Klimato kaita ir energetika (išvados) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos išvados dėl klimato kaitos ir energetikos.
Jean-Louis Borloo
Gerb. pirmininke, Parlamento nariai, turiu pasakyti tris pagrindinius dalykus.
Pirmasis susijęs su metodu, procedūra ir bendro sprendimo procedūra. Vienur ir kitur girdėjau minint, kad šis pirmojo svarstymo susitarimas neturėtų tapti precedentu. Nėra nvieno, kuris ypač to norėtų. Manau, dabar tam tikros tarp Kopenhagos ir Parlamento demokratijos proceso susiklosčiusios aplinkybės lėmė, kad be jokių abejonių turėjome tai užbaigti per pirmąjį svarstymą. Kitu atveju nebūtų buvę įmanomo sutarimo. Vis dėlto manau, kad nuodugnus, be galo kruopščiai parengtame Komisijos pasiūlyme atsiskleidžiantis darbas ir Tarybos atliktas darbas įvairiose energijos ir aplinkos apsaugos srityse reišktai, kad viskas buvo parengta susitarimui pasiekti. Prieš tris savaites per trišalius dialogus sudarytas pasitikėjimo paktas tam tikra prasme suteikmums galimybę pasiekti sutarimą.
Iš tiesų, būtent Parlamentas, kaip paskutininstancija, kaip įprastai priims lemiamą balsą. Tai vyks rytoj.
Antroji mano pastaba susijusi su visais tekstais. Žinau, kad spręsdami bet kokį klausimą metodui visada galime skirti ypatingą dėmesį. Svarbūs ne tik metodai; atvirai kalbant, svarbi garantija, kad suteiksime sau tikslams pasiekti skirtų priemonių.
Pasinaudosiu automobilių išmetamo CO2 pavyzdžiu, kuris buvo galutinio aptarimo tema. Nepritariu šioms nuomonėms, nes jei kalbėtume apie transporto priemonės surinkimą, visi puikiai žinote, kad surinkti ir sukonstruoti transporto priemonę prireikia ne vienų metų. Gerb. Ch. Daviesai, jūs tai žinote. R. Harms pritarKomisijos pasiūlymui, kuriame nebuvo minimi 95 gr. Per trišalius dialogus pasiektas sutarimas - iš esmės nežymus trumpalaikių ar tiesioginių bausmių, kurios tiesioginei gamybai daro nedidelę įtaką, sušvelninimas, mainais į patvirtintą pagrindinį strateginį sprendimą nustatyti ir toliau taikyti ne 120 gr., o 95 gr. ribą.
Galbūt galėjome surengti diskusijas ir išsiaiškinti, ką daugiau galėjome padaryti. Dėl to neabejoju, tačiau nemanau, kad dėl visų šešių tekstų priimti metodai Komisijos atžvilgiu reiškia atsitraukimą.
Komisija pateiksudėtingus pasiūlymus, nes padėtis sudėtinga, valstybių narių padėtis sudėtinga ir mūsų pramonės bei socialinio klimato padėtis sudėtinga, tačiau manau, kad visi turime priemonių, skirtų šiam pirmajam klimato ir energetikos teisės aktų paketo etapui pasiekti.
Trečiasis dalykas, kurį turiu pasakyti, susijęs su išorine išraiška bei, iš esmės, su pasiruošimu Kopenhagai. Sakau tai kiek įmanoma asmeniškai, nes prieš tris dienas buvau Poznanėje. Negalėsime Kopenhagoje vesti puikių derybų, jei mes, europiečiai, 100 proc. nesididžiuosime savo pirmuoju etapu. Jei savo Jungtinių Valstijų, Kanados, Australijos, Kinijos ir Rusijos bei daugybės kitų partnerių atžvilgiu būsime išoriškai sumenkinti, jei nuvertinsime save per pirmąjį šio esminio persilaužimo etapą, neturėtume nustebti, jei per Kopenhagos derybas kiti nežiūrės į mus rimtai. Jie savo pusėje neturės Europos Teisingumo teismo, kuris užtikrintų, jog direktyvos tinkamai įgyvendinamos.
Taigi, prašau: renkime vidines diskusijas; tai įprasta. Žinoma, yra balsavimai, tačiau patikėkite, visa pramonžinutę suprato. Bet kuriuo atveju Europos piliečiai suprato žinutę, o tai neturi nieko bendro nei su mumis, nei su mūsų direktyvomis. Paprasčiausiai dabar likęs pasaulis atidžiai mūsų klausosi, taigi, nenuvertinkime ypatingo pasiekimo.
Stavros Dimas
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti visiems per šiandienos diskusijas kalbėjusiems nariams už jų itin konstruktyvų indėlį bei paraginti palaikyti šį šiandien svarstomą kompromisinį teisės aktų paketą. Priimdama šį kompromisinį susitarimą Europos Sąjunga įrodys, jog esant pakankamai politinės valios įmanoma priimti konkrečias priemones, kurių reikia siekiant kovoti su klimato kaita, ir kad įmanoma tai padaryti prieinama kaina. Jei 27 valstybės narės, kuriose egzistuoja visiškai skirtinga socialinir ekonomintikrovė, per santykinai trumpą laiko tarpą gali susitarti dėl labai sudėtingo ir plataus užmojo priemonių rinkinio, kodėl neturėtų būti įmanoma sudaryti panašų susitarimą ir tarptautiniu mastu? Per praėjusią savaitę Poznanėje vykusią Jungtinių Tautų konferenciją tapo aišku, kad viso pasaulio akys nukreiptos į Europą ir kad tarptautinėms deryboms mūsų veiksmai turės lemiamą ir teigiamą įtaką.
Norėčiau pareikšti keletą trumpų pastabų dėl kai kurių klausimų, dėl kurių šį vakarą liko didžiulės diskusijos.
Pirma, dėl automobilių: pagal kompromisinį pasiūlymą pirmasis mūsų pasiekimas bus tas, kad ketiname nustatyti privalomus Europos automobilių gamintojams taikytinus standartus. Tai - labai svarbu ir kartu yra priežastis balsuoti už šio teisės aktų paketo dalį sudarantį pasiūlymą. Jis taip pat maždaug trečdaliu pagal pradinį Komisijos pasiūlymą padėjo pasiekti ne LPS sektoriaus tikslų, tačiau pagal dabartinį pasiūlymą jis vis tiek prisidės maždaug ketvirtadaliu. Jei atsižvelgtume į ilgalaikį tikslą, - 95 gr., - vėl galėtume pasiekti trečdalį iš pradžių užsibrėžtų tikslų. Žinoma, kaip sakChris Davies, sparčiai žengti į priekį technologijų naujovių link ir sumažinti degalų vartojimą automobiliuose - vienas Europos automobilių gamintojų interesų, nes taip jie anksčiau pasinaudos socialinio perėjimo link švaresnių automobilių pranašumu, o taip elgdamiesi gaus pelno. Vartotojai, žinoma, mokės mažesnes sąskaitas už degalus, o šių švaresnių automobilių gamyba bus naudinga aplinkai. Taigi, manau, kad turėtumėte balsuoti netgi už dabartinį ir viso teisės aktų paketo dalį sudarantį pasiūlymą.
Antra - aukcionų organizavimas: kyla daug kritikos, kodėl turėtume organizuoti mažiau aukcionų. Tačiau per pirmąjį ir antrąjį prekybos laikotarpius aukščiausias aukcionų organizavimo rodiklis buvo 4 proc.: aukcionuose buvo parduota 4 proc. leidimų. Dabar, netgi po sumažinimo, aukcionuose parduoti ketiname daugiau nei 50 proc. Aukcionų organizavimas labai svarbus: tai geriausias leidimų paskirstymo būdas, jis veikia pagal principą "moka teršėjas", neleidžia sukurti netikėtai didelio pelno ir leis sukaupti lėšas, reikalingas kovoti su klimato kaita ir kitiems kilniems reikalams. Tačiau ši paskata niekur nedingsta: ketiname viršyti 50 proc., ir šis procentas kiekvienais metais didės. Jei kai kurios energijos sektoriuje atsisakymo dalyvauti nuostatą taikančios šalys jais nesinaudoja - tokia mano nuomonė, - atėjus laikui šis procentinis dydis dar labiau išaugs.
Jei kalbėtume apie netikėtai išaugusį pelną, kuris gali atsirasti dėl nemokamai paskirstomų ar nemokamų leidimų, tai valstybės narės, kurios labai tuo rūpinasi, vis dar turi galimybę apmokestinti šį netikėtai išaugusį pelną. Taigi, jei yra politinvalia, yra ir būdas kaip su tuo susitvarkyti, o jūs, Europos Parlamento nariai, savo gimtosiose šalyse irgi turite balsą.
Dėl išorės kreditų vartojimo ne LPS sektoriuje, bendrų pastangų sektoriuje, mane suglumino keli šiandien išdėstyti argumentai. Negi nesame už švarios plėtros mechanizmus? Negi nepalaikome lanksčių Kioto protokole numatytų priemonių? Ar per tarptautinį susitarimą Kopenhagoje ketiname pasisakyti prieš juos? Negi manote, kad labai sunkus susitarimas Kopenhagoje galėtų būti įmanomas be šių lanksčių priemonių?
Taigi, kokia jūsų pozicija? Aš jos nesuprantu. Ar esate prieš šias lanksčias priemones, prieš investavimą į besivystančias šalis ir technologijų perkėlimą į jas, prieš išmetamųjų dujų kiekio mažinimą ir, žinoma, kreditų gavimą už jį? Žinoma, turime nustatyti pusiausvyrą, kad ten neperkeltume didžiosios dalies. Viską turime atlikti čia, Europos Sąjungoje, jos viduje, nes taip geriau mūsų ekonomikai, geriau prisitaikymui prie mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančių ateities poreikių ir todėl, kad tai mūsų verslui ir pramonei suteiks vadinamąjį pradininko pranašumą. Tai bus paskata plėtoti naujas technologijas ir energijos vartojimo efektyvumą bei skatinti atsinaujinančiuosius energijos išteklius.
Taigi, be abejo, turime išlaikyti pusiausvyrą, ir manau, kad ši pusiausvyra nebuvo itin sutrikdyta ne LPS sektoriuje 10 proc. padidinus išorės kreditų vartojimą, nes būtent apie tai ir kalbame. O atsakydamas į Europos Parlamento narių iš šalių, prašiusių šios nukrypti leidžiančios nuostatos, argumentus dar kartą pasakysiu: gerai, pasakykite savo šalims nesinaudoti šia nukrypti leidžiančia nuostata. Tik nuo jūsų priklauso viešajai nuomonei ir vyriausybėms daroma įtaka savo šalyse nesinaudoti šiuo papildomu 1 proc.
Kadangi papildomo 1 proc. panaudojimui keliame tiek daug sąlygų, manau, galų gale didžioji jo dalis liks nepanaudota. Norėčiau jums priminti, kad šiuo papildomu 1 proc. rengiant švarios plėtros mechanizmų projektus turėtų būti naudojamasi mažiausiai išsivysčiusiose šalyse. Jei gerai pamenu, pagrindinis per Poznanėje vykusią Jungtinių Tautų konferenciją mūsų su besivystančiomis šalimis išdėstytas argumentas buvo tas, kad tose šalyse vykdome mažai projektų. Vienas mūsų svarstomų klausimų buvo kaip geriau paskirstyti šiuos projektus tarp besivystančių šalių ir ypač tarp mažiausiai išsivysčiusių šalių. Be abejo, labai svarbu, kad švarios plėtros mechanizmai būtų aukštos kokybės; tai svarstėme per Poznanėje vykusią Jungtinių Tautų konferenciją ir padarėme tam tikrą pažangą. Tikiuosi, iki Kopenhagos konferencijos pradžios būsime baigę diskusijas dėl švarios plėtros mechanizmų pagerinimo ir skaidrumo bei dėl papildomų sąlygų, kurios tiesiog būtinos.
Paskutinis dalykas, kurį norėčiau pasakyti, susijęs su klausimu ar šis paketas yra grėsmė, nes girdėjau, keletą mūsų kolegų sakančių, jog jis kelia grėsmę jų ekonomikai, ypač aukcionų organizavimui. Priminsiu jums, kad iš aukcionų organizavimo gautos pajamos liks valstybėse narėse, jos neiškeliaus į užsienį ar į kitas šalis, jos liks šalyje, jos finansų ministerijoje ir galės būti panaudotos kilniems tikslams, netgi socialinėms problemoms spręsti. Jei kyla elektros energijos kainos, jei nepakanka energijos, galite sumažinti padidėjusią elektros energijos kainos dalį. Todėl nesuprantu aukcionų organizavimo keliamos "grėsmės" tų šalių ekonomikai: visas teisės aktų paketas dera su kova su ekonomikos krize. Dabar neturiu daugiau laiko dėl to ginčytis, tačiau apie tai vyko didžiulės diskusijos ir neketinu grįžti atgal.
Leiskite užbaigti savo įsiterpimą nuoširdžiai padėkojant Europos Parlamentui, Tarybai pirmininkaujančiai šaliai ir Tarybai už puikų bendradarbiavimą rengiant teisės aktų paketą ir su juo susijusius pasiūlymus dėl anglies dioksido, automobilių ir benzino bei dyzelino degalų kokybės direktyvos. Ypač vertinu konstruktyvų šių rūmų ir ypač pranešėjų vaidmenį, kurį jie vaidino užtikrinant susitarimą tarp institucijų dėl šio svarbaus teisės aktų paketo. Priimdami šį paketą užtikrinsite, kad savo sumažinimo įsipareigojimams įvykdyti Europos Sąjunga turi konkrečių priemonių ir kad tarptautinėms deryboms kritišką akimirką kovojant su klimato kaita bus dar kartą patvirtintas vadovaujamas Europos vaidmuo. Kuo didesndauguma pritars šioms priemonėms, tuo stipresnį signalą pasiųsime savo tarptautiniams partneriams apie mūsų pasiryžimą kovoti su klimato kaita ir tuo veiksmingiau galėsime juos įtikinti sekti mūsų pavyzdžiu. Todėl primygtinai raginu palaikyti šiandien mūsų svarstomą kompromisinį teisės aktų paketą.
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, man didžiulgarbužbaigti šias itin konstruktyvias diskusijas. Tai - didelis pasiekimas. Kas galėjo pamanyti, kad galime sutarti dėl tokio daug pastangų reikalaujančio priemonių paketo ne tik prieidami prie sutarimo Taryboje, bet ir priimdami pirmojo svarstymo susitarimą su Parlamentu dėl itin sudėtingų klausimų? Tai - iš tiesų didžiulis pasiekimas.
Norėčiau paminėti tik tai, kad kol buvo rengiamas susitarimas Komisija išleido kelis pareiškimus. Jie buvo perduoti Parlamentui, kad jis juos pridėtų prie mūsų diskusijų protokolo.
Kartu pasiekėme puikų susitarimą, ir džiaugiuosi galėdamas jį gerai įvertinti. Linkiu jums sėkmės per rytdienos balsavimą.
Komisijos pareiškimai dėl klimato ir energetikos teisės aktų paketų
Emisijos leidimų sistema - A. Doyle pranešimas
Komisijos pareiškimas dėl persvarstytos Prekybos išmetamųjų teršalų leidimais direktyvos 10 straipsnio 3 dalies
Nuo 2013 iki 2016 m. valstybės narės taip pat galės panaudoti iš aukcione parduotų leidimų gautas pajamas siekdamos paremti labai veiksmingų jėgainių, įskaitant naujų jėgainių, pritaikytų surinkti ir saugoti anglies dioksidą, statybą. Valstybės narės gali remti iki 15 proc. kainos visų investicijų, skirtų naujiems, anglies dioksidą surinkti ir saugoti pritaikytiems įrenginiams, viršijantiems jėgainės veiksmingumo laipsnį pagal 2006 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimo (2007/74/EB) 1 priedą, statyti.
Komisijos pareiškimas dėl Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai pataisos 10a straipsnio 4a dalies
Valstybės narės gali nuspręsti, jog būtina laikinai kompensuoti su CO2 susijusias išlaidas, kurios turėjo įtakos didesnėms elektros energijos kainoms, jei kitu atveju dėl su CO2 susijusių išlaidų gali atsirasti anglies dioksido nutekėjimo rizika. Nesant tarptautinio susitarimo Komisija įsipareigoja iki 2010 m. pabaigos pasitarusi su valstybėmis narėmis pakeisti Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir nustatyti išsamias taisykles, kuriomis vadovaudamosi valstybės narės tokio pobūdžio paramai galės skirti valstybės pagalbą. Šios taisyklės nustatomos vadovaujantis principais, kurie 2008 m. lapkričio 19 d. neoficialiame dokumente (2 priedas 15713/1/08) buvo pateikti Tarybai.
Anglies dioksido surinkimas ir saugojimas - Ch. Davies pranešimas
Komisijos pareiškimas dėl naujausių pasiekimų diegiant anglies dioksido surinkimo ir saugojimo (CCS) technologijas
Nuo 2010 m. Komisija reguliariai teiks ataskaitas dėl naujausių pasiekimų diegiant CCS technologijas vykdant veiklą, susijusią su demonstracinių projektų CCS srityje tinklo eksploatavimu. Šiose ataskaitose bus pateikiama informacija apie pažangą pradedant eksploatuoti demonstracines elektrines, kurios pasirengusios taikyti CCS technologijas, CCS technologijų vystymo pažangą, išlaidų sąmatas ir CO2 transportavimo bei saugojimo infrastruktūros plėtojimą.
Komisijos pareiškimas dėl sprendimų dėl leidimų saugoti projektų ir dėl sprendimų dėl atsakomybės perdavimo projektų pagal direktyvos 10 straipsnio 1 dalį ir 18 straipsnio 2 dalį
Komisija paskelbs visas nuomones dėl sprendimų dėl leidimų saugoti projektų pagal direktyvos 10 straipsnio 1 dalį ir nuomones dėl sprendimų dėl atsakomybės perdavimo projektų pagal direktyvos 18 straipsnio 2 dalį. Tačiau skelbiamoje šių nuomonių redakcijoje nebus pateikiama informacija, kurios slaptumas garantuojamas taikant išimtis suteikiant visuomenei galimybę susipažinti su informacija pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 ir Reglamentą (EB) Nr. 1367/2006d dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, p. 43) ir pagal Orhuso konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (OL L 264, p. 13).
Komisijos pareiškimas dėl to, ar patikslintoje Seveso direktyvoje kaip viena iš pavojingų medžiagų turėtų būti nurodytas anglies dioksidas, nustatant atitinkamas žemiausias ribas
CO2 - įprasta medžiaga ir šiuo metu nėra priskiriama pavojingoms medžiagoms. Todėl šiuo metu į 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos direktyvą 96/82/EB dėl didelių, su pavojingomis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės (Seveso direktyvą) nėra įtraukti CO2 transportavimo įrenginiai ir saugyklos. Remiantis Komisijos atlikta preliminaria turimos informacijos CO2 transportavimo klausimu analize, panašu, kad tiek empiriniai tyrimai, tiek modeliavimo rezultatai rodo, jog CO2 transportavimo vamzdynais rizika ne didesnnei transportuojant vamzdynais gamtines dujas. Panašu, kad tas pats pasakytina apie CO2 transportavimą laivais palyginti su suskystintų gamtinių dujų ar suskystintų naftos dujų transportavimu laivais. Duomenys taip pat rodo, kad nepanašu, jog CO2 saugyklų keliamas avarijų pavojus, neatsižvelgiant į tai, ar jį keltų įtrūkimas leidžiant, ar nutekėjimas po suleidimo, būtų didelis. Tačiau tai, ar Seveso direktyvoje kaip viena iš pavojingų medžiagų turėtų būti nurodytas CO2, išsamiau bus svarstoma tada, kai bus rengiamas siūlomas šios direktyvos patikslinimas, kurį atlikti numatyta 2009 m. pabaigoje arba 2010 m. pradžioje. Jeigu per vertinimą paaiškės, jog egzistuoja atitinkamas galimas avarijų pavojus, Komisija pateiks pasiūlymus patikslintoje Seveso direktyvoje nurodyti CO2 kaip vieną iš pavojingų medžiagų, nustatant atitinkamas žemiausias ribas. Tokiu atveju Komisija taip pat siūlytų atitinkamai iš dalies keisti 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją atlyginti (direktyvos dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą) III priedą, siekiant užtikrinti, kad visiems pagal Seveso direktyvą eksploatuojamiems įrenginiams, kuriuose tvarkomas superkritinio būvio CO2, būtų taikoma direktyva dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą.
Komisijos pareiškimas dėl mineralinės CO2 sekvestracijos
MineralinCO2 sekvestracija (CO2 fiksavimas neorganinių karbonatų forma) - galima klimato kaitos sušvelninimo technologija, kuri iš esmės galėtų būti naudojama tų pačių kategorijų pramonės įrenginiuose, kurie pritaikyti geologiniam CO2 saugojimui. Tačiau šiuo metu šis procesas dar tik rengiamas. Be su CO2 surinkimu susijusio viršnorminio energijos suvartojimo, šiuo metu egzistuoja didelis viršnorminis energijos suvartojimas, susijęs su pačiu mineralinės karbonizacijos procesu; tai reikės apsvarstyti prieš numatant komercinį įdiegimą. Kaip ir geologinio saugojimo atveju, taip pat reikėtų nustatyti kontrolės priemones, būtinas siekiant užtikrinti šios technologijos saugą aplinkosaugos atžvilgiu. Kadangi šios technologijos labai skirtingos, šios kontrolės priemonės greičiausiai labai skirsis nuo geologinio saugojimo atveju taikomų kontrolės priemonių. Atsižvelgdama į šiuos argumentus, Komisija atidžiai stebės pažangą mineralinės sekvestracijos srityje, kad būtų galima parengti atitinkamą teisinę sistemą, kuri sudarytų sąlygas, šią technologiją tinkamai išplėtojus, vykdyti aplinkosauginiu atžvilgiu saugią mineralinę sekvestraciją ir ją pripažinti taikant išmetamųjų teršalų leidimų prekybos sistemą. Atsižvelgiant į valstybių narių suinteresuotumą šia technologija ir į technologinių pokyčių tempą, pirmą vertinimą greičiausiai reikėtų atlikti apie 2014 m. arba leidus aplinkybėms - anksčiau.
Degalų kokybės direktyva - D. Corbey pranešimas
Naujosios direktyvos priėmimą lydintis Komisijos pareiškimas
Komisija patvirtina, kad 7a straipsnio 2 dalies b ir c punktuose nurodyti 2 proc. sumažinimo tikslai nėra privalomi ir kad per persvarstymą bus nagrinėjamas neprivalomas jų pobūdis.
CO2 ir automobiliai - G. Sacconi pranešimas
Komisija patvirtina, kad 2009 m. ji ketina pasiūlyti persvarstyti Direktyvą 1999/94/EB dėl vartotojų galimybės gauti informaciją apie degalų taupymą ir išmetamųjų CO2 dujų kiekį parduodant naujus keleivinius automobilius. Tuo siekiama užtikrinti, kad vartotojai gautų tinkamą informaciją apie naujų keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekį.
Iki 2010 m. Komisija persvarstys Direktyvą 2007/46/EB tam, kad pagal reglamentą už stebėseną ir ataskaitų teikimą atsakingoms valstybių narių institucijoms būtų galima pranešti apie transporto priemonėje įdiegtas naujoviškas technologijas ("ekologines naujoves") ir jų poveikį konkrečiam tos transporto priemonės išmetamųjų CO2 dujų kiekiui.
Komisija taip pat svarstys galimybę parengti ir taikyti reikalavimus, kad automobiliuose būtų įrengti degalų taupymo matuokliai siekiant skatinti vairavimą sunaudojant mažiau degalų. Todėl Komisija svarstys galimybę iš dalies keisti tipo patvirtinimą reglamentuojančius teisės aktus ir iki 2010 m. priimti būtinus techninius standartus.
Tačiau Komisija įsipareigojusi siekti savo geresnio reglamentavimo iniciatyvoje iškeltų tikslų ir pasiūlymų poreikį pagrįsti išsamiu poveikio ir naudos vertinimu. Atsižvelgdama į tai ir vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutartimi, Komisija toliau vertins poreikį teikti naujus pasiūlymus dėl teisės aktų, tačiau pasilieka teisę nuspręsti, ar ir kada būtų tikslinga tokius pasiūlymus teikti.
Skatinimas vartoti iš atsinaujinančių šaltinių gaunamą energiją - C. Turmes pranešimas
Komisijos pareiškimas dėl 2 straipsnio b punkto
Komisija mano, kad šioje direktyvoje terminas "pramoninės ir buitinės atliekos" gali apimti ir "komercinėmis atliekomis" vadinamas atliekas.
Komisijos pareiškimas dėl 20 straipsnio 6 dalies d punkto
Komisija mano, kad 20 straipsnio 6 dalies d punkto paskutinėje įtraukoje pateikta nuoroda į 20 proc. tikslą nebus aiškinama kitaip, negu Direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje.
Komisijos pareiškimas dėl 20 straipsnio 6 dalies d punkto ir dėl 7 bei 8 dalių.
Komisija pripažįsta, kad kai kuriose valstybėse narėse jau 2005 m. nacionalinatsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis buvo didelė. Vertindama geriausią ekonominio naudingumo pagrindą, Komisija, rengdama 20 straipsnio 6 dalies d punkte, 7 ir 8 dalyse nurodytas ataskaitas, deramai atsižvelgs į ribines išlaidas didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį ir prireikus įtrauks ir tokioms valstybėms narėms tinkamus sprendimus į visus pasiūlymus, pateiktus pagal pirmiau nurodytą Direktyvos straipsnį.
Komisijos pareiškimas dėl VIIb priedo
Komisija sieks iki 2011 m. paankstinti direktyvos VIIb priede nurodytų gairių sukūrimą ir bendradarbiaus su valstybėmis narėmis siekdama parengti duomenis ir metodiką, kurių reikia norint apskaičiuoti ir stebėti, kaip naudojant šilumos siurblius prisidedama prie šios direktyvos tikslų įgyvendinimo.
Gairėse bus numatyta, kad galima koreguoti sezoninio naudingumo koeficiento vertes, kurios naudojamos vertinant, ar, atsižvelgiant į tai, kad neelektrinių šilumos siurblių pirminės energijos poreikis nepriklauso nuo elektros energijos sistemos veiksmingumo, tokius šilumos siurblius reikėtų įtraukti į šį priedą. Rengdama šias gaires Komisija taip pat įvertins, ar tikslinga numatyti metodiką, pagal kurią sezoninio naudingumo koeficiento vertė, naudojama vertinant, ar reikia įtraukti bet kurį konkretų šilumos siurblį, būtų grindžiama vidutinėmis ES klimato sąlygomis.
Marios Matsakis
Gerb. pirmininke, dėl darbo tvarkos: daugybę kartų skundėmės dėl nepakankamo Tarybos ir Komisijos dalyvavimo mūsų plenarinių posėdžių diskusijose. Deja, nors šį vakarą yra du Komisijos nariai ir vienas ministras, šiame plenariniame posėdyje dalyvauja maždaug penki Europos Parlamento nariai. Manau, tai liūdna, ir dėl to turėtume atsiprašyti Komisijos narių bei ministro.
Pirmininkas
Visiškai sutinku: tai įrodo, su kokiu profesionalumu ir gera valia Komisija ir Taryba dirba savo darbą.
Norėčiau jums pranešti, kad nuo 2008 m. gruodžio 11 d. iš Europos Parlamento narių atsistatydina Karin Scheele. Remdamasis Darbo tvarkos taisyklių 4 straipsnio 1 dalimi Parlamentas konstatuoja, kad nuo tos dienos jos vieta laisva. Kompetentingos Austrijos valdžios institucijos mums pranešė, kad į Europos Parlamentą buvo išrinkta Maria Berger, kuri nuo 2008 m. gruodžio 11 d. pakeis K. Scheele.
Remiantis Darbo tvarkos taisyklių 3 straipsnio 2 dalies nuostatomis, kol jos įgaliojimai nebus patikrinti ir nebus priimtas sprendimas dėl ginčų, M. Berger eis savo pareigas Parlamente ir jo organuose ir galės naudotis visomis su tuo susijusiomis teisėmis, jei prieš tai bus pateikusi rašytinę deklaraciją, kad neužima jokių su Europos Parlamento nario veikla nesuderinamų pareigų.
