Inovacijų partnerystės (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - diskusijos dėl klausimo, į kurį atsakoma žodžiu, Tarybai, kurį pateikJudith A. Merkies S&D frakcijos vardu, Paul Rübig PPE frakcijos vardu, Jorgo Chatzimarkakis ALDE frakcijos vardu, Philippe Lamberts ir Reinhard Bütikofer Verts/ALE frakcijos vardu, Evžen Tošenovský ECR frakcijos vardu ir Marisa Matias GUE/NGL frakcijos vardu, dėl inovacijų partnerystės - B7-0560/2010).
Judith A. Merkies
Pone pirmininke, 90 proc. žmonių galvoja, kad inovacijos mums užtikrins ekologišką, konkurencingesnę ekonomiką, ir mes tam pritariame. Vis dėlto, akivaizdu, kad kol kas nėra aišku, kiek skubus šis klausimas, nes Europos Vadovų Taryba nusprendiki kitų metų vasario ir kovo mėn. nediskutuoti dėl "Inovacijų Sąjungos".
Kodėl taip yra? Ar visi neatidėliotini, svarbūs visuomeniniai uždaviniai jau įvykdyti? Ar su energija, žaliavomis ir senėjimu susijusios problemos jau išspręstos? Ne, jos neišspręstos ir todėl reikia nedelsiant spęsti šios inovacijų strategijos klausimą ir ją aptarti. Kyla daug klausimų. Kas konkrečiai yra tos inovacijų partnerystės? Komisijos inovacijų strategija aiški, tačiau šis klausimas tebėra atviras.
Aišku viena, t. y. nereikia naujų - arba bent visiškai naujų - priemonių, reikia geresnių priemonių. Ilgalaikis saugumas svarbus, tačiau mums puikiai tiktų tinkamai veikianti priemonsu perspektyva iki 2020 m. Svarbu, kad inovacijų partnerystės būtų labai konkrečios ir aiškios, kad jų poveikis būtų realus, jos būtų technologiškai neutralios bei susijusios su rinka ir turėtų aiškų terminą; ir kad į jas būtų įtraukti visi svarbūs partneriai ir pramonės subjektai, vyriausybė, mokslo institutai ir, visų svarbiausia, piliečiai, kurie yra inovacijų ir jų sėkmės svarbiausias veiksnys.
Labai gerai, kad esamos stiprybės formuojamos pasitelkiant "Aktyvaus ir sveiko senėjimo" priemones - labiau sveika gyvensena nei sveiku senėjimu - ir galima būtų teigti, kad sveiko senėjimo pradžia - apvaisinimas. Visose partnerystėse turi būti veiksmingai ir sumaniai atsižvelgiama į gamtos išteklius ir visos jos turi būti pradėtos įgyvendinti sprendžiant opiausias problemas: energetikos ir žaliavų išeikvojimo. Šiuo atžvilgiu reikalingos platesnio masto inovacijos.
Tam reikia visapusiško Tarybos įsitraukimo ir susidomėjimo: kad strategija būtų veiksminga, reikalingi abu elementai. Sprendimo priėmimo vengimas - ne išeitis. Ekonomika - tai ne tik euras, bankų sektorius arba Stabilumo ir augimo paktas. Ji apima darbo vietas Europoje ir geresnę Europos padėtį pasauliniu lygmeniu, ir kaip kitaip tai turėtų būti užtikrinta, jeigu ne inovacijomis?
Amalia Sartori
autorius. - (IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, Komisijos pasiūlymas, pateiktas 2009 m. spalio 6 d. priimtame dokumente dėl "Inovacijų Sąjungos" politikos, yra neatskiriama strategijos "Europa 2020" dalis. Iniciatyvos tikslas - užtikrinti tvirtą, veiksmingą ir tvarų atsaką sprendžiant pagrindines mūsų visuomenės problemas.
Iš daugelio pasiūlytų priemonių ir Komisijos sau pačiai išsikeltų įvairių tikslų, siekiant sukurti tikrą Inovacijų Sąjungą, vienas novatoriškiausių elementų - vadinamosios inovacijų partnerystės. Norint įgyvendinti nustatytus tikslus, reikia tinkamai pasirinkti partnerystę. Todėl Komisija nustattam tikrus prioritetinius uždavinius, kuriuos mūsų visuomenturės įvykdyti per artimiausius metus ir dešimtmečius. Rezoliucijoje, dėl kurios esu pranešėja Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) vardu, Parlamentas nusprendpareikšti savo nuomonę. Po trumpų derybų visi įvairių politinių frakcijų pranešėjai pasirašrezoliuciją, taigi nėra problemų, į kurias reikėtų atkreipti dėmesį.
Manau, kad dabar svarbu pabrėžti, jog mūsų pagalba buvo labai svarbi, siekiant užtikrinti, kad dvi iniciatyvos, kurios bus pradėtos įgyvendinti baigus bandomosios iniciatyvos dėl sveiko senėjimo įgyvendinimą, bus pradėtos įgyvendinti "pažangiuose miestuose", kad tam tikri naujoviški bandymai galėtų būti vykdomi įvairiuose Europos miestuose, kad būtų pasiekti "20/20/20" tikslai ir kad būtų įgyvendinta neenergetinių žaliavų strategija, nes turime konkrečiomis priemonėmis spręsti plataus masto ir sudėtingas problemas, kurių šioje srityje kyla visuomenei.
Per artimiausiu mėnesius Komisijos vidaus darbo gruppriims sprendimą dėl išsamesnės informacijos, susijusios su valdysena, finansavimu, kriterijų nustatymu ir iniciatyvų, kurios bus pradėtos įgyvendinti pagal pirmąją partnerystę, biudžetu.
Jorgo Chatzimarkakis
Pone pirmininke, koks, konkrečiai, yra mokslinių tyrimų politikos turinys? Jeigu šį klausimą iškelsime sau ir tokį klausimą pateiktume piliečiams gatvėje, atsakymo nesulauktume. Taip yra todėl, kad nėra aiški Europos mokslinių tyrimų ir Europos inovacijų teikiama pridėtinvertė. Todėl džiaugiamės, kad Komisijos narės M. Geoghegan-Quinn pasiūlymas šiuo atžvilgiu pralaužia ledus - jame pateikiama inovacijos apibrėžtis. Inovacija - kas tai? Inovacija - tai pinigų uždirbimas, produkto pagaminimas arba žinių licencijos sukūrimas. Tai - kažkas naujo. Džiaugiuosi, kad Komisija laikosi šio požiūrio. Tačiau dabar taip pat reikia projektų "žmogus mėnulyje" arba "moteris mėnulyje", kuriuos suprastų paprasti žmonės, kad ES mokesčių mokėtojai suprastų, kam naudojame jų pinigus. Šiuo atžvilgiu manau, kad daug galimybių atsirastų sveikos gyvensenos laikotarpį pailginus 2 metais. Tai būtų projektas, kurį visi suprastų. Todėl džiaugiuosi, kad pirma pasiūlyta partnerystės priemonbūtent ir yra skirta šiam tikslui įgyvendinti. Dveji papildomi sveikos gyvensenos metai - tai priemonė, kurią supras visi, ir ją turėtume įgyvendinti. Šiuo atžvilgiu jums pritariame.
Vis dėlto norėčiau pažymėti, kad - apie tai jau kalbėjo J. A. Merkies - jeigu paprasčiausiai pažvelgsime į esamas priemones, įsitikinsime, kad turime Europos inovacijos ir technologijos institutą (EIT), Žinių ir inovacijos bendrijas (ŽIB), jungtines technologijų iniciatyvas (JTI), vadinamąsias Konkurencingumo ir inovacijų programas (KIP) - visos šios programos jau sukurtos. Jeigu sukursime dar vieną programą, visa sistema taps sunkiai suprantama. Privalome to nedaryti. Inovacijų partnerysčių tikslas - iš esmės prisidėti, siekiant sureguliuoti padėtį ir viską sujungti į vieną sistemą. Todėl šiai sistemai pritarsime tik tuo atveju, jeigu mokesčių mokėtojams ji bus pateikta aiškiau. Visada turime žinoti atsakymą į klausimą: kas teikia daugiau Europos pridėtinės vertės? Jeigu taip ir yra, ją visapusiškai paremsime.
Evžen Tošenovský
Komisijos iniciatyva sukurti bandomąją programą atsižvelgiant į inovacijų programą "Aktyvus ir sveikas senėjimas" yra, žinoma, svarbus Komisijos žingsnis. Mano nuomone, tai, kad Komisija pasirinko šį bandomąjį projektą, rodo, kokia svarbi senėjimo problema visoje Europos Sąjungoje. Bandomojo projekto etape šis uždavinys labai sunkus, nes būdai, kuriais senyvo amžiaus piliečiams užtikrinamas saugumas, visoje Europos Sąjungoje labai skiriasi. Tokią įvairovę galima paaiškinti įvairiomis šalių istorinėmis aplinkybėmis ir skirtingais būdais, kurie taikomi šiai problemai spręsti. Todėl bus įdomu stebėti, kaip Komisija galės sugalvoti tikrai novatorišką būdą išspręsti tokią sudėtingą problemą. Tikiuosi, kad problema bus sprendžiama ne tik bendrų aprašymų forma, bet sprendimas išties galės padėti šioje srityje.
Per diskusijas su kolegomis paaiškėjo dar dvi problemos, susijusios su inovacijų partnerystėmis: pažangūs miestai ir žaliavos. Atsižvelgiant į dabartines perspektyvas ir numatomas problemas, toks požiūris dėl žaliavų buvo tikrai pagrįstas. Jau šiandien ir taip pat tikėtina, kad per artimiausius metus, valstybėms narėms bus labai sunku užtikrinti apsirūpinimą žaliavomis. Tai susiję su energetika ir pramonės gamyba. Kyla įvairių problemų, susijusių su žaliavomis, ir jos nuolat nagrinėjamos daugelyje Parlamento komitetų. Tiekimo užtikrinimas ir naujų žaliavų šaltinių suradimas - tai esminės ekonomikos augimo ir Europos šalių konkurencingumo užtikrinimo sąlygos. Žinoma, ši problema veikia daugelį sričių, įskaitant kai kuriose Europos šalyse gyvenančių piliečių socialines sąlygas. Atsižvelgiant į protingumo principus pakeisti reglamentai, pakeitimuose didžiausią dėmesį skiriant žaliavų taupymui, bus labai svarbūs ateityje.
Marisa Matias
Šiandienos diskusijų objektas, pristatytas kaip vienas iš svarbiausių Komisijos prioritetų, t. y. inovacijų politika, kurios principai pradeda pagaliau aiškėti dėl inovacijų partnerysčių ir šio bandomojo projekto, susijusio su aktyviu ir sveiku senėjimu, kuris bus aptartas šiandienos posėdyje. Tačiau yra daug neapibrėžtų aplinkybių, visų pirma susijusių su būsimų projektų nustatymu ir apibrėžtumu bei prioritetų nustatymu. Kas galutinai nustatys prioritetus ir pagal kokius kriterijus? Manau, kad mums turi būti pateikti kai kurie atsakymai.
Vis dėlto, norėčiau pateikti tam tikrą pastabą, visų pirma susijusią su šiuo pirmuoju projektu dėl aktyvaus ir sveiko senėjimo, kuris mums buvo pateiktas. Todėl šios pastabos yra teigiamos, nes manau, kad yra gerai didžiausią dėmesį skirti gyventojų grupei, kuri yra itin pažeidžiama Europoje, kurios gyventojai vis labiau senėja,ir jų padėtis tampa vis nepalankesnė.
Todėl norėčiau pateikti kai kurių papildomų klausimų, nes manau, kad projekto šia tema pateikimas nesuderinamas su tuo, kad kartu negalime paremti šios inovacijos. Kaip mes jam pritarsime? Kokie bus jo motyvai? Ar įmanomos inovacijos tokioje padėtyje, kokioje atsidūrėme, kai nuolat ir sistemingai puolama socialinvalstybė, bloginamas sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumas, nuolat mažinamos išlaidos paslaugoms ir šioje srityje mažinamos investicijos?
Komunikato pavadinimas "Inovacijų Sąjunga dėl daugiau darbo vietų kūrimo, geresnės gyvenimo kokybės ir geresnės visuomenės kūrimo" atskleidžia plačius užmojus. Drįsčiau netgi pasakyti, kad man nebūtų sunku jam pritarti, tačiau turime pripažinti, kad jis prieštarauja naujausiai valstybių narių praktikai, kai mažinamos išlaidos ir taikomos griežtos priemonės. Manau, kad tvarias inovacijas galima užtikrinti tik jeigu vykdoma griežta, tvari ir reikli valstybės politika. Priešingu atveju jų poveikis bus trumpalaikis, rezultatai nereikšmingi ir visuomenei mažai naudingi.
Benoît Cerexhe
Pone pirmininke, garbingi Parlamento nariai, džiaugiuosi Tarybai suteikta galimybe diskutuoti su jumis dėl šios Inovacijų Sąjungos pavyzdinės iniciatyvos ir visų pirma dėl šios naujos Europos inovacijų partnerystės koncepcijos, kuri, žinoma, yra labai svarbus komunikato, kurį Komisija pateikspalio mėn. pradžioje, elementas.
Žinoma, kol kas Taryba nagrinėja klausimą ir rengiamos išvados, kurios bus pateiktos mūsų Konkurencijos taryboje lapkričio 26 d.
Kaip pamenate, birželio 17 d. Europos Vadovų Taryba pabaigrengti strategiją "Europa 2020" ir vienas iš pagrindinių tikslų šiuo atžvilgiu yra, cituoju: "Pagerinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sąlygas" visų pirma siekiant padidinti bendrą viešųjų ir privačiųjų investicijų šiame sektoriuje lygį iki 3 proc. BVP. Manau, kad būtų buvę sunku planuoti mažesnį augimą negu iki 3 proc., kuris jau buvo numatytas Lisabonos strategijoje ir kuris dabar suteikia mums galimybę pasiekti šį tikslą.
Komisijos pateikta Inovacijų Sąjungos pavyzdininiciatyva parengta įgyvendinant šį pagrindinį tikslą ir Tarybai pirmininkaujanti Belgija bandišnagrinėti šį svarbų klausimą laiku. Mūsų Taryba šį klausimą neoficialiai aptarliepos mėn., vėliau įvyko neoficiali diskusija spalio 12 d., ir ši diskusija Tarybai pirmininkaujančiai valstybei suteikgalimybę pateikti kai kurių Tarybos išvadų projektus, kurie dabar analizuojami ir kurie, kaip jau sakiau, įtraukti į mūsų Konkurencingumo tarybos posėdžio, kuris vyks lapkričio 25 ir 26 d., darbotvarkę. Norėčiau pabrėžti, kad Tarybai pirmininkaujanti valstybužtikrino, kad "mokslinių tyrimų" ir "pramonės" sektoriai šiuo klausimu glaudžiai bendradarbiauja, ir šia priemone pasiekiami puikūs rezultatai - iš tikrųjų liepos mėn. surengėme jungtinį Tarybos posėdį, po kurio turėtų būti pateiktos išvados lapkričio mėn. pabaigoje.
Be to, Komisijos komunikatu ir Konkurencingumo tarybos darbu bus parūpinta medžiaga rengiantis diskusijai dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų, kurią numatyta surengti Europos Vadovų Taryboje iki metų galo.
Todėl suprasite, kad, kaip Konkurencingumo tarybos pirmininkas, turiu kalbėti atsargiai, kol nesulaukiau strateginio valstybių arba vyriausybių vadovų ženklo. Nepaisant to, norėčiau atkreipti dėmesį, kad inovacijų, arba, kalbant plačiau, žinių trikampio (švietimas-moksliniai tyrimai-inovacijos) klausimas, žinoma, nėra visiškai nežinomas klausimas Tarybai arba Parlamentui.
Taryboje šis klausimas nuolat įtraukiamas į Konkurencingumo tarybos darbotvarkės bendrąjį skyrių dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės. Visų pirma turiu omenyje 2008 m. gruodžio mėn. Tarybos viziją Dėl 2020 m. Europos mokslinių tyrimų erdvės ir vėliau pateiktas Tarybos išvadas pavadinimu "Novatoriškos Europos kūrimas", priimtas gegužės mėn., kai Tarybai pirmininkavo Ispanija. Taip pat paminėsiu kai kurias pagrindines Tarybos rekomendacijas, tačiau sąrašas nebaigtinis.
Visų pirma iniciatyvos turėtų būti įgyvendintos visų tipų inovacijų viešajame ir privačiajame sektoriuose atžvilgiu.
Antra, turime sudaryti sąlygas tikslingiau nustatyti biudžeto išlaidų kategorijas dėl mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų.
Trečia, potencialo turi viešieji pirkimai, kurie gali būti naudingi novatoriškais produktais, procesais ir paslaugomis, tačiau didžioji dalis šių galimybių tebėra neišnaudotos.
Ketvirta, netechnologinės inovacijos, įskaitant inovacijas formos, paslaugų ir kultūrinio kūrybiškumo požiūriu, taip pat yra svarbūs veiksniai.
Penkta, kad būtų galima pasinaudoti moksliniais tyrimais, reikia veiksmingo valdymo ir intelektinių teisių apsaugos, taip pat reikia, kad mokslinės ir technologinės inovacijos būtų platinamos veiksmingai.
Galiausiai, kaip jau šiandien buvo pažymėta, reikėtų supaprastinti ir racionalizuoti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas ir visas susijusias priemones. Džiaugiuosi matydamas, kad šios diskusijos dalyvių ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonės, pateiktos M. D. G. Carvalho pranešime, iš esmės sutampa. Inovacijų partnerystės neturėtų papildomai visko apsunkinti, priešingai - tai turėtų būti supaprastinimo priemonė.
Regioninis aspektas tai pat labai svarbus inovacijų požiūriu. Šiuo požiūriu Europos inovacijų politika turėtų užtikrinti, kad inovacijų kūrėjams, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, pagalba tinkamai būtų suteikiama taip pat ir regioniniu lygmeniu.
Mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbiausias aspektas - žmogiškasis veiksnys. Europa turi galėti išlaikyti savo mokslininkus ir pritraukti talentingų mokslininkų iš trečiųjų šalių.
Išsakę šias bendro pobūdžio pastabas dabar norėčiau atsakyti į kitus keturis klausimus, kuriuos man pateikėte.
Dėl inovacijų partnerysčių teminių sričių skaičiaus, nors sprendimas dar nepriimtas, mūsų Taryba atrodo daugiau ar mažiau pritaria, kad reikia pradėti nuo bandomosios schemos. Komisija pasiūlšią bandomąją schemą dėl senėjimo pradėti įgyvendinti 2011 m. Be to, Komisijos komunikate minima daug kitų teminių sričių, dėl kurių ji bus pasirengusi pateikti pasiūlymų 2011 m., ir kai kurie kalbėtojai kalbėjo apie tam tikras temines sritis. Kaip paprastai bandomoji schema gali būti pradėta įgyvendinti pagal bandomąją tvarką, nebūtina laukti, kol bus nustatytos viso sąlygos.
Būsimų partnerysčių teminių sričių atranka yra vienas pagrindinių klausimų, dėl kurių diskutuojame Taryboje, ir šiuo požiūriu norėčiau pakalbėti apie iniciatyvą, kurią Taryba pradėjo įgyvendinti 2008 m., dėl bendro mokslinių tyrimų programavimo Europoje, reaguojant į svarbiausius socialinius iššūkius. Tada buvo nustatyti kriterijai, kurie, aišku, bus naudingi įgyvendinant inovacijų partnerystes: uždavinio mastas Europos lygmeniu, tikras suinteresuotųjų šalių įsipareigojimas, Europos pridėtinvertir galimybpasinaudojant mokslinių tyrimų rezultatais gauti naudos Europos piliečių ir Europos konkurencingumo atžvilgiu. Todėl manau, kad ankstesnės Tarybos gairės dera su bendromis sąlygomis, kurias Komisija pasiūlsavo komunikate.
Be to, per diskusijas, kurios vyko šiame etape, mano kolegos dažnai pabrėžė, kad būtina laikytis metodo "iš apačios į viršų", visų pirma siekiant nustatyti temines sritis, remti paprastas ir lengvai suprantamas sistemas, atsižvelgti į būtinybę bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi, visų pirma su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis, ir optimizuoti esamas finansines priemones.
Dabar norėčiau pakalbėti apie tvarkaraštį ir valdymo principus, kurie, tikėtina, bus svarbiausi ir sudėtingiausi klausimai. Raktiniai žodžiai, be abejo, bus "pridėtinvertė", "nuoseklumas", "lankstumas" ir "paprastumas". Niekur neturėtų būti kalbama apie iš anksto nustatytą vienintelį modelį. Imtasi tam tikrų priemonių siekiant patobulinti koncepcijas, įskaitant prieš kelias dienas, spalio 27 d., Tarybai pirmininkaujančios Belgijos, bendradarbiaujančios su Suomija ir Komisija, surengtą seminarą, o kalbant apie tvarkaraštį, skubos apibrėžtis tikrai ir tinkamai nustatyta strategijoje "Europa 2020". Todėl sąlygos dėl skubos taip pat nustatomos pagal ją parengtose iniciatyvose. Dėl to Komisija pateikkai kurių didelių užmojų pasiūlymų, tačiau mūsų ištekliai riboti ir tebesiekdami aukštų tikslų turime tikrinti, ar galime kontroliuoti procesą ir laiku įsisavinti patirtį.
Pone pirmininke, ponios ir ponai, savo kalbą baigsiu kalba apie geresnio partnerysčių valdymo nacionaliniu lygmeniu sąvoką. Šis klausimas yra vienas iš daugelio, susijusių su partnerysčių, kurių išankstinis modelis, ir juo labiau bendras modelis, nenustatytas, valdymu. Reikia atsižvelgti į objektyviomis priežastimis grindžiamas skirtingas padėtis. Visi suinteresuotieji asmenys, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių subjektus, iš įvairių valstybių narių Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis taip pat turi būti įtraukti.
Pone pirmininke, gerbiami nariai, esu įsitikinęs, kad Europai moksliniai tyrimai ir inovacijos yra ne laisvai pasirenkama galimybė, bet būtinybė, jeigu norime ilgalaikio sprendimo, kuris apsaugotų mus ir socialinį modelį bei mūsų aplinkosaugos tvarumą. Todėl džiaugiuosi šio Parlamento neblėstančiu rūpinimusi šiais klausimais, o konkrečiau - pirmąja šios diskusijos kalba dėl inovacijų planavimo. Manau, kad jūsų įnašo reikšmtampa dar didesnė, nes dabartinėmis aplinkybėmis valstybės narės yra priverstos priimti sunkius sprendimus, ir kartu svarbiausia yra išsaugoti mokslinius tyrimus ir inovacijas kaip ateities investicijas, ir galiu jus patikinti, kad pranešiu Tarybai apie šios diskusijos turinį, ir į mane galite kreiptis vos prireikus.
Reinhard Bütikofer
(DE) Pone pirmininke, norėčiau paklausti, ar Tarybos atstovams skirtas kalbėjimo laikas vakare bus ilgesnis. Manau, kad iš pareigas einančio Tarybos Pirmininko pusės nemandagu kalbėti dvigubai ilgiau negu J. M. Barroso ir H. Van Rompuy kartu sudėjus, nors ir žinome, kad turime aptarti kitus svarbius klausimus. Galbūt jis galėtų kalbėti glausčiau.
Ioannis A. Tsoukalas
Pone pirmininke, norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į inovacijų partnerysčių suteikiamas labai plačias galimybes neatidėliotinai būtino ekonominio ir socialinio Europos Sąjungos vystymosi atžvilgiu ir į esamą didelę riziką, nes jeigu šia priemone bus naudojamasis netinkamai, ji gali dar labiau padidinti atskirtį tarp Europos Sąjungos valstybių narių mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje.
Visų pirma kalbu apie sunkią ekonominę padėtį, esančią įvairiose ES valstybėse narėse, pvz., mano šalyje, ir norėčiau pateikti tą pačią pastabą kaip ir mano gerbiama draugM. Matias. Daug Pietų Europos ir kitų šalių patiria didelių ekonominių sunkumų, o Tarptautinis valiutos fondas, Europos centrinis bankas ir Europos Komisija reikalauja gerokai sumažinti išlaidas visose valstybės išlaidų srityse, daugiau ar mažiau sumažinant valstybės investicijas į mokslinius tyrimus. Šiomis aplinkybėmis aišku, kad bus gerokai mažinamos išlaidos technologinei plėtrai ir inovacijoms, nes atrodo, kad nacionalinių vyriausybių išsigelbėjimo planuose šios sritys priskiriamos prie mažiausiai prioritetinių.
Visapusiškas išlaidų mažinimas, kurio priverstos imtis šios šalys, kartu su protų nutekėjimu, specialistų emigracija ir nepakankamu universitetų ir mokslo centrų finansavimu reiškia, kad žinių trikampis, apie kurį kalbėta anksčiau, tėra tik lygiašonis trikampis.
Šią padėtį sunkina dabartinės aplinkybės, dabartiniai Europos universitetų veiklos rezultatai. Pvz., pagal neseniai išleisto "Times" priedą apie aukštąjį mokslą iš 200 pirmaujančių universitetų 82 yra Europos universitetai, iš jų 80 yra Šiaurės Europos universitetai ir tik 2 universitetai Pietų Europoje, Ispanijoje.
Norėčiau paklausti Europos Komisijos, Europos Sąjungos ir Europos Parlamento, kaip jie ketina sumažinti vis didėjančią atskirtį tarp novatoriškos Šiaurės Europos ir Pietų Europos.
Teresa Riera Madurell
Pone pirmininke, tiesa, kad Komisija pateikpasiūlymą dėl Inovacijų Sąjungos kartu su pasiūlymu dėl pramonės politikos, nes norėdama užtikrinti sumanumu ir tvarumu grindžiamą augimą, kuris kuria darbo vietas ir didina konkurencingumą, Europos Sąjunga tikrai turi pagerinti savo galimybes kurti inovacijas.
Vadovaudamasi šiuo įsitikinimu mūsų frakcija prisiėmatsakomybę dėl abiejų iniciatyvų. Kaip koordinatorius, esu įsitikinęs, kad jeigu bus užtikrintas visapusiškas bendradarbiavimas, Parlamentas padės rasti šių naujų problemų sprendimus: sprendimus, kuriais išlaikoma ekonominių, socialinių ir aplinkosauginių elementų pusiausvyra, kad būtų siekiama ekologiškesnės, pažangesnės Europos, kurioje būtų užtikrinama gera socialinsanglauda.
Ši pagalba pradedama teikti šiandien, šia rezoliucija, kurioje prieš Tarybai priimant sprendimą nurodoma, kurie klausimai, pvz., bendradarbiavimas inovacijų srityje, turėtų būti sprendžiami pirmiausia, ir pabrėžiama, kad jos sėkmpriklausys nuo to, ar sugebėsime įtraukti inovacijas kuriančias verslo įmones, universitetus ir mokslo centrus.
Zbigniew Ziobro
Pone pirmininke, Europa turi vystytis ir inovacijos yra geriausia priemonkrizei įveikti. Konstruktyvių pokyčių inicijavimui labai svarbus veiksnys yra paskelbimas, kad iki 3 proc. Europos Sąjungos BVP didinamas finansavimas moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai. Pagrindiniai technologinę plėtrą skatinantys veiksniai bus ne tik lanksčios teisinės taisyklės pradėti verslą, mokestinės lengvatos ir paprastesnės patentų registravimo procedūros, bet taip pat, ir ypač, finansiniai veiksniai.
Be išorės pagalbos pačios įmonės negalės finansuoti brangių mokslinių tyrimų, kuriems užbaigti reikėtų ne vienerių metų. Tačiau yra viena problema - vien tik Europos Sąjungos teikiamo finansavimo dažnai nepakanka ir įmonės priverstos pačios investuoti dideles sumas. Kadangi taip yra, Vidurio ir Rytų Europos įmonėms tokia padėtis nebus naudinga. Savo išgalėmis jos negali gauti finansavimo iš valstybės biudžeto, jos taip pat negali prašyti ES paramos. Ši padėtis, kurią taip pat galima pastebėti kitose srityse, lemia išteklių kaupimą turtinguose Europos Sąjungos regionuose ir disproporcijų didėjimą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje.
Komisijos Pirmininkas pasakė, kad "be solidarumo Europos Sąjungos nebūtų". Taigi aš turiu klausimą: kaip Komisija planuoja gerinti padėtį inovacijų srityje naujose Europos Sąjungos valstybėse narėse? Ar jos gali tikėtis didesnės finansinės paramos, kuri leis joms greičiau pasivyti Europos Sąjungos šalis senbuves?
Hermann Winkler
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, spręsdama Inovacijų Sąjungos klausimą Europos Komisija žengia tinkama linkme. Man buvo labai malonu skaityti, kad Europos Komisija pritardaugeliui reikalavimų, pateiktų 2010 m. rugsėjo mėn. pranešime dėl inovacijų, kuris buvo priimtas Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitete. Sutariame, kad ateityje Europos Sąjunga turėtų geriau išnaudoti savo inovacijų galimybes bei, ir tai ne mažiau svarbu, neatsilikti nuo šalių, kurios yra stiprios inovacijų srityje, pvz., Jungtinės Valstijos ir Japonija, tai pat tokios besivystančios ekonomikos šalys kaip Kinija. Vis dėlto Inovacijų Sąjunga sėkminga bus tik tada, jeigu bus įgyvendinama kartu su valstybėmis narėmis ir regionais. Siekdama šio tikslo Komisija, be kita ko, planuoja naudoti inovacijų partnerystes, dėl kurių dabar diskutuojame mes ir dėl kurių vyksta diskusijos tarp frakcijų.
Vis dėlto šiuo atžvilgiu norėčiau įspėti, kad nebūtų sukurta dar viena struktūra, dubliuojanti kitas. Inovacijų partnerysčių idėja dar nebuvo visiškai suformuluota. Tarybos pareiškimai taip pat nepadėjo šio klausimo išsiaiškinti iki galo. Vis dėlto inovacijų partnerystės idėja turi panašumų su priemonėmis, kurios jau sukurtos, pvz., mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintosios bendrosios programos technologinės platformos ir Europos inovacijos ir technologijos instituto Žinių ir inovacijos bendrijų (KIC) programos. Norėčiau pažymėti, kad šiuo požiūriu privalome užtikrinti, kad būtų sukurtos sąsajos ir jos būtų naudojamos ir kad laikytumėmės bendros pozicijos.
António Fernando Correia De Campos
(PT) Džiaugiamės Komisijos pastangomis mokslinius tyrimus ir inovacijas laikyti svarbiausiu politinės darbotvarkės elementu. Nagrinėjame integruotą strategiją, kad siekiant tvaresnės ekonomikos Europos inovacijų sektorius būtų veiksmingesnis ir našesnis. Europos inovacijų partnerystės pasiūlytos kaip priemonės ir pagrindiniai uždaviniai, kurių jomis siekiama, yra pakankamai platūs, taigi kyla prieštaravimų. Vis dėlto tebėra neaišku, kaip bus nustatyti papildomi prioritetai, taip pat neaišku, kaip bus nustatyta disciplinų pirmenybviena kitos atžvilgiu. Kokio aiškumo galima tikėtis, kad dalyvautų suinteresuotieji asmenys? Kaip bus sprendžiami klausimai dėl vienas kitam prieštaraujančių interesų? Koks bus Komisijos, valstybių narių ir regionų vaidmuo? Kaip galima užtikrinti atskaitingumą tokioje sudėtingoje sistemoje? Koks finansavimas bus reikalingas šioms partnerystėms? Pirmininkas, Komisija ir Taryba turi užtikrinti nepriekaištingą įgyvendinimą, kuris nėra savaime suprantamas dalykas atsižvelgiant į tai, kad skirti vos keli mėnesiai numatytiems pirmosios partnerystės bandymams atlikti.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Pone pirmininke, norėčiau pasidžiaugti tuo, kad yra inovacijų, inovacijoms skiriamas dėmesys ir kad yra partnerystė, tačiau taip pat norėčiau pasakyti, kad nežinome, kas tai per dalykas, apie kurį kalbame. Kalbame apie iniciatyvą, tačiau niekas nekalbėjo apie jos esmę, formą ar modelį.
Jeigu norime dirbti veiksmingai, visų pirma norėčiau pasiūlyti, kaip tai padarkai kurie kolegos šio Parlamento nariai, kad peržiūrėtume, kokių rezultatų pasiekta Europos mokymo ir informacijos institutuose (IETI), kokie partnerysčių ir platformų veiklos rezultatai. Dabar, kai jau turime patirties įgyvendindami mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą, reikia šiuos klausimus objektyviai įvertinti, reikia iš išorės įvertinti veiklos rezultatus.
Pvz., kai kuriuose IETI galiausiai didžiausias dėmesys buvo skiriamas didelėms įmonėms ir vėl smulkios įmonės buvo paliktos nuošalyje.
Norėčiau pasiūlyti, kad būtų nustatytos inovacijų politikos priemonės ir forma, kad galėtume įvertinti, kaip galime padėti smulkioms įmonėms įsitraukti į šį procesą, kartais galbūt įtraukiant tarpininkus, kurie padėtų jiems apsimokėti projektų išlaidas arba padėtų juos įgyvendinti. Tačiau negalime ir toliau taip daryti, palikdami smulkias įmones nuošalyje.
Antra, turime apsvarstyti, ar reikalingos inovacijos administracijoje, kitaip tariant, inovacijos inovacijų valdymui. Taip yra todėl, kad inovacijos priklauso nuo rinkos ir administracija nepripratus sekti rinkos, kurioje viskas vyksta kur kas greičiau.
Todėl turime dėti kur kas didesnes pastangas ugdant gebėjimus, gebėjimus ugdyti novatoriškai ir novatoriškai valdyti mokslinius tyrimus, kad moksliniai tyrimai būtų valdomi ir teikiama pagalba įmonėms, kad ateityje jos galėtų vykdyti šią labai sunkią ir sudėtingą veiklą. Žinoma, dėl kylančios rizikos, kurios neturėtų prisiimti tik Europos žmonės, taip pat turime įtraukti bankų sistemą.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 27 straipsnyje nustatyta, kad kiekvienas turi teisę laisvai dalyvauti bendruomenės kultūriniame gyvenime, užsiimti menu ir dalytis moksline pažanga ir jos teikiama nauda. Europoje vykdomais moksliniais tyrimais turime išspręsti svarbiausias problemas, kylančias visuomenei: senėjantys gyventojai, klimato kaita, energijos tiekimas ir energijos vartojimo efektyvumas, žaliavų trūkumas ir ekonominio bei socialinio vystymosi tvarumas.
Kad Europos Sąjungai suteiktume galimybes ugdyti jos gebėjimus inovacijų srityje, kuri yra gyvybiškai svarbi jos konkurencingumui, turime plėtoti inovacijų politiką ir derinti ją su ES pramonės politika. Be gamybos pajėgumų plėtojimo ir, vadinasi, be darbo vietų kūrimo ES, ilguoju laikotarpiu negalėsime išlaikyti ir toliau plėtoti ES galimybių kurti inovacijas. Taip pat inovacijų poveikis visuomenei priklauso nuo to, kaip plačiai paskleidžiama rezultatų mokslinių tyrimų srityje nauda. Manau, kad siekiant užtikrinti inovacijų Europos Sąjungą, reikalinga nauja partnerystė, kuria būtų paremtas švietimas ir pagerintos piliečių galimybės naudotis mokslo pasiekimais.
Danuta Maria Hübner
Pone pirmininke, daug kalbėta apie inovacijas per pastaruosius metus. Inovacijos tapo politikos priemonės, kuria galima išspręsti visas mūsų problemas, simboliu, todėl dedamos didelės viltys ir mes turime jas pateisinti. Tačiau atėjo laikas imtis praktiškesnių priemonių.
Žinoma, inovacijos gali būti labai reikšmingos išjudinant Europos ekonomiką, tačiau kad šis tikslas būtų pasiektas, viešojo ir privačiojo sektorių subjektai turi imtis konkrečių, tvirtų ir bendrų veiksmų. Šiomis pastangomis turėtų būti siekiama patobulinti pagrindines finansavimo teikimo sąlygas ir didinti jo prieinamumą bei peržiūrėti inovacijos politiką. Tačiau dabar svarbiausias yra laikas ir turime nedelsdami ir ryžtingai pereiti nuo plačių užmojų kalbų prie veiksmų, identifikuodami ir pašalindami veiksnius, kurie vis dar kenkia inovacijų kūrimui Europoje, tačiau visų pirmiausia nustatydami veiksmingas naujas politikos priemones.
Tokia priemone, ir galbūt labai puikia priemone, gali būti Europos inovacijų partnerystės. Nedelsdami turėtume imtis veiksmų, kad pradėtume įgyvendinti pirmą Europos inovacijų partnerystę, ir turėtume laikytis požiūrio "mokykis veikdamas" bei naudotis gerąja Europoje sukaupta praktika.
Šiandien inovacijos paprastai kuriamos gerai veikiančioje inovacijų sistemoje, kurioje regionai yra itin svarbūs. Tai reiškia, kad visapusiškai išnaudodami dabartinių sanglaudos politikos investicijų, siekiančių 85 mlrd. EUR, inovacijoms teikiamas galimybes ir jos būsimą, po 2013 m. galiosiantį įsipareigojimą siekti pažangaus augimo, galime sparčiau siekti inovacijomis grindžiamos ekonomikos. Pasitelkiant sanglaudos politiką galima pasiekti, kad inovacijos pasiteisintų visose valstybėse narėse ir regionuose.
Zigmantas Balčytis
(LT) Inovacijų politika ir technologijų pasiekimų įgyvendinimas turėtų tapti lemiamu veiksniu ne tik įgyvendinant strategiją "ES 2020", bet ir pačios Sąjungos ateities augimui ir konkurencingumui. Praktiškai visų Europos Sąjungos politikos sričių įgyvendinimas, kaip antai energijos vartojimo efektyvumo didinimas, mažiau aplinką teršianti ekonomika, neigiamo klimato kaitos poveikio mažinimas, socialinės gerovės užtikrinimas ir darbo vietų kūrimas tiesiogiai priklausys nuo to, kaip efektyviai bus vykdoma inovacijų politika. Europai būtina integruota inovacijų politika, kuri gali būti sėkminga tik tuomet, kai bus užtikrintas efektyvus koordinuotas bendradarbiavimas regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygiu. Manau, kad Komisijos inicijuojama Europos inovacijų partnerystyra didelis žingsnis link labiau ir geriau koordinuotos inovacijų politikos, kuri leistų pasiekti žymiai geresnių rezultatų konkurencingumo srityje ir prisidėtų prie spartesnės visos Bendrijos pažangos ateityje.
Mario Pirillo
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, kai viešieji finansai mažinami, investicijos į inovacijas gali būti pagrindinEuropos priemonišbristi iš krizės.
Praeityje inovacijų srityje Europa pirmavo. Iš tikrųjų daugelis pasaulį pakeitusių inovacijų, pvz., mobilusis telefonas, buvo sukurtos mūsų žemyne. Didelį Europos technologinį potencialą ir žmogiškuosius išteklius reikia visapusiškai išnaudoti užtikrinant ryžtingą Europos Sąjungos ir valstybių narių veiksmų koordinavimą, kad būtų išvengta dubliavimo ir optimizuotos investicijos. Inovacijų atžvilgiu - jų atveju technologinės partnerystės yra puikus įrankis - turime laikytis strategiškesnio ir koordinuoto požiūrio.
Norėčiau paklausti Tarybos, kokių veiksmų ji ketina imtis, kad užtikrintų didesnį partnerysčių dinamiškumą, ir kaip jos gali išties paskatinti realiosios ekonomikos augimą.
Seán Kelly
(GA) Pone pirmininke, šiuo metu neabejotinai susidūrėme su sudėtinga problema ir turime nedelsdami ieškoti naujų būdų visoms šioms problemoms išspręsti.
Prieš kelias savaites man buvo suteikta garbpirmininkauti posėdžiui, kuriame pradėjome leisti? "GE Innovation Barometer", kuriame pateikiamos įvairių suinteresuotųjų asmenų apklausos. Išaiškėjo du svarbūs dalykai: 90 proc. apklausos dalyvių mano, kad inovacijos yra pagrindinpriemonsiekiant geresnės, konkurencingesnės ir ekologiškesnės ekonomikos; 83 proc. apklausos dalyvių mano, kad viešosios ir privačiosios partnerystės yra labai svarbios, siekiant sukurti novatoriškesnę Europą.
Dauguma su tuo sutiktų, todėl džiaugiamės šia diskusija. Šiandien pat surengiau pietus, kuriuose dalyvavo Tarybos, Komisijos ir EP nariai, per kuriuos aptarėme tą pačią temą - inovacijų partnerystės. Kaip jau buvo nurodyta, jos yra labai svarbios mūsų ateities požiūriu, jeigu norime pasiekti savo tikslus, numatytus 2020 m. strategijoje - 3 proc. BVP ir, visų svarbiausia, rizikos kapitalas, kuris taip pat gyvybiškai svarbus.
Ioan Enciu
(RO) Norėčiau pritarti Komisijos pasiūlymui pradėti įgyvendinti pirmą Europos inovacijų partnerystę. Tam, kad būtų įtrauktos visos valstybės narės, ES turėtų aktyviau imtis veiksmų nukreipiant investicijų lėšas, kurių reikia siekiant panaikinti disbalansą tarp valstybių narių lėšų, skirtų infrastruktūrai ir valdymui, požiūriu. Manau, kad itin daug dėmesio reikia skirti regioniniams plėtros projektams. Inovacijų partnerystės taip pat turėtų būti orientuotos šia linkme. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad reikia užtikrinti tinkamą ES struktūriniai fondų, valstybių narių viešųjų finansų ir privačiųjų lėšų sanglaudą.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Pone pirmininke, šiuo metu žodis inovacijos tapo populiarus, tarsi tai būtų stebuklinga lazdelė. Tačiau turime prisiminti, kad ji staiga nepagerins dabartinės padėties. Naujos inovacijos įvedimas į rinką vidutiniškai užtrunka dešimt metų ir naujų produktų išradimo ir jų pateikimo rinkai sąnaudos gerokai išaugo.
Tai reiškia, kad Europa tikrai turi investuoti į jungtinius mokslinius tyrimus ir vidaus rinką ir nesitikėti, kad rezultatų bus pasiekta labai lengvai. Inovacijoms laikas ateis. Jeigu moksliniams tyrimams bus skiriamas pakankamas finansavimas ir mokslininkams bus sudarytos sąlygos savarankiškai dirbti, rezultatų bus pasiekta, tačiau tai ne stebuklinga lazdelė.
Ilda Figueiredo
(PT) Šiuo atveju iššūkis tas, kad ši iniciatyva, "Inovacijų Sąjunga", kuri, anot Komisijos, yra pavyzdinė, turi viršyti savo tikslus; tai neturėtų būti nereikšminga rinkėjams matoma priemonė, geriau būtų, jeigu ji būtų integruota į tikrą vystymosi ir socialinės pažangos politiką, įskaitant finansavimą ir pagrindines viešosios politikos kryptis, į kurią atsižvelgiant inovacija būtų svarbi priemonė, jeigu jai būtų skiriamas pakankamas finansavimas.
Nuo pat pradžių bandomasis projektas aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje yra geras pavyzdys to, apie ką kalbu. Jis bus reikšmingas tik tada, jeigu kartu bus įgyvendinamos kitos viešosios politikos kryptys, kuriomis užtikrinamas visuotinis geros kokybės sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumas, geros pensijos, socialinapsauga ir įranga bei pagalba senyvo amžiaus žmonėms, kad būtų užtikrintos tinkamos gyvenimo sąlygos. Be šių priemonių, atsižvelgiant į neoliberalią politiką ir griežtas priemones, kurios kenkia moksliniams tyrimams ir blogina mūsų žmonių, visų pirma pagyvenusių, gyvenimo sąlygas, projekto poveikis tebus trumpalaikis. Klausimas: kokių veiksmų Komisija planuoja imtis, kad užtikrintų, jog šios iniciatyvos reikšmingumas nebūtų tik trumpalaikis?
Iosif Matula
(RO) Siekiant įgyvendinti strategijos "Europa 2020" tikslus tvari, pažangi, integracinekonomika bus sukurta taikant skatinimo priemones mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Šioje srityje iniciatyvos turi būti įgyvendinamos visais lygmenimis, įskaitant bendradarbiavimą su kitais ES regionais tarpvalstybiniu mastu.
Norėčiau pabrėžti, kad labai svarbu inovacijų srityje taikyti metodą "iš apačios į viršų". Švietimo institucijų arba įmonių novatoriškus sprendimus sunku įgyvendinti praktikoje dėl informacijos trūkumo arba ribotų finansinių galimybių. Regioninės valdžios institucijos gali suteikti daugiau svarbos šioms vadinamosioms "miegančioms inovacijoms" ir, pasinaudodamos pagalbos ir partnerystės programomis bei su sanglaudos politikos pagalba, teikti joms paramą. Partnerystėmis gali būti siekiama pagerinti inovacijų rezultatus, stiprinti iniciatorių ir inovacijų naudotojų tarpusavio santykius, taip pat skleisti gerąją praktiką šioje srityje.
Praeitą savaitę Regioninės plėtros komiteto atstovams lankantis Rumunijoje mums buvo pristatyti mokslinių tyrimų ir inovacijų projektai, kuriuos sugalvojo Vakarų regiono, kuriam aš atstovauju, švietimo institucijos. Sėkmingas šių iniciatyvų įgyvendinimas užtikrinamas užmezgant partnerystės santykius.
Benoît Cerexhe
Pone pirmininke, norėčiau nuoširdžiai padėkoti Parlamentui už domėjimąsi šiuo inovacijų klausimu. Jūsų parama yra gyvybiškai svarbi siekiant skubiai ir neatidėliojant įgyvendinti šį planą dėl inovacijų, kad geriau įvykdytume ES vidaus uždavinius ir pagerintume savo konkurencingumą išoriniuose santykiuose.
Manau, kad Tarybai pirmininkaujanti valstybdirbo laikydamasi labai trumpų terminų, nes Komisijos pasiūlymas pateiktas 2010 m. spalio 6 d. ir šiuo metu rengiame savo išvadas, kurios bus pateiktos lapkričio 26 d. Tarybos posėdyje. Visi žino, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos yra itin svarbūs visų pirma norint išbristi iš krizės.
Dėl partnerysčių pasirinkimo, pabrėžiau, kokia svarbi yra pirmoji tema - bandomasis projektas, kuriuo siekiama nustatyti, ar modelis įgyvendinamas - ir manau, kaip buvo minėta anksčiau, kad šis pirmasis bandomasis projektas tikrai gali susilaukti visuomenės pritarimo Europoje.
Kalbant apie kitas galimas sritis, Komisija paminėjo tuziną ar pan. kitų sričių ir Taryboje vyrauja nuomonė, kad reikia pabrėžti būtinybę laikytis integracinio požiūrio "iš apačios į viršų" ir labai aiškų Tarybos norą, kad nebūtų dubliavimo, nebūtų sukurta papildomų kliūčių ir papildomų programų. Ne! Tai prieštarautų mūsų tikslui siekti supaprastinimo.
Kalbant apie problemą, susijusią su biudžetu, žinome, kad padėtis dėl moksliniams tyrimams skirtų lėšų įtempta; manau, kad bendrais savo prioritetais turėtume laikyti skirtumo tarp ES šiaurinės ir pietinės dalies mažinimą, kaip tai jau buvo pabrėžta anksčiau, ir tobulėjimą. Į šiuos prioritetus turėtų būti atsižvelgta užtikrinant Europos priemonių sąveiką, visų pirma pagrindų programos ir struktūrinių fondų sąveiką.
Galiausiai, Taryboje mes tikrai atkreipiame dėmesį į tai, kad mažosioms ir vidutinėms įmonėms reikia daugiau paramos. Pagal ankstesnę pagrindų programą teiktos paramos joms nepakako ir todėl dedame visas pastangas, kad supaprastintume šį procesą ir užtikrintume geresnes galimybes mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti finansavimą ir pasinaudoti pagrindų programomis.
Pirmininkas
Gavau septynis pasiūlymus dėl rezoliucijų, kurie buvo pateikti pagal Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2010 m. lapkričio 11 d., ketvirtadienį.
