Erdeink felkészítése az éghajlatváltozásra (rövid ismertetés) 
Elnök
A következő napirendi pont a Kriton Arsenis által a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság nevében benyújtott jelentés, az "Erdővédelem és erdészeti információcsere az Európai Unióban: erdeink felkészítése az éghajlatváltozásra” című bizottsági zöld könyvről.
Kriton Arsenis
Elnök asszony, biztos úr! Az erdők mindannyiunk számára fontosak, mindenkinek ebben az ülésteremben és minden európai polgárnak Európa minden szegletében. Az erdők identitásunk részét képezik. Használjuk őket szabadidős és foglalkoztatási célokra egyaránt; mégis, az erdők mindannyiunk számára, Európa minden területén mást jelentenek. Ha egy észak-európai a mediterrán erdőkbe látogat, azt hiheti, hogy sok olyan terület, amelyet mi a földközi-tengeri térségben erdőnek nevezünk, valójában szavanna vagy park, hiszen nem helyszíne semmilyen termelőtevékenységnek. Vagy fordítva, ha valaki a Földközi-tenger mellől Észak-Európa erdeibe téved, azt gondolhatja, hogy az ottani erdők sokkal inkább ember által "gyártottak” semmint természetesek, hiszen jelentős termelési tevékenység színterei.
Ezek az erdők azonban, amelyek olyannyira mást jelentenek minden egyes európai ember és minden európai terület számára, ugyanazzal a fenyegetéssel néznek szembe: az éghajlatváltozással. Az éghajlatváltozás egyre több erdőtűzzel, egyik országról a másikra terjedő, egész fajokat veszélybe sodró betegségekkel és a szélsőséges időjárási körülmények által okozott katasztrófákkal fenyegetik az európai erdőket. Mindezek a hatások földrajzi területenként eltérőek ugyan, de túlmutatnak az országhatárokon, és azokat az Európai Unió segítségével kell orvosolni.
Ma a vitát folytatjuk le, két nap múlva pedig szavazni fogunk az erdők védelméről szóló európai parlamenti jelentésről. Ezt a jelentést a kezdetektől fogva az egyetértés alakította, és az egyes országok és képviselőcsoportok tagjainak együttműködésével készült. Amikor bizottsági vitára került, 50 kompromisszumos módosítás formálta tovább, minden képviselőcsoport és európai terület hozzájárulásával. Ezért biztos vagyok benne, hogy ez a jelentés a Parlament arra vonatkozó véleményét képviseli, hogy miként segíthetnénk az erdőkön és hogyan segíthetjük közösségeinket abban, hogy alkalmazkodni tudjanak az éghajlatváltozáshoz.
Mit kérünk ebben a jelentésben? Azt kérjük a Bizottságtól, hogy folytassa az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról és az erdők éghajlatváltozástól való védelméről szóló fehér könyvvel kapcsolatos munkát, új rendeletet szeretnénk a régi helyett mind az erdőtüzek megelőzésével, mind az erdők állapotára vonatkozó információkkal kapcsolatban, valamint a közös agrárpolitika második pillérén belül több támogatást kérünk az erdők számára.
Országaink területének 42%-át teszik ki az erdők, a KAP támogatásaiból mégis csupán 1%-ot kapnak. Szeretnénk lehetőséget kapni állami szervezetek finanszírozására, szeretnénk fenntarthatósági követelményeket a fabiomassza energiahordozóként való felhasználása tekintetében, és végül szeretnénk proaktív, életképes, az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó erdőgazdálkodást.
Elena Băsescu
(RO) Elnök asszony! E jelentés szerepe, hogy újra megnyissa az erdők európai szintű védelméről szóló vitát. Az erdővédelmi tevékenységek és az erdészeti információk közrebocsátása egyaránt az európai intézmények és a tagállami hatóságok együttműködésén alapulnak.
Szeretném kiemelni a jelentés 23. cikkét, amely az illegális fakitermelés elleni fellépésre szólít fel. Meg kell említenem, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás végrehajtása életbevágóan fontos az európai biológiai sokféleség megőrzéséhez. E folyamat végig viteléhez további pénzügyi forrásokra és a jogszabályi korlátok megszüntetésére van szükség. Ösztönözni kell az éghajlatváltozással kapcsolatos kutatásokat, különösen a multinacionális projektek keretében. Szintén üdvözlöm az erdészeti ágazatban foglalkoztatottak képzési programjainak megszervezésére irányuló kezdeményezést.
João Ferreira
(PT) Elnök asszony! Csak két rövid megjegyzést szeretnék tenni e természeténél fogva hatalmas témával kapcsolatban. Elsőként szeretném felhívni a figyelmet azokra a veszélyekre, amelyek jelenleg számtalan erdei ökoszisztémát sújtanak. Többek között megemlíteném az invazív, idegen fajok elterjedését, a kártevőket és az erdőtüzeket. A bizonyítékok szerint e tényezők némelyike időről időre újra megjelenik, különösen a konvergenciarégiókban. Szükség van egy szigorú tanulmányra, amely felméri ezek hatását, valamint azt, hogy mi volna a legjobb módja annak, hogy ellenállóbbá tegyük erdeinket a biotikus és abiotikus fenyegetések e csoportjával szemben. E célból elegendő pénzügyi forrást kell biztosítani az uniós programokon és támogatási intézkedéseken keresztül az erdők ökológiai állapotának és az erdei növényzet egészségi állapotának értékelésére és újraosztályozására, ideértve az őshonos fajokat és az elegyes erdőket előnyben részesítő újraerdősítést, valamint az erdők ellenálló képességét és a biológiai sokféleséget.
Másodsorban szeretném felhívni a figyelmet a természeti adottságok, és ebből kifolyólag az Európában előforduló erdei ökoszisztémák rendkívül nagymértékű különbözőségére. Ezeket fel kell ismerni és értékelni kell: értékelni kell többfunkciós mivoltukat, valamint a bennük rejlő munkahely-teremtési és fejlesztésösztönzési lehetőségeket.
Jaroslav Paška
(SK) Elnök asszony! Az éghajlatváltozás európai erdőkre gyakorolt hatásairól szóló legfrissebb tanulmányok szerint az erdei ökoszisztémák egy sor sajátos, regionális válasszal rendelkeznek.
Az a képesség, hogy mennyire tudunk megküzdeni a várt problémák különböző típusaival és mennyiségével, függ a regionális természeti adottságoktól (a hegyvidékek például más problémákkal szembesülnek, mint az alacsonyan fekvő, sík vidékek), az erdei növényzet fiziológiai érzékenységétől, attól, hogy az egyes ökoszisztémák milyen mértékben fejlesztették ki saját alkalmazkodóképességüket, de függ a várt éghajlatváltozás intenzitásától (például Közép- és Kelet-Európában az előrejelzések szerint a világátlagnál másfélszer nagyobb lesz a változás) és attól is, hogy milyen technikai lehetőségek állnak majd az erdészet rendelkezésére ahhoz, hogy lépéseket tegyen az alkalmazkodás érdekében, például oly módon, hogy az ellenálló fák javára megváltoztatja a fajták összetételét. Az erdők védelmét és alkalmazkodóképességét segítő intézkedések megtervezésekor ezért rendkívül fontos a sajátos helyi és regionális jellegzetességek figyelembevétele, valamint a védett élőhelyekre jellemző tényezők tiszteletben tartása.
Seán Kelly
Elnök asszony! Örömömre szolgál, hogy itt lehetek ma délután. Képviselőtársaim és én ma először beszéltünk az Ír Nemzetgyűlésben - a Dáilban - az Európa Napról, így hát ebből a szempontból történelmi nap a mai.
Az előttünk fekvő téma teljességgel életbevágó, hiszen az erdőknek óriási szerepük van, különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemben. Sokat hallunk az olyan kiemelt témákról, mint a megújuló energia stb., amelyek bizonyára fontosak, ám az erdők ennél sokkal több figyelmet érdemelnek, mivel egy erdő kinevelése sokáig tart, ezért védeni és segíteni kell azokat.
Szükség van kutatásokra, különösen az erdőtüzek korlátozásának módjait illetően. Nyugtalanító a felismerés, hogy egyetlen meggyújtott gyufaszál több ezer hektárnyi, gyönyörű erdőt pusztíthat el. Abban is egyetértek az előadóval, hogy nem elég a KAP 1%-át fordítani erdőtelepítésre. A mi parlamentünk a következő években szeretné növelni Írországban az erdő borította területeket, és a KAP-on keresztüli támogatás növelése bizonyára ésszerű és megtérülő lenne.
Karel De Gucht
a Bizottság tagja. - Elnök asszony! Azzal szeretném kezdeni ezen a késői órán, hogy köszönetet mondok az előadónak, Arsenis úrnak, elkötelezettségéért és az erdők védelméről és az erdészeti információcseréről szóló jelentés elkészítésébe fektetett munkájáért.
Ugyancsak köszönet illeti az álláspontjukat ismertető bizottsági tagokat is értékes közreműködésükért. A Bizottság bejelentette abbéli szándékát, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról szóló 2009. évi fehér könyvvel összefüggésben zöld könyvet kíván kiadni az erdők védelméről és az erdészeti információcseréről. Ezt 2010 márciusában fogadták el.
A zöld könyv megnevezte az erdők különböző társadalmi-gazdasági és környezeti funkcióit és a következő évtizedekben előttük álló kihívásokat. Ezenkívül felülvizsgálta az erdészeti információcsere jelenlegi európai rendszerét is. Legfontosabb eleme azonban az volt, hogy felszólította a Parlamentet és a Tanácsot, valamint az összes többi érintettet is, hogy fejtsék ki véleményüket az erdővédelemről, az erdészeti információcseréről és az előrevezető útról, hogy az EU hozzáadott értéket biztosíthasson a tagállami szinten és az Európa-szerte szélesebb körben zajló munkához. A vezérelv a tagállami hatáskörök és a szubszidiaritás tiszteletben tartása volt, ugyanakkor azt is vizsgálta, miként tudna az EU a legjobb módon hozzájárulni annak biztosításához, hogy az erdők funkcióinak védelme megvalósuljon és az ehhez szükséges információk rendelkezésre álljanak.
Az elmúlt év egyeztetésekben gazdagon telt, és a Tanács következtetései az érintettekkel folytatott konzultáció eredményeivel együtt már részét képezi a Bizottság következő lépésekről alkotott elképzelésének. Annak ellenére, hogy hosszú vita folyt arról, vajon szüksége van-e az EU-nak erdészeti politikára vagy sem, nagy örömmel látom, hogy az erdők gazdasági, társadalmi és környezeti funkciónak értékelése egyaránt szerepelt az érintettek és a Tanács álláspontjában, és úgyszintén evidenciaként van jelen a Kriton Arsenis által készített jelentésben is.
Hasonlóképpen nagyon nagy szükség van az összevethető információk cseréjére is számos olyan erdészeti témában, mint például a foglalkoztatás, a készletek, a biomassza, az erdőtüzek, a talaj és az erdők szén-dioxid-megkötő képességével kapcsolatos információk és tendenciák, az erdők egészsége, a biológiai sokféleség és a vizek védelme, és minden intézet nagy hangsúlyt fektet arra, hogy megtalálja az ennek eléréséhez szükséges eszközöket.
Már a Parlament jelentése előtt elkezdtünk együtt dolgozni a tagállamokkal, hogy továbbfejlesszük és még világosabban meghatározzuk az uniós szinten szükséges, pontos információkat. A jelentés az e munkára való összpontosításban is segítségünkre lesz.
Amint az információszükségletek világossá váltak, újabb szakaszt kell kidolgoznunk. A következő év során gondosan fogunk munkálkodni mindkét téren, elkerülve az erdészeti területen tett egyéb erőfeszítések átfedéseit.
A lényeges, hasznos és összevethető információkkal felszerelkezve a közeljövőben jobban képesnek kell lennünk arra, hogy hozzáadott értéket biztosítsunk az EU számára az erdészettel kapcsolatos társadalmi-gazdasági és környezeti kérdések terén, ily módon kikövezve az EU előtt az utat az arra irányuló segítségnyújtás terén, hogy az erdők kifejthessék mindannyiunk számára oly sokféle kedvező hatásukat. A Bizottság most részletesen tanulmányozni fogja ezt a jelentést, majd teljes mértékben mérlegelni fogja az erre, valamint a Tanács következtetéseire és az érintettek álláspontjára adott válaszainkat.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra 2011. május 11-én, szerdán kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Robert Dušek
Az erdők védelméről szóló jelentés az erdők fakitermelés miatti hanyatlásával foglalkozik. Tekintettel arra, hogy az éghajlatváltozás miatt további veszteségekkel kell számolnunk, az európai erdészet bonyolult és kockázatos helyzetben találja magát. Egyes tagállamok (pl. Németország és Ausztria) kiegyensúlyozott erdészeti politikát folytat. Sok ország azonban - különösen az újabb tagállamok, mint például Csehország is - teret enged a fenntarthatatlan erdőgazdálkodásnak, amit a növedék teljes kiirtásának és kizsákmányolásának is nevezhetnénk. A fakitermelés és az új növedék aránya már a 100%-ot is meghaladja. Elengedhetetlen szükség van a fakitermelés és az erdőirtás uniós szintű szabályozására, amíg ezekben az országokban olyan hozzá nem értő és korrupt politikusok vannak, akik vagy képtelenek, vagy nem hajlandók véget vetni ennek a tendenciának. Csehországban üzletté vált az erdőgazdálkodás, amelyben semmi más nem számít, csak a résztvevő cégek pénzügyi profitja. A fenntartás vagy a fenntartható erdőgazdálkodás szóba sem kerül. Meglehetősen elterjedt, hogy egyes állampolgárok engedély nélkül vágnak ki fákat, mert a tüzelőanyag ára miatt ez kifizetődő. A hatóságokhoz kell fordulnom, akik elmulasztják büntetni az efféle eseteket, sőt, még csak nem is foglalkoznak velük, mert az erdők kivágása általánosan bevett gyakorlattá vált Csehországban. Üdvözlöm a jelentést. Ez egy újabb lépés, amelyet a fenntartható európai erdészet irányába teszünk, megfékezve az erdők egyes tagállamokban zajló kizsákmányolását.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
A jelentés pontosan bemutatja, hogy az erdészeti politika a tagállamok felelősségi körébe tartozik. Mindazonáltal uniós szinten is támogatnunk kell azt, mégpedig legalább a szubszidiaritás elve miatt. Az éghajlatváltozás szempontjából rendkívül fontos az erdők biztonságának megteremtése, hiszen egyre inkább fenyegetik őket természeti katasztrófák, különösen pl. az erdőtüzek vagy a széles körben terjedő fabetegségek. Nem szabad megfeledkeznünk az erdőknek a biológiai egyensúly és a biológiai sokféleség fenntartásában játszott kivételes szerepéről, valamint arról, hogy az erdők a gazdaság megfelelő működésének értékes láncszemei, nem csupán a fakitermelésnek köszönhetően, hanem más, közös értéket jelentő termékek és szolgáltatások révén is. Véleményem szerint ezért rendkívül fontos egy fenntartható, közös európai erdőgazdálkodási politika létrehozása. Felkérem a Bizottságot, hogy dolgozzon ki jogilag kötelező érvényű követelményeket a fabiomassza fenntartható fejlesztésére, ugyanakkor vezessen be eszközöket az erdőkre vonatkozó és erdészeti információk összegyűjtése és ezen információ hozzáférhetővé tétele céljából.
Rareş-Lucian Niculescu
Én voltam a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság e jelentéssel kapcsolatos véleményének előadója. Igyekeztem hangsúlyozni, hogy az erdők és a vidéki közösségek között kapcsolat van, amely az erdők fontos bevételi forrásként és a mezőgazdasági termelésben játszott gazdasági és társadalmi szerepére alapul. Úgy vélem, hogy ennek egyik lényeges eleme az erdők jövőbeli közös agrárpolitikában betöltött szerepe. Különösen igaz ez abban a tekintetben, hogy Európa erdészeti ágazatbeli fellépése különösen a KAP második pillérén, a vidékfejlesztésen keresztül valósul meg. Ezt erős, hatékony eszközként kell megőrizni, ugyanakkor megfelelő szintű támogatásokat kell biztosítani a 2013 utáni KAP-programok keretében is. Fenn kell tartani az e programok keretében létrehozott erdőültetvények támogatásait. Az erdők fontos szerepet töltenek be abból a szempontból is, hogy a piac által nem jutalmazott közszolgáltatásokat nyújtanak. Ezért úgy vélem, hogy az erdőtulajdonosoknak közvetlenül kifizetendő, területalapú támogatást kellene kapniuk. Az erdőknek az Európai Unió energiastratégiájában betöltött szerepe egy további lényeges szempont, mivel az erdőkben rejlő azon lehetőség, hogy megújuló energiaforrásként is hasznosíthatók, jelenleg nincs eléggé kiaknázva.
Ivari Padar
Az Európai Unió és a tagállamok erdészettel kapcsolatos különböző politikái között nincs megfelelő összhang. Ezért még alaposabban össze kell hangolni az erdészethez, a mezőgazdasághoz, a megújuló energiaforrásokhoz és a biológiai sokféleséghez kapcsolódó szakpolitikákat, illetve az egyéb környezetvédelmi politikákat. Ugyancsak figyelembe kell vennünk azonban az ipari és kutatási politikát, valamint az Európa 2020 stratégiát. Az erdészet magától értetődően az integrált vidékfejlesztési és regionális politika részét képezi, amit a közös agrárpolitika 2013 utáni jövőjéről folytatott tárgyalások során sem szabad szem elől téveszteni.
Rovana Plumb
írásban. - Az európai erdők gazdasági, társadalmi és környezeti szerepük révén jelentősen hozzájárulnak az éghajlatváltozás hatásainak mérsékléséhez és az európai társadalmak alkalmazkodásához. Az erdőkhöz kapcsolódó uniós eszközöknek ezért naprakésznek kell lenniük, hogy kezelni lehessen a fenntartható erdőgazdálkodást és az erdők megőrzést fenyegető új veszélyeket. A jelentés hangsúlyozza a fenntartható erdőgazdálkodás központi szerepét és az erdők versenyképesség és foglalkoztatás szempontjából betöltött jelentőségét, mivel mindez döntő fontosságú az EU számára éghajlati célkitűzéseinek megvalósításában és a szükséges ökoszisztéma-szolgáltatások - mint a biológiai sokféleség megőrzése, a természeti katasztrófák elleni védelem és a szén-dioxid légkörből történő megkötése - biztosításában. A jelentés a következőket kéri: 1. A nemzeti erdészeti programokon (NFP) keresztüli jelentéstétel megerősítése és a fenntartható erdőgazdálkodás jobb végrehajtása az Európai Unióban. 2. Az erdőtüzek megelőzését célzó és az erdészeti információcserére vonatkozó jogszabályok azonnali elfogadása, tekintettel az éghajlatváltozás jelentette fenyegetésre, valamint az összehasonlítható adatok összegyűjtésének és terjesztésének szükségességére. Továbbá felszólít egy erdővédelmi fehér könyv kiadására, amely foglalkozik a pénzügyi forrásokkal, a tudáscserével és a kutatás támogatásával. 3. Elismerték az erdők vidékfejlesztésben betöltött fontos szerepét, valamint az erdészet és a biológiai sokféleség támogatása előtt álló akadályok felszámolásának szükségességét. Szorgalmazni kell továbbá, hogy a közintézmények és a vidéki termelők hozzáférhessenek a megfelelő intézkedések finanszírozásához.
