Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem saskaņā ar Reglamenta 150. pantu.
Monica Luisa Macovei
(RO) Es vēlos pievērst jūsu uzmanību politiskajai situācijai Rumānijā un tam, kā tā iespaido Rumānijas attiecības ar Kopienas iestādēm.
2009. gada oktobrī valdību pameta Sociāldemokrātiskā partija. Jaunizveidotā opozīcija nomāca valdību, ierosinot cenzūru, noraidīja pirmo ierosināto jauno valdību un atteicās piedalīties sarunās par valdības veidošanu. Rezultātā Rumānija nespēj izpildīt savas saistības Eiropas Komisijā, Pasaules Bankā un SVF attiecībā uz aizņemto kredītu. Šā iemesla dēļ pašreizējā situācijā mēs nespējam laicīgi izpildīt dažas no saistībām, kuras mēs uzņēmāmies attiecībā uz valsts reformām.
Politiski nestabilo situāciju Rumānijā radīja galvenokārt Sociāldemokrātiskās partijas politiskie pasākumi. Iemesli tam ir saistīti ne tikai ar vēlēšanām. Vidēja termiņa mērķis ir apturēt reformas attiecībā uz valsts pārvaldi, tiesiskumu, tieslietām un korupcijas novēršanu.
Luís Paulo Alves
(PT) Pagājušā mēnesī uzmanības centrā bija Eiropas reģioni. Eiropas reģionu un pilsētu nedēļa nostiprināja reģionu būtisko lomu, nodrošinot Eiropas reakciju uz globālām problēmām. Šāds bija priekšsēdētāja Barroso kunga, komisāra Samecki kunga un vairāku simtu notikušo debašu secinājumi, kas kliedēja visas šaubas.
Konkrētāk, svarīgās attālāko Eiropas reģionu prezidentu konferences noorganizēšana, kuru pirmo reizi apmeklēja arī Eiropas Parlamenta deputāti, ir pagrieziena punkts reģionālajā politikā par labu Eiropas integrācijai. Globālas problēmas un Eiropas reakcija ir lieliska iespēja izstrādāt jaunu stratēģiju attiecībā uz attālākajiem reģioniem. Šie reģioni, piemēram, Azoru salas, neskaitot grūtības, par kurām mēs visi esam pieraduši dzirdēt, sniedz arī virkni iespēju mums attīstīties un Eiropai iegūt skaidras priekšrocības jaunās jomās, kas ir būtiski svarīgas mūsu reakcijai uz globālajām problēmām.
Tādēļ Komisijas priekšsēdētājam ir galīgi jāizbeidz galma apvērsums, kas saskaņā ar neoficiālu Komisijas dokumentu tika gatavots, kamēr mēs, Parlamenta deputāti un Eiropas pilsoņi, atbalstījām Lisabonas līguma ratifikāciju un tā nozīmi, aizstāvot teritoriālo kohēziju [..]
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Marian Harkin
Priekšsēdētājas kundze! Laikā no 2007. līdz 2013. gadam LEADER programmai Īrijā ir piešķirti EUR 465 miljoni. Tomēr tieši divos no pieciem programmas gadiem ir iztērēti tikai 18 % no projekta finansējuma, jo vietējiem attīstības uzņēmumiem, kas pārvalda projektus, darbu apgrūtina pārmērīgā birokrātija.
Daudzas lappuses ar noteikumiem papildina plaša pārbaudes procedūra. Daļa no problēmas ir tā, ka neskaitāmus noteikumus katrs inspektors var interpretēt atšķirīgā veidā. Otra problēmas daļa ir tā, ka daži noteikumi, pirmkārt, ir bezjēdzīgi. Kāds projekta darbinieks teica, ka viņš pavadīja 50 % laika atceroties, ko viņš darīja otros 50 %.
Protams, mums ir nepieciešama pārskatatbildība, bet tas ir sasniedzis tādu pakāpi, ka tagad attur vietējās grupas pieteikties finansējumam. Miljoni paliks neiztērēti, kas būtu noziedzīgi, ņemot vērā, ka ir nepieciešams iedot impulsu mūsu tautsaimniecībai neatkarīgi no tā, kāds finansējums ir pieejams. Mums, Dublinā, ir vajadzīgs veselais saprāts, un mums ir jānodrošina, ka Eiropas Komisija šo impulsu nodrošinās.
Karima Delli
(FR) Priekšsēdētājas kundze! Prezidents Václav Havel savā uzrunā mūsu Parlamentā uzsvēra vienu no Eiropas Savienības pamatprincipiem - cilvēku solidaritāti.
Mēs atzīmējam 20. gadadienu, kopš krita Berlīnes mūris, šis kauna mūris. Pēc 1989. gada 9. novembra mums teica, ka cilvēce beidzot kļūs brīva. Tika pieņemts, ka demokrātija un cilvēktiesības tagad attieksies uz visu planētu, graujot mūrus un šķēršļus cilvēku vidū.
Tomēr pret vienu kritušu sienu cik daudzas jaunas ir uzceltas mūsu kontinentā?
Piemēram, mūri Seūtā un Meliljā, lai atvairītu no kara, nabadzības un globālās sasilšanas bēgošu vīriešu un sieviešu ierašanos, mūri no aizturēšanas vietām, mūsu pilsētu vārti līdz pat Lībijas tuksnesim caur Lampedūzu, kur pat bērni tiek ieslēgti, izpildot Atgriešanas direktīvu.
Nojauksim Eiropas cietokšņa sienas, celsim tiltus, nevis mūrus [..]
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Evžen Tošenovský
(CS) Divdesmit gadus pēc Berlīnes mūra krišanas mēs šodien uz dažiem notikumiem pasaulē raugāmies ar lielāku jūtīgumu. Šodien mēs varam diezgan reālistiski novērtēt notikumus Krievijā. Agrāk mēs visus notikumus Padomju Savienībā piedzīvojām kā ideoloģisku spiedienu, turpretī tagad mēs apspriežam pilnīgi brīvu tirdzniecību. Tuvojoties ziemai, protams, pieaug bažas par to, kas notiks ar gāzes piegādi no Krievijas caur Ukrainu. Janvāra krīzes pētījumi skaidri parāda, cik atšķirīga situācija bija Eiropas rietumu un austrumu daļās. Tie palīdzēs rūpīgāk izstrādāt pieeju krīzes scenāriju sagatavošanai. Ir svarīgi atrast vislabāko iespējamo risinājumu starptautiskām līgumsaistībām un tajā pašā laikā sniegt vairāk informācijas šāda veida situācijās. Ņemot vērā tehnisko pasākumu augstās izmaksas, mums ir rūpīgi jāapsver, vai tos finansēt no valsts kases vai, pamatojoties uz Eiropas direktīvām. Jautājums ir, cik daudz gāzes mums faktiski ir jāuzkrāj un kā to finansēt. Ir svarīgi atšķirt reālu krīzi un uzņēmējdarbības jautājumu saistībā ar gāzi un to, kurā brīdī sarunās būtu jāiesaistās politiķiem un kam būtu jākontrolē tirgus. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka mums traucē pārmērīgi birokrātiski šķēršļi.
Joe Higgins
Priekšsēdētājas kundze! Pašlaik ES Komisija pieprasa, lai Īrijas valdība nežēlīgi samazinātu Īrijas budžetu, kas ietver sociālo pakalpojumu apgriešanu, strādājošo un, iespējams, pat pensionāru un bezdarbnieku dzīves līmeņa pazemināšanu.
Tomēr Komisijai ir jāzina, ka tā ar Īrijas valdību noslēdz sazvērestību, melojot, ka nauda, kas piešķirta banku glābšanai, nav valsts atbalsts, lai gan tajā pašā laikā padara publisko sektoru par maksātnespējīgu.
Tomēr pret to cīnās Īrijas darba ņēmēji un sabiedrības aktīvisti. Pagājušā piektdienā protesta gājienā piedalījās vairāki desmiti tūkstošu cilvēku, šodien Dublinā - tūkstošiem darba ņēmēju, un 24. novembrī ir plānots publiskā sektora darba ņēmēju streiks, lai pārtrauktu šos uzbrukumus.
Ņemot vērā situācijas nopietnību, tas tagad būtu jāizvērš 24 stundu vispārējā streikā, lai gāztu šo šausmīgo valdību, kura nebija pilnvarota pieņemt šīs politikas nostādnes, un lai apturētu Komisijas un Īrijas valdības politiku, kas paredz sagraut strādājošo dzīves līmeni un atņemt pakalpojumus.
Paul Nuttall
Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos šeit sapulcējušos uzmanību pievērst postošajam iespaidam, kādu Biocīdu direktīva rada visā Apvienotajā Karalistē. Šī sodošā un absurdā direktīva aizliedz lietot strihnīnu, kas pēdējo 70 gadu laikā ir izmantots, lai iznīdētu kurmjus. Tā tas bija, līdz iesaistījās ES. Rezultātā kurmju ķērāji drīkst izmantot tikai alumīnija fosfātu, kas izmaksā divreiz dārgāk nekā strihnīns, tādējādi daudzi no viņiem ir spiesti pārtraukt darbību.
Bet kļūst tikai sliktāk. Strihnīns kurmi nogalina 15 minūšu laikā, turpretī alumīnija fosfāts - līdz pat trīs dienu laikā, izraisot kurmim lēnu un mokošu nāvi.
Šī vājprātīgā direktīva ne tikai ir iemesls darba zaudēšanai Apvienotajā Karalistē, bet ir arī cietsirdīga un nehumāna, un ir vēl viens neliels iemesls, kādēļ Apvienotā Karaliste labprāt vēlētos nebūt ES sastāvā.
Corneliu Vadim Tudor
(RO) Atra Kadisha Pasaules organizācijas priekšsēdētājs, lielrabīns David Schmidl lūdza mani būt (citēju) "viņa runasvīram Eiropas Savienībā”, kur viņi vēlētos izveidot komiteju, kas izskatītu sūdzības par kapsētu teritoriju apgānīšanu. Būtu jāatjaunina un jāuzlabo arī Ženēvas līgums.
Es nevēlos minēt konkrētus piemērus un nevienu apvainot, bet es pats ar savām acīm esmu redzējis ebreju kapsētu fotogrāfijas, kurās redzami zirgi un lopi, kas ganās pie kapiem. Es esmu redzējis arī attēlus, kuros redzami kapakmeņi, kas pārvērsti par tualetēm, kā arī senas, 2000 gadus vecas ebreju katakombas, kurās cilvēku svētās mirstīgās atliekas ir šausminošā stāvoklī. Pārējās kapsētās buldozeri ar ekskavatoriem izrok relikvijas.
Tas ir milzīgs apvainojums Dievam. Holokausts ir traģiska rēta cilvēces sejā, un tas nedrīkst tikt atkārtots, pat ne miniatūrā mērogā. Es pats ar bērniem devos svētceļojumā uz Aušvicu, un, ticiet man, es ļoti labi zinu, ko es runāju.
Šie cilvēki lūdz mums, Eiropas Parlamentam, aizsargāt visas liecības Eiropā par jebkuru reliģiju, ne tikai par ebreju, bet arī par rumāņu.
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
János Áder
(HU) Priekšsēdētājas kundze! Mūsu dārgie kaimiņi, austrieši, gadiem ilgi piesārņo Ungārijas vienu no visskaistākajām upēm Rába. Pirms divām nedēļām mēs varējām redzēt upē pusmetru biezu putu slāni. Tomēr bez tā, ka viņi piesārņo mūsu upi, mūsu dārgie kaimiņi tagad vēlas piesārņot arī mūsu gaisu, Heiligenkreicā plānojot būvēt atkritumu sadedzināšanas krāsni. Viņi vēlas Heiligenkreicā, 300 metrus no Ungārijas robežas, būvēt atkritumu sadedzināšanas krāsni, kurā varētu sadedzināt apmēram desmit reizes vairāk atkritumu, nekā gada laikā tiek saražots Burgenlandē, un tas viss notiks ar Eiropas Savienības palīdzību. Šīs plānotais ieguldījums ir Direktīvas 2008/98/EK pārkāpums. Tādēļ es aicinu Eiropas Komisiju neapstiprināt ES palīdzību atkritumu sadedzināšanas krāsns būvniecībai Heiligenkreicā.
Kriton Arsenis
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Galvenais izaicinājums cilvēcei saistībā ar klimata izmaiņām ir tas, kā mēs varam apturēt oglekļa uzkrāšanos atmosfērā un sākt glabāt to uz zemes.
Ņemot vērā, ka nākamo 50 gadu laikā mēs nespēsim apturēt oglekļa gāzu izdalīšanu, oglekļa krājumu palielināšana uz zemes ir mūsu vienīgā cerība, un tai būtu jābūt prioritātei, lai novērstu šo problēmu. Lai to panāktu, mums ir jāpalielina augu sega. Saistībā ar šo pasākumu Ķīna ir iestādījusi kokus 54 miljonus hektāru platībā, kam bijusi iespaidīga netieša ietekme uz dzeramā ūdens pieejamību un lauksaimniecības produktivitāti. Līdzīgi koku stādīšanas programmas Ruandā ir tā palielinājušas upju plūsmu galvaspilsētas virzienā, ka tagad tai enerģiju spēj piegādāt viena hidroelektrostacija.
Darbojoties šajā pašā virzienā, ASV Pārstāvju palāta ir pieņēmusi likumu, saskaņā ar kuru ASV izmaksās 5 miljardus ASV dolāru, lai novērstu atmežošanu.
Šo iemeslu dēļ pozīcija, ko ieņem Padomes, kas ne tikai nav spējusi piešķirt noteiktu finansējumu jaunattīstības valstīm, bet arī nav paudusi nekādu viedokli par pasaules mežu saglabāšanu, ir nepieņemama laikā, kad Eiropas Savienības līmenī trūkst vienotas politikas vai koordinācijas attiecībā uz mežu apdraudēto ekosistēmu aizsardzību Dienvideiropā.
Tomēr es ticu, ka Eiropas Savienības sarunās Kopenhāgenā tiks aktīvi atbalstīti globālie pasākumi atmežošanas izbeigšanai un koku stādīšanas veicināšanai.
Giommaria Uggias
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Ņemot vērā mūsu debates par neirodeģeneratīvajām slimībām, es varu norādīt problēmu, kas saistīta ar sklerozi un amiotrofisko laterālo sklerozi (ALS), un informēt Parlamentu, ka 150 cilvēki Itālijā ir sākuši bada streiku, lai izrādītu atbalstu Salvatore Usala, amiotrofiskās laterālās sklerozes slimniekam, kurš ir pārstājis ēst, protestējot pret Itālijas valdības vienaldzību pret problēmām, ar kurām saskaras tie pacienti un viņu ģimenes, kas sadzīvo šo briesmīgo slimību. Šo kampaņu atbalsta arī Itālijas parlamenta deputāti, piemēram, Antonietta Farina, un mūsu kolēģis no Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas Rinaldi kungs.
Tomēr, pirmkārt, tā ir cīņa, ko amiotrofiskās laterālās sklerozes slimnieki izcīna katru dienu ar cieņu un klusējot, tā ir daļa no traģēdijas, ko ietver slimošana ar šo briesmīgo slimību. ALS piemeklē jaunus cilvēkus, un pret to nav ārstniecības līdzekļu, un tomēr Itālijas valsts ļoti uzmanīgi izstumj pacientus un viņu ģimenes. Izpētes veikšana ir izaicinājums Eiropai, bet no dalībvalstīm ir atkarīgs tas, vai tās nodrošinās pacientiem cieņpilnu eksistenci.
Michèle Rivasi
(FR) Priekšsēdētājas kundze! Savukārt es vēlos jums uzdot dažus jautājumus par AH1N1 gripas vakcīnas problēmu.
Pašlaik Parlamenta deputāti un viņu palīgi tiek aicināti potēties, bet es vēlos paust savas bažas vairākos jautājumos.
Pirmkārt, kāda ir saistība starp riskiem un ieguvumiem? Pašlaik ieguvumu nav daudz, jo šī gripa neizraisa milzīgu skaitu nāves gadījumu, katrā gadījumā pat ne tuvu tik daudz kā sezonālās gripas.
No otras puses, attiecībā uz riskiem mums ir pietiekami daudz laika, lai apsvērtu šo aspektu, un es vēlos īpaši aplūkot palīgvielu problēmu. Es vēlos norādīt uz kādu diezgan savādu lietu: Savienotajās Valstīs ir aizliegts kā palīgvielu izmantot skvalānu, bet Eiropas Zāļu aģentūra to ir atļāvusi, jo vairums vakcīnu satur skvalānu.
Otrkārt, Eiropas Zāļu aģentūra mums ir apstiprinājusi, ka šīs vakcīnas klīniskā izpēte nav veikta uz bērniem un grūtniecēm un ka tai nav pieejami prototipa ekstrapolācijas dati. Tādēļ es uzskatu, ka varētu būt vajadzīga lielāka saskaņošana.
Mirosław Piotrowski
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Eiropas Cilvēktiesību tiesas skandalozais spriedums, kas paredz no Itālijas skolas sienas noņemt krustu un izmaksāt EUR 5000 lielu kompensāciju vienam no tās skolēniem par tā saucamā morālā kaitējuma nodarīšanu ir radījis bažas ne tikai Itālijā, bet arī citās Eiropas Savienības valstīs. Krusts ir gan kristietības, gan Eiropas vēstures un tradīciju simbols. Krusta noņemšana ir pirmais solis uz Eiropas kultūras "harakiri”.
Diemžēl šāda veida pragmatisms kļūst par konsekventu Eiropas vērtību iznīcināšanas plānu. Atliek tikai atcerēties, ka no vissvarīgākajiem Eiropas Savienības dokumentiem ir izņemtas atsauces uz kristietību. Mums ir jāatgriežas pie Eiropas Savienības dibinātāju - kristīgo demokrātu - sākotnējām idejām un koncepcijām. Tādēļ es lūdzu Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju organizēt atbilstošas debates, kuras noslēgtos ar rezolūciju par reliģijas brīvību Eiropā un Eiropas Savienības pamatvērtībām.
Ilda Figueiredo
(PT) Portugālē un it īpaši ziemeļos ekonomikas un sociālā krīze padziļinās un turpina pieaugt bezdarbs, un tādēļ saskaņā ar jaunākajiem Eiropas Kopienu Statistikas biroja dokumentiem šis reģions kļūst par vienu no visnabadzīgākajiem Eiropas Savienības reģioniem. Lielās uzņēmējsabiedrības turpina paziņot, ka tās sašaurina darbību un samazina darbavietu skaitu. Viens no visnopietnākajiem piemēriem ir "Qimonda” Vila do Conde, kas gatavojas atlaist 600 darbiniekus papildus 1000 darbiniekiem, kurus tā atlaida jau pagājušā gadā. Tā patiesībā nozīmē, ka ir sagrauta viena no vislielākajām un svarīgākajām uzņēmējsabiedrībām tehnoloģijas attīstības stratēģiski rūpnieciskajā sektorā.
Mēs nevaram pieļaut šo situāciju. Ir nepieļaujami, ka nedz Eiropas Komisija, nedz Padome nav atradusi nekādu alternatīvu šīs mikroshēmu un nanotehnoloģijas nozares iznīcināšanai. Ir šausmīgi, ka joprojām paliek vienaldzīgas, redzot, kā palielinās bezdarbs un ciešanas plašos Eiropas Savienības reģionos.
John Bufton
Priekšsēdētājas kundze! Es biju paredzējis runāt par to, kā neierobežota ES migrācija iespaido Apvienoto Karalisti. Piedodiet man, ka izvirzīšu šo aktuālo problēmu, kam nesen tika pievērsta mana uzmanība. Tā kā esmu Reģionālās attīstības komitejas koordinators un Velsu pārstāvošs Parlamenta deputāts, manī radās lielas bažas, kad saņēmu Eiropas Komisijas paziņojuma projekta nopludinātu kopiju ar nosaukumu "Reformas darba kārtība globālai Eiropai: budžeta reformas, Eiropas pārveidošana”.
Dokuments ierosina būtiski mainīt ES līdzekļu tērēšanas prioritātes, lielāku uzsvaru (es parafrāzēju) liekot uz globālu Eiropu, nevis uz lauksaimniecību un pārvietojumiem uz pārtikušiem reģioniem. Tam būs milzīgs iespaids uz Lielbritānijas lauksaimniecību un strukturālo fondu programmām to pašreizējā cikla laikā. Tā kā Apvienotā Karaliste būs palīdzības sniedzēja valsts, tā būs spiesta atdot daudz vairāk no rabata, turpretī galvenie labuma guvēji būs citas valstis.
11,8 % no līdzekļiem, kas iezīmēti Apvienotajai Karalistei saskaņā ar kohēzijas politiku, ir paredzēti trūcīgākajiem Velsas reģioniem. Es ļoti bažījos, ka šis noplūdušais dokuments var atstāt sekas uz pārejas maksājumiem pašreizējās programmas beigās 2013. gadā. ir laiks Apvienotās Karalistes iedzīvotājiem rīkot referendumu par tās attiecībām ar šo vietu, lai viņi paši varētu lemt savu likteni, nevis neievēlēti birokrāti.
Krisztina Morvai
(HU) Tā kā mēs Eiropas Savienībā ar tādu entuziasmu svinam Berlīnes mūra un komunisma sabrukšanu, mēs varētu jautāt arī, par ko ir kļuvuši bijušie komunistu līderi. Es jums pastāstīšu. Viņi ir kļuvuši par pašiem aizrautīgākajiem kapitālistiem, neoliberāļiem un aizstāv pasaules kārtību, kurā ir dominējošais stāvoklis. Viņiem atgriežoties pie varas, viņi ir iznīcinājuši visu labo, kas bija komunismā, atzīsim, ka bija dažas labas lietas, piemēram, garantēta nodarbinātība un sociālā drošība. Tā vietā viņi ir atnesuši sev līdz visderdzīgākos aspektus - brutalitāti un teroru.
50. gadadienā kopš 1956. gada revolūcijas, pateicoties kurai bija iespējama Berlīnes mūra krišana, pret cilvēkiem tika pastrādāta nelietība. Pašlaik, kad mēs šeit runājam palātā un svinam komunisma sabrukumu, šie komunistu "biedri” Ungārijā tur apcietinājumā 16 politieslodzītos .
Es svinēšu tikai tad, kad šie politieslodzītie būs atbrīvoti, kad šie upuri būs attaisnoti un kad šie komunisti izbeigs šo asinsizliešanu un tiks izmesti vēstures miskastē.
Jarosław Kalinowski
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos runāt par ierosināto Eiropas Savienības budžeta reformu pēc 2013. gada. Vai taisnība, ka šis ierosinājums paredz būtiski samazināt reģionālos līdzekļus? Vai Eiropas Komisija saprot, ka tas radikāli vājinās ES reģionālo un lauksaimniecības politiku?
Ierosinājumu pavājināt trūcīgākos ES reģionus, lai finansētu cīņu pret klimata izmaiņām diez vai var saukt par racionālu un loģisku, Tas iespaidos lielāko daļu no ES 271 reģiona. Noteikti ir iespējams palīdzēt ES trūcīgākajiem reģioniem un tajā pašā laikā izmantot labus projektus, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām, samazinātu gāzu emisiju un ieviestu atjaunojamās enerģijas un mūsdienu tehnoloģijas risinājumus.
Vai, ieviešot budžeta reformas priekšlikumu, Komisija grasās apiet reģionālās un vietējās iestādes, sadalot līdzekļus? Šādā veidā vairs netiek atzīta teritoriālo iestāžu kompetence lietās, kas tām ir ļoti svarīgas.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Eiropas Savienība ir apņēmusies izveidot efektīvu mehānismu cīņai pret bērnu seksuālu izmantošanu. Ir pagājuši astoņi mēneši, kopš Eiropas Parlamenta plenārsēdē tika diskutēts par šo ārkārtīgi svarīgo tēmu. Mums būtu jāpriecājas par faktu, ka kopš tā laika Padome ir sākusi debatēt par direktīvas projektu, kura mērķis ir uzlabot tiesību aktus šajā jomā. Tomēr laiks nestāv uz vietas, un laiku pa laikam sāpīgi notikumi mums atgādina, ka bērni joprojām nav pietiekami aizsargāti. Otrkārt, šo noziegumu sekas ir postošas un ilgstošas. Bērnu seksuāla izmantošana un pornogrāfijas izplatīšana bieži notiek starptautiskā mērogā, un tādēļ to iespējams efektīvi novērst tikai, starptautiski sadarbojoties. Mums jāparedz kriminālatbildība par jauniem bērnu seksuālas izmantošanas un seksuālas vardarbības veidiem, ja to jau neparedz esošie tiesību akti. Es vēlos vērst jaunā Parlamenta uzmanību uz šo svarīgo problēmu un aicināt Padomi paātrināt projektu priekšlikumu apspriešanu.
Jelko Kacin
(SL) Priekšsēdētājas kundze! Es priecājos par progresu attiecībās starp Horvātijas un Slovēnijas valdību, kas ir spērušas lielu politisku soli uz priekšu, un par to, ka abas valdības ir izrādījušas lielāku gatavību. To parakstītais nolīgums par robežu strīda izskatīšanu šķīrējtiesā ir pozitīvs signāls un lielisks piemērs citām šā reģiona valstīm.
Tomēr es ar nožēlu atzīmēju, ka tikai dažas dienas pēc šā nolīguma parakstīšanas Horvātijas ministru prezidents parakstīja arī vienpusēju deklarāciju, kurā tas vienpusēji interpretē nesen noslēgto nolīgumu. Mums nevajadzētu darīt neko tādu, kas sētu šaubas vai radītu neskaidrību, jo tā mēs nevirzāmies uz priekšu. Vienpusējas deklarācijas un vienpusējas rīcības nekad nav laba izvēle, un tās arī nepauž pareizo vēstījumu. Šāda rīcība nevairo ticamību, nevieš vajadzīgo savstarpējo uzticību un rada šaubas par mūsu nodomu nopietnību un nolīguma realitāti un dzīvotspēju. Lai gūtu panākumus šajā ziņā, mums jāveic nozīmīgi pasākumi un jāstiprina mūsu savstarpējā uzticība gan mājās, gan arī mūsu kaimiņvalstīs un visā reģionā.
Es aicinu Horvātijas valdību atturēties no jaunām vienpusējām rīcībām un lūgt ministru prezidentam tā vietā izrādīt politisko drosmi un noteiktību, un palīdzēt atrast izeju no pagātnes strupceļiem.
Marek Henryk Migalski
(PL) Es vēlos pievērst uzmanību faktam, par kuru mēs satraucāmies pagājušā nedēļā, uzzinot, ka ministru prezidents Vladimirs Putins ir lūdzis Eiropas Komisijai nomaksāt Ukrainas parādu "Gazprom”. Paturot to prātā, es vēlos jautāt, vai šāds pieprasījums ir saņemts. Vai Eiropas Komisija ir nodomājusi likt Eiropas Savienībai segt šo parādu? Ja atbildes uz pirmajiem diviem jautājumiem ir apstiprinošas, tad kāds būtu pamats Komisijai šādi rīkoties?
Priekšsēdētājas kundze! Es vēlētos arī, lai jūs atzīmējat, ka es esmu vienīgais deputāts, kurš nav izmantojis savu runas laiku.
Kyriacos Triantaphyllides
Priekšsēdētājas kundze! Es šodien lūdzu vārdu, lai informētu jūs par diezgan traucējošu faktu, par kuru es uzzināju, viesojoties Vašingtonā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas delegācijas sastāvā.
Balansējot uz esošo transatlantijas sarunu par datu aizsardzību (SWIFT, PRN) robežas, Savienotās Valstis paplašina savas Nacionālās drošības aģentūras datu vākšanas iespējas tā, lai pārtvertu visus elektroniskos ziņojumus tās teritorijā, kā arī saņemtos un nosūtītos ziņojumus.
Kā ASV var izlikties, ka tā ievēro tiesības uz privāto dzīvi, ja tā veido milzīgu slepenas noklausīšanās aģentūru, un kā mēs varam vienkārši sēdēt malā un ļaut tam notikt?
Mūsu pienākums ir informēt par šo rupjo varas ļaunprātīgo izmantošanu un mūsu pamattiesību pārkāpšanu. Es ceru, ka jūs man palīdzēsiet par to informēt mūsu vēlētājus un pilsoņus mūsu zemēs ar deklarāciju un rakstu palīdzību presē.
Nick Griffin
Priekšsēdētājas kundze! Pēdējos divos mēnešos es esmu kļuvis par upuri Apvienotās Karalistes leiboristu režīmam, tostarp man atņēma manu Apakšnama caurlaidi, atteica ieeju Sellafīldas kodoldegvielas pārstrādes rūpnīcā, neskatoties uz manu amatu Vides, sabiedrības veselības un pārtikas drošības komitejas apakškomitejā, un Pilsoņu konsultāciju birojs man atteicās pārdot informācijas datu bāzi, kas tika atklāti reklamēta pārdošanai visiem pārējiem Parlamenta deputātiem.
Priekšsēdētājas kundze! Vai jūs piekristu, ka politiska diskriminācija ir ne tikai nelikumīga, bet uzskatāma gan par uzbrukumu man personīgi, gan šīs vietas funkcionalitātei un, vissvarīgāk, vēlētājiem un visam demokrātijas procesam?
João Ferreira
(PT) Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras veiktajā pētījumā ir izdarīti daži satraucoši secinājumi - ir norādīts, ka vispārējam bezdarbam, ir negatīvas sekas uz darba ņēmēju drošību un veselību. Atbilstoši šim pētījumam, kurā tika aptaujāti 27 000 respondentu 28 dalībvalstīs, seši no katriem 10 darba ņēmējiem uzskata, ka ekonomikas krīzes un pieaugošā bezdarba dēļ pasliktinās darba apstākļi. 75 % respondentu apgalvoja, ka viņu veselības stāvokļa pasliktināšanās iemesls ir viņu darbs. Šī informācija apstiprina datus, kas tika iegūti Eiropas Kopienu Statistikas biroja pētījumā, kas liecina, ka 27 miljoni darba ņēmēju cieš nelaimes gadījumos vai slimo ar arodslimībām un ka ikdienā riskam ir pakļauti 137 miljoni darba ņēmēju. Tieši šonedēļ vēl vienā nopietnā nelaimes gadījumā darbā Andorā gāja bojā pieci portugāļu strādnieki.
Uz šo situāciju ir ātri jāreaģē gan Eiropas Savienībai, gan dalībvalstīm. Atbildes reakcijai jāietver tādu darbavietu radīšana, kurās strādājošajiem būtu tiesības, darba un darba ņēmēju stimulēšana un sodi tiem darba devējiem, kas samazina profilakses un aizsardzības pasākumus darba ņēmējiem, lai palielinātu savu peļņu.
Priekšsēdētāja
Radās neskaidrības, kam tiek piešķirts mikrofons. Man vajadzēja dot vārdu Teixeira kungam. Iespējams, es nepareizi izrunāju jūsu vārdu un tādēļ radās sajukums.
Nuno Teixeira
(PT) Eiropas Komisija nesen iesniedza projektu paziņojumam par budžeta reformu, kurā bija atsauces uz kohēzijas politiku, kas radīja bažas un apjukumu, jo īpaši attiecībā uz attālākajiem reģioniem.
Steidzami jārīko debates par Kopienas budžetu, bet es uzskatu, ka pēc 2013. gada finanšu shēmas pamatā jābūt solidaritātei un teritoriālajai kohēzijai, un tas ir būtiski svarīgi tādiem reģioniem kā Madeira, kuriem pastāvīgi rodas grūtības un tādēļ vajadzīgs pastāvīgs atbalsts.
Ir nepieņemams nodoms mainīt kohēzijas politikas uzsvaru no pašreizējās reģionāli pamatotās pieejas uz pieeju, kuras pamatā būtu pievienotās vērtības sektori. Šādu izmaiņu dēļ tiktu iznīcināts 2. mērķis, no kura pašlaik labumu gūst aptuveni divas trešdaļas Eiropas reģionu.
Ir nesaprotami, kāpēc Komisija ir nodomājusi līdzekļus piešķirt nevis reģioniem, bet valstīm, vai pat Eiropas līmenī, atsakoties no tuvuma kritērija, kas vienmēr ir bijis kohēzijas politikas pamatā. Ir nepieļaujami, ka ilggadēja ES dalībvalsts būs mainīgais lielums struktūrfondu piešķīrumu aprēķināšanas formulā, dalot dalībvalstis jaunajās un vecajās dalībvalstīs, tādējādi EK līguma 299. panta 2. punkts zaudētu jēgu attiecībā uz struktūrfondu pieejamību attālākajiem reģioniem.
Estelle Grelier
(FR) Priekšsēdētājas kundze! Es esmu Parlamenta deputāte no Normandijas, tādēļ es vēlos pievērst Komisijas un Parlamenta uzmanību priekšlikumiem par Natura 2000 teritorijām jūras piekrastes zonā, kuru Francijas valdība tikko iesniedza Eiropas iestādēm. Šajos priekšlikumos nav iekļauts Antifer dambis pie Etretat, bet, to kompensējot, perimetrs ir pagarināts par 12 jūras jūdzēm.
Šis lēmums atvieglo Poweo metāna termināla uzstādīšanu Antifer un nosaka ierobežojumus projektam, kas paredz izveidot piekrasta vēja ģeneratoru pie Fēkānas, neskatoties uz atbalstu, ko šim projektam izteica vietējie ievēlētie pārstāvji, iedzīvotāji un pat zvejnieki. Šim reģionam ir izstrādāts zinātnisks un konsekvents priekšlikums, kuru atbalsta vietējie uzņēmumi. Saskaņā ar šo priekšlikumu gar visu krasta līniju, tostarp gar Antifer, tiks izveidota sešas jūdzes plata zona.
Man ir trīs jautājumi. Cik tālu Komisija ir pavirzījusies, izskatot zonēšanas priekšlikumus? Vai tā apstiprina tos, kaut arī tie ir pretrunā ar zinātniskiem atzinumiem un reģiona sabiedriskajiem, ekonomikas un kultūras pasākumiem? Vai, ņemot vērā gaidāmo Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmi, Eiropa var pamatoti apstiprināt lēmumu, kas vecina gāzes izmantošanu, nevis paredz attīstīt atjaunojamo enerģiju?
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos pievērst uzmanību veselības stāvoklim Ukrainā. Pieejamie dati parāda, ka ir ziņots par vairāk nekā miljonu saslimšanas ar gripu gadījumu, tostarp vairāki desmiti saslimšanas ar AH1N1 vīrusu. Ukraina ir lūgusi starptautisko atbalstu, konkrētāk, vakcīnām, zālēm, dezinfekcijas līdzekļiem, maskām, cimdiem un laboratorijas materiāliem.
Mēs zinām, ka Komisija ir izveidojusi īpašu civilā atbalsta mehānismu, uzraudzības un informācijas centru, lai koordinētu atbalstu, ko ES valstis sniedz Ukrainai. Kāda ir šī koordinācija? Kāds atbalsts tiek sniegts? Kā darbojas uzraudzības sistēma? Uz uzskatu, ka sabiedrība vēlētos saņemt atbildes uz šiem jautājumiem.
Kinga Gál
(HU) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Ir pagājuši 20 gadi kopš Berlīnes mūra sabrukuma, kura 20. gadadienu mēs atzīmējām, un kopš Dzelzs priekškara noraušanas. Tomēr par šiem 20 gadiem ir maz ko parādīt, jo daudzās valstīs, kas atbrīvotas no komunisma, mēs joprojām neesam pilnībā atbrīvojušies no agrākās sistēmas ieradumiem.
2006. gada rudenī policija pilnībā ignorēja tiesības uz brīvu pulcēšanos Budapeštas ielās, kā arī tiesības uz taisnīgu tiesu. Šā pasākuma upuri joprojām nesekmīgi meklē taisnīgumu un iespēju īstenot savas tiesības. Šā gada martā Budapeštā uz pieprasījumu ministru prezidentam iznākt laukā atbildēja ar aizturēšanu un nehumānu, pazemojošu attieksmi. Pat šodien Eiropas Savienībā joprojām var notikt tā, ka cilvēkiem neatļauj lietot viņu valodu dzimtajā zemē, piemēram, Slovākijā, vai īstenot tiesības, ko nodrošina demokrātija, ja vēsturiski viņiem ir noteikts minoritātes liktenis. Palūkosimies arī uz Rumāniju, kur viņi gatavojas uzstādīt statuju agrākajam ģenerālim, kurš izdeva pavēli atklāt uguni uz demonstrantiem.
José Manuel Fernandes
(PT) Pašreizējās ekonomiskās krīzes dēļ ir radusies nedrošība par darbavietu. Ekonomiskas grūtības spiež darba ņēmējus piekrist, dažreiz akli, tādu darba devēju darba piedāvājumiem, kuri neievēro darba tiesību aktus un izvairās no tiesību aizsardzības iestāžu un valdības iestāžu pārraudzības. Diemžēl mēs Eiropas Savienībā jau esam pieredzējuši vairākus darbaspēka izmantošanas gadījumus, kas bieži vien ir īsta verdzība neatkarīgi no tā, vai tā vērsta pret Eiropas pilsoņiem vai ārpuseiropas valstu pilsoņiem. Turklāt mēs esam pieredzējuši neparasti augstu migrējošo darba ņēmēju, tostarp daudzu manu tautiešu un daudzu Portugāles pilsoņu, nāves gadījumu skaitu pat, ja tie bijuši nodarbināti legāli. Šie nelaimes gadījumi ir notikuši darbavietā un jo īpaši civilās būvniecības sektorā.
Tādēļ es mudinu un aicinu Eiropas Savienību un tās iestādes, kā arī visas dalībvalstis aktīvi un efektīvi sadarboties, lai nepieļautu šādas situācijas.
Sophie Briard Auconie
(FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Es vēlos skandināt trauksmes zvanu attiecībā uz ERAF, ESF un kohēzijas fonda piešķīrumu lēno plānošanas un izmaksu tempu.
Mēs joprojām neesam saplānojuši pat ne tuvu pusei no visiem pieejamiem līdzekļiem. Runājot par maksājumiem, projektu vadītājiem ir izmaksāti tikai 9,62 % no EUR 347 miljardiem, kas piešķirti reģionālajai politikai. Tas skar visas valstis, dažas pat vēl vairāk nekā citas. Runājot par Eiropas fondu maksājumiem, Spānijai, Luksemburgai un Zviedrijai ir jādara viss iespējamais, lai panāktu vadošās valstis, piemēram, Baltijas valstis, Īriju un Slovēniju.
Eiropas Savienības reģionālā politika ir viena no vislietderīgākajām politikām mūsu līdzpilsoņiem. Patiešām, tā garantē ekonomisku, sociālu un teritoriālu kohēziju, līdzfinansējot praktiskus un ļoti bieži būtiski svarīgus projektus.
Tāpēc es aicinu valstu pārvaldes iestādes iesaistīties. Tajā pašā laikā es uzskatu, ka ir būtiski svarīgi, lai ekonomiskās krīzes laikā Eiropas noteikumi tiktu pielāgoti lielākajām problēmām.
Bogusław Sonik
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Šodien mēs atzīmējām 20. gadadienu kopš demokrātiskajām izmaiņām Centrāleiropā un Austrumeiropā. Notika ļoti atbilstoša un vērtīga ceremonija, kurā piedalījās Havel kungs un Buzek kungs, un Eiropas Parlamentā ir apskatāmas izstādes. Tā arī vajadzētu būt, bet Eiropas iestādēm nevajadzētu šādus notikumus rīkot tikai reizi daudzu gadu laikā.
Tam būtu jābūt mūsu vēsturē, patiesība par šīm izmaiņām būtu jāatspoguļo mūsu izglītības pasākumos, un iniciatoriem būtu jābūt Eiropas iestādēm. Mums ir vajadzīga kopīga vēstures mācību grāmata par tiem laikiem, kurā būtu pastāstīts, kā Eiropa apvienojās, lai bērni mūsu skolās uzzinātu šo patiesību un iegūtu šīs zināšanas.
No otras puses, var minēt daudzus piemērus, kad nauda ir iztērēta nevajadzīgi. Lielbritānijas organizācija Open Europe saka, ka EUR 7 miljoni tika iztērēti, lai finansētu kādu emuāru par Nīderlandes apceļošanu ar ēzeli. Ir laiks Eiropai naudu tērēt efektīvāk.
Priekšsēdētāja
Dāmas un kungi! Diemžēl mums tagad ir jābeidz vienas minūtes runas saskaņā ar Reglamenta 150. pantu. Atbilstoši 150. pantam mēs šādi debatēt varam ne ilgāk kā 30 minūtes. Šīs runas ir ieilgušas gandrīz 40 minūtes, jo diemžēl daudzi runātāji neiekļāvās vienā minūtē.
Es centos priekšroku dot tiem, kuriem nebija iespējas izteikties kādā no divām pēdējām debatēm, un es ceru, ka jūs jutāt, ka tās bija diezgan līdzsvarotas. Kā jūs jau zināt, šovakar mums vēl ir četras debates. Sēdi jāslēdz vēlākais pusnaktī.
