1. Birma
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par sešiem rezolūcijas priekšlikumiem par Birmu.
Laima Liucija Andrikien 
autore. - (LT) Ar šīs diskusijas un rezolūcijas, par kuru tūlīt tiks balsots, palīdzību Eiropas Parlaments vērš ES dalībvalstu, citu ES institūciju un starptautiskās sabiedrības uzmanību uz cilvēktiesību situāciju Birmā. Šī valsts bieži tiek saukta par tūristu paradīzi, taču tā ir ļoti tālu no paradīzes tiem cilvēkiem, kas tur dzīvo. Pēdējā valdošā režīma provokācija pret saviem pilsoņiem bija pagājušajā mēnesī notikusī degvielas cenu paaugstināšana par 500 procentiem. Nav brīnums, ka šāds lēmums izraisīja neapmierinātību un publiskus protestus, kuri tika un vēl arvien tiek brutāli apspiesti. Daudzi protestētāji tika sisti un arestēti, un, lai aptvertu to, cik lielā mērā šis režīms apspiež savus pilsoņus un uz ko tas ir spējīgs, ir tikai jāatceras 1988. gada notikumi, situācija ar Nobela Prēmijas laureāti http://nobelprize.org/nobel_prizes/peace/laureates/1991, viņas slepkavības mēģinājumu 2003. gadā un faktu, ka kopš 1996. gada režīms ir iznīcinājis vairāk nekā 3000 ciemu un veicis vairāk nekā miljona cilvēku piespiedu pārvietošanu. Šim režīmam ir raksturīga ārkārtīga nežēlība; tā noziegumu skaitā ietilpst izvarošanas, spīdzināšana, piespiedu darbs un bērnu-karavīru izmantošana. Starptautiskā sabiedrība to visu neapšaubāmi redz, un mums nevajadzētu ļaut pēdējiem notikumiem pārvērsties par lielāka mēroga represijām.
Paulo Casaca  
autors. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, pirms četriem gadiem šeit, šajā Parlamentā man bija iespēja sūdzēties par kliedzošajiem cilvēktiesību pārkāpumiem Birmā un izteikt cerību, ka nākotnē varētu sagaidīt situācijas uzlabošanos.
Diemžēl tas nav noticis: lai gan cilvēktiesību pārkāpumi Birmā zināmā mērā ir mainījušies, faktiski tie ir būtiski pasliktinājušies. Šajā sakarībā ļoti simboliska ir Starptautiskā Sarkanā Krusta izraidīšana, kas parāda, ka šis ir pilnīgi neizturams režīms. Tomēr, mums Eiropas Savienībā ir jāskatās uz savu politiku attiecībā uz šādiem pārkāpumiem: ir grūti noticēt, ka septiņu gadu laikā mums nav bijis neviena samita ar Āfriku par Zimbabvi, kur pastāv ļoti vardarbīgs režīms, kas neievēro cilvēktiesības. Tomēr, ja runa ir par Birmu, to tā nevar teikt: acīmredzot komerciālās intereses Āzijā ir daudz svarīgākas par šīm interesēm Āfrikā! Man tas nešķiet pieņemami.
Marios Matsakis  
autors. - Priekšsēdētāja kungs, Birmai pieder kaunpilnais rekords būt vienai no visilgāk pastāvējušajām militārajām diktatūrām, kas pastāv joprojām. Birma bijusi pakļauta totalitāram militāram režīmam vairāk nekā 45 gadus. Bijusī Lielbritānijas kolonija Birma ir pārdzīvojusi traumējošu postkoloniālo periodu, kas bija auglīga augsne militārās juntas izveidei.
Kopš 1962. gada valsti vada armijas ģenerāļi, un Birmas iedzīvotāji ir pārcietuši rupjus cilvēktiesību pārkāpumus. Turklāt, ģenerāļu nekompetences dēļ Birma ir viena no Āzijas visnabadzīgākajām valstīm, kurā korupcija ir pieņēmusi gigantiskus apmērus. Bez tam, Birma ir kļuvusi par ļaundabīgu veidojumu visai pārējai pasaulei, jo ir dziļi iesaistīta liela apmēra heroīna tirdzniecībā, kur Birma ir galvenā šīs nāvējošās narkotikas eksportētāja.
Šodien varas figūra Birmā ir ģenerālis Than Shwe, persona ar apšaubāmu psiholoģisko stabilitāti, par kuru tiek ziņots, ka viņš ir ļoti intraverts un aizdomīgs un bieži būtiskus valsts lēmumus pieņem pēc konsultēšanās ar astrologiem. Neskatoties uz to, Birma ir valsts ar nepārspējamu dabas skaistumu, vienreizīgi auglīgu zemi un bagātīgiem minerālu resursiem, kā arī ar būtiskām naftas un gāzes atradnēm. Tas viss ir piesaistījis ārvalstu investorus. Tomēr, diemžēl šo investīciju sniegtie labumi nav sasnieguši Birmas iedzīvotājus un ir nogūluši diktatoru un viņu kompanjonu kabatās.
1990. gadā, kad Nacionālā demokrātijas līga (NDL) uzvarēja nacionālajās vēlēšanās, bija cerība, ka varētu atgriezties demokrātiska valdība. Taču ģenerālis apspieda visus demokratizācijas centienus un NDL līderei Aung San Suu Kyi ne tikai neļāva pārņemt varu, bet pat ieslodzīja mājas arestā - un tas viss notika neskatoties uz skaļiem starptautiskajiem protestiem.
Birma jau vairākkārt ir bijusi par iemeslu šī Parlamenta rezolūciju par cilvēktiesībām pieņemšanai, un dažas sankcijas ir bijušas spēkā gadiem ilgi. Taču tas viss ir bijis veltīgi, galvenokārt tādēļ, ka Birmas valdošais režīms bauda Ķīnas atbalstu. Patiesība ir tāda, ka, ja mēs patiesi vēlamies Birmā realizēt demokrātiskas pārmaiņas, mums savi pārmetumi un uzmanība jāvērš uz Ķīnas valdību. Mēs varam izdarīt spiedienu uz ķīniešiem, piemēram, draudot tiem ar tirdzniecības sankcijām un investīciju embargo uzlikšanu Ķīnai. Ja mēs būsim pietiekami drosmīgi, lai to darītu, tad mums ir labas izredzes situāciju Birmā vērst uz labu. Ja nē, tad baidos, ka šī rezolūcija tāpat kā visas iepriekšējās, beigās nonāks ģenerāļa Than Shwe papīrgrozā.
Marcin Libicki  
autors. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, kā parasti otrdienu vakaros mēs debatējam par cilvēktiesību pārkāpumu gadījumiem visā pasaulē. Ja mēs uzskaitītu visas daudzās valstis, sabiedrības un nācijas, kas ir pārkāpušas cilvēktiesības un tādēļ kļuvušas par mūsu debašu tematu, tās būtu ievērojama daļa no mūsu planētas. Ir jāatzīmē, ka cilvēktiesību pārkāpumi notiek ne tikai nabadzīgajās valstīs. Tie bieži notiek arī attīstības valstīs, kuru vara nav ievēlēta demokrātiskās vēlēšanās. Cilvēktiesību pārkāpumi var notikt arī tādās valstīs kā Ķīna, kas strauji kāpj augšup pasaules bagātības reitingos. Tajā pašā laikā mums šeit ir darīšana arī ar visnabadzīgākajām valstīm.
Priekšsēdētāja kungs, es uzskatu, ka mums vajadzētu apsvērt, vai vajag turpināt debates par vienu atsevišķu gadījumu, un lūgt Eiropas Komisiju iesniegt idejas par cilvēktiesību pārkāpumu jautājuma risināšanu visā pasaulē. Es šādu priekšlikumu izsaku tādēļ, ka mēs šos pārkāpumus apspriežam katru otrdienu, vienmēr sūdzamies, bet kāda no tā visa jēga. Cilvēktiesību pārkāpumi acīmredzami noved pie ļoti dažādām sekām. Jāatzīmē, ka vienas no šādām sekām attiecas uz sadarbību starp dažādām lielām finanšu un ekonomikas institūcijām, kas parasti ir pilnīgi likumīgas, un starp krimināliem režīmiem, kas ir pie varas attiecīgajās valstīs.
Ir izrādījies, ka pastāv grupa lielu finanšu korporāciju, kas sadarbojas ar dažādiem "lieliem vīriem” un vietējiem diktatoriem, lai apspiestu vietējos cilvēkus. Skumji, taču bieži vien šīm valstīm labāk klājās tad, kad tās bija kolonijas. Tiesa, tās vadīja koloniālās varas, taču kriminālas saites starp lielām ārvalstu finanšu institūcijām un vietējiem režīmiem bija retāk sastopamas. Kā pareizi norādīja Marios Matsakis, šāda veida saites pastāv arī Birmā, un šis ir tikai viens piemērs. Vai nevajadzētu kaut ko darīt, lai to mainītu?
Sepp Kusstatscher  
autors. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, šajā pēcpusdienā mēs apspriežam trīs valstis - Birmu, Sjeraleoni un Bangladešu, kas ir starp nabadzīgākajām pasaules valstīm, lai gan patiesībā nabadzība attiecas uz to iedzīvotājiem, nevis pašām valstīm. Tā iemesls, protams, slēpjas demokrātijas trūkumā, lai gan no šī viedokļa situācija šajās trīs valstīs, protams, būtiski atšķiras, kā arī iedzīvotāju ļaunprātīgā izmantošanā un, pirmām kārtām, dažāda veida cilvēktiesību pārkāpumos. Šīs pirmās rezolūcijas par Birmu apsvērumu saturs ir īpaši šokējošs. Tie patiesi ir šausmīgi, un mums kā priviliģētajiem eiropiešiem tam būtu jābūt kā trauksmes zvanam. Ļaunprātīgā izmantošana, ko šis militārais režīms vērš pret cilvēkiem un īpaši pret dažādām minoritātēm, šeit es īpaši vēlētos minēt Karenas cilvēkus, ir šausminoša. Mēs nevaram vienkārši skatīties citā virzienā.
Es vēlētos piebilst vēl ko, kas nav īsti uzsvērts šajā priekšlikumā. Zaļie ļoti priecājas atbalstīt šī priekšlikuma saturu, jo tas ir pilnībā pamatots no sociālās politikas viedokļa un no cilvēktiesību perspektīvas. Tomēr, es uzskatu, ka šī militārā režīma izraisītās vides katastrofas arī ir pārliecinošāk jāuzsver. Es vēlētos minēt piemēru: ir ieplānots būvēt lielu dambi, kas prasīs 10 miljonu cilvēku pārvietošanu - padomājiet mirkli par šo skaitli. Šī militārā režīma aktivitātēm var pretoties tikai ar visstingrākajiem kopīgajiem pasākumiem no ES, ANO un pasaules nāciju puses.
Colm Burke
PPE-DE Grupas vārdā. - (GA) Priekšsēdētāja kungs, es priecājos pirmo reizi parlamentā runāt par tik svarīgu jautājumu kā cilvēktiesības.
Mēs šodien atkal esam situācijā, kad mums ir stingri jāreaģē uz Birmas militārās juntas nepieņemamām darbībām.
Mūsu pēdējā steidzamā rezolūcija par Birmu tika pieņemta vēl tikai jūnijā. Nesenās represīvās darbības pret mierīgajiem protestētājiem, kas demonstrēja savas biedrošanās tiesības, ir izpelnījušās vēl vienu nosodījumu no Eiropas Parlamenta. Sliktā attieksme, kāda valdošajai Valsts miera un attīstības padomei (SPDC) ir pret saviem cilvēkiem, vēl redzamāka ir kļuvusi pēc tam, kad viņi nesen par 500 % palielināja degvielas cenas. Skaidri redzams, ka Valsts miera un attīstības padome savu tautu vēlas novest vēl lielākā nabadzībā. Taču Birmas civiliedzīvotāji ir parādījuši nevaldāmu drosmi, iznākot ielās piedalīties demonstrācijās. Policija demonstrācijas dalībniekus ne tikai vardarbīgi sita, bet tika veikti arī daudzi aresti un grupas 88 Generation Students Group dalībnieki no jauna nonāca cietumā. Es pieprasu nekavējoties un bez ierunām atbrīvot visus tos, kas kopš protestu sākšanās tikuši ieslodzīti cietumā, kā arī Aung San Suu Kyi, kas iespējams ir visslavenākā ieslodzītā demokrātiskā līdere pasaulē. Turklāt, nesen Birmas Nacionālā konventa izstrādātā jaunā konstitūcija ir nepilnīga, ja ņem vērā to vienkāršo iemeslu, ka neviens demokrātiski ievēlētais opozīcijas dalībnieks nebija iesaistīts tās izstrādes procesā. Šis Parlaments ierosināja sasaukt Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes ārkārtas sanāksmi, lai apsvērtu nesenos notikumus Birmā. Mums šajā līmenī ir nepieciešama stingra un saistoša rezolūcija par Birmu, jo šī krīze tagad ietekmē šī reģiona vispārējo drošību. Tādām valstīm kā Ķīna un Krievija, kas aizkavēja ANO Drošības padomes iepriekšējās šī gada rezolūcijas par Birmu un Ķīnu pieņemšanu, ir jākļūst atbildīgākām attiecībā uz šo valsti un jāsniedz atbalsts visām nākamajām ANO rezolūcijām.
Ļaunā uzvarai nevajag neko vairāk kā tikai labā bezdarbību. Starptautiskā sabiedrība dara ļoti maz, kamēr Birmas junta ir nežēlīga pret saviem cilvēkiem. Cik ilgi mēs varam attaisnot to, ka ļaujam šim ļaunumam valdīt?
Glyn Ford
PSE Grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, gandrīz pirms desmit gadiem man bija iespēja Rangūnā apmeklēt mājas arestā esošo Aung San Suu Kyi, un viņa skaidri norādīja, ka turpmāko Birmas ceļu viņa saskata ES uzliktās stingrās sankcijās pret šo režīmu. Pēc šiem desmit gadiem maz kas ir mainījies. Mūsu sankcijas nav efektīvas. Viņa vēl arvien ir ieslodzījumā, un, kā redzams, ekonomika turpina pasliktināties.
Es atzinīgi vērtēju Gordon Brown pagājušās nedēļas paziņojumu par to, ka viņš uzņemas pret Birmu vērsto darbību vadību, un tāpat atzinīgi vērtēju mūsu rezolūcijas 10. punktu, kas atzīst būtisko lomu, ko pašlaik attiecībā uz Birmu spēlē Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācija (ASEAN), un 14. punktu, kas Ķīnai, Krievijai un Indijai pieprasa darīt visu iespējamo, lai izdarītu spiedienu uz pašreizējo režīmu, kā arī 20. punktu, kas aicina pieņemt jaunu ANO Drošības padomes rezolūciju. Tas ir vienīgais veids kā varam stiprināt pasaules mēģinājumus izdarīt spiedienu uz režīmu, lai to beidzot pakļautu.
Urszula Krupa
IND/DEM Grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, šī ir jau trešā reize šī Parlamenta pilnvaru laikā, kad es uzstājos debatēs par cilvēktiesībām, lai runātu par sociālo un politisko situāciju Birmā. Cilvēktiesības šajā valstī ir pārkāptas daudzu gadu garumā. Tur notiek plašas vajāšanas, kas vērstas ne tikai pret demokrātiju atbalstošajiem aktīvistiem, bet arī pret pārējiem iedzīvotājiem, no kuriem 30% dzīvo uz nabadzības robežas. Cilvēkiem ir jāstrādā piespiedu kārtā un viņi tiek piespiedu kārtā pārvietoti.
Šoreiz protesti un vajāšanas pastiprinājās pēc degvielas cenas paaugstināšanas par 500% pēc tam, kad valdība atcēla subsīdiju maksāšanu šajā jomā. Cilvēktiesības aizstāvošās organizācijas sūta satraucošu informāciju par apmēram 100 aktīvistu arestu un Nobela prēmijas saņēmējas Aung San Suu Kyi nelikumīgu aizturēšanu vēl uz vienu gadu.
Mēs atbalstām rezolūcijas. Tomēr, tām nebūs nekādas ietekmes uz situāciju Birmā. Pašreiz pie varas esošais režīms nepakļaujas nekādam spiedienam, tādēļ ir nepieciešami radikālāki pasākumi.
Filip Kaczmarek
(PL) Priekšsēdētāja kungs, šīs nav pirmās debates par cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma pārkāpumiem Birmā un noteikti nebūs pēdējās. Kad vakar PPE-DE grupā apspriedām rezolūciju par Birmu, mēs nonācām pie secinājuma, ka rezolūcijas priekšlikums ir ļoti labs, taču situācija Birmā ir ļoti slikta. Esmu pārliecināts, ka daudzi no mums vēlētos, lai būtu otrādi un lai situācija Birmā būtu tāda, ka mums nav nepieciešams pieņemt šāda veida rezolūciju.
Armija Birmā nodibina mieru reģionos, kur dzīvo etniskās minoritātes. Armija regulāri arestē opozīcijas aktīvistus un neliek mierā vienkāršos pilsoņus, kas protestē pret cenu palielināšanu un vēl tālāku jau tā šausminošā dzīves līmeņa pazemināšanu. Ko mēs varam darīt? Eiropas Padomei vajadzētu veikt detalizētu pētījumu par sankciju sistēmas vājajām vietām ar mērķi to padarīt par patiesi noderīgu un efektīvu ieroci cīņā pret politisko režīmu Birmā.
Ir svarīgi turpināt izdarīt spiedienu uz Ķīnu un Krieviju, lai situāciju Birmā beidzot varētu apspriest Apvienoto Nāciju Drošības padomē. Turklāt, mums vajadzētu darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka ES palīdzība, kas dažos nākamajos gados sastādīs 65 miljonus eiro, nonāktu tieši pie Birmas pilsoņiem un nekalpotu režīma atbalstīšanai.
Karin Scheele
(DE) Priekšsēdētāja kungs, militārā diktatūra Birmā tās smago cilvēktiesību pārkāpumu dēļ regulāri parādās Eiropas Parlamenta darba kārtībā. Tāpat kā visi iepriekšējie runātāji, mēs ar nožēlu vērojam pret mierīgajām demonstrācijām pret milzīgo degvielas cenu palielinājumu 500% apmērā vērstos bargos pasākumus. Šis degvielas cenu palielinājums noveda pie transporta izmaksu dubultošanās un milzīgu pirmās nepieciešamības preču un pakalpojumu cenu pieauguma, un tas viss notika uz Birmā esošo katastrofālo sociālo apstākļu fona, kur 90% iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa un izdzīvo ar mazāk nekā vienu dolāru dienā un viens no trim bērniem vecumā līdz pieciem gadiem cieš no nepietiekama uztura.
Mēs ar nožēlu vērojam vardarbīgos uzbrukumus civiliedzīvotājiem, īpaši nežēlīgos uzbrukumus sievietēm un vairāk nekā 100 cilvēku aizturēšanu un aicinām tos nekavējoties un bez ierunām atbrīvot, un atbrīvot arī 88 Generation Students Group līderus. Es vēlos uzsvērt, ka mums ir jāpalielina arī spiediens uz Ķīnu, Indiju un Krieviju, lai šīs valstis ar savu ietekmi iespaidotu Birmas režīmu un apturētu tā apgādāšanu ar ieročiem, lai tādējādi panāktu būtisku situācijas uzlabošanos.
Kathy Sinnott
Priekšsēdētāja kungs, mums ir vēl viena rezolūcija, kas stāsta par šausmīgajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kas turpinās Birmā. Šis pagarinātais un nelikumīgais nevainīgās sievietes mājas arests ir nepieņemams. Birma faktiski ir valsts-cietums, kas darbojas saskaņā militārās varas represīvo sistēmu.
Birma ir nosaukta kā valsts, kas ASV rada īpašas bažas par reliģiskās brīvības pārkāpumiem. Birmas militāristi cieši uzrauga un ierobežo visu reliģiju organizācijas, aktivitātes un izpausmes brīvību, jo uzskata tās par apdraudējumu tā sauktajai "nacionālajai vienotībai”. Īpaši plaši un sistemātiski Birmā ir pārkāpumi pret kristiešiem. Kristieši savā darbā cieš no mērķtiecīgas diskriminācijas kampaņas, baznīcām, sanāksmēm un literatūrai uzliktiem ierobežojumiem un mācītāju un baznīcas darbinieku arestiem, spīdzināšanas un ieslodzīšanas. Birmas militārā režīma aktivitātēm nav nekāda morāla vai juridiska attaisnojuma.
Šādi cilvēktiesību pārkāpumi nevar turpināties. Mums Eiropā ir jāstājas pretī tādām militārām varām kā Birma, neskatoties uz tirdzniecības ar Birmu sniegtajām priekšrocībām vai tādiem tās atbalstītājiem kā Ķīna; citādi mūsu rezolūcijas būs neefektīvas.
Viviane Reding
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, nežēlīgie pasākumi pret mierīgajiem protestētājiem augusta pēdējā dienā vēlreiz spilgti parādīja Birmas cilvēktiesību skandālu, un Komisija vēl arvien ir ļoti uztraukusies par šo situāciju. Mēs uzskatām, ka militārais režīms ir drauds reģionam un visvairāk tieši Birmas valstij un iedzīvotājiem.
Liela daļa no 52 miljoniem iedzīvotāju cieš un atrodas nabadzībā, kas ir sliktas politiskās un ekonomiskās vadības rezultāts.
Politiskās, sociālās un ekonomiskās nedrošības apstākļos, cilvēktiesību jautājumi diemžēl nonāk otrā plānā, un nesenā politisko aktīvistu aizturēšana ir tieši šāds gadījums.
Valdības primārais uzdevums - nacionālais izlīgums un ekonomiskā attīstība - ir acīmredzams. Savukārt starptautiskās sabiedrības galvenajam mērķim ir jābūt palīdzības sniegšanai Birmai ceļā uz atvērtāku un attīstītāku sabiedrību, ko vadītu likumīga un civila valdība.
Nacionālā konventa sastādīšanas process, kas tikko ir pabeigts, bija ļoti formāla procedūra, lai palielinātu pašreizējā režīma varu. Tas noteikti nebija patiess jaunās konstitūcijas izstrādes process un bija tālu no visu pušu iesaistīšanas. Tādēļ Komisija pilnībā piekrīt Amerikas Savienoto Valstu Ģenerālsekretāra Ban Ki-moon viedoklim, kurš valdību aicināja uzsākt iekļaujošu, līdzdalību veicinošu un caurspīdīgu procesu ar mērķi ļaut visām Mjanmas nacionālā izlīguma procesa attiecīgajām pusēm dot ieguldījumu valsts nākotnes noteikšanā.
Mēs atzinīgi vērtējam arī Ibrahim Gambari kā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra Īpašā sūtņa Mjanmā darbu. Mēs ceram, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas labie darbi turpināsies. Profesors Ibrahim Gambari drīzumā apmeklēs Mjanmu.
Mēs īpaši kritizējam Sarkanā Krusta darba apstākļus šajā valstī. Valdībai, savās interesēs un ievērojot starptautiskos tiesību aktus par humanitāro palīdzību, Starptautiskajai Sarkanā Krusta komitejai būtu jāļauj turpināt tās misija.
Tajā pašā laikā mums būtu jāatzīmē daži pozitīvi signāli. Komisija cer, ka upuriem palīdzēs nesenā vienošanās starp Birmas valdību un SDO par sūdzību par piespiedu darbu izskatīšanu. Mēs atzīstam, ka valdība augusta sākumā ir vienojusies ar saviem Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas (ASEAN) partneriem par cilvēktiesību komisijas iekļaušanu plānotajā Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas hartā, kas ir konstitucionāls dokuments.
Ko ES varētu darīt? Efektīvas politikas mērķim būtu jābūt šīs valsts atgriešanai starptautiskajā sabiedrībā, rēķinoties ar tās politisko, sociālo un ekonomisko attīstību. ES kopējā nostāja atspoguļo šo nepieciešamību; tas ir sabalansēts dokuments, kas sīki izklāsta mūsu kritiku, tajā pašā laikā liekot valdībai pildīt tās pienākumus un piedāvājot cilvēkiem palīdzību.
Kas attiecas uz režīma apkarošanu, pastāv vienprātība, ka ir jādara vairāk, nevis mazāk. Izolācija tikai liks iedzīvotājiem maksāt vēl augstāku cenu. Komisija apgalvo, ka komunikācijas kanāli ar valdību ir jāpatur atvērti, īpaši tādēļ, lai paziņotu par mūsu bažām par cilvēktiesību jautājumiem, un šajā sakarībā Komisija izmanto visus gadījumus, piemēram, ES un Āzijas valstu samitu (ASEM) un ES un Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas (ASEAN) tikšanos, lai runātu par nepieciešamību uzsākt dialogu starp visām ieinteresētajām pusēm. Mēs regulāri izdarām spiedienu, lai panāktu nacionālo izlīgumu un politiski ieslodzīto atbrīvošanu.
Lai palīdzētu Mjanmas tautai un īpaši visvieglāk ievainojamām iedzīvotāju daļām, Komisija palielina savas palīdzības programmas gan kvantitatīvā, gan kvalitatīvā ziņā. Jauna valsts stratēģija paredz atbalstu veselības aprūpei un pamatizglītībai, piemēram, Trīs slimību fonds, ko atbalsta ES un tās partneris, jau labi strādā, lai apkarotu AIDS, malāriju un tuberkulozi. Šī ir mūsu būtiskās humanitārās palīdzības svarīgākā daļa.
Kā paredz ES kopējā nostāja, Eiropas Savienība īpaši vēlas iesaistīt valdību kritiskā dialogā par tās pienākumiem Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā, un Komisija cer, ka valdība ir gatava paātrināt jau esošo dialogu par veselības aprūpes un izglītības nozari un citām jomām. Diemžēl mēs neticam, ka papildu ierobežojoši pasākumi valdību novirzīs vēlamā virzienā vai arī atvieglos cilvēku ciešanas.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks šīs pēcpusdienas debašu beigās.
Rakstiski paziņojumi (142. pants)
Eija-Riitta Korhola  
rakstveidā. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, 1990. gadā Nacionālā Demokrātijas līga uzvarēja demokrātiskās vēlēšanās Birmā. Militārā junta šīs partijas līderi Aung San Suu Kyi ieslodzīja mājas arestā. 2007. gadā Mjanmas Miera un attīstības padome vēl arvien turpina šo apspiešanu. Aung San Suu Kyi, kura bija Birmas vēlēšanās ievēlēta līdere, vēl arvien atrodas arestā.
Birma ir piemērs tam, kā tik ilgi, kamēr cilvēku griba tiek apspiesta ar mājas aresta un apcietinājuma palīdzību, sabiedrība cieš. Cilvēktiesības un tiesiskā kārtība nav pirmajā vietā. Deviņdesmit procenti iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa. Valsts panīkusī ekonomika un sliktie humānie rādītāji šogad atkal pasliktinājās, jo Mjanmas junta augustā palielināja degvielas cenas.
Meklējot risinājumu, ES Apvienoto Nāciju Drošības padomē un Cilvēktiesību padomē ir būtiska loma. Eiropas Savienības dalībvalstīm ir jāizrāda spēks un jāuzņemas atbildība par Birmas cilvēku nožēlojamo stāvokli.
Tomēr, risinājuma atslēga galvenokārt ir Ķīnas, Krievijas un Indijas rokās. Ķīna jau ir izmantojusi savas veto tiesības Drošības padomē un bloķējusi rezolūciju par Birmu. Atzinību un labu vietu starptautiskajā sabiedrībā nevar dabūt par brīvu. Tā ir jānopelna.
Rietumu centieni strauji demokratizēt pasaules despotiskos režīmus ir izgāzušies. Ir teikts, ka demokrātija nav produkts, ko var eksportēt. Daži to ir uzskatījuši par baltā cilvēka ilūziju. Cilvēki ir jautājuši, vai tautas vara ir tas labākais veids, kā vadīt valsti? Vai tas ir piemērots risinājums visur?
Tomēr, problēma nav tajā, ka demokrātiju vajadzētu panākt ar uguni un zobenu. Problēma ir tajā, ka ar uguni un zobenu demokrātija tiek apspiesta.
