Euroopa Liidu toimimise lepingu muutmine seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on euro (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Elmar Broki ja Roberto Gualtieri põhiseaduskomisjoni nimel esitatud raport, mis käsitleb Euroopa Liidu toimimise lepingu muutmist seoses stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, mille rahaühik on euro (00033/2010 - C7-0014/2011 - 2010/0821/NLE)).
Elmar Brok
Austatud juhataja! Lugupeetud volinikud! Head kolleegid! Euro kujutab endast olulist edulugu. See on üks kõige stabiilsemaid valuutasid maailmas ja on olnud turgudel dollarist tugevam. Võime näha, et USA majandusnäitajad on palju halvemad kui Euroopa omad. Kuna aga meie tingimused ei ole ühetaolised, siis on euroala mõnedel piirkondadel, mõnedel liikmesriikidel probleeme ja me peame neile reageerima.
Euro läbikukkumine oleks erakordselt kulukas meie kõigi jaoks selles globaliseeritud süsteemis ja ma soovin öelda, et minu riik, mis mõnikord kujutab ette, et ta on pidanud tegema olulisi ohverdusi, on peamine eurost kasusaaja või üks peamistest kasusaajatest. Seega me ei tee eneseohverdusi. Me tegutseme hoopis kõikide liikmesriikide, nii suurte kui ka väikeste, rikaste ja vaeste, huvides ning me peame paistma ühendatuna.
Samuti peame tegema selgeks, et meil on vaja mõjuda ühtsena selleks, et olla usaldusväärne. Me ei saa lubada, et krediidireitingute agentuur, näiteks Moody's alandaks üleöö riigi reitingut kolme taseme võrra. Kui see peaks juhtuma, satume taas probleemidesse Ameerika Ühendriikide avaldatava surve tõttu. Siinkohal peame samuti suutma anda endast tugevamalt ühtse ettekujutuse. Seetõttu on mul hea meel, et püüame luua kolmel viisil tingimused enda usaldusväärseks tegemiseks. Need on: stabiilsuse ja kasvu pakti piiritlemine koos suuremate võimalustega sekkumiseks; komisjoni rolli tugevdamine ning varajase hoiatamise süsteem, Euroopa semester, mille osana tuleb varases etapis jälgida seda, kas ja mis ulatuses on liikmesriikidel võimalik ja nad saavad järgida eelarvelist distsipliini. Kõik see tugevdab meie suutlikkust, et me ei leiaks end taas sellises olukorras nagu praegu ja see võimaldab meil saavutada usaldusväärsust kestval alusel.
Teiseks ei saa me ületada seda kriisi üksnes eelarvelise distsipliiniga. Väljume sellest võlalõksust üksnes eelarvelise distsipliini ja kasvu kaudu. Sel põhjusel on mõtet edendada kasvu ja konkurentsivõimet. Mul on hea meel, et seni selles valdkonnas tehtud ettepanekuid muudetakse aeglaselt nii, et need ei põhine üksnes valitsustevahelisel lähenemisviisil, vaid integreeritakse üha enam Euroopa ühenduste meetodisse, kus Euroopa Liidul on vastavad pädevused. Selle tulemusena lahendatakse aeglaselt mitut probleemi, mis meil siin täiskogul selle ettepanekuga on. Samas käivad need kaks tegurit - konkurentsivõime ja eelarveline distsipliin - käsikäes.
Minu kolmas punkt puudutab aluslepingu ülevaatamist, mis on sillutanud teed ja mille alusel Euroopa Ülemkogu saab otsustada 24. märtsil, kui oleme selleks hetkeks oma seisukoha esitanud. Ettepanek on esitatud aluslepingu artikli 136 lõike 3 muutmiseks. Roberto Gualtieri ja mina, samuti põhiseaduskomisjon, oleme seisukohal, et parem oleks parandada artikli 136 lõiget 1, sõnastades selle ümber, et paremini vastata oma nõudmistele.
Samuti teame, et seda lähenemisviisi on ilmselt raskem ellu viia, sest nii poliitilistel kui ka ajalistel põhjustel peaks meie eesmärk olema lihtsustatud menetlus ja referendumeid ei ole vaja pidada. Kui see eeltoodud põhjustel ei ole võimalik, peaksime vähemalt tagama, et nõukogu võtaks endale kohustused, mis teevad selgeks, et valitsustevaheline lähenemisviis antud juhul ei tähenda alaliste uute struktuuride loomist Euroopa Liidus, vaid et seda lähenemisviisi kasutatakse jätkuvalt, nagu ka varem, vaid meetodina, kus on vaja uuenduslikkust. Neid tingimusi on seega vaja järgida, et luua tingimused ühendamise võimaluseks juhul, kui toimub üleminek Euroopa ühenduste meetodile, ning teha selline parandus, et saaksime tegutseda ühiselt pikaajalises perspektiivis.
See tähendab, et näeme samuti valitsustevahelise lähenemisviisi nõrkust. Valitsustevaheline lähenemisviis tähendab parlamentaarse legitiimsuse puudumist või selle peaaegu puudumist, mis tingib täieliku suutmatuse tegutseda paljudes valdkondades tulenevalt ühehäälse otsuse nõudest. See tähendab, et ühenduse lahendus - Monnet' meetod - on samuti legitiimsem ja sellest tulenevalt on tegutsemise suutlikkus suurem. Me ei tohiks seda praeguses arutelus unustada.
Euroopa Parlament soovib luua tingimused nii, et eri valdkondades rakendatud meetmete puhul pöörduksime tagasi lähenemisviisi juurde kasutada ühenduse institutsioone. Selle all ei mõelda eriti Euroopa Parlamenti, kui kõneldakse valitsustevahelisest lähenemisviisist - meil on õigus kõige rohkem selleks, et meiega konsulteeritaks. Mõeldakse hoopis, et komisjon on rohkem kaasatud, tehes eeltöö, andes hinnangu ja esitades ettepanekud aruteluks. Komisjon peaks esitama ka selliseid küsimusi reguleeriva määruse, et lisada need ühenduse õigusesse.
Loodan, et Euroopa Ülemkogu on valmis, ja ma ootan, et Richart Corbetti kui Euroopa Ülemkogu esindaja looks 24. märtsiks vajalikud tingimused meiega peetavate läbirääkimiste käigus ja annaks parlamendile kindlustunnet, et seda lähenemisviisi saab kasutada sellisel viisil, et vajalikud sammud töötatakse välja mõistlikul viisil ja et me saaksime kanda oma vastutust üheskoos.
Roberto Gualtieri
Austatud juhataja! Head kolleegid! Liialdamata võib öelda, et see on ajalooline hetk Euroopa ehitamise protsessis. Majanduskriisis on selgunud, et ühisvaluuta vajab tõelist Euroopa majanduse juhtimist ning et esimest korda astutakse olulisi ja uuenduslikke samme selles suunas.
Samal ajal näeme ohtlikku trendi, et sellele uuele juhtimisele antakse valitsustevaheline hõng, millega mitte üksnes ei seata ohtu Euroopa Liidu institutsionaalne struktuur, vaid ka muudetakse uued mehhanismid ebatõhusaks.
Seega on alaline stabiilsusmehhanism sümboolse ja keskse tähtsusega küsimus. Alalise stabiilsusmehhanismi moodustamine kujutab tõepoolest ühelt poolt otsustavat ja olulist sammu edasi. Parlament toetab seda otsust, kuigi on oluline rõhutada, et ei tohi välistada ebaharilike solidaarsusmehhanismide, näiteks artiklil 122 põhinevate ja hetkel kasutatavate mehhanismide kasutamise võimalust.
Kui alalise mehhanismi loomine on seetõttu hea, siis on Euroopa Ülemkogu otsustanud teiselt poolt luua puhtalt valitsustevahelise mehhanismi, keeldudes nii ainulaadsel viisil andmast Euroopa institutsioonidele ühtegi rolli, sh selle mehhanismi loomise protsessis.
Muu hulgas võib see tekitada ratifitseerimisprotsessi käigus arutelusid lihtsustatud menetluse sobivusest, arvestades, et on vaevalt kaheldav, et Euroopa Liidu pädevuste kärpimine nõuaks tavalist läbivaatamisenetlust. Peale selle, kuna aluslepingus on selgelt sätestatud kaks asja: et selliste liikmesriikide, kus rahaühik on euro, rahapoliitika on Euroopa Liidu ainupädevuses ning et liikmesriigid peavad aluslepingu osapooltena kooskõlastama oma majanduspoliitikat Euroopa Liidu raames. Mehhanism, mis toimib täielikult väljaspool Euroopa Liidu institutsionaalset struktuuri, oleks vaevalt kooskõlas nende põhimõtetega ja tingiks seega Euroopa Liidu volituste vähendamise, mis ei oleks kooskõlas lihtsustatud läbivaatamismenetlusega. Selle probleemi võib tõstatada ka mitu rahvuslikku parlamenti ratifitseerimismenetluse käigus, mis saab olema keeruline ja riskantne protsess, nagu me teame.
Sel põhjusel oleks parlament eelistanud erinevat, institutsionaalselt sobivamat ja poliitiliselt vähem riskantsemat menetlust, nagu artikkel 352 kas üksinda või koos artikliga 136. Raportis on see kõik mustvalgel kirjas, kuid eelistasime keskenduda pigem sisule kui menetlustele, et jõuda realistliku, kuid kindla lähenemisviisini.
Põhipunkt seisneb selles, et liikmesriigid loovad alalise stabiilsusfondi, sest nad on seda otsustanud, kuid sellega võidakse panna ka alus väljaspool ELi institutsioone asuvale uuele struktuurile või see võiks olla valitsustevaheline vagun Euroopa Liidu rongis, mis sõidab mööda Euroopa Liidu rööpaid.
Parlament soovib aidata kaasa, sest me järgime neist kahest teest viimast. Seega palusime oma raportis kahest tingimusest kinni pidamist: muudatusettepanek tuleb ümber sõnastada nii, et mehhanismi jaotuse kehtestamine pandaks kuidagi ELi menetlusse või et ELi institutsioonid oleksid suurel määral kaasatud praktilises rakendusmehhanismis ja eelkõige tingimuslikkuse meetmete kindlaks määramisel.
Maroš Šefčovič
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Head kolleegid! Tänapäeva omavahel seotud maailmas ei saa ükski riik jääda mõjutamata sellest, mis juhtub naabritega.
Vaadakem vaid sündmusi Põhja Aafrikas ja vaadakem vaid just siin täiskogul lõppenud arutelu ning ma arvan, et see mis peab paika poliitikas, peab kindlasti paika ka majanduses!
Kriis näitas, kui suur on nakatumisoht, eelkõige euroala riikide jaoks, kui üks riik satub suurde majandusraskusesse, ning seda, kui kiiresti see levib edasi ülejäänud riikidesse.
Möödunud aastal näitasime üles oma kindlat otsustuskindlust teha kõike selleks, et kaitsta ühisraha. Ajutised meetmed, nagu Euroopa finantsstabiilsuse fond ja Euroopa finantsstabiilsuse mehhanism, on tõestanud oma väärtust, kuid aeg on saabunud alaliseks lahenduseks.
Seega täiendusena oma majanduse juhtimise tugevdatud süsteemile, mis käivitati selle aasta jaanuaris koos esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsiga, peame kehtestama tugeva institutsionaalse ja finantsmehhanismi võimalike tulevaste kriiside käsitlemiseks.
Sel põhjusel toetab komisjon aluslepingu artikli 136 piiratud muutmist. Ma tean, et mõned teist on pettunud selles lähenemisviisis. Ma pean ütlema, et komisjon jagab teie pettumust. Nagu ka mõlemad raportöörid - Elmar Brok ja Roberto Gualtieri, keda ma väga tänan suurepärase koostöö eest nende toimikutega - ja kindlasti ka enamik parlamendist, oleksime eelistanud Euroopa Liidu täielikku vastutust selles alalises mehhanismis.
Me mõistame aga, miks euroala liikmed valisid selles etapis valitsustevahelise mehhanismi. Ülejäänud siiski kinnitasid, et tulevase stabiilsusmehhanismi loomise töösse kaasatakse komisjon täielikult koos euroala rahandusministritega ja me oleme valmis jagama vajaduse korral oma kogemusi stabiilsusfondi juhtimisel, nagu tegime seda Kreeka ja Iirimaa puhul.
Samal ajal on komisjon valvas, et ELi pädevused ei saaks ühelgi viisil mõjutatud.
Eelkõige, kuigi Euroopa riigipead ja valitsusjuhid leppisid kokku, et artiklit 122, mis on Euroopa finantsstabiilsuse mehhanismi seaduslik alus, ei tohiks enam kasutada finantsstabiilsuse säilitamiseks euroalas tervikuna, ei seostanud president Barroso end - nagu teate - selle deklaratsiooniga. Seega ei räägi me selles küsimuses mitte Euroopa Ülemkogu järeldustest, vaid riigipeade ja valitsusjuhtide avaldusest. Komisjoni meelest on see puhtalt poliitiline deklaratsioon, mis ei mõjuta ELi pädevusi.
Komisjon rakendab ka mis tahes vajalikke meetmeid, nii seadusandlikke kui ka muid tagamaks, et uus mehhanism töötaks täielikus vastavuses ELi vastutusega majandus- ja rahanduspoliitika koordineerimisel ning nende üle järelevalve teostamisel kõikides liikmesriikides.
Jean-Paul Gauzès
Austatud juhataja! Lugupeetud ametis olev eesistuja, volinik! Majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse raportöörina loomulikult nõustun Elmar Broki öelduga.
Sooviksin lihtsalt juhtida tähelepanu kahele punktile: praegu on oluline, et meil oleks õiguslik kindlustunne. Teisisõnu ei tohi olla mitte mingit käimasolevat arutelu Euroopa tasemel võetavate meetmete, nii valitsustevaheliste kui ka ühenduse meetmete suhtes. Meie eelistame loomulikult ühenduse meetmeid.
Miks me vajame seda õiguslikku kindlust? Sest Euroopa ja euroala on turgude pideva surve all. Me ei saa hävitada turge, kuid võime püüda saavutada nende üle kontrolli. Selleks peame kõrvaldama ebakindluse, iga päev edasilükatavad otsused. Samuti peame lõpetama pidevalt selle üle mõtlemise, kas me saame või ei saa teha otsuseid.
Seetõttu on väga pakiline, volinik, et te pööraksite tähelepanu parlamendi nõuetele ja me peame kiiresti parandama aluslepingut selle õigusliku kindluse tagamiseks, mis on vajalik, et saaksime reageerida tõhusalt meie ees seisvatele keerulistele majandusoludele.
Edward Scicluna
Austatud juhataja! Me kõik nõustume, et euroala riikidel on vaja alalist finantsmehhanismi. Mehhanismi ülesanne on euro stabiilsuse tagamiseks mobiliseerida finantseerimist rangete tingimuste alusel euroala liikmesriikidele, kellel esineb suuri finantsprobleeme. Küsimus seisneb selles, et kuigi kõik pooldavad seda kontseptsiooni, ei ole see mitte kusagil nõukogu ettepanekus määratletud. Meil on ettepanek, millega selgitatakse miks tuleb seda mehhanismi finantseerida ja kes seda tegema peab, kuid selles ei selgitata, kes hakkavad sellest kasu saama. Parlament teeb seda, mida nõukogul ei õnnestunud teha: määratleb selgelt, kes on kasusaajad, ja kinnitab, et see peab kehtima kõikide liikmesriikide, mitte üksnes euroala suhtes tervikuna. Mis juhtub, kui väike riik satub kriisi, kuid ei ole piisavalt suur, et mõjutada negatiivselt euro tugevust? Praegusel kujul ei anna nõukogu ettepaneku projekt mitte mingeid õiguslikke tagatisi, et sel juhul oleks riigil ligipääs sellele mehhanismile. Väikesed riigid teevad sellesse fondi sissemakseid, saamata sellele ligipääsu finantskriisi korral. See ei ole aktsepteeritav ja rikuks solidaarsuse põhimõtet, mida Euroopa Liit kehastab. See on nagu maksmine kindlustuspoliisi eest, millest ei tehta mitte kunagi väljamakseid. Sel põhjusel toetan seda raportit, milles märgitakse selgelt, et ühtegi sellesse fondi sissemakseid tegevat liikmesriiki ei saa jätta välja suurusega seotud põhjustel. Teiseks on küsimus intressimäärades, mida ei tohiks arvutada karistavatel määradel, nagu see toimub Iirimaal ja Kreekas. Nõukogu peab seetõttu uurima seda küsimust lõike 14 valguses ja pöörama tähelepanu komisjoni programmidele selles osas, nagu näiteks maksebilansi toetusmehhanism ja makromajanduslik finantsabi. Murettekitav on asjaolu, et nii olulises küsimuses võetakse kasutusel üksnes valitsustevaheline lähenemisviis. Komisjoni on vaja kaasata, et koostada määrusi, millega reguleeritakse ja viiakse ellu seda mehhanismi ning teostatakse järelevalvet selle üle. Seetõttu on mul väga hea meel töö üle, mida parlament on teinud selle ettepanekuga ja minu arvates on oluline, et nõukogu aktsepteeriks neid sellistena, nagu nad on ja nagu neis on kokku lepitud kahes parlamendi komisjonis.
Paulo Rangel
Austatud juhataja! Esimene punkt, mida minu arvates on siinkohal vaja rõhutada, tuleneb sellest, mida minu kolleeg Elmar Brok märkis ELi institutsioonide kaasamise kohta, ja sellest, mida parlament nõuab selle raportiga nõukogult: nimelt, et ELi institutsioonide ja ühenduse meetodit kaasataks selle stabiilsusfondi alalise stabiilsusmehhanismi küsimuse lahendamisel. Raportis nõutakse spetsiaalselt seda kaasamist, austades samal ajal komisjoni rolli. See on oluline parlamendi jaoks ja minu arvates on see oluline selle mehhanismi jaoks.
Teine punkt on meie jaoks väga oluline ja see käib selle kohta, et stabiilsusfond on vaid üks teguritest. Majandusjuhtimine ja potentsiaalsed ELi küsimused on mõnda euroala liikmesriiki laastava finants- ja majandusriisi lahendamisel muud tegurid, mistõttu peaks nõukogu teadma, et fond ei lahenda iseenesest kõiki asju ja et see tuleb ühendada majandusjuhtimise mehhanismide ja Euroopa 2020. aasta kasvustrateegiaga.
Seda arvesse võttes sooviksin rõhutada raporti kolme väga olulist lõiku: punkt 6, millega hõlmatakse kõik liikmesriigid olenemata nende suurusest; punkt 12, milles märgitakse, et ühelegi riigile ei tohi keelata ligipääsu sellele fondile riigi väikese suuruse alusel; ja punkt 14, mis minu arvates on kõige olulisem, sest selles sätestatakse ühelt poolt, et intressimäärasid tuleb pakkuda soodsatel tingimustel, et ei korduks see, mis praegu on juhtumas Kreeka ja Iirimaaga, kelle probleeme ei lahendata ELi või Rahvusvahelise Valuutafondi abiga. Oluline on, tingimused oleksid soodsad ja kasutataks kompensatsiooni põhimõtet ilma laenuvõtmise kulude marginaalideta, et oleks võimalik lahendada finantskriisi kõige nõrgemates liikmesriikides.
Enrique Guerrero Salom
Austatud juhataja! Sooviksin rõhutada kui oluline on konsultatsioon, mille parlament peab tagama. See on esimene Lissaboni lepingu reform pärast selle vastuvõtmist ja jõustumist. See on samm Euroopa Liidu majanduse juhtimise ülesehitamise suunas ning tõenäoliselt esimene näide sellest, kuidas aluslepingu võimalikud tulevased reformid sisaldavad tulevikus nimetatud majandusjuhtimise punkte. Parlament peab minu arvates tegema seda, mida on vaja teha, st looma selle mehhanismi, aitama võtta finantsstabiilsusmehhanismi kasutusse, tagades samal ajal kõik vajalikud toimingud parimal ja kõige enam soovitud viisil.
Vajame mehhanismi, mis on stabiilne, mis tähendab, et see suudab ära hoida ja takistada spekulatsiooni ning suudab reageerida vajalikul viisil ja ajal. See peaks olema mehhanism, mis on kindel, omades õiguslikku alust, mis puudub praegusel ajutisel mehhanismil, ja sellel peaks olema piisav mastaabiefekt.
Seetõttu pooldan lihtsustatud menetlust, kuigi eelistatult peaks see olema erakorraline samm; et reformid võtaksid erineva vormi; et Euroopa Liidu elemendid lisataks valitsustevahelisusesse, kusjuures komisjonil oleks põhiroll; ja lõpuks, et parlamendil oleks sõnaõigus aruandekohustuses.
Lõpetuseks loodame, et pärast seda, kui põhiseaduskomisjon meie raporti vastu võtab, suhtub nõukogu mõistvalt meie taotlusesse, sest meie arvates tugevdaks see alalist stabiilsusmehhanismi ja seega aitaks kaasa Euroopa Liidu majandusjuhtimisele.
Andrew Duff
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Peaminister on meile öelnud, et peaksime tegema kõik vajaliku euro stabiliseerimiseks, kuid tegelikult on see vaid miinimum, mida tuleb teha.
Liberaalide fraktsioon näeb seda vaid kui esimest sammu paljudest meetmetest, mis viib lõpuks ühtse usaldusväärse majandusjuhtimiseni. Selgelt otsustava tähtsusega on see, et mehhanism oleks loodud selliselt, et seda oleks tulevikus võimalik ühendada täielikult Euroopa Liidu süsteemiga. Oluline on see, et komisjon oleks mehhanismi kaasatud ning eelkõige see, et selle toimimise eeskirjad, kaasa arvatud range konfidentsiaalsuse tingimused, oleksid ette nähtud komisjoni määrusettepanekuga ning et parlament ja nõukogu teeksid selle kohta ühiselt otsuse.
See on majandus- ja rahandusliitu käsitleva Maastrichti lepingu esimene oluline muudatus. On väga oluline, et see oleks õige. Ma ootan, et Elmar Brok ja Roberto Gualtieri peaksid edasisi läbirääkimisi parlamendi nimel enne 24. märtsi.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel)
William
Austatud juhataja! Sooviksin küsida sõnavõtjalt, et milline mandaat on tema arvates ELil ja komisjonil majandusjuhtimiseks? Kas sõnavõtja ei nõustuks sellega, et mandaadi puudumisel korral ei oleks tema esindatav erakond ei liberaalne ega demokraatlik?
Andrew Duff
Austatud juhataja! Sooviksin öelda krahv Dartmouthile, et mandaat majandus- ja rahandusliidu ülesehitamiseks on selgelt kehtestatud Maastrichti lepingus, mille üle pidas läbirääkimisi konservatiivne Ühendatud Kuningriigi valitsus ja mille kinnitas Westministeri parlament mitmel järgneval korral. Ma pean ütlema, et kui Ühendatud Kuningriigist pärit liikmed arvavad, et nad saavad mängida libekeelselt ühisraha tulevikuga, teevad nad suure vea.
Gerald Häfner
Austatud juhataja! Head kolleegid! Usun täie tõsiduse juures, et võime öelda, et seisame Euroopas ristteel, ja see on risttee, kus kaks olulist kriisi nõuavad ühel ajal meie meetmeid.
Esimene neist on majandus- ja rahanduskriis ning selle kiiluvees ka eurokriis - minu arvates on need ehmatavad tagajärjed, mis tulenevad ühekülgsest ja mittejätkusuutlikust arengumudelist, mis põhineb võlal ja dereguleerimisel, mis meie liikmesriikides ja kogu Euroopas on üha enam hävitanud riigieelarvete kui selle aluse jätkusuutlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse, samuti saavutuspotentsiaali
Teine oluline kriis, millest oleme palju vähem teadlikud, on see, mida mina näen demokraatia ja õiguspärasuse kriisina, mis on seotud asjaoluga, et saame teha üha enam otsuseid, mitte üksnes rahvusriigis, vaid sellest väljaspool, mille tulemusena - kuna see ei ole seotud mitte demokraatia suurenemise, vaid hoopis vähenemisega - kaotame rahva nõusoleku ja nendepoolse aktsepteerimise. Seetõttu peame väga hoolega kaaluma seda, mida teeme.
Usume, et me vajame stabiilsusmehhanismi, kuid... meie arvates ei lähe see piisavalt süvitsi, kuna see tegeleb sümptomite, mitte põhjustega. Sekkumine on ühepoolne ja mõjutab riigi kulusid, palku, pensione ja sotsiaalset heaolu. Euroopas ei käsitleta spekulatsioonist saadud ja jätkuvalt saadavaid tohutuid kasumeid, jõukuse ja tulu üha enam ebavõrdsemat jaotust. Me ei nõua neilt, kes on sellest spekulatsioonist saanud kasumeid, et nad pistaksid käe sügavale oma taskusse - seega ei lähe me piisavalt kaugele.
Minu järgmine punkt on selle kohta, et see, mida me siin teeme, on mehhanismi loomine väljaspool ühenduse meetodit. Samas on Euroopa täpne mudel sellest, kuidas liikmesriikidevaheline omaalgatuslik koostöö võib põhineda sotsiaalsel kokkukuuluvusel ja suuremal demokraatial. Lubasime Lissaboni lepingus valmistada ette tulevasi aluslepingu muudatusi konventsiooni kaudu - seega oleksid need muudatused intensiivse demokraatliku arutelu teema. Kuid aluslepingu esimese muudatusega käitume vastupidi. Soovime stabiilsusmehhanismi, kuid me ei soovi seda Euroopa demokraatia, kodanike osalemise, ühenduse meetodist loobumise arvel. Me ei soovi seda tagasipöördumisena taas valitsustevahelise Euroopa juurde, vaid sammuna edasi ühtsema Euroopa suunas, kus on rohkelt osalemist ja demokraatiat.
Oleme seetõttu esitanud sellekohased muudatusettepanekud nii sisu kui ka metodoloogia kohta. Oleme tihedas kontaktis raportööridega. Oleme otsustanud mitte teha täna lõplikku hääletamist. Ma loodan, et viimastel päevadel tehtud edusammud tähendavad, et lõpuks saame anda oma heakskiidu. Anname oma heakskiidu vaid siis, kui see pakt viib meid edasi, ja mitte juhul, kui see tähendab tagurpidi samme ühtse demokraatliku ja sotsiaalse Euroopa ülesehitamisel.
Ashley Fox
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Minu fraktsioon toetab hea meelega liikmesriikide ettepanekut aluslepingu muutmiseks.
Teeme seda, sest soovime euro säilimist ja seda kasutavate riikide õitsengut. Oleme Ühendkuningriigis rõõmsad, et meil ei ole eurot, kuid soovime teile kõike head!
Kuigi toetame aluslepingu muudatust, ei toeta me seda raportit, sest meil on siin viimasel minutil koostatud ebavajalike muudatuste soovinimekiri. Tõepoolest on kahju, et parlament käitub sellisel viisil.
Selline seisukoht on seda enam hämmastav, arvestades, et hääletame selle arvamuse üle üksnes tunnid enne, kui Euroopa Ülemkogu nõustub ametlikult aluslepingu muudatusega. Kas peame tõesti uskuma, et nõukogu võtab meid kuulda? Kui parlament soovib, et meid tõsiselt võetaks, peame lõpetama uhkeldamise ja hakkama teenima oma liikmesriikide kodanikke.
Lothar Bisky
Austatud juhataja! Minu meelest on tähelepanuväärne, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 136 muutmise kiirendatud menetluse kasutamise heakskiitmise suhtes valitseb praegu siin täiskogul ebakindlus enamiku fraktsioonide hulgas. Selle raportiga kinnitatakse selgelt meie ootust parlamendiliikmetena, et mis tahes tulevane kriisijuhtimise mehhanism ei loo paralleelseid struktuure väljaspool Euroopa Liitu ja et parlamentaarne demokraatlik järelevalve tuleb säilitada igas etapis. Just selles ei ole ma eriti veendunud.
José Manuel Barroso tegi eile selgeks, et ta toetab sotsiaalse kokkukuuluvuse eesmärki nii Euroopa Liidu kui ka ühenduse meetodi raames. Kõik sõnavõtjad nõustusid temaga. Seni ei ole see aga jõudnud resolutsiooni ettepanekuni ja just see on minu arvates puudu. See, mis seal oli - või ei olnud -, oli Merkel-Sarkozy pakt. See tekitab minus usaldamatust ja teatud määral skeptitsismi.
Minu fraktsiooni puhul on selge, et me ei saa anda oma heakskiitu ühelegi poliitikale, mille eesmärk on konsolideerida eelarvet täiendavate kärbetega sotsiaalsfääris. Euroopa Parlamendile tuleb esiteks anda hääleõigus konkreetsete ettepanekute puhul, mis puudutavad Euroopa Liidu tulevast majandus- ja rahanduspoliitikat ning nendega seotud mehhanisme, sest need on selle poliitika põhituum. See on omakorda selline põhimõtteline küsimus, et seda ei tohi vastu võtta dekreedijärgse Euroopa alusel, vaid üksnes vastavuses konventsiooni meetodiga, mis on kehtestatud aluslepinguga.
Seega ei saa minu fraktsioon hääletada selle poolt, mis on mitmes suhtes hea raport. Lõppude lõpuks oleks see loomulikult pretsedent, vaatamata vastupidistele väidetele.
Godfrey Bloom
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! Olen siin olnud kuus ja pool aastat ning tõepoolest olen kuulnud siin vahel absurdsusi, kuid ma ei ole kunagi varem kuulnud nii palju absurdsusi kui täna.
Mitu aastat tagasi olin sellel teemal Cambridge'i ülikoolis õppejõud ja minu meelest tuleks teile kasuks, kui loeksite mõne minu vana loengu märkmeid. Tundub, et mitte keegi teist ei mõista rahvusvahelise raha kontseptsiooni. Elmar Brok, kes ei ole telefoni otsast ära tulnud alates sellest, kui ta tuli siia ainult selleks, et kuulata iseend, kõlas üsna huvitavalt. Ta alustas seda arutelu, märkides, et eurot on saatnud suur edu. On imestama panev, mis planeedil Elmar Brok elab. Taevakene! See on täielik katastroof.
Kui tema arvates on see edukas olnud, siis nõuaksin, et ta kõneleks miljonitele töötutele, noortele peamiselt Ibeeria poolsaarel, Lõuna-Itaalias ja ülejäänud Euroopale, kes kannatavad selle häbiväärse, petturliku ja valeliku valuuta tõttu, mis suruti Euroopa rahvale peale vastu nende tahtmist.
Mandaati ei ole, kolleeg Duff. Mandaati ei ole, teie sinine kaart ripub seal, kui võin teile seda öelda. Selleks ei ole mandaati. Briti rahvale ega ka kellelegi teisele ei ole antud hääleõigust Euroopa Liidu kogu selle kupatuse suhtes. On vaid üks viis, kuidas see paljusid riike hõlmav naeruväärne valuuta saab nurjunud ideaalide taustal alles jääda - ja kui te midagigi taipate rahvusvahelisest rahast, siis saate sellest aru -, nimelt finantsilise, keskse, valitsuse kontrollitud eelarvepoliitika kaudu. Kui te arvate, et teil on selleks mandaat, olete häbistatud ja põhimõttelage.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel)
Andrew Duff
Austatud juhataja! Sooviksin küsida kolleeg Bloomilt, kuidas tema pikk tiraad Cambridge'is vastu võeti. Ma ei suuda ette kujutada, et majandusüliõpilased võiksid kannatada sellist naeruväärset ja äärmist mõttetust. Ma sooviksin küsida temalt, et kas ta ei tea, et Ühendkuningriigis on tööpuudus? Kas ta ei ole teadlik Ühendkuningriigi ülemäärasest puudujäägi positsioonist? Kas ta ei hooli sellest, et inflatsioon Ühendkuningriigis on suurem kui euroalal ja et naelsterling on nõrk valuuta?
Godfrey Bloom
Austatud juhataja! Ma pean ütlema kolleeg Duffile, et sel ajal, 1990. aastate keskpaiku, tervitas osa minu klassist minu vaateid teatud skeptitsismiga. Käin nüüd aeg-ajalt toimuvatel kokkutuleku õhtusöökidel ning enamik neist tuleb minu juurde ja ütlevad: "Jumala eest, Godders, teil oli õigus!”
Ja mul on tõepoolest õigus! Mul on kuhjaga õigus, eks ole?
(Aplaus)
Andrew Henry William Brons
Austatud juhataja! Brittidel on kiusatus käsitleda stabiilsusmehhanismi millegi sellisena, millel ei ole mitte midagi tegemist meiega lihtsalt seetõttu, et me ei kuulu euroalasse. Minu arvates oleks see suur viga.
Kahtlemata on nii siin kui ka kodumaal palju Ühendkuningriigi poliitikuid, kes sooviksid selle riigi ühinemist euroga. Kõik osapooled tõotasid, et enne euroga ühinemise püüdlusi tehakse referendum, kuid me kõik teame, kui väärtuslikud on referendumi lubadused Ühendkuningriigis. Nii leiboristlik partei kui ka konservatiivne partei tõotasid hääletada Lissaboni lepingu küsimuse üle. Konservatiivne partei vingerdas sellest välja põhjendamatul alusel, et põhiseaduse leping ja Lissaboni leping on erinevad; leiboristlik partei vingerdas oma kohustusest välja sel alusel, et Lissaboni leping on ratifitseeritud ja seega oli võimatu pidada referendumit. Lisaks otsustas praegune valitsus, et selle aluslepingu muudatuse suhtes ei peeta referendumit.
Aluslepingu muudatusettepanek näeb ette euroalasse mittekuuluvate riikide ulatusliku kaasatuse stabiilsusmehhanismis. Kogu stabiilsusmehhanism on loomulikult euro eksperimendile omase vea mööndus. Valuuta väärtus peaks peegeldama riigi impordi ja ekspordi suhtelist väärtust - riigi majanduse olukorda. Ühisraha ei saa peegeldada täpselt 17 või tegelikult 27 eri riigi majandust. Meie prioriteet peab olema selle tagamine, et see hukatuslik eksperiment ei ulatuks mitte kunagi Ühendkuningriigini.
Carlo Casini
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Kummaline asi nõukogu ettepaneku juures on see, et pärast ettepaneku kinnitamist hakkab see sillutama teed alalise stabiilsusmehhanismi loomiseks rahvusvahelise õiguse instrumendi kaudu ja seega ilma otsese seoseta Euroopa Liidu rahvusvahelise struktuuriga.
See asjaolu põhjustas suure probleemi põhiseaduskomisjonis, mille juhataja ma olen ning mille ülesanne on hoida silma peal Euroopa Liidu institutsionaalse raamistiku ühtsusel. Lihtsustatud parandusettepanek tekitas seetõttu elava arutelu, kus Euroopa integratsiooniprotsessi tugevatel põhimõtetel põhinevad väited said pragmatismi ja reaalpoliitika vastasseisu osaliseks.
Kokkuvõttes leiab põhiseaduskomisjon, et aluslepingu muudatusettepaneku arutamiseks peab parlament hindama majandusjuhtimise konteksti, mille alla ettepanek langeb. Meil on vaja teada rohkem sellest, kuidas tulevane mehhanism on seostatud olemasolevate institutsionaalsete struktuuridega. Viga oleks luua paralleelstruktuurid, mis pikaajalises perspektiivis sisaldaksid Euroopa Liidu lagunemise riski.
Elmar Broki ja Roberto Gualtieri raportis on toodud ettepanekud sobivate sildade loomiseks Euroopa Liidu institutsionaalse struktuuri ja uue mehhanism vahel. Lisaks sooviksin rõhutada, et nõukogu peab pidama neid küsimusi põhilisteks Euroopa institutsioonide harmoonilise koostöö suhtes.
Seetõttu nõuan tungivalt, et Euroopa Ülemkogu pööraks tähelepanu sellele nõudele ja meie suhtes ülesnäidatavale kaalutlusele enne meie hääletust 24. märtsil. Kuna me ootame head märki, sooviksin edastada oma siira tänu raportööride Elmar Broki ja Roberto Gualtieri suurepärase töö eest!
Proinsias De Rossa
Austatud juhataja! Mul ei ole mitte mingit kahtlust, et Euroopa vajab alalist stabiilsusmehhanismi. Ma olen pidanud mitu poliitilist lahingut ja võidelnud referendumite eest õigusliku ELi otsustusprotsessiga seoses. Seetõttu on mul sügavad reservatsioonid aluslepingu mehhanismi ettepaneku suhtes, mille on esitanud riigipead Euroopa stabiilsusmehhanismi loomiseks ja juhtimiseks.
Nõuan tungivalt, et riigipead mõtleksid väga sügavalt tagajärgedele, mis langeksid osaks Euroopale, kui nad lükkaksid tagasi selle otse valitud parlamendi laia konsensuse. Jah, meil on vaja kiiret otsust, kuid selles põhiküsimuses peame järgima aluslepinguid. Ebamugav teema, millest vaikitakse, on mure selle pärast, et selle sõnastuse muutmine või pöördumine tavapärase menetluse juurde võiks tingida referendumi Iirimaal. Minu reaktsioon demokraadina on üsna lihtne: ja mis siis? Ma austan rahvast. Ma ei karda rahvast. Minu arvates on Iirimaa küps demokraatia, mis suudab teha kindlaks, milles meie põhihuvi seisneb - ja see on Euroopa südames.
Sharon Bowles
Austatud juhataja! Majanduskriisi eraldiseisvatele aspektidele reageeriti aeglaselt. Esmalt karistasid turud ebapiisavaid reageeringuid. Hiljuti oli puhkepaus. Nüüd on mõnede võlakirjade intressimäärad taas hiilimas mittejätkusuutlikku tsooni.
Rakendatud päästemeetmete puhul on ilmnenud muutmisvajadus ja ka parima tahtmise juures kahtlen, et järgmine katse oleks sada protsenti korrektne, mainimata vastupidavust tuleviku suhtes.
Seetõttu vajame alalist finantseerimismehhanismi, mis on paindlik, sealhulgas selleks, et võimaldada varajast sekkumist, mis on kõige tõhusam abinõu. See ei ole kuigi pöörane idee, IMF teeb seda. Kuid loomulikult on vaja piire, prioriteete ja juhtimist.
Seega on meil vaja aluslepingu muudatust, mis võimaldab arengut, mitte aluslepingu muudatust, millega kaasneb sasipundar selles, mida peetakse paratamatuks euroala kui terviku puhul, mis kannatab vähemalt suuruse järgi diskrimineerimise all.
Isegi tugevad euroala riigid vajavad stabiilsusmehhanismi pangandussüsteemi ja riigivõla vahelise seotuse tõttu. Ei ole mitte kokkusattumus, et Euroopa Keskpank nõuab piisavalt suurt fondi, et tulla toime euroala panga rekapitaliseerimisega.
Intressimäärade suhtes tuleb tasakaal saavutada jätkusuutlikkuse ja moraalse ohu vahel, kuid lõppseisukoht ei tohi seisneda selles, et liikmesriigid saavad renti suurel määral kuludest rohkem.
Vicky Ford
Austatud juhataja! Aluslepingu muudatus on tundlik teema minu liikmesriigis, kus vaatamata lubadustele võeti Lissaboni leping vastu ilma referendumita. Kuid ma mõistan, miks paneb euroala kriis teid alalist stabiilsusmehhanismi kehtestama, ja kuigi Ühendkuningriik ei ole euroala liige, soovime näha teie majanduslikku edu. Neil põhjustel on minu kodumaa valitsus öelnud, et nad ei blokeeri lepingu muudatust, mis on vajalik selle mehhanismi moodustamiseks. See resolutsioon ulatub aga veelgi kaugemale ja ajaloost on teada, et ebamäärane sõnastus tingib ebakindlusi.
Põhjendustes on toodud eurovõlakirjade mõiste, mis on sõnastatud ebamääraselt ja üksikasjadeta. Minu fraktsiooni liikmed on mures. Kas sellega antakse üle riigi õigus juhtida enda riigikassat? Kuidas jääb moraalse ohu küsimustega?
Kokkuvõttes ei hääleta me liikmesriikide kokkulepitud aluslepingu sõnastuse vastu, millega võimaldatakse konkreetselt selle mehhanismi loomist, kuid me ei saa toetada seda resolutsiooni, mis sisaldab hiilivaid ebamääraseid mõisteid.
Søren Bo Søndergaard
(DA) Austatud juhataja! Vaid veidi üle aasta on möödas Lissaboni lepingu jõustumisest. Sellele vaatamata oleme juba tegemas nimetatud lepingu teist muudatust. Minu meelest on tegelikult väga huvitav, et Lissaboni leping oli selgelt nii halb, et seda tuli pidevalt muuta. Miks seda muudetakse ja kuidas kavatseme seda teha? Mitte tavapärase menetluse kaudu, vaid spetsiaalse kiirmenetluse kaudu. Miks nii? Kas seetõttu, et lepingu muutmine on ebaoluline? Ei, tegelikult hoopis vastupidi. Sellele vaatamata kavatsetakse menetleda nii kiiresti, et ei ole reaalset võimalust inimeste kaasamiseks põhjalikku arutellu.
Kui Lissaboni lepingut müüdi inimestele, oli üks esitatud argumentidest see, et see leping annaks Euroopa Parlamendile rohkem mõjujõudu. Muudatusettepanek tähendab aga, et olulisemaid otsuseid saab võtta vastu ELi tasemel ning ilma Euroopa Parlamendi sõnaõiguseta antud asjas. Seega, mis oleks lepingu muudatuse tulemus? Oleme selles täielikult nõus Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooniga (ETUC). Lepingu muudatusega sillutatakse teed ülalt juhitud rünnakutele kollektiivlepingute vastu kogu Euroopas ja seega tingimuste halvenemisele töötajate jaoks. Kas keegi tõepoolest usub, et nii võidetakse rahva toetus ühisele Euroopa projektile? Tänan teid mulle sõna andmise eest!
Morten Messerschmidt
(DA) Austatud juhataja! Esimene asi, mis mulle seda raportit ja lepingu muudatust lugedes pähe tuleb, on see, et see on täielik solvang - solvang valijaskonnale, keda praegu juba teist korda ei arvestata üldse lepingu puhul, mille kohta neilt isegi ei küsitud, kas nad seda kõigepealt üldse tahtsid. See on solvang maksumaksjatele, eriti Põhja-Euroopas asuvatele maksumaksjatele, kes peavad maksma kinni ülekulutamise mitmes Lõuna-Euroopa riigis. See on ka täielik solvang Lõuna-Euroopa riikide majandusele, mille puhul võib jääda mulje, et nimetatud riikides seisneb küsimus raha puuduses. Tegelikult ei ole see nii. Neis riikides seisneb probleem struktuursetes puudujääkides. Need riigid peaksid läbima mitu struktuurset reformi, kui nad tahavad sobituda sellesse mudelisse, mida euro vajab ja mille poole püüdleb. Ainult oma poliitika muutmisega Saksamaa poliitikaga sarnasemaks oleksid need riigid suutelised ergutama oma majandust. Me võime lihtsalt öelda, et see ongi nii, ja anda neile pidevalt üha rohkem raha ning üha odavamaid laene, millega üksnes pikendatakse valu. Tänan teid, austatud juhataja!
Francisco Sosa Wagner
(ES) Austatud juhataja! Sooviksin öelda, et nõustun nende liikmete arvamusega, kes on siin täna hommikul kõnelnud ning kes rõhutavad parlamendi ja komisjoni austamise tähtsust.
Seetõttu sõltub minu tagasihoidlik poolthääl sellest, kas Euroopa Ülemkogu on valmis aktsepteerima nende institutsioonide rolli. Seda selle pärast, et need uued mehhanismid peavad olema olulised majandusjuhtimise komponendid, mida juhib Euroopa Liit, mis suudab tagada selge, täpse ja piiratud eesmärkidega majanduspoliitika ning stabiilsusinstrumendi ühtekuuluvuse. Teisisõnu peame iga hinnaga tagama, et meie ette võetud üritus ei läheks lõpuks mööda valitsustevahelist teed, mis on umbtänav või milles domineerivad vaid mõned riigid, sest sellega segataks reformi.
Head kaarparlamendiliikmed! Euroopat ehitatakse kivi haaval ning just selle kiviga tugevdatakse ja tasakaalustatakse habrast hoonet.
Werner Langen
(DE) Austatud juhataja! Praeguses vaidluses ei tohi me unustada, et meil on tegemist lihtsustatud lepingu parandusega vastavalt artiklile 136 ja meie kui parlament - ükskõik mis tahes mehhanismi puhul - peaksime olema rohkem kaasatud. See on lähtepunkt. Soovinimekiri selle kohta on esitatud. Tahaksin näidata üles oma eritoetust Elmar Brokile, kui ta ütles, et komisjoni ja parlamendi osalemist tuleb ette näha. Just sel põhjusel toimub see vaidlus ja me ei võta otsust vastu enne 24. märtsi, et anda nõukogule võimalus muuta see osalemine tõesti reaalsuseks.
Komisjoni täielik kaasatus tekitab küsimusi, sest komisjon ei ole varem täitnud oma kohustust tegutseda aluslepingute suhtes eestkostjana, suutmata algatada menetlust. Samuti ei ole liikmesriigid ise suutnud täita oma kohustusi. Seetõttu on kohustuslik, et astuksime aluslepingu lihtsustatud paranduse puhul uue sammu majandus- ja rahandusliidu loomise suunas.
Mul on ka mõte, kuidas seda saaks saavutada. Selleks peab komisjon kõik, sealhulgas ettepanekud ja projektid, nõukogu nimel ette valmistama ning nõukogu on seejärel kohustatud - suures osas nagu rahaline dialoog, mida peame sõltumatu Euroopa Keskpangaga - meile raporteerima ja koos meiega küsimusi arutama. See oleks mõistlik lähenemisviis.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Austatud juhataja! Õiguslikust perspektiivist on lepingu muudatus oluline fikseeritud eurovõlakirja kasutuselevõtuks. Samuti on kahtlemata vaja võtta kasutusele euroala stabiilsusmehhanism.
Vastastikkuse abi mehhanism, kui see on õigesti moodustatud, võib Euroopa Liidu kokku liita ja viia liikmesriikide suurema integratsiooni ja solidaarsuseni. Me ei tohiks aga kindlasti siin peatuda. Kui tahetakse, et see mehhanism oleks oluline, tuleb parandada kooskõlastamist majandusvaldkonnas, kuid samuti ka sotsiaalpoliitikavaldkonnas
Samal ajal pean ma halvaks märgiks kavatsust luua stabiilsusmehhanism väljaspool Euroopa institutsioonide süsteemi. Ettepandud mehhanismi valitsustevaheline või isegi eraõiguslik olemus võib viia Euroopa integratsiooniprojekti mitu aastat tagasi.
Seetõttu sooviksin kutsuda üles mitte üksnes komisjoni, vaid eriti just liikmesriikide esindajaid loobuma sellistest ideedest. Kui soovime kriisist midagigi head saada, siis peame seda nägema mobiliseerimise võimalusena, ning mitte laiali valguma. Alalise stabiilsusmehhanismi loomine ja toimimine peaks toimuma võimalikult tihedas seoses ELi raamistikuga ja see peaks hõlmama tugevdatud koostöö institutsionaalseid menetlusi.
Sooviksin lõpetada, väljendades lootust, et esitatud ettepaneku üksnes head sisukohad teostuvad.
Ryszard Czarnecki
(PL) Austatud juhataja! Muudame Lissaboni lepingut, mis tegelikult võeti alles hiljuti vastu. Ehk peaks see panama meid mõtlema, kas see leping, mida nii suurelt välja kuulutati ja mis pidi olema kõikide Euroopa probleemide imeravim, on sellele vaatamata osutunud sisuliselt ülehinnatuks.
Loomulikult on vaja kriisi puhul, mis on hetkel Euroopa Liidu jaoks probleem, väga resoluutselt tegutseda. Kuid on küsimus, kas komisjoni ja nõukogu esitatav lahendusettepanek on tõeliselt hea. See ei puuduta mitte ainult euroala, sest hakkab mõjutama ka riike väljaspool seda ala. Veelgi enam, neile riikidele - see hõlmab ka mu enda kodumaad Poolat - surutakse sisuliselt peale otsused, mis tehti neid kaasamata. See ei ole hea sõnum kodanikele, kellele kunagi öeldi, et Lissaboni leping oleks imeravim iga probleemi jaoks.
Gunnar Hökmark
Austatud juhataja! Mul on kolm punkti. Esiteks ei tekita valuutad puudujääke. Neid tekitavad valitsused ja ülekulutamine. See on ehk halb uudis kolleeg Bloomi jaoks, kes kõneles siin varem, sest kui tal oleks õigus ja vastutus lasuks valuutadel, siis oleks see väga halb uudis naelsterlingi või dollari jaoks, kus meil on praegu kõige suuremad ülemaailmsed puudujäägid. Vastutus lasub valitsustel.
Seetõttu on oluline, et tagaksime ja struktureeriksime stabiilsusmehhanismi viisil, millega aidatakse liikmesriikidel tulla välja raskustest, kuid samuti aidatakse tagada, et liikmesriigid ei satu raskustesse. Sel põhjusel on minu meelest oluline, et stabiilsusmehhanismi finantseerimine oleks struktureeritud sellisel viisil, et need, kelle pärast oleme nende suuremate puudujääkide tõttu avatud suurematele riskidele, peaksid olema kohustatud maksma rohkem, et anda panus sellesse mehhanismi. Selliselt kohalduks stabiilsusmehhanismi puhul saastaja-maksab-põhimõte ja ka ennetusmeede, millega aidataks kaasa euro stabiilsusele üldiselt.
Seetõttu on meil minu arvates vaja mitte üksnes arutada stabiilsusmehhanismi formaalset struktuuri, vaid ka seda, kuidas seda finantseerida. Peame tagama stabiilsuse nii pika- kui ka lühiajalises perspektiivis.
Vital Moreira
(PT) Võin oma seisukoha võtta kokku kolmes punktis. Esiteks aitab euro alaline stabiilsusmehhanism iseenesest oluliselt kaasa ühisraha tugevdamisele, suuremale rahalisele integratsioonile ELis ja riigivõlaturgude stabiliseerimisele. Peaksime seda seetõttu reservatsioonideta toetama.
Teiseks saab alalist stabiilsusmehhanismi luua tagatise ja õigusliku kindlusega vaid juhul, kui see on selgel viisil toodud aluslepingutes. Seetõttu peaksime toetama Euroopa Liidu toimimise lepingu hoolikat muutmist.
Kolmandaks oleks ilmselt eelistatav, kui nimetatud mehhanismi looksid ja seda haldaksid Euroopa institutsioonid ise, selle asemel et see kujuneks euroala jaoks valitsustevahelise algatusena. Sellele vaatamata oleme väga hästi teadlikud sellest, et see on võimatu, arvestades mõne liikmesriigi ületamatuid vastuväiteid ja lepingu muudatuse vastu võtmata jätmiseks piisab vaid ühest vastuväitest. Seetõttu peaksime toetama nõukogu lepingu muudatusettepanekut selle praegusel kujul.
Rafał Trzaskowski
Austatud juhataja! Kõigepealt sooviksin tänada raportööre suurepärase töö eest! On üsna südantsoojendav, et me oleme Euroopa Komisjoniga samal meelel. Eelkõige sooviksin tänada neid praeguse täiskogu eelisõiguste kaitsmise eest. Oma kolleegidele fraktsioonist ECR sooviksin öelda, et see ei ole ülalt alla vaatamine, vaid oma rolli õiguslik tagamine selles protsessis.
Kriiside ajal on meil vaja tõhusaid lahendusi, stabiilsust ja etteennustatavust - kõiki neid tunnuseid on võimalik kõige paremini saavutada ELi institutsioonide kasutamisega.
Valitsustevahelised lahendused ei vii meid pikas perspektiivis mitte kusagile. Kui me tõepoolest soovime võidelda majanduskriisi vastu ja olla konkurentsivõimelised, peame seda tegema koos, olenemata sellest, kas liikmesriik kuulub euroalasse või jääb sellest välja.
Seetõttu on mul heameel asjaolu üle, et oma seisukohas, mille üle hääletati eile põhiseaduskomisjonis, leppisime kokku selle mehhanismi avamises kõikidele riikidele, kes soovivad selles osaleda, peletades sellega eemale põhjendamatud hirmud kahesuguse arengukiirusega Euroopast.
Jo Leinen
(DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Lissaboni lepingul, millega töötati kaua, oli kaks selget sõnumit: esiteks ühenduse meetodi tugevdamine, kus komisjonil on keskne roll, ja teiseks demokraatia tugevdamine Euroopa Parlamendi osalusel.
Vaid veidi üle aasta pärast lepingu sõlmimist ignoreeritakse Lissaboni vaimu ja sellest sõidetakse hoolimatult üle. Lepingu selle muudatusega on Euroopa Ülemkogu ette näinud midagi sellist, mis on ühemõtteliselt vastuolus Lissaboni lepingu nende sõnumitega. Ühenduse meetodit ei tugevdata, selle asemel toimub taasnatsionaliseerimine, valitsustevaheliseks muutumine ELi poliitika olulises valdkonnas ja ELi organite täielik väljajätmine. See ei ole aktsepteeritav ja parlament peab sellele ettepanekule tegelikult vastu olema. Mind hämmastab, et komisjon ei ole aluslepingute eestkostjana selgemalt sõna võtnud ja et meie siin parlamendis peame teatud määral tegutsema komisjoni esindajatena. Peame sundima komisjoni tegudele, mida ta oleks pidanud juba tegema.
Siin luuakse ohtlik pretsedent. Näeme, et majanduskriisi tulemusena ei saa rahandusliit eksisteerida üksinda. Arvestades põgenike voolu Põhja-Aafrikast ja ebakindlust meie naabruskonnas, taotleme täiendavaid ELi poliitikameetmeid ja me ei soovi taasnatsionaliseerimist. Loodan, et raportööridel on veel võimalik teha parandusi, sest vastasel korral ei saa ma hääletada selle lepingu muudatuse poolt.
Frank Engel
(FR) Austatud juhataja! Meie ees olev stabiilsusmehhanism töötati välja eelmiste hädaolukordade vaatevinklist. See on päästemehhanism. Pikas perspektiivis ei ole aga võimalik liikmesriike päästa ja neid ei tohiks päästa. Eesmärk peaks olema Euroopa majandusliidu täiustamine ja sellise Euroopa eelarvepiirkonna loomine, mis suudab toetada liikmesriike ja ühisraha.
Selleks peame minema kaugemale sellest, mida praegused hädaolukorrad dikteerivad. Lõpuks peavad Euroopa institutsioonid võtma ohjad enda kätte ja me ei tohiks enam sõltuda valitsustevahelistest algatustest, olgu need Prantsusmaa-Saksamaa või muu riigi tehtud.
Pierre Werner, kelle plaani võib pidada euro põhialuseks, lisas oma töösse märke Euroopa majanduslike otsuste tegemise keskuse kohta, mis on parlamendi ees aruandekohustuslik. Praegu saab selline majanduslike otsuste tegemise keskus olla aga üksnes kas komisjon või parlament.
Järgmine samm pärast seda, kui oleme ületanud lepingu väikese muudatuse tõkke, mille üle me peatselt hääletame, peab seega lõpptulemusena olema ajas 40 aastat tagasi minemine ja lõpuks ometi Pierre Werneri soovi täitmine.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Lepingu muutmine on alati keeruline ja tundlik teema, eriti esmakordsel muutmisel, sest see võib luua pretsedendi edaspidisteks sekkumisteks.
Sel põhjusel arvan ka, et Elmar Broki ja Roberto Gualtieri töö on väga hoolikas, tasakaalus ja väärib täielikku toetust. On kolm küsimust, mida sooviksin rõhutada raporti puhul, mille nad on meile esitanud.
Esimene punkt on see, et alaline mehhanism ei saa ega tohi jääda väljapoole Euroopa institutsionaalset raamistikku. Sel põhjusel on komisjoni kaasatus põhitähtsusega ühendava niidi praeguse institutsionaalse raamistiku ja muudetava mehhanismi suhtele.
Teine küsimus on ajutiste mehhanismide õige kohandamine praeguse olukorraga: selle mittesaavutamisel esineb probleeme. Viimaseks on suhe majandusinstitutsioonidega otsustava tähtsusega majandusjuhtimise edaspidiseks arenguks. Peame vältima paralleelsete süsteemide loomist, millega tehtaks rohkem kahju kui head.
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Austatud juhataja! Me ei lähe täna hommikul edasi Elmar Broki ja Roberto Gualtieri raporti üle hääletamisega, teeme seda Brüsseli istungil. Teeme seda siis, et anda Elmar Brokile ja Roberto Gualtierile aega, et rääkida Euroopa Ülemkoguga läbi artikli 136 rakendamise tingimused.
Teeme seda, sest nagu kolleeg Leinen ütles, on Euroopa Parlament ka der Hüter der Verträge - aluslepingute eestkostja - ning kuna me soovime, et euro funktsioneeriks kõikide kaasatud ja kõikide kohustunud osapoolte juures. Lõppude lõpuks soovime, austatud juhataja, et see oleks tõhus.
Just seda me nõudsime. See ei ole küsimus institutsioonidevahelisest vaidlusest. See ei puuduta parlamendi võimu saavutamist. See puudutab tulemust - sellest tulenevat mehhanismi, mis on tõhus Euroopa avalikkuse jaoks.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Austatud juhataja! Vaid aasta tagasi ei kaalunud keegi võimalust Lissaboni lepingu sätete muutmiseks, arvestades kui raske oli seda ratifitseerida. Majanduslik olukord Euroopas on aga näidanud, et see, mis oli võimatu ainult aasta tagasi, on muutunud saavutatavaks ja et selleks on isegi enamiku liikmesriikide nõusolek.
Majandus- ja finantskriis ei õpeta meile üksnes solidaarsust, vaid toob esile ka üksikute liikmesriikide tugevad majandussuhted. Euroalasse mittekuulumine ei kaitse ühisraha mittekasutavaid riike euroala eelarvekriisi eest. Vastupidi: euroala liikmete finantsprobleemid avaldavad negatiivset mõju kogu Euroopa Liidus. Seega peaks alaline finantsstabiilsusmehhanism olema avatud kõikidele liikmesriikidele, kaasa arvatud euroalasse mittekuuluvatele riikidele. Väljumine euroalasse mittekuuluvatest liikmesriikidest, sealhulgas tugevama majandusliku ja sotsiaalse integratsiooni kaudu, mille ettepanek on toodud Prantsusmaa ja Saksamaa konkurentsivõime paktis, edendab lõhe laienemist kahesuguse arengukiirusega Euroopas, mis ei aita meil ehitada tugevat, ühtekuuluvat ja konkurentsivõimelist Euroopat ning ei loo tingimusi selleks, et Euroopa Liit saaks üheskoos töötada, milleks Elmar Brok julgustab meid. Tänan teid!
Zita Gurmai
Austatud juhataja! Oleme kõik teadlikud praegusest majanduskriisist ja ohust, mida see üldiselt kujutab meie eludele, eelkõige eurole, mis on olulise tähtsusega Euroopa poliitilise ja majandusliku projekti jaoks. Peame säilitama eurotsooni stabiilsuse, järgides vastutuse ja solidaarsuse põhimõtet kõikide hädas olevate liikmesriikide puhul. Seda silmas pidades sooviksin rõhutada kolme punkti.
Isegi kui erakordsed ajad nõuavad erakordseid meetmeid ja lihtsustatud menetlusi, siis pikaajalises perspektiivis ei ole võimalik ignoreerida läbipaistvust, parlamendipoolset põhjalikku uurimist ja demokraatlikku aruandekohustust. Stabiilsusmehhanism peaks kujutama esimest osa keerulisest lähenemisviisist ja alalistest meetmetest, mis on suunatud töötamisele Euroopa Liidu majanduse juhtimise suunas. Alaline stabiilsusmehhanism ei tohiks pärast selle loomist eksisteerida väljaspool ELi institutsionaalset raamistikku.
Lubage mul lõpuks tänada oma raportööre selle suurepärase töö eest, mida nad on teinud selles väga tähtsas pakilises ja keerulises küsimuses! Isegi omamata kuigi palju teavet stabiilsusmehhanismi kohta, väärib see paika ELi institutsionaalses raamistikus. Mul on väga hea meel, et peatselt tuleb siia Ungari president.
Pervenche Berès
(FR) Austatud juhataja! Kolm aastat tagasi öeldi meile, et selle lepinguga lõpetatakse kõik lepingud; seda ei parandata. Tegelikkus on meid nüüd pannud meid seda parandama. Esmakordselt annab Lissaboni leping Euroopa Parlamendile reaalsed volitused aluslepingute parandamise puhul. Meil on ettepanek, millega ignoreeritakse Euroopa Parlamendi õigusi ja millega pannakse ette valitsustevaheline mehhanism ühenduse pärusmaa, nimelt rahanduspoliitika jaoks.
Tegin sellest kaks järeldust. Esiteks loodan, et meie kolleegid, kes hakkavad meie nimel läbirääkimisi pidama, suudavad muuta võimalikult palju meile esitatud ettepanekut, et muuta see mehhanism ühenduse omaks. Teiseks loodan samuti, et lepingu parandus on viimane, mis tehakse Euroopa Parlamendi kooskõlastuse või kaasatuseta.
Euroopa Parlamendil on ettepanekuid ja me teame, et peame minema kaugemale lepingu parandamise ja koostöö tugevdamisega, kui soovime euroala ellujäämist.
Sven Giegold
(DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Praegu on meie ees kolm majandusjuhtimise paketti: komisjoni kuus ettepanekut, konkurentsivõime pakett - mille üle peetakse hetkel läbirääkimisi kolleegide Van Rompuy ja Barroso juhtimisel - ning ettepanekud aluslepingu muutmiseks ja sellega seonduv Euroopa stabiilsusmehhanismi loomine. Pärast praegust vaidlust on selge, et see kõik peab toimuma parlamendi järelevalve all ja komisjoni ettepaneku alusel.
Tõsiasi on see, et aluslepingute alusel on parlamendil erinevad õigused kolme erineva paketi puhul. Need paketid samas aga kattuvad. Mida peaksime seega poliitiliselt tegema? Minu arvates on oluline, et seostaksime oma nõusoleku komisjoni kuue ettepanekuga oma nõudmiste rahuldamisega muudes valdkondades, et kõik muutuks üheks hästi tasakaalustatud paketiks kodanike huvides..
Jaroslav Paška
(SK) Austatud juhataja! Mitu ELi liikmesriiki on nõustunud looma ja kasutama ühte ühisraha. Erinev majanduslik potentsiaal on aga viinud olukorrani, kus mõne liikmesriigi jaoks komplitseerib ühisrahaga seotus võimalusi kasutada tüüpmenetlusi maksevõimetuse käsitlemiseks. Seetõttu on kõik ühisraha kasutavad riigid nõustunud looma mehhanismi, mis võimaldab neil lahendada olemasolevad finantsprobleemid ja samuti vältida neid tulevikus.
Asjaomaste riikide vahel kokku lepitud lahendus aga nõuab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 136 muutmist ja täiendamist ning seda, et lahendust aktsepteeriksid kõik ELi liikmesriigid. Vastutust ühisraha eest kannavad praegu peamiselt Euroopa Rahandusliidu 17 riiki ning seetõttu on loogiline, et Euroopa stabiilsusmehhanismil peaks olema valitsustevaheline olemus ja Euroopa Komisjoni positsioon lihtsa vaatlejana on minu arvates piisav.
Maroš Šefčovič
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Nagu on juba mitu korda öeldud, peaks komisjon selleks, et teda kuulda võetaks, ütlema sõna sekka. Ma püüan seda praegu teha.
Esiteks sooviksin tänada raportööre suurepärase koostöö eest ja liikmesriike väga olulise arutelu eest! Minu arvates võime kindlasti nõustuda mitme punktiga, mida on selles arutelus välja toodud, eriti seetõttu, et meil on vaja tugevaid meetmeid Euroopa tasemel ja et tulevane mehhanism peaks olema võimalikult lähedane ühenduse vaimu ja meetodiga.
Vastates märkustele abi kohta, mida annate Kreekale ja Iirimaale, leian et meie kogemusest nähtub selgelt, et peaksime pidevalt püüdma saavutada õrna tasakaalu võla jätkusuutlikkuse säilitamise ja moraalsete ohtude vältimise vahel. See et õpime kogemustest, nähtub minu arvates selgelt volinik Olli Rehni, minu kolleegi, avaldustest viimase paari päeva jooksul.
Samal ajal peame minu arvates endale meelde tuletama, et olukord, milles me praegu elame, on tõeliselt erakordne. Kriis ei ole endiselt lõppenud, taastumine on habras ja turud on rahutud, nagu võime näha kursivahede pidevates liikumistes. Veelgi enam, Euroopa riigid kannatavad mitteaktsepteeritava surve all ja näevad oma tulevikku määratuna võlgade kõrgete intressimäärade tõttu.
Seetõttu peame tegutsema ja peame seda tegema kiiresti. Peame selgelt üles näitama oma kindlat meelt. Alaline mehhanism tuleb seega luua võimalikult lühikese aja jooksul ja võimalikult kiiresti.
Väga oluline on, et see tuleb luua aluslepingute raames - see oli üks tingimus, milles komisjon oli väga järeleandmatu. Ma nõustun kolleeg Gauzèsiga, et on vaja kiiret tegutsemist, sest vajame õigluslikku kindlust. Samuti nõustun Guerrero Salomiga, kes ütles, et me ei tohiks käsitleda seda pretsedendina. Ma võin talle kinnitada, et komisjon ei näe kasutatavat menetlust ja ettepandud koostööd kindlasti mitte pretsedendina.
Pean teile teatama, et komisjon on tihedalt seotud ettevalmistustööga ja et meie arvates on oluline, et oleksime ka kaasatud selle mehhanismi loomisesse ja juhtimisse. Nagu on märgitud Euroopa Ülemkogu järelduste lisas 2, oodatakse komisjonilt, et see etendaks keskset rolli analüüside ja programmide koostamisel oma tulevaste riikide jaoks. Minu meelest tuleks aga komisjoni põhirolli veelgi tugevamalt rõhutada.
Mis puudutab kriitikat valitud meetodi kohta, siis pean ütlema, et oleme näinud häid näiteid, mida selle meetodiga võib saavutada, näiteks Schengen või kolmas sammas.
Lõpetuseks vaid üks lause. Lissaboni lepingu koostamisel peeti seda liiki koostööd liikmesriikide jaoks liiga nõudlikuks. Kuid reaalne elu, meie reaalne kogemus vastastikkuse sõltuvuse ja majanduskoostöö kohta näitab meile nüüd selgelt, et vajame Euroopa lahendust sellele väga olulisele Euroopa probleemile. Ma usun, et me suudame seda saavutada.
Juhataja
Tänan teid, kolleeg Šefčovič! Sõna on Roberto Gualtieril, kuigi ma tungivalt palun, et ta peaks kinni ühest minutist.
Roberto Gualtieri
raportöör. - (IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! See on olnud oluline arutelu, mis minu arvates on selgelt näidanud laia konsensuse olemasolu fraktsioonide hulgas raporti hindamisel ja üldisel suunamisel.
Mõned erandid välja arvatud on parlament tõeliselt ühel meelel ja see on oluline. Me ütleme jah alalisele stabiilsusmehhanismile, kuigi me ei saa varjata teatud segadust ja muret, mida jagab ka komisjon, nagu meile on teatavaks saanud, kuigi oleksime soovinud lugeda neid muresid valitud menetluse kohta komisjoni arvamuses.
Oleme avatud, et näidata üles praktilisust ja kohusetunnet, kui tõdeme et praegu puuduvad poliitilised tingimused Euroopa mehhanismi loomiseks, kuid sellele vaatamata oleme näidanud üles ja näitame jätkuvalt üles otsustuskindlust oma soovis aidata lülitada see mehhanism Euroopa Liidu juriidilisse ja menetluslikku raamistikku, järgides samal ajal ka aluslepinguid.
Meie ettepanekud on selged, kuid nüüd arvan, et olulise tähtsusega küsimus on midagi muud. Kas Euroopa Ülemkogu soovib alustada oma ettepanekute üle reaalset arutelu parlamendiga ja kas komisjon soovib võtta aktiivset rolli selles arutelus?
Sooviksin rõhutada, et parlament on võtnud otsuse, mida nimetaksin tavapäraseks 24. märtsi hääletuse edasilükkamiseks. Arvan, et see on oluline märk: see on kohusetundlik parlament, kuid ma arvan, et nõukogu peab samuti näitama üles kohusetunnet, võttes parlamendi ettepanekud kaalumisele.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
George Sabin Cutaş
Praeguse majanduskriisi taustal vastab finantsstabiilsusmehhanismi kasutuselevõtu ettepanek pakilisele vajadusele liikmesriikidevahelise solidaarsuse järele ning on hea samm. Aluslepingu muutmine hetkel kavandatud vormis võiks aga luua mehhanismi, mis on mõeldud üksnes piiratud arvule liikmesriikidele. Nii ei lubataks sellesse näiteks liikmesriike, mis ei ole eurot kasutusele võtnud. Selleks et see mehhanism oleks tõeliselt euroopalik, tuleb see minu arvates luua Euroopa Liidu institutsionaalse raamistiku sees, kaasates nii komisjoni kui ka Euroopa Parlamenti. Selles tuleb võtta arvesse kõigi 27 liikmesriigi osalemist. Me ei tohi unustada, et euroalast väljajäävates liikmesriikides toimuvad majanduslikud kõikumised avaldavad mõju kogu Euroopa Liidu finantsstabiilsusele.
Ilda Figueiredo
See, mis praegu on juhtumas teada antud Lissaboni lepingu muudatusega, näitab, et kõik, mida ELi juhid on öelnud rahvuslike parlamentide ja Euroopa Parlamendi tähtsuse, demokraatia süvendamise ja lepingu enda jätkusuutlikkuse kohta, on olnud vaid propaganda.
Aasta ja mitu kuud pärast Lissaboni lepingu jõustumist on jäetud kõrvale kõik, et koostada muudatusettepanek, kasutades lepingu enda mehhanismi, millega lubatakse mitte üksnes muudatusettepaneku tegemist ilma igasuguse demokraatliku osaluseta, jätkudes tegelikult nende riigisisestest referendumitest keeldumisega lepingu heakskiitmiseks, vaid sellega luuakse ka mehhanism, millega võimaldatakse alalist kontrolli liikmesriikide majanduse üle.
Raporti suund on sama, sellega esitatakse mõned kavandatud muudatused komisjoni ettepanekule Euroopa Liidu toimimise lepingu muudatuse suhtes stabiilsusmehhanismiga liikmesriikide jaoks, kus on kasutusel euro.
Praktikas on kõik suunatud sellele, et konsolideerida tõuget, mida nad püüavad anda majandusjuhtimisele Euroopa semestri loomisega: stabiilsuse ja kasvu paktile vastavusega seotud trahvide suurendamine, majanduspoliitiliste juhtnööride ja mis tahes kasutusele võetavate näitajate süvendamine. Nad püüavad otsesõnu liikmesriikidele hullusärki selga tõmmata.
Jiří Havel
2010. aasta mais tingis pikaajaline eelarveline tasakaalustamatus Kreekas olulise päästepaketi summas 720 miljardit eurot, mis pärineb ELi ja rahvusvahelise rahafondi vahenditest. Vaatamata asjaolule, et euroala riikide jaoks töötati välja spetsiaalne Euroopa finantsstabiilsuse tagamise üksus (European Financial Stability Facility -EFSF), mille vahendid moodustavad kuni 440 miljardit eurot, ei saa öelda, et kõik ELi probleemid on ületatud. Lisaks lõpetab EFSF oma tegutsemise 2012. aasta lõpus ja investorite hulgas valitseb ebakindlus, kuna nad ei tea, mis hakkab juhtuma probleemsete euroala riikide võlgadega pärast seda kuupäeva või pärast garantiide lõppemist. Sel põhjusel on ELi tulevase finants- ja fiskaalstabiilsuse jaoks soovitav muuta aluslepingu artiklit 136, millega luuakse stabiilsusmehhanism pärast 2013. aastat. Sellele vaatamata sooviksin märkida, et see mehhanism ei ole imeravim problemaatiliste (ehk äärealade) liikmesriikide eelarvete kaitseks ja et meil on ka vaja kaaluda selle probleemi põhjalikku lahendust (riigivõla vähendamine, usalduse uuendamine pangandussektoris ja struktuursed reformid, sealhulgas äärealade liikmesriikide fiskaalkonsolideerimine, et suurendada nende konkurentsivõimet). Tervikuna leian, et Elmar Broki ja Robert Gualtieri esitatud raport kujutab selle küsimuse täpset analüüsi, viidates asjaomastele ELi õigusaktidele, samuti eelarvekomisjoni arvamusele, mistõttu soovitan aluslepingu artikli 136 muutmist väljapakutud vormis.
Sandra Kalniete
kirjalikult. - (LV) Viimase paari aasta jooksul on euro elanud üle mitu šokki, mis oleksid ilmselt olnud hävitavad muu valuuta jaoks. ELi juhtide toimingud, mis ei ole küll alati olnud piisavalt kiired või veenvad, on võimaldanud kaitsta eurot. Olukord on endiselt raske, kuid ma olen veendunud, et Euroopa tuleb sellest kriisist välja ja muutub majanduslikult võimsamaks. Kriis on toonud esile ELi nõrgad kohad ja on selgelt näidanud, milliseid muudatusi on vaja teha ELi õigusaktides, sealhulgas Euroopa Liidu toimimise leping, euroala riikide stabiilsusmehhanismiga. Olen veendunud, et Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (European financial stabilisation mechanism - EFSM) on üks kõige olulisemaid samme, mida EL saab asutada, et vältida ränki majanduskriise tulevikus. Loomulikult ei lahenda EFSMi moodustamine kõiki probleeme, mistõttu on oluline, et valitsused tunnistaksid oma vastutust Maastrichti kriteeriumitele vastamise eest ning rakendaksid mõistlikku hästi läbimõeldud majandus- ja rahanduspoliitikat, mis põhineb pikaajalistel eesmärkidel. Me ei saa lubada endale viimaste aastate stsenaariumite kordumist, kui liikmesriigid järgisid nn gaasipedaal-alla-vajutatud-majanduspoliitikat, jättes arvestamata Maastrichti kriteeriumid ja rikkudes teisi peamisi majandusseadusi. Euro ei ole mitte üksnes valuuta; see on poliitiline kokkulepe, millega demonstreeritakse ELi suutlikkust olla ühendatud mitmekesisuses. Euro on Euroopa stabiilsuse, kasvu ja ühtsuse garantii. Sel põhjusel ei ole mul vähimatki kahtlust, et oleme suutnud olla piisavalt ettenägelikud ja targad selle kriisi ületamiseks ja arengule uue tõuke andmiseks.
