Investavimas į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - Herberto Reulio žodinis klausimas Tarybai ir Komisijai - B7-0011/2010) dėl investavimo į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų kūrimą.
Herbert Reul
Ponia pirmininke, Komisijos nary, Tarybos Pirmininke, klausimas apie tai, kad 2007 m. Komisija pateikplaną, kaip skatinti mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas, kad jos kuo greičiau būtų pradėtos taikyti. Buvo pasiūlyta labai konkrečių priemonių: vykdyti Europos pramonės iniciatyvas, visų pirma vėjo ir saulės energijos, bioenergijos, anglies dioksido surinkimo ir saugojimo, elektros energijos perdavimo ir paskirstymo bei branduolių dalijimosi srityse, sukurti Europos energijos gamybos mokslinių tyrimų sąjungą, tvariai pritaikyti Europos energetikos infrastruktūros tinklus naujiems poreikiams, nuolat atnaujinti Europos energetikos technologijų sistemas ir įsteigti strateginių energetikos technologijų iniciatyvinę grupę.
Tuo metu liko neišspręstas svarbiausias klausimas - finansavimo. Septintojoje bendrojoje mokslinių tyrimų programoje moksliniams tyrimams energetikos srityje numatyta skirti po 886 mln. EUR per metus. Tačiau visiems aišku, kad ši suma per maža. 2009 m. Komisija pateikkomunikatą dėl mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių energetikos technologijų finansavimo, kuriame išdėstbūtinybę per kitus dešimt metų tris kartus padidinti mokslinių tyrimų energetikos srityje finansavimą. Tai reikštų, kad reikėtų investuoti 50 mlrd. EUR. Komunikate išdėstyta, kaip turėtų būti paskirstytos svarbiausioms mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančioms technologijoms skiriamos lėšos, kad Europoje būtų mažiau naudojama iškastinio kuro ir į aplinką išskiriama daug mažiau CO2. Galutiniame plane numatoma skirti 6 mlrd. EUR moksliniams tyrimams vėjo energijos srityje, nes, pasak Komisijos, 2020 m. vėjo energija galėtų sudaryti penktadalį visos ES suvartojamos energijos, 16 mlrd. EUR numatoma skirti saulės energijai, kuriant naujas fotovoltinės energijos koncepcijas, ir 9 mlrd. EUR numatoma moksliniams tyrimams bioenergijos srityje, siekiant patenkinti 14 proc. Europos Sąjungos energijos poreikio. Siekiant į energetikos rinką įtraukti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, elektros energijos perdavimo ir paskirstymo sistemai būtų skiriama 2 mlrd. EUR, kad sistema galėtų veikti pagal "pažangiojo tinklo" principą. Be atsinaujinančiųjų energijos išteklių, dar 13 mlrd. EUR numatoma skirti dvylikai projektų anglies dioksido surinkimo ir saugojimo srityje ir 7 mlrd. EUR - branduoliniams moksliniams tyrimams. Pasiūlyme dėl finansavimo taip pat numatoma 11 mlrd. EUR "pažangiųjų miestų" programai, kad ir šioje srityje būtų galima rasti reikalingus atsakymus.
Tuo metu Komisija teigė, kad mokslinius tyrimus energetikos srityje patikimiausia būtų finansuoti per viešojo ir privataus sektorių partnerystes, tačiau negalėjo aiškiai išdėstyti, kaip tokiu atveju abiem pusėms būtų paskirstyta finansavimo našta. Šiuo metu privatus sektorius finansuoja 70 proc. mokslinių tyrimų energetikos srityje, išskyrus branduolinius tyrimus, o viešasis sektorius - 30 proc. ES tvirtina, kad reikia labai padidinti finansavimą iš viešojo sektoriaus. Komisijos teigimu, kai projektai susiję su didesne rizika, didesndalis jų išlaidų turėtų būti finansuojama viešojo sektoriaus lėšomis. Siekdama optimizuoti investicijas, Komisija paragino inicijuoti ES programas, ypač tose srityse, kuriose tokios programos aiškiai būtų naudingos ES mastu, pvz., kai tokios programos valstybėms narėms būtų per brangios. Šiuo metu 80 proc. viešųjų investicijų į nebranduolinės energetikos mokslinius tyrimus finansuojama nacionaliniu lygmeniu. Be to, komunikate neatsakoma į klausimą, iš kur reikalingos lėšos bus paimtos. Komisijos skaičiavimais, papildomai reikia 75-80 mlrd. EUR.
Todėl komitete nusprendėme, kad reikėtų daugiau aiškumo keliais su finansavimu susijusiais klausimais. Norėčiau šiuos klausimus priminti. Pirma, kaip Komisija ketina nustatyti savo prioritetus, susijusius su 2010-2020 m. mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų finansavimo veiksmų planu? Kada bus pradėtos įgyvendinti atitinkamos pramonės iniciatyvos? Antra, kaip Komisija ketina numatyti papildomų ES biudžeto lėšų? Kalbant konkrečiau, kaip Komisija užtikrins, kad lėšų bus skiriama prieš skiriant lėšas pagal Aštuntąją bendrąją programą? Ar Komisija užtikrins, kad būtų laikomasi biudžeto sumų, nustatytų įvairioms pramonės iniciatyvoms finansuoti? Ir galiausiai, kaip Komisija - ir, žinoma, tas pat visuomet taikoma ir Tarybai - ketina numatyti papildomų ES biudžeto lėšų, siekiant finansuoti kitas, komunikate nenurodytas galimas technologijas (įskaitant energijos kaupimo ir vandenynų energijos technologijas ir kt.)? Visų klausimų neskaitysiu. Mes juos pateikėme ir prašome Tarybą ir Komisiją į juos atsakyti.
Pedro Luis Marín Uribe
einantis Tarybos pirmininko pareigas. - (ES) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau pabrėžti, kad strateginis energetikos planas labai svarbus ir neabejotinai padės paspartinti ekologiškos, tvarios ir efektyvios energijos technologijų kūrimą ir taikymą.
Be šio plano negalėsime pasiekti 2020 m. nustatytų tikslų ir pereiti prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų tokiu mastu, kokį planuojame 2050 m.
Džiaugiuosi, kad Parlamentas ir Taryba iš principo sutaria dėl šio plano uždavinių svarbos ir būtinumo ir dėl to, kad tam reikia skirti lėšų.
Transporto, telekomunikacijų ir energetikos taryba kovo 12 d. (penktadienio) posėdyje ketina priimti išvadas dėl strateginio energetikos technologijų (SET) plano. Šios išvados bus aptariamos Europos Vadovų Tarybos susitikime, kuris vyks kovo 25 d. ir kurio darbotvarkėje bus klimato kaitos klausimas.
Tarybos susitikime svarstant išvadų projektą bus aptariamas finansavimo klausimas, kuris, tačiau, turi būti nagrinėjamas atsargiai. Mes nenorime užbėgti už akių deryboms, kurios šiuo klausimu turės vykti svarstant kitą finansinę programą.
Dabar išdėstysiu pagrindinius išvadų projekto aspektus. Pirma, atėjo metas nuo technologijų planų pereiti prie Europos pramonės iniciatyvų įgyvendinimo praktikoje. Jas turime įgyvendinti etapais, tačiau kuo greičiau.
Antra, užtikrindami bendradarbiavimą Europoje energetikos mokslinių tyrimų srityje, turime efektyviai naudoti viešuosius išteklius ir kurti lanksčias viešojo ir privataus sektorių partnerystes su pramone. Todėl raginame Komisiją suburti visas suinteresuotas finansines organizacijas, kad jos galėtų dalytis informacija ir geriausios patirties pavyzdžiais ir kartu prireikus derinti savo veiksmus.
Trečia, atsižvelgiant į tai, kiek viešojo ir privataus sektorių lėšų reikia vidutiniu laikotarpiu svarbiausiems projektams, visų pirma parodomiesiems, remti, gali tekti ES lygmeniu padidinti viešojo sektoriaus finansuojamą dalį. Todėl turėsime į tai atsižvelgti ir tikslindami biudžetą, ir svarstydami kitą finansinę programą.
Ketvirta, turėtume remti valstybių narių vyriausybes ir skatinti jas teikti atitinkamas paskatas ir nuosekliai skatinti įgyvendinti šią politiką. Prireikus jos turėtų didinti viešąjį mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų finansavimą.
Penkta, Europos Komisija ir Europos investicijų bankas jau bendradarbiauja ir stiprina parodomųjų projektų finansavimo koordinavimą ir tęstinumą su didele technologine rizika susijusios energetikos srityje. Jie taip pat stengiasi rasti ir skirti kitų finansinių išteklių - viešųjų ir privačių.
Galiausiai, Komisija ir Europos investicijų bankas svarbiausiems parodomiesiems projektams ieško optimalių finansavimo variantų, tad mes taip pat raginame Komisiją ieškoti naujų būdų, kaip būtų galima gauti lėšų iš įvairių šaltinių, ir parengti ad hoc priemonę komerciniam mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų diegimui finansuoti.
Ponios ir ponai, visi šie aspektai aiškiai rodo būtinybę finansuoti mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų kūrimą. Nepaisant šiuo metu patiriamų didelių biudžeto suvaržymų, Taryba savo posėdyje penktadienį praneš apie ketinimą investuoti į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas, aiškiai pabrėždama šio klausimo svarbą visai Europai ir kiekvienai valstybei narei atskirai.
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, šiandien dalyvauju vietoj savo kolegos Güntherio Oettingerio ir man labai džiugu diskutuoti su jumis apie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ateitį.
Aš asmeniškai aktyviai dalyvavau ankstesnei Komisijai rengiant Europos strateginį energetikos technologijų planą (SET planą) ir esu tvirtai įsitikinęs, kad šių technologijų kūrimas yra vienas iš svarbiausių energetikos politikos, kurią turime kartu parengti per ateinančius metus, aspektų.
Parlamentas savo 2008 m. birželio mėn. pranešime dėl SET plano labai aiškiai iškėldidelius tikslus. Neturėtume šių tikslų sumažinti. Šiandien uždavėte tris aiškius klausimus ir aš į juos atsakysiu iš eilės.
Pirma, dėl mūsų prioritetų 2010-2020 metams ir dėl Europos pramonės iniciatyvų įgyvendinimo - visos šešios siūlomos iniciatyvos: vėjo energija, saulės energija, bioenergija, darnioji branduolių dalijimosi energija, pažangieji tinklai ir anglies dioksido surinkimas ir saugojimas - iš tikrųjų atitinka mūsų prioritetus, kuriems Parlamentas ir Taryba tvirtai pritarė.
Jūsų prašymu mes į prioritetų sąrašą įtraukėme energijos vartojimo efektyvumą, parengdami naują, tam skirtą pažangiųjų miestų iniciatyvą, kuria siekiama išnaudoti rinkos galimybes miestuose ir regionuose diegti efektyvaus energijos vartojimo technologijas. Kad pagal šią iniciatyvą vykdomai veiklai būtų skiriamas prioritetas, Komisija kartu su suinteresuotaisiais subjektais parengtechnologijų veiksmų planus 2010-2020 m. laikotarpiui. Šiuose veiksmų planuose nustatyti konkretūs tikslai ir priemonės jiems pasiekti. Šias iniciatyvas būtų galima pradėti jau šiais - 2010 metais. Pažangiųjų miestų iniciatyvą planuojama pradėti kitais metais.
Jūsų pateiktas antras klausimas - apie tai, kad SET planui reikia nuspėjamo, stabilaus ir pakankamo biudžeto šiam finansiniam laikotarpiui ir po 2014 m. Mūsų skaičiavimais, SET plane numatytam mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų finansavimui viešojo ir privataus sektorių lėšomis reikės 8 mlrd. EUR per metus. Šiuo metu Europos Sąjungoje kasmet investuojama apie 3 mlrd. EUR, o tai reiškia, kad 2010-2020 m. laikotarpį reikės dar 50 mlrd. EUR. Klausimas, kaip padengti šį trūkumą, ateinančius kelerius metus turėtų būti vienas iš svarbiausių klausimų institucijoms. Daugiausia dėmesio turi būti skiriama ten, kur investicijos yra našiausios, kartu vengiant dubliavimo ir siekiant užtikrinti didžiausią galimą poveikį rinkoje.
Akivaizdu, kad ES lygmens investicijų - ar jos būtų skiriamos pagal Septintąją bendrąją programą, ar pagal Europos energetikos programą ekonomikai atgaivinti - nepakaks. Nepakaks ir lėšų, kurias tikimasi gauti pardavus 300 mln. apyvartinių taršos leidimų ir kurios atidėtos parodomosioms anglies dioksido surinkimo ir saugojimo bei novatoriškoms atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijoms. Dabartinėmis kainomis tai sudarytų maždaug 4 mlrd. EUR. Todėl reikia didžiulių pastangų ir iš privataus, ir iš viešojo sektoriaus; viešasis sektorius šiuo atveju apima Europos Sąjungos ir, žinoma, valstybių narių viešąjį sektorių. Kalbant tiesiai, daugiausia lėšų turi būti paimta iš ten, kur jų daugiausia yra.
Trečia, jūs klausėte, ar Komisija ketina finansuoti kitus technologijų variantus ir siūlyti kitas pramonės iniciatyvas. Žinoma, ilgainiui atsiras ir kitų technologijų, kurios bus vertos Europos investicijų, tad SET planas turėtų išlikti lankstus, kaip pasitvirtino su naująja energijos vartojimo efektyvumo iniciatyva - pažangių miestų iniciatyva, kurią mes, kaip jau minėjau, tikimės pradėti įgyvendinti 2011 m. Pasitelkdami SET plano informacinę sistemą, atidžiai stebėsime perspektyviausias technologijas. Ši sistema, vadinama SETIS, jau naudojama vertinant anglies dioksido saugojimo ir vandenynų energijos technologijų galimybes ir ieškant, kur Europos investicijos būtų geriausiai panaudojamos. Mes taip pat skatiname sukurti naują technologinę platformą dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių, šildymo ir aušinimo, kuri turėtų padėti atitinkamiems sektoriams geriau apibrėžti technologijų perdavimą.
Man labai malonu, kad šiam klausimui skiriama parama, kurios jis vertas. Tai labai svarbu siekiant energetikos politikos tikslų, labai svarbu Europai ir mūsų ateičiai.
Jean-Pierre Audy
Ponia pirmininke, ministre, Komisijos nary, labai malonu vėl čia matyti jus, pone J. Potončikai, kaip už aplinką atsakingą Komisijos narį. Jūs pavaduojate čia už pramonę atsakingą Komisijos narį - ačiū jums už tai ir už jūsų pranešimą.
Pritariu klausimui, kurį pateikmano kolega H. Reul, kuris, Komisijos nary, yra teisus klausdamas, kaip Komisija žiūri į šį itin svarbų klausimą - anglies dioksido į aplinką neišskiriančios energijos ir naujų technologijų finansavimo klausimą. Pasaulio gyventojų daugėja. 2030 m. reikės 40 proc. daugiau energijos ir, norėčiau pridurti, 80 proc. šios energijos bus suvartojama EBPO nepriklausančiose šalyse.
Iškilus šiems dideliems iššūkiams, nereikia laikytis energijos vartojimo mažinimo ideologijos ar žiūrėti į praeitį. Europos Sąjunga privalo veikti, ir aš norėčiau pakalbėti klausimu, kuriuo frakcijų nuomongali nesutapti, ir šis klausimas - tai branduolinenergetika.
Branduolinės energetikos srityje kai kurios valstybės narės turi ilgametes tradicijas. Dėl to Europos Sąjunga netampa privilegijuota, tačiau tai reiškia, kad mes privalome prisidėti prie diskusijų ir prie finansavimo. Kaip žinome, branduolinenergija neišskiria į aplinką anglies dioksido, todėl mums, Komisijos nary, reikia lėšų, visų pirma surenkamų už anglies dioksido kreditus, kad galėtume jas investuoti į mokslinius tyrimus, plėtrą ir mokymus visose minėtose srityse.
Norėdami patobulinti pateiktus rezoliucijų projektus, siūlome keletą pakeitimų, o baigdamas norėčiau tarti žodį apie šalutinius branduolinės energijos produktus, kurie mūsų bendrapiliečiams kelia didelį nerimą. Pasaulyje yra du variantai: ilgalaikis saugojimas - šį variantą pasirinko Jungtinės Amerikos Valstijos, o mes, Europos Sąjunga, turime pasirinkti kitą būdą, kurį pasirinko Rusija, Japonija ir Prancūzija, būtent - antrinis panaudojimas po perdirbimo.
Atsižvelgiant būtent į tai mes, atsakingi už saugą ir saugumą, turime pasikliauti mokslu ir žiniomis visais šiais klausimais.
Teresa Riera Madurell
Ponia pirmininke, ministre, Tarybos Pirmininke, Komisijos nary, mes visi žinome, jog jau visuotinai pritariama minčiai, kad kuo greičiau sukursime žaliąją ekonomiką, tuo greičiau išbrisime iš ekonomikos krizės.
Buvo atlikta nemažai tyrimų ir apskaičiuota, kad jei pasieksime keliamą tikslą, kad 2020 m. atsinaujinantieji energijos ištekliai sudarytų 20 proc. visos suvartojamos energijos, šiame sektoriuje Europoje bus įdarbinta 2,8 mln. žmonių. Be to, apskaičiuota, kad du trečdaliai šių naujų darbo vietų bus sukurta mažosiose ir vidutinėse įmonėse. Tam, ponios ir ponai, būtina plėtoti ekologiškas technologijas.
Kad visa tai taptų tikrove, mano frakcija pritaria trims pagrindiniams uždaviniams. Pirma, turime realiai įsipareigoti skirti išteklių Strateginiam energetikos technologijų (SET) planui. Nepakanka vien tik perskirstyti ir pervadinti jau esamas paramos programas. Mes pritariame, kad, siekdami savo tikslo, turime iš tikrųjų padidinti išteklius, skiriamus moksliniams tyrimams atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo srityje. Tą turime padaryti tuoj pat, per kitą perspektyvinių finansinių planų persvarstymą, ir, žinoma, derybose dėl naujų perspektyvinių finansinių planų.
Antra, jei norime sukurti naujų darbo vietų, kurių reikia, kad mūsų ekonomika atsigautų po krizės, labai svarbu paspartinti parodomąjį novatoriškų technologijų etapą ir sukurti geresnes sąlygas jas diegti rinkoje.
Galiausiai, žaliųjų darbo vietų kūrimo nebus galima nukreipti teisinga linkme, jei neturėsime aukštos kvalifikacijos darbo jėgos. Todėl turime investuoti į švietimą ir informavimą, kad sustiprėtų verslo ir mokslo ryšys, taip pat turime didinti kvalifikaciją mokslinių tyrimų ir plėtros bei inovacijų srityje, kad galėtume užpildyti bet kokias galimas spragas atsinaujinančiųjų energijos išteklių darbo rinkose.
Fiona Hall
ALDE frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, galime nusistatyti bet kokius tikslus klimato kaitos srityje, tačiau jų nepasieksime, ypač ilgalaikių, iki 2050 m. pasiektinų tikslų, jei sistemingai ir pakankamai daug neinvestuosime į tvarių mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų kūrimą ir tobulinimą.
JAV teisėtai kritikuojamos, kad neįsipareigoja siekti šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo tikslų, tačiau jau dabar JAV šioje srityje investuoja daug daugiau nei ES. Be tinkamų investicijų ES tvarių investicijų į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas programa įstrigs, o tai reikš, kad nebus sukurta šimtai tūkstančių naujų darbo vietų, kurios galėtų būti sukurtos ES, o regionuose, pvz., tokiuose, kaip mano regionas - Anglijos šiaurės rytų dalis, kurie jau pradeda pereiti prie ekonomikos, pagrįstos mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančiomis technologijomis, šios darbo vietos persikels kitur, pvz., į JAV ar Kiniją, jei nebus investicijų.
Aš nusivylusi, kad Komisija išsižadėjo savo ankstesnio SET plano projekto, kuriame buvo aiškiai nurodyti būtinų investicijų šaltiniai. Ar Komisija išdėstys savo poziciją išsamiau, ypač dėl 1 mlrd. EUR per metus stygiaus, kurį ką tik minėjo Komisijos narys?
Galiausiai, žinoma, labai svarbu patobulinti branduolines technologijas, ypač eksploatavimo saugą ir atliekų tvarkymą, tačiau mano frakcija laikosi nuomonės, kad "darnioji branduolių dalijimosi energijos iniciatyva" yra prieštaringa. Ar Komisija neketina pakeisti šeštosios Europos pramonės iniciatyvos pavadinimo paprasčiausiai "branduolinės energetikos iniciatyva"?
Claude Turmes
Verts/ALE frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, manau, kad SET planas iš esmės yra tuščias reikalas, ne jam nėra numatyta lėšų. Iš tikrųjų turime galvoti, iš kur būtų galima jų paimti. Dar blogiau tai, kad Komisijos turimomis priemonėmis - NER300, Ekonomikos gaivinimo planu ir kai kuriais šiuo metu Europos investicijų banke esamais fondais - didesnis prioritetas skiriamas vadinamosioms mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančioms technologijoms, kuriuos yra mažiausiai efektyvios ir kelia didžiausią riziką.
2008 m. ir 2009 m. per 70 proc. visų investicijų Europos rinkoje buvo skirta atsinaujinantiesiems energijos ištekliams: vėjo, saulės ir biomasės energijai. Tad kaipgi gali būti, kad mes rengiame SET planą ir skiriame lėšų ES mastu, kai iš esmės tame plane numatoma skirti mažiau lėšų atsinaujinantiesiems energijos ištekliams, nei šiuo metu jau skiriama rinkoje, ir šitaip lėšos nukreipiamos anglies dioksidui surinkti ir saugoti, taip pat branduolių dalijimosi energijai, kuri šiame dokumente neaptariama, tačiau kuriai skiriama didžiausia ES lėšų dalis?
Bėda ta, kad dėl tam tikrų lobistų veiklos neišdrįstame tinkamai pasirinkti prioritetų, ir manau, kad netgi Tarptautinenergetikos agentūra (TEA), kuri nėra žalioji plačiosios visuomenės organizacija, laikosi visiškai aiškios pozicijos dėl prioritetų. 55 proc. viso to kiekio, kuriuo būtų sumažintas į aplinką išmetamo CO2 kiekis, galima pasiekti padidinus energijos vartojimo efektyvumą. Kodėl ES gaivinimo pakete neskiriame nvieno euro energijos vartojimo efektyvumui didinti? Naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius šiltnamio efektą sukeliančio CO2 kiekius galima sumažinti nuo 30 iki 35 proc., o dėl anglies dioksido surinkimo ir saugojimo bei branduolinės energijos - tik po 10 proc. Taip teigia TEA, kuri nėra žalioji plačiosios visuomenės organizacija. Taigi, net ir Europoje skirstydami lėšas, mes darome ne viską, ką TEA sako vyriausybėms.
Vienintelišeitis - nusistatyti aiškius prioritetus. Pirmas prioritetas - energijos vartojimo efektyvumas; antras - atsinaujinantieji energijos ištekliai, nes jie mažina anglies dioksidą nekeldami pavojaus; po to - visos kitos technologijos.
Giles Chichester
ECR frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, turiu išreikšti apgailestavimą, kad šio Parlamento kairieji pamišę dėl branduolinės energetikos ir todėl šiandien šiuose rūmuose turime dvi rezoliucijas, kurios iš esmės labai panašios, išskyrus nuostatas dėl branduolinės energetikos, ypač atsižvelgiant į tai, kad kol kas tai vieninteltechnologija, kurios galimybės gaminti ypač mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančią elektros energiją dideliais kiekiais yra įrodytos Europoje.
Jei norime atsisakyti iškastinio kuro, ypač naftos ir anglies, mums prireiks visų mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų, kokios tik yra sukurtos. Kai kurios iš jų dar tik kuriamos, tad turime realiai vertinti pažangą, padarytą siekiant energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslų. ES istorijoje jau yra pavyzdžių, kai buvo nustatyti dideli tikslai, bet neįvykdyti šimtu procentų. Turime pasistengti labiau.
O kol kas turime negaišti ir Europoje pradėti didinti elektros energijos gamybą iš branduolinės energijos. Didžiausia visos elektros energijos dalis jau gaminama iš branduolinės energijos, tačiau pereinant prie alternatyvių ir naujų technologijų ir jas plėtojant, reikės dar daugiau elektros energijos, kad degtų lemputės ir, pvz., važiuotų elektra varomos transporto priemonės.
Naujos ekologiškos technologijos, kaip antai saulės šilumos energija iš Sacharos ir vėjo malūnai Šiaurės jūroje, turi didžiulį potencialą, jau nekalbant apie anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijas ir esminius patobulinimus energijos vartojimo efektyvumo srityje, ir bent jau šiuo klausimu pritariu savo kolegai iš Žaliųjų frakcijos, tačiau visam tam reikės milžiniškų investicijų, o tai šiandien yra esminis klausimas.
Marisa Matias
GUE/NGL frakcijos vardu. - (PT) Ponia pirmininke, Komisijos nary, Tarybos Pirmininke, šiandien susirinkome aptarti Europos energetikos sistemos ir investicijų į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas.
Manau, tai, kaip minima komunikate, yra vienas didžiausių iššūkių. Tai vienas iš iššūkių, į kurį turime sutelkti dėmesį, tačiau trūksta aiškumo, todėl svarbu užduoti šiuos klausimus ir gauti atsakymus. Atrodo, kad neaiškus ne tik finansavimas, bet ir pati politika.
Kalbame apie energijos vartojimo efektyvumą, anglies dioksido surinkimą, branduolinę energiją, biokurą, saulės energiją ir apie energijos vartojimo efektyvumą kaip apie vienintelį ir pigiausią būdą sumažinti teršalų išmetimą. Man regis, yra ir kitų, daug pigesnių būdų sumažinti anglies dioksido išmetimą, kurie šiame komunikate neminimi, pvz., energijos vartojimo mažinimas, energijos gamyba mažais kiekiais, paskirstymas ir įvairūs paskirstymo būdai bei įvairūs projektai, kuriems nebūtinai reikalingos didelės struktūros, taip pat prieiga prie energijos. Esu įsitikinusi, kad taip mes iš tikrųjų užsitikrinsime daugiau finansinio aiškumo ir galėsime pasirinkti pigiausią būdą.
Todėl siekdami politinio ir finansinio aiškumo turime aptarti tai, kas, mano nuomone, yra svarbiausia - kad visuomet pabrėžiamos viešojo ir privataus sektorių partnerystės, tarytum jos būtų išeitis bet kokiu klausimu.
Kai klausiame, iš kur imsime lėšų, Komisija atsako - iš ten, kur jų yra. Prisipažįstu, man nepasidaro aiškiau, kai sakoma, kad paimsime lėšų iš ten, kur jų yra, ir nepasakoma konkrečiai, iš kur.
Todėl kai dedamos viltys į viešojo ir privataus sektorių partnerystes - o taip yra kaskart, kai kalbame apie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas, aišku tik viena: kai nežinome, kas skirs lėšų, bet žinome, kad yra viešojo ir privataus sektorių partnerystės, iš pat pradžių žinome, kas mokės. Visų pirma mokės mokesčių mokėtojai ir vartotojai, kurie, tarp kitko, taip pat yra mokesčių mokėtojai. Taip pat žinome, kad būtent institucijos ir privačios organizacijos mokės mažiau, nes jos vykdo investicijas, už kurias joms sumokama, kurios joms yra pelningos.
Nesant aiškumo, man atrodo, kad mes vėl kaip visada paliekame būsimoms kartoms padengti sąskaitą už Europos energetikos modelio keitimą.
Christian Ehler
(DE) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, iš esmės mes visi pritariame, kad SET planas yra sveikintinas dalykas. Pritariame esminiams jo aspektams, tačiau turime dvi problemas. Viena vertus, - ir šiuo klausimu visų pirma kreipiuosi į C. Turmes, - negalėsime daryti spaudimo valstybėms narėms ir Komisijai, jei toliau nesutarsime ideologiniu klausimu dėl branduolinės energetikos. Šiandien balsuojant tai bus didžiausias kliuvinys. Pasiekėme kompromisą dėl SET plano - nustatėme aiškius kriterijus, pagal kuriuos skirsime paramą - tiekimo tvarumo, konkurencingumo ir saugumo. Sakėme, kad nenorime apsiriboti tam tikromis konkrečiomis technologijomis, tačiau vėl kilo ideologinės diskusijos dėl branduolinės energijos, kurias galėtume tęsti ir tęsti, tačiau jos atsižvelgiant į SET planą neturi jokios prasmės.
Aš nusileidžiu jums klausimu, ko iš tikrųjų galime pasiekti SET planu. Tačiau ar iš tikrųjų atsakyta į klausimą, kiek valstybės narės yra pasirengusios rasti kelią į nuoseklią energetikos politiką? Kol kas Taryba yra pateikusi tik virtinę paviršutiniškų nuostatų. Tikrosios problemos kyla ne iš to, ką nustatysime SET plane, bet kokia bus moksliniams tyrimams ir inovacijoms skiriamų lėšų ir SET plane numatytų lėšų, parodomųjų projektų, Europos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę klausimų tarpusavio sąveika. Pasiekėme tašką, kai turime visiškai aiškiai pasakyti, kad galime parengti kitą SET planą ir kad galime priimti kitą SET planą, tačiau dabar mums reikia konkrečių priemonių. Taigi turime baigti ginčytis dėl smulkmenų. Turėtume labiau paspausti Komisiją ir valstybes nares, kad planas būtų pradėtas įgyvendinti praktikoje.
Marita Ulvskog
(SV) Ponia pirmininke, vien tik noro nepakanka norint pereiti prie tvarių atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir prie visuomenės, kuriai rūpi klimatas. Tam reikia ir didelių investicijų. Privatus sektorius turi nemažai prisidėti prie pagrindinių mokslinių tyrimų finansavimo, valstybės narės taip pat turi prisiimti didelius įsipareigojimus. Be to, daugiau lėšų reikėtų skirti ir iš ES biudžeto.
Reikia pakoreguoti biudžetą, - o tai padaryti nėra labai sudėtinga, - kad galėtume siekti politinių prioritetų saulės ir vėjo energetikos, energijos vartojimo efektyvumo ir kitose srityse. Turime pakoreguoti prioritetus ir perskirstyti ES biudžeto lėšas. Tik taip bus galima įgyvendinti SET planą ir išsaugoti pasitikėjimą šio Parlamento nariais.
Chris Davies
Ponia pirmininke, praėjo jau treji metai po to, kai Taryba nusistattikslą iki 2015 m. pradėti įgyvendinti dvylika parodomųjų CO2 surinkimo ir saugojimo projektų, tačiau dar neturime kuo pasigirti.
Taip, mes nustatėme finansavimo šaltinį ir iš Komisijos gavome naujo sprendimo dėl to, kaip šias lėšas panaudoti, projektą, kuris laukia Parlamento patvirtinimo, tačiau projektą, kuris atitiks šiam finansavimui gauti keliamas sąlygas, turėsime ne anksčiau kaip kitų metų pabaigoje. Taigi laiko lieka nedaug ir spėti iki nustatyto termino - 2015 m. - bus vis sudėtingiau. Atsiliekame kiekviename žingsnyje.
Norėčiau, kad Komisija apsvarstytų keletą dalykų. Pirma, reikia pagalvoti apie terminus. Ar galima nukirsti dienas, savaites? O svarbiausia, ar galime kuo stipriau paspausti Europos investicijų banką laikytis finansavimo įsipareigojimų pagal šį sprendimo projektą?
Antra, kai Parlamente bus baigta komitologijos procedūra, Komisija turėtų paskelbti tvarkaraštį. Ir paskelbti jį viešai. Tai padės užtikrinti, kad vėlavimai būtų minimalūs ir kad visi stengtųsi terminų laikytis.
Galiausiai, atminkite, kad svarbiausias veiksnys, galintis lemti vėlavimą - tai procedūros, kurias projektų teikėjams gali tekti pereiti norint gauti leidimą planuoti vamzdynus ir vykdyti panašius CO2 mažinimo darbus. Tai gali trukti ilgai. Ir tai gali lemti visišką terminų nesilaikymą.
Tad norėčiau paprašyti Komisijos pasirūpinti, kad Europos finansavimą norintys gauti projektų teikėjai jau dabar pradėtų kreiptis dėl leidimų. Taigi, pradėkime realiai dirbti.
Konrad Szymański
(PL) Ponia pirmininke, pateiktoje rezoliucijoje labai aiškiai matyti, kad klimato politikai teikiama didesnsvarba nei Europos Sąjungos energetiniam saugumui. Taip pat matyti, kad Parlamento nariai aiškiai nepritaria branduolinei energetikai. Tačiau branduolinenergetika - tai vienintelis komerciniu požiūriu pasiteisinęs mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios energijos šaltinis, bet nepaisant to, rezoliucijoje ji ypač aštriai kritikuojama. Ribotus Europos Sąjungos finansinius išteklius ketinama investuoti į tam tikrus energijos išteklius vien todėl, kad jie yra tvarūs, o tai reiškia didelį įsikišimą į rinką. Akivaizdu, kad esant tokiai politikai, neinvestuosime pakankamai daug nei į didelius infrastruktūros projektus, kurių šiandien reikia, nei į jungčių kūrimą. Energetiniam saugumui paprasčiausiai neužteks lėšų. Todėl šiandien negalime pritarti rezoliucijai.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Ponia pirmininke, ministre, Komisijos nary, visi puikiai žinome, kad narkomanų niekas nesustabdys, kai jiems reikia naujos dozės, ir tai gali būti labai pavojinga. Iš tiesų visi žinome, kad bet kokia priklausomybyra nepageidaujama ir su ja turi būti kovojama. Europos Sąjungos ekonomika yra priklausoma - šią priklausomybę didina naftos ir dujų importas. Turime pakeisti šią padėtį. Turime daugiau investuoti į technologijas, kurios užtikrintų, jog Europos Sąjungoje būtų suvartojama daugiau saulės, vėjo, vandens ir biomasės energijos. Be to, esama kelių svarių argumentų, pabrėžiančių šių technologijų svarbą. Pirma, jei neinvestuosime į šias technologijas, mūsų priklausomybnuo naftos ir dujų tik didės ir padėtis blogės, nes šių išteklių mažėja visame pasaulyje ir nuolat kyla jų kaina. Antra, jei vykdysime šias investicijas, kartu galėsime paskatinti įmones, ypač MVĮ, suteikdami joms tam tikras nuolaidas kreipiantis dėl finansinių išteklių ir lėšų. Trečia, investuodami į naujas technologijas tiesiogiai įveiksime esamas kliūtis pritaikyti elektros energijos tinklus iš saulės ir vėjo pagamintai elektros energijai. Ponios ir ponai, laikas veikti. Turime mažinti priklausomybę nuo importuojamos naftos ir dujų, turime remti investicijas į tas technologijas, kurios padės didinti ir skatinti vartoti saulės, vėjo, vandens ir biomasės energiją.
Ačiū už dėmesį.
Britta Thomsen
- (DA) Ponia pirmininke, turime dėl ko būti patenkinti SET planu. Be 59 mlrd. EUR, kurie šiuo metu investuojami į gerus energetikos projektus, nepasieksime savo tikslo, kad iki 2020 m. atsinaujinantieji energijos ištekliai sudarytų 20 proc. visos suvartojamos energijos. Investicijos į realius ir tvarius atsinaujinančiuosius energijos išteklius sudaro du trečdalius SET plane numatytų lėšų. Tai, pvz., fotovoltinenergija, vėjo turbinos ir biomasė. Tačiau SET planas svarbus ir teisingas ne vien dėl to, kad užtikrina švaresnę energiją. SET planas labai svarbus ir siekiant įveikti socialinę ir ekonomikos krizę. Su šiomis didžiulėmis investicijomis į modernias energetikos technologijas galėsime sukurti šimtus tūkstančių naujų žaliųjų darbo vietų. Be to, ES galėtų tapti žinių apie žaliąsias ir tvarias technologijas banku. Tačiau nepamirškime, kad šios investicijos neatsiejamos nuo pareigos - pareigos užtikrinti, kad daugeliui dabartinių energetikos sektoriaus darbuotojų būtų suteikta galimybpersikvalifikuoti ir padidinti kvalifikaciją. Todėl investuodami į technologijas turime investuoti ir į žmones.
Liam Aylward
Ponia pirmininke, norėčiau pabrėžti du dalykus. Pirmasis susijęs su investicijų į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų svarba, antrasis - su anglies dioksido surinkimu žemės ūkyje.
Pirma, mąstant realiai, labai svarbu, kad ES sutelktų dėmesį į Strateginį energetikos technologijų planą ir skirtų jam finansavimą. Kad ES pasiektų 2020 m. nustatytus tikslus, neabejotinai svarbu didinti tikslines investicijas į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas.
Antra, reikia suintensyvinti mokslinius tyrimus ir padidinti investicijas į anglies dioksido surinkimą ir saugojimą, nes tai vienas iš praktinių kovos su klimato kaita būdų. Šiuo anglies dioksido surinkimo ir saugojimo klausimu svarbų vaidmenį galėtų atlikti žemės ūkis, kuris galėtų padėti pasiekti 2020 m. nustatytus tikslus.
Dirvožemio biomasir natūralus anglies dioksido absorbavimasis dirvožemyje galėtų būti naudingas ūkininkams, nes mažintų eroziją ir trąšų poveikį. Turime toliau vykdyti mokslinius tyrimus ir investicijas, kad galėtume panaudoti visas žemės ūkio ir žemės ūkio žemės teikiamas galimybes surinkti anglies dioksidą ir siekti 2020 m. tikslų.
Kad gautume apčiuopiamų rezultatų, turime pakankamai ir efektyviai remti inovacijas ir mokslinius tyrimus mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų srityje.
Vicky Ford
Ponia pirmininke, džiaugiuosi, kad kalbame apie investicijas į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas ir konkrečiai apie energijos taupymą bei apie būtinybę užtikrinti patikimesnį ir įvairesnių energijos išteklių tiekimą. Norėčiau giliau pažvelgti į ES lėšų naudojimą.
Regione, kuriam aš atstovauju, jau veikia ES fondas, iš kurio mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų skatinimui numatyta skirti 250 mln. EUR. Nors norai geri, iš tikrųjų šio fondo investicijos nepateisino lūkesčių.
Rytinėje Anglijos dalyje, įskaitant Kembridžo universitetą, yra puiki mokslinių tyrimų bazė; regione pagal Septintąją bendrąją programą jau sudaryta per 250 finansavimo sutarčių. Buvo atlikta puikių tyrimų, tačiau kyla nemažai klausimų dėl sudėtingų procedūrų, ypač MVĮ, biurokratijos ir nelankstumo pritaikant mokslo laimėjimus praktikoje. Yra buvę ir rimtų atvejų, kai pati ES vėlavo pervesti lėšas.
Svarstydami, kaip ateityje investuoti mokesčių mokėtojų pinigus, turėtume pasimokyti iš padarytų klaidų ir užtikrinti, kad ateityje lėšas panaudotume efektyviau.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Ar pasieksime Europos Sąjungos nusistatytus tikslus klimato kaitos srityje, priklauso nuo to, ar parengsime laipsniško perėjimo prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios pramonės ir tvarios energijos vartojimo strategiją.
Pasitelkus naujas technologijas, energijos suvartojimą pastatuose galima sumažinti iki 17 proc., transporto išmetamo anglies dioksido kiekį - iki 27 proc., o įvedus pažangius matavimo prietaisus energijos suvartojimą galima sumažinti iki 10 proc. Norint užtikrinti optimalų energijos vartojimą privačiame ir viešajame sektoriuose, reikia parengti tipinę suvartojamos energijos ir išmetamo anglies dioksido matavimo metodiką. Turint tai galvoje, reikia bendrų minimalių funkcinių specifikacijų ir tarpusavyje sąveikių pažangiųjų tinklų Europos lygmeniu.
Komisija privalo prisidėti prie kuo didesnio skaičiaus stambaus masto projektų finansavimo, kad paskatintų naudoti pažangiuosius skaitiklius ir pažangiuosius tinklus, taip pat ir valstybėse narėse, kuriose šių technologijų dar nėra.
Norėčiau pasiteirauti, ar Komisija šiuo metu ketina papildomai skirti lėšų iš ES biudžeto, kad paskatintų MVĮ plėtoti mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių ir tvarių energijos išteklių technologijas.
Ačiū.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mums reikia plataus užmojo ir pažangios pramonės politikos, kuri leistų Europos Sąjungai išsaugoti ir savo konkurencingumą pasaulyje, ir darbo vietas bei gamybą ES. Investicijos į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas padės Europos Sąjungai įveikti ekonomikos krizę ir gali padėti iki 2020 m. sukurti apie 2,7 mln. darbo vietų.
Europos Sąjunga turi investuoti į Europos iniciatyvas, skatinančias naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir jų įvedimą į Europos elektros energijos tinklus, taip pat investuoti į biokurą ir žaliąjį transportą. Investuojant į pažangiųjų miestų iniciatyvas ir į energijos vartojimo efektyvumą pastatuose, ypač gyvenamuosiuose, galima greitai sulaukti rezultatų.
Todėl raginu Komisiją ir valstybes nares skirti daugiau lėšų gyvenamųjų namų energijos vartojimo efektyvumui ir, atliekant struktūrinių fondų laikotarpio vidurio peržiūrą, priimti reikalingas priemones, skirtas geresniam ERPF lėšų, skiriamų padengti 4 proc. gyvenamųjų namų energijos vartojimo efektyvumo didinimo išlaidų, įsisavinimui užtikrinti. Tai leistų padidinti šią dalį 2014-2020 m. laikotarpiui.
Ačiū.
Zbigniew Ziobro
(PL) Diskusija apie investicijas į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas yra diskusija apie tai, kaip pritaikyti valstybių narių ekonomiką pagal reikalavimus mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą. Nepaisant to, ar pastaruosius kelis mėnesius mūsų žemyne vyravusios klimato ir oro sąlygos įtikino tuos mokslininkus, kurie abejoja žmogaus veiklos, dėl kurios į aplinką išskiriamas CO2, poveikiu klimato kaitai, kalbėdami apie mažai teršiančias technologijas keliame tokį klausimą: kaip galima užtikrinti švarių technologijų kūrimo finansavimą, kad per trumpiausią laiką pasiektume didžiausių rezultatų?
Manau, kad kuriama mokslinių tyrimų ir plėtros rėmimo sistema turėtų būti kuo lankstesnė, kad išteklius būtų galima valdyti atsižvelgiant į mokslinių tyrimų dinamiką. Kyla klausimas, ar - ir kaip - planuojama sukurti tinkamus investicijų į mažai teršiančias technologijas rėmimo mechanizmus.
Baigdamas norėčiau pridurti štai ką: kad ir kokie svarūs būtų argumentai už investicijas į mažai aplinką teršiančių technologijų kūrimą, investicijos negali būti vykdomos sanglaudos politikos sąskaita.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Ponia pirmininke, 2008 m. sausio 23 d. Komisijos komunikate "Elektros energijos tausios gamybos iš iškastinio kuro parodomųjų projektų rėmimas", kuris yra klimato ir energetikos priemonių paketo dalis, teigiama, kad Europos Sąjunga parems 10-12 parodomųjų anglies dioksido surinkimo ir saugojimo įrenginių statybą. 2008 m. pabaigoje Europos Parlamentas šiuo klausimu priėmrezoliuciją. Rezoliucijos 11 dalyje išreiškiama nuomonė, kad Komisijos nurodytų priemonių nepakanka siekiant užtikrinti norimas paskatas iki 2015 m. pastatyti mažiausiai dvylika parodomųjų įrenginių, o 18 dalyje teigiama, kad būtina, jog mažiausiai dvylika remiamų parodomųjų įrenginių apimtų visus įmanomus trijų anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų derinius.
Tačiau finansinių lėšų tam turėtų būti gauta pardavus 300 mln. CO2 išmetimo leidimų iš naujų rinkos dalyvių rezervo, dar vadinamo NER300. Taigi, kokia suma bus skirta parodomųjų įrenginių statybai remti, priklausys nuo leidimų rinkos kainos. Apskaičiuota, kad tai galėtų sudaryti 7-12 mlrd. EUR. Iš Komisijos pasiūlyme išdėstytų siūlomų sprendimų galima daryti išvadą, kad iš NER300 būtų remiami šeši anglies dioksido surinkimo ir saugojimo projektai energijos gamyboje ir du - pramonėje.
Ar Taryba kartu su Komisija yra pasirengusios remti dar dviejų ar keturių jėgainių statybą ir, jei taip, kaip?
Roger Helmer
Ponia pirmininke, šiandien girdėjome daug beprasmiškų kalbų apie žaliąsias darbo vietas. Esmta, kad būtent dėl mus apėmusios atsinaujinančiųjų energijos išteklių manijos jau auga elektros energijos kainos Europos piliečiams ir trūksta kuro. Didesnenergijos kaina reiškia, kad daug energijos vartojančios Europos įmonės paprasčiausiai pasiduos ir išsikels ten, kur sąlygos palankesnės. Didesnenergijos kaina reiškia mažesnį augimą ir didesnį nedarbą, mažiau darbo vietų. Mačiau tik vieną tikrą tyrimą žaliųjų darbo vietų klausimu. Jis buvo atliktas Ispanijoje ir jame teigiama, kad sukūrę vieną darbo vietą žaliajame sektoriuje, netenkame 2,2 darbo vietos kituose sektoriuose.
Jei iš tikrųjų norime mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios elektros energijos, yra tik vienas kelias - branduolinenergetika. Visoje Europoje pradėta kalbėti apie naujus branduolinės energetikos pajėgumus ir tai yra gerai. Jei norime, kad lemputės degtų, turime atgaivinti branduolinę energetiką ir padaryti tą greitai.
Maria Da Graça Carvalho
- (PT) Moksliniai tyrimai ir technologijos atlieka svarbų vaidmenį kuriant mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų visuomenę. Labai svarbu investuoti į radikalius socialinius pokyčius, orientuojantis į tausų energijos vartojimą miestuose, energijos gamybos decentralizavimą ir pramonės konkurencingumą. Tai esminpolitika, jei norime klestinčios ir tausiai energiją vartojančios visuomenės, pasirengusios klimato kaitos, energetinio saugumo ir globalizacijos iššūkiams ir pirmaujančios pasaulyje pagal švarių technologijų naudojimą.
Strateginiame energetikos technologijų plane siekiama būtent šio tikslo. Pritariu pagrindinėms komunikate išdėstytoms gairėms, kaip reikėtų organizuoti viešojo ir privataus sektorių investicijas ir derinti Bendrijos, nacionalinį ir regioninį finansavimą.
Tačiau taip pat labai svarbu didinti viešąjį finansavimą moksliniams tyrimams švarių technologijų srityje. Europoje turi būti sudarytos sąlygos, skatinančios privačias investicijas į šią sritį. Turime kuo greičiau pereiti nuo kalbų prie darbų.
Būsimame ES perspektyviame finansiniame plane ir Aštuntojoje bendrojoje mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programoje prioritetas turėtų būti skiriamas energetiniam saugumui, kovai su klimato kaita ir aplinkos apsaugai. Tik taip galėsime išsaugoti savo pramonės konkurencingumą, skatinti ekonomikos augimą ir kurti naujas darbo vietas.
Patrizia Toia
(IT) Ponia pirmininke, tai ne vien eilinės diskusijos, tai labai specifinės diskusijos, todėl reikėtų užduoti labai aiškius ir tikslius klausimus, - kiek lėšų turime ir iš kur jų gauti, - ir, tikiuosi, Parlamentas laukia tokių pat aiškių ir tikslių atsakymų šiandien ir artėjančiuose Tarybos posėdžiuose - kovo 12 d. ir 25 d.
Turime aiškiai pasakyti Komisijai ir Tarybai, kad Europos Sąjunga, pirma pradėjusi kviesti į kovą su oro tarša ir klimato kaita pasaulyje, privalo veikti nuosekliai, jei nenori prarasti pasitikėjimo. Ji turi padaryti viską, kas įmanoma, kad šie tikslai būtų pasiekti. Visi privalome suvokti, kad mažai teršianti ekonomika - tai tarsi Koperniko revoliucija gamybos sistemoje; reikės daug ką pakeisti, nusistatyti aiškius prioritetus ir parodyti politinę valią, bet visų pirma tam reikės skirti pakankamai lėšų ir priemonių.
Visi žinome, kad ši Koperniko revoliucija atliktų lemiamą vaidmenį išsaugant mūsų gamybos sistemos, Europos pramonės, konkurencingumą. Daugelyje šalių, daugelyje mokslinių tyrimų centrų ir daugelyje universitetų intelektiniai ištekliai pasirengę, turi galimybių ir noro. Todėl laikas veikti. Kiekvienas turi veikti, kaip sakKomisijos narys ir Taryba: valstybės narės, verslininkai ir privatus sektorius turi veikti. Tačiau, mano įsitikinimu, didžiausia užduotis kuriant šią sudėtingą partnerystę tenka Europos Sąjungai.
Mairead McGuinness
- Ponia pirmininke, visi sutinkame, kad energijos vartojimo efektyvumo didinimas - tai pirmas žingsnis kelyje, tačiau norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į politinę sumaištį ir nerimą dėl bioenergijos.
Manau, kad kai 2007 m. ir 2008 m. drastiškai išaugo maisto kainos, Parlamentas, ir ypač Komisija, bei apskritai visa Europa primiršo bioenergetiką. Tačiau mažai kas iš mūsų kalba apie padėtį, kurioje atsidūrdauguma ūkininkų visoje Europoje - tai kainų kritimo nulemta pasitikėjimo krizė. Bet jiems reikalingos nuoseklios politikos dėl žemės naudojimo ir energetinių kultūrų auginimo vis dar nėra.
Šis klausimas ypač opus Airijoje, kur vyriausybvengia jį spręsti. Juk pramonei reikia politinio tikrumo, o politikai jo nesuteikia, todėl gauname, ko nusipelnome.
Jei kalbame apie investicijas į mokslinius tyrimus, tačiau nepriimame tinkamų politinių sprendimų, mokslas investicijomis nepasinaudos ir visos mūsų pastangos nueis perniek.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Ponia pirmininke, Komisijos nary, finansuoti perėjimą prie žaliųjų mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų bus ypač sunku naujųjų valstybių narių atveju. Vidurio Europos ir Baltijos valstybėms vienas iš galimų ir labai svarbus finansavimo šaltinis būtų taršos kreditai, kaupiami pagal Kioto protokole numatytą prekybos taršos leidimais sistemą; taigi būtų galima pasinaudoti šių šalių klimato ištekliais. Žinoma, turi būti įvykdytos tam tikros sąlygos: turi būti sukurta sistema, kuri būtų taikoma nustojus galioti Kioto protokolui, arba Europos Vadovų Taryba ir Komisija turėtų paremti mūsų pastangas tinkamai panaudoti mūsų likusius klimato išteklius. Būdamas pranešėjas biodujų klausimu, gerai žinau naujų technologijų kainą ir suvokiu jų plėtros svarbą. Labai svarbu, kad bendrojoje žemės ūkio politikoje šiam klausimui būtų skiriamas dėmesys, pvz., keičiama gyvulinių pašarų sudėtis, įvedami kitokie žemės įdirbimo metodai, ne vien arimas, diegiamos novatoriškos technologijos.
Bogusław Sonik
(PL) Novatoriškos ekonomikos kūrimas, pvz., pertvarkant dabartinę energetikos sistemą pagal mažai aplinką teršiantį modelį, visų pirma tokį, kuris būtų pagrįstas švariomis, anglies dioksido į aplinką neišskiriančiomis technologijomis, turėtų būti vienas iš svarbiausių ilgalaikės Europos Sąjungos strategijos prioritetų. Apie 80 proc. Europos Sąjungoje suvartojamos pirminės energijos pagaminta iš iškastinio kuro. Per pastaruosius kelis dešimtmečius iš šių išteklių pagamintos energijos tiekimo vartotojams tinklai ir grandinės labai patobulėjo. Ekonomikos augimas ir gerovbuvo kuriama vartojant naftą, anglis ir dujas, ir pakeisti tai per vieną dieną būtų labai sunku. Europos strateginis energetikos technologijų planas - vienas iš Europos Sąjungos energetikos ir klimato politikos ramsčių - yra geras postūmis Europos Sąjungai link novatoriškos ekonomikos, tačiau, žinoma, tik jei jame bus pagalvota apie švarių, anglies dioksido į aplinką neišskiriančių technologijų finansavimą. Jei Europa nori pasiekti didelių CO2 mažinimo tikslų ekonominiu požiūriu, ji turi didinti išlaidas moksliniams tyrimams švarių, tvarių ir efektyvių energetikos technologijų srityje, taip pat pajėgų, potencialo ir išteklių sujungimo viešajame ir privačiame sektoriuje koordinavimui.
Praeityje vykusios pramonės revoliucijos parodė, kad technologija gali negrįžtamai pakeisti gyvenseną. Šiandien turime unikalią ir realią progą pakeisti savo energijos gamybos modelį. Tačiau investicijas į švarių, atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimą ir skatinimą bus galima realizuoti tik jei Bendrija užtikrins pakankamą finansavimą ir įtrauks šias investicijas į Europos Sąjungos strateginių tikslų sąrašą.
Fiorello Provera
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, diskutuojant apie Europos Sąjungos energetiką aišku viena: svarbiausias, pigiausias ir tvariausias energijos šaltinis - taupymas. Dėl gamtinių, istorinių, kultūrinių ir ekonominių priežasčių kalnų regionai yra pavyzdys, kaip mažinti energijos suvartojimą atsižvelgiant ir į šiuolaikinio gyvenimo poreikius, juose galima plačiai eksperimentuoti naudojant atsinaujinančiuosius, mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančius energijos išteklius.
Kalnų regionuose pagaminama beveik visa Europos hidroelektros energija. Pvz., vien tik tame Italijos regione, iš kurio aš esu kilęs, pagaminama 12 proc. visos šalyje suvartojamos hidroelektros energijos. Dar daugiau, kalnų regionuose jau seniai statomi taupiau energiją vartojantys pastatai. Mums pavyko statyti namus, kurie patys visiškai apsirūpina elektros energija ir šildymu ir netgi pagamina daugiau energijos, nei patys suvartoja; žinoma, tam naudojamos pažangios technologijos. Inovacijos dažnai išbandomos kalnuose, nes kalnų regionai yra ideali vieta eksperimentams, kaip geriau panaudoti biomasę, saulės ir geoterminę energiją, šilumos siurblius ir svarbiausia - tobulinti energijos paskirstymo sistemas.
Komisijos nary, kalnuose yra daug ir švarios energijos: reikia tik ją paimti. Dėl to prašau Komisijos į savo strategiją įtraukti kalnų regionus, atidžiai išnagrinėti jų patirtį ir pripažinti jų teisę gauti tinkamą kompensaciją už visus šių regionų jau tiekiamus atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Lisabonos sutarties 174 straipsnyje pripažįstamas kalnų vaidmuo ir būtent todėl nekantriai laukiame, kad Komisija pradėtų įgyvendinti šį straipsnį ir kad būtų parengta Europos kalnų politika energetikos srityje.
Todėl raginu Komisiją laikytis Regionų komiteto nario L. Durnwalderio pranešime išdėstytų rekomendacijų ir, kai bus atliekamas Europos teritorijų vertinimas atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir pasyviųjų pastatų požiūriu, įvertinti ir kalnų regionų energetiką bei jų pajėgumus gaminti energiją.
Kalnai, kurie užima 40 proc. visos Europos teritorijos ir kuriuose gyvena 90 mln. žmonių, kol kas laikomi nepalankiomis vietovėmis. Įgyvendinus novatorišką ir nuoseklią energetikos politiką, šie regionai galėtų įveikti šiuos trūkumus ir labai prisidėti prie strategijoje "20-20-20" nustatytų tikslų, parodydami, kad įmanoma apsirūpinti energija patiems už prieinamą kainą, jei tik tam yra politinės valios.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Europos žemės ūkis dažnai kaltinamas, kad yra didžiausias visuotinio atšilimo šaltinis. Tačiau tai nėra visiška tiesa. Kita vertus, negalime pamiršti, kad žemės ūkis gali prisidėti mažinant anglies dioksido išmetimą.
Žinoma, šį klausimą jau iškėlir kiti kalbėtojai. Anglies dioksido saugojimas, biomasir investicijos į trąšų kiekių mažinimą - tai tik keli pavyzdžiai, kaip žemės ūkis kenčia nuo šios problemos. Todėl kalbėdami apie investicijas į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas, žemės ūkiui turėtume skirti prioritetą ir visiškai jo neapleisti, kaip nutiko kitoje Europos strategijoje. Kalbu apie ES strategiją iki 2020 m.
Ačiū.
Karin Kadenbach
(DE) Ponia pirmininke, Komisijos nary, Tarybos Pirmininke, kalbu savo vardu ir savo kolegoms priešais norėčiau pasakyti, kad branduolinės technologijos, mano nuomone, nėra atsinaujinantieji energijos ištekliai.
Mūsų pareiga - imtis priemonių, kurios būtų naudingos mūsų vaikams ir mūsų tolimai ateičiai. Todėl labai svarbu mažinti CO2, bet mažinti reikėtų ne aplinkos sąskaita - kitaip sakant, turime labai atsargiai įvertinti, kurias priemones finansuoti ir į kurias investuoti. Negalime mažinti CO2 griaudami aplinką.
2010 metai paskelbti biologinės įvairovės metais, todėl labai svarbu šiuose dokumentuose pabrėžti, kad visos investicijos, visos priemonės turi būti vertinamos atsižvelgiant į būtinybę išsaugoti aplinką mūsų vaikams, mūsų ateičiai ir biologinei įvairovei.
João Ferreira
- (PT) Ponia pirmininke, Komisijos nary, kalbėdami apie perėjimą prie ekonomikos, pagrįstos mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančiomis technologijomis, negalime sau leisti pamiršti, kad šis perėjimas nebus lengvas. Po kelerių metų susidursime su pirminių energijos išteklių - iškastinio kuro - stygiaus ir vis didesnio jų sekimo padariniais. Šis kuras yra žaliava daugelyje ypač svarbių pramonės šakų, pvz., chemijos ir farmacijos pramonėje.
Žmonijai neišvengiamai būtina, kad likusieji pasaulio naftos ištekliai būtų tvarkomi labai protingai, o tai visų pirma reiškia - taupiai.
Būtent todėl labai svarbu priimti planą, vadinamą Naftos išteklių mažėjimo protokolu, kurį 2002 m. Upsaloje ir 2005 m. Lisabonoje pateikgrupkelių šalių mokslininkų ir specialistų, kurie priklauso Naftos ir dujų gavybos piko tyrimų asociacijai. Šiame protokole prioritetas skiriamas geram ir teisingam šių išteklių valdymui, jų stygiaus mažinimui ir kontroliuojamam perėjimui prie kitų pirminių energijos išteklių.
Alajos Mészáros
(HU) Mano nuomone, branduolinei energetikai šiame pranešime neskiriama tiek dėmesio, kiek ji verta. Užtat per daug dėmesio skiriama alternatyvios - biomasės, vėjo ir saulės - energetikos, kuri net neaišku, ar atsipirks, plėtojimo sprendimams. Visgi, prisiminę praėjusių metų dujų krizę ir klimato kaitos keliamas grėsmes turime sparčiai kurti savo energetikos strategiją. Branduolinenergija yra didžiausias anglies dioksido į aplinką neišmetančios energijos šaltinis Europos Sąjungoje - šiuo metu iš jos pagaminama trečdalis visos reikalingos elektros energijos. Todėl neišvengiamai turime toliau saugiai ją plėtoti. Būtų gerai, jei visi tai suprastume.
Seán Kelly
(GA) Ponia pirmininke, atidžiai klausiausi šių įdomių diskusijų. Perskaičiau viską, ką tik galėjau šia tema.
Norėčiau pabrėžti du dalykus. Pirma: buvo užduotas klausimas, iš kur imsime lėšų? Antra: kaip koordinuosime mokslinius tyrimus ir plėtrą?
Man atrodo, kad visų trijų Europos Sąjungos institucijų - Parlamento, Tarybos ir Komisijos - ekspertai turi progą šiuo klausimu susiburti į iniciatyvinę grupę. Pirma: rasti reikalingą finansavimą viešojo ir privataus sektorių partnerystėse, galbūt nustatant tikslus kiekvienai šaliai, ir antra: prižiūrėti ir koordinuoti mokslinius tyrimus. Turėtume kalbėti apie mokslinius tyrimus, plėtrą ir rezultatus ir apie finansavimą, priklausantį nuo sėkmingų rezultatų, kitaip visi Europos profesoriai mėgins vykdyti mokslinius tyrimus, kurių galiausiai nesugebėsime koordinuoti.
Zoltán Balczó
(HU) Girdėjome Tarybos ir Komisijos atstovą gražiai kalbant apie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas, tačiau jis neatsakį vieną svarbų klausimą: iš kur imsime lėšų? Kai kurios valstybės narės finansavimo šaltinį jau turi: buvusios socialistinės šalys su kaupu įvykdsavo įsipareigojimus pagal Kioto protokolą. Tai jų dėka Europos Sąjunga Kopenhagos konferencijoje galėjo dalyvauti iškelta galva. Šios šalys turi teisę "išsigryninti" savo anglies dioksido kvotas. Tačiau Komisija ir 15 senųjų valstybių narių nenori joms to leisti. Vengrijos atveju tai sudarytų kelis šimtus milijardų forintų. Kopenhagoje Vengrija ir Lenkija susitaršias sumas investuoti į žaliąją infrastruktūrą. Taigi, štai kur šaltinis. Kol kas šio siūlymo niekas negirdi, ir tai rodo, kad naujosios valstybės narės iš tikrųjų laikomos antrarūšėmis Europos Sąjungos narėmis.
Elena Băsescu
(RO) Vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos uždavinių - kurti mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančiomis technologijomis grindžiamą ekonomiką. Siekiama, kad iki 2020 m. 20 proc. visos pagaminamos energijos būtų pagaminta iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių.
Rumunija nusistatdar didesnį tikslą - 24 proc. Tyrimų duomenimis, Dobrudžos regionas Rumunijos pietryčiuose užima antrą vietą Europoje po šiaurinės Vokietijos dalies pagal vėjo energetikos potencialą. Šiuo metu ten statoma didžiausia Europoje vėjo jėgainė, kuri turės 240 vėjo turbinų ir iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamins 600 MW energijos. Pirmasis šio projekto etapas bus baigtas dar šiais metais - pradės veikti 139 įrenginiai. Visas projektas bus baigtas 2011 m. Jis vykdomas Konstancos apskrities Fantanelės ir Kodžalako rajonuose.
Šis projektas labai svarbus Rumunijos energetiniam saugumui, nes jį įgyvendinus bus galima įsivežti mažiau energijos išteklių.
Ačiū.
Antonio Cancian
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, iš to, ką šįryt čia girdėjau, suprantu, kad visiškai pritariame keliems dalykams: energijos vartojimo efektyvumui, taupymui, atsinaujinantiesiems energijos ištekliams ir naujoms technologijoms. Tačiau to, ponios ir ponai, nepakanka, jei ryžtingai neišspręsime kitų dviejų klausimų.
Pirmas - branduolinenergetika. Gąsdina jau vien pats žodis. Tačiau vykdykime mokslinius tyrimus ir pamėginkime juos vykdyti atsakingai. Antras klausimas: kaip supratau šįryt, bijome kalbėti apie viešojo ir privataus sektorių partnerystes. Jau vien mintis, kad privatus sektorius galėtų kartu su viešuoju sektoriumi vykdyti iniciatyvas, atrodo svetima, skandalinga ir įtartina.
Tačiau, ponios ir ponai, tai neišvengiama atsižvelgiant į tai, kiek finansinių išteklių prireiks. Be to, svarbu, kad visuomenpalaikytų ryšį su privačiu sektoriumi, nes iš jo ji galės išmokti gyventi pagal verslo principus ir laikytis tvarios politikos.
Christian Ehler
(DE) Ponia pirmininke, kalbėsiu trumpai. Frakcijose vyksta diskusijos vis apie tą patį - ideologiniais su technologijomis susijusiais klausimais, bet jos pateisinamos. Tačiau nors kartą kartu suformuluokime klausimą Tarybai ir Komisijai. Jau ilgai svarstome SET planą. Kokiomis priemonėmis jį įgyvendinsime? Kokie terminai? Kokie valstybių narių įsipareigojimai?
Claude Turmes
(DE) Ponia pirmininke, kol kas nesirengiu kalbėti apie ideologiją - pakalbėsime apie tai kitą kartą, tačiau manau, kad tikrieji ideologai sėdi kitoje šių rūmų pusėje.
Per kelias ateinančias savaites Komisija turės dvi konkrečias priemones. Pirmoji - Rizikos pasidalijimo finansinpriemonė, kurioje liko šiek tiek lėšų. Šias lėšas būtų galima panaudoti dar vienam postūmiui pereiti prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo. Girdėjau, kad Komisijos mokslinių tyrimų generalinis direktoratas blokuoja finansavimą, nenorėdamas leisti pinigų energetikai, bet skirti juos IKT ir kitoms sritims. Galbūt Komisijos narys turi ką nors pasakyti šiuo klausimu?
Antroji priemon- tai mažiausiai 15 proc. lėšų, kurių dar turėjo būti likę nepanaudota pagal Ekonomikos gaivinimo planą ir kurias mes Parlamente nusprendėme skirti energijos vartojimo efektyvumui, ypač pažangiųjų miestų projektams. Ar gerbiamas Komisijos narys galėtų ką nors pasakyti šiuo klausimu?
Iosif Matula
(RO) Tai, kad šiandien Europos Parlamente diskutuojame apie investicijas į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas, rodo, kad Europos Sąjunga nori įsitvirtinti kaip lyderne tik mažinant energijos suvartojimą ir didinant jos vartojimo efektyvumą, bet ir kuriant sveiką aplinką. Manau, kad dabar mūsų užduotis - skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas, kad galėtume rasti būdų, kaip padėti pamatus tvariai Europos energetikos sistemai. Todėl turime nustatyti finansavimo poreikį šioje srityje siekiant padidinti Europos Sąjungos konkurencingumą pasaulyje.
Manau, kad privalome skirti dėmesio specifiniam žaliosios energetikos potencialui regioniniu ir vietos lygmeniu. Rumunijos regione, iš kurio pats esu kilęs, yra didžiulės galimybės plėtoti geoterminę energetiką, kurios kol kas nepakankamai išnaudotos. Tam yra daug priežasčių, bet manau, kad svarbų vaidmenį čia galėtų atlikti vietos valdžios institucijos, kurios turėtų skatinti viešojo ir privataus sektorių partnerysčių kūrimąsi.
Ačiū.
Pedro Luis Marín Uribe
einantis Tarybos pirmininko pareigas. - (ES) Ponia pirmininke, įdėmiai klausiausi šiandienos diskusijų ir džiaugiuosi matydamas, kad daugelis Parlamento išsakytų minčių atitinka ir Tarybos nuomonę. Tikiu, kad išvados, kurias priimsime rytoj, leis padėti tvirtą pagrindą čia minėtoms problemoms spręsti ir pramonės iniciatyvos netrukus bus pradėtos įgyvendinti.
Manau, visi pritariame, kad šios iniciatyvos yra ypač svarbios, jei norime sumažinti savo energetinę priklausomybę, pagerinti efektyvumą, tęsti technologinę pažangą, dar labiau sustiprinti Europos technologijas ir, žinoma, atremti klimato kaitos iššūkius.
Šios iniciatyvos būtinos ir norint išsaugoti Europos konkurencingumą bei didinti užimtumą. Manau, galiu patikinti R. Helmerį, kad be tų tyrimų, kuriuos jis skaitė, yra ir kitų, tarp jų ir pačios Komisijos atliktų tyrimų, patvirtinančių teigiamą poveikį užimtumui - poveikį, kuris ilgainiui tik didės.
Todėl siūlome, kad rodant kryptį esamoms pramonės iniciatyvoms būtų taikomi bendri principai ir praktika. Žinoma, tam, be kitų dalykų, turėsime numatyti finansines priemones ir nustatyti kriterijus viešojo sektoriaus investicijoms, kurių reikia šioms technologijoms remti.
Labai daug dėmesio čia buvo skiriama finansiniams klausimams, kurie rūpi ir Tarybai. Tačiau Taryba negali įsipareigoti perskirstyti lėšas nepaisydama Komisijos teisės imtis iniciatyvos ir Parlamento įgaliojimų šioje srityje. Todėl kol kas turės būti taikomi esami finansiniai susitarimai.
Nepaisant to, turime suvokti, kad būtina didinti mūsų biudžetus tam, kad galėtume plėtoti šias naujas technologijas, ir kad kitose Europos institucijų, o ypač Parlamento, diskusijose būtina biudžeto padidinimo klausimą aptarti pirmumo tvarka.
Galiu jus patikinti, kad Taryba daro ir toliau darys viską, ką gali, kad užtikrintų tinkamą Strateginio energetikos technologijų (SET) plano finansavimą ir pagal dabartinę finansinę programą, ir pagal būsimas programas.
Kaip Komisijos narys jau minėjo, norėčiau priminti, kad, kalbant bendrais bruožais, privačios iniciatyvos - ir privatūs finansavimo šaltiniai - taip pat atlieka svarbų vaidmenį; tai yra sritis, kurioje turime dirbti ranka rankon, kad pasiektume patį geriausią viešųjų finansinių išteklių rezultatą. Turime pasiekti plataus masto ir vis didėjantį rezultatą, kuris padėtų mums sėkmingai įgyvendinti šias iniciatyvas, kurios turės lemiamos reikšmės Europos ateičiai.
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti už šią diskusiją. Labai įdėmiai klausiausi ir manau, kad į daug ką atsižvelgsime planuodami būsimus darbus.
Pradžioje leiskite trumpai priminti vieną istoriją. Pasibaigus aštunto dešimtmečio naftos krizei entuziastingai puolėme kurti inovacijas, kurios padidino konkurencingumą ir netgi tausojo aplinką. Tai buvo precedento neturintis dalykas, tačiau tai truko neilgai. Po to, kai kurį laiką naftos kainos stabiliai krito, investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą sustojo, naujos technologijos nustojo būti skatinamos, pasikeitvartojimo modeliai ir grįžome į apgaulingos ramybės periodą, kai gyvenome iš pigios iš užsienio įvežamos energijos. Tai buvo įsivaizduojamo tvarumo laikas.
Beje, tuoj po naftos krizės investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą energetikos srityje buvo keturis kartus didesnės negu dabar arba prieš kelerius metus.
O kokia padėtis dabar, po šio nenoro ir neatsakingumo ir įžvalgaus požiūrio neturėjimo laikotarpio? Stengiamės kovoti su klimato kaita ir spręsti energetinio saugumo ir priklausomybės klausimus, tad tikiu, kad įžvalgus matymas yra realus ir būtinas dalykas, ne svajonė.
Šiuo klausimu nematome kito varianto kaip tik žaliosiomis technologijos grindžiamas augimas, kaip pabrėžta ir prieš kelias dienas mūsų priimtame dokumente - Europos Sąjungos strategijoje iki 2020 m. Mums reikia daugiau neteršiančios pramonės, o ne daugiau taršą valančios pramonės. Mums reikia paskatų, kainų, sąnaudų ir teisingų signalų. Turime sutelkti dėmesį į energijos vartojimo efektyvumą, turime, galų gale, sutelkti dėmesį į išteklių vartojimo efektyvumą ir tai vienas iš svarbiausių klausimų, įtrauktų į ES strategiją iki 2020 m.
Dabar dėl antro klausimo - SET plano, kurį šiandien svarstome. Visi SET plane pateikti lėšų poreikio skaičiavimai paremti technologijų veiksmų planais. Tai labai rimtas darbas. Jei pažiūrėtumėte į pasiūlymus, ką mes numatome, kaip apskaičiavome būsimą lėšų poreikį, pamatytumėte šiuos skaičius: vėjo energija - 6, saulės energija - 16, bioenergija - 19, anglies dioksido surinkimas ir saugojimas - 13, branduolinenergija - 7, pažangieji tinklai - 2, kuro elementai ir vandenilis - 5, pažangieji miestai - 11, Europos energijos gamybos mokslinių tyrimų sąjunga - 5, pagrindiniai moksliniai tyrimai - 1. Viską sudėję, gauname 75.
Noriu atkreipti dėmesį, kad branduolinei energijai numatyta 7. Nemeluosiu: sintezneįtraukta, bet visgi sintezyra svarbus dalykas, kuris turėtų būti įtrauktas, tačiau jei pažvelgtume į bendrą vaizdą, manau, pakankamai aišku, kam Komisija norėtų skirti daugiausia investicijų.
Kitas klausimas - finansavimo šaltiniai ir veiksmų planai. Daugiausia lėšų, kaip sakiau pirmiau, turėtų būti paimta iš ten, kur jų daugiausia yra, t. y. iš pramonės ir valstybių narių. Tai reiškia, kad šiuo požiūriu reikėtų apsvarstyti galimybę skirti lėšų iš Europos Sąjungos biudžeto, dabartinio ir būsimų perspektyvinių finansinių planų, Europos energetikos programos ekonomikai gaivinti, Europos Sąjungos prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos ir, žinoma, kitų turimų priemonių, visų pirma Europos investicijų banko.
Kyla rimtas klausimas dėl investicijų į įvairias siūlomas iniciatyvas struktūros. Manau, akivaizdu, kad vidinviešųjų ir privačių investicijų struktūra skirsis dėl tokių priežasčių kaip rinkos artumas ir įvairių technologijų tipų rinkos nepakankamumas - šias problemas teks spręsti, tačiau tikiu, kad jums tenka rimta užduotis, ypač kai pradėsite svarstyti kitą perspektyvinį finansinį planą, tad turime persvarstyti prioritetus ir būsimas investicijas.
Dar norėčiau paminėti, kad 2010 m. pradėsime visas iniciatyvas, išskyrus vieną - pažangiųjų miestų iniciatyvą, kuri dėl jūsų pasirodvėliau ir kuri daugiausia susijusi su išteklių vartojimo efektyvumu, tačiau negalvokite, kad visa tai, apie ką šiandien kalbame, dar nevyksta - vyksta, ypač mokslinių tyrimų srityje. Mokslinių tyrimų sąjunga šiuo klausimu dirba jau kelerius metus.
Galiausiai norėčiau paminėti, kad SET planu mes faktiškai pradedame kai ką labai ypatingo Europos Sąjungos lygmeniu. Tikriausiai žinote, kad savo ankstesnės kadencijos metu labai nuožmiai kovojau už Europos mokslinius tyrimus. Europos lygmeniu mes tvarkome apie penkis procentus visų moksliniams tyrimams skiriamų lėšų, tad jei nesusivienysime ES lygmeniu, turiu galvoje - Europos lygmeniu, ir toliau dubliuosime darbus, negalėsime tikėtis tikros sėkmės. Nežiūrėkite tik į Europos biudžetą. Kad sustiprintume mokslinius tyrimus, turime į vieną fondą sutelkti lėšas iš įvairių šaltinių.
SET planas yra geriausias šiuo metu esamas bendro programų sudarymo ES lygmeniu pavyzdys. Netrukus bus pradėta vykdyti ir kita veikla - taip ir turi būti, bet aš manau, kad neturėtume nuvertinti to, kas vyksta čia. Kalbame apie viešojo ir privataus sektorių partnerystes, kurios yra būtinos ir į kurias norėčiau, kad ateityje atkreiptumėte dėmesį. Apie jas reikėtų galvoti ir kalbant apie finansinį reglamentą. Jei norime iš tikrųjų spręsti šiuos klausimus, reikės prisiimti riziką.
Kalbant apie SET planą, apie bendrą programų sudarymą, manau, netrukus būsime vieno iš didžiausių Europos laimėjimų liudininkai. Turime Europos energijos gamybos mokslinių tyrimų sąjungą, vienijančią geriausias mokslinių tyrimų organizacijas, kurios jau bendradarbiauja šiais svarbiais klausimais.
Baigdamas norėčiau pasakyti, kad, mano nuomone, didžiausia mūsų pareiga - parodyti politinę valią šios programos atžvilgiu.
Pirmininkė
Baigiant diskusijas, man buvo pateikti du pasiūlymai dėl rezoliucijų pagal Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2010 m. kovo 11 d., ketvirtadienį, 12.00 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Luís Paulo Alves  
Nors pripažįstu, kad šio Komisijos komunikato tikslas - paspartinti naujų technologijų, gerinančių energijos vartojimo efektyvumą panaudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir taip galinčių sumažinti anglies dioksido išskyrimą į aplinką, plėtrą, tačiau apgailestauju, kad šioje strategijoje nepakankamai gerai apibrėžtas Europos regionų vaidmuo.
Būtina garantuoti tinkamą finansavimą regioninės valdžios institucijoms, pvz., bandomųjų projektų bandomojo etapo finansavimą, arba investicijas atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektų mokslinių tyrimų ir bandomajame etape.
Mano nuomone, svarbu įtraukti ir, pvz., geoterminę energiją. Šis atsinaujinantysis energijos išteklius gali būti ypač aktyviai plėtojamas ugnikalnių regionuose, kas aktualu atokiems Europos Sąjungos regionams ir saloms, tačiau tikslai dėl šios energijos plėtojimo nenustatyti.
Šiuo klausimu reikia didinti viešojo ir privataus sektorių investicijas į energetikos technologijų plėtojimą siekiant mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančiomis technologijomis pagrįstos ekonomikos tikslo ir stengiantis įveikti klimato ir energetikos priemonių pakete įvardytą rinkos nepakankamumo problemą.
András Gyürk
, raštu. - (HU) Manau, kad svarbu tai, jog Europos Komisija, rengdama Strateginį energetikos technologijų planą, įvertino žaliųjų technologijų moksliniams tyrimams ir plėtrai reikalingos paramos dydį. Tai ypač svarbu dėl to, kad kol kas saulės energija, bioenergija ir vandenilio technologijos dauguma atvejų nėra pelningos komerciniu požiūriu. Kaip pabrėžJungtinių Amerikos Valstijų energetikos ministras Steven Chu, norint, kad žaliosios technologijos konkuruotų su tradicinėmis iškastinio kuro technologijomis, reikia Nobelio premijos vertų mokslo laimėjimų. Tačiau didelis žaliųjų technologijų plano trūkumas tas, kad mes nneįsivaizduojame, kokios ES lėšos bus naudojamos jam įgyvendinti. Matant tokias planuojamas sąnaudas kaip 16 mlrd. EUR saulės energijos tyrimams arba 5 mlrd. EUR vandenilio technologijoms, klausimas neatrodo paprastas. Kol kas nepanašu, kad kitame septynmečiame perspektyviniame finansiniame plane būtų numatyta daugiau lėšų žaliųjų technologijų moksliniams tyrimams. Visi gerai žinome, kad parama viešosiomis lėšomis negali atstoti privačių investicijų. Nepaisant to, Europos Sąjunga ir valstybės narės privalo padidinti žaliųjų technologijų mokslinių tyrimų finansavimą. Geras stimulas galėtų būti pajamos, gausimos iš prekybos apyvartiniais taršos leidimais. Ant kortos pastatyta daug. Negalime leisti, kad energetikos politikos ir klimato apsaugos planus ištiktų toks pats likimas, koks ištiko Lisabonos sutartį su visomis prieštaringomis pasekmėmis.
Jim Higgins  
raštu. - Kad anglies dioksido mažinimo technologija taptų tikrove, turime spręsti inžinierių ir kitų aukštos kvalifikacijos darbuotojų, kuriančių ir gaminančių pažangias technologijas, stygiaus klausimą. Tą galime padaryti įkurdami naujas arba intensyvindami esamas mokymo ar stipendijų sistemas, siekiant užtikrinti, kad ekonomikos atsigavimui reikalinga darbuotojų kvalifikacija padidėtų laiku. Turime užtikrinti aukštos kvalifikacijos ir išsilavinusių, teorinių ir praktinių žinių turinčių darbuotojų pasiūlą. Turime atkakliai šalinti kliūtis judumui ES, ypač mokslininkams ir aukštos kvalifikacijos specialistams, ir spręsti inžinieriaus kvalifikacijos pripažinimo visoje ES klausimą. Finansų rinkos ir institucijos linkusios atsargiai žiūrėti į investicijas, ypač kalbant apie MVĮ, į įvairias ES sistemas, skirtas inovacijoms remti. Turime užtikrinti geresnį pasiūlos ir paklausos derinimą ir koordinavimą. Turime sudaryti geresnes sąlygas MVĮ ir mokslinių tyrimų institutų bendradarbiavimui, skatinti INT (intelektinių nuosavybės teisių) ir technologijų perdavimą. Pačios elektrotechnikos pramonės (ETP) įmonės turi aktyviau remti grupių iniciatyvas ir jungtis prie grupių. Mokslinius tyrimus ir inovacijas turime skatinti ir per mokesčių lengvatas arba "inovacijų čekius", taip pat gerinant sąlygas rizikos kapitalo investicijoms, pvz., verslo angelams arba tarpvalstybinio kapitalo įmonėms.
Wojciech Michał Olejniczak  
Kad žmogaus veikla lemia visuotinį klimato atšilimą yra tiesa. Kova su šiuo procesu ir neigiamais jo padariniais yra neatidėliotinas reikalas. Vienas iš šių problemų sprendimo būdų - naudoti švarius ir atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Tačiau kad šie energijos ištekliai atliktų reikšmingą vaidmenį Europos energetikos sistemoje, turi būti įvykdytos dvi sąlygos. Pirma, turime didinti mokslinių tyrimų jų plėtros klausimu finansavimą. Antra, turime didinti investicijų į naujausių mažai aplinką teršiančių technologijų diegimą finansavimą. Investuoti į Europos strateginiame energetikos technologijų plane numatytų mažai aplinką teršiančių technologijų plėtrą svarbu visai ES. Tačiau šios investicijos svarbiausios būtų toms šalims, kurių energetinpramondėl istorinių priežasčių į aplinką išskiria daug CO2. Lenkija yra viena iš tokių šalių. Anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų tobulinimas ir plėtojimas turėtų didžiulės reikšmės visai Lenkijos ekonomikai.
