Situationen i Irak (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er redegørelse ved Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og næstformand i Kommissionen om situationen i Irak.
Catherine Ashton
Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og næstformand i Kommissionen. - (EN) Fru formand! Når vi kigger på Irak i dag, ser vi reelle fremskridt, selv om landet stadig står over for talrige udfordringer. Jeg vil dog gerne i dag fokusere på Irak nu og fremover som et land, der har et stort potentiale, og som i de forløbne måneder har opnået bemærkelsesværdigt meget.
Volden er nu på sit laveste niveau siden 2003. Selv om vi har været vidne til forfærdelige angreb på regeringsinstitutioner, var der mindre end halvt så mange dræbte civile i 2009 end i 2008. Den sekteriske vold, som var et stort problem i 2006 og 2007, er blevet væsentligt reduceret.
Irak har en ny forfatning og har afholdt flere valg med stor valgdeltagelse og under stor risiko. Takket være den irakiske befolknings mod har de demokratiske institutioner kunnet slå rod. Sidste års provinsvalg forløb rimelig smertefrit i hele Irak. Det kommende nationale valg den 7. marts 2010 kan blive et afgørende stort skridt i retning af en konsolidering af Iraks demokrati.
For vores vedkommende betyder det, at vores støtte til Irak må fortsætte og bevæge sig ind på nye områder i takt med, at situationen forbedres.
EU har ydet mere end 1 mia. EUR i støtte til Irak siden 2003. Den er gået til basale tjenesteydelser, menneskelig udvikling, flygtninge, god regeringsførelse, politisk proces og kapacitetsopbygning, alt sammen i overensstemmelse med de irakiske prioriteter. Vores integrerede retsstatsmission, EUJUST LEX, er flere gange blevet forlænget på foranledning af Irak, og den træner nu også i Irak.
EU har spillet en førende rolle med hensyn til valgbistand, og vi vil fortsat bistå Irak på dette og andre områder, indtil de irakiske institutioner selv kan påtage sig det fulde ansvar. Da der sker positive fremskridt, fokuserer vi mere og mere på irakisk ejerskab og langsigtet bæredygtighed.
Vi udvikler også vores forbindelser med Irak. Vi har lige underskrevet et aftalememorandum om energisamarbejde, og vi underskriver snart en partnerskabs- og samarbejdsaftale, som bliver det første aftaleforhold mellem EU og Irak. Det kommer til at dække emner som politisk dialog, handel, lovgivningsmæssigt samarbejde og udviklingsbistand.
Vi vil gerne have en bredere og dybere politisk dialog med Irak, som også omfatter menneskerettigheder. Parlamentet er stærkt interesseret i Irak, og vi forventer fremover at se et endnu tættere samarbejde mellem Europa-Parlamentet og Repræsentanternes Råd i Irak.
Irak skal helt klart tage mange udfordringer op. Det kommende nationale valg bliver afgørende, og det skal være frit og retfærdigt. Vi vil med vores internationale partnere følge det nøje. EU sender et hold af valgobservatører til Irak for at overvåge valget og fremsætte målrettede anbefalinger.
Irak er slået ind på en positiv kurs. Jeg er overbevist om, at det vil anvende sine nye institutioner til at finde de kompromisser, der er nødvendige for at nå en national forsoning. Vi vil for vores vedkommende fortsat stå ved Iraks side og fortsætte vores støtte sammen med FN og resten af det internationale samfund.
Jeg ser frem til vores debat.
Esther de Lange
Fru formand! Jeg vil også gerne takke den højtstående repræsentant for hendes indlæg, som slog den fornødne optimistiske tone an. Der er virkelig positive tegn. De henviste bl.a. til det mindre antal dræbte som følge af angreb og det kommende valg. Men et vellykket valg skaber ikke et demokrati eller en retsstat. For at citere en stor tysk filosof, Schiller, har et flertal sjældent bragt retfærdighed. Et modent demokrati anerkender også mindretallenes rettigheder. Jeg er virkelig bekymret på dette område. Jeg finder det skuffende, at ordet "mindretal" ikke optrådte i Deres indlæg til Parlamentet.
Hvorfor er jeg bekymret? Human Rights Watch bliver ved med at rapportere, at ikkemuslimske mindretal bliver forfulgt. Siden 2004 er 65 kirker blevet angrebet. Lokale militser driver fortsat kristne fra deres hjem. I forgårs blev en 52-årig grønthandler og far til to piger skudt ned midt på gaden i Mosul. Det resulterer naturligvis i, at de kristne mindretal fortsat flygter fra Irak. I 1991 talte de stadig 850 000. Efter Golfkrigen var der 550 000, og efter USA's invasion faldt tallet til 385 000, hvoraf 100 000 er internt fordrevne personer. EU kan ikke fortsat forholde sig passivt i denne situation. EU-traktatens artikel 2 henviser til menneskerettigheder, herunder mindretallenes rettigheder, som en af EU's kerneværdier. Vi kræver, at vores 27 medlemsstater respekterer mindretallene, og det er Deres job at indgyde denne respekt på internationalt niveau også, fru Ashton.
Kommissionen har i sin hidtidige strategi, og det sagde De selv, været meget fokuseret på at yde overordnet støtte til infrastruktur og opbygningen af et demokrati med hjælp fra FN og andre. De siger, at vi handler i overensstemmelse med Iraks prioriteter. Jeg vil gerne høre fra Dem, hvordan De vil sikre, at EU's Irakpolitik og -budget i højere grad kan tage hensyn til de sårbare mindretal. Det er måske ikke Iraks topprioritet, men det er vores. Jeg ville sætte pris på et svar fra Dem.
Silvia Costa
for S&D-Gruppen. - (IT) Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Det er efter min mening meget vigtigt, at Parlamentet udnytter den mulighed, som denne forhandling giver, hvad angår valget i Irak i marts.
Den irakiske politiske proces har vist sig at være vigtig - om end, som De sagde, interessant - men stadig meget skrøbelig. Det er derfor endnu vigtigere at gøre alt, hvad der er muligt, for at konsolidere og styrke landets nye institutioner og den politiske ligevægt, der opretholder dem. Dette er efter vores mening en afgørende målsætning, hvis den første betydelige tilbagetrækning af amerikanske tropper skal kunne gennemføres i august uden alvorlige følger for landets interne situation.
Sameksistensen af shiamuslimer, sunnimuslimer og kurdere, som i dag er omfattet af de føderale strukturer, skal garanteres af nye love og af politisk konsensus, som involverer alle disse parter. På dette punkt vækker valgkommissionens seneste beslutning om at forbyde en række kandidater og partier med tætte forbindelser til sunnimuslimer eller kristne bekymring - og vi vil gerne høre Deres mening om dette - så der er risiko for, at den allerede skrøbelige demokratiske proces i Irak svækkes.
Gennem de iværksatte foranstaltninger skal EU følge denne valgproces, som De sagde, men også være mere ambitiøs, hvad angår udviklingen af forholdet til Irak. EU's EUJUST LEX-program involverer os direkte i processen med at forbedre den irakiske lovgivning og de irakiske demokratiske institutioner, og vi, Gruppen for Det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet, betragter det som et positivt tegn, at Rådet har besluttet at forlænge missionen indtil den 30. august 2010.
EU skal fastholde den stærke støtte til Irak gennem sine samarbejdsprogrammer med henblik på at deltage i processen med at stabilisere og udvikle landet, og efter valget skal EU styrke forholdet mellem parlamenterne. Det skal erindres, at mange medlemsstater samarbejder med Irak, herunder Italien, inden for det vigtige kulturelle samarbejdsprogram.
Iraks politiske ligevægt er afgørende, ikke kun for landet selv, men også for den strategiske rolle, Irak kan spille i regionen for at overvinde eksisterende konflikter og sikre freden. I den henseende er forbedringen af forholdet mellem Tyrkiet og den regionale regering i Kurdistan et positivt skridt i den retning.
Som vi ved, er Irak dog stadig et land med meget alvorlige problemer, hvad angår sikkerhed og respekt for demokrati og menneskerettigheder, og med økonomisk usikkerhed. Det er de svageste grupper, som f.eks. flygtninge - der udgør 10 % af befolkningen - etniske mindretal, kvinder, religiøse mindretal og børn, der lider under de negative konsekvenser af denne situation.
Vi skal derfor spille en stadig skarpere rolle i dette område - jeg er straks færdig - delvis gennem støtte til lokale og europæiske ngo'er, der arbejder med Irak, og i den henseende kan kvinder også inddrages som strategiske medspillere for at overvinde nogle af befolkningens vanskeligheder.
Johannes Cornelis van Baalen
Fru formand! Kendsgerningen er, at Irak ikke er sikkert. Det er en kendsgerning.
Hvis vi ser på Iran, forsøger Iran at opnå meget større indflydelse end nødvendigt i det sydlige Irak - i hele syden - via det shiamuslimske mindretal. Jeg hørte ikke den højtstående repræsentant nævne Irans position. Iran truer Irak. Hvad mener hun om EU's rolle, når det gælder om at holde Iran dér, hvor det bør være - i Iran og ikke i Irak?
Med hensyn til den nordlige del er der et stort problem mellem Tyrkiet og Irak, hvad angår Kurdistan. Det kan naturligvis være legitimt at bekæmpe guerillaer i det nordlige Irak, som truer Tyrkiet, men det er pointen. Den autonome region i det nordlige Irak - Kurdistan - bør sikres sin egen udvikling.
Med hensyn til aftalememorandummet om energi er det meget vigtigt, men Irak er ikke en enhedsstat. Drøftes memorandummet også med den autonome kurdiske regering? Fordi der føres drøftelser om Kirkuk, om, hvem der ejer oliefelterne osv. Tages dette i betragtning?
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at de irakiske sikkerhedsstyrker stadig ikke er veluddannede og stadig ikke fungerer ordentligt. Vi bør derfor ikke kun støtte indførelsen af retsstatsprincippet, men vi skal, hvis vi bliver spurgt, også være parate til at hjælpe dem ved at bistå deres sikkerhedsstyrker. Der skal være en integreret tilgang til spørgsmål vedrørende energi, økonomi og stabilitet. Der skal være en integreret tilgang til spørgsmål vedrørende Iraks nabolande. Vil De sige noget om denne integrerede tilgang?
Jill Evans
Fru formand! Må jeg takke den højtstående repræsentant, Baroness Ashton, for hendes erklæring?
Det er efter min mening relevant at nævne, at vores forhandling i aften finder sted på baggrund af den britiske Chilcotundersøgelse af den illegale krig mod Irak og de erfaringer, der skal drages heraf. Der bringes mange oplysninger for dagen, som bekræfter det, som mange af os mente på tidspunktet for invasionen: at årsagen til krigen var et regimeskifte og ønsket om kontrol over ressourcer og ikke truslen fra masseødelæggelsesvåben. Og hvad angår den langsigtede planlægning af et Irak efter krigen, bruges ord som "dystert", "alvorlig anløbent" og "frygtelig skrøbeligt" af topdiplomater og militærofficerer i deres udsagn i undersøgelsen, så det kan ikke undre, at vi nu oplever alvorlige konsekvenser af indsatsen.
Baroness Ashton sagde, at der er sket fremskridt, og naturligvis er der det, men der er stadig alvorlige problemer. Der er ingen lovgivning til beskyttelse af mindretal i Irak. Det er stadig et alvorligt flygtningeproblem. Fagforeningsaktivister, journalister, kvindelige politikere og menneskerettighedsforkæmpere er forsvundet eller er blevet myrdet. Selvmordsangrebene fortsætter. I forbindelse med valget, der skal afholdes den 7. marts, udelukkede den irakiske valgkommission i sidste uge, som min kollega sagde, næsten 500 kandidater, primært sunnimuslimske politikere, fra at opstille. De er i forvejen underrepræsenterede i det irakiske parlament, og dette vil helt sikkert føre til yderligere spændinger og ustabilitet.
Sidste år i november opfordrede EU's formandskab den irakiske regering til at suspendere dødsstraffen og helt afskaffe den, men 900 mennesker sidder alligevel på dødsgangen i Irak, og dødsdomme afsiges ofte efter uretfærdige retssager, som i nogle tilfælde kun varer få minutter.
EU har et ansvar for at hjælpe med at opbygge et demokrati og sikre respekt for menneskerettighederne, og i rammerne for engagementet med Irak fastsættes der tre prioriterede områder med det formål at hjælpe med at opbygge grundlæggende tjenester, som f.eks. sundhed og uddannelse, styrke retsstatsprincippet og støtte Menneskerettighedskommissionen.
Partnerskabs- og samarbejdsaftalen vil danne grundlaget for det fremtidige arbejde, men vi skal kræve omgående handling med hensyn til f.eks. afskaffelse af dødsstraffen, beskyttelse af svage og udsatte grupper og styrkelse af demokrati og menneskerettigheder.
Struan Stevenson
Fru formand, Baroness Ashton! Valget bliver ikke frit og retfærdigt i Irak. For 10 dage siden besluttede kommissionen for retfærdighed og ansvarlighed at udelukke Saleh al-Mutlaq, leder af den irakiske front for national dialog i parlamentet og medlem af det irakiske parlament gennem de sidste fire år. Han er også blevet udelukket fra at deltage i det kommende valg. Det er efter min mening intet tilfælde, at denne forkastelige udelukkelse sammen med udelukkelsen af mere end 500 andre verdslige irakiske politikere blev offentliggjort på netop den dag, hvor Manouchehr Mottaki, Irans berygtede udenrigsminister, besøgte Bagdad. Saleh al-Mutlaq har været en markant kritiker af iransk indblanding i Irak, og nu har mullaherne insisteret på, at han blev fjernet fra valget.
Jeg er lettet over, at den amerikanske vicepræsident, Joe Biden, allerede har protesteret over denne udelukkelse, og jeg håber, at De, Baroness Ashton, vil gøre det samme. Medmindre Saleh al-Mutlaq og de øvrige igen får mulighed for at opstille, må og kan vi ikke anerkende legitimiteten af dette valg.
Willy Meyer
Fru formand, Baroness Ashton! Jeg beklager, men jeg deler ikke Deres optimisme. Det er godt at være optimistisk, men vi kan ikke være optimistiske med hensyn til Irak, som tingene ser ud i øjeblikket.
Som bevis for dette har Kommissionen besluttet ikke at udsende observatører, fordi den ikke kan garantere deres sikkerhed. Denne beslutning taler efter min mening for sig selv. Den viser tydeligt, at vi med Irak - og jeg ved, at De ikke vil tale om fortiden, men vi er nødt til at tale om den - har et land, der er blevet ødelagt med mere end 1 mio. døde og 4 mio. hjemløse som følge af en illegal og uretfærdig krig baseret på løgne. Der var hverken masseødelæggelsesvåben eller nogen forbindelse mellem Saddam Hussein og al-Qaeda. Det er den nøgne sandhed. Det eneste, der var sandt, var den nordamerikanske olieindustris ønske om at få kontrol over råolien i Irak.
Det er den nøgne sandhed. Denne sandhed kan ikke med rimelighed fortsætte med tilstedeværelsen af besættelsestropper, som ødelægger alt. Det ville ikke overraske mig i dag, hvis beslutningen om at forbyde oppositionspartierne resulterede i en reel civil konfrontation. Nogle europæiske ambassader udelukker i øjeblikket ikke muligheden for et militærkup, et faktisk militærkup i Irak. Billedet er derfor meget dystert.
Jeg opfordrer Dem til at arbejde hurtigt for at trække besættelsestropperne tilbage så hurtigt som muligt. Det er den faktor, der forvrænger den sande situation i Irak. FN bør derfor overtage kontrollen og tillade en overgang, der vil sikre en tilbagevenden til normalitet for noget, der aldrig burde have været svigtet, nemlig international lov.
Bastiaan Belder
Fru formand, fru højtstående repræsentant! Julenat 2009 - mens vi var på juleferie - blev en række kirker i Irak, Mesopotamien, lukket. Trusler om bombninger førte til denne triste situation, ligesom de gjorde året før. I alle tilfælde står kirkerne ofte tomme - med og uden sådanne trusler - da flere og flere kristne forlader landet. Volden mod dem bliver ved med at stige trods deres faldende antal. Inden jul var der tre dødelige angreb i Mosul. De kristne i den tidligere relativt sikre by Kirkuk har desuden i flere måneder været udsat for en vedholdende bølge af kidnapninger og drab, som har fået kristne familier i hundredvis til at flygte.
Der var omkring 1,5 mio. kristne i Irak i 2003, men nu har mere end halvdelen af dem gennem flugt søgt sikkerhed mod religiøs udrensning, som de islamiske ekstremister står bag. Ser Rådet, EU's 27 medlemsstater, blot stilfærdigt på, mens denne afghanistanisering af Irak finder sted, har en irakisk kristen spurgt. Jeg vil gerne høre den højtstående repræsentants mening om dette. Uanset hvad den måtte være, går Mesopotamien med sit ældgamle kristne samfund ikke en mere tolerant fremtid i møde, og det vil heller ikke være godt for Europas sikkerhed på lang sigt.
Elena Băsescu
- (RO) Fru formand! Forberedelserne til parlaments- og præsidentvalget den 7. marts har skabt et virvar af aktiviteter, der omfatter dannelsen af nye koalitioner og alliancer. Nogle af den irakiske premierministers modstandere ønsker at genetablere gamle alliancer, som f.eks. den irakiske forenede koalition. På den anden side forsøger premierministeren at få verdslige grupper eller uafhængige kandidater til at gå med i Rule of Law-koalitionen.
Vi må dog ikke glemme, at regeringen efter disse parlaments- og præsidentvalg også skal tilrettelægge folkeafstemningen om Kirkuk. Der er en alvorlig risiko for, at sikkerhedssituationen i Irak vil blive forværret, hvis disse valg drages i tvivl af irakiske grupper eller i tilfælde af interne konflikter.
De primære problemer for myndighederne i Bagdad er udskydelsen af folkeafstemningen om SOFA-aftalen med USA og af vedtagelsen af olie- og gasloven, faldet i olieprisen, det store antal henrettelser - der er i øjeblikket 900 dødsdømte - og anvendelsen af tortur for at opnå tilståelser. Den generelle forværring af menneskerettighedssituationen vækker stor bekymring i EU. Sidst, men ikke mindst er der stigningen i udbredelsen af korruption. Et eksempel, jeg vil nævne, er arrestationen af den tidligere irakiske handelsminister.
Hvad angår forholdet til Irak, søger Rumænien at flytte fokus fra et bidrag til den militære sikkerhed til området for civil sikkerhed. Mit land har vist, at det holder sine løfter over for dets partnere, ved at beholde sin militære tilstedeværelse i Irak, indtil missionen er gennemført.
Ana Gomes
- (PT) Fru formand! Det irakiske folks demokratiske resultater skal stadig konsolideres og videreudvikles, og det samme gælder for sikkerhedssituationen. I de senere måneder har der været en opmuntrende gendannelse af alliancer, som har ydet en stor indsats for at overvinde de etnisk-religiøse opdelinger, der har kendetegnet irakisk politik i de senere år. Den succes, som det nye kurdiske parti "Change" har haft, er et eksempel på normaliseringen af det politiske liv i Irak. Valgkommissionens nylige erklæring om, at omkring 500 sunnimuslimske politikere vil blive udelukket fra opstilling, bidrager dog ikke til national forsoning, kan bringe valgprocessen i fare og give ny næring til konflikter. Nyhederne om anvendelsen af dødsstraf er også nedslående. Baroness Ashton og de europæiske ledere bør arbejde for at overbevise de irakiske myndigheder om at afskaffe den. Styrkelsen af EULEX er også vigtig i denne henseende.
1,5 mio. irakere lever stadig i nabolandene. Mange af dem vil aldrig kunne vende tilbage. De europæiske lande, der deltog i invasionen i 2003, bærer et særligt ansvar og bør tage imod flere af disse flygtninge. I den henseende er det på samme måde som ved støtte til internt fordrevne personer, menneskerettighedsspørgsmål generelt og kvinders rettigheder i særdeleshed og kampen mod korruption afgørende, at den irakiske regering genindfører ngo-loven, så samfundet frit kan organisere sig. Det er nødvendigt, at EU støtter interaktionen mellem irakiske og europæiske ngo'er. Et civilt, frit og dynamisk samfund er forudsætningen for konsolideringen af demokrati i Irak.
Tomasz Piotr Poręba
- (PL) Fru formand, Baroness Ashton! Trods den enorme indsættelse af internationale styrker og hundredvis af ofre i den internationale koalition, herunder 23 polske soldater, er situationen i Irak stadig dårlig. Det er et land, hvor vi skal håndtere terrorangreb og forfølgelse af religiøse mindretal, herunder det kristne mindretal. Naturligvis er der sket fremskridt, når vi sammenligner med situationen for flere år siden. Vi modtager dog stadig nyheder om terrorangreb, der destabiliserer både Irak og hele Mellemøsten. Terroristerne og sponsorerne af international terrorisme ønsker at destabilisere Irak. Der er meget, som tyder på, at Iran er ansvarlig for sponsoreringen af terrorisme.
Hvad mener De, Baroness Ashton, som EU's højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik om Irans rolle med hensyn til indgriben i Iraks anliggender? Jeg opfordrer Dem til at indtage en mere markant position og samarbejde med USA med henblik på at opnå løsninger, der kan påvirke og presse Iran til at holde op med at blande sig i Iraks indre anliggender. Først da vil vi have mulighed for at skabe en relativ grad af stabilitet i regionen.
Jean-Luc Mélenchon
- (FR) Fru formand, fru højtstående repræsentant! Vi deler ikke Deres optimisme hverken med hensyn til situationen i Irak eller med hensyn til fordelene ved koalitionen, da den nærmer sig blindhed. Irak blev invaderet og besat på grundlag af bevidst vildledende information om tilstedeværelsen af masseødelæggelsesvåben.
Som følge heraf blev 17 af EU's 27 medlemsstater trukket med i angrebet på og besættelsen af Irak. Landet ligger i ruiner, dets kulturarv er plyndret, og dets befolkning er dybt splittet. Religiøs fanatisme i landet rekrutterer flere og flere reservetropper. Det iranske tyranni griber frit ind i landet. Valg gennemføres på forkastelig og uretfærdig vis.
Hvad vil De og vi gøre for at stille de lande, som løj, og som kunne begynde igen i morgen med Yemen eller et andet land, til ansvar? Hvilke foranstaltninger agter De at iværksætte for at fordømme besættelsesmagterne for at have grebet til ikkekonventionelle kemiske og radiologiske våben og ammunition med depleteret uran, hvis konsekvenser for kommende generationer er velkendte? Hvordan kan vi sikre, at disse våben ikke bruges i Afghanistan, når vi vendte det blinde øje til situationen i Irak?
Fiorello Provera
- (IT) Fru formand, mine damer og herrer! Vi glæder os inderligt over det kommende valg i Irak, fordi det markerer endnu et skridt hen imod demokrati. Det vil ikke være et frit og retfærdigt valg, men vi må tage et lille skridt ad gangen.
Den økonomiske, handelsmæssige, kulturelle og finansielle genopbygning af Irak og sikringen af landets sikkerhed er grundlæggende forudsætninger for udviklingen af demokrati, men vi skal også fremme en styrkelse af landets institutioner. Den fredelige sameksistens af forskellige etniske og religiøse grupper i Irak kan sikres gennem en fornyelse af institutioner med gennemførelsen af en føderal konstruktion - føderalisme - der giver bred autonomi til de forskellige regioner inden for rammerne af en enhedsstat. Erfaringerne fra det irakiske Kurdistan kan være et nyttigt referencepunkt.
Jeg vil derfor gerne høre, hvad Baroness Ashton, den højtstående repræsentant, mener om det institutionelle aspekt af landet.
Alf Svensson
- (SV) Fru formand! Der tales naturligvis meget om vold og frygtelige handlinger, når der tales om Irak, men det kan ikke benægtes, at en demokratiseringsproces finder sted i landet.
Jeg vil minde Dem om, at 3 912 kvinder ganske åbent opstillede til lokalvalgene i Irak sidste år. Det er omtrent 10 opstillede kvinder for hvert sæde. Det må ses som noget positivt, navnlig i et arabisk land. Det gav os også håb forud for dette års parlamentsvalg den 7. marts, navnlig da sunnimuslimerne deltog i lokalvalgene. Som det allerede er blevet sagt, afviste regeringens kommission, at give 14 sunnipartier og flere hundrede enkeltpersoner tilladelse til at deltage i valget. Blandt de berørte er forsvarsminister Abdul-Qadir al-Obaidi og Saleh al-Mutlaq, leder af den sunniledede irakiske front for national dialog.
Det irakiske parlamentsvalg er naturligvis afgørende for landets fremtid og for den fremtidige demokratisering af Irak, navnlig med hensyn til Iraks etniske og religiøse samhørighed. Jeg vil også understrege, at vi skal tale åbent om behandlingen af de etniske og religiøse mindretal i Irak. Som allerede sagt bliver det irakiske parlamentsvalg afgørende for, hvordan vi ser på Irak i den nærmeste fremtid. Hvad mener EU's højtstående repræsentant, Baroness Ashton, at EU kan gøre for at gøre det kommende parlamentsvalg i Irak mere vidtfavnende og demokratisk?
Zigmantas Balčytis
- (LT) Fru formand! I de senere år har EU i betydelig grad styrket sine forbindelser og sin indflydelse i landene i Nærøsten. EU har altid tildelt Irak stor opmærksomhed og har sammen med det internationale samfund deltaget i både genopbygningen af Irak og i fredsbevarende missioner og sikkerhedsmissioner. Forskellige grupper kæmper nu om magten i landet, hvilket hæmmer gennemførelsen af reformer, som er blevet indledt inden for forskellige områder i landet. 14 partiers udelukkelse fra deltagelse i det valg, der gennemføres, giver også anledning til bekymring. Irak har valgt vejen til demokrati, og derfor skal både EU og andre lande kræve og om nødvendigt hjælpe med at sikre, at de accepterede internationale forpligtelser overholdes, og at menneskerettigheder og frihedsrettigheder respekteres. Irak er efter min mening parat til tæt samarbejde med EU. Aftalememorandummet mellem EU og Irak om energisamarbejde, som blev indgået i mandags, viser dets ønske om at udvikle et langvarigt samarbejde til gavn for begge parter. Energimæssigt er Irak et meget vigtigt land for EU, men sikring af energiforsyningen hænger uundgåeligt sammen med økonomisk og politisk stabilitet i landet, som har manglet i den seneste tid. Dette er helt klart en langsigtet proces, men EU, den højtstående repræsentant og det internationale samfund skal efter min mening tilvejebringe midler og løsninger, som kan gøre principperne om menneskerettigheder og retsstatsprincippet til grundstenene i Iraks fremtidige politik.
Ryszard Czarnecki
- (PL) Fru formand, Baroness Ashton! Hvis jeg skal beskrive Baroness Ashtons tale med ét udtryk, ville jeg betegne den som officiel optimisme. Europa og vores vælgere forventer dog efter min mening noget konkret, og de forventer sandheden. Politikere viser, hvem de er, ikke kun ved det, de siger, men også ved det, de ikke siger, og jeg hørte i den højtstående repræsentants tale ikke noget om de forhold, der har chokeret en betydelig del af den europæiske offentlighed, herunder offentligheden i mit eget land. Jeg tænker f.eks. på den udbredte forfølgelse af mindretal i Irak, herunder kristne, hvilket jeg understreger. Det er en realitet, som vi kan være sikre på.
Jeg mener, at min kollega, hr. Poręba, havde ret i det, han sagde for et øjeblik siden om iransk indblanding i Irak. Gælder det samme ikke for de irakiske myndigheder og deres skandaløse intervention i Camp Ashraf, som huser iranske flygtninge? Gør de irakiske myndigheder ikke netop dette? Dette skal efter min mening fremhæves meget tydeligt, især fordi de irakiske myndigheder modtager finansiel støtte fra EU, som de derefter bruger på en særdeles upassende måde, f.eks. i forbindelse med interventionen i Camp Ashraf.
Bogusław Sonik
- (PL) Fru formand! Irak kan efter min mening bruges som et eksempel på, hvordan det nogle gange kan være nødvendigt at bruge magt for at brække ryggen på et diktatur, der ødelægger tusindvis af modstandere ved hjælp af kemiske våben. Disse beslutninger er vanskelige. Jeg synes derfor, at vi i dag, hvor vi taler om Irak, skal mindes de tusinder af soldater fra USA, Italien, Polen og andre lande, som er faldet i Irak, og sende en tanke til deres familier. De tog dertil i troen om, at de skulle tjene en god sag, og Irak er, som vi hører i dag, på vej til at opbygge et demokrati.
Jeg ved, at vi i dag opfordrer den højtstående repræsentant til at være mere aktiv, men vi ønsker at EU skal være aktivt. Tag til Irak, og fremlæg en evaluering af situationen, så den støtte, som EU yder, bruges på de betingelser, der er nævnt her, og navnlig med hensyn til beskyttelsen af mindretal.
Janusz Władysław Zemke
- (PL) Fru formand! Det er et tilfælde, at kun polske medlemmer taler i øjeblikket, men vi har erfaring fra Polens og de polske soldaters deltagelse i genoprettelsen af sikkerhed i Irak.
Jeg er enig med Baroness Ashton i, at situationen i Irak heldigvis er lidt bedre end tidligere, men den er stadig ret skrøbelig. Parallelt med de forskellige foranstaltninger, som EU iværksætter, vil jeg foreslå to specifikke foranstaltninger, fordi de efter min mening mangler. Den første vedrører et forhold, der ikke er blevet nævnt i dag. Det er overordentlig vigtigt for udviklingen og stabiliseringen af Irak, at der vedtages et program for uddannelse af unge irakere i Europa, fordi der i Irak stadig er mangel på læger, ingeniører og specialister i vanding. Vi kan yde en stor hjælp til Irak på den måde. Den anden foranstaltning vedrører beskyttelse af kulturelle klenodier, der findes i Irak. EU bør navnlig hjælpe med at genopbygge Babylon. Dette er et klenodie, som alle i verden skal bidrage til at beskytte.
Paul Rübig
- (DE) Fru formand, Baroness Ashton! Mit spørgsmål vedrører det aftalememorandum, der er indgået for energisektoren. Mener De, at vi kan opnå yderligere udvikling sammen med hr. Oettinger eller hr. De Gucht? Efter min mening vil økonomisk genopbygning være løsningen, når det drejer sig om at sikre mere stabilitet i Irak. Hvis vi forbedrede forbindelserne inden for energisektoren, navnlig ved at vi leverede mere europæisk udstyr til bedre udnyttelse af energireserverne i Irak og til gengæld købte energi der, ville vi opnå en win-win-situation for begge parter. Et initiativ i løbet af de næste par uger ville være særdeles relevant i denne henseende.
Catherine Ashton
Fru formand! Endnu en gang tak til alle for en vigtig og interessant forhandling. Jeg vil forsøge at opsummere nogle af de klare problemer, som medlemmerne er mest bekymrede over.
Jeg først anerkende den vigtighed, som medlemmerne tillægger problemet med mindretal. Som medlemmerne er bekendt med, er ét af de grundlæggende elementer i vores arbejde inden for rammerne af partnerskabs- og samarbejdsaftaler netop at sikre, at menneskerettigheder er kernen i vores aftaler. Vi håber, vi snart kan undertegne denne aftale med Irak, og jeg accepterer og lover så vidt muligt at sikre, at problemerne med mindretal forstås. Det er tydeligvis af stor betydning.
Jeg er også enig i det mål med hensyn til dødsstraf, som flere medlemmer har nævnt. Vores mål er bestemt at få den afskaffet af alle de grunde, som medlemmerne korrekt har fremhævet.
Jeg er endvidere enig i, at vi skal konsolidere og styrke de politiske processer, hvilket vil være af stor betydning i alt, hvad vi gør, og at vi navnlig skal sikre, at vi i forbindelse med det kommende valg har erkendt, hvad det er, vi ønsker at opnå. Jeg forstår de punkter, en række medlemmer har rejst, herunder hr. Costa og hr. Stevenson, vedrørende problemerne med kommissionens beslutning om udelukkelse af kandidater.
Godkendelsen af kandidater har altid været en del af processen før et valg. Der er en appelprocedure, og jeg har tillid til, at den vil forløbe korrekt. Jeg vil også sige, at vi planlægger at udsende vores EU-mission i næste uge, seks uger før valgdagen, og at det vil sætte os i stand til på første hånd nøje at følge processen før valget, som er af stor interesse. Vi har tillid til og tror, at de irakiske myndigheder vil sikre en valgproces, der omfatter alle parter, af alle de grunde, som medlemmerne nævnte helt tydeligt i deres taler.
Flere medlemmer nævnte også spørgsmålet om aftalememorandummet om energi og dets betydning og vigtighed. Vi understreger i den forbindelse klart, at Irak er en enhedsstat, og at vores samarbejde er med regeringen for hele Irak. Vi støtter fuldt ud Iraks fortsatte status som en suveræn enhedsstat. Inden for dette område er det vigtigt at forbedre samarbejdet - og jeg hørte, hvad der blev sagt navnlig af hr. Rübig, der beskrev behovet for at overveje dette samarbejde yderligere. Jeg vil give denne melding videre til den indstillede kommissær.
Når jeg siger, at der er et problem med sikkerheden, er jeg også opmærksom på, at Kirkuk er et meget vigtigt problem sammen med andre omstridte grænser. Jeg beskrev det som én af Iraks største udfordringer i øjeblikket. Jeg mener helt klart, at Irak selv skal løse disse problemer. Det er Irak, som skal håndtere det. Jeg vil dog gerne støtte FN's bistandsmission for Irak, som har ydet en betydelig indsats med henblik på at indlede en dialog og en proces. For at være på den sikre side forventer jeg dog ikke, at dialogen vil nå op på et væsentligt niveau inden valget, i netop denne fase.
Lige et par ekstra ord om energisamarbejdet. Det er efter vores mening en del af indsatsen for at udvikle en omfattende og integreret energipolitik for Irak. Det handler om forsyningen og forsyningssikkerheden mellem Irak og EU og bør naturligvis omfatte udviklingen af vedvarende energi, navnlig sol- og vindenergi, og forbedring af energieffektivitetsforanstaltningerne i Irak. Jeg håber, at vi også kan etablere et samarbejde inden for teknologi, forskning og industri i de kommende måneder og år. Det punkt blev fremført tydeligt.
For at gå videre til spørgsmålet om den nylige aflysning af delegationen rejste hr. Meyer spørgsmålet om kommende sikkerhedshensyn. Vi ønsker bestemt at se en forbedring i forholdene, som jeg har angivet, så der kan udsendes en valgobservationsmission med deltagelse af medlemmer af Parlamentet. Dette vil være af stor betydning for medlemmerne i den kommende proces, og, som jeg sagde, vil vi snart udsende repræsentanter.
Flere medlemmer rejste spørgsmålet om tilbagetrækning af tropper. Præsident Obama har naturligvis annonceret en tilbagetrækning af alle kamptropper inden august 2010, hvilket i praksis betyder, at tilbagetrækningen vil blive indledt kort efter det nationale valg. Det er igen af betydning og vigtighed. Jeg har allerede sagt, at vi snart udsender valgkontrollører, som forhåbentlig vil hjælpe os med at løse de problemer, medlemmerne har nævnt i den forbindelse.
Hvad angår Camp Ashraf, har vi konsekvent og gentagne gange mindet Irak om, at dette komplekse problem skal håndteres i fuld overensstemmelse med international lovgivning og bestemt uden vold.
For at komme tilbage til udgangspunktet er jeg optimistisk med hensyn til Irak. Der er betydelige udfordringer, og medlemmerne har med rette mindet os om disse betydelige udfordringer. Vi kan dog med det kommende valg og med muligheden for øget samarbejde se en mulighed for EU med dets værdisystemer og de ting, vi især lægger vægt på: menneskerettigheder, mindretallenes rettigheder, problemerne med dødsstraf, udvikling af et stærkt samarbejde om energisikkerhed og -forsyning og tættere samarbejde med regeringen, samtidig med at vi præciserer vores forventninger - en fremtid for Irak, der er fredelig og demokratisk. Vi skal sikre, at vi hele tiden arbejder hen imod dette mål.
Jaromír Kohlíček  
Jeg kender kun få lande relativt tæt på Europa, som har kunnet udskyde deres "demokratiseringsproces" i flere årtier. Irak, hvor enheder fra EU-lande desværre har efterladt negative spor, er bestemt et af dem. I øjeblikket ligger en af de mest verdslige stater i den islamiske verden i ruiner med konstante stridigheder mellem tre af dens samfundsgrupper. Det eneste, der står tilbage fra fortiden, er blot minder om landets relativ gode uddannelses- og sundhedssystemer og en forholdsvis udbygget infrastruktur. Det er det eneste land i regionen, hvor det kurdiske mindretal var selvstyrende, selv om landet på ingen måde blev ledet af et ideelt demokratisk styre. Spørgsmålet er dog i det store hele, hvilket land i regionen vi kan beskrive som et land med et ægte demokratisk styre? Den fuldstændige ødelæggelse af den irakiske stat efter den amerikanske hærs invasion repræsenterer sammen med den delvise nedbrydning af landets infrastruktur af social-, sundheds- og uddannelsessystemer et gigantisk tilbageskridt. Skalkeskjulet af et såkaldt demokratisk valg kan på ingen måde skjule det. De aktuelle forsøg på at bortlede opmærksomheden fra de nuværende problemer ved hjælp af iscenesatte retssager mod fremtrædende personer fra Saddam Husseins regime er naive. Kun en person uden kendskab til situationen overhovedet vil tro på, at situationen kan blive bedre på denne måde. Det eneste positive ved den seneste periode er, at både den amerikanske regering og den irakiske regering har indset, at forbedring ikke er mulig uden et godt forhold til Iran.
Artur Zasada  
Jeg glæder mig over den optimistiske tone i Baroness Ashtons tale, men jeg vil alligevel fastholde en vis skepsis i min vurdering af situationen i Irak. Trods mange forstillelser er landet stadig ustabilt internt, og det kan bestemt ikke siges, at demokratiet har "slået rod". Vi kan ikke tale om stabilisering i et land, inden for hvis grænser mellem 1,8 og 1,9 mio. borgere er fordrevne, mens endnu 1 mio. har forladt landet, og flygtningene lever under særdeles fattige forhold.
Det er afgørende, at vi kontrollerer de metoder, der aktuelt bruges til at forsyne flygtninge i Syrien og Jordan samt fordrevne flygtninge i Irak med støtte fra udlandet. Denne støtte skal sikres i en tilstrækkelig lang periode. Hvor længe? Det ved vi stadig ikke. Ligesom en læge ikke standser behandlingen ved de første tegn på bedring, må vi dog ikke lade os vildlede af overoptimistiske prognoser.
(Mødet udsat kl. 19.25 og genoptaget kl. 21.00)
