistliku erikorra vormis, mitte kunstlikult seda teemat süvamere laevanduse eeskirjadele allutades.
Rosa Miguélez Ramos
(ES) Daamid ja härrad, meresõiduohutuse kolmanda paketi vastuvõtmisega anname selge vastuse paljudele nõudmistele, mille Euroopa ühiskond esitas pärast Erika ja Prestige'i õnnetusi viis ja seitse aastat tagasi.
Need ettepanekud, mis toetavad üksteist, nagu mitmed mu kolleegid on öelnud, võimaldavad meil teha otsustava sammu Euroopa merendussektori kvaliteedi parandamiseks ning lisaks, daamid ja härrad, ka selle läbipaistvuse parandamiseks.
Ettepanek direktiivi kohta, mis käsitleb õnnetusjärgset tehnilist juurdlust, on tagatis, et me ei peaks enam kunagi nägema sellist segadust, mis kaasnes Prestige'i traagilise õnnetusega.
See tekst suurendab laevaõnnetuste ja merel toimunud vahejuhtumite juurdlust läbi viivate organisatsioonide sõltumatust ning kohustust teha tulemused teatavaks, et parandada menetlusi ja vahetada häid tavasid.
Sooviksin seetõttu õnnitleda raportööre, sest nende suurepärane töö on tähendanud, et meie, Euroopa Parlamendi kindel seisukoht kõnealuste ettepanekute kohta on selgeks tehtud. Need on ettepanekud, mille ainus eesmärk on muuta Euroopa mereruum üheks maailma ohutumaks ja aidata kaasa Euroopa laevastike ümberkorraldamisele, lisaks tagades, et käitajad võtavad suurema vastutuse kolmandatele isikutele ja eelkõige riigivarale põhjustatud kahju eest.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Meresõiduohutuse kolmas pakett on Erika ja Prestige'i kokkupõrgete, Mustal merel 2007. aasta detsembris toimunud õnnetuste ja käesoleval kuul Tarragona sadamas juhtunud õnnetuste tulemus. Need õnnetud juhtumid põhjustasid ulatusliku kahju rannikualadele ja eriti merekeskkonnale.
Paketis käsitletakse mereliikluse seiret, merel toimunud õnnetusjuhtumite juurdlust, reisijate vedajate vastutust merel toimuvate õnnetuste korral, sadamariigi kontrolli, laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühtseid standardeid ja eeskirju. Sooviksin märkida, et Pariisi memorandumi uus versioon jõustus 17. septembril 2008. aastal. On hädavajalik, et kõik Euroopa sadamatesse sisenevad laevad vastaksid kindlatele ohutusstandarditele. Lubage mul meenutada, et 18. juunil 2008. aastal Pariisi memorandumi veebilehel avaldatud mustad ja hallid nimekirjad sisaldavad vastavalt üht ja kuut liikmesriiki. Seega peab neljandik liikmesriikidest oma lipu all registreeritud laevade ohutust parandama.
Vaatamata tehnilisele seisukorrale peab ohtu sattunud laeval olema ligipääs eraldi nimetatud ja nõuetekohaste vahenditega varustatud ohutule kohale. Euroopa sadamad peaksid seda võimalust pakkuma ning sadamate haldajad peaksid laeva kuivdokki viimise ja remondiga kaasnevate kulude eest hüvitist saama. Ma usun, et kaptenite vastutust reisijateveo korral tuleks kohaldada ka siseveeteedel. Sooviksin õnnitleda oma kolleege, kes töötasid kõnealuse merenduspaketiga ja pidasid selle üle läbirääkimisi. Usun, et see on Euroopa Liidu majanduse tuleviku jaoks väga tähtis.
Inés Ayala Sender
(ES) Tegelikult sooviksin õnnitleda meid kõiki kõnesoleva kolmanda paketi vastuvõtmise ja esitlemise puhul. Esiteks sooviksin õnnitleda komisjoni ja selle volinikku härra Tajanit, kes näitas roomlasena väga kiiresti, et ta suudab olla tähelepanelik kõigi mere ja sadamatega seotud aspektide suhtes; samuti soovin õnnitleda kõiki oma kaasraportööre, sest tõsi on see, et sellisel keerulisel ja laiahaardelisel teemal on nad kogu aeg suutnud säilitada Euroopa Parlamendi seisukoha, milles kaitstakse kõigi kodanike paremat ja suuremat ohutust sellises keerulises ja tormilises keskkonnas nagu meri.
Samuti pean õigeks, et me mitme õnnetuse järel reageerime, ja arvan, et Euroopa kodanikud peaksid nägema, et Euroopa Parlament ja Euroopa institutsioonid ei hoolitse nende eest mitte ainult siis, kui on toimunud õnnetus, vaid suudavad nende õppetundide põhjal edasi liikuda ja teha õiguslikes aspektides edusamme. Käesoleval juhul arvan, et need aspektid puudutavad ohutust: eelkõige ohutust seoses keskkonnamõjuga, mille kohta võime öelda, et see pani kogu liikumisele alguse, aga nüüd ka ohutust seoses eri asjaosaliste kohustustega, tehes kindlaks ja selgitades, millised need on ja kuidas peaksime käituma neile reageerides, kehtestades sihid tulevaseks võitluseks piraatluse vastu ning - mis veelgi tähtsam - tehes edusamme merel töötavate isikute töö-, sotsiaalsete ja ametialaste tingimuste parandamisel. Ma arvan, et just nendes aspektides peame veel edasi minema, ja me palume komisjonil neid endiselt arvestada.
Lõpetuseks soovin öelda, et meie arvates on mõningaid kahtlusi seoses vajalike tagatistega, mida on vaja selle kindlustamiseks, et ohutud sadamad oleksid need, mida me kõik vajame.
Maria Eleni Koppa
(EL) Proua juhataja, tõsised laevaõnnetused, mille tunnistajaks oleme Euroopa meredel olnud, ei tohi mingil juhul korduda. Minu riigis Kreekas toimus eelmisel aastal Santorinil laevahukk, mille põhjuseid ei ole veel uuritud. Inimelu kaotus, suur kahju turismile ja keskkonna jaoks ohtlik tiksuv pomm - mahutitesse jäänud nafta - on piisavad tõendid sellest, et me ei saa endale hooletust lubada.
Mereohutuse teema on väga tähtis. Euroopa Liit ei peaks mitte üksnes tagama Euroopa laevanduse jätkusuutlikkust, vaid seda pidevalt ajakohastama, et see suudaks rahvusvaheliselt konkureerida. Samal ajal ei tohiks me jätta hooletusse vajadust kaitsta loodusressursse.
Kui me ei tegutse kohe, siis kahtlemata kaotame tõhusal laevaõnnetustele reageerimisel väärtuslikku aega. Laevaõnnetuse kiiluvees on järjekindlate tehniliste uuringute läbiviimine rahvusvaheliste eeskirjade põhjal tõhus viis saada põhjustest parem ülevaade. Juurdlusorganite sõltumatus on seetõttu võtmetähtsusega ja mul on kahju, et nõukogu seda ei mõista.
Teine oluline teema on ametiasutuste koostöö, eriti kui õnnetus mõjutab mitut liikmesriiki. Ohutute sadamate küsimus ja laevade kontrollisüsteem on meresõiduohutuses väga tähtsad. Seda tuleb kohaldada ka läbisõitvate laevade suhtes, mis peaksid esitama tagatise, et nad suudavad õnnetuse või muu katastroofi korral reageerida.
Sooviksin lõpetuseks õnnitleda raportööre nende kindla seisukoha eest nõukogu suhtes ja loodan, et pärast hääletust aitab nõukogu meie seisukohta mõistes õigusloomeprotsessi lõpuleviimisele positiivselt kaasa.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Proua juhataja, volinik, meretranspordisektori ohutus on transpordipoliitika oluline osa seetõttu, et suurt osa kaupu veetakse meritsi ja muudel veeteedel. Suurem ebaturvalisus, näiteks võimalikud kahju tekitavad loodusnähtused, terrorismiaktid, tahtlikult põhjustatud vahejuhtumid ja õnnetused, suurendab laevaliikluses esinevaid riske märgatavalt. Selle direktiivi vastuvõtmine on ülitähtis samm kogu Euroopa Liidu jaoks. Siiani vabatahtlikult kohaldatud koodeksi asendamine selle direktiiviga suurendab kohustusi ja vastutust selle kaudu, et määratakse kindlaks pädevad asutused ja erimenetlused, mille liikmesriik peab ette valmistama, sätestama ja rakendama. Nõudmine, et liikmesriigid kohandaksid oma õigusnorme vastavalt sellele direktiivile, tekitab vajaduse riikide ja laevaomanike kõikehõlmava koostöö järele selle rakendamisel, samuti range kontrolli ja kooskõlastamise järele.
Ma märgiksin kaht asja: kolmandate riikidega tehtava koostöö põhjalikuma ülevaate vajadus ja selge sadamapoliitika sõnastamine, sest meie mered on avatud ja see on väga oluline. Vahejuhtumite ja nende põhjuste ja mõjude uurimine on ilmselgelt väga tähtis. See on seotud mitmetes vahejuhtumites selguse saamisega ja eelkõige ennetavate meetmete võtmisega. Minu kodumaal on viimastel aastatel toimunud hulk vahejuhtumeid, milles on kaotatud inimelusid ning põhjustatud kahju varale ja keskkonnale. See on aina tähtsam küsimus ja ma õnnitlen raportööri selle teema puhul.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Meretranspordi ohutus, kiire reageerimine õnnetustele ja õnnetusjuhtumite juurdluse tõhusus on Läänemere riikide jaoks väga olulised. Läänemeri on eraldatud ja madal; selle vesi vahetub alles 30 aastaga ja see muudab ta eriti haavatavaks. Arvestades pidevat meretranspordi kasvu Läänemerel ja Leedu kogemust, oleme teadlikud merel toimunud õnnetustest, millele järgnevad ebakõlad ja segadus - see näitab tõelist puudust asjaomaste eeskirjade järele.
Seetõttu tunnustan raportööri väga suure töö eest, mis on tehtud. Me ei tohiks nõustuda nõukogu ettepanekuga, et ohutusjuurdlus tuleb viia läbi ainult tõsise juhtumi korral. Mitte ainult tõsised juhtumid ei avalda riikide majandusele, keskkonnale ja heaolule katastroofilist mõju. Katse minimeerida bürokraatlike mehhanismide arvu ei tohiks kahjustada juurdluse kvaliteeti. Lisaks on väga vajalik, et kõik liikmesriigid kasutaksid vahejuhtumite juurdlusel samu meetodeid.
Dominique Bussereau
nõukogu eesistuja. - (FR) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, ma sain teie kõnedest väga palju julgustust. Nagu peaaegu kõik teist on öelnud, peaks esimese kuue teksti puhul jõutama varsti kokkuleppele.
Muidugi olen ma veidi pettunud, et jõudsime lepitusmenetluseni, ent olen innustunud meie dialoogi jätkama ja selle lõpule viima.
Võtsin teie sõnumid teatavaks: olete väga huvitatud riikide vastutusest, vajadusest suuta juurdlus läbi viia väga suurel hulgal juhtudel ja eelkõige IMO konventsioonide ratifitseerimisest, samuti olete korduvalt rõhutanud, et paketti ei saa jaotada ega tükeldada. Kuulsin seda ja edastan selle nõukogule meie 9. oktoobri istungil. Te teate, et arutelu tuleb keeruline, kuid olete ka märkinud, et tänasesse punkti jõudmiseks on liiga palju aega kulunud. Sellegipoolest saan kinnitada, et meie otsus on kindel ja kõigutamatu. Loodan, et suudame koos luua põhjaliku ja ühtse süsteemi, mis tagab iga sellesse kuuluva isiku vastutuse. Ma arvan, et Euroopa merendusohutus väärib seda. Seetõttu nõuab see edasiminekut kahe viimase ettepanekuga. Nagu teate, tegeleme sellega oma eesistumisaja viimase hetkeni.
Volinik härra Tajani, eesistuja härra Costa ja Antonio Gramsci kaasmaalase sõnul soovime nendes aruteludes saavutada tasakaalu oma teadmistest tuleneva pessimismi ja oma tahtest tuleneva optimismi vahel. Igal juhul tänan Euroopa Parlamenti ette kõige eest, mida ta saab selle optimismi toitmiseks teha.
Antonio Tajani
Härra juhataja, daamid ja härrad, minu tänusõnad härra Bussereau'le pühendumuse eest, mida ta jätkuvalt üles näitab. Ma sooviksin käsitleda süvitsi eri raporteid ja mitmeid päevakorda võetud muudatusettepanekuid.
Mis puudutab esimest, härra Sterckxi mereliikluse seire teemalise raporti hääletust, olen ma väga rõõmus Euroopa Parlamendi suure toetuse pärast komisjoni ettepanekus esitatud eesmärkidele. Kõige tähtsamad ettepaneku sätted on need, mis on seotud ohutute paikadega. Ma toetan täielikult parlamendi püüet säilitada sõltumatuse põhimõte otsustusprotsessis, mis puudutab merehätta sattunud laeva vastuvõtmist ohutusse paika.
Ent muudatusettepanekud, millega võetakse üle selle direktiivi ettepaneku sisu, mis on seotud härra Kohlíčeki raportiga, tsiviilvastutusega ja laevaomanike finantstagatistega, saab kahtlusteta jõustada, välja arvatud kaks, mis viitavad ühenduse ameti loomisele finantstagatise tunnistuse haldamiseks. Minu töötajatel on kahtlusi selle ettepaneku mõjus haldus- ja finantstasanditele ning me peame seda põhjalikumalt uurima. Teisest küljest, lugenud härra Kohlíčeki raportit, olen rahul, et parlamendi toetus õnnetusjärgsete juurdlustega seotud ettepanekule ei kao.
Mõnikord võib ideaali otsimine pöörduda meie vastu ja komisjon on osutunud tundlikuks nõukogus toimunud arutelu jooksul tekkinud vaidluse suhtes nimelt selle üle, et juurdluste kvaliteedi tagamiseks on parem neid asjata mitte mitmekordistada: oluline on see, et lisaks väga tõsistele õnnetusjuhtumitele viiakse juurdlus läbi selleks, et saada kasulikke õppetunde tulevikuks ja mõista õnnetuse põhjusi. See eesmärk, mis on igal juhul kooskõlas IMO käsitusega, vastab ühisele seisukohale ja seetõttu ei ole ma valmis toetama selliseid muudatusettepanekuid nagu 7, 13 või 14. Lisaks on kolme muudatusettepaneku - 18, 19 ja 20 - eesmärk lisada direktiivile mehhanism, mille abil saaks lahendada igasugused liikmesriikidevahelised erimeelsused, mis on seotud ühe ja sama juurdlusega. Kuigi komisjoni ettepanekus ja ühises seisukohas nõutakse tegelikult tõepoolest, et liikmesriigid väldiksid samaaegsete juurdluste läbiviimist, on tõsi ka see, et need ei keela asjaomaste liikmesriikide õigust viia läbi oma juurdlused. Igal juhul ei pea komisjon olema vahendaja liikmesriikide vahel, kellest igaüks on veendunud, et neil on juurdluse läbiviimisel oluline huvi. Käesoleval juhul on tähtis tagada, et juurdlusasutused oleksid sõltumatud.
Mis puudutab härra Costa raportis käsitletud hüvitise maksmist reisijatele õnnetusjuhtumite korral, siis te teate, et komisjon soovib kindlalt näha reisijate õiguste suurendamist kogu Euroopas igas transpordisektoris. Esitades kolm kuud tagasi selle ettepaneku, alustas komisjon märkusega: kui Euroopas juhtub merel või jõel laeva pardal õnnetus, ei maksta ohvritele nõuetekohaselt hüvitist, sest kehtivad eeskirjad erinevad liikmesriigiti liiga palju ja lisaks osutuvad tegelikult suuremalt jaolt vananenuks. Tegelikult ei ole neis ette nähtud kohustuslikku kindlustust, hüvitiste ülemmäärad on ebapiisavad ja vastutuse süsteem näeb ette, et ohver peab tõendama, et vedaja on süüdi, ning veelgi enam - laevahuku korral on seda keeruline tõendada.
Selle märkuse põhjal nägi komisjon vaid üht lahendust: hakata ühtlustama. See tähendab Ateena konventsiooni rakendamist; läbirääkimised toimuvad IMO egiidi all ja see tähendab selle täielikku kohaldamist, et kõik ohvrid saaksid konventsioonis sätestatud tingimustel ja selles kehtestatud maksimumsummade alusel hüvitist. Nõukogu on tõestanud, et ta asub samale seisukohale. Kõigi Euroopa Parlamendi esitatud muudatusettepanekute eesmärk on parandada tulevasi õigusnorme; seetõttu võtame need kahtlusteta vastu.
Seoses kohaldamisalaga, mis peab olema võimalikult ulatuslik, ei saa osa riigisiseste või jõetranspordi käitajate raskusi siiski eitada. Seetõttu oleks põhjendatud, kui jaotada määruse rakendamine teatud aja peale ära, et võimaldada vajalikke kohandusi teha. Seepärast toetan asjaomaseid muudatusettepanekuid. Praegu sõltuvad hüvitise maksimumsummad laeva suurusest ja ohvrite arvust ning see on vastuvõetamatu. Me peame selle õigesti korraldama ja üks viis seda teha on aidata kindlustussektoril kehtestada ühtne hüvitise maksimumsumma, mida kohaldatakse kogu Euroopas. See on komisjoni poolt heaks kiidetavate muudatusettepanekute 12, 13 ja 14 (esimene osa) eesmärk.
Härra juhataja, mul läheb palju aega, sest ma usun, et on õige avaldada esitatud muudatusettepanekute kohta arvamust, nii et kui lubate, kulutan veel kaks minutit. Seoses Vlasto raportiga, mis käsitleb sadamariigi kontrolli, sooviksin tänada raportööri ja Euroopa Parlamenti toetuse eest sellele ettepanekule, mis viib Euroopa uue ambitsioonika kontrollisüsteemi rakendamiseni.
Sooviksin esitada kaks seisukohta kahes olulises punktis: esimene on seotud mehhanismidega, mille abil teha kindlaks, millistes tingimustes saab laevade kontrolli rakendada. Teisest küljest on küsimus paindlikkuses, mille kohta on õigesti öeldud, et seda õigustavad tegevusega seotud põhjused, ning see on kehtivas direktiivis juba sätestatud ja seetõttu peaks selle meie arvates alles jätma. Sel põhjusel ei saa ma nõustuda muudatusettepanekutega 19 või 23.
Poliitilisest seisukohast on kõige olulisem punkt keelamine, mida käsitletakse muudatusettepanekutes 31 ja 32. Kuigi komisjon võib aktsepteerida nõukogu seisukohta, milles on kirjeldatud vähem ranget süsteemi hallis nimekirjas olevate laevade suhtes, olen sellegipoolest rahul, et Euroopa Parlament toetab komisjoni alalise keelu puhul.
Seoses härra de Grandes Pascuali raportiga, mis käsitleb klassifikatsiooniühinguid, olen rahul, et Euroopa Parlament pooldab õigusakti jagamist direktiiviks ja määruseks, nagu nõukogu soovis. See lähenemisviis tundub mulle aus ja ka õiguslikult kindlapiiriline. Mis puutub muudatusettepanekutesse, ütleksin, et muudatusettepanekutega 27 ja 28 muudetakse tunnustatud isikute tsiviilvastutuse korda ning need tunduvad meile tegelikult ebaühtlased. Igal juhul tuleb hooletuse tõttu põhjustatud surmajuhtumi korral rakendada direktiivi kohaselt endiselt miinimumvastutust.
Mis puutub muudatusettepanekusse 1, millega soovitakse välja jätta nõukogu poolt määruse eelnõusse lisatud põhjendus 3, võime sellega nõustuda. See põhjendus tundub meile üleliigne ja ohtlik; ma ei sooviks, et meie inspektorid satuksid oma tööd tehes selle tõttu raskustesse. Lisaks, nagu ma juba ütlesin, võin nõustuda muudatusettepanekutega, millega soovitakse lisada direktiivi eelnõusse mõned osad lipuriiki käsitlevast ettepanekust.
Härra juhataja, vabandan, et kõnelesin nii pikalt, aga tegemist oli arvukate muudatusettepanekutega ja ma pidasin vajalikuks teha komisjoni arvamus parlamendile teatavaks.
Dirk Sterckx
Proua juhataja, lubage, et ütlen alustuseks paar sõna oma Hispaania kolleegidele nende kahtluste kohta, mis puudutavad ohutuid sadamaid. Kui liikmesriigi pädev asutus teeb otsuse, siis võib tõepoolest tekkida probleem hüvitise maksmisega sellistele ohututele sadamatele, kuhu laevu on võimalik viia. Minu raportis arutatakse selle üle tõesti ning juhuslikult on meil probleem, et nõukogu ja Euroopa Parlament pole siiani suutnud sugugi omavahel lahendada üht keerulistest probleemidest. Kuidas seda lahendada saab?
Mul oli sellele suhteliselt lihtne vastus, nimelt kehtestada sel juhul liikmesriigile finantsvastutus. Nõukogu ei ole aga nõus ja me peame midagi välja pakkuma. See ei tähenda, et me ei ole suutnud seda probleemi arutada või arvesse võtta, sellepärast tahtsin arusaamatuste vältimiseks seda vaid öelda.
Me hakkame kasutama lepitusmenetlust ja lugupeetud eesistuja, nii nõukogul kui ka Euroopa Parlamendil on kohustus tagada, et see lepitusmenetlus oleks edukas. Me ei saa endale läbikukkumist lubada. Pean teid veel kord tänama - teid ja teie kolleege - selle eest, et 90 % tööst on meil juba seljataga, eriti minu raporti puhul. Homne hääletus seda ei kajasta, ent mis puutub minusse, siis võite endiselt kindlad olla, et minu poolest jääb kõik, milles oleme kokku leppinud, paberile ning et me tegeleme lahendamata punktidega ja saavutame tulemuse väga kiiresti.
Lepitusmenetlusel on probleem kahe puuduva raportiga, kahe puuduva tekstiga, ning ma sooviksin veel kord rõhutada: me oleme teiega, me peame tegema koostööd, parlament on koos nõukoguga ja iga päev seda ei juhtu!
Jaromír Kohlíček
raportöör. - (CS) Lubage mul teha kokkuvõtte sellest, miks merenduspaketti tuleks arutada tervikuna, aga mitte eraldi raportitena, mille hulgast nõukogu ja komisjon saavad välja noppida ja valida, liigutada mõne raporti ettepoole, jätta mõne kõrvale ning oodata järgmist või ülejärgmist eesistujariiki. Esiteks on oluline kehtestada kõigil juhtudel kõigis raportites samamoodi see, milliste laevade kohta kõik need ettepanekud kehtivad. Esialgsetes raportites oli erinevusi. Sooviksin sellele veel kord teie tähelepanu juhtida. Teiseks on ohutus jagamatu ja seetõttu tuleb lipuriigi vastutust kindlasti suurendada. See vastutus tuleb selgelt määratleda, sest ilma lipuriigi vastutuseta on võimatu selle paketiga edasi minna. Kolmandaks tuleb üldiselt heaks kiita raskustesse sattunud laevade meremeeste õiglane kohtlemine. See, kas keegi on võtnud vastu IMO suunised või mitte, on ebaoluline. Neljandaks on keskkond nii tähtis, et arutelu selle üle, kes vastutab meretranspordi eest probleemide korral ühe või teise laevaga, peab lõppema ning vastutusest kõrvalehoidmine tuleb lõpetada. Igas riigis hakkab olema ainult üks isik, kes otsustab, kuhu raskustesse sattunud laev tohib minna. Viiendaks, kui juhtub õnnetus, siis tuleb ettenähtud aja jooksul teha selgeks, kes hakkab tehnilist juurdlust läbi viima, milline riik selle eest vastutab, kuhu tuleb lõppkokkuvõte saata ja milline peab olema kokkuvõtte ülesehitus; vastasel korral me lihtsalt mängime mängu. Juurdlusorgani sõltumatus on enesestmõistetav nõue. Kuuendaks, kas ma võiksin paluda, volinik ja härra Bussereau, et te ei kuulaks mitte üksnes Euroopa Parlamendi soove, vaid ka liidu kodanike soove, ja vaatleksite merenduspaketti ühe tervikuna?
Paolo Costa
Proua juhataja, härra Bussereau, daamid ja härrad, lubage mul esitada väike soovitus kogemuste põhjal, mille olen selle aja jooksul saanud, kuigi see aeg ei ole olnud väga pikk: kinnitan teile, et te ei pea lepitusmenetlust kartma; lepitus on loominguline etapp, mis võimaldab üle saada isegi lahendamatutena tunduvatest probleemidest.
Kinnitan teile, et me jõuame kokkuleppele isegi selle piiratud üldvastutuse suhtes, mida kõik laevaomanikud sooviksid, arvestades vajadust kohelda iga reisijat ühtemoodi. Praegu tundub see võimatu, ent kui me kõik koos püüame oma kujutlusvõimet kasutada, siis hakkavad asjad kindlasti toimima. Lühidalt öeldes, vaatamata tahtest tulenevale optimismile, mida ma Gramscit mäletades kindlasti sisendan, palun teil kuulata ka ühe anonüümse prantslase 1968. aastal öeldud soovitust - andes veidi jõudu kujutlusvõimele, jõuame kindla lahenduseni.
Pean ütlema, et olen vähem rahul teatud märkustega, millega mu parlamendiliikmetest kolleegid on põhjendanud oma vastuseisu reisijate kaitse laiendamisele ka siseveeteedele, mis tundub mulle arusaamatu. Pean ütlema, et mind häirib, kui pean avalikult välja ütlema, et isa ja laps, kes hukkusid Seine'i jõel, peaksid olema teistsuguse kaitse all kui see kaitse, mis oleks nende suhtes kehtinud, kui nad oleksid hukkunud avamerel. See tundub mulle täiesti vastuvõetamatu ning ma ei suuda uskuda, et härra Rack, proua Wortmann-Kool ja härra Blokland mõtlevad tõsiselt, et väikeste huvide kaitse - sest tegemist on väga väikeste kindlustuskuludega väga vähetõenäoliselt toimuvate juhtumite korral - ja mõne väikese käitaja väikesed huvid võivad seada kahtluse alla selle seisukoha, mida ma kuulsin oma rõõmuks ka komisjoni kinnitamas ja mis teeks au ka parlamendile.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Proua juhataja, sooviksin öelda välja oma kindla vastuväite härra Costa soovitusele seostada Seine'il hukkunuid ja asjaolu, et Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon keeldub tema ettepanekuid toetamast. Sellist seost ei peaks härra Costa looma ja seepärast väljendan teravalt protesti.
Dominique Vlasto
raportöör. - (FR) Proua juhataja, võin lõpetuseks öelda, et minu arvates on tänasel arutelul väljendatud ühist soovi tulemuseni jõuda. Ma arvan, et see on väga tähtis.
Palju tööd on tehtud, eriti eesistujariigi Prantsusmaa juhtimisel, ja me võime sellega rahul olla. Lugupeetud eesistuja, loodan, et pärast 9. oktoobril toimuvat transpordinõukogu istungit leiame midagi kõrvale jätmata lahenduse, mida toetavad kõik. Parlament toetab paketti ühtselt ja ma loodan, et me tagame edukalt paketi vastuvõtmise täiskogul.
Luis de Grandes Pascual
Sooviksin veel kord tänada eesistujariiki Prantsusmaad, kes ei ole mitte üksnes näidanud üles tahet, vaid ka tõendanud oma arukust.
Loodame, et tänu tema kindlale seisukohale, mida ta ka rakendab, ei jää osa valitsusi kurdiks, vaid kuulab Prantsusmaa arukat arvamust ja teeb mõõdukalt koostööd nende eesmärkide nimel, mida peavad nemad ja peame meie saavutama.
Mis puutub komisjoni, siis on asepresident teadlik, et me oleme pidanud mõningaid mitteametlikke kolmepoolseid kohtumisi, kuid kahtlemata on see, mida ta nimetas ebaühtluseks, loogiline, kui vaadata ajastust ja parlamendi eeskirju; aga see on täiesti parandatav.
Nendel kolmepoolsetel kohtumistel oleme jõudnud eesmärgini raportite puhul, mille eest ma vastutan, tunnustatud organisatsioonide puhul, ning pole kahtlust, et suudame saavutada üksmeele ka lahenduste suhtes.
Lõpetuseks, härra Sterckx esitas meile, hispaanlastele soovituse, et meil oleks arukust võtta tema ettepanekud vastu. Ma palun teil mõista seda, et meie erinevatel seisukohtadel on väga sügavad põhjused, kuid ka seda, et see seisukoht ei ole lõplik ja et lepitusmenetluses esineb kahtlemata arvamusi, milles me üksmeelel oleme, ning et me suudame aktsepteerida - et igaüks suudab mõista -, et see ei paku lahendust mitte üksnes riikidele, kellel on laevad, vaid ka neile meie hulgast, kes kannatavad sellepärast, et meil on rannikud.
Juhataja
(EL) Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme, kolmapäeval kell 11.30.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
John Attard-Montalto  
kirjalikult. - On tähtis, et laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide kohta ning veeteede ametite vastava tegevuse kohta oleksid olemas ühised eeskirjad ja standardid.
Teisest küljest on oluline, et Euroopa Liit suurendaks oma liikmesriikides registreeritud laevade arvu. Malta, Küprose ja Kreeka laevaregistrid on võimaldanud Euroopa Liidul jääda üheks tähtsamaks üleilmseks osaliseks laevade registreerimisel. Selle kaudu suudab Euroopa Liit kergitada standardeid ja säilitada oma laevade teatud kontroll.
Ohutust kahjustamata peab Euroopa Liit tegema kindlaks, et tema liikmesriikide registrites olevaid laevu ei viidaks üle teistesse riikidesse, eriti nendesse riikidesse, kes lubavad laevadel sõita niinimetatud mugavuslipu all.
Tuleb hinnata, et laevandus on üks puhtamaid transpordiliike. Lisaks on see üks odavamaid. Peame olema hoolikad, et seda olulist tööstusharu mitte üle koormata.
Kõigi võetavate meetmete puhul tuleb seda silmas pidada. Laevatransporti tuleb soodustada ja seda tuleb selles tööstusharus õigusnorme kehtestades arvesse võtta turvalisust, tervist ja ohutust kahjustamata.
