Constituţia ungară revizuită (dezbatere) 
Preşedintă
Următorul punct pe ordinea de zi îl reprezintă declaraţiile Consiliului şi ale Comisiei referitoare la constituţia maghiară revizuită.
Enikő Győri
preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Dnă preşedintă, dnă comisar, stimaţi deputaţi, Tratatul nu a conferit Consiliului nicio competenţă de a aborda problema constituţiilor naţionale ale statelor membre. În conformitate cu articolul 4 alineatele (1) şi (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană, adoptarea unei constituţii continuă să fie competenţa exclusivă a statului membru în cauză. Prin urmare, Consiliul nu a fost în măsură să discute constituţia nou-adoptată a Ungariei.
Viviane Reding
vicepreşedintă a Comisiei. - Dnă preşedintă, la solicitarea dlui preşedinte Barroso, iau cuvântul în acest Parlament referitor la constituţia maghiară.
De la bun început, dl preşedinte Barroso a subliniat, în repetate rânduri, faptul că Comisia nu emite judecăţi politice cu privire la alegerile instituţionale şi constituţionale fundamentale ale unui stat membru. Adoptarea unei noi constituţii într-un stat membru este o problemă a poporului respectiv, a instituţiilor din statul respectiv, în conformitate cu dreptul naţional aplicabil şi, dacă este cazul, cu dreptul Uniunii şi cel internaţional.
Cu toate acestea, Comisia poate să evalueze constituţia - ca pe orice alt act legislativ al unui stat membru - din punctul de vedere al conformităţii acesteia cu dreptul Uniunii. Este de la sine înţeles că, în fiecare stat membru, constituţia ar trebui să reflecte şi să respecte valorile europene de libertate, democraţie, egalitate, stat de drept, demnitate umană şi respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparţin minorităţilor, fără discriminare, în conformitate cu prevederile articolului 2 din Tratat.
Noua constituţie maghiară va intra în vigoare la 1 ianuarie 2012 şi va necesita adoptarea unor măsuri de punere în aplicare. Prin urmare, în această etapă, Comisia poate numai să desfăşoare o analiză preliminară, deoarece opinia exactă asupra interacţiunii constituţiei cu dreptul Uniunii şi efectele juridice ale acesteia nu pot fi evaluate în întregime decât în momentul în care este luată în considerare practica judiciară, administrativă şi legislativă de punere în aplicare, care se bazează pe aceasta.
Comisia urmăreşte şi activitatea Comisiei de la Veneţia din cadrul Consiliului Europei cu privire la această problemă şi preconizăm că la data de 17-18 iunie va fi emis un raport în acest sens. De asemenea, ştiu că Thomas Markert, secretarul Comisiei de la Veneţia din cadrul Consiliului Europei, s-a aflat la 25 mai în Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne şi citesc cu interes remarcile domniei sale.
Astfel cum am explicat anterior, toate problemele discutate la data respectivă sunt legate de competenţa naţională. Putem să obţinem competenţa numai când aceste aspecte sunt transpuse în legislaţie.
Doresc acum să ascult opiniile dvs.., domnilor deputaţi, pentru a putea înţelege poziţia Parlamentului European referitor la această problemă.
József Szájer
Dnă preşedintă, vă rog să nu consideraţi că sunt nepoliticos, dar mă voi adresa părţii din stânga a Parlamentului: majoritatea formată din verzi, comunişti, socialişti şi liberali, care au insistat asupra introducerii acestui subiect pe agenda zilei de azi, în ciuda opoziţiei Grupului PPE şi a celui conservator. Doresc să vă adresez anumite întrebări.
Consideraţi că faptul că în Uniunea Europeană există state membre precum Spania, Belgia sau Suedia, în care cetăţenii au dreptul, prin naştere, să deţină funcţii publice înalte, de exemplu cea de monarh, este compatibil cu interdicţia discriminării pe criterii de naştere? Noua constituţie a ţării mele nu aplică astfel de criterii de discriminare. Consideraţi că este acceptabil ca în Uniune să existe state membre, cum ar fi, de exemplu, Regatul Unit, care nu dispun de o constituţie scrisă consolidată? Noua constituţie a ţării mele este o constituţie democratică, scrisă.
Consideraţi că este acceptabil ca în Uniune să existe state membre, ca, de exemplu, Franţa, a căror constituţie să nu conţină drepturi fundamentale? Noua constituţie a ţării mele nu numai că include drepturi fundamentale, dar este prima din Uniunea Europeană care a considerat Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene drept o normă. Credeţi că este acceptabil ca în Uniune să fie state membre în care să nu existe o curte constituţională sau, dacă există, competenţa acesteia să fie restrânsă? Sunt mândru că noua constituţie a ţării mele garantează o protecţie constituţională solidă.
Susţineţi că acţionaţi în spiritul unei Europe comune atunci când târâţi noua constituţie maghiară în acest Parlament pentru disecare. Totuşi, de fapt, trădaţi unul dintre cele mai importante principii ale Tratatului de la Lisabona, respectiv, articolul 4 alineatul (2): "Uniunea respectă egalitatea statelor membre în raport cu tratatele, precum şi identitatea lor naţională, inerentă structurilor lor fundamentale politice şi constituţionale". Dacă nu aţi organizat sau nu veţi organiza dezbateri referitoare la statele pe care le-am menţionat anterior sau nu aţi amintit aici, în Parlamentul European, faptul că guvernul social al Ungariei a ignorat în mod flagrant dreptul de asociere în 2006, atunci, dvs.., doamnelor şi domnilor, umblaţi cu jumătăţi de măsură. Vedeţi paiul din ochiul altuia, dar nu vedeţi bârna din propriul dvs.. ochi. Nu vă daţi seama că, prin această atitudine, nu sprijiniţi cooperarea europeană, ci provocaţi conflicte între naţiunile europene. Aceasta evidenţiază faptul că aveţi o influenţă cu adevărat părtinitoare.
Aş sugera ca, în ţările dvs.., să urmaţi exemplul noii constituţii maghiare. Ţineţi datoriile în frâu prin metode constituţionale pentru a împiedica producerea unei alte crize greceşti, irlandeze sau portugheze. Sugerez să protejaţi prin metode constituţionale drepturile generaţilor viitoare, aşa cum procedează noua constituţie maghiară, ridicând durabilitatea mediului, cea a finanţelor publice şi cea demografică la rang de principii constituţionale.
Protejaţi-vă naţionalităţile şi minorităţile, de exemplu pe romi, prin drepturi solide şi colective, aşa cum procedează noua constituţie maghiară, caz singular în Europa. Repetaţi mereu acuzaţii nejustificate, cu toate că le-am demontat şi ne-am dovedit poziţia de nenumărate ori, dar vă mai spun o dată: noua constituţie maghiară nu interzice avorturile. Noua constituţie maghiară nu aduce atingere libertăţii religioase şi libertăţii de conştiinţă. Noua constituţie maghiară nu limitează drepturile celor de acelaşi sex. Noua constituţie maghiară nu are competenţă dincolo de zona geografică a ţării şi asigură naţionalităţilor din această zonă protecţie solidă, fără precedent. Noua constituţie maghiară nu slăbeşte, ci consolidează principiul de separare a puterilor în stat şi cel al sistemului de echilibru instituţional. Noua constituţie maghiară are spirit european şi este elaborată în spiritul asigurării drepturilor fundamentale ale omului pentru cetăţenii ţării şi al cooperării şi unităţii dintre naţiuni. În constituţia noastră există 18 trimiteri la Europa şi am inclus şi moto-ul Uniunii Europene, "unitate în diversitate".
Doamnelor şi domnilor, noi, maghiarii, suntem o naţiune căreia îi place libertatea şi democraţia. Nu avem nevoie să ni se ţină predici despre democraţie din partea celor care au multe de rezolvat în propria gospodărie.
Juan Fernando López Aguilar
Dnă preşedintă, Uniunea Europeană este o uniune a valorilor şi o uniune în drept. Ea se defineşte ca un exemplu de integrare supranaţională a statelor membre, fiecare dintre acestea fiind cunoscut ca stat constituţional. Dar există, de asemenea, o dimensiune constituţională a Uniunii Europene în sine, în măsura în care nu numai arhitectura instituţiilor sale se supune dreptului, dar există şi garanţii consacrate de drept pentru a proteja poziţia persoanelor faţă de autorităţile guvernamentale din Europa, şi există şi un principiu esenţial, acela al democraţiei, care exaltă valoarea pluralismului.
Acesta este, cu siguranţă, motivul pentru care revizuirea constituţiei maghiare este dezbătută în Parlamentul European şi a făcut obiectul analizei din partea a două dintre comisiile acestui parlament, respectiv Comisia pentru afaceri constituţionale (AFCO) şi Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne (LIBE).
Cred că principala îngrijorare poate fi rezumată ca fiind cea care stă la baza impresiei că, ceea ce reprezintă, cu siguranţă, o majoritate politică foarte mare, o majoritate de două treimi, dar, totuşi, o majoritate politică de circumstanţă în Parlamentul maghiar a reuşit să impună o reformă constituţională care restricţionează obţinerea pluralismului politic şi, în consecinţă, posibilitatea de a alterna între diferite proiecte politice respectând acelaşi set de reguli. Cred că acesta este motivul pentru care au apărut îngrijorările referitoare la conformitatea cu principiile consacrate la articolele 2 şi 3 ale Tratatului privind Uniunea Europeană şi cu dimensiunea politică a drepturilor consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.
Nimeni nu a încercat să anticipeze ce va reprezenta sau cum va fi pusă în practică constituţia maghiară, care, bineînţeles, va fi supusă mecanismului de verificare şi control prevăzut de sistemul constituţional, echilibrul constituţional al constituţiei maghiare în sine şi faptul că Ungaria se supune unor organisme supranaţionale cum este Consiliul Europei şi Uniunea Europeană, care cunosc drepturile fundamentale.
Cu toate acestea, trebuie să fac trimitere la ceea ce am auzit anterior referitor la protecţia minorităţilor în constituţia spaniolă, care a fost prezentată ca exemplu pentru alte câteva constituţii menţionate de dl Szájer. Nu pot să omit acest aspect. Cu tot respectul cuvenit, trebuie să-l informez pe dl Szájer că în constituţia spaniolă nu există nicio urmă de discriminare pe motive de origine sau naştere. Nimeni nu încearcă să aducă atingere rezultatului implementării constituţiei maghiare, dar cred că acest Parlament este preocupat de faptul că este necesar ca regula acreditării pluralismului politic şi cea a alternanţei diferitelor proiecte politice în cadrul aceluiaşi set de reguli să fie respectate şi de constituţia maghiară. Această dezbatere şi cele care au precedat-o sunt o dovadă a acestei preocupări.
Renate Weber
în numele Grupului ALDE. - Dnă preşedintă, noua lege fundamentală a Ungariei - s-ar putea spune că este un text mult prea controversat pentru o constituţie - a fost trecută superficial prin Parlamentul maghiar, după numai o lună de consultări publice. Societatea civilă maghiară şi Comisia de la Veneţia au exprimat îngrijorări semnificative cu privire la durata şi transparenţa procesului.
Uneori, cei care pun la îndoială acest text au fost acuzaţi că acţiunea lor este bazată pe motive pur politice. S-a aşteptat ca noua constituţie maghiară - la 20 de ani după căderea regimului comunist şi într-un moment în care Ungaria deţine Preşedinţia Uniunii Europene - să reflecte în întregime cele mai preţuite valori ale UE. Sunt acestea numai valori politice? Recunosc că, în calitate de liberal, sunt îngrijorată de faptul că guvernul erodează libertăţile civile şi controlul democratic. Sunt îngrijorată că legislaţia ignoră diversitatea şi sunt convinsă că nu toţi cetăţenii maghiari se recunosc în imaginea conservatoare prezentată de constituţie.
Cum aş putea să rămân indiferentă faţă de un text despre pluralism şi concentrarea competenţei în autorităţi de reglementare cum sunt cele prevăzute în legea încă nouă privind media din Ungaria? Ar trebui să fim cu toţii îngrijoraţi în privinţa democraţiei atunci când partidul de guvernământ adoptă o lege care îi consolidează competenţa cu mult dincolo de încetarea mandatului său şi limitează importanţa unor viitoare alegeri şi în privinţa faptului că liderii politici merg până la a elabora şi a modifica legi fundamentale care corespund numai credo-ului lor politic sau politicilor economice. Şi, da, sunt îngrijorată în privinţa contagiunii acestor modele maghiare.
Chiar liderii din ţara mea au fost inspiraţi de aceste acţiuni şi anumite amendamente recente ale constituţiei noastre din România par să fi fost aduse conform principiului "copiere - lipire”. Acestea nu vor fi aprobate, dar încercarea există. Instituţiile europene nu trebuie să fie timide în astfel de momente. Trebuie să depunem eforturi pentru ca toţi cetăţenii europeni să nu se simtă îngrijoraţi, ci liniştiţi că valorile noastre se află în centrul legislaţiei noastre şi că situaţia nu se va schimba.
Timothy Kirkhope
în numele Grupului ECR. - Dnă preşedintă, dnă comisar, această dezbatere reprezintă o evaluare a situaţiei referitoare la noua constituţie maghiară, nu la dreptul comun al Regatului Unit, care ne protejează cetăţenii de aproape 900 de ani. Astfel cum este prevăzut în Tratate şi cum a solicitat Parlamentul în urmă cu doar două luni, Comisia este cea care are responsabilitatea evaluării şi reacţionării în acest privinţe.
Acest Parlament spera să întrebe Comisia care sunt concluziile acesteia şi cum intenţionează să procedeze şi continuăm să aşteptăm cu interes îndrumarea dvs.., dar se pare că trebuie să mai aşteptăm puţin. Aceasta este o Uniune a culturilor şi priorităţilor diferite. Cu toate acestea, împărtăşim cu toţii valori de libertate, dreptate şi egalitate pentru fiecare persoană şi stat membru. Ceea ce nu ar trebui să tolerăm este însăşi intoleranţa.
Dnă comisar, vă solicităm, acum, să răspundeţi acestui Parlament, în mod definitiv, cât mai curând posibil, dacă noua constituţie maghiară respectă legislaţia europeană şi drepturile fundamentale. În caz că nu o face, ce urmează? În caz că o face, dnă comisar, trebuie să ştim şi acest lucru cât mai curând posibil.
Judith Sargentini
Dnă preşedintă, îi mulţumesc colegului meu deputat din partea Partidului Popular European (Creştin-Democrat), care doreşte să iniţieze în acest Parlament o dezbatere referitoare la constituţia maghiară. Acest lucru este lăudabil, deoarece, atunci când îi aud pe reprezentanţii Consiliului European spunând: "Nu am discutat aceasta în Consiliu” şi atunci când o aud pe dna comisar Reding spunând: "Constituţia unei ţări este de competenţa exclusivă a ţării în cauză, noi, la nivel european, nu trebuie să intervenim în această chestiune”, sunt bucuros că noi, în Parlamentul European, purtăm, într-adevăr, această dezbatere în rândul deputaţilor.
Nu ar trebui, totuşi, să ne implicăm? Este o chestiune exclusiv maghiară? Nu aş zice că da. Situaţia democraţiei dintr-un stat membru al UE le priveşte pe celelalte state membre. Dacă o ţară alege să folosească alegerile corecte şi majoritatea de două treimi pentru a crea o autocraţie, restul avem dreptul să fim şocaţi de acest lucru şi să încercăm să ne opunem. Aici îl citez pe György Konrád, care spune: "În Ungaria, o aşa-numită majoritate ştie cum să creeze un regim autocratic în mod democratic". Acest lucru este adevărat. Dacă impui trecerea unei legi prin Parlamentul maghiar şi decretezi că, din acest moment, poate fi modificată numai cu majoritate de două treimi, ştii că nu va fi uşor să fie modificată din nou după următoarele alegeri. Acest tip de acţiune erodează funcţia alegerilor ca instrument democratic. O naţiune are dreptul să spună, la intervale de patru ani: "Ne-a plăcut aceasta, dar nu ne-a plăcut aceasta” şi apoi să aducă modificări. Cu toate acestea, dacă un regim ales în mod democratic organizează lucrurile astfel încât să nu poată fi aduse amendamente timp de mulţi ani, acest lucru nu este sănătos şi este greşit. Dacă noi, în Europa, ne facem că nu vedem acest lucru şi spunem: "Este o chestiune exclusiv maghiară”, dacă 26 de state membre nu sunt pregătite să spună: "Prieteni, nu tratăm astfel oamenii în societatea noastră” şi dacă Comisia Europeană spune acelaşi lucru, ce ar trebui, atunci, să le spunem noi, ca grup, ţărilor în care situaţia este cu mult mai gravă? Ce ar trebui să le spunem acelor maghiari care nu fac parte din majoritatea de două treimi? "Ne pare extrem de rău, nu veţi avea ocazia să schimbaţi aceste legi nici după următoarele două alegeri"? Consider că este absolut îngrozitor că noi toţi din Europa ne facem că nu vedem acest lucru şi că nu luăm măsuri.
Rui Tavares
Dnă preşedintă, în cadrul acestei dezbateri referitoare la constituţia maghiară, am purtat, de fapt, două dezbateri. Una este dezbaterea referitoare la conţinutul constituţiei, iar cealaltă este o dezbatere despre dezbatere; cu alte cuvinte, despre a stabili dacă este sau nu legitim să facem declaraţii cu privire la conţinutul constituţiei maghiare în acest Parlament sau în orice altă instituţie din afara Ungariei în sine.
Referitor la dezbaterea privind conţinutul, ştim că există multe părţi care prezintă interes pentru noi, cei din Parlament, pentru comisiile specifice care au dezbătut acest document sau, de exemplu, pentru Comisia de la Veneţia. Despre problema nediscriminării... Dl Szájer ne spune că nu este adevărat că nu este prevăzută discriminarea, de exemplu pe motive de sex sau împotriva minorităţilor sexuale, pentru că există o trimitere la toate tipurile de discriminare. Din punctul meu de vedere, această trimitere este prea vagă şi permite mult prea uşor emiterea unor hotărâri judecătoreşti contradictorii în viitor. Ar trebui stipulată în constituţie, cum este standardul în ţările europene şi cum este standardul în democraţiile mai avansate şi progresiste.
Acelaşi lucru este valabil şi pentru fetuşi, protecţia fetuşilor sau, de exemplu, pentru sistemul de echilibru instituţional al Republicii Ungare. Totuşi, mai există şi dezbaterea despre dezbatere, iar dezbaterea referitoare la legitimitatea pronunţării asupra acesteia în Parlament trebuie, de asemenea, să fie combătută foarte clar. Aceasta, în primul rând, deoarece constituţiile nu sunt impermeabile. Trebuie afirmat că, dacă există încălcări ale drepturilor fundamentale, cele 500 de milioane de cetăţeni se aşteaptă ca instituţiile europene să facă declaraţii. Nu este relevant că încălcarea în cauză este cauzată de o lege, o constituţie sau un regulament: dacă există o încălcare a drepturilor fundamentale, acest lucru nu este permis prin Tratate.
În al doilea rând, explicaţia conform căreia, din cauza diferenţelor culturale, o constituţie poate fi, să zicem, lipsită de critici, este, pur şi simplu, un relativism constituţional. Nu poate fi cazul în această situaţie. Dacă o constituţie încalcă spiritul şi litera Tratatelor, dacă aceasta ar fi situaţia, înseamnă că ar încălca suveranitatea tuturor celorlalte 26 de ţări care au fost de acord să facă parte din Uniunea Europeană împreună cu ţara care a putut să încalce Tratatele. Prin urmare, este o problemă de suveranitate a tuturor.
Aş dori să profit de această ocazie pentru a spune doar un lucru. Majoritatea de două treimi - invocată foarte des aici şi care, de fapt, provine din 50 % mai degrabă decât din două treimi dintre voturile exprimate de cetăţenii maghiari, pentru că aceştia reprezintă două treimi dintre deputaţii din Parlamentul maghiar, dar numai 50 % dintre voturi - are peste tot un singur rol: să confere constituţiei un consens social general. Cei aflaţi la putere în Ungaria tocmai au folosit majoritatea de două treimi exact în scopul opus: pentru a exclude opoziţia, asigurându-se că, în societatea lor, constituţia este extrem de controversată. Poate că aceasta urmează litera regulii celor două treimi, dar încalcă spiritul acesteia.
[Vorbitorul a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonaşului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură]
Dimitar Stoianov
(BG) Dle Tavares, doresc să vă adresez o întrebare scurtă. Cine v-a autorizat să vorbiţi în numele tuturor celor 500 de milioane de cetăţeni europeni? Aceasta pentru că vorbiţi cu mult aplomb în numele lor. Cu toate acestea, cred că, dacă ar fi consultaţi cetăţenii Europei, comentariile acestora nu ar reflecta cu exactitate ceea ce aţi spus dvs.. Fiecare deputat din acest Parlament are opinii diferite şi reprezintă secţiuni diferite ale cetăţenilor europeni. Prin urmare, cine v-a autorizat să vorbiţi în numele tuturor acestora?
Rui Tavares
Dnă preşedintă, dle Stoianov, v-aş încuraja să citiţi Tratatele Uniunii şi Regulamentul de procedură al acestui Parlament, care prevăd că, fiind aleşi de cetăţenii europeni, ar trebui să ne reprezentăm propriul stat membru şi cetăţenii acestuia, precum şi cele 500 de milioane de cetăţeni ai Uniunii în ansamblu. Aceşti cetăţeni ne-au acordat un mandat pentru a respecta şi a-i obliga pe alţii să respecte tratatele fundamentale ale Uniunii Europene, care protejează drepturile cetăţenilor lor. Este foarte simplu: atâta timp cât deţinem acest mandat, dl Stoianov şi cu mine avem fiecare acelaşi drept de a vorbi în numele celor 500 de milioane de cetăţeni europeni în acest Parlament, care aparţine cetăţenilor.
Jaroslav Paška
Dnă preşedintă, constituţia maghiară revizuită din luna aprilie a acestui an a devenit în mod justificat subiect de critică pentru întreaga societate democratică europeană. Aceasta a introdus în sistemul juridic maghiar prevederi care ignoră dreptul internaţional şi sunt în conflict direct cu obligaţiile internaţionale acceptate ale Republicii Ungare.
Partidul de guvernământ Fidesz a introdus în constituţie versiuni ale unor texte prin care Ungaria încalcă dreptul de decizie asupra statutului, drepturilor şi organizării politice ale tuturor cetăţenilor vorbitori de limba maghiară din statele învecinate. De asemenea, şi-a rezervat dreptul de a acorda tuturor cetăţenilor din statele învecinate, care nu au absolut nicio legătură cu Ungaria, cetăţenie maghiară, drept de vot în Ungaria, dreptul la securitate socială sau educaţie în conformitate cu reglementările maghiare, precum şi protecţie diplomatică maghiară universală.
În conformitate cu dreptul internaţional, organizarea unui sistem politic este o chestiune suverană a statelor suverane şi, prin urmare, nu putem să considerăm prevederile constituţiei maghiare, prin care Ungaria îşi rezervă dreptul de a decide în privinţa organizării vieţii cetăţenilor din alte state, decât un atac primitiv şi grosolan la adresa coexistenţei calme şi paşnice din Europa.
Ideea unei naţiuni, a unui imperiu şi aşa mai departe nu este nouă. Acest Hitler mic şi negricios, care a folosit-o abuziv pentru ultima oară din dorinţa sa de putere şi glorie în Europa, a fost condamnat cu mult timp în urmă de lumea decentă, civilizată şi democratică.
Prin urmare, aş dori să cred că forţele politice democratice din Parlamentul maghiar vor corecta toate erorile printr-un alt proces legislativ şi vor aduce amendamente constituţiei, astfel încât aceasta să respecte dreptul internaţional şi obligaţiile internaţionale ale Ungariei.
Dimitar Stoianov
(BG) Dnă preşedintă, cred că Parlamentul ar trebui să-şi ceară scuze faţă de dna comisar pentru că a implicat-o în această dezbatere. Aceasta pentru că, din spusele domniei sale, a devenit destul de evident pentru toţi deputaţii din acest Parlament - cel puţin, pentru mine este evident, dar nu ştiu dacă este clar pentru toţi ceilalţi deputaţi - că trebuie, în continuare, adoptată o nouă legislaţie, de punere în aplicare a constituţiei Ungariei, după care va fi clar dacă sunt încălcate drepturile cuiva.
Suntem, din nou, în situaţia de a purta în acest Parlament o dezbatere vizând să condamne un stat membru pentru o acţiune pe care nu a întreprins-o încă. Stimaţi colegi, în care dintre statele membre ale dvs.. este judecată o persoană pentru o faptă pe care nu a săvârşit-o? Sau condamnată pentru o faptă pe care nu a săvârşit-o? În niciuna. Acest lucru contravine valorilor democratice.
Persoanele care au iniţiat această dezbatere trebuie să-şi ceară scuze nu numai faţă de comisar, ci şi faţă de toţi cetăţenii europeni, pentru că exact acest tip de comportament din partea Parlamentului cauzează lipsa de interes a cetăţenilor faţă de activităţile sale, dezamăgire şi prezenţă scăzută la alegerile pentru Parlamentul European.
Simon Busuttil
Dnă preşedintă, această dezbatere referitoare la constituţia maghiară de astăzi este viciată din două motive principale. Aceasta singularizează unul dintre cele 27 de state membre şi se referă la o chestiune naţională, care ţine de suveranitatea statelor membre. În primul rând, dacă discutăm conţinutul unei constituţii, nu ar trebui să evidenţiem o constituţie a unui stat membru. Ar trebui, cel mult, să dezbatem constituţiile fiecărui stat membru. De fapt, unele dintre elementele contestate se pot regăsi în numeroase alte constituţii din alte state membre şi, cu toate acestea, purtăm dezbateri referitoare la o singură constituţie dintr-un singur stat membru. Acest lucru este greşit.
În al doilea rând, trebuie să ne întrebăm, de la bun început, de ce putere, de ce competenţă dispunem ca să aducem problema unei constituţii naţionale în Parlamentul European? Statele membre au competenţa suverană de a-şi elabora propriile constituţii naţionale şi, în această situaţie, ar trebui să respectăm dreptul poporului maghiar de a-şi elabora propria constituţie adoptată de parlamentul său naţional, ales în mod democratic.
Dezbaterea de astăzi, referitoare la conţinutul acestei constituţii ar trebui, cel mult, să fie purtată în rândul cetăţenilor maghiari, şi nu în acest Parlament. Indiferent dacă ne place sau nu, dacă suntem sau nu de acord cu această constituţie naţională, trebuie să respectăm suveranitatea şi ierarhia dreptului, în caz contrar am crea un precedent periculos.
Aşadar, atunci când singularizăm un stat membru şi încercăm să acţionăm în afara competenţei noastre, transmitem un semnal greşit. Am putea fi acuzaţi de manipulare politică şi am submina încrederea cetăţenilor în propriile noastre instituţii. Nu ar trebui să pornim pe această cale periculoasă.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Dnă preşedintă, în numele Grupului Alianţei Progresiste a Socialiştilor si Democraţilor din Parlamentul European, aş dori să declar fără echivoc că noi recunoaştem dreptul tuturor statelor membre ale UE de a-şi face propriile legi şi, astfel, nu dorim să criticăm nici Ungaria, şi, în special, nici cetăţenii maghiari. Comentariile şi îngrijorările noastre nu adresează o critică Ungariei şi cetăţenilor maghiari, dar suntem ferm convinşi că apărarea drepturilor fundamentale, a libertăţilor civile, a valorilor noastre europene comune, a păcii, securităţii şi coexistenţei decente sunt motive suficiente pentru a purta această discuţie astăzi.
Sperăm, de asemenea, că discutarea şi prezentarea întrebărilor şi îngrijorărilor noastre pot conduce la îmbunătăţiri şi la o mai bună pregătire a legislaţiei de punere în aplicare menţionată anterior. Dnă comisar, ca şi dvs.., dorim să respectăm procedura care asigură că acest întreg proces este desfăşurat corect şi aşteptăm opinia finală a Comisiei de la Veneţia, cu toate că, din concluziile preliminare prezentate în Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne de secretarul Comisiei de la Veneţia, dl Markert, este evident, acum, că multe aspecte ale actualei constituţii maghiare sunt cel puţin controversate. Punctele slabe ale constituţiei maghiare au fost identificate nu numai de Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne, ci şi de Comisia pentru afaceri constituţionale.
Dacă ignorăm ideile romantice, aproape monarhiste răspândite de spiritul preambulului, aş dori să menţionez câteva domenii pe care le considerăm extrem de sensibile, în contradicţie cu colegii deputaţi din partea Fidesz care sunt şi deputaţi în Parlamentul European. Un exemplu este principiul menţionat anterior pentru adoptarea constituţiei. În ţările democratice nu este foarte normal ca un proces de consultare să dureze numai cinci săptămâni. Nu este normal ca la acesta să nu participe opoziţia şi, în ciuda faptului că Fidesz dispune de majoritatea necesară, trebuie spus că învingătorii au datoria de a da dovadă de umilinţă.
Restricţionarea competenţelor curţii constituţionale a fost deja menţionată şi, în numele grupului nostru, aş dori să menţionez şi caracteristica discriminatorie a constituţiei în privinţa membrilor minorităţilor sexuale, pentru că nu interzice discriminarea pe motive de orientare sexuală.
Protejarea minorităţilor maghiare în străinătate, pentru care se aplică direct articolul D, se aplică şi cetăţenilor de etnie maghiară care trăiesc în ţările învecinate.
Doamnelor şi domnilor, misiunea Uniunii Europene este, cu siguranţă, aceea ca noi să trăim împreună ca cetăţeni şi ca state ale Uniunii Europene în pace, cooperare şi respect reciproc. Cum ar trebui să percepem această constituţie noi, cei din ţările direct afectate? Cum credeţi că am putea să o acceptăm?
Spre deosebire de dvs.., v-am întins întotdeauna o mână prietenoasă şi am dorit întotdeauna să coexistăm decent, şi, prin urmare, am dori ca regulamentele de punere în aplicare a constituţiei dvs.. să respecte suveranitatea statelor învecinate din regiune.
Sarah Ludford
Dnă preşedintă, afirmaţia că o constituţie a unui stat membru este o chestiune exclusivă a statului respectiv nu este justificată. În articolele 6 şi 7, Tratatele prevăd în mod clar nu numai că Uniunea şi statele membre împărtăşesc anumite valori, ci şi că Comisia are responsabilitatea de a impune respectarea acestor valori.
Subscriu în totalitate spuselor colegei mele, Renate Weber, care a afirmat în mod elocvent: cred, într-adevăr, că este prea de tot că cei cu aceleaşi orientări politice ca partidul de guvernământ Fidesz din Ungaria acuză criticii constituţiei respective că sunt influenţaţi de interese politice. Multe dintre prevederile acestei constituţii sunt foarte părtinitoare, cum este omisiunea protecţiei împotriva discriminării homosexualilor şi acordarea unor drepturi de vot suplimentare mamelor.
Dar aş dori să precizez un bun exemplu de defect din constituţie care subminează insistenţa Tratatului asupra statului de drept. Acesta este declaraţia conform căreia constituţia de la 1949 nu este valabilă. Nu doar abrogată, ci nevalabilă. Aceasta creează incertitudine juridică pentru că pune sub semnul întrebării legi, aparent nevalabile şi acestea, adoptate în conformitate cu constituţia în cauză, inclusiv în legătură cu aderarea Ungariei la UE.
Acesta este un motiv pentru care Comisia ar trebui să analizeze conformitatea cu dreptul UE şi ar putea avea un efect semnificativ asupra altor state membre.
Lajos Bokros
Dnă preşedintă, noua constituţie maghiară demolează pilonii unei democraţii bazate pe statul de drept şi deschide calea către autocraţie. Acest lucru reprezintă un obstacol major în calea tranziţiei. Procesul de pregătire şi adoptare a noii constituţii nu a fost deloc legitim. Preambulul are caracter de excludere şi reflectă o interpretare denaturată a istoriei. Texul principal reprezintă o intruziune în viaţa privată, drepturile fundamentale ale omului şi cetăţeanului sunt definite în mod restrâns, drepturile sociale sunt înlocuite cu obiective publice. Sistemul de echilibru instituţional este slăbit, în special independenţa sistemului judiciar.
Consiliul European, Parlamentul şi Comisia nu pot ignora încălcările valorilor europene, deoarece aceasta poate crea un precedent negativ pe care pot să-l urmeze alte regimuri neliberale. Cu toate acestea, democraţii din Ungaria nu se aşteaptă ca soluţia să provină din afara graniţelor. Dacă s-ar întâmpla aceasta, ar confirma, pur şi simplu, opinia prim-ministrului maghiar, care a comparat UE cu Uniunea Sovietică. Soluţia nu poate proveni decât din partea cetăţenilor maghiari, care vor respinge această constituţie atunci când îşi vor da seama că un regim autocrat nu poate asigura standarde de viaţă înalte şi mai multă libertate. Acum douăzeci de ani ni s-a cerut să luptăm pentru libertate. Acum luptăm. Între timp, Europa ar trebui să supravegheze Ungaria şi să încurajeze democraţii maghiari să ia din nou iniţiativa.
Ulrike Lunacek
Dnă preşedintă, nu sunt deloc de acord cu niciunul dintre cei care au afirmat că nu respectăm suveranitatea dacă dezbatem şi criticăm constituţia unui stat membru în acest Parlament sau că aceasta ar reprezenta, astfel cum a afirmat cineva, un precedent periculos şi că am acţiona în afara competenţei europene.
Constituţiile statelor membre trebuie să fie în conformitate cu valorile europene, cu comunitatea noastră de valori, pe care noi am definit-o. Există cel puţin două aspecte pe care aş dori să le menţionez şi care nu respectă aceste lucruri. Alţi deputaţi au menţionat alte aspecte.
Primul este acela că discriminarea pe motive de orientare sexuală nu este inclusă şi trebuie inclusă în viitor. De asemenea, valorile căsătoriei şi familiei definite în aceasta depăşesc realitatea oamenilor care trăiesc în Europa şi în Ungaria, şi aici nu este vorba de regula diversităţii.
Celălalt aspect se referă la aşa-numitul Ombudsman verde pentru drepturile generaţiilor viitoare în privinţa mediului şi a durabilităţii. Acest post se subordonează acum Ombudsmanului general, ca şi alţi Ombudsmani şi, astfel, nu este slăbit. Există un domeniu în care competenţele sunt eliminate din sfera regulamentelor care existau anterior şi clarifică faptul că problema durabilităţii, a protecţiei mediului şi a drepturilor generaţiilor viitoare - o altă parte a valorilor europene - care trebuie să fie importantă, nu mai este la fel de importantă ca înainte.
Un ultim comentariu: a existat şi un Ombudsman pentru protecţia datelor. Postul acesta a fost eliminat în întregime şi, prin urmare, transparenţa informaţiilor referitoare la stat, de exemplu în achiziţiile publice, nu mai există. Eu şi grupul meu criticăm puternic acest lucru.
[Vorbitorul a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonaşului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură]
Kinga Gál
(HU) Dnă Lunacek, aş dori să vă întreb dacă puteţi să menţionaţi statele membre ale Uniunii Europene a căror constituţie include instituţia ombudsmanului sau a comisarului pentru drepturile generaţiilor viitoare. Câte state membre au o instituţie ca cea care funcţionează în prezent în Ungaria şi care este menţionată în constituţia maghiară? De asemenea, presupunând că aţi citit actuala constituţie maghiară, noua constituţie adoptată în luna aprilie, puteţi să precizaţi dacă există constituţii care includ mai multe articole şi mai complexe privind protecţia mediului şi generaţiile viitoare decât noua constituţie maghiară? Vă provoc să precizaţi care sunt acestea.
Ulrike Lunacek
Dnă preşedintă, răspunsul meu pentru dna Gál este următorul. Nu a fost vorba să facem comparaţii cu constituţiile altor state membre. Chestiunea a fost următoarea: ce este o valoare europeană? Ce face parte din drepturile noastre fundamentale? Ce este consacrat în valorile comune pe care sper că le împărtăşiţi şi dvs..?
Referitor la drepturile generaţiilor viitoare, durabilitatea mediului este o chestiune consacrată în drepturile Uniunii noastre Europene comune. Unele state membre o au, poate că altele nu, dar adevărul este că, prin noua constituţie maghiară, guvernul maghiar a eliminat acest ombudsman simbolic. Acum există un singur Ombudsman şi valoarea simbolică, menţionată în scris, nu mai există. Ştiţi cât de importante sunt simbolurile şi în politică. Acest lucru înseamnă că nu doriţi să aveţi o reprezentare simbolică nici la nivel politic, nici la nivel de Ombudsman.
[Vorbitoarea a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonaşului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură]
József Szájer
Dnă preşedintă, poate că nu s-a înţeles, dar voi simplifica întrebarea. Dnă Lunacek, în ţara dvs.. - ştiu că sunteţi din Austria - există un Ombudsman verde? În Ungaria, a existat un Ombudsman verde în urmă cu câţiva ani şi, conform noii constituţii, va exista unul. Există un Ombudsman verde în ţara dvs..? Da sau nu?
Ulrike Lunacek
Dnă preşedintă, trebuie să îi spun dlui Szájer: îmi pare rău, dar nu aceasta este problema. În Ungaria a existat un...
(Râsete)
Bine, râdeţi dacă doriţi. Nu mă deranjează râsetele, apreciez umorul, dar chestiunea este că, odată cu noua constituţie din Ungaria, Ombudsmanul verde a fost eliminat şi instituţia a fost subordonată. Toţi cei patru reprezentanţi ai instituţiei care au existat anterior au fost subordonaţi unui birou general al Ombudsmanului. Chestiunea durabilităţii pentru generaţiile viitoare nu este la fel de vizibilă ca înainte, iar criticile mele se îndreaptă în această direcţie.
În ţara mea nu există un astfel de post. Bineînţeles, în calitate de deputată din partea verzilor, aş lupta pentru aceasta, dar dvs.. aţi scris o nouă constituţie, iar aceasta elimină o valoare simbolică şi politică ce era importantă pentru dvs.., după cum afirmaţi acum. Atunci, de ce aţi eliminat-o? De ce nu aţi menţinut-o, pentru ca toată lumea să vadă că există un Ombudsman verde care este în favoarea drepturilor generaţiilor viitoare, a mediului şi a durabilităţii? Nu aţi explicat acest fapt, stimaţi colegi.
Mario Mauro
(IT) Dnă preşedintă, dnă comisar, doamnelor şi domnilor, sunt cu totul uimit de tonul instrumental al acestei dezbateri.
Gândindu-mă şi la recentele declaraţii ale dnei Lunacek, mă voi abţine de la a discuta, de exemplu, subiectul discriminării pe motive de orientare sexuală. În constituţia ţării mele nu există nicio menţiune referitor la această chestiune şi, astfel, când va organiza Parlamentul European o dezbatere despre constituţia italiană? În plus, este destul de ciudat deoarece, în ţara mea, singurul partid care doreşte să schimbe constituţia este partidul de centru-dreapta al dlui Berlusconi. Timp de 15 ani, răspunsul stângii a fost că nu trebuie să schimbăm constituţia sau acest lucru va reprezenta sfârşitul democraţiei.
Aşadar, aveţi grijă, pentru că, atunci când iniţiem o dezbatere despre ce conţine sau nu conţine un text constituţional, poate că ar trebui, mai întâi, să clarificăm toate neînţelegerile. Credeţi cu adevărat că faptul că această constituţie menţionează drepturile copiilor nenăscuţi reprezintă un risc pentru modernitate? Credeţi cu adevărat că faptul că rădăcinile creştine ale unei ţări sunt menţionate în această constituţie reprezintă un risc pentru identitate?
În ceea ce mă priveşte, cred că ar trebui să ne familiarizăm cu toţii puţin mai mult cu textul constituţiei europene, care nu s-a materializat în realitate, dar al cărei moto era "Unitate în diversitate” şi să încercăm să fim mai toleranţi în privinţa faptului că fiecare este diferit. Cu alte cuvinte, trebuie să înţelegem că, în prezent, un consens general în Ungaria a evidenţiat nevoile unui popor şi, pentru a evita ca aceste nevoi să se transforme în naţionalism, trebuie susţinut de o Europă solidă, care recunoaşte drepturile şi responsabilităţile tuturor.
Kinga Göncz
(HU) Dnă preşedintă, Tratatul privind Uniunea Europeană prevede că Uniunea Europeană se bazează pe respectarea libertăţii, democraţiei, statului de drept şi a drepturilor omului. Aceste valori sunt comune statelor membre. Criteriile de la Copenhaga se bazează pe aceste valori, care fac parte şi din condiţiile de aderare.
Instituţiile europene au şi responsabilitatea asigurării faptului că statele membre respectă aceste principii şi după aderare. Permiteţi-mi să vă reamintesc această responsabilitate tuturor şi, în special, Preşedintelui Comisiei şi dnei comisar, care au responsabilitatea principală în această privinţă. Nici conţinutul noii constituţii maghiare şi nici circumstanţele în care a fost elaborată nu respectă aceste principii fundamentale. Prin urmare, chestiunile legate de acest aspect pot fi considerate probleme europene, nu naţionale.
Un singur partid a adoptat această constituţie, fără consultare publică sau profesională, iar raportorii pentru aviz ai acestuia au o legitimitate democratică dubioasă. Partidele democratice din opoziţie au cerut garanţii juridice că noua constituţie se va baza pe un consens public general şi, în lipsa acestuia, s-au retras din procesul constituţional. Cele două îndatoriri principale ale constituţiei sunt să asigure drepturile omului şi funcţionarea adecvată a statului. Cu toate acestea, cadrul pentru funcţionarea adecvată a statului este problematic. Conform noii constituţii, amendamentele la sistemul fiscal, sistemul de pensii şi sistemul de sprijin familial trebuie adoptate cu majoritate de două treimi. Acest lucru va împiedica la alegerile viitoare candidaţii să promită modificări cu privire la aceste aspecte şi nu va permite alegătorilor să participe la alegeri libere.
Mai mult decât atât, constituţia învesteşte Consiliul pentru bugete, un organism care nu este ales direct, cu competenţă de veto faţă de deciziile parlamentului referitoare la buget, ceea ce, la rândul său, poate conduce la dizolvarea parlamentului şi organizarea de noi alegeri punând, astfel, în pericol guvernanţa stabilă. Nivelul de protecţie a drepturilor omului este redus. Drepturile omului vor fi aplicate mai puţin eficace, deoarece competenţa curţii constituţionale este limitată.
Cel mai important acquis al UE este acela că, prin valorile sale, a putut să orienteze conflicte care, în trecut, au putut fi soluţionate doar cu preţul unei suferinţe umane importante, către un cadru democratic bazat pe statul de drept. UE oferă şi solicită statelor membre un cadrul clar pentru statul de drept, garanţiile constituţionale, sistemul de echilibru instituţional şi soluţiile negociate. Aceste valori ar trebui păstrate.
Sophia in 't Veld
Dnă preşedintă, am discutat în acest Parlament faptul că în Italia, Slovacia şi Ungaria, libertatea presei este supusă presiunilor. Am discutat faptul că drepturile LGBT sunt încălcate în Lituania, Ungaria şi Polonia. Am discutat faptul că în Franţa şi Italia, persoanele rome sunt expulzate şi discriminate şi au existat multe alte exemple de dezbateri referitoare la faptul că, în anumite state membre, drepturile fundamentale sunt supuse presiunilor.
De fiecare dată, am auzit cum PPE spune că aceasta nu ar trebui să fie o politică de partid şi că nu ar trebui să singularizăm state membre. Nu este vorba de statele membre, este vorba de drepturile fundamentale. Drepturile fundamentale sunt o chestiune de subsidiaritate. Drepturile fundamentale se referă chiar la fundamentele Uniunii Europene. Pentru a demonstra aceasta, vă reamintesc faptul că solicităm statelor candidate să-şi adapteze nu numai legile, ci şi constituţiile, pentru a fi acceptate ca state membre ale Uniunii Europene.
Stimaţi colegi, în mod evident, au fost exprimate îngrijorări obiective, nu numai de către partidele politice, ci şi de Comisia de la Veneţia, şi există ambiguităţi. În loc să purtăm această dezbatere caustică, ar trebui să încercăm să clarificăm problemele.
Am o ultimă sugestie practică pentru guvernul maghiar. Dacă doriţi să vă demonstraţi angajamentul foarte ferm faţă de protejarea şi promovarea drepturilor LGTB, v-aş invita să vă alăturaţi evenimentului Budapest Gay Pride în data de 18 iunie.
Manfred Weber
(DE) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, drepturile fundamentale ale omului sunt universale, ceea ce înseamnă că sunt aplicabile în orice situaţie. Am ascultat această dezbatere. Niciunul dintre vorbitorii de până acum, inclusiv criticii, nu a citat din constituţie pentru a indica exact ceea ce nu le este pe plac. Dl López Aguilar afirmă că are impresia că ceva merge anapoda, în timp ce alţii fac insinuări despre toate aspectele din această constituţie care ar putea pune probleme. Niciunul dintre aceştia nu a citat din constituţie în sine. Exact aceasta este problema cu care ne confruntăm în această discuţie: unde sunt acuzaţiile reale? Când mă gândesc cum vor reacţia maghiarii faţă de această dezbatere şi faţă de acuzaţiile aruncate de unii dintre colegii deputaţi fără a le susţine prin citate directe, atunci pot foarte bine să-mi imaginez că unii vor considera extrem de arogant modul în care se discută în acest Parlament despre maghiari şi dezvoltarea ţării lor. În calitate de europeni, ar trebui să avem grijă să evităm să ne expunem unor astfel de acuzaţii.
Aş dori să declar că mulţi dintre cei aflaţi astăzi în funcţii de răspundere în Ungaria sunt persoane care au ieşit în stradă şi au luptat împotriva comunismului şi pentru libertate. Este pur şi simplu inacceptabil să fie făcute permanent acuzaţii la adresa acestor persoane şi să fie creată impresia că aceştia se confruntă cu probleme de libertate. Acest lucru nu are nicio legătură cu politica de partid; este, pur şi simplu, o realitate.
Având în vedere că m-am plâns că nu au fost date citate în timpul acestei dezbateri, aş dori să citez acum din constituţia maghiară: "Suntem mândri că, de 1 000 de ani, ţara noastră face parte din Europa creştină şi suntem conştienţi de rolul creştinismului în susţinerea naţiunii noastre". Sunt bucuros să regăsesc astfel de sentimente într-o constituţie. Este posibil ca aceasta să nu fie pe placul tuturor deputaţilor din acest Parlament. Sunt bucuros că această trimitere la creştinătate a fost inclusă şi aş fi dorit să văd că este inclusă şi în Tratatul de la Lisabona şi în constituţia europeană. Poziţia mea, în calitate de reprezentant al Grupului Partidului Popular European (Creştin-Democrat), este că acesta este un lucru bun.
Zita Gurmai
Dnă preşedintă, în Parlamentul European nu discutăm, pur şi simplu, probleme interne. În noua constituţie maghiară sunt puse la îndoială valorile europene. Prin urmare, trebuie să o discutăm şi trebuie să o facem acum. Mai este încă timp înainte de adoptarea legilor generice. Sper că toată lumea este de acord că această constituţie trebuie să fie echilibrată, aproape de cetăţeni, bazată pe valori şi principii general acceptate şi că ar trebui să nu fie părtinitoare din punct de vedere politic. Din păcate, constituţia maghiară nu îndeplineşte aceste criterii.
Chiar şi adoptarea documentului poate fi pusă sub semnul întrebării. Nu a existat consultare socială, sau aceasta a fost redusă. Textul este susţinut doar de un partid politic, iar experţii constituţionali importanţi se opun acestuia. Noua constituţie dă naştere unor întrebări la nivel internaţional. De exemplu, în prevederile finale, lipsesc trimiterile la dreptul UE. Identificăm diferenţe evidente şi, comparând textul cu Carta drepturilor fundamentale, acesta prezintă neconcordanţe şi diferenţe în ceea ce priveşte valorile şi principiile. Nici principiul bunei guvernanţe nu prevalează în document. Constituţia nu asigură o structură administrativă, modernă, conformă cu UE.
Legile generice menţionate anterior sunt foarte periculoase. Ele fac aproape imposibilă conducerea ţării de orice alt viitor guvern. Astfel cum s-a exprimat unul dintre colegii noştri, avem impresia că guvernul e ca o echipă de fotbal care încearcă să schimbe regulile şi arbitrul în timpul unui meci. Nu aşa se tratează adversarii politici şi, cu siguranţă, nu aşa funcţionează democraţia în secolul al XXI-lea în Europa.
Alexander Alvaro
(DE) Dnă preşedintă, solidarizez cu poziţia Grupului Partidului Popular European (Creştin-Democrat) în alte domenii. Colaborăm îndeaproape în probleme economice. Cu toate acestea, în acest caz specific, trebuie să clarificăm faptul că nu ar trebui să adoptăm o politică de partid. Înainte de toate, trebuie să subliniem că este scandalos să criticăm în acest forum constituţia unui stat membru, indiferent care ar fi acesta.
Există state membre, iar aici mă uit, printre alţii, la dl Busuttil, având în vedere că a deschis subiectul atât de ferm, care caută sprijinul Uniunii Europene atunci când se confruntă cu o problemă; faptul că ar trebui să oferim ajutor când, de exemplu, Malta se confruntă cu problema refugiaţilor, este o dovadă a solidarităţii europene. Cu toate acestea, solidaritatea trebuie să se bazeze pe valori comune şi toate grupurile din acest Parlament au responsabilitatea de a susţine aceste valori.
Deşi Carta drepturilor fundamentale este obligatorie numai pentru legislaţia europeană şi punerea în aplicare a acesteia, articolele 2, 6 şi 7 din Tratate sunt obligatorii pentru toate statele membre. În constituţia maghiară a fost consacrată majoritatea de două treimi, astfel că, vorbind realist, niciun viitor guvern maghiar nu va putea să modifice niciuna dintre legile ţării. Acest fapt este în contradicţie cu principiul democraţiei parlamentare. Această limitare a competenţelor curţii constituţionale este un fapt destul de singular şi ameninţă principiul separării puterilor în stat. Nu putem să eliminăm posibilitatea că, în privinţa procedurilor penale, există o încălcare a dreptului internaţional.
Aş putea să spun foarte multe, dar, cu siguranţă, doresc să declar următoarele: UE şi Comisia Europeană nu au numai dreptul să-şi facă auzită vocea în acest caz, au şi datoria de a face aceasta. În trecut - chiar cu mult înainte să existe Uniunea Europeană - Europa se abţinea de prea multe ori să critice abuzurile din statele membre. Ţara mea, împreună cu altele, are experienţă în acest domeniu. Dacă politicienii nu vorbesc, mai devreme sau mai târziu oamenii se vor face auziţi şi, atunci, trebuie să ne întrebăm dacă nu este prea târziu şi dacă nu am eşuat.
[Vorbitorul a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonaşului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură]
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Dle Alvaro, este adevărat, am doar o frază de spus. Suntem de acord. Criticile sunt ruşinoase. Întrebarea mea este următoarea: pe ce vă întemeiaţi opinia conform căreia o lege fundamentală adoptată cu majoritate de două treimi nu poate fi modificată într-o ţară democratică? A putut fi modificată până acum. Poate fi modificată şi în alte state. Vă rog să furnizaţi informaţii cât mai exacte. Care sunt, mai exact, valorile comune, valorile europene comune, pe care le exclude, le respinge sau cu care intră în contradicţie constituţia maghiară? Pentru că afirmaţiile dvs.. au un caracter mult prea general.
Alexander Alvaro
(DE) Dnă preşedintă, vă mulţumesc foarte mult pentru întrebarea adresată. Accept criticile referitoare la faptul că am vorbit în termeni generali în minutul afectat luării de cuvânt. Cu toate acestea, vă pot preciza exemple mai specifice. Valorile europene sunt o chestiune; dar valorile europene semnifică, de exemplu, şi că un stat membru ar trebui să funcţioneze conform principiului statului de drept, ceea ce implică aspecte cum sunt separarea puterilor în stat şi principiul democratic. De exemplu, atunci când o curte constituţională nu are jurisdicţie în aspecte bugetare şi de fiscalitate, acest lucru reprezintă o restricţie a separării puterilor în stat şi cu, siguranţă, este o situaţie dubioasă. În consecinţă, cred că putem să discutăm astfel de aspecte.
Cu privire la celelalte chestiuni, cum ar fi majoritatea de două treimi, trebuie să întreb în ce măsură există compatibilitate cu democraţia parlamentară dacă viitoarele guverne nu mai dispun de o marjă de manevră. Cu siguranţă, poate fi discutat dacă închisoarea pe viaţă fără drept de apel sau control jurisdicţional din partea curţii supreme este compatibilă cu principiile democraţiei şi ale statului de drept susţinute în Uniunea Europeană. Acestea sunt întrebări la care trebuie furnizate răspunsuri şi cred că Comisia trebuie să le investigheze.
[Vorbitorul a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonaşului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură]
József Szájer
(HU) Dle Alvaro, aş dori să vă întreb dacă ştiţi că vechea constituţie maghiară menţiona 27 de legi care puteau fi modificate numai prin majoritate de două treimi, în timp ce noua constituţie menţionează numai 26. Care este problema aici? Acest număr a fost obţinut în urma unei analize universitare, nu sunt calcule efectuate de mine.
Alexander Alvaro
(DE) Dnă preşedintă, cred că oamenii mă vor ierta dacă răspund la o întrebare izvorâtă dintr-o opinie subiectivă cu o opinie subiectivă proprie. Nu, nu cred că este cea mai modernă.
[Vorbitorul a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonaşului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură]
Manfred Weber
(DE) Dnă preşedintă, dle Alvaro, tocmai aţi demonstrat cum se poate prelungi timpul afectat luării de cuvânt acceptând numeroase întrebări. Cu toate acestea, aş dori să vă întreb dacă ştiţi că prevederile referitoare la curtea constituţională maghiară - nu sunt sigur dacă aţi citit constituţia maghiară în întregime - sunt aproape identice cu cele care se aplică pentru curtea constituţională din Germania. Prin urmare, am vrut să vă întreb dacă şi curtea constituţională germană este la fel de nedemocratică şi demnă de critică precum curtea constituţională maghiară. Aş dori să ştiu care este răspunsul dvs.. la această întrebare.
Alexander Alvaro
(DE) Dnă preşedintă, dle Weber, având în vedere că tocmai aţi menţionat că este identică numai în anumite secţiuni, este destul de evident că există şi secţiuni în privinţa cărora poate fi discutat faptul că, dacă în constituţia maghiară se circumscrie jurisdicţia curţii constituţionale în privinţa unor aspecte fiscale şi bugetare, acest lucru este compatibil cu principiul separării puterilor în stat.
Dacă mi-aţi spune acum că, în Germania, curtea constituţională nu a putut decide în probleme fiscale, de exemplu, în urma unei hotărâri a Curţii de Justiţie Federale Germane sau că legea privind bugetele nu a putut fi analizată de curtea constituţională germană, de exemplu, printr-o dispută constituţională între instituţiile guvernamentale, cum ar fi un partid din Bundestag-ul german, aş fi de acord cu dvs.. Cu toate acestea, constituţia germană permite acest lucru permiţând, în acelaşi timp, şi ca astfel de cazuri să fie deferite curţii constituţionale germane.
[Vorbitorul a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonaşului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură]
Vytautas Landsbergis
Dnă preşedintă, aş dori să mă refer la un subiect menţionat anterior. drepturile generaţiilor viitoare. Acest subiect pare unic în constituţia maghiară, a fost consacrat în constituţia maghiară şi, în aparenţă, recunoscut şi în acest Parlament.
Acest lucru dă naştere întrebării pe care aş dori să o adresez cu privire la dreptul fundamental al potenţialilor membri ai generaţii viitoare - care urmează să se nască. Este grija pentru viitorul fiinţelor umane o valoare europeană - sau nu? Poate că nu europeană, doar maghiară? Atunci, Europa ar trebui să privească Ungaria cu recunoştinţă pentru că i-a amintit unele dintre fundamente.
Alexander Alvaro
(DE) Dnă preşedintă, îl stimez foarte mult pe dl Landsbergis. Cu toate acestea, nu pot să identific nicio întrebare în intervenţia domniei sale. Dacă aceasta nu a fost o întrebare, voi profita de timpul alocat pentru a face o declaraţie.
Din câte cunosc eu, nicio constituţie nu defineşte dreptul pentru generaţiile viitoare. Nu aceasta este problema. Ne confruntăm cu chestiunea demnităţii umane - acesta este principiul regăsit în constituţia germană, ca şi în altele -, iar constituţia maghiară nu este diferită din acest punct de vedere. Nu văd nicio contradicţie aici. Problema este dacă acest lucru va fi restricţionat sau definit în viitor.
Totuşi, astfel cum am spus anterior, nu am înţeles pe deplin întrebarea dvs.. Durabilitatea, protejarea generaţiilor viitoare, dorinţa de a avea un mediu natural sănătos şi protejarea calităţii vieţii - toate acestea sunt principii care, dacă nu mă înşel, se regăsesc în constituţiile tuturor statelor membre şi au fost confirmate în numeroase hotărâri ale curţilor supreme. Cred că acest principiu nu a fost niciodată pus în discuţie de dvs.., nici măcar în timpul mandatului dvs.. de preşedinte.
Kinga Gál
(HU) Dnă preşedintă, aş dori să-mi asigur colegii deputaţi şi pe dl Alvaro că Ungaria este o ţară în care statul de drept continuă să existe. Aş dori să le asigur pe doamnele in 't Veld, Göncz şi Benova că Ungaria continuă să respecte drepturile fundamentale, drepturile omului şi valorile Uniunii.
Legile maghiare şi constituţia adoptată în luna aprilie respectă legile şi valorile fundamentale ale Uniunii Europene. Ungaria continuă să-şi respecte toate obligaţiile legale internaţionale şi angajamentele şi, de fapt, acest lucru este menţionat în mod clar în textul constituţiei, iar dacă situaţia ar fi diferită, Comisia ar deferi-o Curţii de Justiţie din Luxembourg, pentru a o contesta în cadrul unei proceduri formale, dar ştim cu toţii că situaţia nu se prezintă astfel. Stimaţi colegi, chestiunea a ceea ce este inclus în constituţia unei ţări şi a ceea ce este abordat la un nivel legislativ diferit de către un anumit stat membru este, destul de evident, o chestiune de suveranitate naţională.
Într-o democraţie bazată pe reprezentare populară, deputaţii aleşi prin alegeri libere au responsabilitatea de a decide care domenii ar trebui abordate la nivel constituţional şi care domenii ar trebui abordate la un nivel legislativ general.
Ce nu înţeleg în legătură cu această dezbatere este faptul că, până în prezent, am fost învăţaţi că legile care pot fi modificate prin majoritate de două treimi există pentru a oferi garanţia că nu pot fi folosite în mod abuziv. Avem nevoie de majoritatea de două treimi pentru că aceasta este o regulă care oferă garanţii. Acum, auzim că sunt ridicate multe obiecţii chiar împotriva acestei majorităţi de două treimi, care a fost considerată anterior o garanţie. Personal, consider că nu puteţi să acceptaţi regulile jocului democratic. În plus, astfel cum au subliniat deja colegii mei, noua constituţie maghiară face trimiteri la Carta drepturilor fundamentale, ceea ce este un element constituţional nou şi consideră minorităţile din Ungaria o parte integrantă a comunităţii politice maghiare. Comisarul parlamentar maghiar pentru generaţiile viitoare a afirmat că aceasta ridică protecţia mediului şi responsabilitatea pentru generaţiile viitoare la un nivel remarcabil. Am putea vorbi despre oricare altă constituţie europeană la fel cum vorbim despre această constituţie. Vorbiţi întotdeauna despre diferenţe şi subliniaţi că, dacă anumite lucruri reflectă o valoare diferită, nu înseamnă că acestea sunt mai bune sau mai rele. Sunt, pur şi simplu, diferite şi, ca cetăţean maghiar, v-aş fi recunoscătoare dacă aţi putea respecta aceasta în spiritul unităţii în diversitate.
[Vorbitoarea a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonaşului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură]
Vladimír Maňka
(SK) Dnă preşedintă, astăzi am primit o invitaţie la expoziţia "Punţi între naţiuni”, eveniment organizat de colegul dvs.. În această invitaţie, dumnealui a folosit moto-ul fondatorului UE, Jean Monnet, care a spus că Uniunea a fost creată de oameni. Dnă Gál, şi constituţiile şi punţile trebuie create de oameni. Aş dori să vă întreb de ce coaliţia din Ungaria nu doreşte ca opoziţia să participe la procesul de elaborare a constituţiei.
Kinga Gál
(HU) Opoziţia a avut posibilitatea să participe la activitatea parlamentului. Opoziţia a hotărât să nu participe la această activitate şi îi respectăm hotărârea. În schimb, după cum putem observa, aceasta doreşte să desfăşoare o dezbatere în acest Parlament, lucru pe care publicul maghiar nu îl înţelege foarte bine.
[Vorbitoarea a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonaşului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură]
Alexander Alvaro
(DE) Dnă preşedintă, nu, de fapt, este foarte simplu. Auzindu-i pe alţii spunând că alte state membre ar trebui să facă ordine în ograda proprie şi să-şi analizeze propriile constituţii, probabil că dna Gál ar putea să citeze un articol din constituţia unuia dintre statele membre ale Uniunii Europene pe care am putea să-l clasificăm drept exemplu de domeniu în care un stat trebuie să "facă ordine în ograda proprie". În definitiv, dna Gál a declarat în mod clar că alte state membre ar trebui să procedeze astfel. Altfel spus, la ce se referă critica specifică referitoare la constituţia unui alt stat membru care trebuie rezolvată? După ce vom avea această informaţie, vom putea, bineînţeles, să începem să discutăm.
Kinga Gál
(HU) La nivel constituţional nu se prevede că toată lumea ar trebui să facă ordine în ograda proprie. Dle Alvaro, v-am spus şi dvs.., în calitate de deputat liberal, că cei care respectă şi subliniază dreptul de a fi diferit în toate domeniile ar trebui să fie pregătiţi să accepte că a fi diferit se poate manifesta în spirit, în alegerea valorilor şi în structura constituţiilor. Aceasta este ceea ce am vrut să spun. Acest lucru nu înseamnă că nu respectăm valorile fundamentale ale UE sau că nu respectăm pe deplin cerinţele prevăzute în dreptul european sau internaţional.
[Vorbitoarea a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonaşului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură]
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Dnă Gál, aş dori să vă răspund de ce regulamentul anterior care menţiona că amendamentele la constituţie puteau fi acceptate doar cu sprijinul unei majorităţi de patru cincimi a deputaţilor în Parlamentul European a trebuit să fie schimbat. Această normă, care fusese acceptată de o majoritate parlamentată ce a obţinut 72 % din voturi între anii 1994 şi 1998 pentru a proteja drepturile minorităţilor politice şi ale opoziţiei, a fost abrogată de Fidesz. Care a fost motivul? Opoziţia nu a participat la activitate în absenţa acestei garanţii; nu a fost privată de acest drept, deoarece acest regulament fusese modificat. Dnă comisar Reding, doresc să vă atrag atenţia asupra acestui lucru.
Kinga Gál
(HU) Dle Tabajdi, nu am fost membru al parlamentului maghiar din anul 1990, dar colegii mei, care erau membri sau chiar lideri de grupuri de partide sau purtători de cuvânt ai Parlamentului în acel moment, pretind că o asemenea normă nu era în vigoare. Nu este adevărat. Cred că trebuie să susţineţi această dezbatere în parlamentul maghiar; este complet în afara sferei de competenţă a dezbaterilor din Parlamentul European.
Boris Zala
(SK) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, noua constituţie maghiară este poate, cu adevărat, cea mai reacţionară constituţie din Europa.
Aceasta este o faţetă a problemei, dar cealaltă faţetă este faptul că acest lucru este, de asemenea, periculos la nivel internaţional. Câţiva stimaţi deputaţi au spus aici că este vorba despre o chestiune suverană a Ungariei. Este adevărat, dar această constituţie încalcă suveranitatea altor state. Dnă comisar, acesta este un aspect de importanţă majoră. Subminează acordul de pace al Europei. Subminează graniţele dintre state. Profită în mod deschis de minorităţile din ţările vecine în scopuri ultranaţionaliste. Este saturată de spiritul Marii Ungarii. În contextul acordării cetăţeniei pe motive pur etnice, indiferent de rezidenţă, loc de muncă sau legături familiale, deschide Cutia Pandorei pentru ultranaţionalismul similar celui care nu s-a mai înregistrat de la cel de-al Doilea Război Mondial. Şi asta nu e tot. Face posibilă acordarea dreptului de vot maghiarilor care locuiesc permanent în ţări vecine. Vă puteţi imagina o campanie politică organizată de partidele politice într-o altă ţară? Pe scurt, noua constituţie maghiară va duce la o totală destabilizare a Europei Centrale. Aduce spiritul războaielor balcanice în Europa Centrală. Purtătorul de cuvânt al parlamentului maghiar, László Kövér, a declarat recent cu privire la barajul de la Gabčíkovo-Nagymaros că a fost nevoie de intervenţie militară din partea Ungariei şi că Tratatele de Pace de la Paris nu s-au aplicat Slovaciei, şi a pus la îndoială graniţele Slovaciei în contextul spiritului acestei constituţii.
Consider că este momentul ca atât Uniunea Europeană, cât şi Parlamentul European să spună un 'nu' hotărât acestei politici naţionaliste periculoase, cât mai este încă timp.
Nathalie Griesbeck
(FR) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, este o dezbatere fascinantă şi totuşi aş dori să spun, poate puţin mai direct, că nu ar trebui să confundăm lucrurile. În după-amiaza aceasta, am impresia că ne depărtăm oarecum de ipocrizia politică, deoarece nu este vorba despre criticarea constituţiei unui stat membru al Uniunii Europene cum este Ungaria care, bineînţeles, este singurul care are competenţă, împreună cu poporul său, în ceea ce priveşte suveranitatea sa. Totuşi, în acest Parlament, există întrebarea, şi în cazul meu îngrijorarea referitoare la sistemul juridic al Uniunii Europene şi, în consecinţă, un aspect care afectează nivelul la care împărtăşim valorile noastre comune şi împărtăşim modul în care a fost construită Europa de către statele sale şi de textele fundamentale ale statelor membre şi alte texte fondatoare naţionale.
Totuşi, există contradicţii cu privire la nediscriminarea, respectul faţă de minorităţi, problemele de pluralism şi cu privire la opoziţie, care par să se afle în dificultate. Prin urmare, doamnelor şi domnilor, dacă totul este direct, după cum se pare că susţin unii vorbitori în după-amiaza aceasta, să lăsăm colegiul executiv să confirme dacă textul maghiar este compatibil şi conform din punct de vedere al legii cu fundaţia platformei noastre europene şi lucrurile se vor clarifica. Credibilitatea sistemului juridic european şi, în consecinţă, Uniunea Europeană, depind de aceasta.
Seán Kelly
Dnă preşedintă, este o dezbatere pasionantă, captivantă, deşi oarecum controversată, însă îmi place această exprimare a democraţiei. Trebuie să spunem că avem dreptul să discutăm acest lucru, deoarece Ungaria face parte din Uniunea Europeană.
Dar Ungaria are şi dreptul de a avea o constituţie şi este cu siguranţă cu mult mai bună decât vechea constituţie din anul 1949 instaurată de comunişti. Este un efort real de a reflecta valorile moderne în context european. Deşi unii pot comenta anumite elemente ale acesteia, trebuie spus că o constituţie poate fi întotdeauna modificată prin referendum şi dacă ni se pare la nivel de Uniune Europeană că anumite aspecte ale acesteia nu respectă legile şi valorile europene, acest lucru poate fi realizat şi abordat.
Trebuie spus, de asemenea, că această constituţie a fost votată la data de 18 aprilie cu 262 voturi pentru şi 44 împotrivă, iar aceasta este o expresie a democraţiei. Unele persoane au obiectat cu privire la anumite aspecte ale acesteia, de exemplu referinţele la creştinătate şi Dumnezeu, dar acest lucru nu este nou. Ele pot fi găsite şi în constituţia germană, poloneză şi irlandeză. Ca creştin-democrat, sunt absolut încântat că există o referinţă la Dumnezeu şi creştinătate, deoarece este o parte fundamentală a culturii şi istoriei noastre şi cred că este mult mai bine că am inclus-o decât dacă am fi exclus-o, creând astfel o societate fără Dumnezeu.
Cetăţenii au obiectat şi în ceea ce priveşte acordarea cetăţeniei celor din afara Ungariei, dar în Irlanda am avut facilităţi pentru paşaport pentru cetăţenii care locuiesc în mod oficial în Irlanda de Nord, care se află în Regatul Unit. Acest lucru a fost mai mult pozitiv decât negativ pentru situaţia respectivă şi noi avem acum o relaţie mai bună ca oricând cu Regatul Unit, exprimată de vizita Reginei Elisabeta care a avut loc cu două săptămâni în urmă.
Unele persoane au obiectat cu privire la definiţia căsătoriei, definiţia vieţii şi aşa mai departe, dar, după cum am spus, dacă există deficienţe, acestea pot fi abordate prin referendum. Pentru a încheia, trebuie să fie lăudată includerea unei limite cu privire la datoria publică, ceea ce este foarte important. Dacă am fi avut acest element în constituţia noastră în Irlanda, poate că nu ne-am fi aflat în haosul în care ne aflăm acum din punct de vedere financiar. Prin urmare, există o mulţime de lucruri bune în ea şi consider că dacă ne-am gândi la adoptarea unei noi constituţii, am avea multe de învăţat din ceea ce a făcut Ungaria.
Glenis Willmott
Dnă preşedintă, există mai multe probleme cu această constituţie, dar aş dori să mă axez pe un aspect cheie, care este faptul că această constituţie propusă nu oferă nicio protecţie împotriva discriminării pe motive de orientare sexuală. Singurul tip de căsătorie care ar fi recunoscut este cel între un bărbat şi o femeie. Ne-am luptat mult în Europa pentru drepturile persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale şi transsexuale şi nu putem permite Ungariei să facă acest pas înapoi.
Drepturile homosexualilor sunt protejate de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Şi nu numai atât, dar cuplurile căsătorite de acelaşi sex ar trebui să poată să se deplaseze liber în Europa şi să li se recunoască, din punct de vedere juridic, parteneriatul indiferent de locul în care se află. Da, Ungaria trebuie să decidă în cazul constituţiei maghiare. Totuşi, fiecare stat membru are răspunderea de a respecta Comunitatea Europeană din care face parte. Protecţia persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale şi transsexuale este fundamentală pentru Uniunea Europeană şi Ungaria nu poate trece cu vederea acest lucru.
Eduard Kukan
(SK) Dnă preşedintă, Europa de astăzi se bazează pe valori care ne unesc şi ne permit să cooperăm şi să ne respectăm unii pe alţii. Aş dori, de asemenea, să subliniez că fiecare stat are dreptul de a-şi adopta propria constituţie prin intermediul reprezentanţilor săi aleşi în mod democratic. Noua constituţie maghiară activează, totuşi, aspecte care sunt sensibile pentru vecinii săi şi care îi afectează pe aceştia. Vorbesc, de exemplu, despre articolul 23. Acesta prevede posibilitatea ca membrii minorităţii maghiare din statele vecine să dobândească dreptul de a vota în cazul în care obţin cetăţenia maghiară. Aici este problema. Criteriile neobişnuite stabilite pentru dobândirea cetăţeniei maghiare, cu alte cuvinte, fără o legătură naturală cu Ungaria, creează posibilitatea creării unor legături politice între un stat şi cetăţenii care nu au o legătură reală cu statul respectiv.
Observ probleme şi în formularea Secţiunii D. Aici se vorbeşte despre o singură naţiune maghiară, drepturi colective, sprijinul pentru autonomia lor în administrare în alte ţări bazată pe principiul etnicităţii, al responsabilităţii Ungariei pentru toţi ungurii. Astfel, în paragraful 4, există posibilitatea unui posibil impact extra-teritorial al acestei constituţii.
Guvernul slovac depune eforturi pentru o discuţie pacifică, profesionistă, cu privire la aceste aspecte la nivel bilateral. Se loveşte însă de respingere din partea Ungariei. Deoarece constituţia nu a intrat încă în vigoare, consider că acesta este momentul adecvat pentru a o discuta şi a explica impactul negativ pe care l-ar putea avea.
Aş dori să mai spun încă un lucru. În politica noastră privind extinderea Uniunii Europene, încercăm să subliniem stabilirea relaţiilor de vecinătate între viitoarele state pe baza valorilor noastre europene. Doamnelor şi domnilor, îmi imaginez care ar fi reacţia Uniunii dacă Serbia, de exemplu, ar decide astăzi să acorde cetăţenie în masă cetăţenilor din Bosnia şi Herţegovina, sau dacă Albania ar acorda cetăţenie cetăţenilor din Macedonia. Aş dori să spun încă o dată că doar în cazul în care există respect reciproc al valorilor şi cooperării putem vorbi despre continuarea dezvoltării comune a Uniunii Europene în viitor.
Kinga Göncz
(HU) Dnă preşedintă, am solicitat să iau cuvântul deja de trei ori şi mă bucur că aţi reuşit să-mi acordaţi cuvântul la a treia solicitare. În primul rând, aş dori să fac o corecţie. S-a pus problema dacă această constituţie a conţinut acea majoritate specială de patru cincimi. A fost inclusă în Regulamentul General al Parlamentului, dar a fost abrogată la propunerea Fidesz. Ceea ce aş dori să-l întreb pe dl Kukan este dacă atunci când dl Markert a fost aici de la Comisia de la Veneţia şi a fost menţionată majoritatea de două treimi - care tot apare şi aici - a confirmat că majoritatea de două treimi există. În aceste cazuri, autolimitarea ar fi o aşteptare fundamentală, dar nu văd niciun semn în acest sens. Prin urmare, întrebarea mea pentru dl Kukan este dacă a discutat cu membrii Fidesz din Parlamentul European aspectele pe care le-a semnalat. Vede vreun semn de disponibilitate de a modifica aceste puncte din constituţie?
Eduard Kukan
Dnă preşedintă, este această întrebare pentru mine? Răspunsul meu sincer este: nu vă pot răspunde la întrebare.
Sylvie Guillaume
(FR) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, noua constituţie maghiară redactată de guvernul Orbán nu duce lipsă de anumite articole oarecum izbitoare, după cum au semnalat colegii mei.
Capitolul referitor la viaţa privată pare a fi punctul culminant al unei constituţii care este bazată, după cum am observat, exclusiv pe referinţe religioase creştine şi valori de familie tradiţionale. Se pare că acest text permite restricţionarea dreptului la avort în Ungaria afirmând, citez "că viaţa fătului va fi protejată din momentul concepţiei”. Guvernul maghiar şi-a susţinut cuvintele în acest domeniu lansând o campanie de comunicare anti-avort care pare încă să utilizeze fonduri din programul european PROGRESS (Program comunitar pentru ocuparea forţei de muncă şi solidaritate socială).
Într-un moment în care Uniunea Europeană susţine progresul şi egalitatea de gen drept valori fundamentale comune, este oarecum surprinzător ca aceste fonduri europene să fie implicate într-o campanie de acest gen. Aş dori, prin urmare, să profit de această dezbatere pentru a întreba Comisia despre validarea finanţării pentru această campanie din programul PROGRESS.
(Vorbitoarea a fost de acord să răspundă la o întrebare în conformitate cu procedura cartonaşului albastru menţionată la articolul 149 alineatul (8))
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Dnă Guillaume, aş dori să vă adresez o întrebare. În opinia dvs.., cum s-au schimbat regulamentele privind conceptul avortului şi regulile privind avortul în noua constituţie în comparaţie cu constituţia anterioară?
Sylvie Guillaume
(FR) Dnă preşedintă, aş dori să încurajez un răspuns din partea Comisiei despre programul în cauză. Am adresat deja întrebarea Comisiei şi aştept un răspuns pentru a afla dacă s-a verificat cu adevărat dacă fondurile respective au fost utilizate cu adevărat pentru această campanie.
Victor Boştinaru
Aş dori să vă atrag atenţia, în special, asupra prevederilor Constituţiei revizuite legate de drepturile colective ale minorităţii etnice maghiare care trăieşte în străinătate şi asupra afirmării explicite, de data aceasta, a principiului extrateritorialităţii, ambele contravenind în mod explicit standardelor OSCE, ca şi evaluărilor repetate ale Comisiei de la Veneţia în cazuri similare. Mă refer la articolul d, pentru a-i da satisfacţie colegului Weber.
Acest lucru este inadmisibil şi vă amintesc că, deja, se produc efecte. Săptămâna trecută, vicepreşedintele Parlamentului European, domnul Tőkés, a găzduit inaugurarea oficială a unei reprezentanţe a Ţinutului Secuiesc, neexistent în România, în Casa Ungară a Regiunilor.
Sunt convins că raportul Comisiei de la Veneţia, doamna comisar, va confirma existenţa acestor încălcări şi vă întreb atunci: ce va dori şi ce va putea să facă Comisia Europeană în această direcţie? În final, vreau să vă rog, mai ales pe dumneavoastră, deputaţii germani şi francezi, de la Strasbourg, care este simbolul reconcilierii istorice dintre Germania şi Franţa, simbolul pe care s-a construit Uniunea noastră Europeană: puteţi să acceptaţi ca demonii naţionalismului să fie scăpaţi liberi în Europa fără a distruge proiectul Uniunii noastre Europene?
(Oratorul a acceptat să răspundă la o întrebare adresată prin ridicarea "cartonaşului albastru” (articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură)).
József Szájer
(HU) Dle Boştinaru, am două întrebări pe care aş dori să le adresez: permit legile române acordarea cetăţeniei persoanelor de naţionalitate română, chiar dacă acestea nu locuiesc pe teritoriul României? Aceasta este prima mea întrebare. A doua întrebare: există o lege care prevede că cetăţenii români care nu locuiesc pe teritoriul României pot participa la alegerile pentru Adunarea Naţională şi Senat?
Victor Boştinaru
Domnule deputat, aş dori să vă reamintesc că m-am referit exclusiv la standarde, principii europene unanim recunoscute şi nu la prevederi legale sau constituţionale din România. Dar doresc să vă răspund, de asemenea, că niciun act legal din România nu prevede principiul extrateritorialităţii şi drepturile colective. La acestea m-am referit atunci când am făcut menţiunea la conflictul cu evaluări ale Comisiei Europene. Când se va constata în orice stat membru al Uniunii o încălcare a acestor valori, Uniunea este chemată să reacţioneze ferm indiferent de numele acelui stat. Acesta este răspunsul meu.
Debora Serracchiani
(IT) Dnă preşedintă, noua constituţie maghiară limitează posibilitatea de intervenţie a organismelor de supraveghere cum este curtea constituţională şi măreşte puterea executivului, punând astfel în discuţie sistemul normal de verificări şi bilanţuri.
Drepturile sociale au fost negate, statul acordând subvenţii celor nevoiaşi doar dacă sunt de acord să presteze muncă în folosul comunităţii. În cele din urmă, dreptul la autoapărare a fost sancţionat şi armele pot fi păstrate în casă chiar şi fără licenţă. Dreptul la avort a fost interzis şi au fost introduse legi extrem de discriminatorii împotriva homosexualilor.
Toate acestea contravin Directivei 2000/78/CE, care stabileşte cadrul general pentru lupta împotriva discriminării. O întreb, prin urmare, pe dna comisar cum are de gând să acţioneze, având în vedere faptul că drepturile fundamentale din noua constituţie maghiară nu sunt compatibile cu cele ale Uniunii Europene şi ale Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.
Emine Bozkurt
(NL) Dnă preşedintă, am bucuria de a vedea că dna comisar Reding participă la această dezbatere privind cel mai bun mod de apărare a valorilor democratice europene. I-am simţit absenţa la dezbaterile anterioare referitoare la legea maghiară privind mass-media, când erau în joc aceleaşi valori. În ceea ce priveşte constituţia, fiecare naţiune are dreptul să-şi aleagă reprezentanţii în propriul guvern. Guvernul are răspunderea de a susţine interesele poporului, interesele întregului popor.
În cazul Ungariei, partidul majoritar, Fidesz, ia decizii cu privire la conţinutul unei noi constituţii. Modificând constituţia în acest fel, fără a implica cu adevărat alte partide sau organizaţii ale societăţii civile, subminează progresul democratic, ucigând dinamismul şi ameninţând impunerea dreptului exclusiv al unui singur partid. Majoritatea în detrimentul minorităţii. O democraţie adevărată este testată şi judecată prin modul în care ţara respectivă îşi tratează minorităţile. O minoritate, în special comunitatea persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale şi transsexuale, va fi afectată în mod special de o constituţie care în secolul al XXI-lea revine mereu la modurile de viaţă învechite. Aceasta înseamnă a face un pas înapoi în timp, nu a ţine pasul cu acesta. Aşteptăm mai multe de la Preşedinţia noastră europeană.
(Vorbitoarea a fost de acord să răspundă la o întrebare în conformitate cu procedura cartonaşului albastru menţionată la articolul 149 alineatul (8))
József Szájer
(HU) Doamnelor şi domnilor, îmi cer scuze pentru că iau cuvântul de atât de multe ori, dar am fost implicat personal în redactarea acestei constituţii şi este extrem de deranjant să aud critici, fie deliberate, fie fără intenţie. De aceea, aş dori să o întreb pe dna Bozkurt următoarele, după ce a susţinut că nu au existat consultări în acest sens: Ştiaţi că 917 000 cetăţeni maghiari au returnat chestionarul de 12 întrebări prin care Ungaria şi guvernul maghiar se consulta cu cetăţenii cu privire la aspecte importante din constituţie? Direct cu cetăţenii maghiari; de fapt, la consultări a luat parte un procent de 10 % din populaţie. Cunoaşteţi cumva o altă constituţie europeană precedată de consultări la o scară atât de largă?
Emine Bozkurt
(NL) Dnă preşedintă, aceste lucruri sunt minimalizate în mod constant. Totuşi, puteţi explica de ce există atât de mult protest aici, de ce membrii din tot felul de grupuri spun că acest lucru este greşit? De ce mai avem atunci această dezbatere?
Nu cred că am mai fi avut această dezbatere dacă totul ar fi mers bine. Ne puteţi indica cărui partid aparţineau persoanele care au trimis cele 17 000 formulare? Cui le-aţi transmis? Aş dori să ne daţi câteva răspunsuri în acest sens.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Dnă preşedintă, dnă Bozkurt, pentru a vă răspunde la întrebare, toată lumea a primit această scrisoare în care îşi putea exprima părerea. Vă mulţumesc pentru oportunitatea unei dezbateri, deoarece astfel vă pot spune ce plăcere imensă mi-a oferit naşterea constituţiei maghiare. Este dureros că cei 20 de ani de la căderea comunismului nu au fost de ajuns pentru a crea o nouă constituţie. Am încheiat această perioadă de tranziţie acum şi am stabilit o nouă constituţie bazată pe consensul naţional. Noua noastră constituţie reprezintă o colecţie de valori comune; începe cu cea mai frumoasă rugăciune naţională a noastră, care subliniază, de asemenea, importanţa valorilor noastre europene comune şi plasează în final aprecierea rădăcinilor noastre creştine şi familia - valorile noastre cheie - acolo unde trebuie. Este mai mult decât liniştitor că în noua constituţie statul maghiar îşi asumă răspunderea pentru cetăţenii săi atât din interiorul, cât şi din afara graniţelor sale, nu permite datoria publică să scape de sub control şi, printre altele, declară răspunderea părinţilor cu privire la copiii lor.
Ádám Kósa
(HU) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, am plăcerea de lua cuvântul la sfârşitul dezbaterii, deoarece, din nefericire, trebuie să spun că până la urmă nu am auzit nicio critică specifică din partea dvs.. În al doilea rând, noi, deputaţii în Parlament, nu avem dreptul de a ne implica în aspecte de competenţă naţională. Totuşi, acum că mi s-a dat cuvântul, aş dori nu să critic, ci să fac o recomandare în numele a 80 de milioane de persoane care trăiesc cu handicap. Constituţia maghiară este singura constituţie europeană care include prevederi speciale pentru persoanele cu handicap. Prin urmare, aş sugera să includeţi prevederi similare în constituţiile ţărilor dvs.. Vă mulţumesc pentru atenţia acordată.
Monika Smolková
(SK) Dnă preşedintă, declaraţia fără precedent a celui de-al doilea înalt reprezentant al Republicii Ungaria, purtătorul de cuvânt al Parlamentului, domnul Kövér, care a adus în discuţie Tratatul de la Paris şi graniţele, nu face decât să confirme nivelul de revizionism aplicat în cadrul politicii maghiare.
Este regretabil că, sub pretextul non-confruntării, guvernul condus de Iveta Radičová din Slovacia îşi ascunde propria incapacitate de a răspunde cetăţeniei duble, constituţiei Republicii maghiare, drepturilor omului pentru maghiarii care trăiesc în ţările vecine şi afirmaţiilor purtătorului de cuvânt al parlamentului maghiar.
Sunt îngrijorată de incompetenţa guvernului nostru, dar tăcerea instituţiilor europene este, de asemenea, izbitoare, ca şi cum nu au dorit să vadă această încălcare a legii europene de către ţara care deţine preşedinţia.
Sper că reprezentanţii instituţiilor europene vor asculta cu atenţie şi monitoriza situaţia din Ungaria şi că vor face foarte curând o declaraţie intransigentă cu privire la subminarea graniţelor şi a Tratatul de Pace de la Paris şi cu privire la constituţia maghiară care consacră sprijinul faţă de drepturile colective ale minorităţilor maghiare şi crearea unor zone colective care se autoguvernează.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Dnă preşedintă, dnă comisar Reding, mă adresez dvs.. Este evident că, în sine, constituţia maghiară nu ar fi generat o asemenea dezbatere europeană largă, dar, din păcate, Ungaria se află din nou pe agendă după şase luni, după ce am studiat legea privind mass-media. De fapt, nu constituţia în sine, ci practicile anti-democratice au prins rădăcini în Ungaria: judecători, poliţişti şi persoanele care contribuie la fonduri de pensii private sunt private de drepturile lor dobândite. Dnă comisar, care este motivul subiacent pentru deposedarea curţii constituţionale şi a ombudsmanilor de drepturile lor dobândite? Acestea ameninţă independenţa tribunalelor; au răpit deja independenţa mass-media. Acestea sunt toate elemente extrem de importante şi extrem de periculoase. Dnă Comisar, aş dori să vă predau critica de 30 de pagini a Comisiei de la Veneţia. Acest organism a formulat critici extrem de serioase şi sper cu adevărat ca dvs.., în special, şi Comisia Europeană să luaţi această atribuţie în serios, deoarece ar trebui să fiţi gardienii Tratatelor europene. Vă rog să vă faceţi datoria!
Ivo Vajgl
(SL) Dnă preşedintă, Preşedinţia ungară ne-a surprins la început cu un dar neobişnuit, harta Ungariei Mari, o hartă a unui vis care poate deveni realitate doar într-o Europă unită, democratică, ce nu invocă trecutul.
Dezbaterea de astăzi este dovada că naţionalismul, şi anume naţionalismul excesiv, este una dintre cauzele diviziunii. În regiunea din care provin, am avut o mulţime de probleme în ultimele decenii din cauza naţionalismului.
Îi rog pe membrii maghiari ai Parlamentului şi reprezentanţii autorităţilor maghiare să abandoneze jocurile naţionaliste şi joaca de-a tratatele de pace care rămân nepuse în practică şi pe care le percep drept nedrepte. Altfel, Tratatul de la Trianon va deveni pentru noi toţi un element negativ.
Sophia in 't Veld
Dnă preşedintă, aş dori doar să solicit o clarificare mică de la colegii mei din partea cealaltă a Parlamentului, deoarece în dezbatere aţi insistat ferm asupra dreptului fiecărui stat membru de a aproba, atâta timp cât are o majoritate democratică, legile pe care le consideră oportune şi asupra faptului că legile respective trebuie să fie recunoscute de alte ţări. Aş putea oare să-l rog pe dl Szájer să răspundă în numele Grupului PPE dacă acest lucru înseamnă că, de acum încolo, Ungaria şi celelalte ţări reprezentate vor recunoaşte şi legea olandeză care permite cuplurilor de acelaşi sex să se căsătorească?
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Dnă preşedintă, această dezbatere îmi aminteşte de altă dezbatere, care a avut loc cu câteva luni în urmă, cu privire la legile privind mass-media în Ungaria. Atât acea dezbatere, cât şi aceasta sunt un simplu pretext pentru a ataca Ungaria. Corectitudinea politică europeană nu poate suporta că există o ţară în care conservatorismul triumfă, că există o ţară în Europa în care interesele naţionale sunt protejate în mod eficient şi că există o ţară în Europa care revine la valorile adevărate. Acesta este un atac asupra guvernului maghiar pentru că a salvat cu succes ţara după o jumătate de secol de guverne comuniste falimentare şi de descendenţi politici ai acestora. Acum este rândul constituţiei. În timp ce corectitudinea politică se disociază forţat de rădăcinile sale creştine, ungurii au îndrăznit să se mândrească cu ele, introducându-le în constituţia lor. În timp ce Bruxelles-ul promovează cosmopolitanismul, Budapesta îşi subliniază trecutul eroic naţional. Ungurii se axează pe identitatea naţională, statul lor şi bunul simţ. Lumea a fost în sfârşit repusă în drepturi. Comunismul este descris drept tiran, iar căsătoria este în sfârşit o uniune între o femeie şi un bărbat. Sper că viitoarele generaţii de unguri vor fi mândre de această constituţie excelentă.
Csaba Sógor
(HU) Dnă preşedintă, se pare că în dezbaterea de astăzi, Comisia de la Veneţia a devenit un fel de Curte Supremă europeană. Aceeaşi Comisie de la Veneţia a formulat critici serioase, critici justificate împotriva legii privind limba slovacă ce este încă în vigoare şi nu am auzit pe niciunul dintre colegii mei slovaci să se refere la acea lege privind limba. Colegul meu, dl Boştinaru, nu mai este în Parlament, prin urmare nu poate răspunde, dar aş dori să-i răspund dlui Szájer că, în calitate de cetăţean român, ştiu că cetăţenii români care locuiesc în afara teritoriului românesc pot vota şi pot avea paşapoarte şi, asemenea constituţiei slovace, multe constituţii europene stabilesc drepturile cetăţenilor lor care locuiesc în afara graniţelor. Nu văd nimic de obiectat în acest sens. M-aş gândi mai degrabă la motivul pentru care Ungaria simte nevoia de a include acest lucru în constituţie - motivul este că ungurii care locuiesc în afara graniţelor sunt încă discriminaţi în ţări în care constituţia maghiară este criticată în mod vehement.
Sophia in 't Veld
Dnă preşedintă, cred că i-am pus o întrebare foarte concretă şi clară dlui Szájer. Sper să aibă amabilitatea de a-mi răspunde.
Preşedintă
Utilizăm procedura catch-the-eye, prin urmare procedura cartonaşului albastru nu este permisă.
Edit Bauer
(HU) Dnă preşedintă, în calitate de ce cetăţean slovac, aş dori să-mi exprim opinia despre ceea ce se întâmplă aici astăzi. Fac parte dintre cei care nu au obţinut cetăţenia maghiară masivă, deoarece aceasta va fi acordată celor care au depus cererea individual. Motivul pentru care am solicitat să iau cuvântul este tonul beligerant adoptat de câţiva dintre colegi. Sunt extrem de îngrijorată de faptul că se realizează o evaluare a constituţiei maghiare ca şi cum ar fi un atac împotriva convieţuirii paşnice în Europa. Am impresia că din cauza textelor interpretate complet greşit sau prost traduse - de exemplu, dreptul de vot, care nu este inclus în constituţie - avem parte de aceste discursuri ţinute într-o dispoziţie extrem de proastă şi pe un ton izbitor de beligerant, care nu sunt adecvate pentru Parlamentul European.
János Áder
(HU) Dnă preşedintă, iniţiativa socialistă poate fi descrisă ca având trei caracteristici principale: încalcă legea, este laşă şi are caracteristicile proceselor-simulacru. Încalcă legea, deoarece Parlamentul European nu deţine autorizaţie sau competenţă pentru a examina constituţia maghiară. Este clar din scrisoarea dlui Barroso şi declaraţia dnei Reding că aceasta ţine de suveranitatea naţională. Este laşă, deoarece dacă socialiştii ar fi găsit ceva de contestat, s-ar fi adresat Curţii Europene din Luxemburg şi nu ar fi dezbătut subiectul aici. Nu au făcut acest lucru, deoarece ştiu clar că ar pierde procesul. Şi, în cele din urmă, atât procedura, cât şi iniţiativa au caracteristicile unor procese-simulacru, deoarece există un singur lucru în fundal: câştigarea alegerilor, anul trecut, de către Fidesz cu majoritate de două treimi. Socialiştii - din câte se pare nu doar maghiari, ci şi socialiştii europeni - nu au fost capabili să accepte decizia cetăţenilor maghiari, prin urmare profită de orice ocazie pentru a ataca guvernul maghiar.
Zbigniew Ziobro
(PL) Dnă preşedintă, trebuie spus că ipocrizia şi standardele duble din această dezbatere şi criticarea constituţiei maghiare sunt izbitoare. Pe de o parte, au fost aduse acuzaţii constituţiei, deoarece nu se referă la Dumnezeu şi creştinătate şi pentru că nu oferă protecţie pentru ceea ce cunoaştem sub denumirea de căsătorii homosexuale. Totuşi, aceste acuzaţii ar putea fi realizate cu uşurinţă cu privire la multe constituţii europene, inclusiv constituţia poloneză, de exemplu, care conţine de asemenea prevederi de acest gen sau nu le conţine în ultimul caz. Şi exact aşa şi trebuie să fie, deoarece este o problemă naţională pe care Polonia trebuie să o gestioneze, conform prevederilor Tratatul UE. Nu ar trebui să ne încălcăm propriul Tratat privind Uniunea Europeană.
Redactarea constituţiei a fost acuzată de lipsă de democraţie, dar nu se ştie faptul că marea majoritate a maghiarilor a susţinut această constituţie. Ipocrizia este, de asemenea, evidentă în faptul că cei ce protestează atât de zgomotos astăzi împotriva Ungariei şi a primului său ministru, dl Orbán, tăceau atunci când guvernul socialist anterior din Ungaria a adus această ţară în pragul falimentului, utilizând forţa pentru a reduce opoziţia la tăcere atunci când protesta la mitinguri şi întruniri democratice. Nu este un aspect în care trebuie să ne implicăm.
Kinga Göncz
(HU) Dle János Áder, doar o corecţie de zece secunde la ceea ce tocmai aţi spus. Curtea Europeană a Drepturilor Omului nu se află la Luxembourg. Are sediul la Strasbourg.
Elmar Brok
(DE) Dnă preşedintă, dnă Győri, dnă Reding, nu-mi dau seama care este scopul dezbaterii. Aş fi încadrat anumite puncte ale constituţiei maghiare în mod diferit. Există şi câteva puncte ale constituţiei mele germane cu care nu sunt de acord în totalitate, la fel şi în constituţia franceză. Totuşi, acest lucru nu are nimic de-a face cu acest Parlament, deoarece nu răspunde de aceste aspecte. Aceasta este ideea esenţială. Cu excepţia cazului în care se stabileşte în mod specific că anumite prevederi încalcă dreptul european. În cazul în care cuiva nu îi place un anumit element dintr-o constituţie naţională, acest lucru nu are nicio legătură cu acest Parlament, deoarece aceasta este o problemă de identitate şi jurisdicţie naţională.
La fel cum Comisia a forţat anumite modificări în legile maghiare privind mass-media, deoarece anumite puncte nu erau acceptabile, aceasta sau Curtea Europeană de Justiţie va acţiona dacă, la punerea în aplicare a constituţiei, se vor adopta legi care încalcă legea europeană. Este posibil chiar ca acest caz să fie transmis Curţii Europene de Justiţie.
De aceea consider că suntem aici, într-o anumită măsură, martorii unui teatru politic. Nu avem dreptul de a interveni în constituţia maghiară. Poate că am fi făcut anumite lucruri altfel, dar este dreptul Ungariei de a face lucrurile după cum consideră potrivit.
András Gyürk
(HU) Dnă preşedintă, am fost martorii unui eveniment fără precedent aici, în Parlamentul European. Constituţia unui stat membru, una dintre cele mai importante componente ale suveranităţii naţionale, a fost atacată aici de anumiţi deputaţi din Parlament. Trebuie să fiţi conştienţi că cei are au încălcat în mod flagrant suveranitatea naţională nu dăunează doar Ungariei, ci întregii Europe. Acest caz a stabilit un precedent ce reduce numărul celor care sprijină cu adevărat Europa şi creşte numărul euroscepticilor. Acesta este un comportament iresponsabil. În acelaşi timp, ceea ce am aflat de la Comisie este liniştitor. Părea să fie de la sine înţeles, totuşi sunt bucuros că această idee a fost subliniată în această sesiune plenară.
Comisia Europeană nu are intenţia şi nici dreptul de a interveni în afacerile constituţionale ale statelor membre. La urma urmei, este momentul ca aripa stângă să-şi înceteze campania politică provocatoare bazată pe interpretări greşite la adresa Guvernului maghiar. Noua constituţie maghiară este un instrument important pentru a elimina ruinele lăsate de opt ani de guvernare socialistă coruptă şi ineptă. Fidesz a primit un mandat cu majoritate de două treimi pentru a face acest lucru. Aripa stângă trebuie pur şi simplu să accepte că această decizie nu poate fi schimbată nici de Bruxelles, şi nici de Strasbourg.
Jan Philipp Albrecht
(DE) Dnă preşedintă, dle Brok, consider remarcile dvs. oarecum iritante, de aceea am solicitat să iau cuvântul.
Bineînţeles, Uniunea Europeană are competenţe care îi permit să stabilească compatibilitatea legii naţionale cu legea europeană. După cum aţi spus şi dvs.., orice încalcă Tratatele europene poate fi clarificat şi în instanţă. Prin urmare, de ce nu ar putea acest Parlament dezbate o asemenea situaţie? Nu este oare, de fapt, absolut necesar ca acest Parlament să dezbată acest aspect?
Consider că suntem martorii unei tendinţe în care constituţiile naţionale sunt privite drept o zonă în care nu este loc pentru dezbateri politice în sânul democraţiilor europene.
Dacă trăim într-o democraţie europeană, componentele principale ale constituţiei noastre trebuie bineînţeles aprobate de comun acord şi trebuie să fie compatibile cu tratatele internaţionale pe care le-am semnat cu toţii. Acestea includ, de exemplu, Convenţia drepturilor omului şi Tratatele Uniunii Europene şi consider că ar trebui să putem dezbate acest aspect în acest Parlament.
Viviane Reding
vicepreşedintă a Comisiei. - Dnă preşedintă, am solicitat o linie clară din partea Parlamentului European. Ei bine, nu a existat nicio linie clară din partea Parlamentului European. Am ascultat o mulţime de opinii divergente, care arată în sine cât de complexă este această problemă.
Prin urmare, permiteţi-mi să subliniez încă o dată respectul acordat de Comisie Tratatului de la Lisabona şi faptul că aceasta nu intervine în suveranitatea statelor naţionale. În numele preşedintelui Barroso, aş dori să subliniez încă o dată că alegerile constituţionale şi instituţionale fundamentale ale statelor membre nu sunt judecate din punct de vedere politic de către Comisie. Adoptarea unei noi constituţii într-un stat membru este un aspect ce ţine de poporul şi instituţiile acestuia.
După cum am subliniat deja, avem competenţă atunci când constituţia se traduce în practica legislativă, administrativă sau judiciară. Pot asigura Parlamentul că nu vom ezita nicio clipă să intervenim într-un asemenea caz dacă Tratatul sau Carta vor fi violate sau dacă dreptul Uniunii nu va fi respectat.
Revenind la întrebarea drei Guillaume cu privire la dreptul Uniunii: atunci când este în joc Uniunea, nu am ezitat niciodată să acţionăm. Întrebarea pusă de dra Guillaume se referă la o campanie de conştientizare cu privire la echilibrul muncă-viaţă care a fost sprijinit de programul Progress. Acesta face parte dintr-o campanie ce constă în materiale promoţionale care prezintă un făt cu sloganul 'Lasă-mă să trăiesc', cu logo-ul Comisiei. Am menţionat clar: această campanie nu este în linie cu programul Progress şi nu este în linie cu propunerea de proiect depusă serviciilor Comisiei de autorităţile maghiare. Prin urmare, Comisia a solicitat ca această parte a campaniei să fie oprită imediat şi toate posterele existente să fie eliminate. Dacă acest lucru nu a fost făcut, vom demara procedurile pentru a rezilia acordul european şi pentru a impune consecinţele necesare, inclusiv financiare.
Iată cum răspundem atunci când legea europeană este în joc. Constituţiile nu intră în sfera noastră de competenţă.
Enikő Győri
preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Dnă preşedintă, înainte de toate, aş dori să mulţumesc Parlamentului pentru atenţia specială acordată activităţilor guvernului meu în ultimul semestru. Preşedinţia ungară este convinsă că recent adoptata - nu revizuita - constituţie maghiară este pe deplin în linie cu valorile şi principiile de bază pe care este fondată Uniunea.
De la începutul Preşedinţiei noastre, ne-am dedicat întreaga energie şi am depus eforturi neîncetate pentru promovarea agendei europene comune. Sunt încântată în mod special că nici măcar criticii, care au fost menţionaţi în timpul dezbaterii de astăzi, nu au pus la îndoială fermitatea şi sinceritatea angajamentului guvernului meu.
Judith Sargentini
Dnă preşedintă, cu privire la Regulamentul de procedură - şi am încercat să comunic această idee la mijlocul dezbaterii, dar m-aţi întrerupt - aş sugera să priviţi înapoi în această dezbatere şi să vedeţi cum aţi alocat întrebările cu cartonaş albastru şi solicitările de tipul catch-the-eye. Le pot aduna: două solicitări de cartonaş albastru de la mine au fost ignorate, fiind aprobate solicitările dlui Alvaro (de două ori), drei Göncz (de trei ori) şi dlui Tavares (o dată). Nu aţi putut echilibra cu adevărat modul în care acestea au fost distribuite. Aş dori să vă rog să încercaţi data viitoare să obţineţi un echilibru în acest sens.
Preşedintă
Vă asigur, dnă Sargentini, că am parcurs timpul alocat de 45 minute. Toţi membrii au avut ocazia de a interveni. Le-am permis să intervină cel puţin 15 secunde şi chiar un minut în anumite cazuri şi echilibrul între grupurile politice a fost respectat pe deplin. Totuşi, aveţi dreptul de a verifica şi depune o plângere, bineînţeles.
Dezbaterea a fost închisă.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Cătălin Sorin Ivan
în scris. - Constituţia ungară a fost adoptată pe 18 aprilie, printr-un proces care a forţat limitele democratice şi ea va intra în vigoare la începutul anului viitor. Deşi nu avem prerogativele necesare pentru a dicta unui stat membru conţinutul unei legi fundamentale, nici nu putem să tratăm acest derapaj anti-democratic cu indiferenţă. E un caz care trebuie să alerteze toate statele membre şi toate guvernele, indiferent de orientarea politică.
Şi mai grav e faptul că guvernul ungar se foloseşte de preşedinţia UE nu pentru a construi ceva pentru o Europa unită, ci pentru a susţine revirimentul unui naţionalism pe care îl credeam uitat.
În ceea ce priveşte state precum România şi Slovacia, conţinutul Constituţiei poate crea cadrul favorabil pentru situaţii periculoase, prin drepturile colective pentru etnicii maghiari şi prin principul extra-teritorialităţii.
Şi mai mult, guvernul ungar şi-a manifestat sprijinul pentru înfiinţarea reprezentanţei Ţinutului secuiesc la Bruxelles, o ofensă majoră adusă românilor şi integrităţii teritoriale a României
Sławomir Witold Nitras
Consider că Parlamentul European are dreptul de a discuta soluţiile legislative introduse în constituţiile statelor membre. Trăim într-o Europă şi cetăţenii ţărilor noastre au dreptul de a trăi în orice stat membru fără bariere. Totuşi, trebuie să ne amintim că naţiunile europene au un drept suveran de a adopta legi fundamentale. Ţări diferite şi naţionalităţi diferite au fost modelate de experienţe diferite. Şi ungurii au dreptul de a adopta o constituţie care nu menţionează un ombudsman sau un reprezentant al datelor personale. Când îi aud pe deputaţii din Parlament vorbind despre faptul că parlamentul maghiar încalcă principii europene fundamentale, nu pot să nu simt că nu împărtăşesc principiile la care vă referiţi. Mai presus de toate, aş dori să felicit Ungaria pentru noua sa constituţie. Faptul că o majoritate covârşitoare a maghiarilor sprijină noua legislaţie este deosebit de impresionant şi dovedeşte că naţiunea maghiară s-a îndepărtat total de tradiţia constituţiilor comuniste în linia cărora fusese redactată constituţia anterioară.
József Szájer
Ungaria este un stat membru al Uniunii Europene şi urmează regulile clubului în mod corect. În cazul în care cineva are o părere contrară, clubul are reguli corespunzătoare în ceea ce priveşte procedura de urmat. Dacă au dreptate, introduceţi o acţiune împotriva noastră pentru încălcarea obligaţiilor. Aceasta este procedura în cazul oricărei alte ţări şi noi, ungurii, nu solicităm să fim scutiţi de această procedură. Ne susţinem punctul de vedere într-o dezbatere care se bazează pe adevăr, dar nu dorim să participăm la o vânătoare politică de vrăjitoare. Eliminând ruinele lăsate de colegii noştri maghiari socialişti, mobilizăm energii extraordinare pentru a face din Ungaria o ţară democrată, europeană şi liberă bazată pe mandatul constituţional primit de la cetăţenii maghiari la alegeri libere. De aceea am adoptat noua constituţie care va înlocui în final constituţia comunistă din anul 1949, care evoca amintiri neplăcute şi era simbolul tiraniei pentru unguri. Suntem o naţiune ce iubeşte libertatea şi democraţia. Constituţia noastră, care a protejat dreptul de a rezista tiraniei de la celebra Bulă de Aur, Magna Carta maghiară din 1222, a inclus toleranţa religioasă în virtutea Declaraţiei de la Torda pentru prima oară în Europa, a fost prima care garanta egalitatea în faţa legii în anul 1848 şi are una dintre cele mai vechi tradiţii parlamentare din Europa, are o vechime de o mie de ani. Nu trebuie să primim lecţii de democraţie de la cei care mai au încă mult de lucru în propriile ţări.
Marc Tarabella
Uniunea Europeană este construită pe principii fundamentale, cum este cel al egalităţii între bărbaţi şi femei. Totuşi, aprobând o nouă constituţie care declară că fătul trebuie protejat din momentul concepţiei, Ungaria, stat membru, a călcat în picioare valorile respective, permiţând aducerea din nou în discuţie a dreptului la avort.
Am aflat, de asemenea, că guvernul maghiar a lansat o campanie publicitară împotriva dreptului la avort, finanţată şi, prin urmare, aparent confirmată de Uniunea Europeană. Aş dori să atrag atenţia în acest moment asupra faptului că dreptul la avort este un drept fundamental pentru care mii de femei au luptat şi continuă să lupte în Europa, adesea cu riscul vieţii lor, care este susţinut de acest Parlament şi de cetăţenii unguri şi care este recunoscut de 23 de state membre din 27.
În afara faptului că se disociază de o politică de asemenea natură, care contravine drepturilor fundamentale ale femeilor, Comisia Europeană trebuie să depună toate eforturile pentru ca guvernul maghiar să oprească orice campanie care pune în discuţie dreptul la avort. Este o chestiune de protejare a valorilor noastre comune.
