Paaiškinimai dėl balsavimo
Žodiniai paaiškinimai dėl balsavimo
Guido Milana
(IT) Pone pirmininke, norėčiau išreikšti savo pasitenkinimą tuo, kad S. El Khadraoui pranešimas priimtas.
Manau, tai žingsnis pirmyn vartotojų ir aplinkos apsaugos požiūriu, taip pat pavienių valstybių narių, kurios kartais skundžiasi dėl vilkinimo, pozicijų požiūriu. Manau, kad patvirtindama šią priemonę Europa iš tikrųjų parodė, jog yra toliau pažengusi nei daugelis valstybių narių, kurios neabejotinai turės skubiai ištaisyti tokią padėtį.
Esu iš šalies, kurios vyriausybneparoddidelio susidomėjimo šia direktyva. Todėl tikiuosi, kad šis Parlamento sprendimas bus produktyvus ir veiks kaip paskata ir kad netolimoje ateityje požiūris į šį klausimą pakis ir jam bus skiriama gerokai daugiau dėmesio.
Cristiana Muscardini
(IT) Pone pirmininke, principas "teršėjas moka" neabejotinai yra svarbiausias sprendžiant Europos pramonės plėtros sukeltas aplinkos problemas. Tačiau ne visada teisingai elgiamasi užsipuolant tik vienai kategorijai priskiriamus teršėjus, taip pat turime ginti principą, pagal kurį mokėti turėtų ne tik vežėjai, bet ir tie Europoje, kurie nepakankamai stengiasi remti alternatyvią transporto sistemą.
Europa įgyvendina pernelyg mažai programų, kuriomis siekiama restruktūrizuoti transporto sektorių pritaikant jį prie ekologiškesnių ir mažą poveikį aplinkai darančių sprendimų, taip pat stinga išteklių transporto sistemos efektyvumo ir aplinkosauginio veiksmingumo didinimui. Todėl ir šį kartą noriu pasakyti, kad turime atminti, jog negalime mažinti eismo apimties, nes kelionių ir krovinių vežimo mastas, priešingai, turi būti padidintas. Todėl už kitų sukeltas ekologines problemas negali mokėti tik vežėjai.
Ville Itälä
(FI) Pone pirmininke, pranešėjas, Transporto ir turizmo komitetas ir, žinoma, visas Parlamentas verti padėkos už šį puikų teisės aktą. Tai yra pasiektų kompromisų rezultatas ir aš noriai jį parėmiau. Manau, labai svarbu, kad kalbėdami apie klimato kaitą ir tvarią plėtrą dabar kalbėsime ir apie sunkiasvores transporto priemones. Taigi galime parodyti visuomenei, kad mums iš tikrųjų rūpi problemos, kurių atsiranda dėl sunkiasvorių transporto priemonių keliamos taršos, ypač piko metu ir esant eismo spūstims.
Pritariu kaip kompromisiniam variantui tam, kad pinigai, surenkami iš sunkiasvorėms transporto priemonėms taikomų mokesčių, gali būti panaudoti geležinkelių ar laivų transporto sektoriuje. Kai kuriais atvejais tai gali būti įmanoma, bet tikiuosi, kad įgyvendinant šiuos sprendimus nacionaliniu lygmeniu bus suprantama, kad už tai moka būtent sunkiasvorių transporto priemonių sektorius. Šios lėšos galėtų būti panaudotos kelių tiesimui, remontui ir jų būklės gerinimui, o tai būtų naudinga sunkiasvorių transporto priemonių eismo požiūriu.
Pat the Cope Gallagher
Pone pirmininke, klausimas dėl sunkiasvorių transporto priemonių Airijai labai aktualus. Esame Europos pakraštyje ir turime du per jūrą nutiestus tiltus, jungiančius mus su pagrindine Europos teritorija, kur bus taikomi visi šie papildomi mokesčiai už naudojimąsi keliais ir taršą. Iš to, ką kalba Airijos eksportuotojų asociacija, suprantu, kad dėl šių mokesčių krovinių vežimo kelionės iš Airijos išlaidos išaugs 150 EUR, o kelionės pirmyn ir atgal - 300 EUR. Kadangi Airija yra labai priklausoma nuo krovinių vežimo sektoriaus ir eksporto, tuo bus užtikrinta, kad būtume mažiau konkurencingi.
Manau, Komisija ir Taryba turi apsvarstyti šį klausimą ir atsižvelgti į pakraščio regionus. Jis nėra labai svarbus pagrindinėje Europos teritorijoje esančioms valstybėms narėms, bet labai svarbus Airijai ir kitoms pakraščio šalims.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Pone pirmininke, atsižvelgdamas į Lenkijoje esamas sąlygas, noriu labai aiškiai pasakyti, kad šiandien Parlamento priimtos rekomendacijos nėra jau tokios vienareikšmiškos. Jos reiškia, kad išaugs transporto išlaidos, o vežėjai, naudojantys senesnes transporto priemones, neabejotinai atsidurs blogesnėje padėtyje. Tačiau džiugu tai, kad bus gauta papildomų lėšų, kurias galima bus investuoti į tvaraus transporto sektoriaus plėtojimą, ir pirmiausia tai, kad turėsime galimybę sukurti greitųjų geležinkelių ir vandens transporto sistemų jungtis. Tačiau norėčiau pritarti pirmiau kalbėjusiems EP nariams, kurie pasakė, kad šios rekomendacijos turi ir teigiamų, ir neigiamų aspektų. Be to, dėl jų kils įvairiausių sunkumų daugeliui vežėjų mano šalyje.
Peter Jahr
(DE) Pone pirmininke, turiu dvi pastabas dėl vadinamosios Eurovinjetės direktyvos. Pirma, norėčiau, kad direktyvoje būtų aiškiai suformuluota nuostata, jog surinktos lėšos iš tikrųjų turėtų būti panaudotos keliams tiesti.
Antra, manau, kad valstybės narės gerbs nuostatą, pagal kurią šalims leidžiama netaikyti direktyvos dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra komercinėms transporto priemonėms, sveriančioms 3,5-12 tonų. Pagaliau tokio svorio kategorijos transporto priemones naudoja labai daug vidutinių įmonių, o išaugus išlaidoms jos nebus pajėgios išsilaikyti. Tokios įmonės dažnai yra mūsų ramstis užtikrinant užimtumo ir verslo plėtojimo mūsų kaimo vietovėse galimybes.
Jim Higgins
Pone pirmininke, pasiūlymu dėl Eurovinjetės direktyvos siekiama tinkamų tikslų. Jis turi daug pagirtinų aspektų. Sumažinti transporto priemonių keliamą taršą išmetamosiomis anglies dioksido dujomis, sumažinti sunkiasvorių transporto priemonių eismo spūstis ir išleisti 15 proc. lėšų, surinktų iš mokesčių už naudojimąsi infrastruktūra, yra labai pagirtini tikslai.
Norėčiau paremti šią konkrečią priemonę, bet turėjau balsuoti prieš šį pasiūlymą, nes, kaip jau pasakmano kolega Pat the Cope Gallagher, Airijos ekonomika labai priklauso nuo eksporto. Eurovinjetės direktyvoje numatytų priemonių įgyvendinimas mano šalyje atneštų pražūtingų padarinių. Bet koks papildomas Airijos vežėjų apmokestinimas turėtų labai neigiamą poveikį mūsų eksportui. Manau, ispanai, portugalai ir italai mane remia. Esame pakraščio šalys. Esame visiškai priklausomos nuo tarptautinių rinkų. Dėl aukštos dyzelino kainos vežėjai atsidūrprie bankroto ribos. Apgailestauju, bet turėjau balsuoti prieš šią priemonę.
Mario Pirillo
(IT) Pone pirmininke, šiandieninis balsavimas yra svarbus žingsnis pirmyn įtvirtinant principą "teršėjas moka" - dabar jis bus taikomas ir krovinių vežimo keliais sektoriuje - kurį įgyvendinant labai prisidedama prie oro taršos ir triukšmo mažinimo. Manau, kad Tarybos pozicija, nepaisant pramonės organizacijų kritikos, yra tinkamiausias kompromisinis sprendimas iš visų dabar galimų sprendimų, net jeigu ir manau, kad ateityje direktyva vis dėlto gali būti patobulinta.
Balsavau už šį pasiūlymą. Tačiau turiu atkreipti dėmesį į tai, kad turime rasti būdų tinkamiau leisti mokesčių pajamų lėšas ir nustatyti privalomą reikalavimą valstybėms narėms investuoti šias lėšas į transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) ir infrastruktūros tobulinimą siekiant sumažinti taršą. Tik tokiu atveju galėsime ateityje pasakyti, kad šiandien priimtas sprendimas davteigiamų rezultatų.
Antonello Antinoro
(IT) Pone pirmininke, dėl Amsterdamo sutarties aplinkos apsaugos ir tvarios plėtros politika tapo svarbesnir didžiausias dėmesys dabar skiriamas ekonomikos ir aplinkos apsaugos politikos sričių integravimui ir aplinkos apsaugos aspektų įtraukimui į kitas politikos sritis.
Svarbiausios sritys - tai sritys, susijusios su klimato kaita, darniuoju transportu, gamta ir biologine įvairove, sveikata ir aplinka, gamtos išteklių naudojimu ir atliekų tvarkymu, taip pat su tarptautiniu tvarios plėtros matmeniu. Taryba savo 2006 m. birželio mėn. išvadose paragino Europos Sąjungą ir valstybes nares įtraukti į nacionalines sąskaitas pagrindinius tvarios plėtros aspektus. Taigi nacionalinės sąskaitos turi apimti integruotą ekonomikos ir aplinkos sąskaitų išrašą su visiškai aiškiais duomenimis.
Balsavau už šį pasiūlymą dėl reglamento, nes juo sukuriamos naujos sritys, kuriose gali būti naudojami nacionalinių sąskaitų duomenys, aplinkos statistika ir kitų sričių statistika.
Horst Schnellhardt
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, balsavau už J. Leineno pranešimą, nes esu įsitikinęs, kad fiksuodami šiuos duomenis įvairiose šalyse gerokai daugiau sužinosime apie tai, kokia jose padėtis. Tačiau vėl paprašiau žodžio todėl, kad diskutuojant šiuo klausimu daug kalbėtojų pasakė, jog turėtume remtis tik šiomis sąskaitomis ir visiškai nekreipti dėmesio į BVP.
Norėčiau patarti to nedaryti. Tai labai pavojinga. Bendrasis vidaus produktas yra ekonominės plėtros ir gerovės rodiklis. Jeigu norime liautis vertinę šį rodiklį arba atlikdami įvairių sričių vertinimą remtis tik socialiniais ir aplinkos kriterijais, turėsime bėdų. Taigi visi šie duomenys gali tik papildyti BVP rodiklį. Kaip sutarta A. Rosbach pranešime, didžiausias dėmesys atliekant analizę turi būti skiriamas BVP. Manau, tas pats principas turi būti taikomas ir šiuo atveju. Tai norėčiau dar kartą pabrėžti.
Jens Rohde
Pone pirmininke, atleiskite, ar galėtumėte pasakyti, kokiu klausimu dabar bus kalbama? Neišgirdau.
(Pirmininkas: "Dėl C. Coelho pranešimo")
Dėl acquis nuostatų taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje? Ačiū.
(DA) Pone pirmininke, šiandien balsuodami Parlamente priėmėme sprendimą, kuriuo pripažįstama, kad Rumunija ir Bulgarija yra pasiruošusios bendradarbiauti Šengeno klausimais. Neabejoju, kad techniniai klausimai yra išspręsti ir kad šalys įdėjo labai daug darbo siekdamos tapti Šengeno erdvės narėmis. Tačiau manau, kad yra daug priežasčių, kodėl turėtume rimtai atsižvelgti į Europos piliečių nuogąstavimus dėl didėjančio korupcijos masto daugelyje valstybių narių ir dėl didėjančio tarpvalstybinio nusikalstamumo masto. Prieš nutardami išplėsti Šengeno erdvę turėjome pasinaudoti tokia padėtimi, kad sustiprintume savo policijos pajėgų bendradarbiavimą ir kovą su korupcija. Tai nėra kritika, nukreipta prieš šias dvi šalis, bet kalbama apie tai, kad prieš išplečiant Šengeno erdvę turėjo būti pasinaudota galimybe pareikalauti tinkamo atsako į piliečių nuogąstavimus dėl didėjančio nusikalstamumo masto Europoje.
Clemente Mastella
(IT) Pone pirmininke, Rumunija ir Bulgarija priėmŠengeno acquis 2007 m. stodamos į ES, tačiau abi šalys vis dar atlieka pasienio patikrinimus dėl dalinio acquis nustatytų priemonių taikymo. Kaip parodnuodugnus abiejų šalių vertinimas ir ekspertų grupių vizitai jose, nors abi šalys labai stengėsi ir padarakivaizdžią pažangą įgyvendindamos acquis nuostatas, trūkumų vis dar yra, pvz., srityse, susijusiose su įranga, pasienio patikrinimų atlikimu ir mokymu.
Esame linkę patvirtinti savo paramą šių šalių pastangoms griežtai laikytis visų susitarimo nuostatų, tačiau manome, kad joms būtina per šešių mėnesių laikotarpį raštu mums pranešti apie papildomas priemones, įgyvendintas siekiant pašalinti dar esamus trūkumus. Iš tikrųjų, mes negalime nekreipti dėmesio ar neatsižvelgti į tai, kad zona, kurią sudaro Bulgarija, Turkija ir Graikija, yra jautriausia ES išorės sienų vieta neteisėtos migracijos požiūriu.
Dimitar Stoyanov
(BG) Pone pirmininke, svarbiausia šio puikiai parengto C. Coelho pranešimo dalis pateikta jo pabaigoje. Būtent šioje dalyje labai aiškiai kalbama apie pavojų, susijusį su galima emigracijos banga į Europą iš Turkijos ir per Turkiją iš Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos šalių.
Prieš ketvirtį amžiaus Europa buvo apsaugota nuo tokių emigracijos bangų dėl dviejų priežasčių: dėl "geležinės sienos" ir dėl totalitarinių režimų Šiaurės Afrikoje. Abiem atvejais totalitariniai režimai išlaikpiliečius paklusnius ir buvo labiau linkę neišleisti jų iš šalies nei priešingai, bet dabar šių kliūčių nebėra.
Todėl balsavau už šį pranešimą. Palankiai vertinu tai, kad C. Coelho paminėjo Turkijos emigracinio spaudimo Bulgarijai ir Graikijai svarbą. Tačiau noriu pasakyti, kad šiuo atžvilgiu vien pareiškimų, surašytų ant popieriaus, nepakaks. Reikia išteklių, reikia programų, kuriomis būtų užtikrinta Europos Sąjungos apsauga nuo šios emigracijos bangos.
Hannu Takkula
(FI) Pone pirmininke, neabejotinai labai svarbu užtikrinti, kad Europos Sąjungoje visoms jos valstybėms narėms būtų taikomi vienodi principai. Šiuo požiūriu Šengeno susitarimas yra žingsnis pirmyn užtikrinant glaudesnį šios rūšies bendradarbiavimą, kitaip sakant, laisvą judėjimą, bet, žinoma, turime nepamiršti, kad laisvas judėjimas reiškia ir atsakomybę. Dabar galime tikėtis, kad Rumunijai ir Bulgarijai prisijungus prie Šengeno erdvės problemos, su kuriomis šios šalys susiduria pasienyje, bus iš tikrųjų sprendžiamos ir kad į šias šalis bus nukreipta pakankamai išteklių siekiant užtikrinti, kad tokiai neteisėtai migracijai ir kitiems įvykiams galėtų būti užkirstas kelias.
Žinoma, iš esmės kalbama apie tai, kad Europos Sąjungoje negali būti dvejopos sistemos: visiems turi būti taikomos vienodos taisyklės. Taigi mes taip pat galime užtikrinti, kad šioms šalims būtų suteiktos tokios pačios galimybės, kokias turi kitos šalys. Joms reikia išteklių, nes žinome, su kokiomis problemomis ir pavojais jos susiduria.
Roger Helmer
Pone pirmininke, kaip jums puikiai žinoma, JK konservatoriai įprastai susilaiko, kai yra balsuojama klausimais, susijusiais su euro zona ar Šengeno erdve, nes nei vienai, nei kitai JK nepriklauso, taigi tai neabejotinai nėra mūsų reikalas. Tačiau šiuo atveju, manau, tai yra mūsų reikalas: mes žinome, kad Bulgarija ir Rumunija turi rimtų problemų dėl nusikalstamumo ir korupcijos, ir nemanau, kad šių šalių įgyvendinamos sienų kontrolės priemonės yra tokios pačios veiksmingos, kaip ir priemonės, kurias įgyvendina kitos Šengeno erdvei priklausančios šalys.
Todėl jos taptų vieta, per kurią į Europos Sąjungą plūstų neteisėti imigrantai, kurie laisvai judėdami Šengeno erdvėje galėtų be jokių kliūčių pasiekti Kalmiestą, o tai neabejotinai reiškia, kad neteisėtos imigracijos į Jungtinę Karalystę mastas išaugtų. Todėl balsavau prieš šį pranešimą.
Francesco De Angelis
(IT) Pone pirmininke, pranešimas dėl Septintosios bendrosios programos laikotarpio vidurio peržiūros yra ypač svarbus.
Yra keturios priežastys - jas laikau svarbiausiomis - kodėl balsavau už šį pranešimą: 1) procedūrų supaprastinimas siekiant pagerinti galimybę gauti finansavimą; 2) mažųjų ir vidutinių įmonių, kurios yra labai svarbios augimo ir užimtumo požiūriu, dalyvavimas; 3) inovacijos, skirtos konkurencingam gamybos sektoriui, gebančiam duoti atsaką rinkos iššūkiams, ir 4) rizikos pasidalijimo finansinpriemonė.
Galiausiai norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad žinių, švietimo ir mokslinių tyrimų trikampis, kuriuo grindžiama būsima sanglaudos politika, gali būti sustiprintas Europoje tik tuo atveju, jeigu bus tvirtai įsipareigota plėtoti mokslinius tyrimus.
Jens Rohde
(DA) Pone pirmininke, Parlamente plačiu mastu sutariama dėl būtinybės reformuoti mūsų mokslinių tyrimų programą. Nepaisant to, noriu išreikšti savo apgailestavimą dėl to, kad Komisijai pristigo konkretumo ir užmojo atliekant laikotarpio vidurio peržiūrą, Tiesą sakant, ji galėjo būti atlikta daug geriau ir gerokai daugiau galėjo būti padaryta iš karto. Komisija galėjo gerokai sutrumpinti laikotarpį nuo paraiškos pateikimo iki išmokos suteikimo, užtikrinti lėšas parodomosioms priemonėms ir taikyti tarptautinius apskaitos standartus užuot "išradinėjusi" savus. Dėl viso to atsiranda beprasmiška biurokratija, kuri atbaido pramonės įmones. Ji trukdo Europai daryti pažangą įgyvendinant idėjas. Todėl ateityje turime apriboti chaotišką programų kratinį, sumažinti biurokratijos mastą ir sutelkti dėmesį į pagrindinius iššūkius, t y. į iššūkius, susijusius su klimato kaita, energetika ir maistu, trumpai tariant, turime pasitelkti mokslinius tyrimus tam, kad būtų kuriamos darbo vietos. Parlamentas šiandien parodė, kad nori tai daryti. Komisija dabar turi parodyti, kokiu keliu eiti.
Mario Pirillo
(IT) Pone pirmininke, moksliniams tyrimams ir inovacijoms tenka pagrindinis vaidmuo skatinant Europos Sąjungos plėtrą ir stiprinant jos konkurencingumą. Šios sritys taip pat yra labai svarbios strategijoje "Europa 2020" nustatytų tikslų įgyvendinimo požiūriu. Kaip parodyta pranešime, dėl kurio šiandien balsavome, Septintoji bendroji programa - tai pagrindinmokslinių tyrimų veiklos Europoje finansavimo priemonė. Tačiau dar yra daug problemų, su kuriomis susiduria mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) dėl didelio masto biurokratizmo.
Parlamentas savo rezoliucijoje, priimtoje 2010 m. lapkričio 11 d., paprašKomisijos papildyti dabartinę Septintosios bendrosios programos valdymo sistemą procedūrų, administravimo ir finansavimo supaprastinimo priemonėmis, tačiau klausimas dėl šių priemonių dar nėra sprendžiamas. Raginu Komisiją atsižvelgti į Parlamento pastabas ir rasti sprendimų, kurie padėtų palengvinti galimybę MVĮ dalyvauti septintojoje ir aštuntojoje mokslinių tyrimų programose.
Ville Itälä
(FI) Pone pirmininke, aš taip pat džiaugiausi galėdamas balsuoti už šį pranešimą ir dėkoju kolegai J. P. Audy už tokį puikų darbą. Noriu pakalbėti dviem klausimais. Finansavimo klausimas yra labai svarbus ir šiuo atžvilgiu užmojis galėtų būti šiek tiek platesnis, nes šiame pranešime teigiama, kad jame siūlomo lygio finansavimas yra realus ir būtinas. Turime padidinti finansavimą, kad galėtume pasiekti Europoje gyvybiškai svarbų augimą.
Prieš kažkiek laiko buvau susitikęs su Suomijos tyrėjų grupe, kurios veikla yra finansuojama pagal šią programą. Jie tiria ląsteles ir yra visiškai arti didelio atradimo, kuris galėtų jiems net suteikti galimybę išrasti vaistus nuo vėžio. Tačiau jie nežino, ar finansavimas bus tęsiamas. Jie yra visiškai pasimetę. Manau, kad šis finansavimas turėtų būti tęsiamas ir jis turėtų būti pakankamas.
Kitas klausimas, dėl kurio mes neabejotinai gauname atsakomąją reakciją, susijęs su tuo, kad labai daug darbo laiko skiriama biurokratizmui. Jo mastą reikia sumažinti, kad galėtume skirti deramą dėmesį pirmaeilės svarbos klausimams.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Džiugu, kad šiandien kalbame apie septintosios bendrosios programos vidurio peržiūrą. Daugelis akcentų, išvardytų dokumente, yra labai teisingi, ypač dėl jaunųjų mokslininkų ir aktyvesnio pramonės dalyvavimo bendrosios programos projektuose. Dokumente išreiškiamas susirūpinimas dėl gan nedidelio kai kurių valstybių narių dalyvavimo. Noriu atkreipti dėmesį, kad tam yra ir objektyvių priežasčių. Šiandien galiojančios finansavimo schemos tam tikra prasme yra palankesnės Europos Sąjungos senbuvėms. Tai iliustruoja ir skaičiai. Neseniai prie Europos Sąjungos prisijungusioms valstybėms vienam projekto dalyviui iš tos šalies tenkanti finansavimo suma yra dvigubai mažesnnegu ES senbuvėms. Dėl tokios situacijos Bendrijoje formuojasi atotrūkis ir naujųjų narių atskirtis, ko, mano giliu įsitikinimu, neturėtų būti. Todėl manau, kad būtina peržiūrėti finansavimo schemas ir aštuntosios programos metu siekti, jog neliktų jokių netolygumų ar diskriminuojančių sąlygų, kad galėtume veiksmingai siekti tų iššūkių įgyvendinimo, kurie yra nurodyti strategijoje "Europa 2020".
Alajos Mészáros
(HU) Pone pirmininke, dabartine Septintąja bendrąja programa Europos Sąjungai užtikrinama galimybpakelti savo mokslinių tyrimų politiką į tinkamą lygį. Šios programos biudžetas 2007-2013 m. yra per 54 mlrd. EUR, o tai reiškia, kad galime ją laikyti viena iš svarbiausių mokslinių tyrimų veiklos rėmimo programų pasaulyje. Turime atlikti jos vidurio laikotarpio peržiūrą remdamiesi konkrečiais duomenimis, kad galėtume užtikrinti tolesnę Septintosios bendrosios programos atitiktį Europos reikalavimams. Manau, svarbiausias dalykas, kurį galime pabrėžti atlikdami laikotarpio vidurio peržiūrą, yra proceso supaprastinimas. Patirtis taip pat rodo, kad administracinių procedūrų sudėtingumas yra viena iš pagrindinių problemų, su kuriomis tenka susidurti tyrėjams. Dar vienas svarbus dalykas - būtinybpagerinti MVĮ galimybę dalyvauti programoje. Šiuo atžvilgiu, deja, dar turime labiau stengtis, nors įgyvendinant programas, susijusias su bendradarbiavimu, kai kurių patobulinimų padaryta. Labai džiaugėmės galėję teigiamai įvertinti sprendimą dėl rizikos pasidalijimo finansinės priemonės. Ji turėtų būti toliau taikoma ir stiprinama įgyvendinant Septintąją bendrąją programą ir būsimas programas. Dėl šių priežasčių balsavau už šį pranešimą.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Pone pirmininke, balsavau prieš J. P. Audy pranešimą. Negaliu pritarti dokumentui, kuriuo sudaroma kliūtis įgyvendinti INDECT projektą. Nesutinku su teiginiu, kad projektu, kurį vykdo įžymus Krokuvos AGH Mokslo ir technologijų universitetas, pažeidžiamos Pagrindinių teisių chartijos nuostatos. Pagaliau juo siekiama tikslų, nustatytų rezoliucijose dėl kovos su pedofilija, prekyba ginklais internetu, prekyba narkotikais ir prekyba žmonėmis, o tai yra klausimai, kuriuos daugybę kartų kėlėme šiame Parlamente. Tai novatoriškas projektas, kuriuo puikiai užpildomos spragos ES valstybių narių saugumo sistemose, ypač susijusios su internetu. Projektas yra nukreiptas prieš tuos, kurie pažeidžia įstatymus, ir būtent jiems projekto tikslai kelia didžiausią baimę. Dar daugiau, projektu pateikiamas tinkamas pagrindas sukurti integruotą saugumo tinklą, kuriuo būtų užtikrinta apsauga nuo kibernetinių atakų. Panašūs sprendimai įdiegti Rusijoje, Jungtinėse Amerikos Valstijose ir Kinijoje, tačiau jau keletą metų negalime sulaukti sprendimo ES lygmeniu. Todėl nesuprantu, kodėl visam projektui skirtas finansavimas yra sulaikomas, ir ypač to, kad tai vienintelis projektas, kurį J. P. Audy savo pranešime šiuo požiūriu išskiria.
Anna Záborská
(SK) Pone pirmininke, balsavau už pranešimą, bet man tebekelia rūpestį klausimas dėl viešojo embrioninių ląstelių tyrimų finansavimo. Anot Europos Teisingumo Teismo generalinio advokato, embrioninląstellaikoma žmogaus embrionu, taigi gyvybės užuomazga. Kadangi šios ląstelės yra pirmojo žmogaus gyvybės raidos etapo elementas ir todėl turi būti teisiškai apibrėžtos kaip embrionas, jos negali būti patentuojamos. Remdamasi šiuo teiginiu, Europos Komisija turėtų nedelsdama atsižvelgti į Europos Teisingumo Teismo sprendimus ir išvadas ir priderinti prie jų savo politiką, susijusią su mokslo ir mokslinių tyrimų finansavimu.
Jens Rohde
(DA) Pone pirmininke, šiandien balsavome dėl paskutinio iš daugelio laisvosios prekybos susitarimo teksto. Parlamentas, laimei, apskritai pasisako už laisvąją prekybą, taigi ši nuostata galioja ir susitarimo su Kanada atžvilgiu. Tačiau ir vėl keliami reikalavimai atlikti konkrečių sektorių analizę. ES ir Kanados susitarimo poveikio tyrimas rodo, kad jis neabejotinai naudingas abiem susitarimo šalims. Konkrečių sektorių analizės reikalaujama tik ieškant priežasčių pasakyti "ne", nes tiesa yra ta, kad visada bus laimėtojų ir pralaimėtojų. Mūsų pareiga - padaryti tai, kas naudingiausia daugumai. Laisvoji prekyba yra naudingiausia vartotojams, nes ja užtikrinamas didesnis pasirinkimas ir mažesnės kainos. Ji naudingiausia įmonėms, nes laisvai prekiaujant jų rinka išsiplečia, ekonomika auga ir kuriasi darbo vietos. Laisvoji prekyba - tai pasidalijimas darbu tarptautiniu mastu, kuris reiškia, kad visi darome tai, ką sugebame daryti geriausiai, ir leidžiame kitiems daryti tai, ką jie sugeba daryti geriausiai.
Peter Jahr
(DE) Pone pirmininke, aš, žinoma, palankiai vertinu bet kokius prekybos susitarimus tarp šalių ar įmonių, nes tinkamai valdoma pasaulio prekyba gali padėti pagerinti žmonių gyvenimo standartus ir prisideda prie pažangos.
Kita vertus, man visada kelia nerimą tai, kad turėdami daugybę dvišalių susitarimų galime nebematyti bendro vaizdo ir galiausiai gali atsitiks taip, kad turėsime susitarimų kratinį, dėl kurio mums bus sudėtinga pasiekti tikrą susitarimą PPO.
Dvišalius susitarimus visada vertinu kaip antrą pagal tinkamumą pasirinkimo galimybę. Geriausia pasirinkimo galimyb- tęsti derybas dėl prekybos PPO ir sudaryti susitarimus, kurių pasaulio prekybos dalyviai laukia ir kurių pasaulio ekonomikai žūtbūt reikia.
Claudio Morganti
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, niekas negali paneigti to, kad kredito reitingų agentūros dabar turi didžiulę neribotą galią. Jų pirminfunkcija buvo teikti vertingą informaciją investuotojams, bet vėliau jos laipsniškai kito ir pavirto vyriausiomis ir nekontroliuojamomis tarptautinių finansų rinkų teisėjomis.
Manau, nepriimtina, kad verslo įmones ir net valstybes nares vertina trys didelės JAV įmonės, kurių nustatomi reitingai ne visada atitiko tikrąją padėtį ir kartais iš tikrųjų dėl jų buvo padaroma stebėtinai didžiulių klaidų, kaip, pvz., banko "Lehman Brothers" atveju.
Todėl reikėtų užtikrinti didesnę jų kontrolę ir tikiuosi, kad naujoji Europos valdžia sugebės veikti optimaliu pajėgumu, turės tikrus įgaliojimus įsikišti ir net nustatyti sankcijas, jei tai bus būtina. Taip pat puikia mintimi laikau pasiūlymą akivaizdaus aplaidumo atvejais taikyti civilinės atsakomybės principą. Šiame sektoriuje reikia didesnės konkurencijos, tad privalome padaryti galą šiai istorinei oligopolijai bei įsteigti naujas, nepriklausomas ir galbūt europines organizacijas, kurioms būtų gerai žinoma tikroji ekonominpadėtis ir sąlygos mūsų žemyne, kuris visiškai skiriasi nuo Jungtinių Amerikos Valstijų žmonių mąstysenos požiūriu.
Dėl visų šių priežasčių balsavau už šį konkretų pranešimą.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Labai džiaugiuosi šiuo šiandien priimtu dokumentu dėl poveikio vertinimo ir jo nepriklausomumo. Poveikio vertinimas yra teisės aktų kūrimo proceso pagrindas. Aš manau, kad iš tiesų efektyvus poveikio vertinimo nepriklausomumas privalo tapti bendruoju principu, taikytinu visoms poveikio vertinimo rūšims, tai ypač pasakytina apie poveikio aplinkai vertinimą. Šio principo įgyvendinimo užtikrinimas turėtų būti įtvirtintas ir direktyvoje dėl poveikio aplinkai vertinimo, kuri, tikėtina, bus peržiūrima artimiausiu metu. Džiaugiuosi, kad tie pasiūlymai Aplinkos komitete, kurių pakeitimus aš teikiau, atspindi būtent poveikio aplinkai nepriklausomumo vertinimą, kas yra iš tikrųjų be galo svarbu. Taip pat Europos Komisija privalo imtis aktyvesnio vaidmens ginant Europos Sąjungos ir valstybių narių interesus tais atvejais, kai trečiųjų šalių projektai gali turėti įtakos Europos Sąjungai, vienai arba kelioms jos narėms. Aš tikiu, kad šis dokumentas yra žingsnis į priekį siekiant mūsų visų saugumo.
Jens Rohde
(DA) Pone pirmininke, labai norėjau kalbėti šiuo klausimu, nes manau, kad teisiškai įtvirtinti nuostatas dėl įmonių socialinės atsakomybės šiek tiek absurdiška. Labai puiku, kad galbūt visi susitarsime sudaryti laisvosios prekybos susitarimus ir partnerystę tik su tomis šalimis, kurios gerbia žmogaus teises. Tiesą sakant, ši nuostata jau įtvirtinta Sutartyje. Tačiau manau, kad kai kurie politikai užmiršo, ką reiškia sąvoka "įmonių socialinatsakomybė". Ji reiškia tai, kad įmonės savo iniciatyva daro daugiau, nei reikalaujama pagal teisės aktus. Versle socialinės atsakomybės aspektas vertinamas kaip konkurencinis parametras, taigi ir veiksnys, skatinantis įmones savo iniciatyva tobulinti šį savo verslo aspektą. Jeigu dabar visai tai paversime politiniu teisės aktu, visiškai panaikinsime šį konkurencinį parametrą, o tai, jeigu galima taip pasakyti, yra visiška politinkvailystė.
Clemente Mastella
(IT) Pone pirmininke, socialinės politikos išorinis aspektas apima ES veiklą ir iniciatyvas, kuriomis siekiama trečiosiose šalyse skleisti darbo ir socialinius standartus. Nors Lisabonos strategijoje ir strategijoje "Europa 2020" kaip niekada daug dėmesio skiriama socialinei politikai, konkurencingumo ir ekonominių veiksmų klausimams toliau teikiama pirmenybsocialinių klausimu atžvilgiu.
Tačiau tampa vis aiškiau, kad, užuot skyrę dėmesį tik rinkoms, turime mąstyti plačiau ir daugiau dėmesio skirti žmonėms, t. y. darbuotojų teisių apsaugai ir darbo teisei. Europos Sąjunga turi padaryti tai savo ilgalaikiu tikslu, kad galėtų užtikrinti vyrams ir moterims galimybę gauti padorų ir vaisingą darbą laisvės, lygybės, saugumo ir orumo sąlygomis. Todėl būtina, kad ateityje Parlamentas kartu su tarptautinėmis ir Europos profesinėmis sąjungomis sutelktų ir pateiktų savo pozityvias ir skubias rekomendacijas, susijusias su šia iniciatyva.
Mitro Repo
(FI) Pone pirmininke, parėmiau pranešimą, nes Europos verslo įmonės atlieka labai svarbų vaidmenį tarptautinėje prekyboje. Visada, net trečiosiose šalyse turime veikti laikydamiesi Europos vertybių ir tarptautinių socialinių ir darbo standartų.
Įmonių socialinatsakomybkaip savanoriška iniciatyva yra naudinga tik tuo atveju, jeigu vartotojams yra pateikiama patikima ir tiksli informacija apie įmonių veiklą, produktų kilmę ir sąlygas, kuriomis prekės gaminamos ir parduodamos. Pažymėjimai, prekių ženklai ir standartai yra svarbūs vartotojams, o įmonės įvaizdis ir reputacija yra tiesiogiai susiję su jos sėkme. Socialinės žiniasklaidos laikais sudėtinga nuslėpti nuo vartotojų informaciją apie įmonės taikomą praktiką užsienyje.
Atsakinga verslininkystvisada yra verslo konkurencingumo ir sėkmės pagrindas. Europos Sąjunga taip pat turi būti socialinių standartų rėmimo iniciatorė. Manau, kad įmonių socialinės atsakomybės sąvoka turi būti įtraukta į visus ES politinius ir prekybos susitarimus.
Anna Záborská
(SK) Pone pirmininke, remti ir skatinti socialinę atsakomybę plėtojant išorės santykius galbūt yra įdomus sumanymas. Man rūpestį kelia tik tai, kad siekdami užtikrinti socialinę lygybę neiname taip toli, kaip galėtume. Socialinatsakomybturi būti sutelkta į tuos, kurie gyvena skurdžiausiai, patiria atskirtį, neturi kvalifikacijų ir kuriais lengviausia manipuliuoti. Trumpai tariant, ji turi būti sutelkta į tuos, kurie yra labiausiai nutolę nuo darbo rinkos.
Organizacijos "ATD Quart Monde" ir Prancūzijos valstybės pradėta mokymosi ir darbo kartu programa yra puikus socialinės partnerystės su nepalankiausioje padėtyje esančiais darbuotojais ir tikros socialinės atsakomybės pavyzdys. Taip Europos Sąjunga gali papildyti šią politiką tikra pridėtine verte.
Clemente Mastella
(IT) Pone pirmininke, 2011 m. - strategiškai svarbus metas, kai galima pasinaudoti patirtimi, įgyta per ketverius reglamento, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansinpriemonė, galiojimo metus. Pagrindinproblema, iškilusi taikant reglamentą - sunkumai, susiję su specifinio vystomojo bendradarbiavimo vaidmens įgyvendinant ES išorės veiksmus suvokimu ar pripažinimu.
Todėl turime išaiškinti, kad vystomasis bendradarbiavimas, be humanitarinės pagalbos, yra viena iš išorės veiksmų politikos sričių, sukurtų ne ES interesams tenkinti, o labiausiai socialiai atskirtų ir pažeidžiamiausių šios planetos gyventojų interesams ginti.
Šiandien balsuodami pabrėžiame būtinybę turėti atskirą vystomojo bendradarbiavimo priemonę, skirtą konkrečiai ir išskirtinai tik besivystančioms šalims, kuria būtų aiškiai siekiama tikslų, nustatytų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnyje. Galiausiai, pone pirmininke, prašome, kad sprendimai dėl bendrųjų tikslų, veiklos prioritetinių sričių ir laukiamų rezultatų, taip pat dėl lėšų paskirstymo, kurie atitiktų SESV 290 straipsnio kriterijus, būtų priimami taikant deleguotųjų teisės aktų procedūrą.
Adam Bielan
(PL) Pone pirmininke, nepaisant to, kad Europos Parlamentas daug kartų pripažino patobulintos sutarčių teisės sistemos naudą vidaus rinkai, dėl naujos sutarčių teisės sistemos nustatymo pasitelkiant pasirenkamąją priemonę vis dėlto kyla rimtų problemų, susijusių ir su turiniu, ir su procedūra. Pirmiausia pateiktuose pasiūlymuose yra perteikta Komisijos pozicija, kuri nebuvo aptarta viešose diskusijose. Mes nežinome, kokia yra pavienių valstybių narių ar vartotojų ir verslo atstovų pozicija. Kai kurie pasiūlyti dokumentai, kuriais remiantis bus priimami teismo sprendimai, nėra aiškūs ir tai gali lemti nuomonių išsiskyrimą teisiškai juos aiškinant.
Galiausiai patvirtinus pasirenkamąją priemonę įmonės ir vartotojai patirtų rimtų ekonominių padarinių. Taikant ją gali labai išaugti išlaidos, susijusios su būtinu mokymu, tipinių sutarčių keitimu naujomis ir galimais teismo procesais. Manau, neprotinga ekonominiu sunkmečiu užtraukti įmonėms papildomą finansinę naštą. Remdamasis tuo, kas pirmiau išdėstyta, balsavau už tai, kad šis pranešimas būtų atmestas.
Clemente Mastella
(IT) Pone pirmininke, galimybir gebėjimas mokytis ir dirbti tarptautinėje aplinkoje yra svarbi sėkmingo profesinio gyvenimo šiandieninėmis globalizuotos ekonomikos sąlygomis prielaida. Kalbant apie švietimą ir profesinį rengimą, pagrindiniai veiksniai, išvardyti Europos strategijoje, kuria siekiama pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, turi virsti praktiniais žingsniais Europos Sąjungos mastu ir valstybėse narėse. Remiantis prognozėmis galima manyti, kad gebėjimų paklausa ir toliau augs. Dėl kintančios pramonės ir technologijų didėja aukštos ir vidutinės kvalifikacijos darbuotojų poreikis, o žemos kvalifikacijos darbo jėga, priešingai, yra išstumiama iš darbo rinkos.
Reikia veikti nedelsiant, ypač atsižvelgiant į jaunimą - didėjantis jaunimo nedarbo lygis yra vienas iš svarbiausių iššūkių, su kuriais susiduria Europa. Mūsų nuomone, jeigu norime pasiekti šiuos tikslus, būtina, kad švietimo ir profesinio rengimo tobulinimas ir toliau būtų laikomas mūsų bendru ilgalaikiu prioritetu, kuriam įgyvendinti būtinas visų suinteresuotųjų subjektų - ne tik ES institucijų, bet ir vietos ir regionų suinteresuotųjų subjektų - dalyvavimas ir įsipareigojimas.
Paul Murphy
Pone pirmininke, balsavau prieš N. Hirsch pranešimą, nes švietimas jame iš esmės vertinamas ne kaip būdas žmonėms įgyti daugiau žinių ir patobulinti savo įgūdžius, o tik kaip priemonstambaus verslo pelnui didinti.
Aš visiškai atmetu tokį požiūrį. Pranešime tvirtinama, kad strategijos "Europa 2020" tikslų įgyvendinimas - tai būdas užtikrinti užimtumą ir aukštesnį žmonių gyvenimo lygį. Tai tiesiog netiesa. Įgyvendinant strategiją "Europa 2020" nebus nei sukurta naujų darbo vietų, nei pakeltas žmonių gyvenimo lygis. Ja siūloma galimybįgyvendinti daugiau neoliberalios politikos krypčių ir galimybkonkuruoti mažinant darbo užmokestį ir bloginant darbo sąlygas.
Šiame pranešime gėdingai raginama suteikti darbdaviams galimybę nutraukti gamybinės praktikos sutartis, jeigu jie mano, kad praktikantai netinka darbui, į kurį buvo priimti. Tai baisaus darbo jėgos išnaudojimo receptas. Atmetu raginimą aktyviai įtraukti privačias aukštąsias mokyklas į profesinio rengimo sistemos plėtros veiklą ir reikalauju, kad būtų siekiama suteikti piliečiams prasmingas mokymo galimybes dideliu mastu investuojant į profesinio mokymo sistemą viešąsias lėšas.
Mitro Repo
(FI) Pone pirmininke, parėmiau pranešimą, nes jaunimo nedarbas yra problema, su kuria susiduria visa Europa ir kuri kelia rūpestį visai visuomenei. Tai taip pat viena iš priežasčių, sukėlusių neramumų bangą pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse. Klestinčiose Šiaurės šalių visuomenėse jaunimo nedarbo problema taip pat juntama ir jos padariniai siejami, pvz., su jaunimo atskirtimi ir išaugusiu kvaišalų vartojimo mastu paauglių gretose.
Jaunimui turi būti užtikrinta judumo galimybir galimybįgyti darbo patirties. Jaunimo nedarbo problema yra rimta, nes jauni žmonės dėl prasto išsilavinimo ar darbo patirties trūkumo negali rasti visiškai jokio darbo, labai menkos jų galimybės ir gauti darbą pagal skelbiamus konkursus. Todėl turime sutelkti savo energiją į tai, kad jiems būtų suteiktos galimybės įgyti visapusišką ir aukštos kokybės profesinį išsilavinimą, be to, turime atsižvelgti ir į lyčių perspektyvą, kad galėtume pašalinti pagrindines jaunimo nedarbo priežastis. Taip pat turėtume nepamiršti tęstinio mokymo vaidmens, nes būtent dalyvavimas tęstinio mokymo programose skatina žmones įsitraukti į visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir padeda jiems prisitaikyti prie pokyčių darbo rinkoje.
Silvia Costa
(IT) Pone pirmininke, labai svarbu, kad Parlamentas šia rezoliucija siunčia stiprų signalą ir valstybėms narėms, ir jaunesnei kartai, kuriuo raginama labiau įsipareigoti stiprinti Europos bendradarbiavimą mokymosi, profesinio mokymo ir aukštojo mokslo srityse siekiant paremti strategiją "Europa 2020". Žinome, kad jaunimo nedarbas, kaip ir ilgalaikis nedarbas, o ilgalaikiais bedarbiais yra 40 proc. Europos jaunimo, labai prisideda prie skurdo ir socialinės atskirties didėjimo.
Todėl turėtų būti sukurtas tvirtas pagrindas, suteiksiantis mums galimybę derinti mokymo politiką su nauja paskatomis grindžiama paramos sistema, skirta įmonėms, kurios įdarbina jaunimą ir moteris ir suteikia jiems galimybę dirbti visą darbo dieną. Būtina užtikrinti, kad įgyjami įgūdžiai atitiktų gebėjimus - įskaitant gebėjimus, kurių reikalaujama suteikiant pilietybę - būtinus tam, kad galėtume įgyvendinti naujus tvaraus ir pažangaus augimo tikslus. Taip pat labai svarbu įgyvendinti politikos kryptis, kuriomis siekiama palengvinti perėjimą nuo profesinio mokymo prie užimtumo ir pagreitinti profesinių kvalifikacijų, mokslo laipsnių ir akademinių kreditų pripažinimą.
Valstybės narės, kurios, kaip ir mano šalis, krizės sąlygomis mažina lėšas, skirtas švietimui ir moksliniams tyrimams, turi žinoti, kad tai darydamos jos kenkia jaunimui ir Europos ateičiai.
Siiri Oviir
(ET) Pone pirmininke, dalyvavau rengiant pranešimą Užimtumo ir socialinių reikalų komitete ir žinau, kad nedarbo lygis Europoje iš tikrųjų aukštas, o jaunimo nedarbo lygis vidutiniškai du kartus aukštesnis. Kai kuriose valstybėse narėse nedarbo lygis dar aukštesnis, pvz., mano šalyje jis iš tikrųjų aukštesnis net tris kartus. Remiu pranešime pasiūlytas iniciatyvas ir vertinu jas kaip praktinius žingsnius, kuriais siekiama pakeisti tokią padėtį į gerąją pusę. Nematome prasmės rengti daugybę aukštųjų mokyklų absolventų, kurie baigę mokslą negali rasti darbo. Turime labiau sutelkti dėmesį į profesinį mokymą ir perkvalifikavimą.
Tačiau visiškai nepriimtina tai, ką daro Taryba mažindama švietimui skirtą biudžetą. Tokie jos veiksmai taip pat yra nesuderinami su tikslais, nustatytais jau patvirtintoje strategijoje "Europa 2020". Kalbama viena, o daroma kita. Balsavau už šį pranešimą. Ačiū.
Seán Kelly
(GA) Pone pirmininke, aš taip pat balsavau už šį pranešimą, ypač kadangi yra prognozuojama, kad iki 2020 m. bus sukurta 15 mln. darbo vietų, skirtų tretinio lygio kvalifikaciją turintiems žmonėms. Tačiau prognozuojama ir tai, kad iki 2020 m. jokios kvalifikacijos neturintiems žmonėms ar žmonėms, turintiems žemo lygio kvalifikaciją, skirtų darbo vietų skaičius sumažės 12 mln. Todėl kas nors turi būti daroma dėl to, ir, žinoma, yra didžiulis profesinio mokymo ir rengimo poreikis. 21 proc. Europos jaunimo yra bedarbiai, todėl svarbu, kad jie tęstų mokymąsi, kol įgis tinkamą kvalifikaciją, ir kad kolegijos ir įmonės bendradarbiautų siekdamos užtikrinti šių kvalifikacijų tinkamumą. Be to, svarbu, kad būtų užtikrintas nepriklausomas kvalifikacijų vertinimas. Jeigu visa tai bus padaryta, ateityje šią problemą galėsime išspręsti.
Francesco De Angelis
(IT) Pone pirmininke, S. Garrigos Polledo pranešimas yra labai svarbus dokumentas, kuriame išdėstoma naujoji finansinprograma, skirta konkurencingai, tvariai ir integracinei Europai.
Mums reikia biudžeto, kuris atitiktų šiandieninius iššūkius ir suteiktų galimybę pateikti tvirtą ir novatorišką atsaką į nūdienos poreikius. Pagrindinis prioritetas - remti mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtus mokslinius tyrimus ir inovacijas siekiant skatinti augimą ir užimtumą, o antrasis pagal svarbą tikslas - reformuoti bendrą žemės ūkio politiką siekiant skatinti ir remti Europos žemės ūkio konkurencingumą.
Tačiau ypač didelis dėmesys turėtų būti skiriamas būsimai sanglaudos politikai, kurią laikau labai svarbia finansine investicijų, kuriomis skatinamas ekonomikos augimas ir pirmiausia naujų darbo vietų kūrimasis, rėmimo priemone. Šiuo atžvilgiu vėl norėčiau paminėti, mano nuomone, labai svarbų klausimą, susijusį su naujos tarpinės kategorijos nustatymu. Manau, ši nauja kategorija, žinoma, negali būti sukurta panaudojant lėšas, skirtas jau egzistuojančioms kategorijoms, kurios yra būtinos tam, kad galėtume remti suderintą, darnų ir tvarų mūsų bendruomenių augimą.
Ville Itälä
(FI) Pone pirmininke, šis labai svarbus pranešimas jau priimtas, tad norėčiau pateikti tik keletą smulkių pastabų. Pirmoji susijusi su 18 pakeitimu, kurį pateikLiberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija ir kuriame teigiama, kad, atsižvelgiant į dabartinės BŽŪP reformos rezultatus, turėtų būti galima ribotai ir tiksliai mažinti BŽŪP skirtas sumas. Kitaip sakant, turime aiškų vaizdą, koks ALDE frakcijos požiūris į žemės ūkio politiką, nors šis pakeitimas suformuluotas labai protingai. Akivaizdi ir pagrindinmintis, kuria grindžiamas šis pakeitimas, yra ta, kad jeigu turime mažinti lėšas, tai turi būti lėšos, skirtos žemės ūkio politikai.
Kitas svarbus klausimas, dėl kurio balsavau kitaip nei mano frakcija - 37d pakeitimas, kuriame atkreipiamas dėmesys į tai, kad galėtų būti nemažai sutaupyta, jeigu Europos Parlamentas turėtų vieną būstinę. Nėra prasmės dėl to ginčytis: lėšų bus sutaupyta. Nėra jokio skirtumo, nesvarbu, kaip balsuojame: žinome, kad bus sutaupyta. Norėčiau tikėtis, kad EP nariai pagaliau supras, jog piliečiai iš tikrųjų pavargo nuo taupymo tik jų sąskaita. Dėl to nepasiaiškinsi visuomenei, ir balsuodami dėl šio klausimo padėties niekaip nepagerinsime. Bus taupoma - mes turėsime tai daryti.
Salvatore Caronna
(IT) Pone pirmininke, balsavau už S. Garrigos Polledo pranešimą dėl būsimų Europos Sąjungos perspektyvinių finansinių planų, nes esu įsitikinęs, kad tokiu metu, kai patiriame vieną iš didžiausių vadinamosios europinės dvasios krizių, mums yra gyvybiškai svarbu primygtinai tvirtinti ir patiems tikėti, kad Europos Sąjungai būtina turėti patikimas priemones ir pirmiausia pakankamą biudžetą.
Taigi prašymas padidinti kitą biudžetą 5 proc. yra pagrįstas ir jį padidinti būtina. To galbūt nepakaks, bet tai būtina siekiant pateikti atsakymus į mums kilusius svarbius klausimus: šių išteklių reikia tam, kad galėtume spręsti tikras problemas, pvz., užtikrinti didesnę regionų sanglaudą, didesnį pajėgumą vykdyti mokslinius tyrimus ir diegti inovacijas ir didesnį pajėgumą skatinti augimą ir užimtumą. Neturint pakankamų išteklių, nviena iš šių problemų negalės būti tinkamai sprendžiama ir tai pirmiausia pasakytina apie tarpinės kategorijos nustatymą sanglaudos politikos srityje, nes tai daryti prasminga tik tuo atveju, jeigu nebus pakenkta jau egzistuojančioms kategorijoms.
Būtent todėl balsavau už šį pranešimą ir tikiuosi, kad Komisija ir Taryba vadovausis jame pateiktomis rekomendacijomis.
Adam Bielan
(PL) Pone pirmininke, ekonomikos krizė, demografinės problemos ir didėjantis nedarbas daro didelę įtaką valstybių narių biudžetams ir verčia jas riboti savo biudžetų išteklius. Todėl Europos biudžetas, suteikiantis galimybę rengti ilgalaikius planus, turėtų būti priemonė, padedanti skatinti pavienių šalių ekonomikos augimą. Manau, kad strategija "Europa 2020", kuria skatinamas darbo vietų kūrimas ir remiama socialinintegracija, yra pagrindinis elementas, padedantis šalims įveikti krizę. Taigi yra ypač svarbu, kad jos taikymo sritis taip pat apimtų mažąsias ir vidutines įmones. Todėl pritariu pasiūlymui užtikrinti didesnę paramą visoms programoms ir priemonėms, kuriomis šios įmonės remiamos, įskaitant programas, susijusias su konkurencingumu, inovacijomis ir struktūrinių fondų lėšų naudojimu.
Konkurencingumo išlaikymas, ekonomikos augimo didinimas ir kova su nedarbu - tai didžiausi iššūkiai, kuriuos ES teks įveikti. Todėl norėčiau pabrėžti būtinybę remti augimą investuojant į žiniomis grindžiamus ekonomikos sektorius. Ryšio tarp švietimo, mokslinių tyrimų ir užimtumo stiprinimas padės skatinti integraciją, judumą ir specializaciją.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Pone pirmininke, noriu išreikšti savo pasitenkinimą ir paaiškinti, kodėl balsavau už S. Garrigos Polledo pranešimą, kuriame išdėstomi rimti ir veiksmingi tikslai, prisidedantys prie sanglaudos politikos stiprinimo.
Vis dėlto turiu vieną abejonę ir ją išreiškėme balsuodami už tai, kad būtų priimtas pakeitimas, kuriuo būtų panaikinta teksto dalis, kurioje kalbama apie tarpinę kategoriją, skirtą regionams, kurių bendrasis vidaus produktas (BVP) vienam gyventojui sudaro 75-90 proc. ES BVP. Ši dalis iš tikrųjų mums kelia rūpestį, bet ne todėl, kad nemanome, jog sanglaudos politika turėtų būti išplėsta, o todėl, kad manome, jog neturint papildomų išteklių gali kilti pavojus, kad kiti regionai, siejami su 1 tikslu - vadinamuoju konvergencijos tikslu - kuriems reikia tiek pat dėmesio ir paramos iš Europos Sąjungos, liks be lėšų arba jiems skirtos lėšos bus sumažintos. Apibendrindamas noriu pasakyti, kad esu patenkintas pranešimu ir atliktu darbu, bet turiu nuogąstavimų dėl dėmesio, skirto politikai, kuria galėtų būti patvirtintas, kaip esame įpratę matyti, vadinamasis laipsniškas paramos panaikinimas.
Miroslav Mikolášik
(SK) Pone pirmininke, naująja daugiamete finansine programa turi būti pateikta aiški Europos Sąjungos ir jos piliečių ateities vizija. Dabartiniai ekonominiai ir socialiniai iššūkiai, su kuriais susiduriame, turi atsispindėti ne tik gražiose kalbose, bet pirmiausia konkrečiuose biudžeto skyriuose.
Nesvarbu, kokiu požiūriu vertintume dabartinius ES ir jos regionų sunkumus ir siekius - regioniniu ar globaliu, svarbiausi klausimai tebėra energijos stygius, sulėtėjęs ekonomikos augimas ir nedarbas. Todėl Europos energetikos infrastruktūros plėtojimas ir inovacijų diegimas ir toliau turi būti laikomos prioritetinėmis sritimis, kurioms turi būti skirtas gerokai didesnis finansavimas. Manau, kad grįžimas prie anglių deginimo dabartinėmis ekologinėmis sąlygomis nėra tinkamas sprendimas ateičiai ar sprendimas, padėsiantis mums sukurti visavertį transeuropinį transporto tinklą. Šios dvi sritys yra būtina visos ES konkurencingumo stiprinimo ir vidaus rinkos veikimo sąlyga, taigi rengiant biudžetą joms turi būti skiriamas ypatingas dėmesys.
Seán Kelly
Pirma, džiaugiuosi, kad pranešime įsipareigojama kitą laikotarpį išlaikyti bent dabartinį BŽŪP ir sanglaudos politikos finansavimo lygį. Mūsų frakcijoje taip pat kilo nesutarimų dėl tarpinės kategorijos, tad nusprendėme, kad balsuosime laisvai. Sprendimas dėl tarpinės kategorijos mano kolegoms Airijoje ir mums patiems yra visiškai nesvarbus, nes, nors Airija ir yra TVF narir ,beje, bankrutavusi kaip šalis, jos BVP yra gerokai didesnis už Europos vidurkį. Taigi mums nesvarbu, bus tokia kategorija nustatyta ar ne.
Tačiau manome, kad yra poreikis iš esmės įvertinti sanglaudos politikos ateitį, nes daugėjant regionų, kurių BVP peržengia 75 proc. ribą, ši politika taps arba nebereikalinga, arba reformuotina. Tikimės, kad ji vis dėlto bus reformuota.
Rašytiniai paaiškinimai dėl balsavimo
Alexander Alvaro
Vokietijos Laisvosios demokratų partijos delegacija Europos Parlamente mano, kad prijungiant Rumuniją ir Bulgariją prie Šengeno erdvės toliau gerės laisvas judėjimas Europos Sąjungoje. Dabar, kai visose Šengeno peržiūros srityse šios abi valstybės narės įvertintos teigiamai, daugiau neturėtų kilti kliūčių, dėl kurių reikėtų atidėti jų prisijungimą prie Šengeno erdvės. Neginčijama, kad kol teisingumo ir policijos sistemoje vis dar yra neišspręstų kovos su korupcija problemų, užtikrinant techninę sienų apsaugą jos savaime netaps saugios.
Taigi šis uždavinys taip pat susijęs su valstybėmis narėmis, kurios jau priklauso Šengeno erdvei. Todėl Vokietijos Laisvosios demokratų partijos delegacija mano, kad vertinant Šengeno mechanizmą tokiems kriterijams kaip kova su korupcija reikia skirti daugiau dėmesio, o bet kokius nusižengimus - atitinkamai bausti.
Luís Paulo Alves
Atsižvelgdamas į teigiamus šiose abiejose šalyse atliktų vertinimų, kuriais buvo siekiama nustatyti jų atitiktį Šengeno acquis reikalavimams, rezultatus, balsuoju už šį pranešimą. Nors šiuo metu ir Rumunija, ir Bulgarija yra pasirengusios atverti savo sienas (nepaisant to, kad Bulgarijos ir Graikijos siena labai pažeidžiama), Bulgarija turi imtis papildomų priemonių, be to, reikia patvirtinti bendrą trišalį Bulgarijos Graikijos ir Turkijos požiūrį.
Laima Liucija Andrikien
Balsavau už šią svarbią rezoliuciją dėl Šengeno acquis taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje. Pritariu pranešėjo pozicijai, kad, nors ir esama kai kurių neišspręstų klausimų, apie kuriuos reikės reguliariai teikti ataskaitas ir kurių atžvilgiu reikės imtis tolesnių veiksmų kažkada ateityje, jie nesudaro kliūčių šioms dviem valstybėms narėms tapti tikrosiomis Šengeno erdvės narėmis. Bulgarijos ir Rumunijos įtraukimas į Šengeno erdvę yra labai svarbus tiek šioms valstybėms, jų ekonomikos augimui, investicijų plėtrai, tiek ir visai Europos Sąjungai siekiant didesnio integralumo ir solidarumo tarp valstybių narių.
Sophie Auconie
Balsavau už pranešimą dėl Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimo prie Šengeno erdvės. Tai - antrasis kartas, kai buvo tikrinama, kaip Bulgarija ir Rumunija taiko Šengeno nuostatas; pirmasis vertinimas atliktas 2010 m. Nepamirškime, kad Rumunija ir Bulgarija, 2007 m. įstojusios į Europos Sąjungą, patvirtino Šengeno acquis (dėl duomenų apsaugos, Šengeno informacinės sistemos, oro, sausumos ir jūrų sienų, policijos bendradarbiavimo ir vizų). Tačiau dabar visos valstybės narės turi susitarti dėl šių dviejų valstybių veiksmingo prisijungimo prie erdvės be vidaus sienų. Kiek tai sietina su Europos Parlamentu, su juo buvo konsultuojamasi.
Zigmantas Balčytis
Bendradarbiavimas Šengeno klausimais buvo pradėtas 1985 m. birželio 14 d. sudarius Šengeno susitarimą, pagal kurį panaikinta susitarimą pasirašiusiųjų šalių sisteminga vidinių sienų kontrolir sudarytos sąlygos sukurti bendrą erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas. Šiuo metu laisvas judėjimas užtikrinamas teritorijoje, turinčioje 42 673 km išorės jūrų sieną ir 7 721 km išorės sausumos sieną ir apimančioje 25 šalis ir 400 mln. piliečių. Bulgarija, Rumunija ir Kipras šiuo metu tik iš dalies taiko Šengeno acquis, todėl prie sienos su šiomis trimis valstybėmis narėmis vis dar atliekami patikrinimai. Rumunija ir Bulgarija priėmŠengeno acquis 2007 m. stodamos į ES. Europos Parlamentas ir Taryba, atsižvelgdami į įvertinimų ir pakartotinių ekspertų grupių vizitų rezultatus, priėjo išvados, kad, nors ir esama kai kurių neišspręstų klausimų, apie kuriuos reikės reguliariai teikti ataskaitas ir kurių atžvilgiu reikės imtis tolesnių veiksmų jie nesudaro kliūčių šioms dviem valstybėms narėms tapti tikrosiomis Šengeno narėmis. Palaikiau siūlymą, kad Bulgarija ir Rumunija per šešių mėnesių laikotarpį raštu praneštų Europos Parlamentui ir Tarybai apie tolesnius veiksmus, kurių ji ketina imtis dėl vertinimo ataskaitose pateiktų ir tolesnėse ataskaitose nurodytų rekomendacijų, kurios dar turi būti įgyvendintos.
Regina Bastos
Nuo 1985 m., kai buvo sudarytas Šengeno susitarimas, prie penkių Šengeno erdvės valstybių steigėjų prisijungdar dvidešimt, o dvidešimt dvi valstybės yra Europos Sąjungos valstybės narės. Sukūrus Šengeno erdvę buvo galima panaikinti pasirašiusiųjų valstybių vidaus sienų kontrolę ir nustatyti bendrą išorės sieną, kurią kertant ir atvykstant į Šengeno erdvę atliekami pasienio patikrinimai. Rumunija ir Bulgarija patvirtino Šengeno acquis 2007 m., kai įstojo į Europos Sąjungą.
Remdamasis atliktų vertinimų ir stebėsenos vizitų rezultatais pranešėjas C. Coelho padarišvadą, kad įgyvendintos visos būtinos sąlygos dėl visų Šengeno acquis dalių taikymo: visų pirma vykdoma sausumos, jūrų ir oro sienų kontrolė, užtikrintas policijos bendradarbiavimas, įgyvendinta vizų politika, prisijungta prie Šengeno informacinės sistemos (SIS) ir užtikrinta duomenų apsauga. Šios šalys turėtų tapti visateisėmis Šengeno erdvės narėmis. Tai - šioms šalims svarbus žingsnis į priekį, taip pat galimybsutvirtinti Europos pilietiškumo jausmą. Todėl balsuoju už šį pranešimą ir norėčiau pasveikinti pranešėją.
Izaskun Bilbao Barandica
Balsavau už šią iniciatyvą, nes Rumunija ir Bulgarija patvirtino Šengeno acquis, kai 2007 m. įstojo į ES. Po atitinkamų ekspertų vertinimų ir, nors dar yra keletas spręstinų problemų, šios abi šalys parodė, kad yra pasirengusios įgyvendinti Šengeno acquis nuostatas, todėl gali visapusiškai prisijungti prie Šengeno erdvės.
Slavi Binev
Šis pranešimas labai svarbus ir susijęs ne tik su mano šalimi Bulgarija, bet ir su visa Europos Sąjunga. Esu įsitikinęs, kad labai greitai už mūsų pastangas bus atlyginta. Mūsų sienos jau kurį laiką parengtos apsaugoti Europos sienas. Tačiau labai lauktas sprendimas vis dar nepriimtas. Manau, tai lemia išskirtinai politinės priežastys. Šiame pranešime taip pat kalbama apie prie mūsų sienos su Turkija, kuri atitinka Šengeno erdvės reikalavimus ir yra mūsų pasirengimo prisijungti prie šios erdvės įrodymas, atliktus patikrinimus. Nuoširdžiai tikiuosi, kad per kitą Europos Vadovų Tarybos susitikimą bus balsuojama už šį pranešimą, nes kuo greičiau imsimės veiksmų šiuo klausimu, tuo daugiau naudos visi gausime - politiniu, ekonominiu ir socialiniu požiūriais.
Mara Bizzotto
Balsavau prieš visapusišką Šengeno priemonių taikymą Rumunijoje ir Bulgarijoje. Nors šių dviejų valstybių narių padarytos pažangos saugumo srityje įvertinimas iš esmės teigiamas, šiame pranešime pripažįstama, kad įstaigose, kurios įpareigotos užtikrinti abiejų valstybių sienų saugumą, visų pirma įstaigose, kurioms pavesta tikrinti ir stebėti jūrų ir sausumos sienas, nustatyta nemažai techninių ir administracinių trūkumų. Be to, šiame pranešime pripažįstama, kad jei šios dvi šalys prisijungtų prie Šengeno erdvės, dėl jų geografinės padėties (šalia Turkijos sienos) būtų nutiesti du nauji nelegalių migrantų, kurie dabar keliauja tik Graikijos link (o Graikija šiuo metu yra vienintelŠengeno erdvės valstybBalkanų pusiasalyje), maršrutai.
Todėl priimant Rumuniją ir Bulgariją į Šengeno erdvę būtų gerokai išplėstas ES pietryčių Achilo kulnas ir tris kartus padidėtų šiuo metu šioje teritorijoje patiriamas spaudimas. Taigi šis rezoliucijos projektas parengtas visiškai nepaisant piliečių apsaugos poreikių, kurie visada buvo partijos Lega Nord programos pagrindas, todėl negaliu jo palaikyti.
Sebastian Valentin Bodu
Sprendimas dėl Rumunijos ir Bulgarijos priėmimo į Šengeno erdvę dabar yra tik politinio pobūdžio. Europos Parlamento patvirtintame pranešime, kuriame palaikomas Rumunijos prisijungimas prie šios erdvės, tik patvirtinama, kad Europos Sąjungos ekspertų nuomonės yra teisingos: Rumunija atliko gerą darbą, užtikrino savo sienų saugumą ir įvykdvisas būtinas sąlygas. Parlamento Briuselyje nuomonyra patariamojo pobūdžio, ir dabar, kaip ir anksčiau, Tarybos politikai turi priimti sprendimą. Kaip žinome, dvejopų standartų taikymas ir kalbos apie privalomus kriterijus, kurie, juos įgyvendinus, laikomi tik techninio pobūdžio kriterijais, tikrai nėra demokratiškos ir teisingos Europos Sąjungos savybės. Todėl man lieka tik tikėtis, kad valstybių narių politikai daugiau neignoruos ekspertų ir Europos teisės aktų leidėjų nuomonių. Pasirinkimas slapstytis už žodžių ir nesiimti tiesiogiai spręsti šio klausimo - daugiau ne išeitis, kai prisijungimas prie Šengeno erdvės visada buvo ne politinio, o techninio pobūdžio problema. Europos Vadovų Taryba turėtų vertinti nepriklausomų ir Parlamento ekspertų, kurių dauguma balsavo už Rumunijos prisijungimą prie Šengeno erdvės, vertinimus kaip lemiamą veiksnį, todėl ši procedūra turėtų būti atnaujinta.
Philippe Boulland
Šengeno erdvė, visų pirma judėjimo laisvė, yra acquis communautaire, kuris iš tikrųjų reikšmingas mūsų piliečiams. Pirmininkas J. M. Barroso mums priminė, kad "judėjimo laisvEuropai - tai lyg pastato pamatai". Laisvas judėjimas - vienas iš didžiausių Europos Sąjungos laimėjimų. Džiaugiuosi, kad Parlamentas pritarBulgarijos ir Rumunijos prisijungimui prie Šengeno erdvės. Siekiant užtikrinti sienų saugumą įdėta didelių pastangų - šių valstybių ketvirtos kartos stebėjimo sistemos daro daug didesnį įspūdį nei mūsų antros kartos modeliai. Tačiau vis dar yra laisvo darbuotojų judėjimo kliūčių: pirma, esama teisinių ir administracinių kliūčių, kurios daro neigiamą įtaką visiems piliečių gyvenimo aspektams; antra, klesti socialinis dempingas: nors Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 45 straipsnyje užtikrinamas vienodas požiūris į darbuotojus, iš Peticijų komiteto darbo matyti, kad tikrovvisiškai kitokia; trečia, šalyse socialinapsauga skirtinga, taigi tai nepadeda skatinti judumo. Todėl norėčiau pasiūlyti Europos Sąjungoje nustatyti būtiniausią pagrindinę socialinę apsaugą. Nors socialinapsauga priskiriama valstybių narių kompetencijos sričiai, suderinimo trūkumas, be abejonės, kenkia vidaus rinkai.
John Bufton
raštu. - Balsavau prieš pasiūlymą išplėsti Šengeno acquis ir taikyti jį Bulgarijai ir Rumunijai, nes tiesiog manau, kad nepatvirtintos nuostatos, padedančios užtikrinti saugų ir veiksmingą šių valstybių prisijungimą prie Šengeno erdvės. Korupcija ir organizuotas nusikalstamumas vis dar paplitę šiose šalyse, kurios taip pat yra nelegalios migracijos vartai. Prekyba sekso paslaugomis, vaikų prostitucija, prekyba vaikais ir organizuotų nusikalstamų grupuočių veikla - visa tai galėtų klestėti atvėrus sienas, ir imtasi nepakankamai veiksmų šiems nusikaltimams šiose valstybėse suvaldyti.
Alain Cadec
Balsavau už C. Coelho parengtą pranešimą dėl visapusiško Šengeno acquis nuostatų taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje. Turėtume pasidžiaugti šių dviejų valstybių narių atliktu darbu. Abi valstybės atitiko visapusiško Šengeno acquis taikymo kriterijus. Nepaisant to, šiame pranešime pabrėžiama, kad šiam regionui priskiriama viena iš pažeidžiamiausių Europos Sąjungos išorės sienų nelegalios migracijos požiūriu. Bulgarija, prisijungusi prie Šengeno erdvės, turės įgyvendinti pereinamojo laikotarpio priemones. Abi valstybės turės visapusiškai bendradarbiauti, kad nebūtų pažeista sistema, kurios veikimas priklauso nuo abipusio valstybių narių bendradarbiavimo. Palaikau pranešėjo poziciją.
Maria Da Graça Carvalho
Kadangi Bulgarija ir Rumunija atitinka prisijungimui prie Šengeno erdvės keliamus reikalavimus, palankiai vertinu šios erdvės plėtrą prijungiant prie jos šias valstybes. Vis dėlto manau, kad svarbu atsižvelgti į šias papildomas priemones ir į minėtų trūkumų sprendimo būdus, ypač kiek tai sietina su nelegalios migracijos reiškiniu Bulgarijoje dėl atokios šios valstybės geografinės padėties. Tinkamas laisvas žmonių, produktų, paslaugų ir darbo jėgos judėjimas priklausys nuo išorės sienų politikos tvirtumo ir suderinimo, nes tik taip Europos Sąjungoje bus galima išsaugoti socialinę taiką ir ekonominį stabilumą.
Françoise Castex
Balsavau už šį pranešimą. Kai kurios valstybės narės, įskaitant Prancūziją, Vokietiją ir Nyderlandus, nori pakeisti žaidimo taisykles. Vis dėlto nėra pagrindo nustatyti kitus kriterijus, pvz., atlikti kovos su korupcija ir nusikalstamumu politikos vertinimą. Šie klausimai, be abejonės, svarbūs, tačiau teikiant šį pasiūlymą vadovautasi tik politinėmis paskatomis. Nustatant naujus kriterijus valstybėms narėms būtų taikoma dviejų pakopų sistema.
Nessa Childers
raštu. - Balsavau už šį pranešimą, nes šios pastangos labai svarbios siekiant dar kartą patvirtinti Europos solidarumą jam susidūrus su nemažu išmėginimu.
Jurgen Creutzmann
Vokietijos Laisvosios demokratų partijos delegacija Europos Parlamente mano, kad prijungiant Rumuniją ir Bulgariją prie Šengeno erdvės toliau gerės laisvas judėjimas Europos Sąjungoje. Dabar, kai visose Šengeno peržiūros srityse šios abi valstybės narės įvertintos teigiamai, daugiau neturėtų kilti kliūčių, dėl kurių reikėtų atidėti jų prisijungimą prie Šengeno erdvės. Neginčijama, kad kol teisingumo ir policijos sistemoje vis dar yra neišspręstų kovos su korupcija problemų, užtikrinant techninę sienų apsaugą jos savaime netaps neįveikiamos.
Taigi šis uždavinys taip pat susijęs su valstybėmis narėmis, kurios jau priklauso Šengeno erdvei. Todėl Vokietijos Laisvosios demokratų partijos delegacija mano, kad vertinant Šengeno mechanizmą tokiems kriterijams kaip kova su korupcija reikia skirti daugiau dėmesio, o bet kokius nusižengimus - atitinkamai bausti.
George Sabin Cutaş
Per šiandienos balsavimą Europos Parlamente paaiškėjo, kad Rumunija pasirengusi taikyti Šengeno acquis. Pasak pranešėjo C. Coelho, Rumunijos valdžios institucijos sėkmingai ištaisvisus praeityje nustatytus trūkumus. Rumunija gali užtikrinti tinkamą savo oro, jūrų ir sausumos sienų apsaugą. Todėl apgailestauju, kad vis dar kyla abejonių dėl mūsų pasirengimo taikyti šį acquis ir kad kai kurios valstybės narės ir toliau gina savo vadinamąjį nacionalinį saugumą ir valstybei narei, kuri nusipelnteisės būti vertinama sąžiningai ir nediskriminuojant, sudaro nepagrįstas kliūtis. Europos Parlamentas šiandien vieningai kalbėjo apie teisingumą. Kiek dar ilgai Taryba ketina ir toliau nepaisyti mūsų pozicijos?
Rachida Dati
Iš vertinimų ir ekspertų grupių papildomų vizitų matyti, kad Bulgarija ir Rumunija pasirengusios visapusiškai prisijungti prie Šengeno erdvės. Todėl balsavau už savo kolegos C. Coelho parengtą pranešimą.
Diogo Feio
Pranešėjas, kelias Parlamento sesijas stebėjęs šią sritį, mano, kad nors yra neišspręstų problemų, kuriomis galima pateisinti nuolatinį stebėjimą, jos nėra kliūtis Bulgarijai ir Rumunijai prisijungti prie Šengeno erdvės. Atsižvelgdamas į jo patirtį šioje srityje manau, kad galiu tvirtai palaikyti jo vertinimą ir reikalavimus užtikrinti išorės sienų saugumą. Nusprendžiant atverti sienas šioms valstybėms narėms bus užtikrinta didesnjudėjimo laisvė, o praktiniu lygmeniu bulgarai ir rumunai galės jaustis labiau integruoti į Europos Sąjungą, kurioje jie yra visateisiai nariai.
Tikiuosi, šios akimirkos simboliškumas taip pat išsirutulios į sklandesnius šių šalių tarpusavio prekybos ryšius ir į labiau suderintą migracijos valdymą bei saugumo klausimų nagrinėjimą. Pranešėjas deramai įspėja apie probleminius Bulgarijos, Turkijos ir Graikijos regiono aspektus nelegalios migracijos požiūriu. Pritariu pranešėjo pastabai, kad Bulgarija turi imtis papildomų priemonių, visų pirma parengti specialų planą, kuriame būtų numatytos stojant į Šengeno erdvę taikytinos priemonės, ir patvirtinti bendrą Graikijos, Turkijos ir Bulgarijos požiūrį į kovą su galimai smarkiai padidėsiančiu spaudimu dėl migracijos.
José Manuel Fernandes
Šis pranešimas, kurį parengmūsų kolega Parlamento narys C. Coelho, susijęs su Tarybos sprendimo projektu dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje. Šengeno susitarimas sudarytas 1985 m. birželio 14 d. Panaikinus kontrolę, vykdomą prie susitarimą pasirašiusių šalių vidaus sienų, ir sukūrus bendrą erdvę, visoje Europos Sąjungoje sudarytos sąlygos laisvam žmonių ir prekių judėjimui. Atsižvelgdamas į tai, kad 2007 m. Rumunija ir Bulgarija patvirtino Šengeno acquis; kad iš dokumentų matyti, jog techniniu požiūriu ir Bulgarija, ir Rumunija yra pasirengusios visapusiškai įstoti į ES; kad 2011 m. kovo mėn. įvykdyti visų prisijungimo prie Šengeno erdvės skyrių reikalavimai ir kad dėl vėlavimo patvirtinti naują Šengeno vertinimo sistemą, skirtą esamoms problemoms sumažinti (baiminuosi, kad sumažės saugumas), negalima neleisti šioms šalims visapusiškai įstoti į ES, balsuoju už šį pranešimą. Galiausiai norėčiau pasidžiaugti, kad pranešėjas, rengdamas šį pranešimą, atliko puikų darbą, nepaisydamas sunkumų, su kuriais susidūrTarybai apribojus galimybes susipažinti su tam tikrais dokumentais, būtinais šiai užduočiai atlikti.
João Ferreira
Patikrinimas, ar naujosios valstybės narės atitinka būtinas visapusiško Šengeno acquis taikymo sąlygas, yra išankstinsąlyga, kurią reikia įgyvendinti norint, kad Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, priimtų sprendimą panaikinti vidaus sienų kontrolę.
Šiuo atveju šiame pranešime laikomasi nuomonės, kad visos sąlygos, siekiant panaikinti pasienio kontrolę Bulgarijoje ir Rumunijoje, įvykdytos. Sprendimą prijungti šias valstybes, kurios 2007 m. įstojo į ES, prie Šengeno erdvės turės priimti Taryba vienbalsiai pritarus visų valstybių, jau priklausančių Šengeno erdvei, vyriausybėms. Pranešėjas užsimena, kad Bulgarijos, Graikijos ir Turkijos pasienio teritorijoje, kuri yra viena iš pažeidžiamiausių vietų nelegalios migracijos požiūriu, reikia imtis papildomų priemonių. Vertinimo komitetas, baimindamasis dėl migracijos srautų iš Turkijos, taip pat paragino Bulgariją imtis papildomų priemonių.
Atsižvelgdami į šį šioms šalims daromą spaudimą, taip pat į jo tikslus, per balsavimą nusprendėme susilaikyti. Be to, manome, kad šios pastabos, kuriomis apibūdiname savo poziciją ES plėtros ir naujų valstybių stojimo į ES klausimais, taip pat galioja ir visapusiškam Šengeno acquis nuostatų taikymui šiose ar kitose valstybėse.
Ilda Figueiredo
Pranešėjas mano, kad visos sąlygos, siekiant panaikinti sienų kontrolę Bulgarijoje ir Rumunijoje, įvykdytos, tačiau nori, kad Europos Parlamentui būtų nuolat pranešama apie papildomas priemones, kurių bus imamasi Bulgarijos, Graikijos ir Turkijos pasienio teritorijoje, kuri yra viena iš pažeidžiamiausių vietų nelegalios migracijos požiūriu.
Patikrinimas, ar naujosios valstybės narės atitinka būtinas visų Šengeno acquis dalių taikymo sąlygas, yra išankstinsąlyga, kurią reikia įgyvendinti norint, kad ES Ministrų Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, priimtų sprendimą panaikinti vidaus sienų su šiomis šalimis kontrolę.
Vis dėlto vertinimo komitetas, daugiausia baimindamasis dėl migracijos srautų iš Turkijos, paragino Bulgariją imtis papildomų priemonių, visų pirma parengti specialų planą, į kurį būtų įtrauktos stojant į Šengeno erdvę taikytinos priemonės.
Sprendimą prijungti šias dvi valstybes, kurios 2007 m. įstojo į ES, prie Šengeno erdvės turės priimti Taryba vienbalsiai pritarus visų valstybių, jau priklausančių Šengeno erdvei, vyriausybėms. Šį klausimą birželio 9-10 d. turėtų svarstyti Teisingumo ir vidaus reikalų taryba.
Atsižvelgdami į savo požiūrį šių šalių prisijungimo prie Šengeno erdvės klausimu laikėmės pozicijos per balsavimą susilaikyti, o dėl šioms šalims ir toliau daromo spaudimo ji tik sustiprėjo.
Monika Flašíková Beňová
Rumunija ir Bulgarija patvirtino Šengeno acquis 2007 m., kai įstojo į ES. Atliekant vertinimo procedūras gautas patvirtinimas, kad naujosios valstybės narės įgyvendino būtinas visų Šengeno acquis dalių (duomenų apsaugos, Šengeno informacinės sistemos (SIS), oro sienų, sausumos sienų, jūrų sienų, policijos bendradarbiavimo ir vizų) taikymo sąlygas, yra pagrindinsąlyga, kurią reikia įgyvendinti norint, kad Taryba nuspręstų panaikinti vidaus sienų su šiomis valstybėmis narėmis kontrolę. Siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamentas galėtų aiškiai įvertinti visus aspektus, būtinus norint susidaryti nuomonę apie šių dviejų valstybių pasirengimą prisijungti prie Šengeno erdvės, labai svarbu turėti galimybę visapusiškai susipažinti su ekspertų vertinimo ataskaitomis apie šių dviejų valstybių pažangą pasirengimo srityje. Vis dėlto, mano nuomone, dabar Rumunija ir Bulgarija įrodė, kad jos pakankamai pasirengusios tinkamai taikyti visas Šengeno acquis nuostatas. Tačiau kartu negalima nuvertinti susiklosčiusios padėties, todėl dabar turime apgalvoti, kaip galėtume ją kontroliuoti šioms valstybėms visapusiškai prisijungus prie Šengeno erdvės.
Bruno Gollnisch
Nesu nusiteikęs prieš mūsų draugus ir kaimynus Bulgarijoje ir Rumunijoje. Tačiau turiu nemažai nusiskundimų dėl Šengeno acquis nuostatų. Šis pasibaisėtinas susitarimas sudarytas slapta ir ratifikuotas vieną praėjusio amžiaus devintojo dešimtmečio rugpjūčio mėn. Jis nedavjokių rezultatų, tik sukėlproblemų. Panaikinus vidaus sienas Europos piliečiams neužtikrinama judėjimo laisvė; greičiau ES (ir kilmės, ir kelionės tikslo šalyse) atsiranda nesaugumo jausmas ir išryškėja nevaldomos gyventojų skaičiaus ir migracijos tendencijos. Šiuo susitarimu taip pat suteikiama puikių galimybių nelegaliems imigrantams, kurie žino, kad nesvarbu, per kurią valstybę jie pateks į Europą, jie galės įsikurti ten, kur jiems patinka, o Prancūzija itin skaudžiai nukentėjo nuo šio reiškinio. Romų ir Lampedūzos problemos, apie kurias neretai kalbėta šiame Parlamente, - tik keletas šios problemos pavyzdžių. Nenoriu, kad Šengeno acquis nuostatos būtų taikomos mano šalyje, taip pat nenorėčiau, kad jos būtų taikomos kitose šalyse. Valstybės narės turėtų išsaugoti galimybę visapusiškai kontroliuoti savo sienas ir, jeigu reikia, bendradarbiauti siekiant sustiprinti išorės sieną.
Nathalie Griesbeck
Visapusiškai palaikiau pasiūlymą patvirtinti šį pranešimą, kuriame pritariama Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimui prie Šengeno erdvės. Abi valstybės įdėjo daug pastangų, kad sustiprintų sienų kontrolę, ir, kaip matyti iš teigiamų vertinimų ir ekspertų vizitų, kuriuos organizavo Tarybos Šengeno acquis įvertinimo darbo grupė, išvadų, joms pavyko tai padaryti. Abi šalys atitiko visus Europos Sąjungos nustatytus techninius kriterijus. Todėl visapusiškai palaikau visišką šių valstybių prisijungimą prie Šengeno erdvės. Valstybės narės negali įpusėjus laikotarpiui nustatyti naujų sąlygų (pvz., vertinti kovos su korupcija ir nusikalstamumu politiką) ar pakeisti taisyklių. Šią savaitę minimos 26-osios Šengeno susitarimo sudarymo metinės, o šis susitarimas yra vienas iš didžiausių ES laimėjimų ir jį reikia ginti taip pat kaip judėjimo laisvę, kuri yra pagrindinEuropos Sąjungos piliečių teisė.
Sylvie Guillaume
Pritariu Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimui prie Šengeno erdvės. Buvo atliktas išsamus ir objektyvus abiejų šalių atitikties Šengeno acquis nuostatoms vertinimas. Abi valstybės atitiko visus kriterijus. Todėl nėra pagrindo nustatyti kitas sąlygas, pvz., atlikti kovos su korupcija ir nusikalstamumu politikos vertinimą. Šie klausimai, be abejonės, svarbūs, tačiau teikiant šį pasiūlymą vadovautasi tik politinėmis paskatomis. Nustatant naujus kriterijus valstybėms narėms būtų taikoma dviejų pakopų sistema. Ši vadinamosios dviejų greičių Europos, kai senosioms ir naujosioms valstybėms narėms taikomos skirtingos taisyklės, vizija paprasčiausiai nepriimtina.
Nadja Hirsch
Vokietijos Laisvosios demokratų partijos delegacija Europos Parlamente mano, kad prijungiant Rumuniją ir Bulgariją prie Šengeno erdvės Europos Sąjungoje toliau gerės laisvas judėjimas. Dabar, kai visose Šengeno peržiūros srityse šios abi valstybės narės įvertintos teigiamai, daugiau neturėtų kilti kliūčių, dėl kurių reikėtų atidėti jų prisijungimą prie Šengeno erdvės. Neginčijama, kad kol teisingumo ir policijos sistemoje vis dar yra neišspręstų kovos su korupcija problemų, užtikrinant techninę sienų apsaugą jos savaime netaps neįveikiamos.
Taigi šis uždavinys taip pat susijęs su valstybėmis narėmis, kurios jau priklauso Šengeno erdvei. Todėl Vokietijos Laisvosios demokratų partijos delegacija mano, kad vertinant Šengeno mechanizmą tokiems kriterijams kaip kova su korupcija reikia skirti daugiau dėmesio, o bet kokius nusižengimus - atitinkamai bausti.
Juozas Imbrasas
Rumunija ir Bulgarija priėmŠengeno acquis 2007 m. stodamos į ES. Pagal Stojimo aktą patikrinimas taikant vertinimo procedūras, ar naujosiose valstybėse narėse yra įvykdytos būtinos sąlygos dėl visų Šengeno acquis dalių (duomenų apsauga, Šengeno informacinsistema, oro erdvės sienos, sausumos sienos, jūros sienos, policijos bendradarbiavimas ir vizos) taikymo, yra išankstinsąlyga, kad Taryba galėtų priimti sprendimą dėl vidaus sienų su šiomis valstybėmis narėmis kontrolės panaikinimo. Nepritariau šiam dokumentui, kadangi atsižvelgdamas į įvertinimų ir pakartotinių ekspertų grupių vizitų rezultatus, atsakingas komitetas padarišvadą, kad esama neišspręstų klausimų, apie kuriuos reikės reguliariai teikti ataskaitas ir kurių atžvilgiu reikės imtis tolesnių veiksmų ateityje. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad zona, kurią sudaro Bulgarija, Turkija ir Graikija, yra jautriausia ES išorės sienų vieta turint mintyje nelegalią migraciją. Todėl būtina, jog Bulgarija priimtų papildomas priemones, visų pirma parengtų specialų planą, kuriame būtų numatyti stojant į Šengeno erdvę įgyvendintini veiksmai, ir bendrą požiūrį (Graikijos, Turkijos ir Bulgarijos), kad būtų užtikrinta galimybimtis veiksmų galimai padidėjus migracijos srautams. Manau, kad turi būti reikalaujama, jog susijusios valstybės narės per šešių mėnesių laikotarpį, prasidedantį nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos, raštu praneštų Europos Parlamentui ir Tarybai apie papildomų priemonių įgyvendinimą ir trūkumus.
Giovanni La Via
Balsavau už C. Coelho parengtą pranešimą dėl Šengeno acquis nuostatų taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje. Iš tikrųjų Rumunija ir Bulgarija patvirtino Šengeno acquis 2007 m., kai įstojo į Europos Sąjungą. Pagal Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalį patikrinimas, ar naujosiose valstybėse narėse įvykdytos būtinos Šengeno acquis taikymo sąlygos, yra išankstinsąlyga, kurią reikia įgyvendinti norint, kad Taryba nuspręstų panaikinti vidaus sienų su šiomis valstybėmis narėmis kontrolę. Iš atliktų vertinimų matyti, kad ir Rumunija, ir Bulgarija įrodė, jog yra pakankamai pasirengusios tinkamai taikyti visas Šengeno acquis nuostatas. Todėl pritariu pranešėjo pateiktam prašymui. Tačiau negalime pamiršti, kad nagrinėjama sritis yra viena iš pažeidžiamiausių ES išorės sienos vietų nelegalios migracijos požiūriu. Tai reiškia, kad reikia imtis papildomų priemonių, nes, kaip žinoma, norint panaikinti vidaus sienų kontrolę reikia užtikrinti aukšto lygio valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą, taip pat veiksmingą išorės sienos kontrolę, nes Šengeno erdvės saugumas priklauso nuo kiekvienos valstybės narės vykdomos savo išorės sienų kontrolės griežtumo ir veiksmingumo.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Šiandien Europos Parlamente balsavome dėl C. Coelho parengto pranešimo dėl Šengeno acquis nuostatų taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje. Verta pažymėti, kad šių valstybių pasirengimo prisijungti prie Šengeno erdvės pabaiga sutampa su diskusijoms dėl ES migracijos politikos ir su didėjančiu kai kurių Šengeno erdvei priklausančių valstybių pasipriešinimu šios erdvės plėtros planams. Reikėtų pabrėžti, kad Rumunija ir Bulgarija įvykdbeveik visus joms taikytus reikalavimus, visų pirma užtikrino sausumos, oro ir jūrų sienų kontrolę, išsprendvizų išdavimo klausimą ir užtikrino policijos bendradarbiavimą bei duomenų apsaugą. Taip pat turime nepamiršti, kad šios ES pasienio valstybės susiduria su nelegalių imigrantų antplūdžio problema. Sofijos ir Bukarešto valdžios institucijos kartu kreipiasi dėl narystės, o dabartinpasirengimo narystei padėtis abiejose valstybėse įvertinta gerai, todėl balsavau už tai, kad būtų patvirtintas šis pranešimas.
Monica Luisa Macovei
Žinoma, balsavau už Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimą prie Šengeno erdvės. Kaip ir visi Rumunijos ir Europos piliečiai norėčiau, kad mano šalyje ir toliau būtų vykdomos teisingumo sistemos reformos, kad būtų sumažintas korupcijos ir sukčiavimo lygis, kad bylos būtų sprendžiamos greičiau ir teisingai ir kad kaltieji būtų griežtai nubausti. Įstojome į Europos Sąjungą, nes norėjome taikyti jos vidaus taisykles. Manau, mums įprasta tvirtai laikytis šių taisyklių ir pažadų, kuriuos davėme stodami į Europos Sąjungą. Dėkoju Europos Sąjungai ir valstybėms narėms, padedančioms mums vykdyti nuolatines teisingumo sistemos reformas ir įgyvendinti kovos su korupcija priemones, nes to nori ir Rumunijos piliečiai.
David Martin
raštu. - Balsavau už šį pranešimą, kuris parengtas remiantis ekspertų ataskaitomis ir kuriame teigiama, kad šiuo metu ir Rumunija, ir Bulgarija įrodė, jog jos pakankamai pasirengusios tinkamai taikyti visas Šengeno acquis nuostatas.
Kyriakos Mavronikolas
Remiantis Bulgarijos ir Rumunijos vertinimo ir ekspertų stebėsenos grupių parengtomis ataskaitomis, šios valstybės atitinka visapusės integracijos į Šengeno erdvę reikalavimus. Tačiau reikėtų pranešti Europos Parlamentui apie papildomas priemones, kurių bus imamasi Bulgarijos, Graikijos ir Turkijos pasienio teritorijoje siekiant išspręsti galimo migracijos srautų padidėjimo klausimą.
Jean-Luc Mélenchon
Bulgarija ir Rumunija atliko visą darbą, kurio iš jų reikalavo "Europos tvirtovė", kad jų piliečiai galėtų laisvai judėti Šengeno erdvėje. Šiame pranešime jų prašoma dar daugiau. Jame raginama kartu su Graikija patvirtinti bendrą požiūrį į kovą su migracija iš arabų šalių. Šis reikalavimas nepriimtinas. Per balsavimą susilaikiau, nes nenorėjau balsuoti prieš judėjimo laisvę Europos Sąjungoje.
Nuno Melo
Bulgarijoje ir Rumunijoje reikėjo atlikti tinkamo visų Šengeno acquis dalių - sausumos, jūrų ir oro sienų kontrolės, policijos bendradarbiavimo, vizų, prisijungimo prie Šengeno informacinės sistemos (SIS) ir duomenų apsaugos - taikymo vertinimą. Tai - išankstinsąlyga, kurią reikia įgyvendinti norint, kad ES Ministrų Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, nuspręstų panaikinti vidaus sienų su šiomis valstybėmis narėmis kontrolę. Gavus teigiamus įvertinimų ir vėliau vykusių ekspertų grupių vizitų rezultatus galima daryti išvadą, kad kai kurie dar neišspręsti klausimai ir reikalavimas nuolat teikti ataskaitas bei ateityje siųsti kitas ekspertų grupes nėra kliūtys, trukdančios Bulgarijai ir Rumunijai tapti visateisėmis Šengeno erdvės narėmis. Tačiau negalime pamiršti Bulgarijos, Turkijos ir Graikijos regiono, kuris nelegalios migracijos požiūriu yra viena iš pažeidžiamiausių ES išorės sienos vietų. Reikia sustiprinti priemones, kurių jau buvo imtasi, ir būti pasirengusiems kovoti su galimai smarkiai padidėsiančiu spaudimu dėl migracijos. Bulgarija turėtų patvirtinti papildomas priemones, visų pirma parengti specialų planą, kuriame būtų numatytos stojant į Šengeno erdvę įgyvendintinos priemonės.
Louis Michel
Teisį laisvą judėjimą - viena iš pačių pagrindinių ir matomiausių Europos Sąjungos piliečiams suteiktų teisių. Dabar Šengeno erdvėje galima judėti laisvai, be vidaus sienų kontrolės. Tai bent pokytis, palyginti su laikotarpiu, kai Europoje veikdaugybpasienio kontrolės postų, kuriuose patikrinimai, kartais itin smulkmeniški, buvo įprastas dalykas, o ką jau kalbėti apie tai, kad Rytų valstybių piliečiai, nerizikuodami gyvybėmis, negalėjo kirsti geležinės uždangos!
Šiuo metu šią erdvę sudaro 25 jai priklausančios valstybės. Rumunija ir Bulgarija turėtų netrukus prisijungti prie šios grupės, bent to tikiuosi. Šios dvi valstybės patvirtino Šengeno acquis 2007 m. stodamos į Europos Sąjungą. Atsižvelgdamas į įvertinimų ir ekspertų grupių vizitų rezultatus, visiškai palaikau visapusį šių dviejų valstybių narių prisijungimą prie Šengeno erdvės, nors dar reikia išspręsti tam tikras problemas ir jų atžvilgiu imtis tolesnių veiksmų. Vis dėlto norėčiau pridurti, kad būtų labai gaila, jeigu būtų nustatytos naujos sąlygos, apie kurias nežinota teikiant prašymą ir atliekant vertinimą.
Alexander Mirsky
raštu. - Atrodo, Rumunija ir Bulgarija įrodė, kad yra pakankamai pasirengusios įgyvendinti Šengeno acquis nuostatas. Carloso Coelho parengtame pranešime dėl Šengeno erdvės plėtros pažymima, kad yra nemažai neišspręstų klausimų. Atsižvelgdamas į vertinimo misijų ataskaitose pateiktas prielaidas ir pakartotinių vertinimo vizitų rezultatus padariau išvadą, kad esama atskirų sričių, kurias reikia nuolat stebėti. Šis dar nepatvirtintas pranešimas yra vertinimo misijos, susijusios su Bulgarijos išorės siena, pakartotinio vizito užbaigimas. Todėl aišku, kad Bulgarijos, Rumunijos ir Graikijos trikampis yra vienas iš pažeidžiamiausių regionų nelegalios migracijos požiūriu, todėl Bulgarija turi parengti papildomas priemones, skirtas dėl migracijos kylančiam spaudimui atremti. Manau, reikėtų patvirtinti šį pranešimą. Balsavau už jį.
Rareş-Lucian Niculescu
Balsavau už C. Coelho parengtą pranešimą dėl Šengeno acquis nuostatų taikymo Rumunijoje ir Bulgarijoje ir palankiai vertinu tikrovišką požiūrį bei gerą valią, kurią parodvisi mano kolegos Parlamento nariai, taip pat balsavę už šį pranešimą.
Rumunija ir Bulgarija įgyvendino technines sąlygas, kurios keliamos norint prisijungti prie Šengeno erdvės, ir tai turi būti vienintelis veiksnys, į kurį reikėtų atsižvelgti priimant šį sprendimą. Rumunija ir Bulgarija įrodsavo gebėjimą patvirtinti būtinus vidaus teisės aktus ir užtikrinti savo sienų saugumą. Be to, pasiekta nemažų laimėjimų kovos su korupcija srityje, o šis klausimas buvo neretai perdėtai ir neteisingai siejamas su prisijungimu prie Šengeno erdvės.
Wojciech Michał Olejniczak
Šiandien Europos Parlamentas patvirtino rezoliuciją dėl visų Šengeno acquis nuostatų taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje. Šios valstybės, 2007 m. įstojusios į Europos Sąjungą, patvirtino tik kai kurias Šengeno erdvės nuostatas ir iki šiol jas taiktik ribotai. Šios padėties rezultatas - prie šių valstybių sienų vis dar vykdoma pasienio kontrolė.
Šios valstybės, įstojusios į ES, nebuvo pasirengusios patvirtinti visą Šengeno dokumentų rinkinį, todėl jos turėjo pertvarkyti ir išplėsti savo pasienio kontrolės politiką. Be to, dėl Bulgarijos, Turkijos ir Graikijos pasienio atkarpos, kuri nelegalios emigracijos požiūriu yra viena iš pažeidžiamiausių ES išorės sienos vietų, kyla labai didelproblema. Įstojusios į ES, Bulgarija ir Rumunija ėmėsi nemažai priemonių, kuriomis siektinkamai pasirengti prisijungimui prie Šengeno erdvės ir apsaugoti savo sienas. Per visą šį laikotarpį Šengeno acquis įvertinimo darbo grupnuolat vykdpatikrinimus ir kontrolę, iš kurių dabar matyti, kad abi valstybės gana gerai pasirengusios tinkamai taikyti Šengeno acquis nuostatas.
Rolandas Paksas
Vidaus sienų kontrolės panaikinimas ypač svarbus visai Europos Sąjungai ir kiekvienai valstybei narei atskirai. Tam, kad Šengeno erdvgalėtų efektyviai funkcionuoti ir būtų pasiekti numatyti tikslai, būtina užtikrinti, kad panaikinta sienų kontrolnesukeltų neigiamų padarinių, ypač susijusių su nelegalia migracija. Kiekviena valstybė, siekdama prisijungti prie Šengeno erdvės, turi įvykdyti visas be išimties Šengeno acquis sąlygas, susijusias su duomenų apsauga, informacine sistema, oro erdvės, sausumos ir jūros sienomis, policijos bendradarbiavimu ir vizomis. Be to, labai svarbu užtikrinti, kad kiekviena valstybnarvykdytų griežtą ir veiksmingą išorės sienų kontrolę. Manau, kad Rumunija ir Bulgarija netolimoje ateityje galės tapti tikrosiomis narėmis, galinčiomis tinkamai taikyti visas Šengeno acquis nuostatas. Šiuo metu ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas Bulgarijai, kadangi ši valstybkartu su Turkija ir Graikija yra prie ES išorės sienų. Tai jautriausia ir labiausiai pažeidžiama Sąjungos vieta. Atsižvelgiant į tai, labai svarbu, jog Bulgarija ir Rumunija, tapdamos pilnateisėmis Šengeno erdvės narėmis, būtų tinkamai pasiruošusios suvaldyti padidėjusius migracijos srautus, galėtų tinkamai ir efektyviai įgyvendinti kovos su nelegalia migracija priemones ir užtikrintų efektyviai funkcionuojantį išorės sienų kontrolės mechanizmo veikimą.
Justas Vincas Paleckis
Balsavau už Rumunijos ir Bulgarijos priėmimą į Šengeno zoną. Po išsamaus tyrimo ES atsakingoji komisija pripažino, kad šios valstybės išpildvisus Šengeno zonos narystės kriterijus: jos pakankamai gerai užtikrina žemės, jūros ir oro valstybinių sienų apsaugą, yra efektyviai įvaldžiusios Šengeno duomenų apsikeitimo informacinę sistemą ir patikimai užtikrina duomenų apsaugą. Mano frakcija naujų narystės kriterijų įvedimą šiuo momentu laiko neteisingu, kadangi tai reikštų dvigubų standartų taikymą šioms valstybėms. Sunkumai, su kuriais vis dar susiduria Rumunija ir Bulgarija - organizuotas nusikalstamumas ir korupcija - yra, be abejo, rimti priekaištai šių valstybių vyriausybėms, kurios turėtų efektyviau kovoti su šiais fenomenais. Tačiau laikausi nuomonės, kad Šengeno vartų užvėrimas Rumunijai ir Bulgarijai neturėtų tapti bausme sąžiningiems piliečiams, kurie labiausiai ir nukentėtų, jei dabar netektų galimybės laisvai keliauti po Europą.
Alfredo Pallone
Atsižvelgdamas į laisvą Europos piliečių judėjimą Europos Sąjungoje manau, kad Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimas prie Šengeno acquis yra puikus žingsnis į priekį, todėl balsavau už tai, kad būtų įgyvendinamos atitinkamos nuostatos. Taip pat manau, kad nors abi valstybės labai stengėsi užtikrinti laisvą savo piliečių judėjimą Europoje, atsižvelgiant į probleminį Rytų Europos sienų Balkanų regione pobūdį, Rumunija ir Bulgarija bet kuriuo atveju turėtų ir toliau stengtis, kad jų vykdoma kontrolbei taikomos taisyklės atitiktų Europos standartus.
Georgios Papanikolaou
Šiandien balsavau už Europos Parlamento nuomonę dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje. Šis požiūris suderintas, nes šioje nuomonėje pripažįstama šių dviejų valstybių pažanga, padaryta atsižvelgiant į kriterijus, kuriuos privalu įgyvendinti norint integruotis į Šengeno erdvę (sausumos, jūrų ir oro sienų kontrolė, vizos, policijos bendradarbiavimas, pasirengimas prisijungti prie Šengeno informacinės sistemos ir ja naudotis, taip pat duomenų apsauga), ir kartu reikalaujama nuolat teikti pažangos ataskaitas tam tikrais klausimais, kurie, kaip manoma, dar neišspręsti. Taigi Parlamentas leido pradėti šių dviejų valstybių integravimą į Šengeno erdvę ir palaiklygias jų piliečių, kurie anksčiau negalėjo naudotis teise laisvai judėti, teises. Tikimės, kad Europos Parlamento žinia bus naudojamasi kaip gairėmis ir kad Taryba šiuo klausimu bus vieninga bei galės priimti galutinį sprendimą.
Maria do Céu Patrão Neves
Norėčiau pasveikinti savo kolegą C. Coelho atlikus puikų darbą rengiant pranešimą dėl Tarybos sprendimo projekto dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje. Rumunija ir Bulgarija patvirtino Šengeno acquis 2007 m., kai įstojo į Europos Sąjungą. Šiame pranešime teigiama, kad išsamiai įvertinta, kaip laikomasi būtinų nagrinėjamo acquis taikymo sąlygų, t. y. kaip užtikrinama duomenų apsauga, kaip naudojamasi Šengeno informacine sistema (SIS), kaip saugomos oro, sausumos ir jūrų sienos, kaip įgyvendinamas politinis bendradarbiavimas ir kaip taikomos vizų išdavimo procedūros, ir in situ patvirtinta pažanga, padaryta įgyvendinant priemones, kurių paskirtis - panaikinti vidaus sienų su šiomis valstybėmis narėms kontrolę. Pasak šį procesą stebėjusių pranešėjo ir šešėlinių pranešėjų, neišspręsti klausimai, apie kuriuos ateityje reikės nuolat teikti ataskaitas ir kuriuos ateityje reikės nuolat stebėti, - ne kliūtis šioms dviem valstybėms narėms visapusiškai prisijungti prie Šengeno erdvės. Todėl palaikau sprendimą atverti sienas šioms valstybėms narėms. Balsuoju už šį pranešimą ir džiaugiuosi Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimu prie Šengeno erdvės.
Vincent Peillon
Balsavau už C. Coelho parengtą pranešimą, kuriame siūloma priimti Bulgariją ir Rumuniją į Šengeno erdvę. Tai - vienas iš didžiausių Europos integracijos proceso laimėjimų. Nauja valstybpriimama į Šengeno erdvę tik jeigu ji griežtai laikosi Šengeno susitarimo kriterijų. Bulgarijos ir Rumunijos atveju Europos Parlameno Piliečių laisvių komitetas, kaip ir Europos Komisija, atlikęs vertinimus padarišvadą, kad šios dvi valstybės visapusiškai atitinka nustatytas sąlygas. Todėl daugiau nėra jokių priežasčių, dėl kurių šios valstybės negalėtų prisijungti prie šios laisvo judėjimo erdvės. Mano nuomone, būtų nepriimtina, jeigu tam tikros valstybės, vadovaudamosi klaidingomis dingstimis ir skatinamos vidinių politinių išskaičiavimų, ir toliau priešintųsi šiam procesui. Bendrijos acquis nereikėtų laikyti à la carte sistema, pagal kurią valstybės narės, atsižvelgdamos į susiklosčiusias aplinkybes, gali pritaikyti nuostatas arba sustabdyti jų galiojimą. Todėl oficialiai raginu Tarybą pripažinti Bulgarijos ir Rumunijos padarytą pažangą ir priimti jas į Šengeno erdvę.
Rovana Plumb
Atsižvelgiant į įvertinimų ir būtinų pakartotinių ekspertų grupių vizitų rezultatus, akivaizdu, kad dabar Rumunija pasirengusi visapusiškai įgyvendinti Šengeno acquis: visi klausimai, kuriems reikėjo skirti dėmesio ar kuriuos reikėjo persvarstyti (rizikos vertinimo patobulinimas, pastatų saugumo priemonių atnaujinimas, prašymų dėl vizų teikimo ir tvarkymo proceso patobulinimas ir kt.), jau išspręsti ir kai kuriais aspektais ji galėtų būti laikoma geriausios praktikos pavyzdžiu.
Remiantis įvertinimo ataskaitomis, Rumunija įrodė, kad yra pakankamai pasirengusi tinkamai taikyti ir su SIS nesusijusias, ir su ja susijusias Šengeno acquis nuostatas. Ji įvykdišankstines sąlygas, kad Taryba galėtų priimti Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje nurodytą sprendimą, pagal kurį būtų galima prie oro erdvės, sausumos ir jūrų sienų panaikinti vidaus sienų kontrolę. Tai reiškia, kad norint panaikinti vidaus sienų kontrolę būtina užtikrinti aukšto lygio valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą veiksmingos išorės sienų kontrolės klausimu, nes Šengeno erdvės saugumas priklauso nuo kiekvienos valstybės narės vykdomos savo išorės sienų kontrolės griežtumo ir veiksmingumo.
Miguel Portas
Balsavau už šį pranešimą, nes visapusiškai taikyti Šengeno susitarimo nuostatas Bulgarijoje ir Rumunijoje iš tikrųjų reiškia panaikinti ir sienų su šiomis valstybėmis sienų kontrolę. Tada, kai kai kurių valstybių vyriausybės drįsta siūlyti atkurti vidaus sienų kontrolę, dar svarbiau parodyti, kad palaikome projekto, kuris šiandien yra vienas iš didžiausių Europos Sąjungos laimėjimų, plėtrą. Visapusis šio acquis taikymas šiose valstybėse narėse taip pat yra lygybės ir nediskriminavimo Europoje klausimas, nes, netaikant šio acquis šioms dviem valstybėms, būtų pasiųstas itin neigiamas ženklas jų gyventojams, kurie labai nori prisijungti prie laisvo judėjimo erdvės. Todėl svarbu tvirtai palaikyti šį etapą.
Fiorello Provera
Balkanų regionas - viena iš pažeidžiamiausių ES išorės sienos vietų nelegalios migracijos požiūriu. Šis reiškinys labai svarbus ir daro įtaką daugumos mūsų piliečių kasdieniam gyvenimui, nes didėja jų patiriamas nesaugumo jausmas. Prieš pradedant svarstyti galimą Bulgarijos ir Rumunijos priėmimą į Šengeno erdvę reikia parengti konkrečius ir išsamius planus, skirtus spaudimui dėl migracijos suvaldyti. Be to, privalu derinti išorės sienų kontrolės tobulinimą ir kovą su vietos valdžios institucijų korupcija. Dėl nurodytų priežasčių ir norėdamas geriau apsaugoti mūsų piliečius nuo nelegalios migracijos balsavau prieš šią priemonę.
Paulo Rangel
Norint pradėti taikyti Šengeno acquis nuostatas reikia atlikti įvairias vertinimo procedūras: šalys kandidatės, norėdamos prisijungti prie laisvo judėjimo erdvės, kuri šiuo metu apima 25 valstybes ir 400 mln. europiečių, turi įvykdyti įvairias sąlygas. Šiame pranešime įvertinama Bulgarijos ir Rumunijos padėtis ir pabrėžiama, kad Bulgarija įvairiose veiklos srityse vadovaujasi geriausios patirties pavyzdžiais, o Rumunija stengėsi pašalinti nustatytus trūkumus. Apibendrindamas pasakysiu, kad, nors norėčiau pabrėžti būtinybę išspręsti keletą klausimų, šių dviejų valstybių narių veiklos įvertinimas apskritai teigiamas.
Britta Reimers
Vokietijos Laisvosios demokratų partijos delegacija Europos Parlamente mano, kad prijungiant Rumuniją ir Bulgariją prie Šengeno erdvės Europos Sąjungoje toliau gerės laisvas judėjimas. Dabar, kai visose Šengeno peržiūros srityse šios abi valstybės narės įvertintos teigiamai, daugiau neturėtų kilti kliūčių, dėl kurių reikėtų atidėti jų prisijungimą prie Šengeno erdvės. Neginčijama, kad kol teisingumo ir policijos sistemoje vis dar yra neišspręstų kovos su korupcija problemų, užtikrinant techninę sienų apsaugą jos savaime netaps neįveikiamos.
Taigi šis uždavinys taip pat susijęs su valstybėmis narėmis, kurios jau priklauso Šengeno erdvei. Todėl Vokietijos Laisvosios demokratų partijos delegacija mano, kad vertinant Šengeno mechanizmą tokiems kriterijams kaip kova su korupcija reikia skirti daugiau dėmesio, o bet kokius nusižengimus - atitinkamai bausti.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Palaikome Bulgarijos ir Rumunijos stojimą į Šengeno erdvę, jeigu bus įvykdytos visos išankstinės stojimo sąlygos (o, ekspertų nuomone, jos įvykdytos).
Licia Ronzulli
Pagal Rumunijos ir Bulgarijos Stojimo į Šengeno erdvę akto 4 straipsnio 2 dalį atitikties Šengeno reikalavimams patikrinimas yra išankstinsąlyga, kurią reikia įgyvendinti norint panaikinti vidaus sienų su šiomis valstybėmis narėmis kontrolę. Kadangi ir Rumunija, ir Bulgarija įrodė, kad yra pakankamai pasirengusios tinkamai taikyti visas Šengeno acquis nuostatas, abi valstybės narės turėtų tapti visateisėmis šios erdvės narėmis. Vis dėlto norėčiau pabrėžti griežtos išorės sienų kontrolės svarbą siekiant užtikrinti vidaus saugumą. Kadangi nelegalios migracijos požiūriu Bulgarija yra pažeidžiama sritis, ji turėtų imtis papildomų priemonių, kurių paskirtis - padėti reaguoti į galimai padidėsiantį spaudimą dėl migracijos prie šios valstybės sienų.
Oreste Rossi
Bulgarijos, Turkijos ir Graikijos sritis - viena iš pažeidžiamiausių Europos Sąjungos išorės sienos dalių nelegalios migracijos požiūriu. Nepritariu pranešėjo C. Coelho nuomonei, nes dėl naudojamos įrangos, vykdomos pasienio kontrolės, personalo mokymų ir įpareigojimo keistis informacija trūkumų negalima leisti Bulgarijos Respublikai ir Rumunijai trumpuoju laikotarpiu visapusiškai prisijungti prie Šengeno erdvės.
Nikolaos Salavrakos
Rumunija ir Bulgarija patvirtino Šengeno acquis 2007 m., kai įstojo į ES. Rumunijos ir Bulgarijos integracija į Šengeno erdvę vertintina palankiai, jeigu jos atitiks pagal atitinkamą tvarką nustatytus techninius reikalavimus. Kaip visiškai teisingai pažymi pranešėjas, Bulgarija pirmiausia turėtų patvirtinti specialų kovos su nelegalia migracija planą ir po to pradėti taikyti Šengeno susitarimo nuostatas. Būtina bendradarbiauti sausumos sienų valdymo klausimu. 2010 m. sulaikyta 47 000 imigrantų, kurie kirto Graikijos ir Turkijos sieną ir Evro upe, kuria eina Graikijos ir Turkijos siena, keliavo į Graikijos pusę. Tai - 90 proc. visų minėtų metų Europos imigrantų. Atsižvelgdamas į šias aplinkybes palankiai vertinu pranešėjo pasiūlymą Bulgarijai prisijungus prie Šengeno erdvės parengti specialų planą, kuriame būtų numatyti šia kryptimi įgyvendinti veiksmai ir patvirtintas Graikijai, Turkijai ir Bulgarijai bendras požiūris, kad ši valstybgalėtų išspręsti nemažo migracijos srautų padidėjimo problemą.
Søren Bo Søndergaard
Balsavau prieš pasiūlymą suteikti Bulgarijai ir Rumunijai galimybę dabar tapti visateisėmis bendradarbiavimo Šengeno erdvėje narėmis. Iš to, kad Bulgarija leidžia savo karo policijos pajėgoms susipažinti su Šengeno registro duomenų informacija, matyti, kad kyla problemų dėl tų bendradarbiavimo Šengeno erdvėje sričių, į kurias šios valstybės jau įsitraukė. Taip pat yra problemų, susijusių su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu. Europolas pažymi, kad pradedant visapusiškai bendradarbiauti su Bulgarija ir Rumunija Šengeno erdvės klausimais nusikalstamos grupuotės iš Balkanų regiono ir buvusios Sovietų Sąjungos valstybių galės lengviau patekti į ES. Kol neišspręstos šios problemos, visapusiškai prijungiant Bulgariją ir Rumuniją prie Šengeno erdvės bus skatinama tarpvalstybinkorupcija ir nusikalstamumas, be to, tam tikroms jėgoms bus suteikta ilgai laukta galimybreikalauti padidinti stebėseną ir pažeisti teisinės valstybės principus.
Bogusław Sonik
Tada, kai vis daugiau žmonių kalba apie pasitikėjimo Europos Sąjungoje krizę, tai, kad didžioji Europos Parlamento narių dauguma palaiko Piliečių teisių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę, reikėtų vertinti kaip patvirtinimą, jog Europos integracijos sumanymas vis dar svarbus. ES išorės sienos, kurios dalis yra Rumunijoje ir Bulgarijoje, nereikėtų laikyti kliūtimi, trukdančia joms prisijungti prie Šengeno erdvės. Prisijungimo prie šios erdvės kriterijai nustatyti siekiant užtikrinti aukščiausią saugumo lygį. Ekspertai patvirtino, kad įdiegti tinkami techniniai standartai. Šios valstybės tinkamai įvykdjoms keliamus reikalavimus, todėl galima panaikinti jų ir likusių ES valstybių narių sienų kontrolę. Reikėtų pabrėžti, kad, kaip buvo mano šalies atveju, tai nereiškia, jog Rumunijai ir Bulgarijai, kai jos prisijungs prie Šengeno erdvės, daugiau nereikės imtis jokių veiksmų, kad užtikrintų visapusišką šios bendradarbiavimo priemonės įgyvendinimą. Norėdamos užtikrinti, kad nusistovėtų gera darbo praktika, abi valstybės ateityje turės dar daug nuveikti.
Iš Lenkijos pavyzdžio aiškiai matyti, kad naujosios valstybės narės gali veiksmingai įgyvendinti Šengeno erdvės reikalavimus. Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomone, turime galimybę įgyvendinti kitą politinio projekto, žinomo kaip laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, etapą, tačiau tik jei Europos institucijos vykdys tinkamą stebėseną. Šiame procese Europos Parlamento vaidmuo turėtų būtų pagrindinis, be to, privalu jam nuolat pranešti apie padėtį Bulgarijoje ir Rumunijoje.
Catherine Stihler
raštu. - Palankiai vertinu šį pranešimą, kuriame siūloma Rumunijai ir Bulgarijai taikyti Šengeno acquis nuostatas, susijusias su Šengeno informacine sistema. Taip pat džiaugiuosi, kad į šį pranešimą įtrauktos duomenų apsaugos priemonės.
Michèle Striffler
Šiandien Parlamentas patvirtino C. Coelho parengtą pranešimą dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje. Šis pranešimas - vertinimų, atliktų prižiūrint Tarybos Šengeno acquis įvertinimo darbo grupei, tęsinys.
Atlikus vertinimus nenustatyta jokių kliūčių, dėl kurių Rumunija ir Bulgarija negalėtų prisijungti prie Šengeno erdvės. Sienų atvėrimas - vienas iš didžiausių Europos Sąjungos laimėjimų. Todėl džiaugiuosi, kad Parlamentas balsavo už tai, kad šios dvi naujos valstybės prisijungtų prie Šengeno erdvės. Dabar Taryba turi atsižvelgti į tikrovę ir, vieningai pritardama šiam pasiūlymui, parodyti solidarumą.
Nuno Teixeira
Šengeno erdvsukurta 1985 m. ir šiuo metu ji apima teritoriją, turinčią 42 673 km išorės jūrų sieną ir 7 721 km išorės sausumos sieną, kurioje gyvena 400 mln. europiečių. Šiuo metu Šengeno susitarimo nuostatos taikomos 25 valstybėse narėse, kuriose, panaikinus sistemingą vidaus sienų kontrolę ir nustačius vieną bendrą sieną, galima naudotis bendra laisvo asmenų judėjimo erdve. Siekiant visapusiškai įgyvendinti šio susitarimo nuostatas, nustatytos bendros taisyklės dėl, inter alia, visos išorės sienos kontrolės, bendros vizų politikos, taip pat dėl policijos ir teisminio bendradarbiavimo ir įdiegta Šengeno informacinsistema (SIS). Šis pranešimas susijęs su pasiūlymu Bulgarijai ir Rumunijai pradėti taikyti Šengeno acquis nuostatas, ir, atlikus vertinimų vizitus bei parengus galutinę ataskaitą, jame daroma išvada, kad abi valstybės pasirengusios visapusiškai prisijungti prie Šengeno erdvės. Vis dėlto liko neišspręstų klausimų, visų pirma būtina parengti kovos su galimu spaudimu dėl nelegalios migracijos planą. Todėl pritariu pranešėjo nuomonei, kad šios valstybės narės per šešių mėnesių laikotarpį, prasidedantį nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos, turi pranešti Parlamentui ir Tarybai apie šių papildomų priemonių įgyvendinimą ir pažangą, padarytą šalinant nustatytus trūkumus.
Alexandra Thein
Vokietijos Laisvosios demokratų partijos delegacija Europos Parlamente mano, kad prijungiant Rumuniją ir Bulgariją prie Šengeno erdvės toliau gerės laisvas judėjimas Europos Sąjungoje. Dabar, kai visose Šengeno peržiūros srityse abi valstybės narės įvertintos teigiamai, daugiau neturėtų kilti kliūčių, dėl kurių reikėtų atidėti jų prisijungimą prie Šengeno erdvės. Neginčijama, kad kol teisingumo ir policijos sistemoje vis dar yra neišspręstų kovos su korupcija problemų, užtikrinant techninę sienų apsaugą jos savaime netaps neįveikiamos. Tačiau šis uždavinys taip pat susijęs su valstybėmis narėmis, kurios jau priklauso Šengeno erdvei. Todėl Vokietijos Laisvosios demokratų partijos delegacija mano, kad vertinant Šengeno mechanizmą tokiems kriterijams kaip kova su korupcija reikia skirti daugiau dėmesio, o bet kokius nusižengimus - atitinkamai bausti.
Silvia-Adriana Ţicău
Rumunija ir Bulgarija, 2007 m. įstojusios į ES, patvirtino Šengeno acquis. Pagal Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalį "patikrinimas taikant vertinimo procedūras, ar naujosiose valstybėse narėse yra įvykdytos būtinos sąlygos dėl visų Šengeno acquis dalių (duomenų apsauga, Šengeno informacinsistema, oro erdvės sienos, sausumos sienos, jūros sienos, policijos bendradarbiavimas ir vizos) taikymo, yra išankstinsąlyga, kad Taryba galėtų priimti sprendimą dėl vidaus sienų su šiomis valstybėmis narėmis kontrolės panaikinimo". Iš ekspertų parengtų vertinimo ataskaitų matyti kad, ir Rumunija, ir Bulgarija įrodė, kad yra pasirengusios tinkamai taikyti Šengeno acquis nuostatas. Todėl raginame Komisiją patvirtinti Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimą prie Šengeno erdvės. Europos Sąjunga turi taikyti vienodus kriterijus visoms valstybėms narėms, įskaitant atvejus, kai stojama į Šengeno erdvę. Teisingumo sistemos bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas nėra vienas iš prisijungimui prie Šengeno erdvės taikytinų kriterijų ir juo negalima naudotis Rumunijai ir Bulgarijai jungiantis prie šios erdvės. Kadangi Rumunija ir Bulgarija atitinka technines prisijungimo prie Šengeno erdvės sąlygas, Rumunijos, Bulgarijos ir Europos piliečių vardu raginame Tarybą pritarti Bulgarijos ir Rumunijos stojimui į šią erdvę.
Rafał Trzaskowski
Bulgarija ir Rumunija turėtų prisijungti prie Šengeno erdvės, nes šios abi valstybės pasirengusios tai padaryti, o tam tikrų valstybių narių prieštaravimai nepagrįsti.
Niki Tzavela
Balsavau už pranešimą dėl Rumunijos ir Bulgarijos integracijos į Šengeno erdvę, nes šios abi valstybės atitiko svarstomus techninius kriterijus. Vis dėlto Bulgarija, bendradarbiaudama su Graikija ir Turkija, turėtų imtis papildomų priemonių nelegalios migracijos problemai išspręsti.
Geoffrey Van Orden
raštu. - Kaip Bulgarijos bičiulis (nors ir kritiškas bičiulis) norėčiau padaryti viską, ką galiu, kad padėčiau šiai valstybei padaryti pažangą, tačiau nenorėčiau pakenkti savo šalies gerovei. Todėl per balsavimą susilaikiau. Siejant tai su Bulgarijos įstojimu į ES 2007 m. sausio 1 d., teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu srityse vis dar yra trūkumų. Bulgarijos valdžios institucijos įsipareigojo iš esmės pagerinti padėtį. ES, siekdama padėti Bulgarijai ir patikrinti jos padarytą pažangą pagal šešis orientacinius tikslus, įdiegbendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą. Teigiami pokyčiai vyko itin lėtai. Savo naujausioje ataskaitoje šiais klausimais, kuri pristatyta 2011 m. vasario mėn., Komisija pažymėjo, kad Bulgarija turi ir toliau tobulinti teismų, policijos ir kitų tyrimo įstaigų struktūros sudarymo, valdymo ir bendradarbiavimo procesą. Nepaisant to, 27 Tarybą sudarančių vyriausybių atstovai galbūt nelauktai padarišvadą, kad Bulgarija atitinka Šengeno erdvės - sistemos, dėl kurios šiuo metu kyla abejonių, - sąlygas. JungtinKaralystė, be abejonės, ir toliau nėra Šengeno erdvės narė.
Iuliu Winkler
Džiaugiuosi, kad per balsavimą Europos Parlamente dauguma (daugiau kaip 80 proc.) Parlamento narių balsavo už tai, kad būtų patvirtintas pranešimas dėl Rumunijos ir Bulgarijos atitikties Šengeno acquis reikalavimams. Šiuo balsavimu siunčiamas stiprus politinis signalas. Europos Parlamento nuomone, Rumunija ir Bulgarija pasirengusios prisijungti prie Šengeno erdvės.
UDMR (Vengrų demokratinės sąjungos Rumunijoje) požiūriu, Rumunijai ir Bulgarijai turi būti suteiktos aiškios galimybės 2011 m. prisijungti prie šios laisvo judėjimo erdvės. Nemanau, kad pradėjus žaisti žaidimą reikėtų pakeisti jo taisykles, o priimant sprendimą dėl prisijungimo prie Šengeno erdvės privalu atsižvelgti į laimėjimus, kurių pasiekta patvirtinus Šengeno susitarimą, o ne grįsti jį politiniais vertinimais. Iš padėties, kuri susiklostdėl Rumunijos ir Bulgarijos stojimo į Šengeno erdvę, matyti, kad solidarumo jausmas Europos Sąjungoje itin silpnas.
Dėl to, kad kai kurios valstybės narės pasirengusios atsisakyti vienos iš pagrindinių Europos integracijos laisvių, t. y. laisvo judėjimo, skamba pavojaus varpai. Kartu tai - klaidingas atsakas į ekonomikos krizės sukeltą įtampą ir į jos socialinius padarinius. UDMR mano, kad mums reikia tvirtos Europos, o pasiekti šį tikslą galima užtikrinant didesnį solidarumą ir griežtai atsisakant vidaus protekcionizmo ir populizmo.
Iva Zanicchi
Nors šiek tiek abejoju dėl pernelyg plačios šio dokumento teksto aprėpties (jį galima priskirti strategijos "Europa 2020" taikymo sričiai), manau, kad šios rezoliucijos tikslai vertintini itin palankiai. Todėl balsavau už C. Coelho parengtą pranešimą dėl būtinų Šengeno acquis nuostatų taikymo padėties patikrinimo, kuris yra būtina sąlyga norint panaikinti vidaus sienų su Bulgarija ir Rumuniją kontrolę.
Luís Paulo Alves
Nepaisant nesutarimų, kurių kilo Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos darbo grupėje dėl pakeitimo, kuriame keliamas branduolinės veiklos klausimas, taip pat Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos pateikto pakeitimo, kuriame siūloma nesvarstyti papildomų nuolatinių Jungtinių Tautų (JT) Saugumo Tarybos narių klausimo, šis pranešimas bus patvirtintas. Reikia iš esmės pakeisti tarptautinę santvarką, kad ES, pasitelkdama pasauliniu mastu suderintus veiksmus, galėtų geriau įveikti jai kylančius uždavinius. Taip pat norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad pagal Sutarties 21 straipsnį ES oficialiai įsipareigojusi palaikyti veiksmingą daugiašalę partnerystę ir visų pirma JT vaidmenį.
Laima Liucija Andrikien
raštu. - Balsavau už šią rezoliuciją ne tik atsižvelgdama į artėjančios JT Generalinės Asamblėjos 66-osios sesijos svarbą, bet ir todėl, kad labai svarbu, jog ES pagaliau paspartintų Generalinės Asamblėjos ir visų kitų JT organų bendradarbiavimą ir koordinavimą. Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad valstybės narės koordinuoja savo veiklą tarptautinėse organizacijose ir kad tos valstybės narės, kurios taip pat yra JT Saugumo Tarybos narės, veikia išvien ir, vykdydamos savo funkcijas, gina Europos Sąjungos pozicijas ir interesus. Iki šiol bendradarbiavimas JT Generalinėje Asamblėjoje nebuvo pavyzdinis. Jis taip pat ne pavyzdinis ir JT Saugumo Taryboje. Visi gerai žinome, kad valstybės narės, kurios yra JT Saugumo Tarybos narės (Prancūzija, JungtinKaralystir Vokietija), nesugebėjo veikti išvien ir nepriėmbendros pozicijos dėl karinės intervencijos Libijoje, ypač balsuojant dėl JT Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 1973. Todėl norėčiau paraginti ES valstybes nares pasistengti patvirtinti bendrą poziciją tais klausimais, kurie itin svarbūs siekiant užtikrinti tarptautinę taiką ir saugumą, ypač tose srityse, kuriose jau pasiektas platus tarptautinis sutarimas.
Elena Oana Antonescu
Sparčiai besikeičiančiame pasaulyje Europos Sąjunga susiduria su daugybe uždavinių, o norint juos išspręsti reikia imtis suderintų pasaulinio masto veiksmų. Dėl visų šių esminių permainų Europos Sąjunga privalo įsipareigoti kartu su kitais partneriais aktyviai skatinti ieškoti veiksmingų ir Europos piliečiams, ir visai žmonijai aktualių problemų sprendimo būdų. Europos Sąjunga - didžiausia pasaulyje paramos vystymuisi teikėja ir pagrindinJungtinių Tautų partnerpalaikant jų pastangas vykdyti savo veiklą. ES turi imtis aktyvaus vaidmens kuriant tokią Jungtinių Tautų Organizaciją, kuri galėtų veiksmingai prisidėti prie pasaulinio masto sprendimų, taikos ir saugumo, taip pat demokratijos ir teisinės valstybės principais grindžiamos tarptautinės santvarkos. Pagal Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnį ES oficialiai įsipareigojusi plėtoti veiksmingą daugiašalę partnerystę, kurios esmbūtų stipri JT organizacija, labai padedanti spręsti pasaulines problemas.
Alfredo Antoniozzi
Šuo metu esame esminių tarptautinės santvarkos pokyčių liudininkai; pokyčių, kurių Europos Sąjunga ilgiau negali tik stebėti. Manau, Europos Sąjunga turėtų vertinti tai kaip išeities tašką ir, palaikydama santykius su esamomis ir kylančiomis galingomis pasaulio valstybėmis, imtis iš tikrųjų aktyvaus vaidmens bei kartą ir visiems laikams atsikratyti tarptautinės politikos srities politinės nykštukės reputacijos. Taip pat pritariu, kaip pabrėžta A. G. Lambsdorffo pateiktame pasiūlyme, kad valstybės narės turi per diskusijas griežčiau reikalauti pertvarkyti Jungtinių Tautų Saugumo Tarybą, kad Europos Sąjungai joje būtų skirta nuolatinvieta. Didinant Europos Sąjungos vaidmens Jungtinėse Tautose svarbą mums pavyks užtikrinti, kad sprendžiant regioninius ir pasaulinio masto klausimus ES imtųsi vadovaujamojo vaidmens. Kitaip ir toliau turėsime kęsti nuolatinį valstybių narių interesų koordinavimo tarptautinėje arenoje trūkumą.
Pino Arlacchi
raštu. - Visapusiškai palaikiau pagrindinius šio pranešimo aspektus. Šiame pranešime raginama stiprinti ES vaidmenį JT sistemoje atsižvelgiant į institucinius pokyčius, kurių atsirado patvirtinus Lisabonos sutartį. Šiandienos balsavimas vyksta ES pasiekus atitinkamų laimėjimų Jungtinėse Tautose: patvirtintos tam tikros sąlygos, kuriomis ES delegacijai JT Generalinėje Asamblėjoje suteikiama teisįsikišti, taip pat atsakymo teisir galimybteikti žodinius pasiūlymus ir pakeitimus.
Šie patobulinimai atspindi tikrovę: ES ir jos valstybės narės teikia didžiausią finansavimą JT sistemai - ES skiriamos lėšos sudaro iki 38 proc. reguliariojo Jungtinių Tautų biudžeto, be to, ES vykdo daugiau kaip du penktadalius JT taikos palaikymo operacijų ir skiria beveik pusę JT fondams ir programoms finansuoti skirtų lėšų. Be to, ES, nepaisant visų jos trūkumų, yra didžiausia pasaulinio masto veikėja, kurios įtaką privalu tinkamai pripažinti visais lygmenimis.
Sophie Auconie
Palaikiau Alexanderio Grafo Lambsdorffo parengtą pranešimą, nes manau, kad turime skatinti didesnį valstybių narių pozicijų nuoseklumą ir stiprinti savo gebėjimus derėtis su kitomis regioninėmis grupėmis. Vadinasi, reikia didinti Jungtinių Tautų veiklos veiksmingumą ir skaidrumą bei gerinti jų finansinių išteklių valdymą. Esu įsitikinusi, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtina pertvarkyti Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos darbo metodus ir jos sudėtį.
Zigmantas Balčytis
Šiuo metu tarptautinsantvarka iš esmės keičiasi, todėl Europos Sąjunga turi aktyviau bendradarbiauti su dabartinėmis ir kylančiomis galingomis pasaulio valstybėmis, taip pat su dvišaliais ir daugiašaliais partneriais, kad paskatintų ES piliečiams ir pasauliui aktualių problemų veiksmingų sprendimų priėmimą. Pagal Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnį ES oficialiai įsipareigojusi veiksmingai daugiašalei partnerystei, kurios esmę sudaro stiprios Jungtinės Tautos, nes tai būtina siekiant spręsti pasaulines problemas, tokias kaip klimato kaita ir aplinkos nykimas, žmogaus teisių visuotinumas ir nedalomumas, skurdo mažinimas ir vystymasis visiems, demografinių pokyčių ir migracijos padariniai ir tarptautinis organizuotas nusikalstamumas. Pritariu, kad ES turėtų imtis aktyvaus vaidmens kuriant tokias Jungtines Tautas, kurios galėtų veiksmingai prisidėti prie pasaulinio masto sprendimų, taikos, saugumo, demokratijos ir teisinės valstybės principais grindžiamos tarptautinės santvarkos.
Elena Băsescu
Balsavau už A. G. Lambsdorffo parengtą pranešimą, nes manau, kad šiuo metu ES pasauliniu mastu kuria sau naują tapatybę. Norėčiau jums priminti ilgą šių dviejų tarptautinių organizacijų bendradarbiavimą, taip pat tai, kad ES dalyvauja įgyvendinant nemažai JT pradėtų projektų. Šiuo atveju turiu paminėti Europos lyderių įsipareigojimą pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Dabar skurdo visame pasaulyje panaikinimas - vienas iš Europos Sąjungos užsienio politikos prioritetų. Palankiai vertinu iniciatyvą tvirčiau bendradarbiauti užtikrinant krizės zonų stabilumą ir rengiant naujus atominių elektrinių saugos standartus. Iš įvykių Japonijoje eigos paaiškėjo, kad ši partnerystreikalinga. Atsižvelgdama į socialinius neramumus Viduržemio jūros regione manau, kad koordinuoti ES ir JT veiksmai padėtų užtikrinti taikų perėjimą prie demokratijos. Šiuo požiūriu palankiai vertinu sumanymą stiprinti ryšius su regioninėmis organizacijomis.
Mara Bizzotto
Pritariu šiam pasiūlymui dėl Europos Parlamento rekomendacijos Tarybai dėl kitos Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos sesijos. Šiame pasiūlyme pabrėžiama, kad Europos Sąjungą ir Jungtines Tautas sieja bendras įsipareigojimas tarptautinėje bendruomenėje skatinti demokratiją, pagarbą žmogaus teisėms ir taiką. Šiame pasiūlyme teigiama, kad norint iš tikrųjų pasiekti pirmiau minėtus tikslus tolesnJungtinių Tautų Saugumo Tarybos plėtra, siekiant įtraukti į jos veiklą ES, yra svarbiausias veiksnys. Šiame pasiūlyme atmetamas Vokietijos prašymas nuolat užimti galimai naują ES skirtą vietą Jungtinėse Tautose, tačiau į jį įtrauktas Italijos pateiktas pasiūlymas suteikti galimybę visoms valstybėms narėms paeiliui užimti šią vietą, nes taip būtų laikomasi vienodo visų valstybių narių orumo principo.
Vokietijos prašymas buvo vertinamas kaip mėginimas primesti ES ir už jos ribų esančioms valstybėms politinę Vokietijos ir anglų, prancūzų ir vokiečių bloko valdžią. Tačiau tai, kad rengiant šį pasiūlymą patvirtinta Italijos pozicija, yra patvirtinimas, jog įgyvendinant galimą Saugumo Tarybos plėtrą Italijai taip pat bus suteikta galimybuž ES ribų išsakyti savo nuomonę svarbiais tarptautiniais klausimais. Todėl balsavau už šį pranešimą.
Nessa Childers
raštu. - Svarbu, kad šiuo metu Europa dar kartą patvirtintų įsipareigojimą tokioms tarptautinėms organizacijoms kaip JT ir pasiryžimą su jomis bendradarbiauti. Svarbiausias dalykas - dėmesys, kurį Europos Parlamentas skiria JT.
Diogo Feio
Atsižvelgiant į laikotarpį, kuriuo gyvename, tampa aišku, kad susiklosčius įvairiausioms padėtims ir susidūrus su įvairiausiais atvejais reikia susieti valstybes nares ir Europos Sąjungą. Šis koordinavimas taip pat labai svarbus Jungtinėse Tautose (JT). Net galėčiau pasakyti, kad labai svarbu visapusiškiausioje ir ryžtingiausioje tarptautinėje organizacijoje užtikrinti Europos interesų ir vertybių gynimą ir apsaugą.
Nepaisant būsimų pokyčių, susijusių su atstovavimu Europos Sąjungai JT ir Saugumo Taryboje (diskusijos šiuo klausimu dar nebaigtos), visų pirma vis labiau reikia suvienyti Europos valstybių pastangas, kad kartu su Europos Sąjungos atstovais užsienio šalyse būtų galima skatinti didinti bendrus pajėgumus imtis veiksmų ir daryti įtaką. Nuolatinės valstybių narių ir ES ambasadorių konsultacijos bus svarbus žingsnis šia linkme. Kartu Europos Sąjunga turėtų padėti užtikrinti didesnį JT veiklos veiksmingumą ir skaidrumą bei patobulinti jų finansinių išteklių valdymą. Jungtinių Tautų parlamentinės asamblėjos įsteigimas atsižvelgiant į Jungtinių Tautų sistemą - įdomus pasiūlymas, kurį verta išnagrinėti ir apsvarstyti.
José Manuel Fernandes
Šis A. G. Lambsdorffo pranešimas susijęs su Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl Jungtinių Tautų (JT) Generalinės Asamblėjos 66-osios sesijos. Dėl dabartinės tarptautinės santvarkos pokyčių pasaulio lygmeniu, kuriuos lėmkonfliktai įvairiose pasaulio šalyse ir daugybės žmonių, kurie dešimtmečius ar net šimtmečius buvo užguiti, apsisprendimas, artėjanti JT Generalinės Asamblėjos sesija tampa kaip niekada svarbi. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 21 ir 41 straipsnius Europos Parlamentas negalėjo nepasinaudoti šia sesija, kad pateiktų savo poziciją tam tikrais klausimais, ypač dėl ES vaidmens JT sistemoje; dėl ES ir pasaulinės valdysenos; dėl taikos, saugumo ir teisingumo; dėl vystymosi; dėl žmogaus teisių ir dėl klimato kaitos. Todėl pritariu pirmiau minėtiems pranešėjo pasiūlymams, taip pat nuomonei, kad būtina skatinti diskutuoti apie parlamentų ir nacionalinių asamblėjų vaidmenį JT sistemoje ir apie JT parlamentinės asamblėjos įsteigimą.
João Ferreira
Šiame pranešime raginama užtikrinti Europos Sąjungai vietą Jungtinių Tautų (JT) Generalinėje Asamblėjoje ir nuolatinę vietą Saugumo Taryboje. Pastaruoju metu buvo girdėti keletas šiam sumanymui pritariančių balsų, kurių pagrįstumas sutvirtintas Lisabonos sutartimi nustatytais pakeitimais, konkrečiai - ES suteiktu juridinio asmens statusu. Visada ginčijome šių pakeitimų teisėtumą. Šiuo reikalavimu, kuris kenkia šios organizacijos (o ji yra ne viršvalstybinių organizacijų, o valstybių organizacija) dvasiai, nesiekiama užtikrinti didesnio JT darbo demokratiškumo ar sukurti naujos teisingesnės ir taikesnės pasaulio santvarkos.
To įrodymas - ES aljansas su Šiaurės Atlanto sutarties organizacija (NATO) ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis siekiant pradėti karus ir imtis agresijos veiksmų tokiose šalyse kaip Libija. ES rizikuoja tokiais pagrindiniais JT chartijos principais kaip nesikišimas į valstybių vidaus reikalus, pagarba jų suverenumui ir nepriklausomumui ir jų teisės į vystymąsi pripažinimas. Suverenumą lemia žmonės, ir Europos žmonės jo neatidavvis labiau antisocialinei ir nedemokratiškai Europos Sąjungai.
Ilda Figueiredo
Šiame pranešime dar kartą nepriimtinai reikalaujama atsižvelgiant į nedemokratišką Lisabonos sutartį ir ja suteiktą juridinio asmens statusą užtikrinti Europos Sąjungai vietą Jungtinių Tautų (JT) Generalinėje Asamblėjoje ir nuolatinę vietą Saugumo Taryboje. Dauguma Europos Parlamento narių, teikdami šį prašymą, nesiekužtikrinti didesnio bet kurio JT organo darbo demokratiškumo ar sukurti naujos teisingesnės ir taikesnės pasaulio santvarkos.
Kaip ES, kuri, sudariusi sąjungą su Šiaurės Atlanto sutarties organizacija (NATO) ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, skatina pradėti karą ir Libijoje pažeidžia tarptautinės teisės bei JT chartijos nuostatas, gali padėti suteikti JT daugiau demokratiškumo ar užtikrinti žmonijos taiką ir pažangą? Kaip ES gali padėti užtikrinti JT chartijos ir tarptautinės teisės aktų nuostatose įtvirtintas teises nesikišti į valstybių vidaus reikalus ir gerbti jų suverenumą, nepriklausomumą ir teisę į vystymąsi, kai kartu su Tarptautiniu valiutos fondu (TVT) imasi įgyvendinti beprecedentę agresijos, nukreiptos prieš Portugalijos darbuotojus ir žmones, ir jų išteklių užvaldymo programą? Negali.
Suverenumą lemia žmonės, ir Europos žmonės jo neatidavvis labiau antisocialinei ir nedemokratiškai Europos Sąjungai.
Monika Flašíková Beňová
Europos Sąjunga turėtų imtis aktyvaus vaidmens kuriant tokias JT, kurios galėtų veiksmingai prisidėti prie pasaulinio masto sprendimų, taikos, saugumo, demokratijos ir teisinės valstybės principais grindžiamos tarptautinės santvarkos. Reikia palaikyti daugiašalę partnerystę kaip svarbiausią ES strateginį interesą ir didinti ES kaip pasaulinio masto subjekto veiksmų nuoseklumą ir matomumą JT. Dėl vykstančių tarptautinės santvarkos pokyčių Europos Sąjunga turi skirti daugiau dėmesio dabartinėms ir kylančioms galingoms pasaulio valstybėms, taip pat dvišalėms ir daugiašalėms partnerystėms, kad paskatintų ieškoti veiksmingų ES piliečiams ir visam pasauliui aktualių problemų sprendimo būdų.
Lorenzo Fontana
Svarstomame dokumente nustatyti Europos Sąjungos prioritetai, kuriuos būtų galima perduoti Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai. Svarbiausias ir jau kurį laiką svarstomas klausimas yra diskusijos dėl Saugumo Tarybos reformos. Pasiūlymas užtikrinti Europos Sąjungai vietą, kurią paeiliui užimtų valstybės narės, atrodo, yra puikus sumanymas. Todėl pritariau šiam pranešimui.
Juozas Imbrasas
Pritariau dokumentui, nes yra siekiama sudaryti palankias sąlygas veiksmingai daugiašalei partnerystei, kaip svarbiausiam Sąjungos strateginiam prioritetui, ir didinti ES, kaip pasaulinio lygio subjekto, veiksmų nuoseklumą ir matomumą JT, be kita ko, geriau koordinuojant ES vidaus konsultacijas JT klausimais ir skatinant padidinti įtaką. Taip pat bendradarbiauti su ES strateginiais partneriais JT sistemoje; be to, suteikti strateginėms partnerystėms daugiašališkumo aspektą, t. y. įtraukti visuotinės svarbos klausimus į ES dvišalių ir daugiašalių aukščiausiojo lygio susitikimų darbotvarkes, padėti didinti JT veiksmingumą ir skaidrumą ir gerinti JT finansinių išteklių valdymą.
Be to, paliečiami labai svarbūs aspektai, kaip kad stiprinti Tarptautinio baudžiamojo teismo vaidmenį ir tarptautinio baudžiamojo teisingumo sistemą, skatinti prisiimti atsakomybę ir nutraukti nebaudžiamumą, stiprinti krizių prevencijos padalinius ir didinti jų veiksmingumą įgyvendinant Jungtinių Tautų vystymo programą, kad ši organizacija taptų pasauline lydere krizių prevencijos ir atkūrimo srityje, ES ir JT turi glaudžiai bendradarbiauti pilietinių ir karinių krizių valdymo srityje, ypač vykdant humanitarinės pagalbos operacijas, iš pagrindų pertvarkyti Tarptautinę atominės energijos agentūrą (TATENA), panaikinant jos dvigubas funkcijas stebėti ir skatinti branduolinės energijos naudojimą, ir apriboti TATENA pareigas kontroliuoti branduolinės energijos pramonę ir tikrinti, kaip laikomasi Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo, taip pat ir kiti svarbūs aspektai, kuriems aš iš esmės pritariu ir kuriuos palaikau.
Agnès Le Brun
Rengiantis JT Generalinės Asamblėjos eilinei 66-ajai sesijai, Europos Parlamentas, kaip įprasta, pateiksavo rekomendacijas Tarybai, atstovaujančiai valstybėms narėms, kurios yra vienintelės visateisės šios organizacijos narės. Vis dėlto šiais metais Europos Sąjunga galės pasinaudoti savo nauju superstebėtojo statusu, kuriuo jai suteikiamos ypatingos teisės kalbėti per sesijas. Balsavau už šią rezoliuciją, nes ji atitinka naujus Europos Sąjungos siekius, kuriuos ji užsibrėžpasiekti tarptautiniu lygmeniu. Lisabonos sutartimi ES suteikiama naujų išimtinių teisių, patvirtinamas jos tarptautinių pajėgumų vystymasis ir nustatoma naujų priemonių. Patvirtinus šį teisės aktą, Europos Sąjunga, pasitelkdama visą savo pagrindinių vertybių jėgą, privalo naudotis šiais naujais siekiais, kad užtikrintų veiksmingą daugiašalę partnerystę. Šioje rezoliucijoje taip pat raginama stiprinti pasaulinę valdyseną, kai dėl pasaulinių uždavinių reikia imtis pasaulinio masto sprendimų. Galiausiai šioje rezoliucijoje daugiausia dėmesio skiriama pagrindiniams klausimams, kuriais darant pažangą Europos Sąjungos vaidmuo turi būti svarbus, nes jai tai - įprastas dalykas, t. y. vystymuisi, žmogaus teisėms ir klimato kaitai.
Clemente Mastella
Dėl dabartinių tarptautinės santvarkos pokyčių Europos Sąjunga turi aktyviau stengtis bendradarbiauti su pasauliu ir įtakingomis valstybėmis, kad galėtų imtis aktyvaus vaidmens kuriant tokias Jungtines Tautas, kurios galėtų veiksmingai prisidėti ieškant pasaulinio masto sprendimų tokiose srityse kaip taika, saugumas, demokratija ir teisinės valstybės principais grindžiama tarptautinsantvarka. Tai - esminis atspirties taškas sprendžiant klimato kaitos ir aplinkos nykimo, žmogaus teisių visuotinumo ir nedalomumo, skurdo mažinimo ir vystymosi visiems, demografinių pokyčių padarinių, migracijos ir tarptautinio organizuoto nusikalstamumo klausimus.
Patvirtinus Lisabonos sutartį įsteigti nauji nuolatiniai atstovavimo užsienyje organai. Todėl galime imtis tarptautinio vaidmens, kuris atitiktų mūsų išskirtinę ekonomikos padėtį, ir atlikti pasaulinio masto veikėjo, galinčio dalytis atsakomybe už saugumą visame pasaulyje, vaidmenį. Mūsų atsakomyb- aiškiai įvardyti savo interesus ir strateginius tikslus, kad galėtume imtis veiksmingų veiksmų. Europos Sąjunga yra didžiausia pasaulyje paramos vystymuisi teikėja ir svarbiausia JT partnerpadėties per krizę ir krizei pasibaigus atvejais. Todėl privalome skatinti veiksmingą daugiašalę partnerystę kaip svarbiausią Europos Sąjungos strateginį prioritetą ir didinti ES kaip pasaulinio masto veikėjos veiksmų nuoseklumą ir matomumą.
Nuno Melo
ES negali pamiršti savo kaip visais atžvilgiais pagrindinio veikėjo pasaulio arenoje vaidmens. Todėl ji turi didinti savo vaidmens reikšmę visose daugiašalėse organizacijose, visų pirma Jungtinėse Tautose (JT), kur jos vaidmuo įsteigus Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) turi būti vis aktyvesnis. Atsižvelgdami į tai, kad pasaulinės partnerystės padeda pasiekti bendrai nustatytus pasaulinio masto tikslus; kad ES yra didžiausia pasaulyje paramos vystymuisi teikėja ir svarbiausia JT partnerė, dedanti pastangas visose trijose jos veiklos srityse, įskaitant padėtį per krizę ir jai pasibaigus; ir kad valstybių narių lėšos sudaro 38 proc. reguliariojo JT biudžeto, manome, kad tvirta ir stabili ES ir JT partnerystbūtina siekiant plėtoti JT veiklą ir labai svarbi ES atliekant pasaulinio masto veikėjos vaidmenį.
Alexander Mirsky
raštu. - Laikydamasis ankstesnės tvarkos, Užsienio reikalų komitetas rengia Parlamento rekomendacijas Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos sesijos. Kaip suprantu, EP prioritetai yra stiprinti ES vaidmenį JT sistemoje atsižvelgiant į institucinius pokyčius, kurių atsirado patvirtinus Lisabonos sutartį; parengti tinkamų valstybių narių ambasadorių konsultacijų gaires, kad būtų galima išvengti ES nuomonių išsiskyrimo, kaip įvyko Libijos atveju; nustatyti organizacijai "JT moterys" tinkamą biudžetą; toliau stiprinti TBT vaidmenį; remti JT tarpininkavimo padalinį ir palaikyti pagrindinį EIVT vaidmenį šiomis aplinkybėmis; stiprinti JT Taikos stiprinimo komisijos ir ES taikos stiprinimo partnerystės ryšį; ir galiausiai užtikrinti tvirtesnį ES vadovavimą pasaulinės klimato valdysenos srityje. Visi pirmiau minėti klausimai pateikti laiku, todėl balsavau už šį pranešimą.
Justas Vincas Paleckis
raštu. - Balsavau už šį pasiūlymą, nes jame išsamiai apžvelgtos dabartinės pasaulinės ES ir JT problemos ir skirta dėmesio ES kylantiems uždaviniams bei galimybėms. Šiame pasiūlyme Europos Sąjungai taip pat pateikta svarių ir plataus užmojo įvairių sričių pasiūlymų, kuriuos būtų galima įgyvendinti tarptautiniu lygmeniu, pvz., bendradarbiauti su strateginiais ES partneriais JT sistemoje, užtikrinti, kad EIVT vaidmuo būtų svarbus, stiprinti taiką, saugumą ir teisingumą ir kovoti su klimato kaita. Manau, dabar šie klausimai pasaulinėje arenoje itin svarbūs, ir ES turi įsitraukti bei nagrinėjant visus šiuos aspektus atlikti svarbų vaidmenį. Todėl pritariu šiam pasiūlymui ir rekomenduoju Tarybai atidžiai apsvarstyti šį pranešimą.
Maria do Céu Patrão Neves
Balsavau už šį pranešimą, nes pritariu Tarybai pateiktoms rekomendacijoms dėl Jungtinių Tautų (JT) Generalinės Asamblėjos 66-osios sesijos. Pritariu pasiūlymui stiprinti JT vaidmenį. Iš tikrųjų, kaip minėjo pranešėjas, atsižvelgiant į labai svarbų ES ir jos valstybių narių finansinį indėlį, Europos Sąjungos įtaka JT organuose nepakankama. Taryba turi stengtis, kad jos balsas būtų geriau girdimas, ir kartu užtikrinti didesnį koordinavimą siekiant Europos Sąjungos tikslų Jungtinėse Tautose, taip pat skatinti didesnę valstybių narių pozicijų darną. Pritariu pranešėjo pasiūlymui paraginti Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Vadovų Tarybos pirmininką užtikrinti, kad siekis suteikti ES didesnes stebėtojos teises taptų strateginiu prioritetu, ir parodyti didesnį ES matomumą Jungtinėse Tautose aktyviau konsultuojantis su trečiųjų šalių, kurios yra JT narės, vyriausybėmis.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Balsavau už šį pranešimą. Rekomenduojame Tarybai sudaryti palankias sąlygas plėtoti veiksmingą daugiašalę partnerystę, kaip svarbiausią Europos Sąjungos strateginį prioritetą, ir didinti ES kaip pasaulinio masto veikėjos veiksmų nuoseklumą ir matomumą JT, inter alia, geriau koordinuojant ES vidaus konsultacijas JT klausimais ir skatinant didesnę jos įtrauktį sprendžiant įvairius klausimus. Reikėtų įgalioti Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę parengti valstybių narių ambasadorių ir ES ambasadorių, ypač dirbančių daugiašaliu lygmeniu, pvz., Ženevoje ir Niujorke, reguliarių konsultacijų gaires, kad ES galėtų sėkmingai vykdyti savo JT darbotvarkę ir pateisinti JT narių lūkesčius, susijusius su jos gebėjimu imtis veiksmų. Reikėtų skatinti didesnį tiek pozicijų JT sistemoje, tiek ES valstybių narių, šalių kandidačių bei šalių, kurios yra galimos kandidatės, pozicijų nuoseklumą, kad būtų kuo geriau išnaudojamos Lisabonos sutartimi suteiktos galimybės didinti ES įtaką, koordinuojant ir strategiškai panaudojant jos įvairias ir skirtingas (ES ir valstybių narių) pirmines pozicijas. Reikėtų didinti Europos Sąjungos gebėjimą tinkamu metu derėtis su kitomis regioninėmis grupėmis ir suteikti ES atstovams tinkamus įgaliojimus veiksmingai derėtis valstybių narių vardu.
Licia Ronzulli
Dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 66-osios sesijos, palaikau požiūrį, kad skatinant siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų Parlamentas turėtų paraginti Tarybą imtis vadovaujamojo vaidmens. Iš tikrųjų turime pradėti diskutuoti apie tai, kaip išlaikyti tarptautinės bendruomenės įsipareigojimą, kuris neturėtų nutrūkti ir po 2015 m., siekti tvaraus vystymosi ir panaikinti skurdą. Pažanga valstybės kūrimo, geros ir demokratiškos valdysenos ir konfliktų prevencijos srityse, taip pat būtinų kovos su korupcija, vengimu mokėti mokesčius ir kapitalo nutekėjimu priemonių patvirtinimas yra besąlygiškos pirmenybės dalykai.
Nikolaos Salavrakos
Balsavau už A. G. Lambsdorffo parengtą pranešimą, nes manau, kad norint išspręsti problemas, su kuriomis ES susiduria sparčiai besikeičiančiame pasaulyje, reikia imtis pasaulio lygmeniu koordinuojamų veiksmų. Pagal Lisabonos sutarties nuostatas ES suteikta daugiau ir didesnių atstovavimo užsienyje galimybių, o siekiant suvaldyti krizę, užtikrinti ir išlaikyti taiką ir reaguoti į tokius tarptautinius uždavinius kaip pastarieji įvykiai Japonijoje pageidautina ir būtina bendradarbiauti su JT ir kitoms tarptautinėmis organizacijomis.
Michèle Striffler
Kaip Vystymosi komiteto nuomonės dėl šio pranešimo referentdžiaugiuosi, kad šiandien per Europos Parlamento plenarinį posėdį jis buvo patvirtintas. Labai svarbu dar kartą patvirtinti būtinybę suderinti įvairių Jungtinių Tautų organų pastangas, kad būtų galima geriau skatinti su vystymusi susijusių veiksmų efektyvumą ir veiksmingumą. Teikiant Jungtinių Tautų paramą vystymuisi pirmiausia reikia siekti įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus, ypač daug dėmesio skiriant mažiausiai išsivysčiusioms šalims.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pranešimą, visų pirma todėl, kad jame Komisija kritiškai vertinama dėl to, jog iki 2011 m. vasario 9 d. delspaskelbti savo komunikatą, nors ji privalėjo tai padaryti 2010 m., taip pat todėl, kad kaip ir pranešėjas apgailestauju, jog, atsižvelgiant į naujausius įvykius, jame yra trūkumų. Taip pat apgailestauju, kad, kiek tai sietina su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėms, trūksta gerų rezultatų. Vis dėlto pripažįstu, kad bendros technologijų iniciatyvos padeda didinti Europos pramonės konkurencingumą, nors reikia greitai panaikinti esamas teisines ir administracines kliūtis.
Laima Liucija Andrikien
Balsavau už šią svarbią rezoliuciją dėl Europos Sąjungos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo programos laikotarpio vidurio peržiūros. Priimdamas šią rezoliuciją Europos Parlamentas siunčia aiškų signalą Europos Komisijai dėl mokslinių tyrimų programos įgyvendinimo ateityje. Vienas iš svarbiausių pasiūlymų, kuriam aš irgi pritariu, yra projektų, įgyvendinamų pagal šią programą, administracinių reikalavimų paprastinimas. Iš tikrųjų vienas nustatytų sunkumų yra sudėtingos ir veiklą apsunkinančios administracinės procedūros, dėl kurių mokslininkams lengviau gauti ne Europos Sąjungos, o nacionalinį finansavimą ir mokslinių tyrimų srityje Europa tampa nepopuliari. Taip pat labai svarbu, kad mokslinių tyrimų ir plėtros politika būtų įgyvendinama teritoriniu pagrindu, siekiant mokslinius tyrimus darniai paskirstyti visiems universitetams. Kokybę, kuri dažnai pasiekiama miestuose, būtų galima užtikrinti stiprinant nematerialius ryšius, pavyzdžiui, rengiant nuolatines vaizdo konferencijas ir sumaniai sujungiant teritorinius mokslinių tyrimų centrus su kompetencijos centrais.
Elena Oana Antonescu
Europos Sąjungos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintoji bendroji programa yra didžiausia pasaulyje paramos moksliniams tyrimams priemonir pagrindinEuropos Sąjungos mokslinių tyrimų politikos priemonė. Moksliniai tyrimai yra procesas, kai ekonomingalia tampa žiniomis, o inovacijos yra priešingas procesas, kai žinios tampa ekonomine galia. Europos Sąjunga ir jos valstybės narės turi nustatyti priemones, kurios padėtų bendrai reaguoti į didelius socialinius, ekonominius, aplinkos apsaugos, demografinius ir etninius uždavinius, su kuriais susiduria Europos valstybės, pvz., į senėjančios visuomenės, piliečių sveikatos, aprūpinimo maistu, tvarios plėtros ir pagrindines aplinkos apsaugos problemas.
Būtina palaikyti geresnius akademinės visuomenės, mokslinių tyrimų ir pramonės atstovų ryšius, kad naudojantis mokslinių tyrimų rezultatais būtų galima veiksmingiau gaminti produktus ir teikti paslaugas, kurie padeda skatinti ekonomikos augimą ir duoda naudos visai visuomenei. Valstybės narės taip pat turėtų labiau stengtis geriau bendrauti tarpusavyje naudojimosi naujomis technologijomis, pvz., pažangios informacijos apie mokslinius tyrimus paslaugomis, klausimais pranešant apie mokslinių tyrimų uždavinius ir platinant mokslinių tyrimų rezultatus. Todėl balsavau už šį pranešimą.
Alfredo Antoniozzi
Nepaisant keleto kliūčių, pvz., ekonomikos krizės, nuolatinio nesugebėjimo panaikinti atotrūkio nuo Jungtinių Amerikos Valstijų ir didėjančios besiformuojančios ekonomikos šalių konkurencijos, paaiškėjo, kad Septintoji bendroji programa gali duoti Europos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai papildomos naudos. Septintoji bendroji programa - Europos Sąjungos galimybužtikrinti, kad jos mokslinių tyrimų politika atitiktų jos ekonominius ir socialinius siekius, visų pirma stiprinant Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE). Išnagrinėjęs J. P. Audy parengtą pranešimą pritariu laikotarpio vidurio peržiūroje pažymėtiems tikslams, visų pirma susijusiems su administravimo procedūrų supaprastinimu, mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimu programoje "Bendradarbiavimas" ir rizikos pasidalijimo finansinės priemonės pertvarkomis bei stiprinimu. Turint omenyje derybas dėl būsimos finansinės perspektyvos, kuri bus įgyvendinama 2014 m., šios priemonės padės sudaryti palankias sąlygas mokslinių tyrimų srityje taikyti europinius standartus.
Sophie Auconie
Mano kolegos J. P. Audy parengtame pranešime dėl Europos Sąjungos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos atsikleidžiamas žemas MVĮ ir pramonės apskritai dalyvavimo šios srities veikloje lygis, mažas moterų mokslininkių skaičius ir nepakankamas atstovavimas tam tikroms valstybėms narėms. Manau, būtina plėtoti veiksmingą ES ir nacionalinės bei regionų valdžios institucijų koordinavimą mokslinių tyrimų srityje. Todėl balsavau už šį puikų pranešimą.
Liam Aylward
Septintoji bendroji programa, kurios visas biudžetas siekia 54,6 mlrd. EUR, yra didžiausia pasaulyje paramos moksliniams tyrimams priemonir iš tikrųjų svarbiausia ES mokslinių tyrimų politikos programa. Tačiau ją reikia persvarstyti ir pritaikyti prie besikeičiančio pasaulio, visų pirma atsižvelgiant į finansų krizę ir įvairias finansines aplinkybes. Šiuo metu Airijos institucijos iš ES mokslinių tyrimų fondų per savaitę gauna apie 1 mln. EUR, o Airijos mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) suteikiama kitų galimybių. MVĮ euro zonoje sukuria 70 proc. darbo vietų, o MVĮ sektorius yra Europos ekonomikos pagrindas.
Todėl siekiant paskatinti MVĮ domėtis galimybėmis ateityje dalyvauti įvairiose programose ir užtikrinti Europos Sąjungos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų veiksmingumą reikia didinti skaidrumą ir mažinti administracinę naštą. Siekiant įveikti nenuoseklumą, kuris šiuo metu kenkia šiai programai, reikia sutrumpinti dotacijų skyrimo laiką ir patobulinti bendradarbiavimą ir koordinavimą Europos mastu.
Zigmantas Balčytis
2000 m. kovo 23 ir 24 d. Europos Vadovų Taryba Lisabonoje vykusiame susitikime nustatplataus užmojo strateginį Europos Sąjungos (ES) tikslą: 2010 m. tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis grindžiama ekonomika pasaulyje. Šioje strategijoje pripažįstamas esminis mokslinių tyrimų vaidmuo. Septintoji bendroji programa, kurios 2007-2013 m. biudžetas - 54 mlrd. EUR yra viena svarbiausių paramos moksliniams tyrimams programų pasaulyje ir yra pagrindinES mokslinių tyrimų politikos priemonė. Jos tikslas - sudaryti sąlygas Europos Sąjungai reaguoti į pagrindinius visuomenei kylančius iššūkius, kurie susiję su visomis valstybėmis narėmis ir kurių valstybės narės vienos negali įveikti (senėjanti visuomenir sveikata, energijos ir vandens tiekimas arba aprūpinimas maistu, tvarus vystymasis, kova su klimato kaita ir pan.), taip pat plėsti žinias, suteikiant galimybes įmonėms diegti daugiau inovacijų ir didinti savo konkurencingumą. Šiame pranešime Europos Parlamentas atlieka vidurio laikotarpio vertinimą, siekiant užtikrinti, kad Septintoji bendroji programa atitiktų ES politikos poreikius. Pritariu, kad norint užtikrinti kuo didesnį šios programos efektyvumą, būtina kuo greičiau atlikti sudėtingų ir veiklą apsunkinančių administracinių procedūrų paprastinimą, kad būtų įgyvendintas Europos mokslinės erdvės sukūrimas.
Jean-Luc Bennahmias
Kai mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityse Europa atsilieka nuo Jungtinių Amerikos Valstijų ir praranda pranašumą, kurį buvo įgijusi besiformuojančios ekonomikos šalių atžvilgiu, ES septintoji bendroji programa yra labai svarbi, nes padeda didinti Europos pridėtinę vertę šiose srityse. Todėl šiame pranešime atskleidžiama nežinomos programos svarba ir kartu raginama imtis pokyčių - pakeisti pernelyg sudėtingas administracines ir finansines nuostatas ir padidinti veiksmingumą, nes dėl nedidelio šios programos veiksmingumo mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) vis dar negali ja naudotis, o šiuo metu jų vaidmuo gaminant produktus ir teikiant paslaugas naudojantis mokslinių tyrimų rezultatais yra svarbus; taip pat užtikrinti geresnį įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą ir koordinavimą, kai moksliniai tyrimai vis dar finansuojami ir iš nacionalinių, ir Europos šaltinių. Šios kelios iniciatyvos galėtų mums padėti pagaliau pasiekti tikslą 2020 m. 3 proc. BVP skirti moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai finansuoti, o jis dar toli gražu nepasiektas, visų pirma Prancūzijoje, kuri moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skiria tik 2 proc. savo BVP.
Sergio Berlato
2000 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba nustatEuropos Sąjungai plataus užmojo tikslą 2010 m. tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia žinių ekonomika pasaulyje. Šioje strategijoje pripažįstamas pagrindinis mokslinių tyrimų vaidmuo. Manau, nagrinėjant Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos peržiūrą suteikiama galimybsutvirtinti vertingą žinių, švietimo ir mokslinių tyrimų ryšį. Ilgainiui Septintoji bendroji programa tapo viena iš didžiausių pasaulyje paramos moksliniams tyrimams programų ir yra pagrindinES mokslinių tyrimų politikos priemonė. Įgyvendinant šią programą Europos Sąjungai taip pat suteikiama galimybužtikrinti, kad jos mokslinių tyrimų politika atitiktų jos ekonominius ir socialinius siekius stiprinant Europos mokslinių tyrimų erdvę.
Mano nuomone, atliekant šią peržiūrą daugiausia dėmesio reikėtų skirti dviem pagrindiniams aspektams: įveikti problemas, susijusias su sudėtingomis ir veiklą apsunkinančiomis administracinėmis procedūromis, dėl kurių mokslininkams lengviau gauti ne Europos Sąjungos, o nacionalinį finansavimą. Antra, nepaisant pastaraisiais metais padarytos pažangos, reikėtų labiau skatinti mažąsias ir vidutines įmones dalyvauti įgyvendinant šią bendrąją programą, kad būtų galima plėtoti įgūdžius, padėsiančius joms didinti savo konkurencingumą.
Izaskun Bilbao Barandica
Balsavau už šią rezoliuciją, nes programoje "Europa 2020" laikomasi nuomonės, kad siekiant įveikti krizę pasitelkiant pažangų, tvarų ir integracinį augimą moksliniai tyrimai ir inovacijos yra svarbiausias dalykas. Norint pasiekti šį tikslą, reikia nuo 2013 m. skirti daugiau lėšų finansavimui pagal Septintąją bendrąją programą. Valstybės narės privalo įsipareigoti ir toliau įgyvendinti programas, nes reikia užtikrinti geresnį technologijų platformų, universitetų ir pramonės sektoriaus bendradarbiavimą, taip pat dar labiau supaprastinti procedūras, kad būtų galima pašalinti sunkumus, kurių kyla mažosioms ir vidutinėms įmonėms norint pradėti įgyvendinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas.
Mara Bizzotto
J. P. Audy parengtame pranešime dėl Europos Sąjungos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos laikotarpio vidurio peržiūros, be abejonės, yra keletas palankiai vertintinų aspektų. Pvz., jame nagrinėjama, kodėl mažosios ir vidutinės įmonės nepakankamai sėkmingai įgyvendina šią programą, taip pat svarstoma galimybprašyti sutrumpinti dotacijų skyrimo laiką. Vis dėlto per šį balsavimą susilaikiau, nes į šį savo iniciatyva parengtą pranešimą įtrauktas vienas, mano nuomone, itin neigiamas aspektas, dėl kurio negalėjau balsuoti už visą pranešimą. Tiksliau sakant, nepritariu J. P. Audy raginimui skirti Europos mokslinių tyrimų tarybai daugiau lėšų ir suteikti jai nepriklausomo juridinio asmens, galinčio priimti sprendimus ir tiesiogiai atsakingo už savo mokslinių tyrimų strategiją ir administracinį valdymą, statusą.
Vilija Blinkevičiūt
Balsavau dėl šio pranešimo, nes manau, kad tinkamas septintosios ES mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos vidurio laikotarpio įvertinimas yra itin svarbus norint nustatyti, ar programos įgyvendinimas atitinka jai iškeltus tikslus. Ši programa yra viena svarbiausių paramos moksliniams tyrimams programų pasaulyje ir yra pagrindinES mokslinių tyrimų politikos priemonė. Be to, Europos Sąjunga daugelyje pastaruoju metu priimtų dokumentų, nustatančių jos vystymosi tikslus bei gaires ateinančiam dešimtmečiui, pabrėžia mokslinių tyrimų bei inovacijų svarbą stiprinant ES ekonomiką bei siekiant ją išlaikyti viena iš konkurencingiausių pasaulyje. Pranešime be bendro iš esmės teigiamo įvertinimo atkreipiamas Komisijos dėmesys į daugelį programos įgyvendinimo aspektų bei teikiami konkretūs pasiūlymai, kaip būtų galima juos patobulinti. Pavyzdžiui, siūloma didinti programos finansavimą, tačiau tuo pat metu siūloma ir nustatyti, kurios bendrosios tyrimų sritys teikia daugiausia vilčių konkretaus pritaikymo srityje ir kuriose jų galima plačiausiai veikti etikos požiūriu, kad įgyvendinant šią programą būtų pasiekta apčiuopiamų rezultatų.
Jan Březina
Nors Europa vis dar atsilieka nuo JAV ir praranda lyderės poziciją, kurią buvo įgijusi besivystančios ekonomikos šalių atžvilgiu, iš Septintosios bendrosios programos rezultatų matyti šios Europos programos pridėtinvertEuropos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sričiai. Deja, vis dar neparengta mokslo žinių pažangos, pasiektos įgyvendinant pagal Septintąją bendrąją programą finansuojamus projektus, vertinimo metodika. Taip pat būtina atkreipti dėmesį į tai, kad įmonės iš senųjų ir naujųjų valstybių narių labai nevienodai dalyvauja įgyvendinant šią programą. Be to, įsitraukimo įgyvendinant šią programą lygis, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių, ir toliau gana žemas. Supaprastinant administracines ir finansines taisykles būtų galima pagerinti šią padėtį.
Būtina pažymėti, kad siekiant užtikrinti Europos pramonės konkurencingumą bendros technologijų iniciatyvos labai svarbios. Taip pat būtina pažymėti teisines ir administracines kliūtis (teisinį subjektyvumą, finansavimo skyrimo taisykles, kartais ir intelektinę nuosavybę), dėl kurių nemažai pagrindinių mokslinių tyrimų subjektų ir MVĮ gali būti mažiau suinteresuoti įgyvendinti šią programą. Privalome pakeisti susiklosčiusią padėtį ir užtikrinti, kad mokslinių tyrimų finansavimas Europoje daugiau nebūtų pernelyg suskaidytas, nors yra nemažai valstybių narių ir ES finansavimo šaltinių, kuriais naudojantis taikomi skirtingi prioritetai, vertinimo kriterijai, apibrėžtys ir procedūros, dėl kurių neišvengiamai atsiranda dubliavimasis, painiava ir klaidos.
Maria Da Graça Carvalho
Atsižvelgdamas į vis dar netvirtą ekonomikos padėtį, kurią lėmEuropą sukrėtusi finansų krizė, pranešėjas savo laikotarpio vidurio peržiūroje mini svarbius aspektus, kuriuos reikėtų patobulinti, kad būtų galima kuo veiksmingiau naudotis prieinamomis viešojo finansavimo lėšomis. Pritariu pranešėjo sumanymui daugiausia dėmesio skirti dviem aspektams, kurie labai svarbūs Europos mokslinių tyrimų ateičiai: labiau supaprastinti Europos Komisijos ir kitų subjektų mokėjimus ir užtikrinti didesnį mažųjų ir vidutinių įmonių (ir pramonės apskritai) dalyvavimą reaguojant į didelius socialinius uždavinius.
Lara Comi
Iš vieningo balsavimo komitete dėl šio svarbaus pranešimo, taip pat iš šiandien vykusio balsavimo dar kartą matyti, kad Parlamentas žino, kaip užimti aiškią ir ryžtingą poziciją piliečiams ir įmonėms esminiais klausimais. Manau, šiame pranešime iš tikrųjų pabrėžiami svarbiausi Septintosios bendrosios programos aspektai. Šiame pranešime taip pat pateikta pagrįstų pasiūlymų, kuriais siekiama užtikrinti, kad likusios lėšos, kurias dar reikės paskirstyti, iš tikrųjų padėtų didinti Europos rinkos konkurencingumą ir pranašumus. Mano nuomone, administracinių procedūrų supaprastinimas ir biurokratijos mažinimas vis dar yra didžiausi uždaviniai, kuriuos turime išspręsti, jeigu iš tikrųjų norime sudaryti sąlygas savo verslo įmonėms (visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms) pasinaudoti šiomis lėšomis. Reikia naudoti šias lėšas savo gebėjimams dirbti integruotai didinti, t. y. tobulinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, skatinti steigti tarpregionines grupes ir užtikrinti gerą sanglaudos fondų ir mokslinių tyrimų bei inovacijų fondų koordinavimą.
Rachida Dati
Šis pranešimas padeda atkreipti dėmesį į veiksnius, kurie labai svarbūs siekiant atitikti Europos mokslinių tyrimų ateičiai keliamus reikalavimus, visų pirma turint omenyje strategijoje "Europa 2020" nustatytus tikslus. Dabar itin svarbu mažinti pernelyg didelę administracinę naštą, visų pirma siekiant paskatinti MVĮ aktyviau dalyvauti įgyvendinant Septintąją bendrąją programą. Be to, būtina užtikrinti, kad, įgyvendinat ES programas, švietimo ir darbo vietų kūrimo labui visada būtų įtvirtinami mokslinių tyrimų ir inovacijų laimėjimai.
Marielle De Sarnez
Europos Parlamentas turėjo atlikti 2007-2013 m. Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos laikotarpio vidurio peržiūrą. Tai - galimybpriminti Europos Komisijai, kad Europos ateities labui investuojant į mokslinius tyrimus ir inovacijas labai svarbu tinkamai pasirinkti. Dar reikia suplanuoti, kaip 2011, 2012 ir 2013 m. bus panaudoti 28,5 mlrd. EUR. Šią sumą pirmumo tvarka reikės paskirstyti MVĮ ir apskritai pramonės atstovų teikiamiems projektams, visų pirma susijusiems su energijos tiekimo, tvaraus vystymosi ir kovos su klimato kaita sritimis. Turime užtikrinti, kad mokslinių tyrimų infrastruktūra visoje Europos Sąjungoje būtų geriau paskirstyta, ir kartu laikytis kompetencijos principo, kuris padeda pritraukti į Europą gabiausius viso pasaulio mokslininkus.
Christine De Veyrac
2010 m. ES nepavyko pasiekti Lisabonos strategijoje nustatyto tikslo 3 proc. savo BVP skirti moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai finansuoti. Strategijoje "Europa 2020" dar kartą užsibrėžta pasiekti šį tikslą, tačiau dabar ES, norėdama ir toliau būti tarptautiniu mastu konkurencinga ekonomika, turi rasti būdų, kaip tai padaryti.
Atsižvelgdama į dabartinės ekonomikos krizės poveikį, kuris turėjo itin neigiamą įtaką mažųjų ir vidutinių įmonių pajėgumams investuoti į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, palankiai vertinu tai, kad patvirtintas J. P. Audy parengtas pranešimas dėl Septintosios bendrosios programos laikotarpio vidurio peržiūros. Siekiant išvengti biurokratijos ir suteikti įmonėms daugiau galimybių gauti Europos finansavimą, būtina užtikrinti, kad procedūros būtų paprastesnės ir skaidresnės.
Diogo Feio
Paskelbus strategiją "Europa 2020" tapo aišku, kad siekiant grąžinti Europą į ekonomikos augimo kelią ir laimėti konkurencingumo varžybas labai svarbu įsipareigoti skatinti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą. Todėl bet kuris Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos vertinimas turėtų būti siejamas su strategijos "Europa 2020" tikslais ir su jos įgyvendinimu. Esu įsitikinęs, kad pasitelkiant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą Europai pavyks surasti veiksmingą ir efektyvų būdą, kaip išspręsti energetikos problemą ir su klimato kaita susijusius uždavinius, ir padidinti Europos konkurencingumą bei produktyvumą, kurie padės mums pradėti naują, šį kartą tvaresnį, augimo ciklą.
José Manuel Fernandes
Šis J. P. Audy parengtas pranešimas susijęs su Europos Sąjungos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos laikotarpio vidurio peržiūra. 2000 m. kovo 23-24 d. Europos Vadovų Taryba Lisabonoje vykusiame susitikime nustatEuropos Sąjungos tikslą 2010 m. tapti konkurencingiausia žinių ekonomika pasaulyje. Šio plataus užmojo tikslo nebuvo įmanoma pasiekti. Tikiuosi, strategijos "Europa 2020" tikslai bus pasiekti, ypač kad bus įgyvendintas ES įsipareigojimas 2020 m. 3 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP) skirti moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai finansuoti. Siekiant strategijos "Europa 2020" tikslų negalima laukti kitos daugiametės finansinės programos pradžios - reikia pradėti tai daryti dabar. Taigi ši peržiūra labai svarbi, nes dar nepanaudota 50 proc. Septintajai bendrajai programai skirtų lėšų. Todėl pritariu pranešėjo nuomonei, ypač dėl rekomendacijų, susijusių su būtinybe supaprastinti lėšų gavimo tvarką, užtikrinti, kad procedūros būtų paprastesnės ir skaidresnės, ir sudaryti palankesnes sąlygas mažosioms ir vidutinėms įmonėms vykdyti veiklą. Sprendžiant naujus uždavinius, susijusius su inovacijomis ir moksliniais tyrimais, taip pat reikėtų investuoti į tokias svarbias sritis kaip sveikata, energetika ir branduolinsauga.
João Ferreira
Į šį pranešimą įtraukta keletas svarbių Europos Sąjungos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos laikotarpio vidurio peržiūros aspektų. Jame taip pat pateikta aktualių pastabų, pvz., apie tai, kad mokslininkai ir technikai (daugiausia jaunimas), kurių darbo vietos neužtikrintos, vis dar atlieka daugumą ES mokslinio darbo; šiuo požiūriu Portugalijos atvejis pavyzdinis.
Manome, kad būtina palaikyti viešuosius mokslinius tyrimus ir sudaryti sąlygas paprastai ir be biurokratinių suvaržymų susipažinti su jų rezultatais skatinant gamybos ir verslo, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, veiklą; taip pat steigti kvalifikuotiems darbuotojams skirtas darbo vietas, kuriose būtų gerbiamos jų teisės, bei užtikrinti socialinę pažangą ir tvarų vystymąsi. Reikia įsipareigoti plėtoti tokias įvairias sritis kaip, inter alia, energijos vartojimo efektyvumas, nauji energijos šaltiniai, efektyvus išteklių naudojimas, perdirbimas ir nauji gamybos procesai.
Negalime nepaminėti, kad mums neramu dėl kai kurių principų, kuriais remiantis kuriama Europos mokslinių tyrimų erdvė. Manome, kad ji turėtų būti grindžiama bendradarbiavimu ir abipuse nauda, laipsnišku esamų nacionalinių mokslinių tyrimų sistemų skirtumų naikinimu ir atsisakymu bet kokių tendencijų labiau išsivysčiusiose šalyse (taip pat vadinamuosiuose kompetencijos centruose) telkti mokslinius bei žmogiškuosius išteklius.
Ilda Figueiredo
Į šį pranešimą įtraukta keletas svarbių Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos laikotarpio vidurio peržiūros aspektų. Ypač svarbu tai, kad šiame pranešime užsibrėžta užtikrinti, jog 40 proc. asmenų, dalyvaujančių su moksliniais tyrimais susijusioje veikloje, būtų moterys, nes šiuo metu šią veiklą vykdančių moterų skaičius neviršija 25,5 proc., ir pripažinti, kad "Europa ir toliau atsilieka nuo JAV bei praranda lyderės poziciją, kurią iki tol turėjo besiformuojančios ekonomikos šalių atžvilgiu". Šiame pranešime taip pat apgailestaujama, kad "dauguma mokslinių darbų ES vis dar atliekami pavojingomis darbo sąlygomis".
Tačiau mums neramu dėl kai kurių aspektų, visų pirma dėl principų, kuriais grindžiama Europos mokslinių tyrimų erdvė, nes ji turėtų būti sutelkta į tikrų mokslinių tyrimų ir bendradarbiavimo tinklų bendradarbiavimą, bet kokių tendencijų labiau išsivysčiusiose šalyse telkti mokslinius ir žmogiškuosius išteklius atsisakymą ir laipsnišką esamų nacionalinių mokslinių tyrimų sistemų skirtumų naikinimą.
Norint diegti naujoves labai mažose, mažosiose ir vidutinėse įmonėse, reikia palaikyti viešuosius mokslinius tyrimus ir sudaryti sąlygas paprastai ir be biurokratinių suvaržymų susipažinti su jų rezultatais, neatsižvelgiant į tai, su kokiu sektoriumi tai būtų siejama, t. y. ar su energijos vartojimo efektyvumu naudojant naujus energijos šaltinius ir naujus gamybos procesus, perdirbant atliekas ir geriau naudojantis ištekliais, steigiant darbo vietas, kuriose gerbiamos darbuotojų teisės, ar su žmogiškųjų išteklių ir socialiniu sektoriais siekiant užtikrinti socialinę pažangą.
Monika Flašíková Beňová
Šiame pranešime siekiama įvertinti, ar įgyvendinant ES septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą bus galima sutvirtinti Europai labai svarbų auksinį žinių, švietimo ir mokslinių tyrimų trikampį. Šioje programoje, be kita ko, palankiai vertinamas dalyvavimo atrenkant projektus lygis ir puikūs projektų atrankos rezultatai, tačiau gaila, kad apskritai sėkmingų šios programos įgyvendinimo atvejų ir toliau yra gana nedaug. Labai svarbu tinkamai valdyti šios programos viešąsias lėšas, ir esu tvirtai įsitikinusi, kad imantis bet kokių pokyčių ar keičiant veiklos kryptį reikia laikytis stabilumo, bendro nuoseklumo ir teisinio tikrumo principų, kurie yra suinteresuotųjų šalių tarpusavio pasitikėjimo pagrindas.
Pat the Cope Gallagher
Pagrindinis šio pranešimo aspektas tas, kad Europos Sąjunga turi daryti viską, ką gali, kad mokslinių tyrimų, inovacijų ir mokslo sektoriuose ir toliau užimtų pirmąją vietą. Jei šiandien nesukursime mokslinių tyrimų pagrindo, ateityje nepasieksime aukšto inovacijų lygio. Norint ES steigti darbo vietas, skatinti užimtumą ir didinti ES konkurencingumą reikia užtikrinti tinkamus mokslinių tyrimų išteklius, visų pirma todėl, kad pramonės požiūriu besivystančių šalių galia didėja. Reikia plėtoti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą ir skatinti MVĮ aktyviau dalyvauti įgyvendinant šią programą. Įtakingos valdžios institucijos turi skatinti tai daryti. Vasario 4 d. vykusiame susitikime ES ir valstybių narių lyderiai paskelbįsipareigojimą įgyvendinti pavyzdinę iniciatyvą "Inovacijų sąjunga". Tačiau dabar reikia imtis jų žodžius atitinkančių veiksmų. Moksliniai tyrimai ir inovacijos padės mums ištrūkti iš ekonomikos aklavietės, į kurią šiuo metu esame patekę.
Brice Hortefeux
Modernizuojant mūsų ekonomiką ir didinant konkurencingumą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros vaidmuo yra svarbus. Septintoji bendroji mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programa, kurios 2007-2013 m. biudžetui skirta 54 mlrd. EUR, yra didžiausia pasaulyje paramos moksliniams tyrimams programa.
Tai, kad šis pranešimas patvirtintas didele balsų dauguma, yra įrodymas, kad Parlamentas itin suinteresuotas sėkmingai įgyvendinti šią ir paskesnes programas. Dar reikia stengtis užtikrinti patikimą viešųjų lėšų valdymą ir neleisti pernelyg plačiai skirti lėšų ne itin veiksmingiems ar mūsų poreikių neatitinkantiems projektams finansuoti.
Norint užtikrinti Europos mokslinių tyrimų ateitį reikės paprasčiau įgyvendinti programas, sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą ir suteikti mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) daugiau galimybių įsitraukti į šią veikos sritį, taip pat, svarbiausia, pritaikyti savo prioritetus prie didelių visuomenei kylančių uždavinių (senėjančios visuomenės, klimato kaitos ir kt.).
Esu įsitikinęs, kad kuriant dideles mokslinių tyrimų programas Europos Sąjunga turi atlikti pagrindinį vaidmenį ir kad stiprindama Europos mokslinių tyrimų erdvę ji gali suteikti tikros pridėtinės vertės. Todėl nusprendžiau visapusiškai palaikyti šį pranešimą.
Juozas Imbrasas
Balsavau už šią rezoliuciją, kadangi ja yra raginama įgyvendinant Septintąją bendrąją programą atsižvelgti į skirtingą ekonomikos krizės poveikį baigiamiesiems programos įgyvendinimo metams (2011-2013 m.) kiekvienoje valstybėje narėje, nes lieka didelės sumos (28,8 mlrd. EUR per trejus metus), kurių panaudojimas turi būti suplanuotas, turi būti pasiekti strategijos "Europa 2020" tikslai ir pasirengta įgyvendinti Europos mokslinių tyrimų erdvę bei iniciatyvą "Inovacijų sąjunga"; ypač raginama suderinti Septintosios bendrosios programos tikslus su ES strategijomis dėl išteklių veiksmingumo, žaliavų ir su skaitmenine darbotvarke. Likusios sumos neturėtų būti atimtos iš mokslinių tyrimų srities ir naudojamos kitų, su mokslinių tyrimų ir inovacijų sektoriumi bei Septintosios bendrosios programos tikslais nesusijusių programų ar priemonių, išlaidoms padengti. Reikia stiprinti, skatinti ir užtikrinti mokslinių tyrimų plėtros Europos Sąjungoje finansavimą, gerokai padidinant susijusias išlaidas nuo 2013 m., nes toks finansavimo padidinimas, idealiu atveju padidinant biudžetą, turi puoselėti tvarų augimą ir konkurenciją per kompetenciją. Lėšas reikia derinti su labiau į rezultatus orientuotu, į veiksmingumą nukreiptu požiūriu ir radikaliu finansavimo procedūrų supaprastinimu. Manau, kad reikia remti tolesnį ES mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų programų bendradarbiavimą ir manau, kad kartą įdiegtos ateities programos tęstinumas yra svarbus visiems susijusiems subjektams.
Jarosław Kalinowski
Kadangi Europos visuomensparčiai senėja, įvairiose srityse reikia imtis naujoviškų sprendimų, padėsiančių užtikrinti sklandų ES veikimą nepaisant sumažėjusios darbo jėgos. Panašių uždavinių kyla dėl klimato kaitos, netikėto žaliavų trūkumo ir biologinių grėsmių, pvz., dėl pastarojo meto įvykių, susijusių su daržovėse rasta E coli bakterija. Norint suvaldyti tokius neįprastus atvejus reikia investuoti į mokslą ir technologinę plėtrą. Nors nemažai diskutavome šiuo klausimu, nepaisant mūsų žemynui ir ekonomikai kylančios grėsmės, priemonės, kurių imtasi Europoje, deja, neveiksmingos. Mūsų ekonomika nėra savarankiška, be to, ji susiduria su Kinijos, Indijos ir Brazilijos ekonomikos dominavimu, o šios valstybės vystosi itin sparčiai. ES turėtų teikti pirmenybę finansinei mokslo plėtros paramai ir šios srities teisėkūros procedūrų supaprastinimui. Nieko nesiimti reiškia žengti žingsnį atgal.
Krišjānis Kariņš
Palaikau pranešimą dėl Europos Sąjungos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos laikotarpio vidurio peržiūros, nes manau, kad jis iš tikrųjų atspindi pasiektus laimėjimus ir esamas problemas. Europos Sąjunga gali tapti pasaulio lydere inovacijų ir išradimų srityse. Tai iš naujo paskatintų mūsų ekonomiką augti ir padėtų gerinti mūsų piliečių gyvenimo lygį. Turime galimybę pasiekti šį tikslą atlikdami nemažai namų darbų, iš kurių svarbiausias - mažinti biurokratines kliūtis. Kad taptume inovacijų tvirtove, privalome panaikinti biurokratiją, dėl kurios mokslininkai ir verslininkai negali naudotis lėšomis. Jei Europos Sąjungoje ir toliau veiks sena ir nelanksti biurokratijos sistema, trukdanti steigti naujas ir dinamiškas verslo įmones, ES nepasieks užsibrėžto tikslo 2020 m. 3 proc. BVP investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Europos Sąjunga ilgainiui turi keistis ir išsivaduoti iš biurokratijos pančių. Reikia pradėti vadovautis šiuo požiūriu įgyvendinant mokslinių tyrimų programą, kuri būtų naujų išradimų finansavimo, naujų sumanymų įgyvendinimo ir naujų darbo vietų steigimo šaltinis.
Paweł Robert Kowal
Šio pranešimo 27 straipsnyje pateikta klaidinga informacija. Kaip patvirtinta 2011 m. kovo 15 d. Briuselyje atlikus projekto INDECT etikos patikrinimą, kuriame dalyvavo Austrijos, Prancūzijos, Olandijos, Vokietijos ir Didžiosios Britanijos specialistai, neteisinga teigti, kad įgyvendinant projektą INDECT nuolat stebimos interneto svetainės ir atskiros kompiuterių sistemos. Projekto INDECT etikos patikrinimas davteigiamų rezultatų, be to, nenustatyta jokių pažeidimų, susijusių su šio projekto etiniais aspektais. Nuo pat pradžių Europos Komisija turėjo nuolat stebėti, kaip įgyvendinamas projektas INDECT. Iki šiol Komisija nenustatjokių pažeidimų. Be to, šis klausimas šiame pranešime netinkamas, nes konkrečiai kalbama apie projektą INDECT, tačiau neužsimenama apie kitus panašius Europos Sąjungos fondų lėšomis finansuojamus projektus.
Pagrindinis Krokuvos AGH mokslo ir technologijų universitete įgyvendinamo projekto INDECT (pažangios informacinės sistemos, sustiprinančios stebėjimą, paiešką ir išaiškinimą miestuose piliečių saugumo tikslais) tikslas - paversti mokslinių tyrimų rezultatus informacinėmis technologijomis, padedančiomis didinti miestų piliečių saugumą. Sistemos INDECT paskirtis - pasitelkiant kontrolės priemones nustatyti galimas grėsmes, įskaitant visų pirma pornografiją, ginklų prekybą, taip pat prekybą narkotikais ir žmogaus organais, ir apsaugoti duomenis bei privatumą.
Giovanni La Via
Europos Sąjungos septintoji bendroji mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programa - didžiausia pasaulyje paramos moksliniams tyrimams priemonir pagrindinEuropos Sąjungos mokslinių tyrimų politikos priemonė. Iš veiksmų, kurių iki šiol imtasi siekiant plėtoti žinias įvairiose srityse, matyti, kad vis labiau reikia pereiti prie inovacijų sklaidos ir jų įgyvendinimo kasdieniame mūsų gyvenime. Būtent turėdamas omenyje tiesioginį šios priemonės poveikį kasdieniam gyvenimui ir tikėdamasis, kad įgyvendinant būsimą inovacijų politiką bus visapusiškai išnaudojamos visos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros vertės grandinės sąveikos, balsavau už J. P. Audy parengtą pranešimą. Daugiausia į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą sutelkta Septintoji bendroji programa - šiuo metu vienintelpriemonė, skirta iniciatyvoje "Inovacijų sąjunga" nustatytiems tikslams pasiekti ir Europos virsmui žinių visuomene paspartinti. Svarstyti inovacijų ateitį reiškia steigti darbo vietas, išnaudoti mokslinių tyrimų kapitalą ir paversti jį prie įprasto gyvenimo pritaikoma praktika, taip pat plėtoti žmogiškųjų išteklių ateities galimybes, o šie visi aspektai yra veiksniai, kuriuos reikėtų įtraukti į kitą bendrąją programą.
Agnès Le Brun
Nuo 2007 m. ES kasmet išleidžia daugiau kaip 6 mlrd. EUR savo žemyno moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai finansuoti. Tai bus svarbiausias ES uždavinys, kurį reikės spręsti ateinančiais dešimtmečiais. Iš tikrųjų Europa atsilieka nuo Jungtinių Amerikos Valstijų, be to, ją labai sparčiai vejasi besiformuojančios ekonomikos šalys; todėl ji turi greitai atkurti tokį savo socialinį modelį, kuriame inovacijų vaidmuo būtų svarbiausias. J. P. Audy parengtame pranešime pasimokyta iš šios bendrosios mokslinių tyrimų programos pirmosios dalies klaidų. Šiame pranešime siūloma siekiant įgyvendinti strategijos "Europa 2020" tikslus likusią šios programos dalį skirti aktualiausioms Europos Sąjungos problemoms Septintosios bendrosios programos skyriuje "Bendradarbiavimas" nurodytuose sektoriuose (sveikatos, maisto ir biotechnologijų, informacinių ir ryšių technologijų, nanomokslų ir nanotechnologijų, energetikos, SET plano ir biodujų naudojimo, aplinkos apsaugos, tvaraus transporto, socialinių mokslų, ekonomikos ir humanitarinių mokslų, kosmoso ir saugumo) spręsti. Balsavau už šį pranešimą, nes jame ne tik įvertinta esama padėtis, bet ir nustatyti plataus užmojo Europos Sąjungos tikslai, atitinkantys Europos piliečių lūkesčius.
David Martin
raštu. - Įgyvendindama Septintąją bendrąją programą Europos Sąjunga turi galimybę užtikrinti, kad jos mokslinių tyrimų politika atitiktų jos ekonominius ir socialinius siekius, visų pirma stiprinant Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE). Septintoji bendroji programa, kurios 2007-2013 m. biudžetas yra apie 54 mlrd. EUR, ilgainiui tapo viena iš didžiausių pasaulyje paramos moksliniams tyrimams programų ir yra pagrindinES mokslinių tyrimų politikos priemonė. Nustatyti keturi pagrindiniai tikslai, atitinkantys keturias konkrečias programas ("Bendradarbiavimo", "Idėjų", "Žmonių" ir "Pajėgumų"), pagal kurias turi būti organizuojama Europos mokslinių tyrimų veikla. Taip siekiama sudaryti sąlygas Europos Sąjungai reaguoti į dideles visuomenei kylančias problemas, kurios susijusios su visomis valstybėmis narėmis ir kurių valstybės narės vienos įveikti negali (senėjanti visuomenir sveikata, energetika, vandens ir maisto tiekimas, tvarus vystymasis, klimato kaita ir kt.), taip pat plėsti žinias, kad mūsų įmonės galėtų diegti daugiau naujovių ir didinti savo konkurencingumą.
Clemente Mastella
Ilgainiui Septintoji bendroji mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programa tapo viena iš didžiausių pasaulyje paramos moksliniams tyrimams programų ir yra pagrindinEuropos Sąjungos mokslinių tyrimų politikos priemonė. Nepavykus įgyvendinti vadinamosios Lisabonos strategijos, kuria buvo siekiama užtikrinti, kad 2010 m. ES taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia žinių ekonomika pasaulyje, nusprendėme apsvarstyti, ar persvarstant Septintąją bendrąją programą būtų galima sustiprinti auksinį žinių, švietimo ir mokslinių tyrimų trikampį. Manome, kad Septintoji bendroji programa yra ES galimybužtikrinti, kad jos mokslinių tyrimų politika atitiktų jos ekonominius ir socialinius siekius, visų pirma stiprinant Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE). Be to, reikia įgyvendinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros politiką teritoriniu pagrindu, o Europos Sąjunga turi patvirtinti plataus užmojo Europos mokslinių tyrimų gynybos technologijų planą, siekiant sustiprinti šio sektoriaus pramoninę ir technologinę bazę ir kartu padidinti viešųjų karinių išlaidų veiksmingumą. Galiausiai pritariame Biudžeto komiteto nuomonei, kad rengiant ir įgyvendinant visas bendrąsias programas privalu remtis paprastumo, stabilumo, teisinio tikrumo, nuoseklumo, kompetencijos ir pasitikėjimo principais ir kartu stiprinti Europos institucijų, dirbančių mokslinių tyrimų ir pramonės srityse, ryšius.
Nuno Melo
Septintoji bendroji mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programa - didžiausia Europos Komisijos finansinpriemonė, kuria siekiama palaikyti ir skatinti mokslinių tyrimų veiklą. Šios programos biudžetui 2007-2013 m. skirta 50 mlrd. EUR. Šiame pranešime nurodytos kryptys, kurių reikėtų laikytis įgyvendinant šią bendrąją programą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse: šią programą reikėtų susieti su strategija "Europa 2020", taip pat su iniciatyva "Inovacijų sąjunga", o ją įgyvendinat daugiausia dėmesio skirti klimato kaitos, energetikos politikos, konkurencingumo ir senėjančios visuomenės sritims. Neabejoju, kad jei pasieksime šiame pranešime nustatytus tikslus, pradėsime naują ekonomikos augimo ciklą.
Alexander Mirsky
raštu. - Septintosios ES programos tikslas - sukurti bendrą ankstesnių programų laimėjimais pagrįstą Europos žinių erdvę ir atlikti tolesnius mokslinius tyrimus, kurie padėtų stiprinti socialinius ir ekonominius Europos plėtros veiksnius. Moksliniai tyrimai - vienas iš pagrindinių Europos ekonominės plėtros strategijos ramsčių, padedančių užtikrinti kompetenciją, socialinės srities plėtrą ir aplinkos apsaugą. Todėl balsavau už šį pranešimą.
Andreas Mölzer
Septintoji bendroji programa susijusi ne tik su moksliniais tyrimais apskritai; ji susijusi ir su konkrečia mokslinių tyrimų sritimi, kuri po Fukušimoje įvykusios nelaimės turėtų mums visiems labai rūpėti. Tai - finansavimo Euratomo programos lėšomis klausimas. Kokia nauda iš gamybinių reaktorių, jeigu juos užliejus vandeniui ar įvykus žemės drebėjimui jie nepatvarūs? Kokia nauda iš galingiausių atominių elektrinių, jeigu pakanka mažiausios klaidos, kad ne tik artimiausios vietovės, bet ir dideli žemės plotai būtų kelis dešimtmečius negyvenami? Svarbu daugiau dėmesio skirti branduolinei saugai ir skatinti ieškoti alternatyvų. Dabar, kai Euratomo mokslinių tyrimų programa netrukus bus pratęsta 2012-2013 m., reikėtų pasinaudoti Fukušimos atveju kaip galimybe persvarstyti susiklosčiusią padėtį. Turime daugiau dėmesio skirti apsaugai nuo radiacijos ir galutiniam saugojimui. Svarbiausias dalykas - ne griežtai vadovautis tais pačiais prioritetais, kitaip tariant, ne stengtis plėtoti branduolinę energiją, o daugiausia dėmesio skirti saugos aspektams. Žinoma, dabartinei mokslinių tyrimų programai šie aspektai įtakos neturi. Balsuodamas į tai atsižvelgiau.
Franz Obermayr
Dirbdamas Parlamente ne kartą raginau Europos Sąjungoje užtikrinti branduolinę saugą. Nereikėtų prisidengiant klimato apsauga nuslėpti didelės šios energijos gamybos technologijos keliamos grėsmės, taip pat visų pavojingų jos šalutinių produktų bei žmogui ir aplinkai pražūtingų pasekmių branduolinio kuro nutekėjimo atveju. Deja, pagal Septintąją bendrąją programą taip pat numatyta finansuoti branduolinės energetikos srities mokslinius tyrimus. Vis dėlto šiame pranešime taip pat raginama nustatyti griežtesnes ES programos INDECT įgyvendinimo taisykles. Šiame pranešime pabrėžiama, kad ES Komisija turėtų nedelsdama paskelbti visus su šiuo projektu susijusius dokumentus ir nustatyti aiškius ir griežtus INDECT mokslinių tyrimų tikslo, taikymo ir galutinių naudotojų įgaliojimus. Tai - pirmasis sėkmingas atvejis, kai bent pradiniu lygmeniu iš tikrųjų atsižvelgiama į ES piliečių teises. Įvertinęs šiuos klausimus per balsavimą susilaikiau.
Alfredo Pallone
Balsavau už J. P. Audy parengtą pranešimą, nes norint užtikrinti, kad įgyvendinant Septintąją bendrąją programą būtų pasiekti strategijos "Europa 2020" tikslai, taip pat kad ji būtų su jais suderinta, šią programą reikia atidžiai persvarstyti. Iš neigiamų laikotarpio vidurio peržiūros rezultatų matyti, kad reikia iš dalies pakeisti šios programos prioritetus. Todėl pritariu sumanymui pakeisti pagrindinių tikslų formuluotes ir norėčiau pabrėžti, kad būtina patvirtinti veiksmingesnę mokslinių tyrimų politiką, kurią įgyvendinant būtų panaikinta biurokratijos našta ir sudarytos sąlygos mažosioms ir vidutinėms įmonėms aktyviau įsitraukti į šią veiklos sritį, taip pat diegti naujoves ir apjungti finansavimą. Tikimės, kad imantis šių pokyčių per Septintosios bendrosios programos antrąjį etapą įgyvendinami projektai bus sėkmingi.
Maria do Céu Patrão Neves
Šis pranešimas dėl Europos Sąjungos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos laikotarpio vidurio peržiūros grindžiamas visuomenės ir mokslo suderinimo prielaida. Lisabonos sutartyje nustatytas plataus užmojo Europos Sąjungos tikslas - 2010 m. tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia žinių ekonomika pasaulyje. Šioje strategijoje pripažįstamas pagrindinis mokslinių tyrimų vaidmuo. Dėl keleto priežasčių šis siekis nebuvo įgyvendintas. Ateityje bus atliktas 2000-2010 m. laikotarpio, kuris baigėsi itin rimta ekonomikos krize, vertinimas. Dabar svarbu (ir šiuo atžvilgiu pritariu pranešėjo siekiui) išnagrinėti atliktą darbą ir nukreipti būsimus darbus kita linkme. Septintoji bendroji programa - dar viena ES galimybužtikrinti, kad jos mokslinių tyrimų politika atitiktų jos ekonominius ir socialinius siekius, ypač stiprinant Europos mokslinių tyrimų erdvę. Septintoji bendroji programa yra viena iš didžiausių pasaulyje paramos moksliniams tyrimams programų ir pagrindinES mokslinių tyrimų politikos priemonė. Konkrečios dabartinės programos, pvz., "Bendradarbiavimo", "Idėjų", "Žmonių" ir "Pajėgumų", gali ir turėtų padėti plėsti žinias, kad mūsų įmonėms būtų suteikta galimybių diegti daugiau naujovių ir didinti savo konkurencingumą.
Aldo Patriciello
Reikia persvarstyti Septintąją bendrąją programą, kad būtų galima ją geriau priderinti prie strategijos "Europa 2020" tikslų. Norint užtikrinti didesnį Europos mokslinių tyrimų politikos konkurencingumą ir jos atitiktį ES ekonominiams ir socialiniams siekiams, reikia pritaikyti Septintąją bendrąją programą prie keturių pagrindinių tikslų, o jie yra tokie: skatinti supaprastinti bendrąsias mokslinių tyrimų programas ir sumažinti administracinių procedūrų naštą; sudaryti mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) palankesnes sąlygas dalyvauti įgyvendinant šią programą; stiprinti inovacijų aspektą ir aktyviau naudotis rizikos pasidalijimo finansine priemone.
Be to, itin daug dėmesio reikia skirti akademinės visuomenės, viešųjų mokslinių tyrimų institutų ir pramonės sektoriaus atstovų bendradarbiavimo svarbai. Privalu labiau atsižvelgti į pasiūlymus, susijusius su viešojo ir pramonės sektorių bendrai atliekamais moksliniais tyrimais, sudaryti palankesnes sąlygas MVĮ, universitetų ir viešųjų mokslinių tyrimų institutų tinklų bendradarbiavimui, o į pagrindinius Septintosios bendrosios programos projektų atrankos kriterijus dabar reikia įtraukti galimo poveikio rinkai vertinimo, technologijų perdavimo ir mokslinių tyrimų rezultatų naudojimo komerciniais tikslais aspektus. Būtent todėl, taip pat siekdamas užtikrinti, kad ES mokslinių tyrimų srityje galėtų būti konkurencingesnnelaukiant, kol bus patvirtinta Aštuntoji bendroji programa, balsavau už tai, kad Septintoji bendroji programa būtų persvarstyta.
Vincent Peillon
Balsavau už J. P. Audy parengtą pranešimą dėl Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos laikotarpio vidurio peržiūros. Pateikdamas šį dokumentą Europos Parlamentas patvirtina savo paramą šiai programai, kuri labai svarbi plėtojant Europos mokslinius tyrimus ir didinant mūsų įmonių konkurencingumą. Šiame pranešime palaikomas sumanymas nustatyti nuolatinį šios programos biudžetą, o tai būtina norint pasiekti ja užsibrėžtus tikslus. Be to, šiame pranešime pateikta konkrečių pasiūlymų, kuriais siekiama panaikinti šios programos trūkumus. Jame tinkamai pabrėžiama, kad būtina supaprastinti finansavimo procedūras ir surasti geriausią esamų priemonių veikimo būdą, kad būtų galima mažosioms ir vidutinėms įmonėms suteikti daugiau galimybių pasinaudoti šia programa. Galiausiai šiame pranešime mums primenama, kad Europos Komisija turi užtikrinti, jog skatinant diegti naujoves nekiltų pavojus pagrindinių mokslinių tyrimų srityje padarytai pažangai.
Rovana Plumb
raštu. - Šiame pranešime nagrinėjama, ar persvarstant Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą galima sustiprinti auksinį žinių, švietimo ir mokslinių tyrimų trikampį, kuris yra svarbiausias Europos ateities veiksnys. Palankiai vertinu dalyvavimo atrenkant projektus ir projektų atrankos kokybės lygį, tačiau apgailestauju, kad apskritai sėkmingų šios programos įgyvendinimo atvejų gana nedaug ir kad tai turi atgrasomąjį poveikį, ypač kiek tai sietina su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis (MVĮ). Palaikau pagal programos dalį "Žmonės" įgyvendinamus veiksmus "Marie Curie", kurie labai naudingi mokslininkų karjerai, ir pripažįstu, kad bendros technologijų iniciatyvos padeda užtikrinti Europos pramonės konkurencingumą.
Phil Prendergast
raštu. - Atsižvelgiant į ekonomikos krizes, su kuriomis susiduria ES, labai svarbu nustatyti, kurios mūsų veiklos sritys gali mums padėti įveikti sunkumus. Moksliniai tyrimai ir inovacijos labai svarbūs užtikrinant pažangų, tvarų ir integracinį augimą, todėl investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą yra geriausias galimas atsakas. Atsižvelgiant į daugybę politinių ir ekonominių pokyčių, kurių įvyko patvirtinus Septintąją bendrąją programą, būtina ją iš dalies pakeisti, kad ji atspindėtų naują tikrovę. Atsižvelgdami į žinių pramonės šakų svarbą Europai, taip pat į savo klestintį mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sektorių, negalime delsti imtis veiksmų ir laukti, kol bus patvirtinta Aštuntoji bendroji programa. Gali būti, kad nepavyko įgyvendinti Lisabonos strategijos, kuria buvo siekiama 2010 m. tapti konkurencingiausia pasaulyje žinių ekonomika, tačiau tai nereiškia, kad turėtume visiškai jos atsisakyti. Turime ir toliau siekti šio tikslo iš dalies keisdami Septintąją bendrąją programą. Imdamiesi šių pokyčių turėtume stengtis pašalinti rimtą Septintosios bendrosios programos trūkumą, t. y. išspręsti klausimą, kodėl nefinansuojami motinos ir vaiko sveikatos moksliniai tyrimai. Kasmet beveik 400 000 kūdikių gimsta neišnešioti, tačiau šios srities moksliniams tyrimams vis dar neskiriama lėšų. Priešlaikinis gimdymas - dažniausia kūdikių mirties priežastis, o siejant tai su neišnešiotais kūdikiais atsiranda didesntikimybė, kad jiems išsivystys visą gyvenimą trunkantys lėtiniai susirgimai.
Paulo Rangel
Reikėtų vertinti Europos Sąjungos septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programą atsižvelgiant į dabartinę Europos Sąjungos padėtį, tačiau taip pat į ateitį. Pranešėjas teisingai atkreipia dėmesį į tai, kad nepavyko pasiekti 2000 m. Europos Vadovų Tarybos nustatyto tikslo 2010 m. tapti svarbiausia žinių ekonomika pasaulyje. Tačiau, nors iki nustatyto termino šio tikslo pasiekti nepavyko, jis ir toliau yra tikrasis bendrų veiksmų siekis. Todėl šiuo atžvilgiu šios bendrosios programos įvertinimo vaidmuo gali būti labai svarbus, nes, kitaip tariant, bus siekiama sumažinti Europos ekonomikos augimo kliūtis, visų pirma mažinant procedūrų, taikomų siekiant pasinaudoti paramos moksliniams tyrimams programomis, biurokratiją.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Balsavau už šį pranešimą. Šiame pranešime, kuris jau vienbalsiai patvirtintas Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitete, pritariama ekspertų grupės pateiktoms rekomendacijoms ir nurodomos tolesnės galimybės tobulinti įvairias ES mokslinių tyrimų srities priemones, pvz., sudaryti geresnes sąlygas susipažinti su mokslinių tyrimų rezultatais ir juos platinti, užtikrinti, kad socialinių ir ekonomikos mokslų srityse skelbiami kvietimai teikti paraiškas būtų bendresnio pobūdžio, taip pat didesnį bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje, stengtis užtikrinti didesnį mokslininkų judumą, imtis veiksmų novatoriškų MVĮ labui, užtikrinti geresnį valstybių narių koordinavimą. Į šį pranešimą neįtraukti ITER ar investicijų į programą "Galileo" klausimai. Vertinant neigiamai, kai kuriais atvejais šis dokumentas pernelyg sutelktas ne į galimą mokslinių tyrimų ir inovacijų naudą visai visuomenei, o į jų ekonominį vaidmenį ir konkurencingumą.
Licia Ronzulli
Moksliniai tyrimai - esminsudedamoji žinių pasaulio dalis ir ekonomikos globalizacijos sąlygomis jie iš tikrųjų padės palaikyti Europos Sąjungos augimo ir užimtumo lygį. Septintoji bendroji programa - puiki Europos Sąjungos galimybplėtoti savo mokslinių tyrimų politiką kartu stiprinant Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE). Įgyvendindama šią programą Europa siekia patenkinti pramonės (o kalbant bendriau - Europos politikos) moksliniams tyrimams ir žinioms keliamus reikalavimus.
Patvirtindamas šiandienos pranešimą Parlamentas pažymi per pirmuosius ketverius šios mokslinių tyrimų programos įgyvendinimo metus pasiektus rezultatus. Vis dėlto norėdami ateityje pasiekti daugiau ir geresnių rezultatų turime supaprastinti administracines procedūras, sudaryti mažosioms ir vidutinėms įmonėms palankesnes sąlygas dalyvauti įgyvendinant šią programą, palaikyti inovacijas ir patvirtinti rizikos pasidalijimo finansines priemones. Šiame pranešime ES ir valstybės narės taip pat raginamos patvirtinti plataus užmojo mokslinių tyrimų planą, kuriuo siekiama sustiprinti Europos gynybos pramonę.
Nikolaos Salavrakos
Balsavau už J. P. Audy parengtą pranešimą, nes manau, kad, siekiant užtikrinti konkurencingumą, augimą ir darbo vietų kūrimą ES, būtina investuoti į mokslinių tyrimų ir inovacijų sektorių. Manau, 2007-2013 m. Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos laikotarpio vidurio peržiūra bus ypač naudinga rengiant naudingas dabartinės padėties įvertinimu grindžiamas išvadas. Pritariu pranešėjo pateiktam pasiūlymui supaprastinti finansavimo skyrimo procedūras, taip pat patvirtinti į veiklos rezultatus orientuotą požiūrį ir nustatyti ES išlaidų kompetencijos bei Europos pridėtinės vertės kriterijus. Būtent mokslinių tyrimų sektorius gali duoti Europos Sąjungai didžiausią pridėtinę vertę. Valstybių narių biudžetai buvo sumažinti, todėl reikėtų sutelkti privačiojo sektoriaus lėšas būsimai Aštuntajai bendrajai mokslinių turimų programai finansuoti. Todėl pritariu pranešėjo pateiktam pasiūlymui užtikrinti didesnį pramonės įmonių, taip pat mažųjų ir vidutinių įmonių, dalyvavimą įgyvendinant šią programą.
Czesław Adam Siekierski
Nuo Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programos pradžios praėjo ketveri metai. Besikeičiančios pasaulio ekonomikos padėties sąlygomis ir tada, kai Europa pamažu stengiasi įveikti ekonomikos krizę, tampa aišku, kad ši programa įdiegta siekiant spręsti pagrįstas ir dideles problemas. Dėl pasaulinės tokių ekonomikos požiūriu didelių jėgų kaip Kinija, Indija ir Brazilija konkurencijos esame priversti imtis specialių priemonių, kuriomis siekiama įgyti technologinį pranašumą, suteikiantį galimybę veiksmingai įgyvendinti Europos Sąjungos nustatytą strategiją. Tinkamos investicijos į mokslinius tyrimus ir mokslo plėtrą virs ilgalaike žinių visuomenės struktūra, kuri yra viena iš svarbiausių sudedamųjų ekonominės galios dalių. Šiame pranešime užsimenama apie svarbiausią problemą, t. y. kad valstybės narės nepakankamai bendradarbiauja ir keičiasi informacija, todėl dubliuojami atskiri projektai. Kitas nerimą keliantis dalykas - nevienodas valstybių narių dalyvavimo įgyvendinant šią programą lygis, dėl kurio tokiose svarbiose srityse kaip moksliniai tyrimai ir technologinplėtra atsiranda didelių pusiausvyros sutrikimų. Tai visiškai neatitinka Septintosios bendrosios programos tikslų.
Dėl ekonomikos krizės kai kurios valstybės narės turi mažiau galimybių teikti paramą šiai programai, todėl ES turi tiksliai įvardyti tuos, kuriems reikia paramos, ir jiems ją suteikti. Ši programa bus įgyvendinama dar dvejus metus, o biudžetinių įsipareigojimų lygis neviršijo 50 proc. nustatytos sumos (kuri 2007-2013 m. siekia 54 mlrd. EUR), todėl turėtų būti lengviau įtraukti kompetentingas įstaigas ir užtikrinti kuo tinkamesnį prieinamų lėšų naudojimą.
Catherine Stihler
raštu. - Palankiai vertinu pranešėjo darbą, kurį jis atliko rengdamas šį pranešimą. Man, kaip ir pranešėjui, neramu, kad Komisija savo komunikatą pristatdaug vėliau nei žadėjo. Įgyvendinant Septintąją bendrąją programą pasiekta tam tikrų puikių rezultatų, be to, pritariu pranešėjo atliktam darbui siekiant baigti kurti vadinamąjį auksinį trikampį.
Nuno Teixeira
Septintoji bendroji mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programa - didžiausia Europos Komisijos finansinmokslinių tyrimų veiklos skatinimo ir paramos priemonė, kurios biudžetui 2007-2013 m. skirta 54 mlrd. EUR. Šiame pranešime pabrėžiama, kad Septintoji bendroji mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programa turėtų būti susieta su strategija "Europa 2020" ir su pavyzdine iniciatyva "Inovacijų sąjunga", be to, jos įgyvendinimo laikotarpiu daugiausia dėmesio reikėtų skirti klimato kaitos, energetikos politikos, konkurencingumo ir senėjančios visuomenės sritims.
Balsuoju už šį pranešimą, nes suprantu, kad tik stiprinant Europos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų politiką ji galės didinti savo konkurencingumą ir pasaulio lygmeniu atlikti vis svarbesnį vadovaujamąjį vaidmenį. Taip pat manau, kad svarbu užtikrinti, jog Septintoji bendroji programa padėtų sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę, kaip tai nustatyta Europos Sąjungos sutarties XIX antraštinės dalies 179 straipsnio 1 dalyje.
Viktor Uspaskich
Gerbiami kolegos, moksliniai tyrimai ir inovacijos yra svarbūs norint užtikrinti tvarų ir integracinį augimą Lietuvoje. Remiantis Pasaulio banko tyrimo duomenimis, Lietuva turi didelį potencialą tapti dinamiška, žiniomis paremta ekonomika. Tačiau tyrime taip pat teigiama, jog mano šalis mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) sektoriuje susiduria su valdymo, struktūros ir reguliavimo problemomis. Šias kliūtys reikia įveikti, jei norime padaryti tikrą pažangą. Tai taip pat kelia problemų Europai. Europoje MTP išlaidos yra mažos lyginant su kitomis pasaulinėmis jėgomis dėl privačių investicijų ir palankių sąlygų inovacijoms stokos. Aš sutinku su pranešėju, jog būtinai reikia geresnio mokslinių tyrimų projektų koordinavimo ir bendro finansavimo Sąjungos viduje. Be to, mokslinių tyrimų įrenginiai ir infrastruktūra Centrinėje ir Rytų Europoje turi būti modernizuoti ir išplėsti.
Tai paskatins Europos konkurencingumą ir padės įveikti infrastruktūrinius skirtumus tarp senųjų ir naujųjų valstybių narių. Aš taip pat tikiu, jog mokslinių tyrimų ir technologijų plėtra turi tapti labiau prieinama paprastiems europiečiams. Remiantis Europos Komisijos apklausos duomenimis, tik 10 % europiečių mano esą gerai informuoti apie mokslą, o 65 % mano, jog vyriausybės turi dėti daugiau pastangų, siekdamos sudominti jaunus žmones moksliniais klausimais. Mes turėtume elgtis taip pat.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šią rezoliuciją, nes manau, kad reikia sudaryti išsamų ekonominį susitarimą, kuris padėtų sustiprinti jau nusistovėjusius tvirtus dvišalius ryšius prekybos ir investicijų srityse. Vis dėlto manau, kad susitarimas turėtų būti proporcingas ir prisidėti prie sąžiningos prekybos skatinimo. Nepaisydamas tvirto konsensuso dėl plataus užmojo susitarimo, esu įsitikinęs, kad jis neturėtų daryti neigiamo poveikio viešosioms paslaugoms arba ES teisėms priimti su degalų kokybės direktyva susijusius teisės aktus. Susitarime taip pat turėtų būti numatyti plataus užmojo tvaraus vystymosi tikslai ir teisiškai privalomi socialiniai ir aplinkos standartai.
Laima Liucija Andrikien
Balsavau už šią rezoliuciją dėl ES ir Kanados prekybos santykių. Kanada yra viena iš ES seniausių ir glaudžiausių partnerių ir yra pirmoji industrializuota šalis, su kuria 1976 m. ES pasirašprekybos ir ekonominio bendradarbiavimo pamatinį susitarimą. Tačiau ES ir Kanados ekonominių santykių galimybės dar nėra visiškai išnaudotos, todėl manau, kad ES ir Kanados laisvosios prekybos sutartis gali labai prisidėti prie šių galimybių vystymo ir įgyvendinimo, nes būtų pagerinti prekybos ir investicijų srautai ir panaikinti didžiausi tarifai ir nepagrįsti netarifiniai barjerai bei remiamas glaudesnis bendradarbiavimas, ypač bendradarbiavimas reglamentavimo, darbo jėgos judumo ir profesinės kvalifikacijos pripažinimo srityse. Pritariu susitarimui su Kanada, kuriuo būtų viršijami PPO įsipareigojimai ir būtų papildomos daugiašalės taisyklės su sąlyga, kad derybomis bus pasiektas suderintas, plataus užmojo ir aukštos kokybės susitarimas, kuriuo būtų siekiama daugiau nei tik sumažinti tarifus, bet ir pradedamos taikyti kitos priemonės, kaip abipusiškumo principo taikymas kartu su turimomis teisinėmis priemonėmis prekybos ginčų atvejais, gerinama intelektinės nuosavybės teisių apsauga, įskaitant prekių ženklų, patentų ir geografinių nuorodų apsaugą.
Sophie Auconie
Balsuodama už šią rezoliuciją dėl dabartinių ES ir Kanados prekybos derybų, noriu dar kartą pakartoti tarptautinės prekybos (įskaitant prekybą su Kanada) svarbą mūsų šalių ekonomikos plėtrai. Kaip nurodyta rezoliucijoje, nors Europa ir toliau pirmenybę turi teikti tarptautinei prekybos sistemai, t. y. Dohos vystymosi derybų raundo deryboms, dabartinės derybos su Kanada gali būti naudingos, nes dėl jų šis tarptautinis požiūris papildomas ne mažiau svarbiu dvišaliu aspektu. Todėl diskutuodami ir derėdamiesi sugebame rasti sprendimus su prekyba ir pagarba tam tikriems principams susijusiais klausimais, pvz., su aplinka susijusiais klausimais. Būdama viešųjų paslaugų darbo grupės pirmininko pavaduotoja, vis dėlto taip pat nerimauju dėl pasirinkto požiūrio, kurio laikomasi šiame sektoriuje. Pasirinkdami "neigiamo sąrašo" metodą (sąrašas, pagal kurį tam tikroms viešosioms paslaugoms nėra taikomas liberalizavimo procesas), o ne priešingai - "teigiamo sąrašo" metodą (liberalizavimo išimtį taikydami viešosioms paslaugoms, išskyrus tas, kurios įtrauktos į sąrašą), galiausiai galime pakenkti viešosioms paslaugoms. Todėl šia rezoliucija Europos Komisija raginama atsisakyti tokio požiūrio.
Zigmantas Balčytis
Balsavau už šią rezoliuciją. Kanada yra viena iš ES seniausių ir glaudžiausių partnerių ir yra pirmoji industrializuota šalis, su kuria 1976 m. ES pasirašprekybos ir ekonominio bendradarbiavimo pamatinį susitarimą. Per ilgą laikotarpį buvo pasirašyta nemažai dvišalių susitarimų, skirtų sudaryti palankesnes sąlygas glaudesniems prekybiniams santykiams, o šiuo metu ES yra antra pagal svarbą Kanados prekybos partnerbei antras pagal dydį tiesioginių užsienio investicijų Kanadoje šaltinis. Pritariu, kad ES ir Kanados ekonominių santykių galimybės dar nėra visiškai išnaudotos. Planuojamas laisvosios prekybos susitarimas galėtų ženkliai prisidėti prie ekonominės partnerystės plėtojimo ir būtų aiškus augimą skatinantis signalas investuotojams ir įmonėms ES ir Kanadoje.
Jean-Luc Bennahmias
Kadangi dabar deramasi dėl Europos Sąjungos ir Kanados prekybos susitarimo, Europos Parlamentas šia ką tik patvirtinta rezoliucija reiškia susirūpinimą dėl Europos Komisijos požiūrio į viešąsias paslaugas. Iš tikrųjų atrodo, kad Europos Komisija, būdama atsakinga už derybas dėl šio susitarimo, iš esmės nori į sąrašą įtraukti visas paslaugas. Išsiderėjusi "neigiamą" paslaugų, kurios nebūtų įtrauktos į laisvosios prekybos susitarimus, sąrašą, Komisija, jeigu jį toliau tęstų, paneigtų iki šiol dominavusį loginį pagrindą. Tačiau viešosios paslaugos skiriasi nuo kitų paslaugų: jos padeda užtikrinti socialinę ir teritorinę sanglaudą, taip pat svarbią pažeidžiamoms gyventojų grupėms paramą, šios paslaugos turi bendriems interesams, kuriuos jomis siekiama apsaugoti, būdingų požymių. Todėl labai svarbu toliau laikytis požiūrio, kuriuo siekiama apsaugoti šias paslaugas, visų pirma užtikrinant jų apsaugą nuo tarptautinės konkurencijos.
Mara Bizzotto
Santykiai su Kanada ilgą laiką yra pelningi abiem šalims, jie atitinka abiejų šalių prekybos interesus ir yra grindžiami geru bendradarbiavimu. Nors Kanada yra išsivysčiusi šalis, kurioje tik išimtiniais atvejais būtų galima abejoti pagarbos socialinėms teisėms arba griežčiausiems aplinkos standartams lygiu, Komisija - netgi anksčiau nei Parlamentas - parengderybų su kompetentingomis Kanados institucijomis nuostatas, kuriose išsamiai aptariama nemažai keistinų aspektų, kad jie mus tenkintų.
Balsuoju už šią rezoliuciją, susijusią su Europos prekybos politikos skyriumi, kuriuo turėtų būti vadovaujamasi kaip derybų su kitomis šalimis - įskaitant Indiją, Kiniją ir Pakistaną, kuriose iš tikrųjų nėra užtikrinama sąžininga konkurencija, jau neminint pagarbos socialinėms teisėms ir aplinkos standartams, kaip tai daroma Kanadoje, - modeliu. Pradėję derybas su šiomis šalimis, turėtume prisiminti, kokie griežti ir reiklūs buvome derėdamiesi su ypač pažangiomis šalimis, pvz., Kanada, ir laikytis tokio pat tiesaus ir atviro požiūrio, padedančio užtikrinti mūsų interesų gynybą.
John Bufton
raštu. - Balsavau prieš ES ir Kanados prekybos santykius, nes jaučiu, kad bet koks dvišalis investicijų susitarimas galėtų pakenkti Jungtinės Karalystės ir Kanados sandraugos deryboms. Nors nematau nvienos priežasties, dėl kurios ES ir Kanada negalėtų laisvai prekiauti, iš ankstesnių teisės aktų matyti, kad buvo linkstama Jungtinės Karalystės ir trečiųjų šalių prekybos santykius riboti, užuot juos plėtojus.
Alain Cadec
Balsavau už rezoliuciją dėl ES ir Kanados prekybos santykių, kuria siekiama sudaryti išsamų ekonominį ir prekybos susitarimą. Kanada yra svarbi Europos Sąjungos prekybos partnerė: per pastarąjį dešimtmetį Kanados investicijos į Europą beveik padvigubėjo ir 2009 m. sudar119,5 mln. EUR. Todėl reikia sukurti šiuolaikišką teisinę sistemą, kad būtų užtikrintas augimui palankus poveikis. Norėčiau atkreipti dėmesį į klausimą, susijusį su žemės ūkio produktų galimybėmis patekti į rinką. Kilmės taisyklės Kanadoje ir ES skirtingos, ir Komisija turi užtikrinti, kad Europos žemės ūkio interesams ir prioritetams būtų skiriamas pakankamas dėmesys. Pirmiausia reikėtų stengtis rasti patenkinamą kilmės taisyklių problemos sprendimo būdą, kad kitų Šiaurės Amerikos laisvosios prekybos susitarimo narių produktai nepatektų į rinką kartu su Kanados produktais.
Maria Da Graça Carvalho
Taisyklėmis grindžiama ir per Pasaulio prekybos organizaciją (PPO) įtvirtinta daugiašalprekybos sistema išlieka tinkamiausia atviros ir sąžiningos prekybos reguliavimo bei skatinimo priemone. Todėl, atsižvelgdama į istorinę ir labai sėkmingą ES ir Kanados ekonominių santykių raidą, pritariu susitarimui, kuriame numatyta daugiau įsipareigojimų nei reikalaujama pagal PPO sistemą ir kuriuo papildomos daugiašalės taisyklės, kad būtų pasiektas kuo glaudesnis šių dviejų susitarimo šalių bendradarbiavimas.
George Sabin Cutaş
Balsavau už rezoliuciją dėl ES ir Kanados prekybos santykių, nes joje pabrėžiamas poreikis į būsimą Europos Sąjungos ir Kanados ekonominį ir prekybos susitarimą įtraukti socialinius ir aplinkos aspektus. Kalbant apie aplinkos apsaugą, manau, svarbu, kad Europos Sąjunga atsisakytų importuoti iš bitumingojo smėlio išgautą žalią naftą.
Marielle De Sarnez
Dalyvaudama dabar vykstančiose derybose dėl ES ir Kanados prekybos susitarimo Komisija turi įsipareigoti laikytis Europos Parlamento reikalavimų. Laisvosios prekybos susitarime labai svarbūs du dalykai: pirma, užtikrinti, kad būtų laikomasi abipusiškumo principo socialinių ir aplinką reglamentuojančių teisės aktų srityje; antra, patvirtinti nuoseklų ir ginamąjį požiūrį į visuotinės svarbos paslaugas. Siekiant įtikti mūsų partnerei, neturėtų būti sumažinti Europos aplinkos ir sveikatos standartų reikalavimai. Europos Komisija turi atsižvelgti į savo sprendimo automatiškai ir su niekuo nepasitarus įtraukti visas paslaugas pasekmes. Nors pagal šį metodą sudarant "neigiamą sąrašą" tam tikroms viešosioms paslaugoms leidžiama taikyti išimtį konkrečiais atvejais ir jeigu to prašo kiekviena valstybnarė, vis dėlto kyla galimo aplaidumo pavojus. Parlamentas nenori, kad šiuo naujuoju derybų modeliu būtų sukurtas teisinis precedentas. Iki šiol Komisija dėl laisvosios prekybos susitarimų derėdavosi pateikdama "teigiamą" sąrašą, kuriame viena po kitos nurodomos į jį įtrauktos paslaugos. Šis tarptautinėje prekyboje paplitęs metodas padeda užtikrinti geresnę tam tikrų ES opių sektorių apsaugą, todėl tai turėtų būti vienintelis Komisijos taikomas metodas.
Diogo Feio
Kanada ir ES pripažįsta bendras vertybes, todėl esame ne tik prekybos partneriai, bet ir tikri sąjungininkai pasauliniame geostrateginiame kontekste. Savaime suprantama, kad abiejose Atlanto vandenyno pusėse yra viena civilizacija, kuri turėtų daug naudos dar labiau sustiprindama ryšius tarp žmonių. Nėra reikalo išsamiai su visomis smulkmenomis aiškinti istorinių Kanados ir Europos ryšių ir Kanados piliečių indėlio išlaisvinant Europos žemyną per ją suniokojusius du pasaulinius karus.
Nepaisydamas dar likusių prekybos liberalizavimo kliūčių ir Europos Sąjungos išlygų dėl galiojančios praktikos Kanadoje, tikiuosi, kad anksčiau ar vėliau bus sukurti būtini abipusės prekybos partnerystės pagrindai. Išsamus Kanados ir Europos Sąjungos ekonominis ir prekybos susitarimas galėtų pagaliau tapti plačiausio užmojo mūsų kada nors sudarytu visa apimančiu susitarimu. Tikiuosi, kad taip ir bus.
José Manuel Fernandes
Šis pasiūlymas dėl rezoliucijos skirtas ES ir Kanados prekybos santykiams, o derybas tarp jų tikimasi baigti iki 2011 m. pabaigos. ES prekybos ir investavimo politikos tikslas - tvarus, gerovę ir darbo vietas padedantis kurti ekonominis augimas. Prisiminkime, kad užmezgusi prekybos santykius su savo strateginiais partneriais ES iki 2020 m. sukurs 1 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP) dydžio pridėtinę vertę (2010 m. tai sudar120 mlrd. EUR), kuri bus vienodai naudinga vartotojams ir įmonėms. Šiuo tikslu ir neabejojant Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) atliekamu vaidmeniu, labai svarbu liberalizuoti prekybą visas derybas užbaigiant pagal Dohos vystymosi darbotvarkę (angl. DDA), kurioje taip pat numatytas ES ir Kanados prekybos santykių klausimas. Nors kai kurie klausimai lieka neišspręsti, pvz., neigiamas poveikis biologinei įvairovei dėl gudroninio smėlio kasybos arba tam tikrų iš ruonių pagamintų produktų, balsavau už pasiūlymą dėl rezoliucijos ne tik todėl, kad iš esmės buvo išspręsta viešųjų pirkimų problema, bet ir todėl, kad tai naudinga valstybėms narėms, ir siekdamas, kad derybos nebūtų vilkinamos.
João Ferreira
Pirmojoje preambulės pastraipoje atskleidžiama šio pranešimo pagrindinmintis: joje nurodoma, kad per Pasaulio prekybos organizaciją (PPO) sukurta daugiašalės prekybos sistema toliau išlieka tinkamiausia atviros ir sąžiningos prekybos reguliavimo ir skatinimo sistema. Joje taip pat pasisakoma už sėkmingą Dohos vystymosi derybų raundo baigtį.
Tai yra vizija, išsamiau aptariama kituose rezoliucijos punktuose, su kuriais mes, žinoma, nesutinkame. Tiesą sakant, nesutinkame lygiai taip pat kaip ir milijonai darbuotojų, ūkininkų, mažųjų ir vidutinių įmonių savininkų, daugybkitų žmonių visame pasaulyje, kurie daugybę metų kaltina PPO, jos tikslus panaikinti prekybos reguliavimą ir jos atstovaujamus interesus - tarptautinių įmonių, didžiųjų kompanijų ir finansinių institucijų interesus; jos susižeria milijoninius pelnus paaukodamos milijonus darbo vietų bei darbo ir socialinių teisių, sužlugdydamos mažuosius ir vidutinio dydžio gamintojus ir suardydamos aplinką.
Kaip ir kituose laisvosios prekybos susitarimuose, ES ir Kanados laisvosios prekybos susitarime taip pat aptariamos paslaugos ir išreiškiamas vertingas, tačiau nenuoseklus su "neigiamais" sąrašais ir pan. susijęs nerimas, nepadedantis pašalinti pavojų, kurie taip pat kelia grėsmę viešosioms paslaugoms. Priežasčių balsuoti "prieš" yra daugiau nei pakankamai.
Ilda Figueiredo
Europos Sąjunga toliau formuoja savo prekybos politiką, kurios pasekmės įvairioms valstybėms narėms turi didelį, tačiau skirtingą poveikį.
Šią politiką išreiškiantys sudaromi susitarimai iš esmės grindžiami laisvąja prekyba, kurios tikslai ir padariniai aiškiai patvirtinami atitinkama retorika: tai vadinamieji "puolamieji interesai", tarsi kalbėtume apie karą.
Paprastai tai yra nepasižymintys didesniu demokratiniu teisėtumu susitarimai, nes derybos dėl jų beveik visada vyksta ypač slaptai, visuomenei nežinant ir bandant nuslėpti jų ekonominį, socialinį poveikį, poveikį aplinkai ir išvengti viešų diskusijų bei paaiškinimų.
Nors, atsižvelgiant į derybų etapą, galima teigti, kad jos pakankamai toli pažengusios ir jas numatoma baigti 2011 m., tačiau jų poveikį sektoriams ir šalims vis dar reikia išsamiai aptarti.
Vis dėlto šio susitarimo turinyje nėra nieko naujo: rinkų atvėrimas ir paslaugų liberalizavimas, įskaitant vis dažnesnę prekybą viešosiomis paslaugomis, kuriomis savo nuožiūra disponuoja tarptautinės įmonės, ir taip sukelia problemų žmonėms.
O pasekmės yra gerai žinomos: kelių dalyvių dominavimas rinkoje, silpnesnių gamybos sistemų sužlugdymas ir vis dažnesni pasiteisinimai dėl teisių suvaržymų ir apsunkintų gyvenimo bei darbo sąlygų.
Monika Flašíková Beňová
ES derybas su Kanada dėl išsamaus ekonominio ir prekybos susitarimo pradėjo 2009 m. Galimame susitarime aptariamas platus klausimų spektras: prekyba prekėmis ir paslaugomis, intelektinės nuosavybės teisės, viešieji pirkimai, bendradarbiavimas reguliavimo srityje, investavimas, laikina migracija, konkurencijos politika ir užimtumas bei aplinkos standartai. Mano nuomone, teisinga, kad abi šalys pirmenybę teiktų pastangoms pasiekti susitarimą keliais pagrindiniais klausimais, pvz., dėl viešųjų pirkimų, investicijų ir viešųjų paslaugų.
Juozas Imbrasas
Pritariau dokumentui, kadangi ES ir Kanadą sieja glaudūs prekybos ir tiesioginių užsienio investicijų santykiai. Vykdomomis derybomis dėl išsamaus ekonominio ir prekybos susitarimo siekiama labai pažangaus susitarimo, siekiais viršijančio visus iki šiol priimtus ES ir Kanados prekybos ir ekonominius susitarimus, kuriuo būtų dar labiau paspartinta jau ir taip aktyvi dvišalprekyba bei investicijų ryšiai. Pritariau nuomonei, kad susitarimui su Kanada, kuriuo būtų viršijami PPO įsipareigojimai ir būtų papildomos daugiašalės taisyklės su sąlyga, kad derybomis bus pasiektas suderintas, plataus užmojo ir aukštos kokybės susitarimas. Yra laikomasi nuomonės, kad skyriai dėl žemės ūkio šiose derybose bus svarbus klausimas abiems šalims. Susirūpinimą kelia galimai svarbios nuolaidos genetiškai modifikuotiems produktams, pieno ir kilmės ženklinimo srityse. Todėl turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama į interesus ir prioritetus žemės ūkio srityje, susitarimas turi būti naudingas ES ir Kanados vartotojams, o taip pat abiejų šalių žemės ūkio sektoriui, ir pasiekus suderintų bendrų rezultatų užtikrinti didesnę bet sąžiningą ES ir Kanados tiekėjų konkurenciją tiekiant žemės ūkio produktus. Palankiai vertinu abiejų šalių pradinį įsipareigojimą neišlaikyti, neįvesti ar neįvesti iš naujo subsidijų žemės ūkio produktų, kuriais prekiaujama, eksportui, nes tai teigiamas žingsnis vykdant plataus užmojo ir sąžiningas derybas ir susitarimas bendradarbiauti vykstant PPO deryboms žemės ūkio klausimais.
Elisabeth Köstinger
Europos Sąjunga ir Kanada gerus ir tvirtus prekybos ryšius palaiko daugelį metų, tačiau išnaudojama tik maža ekonominio bendradarbiavimo potencialo dalis, todėl palankiai vertinu derybas dėl išsamaus ekonominio ir prekybos susitarimo (angl. CETA). Nepaisant to, pirmenybturi būti teikiama pažangai PPO derybose, o ne dvišaliams susitarimams. Šioje rezoliucijoje aptariamos įvairios svarbios temos. Ypač remiu Europos Parlamento pateiktas išlygas, susijusias su galimu neigiamu poveikiu Europos žemės ūkiui. Abipusiškumo principo turi būti laikomasi siekiant užtikrinti, kad abi pusės sudarytų rimtą ir tvarų susitarimą. Šiuo atveju ypač norėčiau atkreipti dėmesį į diskusijas dėl skerdžiamų galvijų kilmės nurodymo etiketėje - tai yra klausimas, dėl kurio reikia susitarti, taip pat panaikinti su tarifais susijusias ir technines kliūtis, pvz., tokios yra ilgai trunkančios ES produktų patvirtinimo procedūros. Akivaizdu, kad išsamiu ekonominiu ir prekybos susitarimu turi būti siekiama užtikrinti sąžiningą konkurenciją.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Atsižvelgdama į tai, kad Europos Sąjunga yra antra pagal dydį prekybos partnerir kad Kanada yra pagrindinES partnertiesioginių užsienio investicijų srityje, balsavau už pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl ES ir Kanados prekybos santykių. Kartu norėčiau pabrėžti, kad Lenkija yra didžiausia Kanados prekybos partnertarp Vidurio ir Rytų Europos šalių, ji maždaug dvylika metų išsaugojo dvišalį prekybos perteklių, kuris kasmet augo. Šiandien vykstantis balsavimas yra svarbus žingsnis į priekį, leisiantis siekti teigiamų pokyčių ateityje.
David Martin
raštu. - Esu patenkintas, kad buvo patvirtintas mano pakeitimas, kuriame "atkreipiamas dėmesys į vėliausius teisinius pokyčius, susijusius su ES draudimu gaminiams iš ruonių, visų pirma Kanados pateiktą PPO prašymą įsteigti oficialią ginčų sprendimo kolegiją, ir išreiškiamas jos tvirtas tikėjimas, kad Kanada atsisakys ginčo PPO, kuris prieštarauja teigiamiems prekybos santykiams, prieš tai, kai CETA susitarimą reikės ratifikuoti Europos Parlamente".
Clemente Mastella
Europos Sąjungos ir Kanados prekybos santykiai galiausiai gali viršyti įsipareigojimus, priimtus Pasaulio prekybos organizacijoje, jeigu jie bus grindžiami proporcingu susitarimu, užtikrintomis tinkamomis galimybėmis patekti į viena kitos rinkas ir padidinta prekės ženklų, patentų ir geografinių nuorodų apsauga. Mūsų nuomone, naujų investicijų reikia siekiant užtikrinti pagarbą aplinkai ir geras darbo sąlygas. Kadangi žemės ūkio sektorius yra labai svarbus, raginame Komisiją derėtis dėl tiek gamintojams, tiek vartotojams naudingo susitarimo, kuriuo būtų užtikrinama sąžininga Europos Sąjungos ir Kanados žemės ūkio produktų tiekėjų konkurencija. Galiausiai manome, kad Taryba, prieš pasirašydama kokius nors kitus tarptautinius prekybos susitarimus, turėtų gauti Parlamento sutikimą ir kad, siekiant užtikrinti didesnę demokratijos kontrolę, Parlamentas visais etapais būtų informuojamas apie procedūros eigą. Tai vienintelis būdas, kuriuo galime pasiekti didesnį augimą Europos Sąjungos ir Kanados tarpusavio prekybos ir investicijų srityje.
Véronique Mathieu
Balsavau už rezoliuciją, bet prieš 10-tą pakeitimą, kuriame remiamas ES nustatytas privalomas iš ruonių pagamintų produktų importo draudimas. Šis draudimas nėra pagrįstas nei moksliškai, nei teisiškai. Tiesą sakant, 2007 m. pabaigoje Europos maisto saugos tarnybos (angl. EFSA) pateiktos mokslinės nuomonės išvados yra pagrįstos duomenimis, susijusiais su gyvulių skerdimu skerdyklose ir jie nesuteikia patikimos informacijos apie ruonių medžioklę. Teisinis pagrindas taip pat abejotinas, nes 2009 m. balandžio 1 d. priimtoje Europos Parlamento nuomonėje teigiama: "Atrodo praktiškai neįmanoma pateisinti draudimo vien tik remiantis gyvūnų gerovės pagrindu, nes Sutartyje nėra jokio teisinio pagrindo, susijusio su gyvūnų gerove". Ruonių rūšių apsaugai pavojus negresia, jų skaičius Grenlandijoje per 25 metus netgi tris kartus padidėjo. Galiausiai draudimas, dėl kurio Komisija pateikia garantijas, kad šiuo atveju neturėtų būti jokio neigiamo poveikio eskimų tradicinei medžioklei, yra nerealus. Šiomis aplinkybėmis Kanados pateiktas prašymas Pasaulio prekybos organizacijai (PPO) dėl specialios ginčų sprendimo institucijos, susijusios su Europos nustatytu draudimu, sukūrimo yra pagrįstas.
Arlene McCarthy
raštu. - Parlamentas savo rezoliucijoje dėl ES ir Kanados prekybos derybų pareišktvirtą poziciją, kad griežtai gins savo teisės aktus, kuriais ES rinkoje draudžiama prekiauti iš ruonių pagamintais produktais. ES piliečiai reikalavo, kad imtumėmės veiksmų siekdami užtikrinti, jog ES nebūtų prekiaujama žiaurios komercinės medžioklės produktais. Kanada neturi jokios teisės abejoti Europos piliečių demokratine valia ir jos nepaisyti apskųsdama Pasaulio prekybos organizacijai mūsų įstatymą dėl su ruoniais susijusio draudimo, kuris akivaizdžiai nėra diskriminacinis. Glaudesnius ES ir Kanados prekybos ryšius galima užmegzti tik gerbiant Europos visuomenės norus ir Europos teisę.
Jean-Luc Mélenchon
Europos Komisija netrukus užbaigs derybas su Kanada dėl laisvosios prekybos susitarimo, kurio taikymo sritis iki šiol neturėjo analogų. Europos Komisija derasi nuo 2004 m. Su Europos piliečiais niekada nebuvo konsultuojamasi ir jie net nebuvo apie tai informuojami. Pranešime palankiai vertinamas šis žalingas susitarimas, kurio turinys buvo atskleistas tik dėl informacijos nutekėjimo. Tai nepriimtina. Balsuosiu prieš pranešimą ir smerkiu šį susitarimą, dėl jo, remiantis Šiaurės Amerikos laisvosios prekybos susitarimo pavyzdžiu, Europos piliečių vaidmuo tampa antraeilis.
Nuno Melo
Istoriškai Europos ir Kanados santykių trukmgana ilga, šie santykiai netgi atsirado anksčiau, nei buvo sukurta ES. Be to, mes išpažįstame vienodas vertybes ir principus, todėl pasauliniame geostrateginiame kontekste esame svarbūs sąjungininkai. Prekybos santykių srityje padaryta didelpažanga, nors išsamus susitarimas vis dar nėra sudarytas. Manau, turėtume toliau dėti visas pastangas, kad pasiektume visiems tinkamą susitarimą, nes jis bus labai svarbus abiejų šalių ekonomikos plėtrai.
Alexander Mirsky
raštu. - Galimame susitarime aptariamas platus klausimų spektras: prekių ir paslaugų prekyba, intelektinės nuosavybės teisės, viešieji pirkimai, bendradarbiavimas reguliavimo srityje, investavimas, laikina migracija (4 režimas), konkurencijos politika ir darbo bei aplinkos standartai. Abi šalys vis dar turi rasti sutarimą dėl kelių labai svarbių derybų skyrių, įskaitant skyrius dėl galimybės dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose, investicijų ir viešųjų paslaugų. Yra dar du derybose, kurios yra gana svarbios Europos Parlamentui, iškilę klausimai. Pirmasis klausimas susijęs su Kanados bituminguoju smėliu ir ES degalų kokybės direktyva. Degalų kokybės direktyvos klausimu aktyviai buvo diskutuojama Aplinkos komitete. Tačiau Kanados vyriausybvis dar mano, kad degalų kokybės direktyva diskriminuoja Kanados ir kitų šalių naftos importuotojus. Manau, kad susitarimą dar per anksti sudaryti. Antras klausimas - tai ES iš ruonių pagamintų produktų draudimas ir jis labai svarbus. Šis susitarimas galėtų padėti sustiprinti jau ir taip tvirtus dvišalius ES ir Kanados prekybos ir investicijų santykius; tačiau jis turėtų būti naudingas abiem pusėms, todėl balsuojant vis dar susilaikiau.
Rolandas Paksas
Pažangus susitarimas paskatins ir paspartins aktyvius abipusius prekybos ir investicijų ryšius. Prekybos santykių liberalizavimas suteiks abipusę naudą verslo subjektams, sudarys palankesnes investavimo sąlygas. Siekiant išsamaus ir aukštos kokybės susitarimo, viršijančio PPO įsipareigojimus, abi šalys turėtų nereikšti reikalavimų, prieštaraujančių jų vidaus politikos kryptims ar institucinei tvarkai. Be to, prekybos ginčų atvejais turėtų būti taikomas abipusiškumo principas, pagerinta intelektinės nuosavybės teisių apsauga bei suteikta abipusprieiga prie paslaugų ir viešųjų pirkimų rinkos. Ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas žemės ūkio sektoriui ir vartotojams. Turime išlaikyti griežtą poziciją dėl genetiškai modifikuotų produktų bei pieno ir kilmės ženklinimo. Turi būti užtikrinta sąžininga ir didesnkonkurencija tarp žemės ūkio produktų tiekėjų. Manau, kad Komisija turėtų pradėti vykdyti derybas su Kanada dėl investicijų tik Parlamentui išreiškus savo poziciją dėl bendros būsimos ES investicijų politikos. Turi būti apsaugoti abiejų šalių labiausiai pažeidžiami sektoriai, kad jie nepatektų į investicinių susitarimų taikymo sritį. Komisija turi išlaikyti tvirtą poziciją dėl iš ruonių pagamintų produktų draudimo, o Kanada šiuo klausimu turėtų atsiimti savo reikalavimą PPO sukurti oficialią ginčų sprendimų grupę. Toks reikalavimas neatitinka pozityvių prekybinių santykių principų.
Maria do Céu Patrão Neves
Palankiai vertinu šią Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES ir Kanados prekybos santykių. Tarp ES ir Kanados egzistuoja tikra partnerystė, pagrįsta kultūrų panašumu ir ilga bendra istorija. Todėl savaime suprantama, kad tiek ES, tiek Kanados privataus sektoriaus atstovai tvirtai pritaria plataus užmojo išsamiam ekonominiam susitarimui ir mano, kad glaudesnės ES ir Kanados ekonominės partnerystės skatinimas duotų aiškią augimui palankią žinią ES ir Kanados, taip pat tarptautiniams investuotojams bei įmonėms. Todėl palankiai vertinu susitarimą su Kanada, kuriame viršijami Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) įsipareigojimai ir kuriuo papildomos daugiašalės taisyklės, jeigu bus išsiderėtas plataus užmojo aukštos kokybės susitarimas, pagrįstas abipusiškumu, ir jis nebus susijęs vien tik su tarifų sumažinimu. Vis dėlto norėčiau įspėti apie poreikį apsvarstyti dėl šio rinkų atvėrimo atsirasiantį ekonominį poveikį, ypač toms valstybėms narėms, kurių ekonomika labiau pažeidžiama.
Paulo Rangel
Šiuo metu atrodo, kad Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) prekybos sistema yra geriausia valstybių ekonominių santykių orientacinį pagrindą siūlanti sistema. Tačiau ji neužkerta kelio valstybėms arba viršvalstybinėms organizacijoms nustatyti glaudesnius ekonominius santykius atsižvelgiant į bendrą reguliavimą. Todėl atrodo, kad ypač glaudūs ES ir Kanados ekonominiai santykiai yra pagrįsti. Kaip pabrėžiama pranešime, ES yra antra pagal svarbą Kanados prekybos partnerė. Kanada savo ruožtu 1976 m. tapo pirmąja pramonine šalimi, su kuria ES pasirašprekybos ir ekonominio bendradarbiavimo bendrąjį susitarimą, Kanada yra ketvirtas pagal dydį tiesioginių užsienio investicijų šaltinis. Sudarius aptariamą susitarimą, tarp dviejų teritorijų galėtų atsirasti santykiai, kurie padėtų pasiekti dar aukštesnį ekonominio bendradarbiavimo lygį ir sukurtų dar tvirtesnius ryšius tarp šių jau glaudžiais kultūriniais saitais siejamų teritorijų.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Pritariu pranešimui. Derybos su Kanada dėl ilgalaikio išsamaus ekonominio ir prekybos susitarimo (angl. CETA) yra toli pažengusios ir jas būtų galima užbaigti šį rudenį. CETA yra plačiausio užmojo dvišalis laisvosios prekybos susitarimas, dėl kurio ES kada nors derėjosi pagal 2006 m. prekybos strategiją "Europos vaidmuo pasaulyje". Į susitarimą įtraukti išsamūs paslaugų, viešųjų pirkimų, investicijų apsaugos, intelektinės nuosavybės ir bendradarbiavimo reguliavimo srityje skyriai.
Czesław Adam Siekierski
ES ir Kanados ekonominiai santykiai yra labai svarbūs plėtojant dviejų šalių dialogą. Neskaitant Jungtinių Amerikos Valstijų, ES yra didžiausia Kanados prekybos partnerė, o Kanada yra 11 pagal dydį ES prekybos partnerė. Vykstančių derybų dėl išsamaus ekonominio ir prekybos susitarimo (angl. CETA) tikslas - sudaryti labai išsamų susitarimą, kuriame būtų numatyti dar platesnio užmojo tikslai, nei iki šiol per derybas buvo kėlusi ES arba Kanada. Jau užmegzti tvirti dvišaliai prekybos ir investiciniai ryšiai, o sudarius susitarimą jie gali tapti dar tvirtesni. Kaip teigiama bendrame ES ir Kanados ekspertų pranešime, sudarant išsamų ekonominį ir prekybos susitarimą siekiama gauti apčiuopiamą ekonominę naudą, kuri atsiras liberalizavus prekybą ir pašalinus tarifų kliūtis. Nepaisant to, vis dar lieka tam tikrų su šiuo susitarimu susijusių problemų, galinčių turėti neigiamą poveikį ES žemės ūkio sektoriui.
Mano nuomone, reikia labiau stengtis siekiant sumažinti ES ir Kanadoje galiojančių sanitarijos ir fitosanitarijos standartų skirtumus. Be to, reikia labiau stengtis siekiant užtikrinti, kad Kanadoje būtų laikomasi panašių į galiojančius ES aplinkos standartų. Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, manau, jog reikia atlikti išsamią minėtų standartų analizę ir vertinimą.
Derek Vaughan
raštu. - Palankiai vertinu šios dienos rezoliuciją, kurioje atkreipiamas dėmesys į derybas dėl ES prekybos susitarimo su Kanada. Kanada yra svarbus galimas ES prekybos partneris ir toks susitarimas bus naudingas abiem šalims. Tačiau yra tam tikrų svarbių klausimų, į kuriuos Komisijai reikia atkreipti dėmesį: naftos žaliavos iš gudroninio smėlio išgavimo poveikis aplinkai ir asbesto kasyklose dirbančių darbuotojų sveikata yra tik du klausimai, kuriuos reikia atidžiai išnagrinėti. Pritariu raginimams, kad Kanada atsisakytų savo ginčo PPO dėl ES draudimo iš ruonių pagamintiems produktams, ir man malonu, kad Parlamentas patvirtino su šia pozicija susijusius pakeitimus. Komisija taip pat turi laikytis tvirtos pozicijos siekdama apsaugoti draudimą. Intelektinės nuosavybės teisių taip pat turi būti tvirtai laikomasi kartu su prekybos ženklų ir patentų naudojimu. Esu įsitikinęs, kad šios problemos bus išspręstos ir Komisija į jas atsižvelgs, taip pat bus susitarta dėl veiksmingo prekybos susitarimo.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį savo iniciatyva parengtą pranešimą, nes jame sprendžiami dabartiniai reitingų sektoriaus klausimai, dėl kurių vyksta nesibaigiančios diskusijos: t. y. konkurencijos trūkumas, oligopolinės struktūros ir atskaitomybės bei skaidrumo trūkumas, visų pirma nustatant valstybės garantuotos skolos reitingus.
Laima Liucija Andrikien
Balsavau už šią rezoliuciją dėl kredito reitingų agentūrų: ateities perspektyvos. Kredito reitingų agentūrų nustatomi reitingai atlieka ne vieną naudingą funkciją: reitingais telkiama informacija apie emitentų kreditingumą pasaulio aplinkoje. Reitingai sudaro emitentams sąlygas vertinti padėtį pasaulio ir vietos rinkose, mažina informavimo sąnaudas ir plečia potencialių investuotojų ratą, o tai suteikia rinkoms likvidumo ir padeda nustatyti kainas. Pastarojo meto finansų krizparodtris sektoriaus problemas: konkurencijos trūkumą, pernelyg didelę priklausomybę nuo išorinių reitingų taikant reguliavimo tvarką ir teisinės kredito reitingų agentūrų atsakomybės už reitingus nebuvimą. Pritariu pranešėjo nuomonei, kad kredito reitingai nėra tik nuomonės, o kredito reitingų agentūros turėtų būti atsakingos už savo nustatomus reitingus. Taigi, siekiant numatyti apčiuopiamą grėsmę, reikėtų didinti civilinę kredito reitingų agentūrų atsakomybę.
Sophie Auconie
Balsavau už W. Klinzo pranešimą dėl kredito reitingų agentūrų. Kredito reitingų agentūros yra naudingos: jos suteikia informaciją apie kredito produktų kokybę, leidžia skolininkams ir investuotojams dalyvauti pasaulinėse ir vidaus rinkose ir galiausiai padeda nustatyti kainas. Tačiau krizparoddabartinės sistemos keliamus pavojus: tai - konkurencijos trūkumas ir ypač agentūrų atskaitomybės ir skaidrumo trūkumas. Tai yra savo iniciatyva parengtas pranešimas, kuriame Europos Komisija raginama aiškiai nurodyti dabartinės sistemos trūkumus ir atlikti poveikio tyrimą, kuriame būtų nurodytos galimos skirtingos alternatyvos sistemai patobulinti, įskaitant naujų teisės aktų (jei reikės) priėmimą. Raginu Komisiją atsižvelgiant į mūsų prašymą kuo greičiau imtis veiksmų.
Zigmantas Balčytis
Balsavau už šį svarbų dokumentą. Reitingų agentūros vertina ne tik privataus kapitalo kompanijas ir jų produktus, tačiau ir valstybes. Nuo to, koks reitingas suteikiamas šaliai, priklauso, kokiomis sąlygomis jos gali tikėtis pasiskolinti tarptautinėse rinkose. Neigiami reitingai finansinių sunkumų akivaizdoje šalis įsuka į savotišką skolų spiralę, nes mažėjantis reitingas vis labiau brangina skolinimąsi ir taip dar labiau apsunkina valstybės finansų padėtį. Visi rinkos dalyviai ir jos prižiūrėtojai turi žinoti, pagal kokius kriterijus yra nustatomi reitingai bei galėtų juos patys patikrinti. Komisija raginama kartu su G-20 šalimis sukurti naują visuotinį vertinimo metodą, kuris sumažintų klaidų tikimybę, reglamentuotų reitingais užsiimančių kompanijų veiklą bei mažintų su finansiniu vertinimu susijusią riziką. Pritariu ir ne kartą išsakiau pasiūlymą, kad Europai būtina kuo skubiau steigti savo kredito reitingų agentūrą, kuri atliktų objektyvius ir nepriklausomus vertinimus. Pritariu pranešime išsakytam raginimui sukurti savo nepriklausomą reitingų agentūrą, kurią pirminiame etape siūloma pavadinti Europos kreditų reitingų fondu.
Nuo to, kaip pavyks reformuoti finansų vertinimą, priklausys ne tik visų ES valstybių narių galimybės teisingomis sąlygomis pasiskolinti tarptautinėse rinkose, tačiau ir visos pasaulinės finansų sistemos stabilumas bei krizių prevencijos efektyvumas.
Regina Bastos
Kredito reitingų agentūros vertina šalis, institucijas ir įmones priskirdamos rizikos reitingus, rodančius jų gebėjimą apmokėti skolas nustatytą datą. Reaguojant į finansų krizę pirmiausia buvo patvirtintas Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų. Šiame reglamente sprendžiami svarbiausi klausimai, pagal jį kredito reitingų agentūroms pradėta taikyti priežiūra ir reguliavimas. Vis dėlto jis nepadėjo išspręsti visų problemų.
Iš tikrųjų finansų krizparodė, kad šių agentūrų veikloje susiduriama su trimis pagrindinėmis problemomis: konkurencijos trūkumu, pernelyg dideliu pasikliovimu išoriniais reitingais ir jokios atskaitomybės nebuvimu. Šiame pranešime, už kurį balsavau, Europos Komisija raginama nustatyti trūkumus ir atlikti galimų alternatyvų poveikio vertinimą, įskaitant būsimus pasiūlymus dėl įstatymo galią turinčio akto. Jame Europos Komisija taip pat raginama įvertinti visiškai nepriklausomo Europos kredito reitingų fondo sukūrimo išlaidas ir naudą.
Slavi Binev
Pritariau pasiūlytam pranešimui, nes manau, kad sukurdami kredito reitingų agentūras paskatinsime konkurenciją šiame sektoriuje, o tai yra būtina sąlyga didinti kokybę, mažinti informavimo išlaidas ir galiausiai padidinti atitinkamų agentūrų atskaitomybę. Tai taip pat padės sumažinti su reguliavimu susijusią priklausomybę.
Mara Bizzotto
Balsavau už W. Klinzo pranešimo dėl kredito reitingų agentūrų projektą, nes manau, kad pataisytame tekste yra daug teigiamų elementų ir gerų idėjų. Visų pirma sutinku su siekiu padidinti šių agentūrų skaidrumą, sąžiningumą, atsakomybę, nepriklausomumą ir patikimumą. Be to, pritariu W. Klinzo idėjai sukurti nuo valstybių ir institucijų nepriklausomą Europos kredito reitingų fondą ir sutinku su pranešėjo nuomone, kad dabartinoligopolija yra sektoriaus problema.
Jan Březina
Pastarojo meto finansų krizprivertatkreipti dėmesį į tris pagrindines problemas kredito reitingų agentūrų sektoriuje: tai yra ekonominės konkurencijos trūkumas, pernelyg didelreguliavimo sistemos priklausomybnuo išorinių reitingų vertinimų ir garantijų dėl reitingų agentūrų suteiktų reitingų nebuvimas. Nesu įsitikinęs, ar pranešėjo pasiūlymas įsteigti Europos reitingų agentūrą yra protingas sprendimas. Nėra jokios garantijos, kad Europos reitingų agentūra galėtų įgyti gerą reputaciją ir tapti visateisiu nauju reitingų agentūrų rinkos dalyviu, būti patikima arba kad galėtų įtikinti rinkos dalyvius savo visišku nepriklausomumu nuo kokios nors viešojo sektoriaus institucijos, valstybių narių, Europos Komisijos ar bet kurio kito viešojo subjekto.
Pranešėjo pasiūlymas sukurti Europos reitingų agentūrų tinklą man atrodo protingesnis, nes nacionaliniu mastu veikiančių reitingų agentūrų bendradarbiavimas, kurio metu būtų pasinaudojama esamais žmogiškaisiais ir finansiniais ištekliais, apimdamas įvairias veiklos rūšis ir skirtingas rinkas, turėtų padidinti konkurenciją šioje srityje ir taip būtų galima pasiekti vienodą lygį su pasauliniu mastu veikiančiomis didelėmis reitingų agentūromis.
John Bufton
raštu. - Balsavau prieš tai, kad būtų patvirtintas galimas kredito reitingų agentūrų veiklos suvienodinimas visoje ES, nes valstybėse narėse galiojantys standartai gali, ir taip yra iš tikrųjų, būti skirtingi. Be vienos bendros valiutos, taip pat atsižvelgiant į rinkų nepastovumą, ypač į sunkią euro zonos valstybių narių ekonomikos padėtį, Jungtinei Karalystei gresia pavojus paskęsti vienodų kredito reitingų, kurie turėtų apimti visų Europos Sąjungos šalių ekonominę padėtį, liūne, todėl Jungtinės Karalystės verslas ir pramongalėtų atsidurti pavojingoje padėtyje, kurią palaikytų visoje ES veikiančios kredito reitingų agentūros. Su kreditų reitingais susijusias sąlygas ir ribojimus turi nustatyti pačios nepriklausomos valstybės narės atsižvelgdamos į savo nepriklausomą ekonomiką.
Maria Da Graça Carvalho
Atsižvelgiant į pasekmes, kurių valstybės garantuojamos skolos kredito reitingai gali turėti rinkai, biudžeto balansą ir bendrą žmonių pragyvenimo lygį, būtina, kad šie reitingai būtų pagrįsti patikimais faktais ir skaičiais. Siekiant apsaugoti tokių reitingų teisingumą ir sąžiningumą, reikia padidinti šių sprendimų, kuriais nustatomi reitingai, skaidrumą, taip pat šių agentūrų atskaitomybę. Todėl pritariu šiandien pasiūlytam kredito reitingų agentūrų veiklos reguliavimo prioritetų nustatymui ir palankiai tai vertinu; tai, manau, yra labai svarbu siekiant išspręsti šį sektorių kamuojančias problemas.
Nessa Childers
raštu. - Europoje turi būti sprendžiamas klausimas dėl kredito reitingų agentūrų padėties. Šios privačios pelno siekiančios organizacijos akivaizdžiai turi per daug galių suverenių vyriausybių atžvilgiu, todėl visiškai pritariu planams imtis spręsti šią anomaliją Europos lygiu.
Nikolaos Chountis
Balsavau prieš pranešimą dėl kredito reitingų agentūrų. Politiškai nepriimtina ir ekonomine prasme pavojinga, kad šios agentūros, kurių vaidmuo per dabartinę krizę buvo ypač neigiamas, toliau turėtų pačios ES suteiktą teisę nustatyti ne tik įmonių, bet ir valstybių narių ekonomikos reitingus. Europos Parlamentas turėtų būti ryžtingesnis ir radikalesnis priimdamas sprendimus dėl kredito reitingų agentūrų veiksmų, ypač po to, kai jos pakenkEuropos valstybių narių ekonomikai ir Europos piliečiams. Šis pranešimas yra menkavertis. Jame siūlomos nuostatos yra pernelyg nuosaikios, o skaidrumas, susijęs su kredito reitingų agentūromis, iš esmės išlieka toks pat kaip ir anksčiau. Savanaudiškų privačių įmonių - ar tai būtų dabartinės Amerikos įmonės, ar būsimos Europos įmonės, kurios remia tik spekuliantų mafiją, - problema išspręsta visiškai nekūrybiškai. Pranešime turėtų būti skatinama sukurti viešą, demokratiškai kontroliuojamą agentūrą, kuri neturėtų nieko bendra su privačiais interesais ir galėtų atlikti ypatingą vaidmenį užtikrinant solidarumą tarp valstybių ir jų piliečių.
Lara Comi
Balsavau už šį pranešimą, nes jame aiškiai ir objektyviai išdėstyta su kredito reitingų agentūromis susijusi padėtis. Taip pat manau, kad kredito reitingų agentūros atlieka būtiną ir labai naudingą vaidmenį išgrynindamos ir supaprastindamos informacijos apie finansų rinkas srautą - įvertindamos skolos vertybinių popierių emitentų mokumą ir patikimumą, taip pat paskiras finansines priemones. Vis dėlto, kaip teisingai nurodo W. Klinz, dėl šio verslo modelio kyla pavojus, kad dėmesys bus skiriamas skolos vertybinių popierių emitentų, o ne investuotojų apsaugai, nebent būtų imtasi tinkamų taisomųjų priemonių. Nemanau, kad galima padidinti konkurenciją, nes didesnis agentūrų skaičius galėtų pakenkti reitingų patikimumui. Tačiau manau, kad didesnatsakomybpadėtų pasiekti didesnį objektyvumą ir užtikrintų nuodugnesnį darbą, kas apsaugotų ne tik siauros grupės interesus, bet drauge sumažintų informacijos iškreiptumą, o tai reiškia rinkų veikimo ir bendro intereso apsaugą.
George Sabin Cutaş
Balsavau už rezoliuciją dėl kredito reitingų agentūrų, nes manau, kad reikalinga nauja Europos reitingų agentūra, kuri pristatytų alternatyvų veiklos metodą ir padidintų konkurenciją šiame sektoriuje. Finansų krizparodė, kad negalime toliau toleruoti oligopolinės struktūros, taip pat dabartinių kredito reitingų agentūrų veiklos skaidrumo ir atskaitomybės trūkumo.
Rachida Dati
raštu. - (FR) Balsavau už W Klinzo pranešimą. Jame pateikiama keletas įdomių pasiūlymų, kuriais siekiama sukurti kredito reitingų agentūroms reikalingą sistemą. Dabartineuro zonos padėtis mums beveik kiekvieną dieną primena apie šių agentūrų priimtų sprendimų poveikį ir pasaulio finansų reguliavimo sistemos pasikliovimą šiomis agentūromis. Ypač palankiai vertinu Europos Komisijai pateiktą prašymą išnagrinėti galimybę įsteigti nepriklausomą Europos kredito reitingų fondą. Tai konkretus pasiūlymas, kuris leistų išspręsti pernelyg didelio pasaulio finansų reguliavimo sistemos pasikliovimo kai kuriais privačiais kredito reitingais klausimą.
Proinsias De Rossa
raštu. - Pritariu šiam pranešimui dėl kredito reitingų agentūrų ateities. Pastarojo meto finansų krizatskleidė, kad šioje verslo srityje yra didelių problemų, pvz., pernelyg didelis reguliavimo sistemos pasikliovimas išoriniais reitingais ir kredito reitingų agentūrų atsakomybės už reitingus nebuvimas. Iš tikrųjų kredito reitingų agentūros nemažai prisidėjo sukeldamos finansų krizę, nes nustatklaidingus struktūrizuotų finansinių priemonių reitingus. Šiame pranešime, Komisijai dar nepateikus pasiūlymo dėl įstatymo galią turinčio akto, kurį ji parengs šį rudenį, sprendžiami šie klausimai ir raginama: siekiant sumažinti visuotinį pernelyg didelį finansų reguliavimo sistemos pasikliovimą reitingais, peržiūrėti, ar valstybės narės naudojasi reitingais reguliavimo tikslais ir kaip jos tai daro; atlikti visiškai nepriklausomo Europos kredito reitingų fondo išlaidų, naudos ir galimos valdymo struktūros išsamų poveikio vertinimą ir galimybių tyrimą; ištirti galimybę įsteigti visiškai nepriklausomą Europos kredito reitingų agentūrą; nustatyti Europos reitingo indeksą, į kurį būtų įtraukti visi rinkoje veikiančių registruotų kredito reitingų agentūrų reitingai.
Marielle De Sarnez
Kredito reitingų agentūros viena po kitos mažina labiausiai nuo krizės nukentėjusių Europos šalių kredito reitingus arba nustato neigiamą reitingų perspektyvą. Kalbu apie Portugaliją, Airiją, Graikiją ir Ispaniją. Nors agentūros galbūt ir nesukėlpasaulinės finansų krizės, tačiau tokie jų veiksmai vis dėlto ją apsunkino. Tiesą sakant, jos skatina spekuliavimą ir taip mažina galimybes sėkmingai įgyvendinti jau patvirtintus žiaurius atgaivinimo planus, nuo kurių kenčia šių šalių žmonės. Būtent todėl reikia skubiai sukurti Europos kredito reitingų agentūrą ir patvirtinti nepriklausomo fondo teisinį statusą. Taip pat reikia pašalinti kredito reitingų agentūroms būdingus interesų konflikto atvejus, kai jos gali nustatyti reitingus veikdamos kaip konsultantai. Tai permaina, kuri turėtų būti vykdoma kartu su Komisijos atliekamu poreikio atskleisti daugiau informacijos apie visus su finansinėmis priemonėmis susijusius produktus vertinimu.
Anne Delvaux
Nuo pat ekonomikos ir finansų krizės pradžios apie nieką daugiau nekalbama, tik apie kredito reitingų agentūras. Vis dėlto ką manome apie dabartinį jų svarbų vaidmenį? Europos Parlamentas ėmėsi šio klausimo. Nors kredito reitingų agentūrų nustatomi reitingai atlieka keletą naudingų funkcijų (pvz., reitingais kaupiama pasaulinėje aplinkoje ypač naudinga informacija apie emitentų kreditingumą), pasikeitus reguliavimo tvarkai, šios informacijos tarpininkės faktiškai tapo reguliavimo institucijomis. Tai - klaida, kurios privalome išvengti!
Finansų krizatskleidė, kad sektoriuje yra trys pagrindinės problemos: konkurencijos trūkumas, pernelyg didelis reguliavimo sistemos pasikliovimas išoriniais reitingais ir kredito reitingų agentūrų atsakomybės už reitingus nebuvimas.
Diogo Feio
Nėra jokios abejonės, kad dabartinėmis rinkos ekonomikos sąlygomis kredito reitingų agentūros atlieka svarbų vaidmenį. Šios agentūros savo veiklą pradėjo kaip informacijos tarpininkai, kurie vertybinių popierių emitentams ir investuotojams palengvindavo patekimą į rinką, padėdavo sumažinti informavimo išlaidas ir taip prisidėdavo prie didesnio likvidumo ir skaidrumo. Tačiau, kaip ir daugumos kitų šio sektoriaus sričių atveju, krizatskleidtris pagrindines problemas: konkurencijos trūkumą, pernelyg didelį reguliavimo sistemos pasikliovimą išoriniais reitingais ir kredito reitingų agentūrų atsakomybės už reitingus nebuvimą. Būtina skubiai persvarstyti šių agentūrų vaidmenį siekiant užtikrinti reguliavimo tvarką pasaulinėje finansų rinkoje ir rasti veiksmingus sprendimus konkurencijos trūkumo tarp jų problemai išspręsti. Taip pat labai svarbu įvertinti interesų konflikto šiame verslo modelyje atsiradimo galimybes.
José Manuel Fernandes
Kredito reitingų agentūros nustato trijų skirtingų sektorių - viešojo sektoriaus, įmonių ir struktūrizuotų finansinių priemonių - reitingus ir jos nemažai prisidėjo sukeldamos finansų krizę, nes nustatklaidingus struktūrizuotų finansinių priemonių reitingus: per krizę juos reikėjo sumažinti vidutiniškai 3-4 punktais. Reaguojant į finansų krizę pirmiausia buvo patvirtintas Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009, kuriuo pradėti spręsti svarbiausi klausimai ir pagal jį kredito reitingų agentūroms pradėta taikyti priežiūros ir reguliavimo tvarką. Tikiuosi, kad iš kredito reitingų agentūrų bus reikalaujama didesnio veiksmų skaidrumo. Dėl nepakankamo šio sektoriaus reglamentavimo užtikrintumo kyla grėsmtinkamai ES finansų rinkų veiklai, todėl reikia, kad Komisija, prieš pasiūlydama būsimus reglamento (EB) Nr. 1060/2009 pakeitimus, deramai nustatytų naujos sistemos spragas ir parengtų įvairių alternatyvų, kurios padės užpildyti šias spragas, įskaitant galimus pasiūlymus dėl įstatymo galią turinčio akto ateityje, poveikio vertinimą. Kredito reitingų sektoriuje yra keletas problemų, iš kurių svarbiausios šios: konkurencijos trūkumas, oligopolinės struktūros ir atskaitomybės ir skaidrumo trūkumas.
João Ferreira
Per pastaruosius keletą metų neabejotinai paaiškėjo, kaip menkai pasitikima kredito reitingų agentūromis. Nepaisant to, jos toliau išsaugo neribotą valdžią, o jų veiksmai daro didelę žalą, visų pirma silpnos ekonomikos šalims. Agentūros, būdamos nuo finansų sistemos priklausomi subjektai, ypač suinteresuoti savo nustatomais reitingais, pragyvena visų pirma neproporcingai skatindamos finansinį spekuliavimą kreditais ir kapitalu. Šios agentūros puikiai atspindi finansinės veiklos - kuri jokiais būdais nevirsta didesne gamybine veikla ir nėra su ja susijusi - svarbos didėjimą ekonomikoje, jos sudaro pagrindinę neoliberalizmo plėtros strategijos, kuria visada siekiama tokio pelno dydžio, kokio dėl puikiai suprantamų pelno mažėjimo tendencijų negali užtikrinti faktingamyba, dalį.
Nors šiame pranešime šiek tiek kritikuojama šių agentūrų veikla, jame, tiesą sakant, visiškai neprieinama iki klausimo esmės arba nesiūloma nustatyti visuomeninę finansų sektoriaus kontrolę, kad nebūtų keliama grėsmdidžiųjų įmonių ir finansų įstaigų interesams. Tai yra pagrindinis dalykas. Todėl raginame nustatyti veiksmingą finansų sektoriaus reguliavimą ir užkirsti kelią kapitalo judėjimo liberalizavimui, mokesčių rojaus šalims, išvestinėms finansinėms priemonėms ir kredito reitingų agentūroms bei jų veiklai.
Ilda Figueiredo
Kaip paaiškėjo per pastaruosius keletą metų, kredito reitingų agentūros nėra patikimos, nepaisant to, jų veiksmai išlieka labai žalingi, ypač silpnesnės ekonomikos šalims. Jos pragyvena visų pirma neproporcingai skatindamos finansinį spekuliavimą kreditais ir kapitalu.
Šios agentūros visų pirma atsirado dėl finansinės veiklos - kuri jokiais būdais nevirsta didesne gamybine veikla ir nėra su ja susijusi - svarbos didėjimo ekonomikoje, jos sudaro pagrindinę neoliberalizmo plėtros strategijos, kuria visada siekiama tokio pelno dydžio, kokio negali užtikrinti faktingamyba, dalį.
Nors šiame pranešime šiek tiek kritikuojama šių agentūrų veikla, jame, tiesą sakant, visiškai neprieinama iki klausimo esmės arba nesiūloma nustatyti visuomeninę finansų sektoriaus kontrolę, kad nebūtų keliama grėsmdidžiųjų įmonių ir finansų įstaigų interesams.
Todėl raginame nustatyti veiksmingą finansų sektoriaus reguliavimą ir užkirsti kelią kapitalo judėjimo liberalizavimui, mokesčių rojaus šalims, išvestinėms finansinėms priemonėms ir kredito reitingų agentūroms bei jų veiklai. Mums reikia skirtingos fiskalinės politikos, kuri prisidėtų prie ekonomikos augimo, socialinio teisingumo ir valdžios sektoriaus sąskaitų subalansavimo, kad ji padėtų užkirsti kelią mokesčių rojaus šalyse galiojančioms mokesčių lengvatoms, padėtų apmokestinti biržoje gautą pelną ir nustatyti papildomą mokestį didžiosioms įmonėms ir finansų įstaigoms.
Monika Flašíková Beňová
Šiame pranešime aptariami labai svarbūs su reitingų sektoriumi susiję klausimai, įskaitant konkurencijos trūkumą, oligopolinę struktūrą ir atskaitomybės bei skaidrumo trūkumą; ypač tai pasakytina nustatant valstybės garantuotos skolos reitingus. Todėl, mano nuomone, labai svarbu imtis priemonių įsteigti Europos kredito reitingų agentūrą, ši institucija galėtų toliau dirbti kurdama naują kredito reitingų modelį ir sąlygas tikrai konkurencijai vystytis.
Pat the Cope Gallagher
Būtų gerai, jeigu ateityje iš kredito reitingų agentūrų būtų reikalaujama daugiau atskaitomybės. Tiesą sakant, agentūros suteikaukščiausius įmanomus reitingus daugybei sudėtingų finansinių priemonių, kurios, kaip vėliau sužinojome, buvo žalingos. Pranešime rekomenduojama, kad kokybiškesnrizikos analizbūtų atliekama dažniau ir tai darytų rinkos dalyviai, kad jie pernelyg nepasitikėtų kredito reitingų agentūromis.
Bruno Gollnisch
Beveik visą kredito reitingų, kurie kartais privalomai nustatomi siekiant reguliavimo, rinką kontroliuoja trys didelės JAV agentūros. Šio sektoriaus atvėrimas konkurencijai arba viešosios Europos agentūros sukūrimas nepanaikins sistemos ydų.
Dabar ji dar labiau pamišusi nei kada nors anksčiau. Niekas nežino, kuri rinka arba agentūra viena kitai rodo veiksmų kryptį; ar kurios vienos šalies prastas reitingas kelia paniką dėl valstybės garantuotos skolos arba ciniškas spekuliavimas lemia prastą reitingą; ar geras reitingas turi poveikį tam tikram turimam turtui arba dėl to, kad turtas yra geras ir jį norima turėti, turtui suteikiamas palankus reitingas. Atidesnagentūrų veiklos stebėsena užtikrina būtinąją teikiamų paslaugų priežiūrą ir akivaizdu, kad jos nepakanka. Agentūrų reputacija, nors jos nuolat kritikuojamos ir Europoje, ir JAV, iš esmės nenukentėjo. Nėra jokios abejonės, kad privaloma jų teisinir net finansinatskaitomybuž savo klaidų padarinius ir neatsakingus vertinimus turėtų poveikį. Dar kartą pakartosiu: užuot bandę paskubomis taisyti sistemą siekdami užtikrinti jos išlikimą, neišspręsime jokių problemų, kol iš esmės nepakeisime sistemos.
Roberto Gualtieri
Patvirtindamas W. Klinzo pranešimą, kuriame raginama nustatyti veiksmingą reitingų agentūrų veiklos reguliavimo tvarką, Parlamentas žengia dar vieną žingsnį didesnio skaidrumo finansų rinkose link. Svarbu išspręsti dabartines sektoriui būdingas problemas: konkurencijos trūkumą, pernelyg didelę reitingų priklausomybę nuo reguliavimo ir mažą obligacijų patikimumą.
Šiuo atveju Parlamento prašymas, kad Komisija apsvarstytų galimybę įsteigti nepriklausomą Europos agentūrą, kuri taip pat galėtų būti atsakinga už valstybės garantuotų skolų reitingų nustatymą, yra labai svarbus. Kadangi neatsakingas kredito reitingų agentūrų elgesys dažnai būdavo pradinspekuliavimo, nuo kurio visų pirma nukentėdavo Europos mokesčių mokėtojai, priežastis, labai svarbu kartu su vykstančiu reformos procesu, kuris bus baigtas rudenį, persvarstyti jų vaidmenį nustatant valstybės garantuotų skolų reitingus.
Juozas Imbrasas
Pritariau dokumentui, kadangi kredito reitingų sektoriuje kyla įvairių problemų, iš kurių svarbiausios - konkurencijos, atskaitomybės ir skaidrumo trūkumas bei oligopolinės struktūros. Ypač dominuojančių reitingų agentūrų problema yra mokėjimo modelis, o reguliavimo sistemos pagrindinproblema yra pernelyg didelis pasitikėjimas išoriniais kredito reitingais. Kaip žinia, reitingų agentūros vertina tris skirtingus sektorius - viešąjį sektorių, įmones ir struktūrizuotas finansines priemones. Todėl kyla neišvengiamas interesų konfliktas, jei rinkos dalyviai atlieka vidinį kredito rizikos vertinimą, susijusį su savo pačių norminiais kapitalo reikalavimais. Manau, kad reikia didinti priežiūros institucijų įpareigojimus, pajėgumą, įgaliojimus ir išteklius, stebėti, vertinti ir prižiūrėti vidaus modelių tinkamumą, taip pat nustatyti rizikos ribojimo priemones. Manau, kad dėl kredito reitingų turėtų būti lengviau siekti taip informuoti rinką, kad investuotojai gautų išsamų visų sektorių ir visų šalių kreditų rizikos vertinimą, svarbu leisti vartotojams geriau prižiūrėti kredito reitingų agentūras ir šiuo klausimu būtina pabrėžti pagrindinį didesnio jų veiklos skaidrumo vaidmenį. Esu įsitikinęs, kad reikia remti naujų kredito reitingų agentūrų sukūrimą ir vengti konkurencijos iškraipymo galimybės.
Giovanni La Via
Rezoliucijoje, dėl kurios šiandien balsavome, nustatyta nemažai priemonių, skirtų dabartinei priklausomybei nuo itin mažo skaičiaus reitingų šaltinių sumažinti. Šiomis priemonėmis skatinama ne tik didesnkonkurencija, jose taip pat numatyta, kad visų pirma didelės finansų įstaigos, galinčios atlikti savo pačių veiklos rizikos vertinimą, dažniau ir apgalvotai taikytų vidaus reitingus. Pradiniais svarstymo etapais mūsų nuomonės šiuo klausimu iš tikrųjų šiek tiek skyrėsi, tačiau galutinės nuomonės iš esmės sutampa. Skaidrumo klausimu taip pat pasiekėme konsensusą, nes pritariu idėjai įpareigoti visas registruotas reitingų agentūras atlikti metinę peržiūrą siekiant įvertinti savo praeityje suteiktus reitingus ir tuomet perduoti šią informaciją priežiūros institucijai.
Olle Ludvigsson
Mes, Švedijos socialdemokratai, šiandien pritarėme raginimui, kad Komisija išsamiau ištirtų Europos kredito reitingų fondo arba viešosios Europos kredito reitingų agentūros steigimo sąlygas. Mes manome, kad politiniu sutarimu sukurta kredito reitingų institucija galėtų padėti daryti spaudimą didelėms privačioms agentūroms. Kartu suprantame galimas problemas. Todėl būtų naudinga pasitelkiant išsamų tyrimą susidaryti aiškesnį vaizdą apie tokios įstaigos privalumus ir trūkumus. Geresnis žinių pagrindas yra būtina sąlyga norint toliau diskutuoti šiuo klausimu.
David Martin
raštu. - Balsavau už šį pranešimą. Pastarojo meto finansų krizatskleidė, kad kredito reitingų agentūrų veiklos sektoriuje yra trys pagrindinės problemos: konkurencijos trūkumas, pernelyg didelis reguliavimo sistemos pasikliovimas išoriniais reitingais ir kredito reitingų agentūrų atsakomybės už nustatomus reitingus nebuvimas. Pranešime pateikiami kiekvienos iš šių problemų sprendimo būdai.
Clemente Mastella
Pastarojo meto finansų krizatskleidtris pagrindines su kredito reitingų agentūromis susijusias problemas: tai - konkurencijos trūkumas dėl nepakankamos reitingų agentūrų svarbos pasaulinėse kapitalo rinkose, taip pat nesugebėjimas konkuruoti visų pirma reguliavimo standartų laikymosi požiūriu; pernelyg didelis pasikliovimas išoriniais reitingais taikant standartų, įstatymų ir taisyklių nustatymo reguliavimo sistemą (pvz., vis dažnesnis rėmimasis jais nustatant kapitalo poreikį), taip pat Europos Centrinio Banko pasikliovimas išorinėmis reitingų agentūromis; pagaliau kredito reitingų agentūrų atsakomybės nustatant reitingus nebuvimas; šiuo klausimu pranešime taip pat siūloma skatinti sukurti Europos kredito reitingų agentūrų tinklą. Šiuo atveju pritariame, kad svarbu investuotojams suteikti daugiau informacijos ir kad rinkos dalyviams turėtų būti leidžiama investuoti tik į išvestines finansines priemones, jeigu jie gali įrodyti, jog supranta produkto keliamą kredito riziką ir gali ją įvertinti. Galiausiai remiame idėją įsteigti visiškai nepriklausomą privatų Europos kredito reitingų fondą (EKRF).
Jean-Luc Mélenchon
Šiame veidmainiškame dokumente teigiama, jog pagrindinsu kredito reitingų agentūromis susijusi problema yra ta, kad jos trukdo konkurencijai. Pernelyg didelio bankų pasikliovimo šiomis agentūromis problema sprendžiama nustatant bankams pareigą patiems įvertinti riziką. Bankai atsakingi už griežto taupymo nustatymą! Jeigu jie nesugeba to padaryti, jų prašoma taikyti nepalankiausią reitingą, kad užtikrintų sau didžiausią apsaugą. Problema yra ne bankų interesų apsauga, bet bendro intereso apsauga. Dar kartą pakartosiu - žmonės ES prioritetų sąraše užima paskutinę vietą.
Nuno Melo
Kredito reitingų agentūros atlieka ne vieną naudingą funkciją: reitingais kaupiama informacija apie emitentų kreditingumą, reitingai sudaro emitentams sąlygas patekti į pasaulio ir vietos rinkas, mažina informavimo išlaidas ir plečia potencialių investuotojų ratą, o tai suteikia rinkoms likvidumo. Tačiau pastarojo meto finansų krizatskleidtris pagrindines sektoriaus problemas: konkurencijos trūkumą, pernelyg didelį reguliavimo sistemos pasikliovimą išoriniais reitingais ir kredito reitingų agentūrų atsakomybės už reitingus nebuvimą. Turime atkreipti dėmesį į priemones, kurių būtų galima imtis. Turėtų būti atliktas šių priemonių poveikio vertinimas, jos turėtų būti atidžiai ištirtos, ir tai neturėtų būti daroma beatodairiškai, nes galėtų sukelti žalos, padidinti kliūtis patekti į rinkas ir sukelti pavojų, kad bus nustatomi konservatyvesni reitingai, turintys neigiamų pasekmių realiajai ekonomikai ir skolinimuisi. Šį sektorių privalome vertinti pasauliniu požiūriu, nes tai tikra pasaulinpramonė, kurios pagrindą sudaro pasaulinkapitalo rinka. Todėl privalome neatsilikti nuo naujausių pokyčių Jungtinėse Valstijose.
Alexander Mirsky
raštu. - Šiame savo iniciatyva parengtame pranešime keliami pagrindiniai kredito reitingų sektoriui aktualūs klausimai, tarp kurių svarbiausi: konkurencijos trūkumas, oligopolinės struktūros ir atskaitomybės bei skaidrumo trūkumas, ypač tai pasakytina nustatant valstybės garantuotos skolos reitingus. Manau, kad pranešimas parengtas tinkamu laiku. Reikia dėti visas pastangas, kad nepasikartotų Graikijoje susiklosčiusi padėtis. Balsavau "už".
Andreas Mölzer
Kredito reitingų agentūros turėtų teikti informaciją apie kredito patikimumą, tačiau šios agentūros pelnnegarbingą reputaciją. Todėl, pvz., jų pavėluota reakcija į ketvirtojo dešimtmečio finansų krizę buvo smarkiai kritikuojama. Kredito reitingų agentūrų ekspertai netgi nesugebėjo nustatyti žlungančių finansinių struktūrų JAV nuosavybės rinkoje pavojaus. Panašiai buvo, kai valstybės skola pradėjo didėti, o jos reagavo tik tada, kai investuotojai ėmreikšti nerimą, ir reagavo taip griežtai, kad kai kuriose šalyse finansinės problemos padidėjo. Kažkas labai negerai visai sistemai, jeigu apie Graikijos pažeidimus ir Goldman-Sachs mainus siekiant nuslėpti skolą rinkoje buvo žinoma daug metų, jeigu Atėnuose būdavo įprasta peržiūrėti savo biudžeto duomenis iš karto po to, kai būdavo išrenkama nauja vyriausybė, o valstybei vis tiek buvo suteiktas geras kredito reitingas, taip išprovokuojant staigią, griežtą reakciją į kilusią finansų ir ekonomikos krizę, kuri sukėlbankrotus, nubaudvalstybes, kurių bankai garantavo rizikingas paskolas, kartu buvo skirtos didelės pinigų sumos bankrutuojančioms valstybėms. Šis pasiūlymas gali būti tik pirmas žingsnis teisinga linkme ir būtent todėl balsavau už jį.
Franz Obermayr
Manau, kad kredito reitingų agentūrų veikla apskritai yra labai įtartina. Taip yra ne tik dėl to, kad jos tinkamu laiku nenustato rizikos, kaip tai buvo su JAV nekilnojamojo turto rinka, bet ir dėl to, kad jos įvykus krizei gali dar labiau apsunkinti padėtį. Negalime leisti, kad privačios JAV reitingų agentūros savo nuožiūra spręstų dėl Europos valstybių kreditingumo. Šis pranešimas reiškia žingsnį griežtesnės kredito reitingų agentūrų kontrolės link, todėl balsavau už jį.
Rolandas Paksas
Pritariu šiai rezoliucijai dėl kredito reitingų agentūrų ateities perspektyvų. Kredito reitingų sektoriuje dažnai kyla problemų, susijusių su konkurencijos, atskaitomybės ir skaidrumo trūkumais bei oligopolinėmis struktūromis. Atsižvelgiant į tai Komisija turėtų apsvarstyti galimybę įsteigti visiškai naują nepriklausomą Europos kredito reitingų fondą, kuris turėtų teisę dalyvauti priimant sprendimus dėl valstybių skolinimosi reitingų ir kredito reitingų agentūrų. Šio fondo vadovybė, personalas ir valdymo struktūra būtų visiškai nepriklausomi ir autonominiai. Pritariu pasiūlymui, kad visoje ES būtų nustatyta civilinkredito reitingų agentūrų atsakomybdidelio neatsargumo ar netinkamo elgesio atveju. Be to, turi būti stiprinami priežiūros institucijų pajėgumai, didinami įpareigojimai, įgaliojimai ir ištekliai stebėti, vertinti ir prižiūrėti vidaus modelių tinkamumą ir nustatyti rizikos ribojimo priemones bei atlikti tyrimus ir patikrinimus. Skatinant konkurenciją, skaidrumą bei rinkų atvirumą ir stabilumą labai svarbu kredito reitingų agentūroms sudaryti vienodos veiklos sąlygas.
Alfredo Pallone
Kredito reitingų agentūrų atliktas darbas yra svarbus, nes padeda užtikrinti patikimumą ir stabilumą. Todėl turime sukurti jų nustatomus reitingus ir nepriklausomumą reglamentuojančias taisykles ir standartus. Balsavau už W. Klinzo pranešimą, nes manau, kad labai svarbu Europos Sąjungoje turėti atitinkamas taisykles, skirtas bendros finansų ir ekonomikos sistemos reitingų poveikiui valdyti. Nepaisant teisinio reglamentavimo nebuvimo šioje srityje ir šių agentūrų galimybių paveikti valstybių narių ekonomiką - netgi sugebant jas nugramzdinti į krizę, - atrodo, kad šis pranešimas yra pirmas žingsnis kuriant naujas reitingų agentūroms skirtas taisykles atsižvelgiant į vėliausią Komisijos patvirtintą naują reglamentą dėl kredito reitingų agentūrų.
Maria do Céu Patrão Neves
Balsavau už Parlamento rezoliuciją dėl kredito reitingų agentūrų, nes sutinku, kad labai svarbu sumažinti nesąžiningą konkurenciją, kurią sukelia paplitusi kredito reitingų agentūrų praktika vertinti rinkos dalyvius ir tuo pat metu gauti iš jų nurodymus. Manau, kad Komisija turėtų atidžiai įvertinti galimą alternatyvių priemonių, skirtų kredito rizikai nustatyti, naudojimą. Labai svarbu, kad Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI) veiksmingai vykdytų savo įgaliojimus ir turėtų teisę atlikti tyrimus bei patikras vietoje iš anksto apie tai nepranešusi. Taip pat labai svarbu, kad EVPRI, įgyvendindama savo su priežiūra susijusius įgaliojimus, procedūrų dalyviams suteiktų galimybę būti išklausytiems taip užtikrinant pagarbą jų teisei į gynybą. Taip pat sutinku su raginimu, kad Komisija atliktų visiškai nepriklausomo Europos kredito reitingų fondo, kuris būtų atsakingas už tris reitingų sektorius, išlaidų, naudos ir galimos valdymo struktūros išsamų poveikio vertinimą ir galimybių tyrimą.
Miguel Portas
Nors šiame pranešime yra tam tikrų teigiamų aspektų, jame nesugebėta pasiūlyti sukurti viešą, nepriklausomą Europos kredito reitingų agentūrų fondą. Priešingai, jis parašytas taip neaiškiai, jog sudaromos galimybės, kad visuomenfinansuotų naują privačią agentūrą. Pranešime taip pat neužsimenama apie agentūrų teisės nustatyti reitingus valstybės garantuotoms skoloms panaikinimą, o tai yra vienintelpriemonė, kurios galėtume imtis šioje srityje siekdami kovoti su spekuliavimu euru. Galiausiai pranešime turėjo būti pasiūlyta, kad Komisija išnagrinėtų Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (EVPRI) galimybę iš anksto patvirtinti visus "struktūrizuotus finansinius produktus". Dėl šių priežasčių balsuoju "prieš".
Fiorello Provera
Pasitelkdami šią priemonę, pagaliau galime išsakyti savo troškimą pagerinti reitingų agentūrų darbą didinant jų skaidrumą, sąžiningumą, atsakomybę, nepriklausomumą ir patikimumą. Pripažįstant agentūrų vaidmenį teikiant informaciją ir skatinant rinkos likvidumą, tampa visiškai aišku, kad finansinės veiklos vykdytojai per daug pasitikėjo savo sprendimais ir kad jų veiksmai prisidėjo sukeliant finansų krizę. Egzistuoja pernelyg didelpriklausomybnuo išorinių kredito reitingų agentūrų ir sektoriuje susiklostoligopolinpadėtis. Todėl pritariu, kad būtų įsteigtas nepriklausomas Europos kredito reitingų fondas, kuris būtų atsakingas už viešojo sektoriaus, įmonių ir struktūrizuotų finansinių priemonių reitingus.
Paulo Rangel
Pastarojo meto finansų krizatskleidporeikį reguliuoti kredito reitingų agentūrų veiklą. Iš tikrųjų pastarojo meto įvykiai atvėrgalimybę nustatyti jų veiklos pažeidimus ir iš naujo išnagrinėti jų, kaip savo analitinės medžiagos, susijusios su įmonėmis, viešuoju sektoriumi ir struktūrizuotomis finansinėmis priemonėmis, tvirtintojų, statusą. Iš esmės tapo aišku, kad agentūros atlieka svarbų vaidmenį mažinant informacijos, kuria galėtų disponuoti investuotojai, asimetriją. Antra vertus, pastebima, kad per daug pasitikima kredito reitingų agentūrų nustatomais reitingais, kurie neabejotinai prisidėjo dar labiau apsunkinant finansų krizę. Todėl reikia skubiai sukurti naują reguliavimo modelį, kuris padėtų sumažinti priklausomybę nuo kredito reitingų agentūrų nustatomų reitingų. Sprendimas apima tokias priemones kaip Europos Centrinio Banko (ECB) priklausomybės nuo išorinių agentūrų teikiamų duomenų ribojimas, reguliavimo ir priežiūros institucijų kompetencijos didinimas, diskusijos dėl Europos kredito reitingų fondo sukūrimo, investuotojams prieinamos informacijos įvairovės padidinimas - taip sumažinant kredito reitingų agentūrų galią, taip pat, pvz., civilinės atskaitomybės priemonių sustiprinimas.
Crescenzio Rivellini
Norėčiau pasveikinti W. Klinzą puikiai atlikus darbą. Raginu reitingų agentūras labiau atskleisti, kaip jos nustato savo nepriklausomus reitingus, kartu norėčiau paprašyti, kad būtų paaiškintos sektoriuje taikomos metodologijos, ir paklausti, kodėl jų reitingai skiriasi nuo pagrindinių tarptautinių finansų įstaigų prognozių. Kitas prieštaringas klausimas - tai Europos lygiu planuojama sukurti struktūra siekiant sudaryti atsvarą trims didžiausioms reitingų agentūroms, kurios, atrodo, turi neproporcingai didelę įtaką mūsų rinkai. Todėl raginu Komisiją atidžiai įvertinti galimybę įsteigti visiškai nepriklausomą kredito reitingų fondą, kuriam turėtų būti suteiktos pradinės lėšos jo veiklai per pirmuosius penkerius metus užtikrinti.
Galiausiai labai svarbu išnagrinėti būdus, kuriais galėtume užtikrinti reitingų agentūrų civilinę atsakomybę už savo nustatomus reitingus. Todėl norėčiau paprašyti Komisijos nustatyti priemones, kuriomis remdamiesi galėtume reitingų agentūras laikyti atsakingomis pagal valstybių narių civilinę teisę.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Pritariu pranešimui. Kredito reitingų agentūrų reitingai atlieka ne vieną naudingą funkciją. Reitingais kaupiama informacija apie emitentų kreditingumą pasaulio aplinkoje, kuriai būdinga skolos vertybinių popierių emitentų ir investuotojų turimos informacijos asimetrija; reitingai sudaro sąlygas emitentams patekti į pasaulio ir vietos rinkas, mažina informavimo išlaidas ir plečia potencialių investuotojų ratą, o tai suteikia rinkoms likvidumo ir padeda nustatyti kainas. Vis dėlto, pasikeitus reguliavimo tvarkai, šios informacijos tarpininkės faktiškai tapo reguliavimo institucijomis. Pastarojo meto finansų krizatskleidė, kad sektoriuje yra trys pagrindinės problemos: konkurencijos trūkumas, pernelyg didelis reguliavimo sistemos pasikliovimas išoriniais reitingais ir kredito reitingų agentūrų atsakomybės už reitingus nebuvimas.
Licia Ronzulli
Pagrindinis šiandien patvirtintos rezoliucijos tikslas - kiek tai įmanoma ir kuo greičiau iš visos sistemos pašalinti priklausomybę nuo išorinių kredito reitingų. Išorinių reitingų, kaip katalizatoriaus, vaidmuo itin svarbus, kai investicinio lygmens reitingas mažinamas iki žemesnio lygmens. Konkurencingoje ir gerai veikiančioje rinkoje agentūros reputacija yra pakankamas rodiklis jos reitingų patikimumui užtikrinti. Vis dėlto, kadangi dabar kredito reitingų agentūros veikia oligopolinėje aplinkoje, jos iš esmės veikia garantuotos rinkos sąlygomis.
Nikolaos Salavrakos
Balsavau už W. Klinzo pranešimą, nes manau, kad jame siūlomos priemonės kredito reitingų paslaugų sektoriaus problemoms spręsti yra žingsnis teisinga linkme. Kaip labai aiškiai pamatėme per pastarojo meto finansų krizę, šios paslaugos turi labai didelį poveikį, o šių agentūrų veiklos rezultatai gali būti pražūtingi valstybėms ir organizacijoms, kurioms jos suteikia reitingus. Turi būti nustatytos aiškios šių paslaugų teikimo taisyklės, taikomos reitingų nustatymo procedūros turi būti paviešintos ir agentūros turi prisiimti atsakomybę. Valstybės ir visų rūšių paslaugos bei organizacijos, kurioms jos teikia reitingus, negali būti palikti agentūrų priimamų sprendimų malonei. Trys pagrindinės reitingų agentūros nustato 95 proc. ekonominės veiklos reitingus; todėl šiuo atveju kalbame apie monopoliją ir visus dėl jos kylančius padarinius. Pasisakome už skaidrumą, neteisėtos veiklos ribojimą, atsakomybės prisiėmimą, kad šių agentūrų vertinimą atliktų nepriklausomos institucijos, nes tai padės užtikrinti jų nešališkumą ir griežtą taisyklių taikymą.
Antolin Sanchez Presedo
Pritariu W. Klinzo pranešimui, kuriuo siekiama pasistūmėti į priekį reformuojant reitingų agentūrų veiklą. Nors po pirmosios teisėkūros iniciatyvos šių agentūrų veiklai pradėta taikyti reguliavimo ir priežiūros tvarką, o po antrosios - buvo išaiškinti Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (EVPRI) su priežiūra susiję įgaliojimai, šioje rezoliucijoje raginama sumažinti su reguliavimu susijusią priklausomybę nuo išorinių reitingų, sukurti sektoriuje konkurencijos sistemą ir, atsižvelgiant į Finansinio stabilumo tarybos nustatytus kriterijus, patobulinti sektoriuje naudojamus verslo modelius.
Į galutinį tekstą įtraukti mano pakeitimai. Šiais pakeitimais norėjau sustiprinti priežiūros institucijų kompetenciją, labiau pasaulio mastu suvienodinti veiklos sąlygas, padidinti konkurenciją išvengiant prekybos reitingais ir nustatyti tipines informacijos platinimo procedūras. Valstybės garantuotos skolos klausimu raginau, kad reitingų agentūros savo darbe vengtų procikliškumo ir atsižvelgtų į pagrindinių tarptautinių finansų įstaigų prognozes. Taip pat raginau, kad Komisija pateiktų pasiūlymus dėl mokėjimo modelių reformos ir nustatytų atsakomybę už nusižengimus.
Galiausiai ypač palankiai vertinu tai, kad pranešime svarstoma galimybįsteigti nepriklausomą Europos reitingų agentūrą ir Europos fondą.
Catherine Stihler
raštu. - Pritariu šiam pranešimui, nes jame pripažįstama, kad kredito reitingų agentūroms trūksta atskaitomybės, konkurencijos ir skaidrumo, ypač kai nustatomas valstybės garantuotos skolos reitingas. Siekiant užtikrinti, kad nerūpestinga praktika nekeltų pavojaus ES finansų sektoriaus saugumui, reikia imtis aktyvesnių veiksmų ES ir pasauliniu lygiu.
Nuno Teixeira
Kredito reitingų agentūros yra informacijos perdavimo tarpininkės, kurios, mažindamos informacijos asimetriją kapitalo rinkose ir palengvindamos patekimą į pasaulio rinkas, taip pat mažindamos su informacija susijusias išlaidas ir padėdamos pasinaudoti skolininkų ir investuotojų potencialu, skatina rinkos likvidumą ir skaidrumą.
Tačiau šios agentūros kelia tam tikrų problemų, visų pirma susijusių su konkurencijos tarp jų trūkumu, jų oligopolinėmis struktūromis, pernelyg dideliu pasitikėjimu jomis ir jų veiklos skaidrumo bei atskaitomybės trūkumu. Šiuo metu tokie klausimai tampa vis svarbesni, jau neminint valstybių narių, kurios dėl savo ekonominių ir finansinių problemų patiria, kaip prieštaringai ir cikliškai kinta įvairių nacionalinių institucijų reitingai.
Nors kredito reitingų agentūrų svarbos negalima paneigti, rekomenduotina ateityje riboti jų vaidmenį. Todėl balsavau už Parlamento pateiktą pasiūlymą, kuriuo raginama, kad Komisija atliktų Europos kredito reitingų fondo, turinčio teisę nustatyti su viešojo sektoriaus, įmonių ir finansinių priemonių sektoriumi susijusius reitingus, poveikio tyrimą ir išanalizuotų jo išlaidas, naudą ir valdymo struktūrą.
Derek Vaughan
raštu. - Šiuo pranešimu siūloma nustatyti griežtesnę kredito reitingų agentūrų priežiūrą, kurią šią vasarą atliks nauja Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI), išmėginsianti svarbią priemonę siekiant užtikrinti, kad po finansų krizės ankstesnis nevaržomas rinkos jėgų veikimas skolinimo srityje nebūtų toliau toleruojamas. Kredito reitingų agentūros užsidirbo iš finansų įstaigų mokesčių nustatydamos jų produktų reitingus ir dėl to atsiradusio tų produktų pardavimo verslo. Ši prieštaringa veikla reiškė, kad agentūros noriai suteikdavo aukštus reitingus sudėtingoms finansinėms priemonėms ir dėl to investuotojai pirkdami šiuos produktus jautėsi saugūs. Agentūros taip pat konsultuodavo įmones, kaip pristatyti jų padidintos rizikos produktus kaip mažos rizikos, ir ši apgaulinga praktika lėmė, jog šie produktai pasirodesą labiau žalingi nei būtų buvę galima manyti atsižvelgiant į jų reitingą ir sukelti didelius investuotojų, įskaitant Velso pensininkus, nuostolius.
Angelika Werthmann
Per finansų ir ekonomikos krizę reitingų agentūrų veikla buvo nušviečiama kritiškai, visų pirma jų aktyvus vaidmuo besitęsiančioje krizėje, išryškėjo šios pagrindinės problemos: konkurencijos trūkumas, pernelyg didelpriklausomybnuo išorinių kredito reitingų ir atsakomybės sektoriuje trūkumas. Dėl šios priežasties pranešėjas rekomenduoja išnagrinėti tikrai nepriklausomos Europos kredito reitingų agentūros sukūrimo idėją, teigdamas, kad naujasis Europos kredito reitingų fondas turi pats save išlaikyti. Dėl reitingų sukeliamų ilgalaikių pasekmių aktyvi sąveika su šiuo sektoriumi yra neišvengiama. Būtent todėl balsavau už šį pranešimą.
Iva Zanicchi
Pastarųjų metų finansų krizatskleidtris pagrindines sektoriaus problemas: tai - konkurencijos trūkumas, pernelyg didelis reguliavimo sistemos pasikliovimas išoriniais reitingais ir kredito reitingų agentūrų atsakomybės už jų nustatomus reitingus nebuvimas. Balsavau už W. Klizo pranešimą, nes manau, kad idėja įsteigti visiškai nepriklausomą privatų Europos kredito reitingų fondą yra protinga ir patraukli.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pranešimą, nes manau, kad labai svarbu imtis veiksmų, kai nesilaikoma tarptautinių socialinius klausimus reglamentuojančių teisės aktų Europoje ir už jos ribų; tai yra socialinio ir aplinkosauginio dempingo forma, kuria daroma žala Europos įmonėms ir darbuotojams. Reikia tikėtis, kad šis pranešimas gali sustiprinti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) teisės aktuose įtvirtintų darbo standartų branduolį.
Laima Liucija Andrikien
Balsavau už šią rezoliuciją dėl socialinės politikos, pagal kurią skatinami darbo ir socialiniai standartai, išorės aspekto ir dėl Europos įmonių socialinės atsakomybės. Reikia pažymėti, kad socialinės politikos išorinis aspektas apima ES veiklą ir iniciatyvas, kuriomis siekiama trečiosiose šalyse skleisti darbo ir socialinius standartus. Tai apima vyrų ir moterų galimybes gauti padorų ir vaisingą darbą laisvės, lygybės, saugumo ir orumo sąlygomis. Tarptautiniai darbo standartai visų pirma turėtų padėti užtikrinti asmens, kaip žmogiškos būtybės, vystymąsi. Žmonės nėra prekės, dėl kurių kainos galima derėtis. Darbas yra mūsų kasdienio gyvenimo dalis ir turi lemiamą svarbą asmens orumui, gerovei ir vystymuisi. ES turi gerą reputaciją tarptautinio dialogo socialiniais klausimais srityje. Šiuo požiūriu ji laikoma jautria ir patikima partnere. Tuo turi būti pasinaudota norint pasiekti ES nustatytų ryžtingesnių tikslų. Vienas iš jų - parengti darnų, integruotą ir profesionalų ES metodą, kuris būtų taikomas socialinės politikos išorės aspektui. Svarbiausia veikla atliekama vykdant koordinavimą Europos Parlamente, bet taip pat kartu su Europos Komisija ir įsteigta nauja Išorės veiksmų tarnyba.
Elena Oana Antonescu
Socialinės politikos išorės aspektas apima Europos Sąjungos veiklą ir iniciatyvas, kuriomis siekiama trečiosiose šalyse skleisti darbo ir socialinius standartus. Pagal Jungtinių Tautų visuotinę žmogaus teisių deklaraciją visos valstybės narės privalo užtikrinti ekonominių ir socialinių teisių apsaugą.
Būtent todėl, kai socialinių klausimų sprendimui ir valstybių narių bendradarbiavimui kyla pavojus, visų Europos Sąjungos valstybių narių požiūris turi būti aiškiai pagrįstas Europos socialinio modelio principais. Norėčiau pabrėžti, kad pagal Europos socialinį modelį užtikrinamos lygios švietimo, mokymo galimybės, lygios galimybės darbo rinkoje, taip pat lygios galimybės gauti socialines paslaugas ir kad šios galimybės yra pagrindiniai ekonominės sėkmės veiksniai.
Būtent todėl raginu valstybes nares remti asociacijų ir kolektyvinių derybų laisvę, priverstinio ir privalomojo darbo panaikinimą, diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje panaikinimą ir vaikų darbo panaikinimą.
Balsavau už šį pasiūlymą dėl rezoliucijos, nes jame pripažįstama, kad pagarba orumui, gerovir kiekvieno asmens tobulėjimas yra pagrindinės vertybės, kurios turėtų būti pagrindiniai ekonominės plėtros tikslai.
Pino Arlacchi
raštu. - Pranešimas dėl socialinės politikos išorės aspektų yra susijęs su ES socialinės politikos sričių prioritetu. Jame raginama sustiprinti pagrindinius darbo standartus, įtvirtintus TDO konvencijose, įskaitant asociacijų ir kolektyvinių derybų laisvę, nuostatas dėl priverstinio ir privalomojo darbo panaikinimo, diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje panaikinimo ir nuostatą dėl vaikų darbo panaikinimo. Balsavau už šį pranešimą, nes jame taip pat raginama pakeisti pasaulinę ir ES valdyseną siekiant geriau įgyvendinti darbuotojų teises ir darbo standartus.
Sophie Auconie
Pritariau mūsų kolegos Parlamento nario R. Falbro pranešimui, nes manau, kad Europos Sąjunga turėtų skleisti griežčiausius darbo ir socialinius standartus trečiosiose šalyse, kad išsaugotų savo patikimą reputaciją tarptautinėje prekyboje ir užmegztų tvirtus ryšius su pagrindiniais prekybos partneriais. Pranešėjas rekomenduoja išlaikyti santykių su nevyriausybinėmis organizacijomis ir tarptautinėmis organizacijomis pusiausvyrą siekiant palengvinti konvencijų ratifikavimą. Kad galėtų derėtis su Europos Sąjunga, trečiosios šalys turi laikytis tarptautiniu mastu nustatytų darbo standartų.
Liam Aylward
Naujausiais Tarptautinės darbo organizacijos duomenimis, 115 mln. vaikų dirba pavojingą darbą - tai viena blogiausių vaikų darbo formų, - šis darbas kelia pavojų vaiko gyvybei ir sveikatai. Atsižvelgdamas į artėjančią Pasaulinę kovos su vaikų darbu dieną, kuri bus minima birželio 12 d., balsavau už šį svarbų ir laiku parengtą pranešimą, kuriuo laisvosios prekybos susitarimo suinteresuotosios šalys, vadovaujantis TDO deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, raginamos panaikinti visų rūšių priverstinį darbą ir padaryti galą vaikų darbui.
Diskutuojant prekybos susitarimų klausimais vaikų darbo ir organizuoto žmogaus teisių pažeidimo negalima ignoruoti, derybose dėl prekybos ES turi laikytis tvirtos pozicijos skatindama socialinę politiką ir skleisdama darbo bei socialinius standartus.
Zigmantas Balčytis
Socialinės politikos išorinis aspektas apima ES veiklą ir iniciatyvas, kuriomis siekiama trečiosiose šalyse skleisti darbo ir socialinius standartus. ES išsikėltikslą ne tik tapti pavyzdžiu įmonių socialinės atsakomybės (ĮSA) srityje, bet ir skatinti ĮSA įgyvendinimą savo išorės politikoje. Svarbiausių tarptautinių socialinių standartų nesilaikymas yra socialinio ir aplinkosauginio dempingo forma, dėl kurios daroma žala Europos įmonėms ir darbuotojams. Pritariu, kad būtina stiprinti susijusių tarptautinių institucijų Tarptautinės darbo organizacijos (TDO), Pasaulio prekybos organizacijos (PPO), Europos bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ir Jungtinių Tautų vaidmenį bei skatinti jas bendradarbiauti kuriant, įgyvendinant ir įdiegiant pagrindinius tarptautinius socialinius standartus.
Regina Bastos
Mūsų globalizuotas pasaulis, kuriame valstybes tarpusavyje sieja ekonominiai, socialiniai, kultūriniai ir politiniai santykiai, yra nepaneigiama tikrovė. Vis dėlto, kalbant apie Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių prekybos santykius, vis dar esama didelių socialinių apsaugos sistemų, taip pat darbo sąlygų skirtumų. Europos Sąjunga, kaip pasaulinprekybos partnerir svarbi derybų partnerė, turėtų padėti skleisti griežtesnius darbo ir socialinius standartus trečiosiose šalyse. Todėl balsavau už šį pranešimą, nes jame pabrėžiamas lemiamas vaidmuo, kurį ES gali atlikti žmogaus teisių srityje, ypač susijusių su teise į padorų darbą.
Jean-Luc Bennahmias
Pasiūlyme dėl socialinės politikos išorės aspekto ir socialinių standartų skleidimo, kurį ką tik patvirtinome, siūloma nustatyti vienodą socialinės sąlygos formuluotę, kurią būtų galima įtraukti į visus dvišalius prekybos susitarimus. Ši iniciatyva iš tikrųjų yra žingsnis tinkama linkme. Atsižvelgiant į tai, kad laisvosios prekybos susitarimuose paprastai dar mažai remiamasi socialiniais standartais, pranešime užsimenama apie daugybę alternatyvų, įskaitant socialinę sąlygą ir Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų laikymąsi - nepaisant to, ar jas jau ratifikavo visos valstybės narės, - ir trečiųjų šalių ir valstybių narių bendradarbiavimo skatinimą. Kitas įdomus pranešimo aspektas - tai įmonių socialinės atsakomybės tobulinimo koncepcija. Nors tai - šiuo metu naudinga koncepcija, vis dėlto ji vis dar grindžiama savanorišku dalyvavimu, todėl ją galima patobulinti. Kadangi koncepciją taikome keliose srityse ir įtraukiame šį įmonių socialinės atsakomybės aspektą į savo prekybos politikos sritis, kodėl vieną dieną nepadarius jos privalomos? Neskaitant politinio ženklų rodymo, tai būtų tikras žingsnis į priekį siekiant mūsų socialinės politikos uždavinių.
Sergio Berlato
Socialinės politikos išorės aspektas apima Europos Sąjungos iniciatyvas, kuriomis ES nepriklausančiose valstybėse narėse skleidžiami darbo ir socialiniai standartai. Nustatydama darbo standartus, Europos Sąjunga padidina piliečių galimybes gauti darbą laisvomis, lygiomis, saugiomis ir oriomis sąlygomis. Atsižvelgiant į dabartinę pasaulio ekonomikos globalizaciją, tarptautiniai darbo standartai sudaro pagrindą, kuriuo turėtų būti grindžiama šalies socialinir ekonominplėtra. Kinija, Indija ir kitos besivystančios ekonomikos šalys tampa vis svarbesnėmis dalyvėmis užsienio investicijų srityje. Nepaisant to, šis reiškinys kelia pavojų, kad šios šalys - o ypač jų įmonės - "eksportuos" ne tokius griežtus darbo standartus, kokie galioja Europos Sąjungoje. Todėl manau, kad Europos Sąjunga turėtų atidžiai stebėti norinčias su mumis sudaryti prekybos susitarimus šalis.
Europos mažosios ir vidutinės įmonės yra lyderės tikrovėje diegiant socialinius standartus. Manau, labai svarbu aiškiai ir nedviprasmiškai apibrėžti įmonių socialinę atsakomybę, nes tai padės atsikratyti daugybės dabartinių interpretacijų, kartu sudarys galimybes patikrinti, ar šių įsipareigojimų laikomasi.
Mara Bizzotto
Nusprendžiau balsuoti už R. Falbro pranešimą, kuriame, viena vertus, atkreipiamas dėmesys į įmonių socialinės atsakomybės, kaip motyvacinės priemonės verslo augimui skatinti, strateginę svarbą, kita vertus, pabrėžiama, kad šį klausimą galima išspręsti tik savanorišku pagrindu. Taip pat visiškai sutinku su R. Falbro kritikuojamu ir nepalankiai vertinamu veidmainišku Europos Sąjungos elgesiu, kai ji vienu metu skatina laikytis socialinio modelio, padedančio puoselėti socialines teises, ir tuo pat metu sudaro prekybos susitarimus su šalimis, negerbiančiomis darbuotojų arba neužtikrinančiomis jų apsaugos.
Vilija Blinkevičiūt
Balsavau už šį pranešimą, kadangi vis dar pasitaiko atvejų, jog netinkamai ar tik iš dalies įgyvendinamos Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos, susitarimai ir pažeidžiami įmonių socialinės atsakomybės principai. Tarptautiniai darbo standartai visų pirma turėtų padėti užtikrinti darbuotojo teises, nes darbas yra mūsų kasdienio gyvenimo dalis ir turi lemiamą svarbą asmens orumui, gerovei bei vystymuisi. Greta socialinių standartų, įmonių socialinatsakomybturėtų prisidėti prie tvaraus augimo, tačiau įmonės neturėtų vengti dialogo su darbuotojais ir jos turi gerbti bei skatinti deramus darbo santykius, skatinti darbuotojų dalyvavimą per konsultacijas ir informaciją, kolektyvines derybas, vystyti jų profesinius įgūdžius ir plėtoti mokymąsi visą gyvenimą, laikytis darbo saugos standartų, skatinti vyrų ir moterų lygybę, kurti socialiniams partneriams palankią aplinką, kad jie galėtų numatyti ir valdyti darbo rinkoje vykstančius pokyčius, įskaitant restruktūrizavimą, gerinti darbo kokybę, integruoti pažeidžiamų darbuotojų, pvz., jaunų, vyresnio amžiaus žmonių, neįgaliųjų ir migrantų, grupes ir juos apsaugoti. Taigi Europos Sąjunga dvišaliuose ir regioniniuose susitarimuose ir toliau turėtų taikyti sankcijas ir paskatas, siekdama užtikrinti ES susitarimų socialinių nuostatų įgyvendinimą. Be to, labai svarbu, jog ir pačios vyriausybės neatsižadėtų atsakomybės už Europos socialinio modelio išsaugojimą, nes kitaip grės darbo teisės ir socialinės apsaugos sistemų bei paslaugų privatizavimas.
Sebastian Valentin Bodu
Socialinės politikos išorės aspektas apima ES veiklą ir iniciatyvas, kuriomis siekiama trečiosiose šalyse skleisti darbo ir socialinius standartus. Nors Lisabonos strategijoje ir strategijoje "Europa 2020" socialinei politikai skiriama daugiau dėmesio nei bet kada, su konkurencingumu ir ekonomikos veiksniais susijusiems klausimams toliau teikiama pirmenybtaip kenkiant socialinių klausimų sprendimui. Pagrindiniai darbo standartai yra įtvirtinti aštuoniose TDO konvencijose, kuriose daugiausia dėmesio skiriama asociacijų ir kolektyvinių derybų laisvei, priverstinio ir privalomojo darbo panaikinimui, diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje panaikinimui ir vaikų darbo panaikinimui.
Kad ES galėtų derėtis su trečiosiomis šalimis, pastarosios turi laikytis visų pirmiau minėtų reikalavimų. Tai būtina derybų su trečiosiomis šalimis sąlyga. Prekybos politikoje negalima nekreipti dėmesio, kai negerbiamos darbuotojų teisės, todėl visuomentobulėti gali tik pašalinus šiuos trūkumus.
Jei kalbėsime apie derybas dėl socialinių klausimų, ES šioje srityje turi gerą tarptautinę reputaciją. Šiuo požiūriu ji laikoma jautria ir patikima partnere. Tuo turi būti pasinaudota siekiant platesnio užmojo ES nustatytų tikslų.
Zuzana Brzobohatá
Pranešime didžiausias dėmesys skiriamas ypač svarbiai šiandienos pasaulio temai. Tai - darbuotojų teisių klausimas. Didžiausią grėsmę darbuotojams kelia vadinamasis socialinis dempingas, nes jis iš esmės pažeidžia jų teises. Kalbant apie socialinių standartų taikymą, pagrindinės veikėjos šioje sityje yra tarptautinės įmonės. Todėl labai svarbu aiškiai ir nedviprasmiškai apibrėžti įmonių socialinę atsakomybę, kad galėtume sumažinti skirtingų interpretacijų atvejų ir nustatyti šioje srityje minimalias pareigas, taip pat stebėsenos, kaip jų laikomasi, metodą. Dauguma įmonių, siekdamos laikinos finansinės naudos, dažniausiai dėl pigios darbo jėgos pradeda veiklą regionuose. Įmonės paprastai atsisako regione megzti ilgalaikius ryšius, taigi tame regione neprisiima ir bendros socialinės atsakomybės. Pranešime raginama sustiprinti pagrindinius Tarptautinės darbo organizacijos konvencijose įtvirtintus darbo standartus, įskaitant asociacijų ir kolektyvinių derybų laisvę, nuostatas dėl priverstinio ir privalomojo darbo panaikinimo, diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje panaikinimo ir nuostatas dėl vaikų darbo panaikinimo. Siekiant geresnės darbuotojų teisių apsaugos ir geresnių darbo sąlygų, pranešime reikalaujama pasaulinės ir ES administravimo sistemos pokyčių. Pranešėjai pateiktame pranešime sugebėjo apginti aiškų socialinį aspektą, todėl balsavau už šį pranešimą.
John Bufton
raštu. - Balsavau prieš socialinės politikos išorės aspekto, kuriuo skleidžiami darbo ir socialiniai standartai, taip pat Europos įmonių socialinatsakomybė, taikymą. Taip padariau todėl, kad, mano nuomone, ES turėtų susilaikyti ir neprimesti trečiosioms šalims socialinių prioritetų, kad ir kokie teisingi ar naudingi jie galėtų joms atrodyti. Nors pritariu, kad reikia skatinti žmoniško elgesio su darbuotojais metodus, ES socialinpolitika kai kuriose Jungtinės Karalystės institucijose jau sukėlsumaištį, taigi jos taikymo sritis neturėtų būti plečiama. Įgyvendinant socialinę politiką, reikalingas tam tikras lankstumas ir laisvė, nes viena visiems tinkama politika, kai ji taikoma konkrečioje šalyje, gali duoti priešingų rezultatų. Dėl šios priežasties ES visiškai neturėtų siekti socialinės politikos srityje įgyti vadovaujamos padėties.
Maria Da Graça Carvalho
Palankiai vertinu ES veiklą ir iniciatyvas, kuriomis siekiama skleisti darbo ir socialinius standartus trečiosiose šalyse, padedančiose užtikrinti visiems naudingą pasaulio ekonomikos plėtrą dabartinėmis globalizacijos sąlygomis. Todėl pritariu socialinėmis vertybėmis ir pagarba žmogaus orumui grindžiamoms sąlygoms, kurios nustatomos norinčioms derėtis su ES trečiosioms šalims. Kai Europos Sąjunga laikysis būtent tokios pozicijos, galėsime sėkmingai pasitelkti užsienio politiką padėčiai pasaulyje pagerinti.
Mário David
Tarptautindarbo organizacija (TDO) atlieka pagrindinį vaidmenį tarptautinėje sistemoje, nes ji prisideda siekiant su darbo standartais susijusio bendro sutarimo. Šio svarbaus acquis dalies reikšmę pripažįsta visos ES valstybės narės. Vis dėlto tarp išsivysčiusių ir besivystančių šalių darbo teisės aktų išlieka skirtumų. Mano nuomone, būtina, jog ES šiuos standartus suderintų su trečiosiose šalyse, visų pirma tose, kurios yra pagrindinės prekybos partnerės, nustatytais standartais, kad būtų išsaugotas pagrindinis lygybės tarptautinėje prekyboje principas. Šiame pranešime pritariama šiai nuomonei ir nustatomos tam tikros strategijos, padedančios užtikrinti, kad šios šalys laikytųsi tokių pat darbo principų kaip ir ES. Sąžiningų darbo sąlygų standartų nustatymas yra esminilgalaikio ir tvaraus vystymosi prielaida ir tai taip pat prisidės siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų. Todėl manau, kad šis pranešimas yra pakankamai svarus indėlis į tarptautinės prekybos sistemos, kuri pagrįsta labai skirtingais šalių ar prekybos blokų darbo santykiais, vystymąsi. Norėčiau pareikšti, jog šios atsakomybės už darbo sąlygas politikos skatinimas rodo, kad Europa yra dėmesinga bei kruopšti ir kad ji įsipareigoja ginti visuotines vertybes, kuriomis ji tiki.
Luigi Ciriaco De Mita
Vienas pagrindinių Europos Sąjungos uždavinių - susieti žmogaus tobulėjimą ir socialinį vystymąsi su ekonomine plėtra. Šių dviejų veiksnių suderinimas reiškia, kad, viena vertus, žmonės gali dirbti savo darbą gaudami už jį pakankamą atlyginimą, nežeidžiantį žmogaus orumo ir atitinkantį profesinę kvalifikaciją, antra vertus, tai leidžia įmonių savininkams plėtoti savo verslą pagal rinkos principus, nors jie sušvelninami atsižvelgiant į žmogaus aplinką, kurioje verslas turi būti plėtojamas. Ši perspektyva - kurią kai kurie žmonės taip pat vadina socialine rinkos ekonomika - iš tikrųjų yra naujas požiūris, kuris apima daugiau nei gerovės ekonomiką, remiantis šiuo nauju požiūriu, sugrįžtama prie žmogaus, kaip pagrindinio subjekto. Tokia požiūrio kaita neišvengiamai susijusi su nuolatine socialinei politikai, įskaitant atitinkamų socialinių standartų ir susijusios įmonių atsakomybės skatinimą, reiškiama parama. Šis požiūris ir vizija negali ir neturi turėti poveikio vien ES, jis taip pat turi būti taikomas išorinei veiklai, kai tai yra įmanoma, visų pirma derantis dėl susitarimų. Pagarba Tarptautinės darbo organizacijos standartams, Europos socialinėje chartijoje nustatytiems principams ir socialinis dialogas yra tik kelios sritys, kurias galima aptarti tokiais atvejais. Manau, kad mūsų patvirtintas pranešimas suteikia pakankamą pagrindą šiems uždaviniams įgyvendinti.
Proinsias De Rossa
raštu. - Socialinės politikos išorės aspektas apima ES veiklą ir iniciatyvas, kuriomis ne valstybėse narėse siekiama skleisti darbo ir socialinius standartus. Nesugebėjimas šiandien ES viduje ir išorėje laikytis svarbiausių tarptautinių socialinių standartų yra socialinio ir aplinkosauginio dempingo forma, dėl kurios daroma žala Europos įmonėms ir ES, taip pat ne ES darbuotojams ir piliečiams. Atsižvelgiant į pramonės ir paslaugų globalizavimą, galima teigti, kad tarptautiniai darbo standartai padeda užtikrinti visiems naudingą pasaulinės ekonomikos augimą. Šiame pranešime reikalaujama pakeisti pasaulinę ir ES valdyseną siekiant geriau įgyvendinti darbuotojų teises ir sudaryti geresnes darbo sąlygas, tai daroma raginant sustiprinti svarbiausius darbo standartus, kurie įtvirtinti aštuoniose TDO konvencijose. Jose daugiausia dėmesio skiriama asociacijų ir kolektyvinių derybų laisvei, priverstinio ir privalomojo darbo panaikinimui, diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje panaikinimui ir vaikų darbo panaikinimui.
Marielle De Sarnez
Socialinės politikos išorės aspektu siekiama trečiosiose šalyse skleisti darbo ir socialinius standartus ir kovoti su socialiniu dempingu, kuris dažnai atsiranda dėl globalizacijos arba tarptautinės prekybos. Europos Sąjunga negali ilgiau toleruoti su gerove, sveikata ir aplinkosauga susijusio dempingo ir nereaguoti į jį, nes ji atsakinga už per didelį produktų eksportą už Europos ribų. Komisija neturėtų juokingai mažų darbo sąnaudų ir nepakenčiamų darbo sąlygų ir toliau laikyti kaip "savaime suprantamų konkurencinių pranašumų". Šiuo atveju primygtinai reikalauju, kad Komisija pakeistų savo įsitikinimą.
Christine De Veyrac
Balsavau už R. Falbro pranešimą, nes, atsižvelgdama į tai, kad pastaruoju metu Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) vaidmuo yra sumenkęs, manau, kad mums reikia prisiminti pagarbos socialinėms darbuotojų teisėms pasaulyje svarbą. Europos Sąjunga turėtų atlikti pasaulio lyderės vaidmenį siekdama priversti kitas šalis gerbti tarptautinius darbo teisės standartus ir taip riboti baisaus socialinio dempingo galimybes. Svarbu, kad įgyvendinant šią politiką dalyvautų visi Europos veikėjai - ar tai būtų vyriausybės, kurios derasi dėl tarptautinių susitarimų sudarymo, ar Europos įmonės, kurios plečia savo verslą trečiosiose šalyse.
Anne Delvaux
Socialinės politikos išorės aspektu siekiama trečiosiose šalyse skleisti svarbiausius socialinius standartus. Tai daroma siekiant Jungtinių Tautų nustatytų Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir, kad laikantis tarptautinių darbo standartų, būtų užtikrinta darbuotojų apsauga. Šiuo požiūriu ES sunku pralenkti, būtent todėl ji dėl savo patikimumo ir geros reputacijos turėtų sugebėti gauti naudos kurdama socialines sąjungas su savo pagrindiniais prekybos partneriais ir remdama jas Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) bei Tarptautinėje darbo organizacijoje (TDO). Prieš leisdami šioms trečiosioms šalims sėsti prie to paties derybų stalo, prie kurio sėdi ES, turime reikalauti, kad jos įsipareigotų laikytis tų pačių svarbiausių tarptautinių darbo standartų.
Diogo Feio
Europos politikos užsienio aspektas nėra susijęs tik su susitarimų sudarymu arba parama užsieniui. Tai yra daug daugiau. Visų pirma tai susiję su Europos vertybių pristatymu trečiosioms šalims ne tik siekiant didesnio demokratiškumo ir didesnės pagarbos pagrindinėms teisėms, bet ir skatinant aktyviai įgyvendinti politikos sritis, kuriomis siekiama apsaugoti aplinką, moterų ir vaikų teises, darbo standartus, kuriais užtikrinama pagarba asmens orumui ir sudaromos sąlygos asmenybei tobulėti. Tą patį galima pasakyti apie skatinimą, kad trečiųjų šalių įmonės laikytųsi socialinės atsakomybės standartų.
José Manuel Fernandes
Šis R. Falbro pranešimas susijęs su socialinės politikos, pagal kurią skleidžiami darbo ir socialiniai standartai, Europos įmonių socialinatsakomybė, išorės aspektu. Europos Sąjunga yra darbuotojų socialinių teisių, kurias būtina gerbti derantis su trečiosiomis šalimis, gynybos bastionas. Nepaisant aštuonių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų, pačios TDO duomenimis, daugiau nei 50 proc. darbuotojų, pirmiausia imigrantai, moterys ir vaikai, nesinaudoja socialinėmis teisėmis. Asmens orumo ir pagarbos socialinėms teisėms visose valstybėse narėse skatinimas šiam tikslui sukuriant sistemą, padedančią nustatyti tuos, kurie neužtikrina šių teisių savo darbuotojams, ir juos nubaudžiant, atitinka ES interesus. Palankiai vertinu šį pranešimą ir balsuoju už jį. Nors pranešime atkreipiamas dėmesys į vertybių svarbą globalėjančiame pasaulyje, kuriame vis labiau dominuoja ekonomika, jame ginamas asmens orumas, nepritariama asmenų išnaudojimui, skatinama gerovir visapusiškas asmens tobulėjimas ir raginama, kad ES laikytųsi TDO standartų.
João Ferreira
Tai tik dar viena pagrįsto nerimo ir kritikos išraiška, kuri, deja, yra paviršutiniška, ir būtent dėl šios priežasties galiausiai nėra labai svarbi.
2010 m. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pasaulio socialinės apsaugos pranešime užsimenama, kad daugiau nei 50 proc. darbuotojų trūksta socialinės apsaugos. Būtent šiomis aplinkybėmis Europos Sąjunga įgyvendina prekybos politiką, kurios pagrindas - uoli kova dėl derybų metu ir sudarant daugybę dvišalių bei regioninių susitarimų pasiekiamos laisvosios prekybos. Visiškai neskatinant įmonių socialinės atsakomybės, kuri iš esmės neegzistuoja, šiais susitarimais tik apsaugomi didžiųjų įmonių ir finansų įstaigų pelnai, juose neskiriamas tinkamas dėmesys darbo teisėms, kolektyvinių derybų ir darbuotojų asociacijų laisvės svarbai, veiksmingam diskriminacijos darbo srityje panaikinimui, priverstinio darbo, nesaugaus ir menkai mokamo darbo arba vaikų darbo panaikinimui.
Tai tik aspekto, kuris pranešime galėjo ir turėjo būti išsamiau aptartas, pavyzdys. Svarbu buvo nustatyti Europos Komisijos atskaitomybę ir reikalauti, kad ji užtikrintų politikos, veiklos ir daugybės veiksmingų priemonių, skatinančių laikytis socialinių ir darbo standartų, nuoseklumą.
Ilda Figueiredo
Šiame pranešime yra tam tikrų teigiamų aspektų: pasmerkiama nuolatintarptautinių įmonių nepagarba darbuotojų teisėms bei deramam darbui ir atkreipiamas dėmesys į poreikį horizontaliai integruoti socialinę politiką į visas Europos Sąjungos išorės politikos sritis, įskaitant vadinamąją įmonių socialinę atsakomybę.
Vis dėlto teigiamus aspektus nusveria reikalavimo įgyvendinti alternatyvias politikos sritis, kurios padėtų veiksmingai įpareigoti įmones įgyvendinti savo socialinę atsakomybę, nebuvimas.
Todėl apgailestaujame, jog buvo atmestas raginimas pašalinti 31 punktą, kuriame "primygtinai pabrėžiama, kad ES lygmeniu neturėtų būti priimta jokia direktyva, pagal kurią būtų reglamentuojama ir užtikrinama įmonių socialinatsakomybė".
Parlamentas turėtų žengti toliau, o ne tik "prašyti" ar "raginti" Komisiją patvirtinti poziciją ir reikalauti tarptautinėse įmonėse ir pačioje Europos Sąjungoje sukurti įmonių socialinės atsakomybės teisinę sistemą, kurioje būtų nustatyti būtinieji pagarbą svarbiausiems darbo standartams skatinantys standartai, kuriuos gina Tarptautindarbo organizacija (TDO), taip pat numatyti žmogaus orumą nepažeidžiančių darbo vietų klausimą ir socialines sąlygas tiek visuose dvišaliuose prekybos susitarimuose, dėl kurių derasi Europos Sąjunga, tiek pačioje Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO). Dėl visų šių priežasčių balsavau prieš pranešimą.
Monika Flašíková Beňová
Socialinės politikos išorės aspektas yra vienas iš pagrindinių Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos prioritetų. Labai svarbu stiprinti darbo teisės normas, pvz., asociacijų, kolektyvinių derybų laisvę, siekti priverstinio ir privalomojo darbo panaikinimo, diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje panaikinimo ir vaikų darbo panaikinimo. Todėl tarptautinių darbo standartų uždavinys ir tikslas turėtų būti - kreipti ekonomikos plėtrą visų pirma žmogaus gyvenimo ir orumo gerinimo linkme, o ne tik nustatyti darbuotojų darbo sąlygas ir jų teises.
Bruno Gollnisch
Globalizacija, tiesą sakant, - priemonnesąžiningos konkurencijos sąlygomis nuteikti visų šalių dirbančius žmones vienus prieš kitus arba perkeliant į kitą darbo vietą, arba priimant darbo ieškančius imigrantus, arba gėdingu Bendruoju susitarimu dėl prekybos paslaugomis įteisinant 4 režimą. Problema ta, kad Europos Sąjunga labai daug ir gražiai kalba šia tema, tačiau niekada šių kalbų neįgyvendina praktiškai. Ar kada nors, susidūrę su netoleruotino išnaudojimo atvejais, ėmėmės praktinių ir konkrečių veiksmų? Ar kada nors tokie atvejai užkirto kelią pasirašyti prekybos susitarimus su šalimis? Niekada. Nes kol apsimetate, kad rūpinatės užsienio darbuotojais, bendrame kontekste į Europos darbuotojus neatsižvelgiama. Kaip nurodo pranešėjas - ir jis tam pritaria, - remiantis tarptautinėmis institucijomis, "darbo standartai neturėtų būti naudojami protekcionistinės prekybos tikslais"! Taigi, ar kokie nors principai, vertybės, aplinkybės galėtų kada nors nuginčyti absoliučią rinkos galią? Jūs daug kalbate apie įmonių, kurios galiausiai tik laikosi jūsų nustatytų taisyklių, socialinę atsakomybę. Kada šiame Parlamente galų gale bus imtasi labai svarbaus ES politinių sprendimų priėmėjų socialinės atsakomybės klausimo?
Catherine Grèze
Esu patenkinta, kad Vystymosi komiteto nuomonė, kurios pranešėja buvau, įtraukta į šį pranešimą. Kaip tik šiuo metu vyksta 100-oji tarptautindarbo konferencija, ir visi žinome, kad galiojančios taisyklės nėra veiksmingos.
Pasaulinės krizės aplinkybėmis labai svarbu, kad ES duotų tvirtą žinią, skelbiančią naują socialinio teisingumo erą. R. Falbro pranešime pateikti pasiūlymai leistų mums imtis praktinių žingsnių ta linkme. Kalbėdami apie socialinių teisių taikymą, galime tik smerkti šią dvejopų standartų politiką. Mums reikia turėti įgyvendinimo priemonių (kartu su paskatinimais ir baudomis), kad socialiniai standartai iš tikrųjų būtų taikomi. Į visus ES prekybos susitarimus turėtų būti įtraukta socialinsąlyga ir ji turėtų būti teisiškai privaloma. Taip pat noriu nepritarti faktui, kad pranešimo 31 punkte pabrėžiama, jog Europos lygmeniu neturėtų būti patvirtinta jokia direktyva, kuria būtų užtikrinama pagarba įmonių socialinei atsakomybei. Primygtinai reikalauju siekti daugiau socialinio teisingumo ir užtikrinti pasaulinę pagarbą darbuotojų teisėms, visų pirma mūsų susitarimuose su besivystančiomis šalimis.
Nathalie Griesbeck
Dabar ne tik Europoje, bet ir visame likusiame pasaulyje siaučianti ekonomikos ir finansų krizsusimaišsu rimta socialine krize. Šiomis sudėtingomis aplinkybėmis Europos Sąjungai ir jos įmonėms tenka didelsocialinatsakomybdėl su trečiosiomis šalimis palaikomų santykių. Dėl šios priežasties balsuodama norėjau pabrėžti poreikį, kad Europos Sąjunga, pasirašydama susitarimus su šiomis šalimis, užtikrintų socialinių standartų laikymąsi ir darbuotojų teises. Europos Sąjunga, pasinaudodama savo puoselėjamomis vertybėmis, turi užtikrinti, kad jos darbo teisę reglamentuojančių standartų laikymasis būtų skatinamas ir skleidžiamas visame pasaulyje. Europos pareiga - būti pavyzdžiu. Būtent todėl ir aš balsavau už nuostatas, kuriomis pabrėžiama įmonių socialinės atsakomybės svarba.
Juozas Imbrasas
Pritariau šiam dokumentui, nes prasidėjus naujam šimtmečiui ES pakeitsavo strategiją, susijusią su socialinės politikos išorės aspektu ir pradėjo taikyti švelnesnį metodą, t. y. užuot siejusi socialinius standartus su prekybos susitarimais, daugiausia dėmesio skiria tarptautiniam bendradarbiavimui ir dialogui. ES, siekdama vykdyti socialinę politiką trečiosiose šalyse, naudoja įvairių rūšių priemones. Tai teisiškai privalomos, teisiškai neprivalomos ir finansinės priemonės. Tai, kad naudojamos šios priemonės, yra įrodymas, jog ES tikisi tam tikro elgesio palaikydama ryšius su savo prekybos partneriais. Vis dėlto didelkliūtis yra šių priemonių taikymas ir įgyvendinimas šalyse partnerėse. Taigi būtina, kad ES kruopščiau stengtųsi jas taikyti ir įgyvendinti, ypač TDO konvencijas ir įmonių socialinės atsakomybės principus. Dažnai tai daryti trukdo tos šalies teisintvarka; vis dėlto silpna politinvalia ir vidinis ekonominis spaudimas taip pat turi reikšmės. Kitas svarbus veiksnys - tai, kad darbuotojai nežino savo teisių.
Cătălin Sorin Ivan
raštu. - Pranešime teigiama, kad ES sukūrunikalų ekonomikos dinamikos ir socialinio modelio derinį. Ji sudaro vienodas sąlygas švietimo, mokymo srityje ir darbo rinkoje, užtikrina vienodą galimybę pasinaudoti socialinėmis paslaugomis. Pranešime pabrėžiamas poreikis įgyvendinti deramo darbo programas, atitinkančias užimtumo ir socialinės politikos nacionalinius poreikius bei prioritetus ir pagrįstas darbdavių, darbuotojų bei vyriausybių susitarimu. Šis aspektas labai svarbus atsižvelgiant į faktines aplinkybes. Tai tik keletas priežasčių, dėl kurių pritariu šiam pranešimui.
Jarosław Kalinowski
Svarbiausia yra žmonės ir būtent todėl taip svarbu didinti užimtumą ir skatinti laikytis socialinių standartų. Geras to pavyzdys - kaimo vietovėse gyvenantys žmonės, ypač moterys ir jaunimas. Didžioji dalis ūkių priklauso vyrams. Manau, turėtume suteikti paramą moterims, siekdami užtikrinti, kad ši disproporcija būtų pakeista. Mano nuomone, taip pat labai svarbu remti ūkininkavimą iš savo tėvų perimančius jaunus ūkininkus. Kalbant apie jaunimą, švietimo kokybkaimo vietovėse turėtų būti pagerinta, jauniems žmonėms turėtų būti užtikrinamos galimybės gauti išsilavinimą ir tobulinti asmenybę mieste. Kitas svarbus klausimas - įmonių socialinatsakomybė.
Tai reiškia, kad įmonės savo iniciatyva ir nepriklausomai nuo kokių nors teisinių taisyklių kiekvieną dieną imasi veiksmų visuomenei ir aplinkai apsaugoti. Pelnas jau nebėra įmonių veiklos varomoji jėga. Joms vis labiau ima rūpėti socialiniai ir aplinkos apsaugos klausimai.
Martin Kastler
Balsavau už šį pranešimą, nes manau, kad įmonės turi būti socialiai atsakingos - už savo darbuotojus ir klientus, aplinkos apsaugą ir visą visuomenę. Į vokiečių kalbos žodyną įtraukta nauja sąvoka: įmonių socialinatsakomybė. Tai yra - ir turėtų išlikti - savanoriška sritimi. Mūsų globalizuotose rinkose įmonių socialinatsakomybreiškia daug daugiau nei paramos suteikimą vietos futbolo klubui. Pasaulinės socialiai atsakingos įmonės padeda formuoti užsienio ir vystymosi politiką.
Pasaulyje jos yra Europos ambasadorės, plačiai informuojančios apie Europos socialinius standartus. Turėtume remti įmonių socialinę atsakomybę, o ne reguliuoti ją. Šiuo atveju Europa turėtų atlikti vadovo, o ne reguliuotojo vaidmenį. Šis principas turi būti taikomas, jeigu Europos Komisija rimtai pažvelgs į šį reikalą ir dar kartą iškels įmonių socialinės atsakomybės klausimą: mums nereikia per didelio reglamentavimo. Šiame pranešime pabrėžėme šią poziciją.
Jan Kozłowski
Manau, kad R. Falbro parengtas pranešimo projektas yra geras ir todėl norėčiau paaiškinti, kodėl nusprendžiau balsuoti už jo patvirtinimą. Skatinimas laikytis griežtų darbo ir socialinių standartų, įmonių socialinės atsakomybės skatinimas yra labai rimtas socialinės politikos išorės aspekto uždavinys. Viena iš problemų, į kurią pranešėjas atkreipia dėmesį, yra už užimtumo politiką atsakingų administracinių institucijų neveiksmingumas. Nuolatinis konstruktyvus bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis, kuriame Europos Sąjunga dalyvauja kaip visuma ir kuriame dalyvauja atskiros valstybės narės, gali būti gerosios patirties šaltiniu, padedančiu nustatyti tinkamus administracinius gebėjimus. Manau, kad bendradarbiavimas regioniniu ir vietos lygmenimis, taip pat su įmonėmis irgi duoda gerų rezultatų. Puikus teigiamų rezultatų davęs partnerystės, paramos ir patirties mainų pavyzdys - Lenkijos regionų ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimas pastaruosius keletą metų.
Agnès Le Brun
Balsavau už rezoliuciją dėl Europos Sąjungos socialinės politikos išorės aspekto. Europos Sąjunga pasaulyje vertinama kaip patraukli ir pageidaujama partnerė, taip visų pirma yra dėl unikalaus būdo, kuriuo ji suderina ekonomikos dinamiką ir socialinį modelį. Šį modelį ES turėtų propaguoti plėtodama santykius su kitomis šalimis ir jame turėtų būti numatyta nuosekli veikla dviem - vidaus ir išorės - aspektais. Dabartiniame dokumente primygtinai reikalaujama visų pirma skatinti įmonių socialinę atsakomybę. Laikydamosi šios atsakomybės, prekybos įmonės turėtų paisyti socialinių ir aplinkos aspektų. Rezoliucijoje pabrėžiama, kad šis skatinimas neturėtų būti grindžiamas privalomumu, tai turėtų būti savanoriškos suinteresuotųjų subjektų sąveikos rezultatas. Galiausiai rezoliucija taip pat siekiama į tarptautines derybas įtraukti darbuotojų teisių, kurias įsipareigoja ginti Tarptautindarbo organizacija, aspektą, taip pat skatinti pasaulio ekonomikos valdyseną, kurioje atsižvelgiama į šiuos standartus.
David Martin
raštu. - Palankiai vertinu šį pranešimą. Svarbiausi darbo standartai yra įtvirtinti aštuoniose TDO konvencijose, kuriose daugiausia dėmesio skiriama asociacijų ir kolektyvinių derybų laisvei, priverstinio ir privalomojo darbo panaikinimui, diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje panaikinimui ir vaikų darbo panaikinimui. Ne tik iš šių konvencijų, bet ir iš Pasaulinės komisijos globalizacijos socialinės dimensijos klausimais pranešimo aišku, kad, užuot dėmesį siaurai telkus į rinkų sritį, būtina mąstyti plačiau ir daugiau dėmesio skirti žmonėms, t. y. darbuotojų teisių apsaugai ir darbo teisei. Kad ES galėtų derėtis su Europos Sąjungai nepriklausančiomis valstybėmis, privalu, jog pastarosios gerbtų pirmiau nurodytas teises ir nuostatas. Tai - sąlyga, kurios neįvykdžius neįmanomos jokios derybos su ne ES valstybėmis. Prekybos politikos srityje negalima ignoruoti jokių nepagarbos darbuotojų teisėms atvejų, taigi visuomentoliau tobulėti galės tik tada, kai bus panaikinti šie trūkumai. Nustatydama darbo standartus, ES remia vyrų ir moterų galimybes gauti deramą ir vaisingą darbą laisvės, lygybės, saugumo ir orumo sąlygomis. Atsižvelgiant į vykstančią globalizaciją, pasakytina, jog tarptautiniai darbo standartai yra pagrindas, užtikrinantis, kad pasaulio ekonomikos augimas būtų visiems naudingas.
Jiří Maštálka
Mano nuomone, R. Falbro pranešimo tikslas ir dideldalis jo turinio yra labai teigiami. Taip pat manau, kad didžiausias užimtumui ir deramo darbo sąlygoms skiriamas dėmesys yra pagrindinis tvaraus vystymosi elementas, ir ne tik ES šalyse. Kaip ir pranešėjas, apgailestauju, kad nėra nustatyta bendra "socialinės sąlygos" apibrėžtis, ji galėtų būti taikoma ne tik dvišaliuose prekybos susitarimuose, bet ir kuriant deramas darbuotojų darbo sąlygas. Kai kuriose Europos šalyse taikomi socialiniai modeliai taip pat galėtų būti puikus pavyzdys besivystančioms šalims. Taip pat pritariu nuomonei bendrai kovoti siekiant panaikinti vaikų darbą.
Vis dėlto, nepaisydamas to, kas išdėstyta pirmiau, balsuojant susilaikiau, nes į dvišalius prekybos susitarimus neįmanoma įtraukti socialinių reikalavimų, jeigu nėra aiškios pagarbos žmogaus teisėms apibrėžties. Šio kriterijaus kaip argumento neturime pasitelkti priešindamiesi susitarimų pasirašymui.
Barbara Matera
"Nenuostabu, kad revoliucinių pokyčių, kurie nuolat kelia keblumų pasaulio tautoms, dvasia turėjo peržengti politikos ribas ir privertjausti jos įtaką susijusioje praktinės ekonomikos srityje." Tai žodžiai mylimo popiežiaus Jono Pauliaus II, savo enciklikoje Centesimus Annus dar kartą iškėlusio klausimus, kuriuos savo enciklikoje Rerum Novarum aptarjo pirmtakas Leonas XIII. Jis tai darsiekdamas išanalizuoti ir prisidėti prie socialinio klausimo, kuris - šiandien, kaip ir 1991 m., - gali būti išspręstas remiantis krikščionių doktrina taigi, pripažįstant visiškai vienodą žmogaus ir darbuotojo orumą.
Balsavau už R. Falbro pranešimą, nes jame daugiausia dėmesio skiriama būtent žmogaus teisių apsaugos užtikrinimo svarbai ir nuostatai, kad Europos socialinis modelis yra svarbus atskaitos taškas taip pat ir Europos Sąjungos išorės santykių srityje. Socialinatsakomybturi padėti siekti šio tikslo, o Europos Sąjunga, įgyvendindama visus savo veiksmus, visų pirma bendradarbiaudama su ES nepriklausančiomis valstybėmis, kurių piliečiams atsisakoma suteikti pagrindines teises, su Parlamento pagalba turi atkurti ir sustiprinti šiuos principus. Būdama Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pirmininko pavaduotoja, jaučiu, kad privalau pabrėžti, kaip svarbu, kad visi bendradarbiautume, įskaitant bendradarbiavimą už ES ribų, siekdami panaikinti lyčių diskriminavimą ir smurtą dėl lyties, kad atkurtume moterų socialinį orumą ir atgaivintume jų aktyvų dalyvavimą vietos ir viršvalstybinėje ekonomikoje.
Nuno Melo
Ekonomikos globalizacija ir Europos įmonių veiklos vykdymo vietos pakeitimas privertnerimauti dėl socialinės politikos išorės aspekto. Tai apima ES veiklą ir iniciatyvas, kuriomis trečiosiose šalyse siekiama skleisti darbo ir socialinius standartus. Svarbiausi darbo standartai įtvirtinti aštuoniose Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijose, kuriose daugiausia dėmesio skiriama asociacijų ir kolektyvinių derybų laisvei, priverstinio ir privalomojo darbo panaikinimui, diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje panaikinimui ir vaikų darbo panaikinimui. Kad trečiosios šalys galėtų derėtis su ES, jos privalo gerbti visas pirmiau išdėstytas nuostatas. Tai - sąlyga, kurios neįvykdžius neįmanomos jokios derybos su trečiosiomis šalimis. Prekybos politikos srityje negalima ignoruoti jokių nepagarbos darbuotojų teisėms atvejų, visuomengalės toliau vystytis tik tada, kai bus panaikintos tokios kliūtys. Labai svarbu tarptautinius darbo standartus taikyti siekiant užtikrinti, kad, vystantis ekonomikai, daugiausia dėmesio toliau būtų skiriama žmogaus gyvenimui pagerinti ir asmens orumui padidinti, o ne darbuotojų darbo sąlygoms ir teisėms nustatyti.
Alexander Mirsky
raštu. - Socialinės politikos išorės aspektas yra pagrindinis mūsų frakcijos ir mano prioritetas. Neseniai patvirtinome rezoliuciją dėl būsimos konvencijos dėl vidaus darbuotojų, kuri bus patvirtinta 2011 m. birželio mėn. Šiame pranešime bendresnėmis nuostatomis raginama stiprinti svarbiausius TDO konvencijose įtvirtintus darbo standartus, įskaitant asociacijų ir kolektyvinių derybų laisvę, siekį panaikinti priverstinį ir privalomąjį darbą, diskriminaciją darbo ir profesinės veiklos srityje ir panaikinti vaikų darbą. S&D frakcija reikalauja pakeisti pasaulinę ir ES valdyseną, kad būtų geriau įgyvendinamos darbuotojų teisės ir sukuriamos geresnės darbo sąlygos. Svarbiausių tarptautinių socialinių standartų nesilaikymas ES teritorijoje ir už jos yra socialinio ir aplinkosauginio dempingo forma, kuria daroma žala Europos įmonėms ir darbuotojams. Balsavau "už".
Andreas Mölzer
Pritariu pranešime nustatytiems principams. Vis dėlto norėčiau atkreipti dėmesį, kad tai yra labai aukšti tikslai, kuriuos praktiškai bus sudėtinga, o gal net neįmanoma įgyvendinti. Esame sudarę daugybę prekybos susitarimų, kuriuose nenustatyti jokie su griežtu socialinių standartų laikymusi susiję reikalavimai. Kol egzistuos šis akivaizdus neatitikimas, šio pranešimo veiksmingumas ir loginis pagrindas neišvengiamai turės ribotą poveikį. Pranešime valstybės narės raginamos savo šalyse įgyvendinti pagrindinius įmonių darbo teisės standartus. Ar neturėtų ta pati taisyklbūti taikoma įmonėms už Europos ribų? Negana to, pranešime reikalaujama kovoti su neigiamais globalizacijos padariniais, nors, iki galo išnagrinėjus šį klausimą, paaiškėja, kad to negalima pasiekti taikant šiame pranešime aptariamas priemones. Dėl tos priežasties balsuojant susilaikiau.
Franz Obermayr
Šiame pranešime Europos Sąjunga užsibrėžitin plataus užmojo tikslus, pagrįstus gerai apgalvotais principais. Valstybės narės raginamos savo šalyse įgyvendinti pagrindinius įmonių darbo teisės standartus. Deja, atrodo, kad bent jau dabar šis raginimas netaikomas už Europos ribų veikiančioms įmonėms. Nors pritariu pranešimo principams, nemanau, kad jame pateikiamos išvados yra visiškai teisingos. Būtent todėl susilaikiau balsuojant.
Wojciech Michał Olejniczak
Europos Sąjungos išorės socialinpolitika, skirta šalims, nesančiomis ES narėmis, visų pirma turėtų būti išsami, pragmatiška ir vienalytė. Tiek vidaus, tiek išorės socialine politika turėtų būti skleidžiami darbo ir socialiniai standartai, o tai yra vieni svarbiausių ES tikslų.
Atsižvelgiant į tai, visos valstybės narės, sudarydamos susitarimus su trečiosiomis šalimis, turėtų užtikrinti, kad jų pozicija atitiktų Europos socialinį modelį. Turėtume reikalauti, kad ES narėmis nesančios šalys gerbtų teisę burtis į asociacijas ir imtųsi priemonių diskriminacijai dėl lyties arba amžiaus panaikinti. Vaikų darbo panaikinimas ir piliečių teispagerinti savo profesinę kvalifikaciją yra labai svarbūs klausimai. Kalbant apie vystomąjį bendradarbiavimą, Europos Sąjunga turi užtektinai lėšų reikiamoms profesinio rengimo ir mokymo struktūroms sukurti. Taip pat labai svarbu, kad Europos Komisija, su atitinkama šalimi derėdamasi dėl partnerystės susitarimų, pasistengtų prisiderinti prie tos šalies padėties ir tikrovės. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Parlamentui buvo suteiktos naujos kompetencijos sritys ir jis turėtų aktyviai bendradarbiauti su Europos ir tarptautinėmis profesinėmis sąjungomis, kad socialinpadėtis pagerėtų.
Georgios Papanikolaou
Balsavau už pranešimą dėl socialinės politikos, pagal kurią skleidžiami darbo ir socialiniai standartai ir Europos įmonių socialinatsakomybė, išorės aspekto. Mūsų uždavinys - skleisti darbo ir socialinius standartus ir Europos įmonių socialinę atsakomybę už ES ribų. Tai teisėtas uždavinys; tačiau man kyla tam tikrų abejonių, ar esame pajėgūs pasiekti šį tikslą. Kyla abejonė, kad mūsų minimi visiems vienodi socialiniai standartai bus įgyvendinti, be to dabar tampa akivaizdus ketinimas skleisti skirtingus socialinius ir darbo standartus pačioje ES. Mano šalyje Graikijoje, kurioje nedarbas tarp 25 metų asmenų yra 36,1 proc., taikomi standartai ir Ispanijoje, kurioje šis rodiklis siekia 43 proc., taikomi standartai labai skiriasi nuo stiprią ekonomiką turinčiose Europos šalyse taikomų standartų. Šis pranešimas mums primena: jeigu ES nori tapti pasaulio socialinės politikos lydere, ji turi užtikrinti savo pačios valstybėse narėse taikomų socialinės politikos sričių sąsają.
Maria do Céu Patrão Neves
Balsavau už šį pranešimą dėl socialinės politikos, pagal kurią skleidžiami darbo ir socialiniai standartai ir Europos įmonių socialinatsakomybė, išorės aspekto. Nors Lisabonos strategijoje ir strategijoje "Europa 2020" beprecedentis dėmesys skiriamas socialinei politikai, ir toliau pirmenybteikiama konkurencijos klausimams bei ekonomikos veiksniams, o ne socialiniams klausimams. Mums labai svarbu ginti aštuoniose Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijose įtvirtintus darbo standartus. Šiose konvencijose daugiausia dėmesio skiriama asociacijų ir kolektyvinių derybų laisvei, priverstinio ir privalomojo darbo panaikinimui, diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje panaikinimui ir vaikų darbo panaikinimui. Reikia skirti dėmesį darbuotojų teisių apsaugai ir darbo teisei. Kad trečiosios šalys galėtų derėtis su ES, jos turi gerbti visas pirmiau išdėstytas nuostatas. Tai turėtų būti derybų su trečiosiomis šalimis sąlyga. Prekybos politikos srityje negalima ignoruoti jokių nepagarbos darbuotojų teisėms atvejų, visuomengalės toliau vystytis tik tada, kai bus panaikintos tokios kliūtys.
Aldo Patriciello
Europos Sąjungos socialinės politikos išorės aspekto tikslas - skleisti socialinius standartus ES nepriklausančiose valstybėse, tačiau toliau pirmenybteikiama konkurencijos klausimams bei ekonomikos veiksniams, o ne socialiniams ir darbo klausimams. Šiuo metu galioja aštuonios Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijos, kurias ratifikavo visos ES valstybės narės. Tai turėtų padėti užtikrinti visoms valstybėms narėms bendrų tarptautinių taisyklių pagrindinių principų sukūrimą.
Iš esmės daugiausia dėmesio vis dar turime skirti žmogui, kaip žmonijos vienetui, o tai galima daryti užtikrinant darbuotojų teisių ir teisės dirbti apsaugą. TDO tarptautiniu mastu atlieka labai svarbų vaidmenį rengdama šiuos standartus, propaguodama ir praktiškai juos įgyvendindama. Įmonės taip pat turi prisidėti prie tvaraus vystymosi, kad darbuotojams būtų sudaromos geresnės sąlygos. Tačiau išsivysčiusių ir besivystančių šalių socialinės apsaugos sistemos vis dar skiriasi. Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, ir siekdamas, kad ES valstybėse narėse ir ES nepriklausančiose valstybėse narėse būtų labiau skatinama laikytis darbo ir socialinių standartų ir užtikrinama pagarba pagrindiniams tarptautiniams darbo standartams, balsuoju už aptariamą pasiūlymą.
Rovana Plumb
Aštuoniose TDO konvencijose įtvirtintuose svarbiausiuose darbo standartuose daugiausia dėmesio skiriama asociacijų ir kolektyvinių derybų laisvei, priverstinio ir privalomojo darbo panaikinimui, diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje panaikinimui ir vaikų darbo panaikinimui.
Todėl didesnis dėmesys turėtų būti skiriamas darbuotojų teisių ir darbo teisės aktų apsaugai. Reikia iš esmės pagerinti teisinę ir socialinę moterų padėtį užkertant kelią diskriminacijai ir naudojimuisi galimu moterų indėliu į ekonomikos plėtrą ir socialinį vystymąsi. Raginu Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti teisę nepatirti jokios diskriminacijos, o tai reiškia, kad pagrindinis kovos su skurdu principas yra teisį darbą ir į vienodą elgesį, nepaisant lyties, etninės kilmės, amžiaus arba negalios.
Raginu Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti su šalimis partnerėmis siekiant daugiau dėmesio skirti kovai su vaikų įdarbinimu, vietoj to sukuriant deramas darbo vietas suaugusiesiems, o vaikams sudarant sąlygas įgyti tinkamą išsilavinimą. Siekiant pagerinti ir apsaugoti deramas darbo sąlygas, profesinių sąjungų laisvburtis į asociacijas ir teisį kolektyvines derybas turi būti įgyvendinama be jokių išimčių.
Phil Prendergast
raštu. - Darbo standartų skleidimas ES derantis su trečiosiomis šalimis yra naudingas tiek valstybėms narėms, tiek trečiosioms šalims. Skatindama laikytis griežtesnių saugumo standartų ir mokėti geresnį užmokestį, ES padeda pagerinti darbuotojų gyvenimo kokybę. Primygtinai reikalaudama mokėti geresnį užmokestį, ES taip pat užtikrina, kad trečiosiose šalyse būtų sukurta rinka ES eksportui. Jeigu leisime į Europą importuoti prekes iš šalių, kuriose neužtikrinamas sąžiningas darbo užmokestis, iš tikrųjų pašalinsime Europos įmones iš rinkos. ES įmonėms sunkiau konkuruoti su trečiosiomis šalimis, kuriose nesilaikoma tokių pat saugumo standartų ir kurios darbuotojams gali mokėti daug mažesnius atlyginimus. Svarbu atkreipti dėmesį į pavojus, susijusius su privalomos teisinės galios neturinčiais darbo standartus reglamentuojančiais teisės aktais. Kadangi tokios taisyklės nėra privalomos ir nėra nustatyta jokių sankcijų už jų pažeidimą, taip pat kyla pavojus, kad sumažės įprastos priežiūros sistemų apimtis ir padidės neoficialios stebėsenos procedūros. Todėl ES turi būti budri ir užtikrinti, kad standartų būtų laikomasi, o jeigu nesilaikoma, turi būti imamasi veiksmų.
Paulo Rangel
Vis labiau globalėjančiame pasaulyje labai svarbu, jog ES pasinaudotų savo tarptautine įtaka siekdama užtikrinti, kad darbuotojų teisės būtų apsaugomos taikant asmens orumo nepažeidžiantį modelį. Šiuo atveju kyla daug klausimų, pvz., tinkamos priemonės ES įtakai daryti parinkimas. Be to, nereikėtų pamiršti, kokia ES gali būti galinga, kai kalbame apie santykius su šalimi, kuri nori įstoti į Europos Sąjungą arba gauna išmokas pagal ES paramos programas. Galiausiai, turint omenyje, kad ekonomika iš esmės priklauso nuo tarptautinių įmonių, taip pat reikia, kad organizacijos būtų socialiai atsakingos.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Balsuoju "už". Socialinės politikos išorės aspektas apima ES veiklą ir iniciatyvas, kuriomis ES nepriklausančiose valstybėse narėse siekiama skleisti darbo ir socialinius standartus. Nors Lisabonos strategijoje socialinei politikai skirtas - o strategijoje "Europa 2020" skiriamas - didesnis nei kada nors anksčiau dėmesys, toliau pirmenybteikiama konkurencijos klausimams bei ekonomikos veiksniams, o ne socialiniams klausimams. Svarbiausi darbo standartai įtvirtinti aštuoniose TDO konvencijose, kuriose daugiausia dėmesio skiriama asociacijų ir kolektyvinių derybų laisvei, priverstinio ir privalomojo darbo panaikinimui, diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje panaikinimui ir vaikų darbo panaikinimui. Ne tik iš šių konvencijų, bet ir iš Pasaulinės komisijos globalizacijos socialinės dimensijos klausimais pranešimo aišku, kad, užuot dėmesį siaurai telkus į rinkų sritį, būtina mąstyti plačiau ir daugiau dėmesio skirti žmonėms, t. y. darbuotojų teisių apsaugai ir darbo teisei. Kad ES galėtų derėtis su Europos Sąjungai nepriklausančiomis valstybėmis, privalu, jog pastarosios gerbtų pirmiau nurodytas teises ir nuostatas. Tai - sąlyga, kurios neįvykdžius neįmanomos jokios derybos su ne ES valstybėmis. Prekybos politikos srityje negalima ignoruoti jokių nepagarbos darbuotojų teisėms atvejų, taigi visuomentoliau tobulėti galės tik tada, kai bus panaikinti šie trūkumai.
Licia Ronzulli
Įmonė, sukūrusi tvirtą struktūrą, kurioje atsižvelgiama ne tik į ekonomikos padarinius, bet ir į socialinius bei su aplinka susijusius jos veiklos rezultatus, gali teigti esanti socialiai atsakinga. Šiais laikais klausiame ne tik kaip įmonės pasiekia savo ekonominius rezultatus, bet ir ką jos samdo, kaip elgiasi su darbuotojais. Atsakinga įmonyra aktyvi ir sąmoninga socialinės tikrovės, kurioje ji vykdo veiklą, dalyvė, ji užmezga santykius su visomis jos veikloje dalyvaujančiomis šalimis, kurios yra pagrindinis jos klestėjimo šaltinis. Šiandien patvirtinus pranešimą, Europos Sąjunga įsipareigojo prisiimti pasaulio lyderės vaidmenį socialinės politikos srityje, pasauliniu mastu įgyvendindama savo uždavinius ir taip paryškindama Lisabonos sutartimi Parlamentui priskirtą vaidmenį.
Oreste Rossi
Pritariu šiam savo iniciatyva parengtam pranešimui, nes jame skatinama įmonių socialinatsakomybė, kaip savanoriška motyvavimo priemonė, skirta verslo augimui didinti. Europos įmonės yra Europos Sąjungos ekonomikos variklis ir būtent todėl Europa turi labiau įsipareigoti užtikrindama ES įmonių, kurios dažnai supranta, kad turi konkuruoti su nesąžiningais partneriais, apsaugą. Be to, pritariu socialiai atsakingų įmonių sukūrimui, kurių pagrindiniai veiklos principai būtų socialindarbuotojų apsauga, vartotojų apsauga ir skaidrumą reglamentuojančių įstatymų laikymasis.
Tokia Saïfi
Balsavau už šią rezoliuciją, nes joje pabrėžiamas pagrindinis vaidmuo, kurį Europos Sąjunga nori ir turėtų atlikti trečiųjų šalių, visų pirma ES prekybos partnerių, atžvilgiu. Svarbiausių tarptautinių socialinių standartų nesilaikymas yra socialinio ir aplinkosauginio dempingo forma, kuria daroma žala Europos įmonėms ir darbuotojams. Tai vienas iš aspektų, kuriuos labai norėjau pabrėžti Tarptautinės prekybos komiteto nuomonėje šiuo klausimu, kurio pranešėja buvau.
Antra vertus, ES negali visko daryti pati: ji turi bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis (TDO, PPO, EBPO), visų pirma kovojant su laisvųjų zonų reiškiniu, nes tai prieštarauja bet kokiems socialinės teisės aktams.
Be to, nors šiuo metu įmonių socialinatsakomybEuropoje yra plačiai paplitusi, Europos įmonės, jų filialai ir jų subrangovai dėl savo įtakos tarptautinėje prekyboje atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant ir skleidžiant socialinius ir darbo standartus visame pasaulyje. Šiuo požiūriu Komisija turi juos skatinti visų pirma ieškodama gerosios praktikos pavyzdžių ir juos remdama.
Nikolaos Salavrakos
Balsavau už R. Falbro pranešimą, nes manau, jog Europoje reikia labiau skatinti įmonių socialinę atsakomybę, kad būtų galima tiesiogiai patenkinti poreikį ginti bendrąsias vertybes ir padidinti europiečių solidarumą bei sanglaudą. Įmonių socialinatsakomybturi būti pagrindinis Europos socialinio modelio aspektas, siekiant padidinti inovacijas bei konkurencingumą ir siekiant prisidėti prie užimtumo didinimo, darbo vietų kūrimo tuo metu, kai nedarbo lygis drastiškai didėja ir jauni europiečiai, mūsų pakankamos darbo jėgos ištekliai, ieško alternatyvų už Europos sienų.
Søren Bo Søndergaard
Balsavau už R. Falbro pranešimą, kuriuo siekiama ES derantis su trečiosiomis šalimis skleisti darbo ir socialinius standartus. Pranešimo pagrindu pasirenkama keletas TDO konvencijų ir, remiantis jomis, pranešime siūloma, kad ES turėtų užtikrinti darbuotojų teisių ir darbo įstatymų apsaugą, pvz., sudarydama prekybos susitarimus su trečiosiomis šalimis. Be kitų dalykų, pranešime pateikiamas siūlymas teisinėje sistemoje nustatyti būtinuosius įmonių socialinės atsakomybės reikalavimus, geriau apibrėžti terminą ir užtikrinti geresnę reikalavimų laikymosi stebėseną. Kartu pranešime atmetama galimybį prekybos susitarimus įtraukti galimybę pasinaudoti 4 režimo procesu, kuris leidžia tarptautinėms įmonėms importuoti savo pačių darbuotojus taip išvengiant priimančiųjų šalių nustatytų socialinių ir darbo sąlygų laikymosi. Be to, kad importuotos darbo jėgos padėtis tampa prastesnnei priimančiosios šalies darbo jėgos padėtis, ji prisideda ir prie socialinio dempingo. ES dabar turi įgaliojimus sudaryti prekybos susitarimus su trečiosiomis šalimis visų ES valstybių narių vardu. Prieštarauju tam. Tačiau kol ši padėtis išliks, taip pat reikės nustatyti reikalavimus, kuriuose būtų konkrečiai nurodoma, kas tokiuose prekybos susitarimuose turi būti nustatyta.
Catherine Stihler
raštu. - Pritariau šiam anksčiau nei Komisijos komunikatas dėl įmonių socialinės atsakomybės pateiktam pranešimui. Taip pat palankiai vertinu savo kolegos Parlamento nario Richardo Howitto atliktą darbą komitete siekiant parengti pranešimą, kuriuo skatinamas teigiamas darbas, kurį Europos mastu galėtų atlikti socialiai atsakingos įmonės.
Niki Tzavela
Europa yra pagrindinglobalizuotų procesų dalyvir jai tenka dideldalis atsakomybės siekiant rezultatų, kurie prisidėtų prie gyvybingų vystymosi formų. Europos Sąjunga užima pirmąsias gretas pasauliniu mastu skleisdama socialinę politiką ir ragindama besivystančiąsias šalis gerbti PPO sutartis. R. Falbro pranešime taip pat minima įmonių socialinės atsakomybės ir jos laikymosi ES svarba, turint galvoje, kad įmonės, prisiimdamos socialinę atsakomybę, ryžtingai prisideda skatindamos socialinį klestėjimą, aplinkos apsaugą ir kovodamos su skurdu šalyse, kuriose jos vykdo veiklą. Būtent todėl balsavau už pranešimą.
Derek Vaughan
raštu. - Strategijoje "Europa 2020" atskleidžiama, kad socialinpolitika yra pagrindinis Europos prioritetas. Vis dėlto šioje srityje dar reikia daug ką pagerinti ir būtent dėl tos priežasties pritariau šiam pranešimui. Pranešime raginama panaikinti priverstinį darbą, taip pat uždrausti vaikų darbą, taip pat atkreipiamas dėmesys į poreikį daugiau dėmesio skirti darbuotojų teisių apsaugai. ES nepriklausančios valstybės turi laikytis tokių kaip šie pagrindinių principų, jeigu ES ketina su jomis dirbti ir prekiauti. Valstybės narės taip pat turi bendradarbiauti su šalimis partnerėmis siekdamos užtikrinti pažeidžiamų grupių apsaugą ir kovoti su lyčių diskriminacija, taip pat diskriminacija dėl etninės kilmės, religijos, amžiaus ir negalios. Tikiuosi, kad Komisija pateiks konkrečių pasiūlymų, kurie padės nustatyti geresnius darbo ir socialinius standartus, taip pat pasiūlymų skatinti įmonių socialinę atsakomybę savo išorės politikos srityse.
Angelika Werthmann
Pranešėjas skundžiasi, kad socialinėje politikoje žmogus vis dar nėra dėmesio centre ir reikia, kad konkurencijos veiksnys užleistų vietą žmogaus veiksniui. Kaip teigia pranešėjas, dėl tobulo ekonominio dinamizmo ir socialinio modelio, kuris taip pat skatina tam tikrą atsakomybę, sąryšio ES turi gerą pasaulinę reputaciją. ES neturėtų būti ilgiau leidžiama taikyti dvejopų standartų, taigi dėl šios priežasties visiškai sutinku su pranešėju.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pranešimą, nes profesinis mokymas turėtų būti pasiekiamas, prieinamas ir įmanomas visais gyvenimo etapais nepaisant, kokia žmogaus padėtis darbo rinkoje arba kokios jo pajamos.
Laima Liucija Andrikien
Balsavau už šią rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje, siekiant paremti strategiją "Europa 2020". Galimybir gebėjimas mokytis ir dirbti tarptautinėje aplinkoje yra svarbi sėkmingo profesinio gyvenimo globalizuotos ekonomikos sąlygomis prielaida. Vis labiau reikalingi judūs, lankstūs ir tarptautinėje aplinkoje patirties įgiję darbuotojai. Todėl reikia veikti nedelsiant, ypač atsižvelgiant į jaunimą - didėjantis jaunimo nedarbo lygis yra viena iš skubiausiai spręstinų problemų Europoje. Valstybės narės, kovodamos su skurdu, turi įgyvendinti tikslinę politinę strategiją, atsižvelgdamos į nacionalines ypatybes ir poreikius. Pritariu rezoliucijoje išdėstytai nuostatai, jog strategijoje "Europa 2020" iškeltų tikslų - anksti paliekančiųjų mokyklą skaičių sumažinti iki mažiau kaip 10 % ir padidinti universitetinio lygmens absolventų skaičių iki 40 % - reikia siekti konkrečiomis, kūrybiškomis ir veiksmingomis priemonėmis. Dėl demografinių pokyčių didėjant visuomenės tęstinio mokymo poreikiui ir būtinybei mokytis visą gyvenimą, darbuotojams reikia suteikti priemonę, kuria jie patys galėtų nusistatyti ir planuoti savo tęstinio mokymo poreikį. Be to, žmonėms skirtingose gyvenimo situacijose ir specifinėms asmenų grupėms profesinio rengimo ir mokymo srityje turi būti sudarytos plačios, supaprastintos ir lengviau prieinamos galimybės gauti finansavimą, pagal visas mokymosi visą gyvenimą programas ir vykdant projektą "Erasmus programa jauniems verslininkams". Turime užtikrinti, kad Europos darbuotojai galėtų prisitaikyti prie ekonomikos reikalavimų.
Charalampos Angourakis
Šiuo apgailėtinu pranešimu pabrėžiamas strateginis ES siekis nugalėti konkurencinėje kovoje su kitais imperializmo centrais dėl monopolijų, skatinant įtraukti mokymą į kiekybinius prieštaringos strategijos "Europa 2020" tikslus, kuriuos norima "paversti" nacionaliniais. Vykdant šį globalųjį planą, ypatingas dėmesys skiriamas techniniam ir profesiniam mokymui, kurio užduotis - patenkinti kuo pigesnės, beteisės darbo jėgos, vertos "darbo rinkos" ir "konkurencingumo", poreikį. Todėl rengimo ir mokymo kursai turi atitikti tiek dabarties, tiek ateities rinkos poreikius. Siekiant sudaryti lengvesnes "įdarbinimo" ir patekimo į darbo rinką pasitelkiant stažuotes bei praktiką, ekonomikos sektorių judumą ir vadinamąjį sąveikumą tarp profesinio rengimo ir mokymo lygių sąlygas, stiprinamas vergavimas kapitalistų sumanytiems tikslams ir planams. Pareiškimais apie "vienodas galimybes", "laisvą pasirinkimą" ir jaunų žmonių poreikių tenkinimą maskuojamas prisitaikymas prie kapitalistinės ekonomikos poreikių, reiškiantis klasiniais barjerais grindžiamą švietimo politiką, pritaikytą prie viduramžiškos "memorandumų" ir strategijos "Europa 2020" darbo praktikos.
Elena Oana Antonescu
Ekonomikos krizaukštyn kojomis apvertEuropos Sąjungos darbo rinką. Neliko nvienos didelės verslo srities, kuri nebūtų nukentėjusi nuo niokojančių šios krizės padarinių, darančių poveikį piliečiams nesaugiomis darbo vietomis, nedarbu ir menkomis įsidarbinimo galimybėmis ar sąlygomis. Tokiomis aplinkybėmis profesinis rengimas ir mokymas tampa nauja galimybe, nauju būdu Europos piliečiams sugrąžinti savo gyvenimą į įprastą vagą. Esu sunerimusi dėl didelio jaunimo nedarbo. Manau, pasitelkus tinkamą švietimą ir nuolatinį mokymą, daugelis jaunų Europos žmonių sugebėtų rasti gerai mokamą darbą, atitinkantį jų profesinę kvalifikaciją ar naujai įgytus gebėjimus. Dėkoju pranešėjai už šį pranešimą. Baigdama pritariu Nadjos Hirsch išvadoms, kad, norėdami įgyvendinti šiuos siekius, organizuodami profesinį rengimą ir mokymą turime siekti aiškių rezultatų. Iki 2020 m. privalome įgyvendinti vieną tikslą: kad kiekvienas jaunas žmogus turėtų darbą.
Alfredo Antoniozzi
N. Hirsch pranešime pateikiami nerimą keliantys duomenys: jaunimo nedarbas šiuo metu siekia 21 proc. ir yra du kartus didesnis už ES vidurkį. Pasiūlyme pateikiama naudingų idėjų, tad jis tikrai vertintinas teigiamai, taip pat esu įsitikinęs, kad būtina skirti pakankamai finansinių išteklių tinkamai spręsti su Kopenhagos procesu ir strategija "Europa 2020" susijusias problemas, pvz., pasitelkiant struktūrinius fondus ir ypač Europos socialinį fondą. Taip pat apgailestaudamas turiu pareikšti, kad nesama visapusio ir visa apimančio požiūrio, kurio laikytųsi visos valstybės narės. Nesant suderintos iniciatyvos, kurios imantis būtų sutelkiami profesinio mokymo, profesinės kvalifikacijos, mokymosi visą gyvenimą ir stažuočių bei praktikos darbo rinkoje sektoriai, nematau galimybių užtikrinti "Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarke" vadinamos strategijos "Europa 2020" tikslų įgyvendinimą.
Sophie Auconie
Balsavau už N. Hirsch pranešimą, kuriuo siekiama palyginti švietimo sistemas tarpusavyje ir padėtį jose. Esu įsitikinusi, kad vykdant švietimą reikėtų daugiau atsižvelgti į darbo rinkos poveikį ir skatinti kūrybiškumą, naujoves ir verslumą. Todėl šiame pranešime siekiama sudaryti geresnes sąlygas mokytojų bei studentų judumui ir, svarbiausia, supaprastinti užsienyje įgytos profesinės kvalifikacijos pripažinimo procedūrą.
Zigmantas Balčytis
Galimybir gebėjimas mokytis ir dirbti tarptautinėje aplinkoje yra svarbi sėkmingo profesinio gyvenimo globalizuotos ekonomikos sąlygomis prielaida. Vis labiau reikalingi judūs, lankstūs ir tarptautinėje aplinkoje patirties įgiję darbuotojai. Strategijoje "Europa 2020" išvardytus pagrindinius klausimus, siekiant pažangaus augimo (žinių, novatoriškumo, švietimo ir skaitmeninės visuomenės skatinimas), tvaraus augimo (gamyba veiksmingiau naudojant išteklius ir kartu didinant konkurencingumą) ir integracinio augimo (užimtumo didinimas, įgūdžių tobulinimas ir kova su skurdu), reikia spręsti taip pat ir profesinio rengimo ir mokymo srityje imantis konkrečių priemonių Europos Sąjungos mastu ir valstybėse narėse. Veiksmų reikia imtis nedelsiant, ypač atsižvelgiant į didėjantį jaunimo nedarbo lygį. Jauni darbuotojai ne tik dažniau nei suaugę darbuotojai yra bedarbiai, bet ir jų darbo santykiai laikini, darbo užmokestis mažesnis, socialinis draudimas mažesnis. Pritariu, kad ES institucijos, norėdamos visapusiškai įgyvendinti pagal strategiją "Europa 2020" numatytą pavyzdinę iniciatyvą "Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė", turėtų imtis pragmatiškesnės, išsamesnės ir plataus užmojo iniciatyvos, kuriai pritartų visos valstybės narės ir kurią įgyvendinant būtų siekiama sujungti profesinį lavinimą, profesines žinias, mokymąsi visą gyvenimą, stažuotes ir darbo rinką.
Regina Bastos
ES patiria sunkią ekonomikos, finansų ir socialinę krizę. Jos padariniai pirmiausia juntami užimtumo srityje. Europos Sąjungoje šiuo metu yra 22,82 mln. bedarbių. Ir toliau labiausiai kenčia jaunesni nei 25 metų asmenys, nedarbas šioje amžiaus grupėje siekia 21,3 proc. Viena vertus, prognozuojama, kad iki 2020 m. bus sukurta 15,6 mln. naujų aukštos kvalifikacijos darbo vietų, antra vertus, žemos kvalifikacijos arba nekvalifikuoti darbuotojai praras 12 mln. darbo vietų. Strategijoje "Europa 2020" stengiamasi atsižvelgti į šias naująsias profesinės visuomenės perspektyvas.
Šiame pranešime pabrėžiama būtinybEuropos lygiu plėtoti bendradarbiavimą profesinio rengimo ir mokymo srityje siekiant padidinti skaidrumą ir lengviau palyginti įvairias švietimo sistemas. Pranešime taip pat atkreipiamas dėmesys į Europos teisės aktų nuostatų perkėlimo ir įgyvendinimo svarbą siekiant palengvinti mokymo personalo ir studentų judumą, taip pat - supaprastinti užsienyje įgytos profesinės kvalifikacijos pripažinimo procedūrą. Todėl balsavau už šį pranešimą.
Jean-Luc Bennahmias
Jaunimo nedarbui Europos Sąjungoje siekiant 21 proc., o mano šalyje - beveik 25 proc., šis klausimas tapo didele problema Europai, kai negaunantiems darbo jauniesiems europiečiams gresia socialinatskirtis ir skurdas. ES nėra dėl to tiesiogiai atsakinga. Vis dėlto atrodo, kad ji gali pasiūlyti jei ne sprendimus, tai bent įdomaus peno pamąstymams: man akivaizdu, kad mokymas ir švietimas turėtų būti svarbiausi dabarties ir ateities politiniai prioritetai. Pranešime valstybės narės raginamos keistis teigiama savo profesinio rengimo ir mokymo sistemų praktika, derinama su darbo patirtimi, kuri turėtų būti plėtojama daugelyje valstybių narių, ypač Prancūzijoje. Šiomis rekomendacijomis einama teisinga linkme siekiant pagerinti švietimo ir mokymo sąsajas su darbo rinka bei sumažinti nedarbą ir socialinę atskirtį, tačiau jų neužteks, jei valstybės narės ir Komisija nedės pakankamai pastangų tuo metu, kai jaunimo nedarbas tampa pagrindine politine problema daugelyje valstybių narių, ypač mano šalyje, Prancūzijoje.
Sergio Berlato
Šių dienų globalios ekonomikos sąlygomis gebėjimas ir galimybmokytis ir dirbti tarptautinėje aplinkoje yra pagrindinsėkmingo Europos piliečių profesinio gyvenimo prielaida. Nepaisant didelio poveikio, kurį ekonomikos krizdaro Europos darbo rinkai, kintant pramonei ir technologijoms didėja aukštos ir vidutinės kvalifikacijos darbuotojų poreikis. Kalbant apie profesinį rengimą ir mokymą, pagrindinius strategijoje "Europa 2020" pateikiamus veiksnius, susijusius su pažangiu, tvariu ir integraciniu ekonomikos augimu, reikia paversti praktiniais žingsniais visos Europos Sąjungos lygiu. Siekiant šių tikslų, labai svarbu, kad švietimui ir profesiniam mokymui būtų teikiama pirmenybvykdant ilgalaikę bendrąją politiką, kurią galima įgyvendinti tik dalyvaujant ir prisiimant įsipareigojimus visiems suinteresuotiesiems subjektams, ES institucijoms ir vietinio bei regioninio lygmens struktūroms.
Noriu pabrėžti, kad būtina nedelsiant imtis veiksmų, ypač susijusių su jaunais žmonėmis: didėjantis jaunimo nedarbas iš tiesų yra viena didžiausių Europos problemų. Strategijoje "Europa 2020" nustatytų tikslų - sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių iki mažiau kaip10 proc. ir užtikrinti, kad 40 proc. jaunų žmonių įgytų aukštąjį išsilavinimą - būtina siekti pasitelkiant veiksmingas praktines priemones.
Adam Bielan
Europos be sienų amžiuje švietimas, ypač tarptautinio lygio, yra profesinio piliečių gyvenimo planavimo pagrindas. Jauni žmonės turėtų sugebėti pasinaudoti su jų šalių naryste Europos Sąjungoje susijusiomis galimybėmis įgyti žinių ir patirties. Vis didėjanti judžių darbuotojų, įgijusių plataus profilio išsilavinimą, paklausa - dar vienas tokį gyvenimo būdą skatinantis veiksnys. Nepaisant to, jaunimo nedarbas išlieka nerimą keliančia problema. Reikia skubiai įgyvendinti kovai su šiuo grėsmingu reiškiniu skirtus projektus. Kiekviena investicija į švietimą naudinga užtikrinant geresnę jaunų žmonių ateitį. Todėl ypač svarbu naudoti ES lėšas įgyvendinant konkrečias profesinio mokymo ir kvalifikacijos kėlimo programas. Taigi pritariu būtinybei parengti "mokymuisi visą gyvenimą" arba, kitaip tariant, nuolatiniam profesinės kvalifikacijos gerinimui skirtas priemones. Įgyvendinant kūrybiškas ir veiksmingas švietimo programas, turėtų tapti įmanoma pasiekti vieną svarbiausių strategijos "Europa 2020" tikslų - užtikrinti, kad mažiausiai 40 proc. žmonių įgytų aukštąjį išsilavinimą.
Mara Bizzotto
Neketinu paremti N. Hirsch savo iniciatyva parengto pranešimo ne tiek dėl jo esminių teiginių, kurie verti pagyrimo, nes pabrėžiama glaudesnių darbo rinkos ir formaliojo mokymo sąsajų svarba, bet dėl to, kad pranešime trūksta praktinio iniciatyvaus požiūrio į klausimą, kuriuo remiantis būtų galima pakilti aukščiau sausų svarstymų ir pateikti konkrečius pasiūlymus, kaip išspręsti socialinę problemą, kuri negali būti sprendžiama pasitelkiant retoriką.
Vilija Blinkevičiūt
Balsavau dėl šio pranešimo, nes sutinku, kad vykstant demografiniams pokyčiams bei ilgėjant gyvenimo trukmei kuo įvairiapusiškesndarbo patirtis ir poreikis persikvalifikuoti bei tobulintis visą gyvenimą jau yra tapęs būtinybe. Dėl šių priežasčių pranešime yra atkreipiamas dėmesys į poreikį modernizuoti tiek pirminį, tiek tęstinį profesinį švietimą bei mokymą, siūloma pagrindinio išsilavinimo pabaigoje atlikti polinkio tam tikroms profesijoms įvertinimą, taip pat pabrėžiama pirminio mokytojų rengimo svarba. Taip pat yra pabrėžiama, kad reikia skatinti veiksmingesnį įstaigų, agentūrų, mokslinių tyrimų centrų ir įmonių bendradarbiavimą vietos bei regioniniu lygmenimis siekiant pakeisti uždarą švietimo sistemų pobūdį ir panaikinti žinių ir įgūdžių bei darbo rinkos poreikių neatitikimą. Pritariu, kad norint sukurti modernesnį mokymą bei švietimą, ryšys tarp potencialių darbdavių bei mokymo įstaigų turi būti sustiprintas, todėl socialinių partnerių įtraukimas jau į mokymo programų rengimą būtų dar vienas žingsnis didesnio užimtumo Europoje link.
Sebastian Valentin Bodu
Strategijoje "Europa 2020" teigiama, kad svarbiausiais su pažangiu augimu susijusiais veiksniais ne tik skatinamos žinios, naujovės, švietimas ir skaitmeninvisuomenė, bet ir tvarus integracinis augimas. To pasiekiama pasitelkiant profesinį rengimą ir mokymą, kuriam valstybės narės privalo nustatyti vienodus standartus. Nepaisant ekonomikos krizės daromo didelio poveikio Europos darbo rinkai, galima prognozuoti, kad per artimiausius 10 metų užimtumas Europoje, bent jau laipsniškai, didės. Prognozuojama, kad toliau didės gebėjimų paklausa. Dėl pramonės ir technologijų pokyčių didėja aukštos ir vidutinės kvalifikacijos darbuotojų poreikis išstumiant žemos kvalifikacijos darbuotojus.
Vis labiau pabrėžiamas aiškus, į rezultatus orientuotas požiūris į mokymąsi. Kai kurios valstybės narės jau reformavo savo profesinio mokymo sistemas. Kalbėdami apie valstybių narių profesinio rengimo ir mokymo sistemų palyginamumą, privalome teikti pirmenybę siekiui naikinti kliūtis, didinti skaidrumą ir sudaryti geresnes sąlygas palyginti skirtingas sistemas tarpusavyje ir iš vidaus.
Vito Bonsignore
Balsavau už šį pranešimą, nes jame aiškiai primenama, kad jauni žmonės yra tikrasis ateities garantas. Todėl privalome visiems jiems užtikrinti galimybę dalyvauti profesiniame rengime ir mokyme. Per pastaruosius metus Europą ir kitus kraštus sukrėtusi ekonomikos krizdidžiausią poveikį padarjaunimui. Nedarbas tarp šios amžiaus grupės asmenų labai padidėjo, o įdarbinami šie žmonės verčiami pasirašyti terminuotas darbo sutartis ir sutikti su mažesniu atlyginimu.
Turime dirbti naudingai ir greitai, kad grąžintume nors dalį orumo šiems jauniems norintiems dirbti ir pirmiausia tapti pasaulio, nelinkusio jų priimti išskėstomis rankomis, dalimi žmonėms. Šie tikslai taip pat pateikiami strategijoje "Europa 2020", kurioje nustatoma prievolsusitelkti į pažangų, tvarų ir integracinį ekonomikos augimą. Apskritai N. Hirsch pranešimas yra geras atspirties taškas apibrėžiant privalomas prioritetines Parlamento ir visos Europos Sąjungos politikos sritis.
John Bufton
raštu. - Balsavau prieš profesinio rengimo ir mokymo srities bendradarbiavimo priemones, kuriomis siekiama paremti strategiją "Europa 2020", nes baiminuosi bet kokių takoskyrą skatinančių priemonių, galinčių pasiekti protus ir daryti jiems įtaką. Gana didelES gyventojų dalis laiko save euroskeptikais, todėl nepriimtina, kad Briuselis reguliuotų švietimo ir mokymo politiką. Tokie veiksmai galėtų būti laikomi propagandiniais.
Cristian Silviu Buşoi
Profesinio rengimo ir mokymo priemonės yra labai svarbios Europos ekonomiką siekiant paversti strategijos "Europa 2020" tikslus atitinkančia žinių ekonomika. Todėl visiškai pritariu šiame pranešime teikiamoms rekomendacijoms, kuriomis pabrėžiama investicijų į profesinį rengimą ir mokymą svarba Europos ekonomikos ateities konkurencingumui. Siekdami šių tikslų, nacionaliniu ir Europos lygmenimis turime imtis veiksmingų viena kitą papildančių priemonių. ES grėsmingai padidėjo jaunimo nedarbo lygis. Šiuo pranešimu skelbiama aiški žinia: profesinis rengimas ir mokymas yra svarbiausias veiksnys sprendžiant jaunimo nedarbo problemą. Reikia parengti aiškias strategijas, kad būtų palengvintas jaunimo integravimasis į darbo rinką, tai paskatintų švietimo programų ir darbo rinkos poreikių sąsajas ir padėtų baigusiesiems studijas rasti joje savo vietą.
Siekiant palengvinti integravimąsi į darbo rinką, būtina pasirinkti tokį požiūrį, kuriuo būtų pabrėžiama konkrečių gebėjimų svarba. Be to, nuolat kintant technologijoms didėja su darbuotojų kvalifikacija susiję darbdavių lūkesčiai. Todėl reguliariems mokymams tenka svarbus vaidmuo nuolat pritaikant profesinę kvalifikaciją prie ekonomikos poreikių. Šie veiksmai gali padėti žmonėms tam tikru jų karjeros etapu netapti atskirtiems nuo darbo rinkos.
Nikolaos Chountis
Visas pranešimas grindžiamas filosofiniu siekiu, vadovaujantis strategijos "Europa 2020" nuostatomis, kuriomis toliau griaunama socialinstruktūra ir darbuotojų teisės, pritaikyti profesinį rengimą ir mokymą prie darbo rinkos bei verslo poreikių,. Nors jame esama kelių teigiamai vertintinų nuorodų į bendruosius "žmogaus poreikius atitinkančio darbo" principus, skatinamas kūrybiškumas ir sėkmingo perėjimo nuo savišvietos prie formaliojo švietimo poreikis, visa tai - tik tušti žodžiai, skirti pranešimui pagražinti, galiausiai juo visuose švietimo ir mokymo procesuose bei etapuose, net ir aukščiausiu lygiu, skatinamas neoliberalizmas.
Pvz., valstybės narės raginamos paremti doktorantūros studijų bei studijų po doktorantūros programas, kuriomis būtų skatinamas konkurencingumas ir sudaromos geresnės sąlygos "darbo jėgos judumui", kitaip tariant - būtų mažinamas darbo vietų saugumas. Galiausiai vienas svarbiausių pranešimo trūkumų, kad valstybės narės raginamos "pripažinti pažymėjimas ir diplomus skirtingose valstybėse narėse", taip darant spaudimą pripažinti, kad įvairių Graikijos ir užsienio kolegijų išduodami diplomai visiškai atitinka valstybinių universitetų suteikiamą išsilavinimo lygį. Todėl balsavau "prieš".
Carlos Coelho
Šiuo metu kai kuriose valstybėse narėse dėl nedarbo, ypač jaunimo, kurio nedarbo lygis yra dvigubai didesnis už ES vidurkį, susidariusi tragiška padėtis. Todėl tai viena skaudžiausių Europos problemų. Labai svarbu, kad valstybės narės patvirtintų kovos su šia problema politinę strategiją, kuri būtų grindžiama strategijos "Europa 2020" tikslais: sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių iki mažiau kaip 10 proc. per metus ir sudaryti sąlygas mažiausiai 40 proc. jaunų žmonių įgyti aukštąjį išsilavinimą. To būtina siekti pasitelkiant konkrečias, kūrybiškas ir veiksmingas priemones.
Deja, turiu pareikšti, kad strategijos "Europa 2020" užmojai akivaizdžiai nedera su biudžeto asignavimų mažinimo tikrove, kai smarkiai apkarpomas pagrindinių ES švietimo programų finansavimas. Teigiamai vertinu Komisijos priimtas prieinamumo, skaidrumo ir palyginamumo gerinimo priemones, kuriomis siekiama užtikrinti pripažinimo procesą tarp švietimo sistemų ir jose. Taip pat svarbu, kad valstybės narės pradėtų reformuoti savo sistemas ir profesinį rengimą ir mokymą derintų su realiais darbo rinkos poreikiais.
Lara Comi
Siekiant paremti strategiją "Europa 2020" ir skatinant Europos bendradarbiavimą, norėčiau be išlygų pritarti trims pranešime pabrėžiamiems aspektams. Pirma, visiškai pritariu būtinybei gerinti dialogą tarp darbo rinkos ir švietimo sistemos padidinant praktikų verslo struktūrose skaičių, kad studentai aktyviai dalyvautų verslo pasaulyje ir tarp verslo struktūrų ir švietimo institucijų būtų stiprinami su profesiniu mokymu susiję ryšiai. Taip pat manau, gera mintis tarptautiniu lygiu labiau integruoti švietimo sistemas: pirma, siekiant, kad būtų visiškai pripažįstama asmenų profesinkvalifikacija, ir antra - skatinami tarpvalstybiniai judumo projektai. Pagaliau visiškai pritariu Parlamento Komisijai teikiamam pasiūlymui atlikti reikiamus Europos socialinio fondo, "Erasmus" ir Mokymosi visą gyvenimą programų pakeitimus, siekiant užtikrinti, kad būtų skiriamas finansavimas specialiesiems švietimo ir mokymo projektams, taip pat projektams jaunimo nedarbo ir diskriminavimo dėl lyties problemoms spręsti, skatinant šiuose projektuose dalyvauti daugiau moterų.
Mário David
Šiuo pranešimu siekiama stiprinti valstybių bendradarbiavimo priemones skatinant abipusiškai pripažįstamą geresnės kokybės profesinį rengimą ir mokymą, kurie būtų labiau pritaikyti prie darbo rinkos poreikių ir labiau visiems prieinami. Šiame pranešime mums taip pat primenama būtinybparengti švietimo ateities strategiją ir pirmiausia artimiausio laikotarpio Europos profesinių poreikių gaires. Pranešime ypač atkreipiamas dėmesys į būtinybę stiprinti sąsajas pačioje Europos švietimo ir mokymo sistemoje sukuriant tokią sistemą, kurioje skaidrumas ir abipusis įgūdžių ir gebėjimų pripažinimas iš tikro taptų realybe. Akivaizdu, kad vis labiau besivienijančioje Europoje, kurioje judumas pasiekia vis didesnį mastą, abipusis profesinės kvalifikacijos pripažinimas tampa visiškai būtinas. Vis dėlto pranešime įspėjama, kad siekiant to į šias sritis reikia perkelti Europos Sąjungos teisės aktus. Šiomis naujomis aplinkybėmis švietimas ir mokymas Europoje tampa sėkmingos ateities pagrindu ir jos užtikrinimo priemone. Judumo, verslumo, kūrybiškumo ir naujovių skatinimas yra objektyvi būtinybė, kurią, kaip pabrėžiama pranešime, turėtų palaikyti ES. Pritariu šio pranešimo nuostatoms ir balsavau "už".
Proinsias De Rossa
raštu. - Pritariu šiam pranešimui, jame valstybės narės raginamos užtikrinti, kad žmonės skirtingais gyvenimo etapais turėtų galimybę pasinaudoti jų poreikiams pritaikytu profesiniu mokymu, kuris palengvintų (ir pagerintų) jų dalyvavimą darbo rinkoje ir apskritai visuomenės gyvenime. Profesinis mokymas turėtų būti pasiekiamas, prieinamas ir įmanomas visais gyvenimo laikotarpiais, nesvarbu, kokia žmogaus padėtis darbo rinkoje arba kokios pajamos. Visų pirma, siekiant užtikrinti geresnę socialinę integraciją ir didesnę socialinę sanglaudą, pranešime valstybės narės raginamos sudaryti mokymosi galimybę ypač tokioms grupėms kaip bedarbis jaunimas, etninės mažumos, lengvai pažeidžiamos moterys ir neįgalūs žmonės. Pranešime taip pat atkreipiamas dėmesys, kad, pasinaudojant šiuo metu turimomis Europos socialinio fondo, Mokymosi visą gyvenimą bendrosios programos ir jauniesiems verslininkams skirtos "Erasmus" programos lėšomis, reikėtų padidinti finansavimo galimybes, supaprastinti finansavimo gavimą ir padaryti jį lengviau pasiekiamą.
Marielle De Sarnez
Kova su jaunimo nedarbu - viena skubiausiai spręstinų Europos problemų. Todėl valstybės narės privalo skubiai patvirtinti tikslines strategijas, kuriose būtų atsižvelgiama į nacionalines ypatybes ir poreikius. Mokymosi metodai turėtų būti lankstesni ir prieinami visą gyvenimą. Turime visiems suteikti didesnes galimybes įgyti patirties užsienyje. Taip pat reikėtų labiau pasitelkti stažuotes. Švietimas ir profesinis mokymas turėtų būti laikomi ilgalaikiu bendruoju politiniu prioritetu, kad Europos darbuotojai galėtų prisitaikyti prie besikeičiančios ekonomikos reikalavimų.
Christine De Veyrac
Kai jaunimo nedarbas Europoje yra du kartus didesnis nei darbingo amžiaus gyventojų, N. Hirsch pranešime pateikiami pasiūlymai vertintini kaip naudingas indėlis į 27 valstybių narių vyriausybių vykdomą kovos su nedarbu politiką.
Susidurdami su senstančios visuomenės ir ekonomikos globalizacijos iššūkiais, turime skatinti mokymosi visą gyvenimą programų plėtojimą pirmiausia keisdamiesi teigiama valstybių narių patirtimi ir gerindami jaunųjų europiečių ankstyvąjį mokymą, tuo tikslu skatindami partnerystę tarp universitetų, mokslinio tyrimo centrų ir įmonių.
Anne Delvaux
Remiantis su įsidarbinimo galimybėmis ir reikalaujamais diplomais siejamomis ateities prognozėmis, ES neva yra 15,6 mln. naujų darbo vietų aukštąjį išsilavinimą ir 3,7 mln. - vidurinį išsilavinimą atitinkančią kvalifikaciją turintiems asmenims (šaltinis: Europos profesinio mokymo plėtros centras). Užtat ketinama panaikinti 12 mln. žemesnio lygio profesinės kvalifikacijos darbo vietų!
Šios neišvengiamos katastrofos akivaizdoje strategijos "Europa 2020" nuostatomis turėjo būti siekiama padidinti profesinio rengimo ir mokymo patrauklumą. Pranešime raginama patvirtinti į rezultatus orientuotą požiūrį į stažuotes, pagerinti oficialių ir neoficialių stažuočių pripažinimą, įsteigti pagalbos centrus ir nustatyti paramos schemas į sudėtingiausią padėtį patekusiems stažuotojams ar pradedantiems darbuotojams.
Diogo Feio
Po krizės atsigaunančioje ir augančioje Europoje profesiniam rengimui ir mokymui tenka ypatinga svarba. Labai svarbu jauniesiems europiečiams suteikti priemones, kuriomis naudodamiesi jie galėtų konkuruoti globaliame pasaulyje ir, pasitelkdami savo žinias bei gebėjimus, patekti į darbo rinką. Negalime pamiršti pribloškiamų visos Europos jaunimo nedarbo skaičių. Vis dėlto turėtume suvokti, kad didesnis išsilavinimas dažnai neatitinka didesnių galimybių darbo rinkoje. ES vis daugiau jaunų aukštąjį išsilavinimą turinčių ir papildomuose mokymuose po studijų dalyvavusių asmenų, neturinčių darbo ir galimybės jį susirasti. Profesinis mokymas privalo būti orientuotas į rinkos poreikius ir jaunų darbuotojų rengimą. Mano nuomone, taip pakitęs požiūris taptų gyvybiškai svarbus stabdant didėjantį jaunų žmonių nedarbą ir užtikrinant jiems geresnes ateities galimybes.
José Manuel Fernandes
N. Hirsch pranešime sprendžiama Europos bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje, siekiant paremti strategiją "Europa 2020", problema. Strategijos "Europa 2020" pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslus būtina svarstyti nedelsiant. Nors neatrodo, kad dabartinekonominir finansinpadėtis būtų palanki, privalome sugebėti nepalankias situacijas paversti galimybėmis. Vis globalesniu tampančiame pasaulyje negalime prisirišti prie tam tikros teritorijos, privalome plėtoti judumą, lankstumą ir kaupti tarptautinę patirtį. Labai svarbu užtikrinti aukštą ankstyvojo mokymo kokybę ir sudaryti sąlygas jauniems žmonėms pasirinkti darbą kitose šalyse. Balsavau už pranešimą, nes pritariu jame teikiamiems pasiūlymams. Norėčiau pabrėžti būtinybę parengti naują ir įvairesnę mokymosi visą gyvenimą programą, kuri labai svarbi užtikrinant geresnės kokybės darbą, ypač atsižvelgiant į su darbo vietomis susijusias aplinkybes, taip pat - kaip skelbiama strategijoje "Europa 2020" - skirti ypatingą dėmesį jauniems žmonėms, moterims ir neįgaliesiems.
João Ferreira
Taip tik dar kartą nuobodžiai pakartojama įprasta Europos Komisijos retorika apie mokymąsi visą gyvenimą ir judumo ES mastu, kuris laikomas tinkamiausia garantija pagerinti darbuotojų "įsidarbinimo galimybes" ir "prisitaikomumą", skatinimą. Profesinis mokymas laikomas priemone, padedančia skatinti verslumą ir reaguoti į poreikį "sukurti aplinką, kurioje įmonės galėtų sėkmingai veikti, stiprėti ir augti", papildant: "kad įmonės galėtų augti, joms reikia mažesnės mokesčių naštos ir nuspėjamumo, kad jos galėtų planuoti ir investuoti". Pranešime taip pat manoma, kad profesinis mokymas ir mokymasis visą gyvenimą turi būti labiau orientuoti "į darbo rinkos poreikius ir sudaryti galimybes patekti į šią rinką bei judėti joje".
Staiga tampa aiškūs ideologiniai pranešimo aspektai: užimtumas laikomas asmenine, o ne opia socialine problema, kurią, didindami savo "įsidarbinimo galimybes" arba tapdami "verslininkais", turi spręsti paskiri individai, o ne visuomenė; mokesčių sistema naudinga siekiantiems pelno, todėl mokesčius daugiausia moka darbuotojai ir vartotojai; švietimas ir mokymas besąlygiškai šokdinami pagal kapitalo dūdelę. Likusiose pranešimo dalyse visiškai nenagrinėjamos šių reiškinių giluminės priežastys ir neieškoma sprendimų.
Ilda Figueiredo
Šiame pranešime kartojami standartiniai Europos Komisijos teiginiai apie geriausiai apsisaugoti nuo nedarbo padedantį mokymąsi visą gyvenimą, judumo skatinimą ES mastu ir būtinybę pagerinti darbuotojų "įsidarbinimo galimybes" bei "prisitaikomumą", taip pat užtikrinti švietimo ir mokymo pasiūlą.
Vis dėlto pranešime labai pabrėžiamas profesinio mokymo vaidmuo skatinant verslumą ir būtinyb"sukurti aplinką, kurioje įmonės galėtų sėkmingai veikti, stiprėti ir augti", papildant: "kad įmonės galėtų augti, joms reikia mažesnės mokesčių naštos ir nuspėjamumo, kad jos galėtų planuoti ir investuoti". Pranešime taip pat manoma, kad profesinis mokymas ir mokymasis visą gyvenimą turi būti labiau orientuoti "į darbo rinkos poreikius ir sudaryti galimybes patekti į šią rinką bei judėti joje". Kitaip tariant, pasitelkiant pranešimo nuostatas, švietimas ir mokymas be išlygų verčiamas šokti pagal Europos kapitalizmo dūdelę.
Be to, siekiant užmaskuoti didelių įmonių ir finansinių institucijų skatinamą neoliberalią politiką, neminimos socialinės priežastys, dėl kurių žmonės nebaigia mokyklos, neturi pakankamai galimybių įgyti aukštąjį išsilavinimą, o jaunimas negauna darbo.
Todėl laikome šį pranešimą nepriimtinu. Jame nenagrinėjamos šių reiškinių giluminės priežastys ir neieškoma sprendimų.
Monika Flašíková Beňová
Esu tvirtai įsitikinusi, kad profesinis rengimas ir mokymas turėtų būti prieinami ir įmanomi visą gyvenimą, nesvarbu, kokia asmens padėtis darbo rinkoje arba kokios jo pajamos. Dalyvavimas profesiniame mokyme turėtų atitikti žmogaus poreikius, taip palengvindamas galimybę jam rasti darbą. Siekiant užtikrinti geresnę socialinę įtrauktį ir socialinę sanglaudą, ES valstybėse narėse būtina sukurti galimybes tam tikroms asmenų grupėms, pvz., bedarbiam jaunimui, etninėms mažumoms, lengvai pažeidžiamoms moterims, neįgaliesiems ir kt. Galiausiai nemažiau svarbu pabrėžti, kad platesnio masto, paprastesnės ir lengviau prieinamos finansavimo galimybės, be abejo, būtų naudingos sėkmingai įgyvendinant minėtus tikslus.
Elisabetta Gardini
Šis pranešimas - papildomas elementas rengiant Europos jaunimo politikos strategiją. Tinkama jo nuostata - atsižvelgiant į vis didėjančią konkurenciją darbo rinkoje, stiprinti tarptautinių studijų ir jaunų darbuotojų darbo vietų lankstumo aspektą. Europos jaunimui būtina suteikti galimybę konkuruoti su savo bendraamžiais iš visų pasaulio kraštų. Jaunimo nedarbo skaičiai negali palikti mūsų abejingų. Turėtume palankiai vertinti šį pranešimą, nes jame pabrėžiami svarbūs strategijos "Europa 2020" tikslai: pasitelkiant veiksmingas priemones, pvz., iki mažiau nei 10 proc. sumažinant mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių ir užtikrinant, kad mažiausiai 40 proc. jaunų žmonių įgytų universitetinio lygio aukštąjį išsilavinimą, kovoti su jaunimo nedarbu. Beje, šiuos tikslus turėtume laikyti ne finišo linija, bet atspirties tašku: ateities prioritetai turėtų būti sukurti tvirtus ryšius tarp universitetų ir verslo struktūrų, taip pat grąžinti privalomas valstybės ar privačių institucijų finansuojamas praktikas ir stažuotes. Neturime daug laiko žaidimams, todėl privalome nedelsdami imtis veiksmų. Kitaip ateities kartoms paliksime labai sunkų palikimą.
Brice Hortefeux
Teigiamai vertinu šį patvirtintą pranešimą, kuriame vėl atkreipiamas pagrindinis Europos Sąjungos ir jos valstybių narių dėmesys į profesinį rengimą ir mokymą. Griežto biudžeto taupymo, kuris yra tiesioginis Europos darbo rinkai skaudžiai smogusios pasaulinės krizės padarinys, laikotarpiu turime, nepamiršdami nacionalinių skirtumų ir poreikių, svarstyti ekonomikos augimo ir užimtumo strategijas, ypač skirtas jauniems žmonėms.
Jauni žmonės tampa pirmosiomis nedarbo aukomis ir dažnai yra linkę nebaigti mokyklos. Todėl labai svarbu atnaujinti švietimo ir mokymo programas, kad jos labiau atitiktų įmonių poreikius. Šių pastangų taip pat reikėtų mokymosi visą gyvenimą ir judumo skatinimo srityse. Pasiekti šių tikslų bus įmanoma tik bendromis visų suinteresuotųjų subjektų (Europos Sąjungos institucijų, valstybių narių, vietos ir regionų struktūrų) pastangomis.
Juozas Imbrasas
Pritariau šiam dokumentui, kadangi Europai reikia veikti nedelsiant, ypač atsižvelgiant į jaunimą - didėjantis jaunimo nedarbo lygis yra viena iš skubiausiai spręstinų problemų Europoje. Jauni darbuotojai ne tik dažniau nei suaugę darbuotojai yra bedarbiai, bet ir jų darbo santykiai dažniau būna neužtikrinti ir laikini, darbo užmokestis mažesnis, socialinis draudimas blogesnis. Valstybės narės, kovodamos su skurdu, turi įgyvendinti tikslinę politinę strategiją, atsižvelgdamos į nacionalines ypatybes ir poreikius. Strategijoje "Europa 2020" iškeltų tikslų - anksti paliekančiųjų mokyklą skaičių sumažinti iki mažiau kaip 10 proc. ir padidinti universitetinio lygmens absolventų skaičių iki 40 proc. - reikia siekti konkrečiomis, kūrybiškomis ir veiksmingomis priemonėmis. Profesinis rengimas ir mokymas turi būti ilgalaikis bendras politinis prioritetas ir norint jį įgyvendinti būtinas visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas ir įsipareigojimas: ne tik ES institucijos ir valstybės narės, bet ir vietos ir regionų suinteresuotieji subjektai turėtų prisidėti prie šių tikslų siekimo. Turime užtikrinti, kad Europos darbuotojai galėtų prisitaikyti prie ekonomikos reikalavimų. Politinius sprendimus priimantys asmenys turi sudaryti žmonėms sąlygas tobulinti savo įgūdžius ir daugiau jų įgyti. Įgūdžių tobulinimas neturi būti suprantamas tik kaip geresnio darbo gavimo priemon- jis turi suteikti žmonėms galimybę ateityje patiems formuoti darbo vietas ir taip aktyviai prisidėti prie novatoriškos ekonomikos plėtojimo.
Lívia Járóka
raštu. - Norėčiau palankiai įvertinti šį pranešimą, jame atkreipiamas dėmesys į būtinybę plėtoti ES profesinio mokymo sistemą, nes sudarant vienodas sąlygas naudotis kokybišku mokymusi visą gyvenimą suteikiamos geresnės galimybės darbo rinkoje ir taip prisidedama prie strategijos "Europa 2020" tikslų įgyvendinimo. Būtina atkreipti ypatingą dėmesį į jaunimo nedarbo užkardymą, tam reikia suderinti mokymo pasiūlą ir darbo rinkos paklausą, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis parengti vidutinio laikotarpio darbo jėgos poreikio prognozes ir sudaryti galimybes nacionalinėms švietimo sistemoms geriau užtikrinti, kad būtų įgyjama darbo rinkoje didelę paklausą turinčių gebėjimų. Europos profesinio mokymo plėtros centro duomenimis, tikimasi, kad bus panaikinta 12 mln. žemos kvalifikacijos ar nekvalifikuotos darbo jėgos darbo vietų, tai pranašauja didėjančią pažeidžiamiausių asmenų skurdo grėsmę. Daugeliu atvejų net ir baigusieji mokyklą nesugeba įsitvirtinti darbo rinkoje, todėl tikėtina, kad jie imasi atsitiktinių darbų arba dalyvauja šešėlinėje ekonomikoje. Dėl tos priežasties jie nesugeba pradėti savarankiško gyvenimo ir dažnai tampa nepakeliama našta savo šeimoms, įsukdami užburtą netinkamo švietimo ir nedarbo ratą.
Jarosław Kalinowski
Pasiūlyme dėl rezoliucijos atkreipiamas ypatingas dėmesys į jaunimo švietimą ir pabrėžiama praktinio mokymo būtinybė. Siekiant užtikrinti, kad, baigus mokyklą, universitetą ar įgijus profesinę kvalifikaciją nekiltų sunkumų rasti darbo pasirinktoje srityje, būtina sudaryti galimybę įgyti deramą išsilavinimą ar dalyvauti atitinkamuose kursuose. Pabrėžkime - rasti darbo tinkamomis sąlygomis ir už deramą atlyginimą.
Prognozuojama, kad ekonomikos problemos nepakeis didėjančio užimtumo ES tendencijos ir dėl jų neturėtų būti mažinamas svarbiausių ES profesinio rengimo ir mokymo programų, pvz., Mokymosi visa gyvenimą programos, finansavimas. Iš tikro šios lėšos turėtų būti didinamos, kad visi, nepaisant amžiaus, lyties ar gyvenamosios vietos, galėtų naudotis vienodomis profesinio mokymo ir karjeros galimybėmis.
Jan Kozłowski
Būdamas šešėlinis N. Hirsch pranešimo dėl Europos bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje pranešėjas, norėčiau paaiškinti, kodėl balsavau už šio pranešimo patvirtinimą. Dabartinėmis aplinkybėmis, kai, pirma, senėjant visuomenei ir, antra, grėsmingai didėjant jaunimo nedarbo lygiui, Europa patiria labai rimtus iššūkius, profesiniam rengimui ir mokymui tenka labai svarbus vaidmuo. Siekiant ateityje užtikrinti paramą profesiniam rengimui ir mokymui, kartu reikia daugiausia dėmesio skirti mokymo kokybės stebėsenai ir požiūriui, padedančiam siekti numatytų tikslų - didinti užimtumą bei socialinę integraciją.
Esu įsitikinęs, kad profesinis rengimas ir mokymas turi būti glaudžiai susiję su darbo rinka, kuriai būdingas nuolatinis prisitaikymas prie ekonomikos, demografinių ir socialinių pokyčių. Mano nuomone, labai svarbu užtikrinti, kad ESF būtų valdomas lanksčiau, jo lėšomis papildant kitas Europos ir valstybių narių taikomas užimtumo skatinimo priemones. Galiausiai norėčiau pasveikinti pranešėją, sėkmingai ir visapusiškai parengusią pranešimą, ir padėkoti už puikų bendradarbiavimą. Labai ačiū.
Agnès Le Brun
Strategijos "Europa 2020" tikslais pirmiausia siekiama sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių iki žemesnės kaip 10 proc. ribos ir užtikrinti, kad mažiausiai 40 proc. jaunosios kartos įgytų aukštąjį išsilavinimą. Šiais tikslais siekiama įgyvendinti pirmą kartą Lisabonos strategijoje pateikiamus Europos užmojus paversti Europos Sąjungą konkurencingiausia žiniomis grindžiama pasaulio ekonomika. Dėl šios priežasties ypač svarbus Kopenhagos procesas, kuriuo nuo 2002 m. klojami glaudesnio valstybių narių bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje pamatai. Balsavau už šią rezoliuciją, nes joje nustatomi plačių užmojų tikslai pagerinti Europos švietimo ir mokymo programas.
Constance Le Grip
raštu. - (FR) Balsavau už N. Hirsch pranešimą. Siekiant atremti XXI amžiaus ekonominius iššūkius, ypač didėjančią konkurenciją su mūsų prekybos partneriais, Europos profesinio rengimo ir mokymo sistemos privalo būti kokybiškesnės, patrauklesnės ir veržlesnės, kad mūsų piliečiai būtų geriau pasirengę užimti laisvas darbo vietas.
Todėl privalome dėti pastangas, kad pritaikytume šias sistemas prie darbo pasaulio poreikių. Taip pat manau, Europoje esama poreikio sudaryti geresnes sąlygas pasinaudoti aukštos kokybės darbo patirtimi ir dėl šios priežasties reikia išlaikyti bei plėtoti esamas stažuotojų judumo didinimo programas.
Įsipareigojimą parengti veiksmingą programą "Erasmus stažuotojams" prisiėmiau per 2009 m. Europos Parlamento rinkimų kampaniją: ji susijusi su jaunų ir vyresnių žmonių galimybėmis įsitvirtinti darbo rinkoje įgaunant darbo patirties, turint galimybę keliauti po Europą ir tiesiogiai pajusti mūsų vidaus rinkos ekonominę tikrovę.
Galiausiai taip pat turėtume supaprastinti ir pagerinti profesinės kvalifikacijos pripažinimo Europoje sistemą, kad atgaivintume vidaus rinką ir įteiktume savo piliečiams raktus į didesnio profesinio judumo pasaulį.
David Martin
raštu. - Balsavau už šį pranešimą. Strategijoje "Europa 2020" išvardijami svarbiausi veiksniai, užtikrinantys pažangų augimą (stiprinant žinias, naujoves, švietimą bei skatinant skaitmeninę visuomenę), tvarų augimą (plėtojant išteklius tausojančią gamybą, suderintą su didesniu konkurencingumu) ir integracinį augimą (padidinant užimtumo lygį, mokymo mastą ir panaikinant skurdą). Kalbant apie profesinį rengimą ir mokymą, reikia imtis praktinių žingsnių ES ir valstybėse narėse, jei norime įkvėpti šiai strategijai gyvybės.
Jiří Maštálka
Švietimas, be abejonės, yra sudėtingas ir ilgalaikis procesas, kurio kokybir ypač rezultatai daro atitinkamą įtaką jaunų žmonių ateities karjerai. To neturėtume pamiršti. Šiomis aplinkybėmis norėčiau pareikšti, kad, tobulėjant šiuolaikinėms naujosioms technologijoms, kuriant aukštesnės kokybės ir saugos standartus, taigi, nustatant kur kas tikslingesnius jaunų žmonių mokymo reikalavimus, daugelyje veiklos sričių didėja profesinės kompetencijos paklausa. Kalbu apie šiuolaikinių mokymo elementų koncepcija grindžiamą aukštos kokybės švietimą, apie tam tikrais būdais užtikrinamą švietimo patrauklumą ir, atsižvelgiant į kitas kvalifikacijos gerinimo galimybes, rodomą tam tikros srities švietimo poreikį. Mokymo proceso rezultatas turėtų būti profesionaliai parengti jauni žmonės, aiškiai suvokiantys augimo perspektyvas ir savo veikloje, kuriai buvo rengiami ir įgijo kvalifikaciją, savo veiklos srityje, kurią įvaldir kurios atžvilgiu parodpolinkį, pirmiausia besinaudojantys įgytomis žiniomis, kompetencija ir gebėjimais.
Mario Mauro
Pranešime dėl Europos bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje, kuriuo siekiama paremti strategiją "Europa 2020", priimtinai apibrėžiami tikslai, kuriuos prieš kurį laiką, tvirtindami tą pačią strategiją, užsibrėžėme. Nenutrūkstamas profesinio rengimo bei mokymo pasaulio ir darbo rinkos dialogas šiandien reikalingas labiau nei bet kada. Pagrindinis jo uždavinys - deramai užtikrinti, kad darbo rinka vis labiau atitiktų naujųjų darbuotojų poreikius.
Nuno Melo
Europai siekiant grįžti į ilgalaikio ir tvaraus ekonomikos augimo kelią, labai svarbu tinkamai įgyvendinti strategijos "Europa 2020" nuostatas. Jauni žmonės yra vieni svarbiausių strategijos "Europa 2020" sėkmę lemiančių veiksnių. Vis dėlto puikiai žinome, kad šiuo metu jie yra vieni iš labiausiai kenčiančių nuo krizės, be kita ko, ir dėl svaiginamas aukštumas siekiančio nedarbo lygio: palyginti su kitomis bedarbių kategorijomis, nedarbo mastas tarp jaunimo yra dvigubai didesnis. Siekiant įgyvendinti šiuos tikslus, reikia rimtai investuoti į profesinio rengimo ir mokymo sritį.
Louis Michel
Globaliajame pasaulyje kokybiškas švietimas ir profesinis mokymas reiškia gyvybiškai svarbius raktus, kuriuos, prieš įžengdamas į darbo rinką, turėtų gauti kiekvienas jaunas žmogus. Pasaulio ekonomikai reikia įgūdžių, lankstumo, pasiekiamumo ir kalbų mokėjimo. Susidūrus su šiais reikalavimais, mūsų, politikų, pareiga - parengti strategijas, kuriomis būtų siekiama: • orientuoti mokymąsi į tam tikrus rezultatus; • ugdyti verslumą; • darbo ieškantiems nekvalifikuotiems asmenims, ypač pasitelkiant specialiuosius mokymus, suteikti galimybių; • skatinant darbuotojų judumą, supaprastinti užsienyje įgytos profesinės kvalifikacijos pripažinimo procedūras; • parengti sistemą, pagal kurią visoje Europoje būtų kuriamos kokybiškos darbo vietos; • užtikrinti mokymąsi visą gyvenimą, kad darbuotojai galėtų prisitaikyti prie rinkos sąlygų ir įmonių poreikių; • skatinti kūrybiškumą ir plėtoti informacijos bei ryšių technologijas; • remti moterų užimtumą, padedant geriau suderinti profesinę veiklą ir šeiminį gyvenimą.
Alexander Mirsky
raštu. - Profesinis rengimas ir mokymas turėtų būti prieinami, pasiekiami ir įmanomi visais gyvenimo etapais, nesvarbu, kokia žmogaus padėtis darbo rinkoje arba kokios pajamos. Siekiant užtikrinti geresnę socialinę integraciją ir didesnę socialinę sanglaudą, būtina suteikti mokymo galimybes tam tikroms grupėms, pvz., bedarbiam jaunimui, etninėms mažumoms, lengvai pažeidžiamoms moterims, neįgaliems asmenims ir t. t. Pasinaudojant turimomis Europos socialinio fondo ir Mokymosi visą gyvenimą programos lėšomis, finansavimo galimybes reikėtų išplėsti, supaprastinti ir padaryti lengviau pasiekiamas. Mano nuomone, ši iniciatyva labai svarbi ir pateikta laiku. Balsavau "už".
Andreas Mölzer
Pastaruoju metu profesinis pasaulis smarkiai pasikeitė. Anksčiau geras išsilavinimas reiškgeros darbo vietos garantiją, dabar aukštojo ar universitetinio mokslo diplomas neapsaugo - pirmiausia jaunų žmonių - nuo nedarbo. Vis sunkiau yra pradėti profesinę veiklą. Antra vertus, įmonės nuolat skundžiasi kvalifikuotos darbo jėgos trūkumu ir tuo pat metu naudojasi šiuo tariamu trūkumu, taip teisindamosi dėl samdomos pigios darbo jėgos. Reikalaujant visiško lankstumo ir judumo, kartu dirbtinai mažinant kainas darbo rinkoje, pvz., renkantis naujuosius "Mac-Jobs" darbo modelius, daugeliui tampa neįmanoma sukurti šeimą ar suderinti profesinę veiklą ir šeiminį gyvenimą. Atsižvelgiant į strategijos "Europa 2020" nuostatas, būtų prasminga paremti abipusį įgyto išsilavinimo ir kvalifikacijos pripažinimą. Vis dėlto strategijos sėkmpriklausys nuo to, kaip bus sprendžiami šie probleminiai klausimai. Šia prasme teigiamai vertintinas pranešimo raginimas nedelsiant imtis veiksmų spręsti jaunimo nedarbo problemą. Antra vertus, šie veiksmai nėra konkrečiai įvardijami, todėl balsuojant susilaikiau.
Franz Obermayr
Europos darbo rinkoje laukiama didelių išbandymų. Jaunoji karta susiduria su sunkumais, kai vien tik geras išsilavinimas jau negali garantuoti galimybės gauti gerą darbą. Dar blogiau - geras išsilavinimas jau neapsaugo ir nuo nedarbo. Antra vertus, didžiosios įmonės skundžiasi kvalifikuotos darbo jėgos trūkumu, ir tai dažnai tampa parankiu pasiteisinimu samdyti darbuotojus už dirbtinai sumažintą atlyginimą. Todėl sukurti šeimą ar suderinti profesinę veiklą ir šeiminį gyvenimą tampa neįmanoma. Abipusis įgyto išsilavinimo ir profesinės kvalifikacijos pripažinimas yra pirmasis žingsnis teisinga linkme. Taip pat teisingas pranešimo raginimas imtis veiksmų kovojant su jaunimo nedarbu. Tačiau vien raginimų nepakanka, patys vieni jie nieko nereiškia. Todėl balsuojant susilaikiau.
Rolandas Paksas
Balsavau už šią rezoliuciją, kadangi bendradarbiavimas Europos Sąjungos mastu profesinio mokymo srityje yra labai svarbus veiksnys siekiant "Europa 2020" tikslų bei mažinant jaunimo nedarbo lygį. Pritariu pasiūlymui, kad formuojant profesinio rengimo ir mokymo sistemą kiekviena valstybnarypatingą dėmesį skirtų žemą kvalifikaciją turintiems asmenims, migrantams, tautinėms mažumoms, neįgaliems asmenims ir kitoms socialiai pažeidžiamoms asmenų grupėms. Mokymosi programos turėtų būti orientuotos į jų poreikius bei gebėjimų lygį. Be to, reikia skatinti glaudesnį bendradarbiavimą tarp valstybių narių įvairių švietimo sistemų užtikrinant jaunimo integraciją, skatinant mokymąsi visą gyvenimą bei formalų ir neformalų mokymąsi. Tam, kad profesinis mokymas atitiktų darbo rinkos poreikius, manau, kad tikslinga į nacionalines švietimo strategijas ir programas įtraukti duomenis apie darbo rinkos pokyčius.
Šioje srityje didelis vaidmuo tenka Komisijai, kuri turėtų pateikti informaciją apie atskirų regionų mokymo įgūdžius ir poreikius bei ES darbo rinkos pokyčius. Be to, labai svarbu sudaryti palankias verslo aplinkos sąlygas įmonėms, kurios bendradarbiauja rengiant ir įgyvendinant profesinio mokymo programas.
Alfredo Pallone
Balsavau už pranešimą dėl Europos bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje, nes šiam klausimui, siekiant užtikrinti ekonomikos vystymąsi, strategijoje "Europa 2020" tenka svarbi vieta. Bendradarbiavimas siekiant pagerinti profesinio rengimo ir mokymo padėtį - tai jaunimo nedarbo mažinimas, darbuotojams suteikiamos pažintinės priemonės ir didesnės apimties bei paprastesnės finansavimo galimybės. Dabartinėmis socialinėmis ir ekonominėmis aplinkybėmis reikia sugebėti dirbti tarptautinėse struktūrose; todėl turime pagerinti mokymosi galimybes, atsižvelgdami ir į verslo vaidmenį, nes jam reikia vis daugiau įgudusių, praktinės patirties turinčių darbuotojų, kuriuos būtų galima greitai ir naudingai įdarbinti.
Georgios Papanikolaou
Šiame savo iniciatyva parengtame pranešime, į kurį kompetentingi rengėjai įtraukdaug Kultūros ir švietimo komiteto teikiamų pasiūlymų, ES ir valstybės narės raginamos dėti pastangas įgyvendinant strategijos "Europa 2020" tikslus, ypač užimtumo ir mokymo srityse. Pranešime atsižvelgiama į konkrečias problemas, pvz.: vis griežtesnius darbo rinkos darbuotojų kvalifikacijos reikalavimus, dėl kurių kyla grėsmžemos kvalifikacijos darbo vietoms, nenumaldomai didėjantį jaunimo nedarbą, kai kurios valstybėse narėse, įskaitant Graikiją, siekiantį daugiau nei 30 proc., ir dalies valstybių narių nesugebėjimą imtis tinkamų priemonių strategijos "Europa 2020" tikslams (pvz., sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių iki mažiau kaip 10 proc. ir padidinti aukštąjį išsilavinimą įgijusių jaunų žmonių dalį iki 40 proc.) įgyvendinti. Kartu su siekiu užtikrinti žemesnės kvalifikacijos ar žemesnio išsilavinimo piliečių socialinę apsaugą turime investuoti į naujus įgūdžius, ypač reikalingus ekonomikos augimui strategiškai svarbių sektorių darbo vietose. Graikijai šis klausimas labai svarbus.
Maria do Céu Patrão Neves
Europai labai svarbu bendradarbiauti profesinio rengimo ir mokymo srityje, siekiant paremti strategiją "Europa 2020". Galimybmokytis ir dirbti tarptautinėje aplinkoje yra svarbi sėkmingos profesinės veiklos globaliosios ekonomikos sąlygomis prielaida. Didėja judžių, lanksčių ir tarptautinės patirties turinčių darbuotojų paklausa. Pritariu pranešėjos teiginiui, kad strategijai "Europa 2020" būtina įkvėpti gyvybės. Šį procesą reikėtų pradėti nedelsiant, ES ir valstybių narių lygiu patvirtinant su profesiniu rengimu ir mokymu susijusias praktines priemones. Visi minėti veiksniai skatina mane balsuoti už šį pranešimą. Iš tiesų privalome Europos darbuotojams sudaryti sąlygas prisitaikyti prie ekonomikos reikalavimų. Priimdami politinius sprendimus, privalome suteikti žmonėms galimybę ugdyti ir plėsti savo sugebėjimus. Plėtodami asmeninius įgūdžius ir gaudami pagalbą ieškant geresnės darbo vietos, žmonės taip pat turi turėti galimybę ateityje formuoti darbo vietas ir taip aktyviai prisidėti prie naujoviškos ekonomikos plėtojimo.
Aldo Patriciello
Vis globalėjančiame pasaulyje jauniems žmonėms svarbu pasitelkus judumo galimybę plėsti savo išsilavinimą ir mokymąsi. Darbo rinkoje didėja judžių, lanksčių ir tarptautinės patirties turinčių žmonių paklausa. Nepaisant ekonomikos krizės, per artimiausius 10 metų prognozuojamas tolydus Europos darbo rinkos augimas. Todėl ES patvirtino strategiją "Europa 2020", kurioje siekiama daugiau dėmesio skirti profesiniam rengimui ir mokymui.
Būtina dėti vis daugiau pastangų siekiant panaikinti kliūtis, didinti skaidrumą ir sudaryti geresnes sąlygas palyginti švietimo sistemas tarpusavyje ir padėtį jose. Švietimo sektoriuje reikėtų skirti daugiau dėmesio darbo rinkos poreikiams, parengti mokymosi rezultatų vertinimo metodiką ir, siekiant didesnio profesionalumo, pagerinti savų standartų kokybę. Galiausiai reikėtų skatinti kūrybiškumą, naujoves ir verslumą, kad Europos jaunimas ir darbuotojai įgytų daugiau žinių ir taip prisitaikytų prie ekonomikos poreikių. Norėdamas, kad būtų pasiekta šių tikslų ir užtikrinta, jog profesinis rengimas ir mokymas liks ilgalaikiu kiekvieno asmens politiniu prioritetu, balsavau už teikiamą pasiūlymą.
Rovana Plumb
Strategijoje "Europa 2020" išvardijami svarbiausi pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo (užimtumo didinimo, mokymo ir skurdo išnaikinimo) veiksniai. Kalbant apie profesinį rengimą ir mokymą, ES ir valstybių narių lygmenimis reikia imtis praktinių žingsnių šiai strategijai įgyvendinti. Europos darbuotojai privalo sugebėti prisitaikyti prie ekonomikos reikalavimų. Sprendimus priimantys politikai privalo suteikti žmonėms galimybę atnaujinti ir plėsti savo įgūdžius.
Raginu valstybes nares, rengiant kompleksinius karjeros vadovus ir konsultacines programas, stebėti veiksmus, skirtus palengvinti perėjimą nuo mokslų prie profesinio gyvenimo, kad būtų sudaromos geresnės mokytojų mokymo sąlygos ir klojami sklandesnės mokymosi partnerystės, ypač regioniniu ir vietos lygmenimis, pamatai.
Kalbant apie profesinį rengimą ir mokymą, valstybės narės turi atsižvelgti į žemos kvalifikacijos darbuotojų, besimokančių migrantų šeimų narių, etninių mažumų atstovų, moterų, bedarbių ir neįgaliųjų individualius poreikius. Raginu valstybes nares paremti naujoviškus veiksmus, taip pat doktorantūros ir studijų po doktorantūros programas, kuriomis būtų skatinamas konkurencingumas ir tvarus ekonomikos augimas.
Phil Prendergast
raštu. - Dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis didžiausia problema yra jaunimo nedarbas. Jaunų darbuotojų nedarbo lygis yra ne tik aukštesnis už likusios gyventojų dalies, jiems dažnai siūlomi nesaugūs laikini darbai už mažesnį atlyginimą ir suteikiama mažesnsocialinapsauga. Gyvybiškai svarbu spręsti šią problemą. Teigiamai vertintinos Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP) prognozės, kad iki 2020 m. naujų darbo vietų skaičius padidės 80 mln. Verta pažymėti, kad vyks didesnpramonės ir technologijų plėtra ir atitinkamai mažės žemos kvalifikacijos darbo poreikis. Šioms naujoms darbo vietoms prireiks aukštos ir vidutinės kvalifikacijos darbuotojų. Nedelsiant reikia imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad atsirastų atitinkamus įgūdžius turinčių darbuotojų, galinčių užimti šias vietas. Turėdami tai omenyje, privalome siekti, kad mūsų požiūris į mokymąsi būtų orientuotas į rezultatus. Privalome sudaryti sąlygas jauniems žmonėms mokytis visą gyvenimą, dalyvauti praktinio mokymo kursuose, kad jie galėtų imtis šių darbų, tobulėti ir daryti karjerą. Manau, šie profesinio rengimo pokyčiai bus naudingi visų valstybių narių ekonomikai.
Paulo Rangel
Viena vertus, Europoje didėja jaunų žmonių nedarbas ir daugėja nesaugių, laikinų darbų, kurių paprastai imasi jaunimas. Antra vertus, taip pat akivaizdu, kad įmonėms trūksta kvalifikuotų profesionalų, kurių mokymas būtų buvęs orientuotas į turimas atlikti pareigas. Todėl svarbu siekti, kad darbų pasiūla atitiktų paklausą, ir pasitelkti tokias priemones kaip nepriklausomas konsultavimas profesinio mokymo klausimais, lėšų profesiniam mokymui skyrimas ir konkurencija tarp šį mokymą vykdančių institucijų. Galų gale reikia siekti, kad žmonės galėtų susirasti geresnį darbą, taip pat, kaip minima aiškinamojoje dalyje, suteikti jiems "galimybę ateityje patiems formuoti darbo vietas".
Crescenzio Rivellini
Šiandien per Europos Parlamento plenarinę sesiją Strasbūre balsavome dėl pranešimo dėl Europos bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje, siekiant paremti strategiją "Europa 2020". Nepaisant skaudaus ekonomikos krizės poveikio Europos darbo rinkai, galima tikėtis, kad per artimiausius 10 metų užimtumas Europoje, nors pamažu, bet didės. Kalbant apie profesinį rengimą ir mokymą, svarbiausius su pažangiu, tvariu ir integraciniu augimu susijusius veiksnius, vardijamus strategijoje "Europa 2020", reikia paversti praktiniais žingsniais Europos Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis. Jei norime pasiekti strategijoje "Europa 2020" užsibrėžtų tikslų, Europos Sąjungos institucijose ir susijusiose vietos bei regioninėse struktūrose profesiniam rengimui ir mokymui turime teikti didžiausią pirmenybę. N. Hirsch pranešime pritariama Komisijos siūlomoms priemonėms, skirtoms panaikinti kliūtis, padidinti skaidrumą ir, siekiant užtikrinti profesinės kvalifikacijos pripažinimą, sudaryti sąlygas lengviau palyginti švietimo sistemas tarpusavyje ir padėtį jose, pabrėžiant, jog svarbu užtikrinti, kad švietimas būtų labiau orientuotas į darbo rinkos poreikius ir padėtų skatinti kūrybiškumą bei naujoves.
Robert Rochefort
ES ir valstybės narės turėtų labiau stengtis skatinti jaunimo užimtumą ir mažinti jo nedarbo lygį, pirmiausia gerindamos mokymo sistemų ir darbo rinkos poreikių atitiktį. Iki 2020 m. panaikinus 12 mln. žemos kvalifikacijos darbo vietų ir atsirandant būtinybei ilgiau dirbti, kad, susidurdami su demografijos problemomis, išsaugotume savo socialinį modelį, labai svarbu pasistengti labiau pagerinti darbuotojų mokymosi visą gyvenimą sąlygas jų profesinės veiklos metu. Šiuo požiūriu verta dėmesio N. Hirsch pranešime pateikiama mintis numatyti skatinimo priemones darbdaviams, kad šie skatintų savo darbuotojus dalyvauti mokymosi programose. Be to, siekiant kovoti su žemos kvalifikacijos darbuotojų nedarbu, taip pat - skatinti vyresnio amžiaus piliečių užimtumą, būtina raginti pripažinti tarp valstybių narių asmens turimą nacionalinę kvalifikaciją ir nustatyti pažymų išdavimo sistemą, kurią taikant būtų patvirtinami per neoficialias stažuotes įgyti įgūdžiai.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Balsavau "už". Galimybir gebėjimas dirbti tarptautinėje aplinkoje yra sėkmingos profesinės veiklos globalios ekonomikos sąlygomis prielaida. Didėja judžių, lanksčių ir tarptautinės patirties turinčių darbuotojų paklausa. Strategijoje "Europa 2020" išvardijami svarbiausi veiksniai, užtikrinantys pažangų augimą (stiprinant žinias, naujoves, švietimą bei skatinant skaitmeninę visuomenę), tvarų augimą (plėtojant su didesniu konkurencingumu suderintą išteklius tausojančią gamybą) ir integracinį augimą (keliant užimtumo lygį, didinant mokymo mastą ir mažinant skurdą). Kalbant apie profesinį rengimą ir mokymą, ES ir valstybių narių lygmenimis reikia imtis praktinių žingsnių siekiant įkvėpti gyvybės šiai strategijai. Nepaisant skaudaus ekonomikos krizės poveikio Europos darbo rinkai, galima tikėtis, kad per artimiausius 10 metų užimtumas Europoje, nors pamažu, bet didės. Remiantis dabartinėmis Europos profesinio mokymo plėtros centro įgūdžių pasiūlos ir paklausos prognozėmis, iki 2020 m. Europoje turėtų būti sukurta 80 mln. naujų darbo vietų.
Licia Ronzulli
Galimybir gebėjimas dirbti tarptautinėje aplinkoje yra sėkmingos profesinės veiklos vis globalesnės ekonomikos sąlygomis prielaida. Pramonės struktūros vis labiau ragina švietimo ir mokymo programas tiesiogiai sieti su praktiniais reikalavimais ir ieškomais sprendimais. Svarbu, kad baigusieji profesinio rengimo ir mokymo kursus savo naujai įgytus gebėjimus ir įgūdžius galėtų perkelti į profesinę aplinką.
Šiandien patvirtinta rezoliucija - pirmasis žingsnis užtikrinant, kad Europos darbuotojams būtų sudaromos sąlygos prisitaikyti prie ekonomikos reikalavimų. Būtina žmonėms suteikti priemones atnaujinti ir pagerinti savo įgūdžius. Kvalifikacijos kėlimas, užuot buvęs laikomas tik pagalbine priemone ieškant geresnio darbo, turi atverti žmonėms galimybę kurti ateities darbo vietas ir taip aktyviai prisidėti prie naujoviškos ekonomikos kūrimo.
Czesław Adam Siekierski
Švietimas, profesinis mokymas ir universali "mokymosi visą gyvenimą" idėja yra kertiniai ateities Europos integracijos, kuriai kaskart keliami nauji su parama strategijai "Europa 2020" susiję uždaviniai, akmenys. Turime pripažinti faktą, kad grėsmingai didėja jaunimo nedarbas. Su profesiniu rengimu ir mokymu susijusioms problemoms imame teikti vis didesnę pirmenybę. Profesinę veiklą tik pradedantiems asmenims nedarbo padariniai gali turėti neigiamos įtakos tolesniam jų dalyvavimui darbo rinkoje. Atsižvelgiant į ekonominės padėties pokyčius ir paklausą tam tikruose ekonomikos sektoriuose, švietimu bei profesiniu rengimu ir mokymu sudaromos sąlygos laisvai judėti darbo rinkoje. Verta atkreipti dėmesį į tarpvalstybinių švietimo programų, pvz., Leonardo da Vinci programos, tikslingumą bei privalumus ir remti šias programas. Dalyvaujant šiose programose ugdomos judaus darbuotojo savybės.
Judumu išsprendžiami dėl atskirų darbo rinkų suprantamų skirtumų kylantys sunkumai ir jauniems žmonėms sudaromos sąlygos dalyvauti didžiulėje Europos darbo rinkoje, kupinoje iššūkių ir galimybių pasinaudoti savo sukaupta patirtimi. Valstybėms narėms tenka užduotis atlikti priežiūros funkciją ir padėti mokykloms, mokymo institucijoms, mokslinio tyrimo centrams bei verslo struktūroms bendradarbiauti ir keistis informacija. Jaunieji darbuotojai ES darbo rinkoje pasisemia naujus žinių, įgūdžių ir patirties.
Catherine Stihler
raštu. - Pritariu šiam pranešimui. Vis dėlto manau, kad Mokymosi visą gyvenimą programos ir programos "Žmonės" finansavimo mažinimo mastas yra nepagrįstai didelis.
Michèle Striffler
Visos Europos vyriausybės privalo teikti pirmenybę kovai su jaunimo nedarbu. Europos jaunimui turime sudaryti visapusiško, patrauklaus ir konkurencingo mokymo bei švietimo pasiūlą kuri padėtų jauniems žmonėms lengviau rasti darbo. Manau, kad profesinis rengimas ir mokymas bei mokymasis visą gyvenimą turėtų labiau atitikti darbo rinkos poreikius. Be to, reikėtų derinti aukštąjį išsilavinimą ir profesinį mokymą, pvz., teikiant pirmenybę mokymo ir darbo susiejimui. Todėl balsavau už N. Hirsch pranešimą.
Nuno Teixeira
Jaunimo nedarbas Europoje siekia 21 proc., šiuo metu nuo jo kenčia daugiau kaip 5,5 mln. jaunųjų europiečių. Jiems kyla socialinės atskirties grėsmė, nes jie neturi pakankamai galimybių ir yra priversti priimti siūlomą nesaugią darbo vietą. Mokymas ir švietimas šiuo metu yra didžiausios Europos Sąjungos problemos, įtrauktos į strategiją "Europa 2020". Iki 2020 m. užsibrėžta sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių iki mažiau kaip 10 proc. ir suteikti galimybę 40 proc. jaunų žmonių baigti aukštąjį mokslą. Tai gana plačių užmojų tikslai, tačiau jie būtini siekiant ekonomikos augimo, kuriant naujas darbo vietas ir taip didinant valstybių narių konkurencingumą.
Balsavau už šį pranešimą, nes manau, kad labai svarbu parengti ilgalaikę ES masto strategiją, kurią įgyvendinant taip pat būtų sprendžiamos struktūrinio nedarbo ir jaunimo nedarbo problemos. Manau, to siekiant svarbu toliau remti mažas ir vidutines įmones, nes jose sukuriama 50 proc. darbo vietų, ir investuoti į tęstinį mokymąsi visą gyvenimą. Galiausiai norėčiau paminėti profesinės kvalifikacijos pripažinimo būtinybę - taip būtų sudarytos sąlygos didesniam specialistų ir studentų judumui.
Niki Tzavela
Kova su jaunimo nedarbu yra viena didžiausių ES problemų. Siekdami ją spręsti, turime daugiau investuoti į jaunų žmonių švietimą ir mokymą, kad jie būtų pasirengę ateities iššūkiams darbo rinkoje, kurioje keliama vis daugiau reikalavimų. Pranešime taip pat gana pagrįstai teigiama, kad užtikrinant finansiškai silpniausių asmenų švietimą būtų galima labiau pasitelkti Europos socialinio fondo lėšas. Ypač svarbus pasiūlymas, į kurį asmeniškai atkreipdavau dėmesį įvairiomis progomis, susijęs su siekiu vidaus rinkoje sudaryti geresnes darbo jėgos judumo sąlygas. Europai reikia bendradarbiauti siekiant parengti bendros šio sektoriaus politikos projektą. Dėl visų minėtų priežasčių pritariau šiam pranešimui.
Viktor Uspaskich
Gerbiami kolegos, viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl Lietuvoje toks siaubingai didelis jaunimo nedarbo rodiklis (34 %), yra disproporcija tarp jaunų žmonių kvalifikacijos ir darbo rinkos poreikių. 2010 m. 52 % visų bedarbių jaunų žmonių (50 000), kurie užsiregistravo Lietuvos darbo biržoje, neturėjo jokio profesinio mokymo. Mano šalies jaunų žmonių nesugebėjimas susirasti tinkamo darbo sąlygoja didelę jaunimo emigracijos bangą - kas antras per pastaruosius keletą metų emigravęs lietuvis buvo 20-34 metų. Mobilių ir lanksčių darbuotojų poreikis auga, todėl mes turime padėti Europos darbuotojams prisitaikyti prie ekonomikos poreikių, suteikdami jiems galimybę patobulinti įgūdžius ir pagilinti žinias. Svarbu, jog profesinis mokymas būtų prieinamas visiems žmonėms. Man džiugu, jog pranešėja tai supranta. ESF finansavimas galėtų būti neįkainojamas padedant suteikti mokymą apleistoms Lietuvos visuomenės grupėms. Taip pat atėjo laikas ES pasinaudoti veiksmingomis ir kūrybiškomis priemonėmis siekiant įgyvendinti strategijoje "Europa 2020" išdėstytus tikslus, kaip antai sumažinti mokyklą nebaigusių žmonių skaičių iki 10 % bei užtikrinti, kad 40 % jaunų žmonių galėtų įgyti aukštąjį išsilavinimą.
Derek Vaughan
raštu. - Profesinis rengimas ir mokymas tiek jauniems, tiek vyresniems žmonėms turėtų būti vienodai prieinamas. Pvz., įgyvendinant Mokymosi visą gyvenimą programą, taip pat programą "Žmonės", asmenims, norintiems įgyti naujų įgūdžių ar susirasti naują darbo vietą, suteikiamos neįkainojamos galimybės. Dabartinis, nedarbo, ypač jaunimo nedarbo, lygis kelia nerimą ir reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad jauni žmonės galėtų įgyti gyvybiškai svarbių įgūdžių ir kvalifikacijos. Esu tvirtai įsitikinęs, kad mokant ir lavinant žmones svarbus vaidmuo turi atitekti ESF. Svarbu, kad turintys mažesnes pajamas asmenys gautų finansinę paramą dalyvauti mokymo kursuose, tai suteiktų jiems atitinkamai daugiau galimybių visapusiškai integruotis į darbo rinką.
Angelika Werthmann
Įgyvendinant strategiją "Europa 2020", reikia užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą. Mokantis taip pat labai svarbu laikytis į rezultatus orientuoto požiūrio. Mūsų piliečiai didžiausią pirmenybę teikia mokymosi visą gyvenimą principui, todėl privalome didžiausią pirmenybę teikti profesiniam rengimui ir mokymui.
Luís Paulo Alves
Balsavau už šį pranešimą. Jame vertinama vystomojo bendradarbiavimo finansinpriemon(VBP), tačiau atkreipiau dėmesį į mechanizmo, kuris turėtų būti parengtas šiais metais, svarbą. Sutinku su pranešėjo kritika dėl to fakto, kad Parlamento atliekama kruopšti patikra nebuvo patvirtinta valstybių narių atstovų ar VBP komiteto.
Laima Liucija Andrikien
raštu. - Balsavau už šią rezoliuciją dėl Reglamento (EB) Nr. 1905/2006, nustatančio vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę: įgyta patirtis ir ateities perspektyvos. 2011 m. - strategiškai svarbus metas, kai galima pasinaudoti patirtimi, įgyta per ketverius Reglamento (EB) Nr. 1905/2006, nustatančio vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (VBP), taikymo metus. Tolesnis bendros išorės finansavimo priemonių struktūros supaprastinimas, jos pritaikymas prie naujų uždavinių, pvz., prie klimato kaitos, ir tinkamos ES vidaus politikos išorės dimensijos reikšmės nustatymas - svarbūs aspektai, į kuriuos turi būti atsižvelgta. Pritariu rezoliucijoje išdėstytai nuostatai, kad būsimoji ES paramos vystymuisi teikimo priemonturi būti tinkamai parengta finansiniu požiūriu. ES įsipareigojo siekti bendro tikslo - iki 2015 m. 0,7 proc. savo BNP skirti oficialiai paramai vystymuisi. Norint pasiekti šį tikslą reikės gerokai padidinti dabartinės Europos pagalbos lygį. Koordinavimas ir darbo pasidalijimas turi būti pagrindiniai programavimo pagal naująją vystymosi priemonę principai. Europos strategijos dokumentų koncepcija turėtų būti toliau plėtojama kaip svarbus prioritetinis klausimas, o Europos Parlamentas turi būti aktyviai įtraukiamas į šį procesą. Taikant vystomojo bendradarbiavimo priemonę po 2013 m. Parlamentui turi būti suteikta galimybginti ES vystymosi politikos specifiškumą ir vienodomis sąlygomis su Taryba nagrinėti strateginio programavimo sprendimus.
Elena Oana Antonescu
Vystomojo bendradarbiavimo finansinpriemon(VBP) yra vienas iš itin altruistinių Europos Sąjungos projektų, skirtas be jokių išlygų ar slaptų interesų pagelbėti besivystančioms šalims. Praktinių aspektų stoka turi priversti ES institucijas nukreipti šias lėšas daug veiksmingiau ir susitelkti ties skurdo naikinimu bei atitikti Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT).
Turiu pabrėžti didesnio visų šiam tikslui skirtų lėšų skaidrumo poreikį ir, dar svarbiau, VBP poveikio šių šalių gyventojams vertinimo didinimą. Tai aktualu dėl to, kad šios lėšos turi būti pagrįstos veiksminga socialine politika, įgyvendinama besivystančiose šalyse. Vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu šios lėšos turėtų tapti "meškere", kuria žmonės pasinaudos mokydamiesi "žvejoti" ir taip taps savarankiški.
Turime nepamiršti, kad 2010 m. buvo paskelbti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais. Būtent todėl, naudodami vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, turime tęsti šią kovą besivystančiose šalyse, taip padėdami užtikrinti tinkamą gyvenimo lygį kuo daugiau piliečių.
Pino Arlacchi
raštu. - Šio pranešimo apie plėtros bendradarbiavimo finansinės priemonės kūrimą tikslas - iš anksto nustatyti Parlamento poziciją šia tema. Ši pozicija turėtų būti pagrįsta patirtimi, įgyta stebint mūsų vystomąjį bendradarbiavimą.
Įvertinau metodą, kuriuo rėmėsi pranešėjas vertindamas ES plėtros bendradarbiavimo rezultatus ir modalumą. Pranešėjas aiškiai pareiškė, kad, nepaisant konstruktyvaus dialogo su Komisija, pati Komisija nepakeitsavo elgsenos plėtros klausimu, kaip rekomendavo Parlamentas. Įgyvendinimo priemonių projekte, kurį Komisija pateikVBP valdymo komitetui, Parlamento pozicija atsispindėjo tik pavieniais atvejais.
Iš dalies tai suprantama. Pagrindinis pranešėjo partneris buvo Išorės santykių generalinis direktoratas, kurio pagrindinis įsipareigojimas yra ES interesų propagavimas visame pasaulyje. Tačiau vystomasis bendradarbiavimas yra vienintelišorės veiksmų politikos sritis (be humanitarinės pagalbos), kuri nėra skirta ES interesams tenkinti, o naudojama pačių pažeidžiamiausių šios planetos gyventojų interesams ginti. Kadangi šiame pranešime išdėstyta pozicija visiškai atspindėjo šią pasaulinę idėją, mielai balsavau už ją.
Sophie Auconie
Palaikiau G. Mitchello pranešimą, nes esu įsitikinusi, kad sudarydami strateginius dokumentus besivystančioms šalims, pvz., skurdo panaikinimo strategiją, turime padidinti parlamentų dalyvavimą šiose šalyse. Be to, Europos parama vystymuisi turi būti atitinkamai finansuojama. Europos Sąjunga iki 2015 m. įsipareigojo skirti 0,7 proc. savo bendro nacionalinio produkto (BNP) oficialiai paramai vystymuisi, o tai reiškia, kad bus didinama dabartinEuropos parama.
Liam Aylward
Tūkstantmečio vystymosi tikslų terminas baigiasi pirmosios vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės trukmės metu. Todėl reikia praplėsti bendradarbiavimą su vietos valdžios institucijomis ir nustatyti jų vaidmenį kovojant su skurdu ir badu, gerinant vandens ir sveikatos paslaugas bei skatinant vietos ekonominį vystymąsi. Kuriant finansines priemones ir plačiąją paramos ir bendradarbiavimo politiką reikia atkreipti dėmesį į maisto tiekimo saugumą, žemės ūkio ir pašarų gamybos sektoriaus patiriamus iššūkius ir pragyvenimo išlaidų krizę. Pritariu tam, kas šia tema pasakyta pranešime. Sutinku, kad Komisija turėtų atlikti išsamią bendrosios biudžetinės paramos analizę, kurioje būtų kreipiamas dėmesys į tam tikriems sektoriams, projektams ir vietos valdžios institucijoms teikiamos paramos detales. Tokia informacija būtų naudinga ateityje, kai bus skirstomos lėšos, ir padėtų veiksmingiau vykdyti finansavimą, ji taip pat padėtų nustatyti visas esamas skirstymo sistemos problemas. Tai leistų nustatyti nuoseklesnę politiką.
Zigmantas Balčytis
raštu. - Svarbiausiais vystomojo bendradarbiavimo tikslas yra skurdo panaikinimas šalyse partnerėse, įskaitant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) siekimą. Šiems tikslams įgyvendinti ES reikalinga konkreti vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė. Komisija yra įsipareigojusi dar šiais metais pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl išorės veiksmams skirtų finansinių priemonių, o svarstant sekančią daugiametę finansinę perspektyvą - peržiūrėti bendrą išorės finansavimo priemonių struktūrą. Balsavau už šį dokumentą, kuriuo nustatoma EP pozicija dėl naujos finansinės priemonės, skirtos ES vystomajam bendradarbiavimui. Pritariu, kad būsimoji ES paramos vystymuisi teikimo priemonturi būti tinkamai parengta finansiniu požiūriu, atsižvelgiant į ES prisiimtus įsipareigojimus šioje srityje - iki 2015 m. 0,7 proc. savo BNP skirti oficialiai paramai vystymuisi.
Mara Bizzotto
Balsavau prieš rezoliucijos siūlymą Europos Parlamentui sukurti vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę besivystančioms šalims, sritims ir regionams dėl siūlyme išreikšto noro valdyti nelegalią imigraciją. Konkrečiai jame teigiama, kad migracijai skirtos paramos vystymuisi lėšos neturėtų būti naudojamos sienų valdymui stiprinti ir kovoti su nelegalia imigracija. Ši pozicija nėra suderinama su mūsų politinėmis pažiūromis, kurių pagrindiniai prioritetai yra sienų stiprinimas ir kova su nelegalia imigracija, ir būtent dėl to skatintume investuoti papildomų lėšų į šias sritis. Todėl nusprendžiau balsuoti prieš šį siūlymą.
Vito Bonsignore
Vystomojo bendradarbiavimo klausimas yra vienas svarbiausių principų, kuriais grindžiamas mano darbas. Esu įsitikinęs, kad puikiame G. Mitchello pranešime sėkmingai atkreipiamas dėmesys į tas sritis, kuriose Europa galėtų ir turėtų pasitempti. Vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės (VBP) patirtis buvo esminnumatant, kaip Europos Sąjunga turėtų veikti pagal kitą daugiametę finansinę programą. Jei norime, kad finansinės priemonės būtų veiksmingos, turime sukurti finansavimą, kuris būtų nepriklausomas nuo kitų priemonių, perskaičiuoti kvotas ir peržiūrėti, kaip tos priemonės įgyvendinamos. Ši apžvalga turi būti pagrįsta kaimynystės politika, kuria atkreipiamas dėmesys į daugelio skurdesnių šalių poreikius, o ne tik į Europos interesus. Tvirtai tikiu, kad ES plėtros politika turi būti bendro Parlamento ir Tarybos darbo rezultatas ir kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnis taip pat turėtų būti taikomas šiam klausimui. Šie principai buvo aiškiai numatyti pateiktame pranešime, todėl balsavau už jį.
Philippe Boulland
Pritariu G. Mitchello pranešimo priėmimui, kuriuo siekiama nustatyti Parlamento poziciją, susijusią su naująja finansavimo priemone, kuri buvo sukurta Europos Sąjungos vystomajam bendradarbiavimui reglamentuoti, remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (VBP).
Šiuo klausimu norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad besivystančiose šalyse, teritorijose ir regionuose vis dar išlieka aukštas skurdo lygis ir kad turime padidinti skurdui mažinti skirtų lėšų sumą, ypač tokioms problemoms kaip: prasta mityba, sveikatos problemos, švietimas, galimybgauti geriamojo vandens, užuot svarstę imigraciją reguliuojančias sistemas, kurios aptariamos kitose finansinėse programose.
Parama vystymuisi turėtų padėti tiems gyventojams išlikti savo geografinėse srityse.
Imigracija turi būti reguliuojama kitomis finansinėmis priemonėmis ir daugiau išteklių turėtų būti skiriama FRONTEX.
Remdamasis šia logika, balsavau už šį pranešimą.
Maria Da Graça Carvalho
Pirmiausia sveikinu Europos Sąjungos pastangas naikinti skurdą besivystančiose šalyse. Tarptautinis bendradarbiavimas, kurio tikslas - skatinti šių šalių ekonominį nepriklausomumą ir savarankiškumą, yra tinkamas būdas siekti socialinės ir politinės taikos tarptautiniu lygiu, kuris ne tik iš esmės paveiks tos šalies gyventojus, bet ir padės spręsti Europos imigracijos problemas. Todėl remiu Europos skiriamą didesnį finansavimą šiai problemai spręsti, taip pat išskirtinai šiam tikslui skirtų finansinių priemonių kūrimą.
Carlos Coelho
Kalbant apie kitą, po 2013 m. įsigaliosiančią, daugiametę finansinę programą, itin svarbu iš naujo apibrėžti ir sustiprinti Parlamento priimtas pozicijas dėl naujosios ES vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės (VBP), atsižvelgiant į įgyvendinant 2007-2013 m. VBP įgytą patirtį. Visų pirma manau, jog labai svarbu, kad šia nauja priemone ir toliau pirmiausia būtų siekiama Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT). Tam, kad šis tikslas būtų pasiektas, ypač - naikinti skurdą, labai svarbu, kad visos ateityje siūlomos priemonės būtų pagrįstos realiais ir atitinkamais finansiniais ištekliais. Komisija turėtų užtikrinti, kad ES pagalba atitiktų tarptautiniu lygiu nustatytus vystymosi tikslus ir užduotis. Taip pat pakartočiau, kad tai, kaip finansavimą gaunančioms šalims išsamiai taikomi tinkamumo kriterijai, yra svarbu. Noriu pabrėžti, kad naująja VBP turėtų būti sudarytos sąlygos tikslingai ir lankstesnei paramai esant pažeidžiamumo situacijoms teikti. Esu įsitikinęs, kad ji turėtų padėti užtikrinti tinkamus pagalbos, atkūrimo ir vystymosi veiklos ryšius. Baigdamas norėjau pasveikinti G. Mitchellą, paskelbusį tokį pranešimą, ir paremti jo siūlymus.
Lara Comi
Pastaraisiais dešimtmečiais besivystančiose šalyse įvairios viešosios ir privačios organizacijos įgyvendino daug pagalbos programų. Kaip atskleidžiama pranešime, nedidelis iki šiol pasiektų laimėjimų skaičius, bendrų tikslų koordinavimo (Pasaulinsveikatos organizacija) ir aiškių nuorodų, kaip reiktų siekti šių tikslų, trūkumas, mano nuomone, taip pat skatina įdiegti naują vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę. Tačiau šią priemonę reikia protingai suprojektuoti ir ji turėtų pagerinti esamą padėtį daugiau nešvaistant išteklių. Jei šis projektas tikrai bus veiksmingas, reiktų imtis veiksmų dviem kryptimis. Pirma, atsižvelgiant į tai, kad pirminis tikslas - skurdo panaikinimas, šiam tikslui reikia paskirstyti naujas lėšas: nereiktų atimti lėšų iš jau įgyvendinamų projektų. Antra, esu įsitikinusi, kad Europos Sąjunga turėtų labiau atsidėti šiam projektui. Užduočių koordinavimas ir jų pasidalijimas, atsižvelgiant į naujas vystymosi priemones, turi būti esminiai planavimo orientavimo principai.
Mário David
Šio pranešimo tikslas - remiantis ankstesniais reglamentais nustatyti preliminarią Parlamento poziciją dėl naujosios ES vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės (VBP). Esu įsitikinęs, kad būtų labai naudinga, jei Parlamentas įsikištų ankstyvuoju šios priemonės pertvarkymo etapu, todėl remiu šią iniciatyvą. Manau, kad vertybės, kuriomis apibūdinami Europos Parlamento veiksmai, ypač demokratijos skleidimas ir žmogaus teisių gynimas, gali būti naudingos kuriant kompaktiškesnę, veiksmingesnę ir išsamesnę priemonę. Mano nuomone, pranešime šis klausimas nagrinėjamas gana įdomiai: jame siūlomi nauji požiūriai, kuriuos turėsime aptarti ateinančiais mėnesiais, ypač dėl pagalbos besivystančioms šalims poreikio, kuris yra labiau diferencijuotas ir pagal kurį šalys padalijamos į grupes. Jame taip pat atskleidžiamas patikimos ir nuoseklios retrospektyvinės šios srities analizės poreikis ir siūlomas naujas požiūris į pagalbą vystymuisi remiantis didesne diferenciacija, pilietinės visuomenės įsitraukimu ir griežtais tinkamumo kriterijais.
Diogo Feio
Dabar, kai vystomojo bendradarbiavimo finansinpriemon(VBP) jau galioja ketverius metus, galime įvertinti, kaip ji veikė, tam, kad galėtume pagerinti šiai sričiai skirtas būsimas finansines priemones.
Dabar akivaizdu, kad Parlamentas turi tęsti šios ir būsimų finansinių priemonių demokratinę kontrolę, tampa dar aiškiau, kaip svarbu besivystančių šalių nacionaliniams parlamentams dalyvauti rengiant strateginius su iš ES gaunama parama susijusius nacionalinius dokumentus.
Tikiuosi, kad paramos lygis nesumažės, o kaip tik, kur tik įmanoma, padidės ir kad bus išnagrinėti būdai, kaip iš to gauti naudos skurdžiausiems sluoksniams. Šio proceso metu negalima pakankamai pabrėžti pagrindinio pilietinei besivystančių šalių visuomenei skiriamo vaidmens. Besivystančiose šalyse vyraujančios situacijos turėtų būti sprendžiamos skirtingai ir labiau jas diferencijuojant, atsižvelgiant į tai, kad tradicinfinansinparama daugeliu atvejų gali tapti ne tokia svarbi, pvz., vadinamųjų besivystančių šalių atveju.
José Manuel Fernandes
Šis G. Mitchello pranešimas susijęs su Reglamentu (EB) Nr. 1905/2006, nustatančiu vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę: įgyta patirtis ir ateities perspektyvos. Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006 galioja jau ketverius metus ir atėjo laikas jį analizuoti bei pasimokyti iš visų galimų klaidų ir (arba) galbūt esamų trūkumų, nes Komisija siekia dar iki vasaros atostogų pateikti siūlymų dėl daugiametės finansinės programos (DFP) po 2013 m. Remiu pranešėjo siūlymus, ypač dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) įgyvendinimo, skurdo panaikinimo, 20 proc. lėšų skyrimo sveikatos priežiūros paslaugų ir pagrindinio lavinimo sektoriams, išskirtinio dėmesio klimato klausimams, naujo požiūrio į pagalbą besivystančioms šalims, kai reikalaujama pagarbos žmogaus teisėms ir veiksmingesnio bei naudingesnio nepakankamų lėšų naudojimo; todėl balsavau už.
João Ferreira
Pranešime vertinama vystomojo bendradarbiavimo finansinpriemon(VBP) praėjus ketveriems metams po jos įgyvendinimą nustatančio reglamento įsigaliojimo. Atliekamas vertinimas yra aktualus keletu požiūrių. VBP ir ES vystomojo bendradarbiavimo politika, kurią mes laikome sąžininga ir būtina, nagrinėjama palankiu ir kritiniu požiūriu.
Pranešime teigiama, kad vystymosi politika turėtų tenkinti ne ES, o pažeidžiamiausių šios planetos gyventojų interesus, jame atkreipiamas dėmesys į perdėtą dėmesį privačiojo sektoriaus investicijoms, taip pat į viešajam sektoriui taikomus suvaržymus, jame perspėjama apie poreikį neatimti lėšų iš sektorių, kuriems ir taip trūksta finansavimo, pateikiamas vietos valdžios paramos pavyzdys, kritikuojami bet kokie bandymai sumažinti VBP ir Europos plėtros fondo finansavimą, taip pat dar kartą pabrėžiama, kad nepakankamai pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT) ir kad reikia padidinti oficialią paramą vystymuisi (OPV).
Nepaisydami to, esame įsitikinę, kad pranešime galėjo ir turėjo būti labiau įsigilinta į kiekvieną iš šių punktų, ypač į palaikomą vystomojo bendradarbiavimo politikos ir įvairių ES sektorių politikos srityje išvardytų tikslų darną.
Ilda Figueiredo
Pranešime vertinama vystomojo bendradarbiavimo finansinpriemon(VBP) praėjus ketveriems metams po jos įgyvendinimą nustatančio reglamento įsigaliojimo.
Atliekamas vertinimas yra aktualus keletu požiūrių. VBP ir ES vystomojo bendradarbiavimo politika, kurią mes laikome sąžininga ir būtina, nagrinėjama palankiu ir kritiniu požiūriu.
Pavyzdžiui, pranešime teigiama, kad vystymosi politika turėtų tenkinti ne ES, o pažeidžiamiausių šios planetos gyventojų interesus, jame atkreipiamas dėmesys į perdėtą dėmesį privačiojo sektoriaus investicijoms, taip pat į viešajam sektoriui taikomus suvaržymus, jame perspėjama apie poreikį neatimti lėšų iš sektorių, kuriems ir taip trūksta finansavimo, pateikiamas vietos valdžios paramos pavyzdys, kritikuojami bet kokie bandymai sumažinti VBP ir Europos plėtros fondo finansavimą, taip pat dar kartą pabrėžiama, kad nepakankamai pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT) ir kad reikia padidinti oficialią paramą vystymuisi (OPV).
Nepaisydami to, esame įsitikinę, kad pranešime galėjo ir turėjo būti labiau įsigilinta į kiekvieną iš šių punktų, ypač į palaikomą vystomojo bendradarbiavimo politikos ir įvairių ES sektorių politikos srityje išvardytų tikslų darną.
Monika Flašíková Beňová
Pranešime nagrinėjamas vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės (VBP) veiksmingumas, susijęs su diskusija dėl daugiametės finansinės programos. Bendrosios išorės finansavimo priemonių struktūros vertinimas buvo tinkamas. Svarbūs aspektai, kurie turėtų būti aptarti: galimas tolesnis supaprastinimas, pritaikymas naujiems iššūkiams, pvz., klimato kaitos, taip pat tinkami ES vidaus politikos išoriniai aspektai. Mano nuomone, taip pat svarbu nustatyti procedūras ir struktūras, kuriomis būtų apsaugotas vystymasis, kaip nepriklausoma politikos sritis su jos specifiniais tikslais.
Pat the Cope Gallagher
Palankiai vertinu G. Mitchello pranešimą. Šio pranešimo tikslas - nustatyti Europos Parlamento poziciją dėl vystomojo bendradarbiavimo būsimo finansavimo dar prieš paskelbiant po 2013 m. įsigaliosiančią daugiametę finansinę programą. Ateityje ES vystomajam bendradarbiavimui turi būti skirta pakankamai lėšų.
Bruno Gollnisch
Paramos vystymuisi politika nėra nei altruistinis įsipareigojimas, nei, kolonizacijos atveju, buvusių kolonijinių jėgų sąžinės graužaties nuraminimo priemonė. Savo ruožtu tai - viena iš užsienio politikos sričių, tačiau ji taip pat turėtų būti svarbi migracijos srautų keitimo strategijos dalis, kuri sudarytų sąlygas žmonėms likti ar grįžti į savo gimtąją šalį ir garbingai ten gyventi bei prisidėti prie šalies gerovės. Kadangi šios dvi sritys patenka į valstybių suverenitetą, dauguma G. Mitchello pranešime išdėstytų institucinių ir finansinių reikalavimų nėra priimtini.
Juozas Imbrasas
raštu. - Pritariau pranešimui, kadangi 2011 m. - strategiškai svarbus metas, kai galima pasinaudoti patirtimi, įgyta per ketverius Reglamento (EB) Nr. 1905/2006, nustatančio vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (VBP), taikymo metus. Šiuo pranešimu siekiama ankstyvuoju etapu, remiantis patirtimi, įgyta tiriant VBP įgyvendinimą, nustatyti Parlamento poziciją dėl naujos finansinės priemonės, skirtos ES vystomajam bendradarbiavimui. Pritariau tam, kad reikia diferencijuoto požiūrio į įvairią besivystančių šalių grupę ir kad tradicinfinansinparama gali nebeturėti tokios didelės reikšmės kylančios ekonomikos šalyse. Manau, kad teikiant paramą kylančios ekonomikos šalims, kuria skatinamas tvarus ekonomikos augimas, reikėtų vis dar sutelkti dėmesį ir stiprinti šalių partnerių fiskalinę politiką bei skatinti vidaus pajamų mobilizavimą - tai turėtų padėti sumažinti skurdą ir priklausomybę nuo paramos. Būtina neteikti paramos biudžetui šalyse, kuriose negarantuojamas viešųjų finansų skaidrumas, ir užtikrinti, kad skiriant paramą biudžetui visuomet būtų dedamos pastangos plėtoti šalies gavėjos parlamentinės kontrolės ir audito pajėgumus ir didinamas skaidrumas bei informacijos prieinamumas visuomenei, taip pat užtikrinamas pilietinės visuomenės dalyvavimas vykdant jos stebėseną.
Jan Kozłowski
Esu įsitikinęs, kad itin geras G. Mitchello pranešimas apima daugelį esminių problemų, todėl nusprendžiau balsuoti už jį. Manau, kad svarstant būsimų vystymosi finansavimo priemonių formą, svarbiausia atsiminti, kad pagrindinis vystymosi politikos tikslas turėtų būti laipsniškas priklausomybės nuo paramos mažėjimas, o tai šaliai - galiausiai pasiektas visiškas nepriklausomumas. Todėl finansavimo priemonės turėtų būti sukurtos taip, kad užtikrintų ilgalaikį besivystančių šalių ekonomikos augimą.
Ar bus pasiektas šis tikslas, labai priklausys nuo to, ar parama vystymuisi bus nuspėjama, nes tai, ar valstybės partnerės gali kurti adekvačią ir veiksmingą vystymosi strategiją, priklausys tik nuo tokios paramos ir nuo vidaus pajamų sutelkimo. Mano nuomone, kita esminproblema yra Europos Parlamento kontrolės didinimas ir įtaka Europos plėtros fondui. Manau, kad šio fondo demokratinės kontrolės stoka būtų žalinga vystymosi politikos skaidrumui.
Krzysztof Lisek
Balsavau už šio pranešimo priėmimą. Finansuojant vystomąjį bendradarbiavimą reikia turėti gerai apgalvotas taisykles, o pranešime pateikiama sintezto, kokie turėtų būti mūsų prioritetai juos priimant. Nustatydama šią priemonę Europos Sąjunga siekia užtikrinti specialią ES pagalbą besivystančioms šalims. Atsižvelgiant į mūsų dabartinį siekį susidoroti su finansų krize, skurdesnių šalių problemos tampa dar akivaizdesnės. Vystomojo bendradarbiavimo finansine priemone siekiama padėti skurdesnėms šalims partnerėms prekybos ir regioninės integracijos, natūralios gamtinės aplinkos ir gamtos išteklių valdymo, infrastruktūros, vandens ir energijos, žemės ūkio plėtros, žemės ūkio ir aprūpinimo maistu saugumo, žmonių tobulėjimo ir socialinės sanglaudos klausimais. Be to, norime paremti valstybės sistemų plėtrą, demokratiją, žmogaus teises, taip pat ekonomines bei institucines reformas, užkirsti kelią konfliktams ir valstybės silpninimui.
Visi pirmiau minėti tikslai yra itin svarbūs stiprinant saugumą skurdesniuose regionuose. Pagalba kitoms šalims sudaryti stabilias demokratines teisinės valstybės principais grindžiamas visuomenes, kuriose gerbiamos žmogaus teisės ir užtikrinama žodžio laisvė, veikia tvirta teismų sistema, teritorijos apsauga ir krašto gynyba, yra pagirtinas planas. Tikiuosi, kad mums pasiseks jį įgyvendinti platesniu mastu dar veiksmingiau naudojantis lėšomis.
David Martin
raštu. - Būsimoji priemonė, kuria bus teikiama ES parama vystymuisi, turi būti atitinkamai parengta finansiniu požiūriu. ES įsipareigojo siekti bendro tikslo: iki 2015 m. 0,7 proc. savo bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) skirti OPV. Norint pasiekti šį tikslą, reikia smarkiai didinti esamą Europos paramos lygį. Atsižvelgiant į Komisijos paramos pridėtinę vertę ir į Komisijos naująjį vaidmenį koordinuojant Europos Sąjungos ir valstybių narių vystymosi politiką (SESV 210 straipsnis), OPV dalis, gaunama iš ES biudžeto, turėtų likti bent stabili. Realiai metiniai naujosios vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės skaičiai turėtų smarkiai didėti per kitą DFP laikotarpį.
Nuno Melo
Dabar, kai vystomojo bendradarbiavimo finansinpriemon(VBP) naudojama jau ketverius metus, laikas įvertinti, ar tinkamai ji buvo naudojama. Tai vienintelis būdas, kaip galime ją pagerinti, siekdami, kad ateityje ji būtų veiksmingesnė. Svarbu, kad Parlamentas turėtų nuomonę apie jos ir būsimų finansinių priemonių kontrolę. Nepaisant ekonomikos krizės, matome, kad svarbu šias priemones išlaikyti besivystančioms šalims padėti, kad jos galėtų artimiausiu metu kelti savo gerovę, gerindamos savo piliečių gyvenimo sąlygas vadinamosiose besivystančiose šalyse.
Louis Michel
Priimama vystomojo bendradarbiavimo finansinpriemonTūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) įgyvendinimo pabaigoje turės būti paremta pakankama lėšų suma. Paramą teikiančios šalys iki 2015 m. turėtų vykdyti savo įsipareigojimus atidėti 0,7 proc. savo BNP oficialiai paramai vystymuisi (OPV). Kaip jau minėjau, niekas nepateisina paramos sumažinimo. Šiuo metu oficialią paramą vystymuisi sudaro daugiau kaip 120 milijardų JAV dolerių. Galime padaryti daugiau ir geriau. Tačiau daugiau ir geriau nereiškia tik lėšų sumos didinimo. Europos plėtros fondo (EPF) įtraukimas į biudžetą būtų reikšminga pažanga, nes tai neleistų sumažinti bendrų finansavimo sumų ES lygiu. Taip pat pritariu "labiau" biudžetinei paramai, nepaisant to, ar ji yra bendrojo pobūdžio ar skiriama sektoriams, ir pritariu tam, kad reikia mažiau projektų, jei tai leidžia makroekonominiai ir valdymo kriterijai. Pirma, tai sudaro galimybę greitai mobilizuoti finansinius išteklius tam, kad valstybę būtų galima atkurti ar konsoliduoti. Antra, tai - vienintelparamos rūšis, dėl kurios galime būti tikri, kad ji bus optimaliai įsisavinta. Pagaliau manau, kad turime užtikrinti, jog ši parama būtų veiksmingesnė.
Alexander Mirsky
raštu. - ES paramos teikimo besivystančioms šalims, kurios nėra minimos Kotonu susitarime ar Europos kaimynystės ir partnerystės priemonėje, principai yra labai svarbūs. Kalbėdami apie šią finansinę priemonę, galime teikti finansinę paramą Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno grupės valstybėms pertvarkant cukraus gamybą, numatyti finansinę paramą penkioms programoms: aprūpinimo maistu saugumui, gamtinės aplinkos ir darniai gamtos išteklių plėtrai, įskaitant energiją, migracijai ir prieglobsčio suteikimui, investavimui į žmogiškuosius išteklius ir į vietos valdžios bei nevyriausybinių organizacijų vaidmenį vystymosi procesuose. Balsavau už.
Andreas Mölzer
Gerovės skatinimas vadinamosiose besivystančiose šalyse yra būtina priemonė, ypač siekiant, kad nekiltų didelmigracijos banga į Europą. Šiuo metu tai valdoma įvairiomis programomis. Tačiau šio pranešimo tikslas - didinti finansinę paramą. To negaliu paremti. Atsižvelgdami į finansinius ES sunkumus, šiuo metu negalime teikti tokios paramos. Be to, kaip reikia panaudoti finansinę paramą, turi nuspręsti valstybės narės, o ne ES.
Franz Obermayr
Idėja ištiesti besivystančioms šalims pagalbos ranką ir (dar) pasiūlyti joms finansinę paramą yra labai sveikintina. Humanitarinės pagalbos principai ir visuotinės pusiausvyros troškimas sudaro tam patikimą pagrindą. Europos Sąjunga jau teikia pagalbą įvairioms programoms. Nepaisant to, šiuo pranešimu planuojama sukurti daugiau priemonių, taip padidinant paramą vystymuisi. Tačiau pagal subsidiarumo principą paramą vystymuisi turėtų teikti atskiros valstybės.
Rolandas Paksas
raštu. - Vystomasis bendradarbiavimas yra vienintelišorės politikos veiksmų sritis, kuri gina labiausiai socialiai atskirtas ir pažeidžiamas visuomenės grupes. Komisija turi dėti visas pastangas, kad būtų skiriama tinkama ir pakankama parama mažas pajamas gaunančių šalių privataus sektoriaus ir mažų bei vidutinių įmonių plėtrai. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas migracijai. Labai svarbu užtikrinti, kad lėšos, skirtos kovai su neteisėta migracija, būtų naudojamos tikslingai pagal paskirtį. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad nustatant naują finansinę priemonę, skirtą tik besivystančioms šalims, visais atvejais turi būti atliekama išsami bendrųjų tikslų, veiklos prioritetinių sričių ir laukiamų rezultatų, taip pat lėšų paskirstymo analizė.
Maria do Céu Patrão Neves
2011 metai yra strateginis momentas, kai galime pasinaudoti per ketverius metus įgyta patirtimi, kai galiojo Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (VBP). Komisija paskelbė, kad ji iki vasaros atostogų pateiks pasiūlymų dėl daugiametės finansinės programos (DFP) po 2013 m. ir vėliau šiais metais - teisėkūros pasiūlymų dėl išorės veiksmams skirtų finansinių priemonių. Šiuo pranešimu, kuriam pritariu, siekiama ankstyvuoju etapu, remiantis patirtimi, įgyta tikrinant VBP įgyvendinimą, nustatyti Parlamento poziciją dėl naujos finansinės priemonės, skirtos ES vystomajam bendradarbiavimui per pastaruosius ketverius metus. Pabrėžčiau poreikį skatinti šias sritis: adekvatų finansavimą iš turimų lėšų, skurdo panaikinimo poveikį ir oficialios paramos vystymuisi (OPV) kriterijus, geografines ir temines programas, ES paramos programavimo procedūras siekiant geresnio koordinavimo ir darbo pasidalijimo, ir demokratijos spragų panaikinimą, kai Parlamento prašoma dalyvauti priimant sprendimą.
Aldo Patriciello
Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (VBP), galioja jau ketverius metus. Komisija greitai pateiks pasiūlymų dėl daugiametės finansinės programos (DFP) po 2013 m. ir vėliau šiais metais - teisėkūros pasiūlymų dėl išorės veiksmams skirtų finansinių priemonių. Šiuo pranešimu siekiama ankstyvuoju etapu nustatyti Parlamento poziciją dėl naujos finansinės priemonės.
Pranešime pristatoma įgyta patirtis, daugiau dėmesio skiriant Europos Parlemento įgytai patirčiai jam atliekant demokratinį tikrinimą, kaip įgyvendinama vystomojo bendradarbiavimo finansinpriemon(VBP). Dalis šio pranešimo skirta ateities perspektyvoms ir galiausiai pranešime nagrinėjamos geografinės ir teminės programos, kuriose primygtinai raginama skiriant paramą biudžetui taikyti griežtus tinkamumo kriterijus, pabrėžiama, kokį svarbų vaidmenį vystymuisi atlieka pilietinvisuomenir primenama, kad deleguotų teisės aktų procedūra yra privaloma tiems sprendimams, kurie atitinka SESV 290 straipsnio kriterijus. Balsavau už šį pasiūlymą, kad Europos Parlamentas galėtų atlikti strateginio programavimo sprendimų kontrolę taip pat, kaip ir Taryba.
Paulo Rangel
Kadangi praėjo jau ketveri metai po to, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, ir kadangi Komisija jau paskelbpasiūlymų dėl daugiametės finansinės programos po 2013 m. pateikimo tvarką, reikia trumpai išnagrinėti per šį laikotarpį pasiektus rezultatus ir būsimas vystymosi priemones.
Svarbiausias pabrėžtinas dalykas yra tas, kad "vystomasis bendradarbiavimas <...> yra viena iš išorės veiksmų politikos sričių, sukurtų ne ES interesams tenkinti, o labiausiai socialiai atskirtų ir pažeidžiamiausių šios planetos gyventojų interesams ginti <...>". Todėl Parlamentas turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį ne tik dėl to, kad taip įvairiais būdais pripažįstamas demokratinis teisėtumas, tačiau ir dėl to, ką jis gali pasiūlyti materialiniu ir procedūriniu požiūriu. Taip pat reikia pabrėžti, kad tikslas turėtų būti su "pagrindinėmis socialinėmis paslaugomis" siejamas skurdo panaikinimas, kad būtų galima mažinti skurdžiausių gyventojų pažeidžiamumą.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Pasisakau už. 2011 metai yra strateginis momentas, kai galime pasinaudoti per ketverius metus įgyta patirtimi, kai galiojo Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (VBP). Komisija paskelbė, kad ji iki vasaros atostogų pateiks pasiūlymų dėl daugiametės finansinės programos (DFP) po 2013 m. ir vėliau šiais metais - teisėkūros pasiūlymų dėl išorės veiksmams skirtų finansinių priemonių. Šiuo pranešimu, kuriam pritariu, siekiama ankstyvuoju etapu, remiantis patirtimi, įgyta tikrinant VBP įgyvendinimą, nustatyti Parlamento poziciją dėl naujos finansinės priemonės, skirtos ES vystomajam bendradarbiavimui.
Licia Ronzulli
Šiandien priimto pranešimo tikslas - remiantis mūsų priežiūra įgyvendinant vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (VBP) įgyta patirtimi nustatyti Parlemento poziciją dėl Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės. Priešingai nei Parlamentas, atrodė, kad valstybės narės netikrino, ar Komisijos pasiūlymas atitiko teisines VBP nuostatas.
Todėl reikia išaiškinti, kad vystomasis bendradarbiavimas yra vienintelES išorės veiksmų politikos sritis, sukurta ne Europos Sąjungos interesams tenkinti, o labiausiai socialiai atskirtų ir pažeidžiamiausių šios planetos gyventojų interesams ginti - mažinti skurdą, užtikrinti tvarų žmonių, socialinį ir ekonominį vystymąsi, trumpai tariant, visiems užtikrinti deramas gyvenimo sąlygas.
Parlamentas aiškiai pripažįsta šios veiklos svarbą ir todėl ragina patvirtinti priemonę, kurią taikydama ES galėtų finansuoti tokius veiksmus iš kitų, o ne VBP šaltinių.
Nikolaos Salavrakos
Balsavau už G. Mitchello pranešimą, nes jame pateikiamos pagrindinės ir tinkamos instrukcijos, kaip ateityje priimti ir valdyti vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę pasinaudojant naudinga patirtimi, įgyta įgyvendinant šią vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę. ES vystomajam bendradarbiavimui skiriamos lėšos yra realus mechanizmas, naudojamas kovojant su skurdu ir skatinant demokratiją bei vystymąsi besivystančiose šalyse. Lisabonos sutartyje ES sustiprino tarptautinio atstovavimo galias ir yra raginama reaguoti į iššūkius, kaip antai klimato kaita, kova su skurdu ir teisinės valstybės nuostatų bei demokratinių vertybių perdavimas besivystančioms šalims. Sutinku su pranešėju, kad visos ES vystymosi politikos demokratinatskaitomybir aktyvus vaidmuo, kurį tvirtindamas paramos vystymuisi lėšas turi atlikti Parlamentas, turi būti sustiprintas remiantis Lisabonos sutarties 290 straipsniu.
Catherine Stihler
raštu. - Remiu šį pranešimą, kuriame nagrinėjamas priemonės veiksmingumas, kontrolir skatinamas geresnis vystymuisi skirtų lėšų panaudojimas ateityje.
Michèle Striffler
Balsavau už G. Mitchello pranešimą, nes turime atsižvelgti į patirtį, įgytą per paskutinius ketverius metus, kai galiojo Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (VBP). Todėl tokios paramos vystymuisi tikslai ir mastas turi būti nustatyti labai aiškiai.
Kalbėdami apie migraciją turime teikti prioritetą vystymąsi skatinančių politikos sričių sąsajai. Todėl parama vystymuisi turėtų būti skiriama tiems projektams, kuriais siekiama susidoroti su įsisenėjusiomis migracijos priežastimis (kovoti su skurdu), tačiau ji neturėtų būti naudojama sienų kontrolei gerinti ar kovai su nelegalia imigracija.
Iva Zanicchi
Balsavau už G. Mitchello pristatytą tekstą. Taip pat, atsižvelgdamas į įgytą patirtį įgyvendinant vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę prieš pateikiant naują po 2013 m. galiosiančią priemonę, manau, kad Parlamentui turėtų būti suteikta galimybapginti ES vystomojo bendradarbiavimo politikos specifiškumą kontroliuojant strateginius programavimo sprendimus lygiagrečiai kaip ir Tarybai. Be to, itin svarbu, naudojant deleguotų teisės aktų procedūrą pagal SESV 290 straipsnį, priimti sprendimus dėl bendrųjų tikslų, prioritetinių sričių ir lėšų paskirstymo.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pranešimą, kadangi į kompromisinį tekstą įtraukti Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos siūlyti pakeitimai. Jie apima pagrindinius klausimus, pvz., bendrąsias gaires, gerinimo galimybes Komisijos lygmeniu ir gerinimo galimybes Parlamento lygmeniu.
Laima Liucija Andrikien
Balsavau už šią rezoliuciją dėl nepriklausomo poveikio vertinimo užtikrinimo. Pritariu pranešėjai, kad poveikio vertinimas yra pagrindinteisės aktų kūrimo priemonė, kuria Europos teisės aktų leidėjai ateityje turėtų intensyviau naudotis. Poveikio vertinimas teisės aktų leidėjui parodo galimas jo veikimo galimybių pasekmes ir padeda priimti sprendimą. Taigi poveikio vertinimas gali dideliu mastu prisidėti prie geresnės teisėkūros. Vis dėlto jis jokiu būdu nepakeičia politinio diskurso ir demokratinio bei teisėto teisės aktų leidėjo sprendimų priėmimo proceso. Būtina pažymėti, jog poveikio vertinimas tik prisideda prie politinio sprendimo specialaus turinio parengimo. Svarbu, kad poveikio vertinimas būtų atliekamas visiškai nepriklausomai ir skaidriai, be to, būtina atsižvelgti į pasekmes mažoms ir vidutinėms įmonėms. Europos Parlamentas jau gali pasinaudoti savo poveikio vertinimu ir išsamiai patikrinti Komisijos poveikio vertinimą. Tačiau iki šiol ši procedūra taikoma gan retai. Pritariu rezoliucijoje išdėstytai pozicijai, jog Europos Parlamentas turi aktyviau naudotis jam suteiktomis teisėmis šioje srityje.
Sophie Auconie
Esu įsitikinusi, kad poveikio vertinimas padėtų tiems, kurie priima politinius sprendimus. Todėl pritariau A. Niebler pranešimui dėl būtinųjų poveikio vertinimo pakeitimų, ypač susijusių su nepriklausomo mechanizmo įdiegimu. Poveikio vertinimo komiteto (angl. IAC) narius kontroliuotų Europos Parlamentas ir Taryba. Taigi jiems nebereikėtų laikytis Komisijos pirmininko nurodymų.
Zigmantas Balčytis
Balsavau už šį pranešimą. Poveikio vertinimas (PV) yra pagrindinteisės aktų kūrimo priemonė, kuri teisės aktų leidėjui parodo galimas jo veikimo galimybių pasekmes ir padeda priimti sprendimą ir kuriuo Europos teisės aktų leidėjai ateityje turėtų intensyviau naudotis. PV gali ženkliai prisidėti prie geresnės teisėkūros. Pritariu, kad į poveikio vertinimo procesą būtina įtraukti visų politikos sričių, kurioms daromas poveikis, išorės ekspertus bei suinteresuotąsias šalis, kad būtų užtikrintas atliekamo tyrimo nepriklausomumas ir objektyvumas.
Regina Bastos
Poveikio vertinimas yra pagrindinteisės aktų kūrimo priemonė. Siekiant tikslumo prieš priimant politinius sprendimus turi būti surinkti konkretūs faktai, o sprendžiant kiekvieną konkrečią problemą turi būti garantuotai išnagrinėtos visos tinkamos strateginės galimybės. Teikiant kiekvieną teisės akto pasiūlymą turėtų būtų atliekami nepriklausomi ir skaidrūs poveikio vertinimo tyrimai, pagrįsti aiškia metodika. Atliekant poveikio vertinimą turėtų būti įvertinta neveiklumo galimybir konkretūs padariniai mažosioms bei vidutinėms įmonėms.
Be pagerinimų šioje srityje, Europos Komisijos ir Europos Parlamento poveikio vertinimas galėtų ir toliau būti gerinamas. Šiame pranešime, už kurį balsavau, raginama, kad Parlamento komitetai labiau į šį darbą įsitrauktų ir kad būtų pateiktas išsamus paaiškinimas tada, kai Komisija atsisako poveikio vertinimo. Galiausiai, jame reikalaujama, kad Parlamento komitetai dažniau naudotųsi poveikio vertinimais siekdami pagerinti Parlamento priimamų teisės aktų kokybę.
Mara Bizzotto
Balsavau už pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl nepriklausomo poveikio vertinimo užtikrinimo. Visų pirma, šiame pasiūlyme pabrėžiama būtinybatliekant poveikio vertinimą atsižvelgti į naujojo reglamento poveikį mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir sumažinti naštą, tenkančią dėl joms taikomos kontrolės. Būtent šis dėmesys MVĮ poreikiams nulėmmano sprendimą balsuoti "už". Antra, pasiūlyme pabrėžiamas kitas labai svarbus veiksnys - specifinis valstybių narių ekonomikos pobūdis. Kad apsaugotų valstybių narių interesus ir užtikrintų, jog Bendrijos interesai nebūtų svarbesni už konkrečius individualius poreikius, Komisija turėtų pasitarti su kiekviena valstybe nare ir su įvairių nacionalinių vertinimo įstaigų pareigūnais bei atstovais. Ir galiausiai minėtame pasiūlyme skatinamas skaidresnis ir veiksmingesnis Europos Sąjungos administravimas, Komisija raginama už savo darbą atsiskaityti Parlamentui. Atsižvelgdama į apibūdintus klausimus negalėjau nebalsuoti "už".
Vilija Blinkevičiūt
Balsavau dėl šio pranešimo, nes pritariu tam, kad labai svarbu nuolat gerinti ES teisėkūros kokybę, o šiame pranešime būtent ir yra išdėstomi konkretūs pasiūlymai dėl teisėkūros proceso tobulinimo tiek Europos Parlamente, tiek ir Komisijoje. Komisija jau kurį laiką atlieka teisės aktų poveikio vertinimą prieš pateikdama teisės aktų projektų pasiūlymus Europos Parlamentui bei Tarybai, tačiau pranešime teigiama, kad šios poveikio vertinimo procedūros dar turėtų būti smarkiai patobulintos. Pavyzdžiui, turėtų būti stiprinimas Poveikio vertinimo valdybos, kuri šiuo metu yra pavaldi Komisijos Pirmininkui, nepriklausomumas. Pranešime ir pats Europos Parlamentas bei jo komitetai taip pat yra raginami dažniau atlikti teisės aktų projektų poveikio vertinimus bei atidžiau tikrinti Komisijos atliekamus poveikio vertinimus, kurie, kaip teigiama, vis dar dažnai tarnauja veikiau teisėkūros pasiūlymo pateisinimui, o ne objektyviam faktų apsvarstymui. Toks ES siūlomų teisės aktų išankstinio poveikio vertinimas buvo dar labiau sustiprintas Lisabonos sutartimi, į ją įtraukus nuostatas dėl privalomai atliekamo bet kokio siūlomo teisės akto socialinio poveikio bei poveikio aplinkos apsaugai.
Maria Da Graça Carvalho
Tvirtos ir sėkmingos teisėkūros pagrindas - ne tik vaisingos politinės diskusijos ir bendros pastangos bendradarbiauti bei susitarti, bet ir patikima techninbazė, kuria, įvertinę aplinkybes ir aptariamų politikos krypčių padarinius, remiasi teisėkūros subjektai. Dėl šios priežasties džiaugiuosi Europos institucijų pastangomis užtikrinti poveikio vertinimo tyrimų kokybę ir patikimumą, kurie garantuos jų nepriklausomumą bei skaidrumą.
Nessa Childers
raštu. - Kadangi anksčiau esu dirbusi šioje srityje komitete, mano pareiga pabrėžti, kad į poveikio vertinimą neturi būti kišamasi iš išorės ir kad vertinimo nepriklausomumas turėtų būti ginamas visuose lygmenyse.
Derek Roland Clark
raštu. - Balsavau prieš A. Niebler pranešimą dėl poveikio vertinimo. JK Nepriklausomybės partija pritaria poveikio vertinimo idėjai, bet tik tuo atveju, jei vertinimas bus tikrai nepriklausomas, (toks, į kurį turėtų atkreipti dėmesį Komisija) bus numatytos realios jo įgyvendinimo priemonės, ir jis bus atliekamas nacionaliniu lygmeniu, siekiant išvengti mandagių visiems tinkamų frazių, nes kitaip valstybių narių vyriausybės negalės pakankamai tiksliai įvertinti poveikio savo šalims. A. Niebler pranešimas, deja, neatitinka šių kriterijų.
Carlos Coelho
Vienas iš prioritetinių Europos Sąjungos politikos tikslų turėtų būti skaidrios, aiškios, veiksmingos ir aukštos kokybės reglamentavimo aplinkos sukūrimas. Daug kartų kritikavome su galiojančių ES teisės aktų perkėlimu ir įgyvendinimu susijusius trūkumus, iš esmės atsiradusius dėl to, kad netinkamai parengti teisės aktų tekstų projektai. Todėl Europos teisėkūros institucijos turi rimčiau žiūrėti į šią pareigą. Poveikio vertinimas yra sisteminis galimo teisės aktų poveikio sveikatos, pagrindinių teisių, socialinei, ekonominei, aplinkosaugos ir kt. sritims vertinimas, padedantis sumažinti biurokratizmą ir užtikrinti ES politikos darną. Balsuoju už šią iniciatyvą, kuria pripažįstama, kad poveikio vertinimo vaidmuo yra svarbiausias priimant sprendimus. Poveikio vertinimas turi būti atliekamas visiškai nepriklausomai ir skaidriai, laikantis aiškios metodikos, po to turi būti atliekama pagrįsta ir objektyvi galimo poveikio analizir kartu sąnaudų bei naudos analizė. Tai suteiks galimybę priimti apgalvotus ir kompetentingus sprendimus, dėl kurių turėtų pagerėti teisės aktų kokybė, jų tikslumas, taikymas ir priežiūra, paspartėti teisėkūros procesas.
Anne Delvaux
Poveikio vertinimas yra ypač naudinga teisėkūros veiklos (pvz., politiniai pasiūlymai) kokybės gerinimo priemonė. Tačiau poveikio vertinimą būtina derinti; tikrai reikalingas naujas derinimas, ypač sukuriant nepriklausomą poveikio vertinimo mechanizmą, nes Europos Komisijos pasiūlytas poveikio vertinimas kartais nedarnus kiekybiniu požiūriu ir paprastai labiau pasitarnauja siekiant pateisinti teisės akto pasiūlymą nei padeda objektyviai ištirti faktus.
Džiaugiuosi, kad pranešime, dėl kurio šiandien balsavome, keliama sąlyga, jog poveikio vertinimas būtų atliekamas visiškai nepriklausomai, kad vertinant poveikį būtų atsižvelgiama į daugiau kriterijų (socialinius ir ekonominius, aplinkosaugos ir t. t.) ir kad būtų užtikrintas didžiausias skaidrumas, ypač kai dalyvauja ekspertai. Tai klausimas, nuolat kylantis Parlamente ir atimantis daug laiko, vis dėlto jis ypač svarbus!
Diogo Feio
Poveikio vertinimas (PV) yra pagrindinteisėkūros priemonė, nes jį atliekant tiriami galimi konkrečių teisės aktų taikymo padariniai, o tai padeda priimti sprendimą. Nepriklausomumas ir skaidrumas - tai vertybės, kurias turėtų išsaugoti ir skatinti kiekviena demokratinvalstybė, nes jomis visuomenei užtikrinami objektyvūs įvertinimai, proporcingi sprendimai ir teisinprocedūra. Todėl iš esmės pritariu šiame pranešime pateiktiems Parlamento pasiūlymams.
José Manuel Fernandes
Šiame A. Niebler parengtame pranešime keliamas "nepriklausomo poveikio vertinimo užtikrinimo" klausimas. Poveikio vertinimas yra svarbiausia mūsų teisingų sprendimų prielaida. Nors juo nepakeičiamos demokratiškus sprendimus priimančios teisinės institucijos vykdomos procedūros, jis vis dėlto yra tos pačios procedūros pagrindas.
Balsuoju už šį pranešimą, nes pritariu pranešėjos nuomonei, kad poveikio vertinimas labiausiai padeda mums gerai atlikti teisėkūros darbą. Kuo daugiau žinome apie konkretų sektorių, tuo geresnį su juo susijusį sprendimą priimsime. Be to, neatsižvelgdamas į tai, kad Europos Komisija yra įsteigusi Poveikio vertinimo valdybą, ir į tai, kad jau pasiekta gerų rezultatų, manau, kad labai svarbu sukurti savarankišką poveikio vertinimo struktūrą Europos Parlamente.
João Ferreira
Poveikio vertinimas gali labai palengvinti teisėkūros procesą. Todėl jį atliekant turi būti ištirti numatomų politinių sprendimų padariniai ekonomikai, socialinei sričiai, aplinkai ir žmonių sveikatai, kartu ir poveikis pagrindinėms žmonių teisėms per visą politikos vykdymo ciklą. Vertinimas turi būti atliekamas ne tik ex ante, bet ir ex post.
Tačiau dabartinis poveikio vertinimo procesas, kaip pripažįstama pranešime, ne visada sėkmingas. Dažnai norima tik pranešti apie tariamą techninį priemonių, kurios yra gudriai paslėptų politinių sprendimų ir vertinimų rezultatas, pagrįstumą bei pateisinimą. Lieka nemažai neatsakytų klausimų, susijusių su kiekvienu atveju taikytina metodika. Kieno atžvilgiu bus matuojamas poveikis? Ką apima vertinimas? Kokios alternatyvos turi būti nagrinėjamos?
Paprastai šie sprendimai taip pat priklauso nuo politinių sprendimų ir vertinimų. Būtent todėl svarbu užtikrinti, kad poveikio tyrimai būtų nepriklausomi. Tačiau praktiškai tai sunku padaryti dėl kintamųjų ir interesų gausos. Siekiant užtikrinti kuo didesnį tyrimų nepriklausomumą ir kokybę, svarbiausia skaidrumas, atvirumas, konsultavimasis, visuomenės dalyvavimas ir kruopštumas atliekant tyrimą bei nustatant jo rezultatus.
Ilda Figueiredo
Poveikio vertinimas gali labai padėti pagerinti teisėkūros procesą, jei per visą politikos vykdymo ciklą bus tiriami numatomų politinių sprendimų padariniai ekonomikai, socialinei sričiai, aplinkai ir žmonių sveikatai, kartu ir poveikis pagrindinėms žmonių teisėms.
Tačiau, kai atliekant poveikio tyrimus kyla problemų, turime laikytis kriterijų. Žinome, kad jų yra nemažai, ne vien tik išlaidos ir nauda, nors ir šiuo atveju turime žinoti, kas patirs išlaidas ir kas turės naudos.
Todėl labai svarbu užtikrinti, kad poveikio tyrimai būtų nepriklausomi, nors praktiškai tai sunki užduotis, atsižvelgiant į daugybę kintamųjų bei interesų.
Kai kurių vertinimų metodika ir specialistai bus labiau nepriklausomi nei kitų. Tačiau iš tikrųjų poveikio vertinimas dažnai labiau pasitarnauja siekiant pateisinti sprendimus, kuriuos ketinama priimti, nei įveikti visus teisės aktų, kuriuos ketinama priimti, padarinius.
Monika Flašíková Beňová
Poveikio vertinimas yra pagrindinteisėkūros proceso priemonė, kuria Europos teisės aktų leidėjai ateityje turėtų intensyviau naudotis. Nors jis jokiu būdu nėra politinio svarstymo ar demokratinio ir teisėto teisės aktų leidėjo sprendimų priėmimo proceso pakaitalas, o tik padeda parengti politinių sprendimų pagrindą, jis dar padeda atkreipti teisės aktų leidėjų dėmesį į galimą specialaus jų politinių sprendimų turinio poveikį ir priimti sprendimus. Taigi jis gali labai prisidėti prie geresnės teisėkūros.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
A. Niebler pranešimas labai naudingas diskusijoms dėl ES teisėkūros procedūros gerinimo, siekiant užtikrinti, kad nauji teisės aktai būtų piliečiams naudingi ir tikrai reikalingi. Deja, pasitaikkaltinimų, kad ir reglamentai kuriami tik dėl to, jog norima, kad apie ES institucijas būtų daugiau žinoma, arba dėl to, kad juos skatina lobistai. Tai reiškia, kad turime nuolat tobulinti procedūras, susijusias su vadinamuoju poveikio vertinimu konkretaus teisės akto priėmimo tikslu. Kadangi anksčiau esu skaičiusi pranešimų geresnės teisėkūros tema, norėčiau atkreipti dėmesį į kelis šios problemos aspektus. Pirma, turėtume pabrėžti būtinybę išsaugoti institucijų pusiausvyrą, įtvirtintą Sutartyje, pagal kurią Europos Komisija teisės aktus siūlo, o Parlamentas ir Taryba juos priima.
Ypač svarbu poveikio vertinimo nepriklausomumas, bet demokratiška Parlamento kontroltaip pat reikalinga. Mano nuomone, pasiūlymas keisti poveikio vertinimą Parlamentui atlikus pakeitimus labai svarbus, be to, sutinku su tais, kurie mano, kad visos institucijos turi taikyti vienodus poveikio vertinimo kriterijus. Kartu atkreipčiau dėmesį į tai, kad svarbiausias dalykas teisėkūroje yra politinvalia spręsti konkrečią problemą, o poveikio vertinimas, kaip konkretaus projekto dalis, gali tik suteikti objektyvios informacijos.
Bruno Gollnisch
Jau turėjau galimybę Parlamente pasakyti, kad atėjo laikas ne tik sistemingai, bet ir patikimai vertinti poveikį, kad turėtume objektyviai įvertinti teisės aktų pasekmes prieš juos priimdami, o ne stengtis visais būdais juos pateisinti ir kad ne Komisijos tarnybos, teisėjai, partijos ar budeliai turi šį vertinimą kontroliuoti. Nežinau, ar pranešėjos pasiūlyti sprendimai teisingi. Vis dėlto žinau, kad pritariu įvertinimui (padėties) ir kad kai kurie pranešėjos pastebėjimai ypač svarbūs. Todėl šiuose tyrimuose privalo aktyviai dalyvauti valstybės narės, nes jos turi galimybę geriau įvertinti nacionalinį Briuselio iniciatyvų poveikį. Šie tyrimai turi lemti nacionalinių parlamentų pasirinkimą ir svarstymus; nuo šiol jie yra subsidiarumo principo sergėtojai. Remdamasi minėtais tyrimais, Komisija galės susilaikyti, jei pasirodys, kad jos veiksmai gali būti neveiksmingi, nereikalingi ar brangūs. Galiausiai turėtume įstengti skubiai įvertinti teisės akto, kurio įgyvendinimas sukuria daugiau problemų sukuria nei jų išsprendžia, padarinius. Dėl visų paminėtų priežasčių (nors vilčių dėl įgyvendinimo ir nepuoselėju) balsavau už A. Niebler pranešimą.
Juozas Imbrasas
Pritariau šiam pranešimui, kadangi poveikio vertinimas (PV) yra pagrindinteisės aktų kūrimo priemonė, kuria Europos teisės aktų leidėjai ateityje turėtų intensyviau naudotis. PV nauda yra akivaizdi. PV teisės aktų leidėjui parodo galimas jo veikimo galimybių pasekmes ir padeda priimti sprendimą. Taigi, PV gali dideliu mastu prisidėti prie geresnės teisėkūros. Vis dėlto PV jokiu būdu nepakeičia politinio diskurso ir demokratinio bei teisėto teisės aktų leidėjo sprendimų priėmimo proceso. PV tik prisideda prie politinio sprendimo specialaus turinio parengimo. Pranešimo projektas suskirstytas į keturias dalis. Visų pirma nustatomi bendri reikalavimai PV Europos lygmeniu. Antroje pranešimo dalyje svarstomas Europos Komisijos poveikio vertinimas ir parodomos galimybės pagerinti padėtį. Trečioji dalis skirta PV, kurį atlieka Europos Parlamentas. Ketvirtojoje ir paskutinėje dalyje pateikiamas raginimas nustatyti savarankišką PV Europos Parlamente mechanizmą, kuriuo turėtų pasinaudoti visi Parlamento komitetai siekiant toliau gerinti teisėkūrą ir kurti sąsajas.
Cătălin Sorin Ivan
raštu. - Šį pranešimą palaikau dėl kelių priežasčių. Visų pirma jame pabrėžiama, kad poveikio vertinimas negali būti politinio svarstymo ir teisės aktų leidėjo sprendimų priėmimo proceso pakaitalas; jis tik turėtų padėti parengti politinius sprendimus specialistų lygmeniu. Tai neabejotinai pagerintų sprendimų priėmimo procesą. Antra, atliekant poveikio vertinimą reikėtų atsižvelgti į daugelį kriterijų, kad teisės aktų leidėjas galėtų susidaryti išsamų vaizdą. Tik taip leidėjas gali veiksmingai atlikti savo darbą.
Edvard Kožušník
Dėl reglamento poveikio vertinimo procedūros pastebimai sumažėja biurokratinnašta, kuri yra teisinio reglamentavimo rezultatas. Prieš kurį laiką Komisija įsteigPoveikio vertinimo valdybą, kuri vertina poveikį ex ante ir ex post. Be to, Komisija vykdo viešas konsultacijas dėl savo planuojamų teisės aktų. Europos Parlamentas iki šiol neturėjo poveikio vertinimo institucijos. Todėl pritariu tam, kad šiame pranešime raginama sukurti infrastruktūrą, padėsiančią įvertinti Parlamente parengtų pasiūlymų ir planų poveikį.
Dar norėčiau paprašyti Komisijos, kad, atlikdama poveikio vertinimus, ji daugiau dėmesio skirtų viso vertinimo proceso skaidrumui, labiau siektų jo nepriklausomumo ir neapsiribotų tik viena problemos sprendimo galimybe, o nepriklausomai įvertintų daugybę konkrečios padėties sprendimo variantų. Taip pat raginčiau supaprastinti viešojo konsultavimo procedūrą, pratęsti konkrečių pasiūlymų teikimo terminus, įskaitant galimybę teikti pasiūlymus visomis oficialiomis Europos Sąjungos kalbomis.
Giovanni La Via
Pritariau A. Niebler pranešimui dėl nepriklausomo poveikio vertinimo užtikrinimo. Poveikio vertinimas yra pagrindingeresnės teisėkūros politikos priemonė, kuria siekiama pagerinti ir supaprastinti naujus bei esamus teisės aktus. Poveikio vertinimas tikrai tinkama priemonė, skirta naujų teisės aktų priėmimo ir esamų supaprastinimo bei taisymo poveikiui įvertinti. Tačiau manau, kad jų pripažinimas naudingais visada turėtų priklausyti nuo to, kaip laikomasi pagrindinių principų, pvz., skaidrumo ir nepriklausomumo. Todėl palankiai vertinu, kad pranešėja, pabrėždama, jog Komisija neseniai pagerino savo poveikio vertinimų kokybę, dar nurodo, kad būtina ir toliau ją gerinti. Ir galiausiai pritariu sprendimui sukurti savarankišką Europos Parlamento poveikio vertinimo struktūrą, skirtą toliau gerinti Europos Sąjungos teisėkūros kokybę.
David Martin
raštu. - Balsavau už šį pranešimą. Poveikio vertinimas (PV) yra pagrindinteisėkūros proceso priemonė, kuria ateityje turėtų geriau pasinaudoti Europos teisės aktų leidėjai. Poveikio vertinimo nauda akivaizdi. Įvertinimuose teisės aktų leidėjams nurodomi galimi jų politinių sprendimų padariniai; dėl jų leidėjams lengviau priimti sprendimus. Taigi poveikio vertinimas gali labai pagerinti teisėkūrą. Tačiau jis jokiu būdu negali būti politinio svarstymo ir demokratinio teisės aktų leidėjo sprendimų priėmimo proceso pakaitalas. Jis tik padeda parengti savarankišką politinį sprendimą specialistų lygmeniu.
Jiří Maštálka
Pranešėjo pristatyta poveikio vertinimo priemonyra geras būdas pagerinti teisėkūros kokybę Europos lygmeniu. Tačiau atliekant bendrą vertinimą reikėtų atsižvelgti ne tik į finansinį poveikį, bet ir į kitus aspektus, pvz., ekonominius, ekologinius ir socialinius. Kaip gydytojas norėčiau, be kita ko, atkreipti dėmesį į poveikį žmonių sveikatai. Neturime pamiršti, koks svarbus valstybių narių vaidmuo vertinant poveikį - juk siūlomus teisės aktus jos privalo įtraukti į savo teisinę sistemą.
Clemente Mastella
Poveikio vertinimas yra pagrindinteisėkūros proceso priemonė, kuria Europos teisės aktų leidėjai turėtų dažniau naudotis, kad galėtų įvertinti galimus savo politinių sprendimų padarinius. Tačiau neturėtume pamiršti, kad jis yra tik techninis, su turiniu susijęs politinio sprendimo pagrindas. Manome, kad Europos institucijų atliekami poveikio vertinimai turi atitikti tam tikrus principus. Visų pirma jie turėtų būti visiškai nepriklausomi ir skaidrūs. Jie turėtų apimti visų rūšių teisės aktų pasiūlymus, būti atliekami taikant aiškią metodiką ir būtinai atnaujinami atsižvelgiant į teisėkūros proceso pokyčius. Be to, manome, kad Komisija turėtų pateikti Parlamentui išsamų paaiškinimą tada, kai, jos nuomone, jos sprendimų poveikio vertinti nebūtina. Sutinkame, kad svarbu sukurti savarankišką poveikio vertinimo struktūrą Parlamente, siekiant toliau gerinti teisėkūros kokybę ir kurti naujas sąsajas.
Jean-Luc Mélenchon
Pritariu šiam tekstui, kuriame smerkiamas Europos Komisijos šališkumas. Gėda, kad jame nesmerkiama tai, kad tik Europos Komisija turi teisę inicijuoti teisės aktus.
Nuno Melo
Poveikio vertinimas yra labai svarbi teisėkūros proceso priemonė, kuri ateityje turėtų būti skatinama. Poveikio vertinimo nauda didžiulė: teisės aktų leidėjai įspėjami apie pasirinktų sprendimų padarinius, atsiranda galimybpriimti geresnius ir labiau pagrįstus sprendimus. Taigi poveikio vertinimas labai prisideda prie teisėkūros gerinimo.
Alexander Mirsky
raštu. - Labai atidžiai išnagrinėjau šį pranešimą ir padariau pagrindinių klausimų santrauką: 1) kruopštaus tyrimo aprėptis (ne tik išlaidų ir naudos analizė, bet ir integruoto požiūrio principo taikymas); 2) visoms politikos sritims atstovaujančių suinteresuotųjų šalių įtraukimas (į poveikio vertinimo procesą), metodikos ir galutinės kokybės kontrolę paliekant Europos institucijoms, konsultacijų laikotarpį pratęsiant nuo 8 iki 12 savaičių; 3) bendro Europos institucijų poveikio vertinimo pagrindo peržiūra siekiant paskatinti visas institucijas įgyvendinti bendrą poveikio vertinimo metodiką. Gerinimo (teisėkūros) Komisijos lygmeniu galimybės: 1) sustiprinta Europos Parlamento ir Tarybos priežiūra Poveikio vertinimo valdybos atžvilgiu; 2) sistemingas esamų teisės aktų ex post vertinimas ir atitinkamos Europos Teisingumo Teismo praktikos analizavimas. Gerinimo EP lygmeniu galimybės - svarbiausia sukurti savarankišką struktūrą EP, kuriai vadovautų priežiūros valdyba, sudaryta iš Parlamento narių, galbūt skiriamų kiekvienos kadencijos pradžioje, besinaudojanti esamais (Parlamento) ištekliais, taip pat pasitelkianti ir valstybių narių ekspertus. Balsuojant susilaikiau, nes nesuprantu, kokiais kriterijais remiantis bus skiriami Patariamosios tarybos ekspertai ir kokius jie turės įgaliojimus. Šiam pranešimui negaliu pritarti.
Maria do Céu Patrão Neves
Balsavau už šį pranešimą, nes manau, kad poveikio vertinimas (PV) yra pagrindinteisėkūros proceso priemonė, kuria Europos teisės aktų leidėjai ateityje turėtų dažniau naudotis.
Poveikio vertinimo nauda akivaizdi. Dėl jo teisės aktų leidėjai gali numatyti galimus savo politinių sprendimų padarinius ir lengviau priimti sprendimus. Taigi poveikio vertinimas gali labai pagerinti teisėkūrą. Tačiau jis jokiu būdu nėra politinio svarstymo ir demokratinio teisės aktų leidėjo sprendimų priėmimo proceso pakaitalas, o tik padeda parengti politinį sprendimą specialistų lygmeniu.
Europos Komisija pagerino poveikio vertinimo kokybę, ypač įsteigusi Poveikio vertinimo tarybą (PVT). Tačiau, atsižvelgdama į Europos Audito Rūmų ataskaitą, manau, kad Komisijos atliekamas poveikio vertinimas galėtų būti geresnis. Sutinku, kad poveikio vertinimo kokybę galėtų pagerinti aktyvesnis Europos Parlamento komitetų dalyvavimas šiame darbe.
Aldo Patriciello
Poveikio vertinimas labai prisideda prie teisėkūros gerinimo, nes teisės aktų leidėjams nurodomi galimi jų politinių sprendimų padariniai. Jis yra pagrindinEuropos teisėkūros proceso priemonė.
Pranešimo projektas suskirstytas į keturias dalis. Pirmoje dalyje laikomasi nuomonės, kad Europos institucijų atliekamas poveikio vertinimas turėtų atitikti tam tikrus principus ir būti visiškai nepriklausomas bei skaidrus. Antroje dalyje aptariamas Komisijos atliekamas poveikio vertinimas ir nurodoma, ką reikia tobulinti. Trečia dalis skirta Europos Parlamento atliekamam poveikio vertinimui, ir jo komitetai raginami dirbti intensyviau bei toliau gerinti teisėkūrą. Ketvirtoje ir paskutinėje dalyje raginama Europos Parlamente kurti savarankišką poveikio vertinimo struktūrą, kuria turėtų pasinaudoti visi Parlamento komitetai, kad toliau gerintų teisėkūrą ir kurtų sąsajas. Atsižvelgdamas į tai, kas pasakyta, ir į tai, kad poveikio vertinimas jokiu būdu negali būti politinio svarstymo ar demokratinio teisės aktų leidėjo sprendimų priėmimo proceso pakaitalas, o tik turi padėti parengti savarankišką politinį sprendimą specialistų lygmeniu, balsavau už šį pasiūlymą.
Rovana Plumb
raštu. - Poveikio vertinimas yra pagrindinteisėkūros priemonė, kuria Europos teisės aktų leidėjai ateityje turėtų dažniau naudotis. Poveikio vertinimo nauda akivaizdi. Poveikio vertinimas teisės aktų leidėjui parodo galimus jo politinių sprendimų padarinius ir padeda priimti sprendimą. Taigi poveikio vertinimu gali būti labai pagerinta teisėkūra. Vis dėlto jis jokiu būdu negali būti politinio svarstymo ar demokratinio teisės aktų leidėjo sprendimų priėmimo proceso pakaitalas. Jis tik padeda savarankiškai priimti politinį sprendimą specialistų lygmeniu. Europos institucijų atliekamas poveikio vertinimas turėtų atitikti tam tikrus principus. Visų pirma jis turėtų būti visiškai nepriklausomas ir skaidrus, apimti visų rūšių teisės aktų pasiūlymus ir būti atliekamas pagal aiškią metodiką. Pateikiami politiniai sprendimai turėtų apimti ir veiksmų nesiėmimo galimybę. Prireikus reikėtų atsižvelgti į konkrečius padarinius mažosioms ir vidutinėms įmonėms; jie visada turi būti atnaujinami atsižvelgiant į teisėkūros proceso pokyčius. Parlamentui labiausiai reikia, kad jame būtų sukurta savarankiška poveikio vertinimo struktūra, padėsianti toliau gerinti teisėkūros kokybę ir kurti sąsajas, užtikrinant galimybę sukurti visoms ES institucijoms bendrą mechanizmą.
Phil Prendergast
raštu. - Pritariu šiam pranešimui, nes manau, kad poveikio vertinimas yra pagrindinteisėkūros proceso priemonė. Europos teisės aktų leidėjai turėtų dažniau naudotis šia priemone, kuria atskleidžiant politinių sprendimų poveikį, galima pagerinti teisėkūros procesą. Kalbant apie galimą poveikį, teisės aktų leidėjai neturi slėpti tikrovės. Poveikio įvertinimuose ne tik turėtų būti nurodytos galimybės ir pateiktos rekomendacijos leidėjams, bet ir nurodyta, kad nereikia imtis jokių veiksmų, jei tai tinkamiausias kelias. Europoje išleisti teisės aktai turi didžiulį poveikį jos gyventojams, todėl privalome visomis išgalėmis užtikrinti, kad jie būtų kuo teisingesni ir suderinti.
Fiorello Provera
Europos teisės aktai dažnai pernelyg sudėtingi, sunkiai suprantami ir nelengvai taikomi. Todėl poveikio vertinimas gali labai padėti pagerinti ES teisėkūros kokybę, ypač sumažinti teisėkūros proceso trukmę ir sąnaudas. Pritariu šiai priemonei, kadangi, labiau atsižvelgiant į valstybių narių reikalavimus, bus įmanoma įvertinti galimus socialinius, ekologinius, finansinius ir ekonominius teisės akto padarinius. Be to, poveikio vertinimas turėtų būti visiškai nepriklausomas ir skaidrus, atliekamas ankstyvajame teisėkūros proceso etape.
Paulo Rangel
Poveikio vertinimo nepriklausomumą svarbiausia užtikrinti dėl jo svarbos sprendimų priėmimui. Kadangi dėl poveikio vertinimo neturi keistis sprendimas, ar priimti konkretų sprendimą, jis gali padėti pasirinkti konkretų politinį sprendimą.
Todėl ypač svarbu priimti bet kokias priemones, kuriomis būtų padidintos poveikio vertinimo skaidrumo bei nepriklausomumo garantijos, nes tai padės maksimaliai padidinti dvejopą šios priemonės vaidmenį - talkinti sprendimų priėmimo procesui ir užtikrinti ES institucijų veiklos kokybę bei tinkamumą.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Mes susilaikėme. Be to, pateikėme alternatyvią rezoliuciją, kurioje norėjome išaiškinti poveikio vertinimo paskirtį ir išorės ekspertų vaidmenį poveikio vertinimo procese. Poveikio vertinimu galima tik padėti priimti politinius sprendimus ir jokiu būdu jis neturi pakeisti demokratiškai priimamų politinių sprendimų.
Licia Ronzulli
Poveikio vertinimas (PV) yra pagrindinteisėkūros proceso priemonė. Jo nauda akivaizdi - jis labai padeda pagerinti teisėkūrą. Vis dėlto poveikio vertinimas jokiu būdu negali būti politinio svarstymo ir demokratinio teisės aktų leidėjo sprendimų priėmimo proceso pakaitalas. Šiandien patvirtintame pranešime pabrėžiamas Parlamento įsitikinimas, kad poveikio vertinimas, kuriuo naudojasi Europos institucijos, turėtų būti visiškai nepriklausomas ir skaidrus. Jis turėtų apimti visų rūšių teisės aktų pasiūlymus ir būti atliekamas pagal aiškią metodiką. Be to, Parlamentas ragina sukurti savarankišką poveikio vertinimo struktūrą Parlamente, skirtą toliau Europos Sąjungos teisėkūros kokybei gerinti ir sąsajoms kurti.
Catherine Stihler
raštu. - Pritariu komitete Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos pasiūlytiems šio pranešimo pakeitimams, susijusiems su didesniu teisėkūros proceso skaidrumu ir lengvesnio MVĮ ir NVO naudojimosi skatinimu išleidžiant kelių žemėlapius ir pratęsiant konsultacijų laikotarpį. Poveikio vertinimas yra toks svarbus mūsų darbui Parlamente, kad jam turėtų būti skiriamas dar didesnis dėmesys, todėl pritariau šiam pranešimui.
Nuno Teixeira
Europos Sąjungoje atliekamas poveikio vertinimas naudingas visiems europiečiams, nes atliekant nepriklausomą galimų europinio lygio priemonių analizę gerinama teisėkūra. Pranešėja įrodė, kad būtina geriau ir veiksmingiau analizuoti Europos Sąjungos politinių sprendimų poveikį ekonomikai, socialinei sričiai, aplinkai ir žmonių sveikatai. Poveikio vertinimas svarbus per visą politikos vykdymo ciklą, be to, jis reikalingas siekiant, kad teisės aktai būtų aukštos kokybės, tinkamai perkeliami ir taikomi.
Todėl pritariu Parlamento pasiūlytiems apsvarstyti poveikio vertinimo kriterijams. Šiuo klausimu norėčiau pabrėžti, jog poveikį reikia įvertinti kuo anksčiau, kad sumažėtų galimi neigiami padariniai, ir reikia atsižvelgti į kuo didesnį suinteresuotųjų šalių - institucijų, ūkio ir civilinių subjektų - skaičių.
Tačiau nebūtina skatinti poveikio vertinimą atlikti tik prieš priimant teisės aktą (ex ante), tai galima padaryti ir jį priėmus (ex post). Poveikio vertinimas turi būti nepriklausomas, skaidrus ir objektyvus. Jis turėtų būti atliekamas teikiant teisės akto pasiūlymus, laikantis Europos Parlamente priimtos bendros tvarkos ir bendros metodikos.
Angelika Werthmann
Poveikio vertinimas yra naudinga teisėkūros priemonė, skirta informacijai, padedančiai priimti politinius sprendimus ir taip pagerinti teisėkūrą, teikti. Skaidrumas, vienodi kokybės standartai ir pakankamo politinių sprendimų pranašumų ir trūkumų skaičiaus pateikimas yra poveikio vertinimo patikimumo pagrindas. Dėl šios priežasties balsavau už Žaliųjų frakcijos / Europos laisvojo aljanso pateiktą alternatyvų pasiūlymą.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pranešimą, bet, manau, vartotojams ir mažosioms bei vidutinėms įmonėms būtų naudinga pasirenkamoji sistema, tačiau Komisija turėtų pateikti konkrečius faktus, kuriais pagrindžiama tolesnės pažangos būtinybė, kad Komisijos vykdomos konsultacijos išliktų skaidrios.
Laima Liucija Andrikien
raštu. - Balsavau už šią rezoliuciją dėl Komisijos paskelbtos Žaliosios knygos dėl politinių galimybių sukurti Europos sutarčių teisę vartotojams ir įmonėms. Sutarčių teise nustatomi ir susisteminami sandoriai vidaus rinkoje, todėl jos pajėgumas sutrukdyti šiems sandoriams arba juos palengvinti akivaizdus. Pasirinkus teisingą veiklos, susijusios su sutarčių teise, kryptį galima itin prisidėti gerinant vidaus rinkos veikimą ir atskleidžiant visas jos galimybes, visų pirma MVĮ ir vartotojams. Galima Europos sutarčių teisės nauda vidaus rinkai aptarinėjama jau nemažai metų. EP šiuo klausimu pirmą kartą išreišknuomonę 1989 m., ir šia rezoliucija, kurią EP priėmšiandien, jis ketina reaguoti į neseniai Komisijos paskelbtą Žaliąją knygą dėl Europos sutarčių teisės ir nustatyti Parlamento prioritetus šioje srityje. Pritariu pranešėjos nuomonei, kad reikėtų pritarti galimybei priimti reglamentą ir jame nustatyti Europos sutarčių teisės pasirenkamąją priemonę (PP). Ją galėtų papildyti Komisijai ir teisės aktų leidėjui skirtas priemonių rinkinys, kuris turėtų būti įgyvendinamas tarpinstituciniu (institucijų) susitarimu.
Elena Oana Antonescu
Akivaizdžiausios bendrosios rinkos kliūtys, su kuriomis susiduria vartotojai ir mažosios bei vidutinės įmonės, yra sutartinių santykių sudėtingumas, nesąžiningos sutarčių sąlygos, netinkamas ir nepakankamas informavimas, neveiksmingos bei ilgai trunkančios procedūros, kalbos barjerai, skirtingos apmokestinimo sistemos, internetinių parduotuvių patikimumas, demografinatskirų valstybių narių gyventojų sudėtis, privatumo klausimai, skundų nagrinėjimas, intelektinės nuosavybės teisės. Europos sutarčių teise nustatomi ir reglamentuojami vidaus rinkos sandoriai ir siekiama spręsti su bendrąja rinka susijusias problemas, kilusias dėl įvairių priežasčių, netgi įskaitant sutarčių teisės srities teisės aktų skirtumus.
Todėl labai svarbu nustatyti nuoseklią Europos sutarčių teisės sistemą ir taip panaudoti visas vidaus rinkos galimybes bei prisidėti prie strategijos "Europa 2020" tikslų siekimo. Pasirinkus teisingą veiklos, susijusios su sutarčių teise, kryptį galima itin prisidėti gerinant vidaus rinkos veikimą ir atskleidžiant visas jos galimybes, visų pirma MVĮ ir vartotojams. Dėl to balsavau už šį pranešimą.
Sophie Auconie
Pastaraisiais metais daug diskutuojama dėl galimos Europos sutarčių teisės naudos bendrajai rinkai. Manau, turime pritarti, jog reglamentu būtų nustatyta pasirenkamoji priemonė, kad ši lygiagreti sistema netrukdytų nacionalinėms sutarčių teisės sistemoms. Šis požiūris išreikštas D. Wallis pranešime, todėl pritariu šiam pranešimui.
Zigmantas Balčytis
Balsavau už šį pranešimą. Po pasaulinės finansų krizės yra labai svarbu atskleisti visas vidaus rinkos galimybes ir taip prisidėti prie strategijos "Europa 2020" tikslų siekimo. Šiandien bendroji rinka ir toliau išlieka suskaidyta dėl daugybės priežasčių, įskaitant nevykusį esamų bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimą. Vartotojai nepasitiki tarpvalstybine prekyba, o įmonės susiduria su dideliais administraciniais ir teisiniais sunkumais norėdamos plėtoti savo veiklą kitose ES valstybėse narėse. Nacionalinės sutarčių teisės skirtumai lemia papildomas sandorių sąnaudas, įmonių teisinį netikrumą ir nepakankamą vartotojų pasitikėjimą vidaus rinka. Iš dalies dėl šių priežasčių vartotojai ir įmonės, ypač ribotus išteklius turinčios mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), vengia sudaryti tarptautinius sandorius, kas neleidžia sukurti konkurencingos vidaus rinkos. Pritariu pranešime išsakytam raginimui imtis veiksmų ir siūlyti būdus, kaip suderinti sutarčių teisės praktiką ES lygmeniu, kas leistų užtikrinti vienodas ir sąžiningas sąlygas rinkos dalyviams.
Regina Bastos
Sutartys yra svarbiausias įmones ir vartotojus jungiantis ryšys. Europos Sąjungos bendroji rinka yra pagrįsta įvairiomis sutartimis, kurias reglamentuoja įvairios nacionalinio lygmens teisės sistemos. Šie sutarčių teisės skirtumai neskatina bendrovių ir mažųjų bei vidutinių įmonių (MVĮ) vykdyti tarpvalstybinės prekybos ir taip jos netenka naujų galimybių bei pajamų vidaus rinkoje. Be to, vartotojams nuostolingas ribotas pasirinkimas, aukštos kainos ir žema kokybė, kurią lemia nedideltarpvalstybinkonkurencija. Reikėtų pažymėti, kad, pvz., tik 8 proc. vartotojų perka internetu iš kitų valstybių narių. Šiame pranešime, už kurį balsavau, pritariama būtinybei reglamentu nustatyti Europos sutarčių teisės pasirenkamąją priemonę (PP).
Ginami Europos sutarčių teisės vartotojai jausis saugiau, be to, jie galės saugiau sudarinėti tarpvalstybinius sandorius. O įmonėms, ypač MVĮ, bus lengviau ir pigiau sudaryti sutartis, reglamentuojamas pagal bendrą ES sutarčių teisės sistemą.
Slavi Binev
Balsavau prieš D. Wallis pranešimą, nes pasirenkamoji priemonė, kurią numatyta nustatyti reglamentu, iš esmės būtų pirmas žingsnis link valstybių narių sutarčių teisės suderinimo. Manau, šis suderinimas, nors ir minimalus, šiame etape neįmanomas dėl to, kad valstybės narės skirtingai reglamentuoja sutartinius santykius. Pvz., egzistuoja tik in rem poveikį turinti teisė, kurios nėra Vokietijos teisėje. Be to, sutarčių teisės suderinimas nepadėtų išvengti neatitikimų kitose srityse, kurie turi poveikio ES tarpvalstybinei prekybai. Nėra tvirtų įrodymų, kad būtent šie teisiniai skirtumai trukdo sudaryti sandorius su užsienio įmonėmis ir vartotojais. Šiuo metu su tarptautiniais subjektais sudaromos sutartys grindžiamos tarptautine privatine teise, o sudaromos ES lygmeniu - Reglamentu (EB) Nr. 593/2008. Papildoma priemonsukeltų painiavą. Sutartinių santykių be tarptautinio elemento klausimu manau, kad kiekviena valstybnarturi tebetaikyti savo nacionalinius teisės aktus laikydamasi savo teisinių tradicijų ir nusistovėjusios praktikos.
Mara Bizzotto
Balsavau prieš pranešimą, kuriame siūloma pasirenkamoji sutarčių teisės priemonė, kuria būtų padėti pagrindai būsimai Europos civilinės teisės sistemai, kuri būtų viršesnuž nacionalinę civilinę teisę. Tai reikštų nacionalinių teisinių tradicijų ir teisės aktų, kuriuos valstybės narės yra priėmusios tokiais opiais klausimais kaip civilinir sutarčių teisė, pabaigą. Bet kuriuo atveju, nors nustatant pasirenkamąją priemonę ir siekiama palengvinti tarpvalstybinę prekybą tinkamai atsižvelgiant į vartotojų ir įmonių poreikius, privalu nepamiršti, kad dabartiniai Europos teisės aktai jau tenkina įvairių rinkos dalyvių poreikius. Taigi atrodo, kad tikrasis šio pranešimo tikslas yra didesnio nei Europos civilinio kodekso sukūrimas, o su tuo negaliu sutikti.
Vito Bonsignore
Sveikinu pranešėją atlikus šį darbą, t. y. parengus pranešimą, už kurį balsavau. Šis pranešimas atitinka vartotojų ir mažųjų bei vidutinių įmonių poreikius; jie, skirtingai nei kiti rinkos dalyviai, atstovaujantys dideliems ekonominiams vienetams, turi akivaizdžių sunkumų vertindami vidaus rinką, nes patiria didžiules išlaidas. Tiesioginis rezultatas yra tas, kad ir MVĮ, ir vartotojai yra linkę sudaryti sandorius šalies rinkoje, kuri dažnai yra daug mažiau konkurencinga, todėl nepatenka į tarpvalstybinę rinką, kurioje produktai dažnai bent 10 proc. pigesni nei šalies rinkoje. Sutarčių teisės sistemų skirtingumą būtina įveikti, ir Europos sutarčių teisės pasirenkamosios priemonės sukūrimas reglamentu, kuris greičiau papildytų nei pakeistų valstybių narių nacionalines sutarčių teisės sistemas, ir yra optimalus sprendimas, kuris sutarties šalims suteiktų laisvę pasirinkti labiausiai jų poreikius atitinkančią teisinę priemonę.
John Bufton
raštu. - Balsavau prieš ES sutarčių teisės sukūrimą, nes nemanau, kad Briuselis turėtų kurti teisės aktus, kai jau sukurti nacionaliniai teisės aktai. Sukūrus ES sutarčių teisę ir nustačius, kad įmonės privalo pasirinkti šalies arba Europos teisės aktų taikymą, kiltų painiava sistemoje ir atsirastų teisinių nuostatų dubliavimosi atvejų, o tai lemtų su tribunolu susijusias išlaidas. Be to, gali būti, kad ES sutarčių teisėje pirmenybbus teikiama ES socialinei ir užimtumo politikai, pvz., Darbo laiko direktyvai, kuri, kaip pasitvirtino, ir nepopuliari, ir sužlugddaugelį JK pagrindinių pramonės šakų bei paslaugų. Dar labai tikėtina, kad teisės aktai, kurie šiuo metu taikomi pagal sutikimo principą, vėliau gali tapti privalomi ES.
Alain Cadec
D. Wallis pranešime nurodyti plataus užmojo tikslai, susiję su galimomis priemonėmis, kuriomis siekiama sukurti vartotojams ir įmonėms skirtą Europos sutarčių teisę. Šie klausimai labai svarbūs, kadangi susiję su geresniu vidaus rinkos veikimu ir didesniu įmonių bei vartotojų dalyvavimu rinkoje. Pirma, turime panaikinti sutarčių teisės skirtumus ir kartu kliūtis įmonėms. Antra, Europos vartotojams turime užtikrinti aukšto lygio apsaugą.
Maria Da Graça Carvalho
Atsižvelgdama į didelį sutarčių teisės poveikį finansiniams sandoriams, įskaitant ir vidaus rinką, pritariu visoms Komisijos ir Europos Parlamento pastangoms suderinti kriterijus ES ir suderinti juos su bendrąja rinka. Balsuoju už šiuo klausimu pateiktą pranešimą.
Nessa Childers
raštu. - Daugelis pastarojo meto įvykių parodė, koks svarbus vartotojų pasitikėjimas, kuris iš dalies atsiranda dėl tinkamų teisės aktų, skirtų vartotojams apsaugoti rinkoje. Šis klausimas būtinai spręstinas Europos lygmeniu.
Christine De Veyrac
D. Wallis pranešimas yra svarbus žingsnis įgyvendinant Bendrosios rinkos aktą; džiaugiuosi, kad jis priimtas. Tokiu metu, kai dėl nacionalinių teisės aktų skirtumų ribojama tarpvalstybinprekyba, ypač MVĮ, Europos sutarčių teisės sistema yra realus žingsnis į priekį, kuriam turėtume pritarti. Sutartinių santykių tarp įmonių ir tarp įmonių bei vartotojų reglamentavimas priimant pasirenkamąją priemonę ir kartu priemonių rinkinį galėtų užtikrinti didesnę Europos vartotojų apsaugą.
Diogo Feio
Europos lygmens sutarčių teisės, dėl kurios ilgai diskutuota institucijose, taikymas galėtų būti labai naudingas įmonėms, vartotojams, prisidėtų prie sklandaus rinkos veikimo. Todėl nesame abejingi galimybei įgyvendinti bendrą bendrųjų standartų ir principų sistemą, taikytiną sutarčių teisei, kuria būtų užtikrintas tarpvalstybinių sandorių skatinimas, elektroninės prekybos reglamentavimas ir didesnės vartotojų galimybės įsigyti produktų. Tačiau, kaip ir pranešėja argumentuoja, manau, kad Europos sutarčių teisės pasirenkamoji priemonė, taikoma kartu su valstybių narių teisės aktais, bet jų nepakeičianti, yra geras pasirinkimas.
José Manuel Fernandes
Šis D. Wallis pranešimas susijęs su politinėmis galimybėmis sukurti Europos sutarčių teisę vartotojams ir įmonėms. Teisingas sprendimas dėl Europos sutarčių teisės galėtų būti naudingas vidaus rinkai, mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei vartotojams. Nuo 1989 m. šis klausimas buvo dažnai svarstomas, tad Komisija 2003 m. parengveiksmų planą. Komisija 2008 m. pateikpasiūlymą dėl direktyvos dėl vartotojų teisių, parengdvi pažangos ataskaitas, o dabar žaliojoje knygoje, į kurią šiuo pranešimu norima reaguoti, pateiknemažai priemonių.
Atsižvelgdamas į tai, kad pateikti pasiūlymai (remiantis dešimties metų tyrimais) padės išspręsti nustatytus trūkumus, kurie iš esmės susiję su sutartimis, ir kad būtina skatinti vidaus rinką šalinant kliūtis, balsuoju už šį pranešimą, kuriuo sukuriama pasirenkamoji priemon(PP), kuri galėtų būti papildyta priemonių rinkiniu, siekiant išspręsti sutarčių problemą.
João Ferreira
Pranešime, pasitelkus retoriką, siekiama pagražinti vartotojų ir mažųjų bei vidutinių įmonių (MVĮ) apsaugos idėją. Tačiau pranešime nurodyti pavojai ir vartotojams, ir MVĮ. Pranešėjos vizija akivaizdžiai neoliberali, nes ji pabrėžia "kliūčių, su kuriomis susiduria tie, kas pageidauja vykdyti tarpvalstybinius sandorius vidaus rinkoje, panaikinimo klausimą ir mano, kad kartu su kitomis priemonėmis Europos sutarčių teisės projektas galėtų būti naudingas siekiant pasinaudoti visomis vidaus rinkos galimybėmis". ES vykdomas vidaus rinkos liberalizavimas ir stiprinimas rodo, kad visų pirma tai naudinga stambiajam verslui. Atsižvelgiant į dabartinį dinamiškumą galima manyti, kad pasiūlymai dėl sutarčių suderinimo, nors šiame etape jis neprivalomas, bus įgyvendinti vadovaujantis tais pačiais interesais.
Šios abejonės kyla dėl kai kurių pranešimo teiginių, pvz., kad pasirenkamoji priemon"turi užtikrinti labai aukštą vartotojų apsaugos lygį, siekiant pasiūlyti vartotojams tinkamą apsaugos, kuri jiems paprastai užtikrinama pagal jų šalies nacionalinę teisę, alternatyvą". Taigi pasiūlyta ES lygmens priemonė, kuri turėtų būti taikoma ta pati visoms Europos Sąjungos sutartims, pateikta labai bendromis sąvokomis.
Ilda Figueiredo
Tai aiškiai neoliberalus pranešimas apie verslo interesus, ypač stambaus verslo, nes visiškai liberalioje vidaus rinkoje daugiausia laimi galingieji, nepaisant propagandos, susijusios su mažųjų ir vidutinių įmonių bei vartotojų apsauga. Visa tai yra pastangos pagražinti produktą, norint paslėpti nuo rinkėjų tikrąjį pavojų, kurį jis kelia. Todėl nebalsuojame už šį pranešimą.
Be to, pranešime propaguojama ES lygmens priemon(nors ir neprivaloma), kuri ta pati taikoma visoms Europos Sąjungos sutartims; ji taip pat apibūdinta labai bendrai.
Štai keli šio pranešimo teiginiai:
"Remia veiksmus spręsti įvairių kliūčių, su kuriomis susiduria tie, kas pageidauja vykdyti tarpvalstybinius sandorius vidaus rinkoje, panaikinimo klausimą ir mano, kad kartu su kitomis priemonėmis Europos sutarčių teisės projektas galėtų būti naudingas siekiant pasinaudoti visomis vidaus rinkos galimybėmis";
"Mano, kad priemonturėtų aprėpti ir įmonių tarpusavio, ir įmonių bei vartotojų sutartis; pabrėžia, kad ši pasirenkamoji priemonturi užtikrinti labai aukštą vartotojų apsaugos lygį, siekiant pasiūlyti vartotojams tinkamą apsaugos, kuri jiems paprastai užtikrinama pagal jų šalies nacionalinę teisę, alternatyvą; prašo pateikti išsamesnių paaiškinimų, kaip tai būtų įgyvendinama".
Monika Flašíková Beňová
Sutarčių teise nustatomi ir susisteminami sandoriai bendrojoje rinkoje. Teisingos krypties sutarčių teisės srityje pasirinkimas gali labai prisidėti prie geresnio bendrosios rinkos veikimo ir visų jos galimybių atvėrimo įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms, ir vartotojams. Atsižvelgdama į tai, kad kiekviena iniciatyva sutarčių teisės srityje turės neabejotinai atitikti tikruosius įmonių ir vartotojų poreikius bei problemas, laikausi nuomonės, jog bet kuris pateisinimas šioje srityje turi būti pagrįstas praktiniais įrodymais, susijusiais su dabartine sutarčių teisės padėtimi ir įmonėms bei vartotojams iškilusiais sunkumais, ypač susijusiais su tarpvalstybiniais sandoriais. Svarbiausia - gausus ir suderintas dalyvių įsitraukimas. Tai bus lemiamas veiksnys vykdant teisėkūros procedūrą, ir prireiks visų prieinamų išteklių integruotumui bei skaidrumui užtikrinti. Mums reikalingas įvairiapusis poveikio vertinimas, pagrįstas daugeliu politinių galimybių, kuriame daugiausia dėmesio skiriama praktiniams klausimams, svarbiems užtikrinant pasirenkamosios priemonės veikimą.
Bruno Gollnisch
Tai, ką siūlo D. Wallis, panašu į 28-osios teisinės sistemos sukūrimą šalia valstybių narių teisės aktų, ir ta sistema ketinama praktiškai juos pakeisti; Europos politiniame kontekste dabar baiminamasi žodžių teisinis suderinimas ir standartizavimas. Tikimasi, kad ši nauja Europos teispadės pašalinti tarpvalstybinės prekybos kliūtis, atsirandančias dėl skirtingų valstybių narių teisinių sistemų. Problema ta, kad D. Wallis pranešime visai nėra įrodymų, jog yra tokių kliūčių, taigi nėra ir problemos, kurią reikėtų spręsti. Todėl ši pozicija nepagrįsta niekuo, išskyrus norą pradėti taikyti naują viršvalstybinių teisės aktų nustatymo būdą. Be to, kiltų pavojus valstybių narių nuostatoms dėl apsaugos, ypač susijusioms su vartotojų teisėmis, kurios gali būti ignoruojamos. Todėl balsavau prieš šį pranešimą.
Juozas Imbrasas
Susilaikiau balsuodamas už šį pranešimą, kadangi nors ir, pasak pranešėjos, viena iš akivaizdžiausių kliūčių, su kuriomis susiduria vartotojai ir MVĮ bendrojoje rinkoje, yra sutartinių santykių sudėtingumas. Todėl siūloma sukurti bendrą Europos sutarčių teisę, kuri būtų naudinga vartotojams ir padėtų užtikrinti aktyvesnę tarpvalstybinę prekybą vidaus rinkoje. Pasak pranešėjos, visos sutarčių šalys, tiek įmonių tarpusavio sandoriuose, tiek ir vartotojų ir įmonių sandoriuose turėtų turėti pasirinkimo laisvę, ar taikyti PP kaip alternatyvą nacionalinei arba tarptautinei teisei (neprivalomas taikymas). Būtina skirti daugiau dėmesio siekiui, kad taikant PP būtų užtikrinama vartotojų ir mažų įmonių apsauga, atsižvelgiant į jų, kaip silpnesnio komercinių santykių partnerio, poziciją, ir kad būtų užkirstas kelias bet kokiai painiavai pasirenkant taikytiną teisę. Susilaikiau balsuodamas, nes neseniai ES priėmšią sritį reguliuojantį instrumentą Roma I, kuris gerai gina vartotojų teises, o šis pasiūlymas yra parengtas remiantis tik JK situacija, kas tik sukeltų sumaištį ir padidintų biurokratiją.
Edvard Kožušník
Nepritariu pasiūlymui sukurti visiškai naują teisinę priemonę Europos sutarčių teisės pavidalu. Šios priemonės sukūrimas būtų pirmasis žingsnis link visos Europos civilinio kodekso sukūrimo, o šis kodeksas laipsniškai pakeistų atskirų valstybių narių sutarčių teisę. Pasiūlyme kalbama apie savanorišką šios priemonės taikymą, tačiau iš daugelio požymių aišku, kad savanoriškumas pranašauja vėlesnį privalomąjį taikymą tarpvalstybinių sutartinių santykių srityje. Sukurdami šią priemonę mes įgyvendinsime visiškai naujo tipo viršvalstybinę teisę, kuri bus tarp (on the boundary) ES teisės, tarptautinės privatinės teisės ir komercinės teisės, jau nekalbant apie tai, kad nėra pakankamo pritarimo ES pirminėje teisėje privalomai sukurti Europos sutarčių teisę vartotojams ir įmonėms. Todėl turėtume taikyti standartinę priemonę, kuri pakankamai teisiškai pagrįsta pirminėje teisėje galvoje turint suderinimą.
Agnès Le Brun
Kurdami bendrąją rinką neturėtume šalinti pozityvių barjerų tarp Europos Sąjungos valstybių narių. Kad galėtume džiaugtis efektyvia integruota rinka, dar būtina pašalinti netiesiogines priežastis, kurios trukdo mūsų piliečių siekiams. Labiau už visus administracinius sunkumus Europos verslininkus slegia tai, kad jie per dažnai susiduria su labai skirtingais valstybėse narėse galiojančiais reglamentais dėl sutarčių. Šias kliūtis ypač sunku įveikti mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurios vis dėlto yra veiksmingiausia augimo skatinimo priemonė. Todėl Europos Komisija paskelbžaliąją knygą šia tema ir pradėjo plataus masto viešas konsultacijas. Balsavau už šią Parlamento rezoliuciją, nes joje laikomasi pagrįstumo principo, pasiūlant priemonę, kuri veiktų kartu su valstybių narių teisės aktais ir kuri palengvintų tarpvalstybinę prekybą. Ši Europos sutartis būtų neprivaloma, pasirodytų kartu su priemonių rinkiniu, siekiant paaiškinti, kaip ją reikėtų taikyti, be to, paskatintų didinti vartotojų apsaugą.
David Martin
raštu. - Balsavau prieš šį pranešimą.
Clemente Mastella
Dėl skirtingų Europos sutarčių teisės nuostatų įmonės nebesuinteresuotos vykdyti tarpvalstybinę prekybą ir nepasinaudoja vidaus rinkos teikiamomis galimybėmis bei nauda. Taigi vartotojams nuostolingas ribotas prekių pasirinkimas, aukštesnės kainos ir žemesnkokybdėl silpnos tarpvalstybinės konkurencijos. Šiuo atžvilgiu norime įgyvendinti kai kurias naujoves, įskaitant įmonių tarpusavio ir įmonių bei vartotojų sandorius, kuriuos reglamentuoja pasirenkamosios priemonės, tai padidintų sutarties šalių pasirinkimą; dar norime įgyvendinti stebėsenos ir peržiūros mechanizmą ir taip užtikrinti, kad pasirenkamoji priemonatitiktų rinkos poreikius ir teisinę bei ekonominę pažangą. Pagrindinis tikslas turėtų būti paprastumas ir parengimas naudoti. Prioritetinės turėtų būti nuostatos dėl prekių pardavimo, kaip yra paslaugų sutartyse. Galiausiai patikimumo ženklo sistemos įvedimas užtikrintų dar didesnę vartotojų apsaugą. Pasirinkus teisingą veiklos, susijusios su sutarčių teise, kryptį galima itin prisidėti gerinant vidaus rinkos veikimą ir atskleidžiant visas jos galimybes, visų pirma MVĮ ir vartotojams.
Miguel Portas
Nors manau, kad dar daug reikia nuveikti mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) bei vartotojų teisių srityje, šis pranešimas yra pirmasis žingsnis siekiant palengvinti MVĮ tarpvalstybinę prekybą.
Arlene McCarthy
raštu. - Europos leiboristai Parlamente nori, kad būtų gerinama bendroji rinka ir kad vartotojams bei smulkiajam verslui būtų lengviau sudaryti tarpvalstybinius sandorius. Tačiau vartotojai ir verslo grupės šiuo klausimu susijungir atmetD. Wallis pasiūlymą dėl sutarčių teisės pasirenkamosios priemonės. Jie tvirtina, kad valstybių narių sutarčių teisės taisyklės nėra tas veiksnys, kuris paveiktų vartotojų požiūrį į pirkimą iš kitos valstybės narės; iš tikrųjų yra kitų natūralių tarpvalstybinės prekybos kliūčių, pvz., administraciniai ir kultūriniai skirtumai ir veiksmingų kompensavimo vartotojams priemonių stoka. D. Wallis nepateikįtikinamų įrodymų, kad pasirenkamoji priemonbūtina. Iš tikrųjų šis pasiūlymas galėtų netgi pakenkti esamoms vartotojų teisėms.
Turime neskubėti ir įvertinti septynias žaliojoje knygoje nurodytas galimybes ir priimti įrodymais bei skaidriais poveikio vertinimais pagrįstą sprendimą. Taip pat negalime pritarti Europos konservatorių ir reformuotojų (ECR) frakcijos siūlomam priemonių rinkiniu pagrįstam požiūriui, neturėdami pakankamai informacijos ir poveikio įvertinimų, kurie įrodytų, kad tai geriausias būdas apsaugoti vartotojus ir padėti įmonėms. Privalome priimti tokius sprendimus, kurie būtų tinkami vartotojams ir įmonėms, ir užtikrinti, kad visi teisės pakeitimai, turintys poveikio jų teisėms, būtų apgalvoti.
Nuno Melo
Sutarčių teise nustatomi ir susisteminami sandoriai vidaus rinkoje, todėl jos pajėgumas sutrukdyti šiems sandoriams arba juos palengvinti akivaizdus. Teisingos krypties pasirinkimas sutarčių teisės srityje gali labai prisidėti prie vidaus rinkos veikimo gerinimo ir visų jos galimybių atvėrimo įmonėms, ypač MVĮ, ir vartotojams.
Reikia atkreipti dėmesį, kad įvairiose rezoliucijose šiuo klausimu Parlamentas ne kartą pripažino geresnės sutarčių teisės sistemos naudingumą vidaus rinkai, pritarbendros principų sistemos sukūrimui ir atkakliai pritarsavo paties bei suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui.
Alexander Mirsky
raštu. - 2010 m. liepos 1 d. Komisija pateikŽaliąją knygą dėl politinių galimybių sukurti Europos sutarčių teisę vartotojams ir įmonėms. Politinės galimybės apima neprivalomas normas, neprivalomą sistemą, vadinamą 28-ąja (teisine) sistema, mažai tikėtiną materialinės nacionalinės teisės derinimą (dėl Tarybos priešinimosi ir dėl to, kad neįmanoma pernakt sujungti valstybių narių teisinių tradicijų) ir galimybę sukurti visavertį Europos civilinį kodeksą. Visiškai pritariu šiam pranešimui, ypač atsižvelgdamas į žmogaus teisių pažeidimus Latvijos Respublikoje. Balsavau už.
Andreas Mölzer
Europos sutarčių teise turėtų būti užtikrinamas sklandesnis vidaus rinkos veikimas, ir šiame pranešime ypač daug dėmesio skiriama galimai šios teisės naudai MVĮ ir vartotojams. Pastangos nustatyti bendrą teisinę sistemą dedamos jau nuo 1989 m. ES Komisija 2008 m. išplatino pasiūlymą dėl vartotojų teisių direktyvos. Europos vartotojams daug naudingiau, kad vartotojų apsauga būtų gerinama ES lygmeniu. Tai neturi būti daroma taikant apribojimus, pvz., tokius, kokie buvo taikomi viršijus banko sąskaitas, o reikėtų kovoti su šešėliniu verslu, sukčiavimu ir t. t.
Ar Europos sutarčių teispadės padidinti mažųjų įmonių patekimo į rinką galimybę - neatsakytas klausimas, nes, kaip rodo tyrimai, tarpvalstybinėje prekyboje dėl biurokratinių kliūčių ir išlaidų dalyvauja būtent vidutinės ir didžiosios įmonės. Esamos problemos, susijusios su tarpvalstybine elektronine prekyba, dar kurį laiką išliks. Be to, dar nėra tvirtai įrodyta, kad standartizacija iš tikrųjų būtina. Kai abejoju, remiuosi subsidiarumo principu, todėl ir balsuoju prieš D. Wallis pranešimą.
Franz Obermayr
Europa, priklausanti piliečiams, gali egzistuoti tik kaip tėvynių sąjunga, kuri remiasi subsidiarumo ir nacionalinio suverenumo principais. Atrodo, kad iki šiol Europos sutarčių teisnebuvo reikalinga, tad tinka šis bendras principas - jei nuostata nereikalinga, jos nereikėtų įtraukti. Be to, manau, kad šis pranešimas - tai apgaulinga taktika, skirta dėmesiui nukreipti nuo to, kad gerinti reikia tai, kas daug svarbiau, būtent vartotojų apsaugą ES mastu. Taigi dėl šios priežasties balsavau prieš šį pranešimą.
Rolandas Paksas
Europos Sąjungoje turi būti taikomas vieningas sutarčių teisės režimas. Visų pirma dėl to, kad būtų pašalintos kliūtys, susijusios su sutartinių santykių sudėtingumu, su kuriomis dažnai susiduria vartotojai ir mažos bei vidutinės įmonės. Be to, bendra Europos sutarčių teisužtikrina aktyvesnę tarpvalstybinę prekybą vidaus rinkoje. Šiuo metu galiojantis reglamentas ROMA I yra pakankamas reguliavimo instrumentas, kuris numato aukštą silpnesnės sutarties šalies apsaugos laipsnį. Šio reglamento nuostatos suteikia apsaugą vartotojams, norintiems prieš kitos valstybės narės įmonę, su kuria sudarsutartį, pasinaudoti savo teisių gynimo priemonėmis. Atsižvelgiant į tai, kad šioje srityje Europos Sąjungoje jau yra galiojantis ir efektyviai veikiantis teisinis reguliavimo mechanizmas, nepritariu šiai rezoliucijai dėl politinių galimybių sukurti Europos sutarčių teisę vartotojams ir įmonėms, kuria siūloma priimti naują reglamentą, kuriame būtų nustatyta nauja pasirenkamoji priemonė, taikoma įmonių tarpusavio sandoriuose ir vartotojų ir įmonių sandoriuose. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad naujasis reglamentas sukeltų daug painiavos ir neaiškumo šioje srityje. Be to, jo įgyvendinimui reikėtų skirti papildomų lėšų bei didinti biurokratinį mechanizmą.
Alfredo Pallone
Valstybių narių sutarčių teisės skirtumai kelia struktūrinių problemų, kurios trukdo įmonėms ir vartotojams. D. Wallis pasiūlyme dėl rezoliucijos pritariama vartotojams ir įmonėms skirtos Europos sutarčių teisės pasirenkamosios priemonės nustatymui bendruoju reglamentu, todėl balsavau už šį tekstą. Be to, ši priemonnepakeistų valstybių narių sutarčių teisės, ji tik padėtų sutarties šalims užtikrinti geresnio sutarties modelio pasirinkimo galimybę, remiantis bendraisiais principais pagrįstais pavyzdžiais, apibrėžtimis ir pavyzdiniais reglamentais, skirtais komercinėms bei vartotojų sutartims, nepaneigiant subsidiarumo ir proporcingumo principų.
Georgios Papanikolaou
raštu. - (EL) Balsavau už pranešimą dėl Europos sutarčių teisės vartotojams ir įmonėms sukūrimo; ši teisė, visų pirma skirta mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) bei vartotojams, padėtų palengvinti tarpvalstybinius sandorius ir sustiprinti vidaus rinką. Dėl skirtingos įvairių valstybių narių sutarčių teisės stabdoma MVĮ, kurios nori sudaryti tarpvalstybinius sandorius, veikla. Turime nustatyti lanksčią procedūrą, užtikrinsiančią saugumą mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei vartotojams ir padėsiančią apsaugoti sutarties šalių teises. Todėl privalomosios priemonės, kuri kartu su nacionalinėmis taisyklėmis bus MVĮ standartas, sukūrimas ir sutarties šalių galimybių išplėtimas yra teisinga strategija.
Maria do Céu Patrão Neves
Balsavau už šį pranešimą dėl politinių galimybių sukurti Europos sutarčių teisę vartotojams ir įmonėms. Iš tikrųjų sutarčių teise nustatomi ir susisteminami sandoriai vidaus rinkoje, todėl jos pajėgumas sutrukdyti šiems sandoriams arba juos palengvinti akivaizdus.
Teisingos krypties pasirinkimas sutarčių teisės srityje gali labai prisidėti prie vidaus rinkos veikimo gerinimo ir visų jos galimybių atvėrimo įmonėms, ypač MVĮ, ir vartotojams. Atkreipčiau dėmesį į plataus masto ir suderinto suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo būtinybę. Dabartiniu Komisijos darbo metodu, kai įtraukiami ekspertai ir suinteresuotųjų šalių grupės, jau užtikrinamas suinteresuotųjų šalių dalyvavimas. Tačiau, kadangi šis procesas kol kas tik konsultacijų etape, svarbu užtikrinti, kad dar neprasidėtų pati teisėkūros procedūra. Suinteresuotųjų šalių dalyvavimas teisinėje procedūroje, kurios integralumą ir skaidrumą reikės užtikrinti visais įmanomais būdais, bus labai svarbus.
Phil Prendergast
raštu. - ES negali tvirtinti, kad sukūrbendrą rinką, kai vis dar yra prekybos kliūčių. Rimta kliūtis yra didžiulės išlaidos, patiriamos tarpvalstybinės prekybos srityje. Patekimas į vos vienos valstybės narės elektroninės prekybos rinką smulkiajam verslui gali kainuoti iki 15 000 EUR. 2008 m. greitosios "Eurobarometro" apklausos duomenimis, 60 proc. mažmenininkų šią kliūtį laiko didžiausiu rūpesčiu. Jei visoje ES būtų suderinti vartotojų sandorius reglamentuojantys teisės aktai, tai būtų naudinga visų valstybių narių mažosioms bei vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir vartotojams. Panaikinus minėtas kliūtis, daugiau MVĮ pasinaudotų elektroninės prekybos galimybėmis. Manau, MVĮ yra svarbiausia daugelio valstybių narių ekonomikos atgaivinimo prielaida. Airijos kelias į ekonomikos atkūrimą pagrįstas eksportu; taigi svarbiausia panaikinti patekimo į ES rinką kliūtis. Šio pranešimo išvadose ir rekomendacijose nurodytos naudos vartotojams galimybės. Jei išsiplės tarpvalstybinprekyba, vartotojai turės didesnį produktų pasirinkimą, o kainos bus konkurencingesnės.
Paulo Rangel
Vienas svarbiausių su ES teise susijusių klausimų yra sutarčių teisės suderinimas. Viena vertus, atrodo, kad jaučiamas didesnės vidinės darnos poreikis, kad įmonės pasinaudotų bendrosios rinkos galimybėmis nebijodamos, jog konkrečioje užsienio valstybės teisinėje sistemoje gali būti teisinių sprendimų, kurių jos nebuvo numačiusios ir kurioms nepasiruošė, o tai tikra problema. Tačiau antra vertus, kai kurios valstybės narės nenori atsisakyti savo teisinių sprendimų ir tuo nereikėtų stebėtis, nes jie buvo šimtmečiais tobulinami ir tų šalių gyventojams gerai žinomi.
Komisija 2010 m. liepos 1 d. paskelbtoje žaliojoje knygoje pateikkeletą sprendimų, susijusių su reglamentavimo modeliu, pradedant paprasta materialine teise ir baigiant Europos civiliniu kodeksu. Iš visų hipotezių Europos Parlamentui priimtiniausias pasirenkamosios priemonės nustatymas reglamentu, kuriuo visų pirma reguliuojami tarpvalstybiniai sandoriai ir kuris būtų taikomas vidaus sutartims, nors ir neprivalomai. Man atrodo, kad tai pagrįstas sprendimas, taigi balsavau už.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Balsavau už. Pranešimas skirtas reaguoti į neseniai Komisijos paskelbtą Žaliąją knygą dėl Europos sutarčių teisės ir nurodyti Parlamento prioritetus šioje srityje. Galima Europos sutarčių teisės nauda vidaus rinkai daugelį metų aptarinėjama institucijose ir su plačiąja visuomene, o Parlamentas šiuo klausimu pirmą kartą išreišknuomonę 1989 m. Komisija diskusijas išplėt2001 m. paskelbdama komunikatą, kuriame atkreipiamas dėmesys į problemas, galinčias kilti vidaus rinkoje dėl sutarčių teisės skirtumų, ir į galimus veiksmus. Remdamasi per konsultacijas gautais atsakymais, Komisija 2003 m. paskelbveiksmų planą, kuriame, inter alia, siūloma parengti bendrą principų sistemą, apimančią apibrėžtis, bendrus principus ir pavyzdines normas, kad pagerėtų Europos sutarčių teisės kokybir darna. Vėlesniame 2004 m. komunikate Komisija nustattolesnius veiksmus, susijusius su šiuo veiksmų planu, ir pasiūlperžiūrėti šią sritį Europos Sąjungos teisyne. 2008 m. ji pateikpasiūlymą dėl vartotojų teisių direktyvos.
Nikolaos Salavrakos
Mano nuomone, turime gerinti vidaus rinkos veikimą ir išnaudoti visas galimybes, kurios duos naudos įmonėms, ypač MVĮ, ir vartotojams. Šiuo atžvilgiu D. Wallis pranešimas yra žingsnis teisinga kryptimi, nes jame nurodomas neigiamas vidaus rinkai taikomos sutarčių teisės skirtumų poveikis vartotojams ir įmonėms ir geresnės sutarčių teisės sistemos nauda vidaus rinkai. Manau, norėdami tai pasiekti, turime sukurti vartotojui patogų, lankstų, aiškų teisės aktą, kuris, jei įmanoma, būtų privalomas valstybėms narėms ir kuriuo susitariančiosioms šalims būtų užtikrinamas teisinis saugumas, nesikišama į valstybių narių įstatymus ir nedaromas poveikis finansiškai silpnesniems.
Catherine Stihler
raštu. - Mane nuliūdino tai, kad Parlamentas priėmšį pranešimą. Negalėjau jam pritarti, nes, reaguojant į Komisijos žaliąją knygą, jame atmesta pernelyg daug būsimosios ES sutarčių teisės galimybių ir nepaisyta prievolės reikalauti poveikio vertinimo, susijusio su visomis išlaidomis ir visomis Komisijos pasiūlytomis galimybėmis.
Marc Tarabella
Europos sutarčių teisės nėra iki šiol, nors jau daugiau kaip 20 metų Europos institucijose diskutuojama dėl šios teisės galimumo. Dabar Komisija ketina siūlyti reglamentu nustatyti pasirenkamąją priemonę, paprastai vadinamą 28-ąja teise, kuria galėtų būti reglamentuojami tarpvalstybiniai sandoriai.
Nors tikslas supaprastinti sutarčių teisę ir išplėsti tarpvalstybinę prekybą yra pagirtinas, vis dėlto abejoju dėl tokio požiūrio tinkamumo: iš tikrųjų yra didelis pavojus, kad bus nepaisoma nacionalinių taisyklių, kuriomis užtikrinama didžiausia vartotojų apsauga. Dėl šios priežasties nutariau susilaikyti dėl šio savo iniciatyva parengto pranešimo, laukdamas Komisijos pasiūlymo dėl reglamento šiuo klausimu.
Nuno Teixeira
Vienas vidaus rinkos sukūrimo padarinių yra didesnis galimų vartotojų skaičius Europos Sąjungoje. Tačiau iki šios dienos nesuderintos vartotojų ir įmonių sutarčių taisyklės. Ir dėl to nuolat atsiranda kliūčių, trukdančių visapusiškai įgyvendinti vidaus rinką: skiriasi valstybių narių teisė, pati vartotojų teistaip pat skirtinga.
Pranešime siūloma ištirti pasirenkamosios priemonės, kuri būtų įforminta reglamentu ir papildyta priemonių rinkiniu, kuris padėtų užtikrinti teisinį aiškumą ir saugumą, įgyvendinimo galimybę. Šia priemone būtų užtikrintas sklandesnis vidaus rinkos veikimas ir ji būtų naudinga įmonėms bei vartotojams, taip pat ir pačių valstybių narių teisinėms sistemoms.
Dėl minėtų priežasčių balsavau už šį pranešimą; be to, pritariu Europos Komisijos pasiūlymui šiuo klausimu, į kurį ateityje turėtų įsitraukti ir pats Europos Parlamentas, ir suinteresuotieji ūkio bei pilietinės visuomenės subjektai.
Rafał Trzaskowski
Tai, kad turime 27 teisines sistemas, yra didžiausia kliūtis ES verslininkams ir vartotojams, norintiems pasinaudoti vidaus rinkos teikiama nauda. Tai, kas šiuo metu daroma kuriant alternatyvią ES sutarčių teisę, skatina būti optimistu, ypač turint omenyje ES skaitmeninę darbotvarkę ir elektroninės prekybos galimybes vidaus rinkoje.
Angelika Werthmann
Pranešėja pritaria pasirenkamajai priemonei. Vartotojų apsaugos organizacijos jau dabar skeptiškai vertina požiūrį šia tema. Viena vertus, jos abejoja priežastiniu ryšiu su būsimosios sutarčių teisės pagrindu, nors ir (dar svarbiau) bijo tolesnių teisinės padėties neaiškumų. Šiuo metu pageidautina išeitis yra priemonių rinkinys, nes tai atitiktų dabartinius poreikius; taigi specialios nuostatos dėl populiariausių sutarčių rūšių būtų tikra pagalba vartotojams. Tačiau šiuo metu turėtų būti atviros ir nagrinėjamos visos galimybės.
Iva Zanicchi
Balsavau už D. Wallis pateiktą tekstą. Dėl problemų, kylančių dėl skirtingos valstybių narių sutarčių teisės, įmonės, ypač mažosios bei vidutinės, dažnai būna nebesuinteresuotos vykdyti tarpvalstybinę prekybą ir nepasinaudoja vidaus rinkos teikiamomis galimybėmis bei nauda. Tekste, dėl kurio buvo balsuojama, išreikštas siekis sukurti Europos sutarčių teisės pasirenkamąją priemonę ir įtvirtinti ją reglamentu. Ši pasirenkamoji priemonbūtų taikoma kartu su valstybių narių sutarčių teise kaip alternatyva, kurią galėtų netrukdomai pasirinkti sutarties šalys.
Tadeusz Zwiefka
Šešiasdešimt procentų internetinių sandorių Europos Sąjungoje neįvyksta iš esmės dėl to, kad šiuos sandorius norinčios sudaryti šalys bijo kitų šalių teisinių sistemų, su kuriomis nėra susipažinusios. Dėl tokios padėties daugelis ES piliečių netenka galimybės pasinaudoti internetine prekyba. Šiuo atveju dėl skirtumų valstybių narių teisinėse sistemose negali tinkamai veikti ES rinka. Todėl manau, kad pasirenkamoji priemonė, arba 28-oji teisinsistema, yra gera galimybpadėti atverti Europos rinkos galimybes elektroninės prekybos srityje ir išplėsti rinką verslininkams, kartu užtikrinant vartotojams vienodas prekių ar paslaugų įsigijimo galimybes.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pranešimą, nes jis apima daugelį Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos nurodytų rūpimų klausimų: jame pripažįstamas bendrojo vidaus produkto (BVP) ribotumas ir būtinybįtraukti daugiau vidutinės trukmės ir ilgalaikės ekonominės bei socialinės pažangos vertinimo rodiklių. Dar atkreipčiau dėmesį į tai, kad reikia nustatyti aiškius ir išmatuojamus rodiklius, susijusius su klimato kaita, biologine įvairove, veiksmingu išteklių naudojimu ir socialine įtrauktimi, kurie padėtų sukurti integralesnę žinių visuomenę ir sumažinti išmetamo anglies dvideginio kiekį.
Laima Liucija Andrikien
Balsavau už šią rezoliuciją dėl BVP ir kitų rodiklių pažangai kintančiame pasaulyje vertinti. BVP yra ekonominės rinkos veiklos rodiklis, kuriuo kaip standartiniu kriterijumi visame pasaulyje remiasi politikos formuotojai. Būtina pažymėti, kad taikant BVP vertinama gamyba ir kad jis neatspindi ekologinio tvarumo, veiksmingo išteklių naudojimo, socialinės įtraukties ir apskritai socialinės pažangos. Be to, BVP gali būti apgaulingas dėl to, kad po tam tikrų incidentų, pvz., nelaimingų atsitikimų ir stichinių nelaimių, taikomos padarinių likvidavimo priemonės traktuojamos kaip nauda, o ne išlaidos. Todėl pritariu rezoliucijoje išdėstytai nuostatai, kad reikia sukurti papildomus vidutinės trukmės ir ilgalaikės ekonominės ir socialinės pažangos vertinimo rodiklius bei nustatyti aiškius ir išmatuojamus rodiklius, kurie suteiktų informacijos klimato kaitos, biologinės įvairovės, išteklių naudojimo efektyvumo ir socialinės įtraukties požiūriais. Tai pat turi būti sukurti rodikliai, kurie tiksliau atspindėtų namų ūkio lygį: pajamas, vartojimą ir gerovę. Taigi, svarbu sukurti priemonę, kuri papildytų BVP - ji turėtų būti sukurta taip, kad galėtų būti taikoma praktiškai ir naudojant aiškiai apibrėžtus rodiklius bei remiantis aukštos kokybės duomenimis.
Roberta Angelilli
Bendrasis vidaus produktas yra populiariausias makroekonominės veiklos matas. Jis pradėtas skaičiuoti trečiajame praėjusio amžiaus dešimtmetyje, ir politinių sprendimų priėmėjai diskusijose jį naudoja kaip augimo savo šalyse rodiklį. Atsižvelgiant į vis didesnį ekonominių, socialinių ir ekologinių problemų tarpusavio priklausomumą, BVP šiandien turi daug trūkumų; jis neatspindi svarbių socialinių veiksnių, pvz., gerovės, socialinės įtraukties, klimato kaitos ar išteklių naudojimo efektyvumo. Todėl dabar, kai daugelio rinkos veiklos rūšių ir BVP tarpusavio santykis jau nėra savaiminis, būtina kurti daugiau aiškių ir išmatuojamų vidutinės trukmės bei ilgalaikių rodiklių, kuriais būtų užtikrinamas šalių ir regionų palyginamumas ir kuriuos būtų galima taikyti planuojant būsimus pokyčius bei kuriant politiką.
Elena Oana Antonescu
Norėčiau pritarti tam, kad būtų priimta aiškiai apibrėžta vertinimo sistema, t. y. nustatyti kiti rodikliai, kurie papildytų BVP, taikomą priimant ir vertinant sprendimus. BVP yra ekonominės rinkos veiklos rodiklis, kuriuo remiasi politikos formuotojai. Visos tarptautinės institucijos vis labiau pripažįsta būtinybę gerinti BVP papildančius duomenis ir rodiklius, kurie yra bendro visuomenės vystymosi vertinimo dalis. Šiame pranešime pabrėžiamas poreikis išmatuoti visuomenės gyvenimo kokybę. Siekiant užtikrinti ir išsaugoti gyvenimo kokybę būtina atsižvelgti į tokius svarbius ir visų pripažįstamus veiksnius kaip sveikata, švietimas, kultūra, užimtumas, būstas ir aplinkos sąlygos. Pritariu tvirtos teisinės sistemos, skirtos Europos aplinkos ekonominėms sąskaitoms vertinti, sukūrimui ir tam, kad būtina kaupti patikimus, darnius statistikos duomenis.
Pino Arlacchi
raštu. - Balsavau už šį pranešimą, nes jame pabrėžiama, kad norint sukurti nuoseklią sistemą, pagal kurią būtų atsižvelgiama ne tik į BVP, svarbu susitarti taikyti sisteminį metodą, kuriuo būtų suteikiama galimybpagerinti politikos analizes. BVP yra ekonominės veiklos rodiklis, kuriuo kaip standartiniu kriterijumi remiasi viso pasaulio politikos formuotojai. Bet BVP yra tik gamybos matas. Juo neišmatuosi aplinkos tvarumo, išteklių naudojimo efektyvumo, socialinės įtraukties ar apskritai socialinės pažangos. Todėl jis gali būti klaidinantis.
Mums reikia įvertinti visuomenės gyvenimo kokybę; turime nepamiršti, kad siekiant užtikrinti ir išlaikyti gyvenimo kokybę būtina atsižvelgti į tokius svarbius ir visų pripažįstamus veiksnius kaip sveikata, švietimas, kultūra, užimtumas, būstas, aplinkos sąlygos ir t. t. Dėl šių priežasčių šis pranešimas nusipelno didelio pripažinimo. Jame laikomasi nuomonės, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti minėtų veiksnių vertinimo rodikliams.
Sophie Auconie
Kaip 2008-2009 m. Prancūzijoje parodJ. E. Stieglitzo komitetas, mums reikia apgalvoti naujus vystymosi indeksus, papildančius BVP. BVP, iki šiol buvusio pagrindiniu rodikliu, nepaisant to, kad dėl jo galėjo būti padaryta vertinimo klaidų (pvz., atkūrimas po gaivalinių nelaimių laikomas ekonomikos pažanga), ateityje nepakaks. Balsavau už A. Rosbach pranešimą, nes jame raginama, kad Komisija tęstų tyrimą šioje srityje ir mestų iššūkį konservatorių, manančių, kad patikimas tik BVP, prieštaravimams ir kairiųjų frakcijos, kurie norėtų, kad matuotume ne ką kitą, o laimę, iliuzijoms. Komisijos darbas turės būti akylai stebimas, nes jis gali lemti svarbius pokyčius, t. y. naują, tinkamesnį būdą apskaičiuoti, kaip Europos lėšos paskirstomos regionams (regioninpolitika). Iki šiol finansavimas būdavo suteikiamas atsižvelgiant į BVP vienam konkretaus regiono gyventojui.
Zigmantas Balčytis
Bendras vidaus produktas (BVP) yra ekonominės rinkos veiklos rodiklis, kuriuo kaip standartiniu kriterijumi visame pasaulyje remiasi politikos formuotojai ir kuris geriausiai žinomas kaip makroekonominės veiklos vertinimo rodiklis. Taikant BVP jis neatspindi šiandienos aktualijų ekologinio tvarumo, veiksmingo išteklių naudojimo, socialinės įtraukties ir apskritai socialinės pažangos. Pritariu Komisijos siūlymui sukurti papildomus vidutinės trukmės ir ilgalaikės ekonominės ir socialinės pažangos vertinimo principus bei nustatyti aiškius ir išmatuojamus rodiklius, kurie suteiktų informacijos klimato kaitos, biologinės įvairovės, išteklių naudojimo efektyvumo ir socialinės įtraukties požiūriais.
Jean-Luc Bennahmias
BVP daugelį metų buvo pagrindinis ekonomikos vertinimo rodiklis, bet vis labiau ryškėja jo trūkumai vertinant socialinę ir aplinkosaugos pažangą. Taigi ši rezoliucija svarbi tuo, kad joje tvirtinama, jog Europos Sąjunga turi būtinai priimti kitus BVP papildančius rodiklius, kad būtų geriau atsižvelgta į, be kita ko, klimato kaitą, biologinę įvairovę ir netgi socialinę įtrauktį - pagrindinius politinius uždavinius, kurie man rūpi. Balsavau už šį pranešimą, nes, norint tiksliau įvertinti Europos piliečių gyvenimo kokybę ir priimti politinius sprendimus, kurių neįmanoma priimti remiantis tik BVP, labai svarbu nustatyti ir taikyti naujus rodiklius. Manau, šis pasiūlymas yra pirmasis paskatinimas labiau atsižvelgti į socialinius ir aplinkosaugos klausimus Europos viešojoje politikoje. Bet tam, kad šis pasiūlymas būtų iki galo naudingas ir veiksmingas, naujus rodiklius reikia iš tikrųjų diegti ir jais veiksmingai bei nuosekliai naudotis politikoje, kad šie nevirstų triuku, o būtų tikra sprendimų priėmimo priemonė.
Sergio Berlato
Bendrasis vidaus produktas yra populiariausias makroekonominės veiklos matas. Jis pradėtas skaičiuoti trečiajame praėjusio amžiaus dešimtmetyje ir virto visuotiniu visuomenės raidos ir apskritai pažangos rodikliu. Daugelyje tarptautinių iniciatyvų pabrėžta politikos formuotojų ir ekonomikos, aplinkos apsaugos ekspertų bei pilietinės visuomenės parama kuriant papildomus BVP rodiklius, teikiant išsamesnę informaciją, reikalingą formuojant politiką. Iš tikrųjų BVP nesuteikia patikimo pagrindo politinėms diskusijoms. Visų pirma juo remiantis negalima išmatuoti aplinkos tvarumo ar socialinės įtraukties. Metų metus vykstančioje politikų ir mokslininkų diskusijoje, mano manymu, dažniau svarstoma problema, kaip sukurti šį metodą, naudojant aiškiai apibrėžtus ir kiekybiškai įvertinamus rodiklius. Europos ir valstybių narių lygmeniu pasiūlyta daug iniciatyvų užpildant spragas šioje srityje. Deja, yra tik dalinių nuoseklių veiksmų požymių. Todėl, pripažindamas aiškiai apibrėžtos BVP matavimo sistemos priėmimo svarbą, raginu Komisiją pateikti visų pirma pakopomis suskirstytą strategiją, rodančią, kaip naujasis metodas, pagal kurį atsižvelgiama ne tik į BVP, bet ir į kitus rodiklius, gali būti panaudojamas kasdieniame politikų darbe.
Slavi Binev
Pritariu A. Rosbach pranešimui, nes jame aiškiai nurodyta, kad BVP yra rinkos ekonominės veiklos ir gamybos atitinkamoje šalyje rodiklis, kuriuo vis dėlto neįmanoma išmatuoti aplinkos tvarumo, išteklių naudojimo efektyvumo, socialinės įtraukties ir socialinės pažangos. Aukštas BVP, netgi skaičiuojamas vienam gyventojui, gali būti klaidinantis, nes BVP nėra vienodai paskirstomas gyventojams, tad nėra tinkamas visuomenės gyvenimo kokybės rodiklis. Kad galėtume įveikti dabartines ir būsimas problemas, turime sugalvoti naujus rodiklius, kurie papildys ir patobulins BVP. Tai padės mums ne tik tiksliau nustatyti gyvenimo kokybę - šiais rodikliais dar bus užtikrinta patikimesnžinių baz(suteiks patikimesnių žinių), kuri suteiks galimybę atlikti geresnę įvairių sričių politikos analizę.
Mara Bizzotto
A. Rosbach pranešimas yra kritinKomisijos komunikato "BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti" analizė. Nors Komisijos tikslas patvirtinti vertinimo sistemą, kurios rodiklis būtų ne tik BVP, ir taip užtikrinti išsamesnį šalies pažangos ir plėtros, įskaitant, pvz., aplinkos tvarumą ir socialinę įtrauktį, vaizdą svarbus ir neginčytinas, pranešėja abejoja dėl Komisijos pasiūlytos strategijos. Siūlomos iniciatyvos iš tikrųjų nėra pakopomis suskirstytos, praktiškos strategijos, kuria nurodoma, kaip reikėtų taikyti naująjį požiūrį "Ne tik BVP", dalis. Palaikau šią nuomonę, todėl balsavau už A. Rosbach pranešimą.
Vito Bonsignore
Balsavau už šį pranešimą, nes manau, kad sužinoti tikrąją padėtį, vadinasi, ir padaryti viską, kas įmanoma, kad, esant reikalui, ją pakeistume, galime tik naudodamiesi tinkamomis priemonėmis. Bendrasis vidaus produktas, arba BVP, yra priemonė, skirta visų piniginės ekonominės veiklos rūšių suminei pridėtinei vertei nurodyti. Nesunku suprasti, kokia atgyvena šiandien, 2011 m., yra gerovės rodiklis, pagrįstas pasenusiais duomenimis.
Manau, kad turėtume nustatyti naujus BVP matavimo rodiklius, pvz., aplinkos tvarumą ir socialinę įtrauktį, kad visa BVP sudaranti informacija padėtų susidaryti teisingesnį tos šalies ar regiono vaizdą. Prisiderinti prie laikmečio reiškia atsižvelgti į svarbius pokyčius, o ne patekti į spąstus ir kurti pernelyg dirbtinę sistemą, kurią būtų sunku taikyti. Manau, turint aiškiai apibrėžtus rodiklius galima šį darbą atlikti itin gerai.
Maria Da Graça Carvalho
Nors bendrasis vidaus produktas (BVP) yra gamybos matas, tinkamas ekonominei rinkos veiklai vertinti, pažangos tvarumo, aplinkos, socialinių ir kt. aspektų jis neatspindi. Todėl pritariu iniciatyvai "BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti", kuria siekiama paskatinti ir padidinti informuotumą apie kitus BVP papildančius rodiklius vertinant ir diskutuojant politikos klausimais. Tikiu, kad ši vertinimo sistema, pagrįsta įvairių tyrimo parametrų patvirtinta informacija, padės priimti geriau visuomenės ir apskritai ekonomikos poreikius atitinkančius politinius sprendimus.
Nessa Childers
raštu. - Kol mokslininkai ginčysis dėl geriausio būdo pažangai įvertinti, mes, Europos teisės aktų leidėjai, turime pasikliauti metodu, kurį pasirenkame, ir užtikrinti, kad jis atlaikytų argumentus šiandien ir ateityje.
Lara Comi
Ekonominėje literatūroje daugelį metų keliamas klausimas, ar būtina BVP augimą ir toliau laikyti pažangos tam tikroje geografinėje vietovėje per tam tikrą laiką rodikliu. Manau, šiuo metu nėra kito tokio glausto ir universalaus (tikslaus) rodiklio. Negalime savo piliečiams, ir taip paskendusiems kasdienėse problemose, pateikti klinikinės bylos su ekonominės būklės aprašymu. Kartu negalime atkakliai laikytis vien tik ekonominių rodiklių, kurie ne visada apima socialinius reiškinius.
Todėl pritariu pranešime nurodytam bendram tikslui. Turėtume susivienyti su tarptautine moksline bendruomene ir pasistengti papildyti BVP kitais rodikliais. Pasaulyje yra daug tokio indekso pavyzdžių: nuo JT žmogaus socialinės raidos indekso iki Butano bendrojo nacionalinio laimės rodiklio. Būtina nustatyti prioritetinius tikslus ir jų įgyvendinimą vertinti griežtai, tiksliai, nešališkai. Turime žinoti, kad svarbu ne laikrodžių kiekis, o kaip leidžiame laiką.
George Sabin Cutaş
Balsavau už šį pranešimą, nes manau, kad reikalingi BVP papildantys rodikliai, kurie suteiktų galimybę įvertinti veiksnius, susijusius, pvz., su klimato kaita, biologine įvairove ar išteklių naudojimo efektyvumu.
Kaip teisingai pasakJ. Stiglitz, BVP nėra tik priemonė, netinkanti piliečių gerovei atspindėti, tai priemonė, apribota rinkos ekonominės veiklos vertinimu. Tikiuosi, Europos vykdomoji valdžia pateiks konkrečių pasiūlymų dėl platesnių ir ilgalaikių rodiklių, kad būtų pašalinti dabartiniai trūkumai.
Luigi Ciriaco De Mita
Rodikliai yra glaustas konkretaus reiškinio vertinimo būdas. Paprasti reiškiniai gali būti vertinami naudojant paprastus rodiklius, sudėtingesniems reiškiniams įvertinti reikalingi sudėtingesni rodikliai. Bendrasis vidaus produktas yra paprastas rodiklis, nors vystymasis - sudėtingas reiškinys. Iš tikrųjų ekonominis regiono išsivystymas susideda iš įvairių aspektų, kurie neįtraukti į BVP, padedantį susidaryti tik momentinį vaizdą. Visai nepaisoma kitų vertinimo elementų, pvz., investicijų į nematerialiąją infrastruktūrą, įskaitant praktinę patirtį (žmones, procesus ir produktus - tai tik keli pavyzdžiai), ir investicijų į materialiąją infrastruktūrą, įskaitant ryšius ir transportą (pvz., IRT tinklus, geležinkelio ir greitkelių tinklus). Be to, BVP netgi netinka regionams nustatyti, remiamiems pagal ES regionų sanglaudos politiką. Dėl šių priežasčių reikėtų pagirti Europos Komisiją už pastangas taikyti ne tik BVP, o sukurti daug duomenų ir rodiklių, kurie padidins jo galimybę vertinti reiškinius ir kurie padės geriau nustatyti politiką bei finansų skyrimą. Man atrodo, kad mūsų priimtas pranešimas yra žingsnis šia kryptimi.
Proinsias De Rossa
raštu. - BVP (bendrasis vidaus produktas) yra suminvisų piniginės ekonominės veiklos rūšių pridėtinvertė. Tai populiariausias makroekonominės veiklos matas. BVP tikrai tapo svarbiausiu, visuotiniu visuomenės vystymosi ir apskritai progreso rodikliu. Tarptautiniu mastu vis labiau pripažįstama, kad BVP nėra tinkamas socialinės pažangos, socialinės įtraukties, aplinkos tvarumo ir išteklių naudojimo efektyvumo matas. Pritariu šiam pranešimui, kuriame raginama nustatyti aiškius ir išmatuojamus rodiklius, kurie apimtų klimato kaitą, biologinę įvairovę, išteklių naudojimo efektyvumą ir socialinę įtrauktį. Toliau pabrėžiama būtinybįvertinti visuomenės gyvenimo kokybę, atsižvelgiant į tai, kad siekiant užtikrinti ir išsaugoti gyvenimo kokybę būtina atsižvelgti į tokius svarbius ir visų pripažįstamus veiksnius kaip sveikata, švietimas, kultūra, užimtumas, būstas ir aplinkos sąlygos. Be to, jame visiškai pritariama tam, kad būtų sukurta tvirta teisinEuropos aplinkos ekonominių sąskaitų sistema, nes tai būtų teigiamas žingsnis vykdant su BVP ir kitais rodikliais susijusį procesą, be to, palankiai vertinama Komisijos iniciatyva kartu su BVP pateikti poveikio aplinkai indeksą.
Diogo Feio
Nepaisant visų daugiau ar mažiau sentimentalių interpretacijų, tiesa ta, kad patikimą visuomenės išsivystymo ir pažangos vaizdą galime gauti tik analizuodami bendrąjį vidaus produktą (BVP). Dėl to BVP yra ir turėtų išlikti pagrindiniu ekonomikos rodikliu, į kurį būtina atsižvelgti. Tačiau prireikus jį reikėtų susieti su kitais rodikliais, kuriuos reikėtų ištirti ir laipsniškai įdiegti.
José Manuel Fernandes
2007 m. Europos Parlamentas kartu su Komisija, Romos klubu, Pasaulio gamtos klubu (angl. WWF) ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) surengkonferenciją tema "Ne tik BVP", kurios dalyviai pritarbūtinybei nustatyti kitus rodiklius, papilančius bendrąjį vidaus produktą (BVP). Šis A. Rosbach pranešimas pagrįstas Komisijos 2009 m. rugsėjo 28 d. pateiktu komunikatu "BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti"; jame nurodyta būtinybsuteikti politikams ir tyrėjams išsamesnių duomenų.
Paskutiniaisiais dešimtmečiais bendrasis vidaus produktas (BVP) buvo populiariausias makroekonomikos matas ir visai neseniai jis pradėtas naudoti kaip socialinio vystymosi rodiklis. Daugelis sociologų pastaruoju metu nesutaria dėl to, ar tai geriausias rodiklis, nes jis neapima tvarumo ir socialinės įtraukties. Kadangi pritariu pranešėjos nuomonei, balsavau už pranešimą, bet manau, kad pasiūlymas gali ir turi būti patobulintas, pateikiant išsamesnę bei pakopomis suskirstytą strategiją.
João Ferreira
ES įgyvendinamos neoliberalios gairės (nuostatos) ir politika kelia pavojų socialinei pažangai ir sudavEuropos tautoms kelis smūgius. Tai rodo socialinės nelygybės padidėjimas ES šalyse, šiuo metu pasiekęs nerimą keliantį lygį. To turėtume nepamiršti nagrinėdami vystymosi ir pažangos rodiklius, kas ir daroma šiame pranešime.
Bendruoju vidaus produktu (BVP) dažnai remiamasi vertinant du veiksnius, t. y, vystymąsi ir pažangą; tai statistinis rodiklis, turintis trūkumų. Jis naudingas vertinant ekonomikos augimą, nes apima tik ekonominę veiklą, bet neapima tokių svarbių parametrų kaip turto paskirstymas, socialinnelygybė, prekių ir paslaugų kokybė, nekomerciniai sandoriai ar net rinkos neužregistruoti rezultatai, kurie yra labai svarbūs vertinant vystymąsi ir pažangą. Daugeliu atvejų BVP gali padidėti, nors tada daugelis šalies piliečių gyvena vis skurdžiau, nes apskaičiuojant BVP neatsižvelgiama į nelygybės lygį visuomenėje.
Dėl visų šių priežasčių būtina nustatyti kitus rodiklius, kurie padėtų įveikti šiuos trūkumus, kad socialinės pažangos priemonės būtų kuo universalesnės, patikimesnės ir labiau atspindėtų tikrovę.
Ilda Figueiredo
ES neoliberalios gairės ir politika, vis nesąžiningesnis nacionalinių pajamų padalijimas ir paskirstymas ES ir nacionaliniu lygmeniu lemia vis didesnius ekonomikos skirtumus ir socialinę nelygybę.
Todėl kyla vis daugiau abejonių dėl to, kad bendruoju vidaus produktu (BVP) būtų remiamasi sprendžiant socialinio vystymosi ir pažangos problemas ir kad jis būtų statistinis vystymosi bei pažangos rodiklis. Šis statistinis rodiklis turi daug trūkumų, nes vertinama tik ekonominveikla, neatsižvelgiama į kitus svarbius veiksnius, pvz., turto paskirstymą, socialinę nelygybę, prekių ir paslaugų kokybę, nekomercinius sandorius ar netgi rinkos neužregistruotus rezultatus. Daugeliu atvejų BVP gali padidėti, nors tada daugelis šalies piliečių gyvena vis skurdžiau, nes apskaičiuojant BVP neatsižvelgiama į nelygybės lygį visuomenėje.
Tokiomis aplinkybėmis būtina nustatyti kitus rodiklius, kurie padėtų įveikti šiuos trūkumus, kad socialinės pažangos priemonės būtų kuo universalesnės, patikimesnės ir labiau atspindėtų tikrovę.
Monika Flašíková Beňová
BVP tapo socialinio vystymosi ir apskritai progreso rodikliu. Tačiau jis nėra aplinkos tvarumo ar socialinės įtraukties matas. Atsižvelgdama į tai, kad šiuos duomenis ir rodiklius reikia patobulinti, Komisija paskelbkomunikatą "BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti". Šiame komunikate ji siūlo, pvz., sukurti išsamius rodiklius, kuriais būtų užtikrinama patikimesnžinių bazė. Manau, būtina sukurti priemonę, kuri galėtų papildyti BVP, turint omenyje, kad ji galėtų būti taikoma praktiškai ir naudojant aiškiai apibrėžtus rodiklius bei remiantis aukštos kokybės duomenimis.
Lorenzo Fontana
Parlamento pranešime teisingai kritikuojamas Komisijos tikslas taikyti ne tik bendrąjį vidaus produktą, bet ir kitus rodiklius ir nustatyti kitą matavimo sistemą (kuri vis dėlto apimtų ir BVP); jame pabrėžiama, kad jeigu Komisija dar aiškiai neapibrėžpakeitimų ar tikslių rodiklių, diskusijas teks atidėti. Todėl balsavau už šį pasiūlymą.
Elisabetta Gardini
Bendrasis vidaus produktas yra populiariausias makroekonominės veiklos matas, naudojamas politinėse analizėse ir diskusijose socialiniam vystymuisi nurodyti. Deja, nepaisant jo plataus naudojimo, vis labiau suvokiama, kad smarkiai pasikeitEuropos ekonominir socialinstruktūra. Dabar, be informacijos apie pajamas ar gerovę, poveikį šalies gyvenimo kokybei daro ir kiti su aplinka susiję veiksniai, kurių nebegalima nepaisyti. Todėl pritariu A. Rosbach pranešimui, kuriame nurodyti nauji rodikliai, apimantys šiuos pagrindinius aplinkosaugos politikos aspektus: energijos vartojimą, biologinę įvairovę, vandens naudojimą ir taršą. Mūsų uždavinys - esamus indeksus sujungti su kitais politiniu atžvilgiu tinkamais ir empiriškai išmatuojamais elementais, užtikrinančiais patikimus statistinius duomenys apie būsimą šalių vystymąsi. Šiuo atveju manau, kad atmetus subjektyvius veiksnius, pvz., asmeninę laimę, kuri negali būti laikoma rodikliu, naujasis tekstas bus geras kompromisas. Pagaliau tikiuosi, kad šiame naujame procese svarbų vaidmenį atliks ir Eurostatas, ir Eurobarometras. Dėkoju už dėmesį.
Juozas Imbrasas
Pritariau pranešimui, kadangi BVP yra ekonominės rinkos veiklos rodiklis, kuriuo kaip standartiniu kriterijumi visame pasaulyje remiasi politikos formuotojai. Tačiau taikant BVP vertinama gamyba ir jis neatspindi ekologinio tvarumo, veiksmingo išteklių naudojimo, socialinės įtraukties ir apskritai socialinės pažangos. Be to, BVP gali būti apgaulingas dėl to, kad po tam tikrų incidentų, pvz., nelaimingų atsitikimų ir stichinių nelaimių, taikomos padarinių likvidavimo priemonės traktuojamos kaip nauda, o ne išlaidos. Reikia sukurti papildomus vidutinės trukmės ir ilgalaikės ekonominės ir socialinės pažangos vertinimo rodiklius. Manau, kad reikia nustatyti aiškius ir išmatuojamus rodiklius, kurie suteiktų informacijos klimato kaitos, biologinės įvairovės, išteklių naudojimo efektyvumo ir socialinės įtraukties požiūriais, taip pat reikia sukurti rodiklius, kurie tiksliau atspindėtų namų ūkio lygį: pajamas, vartojimą ir gerovę. Egzistuoja ir poreikis išmatuoti visuomenių gyvenimo kokybę, nes siekiant užtikrinti ir išlaikyti gyvenimo kokybę būtina atsižvelgti į tokius svarbius ir visų pripažįstamus veiksnius kaip sveikata, švietimas, kultūra, užimtumas, būstas, aplinkos sąlygos ir t. t. Turėtų būti labiau atsižvelgiama į rodiklius, kuriais vertinami minėtieji veiksniai. Toliau tobulinant kokybinius ir kiekybinius matus reikia remtis Europos gyvenimo kokybės tyrimo rodikliais, kurie apima pagrindines gyvenimo kokybės sritis.
Giovanni La Via
Pritariu pranešėjos analizei, atliktai pranešime, už kurį šiandien balsavome. Atrodo, kad bendrasis vidaus produktas jau neatitinka didėjančių ekonominių ir politinių poreikių. Manau, būtina sukurti papildomą sistemą, kuri galėtų padėti pagerinti politinę analizę ir diskusijas, naudojant aiškius papildomus rodiklius vidutinės trukmės ir ilgalaikei ekonominei bei socialinei pažangai įvertinti. Atsižvelgiant į šio klausimo keblumą ir galimą sprendimų, kurie bus priimti šiuo klausimu, poveikį, užduotis, be abejo, nebus lengva. Taigi uždavinys, kurį esame pasirengę įveikti, susijęs su patikimų rodiklių, kurie būtų teoriniu požiūriu nuoseklūs, politiškai tinkami ir empiriškai išmatuojami, paieškomis.
Petru Constantin Luhan
BVP yra veiksmingiausia priemonmakroekonominei veiklai įvertinti, kartu jis yra netiesioginis socialinio vystymosi ir pažangos rodiklis. Tačiau jis nesuteikia informacijos apie visas kitas sritis, kurios yra politinių diskusijų tema, pvz., apie aplinką ir socialinę įtrauktį.
Šis rodiklis yra daugelio Europos Sąjungos politinių sprendimų ir priemonių pagrindas. Manau, turime dėti daugiau pastangų, kad būtų priimti visų piliečių poreikius atitinkantys rodikliai. Visų pirma jie turi būti skirti ilgalaikei pažangai, padarytai siekiant ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų, įvertinti. Baigdamas noriu pasakyti, kad būsima Europos politika turi būti grindžiama išsamiais, naujausiais duomenimis, susijusiais su visais svarbiausiais klausimais.
David Martin
raštu. - Pritariu šiam pranešimui, kuriame pabrėžiama, kad BVP yra ekonominės rinkos veiklos matas, tapęs standartiniu kriterijumi, kuriuo remiasi viso pasaulio politikos formuotojai, kad BVP yra gamybos matas, bet jis nepadeda įvertinti aplinkos tvarumo, išteklių naudojimo efektyvumo, socialinės įtraukties ir apskritai socialinės pažangos; be to, pranešime pabrėžiama, kad šis rodiklis gali būti klaidinantis, nes po tam tikrų incidentų, pvz., nelaimingų atsitikimų ir gaivalinių nelaimių, taikomos padarinių likvidavimo priemonės traktuojamos kaip nauda, o ne išlaidos; pažymima, kad ne tik ekonominio išsivystymo ir produktyvumo, bet ir kiti rodikliai daro poveikį šalies gyvenimo lygiui ir suteikia apie jį informacijos, tačiau iki šiol jie nebuvo kiekybiškai įvertinti, nors yra nustatyti susiję rodikliai; pabrėžiama, kad reikia sukurti papildomus rodiklius visam ekonominės veiklos poveikiui įvertinti.
Clemente Mastella
Šiais laikais bendrasis vidaus produktas jau nėra pakankamas ir tinkamas pažangos vertinimo rodiklis, todėl reikia nustatyti daugiau visapusių rodiklių, kuriais pasauliui nuolat kintant būtų suteikiama patikimesnių žinių. Dažnai trūksta aiškiai apibrėžtos informacijos, duomenų ir rodiklių. Europos ir valstybių narių lygmeniu pateikta daug pasiūlymų, skirtų nurodytoms spragoms užpildyti. Nors ir nelengva sukurti nuoseklų metodą, manome, kad reikalinga išsami koncepcija, kurioje būtų atsižvelgta į esamas priemones, kurias praktiškai įmanoma įgyvendinti. Svarbu sukurti naują priemonę, papildančią BVP, turinčią praktinę naudą, pagrįstą aiškiai apibrėžtais rodikliais ir aukštos kokybės duomenimis. Sutinkame su pranešėja, kad reikia pateikti pakopomis suskirstytą strategiją, kurioje būtų parodyta, kaip naujasis metodas gali būti praktiškai panaudojamas kasdieniame politikų darbe.
Barbara Matera
Balsavau už šį A. Rosbach pranešimą dėl BVP ir kitų rodiklių pažangai kintančiame pasaulyje vertinti, nes manau, kad bendrasis vidaus produktas tokiame pasaulyje jau nėra pakankamas ir tinkamas pažangos vertinimo rodiklis, todėl reikia nustatyti daugiau išsamesnių rodiklių, kuriais būtų užtikrinama patikimesnžinių bazė. Reikėtų nepamiršti, kad BVP yra gamybos matas, o juo remiantis neįmanoma įvertinti, pvz., aplinkos tvarumo. Būtina nustatyti kitus rodiklius, padėsiančius išsiaiškinti, kurie veiksniai turi poveikio šalies gyvenimo lygiui.
Todėl palaikau nuomonę, kad reikia sukurti papildomus vidutinės trukmės ir ilgalaikės ekonominės bei socialinės pažangos vertinimo rodiklius, susijusius su, pvz., klimato kaita, biologine įvairove, išteklių naudojimo efektyvumu ir socialine įtrauktimi. Sukūrus naujus rodiklius bus lengviau suprasti ir įvertinti visuomenės gyvenimo kokybę. Taigi valstybės narės arba regiono vystymosi neįmanoma įvertinti naudojantis tik ekonominiu rodikliu, pvz., BVP, nes būtina atsižvelgti ir į gyvenimo kokybę, kuri vertinama atsižvelgiant į tokius veiksnius kaip sveikata, švietimas, kultūra, užimtumas, būstas ir klimato sąlygos.
Marisa Matias
Kaip Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonės dėl šio pranešimo referentmanau, kad siekiant užtikrinti ir išsaugoti gyvenimo kokybę svarbūs šie tarpusavyje susiję veiksniai: sveikata, švietimas, kultūra, užimtumas, būstas ir klimato sąlygos. Todėl svarbūs ir rodikliai, padedantys įvertinti šiuos veiksnius, tad jiems reikėtų suteikti daugiau reikšmės. Balsavau už, nes šis pranešimas yra žingsnis (nors ir neryžtingas) link bendrojo vidaus produkto (BVP) kaip socialinės ir ekonominės veiklos rezultatų ir kartu visuomenės pažangos vertinimo mato tobulinimo ir papildymo.
Nuno Melo
Visi sutinkame, kad norint papildyti BVP kaip visuomeninės raidos plačiąja prasme rodiklį turi būti tobulinami duomenys ir rodikliai. Iniciatyva "BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti" yra papildoma priemonė, galinti padėti pagerinti analizę ir politines diskusijas.
BVP yra ekonominės rinkos veiklos rodiklis, tapęs standartiniu kriterijumi, kuriuo remiasi sprendimų priėmėjai visame pasaulyje. BVP yra gamybos matas, bet juo remiantis neįmanoma įvertinti aplinkos tvarumo, išteklių naudojimo efektyvumo, socialinės įtraukties ar apskritai socialinės pažangos. Todėl sutinku, kad ateityje reikėtų ištirti kitas priemones, kuriomis būtų suteikiama daugiau patikimų duomenų besikeičiančiam pasauliui įvertinti.
Alexander Mirsky
raštu. - Žinoma, kad BVP (bendrasis vidaus produktas) - suminvisų piniginės ekonominės veiklos rūšių pridedamoji vertė. BVP yra gaminančios ir (arba) vartojančios visuomenės išraiška, bet jis neatspindi pokyčių svarbiose srityse ir turto. Būtina pagerinti duomenis ir rodiklius papildant BVP, siūlomos įvairios priemonės, kuriomis būtų suteikiama patikimesnių žinių. Nustatyti daugiau rodiklių, skirtų vidutinės trukmės ir ilgalaikei ekonominei bei socialinei pažangai įvertinti, būtina neatidėliojant. Balsavau už.
Wojciech Michał Olejniczak
Šiandien Europos Parlamentas priėmrezoliuciją dėl BVP ir kitų rodiklių pažangai kintančiame pasaulyje vertinti.
Bendrasis vidaus produktas yra plačiai naudojamas socialinės raidos ir ekonomikos pažangos vertinimo indeksas. Tačiau kyla abejonių dėl jo universalumo: ar jis apima daugelį veiksnių, kurie lemia gyvenimo kokybę konkrečioje šalyje. Be to, kai kurie svarbūs parametrai vertinami neteisingai. Komisija mano, kad labai svarbu nustatyti rodiklį, kuris aiškiai atspindėtų padėtį konkrečioje šalyje ir šeimų bei pavienių asmenų padėtį, išteklių naudojimo šalyje efektyvumą ir aplinkos būklę. Komisija tikisi didesnio valstybių narių dalyvavimo sisteminant mokslinius visuomenės gyvenimo kokybės tyrimus, kuriais būtų užtikrinama galimybpalyginti šalis. Darni politika palengvintų tyrimų analizavimą, suteiktų galimybę numatyti šalių ilgalaikio vystymosi galimybes.
Rolandas Paksas
Balsavau už šią rezoliuciją dėl BVP ir kitų rodiklių, kurie skirti bendram visuomenės vystymuisi ir pažangai matuoti. BVP yra ekonominės rinkos veiklos rodiklis, kuriuo kaip standartiniu kriterijumi remiasi politikos formuotojai visame pasaulyje. Tačiau šis rodiklis nėra visa apimantis. Jis neatspindi ekologinio tvarumo, veiksmingo išteklių naudojimo, socialinės įtraukties ir socialinės pažangos. Be to, tam tikrais atvejais BVP gali pateikti netikslią, klaidinančią informaciją. Atsižvelgiant į tai, reikia dėti visas pastangas, kad būtų sukurti papildomi vidutinės trukmės ir ilgalaikiai rodikliai minėtiems veiksniams bei namų ūkio lygiui vertinti.
Pritariu pasiūlymui, kad vertinant visuomenės gyvenimo kokybę didelis dėmesys turi būti skiriamas sveikatai, švietimui, kultūrai, užimtumui, būstai ir kitiems panašiems veiksniams, susijusiems su pagrindinėmis gyvenimo kokybės sritimis. Taigi, turime ieškoti būdų, kaip sukurti tinkamą ir efektyvią priemonę, kuri papildytų BVP, kuri galėtų būti efektyviai taikoma praktiškai ir naudojant aiškiai apibrėžtus rodiklius bei remiantis aukštos kokybės duomenimis.
Alfredo Pallone
Pranešimo "BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti" tikslas - įvertinti pažangos Europos Sąjungoje lygį pagal bendrąjį vidaus produktą, kuris tapo išsamiu visuomenės raidos ir ekonomikos vystymosi rodikliu. Tačiau jis, deja, jau nėra patikimas politinių diskusijų pagrindas, nes nepadeda įvertinti aplinkos tvarumo ar socialinės įtraukties. Vis labiau suvokiama, kad reikalingi geresni duomenys ir rodikliai, papildantys pažangos vertinimo kriterijus. Dėl šios priežasties balsavau už tekstą, kuriame siekiama, kad Europos Sąjungos vystymosi vertinimas būtų siejamas su naujais socialiniais rodikliais ir kad būtų nustatyta vertinimo sistema, pagrįsta ne tik BVP, bet ir kitais papildomais rodikliais, naudingais priimant sprendimus.
Maria do Céu Patrão Neves
Balsavau už šį pranešimą pavadinimu "BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti". Kaip jame teisingai pastebėta, bendrasis vidaus produktas (BVP), kuriuo viso pasaulio politikos formuotojai remiasi viešosiose diskusijose, tapo išsamiu visuomenės raidos ir pažangos plačiąja prasme rodikliu. Tačiau jis nėra patikimas pagrindas politinėms diskusijoms kiekvienu klausimu. Pvz., BVP nepadeda įvertinti aplinkos tvarumo ar socialinės įtraukties.
Komisijos komunikate "BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti" siūlomos įvairios priemonės, kurios, kaip manoma, būtų tinkamos BVP papildyti. Visų pirma jame atkreipiamas dėmesys į tai, kad reikalingi universalesni rodikliai, kuriais būtų užtikrinama patikimesnžinių bazė. Pritarčiau Komisijos ketinimui priimti aiškiai apibrėžtą vertinimo sistemą, kuri papildytų BVP ir pasitarnautų priimant sprendimus bei vertinant ir kuri būtų pagrįsta aiškiai apibrėžtais bei kiekybiškai įvertinamais rodikliais.
Aldo Patriciello
Bendrasis vidaus produktas yra pasaulyje populiariausias (makroekonominės veiklos) matas. Jis tapo išsamiu visuomenės raidos ir ekonomikos vystymosi rodikliu, tačiau nepadeda įvertinti aplinkos tvarumo ar socialinės įtraukties. Reikalingi geresni duomenys ir rodikliai, papildantys BVP, kitaip šis rodiklis nebus patikimas pagrindas politinėse diskusijose.
Šis klausimas buvo aptariamas ir anksčiau, ypač 2007 m., kai Europos Parlamentas ir Komisija kartu su kitomis organizacijomis bei asociacijomis surengkonferenciją "Ne tik BVP". Šioje konferencijoje Komisija pareiškė, kad BVP nėra tinkama ilgalaikvertinimo sistema, nes vertinant ekonominę ir socialinę pažangą neatsižvelgiama į klimato kaitą, išteklių naudojimo efektyvumą ar asmeninę gerovę. Paskui buvo pasiūlyti nauji rodikliai pažangai, padarytai siekiant socialinių, ekonominių ir aplinkosaugos tikslų, įvertinti. Dėl minėtų priežasčių ir tam, kad būtų sukurti aiškūs ir išsamūs, kartu ir nuoseklūs, susiję bei objektyviai išmatuojami rodikliai, balsavau už svarstomą pasiūlymą.
Rovana Plumb
Komisijos komunikate "BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti" atkreipiamas dėmesys į tai, kad reikia nustatyti daugiau išsamių BVP papildančių rodiklių, kuriais būtų suteikiama patikimesnių žinių. BVP tapo išsamiu visuomenės raidos ir ekonomikos vystymosi rodikliu, bet jis nesuteikia patikimo pagrindo politinėms diskusijoms visais klausimais. Svarbiausia, kad BVP nepadeda įvertinti aplinkos tvarumo ir socialinės įtraukties lygio.
Už šį pranešimą balsavau dėl to, kad mums svarbu sukurti priemonę, kuri papildytų BVP, ir ši priemonturi būti tokia, kurią būtų galima taikyti praktiškai, naudojant aiškiai apibrėžtus rodiklius bei remiantis aukštos kokybės duomenimis. Šiame pranešime Komisija raginama pateikti pakopomis suskirstytą metodo "Ne tik BVP" strategiją, kurioje turėtų būti paaiškinta, kaip naujasis metodas gali būti praktiškai taikomas kasdienėje politinėje veikloje.
Miguel Portas
Manau, pasiekti ir išsaugoti gyvenimo kokybę padeda šie svarbūs ir tarpusavyje susiję veiksniai: sveikata, švietimas, kultūra, užimtumas, būstas ir klimato sąlygos. Todėl ir rodikliai, padedantys įvertinti šiuos veiksnius, mano nuomone, yra svarbūs, tad jiems reikėtų teikti daugiau reikšmės. Balsavau už, nes šis pranešimas yra žingsnis (nors ir neryžtingas) link bendrojo vidaus produkto (BVP) kaip socialinės bei ekonominės veiklos rezultatų ir kartu visuomenės pažangos vertinimo mato tobulinimo ir papildymo.
Paulo Rangel
Bendrasis vidaus produktas (BVP) yra standartinis makroekonominės veiklos matas, paprastai taikomas įvairių valstybių ekonomikai įvertinti. Vis dėlto jis yra tik gerovės matas, mažiau tinkantis socialinei raidai palyginti. BVP sėkmingai taikomas dažniausiai dėl paprastumo, tačiau gauti rezultatai nėra itin išsamūs. Todėl būtų naudinga sukurti naujus rodiklius, kurie padėtų išsiaiškinti kitus tikrovės aspektus ir geriau susidaryti bendrą šalių išsivystymo vaizdą. Tai sudėtingas procesas, kuriame turėtų dalyvauti įvairių sričių specialistai, kad galiausiai būtų nustatytas platesnis ir išsamesnis rodiklis.
Raül Romeva i Rueda
Pritariu. Kaip sakkolegS. Bélier, nors šio pranešimo siekiai ir gairės galėjo būti ir platesnio masto, vis dėlto tai pirmasis žingsnis ir stiprus signalas Tarybai bei Komisijai paspartinti gerovės ir vystymosi rodiklių peržiūrą ir užtikrinti, kad jie labiau atspindėtų aplinkosaugos ir socialines realijas bei suvaržymus, su kuriais susiduriame.
Šiuo sprendimu Europos Parlamento nariai pripažįsta būtinybę peržengti ribas ir atsisakyti pasenusio modelio, kuris sukelia socialinę nelygybę ir griauna gamtos paveldą, ir Europos lygmeniu taikyti naują ekonominį modelį. Juo atveriamas kelias naujų, teisingesnių rodiklių pripažinimui, rodiklių, kurie suteiks mums galimybę imtis ekologinių ir socialinių pokyčių mūsų visuomenėje.
Licia Ronzulli
Šiame pranešime siūloma priimti aiškiai apibrėžtą vertinimo sistemą, kuri papildytų bendrąjį vidaus produktą kaip socialinio vystymosi rodiklį. Ši papildoma priemonturi būti praktiškai pritaikoma ir pagrįsta aiškiai apibrėžtais rodikliais bei patikimais duomenimis. Tik taip BVP rodiklis gali būti pakankamai naudingas politinėse diskusijose ir priimant sprendimus. Todėl Komisija raginama pateikti išsamią, pakopomis suskirstytą strategiją, kurioje būtų nurodyta, kaip naujasis metodas gali būti praktiškai taikomas kasdieniame politiniame darbe.
Oreste Rossi
Pranešime apie 2009 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos komunikatą "BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti" pabrėžiama bendrojo vidaus produkto kaip socialinės raidos ir ekonominio augimo rodiklio svarba. Tikslas - priimti naują vertinimo sistemą, pagrįstą aiškiai apibrėžtais ir kiekybiškai įvertinamais rodikliais, patikimais ir tiksliais duomenimis, bet Komisijos komunikate nenurodyta pakopomis suskirstyta šios sistemos įgyvendinimo strategija. Balsavau už šį pranešimą, nes, manau, svarbu, jog socialinir ekonominanalizbūtų atliekama naudojant tinkamas priemones, kurios papildytų BVP.
Catherine Stihler
raštu. - Pritariu šiam pranešimui, kuriame rekomenduojami keli konkretūs veiksmai, įskaitant aplinkos indekso nustatymą, savalaikį aplinkosaugos ir socialinių duomenų paskelbimą, tikslesnį pranešimą apie socialinius skirtumus ir nacionalinių sąskaitų sistemos išplėtimą, įtraukiant į jas aplinkosaugos ir socialinius klausimus.
Nuno Teixeira
Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai "BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti" (COM(2009) 433 galutinis) pripažįstama, kad šiuo metu BVP pradėta laikyti ir netiesioginiu visuomenės raidos ir pažangos plačiąja prasme rodikliu, bet jis neatspindi ekologinio tvarumo ar socialinės įtraukties. Pasaulyje, kuriame žmonių gyvenimo kokybvis dažniau matuojama naudojant kitus neekonominius veiksnius, įvairios tarptautinės institucijos, pvz., Jungtinės Tautos (JT), Pasaulio Bankas ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (angl. OECD), šiuo metu nagrinėja naujų ekonominės bei socialinės pažangos vertinimo rodiklių nustatymo galimybę.
Iš esmės balsavau už šį pranešimą, nes manau, kad Europos Sąjungai svarbu įdiegti sisteminį metodą (įgyvendinti sisteminį požiūrį), kad būtų įvertinti visi visuomenės gerovės aspektai, ypač pabrėžiant ekonominius ir aplinkosaugos veiksnius ir gyvenimo kokybės gerinimą vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu. Manau, minėti rodikliai bus strategiškai svarbūs nustatant būsimą sanglaudos politiką ir taip prisidedant prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, laikantis strategijoje "Europa 2020" įtvirtintų principų.
Niki Tzavela
Už pranešimą "BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti" balsavau dėl šių priežasčių. Visi žino, kad BVP yra makroekonominės veiklos matas ir negali būti naudojamas kitiems dalykams vertinti. Todėl reikia sukurti naujus rodiklius, būtent apie tai ir kalbama A. Rosbach pranešime. Manau, kad BVP yra ribotas rodiklis ir kad reikėtų sukurti kitus jį papildančius rodiklius. Pranešime keliami šie klausimai, o tai, mano manymu, labai svarbu; reikia nedelsiant priimti rezoliuciją, todėl balsavau už šį išsamų pranešimą.
Giommaria Uggias
Balsavau už tai, kad būtų nustatyti nauji parametrai, kurie geriau atspindėtų šalies pažangą, ne tik vartojimą, bet ir daugiau. Šio pranešimo kelias ilgas ir sunkus, bet pagaliau jis pateiktas šiame plenariniame posėdyje, nors praradęs didelę savo turinio dalį. Parlamentas turėjo pateikti pasiūlymą atsižvelgdamas į tokius veiksnius kaip švietimas, sveikata ir asmeninveikla, bet apsiribojo tik būtinybe nustatyti naujus parametrus ir pavedKomisijai juos apibrėžti.
Bendrasis vidaus produktas yra pasenęs rodiklis, pagrįstas ekonominiais principais, pagal kuriuos kokybę nuvertinus iki kiekybės nepastebima dalykų esmir individo bei kolektyvingerovė, nepakankamai vertinamas pats darbas, palyginti su gamybos objektu, ir atsižvelgiama tik į naujų objektų gamybą, o ne į išsaugojimą.
Viktor Uspaskich
Gerbiami kolegos, trumpai užmetus akį į TVF BVP skalę (ES užima pirmą vietą, Lietuva - 82), pastebime, jog BVP neatspindi visos situacijos. BVP nepakankamai atspindi sudėtingą socioekonominę nacionalinių ir regioninių iššūkių realybę. Nors BVP yra stiprus makroekonomikos rodiklis, tačiau jis neatspindi Lietuvos didžiausių socialinių problemų, kaip antai nedarbo, švietimo ir sveikatos sistemų kokybės bei pajamų paskirstymo neatitikimo. Lietuvos ir ES lygiu dažnai trūksta aiškios informacijos, duomenų ir rodiklių, todėl aš palaikau pranešėjo pasiūlymą suteikti geresnę ataskaitą apie socialinius rodiklius. Aš tikiuosi, jog tai suteiks išsamesnės informacijos formuojant politiką.
Deja, šių dienų politikai dažnai neturi tokios informacijos. ES politikos formavimas neturėtų būti paremtas vien tik abstrakčia statistika. Visų pirma, ES politika turėtų būti vertinama pagal daromą pažangą gerinant europiečių gerovę. Šiame pranešime paminėtas metodas "ne tik BVP" gali būti labai naudingas. Tačiau prieš jį pritaikydami praktikoje mes turėtume sužinoti daugiau apie naujo metodo pritaikymo kasdieniniame gyvenime galimybes.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pranešimą todėl, kad jis yra išsamus iki šiol vykusio proceso ir įgyvendinimo vertinimas, taip pat todėl, kad jame pradedama diskusija dėl sprendimo sukurti pasaulinės navigacijos palydovų sistemas ir kitas savarankiškas Europos sistemas valdysenos, eksploatavimo ir finansavimo ateityje. Tai apima visus komercinius eksploatavimo aspektus, taip pat įvairių eksploatavimo modelių teisines, sutartines ir finansavimo struktūras, kuriomis bus užtikrinamas praktinis valdysenos modelio pritaikymas.
Sophie Auconie
GALILEO (palydovinės navigacijos) programa ypač svarbi, nes ja Europos Sąjungai suteikiama galimybbūti lygiavertei pažangiausių technologijų srityje. Deja, GALILEO tenka susidurti su papildoma gaišatimi ir sąnaudomis. Ypač svarbu, kad atsidūrę tokioje padėtyje apsvarstytume naujus sprendimus. Todėl pritariau V. Remeko pranešimui, kuriuo, be indėlio iš Europos biudžeto, siekiama pažvelgti į visus galimus finansavimo šaltinius.
Zigmantas Balčytis
raštu. - GALILEO kartu su EGNOS (Europos geostacionarios navigacijos tarnyba, papildoma sistema, kuria pagerinamas JAV Pasaulinės padėties nustatymo sistemos (GPS) tikslumas ir patikimumas) yra ES kuriama GNSS. Kai ji bus užbaigta, ją turėtų sudaryti 27 palydovai ir tinkamas atsarginių palydovų skaičius orbitoje, kurios aukštis yra maždaug 23 000 km nuo žemės paviršiaus, ir maždaug 40-ties antžeminių stočių pasaulinis tinklas. Savo nuosavą pasaulinę palydovinės navigacijos sistemą ES nusprendsukurti dėl dviejų pagrindinių priežasčių: pirma, Europos nepriklausomybės nuo kitų pasaulinių navigacijos sistemų ir savarankiškumo, antra, užimti dalį šios milžiniškai augančios pasaulio pažangiųjų technologijų rinkos, kurioje šiuo metu labiausiai dominuoja JAV. Pritariu, kad politiniu lygiu turėtų įvykti plataus masto ir išsami diskusija dėl norimo užmojo lygio (kurios metu būtų apsispręsta dėl teikiamų paslaugų lygio) ir turimų finansinių išteklių (kurios metu reikės politiškai pasirinkti tarp vien tik ES finansuojamos programos ir programos, kurioje leidžiama prisidėti nacionaliniams ar privatiems subjektams). Šios diskusijos rezultatai darys poveikį politikos galimybėms dėl GNSS sistemų valdysenos ir valdymo ateityje.
Mara Bizzotto
Europos palydovinės navigacijos programos įgyvendinimo projektas yra didžiulis iššūkis ir neabejotinai svarbus Europos technologijų ateičiai, bet išlaidų ir Europos institucijų investicijų prognozės tebėra neaiškios ir neskaidrios. Per kelerių metų laikotarpį numatoma daugiau išlaidų, be iš anksto pagal programą planuojamų išlaidų, ir, manau, tikėtina, kad projektui užbaigti prireiks papildomų sumų. Todėl susilaikiau nuo galutinio balsavimo už pranešimą savo iniciatyva.
Rachida Dati
raštu. - (FR) Su malonumu balsavau už šį pranešimą, kuris yra plataus užmojo politinio sprendimo, ypač susijusio su GALILEO įgyvendinimu, kulminacija. Nepaprastai svarbu, kad Europos savarankiškos palydovinės radijo navigacijos sistema būtų užsakoma nedelsiant ir, kaip pabrėžiama pranešime, su ilgalaikėmis finansavimo garantijomis. Jungtinių Amerikos Valstijų konkurencija (su Pasauline vietos nustatymo sistema - GPS) skatina mus greitai pristatyti GALILEO, turint galvoje tai, kas uždelsus atsidurtų pavojuje ekonominiu, techniniu, politiniu ir strateginiu požiūriu.
Christine De Veyrac
Europos Sąjunga išsikėltikslą su Europos geostacionarinės navigacinės tinklo sistemos (EGNOS) ir GALILEO programomis tapti pasaulio lydere Pasaulinės navigacijos palydovų sistemų (GNSS) srityje, taip užsitikrindama technologijų nepriklausomumą nuo Amerikos GPS. Atsižvelgdama į didelę tokių programų ekonominę grąžą, balsavau už V. Remeko pranešimą, kuriuo Komisija ir valstybės narės raginamos užtikrinti pakankamą finansavimą, siekiant šiuos projektus užbaigti iki 2018 m., ir taip tapti patikimomis Amerikos sistemos varžovėmis.
Diane Dodds
raštu. - Tokiu metu, kai Komisija ir, žinoma, šis Parlamentas turėtų ieškoti ir teikti pasiūlymų, kaip taupyti pinigus, mums pristatomas pranešimas, kuriame siūloma GALILEO palydovinės navigacijos sistemą baigti kitoje daugiametėje finansinėje programoje papildomai skiriant 1,9 mlrd. EUR. Nepamirškime, kad taip kalbama GALILEO palydovų projekto, kuris buvo pradėtas turint 7,7 mlrd. EUR biudžetą, o dabar numatoma, jog kainuos 22,6 mlrd. EUR, fone. Kategoriškai pasisakau prieš tokį pasiūlymą. Esamų šiam projektui skirtų biudžeto išlaidų kategorijų visiškai pakanka projektui pabaigti, tačiau, kaip galima tikėtis, siūloma išleisti dar daugiau. Žinau, kad jei kalbėsiu su savo rinkėjais, jie menkai pritars esamoms GALILEO išlaidoms, o ką jau kalbėti apie jų didinimą. Dar kartą raginu Europos Parlamento narius ir Komisiją būti realistiškus ir atsargiai elgtis su turimais pinigais, kuriais turėtume siekti didžiausios naudos mūsų rinkėjams.
Diogo Feio
Dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų buvo delsiama, atsirado papildomų išlaidų, ir tai turėtų paskatinti atsakingus asmenis apmąstyti dabar taikomas sistemų įgyvendinimo schemas. Tokiu metu, kai tokios valstybės kaip Portugalija kreipiasi pagalbos į kitas valstybes nares, o Europa išgyvena sunkią, jos stabilumui pavojų keliančią ekonomikos ir finansų krizę, reikėtų dar daugiau pasistengti išvengti sąnaudų viršijimo ir pernelyg didelių išlaidų.
Nekvestionuoju strateginės šių projektų svarbos, tačiau negaliu nepabrėžti, kad jie nepateisino mūsų lūkesčių. Kadangi GALILEO ir Europos geostacionarinnavigacintinklo sistema (EGNOS) yra Europos programos ir bendras viešasis Europos Sąjungos interesas, sutinku, kad apskritai jos turėtų būti finansuojamos iš ES biudžeto, tačiau manau, kad reikėtų apsvarstyti kitus galimus šaltinius, įskaitant naujoviškas finansavimo formas.
José Manuel Fernandes
Šiame V. Remeko parengtame pranešime nagrinėjami su Europos palydovinės navigacijos programomis susiję klausimai. Tai pranešimas, kurio tikslas - šių programų laikotarpio vidurio peržiūra, įskaitant programų įgyvendinimo, ateities uždavinių ir finansinių perspektyvų vertinimą.
Nuo 2000 m., kai pradėta teikti Pasaulinės vietos nustatymo sistemos (GPS) paslauga, šis sektorius proporcingai augo (2008 m. 124 mlrd. EUR), o pagal vidaus rinkos prognozę jo vertiki 2025 m. apskritai išaugs iki 230 mlrd. EUR. 2008 m. ES nusprendsukurti savo palydovinės navigacijos sistemą (Reglamentas (EB) Nr. 683/2008) GALILEO ir Europos geostacionarinę navigacinę tinklo sistemą (EGNOS), siekdama užtikrinti Europos nepriklausomumą ir savarankiškumą, didindama jos užimamos rinkos dalį ir suteikdama šiai pramonės šakai galimybę būti konkurencingai strateginėje ir sparčiai augančioje rinkoje.
Balsavau už pranešėjo pasiūlymus, nepaisant įgyvendinant projektą užfiksuoto sąnaudų perviršio, nes suprantu, kad ES turi būti mokslinių tyrimų ir pažangiųjų technologijų plėtros priešakyje, ypač kai tos pačios technologijos yra mokslinis ir ekonominis ES turtas.
João Ferreira
Kaip jau sakėme apie Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos taikymą transportui, šios technologijos taikymas galėtų svariai prisidėti prie viešųjų paslaugų plėtros, modernizavimo ir įvairinimo, kuriant bendradarbiavimo galimybes ir užtikrinant mokslo ir mokslo taikymo pažangą, užtikrinant keitimąsi informacija ir prieinamumą prie jos, užtikrinant pagarbą visuomenės teisėms, laisvėms ir garantijoms. Vis dėlto pavojus kyla ne dėl Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos, grindžiamos taikymu ne karo reikmėms ir neintegruotos į ES saugumo priemones, buvimo.
Problema yra galimas jos panaudojimas karo ir agresijos reikmėms. Nerimą ypač didina tai, kad ši palydovinnavigacinsistema sukurta konkuruoti su Jungtinių Valstijų pasauline vietos nustatymo sistema (GPS), nuo kurios priklauso ES ir kuri, kaip gerai žinoma, kontroliuojama karinių pajėgų, finansuojama iš JAV federalinių karinių programų. Todėl vėl patvirtiname savo abejones dėl galimo šių programų taikymo apribojimų tariamos ES ir JAV konkurencijos dėl šių sistemų funkcionalumo ir veiksmingumo aplinkybėmis.
Ilda Figueiredo
Pavojus kyla ne dėl Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos, grindžiamos taikymu ne karo reikmėms ir neintegruotos į ES saugumo priemones, buvimo. Problema yra galimas jos taikymas karo ir agresijos reikmėms.
Jos taikymas ne karo reikmėms galėtų būti svarbus indėlis į viešųjų paslaugų, esant galimybei bendradarbiauti, teikimą, mokslo ir jo taikymo pažangą, keitimąsi informacija ir informacijos prieinamumą užtikrinant pagarbą visuomenės teisėms, laisvėms ir garantijoms.
Tačiau nerimą kelia tai, kad ši palydovinės navigacijos sistema sukurta konkuruoti su Jungtinių Valstijų pasauline vietos nustatymo sistema (GPS), nuo kurios priklauso ES ir kuri, kaip gerai žinoma, kontroliuojama karinių pajėgų ir finansuojama iš federalinių karinių programų.
Todėl vis dar smarkiai abejojame dėl galimo šių programų taikymo apribojimų konkurencijos dėl šių sistemų funkcionalumo ir veiksmingumo bei ES ir JAV konkurencijos aplinkybėmis.
Monika Flašíková Beňová
Politiniu sprendimu, grindžiamu Reglamentu (EB) Nr. 683/2008, Europos Sąjunga žengsvarbų žingsnį pristatydama savarankišką Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemą (GNSS), priklausančią ir valdomą Europos Sąjungos. Komisija turėtų parengti išsamią analizę, kuria būtų užtikrintas tikslesnis galimų scenarijų ir išteklių apibūdinimas veikimo ir taikymo po 2013 m. požiūriu. Bus įtraukiami visi komerciniai taikymo aspektai, tokie kaip teisinės, sutartinės ir finansinės skirtingų taikymo modelių struktūros, užtikrinant stabilų valdymo modelį.
Jacqueline Foster
raštu. - GALILEO, Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistema, labai svarbi Europai ir ypač Jungtinei Karalystei. Šis projektas, kuriam visiškai pritariu, sulaukdidžiulio visuomenės finansavimo, o siekiant tobulinti šią sistemą, taip pat investuojami privačių ES pramonės šakų pinigai, laikas ir patirtis.
Tačiau, nors pripažįstu, kaip svarbu greičiau įgyvendinti šį projektą, jaučiau poreikį susilaikyti nuo galutinio balsavimo. V. Remeko pranešime teigiama, kad GALILEO sistemai pabaigti reikės papildomų 1,9 mlrd. EUR pajamų kitoje daugiametėje finansinėje programoje (MFF). Esant sudėtingai finansinei padėčiai, turiu nepritarti šioms didėjančioms išlaidoms, ypač atsižvelgdama į tai, kad programa jau 60 proc. viršijo biudžetą. Manau, kad GALILEO neturi viršyti esamo biudžeto.
Pažvelkime, kaip turimomis priemonėmis galime pagerinti esamą sistemą. Primygtinai raginčiau Komisiją imtis ryžtingų veiksmų programų valdymui pagerinti ir taupyti. To siekdama Komisija privalo atlikti nuodugnų ir išsamų poveikio vertinimą, suteikdama mums galimybę priimti pagrįstą sprendimą dėl programos finansavimo ateityje.
Juozas Imbrasas
raštu. - Pritariau dokumentui, nes šis pranešimas yra atsakas į Komisijos komunikatą dėl savarankiškų Europos Pasaulinės navigacijos palydovų sistemų (GNSS) (GALILEO ir EGNOS) sukūrimo laikotarpio vidurio peržiūros, kuria įvertinamas iki šiol vykęs procesas ir įgyvendinimas ir kurioje pradedama diskusija dėl šios iniciatyvos valdysenos, eksploatavimo ir finansavimo ateityje. Savo nuosavą pasaulinę palydovinės navigacijos sistemą ES nusprendsukurti dėl dviejų pagrindinių priežasčių: pirma, Europos nepriklausomybės nuo kitų pasaulinių navigacijos sistemų ir savarankiškumo, antra, užimti dalį šios milžiniškai augančios pasaulio pažangiųjų technologijų rinkos, kurioje šiuo metu labiausiai dominuoja JAV. Manoma, kad netiesioginprogramos teikiama nauda sudarys apie 60 milijardų EUR per metus (įskaitant vartotojų ir tiekėjų rinką bei naudą visuomenei). GNSS laikoma rinkos lūžio technologija, turinčia didelį inovacijų kūrimo, pažangiųjų technologijų žinių bazės sudarymo potencialą ir potencialą padidinti produktyvumą daugelyje sektorių. Manoma, kad su GNSS pagrindu veikiančių produktų ir paslaugų rinka augs daugiau nei 10 proc. per metus. Komisija turėtų atlikti išsamią analizę, kad būtų galima tiksliau nustatyti veikimo ir eksploatavimo po 2013 m. galimus scenarijus ir būdus. Tai apima visus komercinius eksploatavimo aspektus, taip pat skirtingų eksploatavimo modelių teisines, sutartines ir finansavimo struktūras, kuriomis bus užtikrinta, kad būtų sukurtas stabilus valdymo modelis.
Ville Itälä
Kai EGNOS ir GALILEO sistemos bus baigtos, jomis, taikant tam tikras programas, bus užtikrinamas transporto saugumas. Šiomis programomis taip pat atstovaujama augančioms pasaulio rinkoms, iš kurių ES turės finansinės naudos. Nurodytų sistemų tobulinimas bus esminis indėlis į Europos aviacijos transporto plėtrą bei ekonomiškesnę ir veiksmingesnę geležinkelių ir kelių transporto sistemą. Šioms sistemoms tobulinti ir programoms baigti laiku gali sukliudyti investicijų trūkumas. Svarbu valstybėms narėms įžvelgti investicijų ir sistemų tobulinimo naudą tam, kad sistemos būtų baigtos laiku.
Giovanni La Via
Balsavau už A. Ţicău pranešimą, nes aptariamu projektu pateisinama daugelio asmenų, optimistiškai žvelgiančių į mokslinius tyrimus ir technologinę raidą, lūkesčių. EGNOS ir GALILEO - projektai, kuriais, didinant kelių ir aviacijos saugumą, mažinant oro taršą ir pesticidų naudojimą, sukuriant naujų darbo vietų ir užtikrinant visuomenės saugumą, kuriant labai pastebimą pinigų vertę, ES ekonomikai ir visuomenei bus suteikiama apie 60 mlrd. EUR vertės netiesioginės naudos. Todėl, prieš priimant sprendimą dėl tolesnių finansinių įsipareigojimų iš ES biudžeto kitoje daugiametėje finansinėje programoje, Komisija turi pateikti aiškų visų galimų techninių variantų ir susijusių sąnaudų ir naudos vertinimą.
Agnès Le Brun
Prieš dešimt metų Europos Sąjunga pradėjo dvi palydovinės navigacijos programas: GALILEO ir EGNOS (Europos geostacionarinę navigacinę tinklo sistemą). Pirmoji pradės veikti 2014 m. ir veiks mažiau nei vieno metro tikslumu, o GPS veikia kelių metrų tikslumu. Ši technologinpažanga suteiks Europos bendrovėms galimybę atsinaujinti ir įsitvirtinti pažangiausioje pasaulinės vietos nustatymo paslaugų pozicijoje. Vis dėlto yra ir strateginis GALILEO aspektas. Dabar Europa priklauso nuo Amerikos GPS sistemos. Kai GALILEO bus įgyvendinta, Europos Sąjunga taps visiškai nepriklausoma ir pranašesnšioje srityje, taigi, programų svarba akivaizdi. Todėl civiliniai ir kariniai valstybių narių ištekliai bus daug veiksmingesni. Balsavau už šią rezoliuciją, kurioje, giriant techninę sėkmę, Europos Komisijai taip pat primenami programos tobulinimo aspektai: finansavimas, visuomenės informavimas ir mūsų tarptautinių partnerių įtraukimas.
David Martin
raštu. - Pagrindinis GNSS programų veiklos krypčių uždavinys bus užtikrinti suderinamumą ir sąveiką su GALILEO, naudotis pasauliniais su GNSS susijusiais ištekliais ir nustatyti pasaulinius standartus, užtikrinti erdvės segmento ir antžeminių stočių tinklo saugumą, kartu užtikrinant griežtesnę tikslių GNSS technologijų, sukurtų finansuojant Europai, kontrolę ir prisidėti prie tarptautinių pastangų plėtoti naujoviškas taikomąsias programas ir specializuotas viršregioninio intereso programas. Svarbus tikslas bus sukurti rinkos galimybių Europos GNSS technologijų ir taikomųjų programų pramonės šakoms.
Clemente Mastella
Manome, kad ES pasaulinės navigacijos palydovų sistema (GNSS), kurią sudaro GALILEO ir EGNOS programos, Europai yra svarbus žingsnis. Pirma, todėl, kad jomis užtikrinamas Europos savarankiškumas ir nepriklausomumas ir, antra, Europai suteikiama galimybužimti šios sparčiai augančios pasaulinės pažangiųjų technologijų rinkos dalį. Vis dėlto labai svarbu užtikrinti paslaugos tęstinumą, nes jei nebus kitų tinkamų nepriklausomų GNSS sistemų, (laikinas) GPS signalų apribojimas ar silpnėjimas turės milžinišką poveikį mūsų ekonomikai ir visuomenei. Nepaisant to, siekiant ištirti GALILEO pranašumus, reikia pasiekti visišką operacinį pajėgumą, o tam reikės papildomų investicijų. Dabar finansinpadėtis anaiptol nėra gera. Šiuo požiūriu manome, kad turėtų vykti plačios ir išsamios politinės diskusijos dėl norimo siekių lygio ir turimų finansinių išteklių. Galiausiai teigiame, kad svarbu pradėti išsamią analizę, siekiant tiksliau apibūdinti galimus scenarijus ir veikimo ir eksploatavimo priemones po 2013 m., apimant visus komercinius eksploatavimo aspektus, taip pat įvairių eksploatavimo modelių teisines, sutartines ir finansavimo struktūras, kuriomis bus užtikrinamas stabilaus valdysenos modelio sukūrimas.
Nuno Melo
Europos palydovinės navigacijos programomis GALILEO ir Europos geostacionarine navigacine tinklo sistema (EGNOS) Europai bus suteikta galimybtapti savarankiška ir strategiškai nepriklausoma nuo kitų ekonominių blokų, o tai labai svarbu ir taip bus prisidedama prie Europos visuomenės gyvenimo gerinimo, taip pat teikiama tiesioginir netiesioginnauda Europos ekonomikai. Tačiau dėl šių programų finansavimo problemų jų įgyvendinimas gali smarkiai užtrukti, taip pat gali būti padaryta neišvengiamos žalos.
Turime įgyvendinti vidutinės trukmės ir ilgalaikio finansavimo strategiją, kad sukurtume būtiną pasitikėjimą rinka, ir taip pritraukti investicijų bei užtikrinti taikomųjų programų ir paslaugų pirkimą. Tik visiškai veikianti GALILEO ir EGNOS sistema ES bus vertinga visose politikos srityse, ypač transporto, žemės ūkio, kovos su klimato kaita, gaivalinių ir žmonių sukeltų nelaimių prevencijos ir mokslo, technologijų ir naujovių srityse.
Louis Michel
Europos Parlamentas visada palaikEuropos Sąjungos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos (GNSS), įgyvendinamos GALILEO ir Europos geostacionarinės navigacinės tinklo sistemos (EGNOS) programų priemonėmis, idėją. Deja, dabar Europos Sąjunga priklausoma nuo Jungtinių Valstijų pasaulinės vietos nustatymo sistemos (GPS).
Vis dėlto GALILEO aiškiai pranašesnuž GPS sistemą. Be to, EGNOS kiekvieną dieną naudojasi 80 000 Europos ūkininkų, ji neseniai buvo patvirtinta civilinės aviacijos taikymo reikmėms, o netrukus turėtų būti patvirtinta jūrų transporto taikymo reikmėms. Kosmoso politika ir GNSS programa yra strategiškai svarbios ir turėtų teikti realios naudos piliečiams ir įmonėms.
Šiuo požiūriu Komisija privalo užtikrinti GALILEO atitikimą ir sąveiką su kitomis palydovinės navigacijos sistemomis. Galiausiai svarbu, kad šioms Europos programoms būtų skiriamas finansavimas, būtinas joms įgyvendinti.
Alexander Mirsky
raštu. - Savo politiniu sprendimu ES žengsvarbų žingsnį. Pranešimas - šios pavyzdinės iniciatyvos laikotarpio vidurio peržiūra, jame vertinamas lig šiol vykęs procesas ir įgyvendinimas bei pradedama diskusija dėl būsimos valdysenos, eksploatavimo ir finansavimo ES sistemoje. Mano manymu, reikia pradėti išsamią analizę siekiant tiksliau apibūdinti galimus scenarijus bei veikimo ir eksploatavimo priemones po 2013 m. Visiškai pritariu Vladimiro Remeko pranešimui ir balsavau už jį.
Andreas Mölzer
GNSS (GALILEO ir EGNOS) palydovinės navigacijos sistemų projektas, kaip ir Šengeno informacinės sistemos II projektas, virto bedugne pinigų duobe. Paskesnių sąnaudų vis dar neįmanoma konkrečiai įvertinti; aišku tik tiek, kad būtina taupyti, jei norime išvengti jau dabar didėjančių projekto sąnaudų staigaus padidėjimo. Tačiau problemų kyla, kai susijusių paslaugų apimtis mažinama tik Europos piliečiams, kaip mokesčių mokėtojams, išskiriant tik karinės paskirties paslaugas. Šiomis aplinkybėmis reikia tolesnių diskusijų, susijusių su ankstesne tvarka ir įgyvendinimu, tvarkyba, naudojimu ir finansavimu ateityje.
Žinoma, neatrodo, kad dėl stiprėjančio privačių įmonių vaidmens šiame sektoriuje kaip nors pagerėtų finansinpadėtis. Komisijos vertinimas neabejotinai laukiamas su viltimi. GALILEO idėja iš esmės gera, tačiau sąnaudas privalu kontroliuoti. Balsuodamas atsižvelgiau į tai.
Franz Obermayr
ES vėl (kaip ir ITER projekto atveju) sugebėjo atidėti projektą tokiam ilgam laikui, kad sąnaudų nebeįmanoma apskaičiuoti. Visiškai tą patį galima pasakyti apie GNSS (GALILEO ir EGNOS palydovinės navigacijos sistemų) ir Šengeno informacinės sistemos II projektus dėl paskesnių sąnaudų. Staigiai padidėjo ne tik paskesnės sąnaudos: "įprastų" projektų sąnaudų proporcijos taip pat tapo didžiulės. Dabar stengiamasi taupant apriboti padarytą žalą. Tai reikalingi žingsniai. Deja, atrodo, kad šie mažinimai paveiks tik Europos mokesčių mokėtojus, nes jiems teikiamų paslaugų kiekis bus sumažintas. Nors GNSS bus taikoma tik karinėms reikmėms, būtent mokesčių mokėtojai apmokės sąskaitas, dėl vėliau būsiančių sąnaudų padidėsiančias dvigubai. Dėl šios padėties GNSS projektas, kuris iš esmės yra palankiai vertintina iniciatyva, tampa mažiau patrauklus. Todėl balsuodamas susilaikiau.
Georgios Papanikolaou
Balsavau už pranešimą dėl GALILEO programos laikotarpio vidurio peržiūros. Europos plataus užmojo siekiu sukurti Europos palydovinę navigacinę sistemą, grindžiamą 30 palydovų konsteliacija ir kokybiškomis pasaulinės vietos nustatymo paslaugomis, bus užtikrinamas Europos savarankiškumas ir nepriklausomumas nuo kitų pasaulinės navigacijos sistemų ir jos dalis svarbioje pažangiųjų technologijų rinkoje, kurioje dabar pirmauja JAV ir Japonija. Be to, GALILEO bus galima palaikyti visų transporto (kelių, oro, jūrų ir pan.) priemonių ankstesnių eismo valdymo sistemų įdiegimą, ir taip padidės veiksmingumas bei sumažės poveikis aplinkai. Žemės ūkio sektoriuje GALILEO bus galima prisidėti prie žemės ūkio gamybos apimties didinimo, užtikrinant veiksmingesnį žemės ir vandens naudojimą, taip mažinant poreikį naudoti trąšas ir pesticidus. Tačiau iškelti klausimai ir mano ankstesnis klausimas Komisijai dėl labai didelių šio konkretaus siekio sąnaudų tebėra neatsakyti. Tiksliau sakant, pradžioje numatytos programos įgyvendinimo sąnaudos siek3 mlrd. 330 mln. EUR (1 mlrd. 800 mln. EUR turėjo būti sumokėta iš viešojo sektoriaus). Ši suma padidėjo iki 5 mlrd. 580 mln. EUR, kuriuos reikės sumokėti iš viešojo sektoriaus labai sunkiais ekonomikai laikais.
Maria do Céu Patrão Neves
Balsavau už šį pranešimą. ES žengsvarbų žingsnį priimdama politinį sprendimą, užfiksuotą Reglamente (EB) Nr. 683/2008 dėl savarankiškų Europos pasaulinės navigacijos sistemų (GNSS) GALILEO ir Europos geostacionarinės navigacinės tinklo sistemos (EGNOS), kurios priklausytų ir būtų valdomos ES, sukūrimo. Pranešime nagrinėjamame komunikate pateikiama šios simbolinės iniciatyvos laikotarpio vidurio peržiūra, kuria vertinamas iki šiol vykęs procesas ir įgyvendinimas bei pradedamos diskusijos dėl valdysenos, naudojimo ir finansavimo ateityje.
Atsižvelgiant į dabartinę ekonomiką, reikia nedelsiant vykdyti plataus masto politinę diskusiją dėl norimo užmojo lygio, kurioje bus nuspręsta dėl teikiamų paslaugų lygio ir turimų išteklių ir kurioje reikės politiškai pasirinkti arba vien ES finansuojamą modelį, arba modelį, prie kurio galima prisidėti nacionaliniams ar privatiems subjektams. Šių diskusijų rezultatus atspindės politinis būsimų GNSS valdysenos ir valdymo sistemų pasirinkimas.
Fiorello Provera
GALILEO sistema bus pagerintas JAV pasaulinės vietos nustatymo sistemos (GPS) informacijos tikslumas ir patikimumas. Ši nauja sistema bus svarbi užtikrinant Europos savarankiškumą ir nepriklausomybę nuo kitų pasaulinių navigacijos sistemų ir suteikiant jai galimybę užimti šios pasaulyje sparčiai besivystančios pažangiųjų technologijų rinkos dalį. Kaip žinome, programa visiškai finansuojama iš Europos Sąjungos biudžeto, iki 2014 m. jai skiriama 3,4 mlrd. EUR. Žinome, kad netiesioginapskaičiuojama programos nauda yra apie 60 mlrd. EUR per metus, tačiau Komisija pripažįsta, kad, siekiant visiško veikimo pajėgumo, reikės papildomų investicijų. Kadangi nėra aišku, kiek GALILEO sistema kainuos mokesčių mokėtojams, šiuo požiūriu susilaikiau, o ką jau kalbėti apie pakartotinį prašymą Komisijai išaiškinti būsimas projekto sąnaudas.
Paulo Rangel
GALILEO programa kartu su Europos geostacionarine navigacine tinklo sistema (EGNOS) siekiama sukurti pasaulinės navigacijos palydovų sistemą (GNSS). Ji suderinta su strateginiu Europos Sąjungos pasirinkimu: ja patvirtinamas ES patekimas ir įsitvirtinimas pasaulinėje rinkoje, kurioje dabar dominuoja Jungtinės Valstijos, ir ji yra svarbi keliant pačios Europos ekonomiką. Prisiminkime, kad, kaip teigiama pranešime, 7 proc. ES bendrojo vidaus produkto (BVP) priklauso nuo pasaulinės vietos nustatymo sistemos (GPS), ir tai dar labiau patvirtina savarankiškos palydovinės navigacijos sistemos poreikį.
Šiuo metu ketinama atlikti išsamią projekto analizę. Be kitų analizės išvadų, reikėtų pabrėžti, kad einamosios šių programų išlaidos turėtų būti vertinamos apie 800 mln. EUR per metus, o pajamos iki 2030 m. sieks tik 80 mln. EUR per metus. Tačiau, kita vertus, netiesioginnauda galėtų būti vertinama 60 mlrd. EUR per metus. Šiomis aplinkybėmis, manau, svarbu, kaip siūlo pranešėjas, pradėti diskusiją dėl šios programos struktūros ir dėl to, kaip ateityje iš jos gauti pinigų, kad ateityje Europoje būtų priimami tvirti ir saugūs sprendimai.
Zuzana Roithová
Visiškai pritariu savarankiškai Europos pasaulinės navigacijos sistemai ir pritariu visoms priemonėms, būtinoms visiškam jos veikimo pajėgumui užtikrinti. Šis požiūris vyrauja Europos Parlamento frakcijose, nes jį patvirtina tai, kad pranešime nebuvo pakeitimų. V. Remeko pranešime raginame Europos Komisiją imtis veiksmų kilusioms problemoms spręsti ir programos finansavimo procesui užtikrinti taip, kad 2018 m. programa galėtų pasiekti visišką veikimo pajėgumą. Siekiant išlaikyti konkurencinį ES pranašumą, reikia nedelsiant imtis veiksmų, kitaip kitos šalys, tokios kaip Kinija, Indija ir Japonija, mus aplenks.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Žaliesiems šis balsavimas pragaištingas. Du kartus balsavome prieš (19 ir 20 pastraipas) ir abu kartus dokumentai buvo patvirtinti, galutinio balsavimo metu balsavome prieš, tačiau dokumentas buvo patvirtintas. Mums labiausiai rūpi, kaip greitai kai kas nori tai pasiekti, nepaisant daugelio mūsų tebekeliamų klausimų.
Licia Ronzulli
Balsavau už šį pranešimą, nes sutinku, kad GALILEO projektas, kaip Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos dalis, yra labai svarbus. Juo bus užtikrinamas Europos Sąjungos savarankiškumas ir nepriklausomumas nuo kitų pasaulinės navigacijos sistemų ir Europos Sąjungai suteikiama galimybužimti vietą šioje visame pasaulyje besiplečiančioje technologijų rinkoje. Turint galvoje, kad mūsų konkurentai stiprėja ir daro didelę pažangą, taip pat tai, kad GALILEO reikia pasiekti visišką operacinį pajėgumą, kad būtų eksploatuojami visi šios sistemos pranašumai, į projektą, kaip nurodpranešėjas, reikės papildomai investuoti.
Catherine Stihler
raštu. - Palankiai vertinu šį pranešimą, kuriuo Komisijos prašoma pradėti išsamią analizę, siekiant tiksliau apibūdinti galimus veikimo ir eksploatavimo scenarijus ir priemones po 2013 m. Tai apima visus komercinius eksploatavimo aspektus, taip pat įvairių eksploatavimo modelių teisines, sutartines ir finansavimo struktūras, kuriomis bus užtikrinamas stabilaus valdysenos modelio sukūrimas. Pranešimas komitete buvo priimtas didžiąja balsų dauguma (44 ir 4).
Nuno Teixeira
Europos iniciatyva sukurti GALILEO ir Europos geostacionarinės navigacinės tinklo sistemos (EGNOS) programas ne tik bus suteikiama galimybEuropai tapti savarankiškai ir nepriklausomai nuo kitų ekonomikos blokų, bet visų pirma bus pagerintas kasdienis europiečių gyvenimas ir teikiama tiesioginės ir netiesioginės naudos Europos ekonomikai.
Tačiau tam, kad iš programos būtų realios naudos, reikia sukurti vidutinės trukmės ir ilgalaikę finansavimo ir valdysenos strategiją, kuri apimtų visus būtinus atlikti veiksmus. Tik taip bus galima pasiekti būtiną pasitikėjimą rinka ir, vadinasi, apsaugoti investicijas bei programų ir paslaugų pirkimą.
Tik visiškai veikiančios GALILEO ir EGNOS sistemos bus realiai naudingos visoms Europos Sąjungos politikos kryptims, ypač transporto, žemės ūkio, kovos su klimato kaita, gaivalinių ir žmonių sukeltų nelaimių prevencijos, taip pat mokslo, technologijų ir naujovių srityse. Norint padidinti paramą šiems projektams, nepaprastai svarbu sustiprinti už projektus atsakingų asmenų ir plačiosios visuomenės bendravimą tam, kad būtų sukurtas tiesioginis šių iniciatyvų ir Europos piliečių ryšys. Be to, manau, jog reikia sukurti tinkamą finansinę struktūrą tam, kad ji būtų įgyvendinta ir paskui taikoma.
Derek Vaughan
raštu. - Šiame pranešime apžvelgiama pažanga, padaryta siekiant sukurti Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemą, arba GALILEO, ir aspektai, susiję su būsima šios iniciatyvos valdysena. Kai pradės veikti visu pajėgumu, GALILEO galės konkuruoti su Amerikos GPS ir veiks platesnėje bei tikslesnėje palydovų sistemoje ir viso pasaulio antžeminėse stotyse. Nepaisant to, kad padaryta akivaizdi techninpažanga, pranešime kritikuojama finansinprojekto padėtis. Jame iškeliami klausimai, į kuriuos reikia atsižvelgti, ir siūlomos veiksmų kryptys, kuriomis kuo greičiau būtų užtikrinamas visiškas palydovinės sistemos veikimo pajėgumas (FOC), turint galvoje greitesnę investicijų grąžą. Šis pranešimas yra diskusijų, kaip Komisija galėtų greičiausiai tai pasiekti, pagrindas.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pranešimą, nes jame išdėstomi tinkami politiniai Parlamento prioritetai dėl daugiametės finansinės programos ne tik teisėkūros, bet ir biudžeto požiūriu. Kai kurie Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos įtraukti prioritetai, kuriuos norėčiau pabrėžti, yra, pvz.: 1) investicijos į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą; 2) socialinis aspektas ir darbuotojų teisės ir sąlygos; 3) tvarumas; 4) Europos pridėtinvertė; 5) pasiūlyta struktūra ir trukmė.
Atkreipiu dėmesį į tai, kad ypatingą dėmesį reikia skirti atokiausiems regionams, didelių ir nuolatinių gamtinių ir demografinių trūkumų turintiems regionams, kaip antai patiems šiauriausiems regionams, kurių gyventojų tankumas labai mažas, ir saloms bei pasienio ir kalnuotosioms vietovėms; todėl, kad šių regionų ištekliai ir pajėgumai gali būti svarbūs ateityje plėtojant Europos Sąjungos konkurencingumą.
Marta Andreasen
raštu. - Balsavau prieš S. Garriga Polledo iš Politinių išbandymų komiteto (SURE) pranešimą, nes jis nori 5 proc. padidinti 2014-2020 m. ES biudžetą. Negalėjau balsuoti už Konservatorių partijos pakeitimą įšaldyti biudžetą 2013 m. lygiu, nes tvirtai tikiu, kad tai yra mažinimas, kurio reikia, o jų pozicija yra silpnas derybų atspirties taškas.
Pateikiau pakeitimą 2,8 proc. sumažinti biudžetą, kuris yra vidutinis neatitikimų, veikiančių ES biudžetą, kaip nurodo Europos Audito Rūmai, rodiklis. Be pakeitimų ir naujovių, kuriems nepritariau, buvo siūloma Europos Parlamente suburti neoficialią ir galios neturinčią stebėsenos grupę programoms tikrinti.
Laima Liucija Andrikien
raštu. - Balsavau už šią svarbią rezoliuciją dėl investavimo ateityje: naujos daugiametės finansinės programos, skirtos konkurencingai, tvariai ir socialine aprėptimi grindžiamai Europai. Palaikau pranešėją, kad atmesdamas išteklių įšaldymo galimybę, kaip 2010 m. gruodžio mėn. siūlpenkių vyriausybių (Prancūzijos, Jungtinės Karalystės, Nyderlandų, Vokietijos ir Suomijos) vadovai, Europos Parlamentas siunčia aiškų politinį signalą dėl derybų tarp 27 valstybių narių, kurių pradžia numatyta po oficialaus Europos Komisijos pasiūlymo pateikimo, kaip tikimasi birželio 29 d. Svarbu pažymėti, kad siekiant priimti galutinį sprendimą, kurio nesitikima sulaukti bent jau iki 2012 m. birželio mėn., reikalingas valstybių narių vieningumas ir Europos Parlamento pritarimas. Mes, Europos Parlamento nariai, reikalaujame ne mažiau kaip 5 proc. išteklių lygio padidėjimo, lyginant su 2013 m. biudžetu. Taip pat svarbu pažymėti, kad Europos Parlamentas siūlo priimti naują finansinės programos struktūrą pagal vieną strategijos "Europa 2020" kategoriją ir nuo 2021 m. reikalauja 5 arba 5+5 metų trukmės programos.
Roberta Angelilli
Po beveik metų darbo Specialusis politinių išbandymų ir biudžeto išteklių komitetas pagaliau pateikbūsimus sprendimus, kuriais nustatomi su veiksmingu ir efektyviu Europos Sąjungos asignavimų, skatinančių į rezultatus orientuotos politikos įgyvendinimą, naudojimu susiję išlaidų prioritetai. Turint omenyje, kad Europos Sąjungos biudžetas daugiausia yra investicijų biudžetas, kuriuo gali būti skatinama daugiau investicijų iš viešųjų ar privačių šaltinių, turi būti įmanoma tinkamai jį pritaikyti prie besikeičiančių poreikių ir aplinkybių.
Sprendimas 5 proc. padidinti naujos daugiametės finansinės programos išteklius užtikrins esamų programų ciklų stabilumą ir naujas investicijas, tokiose srityse kaip Europos energetikos ir transporto tinklų, kurios leis Europai apginti savo konkurencingumą ir padėti ilgalaikio ekonomikos augimo pagrindą. Šie sektoriai taip pat įtraukti į strategiją "Europa 2020", kuria siekiama pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo per žinias, naujoves, taip pat socialinės ir teritorinės sanglaudos skatinimą.
Pino Arlacchi
raštu. - Pranešimas dėl naujos daugiametės finansinės programos, skirtos konkurencingai, tvariai ir socialine aprėptimi grindžiamai Europai, yra vertingas bendros analizės dėl būsimos biudžeto sandaros rezultatas. Jame apskaičiuota Europos Sąjungai reikalingi finansiniai ištekliai, kad būtų pasiekti jos tikslai ir įgyvendinta nuo 2014 m sausio 1 d. prasidėsiančio laikotarpio politika. Labai svarbus jame keliamas klausimas yra prašymas 5 proc. padidinti 2013 m. bendrą ES biudžetą, ir prašymas pateikti atskirą finansavimo šaltinį.
Pranešime labai aiškiai pabrėžiama, kad be pakankamų papildomų išteklių, skirtų daugiametei finansinei programai po 2013 m., Europos Sąjunga negalės įgyvendinti esamų politinių prioritetų, visų pirma susijusių su strategija "Europa 2020", ar naujų Lisabonos sutartimi nustatytų užduočių, jau nekalbant apie tai, kad negalės reaguoti į nenumatytus įvykius. Už šį pranešimą balsavau dar ir todėl, kad jame reikalaujama skaidresnės, paprastesnės ir taip pat sąžiningesnės Europos Sąjungos finansavimo sistemos.
Sophie Auconie
Balsavau už šį puikiai pavykusį savo kolegos S. Garriga Polledo pranešimą, nes jame pateiktas labai geras biudžeto, kurio Europos Sąjungai reikės po 2013 m., pristatymas, siekiant reaguoti į politinius išbandymus, su kuriais ji susidurs. Jei Europa iš tikrųjų ketina įgyvendinti Europos sutartyse nustatytą politiką, įskaitant naujausią politiką, ji turi turėti finansinių išteklių, kurių jai reikia, šiems siekiams įgyvendinti. Taigi balsavau už "savų išteklių" surinkimą ir "mokesčio už finansinius sandorius" nustatymą, siekiant finansuoti Europos Sąjungos biudžetą. Šis būtinas Europos biudžeto didėjimas turi būti siejamas su kuo didesniu sutaupymu optimizuojant (sukauptas) išlaidas. Be to, bendra žemės ūkio politika, kuri yra labai svarbi aprūpinimo maistu saugumui ir mūsų žemyno nepriklausomumui, ir ES regioninpolitika, sustiprinta kuriant tarpinę regionų kategoriją siekiant suteikti galimybę, kad papildoma finansinparama būtų nukreipta į tuos regionus, kurių BVP yra nuo 75 proc. iki 90 proc. Europos vidurkio, kaip antai Overnir Limuzenas, visame tame randa vietą, kurios jos yra vertos. Todėl šis pranešimas yra neįkainojama parama piliečiams!
Liam Aylward
Europos žemės ūkio sektorius turi socialinę ekonominę svarbą, visų pirma užtikrinant maisto tiekimo saugumą ir skatinant kaimo vietovių bendruomenes ir aplinką. Todėl bendrai žemės ūkio politikai reikalingas didelis biudžetas ir tinkami ištekliai, kad būtų galima atitikti šiuos tikslus. Visiškai palaikau pranešime išdėstytas mintis dėl pagrindinių bendros žemės ūkio politikos tikslų ir uždavinių ir tam, kad nebūtų mažinamas 2013 m. bendros žemės ūkio politikos finansavimas ir būtų galima tinkamai patenkinti tuos pagrindinius poreikius.
Iš kitos daugiametės finansinės programos daug tikimasi strategijos "Europa 2020" tikslų pasiekimo, mokslinių tyrimų ir naujovių skatinimo, kovos su aplinkai tenkančiais išbandymais, Europos socialinių, sanglaudos ir regioninių fondų tikslų pasiekimo ir švietimo, judumo, mokymo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi skatinimo požiūriu. ES turi turėti pakankamai išteklių ir tvirtą daugiametę finansinę programą, jei ji tikisi pasiekti tuos tikslus ir atitikti Europos Sąjungos žmonių poreikius.
Zigmantas Balčytis
Balsavau už šį pranešimą. Europos Sąjungos laukia didžiuliai iššūkiai, kuriems įveikti reikės didelių finansinių pajėgumų. Akivaizdu, kad esama ES biudžeto išteklių sistema bus nepajėgi užtikrinti visų prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimą. Pritariu, kad būtina iš esmės peržiūrėti biudžeto sudarymo principus, kad ateityje lėšos į ES biudžetą būtų surenkamos iš nuosavų išteklių. Taip pat būtina kuo skubiau svarstyti naujoviškas finansavimo priemones, tokias kaip finansinių sandorių mokestis, kuris galėtų ženkliai prisidėti prie ES biudžeto finansavimo.
Bastiaan Belder
Negaliu paremti S. Garriga Polledo pranešimo. Viso to priežastis yra ta, kad aš iš esmės esu prieš valstybių narių įnašų pakeitimą tiesioginiu ES finansavimu, kuris laikomas ES mokesčiu. Juk Europos Sąjunga turi tarnauti valstybėms narėms, ir tai turi būti matoma finansavimo susitarimuose. Dėl turinio pasakytina, jog susiduriu su problemomis dėl strategijos "Europa 2020", kai ja remiamasi kaip daugiametės finansinės programos gairėmis. Strategijos tikslai yra susiję su socialine ir užimtumo politikomis, kurios priklauso atskirų valstybių narių kompetencijos sričiai. Nepavykusi Lisabonos strategija parodo, kur atsidursime, jei savo strategiją grįsime klausimais, kurių ES neturi teisės kontroliuoti. Pranešime taip pat siekiama sumažinti įsiskolinimus didinant mokėjimus. Jei projektai nebus įgyvendinami sklandžiai, tuomet protingiausia bus sudaryti mažiau naujų sutartinių įsipareigojimų.
Trumpai tariant, atsižvelgiant į didžiules ekonomikos problemas, su kuriomis susiduria įvairių rūšių Europos ekonomika, šiame pranešime nesama jokių apdairaus biudžeto valdymo supratimo ženklų. "Gyventi pagal kišenę" yra geresnis pasiūlymas negu šis netinkamas reikalavimas turėti daugiau ir naujų išteklių. Taip Europos lygmeniu kartojame klaidas, kurias kelios šalys padarpastaraisiais metais.
Slavi Binev
S. Garriga Polledo pranešime dėmesys skiriamas daugeliui iššūkių, su kuriais susiduria Europos Sąjunga, tačiau daugiausia būtinybei įtikinti paprastus piliečius, kad Europos Sąjunga tarnauja savo vertybėms ir interesams. Štai kodėl remiu būsimą daugiametę finansinę programą, kuri padės įtikinti Europos piliečius, kad Europos Sąjunga geba mąstyti ir veikti gindama savo ilgalaikius interesus ir siekdama veiksmingų rezultatų, kad užtikrintų nuolatinį ekonomikos augimą ir vidinę sanglaudą. Nors yra keletas sprendimų, su kuriais nevisiškai sutinku, apskritai pranešimas yra naudingas Bulgarijos interesams, todėl balsavau, kad jis būtų priimtas.
Mara Bizzotto
Balsavau prieš S. Garriga Polledo pranešimą dėl kelių dalykų, kurie, mano manymu, yra labai svarbūs balsavimui pateiktame pasiūlyme. Nors palaikau keletą pastraipų, kaip antai susijusią su tuo, kad Europos Parlamentas sumažėtų ir dirbtų vienoje vietoje, pranešime tikimasi, kad Europos Sąjungos veiklai finansuoti bus įvestas tikras Europos mokestis. Jame aptariamas romų bendruomenių finansavimas, tema, kuriai mano politinfrakcija visada priešinosi, ir didelio finansavimo skyrimas naujam Europos Sąjungos plėtros Vakarų Balkanų kryptimi etapui, kitas klausimas, su kuriuo aš nesutinku. Pagaliau Europos lėšomis įsipareigota padėti besivystančioms šalims, kovojančioms su klimato kaita, tai klausimas, kuris be kuo platesnio aplinkos apsaugos pristatymo, neabejotinai padės pakeisti ekosistemos ateitį.
Vilija Blinkevičiūt
Balsavau dėl šios rezoliucijos, nes manau, kad Europos Parlamento indėlis į diskusijas dėl to, kaip turėtų būti skirstomos ES biudžeto lėšos ateityje (2014-2020 m.) ir kurių sričių finansavimas padėtų Europai atsigauti po visą pasaulį ištikusios krizės, yra itin svarbus. Po diskusijų, priimtoje rezoliucijoje buvo kritikuojama kai kurių valstybių narių idėja įšaldyti ES biudžetą 2013 m. lygyje atsižvelgiant į finansinius sunkumus, su kuriais pastaraisiais metais susiduria daugelis ES šalių. Vietoje to, sudarant 2014-2020 m. ES finansinę perspektyvą, buvo paraginta ir toliau užtikrinti reikalingą finansavimą tokioms sritims, kurios skatina ekonomikos augimą bei sėkmingą vystymąsi. Tai moksliniai tyrimai bei naujovių diegimas, kova su nedarbu, skurdu bei atskirtimi, tinkamas pasirengimas demografiniams pokyčiams, atsakingas gamtos išteklių naudojimas, vidaus ir išorės saugumas, regionų bei žemės ūkio politika, energetikos bei transporto infrastruktūros vystymas.
Vito Bonsignore
Sveikinu pranešėją atlikus darbą, kurį aš rėmiau. Europa turi vadovautis kita daugiamete finansine programa, kad per ilgai dabar nuo ekonomikos krizės kentėjusiems piliečiams galėtų pateikti aiškius atsakymus ir užtikrinti stabilų ilgalaikį ekonomikos augimą. Iki šiol Europos Sąjungai trūko lūkesčių ir užmojų, kurių ji turi turėti. Teks susidurti su labai sudėtingais išbandymais ir ekonomikos krize, demografiniu nuosmukiu ir energijos trūkumu. Atsako į šiuos išbandymus reikės ieškoti strategijoje "Europa 2020", kuri turi būti kitos daugiametės finansinės programos politikos nuoroda. Turime nustatyti keletą pagrindinių kitos daugiametės finansinės programos prioritetų, pvz., ekonomikos augimas ir užimtumo skatinimas, tvari plėtra, augimo ir užimtumo sanglauda, pilietybir Europos vaidmuo pasaulyje.
Todėl kita daugiametfinansinprograma turi būti sudaryta taip, kad užtikrintų lankstumą siekiant išvengti dabartinės daugiametės finansinės programos trūkumų. Iš tikrųjų, būtų gera mintis suplanuoti laikotarpio vidurio peržiūrą, kad būtų galima peržiūrėti viršutinę ribą. Galiausiai labai svarbu sustiprinti dabartinę papildomų biudžetinių lankstumo priemonių sistemą supaprastinant jų taikymą ir teikiant joms pakankamus paketus. Kita daugiamete finansine programa turi būti siekiama tinkamos stabilumo, vidutinės trukmės numatomumo ir lankstumo pusiausvyros, tai principas, kurio esmturi išlikti.
Philippe Boulland
Birželio 8 d., trečiadienį, balsavau už 2014-2020 m. biudžeto padidinimą. Kaip žinome, biudžetas sudaro bet kokio politinio akto pradžią. Jei neturite biudžeto, neturite projekto. Todėl ES biudžetas turi atspindėti ES augimo strategiją ir jos užmojus piliečių labui. Valstybės narės pasiūlįšaldyti ES biudžetą dėl dviejų priežasčių. Viena vertus, pinigai yra valstybių narių įnašai, kita vertus, stabilus 2014-2020 m. biudžetas reiškia, kad visi ES didieji projektai, skirti ekonomikos augimui atgaivinti ir investicijoms ateityje, yra atsidūrę pavojuje. Valstybės narės norėtų matyti ES, atliekančią lemiamą vaidmenį, kai kalbama apie rizikos prisiėmimą, tačiau kai ji taip padaro, jos ją kritikuoja. Todėl aš, kaip dauguma mano kolegų narių, - išskyrus euroskeptikus - balsavome už 5 proc. biudžeto padidinimą, kad ateityje būtų galima finansuoti didelius projektus. Dabar gerai žinome tai, kad valstybės narės nesugeba pačios išspręsti globalizacijos sukeltų problemų. Kitas žingsnis bus pateikti ES biudžetą, pagrįstą "savo pačių ištekliais" siekiant sumažinti mūsų priklausomumą nuo "blogos" valstybių narių valios.
Cristian Silviu Buşoi
Per pastaruosius metus Europos Sąjungos galia išaugo, ypač įsigaliojus Lisabonos sutarčiai. Tačiau tik biudžetas didėjo labai lėtai. Mūsų siekis yra konkurencinga, tvari ir socialine aprėptimi grindžiama Europa. Jei norime pasiekti šį didelių užmojų siekį, manau, kad ir finansiniai ištekliai, kuriuos turi ES, turi būti tiesiog didelių užmojų.
Štai kodėl manau, kad reikia ne mažesnio negu 5 proc. biudžeto, numatyto kitai daugiametei finansinei programai, didėjimo. ES taip pat reikia surengti išsamią diskusiją dėl savų išteklių, įtraukiant ne tik Europos institucijų, bet ir nacionalinių parlamentų atstovus, kad būtų pasiektas susitarimas dėl savų išteklių sistemos, kuri užtikrins veiksmingą Europos politikos įgyvendinimą. Palaikau šiame pranešime išreikštą mintį apie būtinybę nukreipti išteklius tų priemonių, kurios skirtos strategijos "Europa 2020" tikslams pasiekti, linkme.
Be to, visiškai sutinku su būtinybe užtikrinti, kad įvairios priemonės, kurios dabar yra skirtos moksliniams tyrimams, plėtrai ir naujovėms palaikyti, derėtų ir papildytų viena kitą. Galiausiai patikimas biudžetas turi būti nuoseklus ir užtikrinti veiksmingas išlaidas, vengiant bet kokio lėšų panaudojimo dubliavimosi.
Françoise Castex
Balsavau už šį pranešimą. Šio pranešimo pranašumas yra tai, kad stengiamasi nuosekliai sutelkti visus ES biudžeto išteklius, taigi šis pranešimas yra kaip priemonpasiekti strategijos "Europa 2020" tikslus ir užimti poziciją, kuri visiškai priešinga siauram daugelio valstybių narių požiūriui. Nors šios valstybės narės priartina Europą prie bendro savo įmokų, kurias jos norėtų matyti mažėjant, ir jos finansinės naudos, kurią jos norėtų matyti didėjant, vardiklio, pranešime pasisakoma už stiprias, integruotas Bendrijos politikos kryptis ne tik ilgalaikių politikos krypčių, bet ir naujos pagal Lisabonos sutartį suteiktos kompetencijos atžvilgiu.
Nessa Childers
raštu. - Mums reikia pritaikyti ES biudžetą XXI a. Biudžetas turi atitikti mūsų siekius. Siekiant padidinti pridėtinę vertę Europos lygmeniu, reikia naujų visos Europos investicijų, kurios darytų poveikį tolesnėms privačioms investicijoms ir padėtų kurti masto ekonomiją. Reikia didesnių "žaliųjų" investicijų atsinaujinančiosios infrastruktūros srityje, su daugiau vėjo jėgainių šiaurėje ir saulės energijos pietuose. Airijos investicijos į vėjo energiją atsipirks tik, pvz., jei bus išplėtota Europos infrastruktūra tai energijai eksportuoti per JK ir Prancūziją. Kylant naftos kainoms ir didėjant aplinkai daromai žalai, žinome, kad ES dabar turi skatinti tvaresnę visuomenę pradėdama labiau taupyti energiją, naudodama daugiau atsinaujinančiosios energijos, investuodama į viešąjį transportą ir užtikrindama, kad mūsų vaikai gyventų švarioje ir sveikoje aplinkoje. Ilgalaikiu ES biudžetu taip pat turėtų būti laikomasi sutartų vadinamųjų "Europa 2020" strateginių tikslų, visų pirma mūsų tarptautiniu mastu taikomų klimato tikslų. Bendra žemės ūkio politika turi būti pertvarkyta tam, kad būtų sumokėta ūkininkams už viešųjų gėrybių, kaip antai iš patrauklių kaimo vietovių, kuriose gausu biologinės įvairovės, teikimą. Turime išlaikyti bendros žemės ūkio politikos biudžetą siekiant užtikrinti šių labai svarbių aplinkos srities paslaugų teikimą Airijoje ir visoje Europoje.
Philip Claeys
raštu. - (NL) Pranešime dėl ES daugiametės finansinės programos niekaip neatsižvelgiama į valstybių narių ir rinkėjų bei mokesčių mokėtojų visoje Europoje nepasitenkinimą. Nuolat girdime reikalavimus dėl didesnių Europos Sąjungos pajamų tuo pat metu, kai visų kitų lygių administracija priversta sumažinti išlaidas. Mūsų nesugebėjimas į tai atsižvelgti parodo mūsų didelę aroganciją ir atitolimą nuo pasaulio. Europa turi gyventi pagal kišenę, apsiriboti savo pagrindine veikla ir pati nemažai sutaupyti. Tik taip galėsime atkurti rinkėjų pasitikėjimą.
George Sabin Cutaş
Balsavau už šį pranešimą dėl naujos daugiametės finansinės programos, nes jame pateikiama galimybtaikyti finansinių sandorių mokestį Europos lygmeniu. Taip būtų apmokestinti spekuliaciniai finansiniai sandoriai siekiant atgrasyti nuo tokios praktikos ir tai padėtų kurti naujas Europos Sąjungos valstybėms narėms skirtas pajamas.
Christine De Veyrac
Per savo mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimą ir paramą ne tik žemės ūkiui, bet ir regioninei plėtrai Europos Sąjunga labai akivaizdžiai prisideda prie Europos ekonomikos augimo. Dėl šios priežasties visiškai palaikau šiandien Europos Parlamento priimtus pasiūlymus nustatyti Europos Sąjungos biudžetą ateinantiems septyneriems metams. Siekdamas patenkinti piliečių poreikius, atsižvelgiant į struktūrinius fondus, Parlamentas pasiūlsukurti naują regionų, kuriuose BVP vienam gyventojui yra nuo 75 proc. iki 90 proc. Europos Sąjungos BVP, kategoriją. Taigi šie regionai gaus finansinę pagalbą pagal kriterijus, labiau tinkančius jų padėčiai. Visiškai palaikau šį pasiūlymą, kuris, pvz., tiesiogiai duos naudos mano rinkimų apygardoje Langedoke-Rusijone gyvenantiems žmonėms.
Philippe de Villiers
Europos Parlamentas vėl pasisakdėl Europos biudžeto per daugiametę finansinę programą, dėl kažko panašaus į ES penkerių metų planą.
Dabar ES, kuri reikalauja to, kas savo ruožtu gali pareikalauti labai didelių valstybių narių aukų, jokiu būdu nenumato šio gero patarimo taikyti pačiai sau. Šiame tekste pateikti pasiūlymai yra nerealūs ir yra artimesni protą bukinančioms mantroms; švaistymo ir biurokratijos priešakyje vis dar laukia šviesi ateitis.
Dar blogiau, siekiant išvengti valstybių narių, kurios paprastai nenori padidinti savo ir taip jau labai didelių įmokų, "šantažo", Parlamentas dar kartą iškelia ES nuosavų išteklių klausimą arba, trumpai tariant, Europos mokesčio klausimą. "Darykite, kaip sakau, o ne kaip darau", toks galėtų būti naujasis Europos šūkis.
Karima Delli
Priimdama šį pranešimą, palankiai vertinu tai, kad buvo išsaugotas 74 pakeitimas, nes jame palaikomas vadinamųjų "tarpinių" regionų kategorijos kūrimas kitam sanglaudos politikos 2007-2013 m. programavimo laikotarpiui, o tai reiškia teisingesnį struktūrinių ir sanglaudos fondų paskirstymą regionams.
Lena Ek
Palankiai vertinu tai, jog pranešime atsižvelgiama į bendrus sunkumus, su kuriais susiduria Europa. Jame dėmesys atkreipiamas į klimato ir aplinkos apsaugos klausimus kaip visų politikos sričių elementą, kovą už demokratiją, taiką ir laisvę pasaulio mastu ir neatidėliotiną mokslinių tyrimų, inovacijų ir infrastruktūros poreikį. Strategija "Europa 2020" ir investicijos į iniciatyvas, susijusias su Europos pridėtine verte, dirbant paskatino diskusijas dėl pranešimo. Vis dėlto esu labai susirūpinusi dėl to, kad Tarybai atidavėme įgaliojimus nustatyti prioritetus. Europos Parlamentas turėjo turėti drąsos nustatyti prioritetus. Nors apimti visi socialine aprėptimi grindžiamos, tvarios ir konkurencingos Europos reikalavimai, vis dėlto jokiu būdu negalėtume finansuoti visko vienu metu iš ES biudžeto. Noriu realios ir įgyvendinamos derybų strategijos, o tai nebuvo pasiekta, kadangi šiame pranešime nebuvo nustatyti aiškūs prioritetai. Todėl susilaikiau per galutinį balsavimą.
Diogo Feio
Tuo metu, kai ES jau suprato, kad reikia ne tik labiau koordinuoti ekonomikos politiką, bet ir griežčiau kontroliuoti biudžeto politiką, mintis, kad daugiamete finansine programa (DFP) turėtų būti remiama ekonomikos valdysena man atrodo labai svarbi.
Be šios minties, pranešime randu daugybę nerimą keliančių dalykų, kuriuos verta spręsti. Manau, kad DFP pateikimas, kad ji tarnautų strategijos "Europa 2020" tikslams, ir susirūpinimas bent jau dėl bendros žemės ūkio politikos biudžeto išlaikymo ir dviejų ramsčių sistemos palaikymo, yra teigiami. Vis dėlto norėčiau dar kartą pareikšti, kad pranešime vėl pasirodraginimas įvesti finansinių sandorių mokestį, kuris nėra tiesiogiai susijęs su finansų politikos nustatymu ir kurio nelaikau skaidria praktika.
José Manuel Fernandes
Norėčiau pasveikinti pranešėją atlikus puikų darbą, kurio rezultatas yra pranešimas, leidžiantis mums pradėti sudaryti kitą daugiametę finansinę programą (DFP) laikotarpiui po 2013 m., o tai yra iššūkis Komisijai ir Tarybai.
Strategija "Europa 2020" yra nustatyta bendru sutarimu, jos prioritetai yra aiškūs, o jos tikslai yra pamatuojami. Ji bus būsimų finansinių perspektyvų vadovas. Vis dėlto strategija bus sėkminga tik tokiu atveju, jei jai bus skirtas jos veiksmus ir tikslus atitinkantis biudžetas. Šiuo atžvilgiu reikia, kad DFP vertybės atitiktų strategijos "Europa 2020" siekius ir įsipareigojimus. Sanglaudos politika yra solidarumo principo rezultatas. Svarbu, kad ši sanglauda būtų ekonominė, socialinir teritorinir kad ji padėtų remti skurdžiausius regionus. Manau, jog svarbu, kad sanglaudos politikos finansavimas būtų išlaikytas bent jau to paties lygmens.
Bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) buvo sėkminga. Taigi visa į žemės ūkį nukreipta suma taip pat turi būti išlaikyta ir teisingiau paskirstyta. Svarbu, kad judėtume DFP, kurios pajamos yra ne daugiau negu 80 proc. priklausomos nuo nacionalinių biudžetų linkme. Todėl kyla neabejotina būtinybtęsti diskusijas dėl naujų savų išteklių.
João Ferreira
Pranešėjas pareiškė, kad laikas liautis garsiai skelbus pareiškimus apie ketinimus, kurie nėra tinkamai remiami finansiniais ištekliais, leidžiančiais iš tikrųjų pasiekti paskelbtus tikslus. Šis pranešimas yra puikus šios užduoties pavyzdys. Iš esmės siūlant, kad ES biudžetas būtų užšaldytas iki 2020 m. peržiūros su 5 proc. likutinės vertės didinimu, daugelis tikslų, nustatytų 40 šio pranešimo puslapių, yra pažeidžiami, visų pirma tie, kurie susiję su socialine ir ekonomine sanglauda.
Esame sunkios ekonomikos ir socialinės krizės, pagilintos ES politikos, akivaizdoje, todėl pagal šias finansines perspektyvas galimi biudžetai bus pateikti kaip negalintys užtikrinti perskirstymo funkcijos, kuri yra labai svarbi veiksmingai įgyvendinant sanglaudos principą. Mes pateikėme daugybę pasiūlymų dėl būtinybės padidinti ES biudžetą siekiant palaikyti ekonominę ir socialinę sanglaudą, taip pat sumažinti privalomas nacionalines įmokas iki ne daugiau negu 10 proc. visų pateikto projekto išlaidų, visų pirma šalyse, susiduriančiose su didžiausiais finansiniais sunkumais. Be to, pabrėžiame investicijų į viešąsias paslaugas skatinimo, gamybos palaikymo, teises užtikrinančių darbo vietų kūrimo, skurdo naikinimo ir kovos su socialine nelygybe svarbą.
Šiame pranešime pasiūlytas kelias yra kažkas kita; kažkas labai skirtinga. Štai kodėl balsavome prieš jį.
Ilda Figueiredo
Nors yra ir kai kurių teigiamų dalykų, pranešime nerekomenduojama nutraukti ir pakeisti Europos Sąjungos politikos dėl jos finansinių išteklių. Todėl balsavome prieš.
Ypač rimta tai, kad pranešime neteikiama pirmenybatsakui į rimtas ekonomikos ir socialinės krizės sukeltas socialines problemas, smarkiai didinant ES biudžetą, kad tuo būtų palaikoma ekonominir socialinsanglauda, susijusi su privalomų nacionalinių įmokų mažinimu ne daugiau kaip 10 proc. pateikto projekto išlaidų. Visų pirma ES turi įsipareigoti investuoti į viešąsias paslaugas šalyse, susiduriančiose su didžiausiais finansiniais sunkumais, siekiant paremti gamybą, sukurti teises užtikrinančias darbo vietas, panaikinti skurdą ir kovoti su socialine nelygybe ir visų rūšių diskriminacija, ypač dėl lyties.
Be to, būtina skatinti taiką, vystomąjį bendradarbiavimą ir pagalbą, gerokai sumažinti karines išlaidas ir atstovavimą užsienyje.
Deja, pranešime apsiribojama siūlymu dabartinį ES biudžetą didinti 5 proc. likutinės vertės, nors ir nepritariama pasiūlymui užšaldyti ES biudžetą po 2013 m., kaip teigiama kai kurių valstybių narių. Vis dėlto šis pasiūlytas didinimas reiškia, kad kita 2014-2020 m. daugiametfinansinprograma (finansinės perspektyvos) sudarys tik 1,11 proc. ES bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP), palyginti su 1,06 proc., 2013 m. numatyta suma.
Monika Flašíková Beňová
Susiklosčius padėčiai, kai daugelis valstybių narių įgyvendina griežtas fiskalines priemones, ES biudžetas turi būti pagrįstas geriau negu bet kada anksčiau. Jis turi užtikrinti didžiausią galimą Europos pridėtinės vertės lygmenį, biudžetas turi būti protingai valdomas ir juo kuo labiau turi būti paremti viešieji ir privatūs ištekliai. Būsimos daugiametės finansinės programos (DFP) struktūra turi būti reali ir leisti užtikrinti planavimo tęstinumą, taip pat padėti išvengti dabartinės DFP trūkumų, visų pirma lankstumo įvairiose srityse stokos. Atsižvelgiant į ES nuosavų išteklių sistemos plėtojimo metodą, kurį pamažu keičia valstybių narių įmokos ir kuris dėl to suvokiamas kaip pernelyg didelnašta valstybių narių viešiesiems finansams, šios sistemos reforma yra reikalingesnnegu bet kada anksčiau.
Mano nuomone, geresnsistema yra ta, kuri leistų užtikrinti sąžiningumą, skaidrumą ir pakankamas biudžeto pajamas, taip pat leistų vykstant sprendimų dėl biudžeto priėmimo procesui daugiau dėmesio skirti pagrindiniams Europos Sąjungos prioritetams. Visų pirma dabartinės išimtys ir taisomieji mechanizmai turi būti panaikinami palaipsniui, o tai būtų labai svarbus žingsnis siekiant didesnio su ES biudžetu susijusio sąžiningumo ir skaidrumo.
Pat the Cope Gallagher
raštu. - ES biudžetas po 2013 m. turi būti sudarytas taip, kad padėtų išlaikyti konkurencingumą, padidinti ekonomikos augimą ir kovoti su aukštu nedarbo lygiu Europoje. Manau, kad žemės ūkis ir tvirta, gerai finansuojama bendra žemės ūkio politika yra šio tikslo pagrindas. Visiškai palaikau pranešime išdėstytą raginimą susieti žemės ūkį su strategija "Europa 2020", nes tvirtai tikiu, kad žemės ūkio ir maisto sektorius gali reikšmingai prisidėti prie būsimo ekonomikos augimo Airijoje ir visoje Europoje. Štai kodėl svarbu, kad apsaugotume ir išlaikytume 1,7 mlrd. EUR, kuriuos Airija kasmet gauna pagal BŽŪP. Gerai finansuojama bendra žemės ūkio politika užtikrins Europos apsirūpinimo maistu saugumą, prisidės prie mūsų klimato kaitos tikslų ir išlaikys darbo vietas mūsų kaimo bendruomenėse. Džiaugiuosi, kad pranešime pripažįstamas žuvininkystės ir akvakultūros sektorių vaidmuo išlaikant darbo vietas pakrančių, salų ir atokiuose regionuose. Manau, kad šioms bendruomenėms turime skirti didesnį finansavimą iš Europos žuvininkystės fondo po 2013 m. Taikos procesas Airijoje turėjo didelės naudos iš ES biudžeto. Raginu visus narius palaikyti šių svarbių programų išsaugojimą.
Bruno Gollnisch
Trumpai tariant, nepaisant išskirtinai ilgo teksto, Europos Parlamentas ragina, kad visa Europos biudžeto suma ir paskirstymas po 2013 m. būtų pritaikyti prie Europos Sąjungos kompetencijos ir daugelio prioritetų, kaip ji juos apibrėžia.
Todėl reikia, kad jis būtų padidintas - visų pirma bent 5 proc. Kaip jis bus finansuojamas? Žinoma, nauju Europos mokesčiu! Ką bandoma apgauti? Europa jau daug kainuoja. Koks yra rezultatas? Bejėgiškumas krizės akivaizdoje, euro padaryta žala, prekybos susitarimai ir Šengeno susitarimas, nenaudingas statymas į tam tikrą padėtį, kišimasis ir kliūtys kitose srityse.
Tuo metu, kai valstybių narių reikalaujama ryžtingai susimažinti savo biudžetus, kai žmonės kviečiami susiveržti diržus, kai socialinės apsaugos sistemos kenčia dėl nedarbo ir imigracijos, tie, kurie atsakingi už krizę, toliau pelnosi, ir rinkose toliau spekuliuojama, nepadoru, kad ši asamblėja, bendrininkaudama su Briuseliu, reikalauja centu daugiau šioms politikos kryptims plėtoti ir joms bloginti.
Estelle Grelier
Priėmus S. Garrigo pranešimą dėl politinių ir biudžeto sunkumų, gresiančių Europos Sąjungai po 2013 m., Europos Parlamentas, mano nuomone, pernelyg nedrąsiai laukia diskusijos dėl būsimų Europos Sąjungos perspektyvų. Šiame pranešime dar kartą pabrėžiamas nepritarimas konkurencijos tarp skirtingų politikų, kurios priklauso ES kompetencijai, sukūrimui ir tvirtinama, jog reikia sutelkti pakankamai lėšų, atitinkančių strategiją "Europa 2020". Juo valstybėms narėms siunčiama aiški žinia: ketiname palaikyti stiprią integruotą politiką ir padaryti tai didinant biudžetą ne mažiau kaip 5 proc. Be to, ten, kur piliečiams taikomos griežtos taupymo priemonės, turime išlaikyti stiprią sanglaudos politiką. Štai ką siūlome šiame pranešime, palaikydami planą sukurti tarpinę regionų kategoriją, pagal kurią struktūrinių fondų paskirstymas labiau atitiktų realią ekonominę ir socialinę mūsų teritorijų padėtį. Pagaliau Europos Sąjunga pati turi suteikti finansinių išteklių, kurie atitinka jos siekius. Todėl dar kartą pabrėžėme savo norą įvesti finansinių sandorių mokestį projektui, kuris plačiai remiamas visuomenės ir kuri savo ruožtu paskatintų didesnę paramą Europos projektui.
Roberto Gualtieri
Balsuodamas už S. Garriga Polledo pranešimą, Europos Parlamentas privertė, kad jo nuomondėl būsimo Europos biudžeto būtų išgirsta, ir pateikdidelių užmojų pasiūlymą dėl kitos daugiametės finansinės programos. Prašymas 5 proc. padidinti ES biudžetą po 2013 m. ir todėl padidinti bendrą Europos Sąjungos BNP nuo 1,06 proc. iki 1,11 proc. atitinka norą vykdyti prisiimtus įsipareigojimus remti ekonomikos augimą ir plėtrą, visų pirma strategiją "Europa 2020", o tam atitinkami ištekliai ir reikalingi. Iš tiesų, svarbu nepamiršti Europos biudžeto, kuris kartu su nacionaliniais biudžetais gali veikti kaip ekonomikos augimo, mokslinių tyrimų ir plėtros bei užimtumo varomoji jėga, visų pirma jauniems žmonėms, pridėtinės vertės.
Pranešime taip pat sustiprinama Parlamento pozicija dėl naujų finansinių priemonių, kaip antai finansinių sandorių mokesčio ir euroobligacijų, nes tai teikia galimybių Europos ekonomikai. Dabar Komisija atsakinga už tai, kad būtų imtasi įgyvendinti Parlamento siekį pateikti savo pasiūlymus dėl kitos Europos finansinės programos ir netapti ribojamųjų valstybių narių politikos krypčių auka.
Sylvie Guillaume
Balsavau už šį pranešimą, nes jame pateikiamas prašymas nustatyti tvirtas integruotos ES politikos kryptis. Mano palaikymo sulaukkiti du svarbūs dalykai. Pirma, "tarpinių regionų" kategorijos sukūrimas sanglaudos politikoje siekiant užtikrinti, kad struktūrinių fondų paskirstymas labiau atitiktų realią ekonominę ir socialinę teritorijų padėtį; ir antra, pakartotinis raginimas nustatyti finansinių sandorių mokestį kaip naują išteklių siekiant apsaugoti Europos ekonominės politikos kryptis. Griežtos taupymo politikos taikymo laikotarpiu ir kai vis dar išlieka neribota finansinspekuliacija, teisinga reikalauti finansų sektoriaus atlikti savo vaidmenį plečiant ekonomiką, kuri ir buvo sužlugdyta dėl neatsakingo šio sektoriaus elgesio.
Małgorzata Handzlik
Europos Parlamento priimta rezoliucija yra pirmasis mūsų indėlis į diskusiją dėl būsimos finansinės perspektyvos. Visiškai palaikau pasiūlymą didinti Europos Sąjungos biudžetą būsimoje biudžeto perspektyvoje. Manau, kad Europos Sąjungai reikia plačių užmojų biudžeto, kuris atitiktų mums gresiančius sunkumus. Europos Sąjungos biudžeto sumažinimas arba užšaldymas, kaip pasiūlyta kai kurių valstybių narių, nėra geras sprendimas Europos ekonomikai. Europos biudžetas turi būti biudžetas, kuriuo būtų remiamos valstybės narės, kai jos įveiks krizę, ir kuris taip pat lanksčiau galėtų reaguoti į netikėtus reiškinius. Be to, palankiai vertinu Europos Parlamento paramą idėjai klasifikuoti kai kurias vietoves kaip tarpinius regionus, tuo užtikrinant, kad būtų skatinama jų tolesnplėtra, nors jie ir viršija šiuo metu privalomą 75 proc. Europos Sąjungos BVP kriterijų. Šios kategorijos taikymas padės regionams, kurie vis dar susiduria su vystymosi sunkumais, nors jie ir viršijo ES vidurkį, taigi netolimoje ateityje tai apims ir Lenkijos regionus.
Anna Hedh
Manau, kad ES biudžetui turi būti skiriama pakankamai išteklių prisiimtiems įsipareigojimams finansuoti. Kartu norėčiau pabrėžti, kad ES būtinas ribojamasis požiūris ir ji turi teikti šiuos išteklius perskirstant esamą ES biudžetą. Nemanau, kad reikia didinti bendrą biudžetą. Norėčiau, kad žemės ūkio biudžeto sumažinimas atneštų naudą moksliniams tyrimams ir plėtrai, taip pat būtų naudingas ekologiškos energijos plėtojimui ir kitiems strategijoje "Europa 2020" nustatytiems prioritetams. Todėl taip pat nemanau, kad turi būti išlaikytas 2013 m. žemės ūkio biudžeto lygmuo, tačiau palankiai vertinčiau tolygų žemės ūkio paramos paskirstymą valstybėms narėms.
Be to, manau, kad labai svarbu didinti ES administracinių išlaidų veiksmingumą, ir vienas iš būdų tai padaryti yra pasiekti didesnį šių išlaidų paskirstymo ir naudojimo proceso skaidrumą.
Nemanau, kad turi būti peržiūrėtos viršutinės nuosavų išteklių ribos, nes turi būti suteikta galimybfinansuoti ES politiką neviršijant dabartinės viršutinės pajamų ribos. Be to, manau, kad reikia peržiūrėti ES nuosavų išteklių sistemą. Dabartinsistema yra labai sudėtinga ir jai trūksta skaidrumo. Lengvatos nepadarsistemos nkiek sąžiningesnės, o kaip tik paskatino daugybę naujų atleidimų ir pataisymų. Vis dėlto šios sistemos pakeitimas nesuteikia ES tiesioginės apmokestinimo teisės, nes Sutartyje nenustatoma jokia tokia Europos Sąjungos kompetencija. Bet koks savų išteklių sistemos pokytis taip pat reikalauja visų valstybių narių suteikiamo patvirtinimo tam, kad jis įsigaliotų.
Gunnar Hökmark
2011 m. birželio 8 d. Strasbūre surengtame balsavime dėl ES ilgalaikio biudžeto, mes, Švedijos konservatoriai Europos Parlamente, nusprendėme balsuoti prieš šį pasiūlymą. Taip buvo nuspręsta todėl, kad pasiūlyme nenustatyti svarbių ir mažiau svarbių išlaidų, kurios, mūsų nuomone, yra būtinos, prioritetai. Užuot įtvirtinus lyderystę ir dėmesį sutelkus į tai, kas Europoje skatintų ekonomikos augimą ir konkurencingumą, pasiūlyme raginama 5 proc. didinti biudžetą siekiant išvengti būtinybės suteikti prioritetus. Tuo metu, kai ES valstybės narės kovoja su didžiuliais biudžeto deficitais ir augančia valstybės skola, Europos Parlamentas renkasi reikalauti daugiau ES skirtų pinigų. Tai yra eilutė, kurios negalime paremti. Turime pamažu atsisakyti bendros žemės ūkio politikos subsidijų ir struktūrinių fondų, tačiau, deja, pasiūlymu, kuris priimtas balsuojant, einama priešinga kryptimi. Nors balsavome prieš pranešimą kaip visumą, palankiai vertiname pasiūlymą dėl nemažo mokslui ir moksliniams tyrimams skirtų asignavimų didinimo. Tai yra tai, dėl ko sunkiai dirbome, ir to įtraukimas yra žingsnis teisinga kryptimi.
Juozas Imbrasas
Sudarant 2014-2020 m. ES finansinę perspektyvą yra reikalinga užtikrinti tinkamą finansavimą tokioms sritims, kurios skatina ekonomikos augimą bei sėkmingą vystymąsi, t. y. susitelkti ties moksliniais tyrimais bei naujovių diegimu, kova su nedarbu, skurdu bei atskirtimi, tinkamu pasirengimu demografiniams pokyčiams, atsakingu gamtos išteklių naudojimu, vidaus ir išorės saugumu, regionų bei žemės ūkio politika, energetikos bei transporto infrastruktūros vystymu. Susilaikiau balsuodamas už šį dokumentą, kadangi turime iš esmės peržiūrėti bendrąją žemės ūkio politiką, kuri turi užtikrinti teisingą ir vienodą tiesioginių mokėjimų sistemą, ir daug kitų svarbių sričių, be kurių įgyvendinimo nesukursime konkurencingos ir stiprios Europos.
Cătălin Sorin Ivan
Šis pranešimas yra galbūt vienas iš šios įstatymų leidžiamosios valdžios svarbiausių. Turėjau galimybę būti Kultūros ir švietimo komiteto pranešėju, ir, manau, kad pasiektas susitarimas, nors toli gražu nėra tobulas, yra tikriausiai geriausias, kokį galėjome pasiekti dabartinio ekonominio klimato sąlygomis. Užtikrintai balsavau už jį ir tikiuosi, kad tai nusiųs aiškią žinią Tarybai, kuri atsižvelgs į Europos Parlamento poziciją.
Sandra Kalniete
Balsavau už šią rezoliuciją, nes pareiškime nurodomos pagrindinės ES problemos ir prioritetai pagal naują daugiametę finansinę programą. Ypač norėčiau pabrėžti į rezoliuciją įtrauktą raginimą Komisijai pateikti pasiūlymus dėl veiksmingos ir efektyvios ES bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP), kuria remiantis būtų teisingiau paskirstyti tiesioginiai mokėjimai valstybėms narėms ir ūkininkams ir sustiprintas viešųjų gėrybių teikimo visuomenei ir paramos išmokų ūkininkams tarpusavio ryšys. Visiškai palaikau raginimą 2013 m. biudžete BŽŪP skirtas lėšas išlaikyti to paties lygmens kitam finansinio programavimo laikotarpiui, kad BŽŪP būtų galima įgyvendinti jos išplėstus tikslus ir uždavinius. Nauja ES finansavimo sistema turi būti skaidresnė, paprastesnir teisingesnė. Štai kodėl palaikau pasiūlymus, kad nacionalinių įmokų sistema, kuria neproporcingas dėmesys skiriamas valstybių narių grynajam likučiui, o ne Europos solidarumo principui ir Europos bendram interesui, pamažu būtų pakeista Europos Sąjungos nuosavais ištekliais, kuriuos Europos Sąjunga surinktų tiesiogiai ir nepriklausomai nuo nacionalinių biudžetų.
Krišjānis Kariņš
Nors Europos Parlamento pranešime dėl Investavimo ateityje: naujos daugiametės finansinės programos (DFP) konkurencingai, tvariai ir socialine aprėptimi grindžiamai Europai pateikiama daug minčių, kurias reikia palaikyti, aš jo nepalaikiau, nes, manau, kad jis kenkia Europos Sąjungos įvaizdžiui žvelgiant jos gyventojų akimis. Šiame pranešime siūloma didinti mokesčių naštą Europos piliečiams, ir aš negaliu su tuo sutikti. Galima sutikti, kad Europa turi turėti savo finansų ir kad tai gali būti padaryta renkant mokesčius. Vis dėlto tai reikalautų federalinės Europos sukūrimo, tas turi būti padaryta per atviras diskusijas, o ne nesąžiningu būdu naudojantis mokesčių politika. Jei norime toliau eiti šia kryptimi, pirmiausia turime užtikrinti, kad valstybės narės sutiktų atsisakyti savo mokestinių pajamų Europos Sąjungos labui, ir tik tada būtų galima sukurti jos pačios finansuojamą bendrą biudžetą. Norėdami priimti tokį sprendimą, Europos politikai turi įtraukti visuomenę, o šiuo atveju taip nenutiko.
Giovanni La Via
Norėčiau pasveikinti S. Garriga Polledo atlikus nuostabų darbą, susijusį su šiuo svarbiu būsimos finansinės perspektyvos klausimu. S. Garriga Polledo Parlamentui pateiktikrąją santrauką, apimančią įvairių nacionalinių delegacijų ir įvairių politinių frakcijų pozicijas. Tvirtai palaikau sprendimą reikalauti kitos daugiametės finansinės programos išteklius padidinti ne mažiau kaip 5 proc. Be to, norėčiau atkreipti dėmesį į pranešimo dalį, susijusią su bendra žemės ūkio politika, atsižvelgiant į mano kaip Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonės referento vaidmenį. Taigi visiškai palaikau sprendimą išlaikyti bent jau esamą žemės ūkio biudžetą, primindamas, kad BŽŪP yra vienintelreali Europos politika, galinti atlikti svarbų vaidmenį strateginiame sektoriuje, kuris teikia viešąsias gėrybes ir sukuria realią Europos pridėtinę vertę. Pagaliau norėčiau atkreipti dėmesį į balsavimą dėl sanglaudos politikos, į kurią sėkmingai buvo įtraukta apsaugos sąlyga tuo atveju, jei būtų taikomos tarpinės kategorijos siekiant išvengti išteklių atitraukimo iš regionų, atitinkančių finansavimo reikalavimus pagal konvergenciją, konkurencingumą ir bendradarbiavimo tikslą. Tai reiškia, kad reikės papildomų išteklių naujam tikslui finansuoti.
Olle Ludvigsson, Marita Ulvskog ir Åsa Westlund
Manome, jog ES biudžetui turi būti skirta pakankamai išteklių, kad būtų galima finansuoti prisiimtus įsipareigojimus. Kartu norėtume pabrėžti, kad ES kuo labiau turi laikytis ribojamojo požiūrio ir teikti šiuos išteklius perskirstant esamą ES biudžetą. Norėtume, kad žemės ūkio biudžeto sumažinimas atneštų naudą moksliniams tyrimams ir plėtrai, taip pat būtų naudingas ekologiškos energijos plėtojimui ir kitiems strategijoje "Europa 2020" nustatytiems prioritetams. Todėl taip pat nemanome, kad turi būti išlaikytas 2013 m. žemės ūkio biudžeto lygmuo, tačiau palankiai vertintume tolygų žemės ūkio paramos paskirstymą valstybėms narėms.
Be to, manome, kad labai svarbu didinti ES administracinių išlaidų veiksmingumą, ir vienas iš būdų tai padaryti yra padidinti šių išlaidų paskirstymo ir naudojimo proceso skaidrumą.
Nemanome, kad turi būti peržiūrėtos viršutinės nuosavų išteklių ribos, nes turi būti suteikta galimybfinansuoti ES politiką neviršijant dabartinės viršutinės pajamų ribos. Be to, manome, kad reikia peržiūrėti ES nuosavų išteklių sistemą. Dabartinsistema yra labai sudėtinga ir jai trūksta skaidrumo. Lengvatos nepadarsistemos nkiek sąžiningesnės, o kaip tik paskatino daugybę naujų atleidimų ir pataisymų. Vis dėlto šios sistemos pakeitimas nesuteikia ES tiesioginės apmokestinimo teisės, nes Sutartyje nenustatoma jokia tokia Europos Sąjungos kompetencija. Bet koks savų išteklių sistemos pokytis taip pat reikalauja visų valstybių narių suteikiamo patvirtinimo tam, kad jis įsigaliotų.
Petru Constantin Luhan
Šis pasiūlymas dėl Europos Parlamento rezoliucijos dėl Investavimo ateityje: naujos daugiametės finansinės programos (DFP) konkurencingai, tvariai ir socialine aprėptimi grindžiamai Europai yra labai svarbus ne tik siekiant strategijos "Europa 2020" tikslų (susijusių su ilgalaikės apsaugos atkūrimu ir teikimu ekonominio augimo lygmenims), bet ir užkertant kelią, kad nepasikartotų dabartinekonomikos krizė.
Šiame pranešime teigiama, kad strategijoje "Europa 2020" turi būti apibrėžiamos naujos DFP politikos kryptys, nes ("Europa 2020") tikslai gali būti pasiekti tik optimaliai naudojant esamus išteklius (nustatytus atitinkamomis politikos kryptimis).
Taigi pagrindinių būsimos DFP prioritetų, kaip antai žinių ekonomikos augimas, ekonomikos augimo ir užimtumo sanglauda, gamtos išteklių valdymas ir tvarus vystymasis, pilietiškumas ir Europos vieta pasaulyje, nustatymas padės užtikrinti tinkamą esamų lėšų paskirstymą ir optimalų naudojimą. Naujos DFP parengimas, kaip nurodyta šiame pranešime, padės sukurti ilgalaikį veiksmų planą, kuris duos konkrečių rezultatų ir suteiks galimybę užtikrinti ES ekonomikos augimą.
Astrid Lulling
Palaikiau S. Garriga Polledo pranešimą, nes manau, kad jo pagrindiniai principai yra pagrįsti, atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais Europos Sąjunga turės susidurti per ateinančius metus. Nerealu yra Europai perkelti naują įvairiopą atsakomybę nedidinant finansinių išteklių, kuriais ji galėtų pasinaudoti.
Vis dėlto norėčiau, kad Europos Parlamentas pajudėtų toliau nei teisėtų reikalavimų etapas ir nustatytų tam tikrą prioritetų skaičių. "Didesnis negu kada nors" tam tikro skaičiaus mano kolegų Parlamento narių susilaikymas yra pernelyg gražiažodis atsakas. Viskas, ko mums reikia, yra leistis įtikinamiems dėl Europos išlaidų veiksmingumo, palyginti su nacionalinėmis išlaidomis. Be to, kokybinis išlaidų aspektas yra bent jau tiek pat svarbus kaip kiekybinis. Pagaliau Europos lygmeniu neišleistų lėšų perkėlimas į ES biudžetą, o ne jų grąžinimas valstybėms narėms yra didelių "santaupų" šaltinis.
Dėl nuosavų išteklių įvedimo sistemos, vis dar lieku labai neapsisprendusi dėl vienašališko finansinių sandorių mokesčio įvedimo neatlikus rimto poveikio tyrimo. Parama tokio pobūdžio priemonei nežinant jos padarinių rodo, kad Europos Parlamento dauguma eina neteisingu keliu.
David Martin
raštu. - Skaudama širdimi balsavau prieš šią rezoliuciją. Nors ir manydamas, jog 27 valstybėms narėms sutelkus savo išteklius galima gauti didelę vertę, negalėjau balsuoti už ES biudžeto didinimą 5 proc. po 2013 m., nes nuodugniai nepatikrinome esamų išlaidų, kad išvengtume švaistymo ir dubliavimo. ES biudžetu po 2013 m. pirmenybturi būti teikiama ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui.
Clemente Mastella
Europos Sąjungos biudžetas turi teikti aukščiausio lygio pridėtinę vertę, biudžetas turi būti valdomas protingai ir sukaupti kuo daugiau viešųjų ir privačių išteklių. Siekdami reaguoti į priešakyje laukiančius iššūkius, palaikome strategijos "Europa 2020" tikslus, strategiją, kuri per darbo vietų kūrimą ir pažangų, tvarų ir integracinį augimą turėtų padėti Europai atsigauti po krizės ir tapti stipresnei. Tai yra politinnuoroda į kitą daugiametę finansinę programą, kuri turėtų būti kuo platesnių užmojų. Atsižvelgdami į tai, manome, kad pagrindiniai kitos DFP prioritetai turi būti suskirstyti pagal šias temas: žinių ekonomikos augimo ir užimtumo, tvaraus vystymosi, ekonomikos augimo ir užimtumo sanglaudos, pilietiškumo ir Europos vaidmens pasaulyje. Kitos DFP struktūra turi būti realistiška, palengvinti planavimo tęstinumą ir išvengti dabartinės DFP trūkumų. Visų pirma ja turėtų būti siekiama išlaikyti teisingą stabilumo, vidutinės trukmės nuspėjamumo ir lankstumo pusiausvyrą. Pagaliau manome, kad siekiant, jog Europos biudžetas būtų teisingesnis ir skaidresnis, esamos išimtys ir taisomieji mechanizmai palaipsniui turi būti panaikinti.
Iosif Matula
S. Garriga pranešimas yra bandymas suprasti, kaip veiksmingai veikia ES politikos kryptys per būsimąjį programavimo laikotarpį. Pranešėjas mums pateikia didelį iššūkį. Tai apima nacionalinių interesų, kurie yra tokie skirtingi, patenkinimą kartu didinant Europos pridėtinę vertę, kurią atspindi daugiametfinansinprograma.
Manau, kad Europos piliečiai turi geriau suprasti sanglaudos politikos tikslus. Stipri Europa yra Europa, kuri susidoros su pasaulinės konkurencijos aplinka, pasiekiama išlaikant sanglaudos politiką kaip pagrindinį elementą ES politikoje, kuriuo siekiama išlaikyti darnią plėtrą kiekviename regione. Noriu primygtinai reikalauti išlaikyti didelę dalį būsimos sanglaudos politikos biudžeto perspektyvos. Ekonominių ir socialinių skirtumų mažinimui ES turi ir toliau būti teikiama pirmenybė.
Norėdami pasiekti pasiūlytų rezultatų, turime laikytis pagrindinių lėšų skirstymo pagal vystymosi ir ES regionų konvergencijos lygmenį kriterijų. Palaikau šį pranešimą, nes manau, kad daugiametės finansinės programos po 2013 m. papildymas yra perspektyvus sprendimas, kuris apima dabartinės struktūros keitimą. Be finansavimo moksliniams tyrimams ir vystymuisi, taip pat energetikai ir transportui teikimo, dar turime apsvarstyti investicijas į sanglaudos ir žemės ūkio sritis.
Mario Mauro
S. Garriga Polledo pranešimas "Investavimas ateityje: nauja daugiametfinansinprograma (DFP) konkurencingai, tvariai ir socialine aprėptimi grindžiamai Europai" yra labai svarbus žingsnis Europos Sąjungos institucinio ir ekonominio reorganizavimo srityje įsigaliojus Lisabonos sutarčiai. Visi žinome, kad naujajai Sutarčiai reikalingos naujos kompetencijos sritys, kurios būtų atspindėtos kitoje DFP. Tai tikrai padės mums įveikti naujus visuotinius iššūkius. Balsavau už.
Arlene McCarthy
raštu. - Darbo Europos Parlamento nariai mano, kad dėmesys ir prioritetas ES išlaidoms turi būti ekonominių investicijų ir mokslinių tyrimų, nes tai skatina ekonomiką ir kuria darbo vietas, finansavimas. Tikslinės ES išlaidos yra vienas iš būdų, kuriuo galime skatinti vietos ekonomiką ir kurti darbo vietas mūsų bendruomenėms. Susidūrus su valdžios sektoriaus išlaidų mažinimu, JK regionams ES teikia gyvybiškai svarbių lėšų. Vis dėlto mokesčių mokėtojai nori matyti didesnę pinigų vertę. Štai kodėl Darbo partijos Europos Parlamento nariai balsavo prieš raginimus 5 proc. didinti biudžetą. Taupyti galima ir turi būti taupoma kitose srityse, visų pirma bendros žemės ūkio politikos, įskaitant kenksmingo žemės ūkio eksporto subsidijas ir tabako subsidijas siekiant finansuoti Europos ekonomikos prioritetus.
Diskusijos dėl kitos daugiametės finansinės programos yra pagrindinės reformos galimybė, ir ja reikia pasinaudoti. "Įprasto verslo" politika nėra galimybEuropoje, nes tam reikia lėšų darbo vietoms kurti ir ekonomikos augimui. Darbo partijos Europos Parlamento nariai nemano, kad šeimos ir toliau turi padengti visas JK įmokų į biudžetą išlaidas. Štai kodėl palaikome diskusiją dėl alternatyvių būdų, skirtų ES finansuoti, sumažinant sumą, gaunamą iš PVM ir nacionalinio biudžeto pasitelkiant būdus, tokius kaip suderintos priemonės nepakankamai apmokestintam finansų sektoriui.
Jean-Luc Mélenchon
Šiame pranešime strategija "Europa 2020" pateikiama kaip tikra būsimo Europos biudžeto programa. Jame pritariama Europos semestrui, Europos stabilumo mechanizmui ir paktui "Euro plius". Nvienu žodžiu neužsimenama apie branduolinės energetikos klausimą. Ar tam turi būti skirtas biudžetas? Manau, kad ne.
Nuno Melo
Šiuo metu daugelis valstybių narių daro sudėtingus biudžeto pakeitimus, todėl Europos biudžeto gynimas turi būti labai gerai pagrįstas. ES biudžetu turi būti teikiama aukščiausio lygio Europos pridėtinvertė, turi būti rodomas tvirtas valdymas, ir kuo labiau turi būti skatinami viešieji ir privatūs ištekliai.
Strategija "Europa 2020" yra ES atsakas į tokius iššūkius. Tai yra strategija, kuri turėtų padėti Europai atsigauti po krizės ir tapti stipresnei kuriant darbo vietas ir pažangų, tvarų ir integracinį ekonomikos augimą. Sutinku su pranešėju, kai jis sako, kad "strategija "Europa 2020" turi būti politinnuoroda į kitą daugiametę finansinę programą ir kad ji turi atspindėti strategijos siekius". Kitos DFP prioritetai turi būti sugrupuoti pagal šias sritis: žinių ekonomikos augimo ir užimtumo, gamtos išteklių valdymo ir tvaraus vystymosi, ekonomikos augimo ir užimtumo sanglaudos, pilietybės ir Europos vaidmens pasaulyje.
Alexander Mirsky
raštu. - Specialiojo politinių išbandymų ir biudžeto išteklių komiteto pranešime apibrėžiami Parlamento politiniai prioritetai, susiję su daugiamete finansine programa po 2013 m. Svarbus pranešime pateiktas klausimas yra reikalavimas įvesti vieną ar keletą tikrų nuosavų išteklių dabartinei BNP pagrįstai sistemai pakeisti ir kad būtų pasiekta savarankiška, sąžiningesnė, skaidresnė, paprasta ir teisinga finansavimo sistema. Siekiant išvengti piktnaudžiavimo apskaitos duomenimis, svarbu palaikyti šį pranešimą. Balsavau už.
Andreas Mölzer
Po euro gelbėjimo paketo fiasko didžiausių įmokų mokėtojų buvo paprašyta sumokėti du ir tris kartus daugiau. Ateityje grynieji bus skirti šiems gelbėjimo mechanizmams, o ne garantijoms. Tai turės būti finansuojama didžiausių įmokų mokėtojų, kitaip tariant, darbščių Vokietijos, Prancūzijos, Italijos, Nyderlandų ir Austrijos piliečių, iš jų nacionalinių biudžetų; pirmieji skausmingi mažinimai jau jaučiami šiose šalyse. Reikalavimas didinti biudžetą tokiomis sudėtingomis aplinkybėmis yra gėdingas. Mums nereikia išsipūtusio ES biudžeto, kuris tikriausiai yra iki dešimties kartų didesnis negu būtina; mums nereikia biudžeto, finansuojamo iš ES mokesčių mokėtojų, kuris reikštų prarastą bet kokį būtinybės taupyti jausmą; mums nereikia tolesnio Briuselio biurokratijos, kuri nuvelka paskutinius didžiausių įmokų mokėtojų marškinius, pūtimosi. Užuot taip elgęsi, turėtume nuosekliai siekti visų galimybių taupyti.
Žemės ūkiui skirtos subsidijos, didžiausias ir labiausiai ginčytinas biudžeto veiksnys, turi būti vėl nacionalizuotos. Tai sumažintų spaudimą ES biudžetui, ir valstybės narės galėtų geriau reaguoti į savo žemės ūkio sektoriaus specifiką. Dėl šios priežasties be jokių abejonių balsavau prieš S. Garriga Polledo pranešimą.
Rareş-Lucian Niculescu
Balsavau prieš šiame pranešime pateiktą 39 pakeitimą, taigi už 62 pakeitimą. Manau, kad regionams tarpinkategorija reikalinga per kitą programavimo laikotarpį su vienintele išlyga, kad šiems regionams skirtų lėšų paskirstymas neturės įtakos asignavimams, skirtiems konvergencijos ir konkurencingumo tikslams pasiekti.
Sławomir Witold Nitras
Šiandien per balsavimą dėl S. Garriga Polledo pranešimo dėl Investavimo ateityje: naujos daugiametės finansinės programos (DFP) konkurencingai, tvariai ir socialine aprėptimi grindžiamai Europai, susilaikiau nuo balsavimo dėl pakeitimų, kuriuos pateikEuropos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija, Žaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas ir Europos vieningųjų kairiųjų jungtinfrakcija - Šiaurės šalių žalieji kairieji, dėl pasiūlymų, susijusių su finansinių sandorių mokesčio įvedimu, perdavimo Europos Komisijai. Negalėjau paremti tokios veiksmų krypties, nors esu didelis mokesčio, kuris ES suteiktų savo pačios pajamų, šalininkas. Europos mokestis užtikrins, kad ES tikslai galėtų būti pasiekti be valstybių narių, kurios pernelyg dažnai dėl trumpalaikių tikslų paaukoja ES interesus, pozicijų nustatytų apribojimų. Vis dėlto manau, kad neprotinga siūlyti įvesti finansinių sandorių mokestį vien tik Europos Sąjungoje. Susiduriame su sunkumu paversti Europos ekonomiką konkurencingiausia pasaulyje ir, mano nuomone, nepriimtina, kad tai taptų našta, kuri paskatins kapitalo nutekėjimą iš Europos. Taip pat manau, kad bandymai įvesti anglies mokestį kaip alternatyvą finansinių sandorių mokesčiui yra ypač žalingi.
Franz Obermayr
Darbščių Europos piliečių reikalaujama mokėti vis daugiau ir daugiau. Po pražūtingo euro gelbėjimo paketo, kuris paprasčiausiai įtraukdidžiausių įmokų mokėtojus, kenčiančius dėl netinkamo valdymo ir korupcijos keliose pietinėse valstybėse, dabar planas yra prašyti jau per daug prislėgtų didžiausias įmokas mokančių valstybių piliečių pakloti dar daugiau pinigų. Užuot išnaudojus kiekvieną galimybę taupyti, išlaidos toliau didinamos. Turėtume siekti sumažinti naštą, o ne ją padidinti. Todėl balsavau prieš šį pasiūlymą.
Rolandas Paksas
Turime nustatyti tokią daugiametę finansavimo programą, kuri užtikrintų skaidrų ir efektyvų ES politikos finansavimą ir užkirstų kelią krizės pasikartojimui. Strategija "Europa 2020" turėtų būti minėtos programos įgyvendinimo orientyras. Visų pirma, bet kokia nauja biudžeto finansavimo sistema neturi didinti naštos nacionaliniams iždams bei mokestinės naštos piliečiams. Siekiant mažinti ES piliečių nepasitenkinimą dėl esamų išlaidų, būtina gerinti išlaidų vykdymo ir taikymo kokybę. Reikia didinti lėšų skyrimo ir panaudojimo skaidrumą bei mažinti administracines išlaidas, biurokratinį aparatą. Didelis dėmesys turi būti skiriamas skurdo ir nedarbo mažinimui, pramonei ir energetikai, žiniomis grindžiamos visuomenės kūrimui. Turi būti numatytas pakankamas finansavimas didelio masto mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektams. Atsižvelgiant į MVĮ svarbą, turi būti skiriamas atitinkamas finansavimas jų veiklos sąlygų gerinimui. Nepritariu pasiūlymui, kuriuo siūloma ateityje mažinti BŽŪP skiriamą finansavimą, kadangi žemės ūkis yra ypatingai jautrus sektorius. Sumažintas finansavimas sukels ypač neigiamų padarinių visų ES šalių ūkininkams. Europos socialinis fondas turėtų tapti politiniu prioritetu socialiniams ir užimtumo tikslams pasiekti. Reikia gerinti sanglaudos politikos įgyvendinimo stebėsenos ir vertinimo sistemas. Artėjant naujam ES plėtros etapui, DFP turi būti numatytos tinkamai subalansuotos išlaidos.
Alfredo Pallone
Balsavau už S. Garriga Polledo pranešimą, nes manau, kad ateityje finansinės priemonės turi būti veiksmingos, stiprinti sanglaudą ir parengti Europos Sąjungą pasaulinės rinkos iššūkiams. Sutinku su teksto turiniu, nors yra du dalykai, kuriems nepritariau ir dėl kurių priešinausi: finansinių sandorių mokestis ir pakeitimai, kuriais siekiama įvesti "tarpinę kategoriją". Nemanau, kad nuoroda į finansinių sandorių mokestį turi būti įtraukta į šį pranešimą. Diskusija apie šį mokestį yra labai svarbi, tačiau ji reikalauja nuodugnios analizės. Kita vertus, tarpinės kategorijos įvedimas pakenktų horizontaliajam požiūriui dėl 2 tikslo regionų, kuris pastaraisiais metais pasirodesąs veiksmingas, laipsniško panaikinimo sistemai ir 1 tikslo regionų fondams. Tai pakenktų Italijos regionams naujų valstybių narių, kurios po pastarosios plėtros jau gavo didelę dalį finansavimo, naudai.
Maria do Céu Patrão Neves
Nauja daugiametfinansinprograma yra labai svarbi siekiant tinkamai įgyvendinti strategiją "Europa 2020", apskritai, siekiant sugebėti suteikti sąlygas tvirtai plėtrai, kuri galėtų padėti ne tik išspręsti problemas, su kuriomis susiduria daugelis Europos žmonių, bet ir pateisinti jų lūkesčius pagerinti savo gyvenimą. Atsižvelgdama į tai, norėčiau pagirti pranešimo autorių už septynerių metų DFP pasiūlymą pagal strategiją "Europa 2020", atsižvelgiant į vidurio laikotarpio peržiūrą, mažiausiai palaikant: ES biudžeto išlaikymą, ypatingą dėmesį skiriant bendrai žemės ūkio politikai ir sanglaudos politikai; didesnį lankstumą, kuris tampa vis reikalingesnis, nes finansiniai suvaržymai tampa vis akivaizdesni, tam, kad Europos fondai galėtų iš tikrųjų skatinti vystymosi projektus, kurie gali būti tvarūs.
Atsižvelgiant į tai, svarbu, kad regionai, kurie jau nebėra įtraukti į 1 tikslą, gali patekti į tarpinį etapą, stiprindami plėtrą, kurią jie jau patys sau įrodgalintys pasiekti, užuot jų staiga atsisakius ir tuo keliant pavojų pasiektai pažangai.
Marit Paulsen, Olle Schmidt ir Cecilia Wikström
Palankiai vertiname tai, kad pranešime dėmesys sutelkiamas į bendrus sunkumus, su kuriais susiduriame: klimato ir aplinkos apsaugos klausimus, kovą už demokratiją, taiką ir laisvę pasauliniu lygmeniu ir neatidėliotiną mokslinių tyrimų, inovacijų ir infrastruktūros poreikį. Strategija "Europa 2020" ir investicijos į iniciatyvas, susijusias su Europos pridėtine verte, dirbant paskatino diskusijas dėl pranešimo.
Vis dėlto esame labai susirūpinę dėl to, kad Tarybai perdavėme įgaliojimus nustatyti prioritetus. Europos Parlamentui labai nepasisekė. Nors apimti visi reikalavimai, skirti socialine aprėptimi grindžiamai, tvariai ir konkurencingai Europai, neįmanoma finansuoti visko iš karto iš ES biudžeto. Norime realios ir įgyvendinamos derybų strategijos, tačiau kadangi šiame pranešime nepateikti jokie aiškūs prioritetai, manome, kad šis tikslas nebuvo įgyvendintas. Mūsų pasiūlymai modernizuoti žemės ūkiui skirtą biudžetą nebuvo įtraukti į galutinį dokumentą. Dėl šių priežasčių, be kita ko, per galutinį balsavimą susilaikėme.
Vincent Peillon
Balsavau už S. Garriga Polledo pranešimą, pateiktą Specialiojo politinių išbandymų ir biudžeto išteklių komiteto vardu, dėl tvarios Europos Sąjungos po 2013 m. Ten, kur populizmas didėja, dažnai keliamas ES politikos krypčių veiksmingumo ir netgi aktualumo klausimas. Nepaisant to, dabartinės krizės, nesvarbu, ar ji būtų finansinė, ekonomikos, socialinar klimato, akivaizdoje, mums Europos reikia ne mažiau, o daugiau. Todėl šiame pranešime pagaliau siūloma teikti ES išteklius, kurie atitiktų jos siekius, pasisakant už geroką bent jau 5 proc. ES biudžeto padidinimą ir Europos Sąjungos biudžeto išteklių sutelkimą strategijos "Europa 2020" labui. Dėl Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos veiksmų, šiame pranešime Europos Parlamentas taip pat pasisako dėl dviejų stiprių priemonių: su pajamomis susijusios - nuodugnios nuosavų išteklių sistemos reformos, visų pirma nustatant finansinių sandorių mokestį (Tobino mokestį); taip pat dėl su išlaidomis susijusios - "tarpinių regionų" kategorijos sukūrimo siekiant padidinti ES teritorijų solidarumą ir užtikrinti teisingesnį regioninės politikos struktūrinių fondų paskirstymą.
Rovana Plumb
Mažesnės dirbančių gyventojų dalies ir didesnės pensininkų dalies derinys sukels papildomą įtampą, susijusią su socialinės gerovės sistemomis ir ekonominiu konkurencingumu, sukeldamas vis daugiau didelių skurdo dėl lyties problemų, atsižvelgiant į didelį pagyvenusių moterų skaičių ir dabartinius socialinės apsaugos sistemos skirtumus.
Reikia pabrėžti biudžeto skyrimo pagal lytį kaip geros valdymo priemonės svarbą siekiant pagerinti veiksmingumą ir teisingumą, tinkamą stebėjimą, kaip biudžeto asignavimai veikia vyrų ir moterų ekonomines ir socialines galimybes, ir lankstumą siekiant pertvarkyti tuos, kurie neigiamai veikia lyčių lygybės siekimą.
Konkrečios priemonės jaunų moterų techniniams ir moksliniams įgūdžiams plėtoti, turi būti įtrauktos į Europos investicijų planą, skirtą užimtumui, aplinkos apsaugai ir inovacijoms, siekiant pagerinti jų kvalifikaciją ir galimybes įsidarbinti, visų pirma strateginiuose augančios ekonomikos sektoriuose, kuriuose joms nepakankamai atstovaujama.
Europos socialinis fondas turi teikti pakankamų išteklių priemonėms, kuriomis skatinamas patekimas į darbo rinką, taip pat kovojama su nedarbu ir socialine atskirtimi. Kartu raginu Europos Komisiją siūlyti aktyvias priemones per Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai, tuo siekiant palaikyti moterų užimtumą kaimo vietovėse.
Phil Prendergast
raštu. - Pakartotinės derybos dėl ES biudžeto turės įtakos tam, kaip Europos Sąjunga veiks per ateinančius metus, ir programoms, kurias ji galės sau leisti. Biudžetas kaip ES bendrųjų nacionalinių pajamų procentas turi atspindėti sutartus Europos sąjungos prioritetus. Tačiau derybos taip pat turi atspindėti valstybių narių poreikius atsižvelgiant į konsolidavimo pastangas, dedamas daugelyje šalių, įskaitant Airiją. Tikslo didinti užimtumą, produktyvumą ir socialinę sanglaudą, numatyto ekonomikos augimo strategijoje "Europa 2020", negali būti atsisakyta dėl dabartinių finansinių problemų. Produktyvumą skatinančios politikos kryptys, visų pirma tos, kurios susijusios su ekologiška energetika ir moksliniais tyrimais ir plėtra, turi būti pripažintos kaip ES ekonomikos ateities varomoji jėga. Kitas labai svarbus klausimas, ne tik Airijai, bet ir ES kaip visumai, yra bendra žemės ūkio politika. Pripažinta, kad didžiulis pokytis įvyks po 2013 m., tačiau mokėjimų pokyčiai pagal BŽŪP palaipsniui turi būti plėtojami, siekiant suteikti galimybę ūkininkams prisitaikyti prie naujos tvarkos. Kartu BŽŪP biudžetas turi padėti Europos ūkininkams prisitaikyti prie naujų iššūkių ir galimybių.
Paulo Rangel
ES daugiametfinansinprograma sudaro galimybę priimti su ateitimi susijusius strateginius sprendimus. Iš tiesų labai atgailaujant dėl valstybės veiksmų, ES biudžeto didinimas yra pasitikėjimo bendru projektu ir veiksmų, kurių imtasi viršvalstybiniu lygmeniu, stiprinimo aktas. Iš tiesų yra daug iššūkių, su kuriais susiduria valstybės narės, o tinkamus jų sprendimus galima rasti tik ES lygmeniu.
Frédérique Ries
raštu. - (FR) Padaryti daugiau su mažiau pinigų, kaip kai kurios valstybės narės pataria, yra misija neįmanoma! Štai kodėl šią popietę priimtas pranešimas dėl naujos daugiametės finansinės programos po 2013 m. yra labai svarbus. Jame pateikiamos gairės, leidžiančios Europos Sąjungai iš tikrųjų pradėti konkurencingumo, solidarumo ir gero valdymo laikotarpį. Jame atkreipiamas dėmesys į tai, kad, nesant didelių papildomų išteklių biudžeto perskirstymų, Europa niekada negalės nei vykdyti naujų jai pagal Lisabonos sutartį patikėtų misijų, nei siekti tvaraus augimo tikslų.
Tačiau esama daug sričių, kurios gali prisidėti prie sinergijos ar masto ekonomijos: Europos išorės veiksmų tarnyba, humanitarinpagalba ir civilinapsauga, išteklių sutelkimas gynybos, mokslinių tyrimų ir inovacijų, didesniems infrastruktūros projektams (ypač energetikos ir transporto srityse).
Kita mintis, galinti duoti naudos, yra palaipsniui atsisakyti subsidijų, kurios yra kenksmingos aplinkai, kaip tai Komisija padardėl tabako. Taip pat džiaugiuosi, kad Europos Parlamentas dar kartą patvirtino savo palaikymą dėl nuosavų išteklių, nes tai tikrai teisinga, kad Europos Sąjunga turi valdyti savo pačios biudžetą.
Crescenzio Rivellini
Balsavau prieš S. Garriga Polledo pranešimo, kuriame kitam finansinio programavimo laikotarpiui raginama įvesti tarpines regionų kategorijas arba regionus, kuriuose bendrasis produktas vienam gyventojui siekia nuo 75 proc. iki 90 proc. Europos Sąjungos BVP, pakeitimus. Ši naujovė, matyt, yra atvirumo ir didesnio finansinio lankstumo naujovė, tačiau griežto taupymo ir biudžeto apribojimų laikotarpiu, tokiu kaip dabartinis, tai neišvengiamai paskatins finansavimo mažinimą kitiems regionams, visų pirma 1 tikslo (konvergencijos) regionams, kurie konkrečiai apima pietinius Italijos regionus. Apgailestaudamas pažymiu, kad mano kolegos nariai neįvertino šio aspekto ir leidosi būti paveikti argumento, kuris prieštarauja Europos solidarumo principams. Laimė, 64 pakeitimu, kuris buvo patvirtintas, pabrėžiama, kad šios pereinamojo laikotarpio priemonės jokiu būdu neturi būti nustatytos dabartinių konvergencijos, konkurencingumo ir bendradarbiavimo (1, 2 ir 3 tikslai) regionų sąskaita.
Robert Rochefort
Atsakas į sunkumus, su kuriais susiduriame - ekonomikos krizė, staigus ekonomikos kilimas, klimato kaita, nerimą keliantys demografiniai pokyčiai ir t. t. - gali būti veiksmingas tik tada, jei jis bus duotas bendrai Europos lygmeniu. Esu visiškai įsitikinęs, kad turime judėti aktyvesnio Europos Sąjungos dalyvavimo kryptimi. Nors ES biudžetas yra pagrindinis politinis svertas, viršutinES nuosavų išteklių riba liko nepakitusi nuo 1993 m. Šia rezoliucija raginama, kad Europos biudžeto ištekliai būtų skirstomi taip, kad atitiktų ES siekius. Visiškai palaikau šią mintį ir reiškiu savo paramą. Asmeniškai labai palaikau kuo greitesnį Europos finansinių sandorių mokesčio įvedimą, jei negalime pasiekti susitarimo pasauliniu lygmeniu. Nors nesu tikras, kad taip išleisti ištekliai skiriami Europos Sąjungos biudžetui, nes manau, kad Tūkstantmečio vystymosi tikslai turėtų duoti naudos bent jau iš dalies, norėjau balsuoti už 171 pastraipą ir tuo Komisijai ir Tarybai nusiųsti teigiamą signalą dėl šio mokesčio įgyvendinimo.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Už. Kaip mano kolega, Basas Eickhoutas, prieš tai sakė, ES biudžeto po 2013 m. užšaldymas arba mažinimas nėra patikimas metodas, jei ES ir jos valstybės narės yra rimtai nusiteikusios siekti politikos prioritetų, kuriuos pačios sau nusistatė, visų pirma strategijoje "Europa 2020". ES finansavimo ir veiksmų koordinavimas yra akivaizdžiai geresnis būdas mums siekti mūsų bendrų tikslų, o ne individualių veiksmų. Palankiai vertiname tai, kad tuo tikslu Europos Parlamento nariai aiškiai nustatsavo poziciją prieš būsimas diskusijas dėl būsimo ES finansavimo. ES reikia tinkamos ir nuspėjamos sistemos jos pačios biudžetui finansuoti, siekiant nutraukti nuolatines, ES biudžetui kenkiančias rietenas dėl nacionalinių įmokų. Tikros ir prasmingos "savų išteklių" sistemos ES biudžetui finansuoti įvedimas yra vienintelis būdas tai pasiekti, taigi džiaugiamės, kad EP ryžtingai parėmilgalaikį Žaliąjį prioritetą.
Licia Ronzulli
Manau, kad šios dienos balsavimu Europos Parlamentas nusiuntstiprų ir aiškų signalą valstybėms narėms prašydamas užšaldyti 2014-2020 m. Europos Sąjungos biudžetą. Šis didelis išteklių mažinimas iš esmės nėra tinkamas pasirinkimas tiems, kurie tiki visiškai konkurencinga Europa, ir šalys, kurios to laikosi, turi aiškiai nurodyti, kurių prioritetinių projektų turės būti atsisakyta siekiant leisti šiuos mažinimus.
Blogas įprotis prisiimti įsipareigojimus neturint reikalingų finansinių išteklių turi būti nutrauktas, nes jis kenkia planavimui ir visos Europos sistemos patikimumui. Ilgalaikio biudžeto mažinimas galėtų pakenkti ne tik mokslinių tyrimų ir inovacijų išlaidų, bet ir investicijų į infrastruktūrą, užsienio politiką ir plėtrą didėjimui. Be to, siekis jas dabar sumažinti turėtų sunkių padarinių visų valstybių narių ateičiai.
Tokia Saïfi
Apie balsavimą dėl "Investavimo ateityje: naujos daugiametės finansinės programos konkurencingai, tvariai ir socialine aprėptimi grindžiamai Europai", balsavau už tarpinės regionų, kurių BNP vienam gyventojui siekia nuo 75 proc. iki 90 proc. Europos Sąjungos BNP, kategorijos sukūrimą. Dešimt Prancūzijos regionų turi turėti naudos iš šios naujos kategorijos sukūrimo, įskaitant Šiaurę-Pa de Kalir Pikardiją.
Šios trečios regionų kategorijos sukūrimas leis jiems pasinaudoti užimtumui, tvariam augimui ir konkurencingumui skirtu finansavimu. Kitas svarbus šio pranešimo klausimas yra tai, kad jame remiamas Europos biudžeto finansavimo sistemos, kuri yra skaidri, paprastesnir teisingesnė, sukūrimas. Be Komisijos pateiktų priemonių, yra mokesčio finansiniams sandoriams įvedimas. Parlamentas už tai dažnai pasisako, ir aš tvirtai palaikau šią priemonę, kuri padės pagerinti rinkos veikimą, mažindama spekuliaciją, prisidėdama prie visuotinės gerovės finansavimo ir biudžeto deficito mažinimo.
Antolín Sánchez Presedo
Nors būčiau norėjęs, kad rezultatas būtų platesnių užmojų, S. Garriga Polledo pranešimas dėl finansinės perspektyvos nuo 2014 m. yra žingsnis į priekį, Specialiojo komiteto, pirmą kartą sukurto Parlamente, prieš Komisijai pateikiant savo pasiūlymą, pasiektas plataus politinio kompromiso rezultatas.
Pranešime pripažįstama būtinybturėti daugiau išteklių, siekiant įgyvendinti strategiją "Europa 2020", plėtoti Europos politikos kryptis ir vykdyti įsipareigojimus, kylančius iš plėtros ir Lisabonos sutarties. Jame pasisakoma už naujus nuosavus išteklius atveriant duris fiskalinei sąjungai ir finansinių sandorių mokesčiui, kuris turi būti taikomas likusiam pasauliui. Jame nuo 2020 m. siūlomi penkerių metų laikotarpiai (arba penkerių plius penkerių metų laikotarpiai), kurie labiau atitinka institucijų įgaliojimus.
Manau, kad parama veiklai, susijusiai su jūra, ir naujos regionų, kuriuose vienam gyventojui tenka nuo 75 proc. iki 90 proc. ES pajamų, kategorijos sukūrimui yra labai teigiama Galicijai. Tai reikalinga, kad nenutrūktų ES lėšų srautas ir jos būtų teikiamos pereinamąjį laikotarpį einant didesnio konkurencingumo ir konvergencijos dėl tvaraus vystymosi keliu.
Alf Svensson
Kai birželio 8 d., trečiadienį, Europos Parlamentas balsavo dėl investavimo ateityje: naujos daugiametės finansinės programos konkurencingai, tvariai ir socialine aprėptimi grindžiamai Europai, nusprendžiau balsuoti prieš pranešimą. Tuo metu, kai ES valstybės narės spaudžiamos didelių biudžeto sunkumų, esu nusivylęs matydamas, kad, užuot nustatęs prioritetus, Europos Parlamentas renkasi mažiausiai 5 proc. didinti biudžetą. Europos Parlamentas balsavo už tai, kad ir toliau būtų renkamos įmokos srityse, kurios senais būdais palaiko Europos ekonomiką, be kita ko, paliekant pinigų sumas, kurios yra bent jau 2013 m. biudžeto dydžio, bendrai žemės ūkio politikai. Taip pat nepritariau Europos Parlamento pasiūlymui reformuoti ES finansavimą įvedant nuosavų išteklių sistemą. Kai kuriuos iš šių išteklių numatyta gauti iš finansinių sandorių mokesčio.
Keith Taylor
raštu. - Palaikysiu pranešimo dėl daugiametės finansinės programos (DFP), kuris riboja valstybių narių ES įmokas iki infliacijos lygio (šiuo metu 3,2 proc.) arba žemesnio, pakeitimą, kaip pasiūlJK, Prancūzijos, Vokietijos, Nyderlandų ir Suomijos valstybių vadovai. S. Garriga pranešimu dėl DFP siekiama 2014-2020 m. laikotarpiui 5 proc. didinti finansavimą iš valstybių narių, ir to negaliu palaikyti tuo metu, kai JK išgyvena labai didelius sunkumus dėl vyriausybės priimtų pavojingų ir socialinę nesantaiką keliančių griežtų taupymo priemonių. Palaikau daugelį šioje ataskaitoje ir Žaliųjų pakeitimuose pateiktų priemonių, visų pirma susijusių su Žaliųjų naujuoju susitarimu, nacionalinių nuolaidų nutraukimu ir nuosavais ištekliais, ir esu susirūpinęs dėl to, kad pirmiau minėtos infliacijos didėjimas yra reikalingas siekiant įgyvendinti įsipareigojimus pagal Lisabonos sutartį. Tačiau DFP vis dar yra brangių biudžeto eilučių, kurios neturi būti palaikomos, ir manau, kad 6,6 mlrd. EUR, kurie skirti išleisti branduolinei sintezei yra tik vienas iš pavyzdžių. Mano argumentas yra tai, kad, jei nepakanka finansavimo valstybių narių įmokas padidinus tik infliacijos suma, reikia ieškoti būdų perskirstyti biudžeto eilutes ir taip išvengti bet kokių trūkumų.
Nuno Teixeira
Strategija "Europa 2020" yra Europos strategija, kuria siekiama reaguoti į ES ir jos įvairioms valstybėms narėms skirtus naujus pasaulinius iššūkius, todėl svarbu susisteminti ekonomines ir finansines sąlygas, kuriomis bus reglamentuojamas jos taikymas 2014-2021 m. laikotarpiu. Šiuo pranešimu siekiama prisidėti prie daugiametės finansinės programos (DFP) po 2013 m. išdėstymo, pritariant 5 proc. biudžeto asignavimų dėl dabartinės DFP didinimui, sanglaudai ir žemės ūkiui skirto finansavimo išlaikymui, taip pat moksliniams tyrimams, vystymuisi ir inovacijoms, be to, energetikai ir transportui skirto finansavimo didinimui.
Balsavau už pranešimą, nes teigiamai vertinu strateginį turinį ir, apskritai, nes biudžetas atitinka strategijoje "Europa 2020" pateiktus tikslus.
Ekonominės valdysenos stiprinimas ir sanglaudos politikos svarba yra kelios sritys, kurias norėčiau pabrėžti, beieškant pažangesnės, tvaresnės ir daugiau socialine aprėptimi grindžiamos Europos. Manau, jog svarbu sukurti tarpinę regionų, kurių bendrasis vidaus produktas (BVP) vienam gyventojui yra nuo 75 proc. iki 90 proc. ES BVP, kategoriją, taip prisidedant prie didesnės lygybės regioniniu lygmeniu. Vis dėlto norėčiau pabrėžti, kad ši nauja kategorija neturėtų pakenkti nepalankesnėje padėtyje esantiems regionams ES finansavimo paskirstymo požiūriu.
Georgios Toussas
Graikijos komunistų partijai priklausantys Europos Parlamento nariai balsavo prieš pranešimą, nes jame nedviprasmiškai pateikiamos strateginės politikos kryptys ir ekonominiai monopolijos kapitalo prioritetai, kuriuos ES raginama teikti ir įgyvendinti per ateinančiuosius metus dėl besivystančios kapitalizmo krizės. Informacija iš dabartinių finansinių programų rodo, kad, užuot jas panaudojus paprastų žmonių poreikiams patenkinti, pagal euro vienijamą biudžetą gaunamos lėšos nukreipiamos prieš juos, nes jomis palaikomas monopolijų grupių pelningumas. Purvinas melas, kad pagrindinis pranešimo bruožas yra tariamas Europos Parlamento poreikis, kad po 2013 m. pagal ES biudžetą išlaidos būtų padidintos 5 proc. Jo pagrindinis bruožas yra tai, kad jame skatinamas ne tik šis didinimas, bet ir tai, kad visos išlaidos pagal ES biudžetą būtų nukreiptos žiaurių priemonių, paskatintų kapitalo, ES ir buržuazinių vyriausybių prieš darbininkų klasę ir paprastų žmonių klases visose valstybėse narėse, skatinimo link. Jame raginama, kad valstybių narių, kurios finansuoja ES biudžetą, darbuotojų pinigai būtų naudojami kapitalistiniams pertvarkymams skatinti, nušluoti darbo teises, palaikyti euro vienijamų monopolijų pelningumą, konsoliduoti "memorandumo" mechanizmus, taip pat apsaugoti skolintojus įsiskolinusiose valstybėse narėse ir remti represinius mechanizmus ir imperialistinį ES įsikišimą.
Rafał Trzaskowski
Šiandien balsavau už "tarpinių regionų" sukūrimą ir džiaugiuosi, kad Parlamentas kaip visuma priėmšią poziciją. Šis sprendimas reikš, kad palyginti turtingi skurdesnių valstybių narių regionai (pvz., Mazovija ir Varšuva) vis dar gaus paramą.
Šiandien Parlamento priimta pozicija yra pirmoji pergalmūšyje dėl naujos 2014-2020 m. laikotarpiui skirtos finansinės perspektyvos formos. Lenkijai, taip pat Varšuvai, pagrindinis veiksnys bus finansavimo lygis ir pagal sanglaudos fondą nustatyti prioritetai.
Thomas Ulmer
S. Garriga Polledo pranešime numatytas tarpinės kategorijos dėl regioninės paramos rodiklis yra nuo 75 iki 90 proc. Man ši riba yra nepriimtina, nes ji suteikia galimybę gauti išmokas kelioms sritims, kurioms reikalinga parama, įskaitant vakarinėje ES dalyje. Tai prieštarauja tikrajam regioninės paramos tikslui, būtent stiprinti silpniausius regionus.
Viktor Uspaskich
Gerbiami kolegos, kita daugiametfinansinprograma (DFP) yra puiki proga įrodyti Europos gyventojams, kad Sąjunga gali įgyvendinti ilgalaikius tikslus, kaip antai tvirto augimo ir vidaus sanglaudos skatinimą. Negalima praleisti tokios progos. Džiugu, jog pranešėjas pabrėžia sanglaudos politikos svarbą augimui ir užimtumui. Lietuviams svarbu, kad kitoje DFP numatytos sumos sanglaudos politikai nebūtų mažesnės nei šio finansinio laikotarpio. Europos sanglaudos politika ir toliau vaidina svarbų vaidmenį mažinant didelius ekonominius ir socialinius skirtumus tarp valstybių narių. Pavyzdžiui, Lietuvos BVP vienam žmogui ir toliau išlieka mažas (kai mes įstojome į ES, jis sudar48 proc. Sąjungos vidurkio). Tačiau manoma, jog iki 2020 m. Lietuvos BVP bus mažiausiai 50 proc. didesnis nei be Sanglaudos politikos pagalbos.
Lietuvos siekis pagerinti transporto infrastruktūrą ir prieinamumą (23 proc. viso Struktūrinių fondų lėšų paskirstymo), pagerinti MTP potencialą (22 proc.), remti verslo kūrimą priklauso nuo Sanglaudos politikos. Mažėjančios Sanglaudos politikos lėšos toliau gniuždys mūsų ekonomiką. Mes negalime to leisti. Pasitikėjimas ES sugrįš tik tada, kai mūsų piliečiai įsitikins, jog Sąjunga tarnauja jų vertybėms ir interesams.
Geoffrey Van Orden
raštu. - 468 balsais prieš 134 (54 susilaikė) priimdamas šį pranešimą dėl naujos daugiametės finansinės programos, Parlamentas patvirtina, kad gyvena skirtingame pasaulyje nei mūsų laikų baisi ekonomikos realybė. Kai namuose priimami tokie griežti ekonominiai sprendimai, (...) ES nepriimtina imtis veiksmų mažinti išlaidas ir išvengti švaistymo. (...) Parlamentas nusprendnepaisyti Didžiosios Britanijos premjero, (...) ir Prancūzijos, Vokietijos, Nyderlandų ir Suomijos vyriausybių vadovų rašto, kad ES biudžetas neturi būti didinamas (...). Iš tikrųjų, daugelis iš mūsų nori, kad biudžetas ir per didelDidžiosios Britanijos įmoka būtų sumažinti. (...). Didžiosios Britanijos visuomen(...) nepritars ES nustatytiems mokesčiams, tam nepritartų ir kitų (...) šalių piliečiai, jei jie suprastų, kas vyksta (...). Kompetentinga nuomonapie ekonomikos padėtį jums leis suprasti, kad mažesni mokesčiai yra geriausia ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo iniciatyva. Šiuo pranešimu ketinama suteikti finansinį pagrindą ES supervalstybei, kurios aš ir mano rinkėjai (...) nepripažįstame. Prisijungiau prie savo kolegų konservatorių balsuodamas prieš šį pranešimą.
(Raštiški pareiškimai sutrumpinti pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnį.)
