Projektu SIS II un VIS pašreizējais stāvoklis (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Komisijas paziņojums par projektu SIS II un VIS pašreizējo stāvokli.
Jacques Barrot
Priekšsēdētājas kundze, es nevēlos pārbaudīt Parlamenta pacietību, bet man tomēr šis tas ir jāpaskaidro klātesošajiem deputātiem un Parlamentam.
Kad pirms pusotra gada manā rīcībā nonāca par tiesiskumu, brīvību un drošību atbildīgā komisāra portfelis, es uz sava galda atradu divus vērienīgus informāciju tehnoloģiju projektus, kuru mērķis ir aprīkot dalībvalstis ar moderniem un efektīviem sadarbības instrumentiem.
Abi projekti, SIS II un VIS, bija daļa no 2003. gadā parakstītā līguma starp Komisiju un informācijas tehnoloģiju uzņēmumu konsorciju. Abi projekti ir tehniski sarežģīti. Mums savstarpēji jāsasaista centrālā sistēma un valstu aprīkojums ar īpaši stingrām prasībām un jāpanāk to mijiedarbība.
Es allaž esmu centies informēt Parlamentu par notikumu attīstību. Pēc Tieslietu un iekšlietu padomes sanāksmēm 2009. gada februārī es rakstīju Deprez kungam, Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tiesiskuma un iekšlietu komitejas vadītājam, lai viņu informētu par to, kā noris darbs pie SIS II. Es jums nosūtīju šīs sarakstes kopiju, Coelho kungs, jo parasti jūs esat referents ar SIS saistītos jautājumos un rūpīgi sekojat tiem līdzi.
Šīs atklātības motivēts, es šodien vēlreiz gribētu sniegt jums pēc iespējas vairāk informācijas. Ir tiesa, ka gan SIS II, gan VIS, līdzīgi kā vairumam rūpniecisku projektu, draud termiņa un budžeta pārsniegšana. Ir tiesa, ka stāvoklis attiecībā gan uz SIS II, gan uz VIS ir neapmierinošs.
Lai arī ir iesaistīti Komisijas un dalībvalstu eksperti, SIS II joprojām saskaras ar vairākiem šķēršļiem. Savukārt VIS ir sācies nozīmīgs posms. Sākotnējie noteikumi apgrūtināja plānoto testēšanu, bet nu šķiet, ka līdz ar dalībvalstu piekrišanu šo noteikumu pārskatīšanai vajadzētu sekmēt nākamo testu veiksmīgu pabeigšanu.
Vispirms pievērsīšos SIS II. Komisija cieši sadarbojas ar prezidentūru, dalībvalstīm un līgumslēdzējiem, lai īstenotu 4. un 5. jūnijā Tieslietu un iekšlietu padomes secinājumos noteiktās pamatnostādnes.
Visas puses tiek aktīvi iesaistītas tehniskajos sagatavošanas darbos pirmajai starpposma testēšanai, kuras mērķis ir nodrošināt pienācīgu pamatu pašreizējam tehniskajam risinājumam. Paturot to prātā, Komisija ir veikusi pārrunas attiecībā uz izmaiņām līgumā, kuras pieprasīja par projektu atbildīgais konsorcijs. Pirmajā starpposmā papildu izmaksas lēšamas EUR 1 026 000 apmērā. Tajā pašā laikā mūsu dienesti ir uzlabojuši projekta pārvaldību un uzraudzību. Tie ir ieviesuši līgumsodus, lai līgumslēdzējs justu lielāku spiedienu.
Piektdienas vakarā es uzaicināju uz tikšanos un tikos ar tā uzņēmuma izpilddirektoru, kurš ir atbildīgs par projektu, lai viņš varētu informēt mani personīgi par pasākumiem, kurus viņš veic, lai atrisinātu tehniskās problēmas.
Visbeidzot, piesardzības nolūkā, kā to jūnija sanāksmē noteica Padome, Komisija ir uzsākusi sagatavošanās darbus, lai, iespējams, pārslēgtos uz alternatīvu sistēmu, ja pašreizējais tehniskais risinājums neko neatrisinātu.
Lai ņemtu vērā šos datus un jauno grafiku, mums šie apstākļi jāpārvērš tiesību aktā. Tāpēc 29. septembrī Komisija ierosināja dažus grozījumus SIS II migrācijas instrumentos, un par tiem pašlaik notiek apspriešanās ar jūsu Parlamentu. Tas dos iespēju izskatīt šo jautājumu sīkāk.
Attiecībā uz VIS jāteic, ka 2009. gada aprīlī līgumslēdzējs uzsāka centrālās sistēmas testus, lai izvērtētu panākto progresu. Līgumslēdzējam vēl nav izdevies ievērot visus līgumā noteiktos kritērijus, kas nepieciešami testu pabeigšanai, lai gan termiņš tika pagarināts.
Komisija, protams, ir piemērojusi līgumsodus, lai sodītu šo kavēšanos. Tā ir likusi līgumslēdzējam īstenot visus atbilstošos koriģējošos pasākumus.
Varbūt es kļūdos, bet es nedomāju, ka projektā būtu problēma. No otras puses, šķiet, ka STT norit labi. Testēšana ir jānoslēdz 11. novembrī. Tomēr paralēli tam dalībvalstīm ir jāpielāgo savas valsts sistēmas, lai tās varētu izmantot VIS. Vismaz trīs dalībvalstīm ir lielas grūtības, un kavēšanās šo trīs dalībvalstu dēļ ir pat vēl nozīmīgāka nekā tā, ko rada centrālā sistēma.
Tāpēc mēs vēl veicam sīku analīzi dalībvalstīs, lai noteiktu jaunu grafiku VIS ieviešanai. Tomēr, lai to izdarītu, mums ir jābūt skaidram priekšstatam par centrālās sistēmas testu rezultātiem.
Mana piektdienas tikšanās dod man iemeslu ticēt, ka 11. novembris varētu būt diena, kad uzzināsim, vai veiktie testi ir bijuši veiksmīgi. Jebkurā gadījumā gan valstu sistēmām, gan centrālajai sistēmai ir jābūt lietošanas gatavībā, pirms sistēma tiek ieviesta. Protams, es informēšu Parlamentu par jauno grafiku, tiklīdz kā mēs būsim izstrādājuši tā projektu.
Ar to arī beigšu - lūdzu, atvainojiet par diezgan garo runu, bet es gribēju sniegt detalizētu atskaiti par SIS II un VIS pašreizējo stāvokli. Ir reāls pamats bažām; nav jēgas to slēpt. Abu projektu tehniskā, budžeta un politiskā riska profili attaisno mūsu visu iesaistīšanos, ņemot vērā attiecīgos pienākumus. Ir izmantoti ievērojami finanšu līdzekļi. Komisijas budžetā SIS II paredzēto saistību kopsumma lēšama mazliet vairāk nekā EUR 80 miljonos, no kuriem mazliet vairāk par pusi, EUR 44,5 miljoni, jau ir izlietoti. Par VIS Komisija kopsummā jau ir izlietojusi apmēram EUR 74,5 miljonus. Attiecībā uz budžeta izpildi jāteic, ka pagaidām ir iztērēti gandrīz EUR 43,3 miljoni. Šie skaitļi ir atbilstoši līdzīgiem projektiem Eiropā un citviet pasaulē.
Priekšsēdētājas kundze, es gribētu teikt, ka noteikti informēšu Parlamentu par jebkādām izmaiņām, kuras varētu ietekmēt budžetu, vai arī par šo sistēmu ieviešanas datumu.
Ja mums izdosies ieviest VIS un SIS II, mēs Eiropu būsim aprīkojuši ar visefektīvāko sistēmu pasaulē. Tāpēc mums šķēršļi jāuzveic mierīgi, konkrēti un praktiski, un šajā sakarā es atļaušos pieprasīt Parlamenta palīdzību tik bieži, cik man vajadzēs, lai cieši uzraudzītu šos abus projektus un nodrošinātu to veiksmīgu noslēgšanu.
Simon Busuttil
Sākumā es vēlētos pateikties Eiropas Komisijas priekšsēdētājam par sniegto paskaidrojumu, un arī es vēlētos paskaidrot, kāpēc pieprasījām šīs debates.
Tas notika tāpēc, ka Šengenas zona mums ir ļoti svarīga iedzīvotāju pārvietošanās brīvības kontekstā. Tomēr, lai gan gribējām, lai Šengenas zona piedāvātu neierobežotu brīvību iedzīvotājiem, mēs nevēlamies šo privilēģiju piešķirt noziedzniekiem. Tāpēc mēs izveidojām Šengenas informācijas sistēmu, kuru bija paredzēts uzlabot ar jaunas paaudzes sistēmu SIS II, lai palīdzētu nostiprināt iedzīvotāju brīvību, vienlaikus neļaujot noziedzniekiem iegūt nekādas priekšrocības. Tāpēc mēs raizējamies, ka jaunās paaudzes sistēmas, SIS II, ieviešana jau labu laiku kavējas, un neizskatās, ka tā drīzumā tiks pabeigta. Mēs šos jautājumus uzdodam, jo vēlamies zināt kavēšanās iemeslu un to, vai būtu iespējams garantēt datumu, kurā sistēma tiktu ieviesta un darbotos. Tomēr es gribētu, lai visiem būtu skaidrs, ka mūsu galīgais mērķis ir sadarboties ar Eiropas Komisiju, lai nodrošinātu to, ka Šengenas zona darbojas pilnībā un savu iedzīvotāju interesēs, nedodot vaļu tiem, kuriem ir nelāgi nolūki.
Claude Moraes
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, es gribētu pateikties komisāram par ierašanos un sīkas informācijas sniegšanu par jaunāko šajā jomā. Mēs novērtējam to, kā viņš to paveica.
Tāpat kā Busuttil kungs, arī es vēlos izklāstīt paskaidrojumu - un tas ir kopīgs paskaidrojums - par mūsu lielajām bažām saistībā ar vērā ņemamo kavēšanos migrācijā no SIS uz SIS II un VIS izstrādē. Domāju, jūs sapratīsiet, kāpēc iesniedzām kopīgu rezolūciju, jo mēs esam patiesi nobažījušies. Coelho kungs un citi šīs bažas nu jau kādu laiku dara zināmas, un ir vērts pievērst uzmanību tam, ka, lai arī vērā ņemamā kavēšanās ir ārkārtīgi satraucoša pati par sevi, Parlamentam galvenās problēmas, kā jau jūs zināt, ir pārredzamība un atbildība, jo īpaši attiecībā uz konfidenciāliem datiem un konfidenciāliem datiem tieši šajā jomā. Kā otram likumdevējam un Eiropas Savienības vienīgajai tieši ievēlētajai iestādei Parlamentam ir jābūt informētam par progresu šajās sistēmās, kā tas daudzkārt jau ir prasīts.
Savā rezolūcijā mēs nevēlamies izteikt nesaprātīgas prasības. Mēs gribam būt saprātīgi, un mēs gribam reaģēt uz to, kādā veidā jūs šodien sniedzāt informāciju. Mēs tikai vēlamies būt informēti par pašreizējo stāvokli, saņemt paskaidrojumus par kavēšanās iemesliem un galvojumu, ka šīs problēmas tiks atrisinātas. Ir būtiski, lai tik nozīmīgs projekts, kuram būs ietekme uz lielām ļaužu masām - gan ES, gan citu valstu iedzīvotājiem -, tiktu izstrādāts pārredzami.
Tomēr papildus šiem pārredzamības un atbildības jautājumiem ir svarīgi norādīt arī dažus plašākus sarežģījumus. Mēs redzam tehniskās problēmas, un šo apjomīgo datubāzu izstrāde neizraisa lielu uzticību. Daudzām dalībvalstīm, arī manai valstij, ir bijušas būtiskas grūtības ar savu galveno datubāzu izstrādi, ar identifikācijas numuru datubāzu izstrādi un tā tālāk. Sabiedrības ticība šādām sistēmām ir ārkārtīgi būtiska.
Tāpēc mums neapšaubāmi ir jādarbojas kopā neatkarīgi no piederības politiskajām partijām, lai saskatītu, kā rodas problēmas, kā tās turpmāk var novērst plānošanas, nevis izstrādes posmā. Ir jāgūst mācība, mums ir jāpaļaujas uz šīm sistēmām, un galvenokārt mums ir vajadzīga pilnīga un efektīva uzraudzība. Galu galā šīs sistēmas darbosies tikai tad, ja būs tehniska sadarbība, kā arī sabiedrības ticība šai sistēmai, tas, ka Parlaments izskatīs šos jautājumus atklāti un ka beigu beigās būs arī kāds rezultāts.
Sarah Ludford
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, man šajos 10 gados, kopš esmu Eiropas Parlamentā, runāšanai nekad nav bijis tik daudz laika vienā vakarā! Desmit minūtes ir neierasta greznība, un es nezinu, vai to spēšu izmantot.
Es arī esmu pateicīga priekšsēdētāja vietniekam J. Barrot par ierašanos un ziņošanu par problēmām, lai gan, manuprāt, mums turpmāk nevajadzētu lūgt jaunāko informāciju. Ikviens, kurš kaut mazliet ir saskāries ar vērienīgu informācijas tehnoloģiju projektu īstenošanu publiskajā sektorā savā dalībvalstī, zina, ka bieži vien rodas dažādas tehniskas problēmas un problēmas ar budžetu. Diemžēl tad, ja problēmas skar divas lielas tik augsta līmeņa sistēmas kā Šengenas informācijas sistēmu (SIS) II un Vīzu informācijas sistēmu (VIS), tas ietekmē ticamību ne tikai Eiropas Savienības iekšējai drošībai - un es pie tā vēl atgriezīšos -, bet arī ES vīzu politikai.
Kā VIS referente es varu teikt, ka mēs bijām spiesti tiesību aktus izstrādāt laikā, jo mēs gribējām iet tālāk, VIS pilnībā darbojoties, kā tam ap šo laiku jau vajadzēja būt, un jebkura aizkavēšanās programmā liek dziļi vilties.
Es gribētu pajautāt komisāram Barrot, kādas grūtības ir sagaidāmas vīzu pieprasītājiem. Vai būs daudz apmulsušu cilvēku, jo VIS ir paredzēta 20 miljonu vīzu pieteikumu izskatīšanai gadā, un kavējumi droši vien ir nejaušības pēc? Un kā ar ārpakalpojumu pasākumiem, kas tiek ieviesti? Jūs minējāt par līgumsodiem attiecībā uz kavējumiem Vīzu informācijas sistēmā. Vai varat pateikt, cik lieli ir šie līgumsodi? Kādas ir aptuvenās papildu izmaksas? Un vai jūs varētu mums pateikt, komisār Barrot, vai jūs joprojām paļaujaties uz līgumslēdzēju, vai arī ir iespējama līguma laušana?
Iespējams, tas ietekmē arī tādas aģentūras izveidi, kas pārvaldītu SIS un VIS, un turpmāk, iespējams, arī citas datubāzes. Iespējams, dažus mērķus attiecībā uz datu vākšanu un liela mēroga pārraudzības sistēmām vajadzēs pārskatīt, kas nebūtu slikti no privātuma viedokļa, ja turpināsies visas šīs tehniskās un infrastruktūras problēmas.
Vēl es tikai gribēju pajautāt komisāram, lūk, ko: pašreiz tiek lēsts, ka SIS II nonāks ekspluatācijā 2011. gada pēdējā ceturksnī. Laikam ir gaidāma vēl kāda kļūme. 2012. gada vasarā Londonā notiks Olimpiskās spēles. Apvienotās Karalistes valdība neizmantoja iespēju pāriet uz SIS I sev vien zināmu iemeslu dēļ. Patiesībā dažus gadus tā pat varēja pāriet uz SIS I , bet teica: "Nē, nē, mēs pagaidīsim SIS II.”
Savās atbildēs valdība man teica, ka tā neuztraucas par sarežģījumiem drošības jomā. Tomēr ne tikai Apvienotās Karalistes, bet arī Eiropas drošība var tikt apdraudēta, ja Apvienotā Karaliste labu laiku pirms 2012. gada Olimpiskajām spēlēm neiesaistīsies piekļuvē Šengenas informācijas sistēmas policijas pasākumiem, kuros tai ir atļauts piedalīties.
Komisār Barrot, vai jūs varētu mums pateikt, kādi, jūsuprāt, varētu būt drošības apstākļi Olimpisko spēļu laikā, jo īpaši ņemot vērā to, ka tās notiks Londonā, manā vēlēšanu apgabalā, par ko es ļoti raizējos? Domāju, ka mēs visi ļoti uztrauktos par drošību Olimpiskajās spēlēs. Tie ir tikai daži jautājumi, kurus vēlos jums uzdot. Vēlreiz paldies, ka ieradāties.
Tatjana Ždanoka
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, savas grupas vārdā es arī vēlos pateikties komisāram J. Barrot par viņa paskaidrojumiem. Protams, arī mēs paužam nožēlu par pašreizējo stāvokli saistībā ar SIS II un VIS.
Bet es gribētu izteikt vēl citas bažas, jo jūs jau zināt, ka mūsu grupai ir īpaša nostāja attiecībā uz biometrisko datu izmantošanu, jo īpaši VIS un SIS II sistēmās.
Es gribētu izmantot iespēju un uzsvērt šo nostāju. Tāpat kā Sarah Ludford, arī es esmu neizsakāmi pateicīga par papildu laiku savai runai šovakar. Arī man tas var izrādīties par ilgu, lai gan mans laiks ir sešas, nevis desmit minūtes.
Mēs paužam nožēlu arī par to, ka arvien vairāk iestāžu piekļūst šīm sistēmām. Pašlaik mēs bažījamies, ka SIS no tehniska instrumenta tiek pārvērsts vispārējā kontroles un novērošanas sistēmā.
Tāpēc mēs vēlētos atgādināt Komisijai, ka jauno sistēmu pilnīgas ieviešanas priekšnoteikums ir saskaņota tiesību aktu sistēma datu aizsardzības jomā, pamatojoties uz visaugstākajiem standartiem, un juridiskā instrumenta pieņemšana attiecībā uz minimālajām garantijām procesuālajos tiesību aktos.
Mēs vēlamies paust nožēlu par sadarbības trūkumu no Padomes puses, jo īpaši par atteikšanos izmantot koplēmuma procedūras pasākumu īstenošanai. Mēs ceram, ka turpmāk Eiropas Parlaments regulāri saņems ticamu informāciju par pārbaudēm, izmaksām utt.
Es nevēlos atkārtot jau iepriekš izskanējušu jautājumu, bet arī mēs no komisāra Barrot vēlētos saņemt informāciju par līgumu un no tā izrietošajām saistībām, un par to, kas notiks tad, ja testēšanas rezultāti būs neapmierinoši, un vēl mēs gribētu zināt arī par iespējamajām izmaksām.
Iespējams, ka ir jāatzīst arī šāda problēma: mēs izvairītos no daudziem jautājumiem, ja Parlamentam ļautu aktīvi darboties procesā no paša sākuma. Tāpēc es ceru, šis gadījums apliecinās arī to, ka nu tiešām ir laiks sadarboties.
Timothy Kirkhope
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, kā ECR kopīgā priekšlikuma parakstītājs es ļoti priecājos par šīm debatēm. Ir ļoti svarīgi, lai mēs, Eiropas Parlaments, lūgtu Komisijai atskaiti, kad pārrunājam jautājumus, kas saistīti ar ievērojamu Eiropas nodokļu maksātāju līdzekļu tērēšanu. Ir saprotama plašas sabiedrības īpašā interese par tik jutīgu jomu kā datu aizsardzība un apmaiņa. Ir bijušas vairākas problēmas un kavēšanās, līdz ar to jaunā sistēma joprojām nav nodota ekspluatācijā. Patlaban tiešām rodas šaubas par projekta dzīvotspēju.
Es gribētu vaicāt Komisijai, kāpēc ir tāda kavēšanās un līdzekļu pārtērēšana. Kas tiek darīts, lai novērstu trūkumus? Mēs gribētu pilnīgu pārredzamību attiecībā uz ieviešanas procesu, kā arī saistībā ar finansiālajiem aspektiem, kurus jau minēju. Kā teikts mūsu rezolūcijā, Apvienotā Karaliste - protams, pašlaik tā nav pilntiesīga Šengenas zonas dalībvalsts - kopā ar citām dalībvalstīm nevēlēsies iesaistīties šīs sistēmas ieviešanā, ja netiks rasts risinājums.
Es gribētu arī vaicāt, kas tiek darīts ar līgumslēdzējiem, lai segtu zaudējumus. Mēs gribētu, lai Komisija un Padome atbildētu uz jautājumiem, lūdzot abas iestādes sniegt paskaidrojumu, kāpēc ir tāda paļāvība uz pašreizējo līgumslēdzēju un uz tā spēju veiksmīgi virzīt sistēmu izstrādi. Vai šim projektam ir nākotne vai arī mums jau tagad vajadzētu no jauna apsvērt visu iniciatīvu? Kā teica komisārs Barrot, dažas valstis vilcinās, bet neapšaubāmi ir grūti vainot tikai tās. Eiropas Parlamentam ir jābūt pastāvīgi informētam par situāciju šo sistēmu ieviešanā. Es ar nepacietību gaidīšu komisāra rakstiskās atbildes uz maniem un manu kolēģu jautājumiem.
Cornelia Ernst
Priekšsēdētājas kundze, vispirms es gribētu teikt, ka mēs neesam vienisprātis ar Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) paustajām bažām. Viss ir ļoti vienkārši: mēs uzskatām, ka turpmākā SIS II projekta attīstība ir lieka un politiski nepareiza. Šādi uzskatām trīs iemeslu dēļ; pirmkārt, tāpēc, ka tiek apvienoti izlūkdienestu un policijas dati, radot sistēmu, kas vairs negarantē kontrolējamību un kurā personas dati patiesībā nav aizsargāti.
Otrais iemesls ir biometriskie dati, kas te tiek uzskatīti par liela mēroga eksperimentu, un treškārt, SIS II, protams, tiks izmantota pret tā saukto nelegālo imigrāciju. Tāpēc mūsu priekšlikums ir šāds: kā mēs visi zinām, mums ir SIS I. Mēs uzskatām, ka ir prātīgi to attīstīt kā "one for all”. Tā ir pragmatiska pieeja, pat ja mūs par to bargi kritizē. Tomēr mēs uzskatām, ka ar pašlaik izmantoto pieeju vairs neko nevar panākt. Vienkāršāk sakot, SIS II ir de facto neveiksmīgs projekts, un turpināt spietot ap to ir zināmā mērā bezjēdzīgi. Svarīgi ir tas, ka naudu, kas pašlaik tiek izlietota nelietderīgi, varētu ietaupīt, un tādējādi mums būtu mazāk problēmu ar šo projektu un vairs nekādu raižu par SIS II ieviešanas kavēšanos. Es to saku arī, ņemot vērā viedokli Saksonijā, Vācijas reģionā netālu no Polijas un Čehijas. Es ļoti labi zinu, ka būtu prātīgāk kaut ko darīt, lai panāktu lielāku stabilizāciju saistībā ar policiju, nevis ieviest kaut ko tādu.
Carlos Coelho
(PT) Dāmas un kungi, sākumā es gribētu pateikties priekšsēdētāja vietniekam Barrot par viņa paziņojumu, lai gan viņš ir neapskaužamā situācijā, jo būtu labi dzirdēt arī Padomes nostāju. Protams, ir vieglāk veikt parlamentāru pārbaudi attiecībā uz Komisiju, nevis uz Padomi.
2001. gada decembrī Komisijai piešķīra pilnvaras ieviest otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmu (SIS), kuru bija plānots nodot ekspluatācijā 2007. gada martā. Ir bijušas daudzas problēmas un kavēšanās. Jaunā sistēma joprojām nedarbojas. Daži paredz, ka tā nedarbosies līdz 2012. gadam, kamēr citi apšauba paša projekta dzīvotspēju. Kavēšanās notiek ne tikai ar SIS, bet arī ar Vīzu informācijas sistēmu (VIS), jo abus projektus izstrādā viens uzņēmums.
Jāteic, ka es joprojām paļaujos uz priekšsēdētāja vietnieku J. Barrot. Kā politiķis viņš vienmēr sevi ir parādījis kā kompetentu, nopietnu un īstu eiropieti. Mēs zinām, ka viņš neuzsāka SIS projektu; viņš to mantoja, pēc priekšsēdētāja J. M. Barroso pieprasījuma piekrist portfeļu maiņai. Tomēr Eiropas Komisijas dienesti un uzņēmums, kas nolīgts centrālās sistēmas izstrādei, gan ir uzskatāmi par atbildīgiem.
Parlamentam ir budžeta pilnvaras, un mums ir tiesības un pienākums pieprasīt paskaidrojumu no Eiropas Komisijas. Kāpēc mums vajag SIS II? Mums vajag labāku ārējo robežu kontroli, mums vajag lielāku drošību, mums vajag biometriskos datus un mums vajag brīdinājumu sasaisti. Ir plānots veikt divas vispārējas testēšanas, tā sauktās starpposma testēšanas, 22. decembrī un 2010. gada vasarā. Pirmās testēšanas mērķis ir pārbaudīt SIS II vienmērīgu, drošu un efektīvu darbību ekspluatācijas apstākļos 72 stundas un pārbaudīt, vai svarīgākās pamatfunkcijas un datu savienojamība spēj darboties bez problēmām un pārtraukumiem.
Tas rada vairākus jautājumus. Pirmkārt, vai pastāv risks, kas varētu apdraudēt testu veikšanu šī gada decembrī? Otrkārt, lai samazinātu risku, vai tiek apsvērta iespēja samazināt prasību līmeni vai pat testos iesaistīto valstu skaitu? Treškārt, vai šos jaunos testus var uzskatīt par daļu no gada līguma ar uzņēmumu vai arī tās tiks uzskatītas par papildu prasībām, par kurām būs jāmaksā papildus? Ceturtkārt, vai problēmu konstatēšanas un tehnisko kļūmju dēļ līgumā ir iekļauti papildu pakalpojumi? Cik naudas tam ir iztērēts? Piektkārt, kāda ir līgumslēdzējam noteikto sodanaudu, kuras minēja priekšsēdētāja vietnieks J. Barrot, kopsumma par kavēšanos un tehniskajām kļūmēm, kuru dēļ iepriekšējās pārbaudes bija neveiksmīgas? Sestkārt, vai Komisija apsver to, ka gadījumā, ja nāksies pāriet uz alternatīva risinājuma ieviešanu, tas nozīmēs līguma laušanu ar "Steria”? Kādus sarežģījumus šādā gadījumā tas radīs saistībā ar VIS?
Visbeidzot, pēdējais jautājums, priekšsēdētājas kundze. Vai tiesa, ka Bulgārija un Rumānija ir pārstājušas gaidīt uz SIS II un ka jau tiek plānota to integrācija SIS I?
Ernst Strasser
(DE) Paldies, priekšsēdētājas kundze. Es centīšos iekļauties sev atvēlētajā laikā. Principā mēs atbalstām SIS II ieviešanu un tās funkcionalitāti. Kad šīs tūkstošgades sākumā biju iekšlietu ministrs, es sparīgi lobēju šo sistēmu. Tolaik mums solīja, ka to ieviesīs 2007. gadā, jo to steidzami vajadzēja jaunajām dalībvalstīm, lai tās varētu iesaistīties šīs drošības sistēmas veidošanā.
Jaunās dalībvalstis nu ir klāt, bet SIS II - ne. Aizkavēšanās ir nemitīgi jāanalizē un jāpēta. Ir jābūt zināmām sekām. Mums ir jāmācās no līdzšinējās pieredzes nākotnes vārdā.
Mums jāatzīst, ka Komisija ir darījusi visu, lai sekmētu SIS II projekta attīstību, tajā skaitā arī piecietusi ne pārāk ideālus testu rezultātus. Tomēr mēs nedrīkstam aizmirst, ka nav jēgas pārāk lielam kompromisam, jo tas būtu uz sistēmas stabilitātes un drošības rēķina. Tāpēc mums jānovērš jebkāds papildu finanšu slogs dalībvalstīm, kas varētu tapt zināms analīzēs vai testos, un turpmāka aizkavēšanās ar sistēmas ieviešanu. Mums vajag pilnīgu pārredzamību, kā arī runāt skaidru valodu ar tiem, kuri īsteno projektu Komisijas vārdā, un tas nozīmē arī to, ka vajadzības gadījumā šiem projektu vadītājiem rodas finansiāli zaudējumi.
Edit Bauer
(HU) Priekšsēdētājas kundze, komisār, 2006. gadā, kad jaunās dalībvalstis gaidīja, līdz varēs pievienoties Šengenas zonai, mēs noteicām un mums noteica, ka vienam no nosacījumiem ir jābūt tādam, ka SIS II ir jādarbojas. Tikmēr atklājās, ka sistēma nespēj darboties vispār. Mums teica, ka grīda esot par plānu, lai izturētu tehnisko iekārtu svaru, un, ja Portugāles prezidentūra nebūtu nākusi klajā ar SISone4ALL sistēmas darbības risinājumu, astoņas jaunās dalībvalstis vēl tagad gaidītu iespēju pievienoties Šengenas zonai.
Tomēr mums jāatceras, ka bija jāparaksta jauni līgumi, bija jāatrod jaunas finanšu paketes SIS II sistēmas izstrādei, kā arī SIS I+ sistēmas darbība ir jāfinansē. Tāpēc mēs praktiski finansējam divas sistēmas, kas Eiropas nodokļu maksātājiem neizmaksā maz. Neapšaubāmi, kad runa ir par Eiropas iedzīvotāju drošības garantēšanu, runa ir arī par lieliem ieguldījumiem. Pretēji kreisā spārna kolēģim es uzskatu, ka tas var radīt milzīgas pārmaiņas kvalitātes ziņā Eiropas drošības labā.
Vēl mani interesē kavēšanās, ņemot vērā, ka 2001. gadā sistēmas izstrādi bija plānots paveikt piecos gados, no 2002. līdz 2007. gadam. Nu jau runa ir par to, ka tā tiek izstrādāta vairāk nekā 10 gadu. Komisār, tāda neziņas pakāpe par tehnisku sistēmu nav iespējama, ka tās izstrādes laiks ir jādubulto. Mēs labi apzināmies, ka tehniski šķēršļi var aizkavēt darbu un ka valsts ieguldījumi var kavēties, bet galu galā mums ir jājautā: kāds ir kavēšanās īstais iemesls? Vai kāda valsts, patiesībā kāda dalībvalsts, tīšuprāt kavē SIS II sistēmas izstrādi? Noslēgumā vienkārši pajautāšu: kā var garantēt, ka tas pats neatkārtosies ar VIS sistēmu?
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Priekšsēdētājas kundze, ņemot vērā kavēšanos un problēmas ar darba pabeigšanu pie SIS II, kā arī prognozes, ka tā pilnībā darbosies ne ātrāk par 2011. gada beigām, citi saka, ka pat ne ātrāk par 2015. gadu, ir nolemts līdz gada beigām veikt SIS II testēšanu, novērtējot tās funkcionalitāti. Ja SIS II tiks atklāti defekti, runā, ka ieviesīšot alternatīvu plānu, pamatojoties uz SIS I uzlabojumiem.
Tas rada vairākus jautājumus. Vai Eiropas Komisija ir gatava ieviest alternatīvu plānu? Ko iesāks ar to dalībvalstu ieguldījumiem, kurām ir radušies izdevumi saistībā ar jaunās sistēmas aprīkojuma iegādi? Vai šo aprīkojumu izmantos alternatīvajā plānā? Visbeidzot, kā Komisija plāno aprēķināt līgumsodus par projektu atbildīgajiem?
Jacques Barrot
Priekšsēdētājas kundze, es nevaru atbildēt uz visiem man uzdotajiem jautājumiem, ņemot vērā laika trūkumu. Attiecībā uz VIS runa ir par testiem, kas ietekmē centrālo sistēmu un kas ir jāveic līdz 11. novembrim, un SIS II gadījumā runa ir par starpposmu, proti, par kritēriju, kas ir jāizpilda līdz gada beigām.
Vispirms es esmu ļoti pateicīgs visiem runātājiem. Es gribu, lai Eiropas Parlamentam būtu neierobežota piekļuve visa veida informācijai. Vēlos jums atgādināt, ka abas nozīmīgās sistēmas izstrādāja dalībvalstis, lai varētu baudīt pārvietošanās brīvību drošos apstākļos, kā to jau norādīja Busuttil kungs un jo īpaši Moraes kungs.
Sākumā es gribētu censties atbildēt par VIS, jo īpaši Ludford kundzei, kura kā referente ir sevišķi interesējusies par šo problēmu. Var pateikt to, ka VIS testi tiks veikti līdz 11. novembrim, un tie mums rādīs, vai ir jāmaina virziens. Pagaidām var uzskatīt, ka VIS ir pamatīga arhitektūra ar dažām kļūdām, bet tās var labot. Tomēr tieši testi parādīs, vai mums jāizbeidz līgums ar līgumslēdzēju. Vēl ir par agru teikt, bet tādā gadījumā grafiks tiks attiecīgi pārskatīts.
Es gribētu norādīt uz 2005. gada Padomes lēmumu, ka dalībvalstīm VIS ir jāievieš konsekventi un saskaņoti. Tāpēc VIS regula paredz, ka sistēma pirmajā reģionā sāks darboties Komisijas noteiktā datumā, tiklīdz kā visas dalībvalstis būs paziņojušas, ka tās ir veikušas visus tehniskos un juridiskos pielāgojumus, kas nepieciešami VIS lietošanai tajā reģionā.
Tas nozīmē, ka VIS sāks darboties pirmajā reģionā - Ziemeļāfrikā, aptverot valstis, kurās ir vislielākais nelegālās imigrācijas un drošības risks, - tajā pašā dienā, kad tā sāks darboties visās dalībvalstīs. Tāpēc man ir jāsaka, ka ir būtiski, lai visas dalībvalstis būtu gatavībā un pārvaldītu VIS, jo mums ļoti kaitētu, ja centrālā sistēma darbotos normāli, bet mēs būtu spiesti pagarināt termiņu vēl ilgāk dažu dalībvalstu kavēšanās dēļ. Tādēļ šajā sakarā es esmu nepiekāpīgs.
Es pamanīju, ka Ludford kundze minēja problēmu ar Olimpiskajām spēlēm. Es no tiesas ceru, ka līdz tam laikam mēs būsim panākuši progresu. Tomēr ir tiesa, ka ir izstrādāts noteikums, lai Apvienotā Karaliste varētu pievienoties SIS I + pirms Olimpiskajām spēlēm, ja tas būs nepieciešams.
Vēl es gribētu teikt, ka attiecībā uz vīzu pieprasītājiem mēs tiešām ceram pārāk nenovirzīties no paredzētā termiņa, jo mums tas ir ļoti svarīgi; ja pārāk vilcināsimies ar VIS, pastāv liels risks, ka cilvēki dosies uz konsulātiem, lai "nopirktu” vīzas.
Ždanokas kundze runāja par biometriskajiem datiem un to, kā tiks kontrolēta piekļuve sistēmai. Domāju, ka mums vēl būs iespēja to pārrunāt, bet šīs kontroles tiks pakļautas vairākiem skaidri formulētiem noteikumiem. Es pamanīju, ka Ernst kundze neatbalsta šo sistēmu, bet es vēlos atgādināt, ka tā man teica arī Kirkhope kungs. Nu esmu ticis līdz Coelho kungam. Coelho kungam SIS II ir labi pazīstama, un es gribētu censties atbildēt uz dažiem viņa jautājumiem, saglabājot iespēju sniegt rakstisku atbildi uz viņa septiņiem jautājumiem.
Es varu pateikt to, ka Komisija uzsāka sarunas par līguma noslēgšanu ar otro līgumslēdzēju un ka šajās sarunās uzmanība bija vērsta uz divām jomām: pirmajai starpposma testēšanai nepieciešamo papildu pakalpojumu un aprīkojuma sagatavošana un grozījumi pamatlīgumā, lai tādējādi SIS II starpposmi tiktu oficiāli iekļauti līgumā. Jūlija beigās mēs panācām vispārēju vienošanos. Jūlija beigās mēs panācām vispārēju vienošanos, un ir tiesa, ka otrs līgumslēdzējs norādīja uz noteikumiem, kas šķietami sarežģīja pirmā starpposma panākumus. Tomēr mēs ar līgumslēdzēju parakstījām līgumu, kas paredz, ka šis starpposms ir jāpanāk.
Analīzes un labošanas periods lika mums saprast, ka SIS II ir radīta uz stabiliem, lai gan reizēm pārmērīgi sarežģītiem pamatiem, un par spīti dažām grūtībām sistēma bija labojama.
Šī padziļinātā analīze ļāva mums konstatēt vairākus veidus, kādos uzlabot sistēmu, bet tas tiesa, Coelho kungs - un es to saku arī visam Parlamentam -, ka mums ir ļoti vērienīgs projekts šajā jomā un ka nav viegli paredzēt, kas īsti notiks.
Tomēr es varu pateikt, ka mēs esam noteikuši līgumsodus "Hewlett-Packard” un "Steria” konsorcijam, lai to sodītu, pirmkārt, par nespēju izstrādāt sistēmu līgumā noteiktajā līmenī līdz ST darbības testēšanas līguma darbības laika beigām, un, otrkārt, jebkurā gadījumā pašlaik, par kavēšanos saistībā ar VIS iekšējo testēšanu.
Šos abus projektus īsteno saskaņā ar vienu līgumu, tāpēc sodanaudas tiek aprēķinātas gan no SIS II, gan no VIS rēķiniem. Sodanaudu kopsumma ir gandrīz EUR 3.5 miljoni, un VIS gadījumā sodanaudu aprēķināšana turpinās, bet SIS II gadījumā to apturēja, kad janvāra sākumā tika uzsākta analīze un labošanas pasākumi. Ja šo projektu īstenošana tiks pārtraukta, otram līgumslēdzējam acīmredzot nāksies segt attiecīgos zaudējumus.
Priekšsēdētājas kundze, ņemot vērā pašreizējos apstākļus un to, ko teicu attiecībā gan uz VIS - par testiem, kas notiks līdz 11. novembrim -, gan uz SIS II - par mērķi, pabeidzot gada beigu starpposmu, apstiprināt to, vai arhitektūra ir tiešām dzīvotspējīga -, es nespēšu atbildēt precīzāk, jo pašreiz mēs esam testēšanas un gatavošanās starpposmam posmā.
Es vēlos teikt, ka Parlaments ir aicināts mums palīdzēt skubināt otru līgumslēdzēju. Kā jau redzat, esmu apņēmības pilns un personīgi iesaistījies šajā jautājumā. Es ceru, ka tāpat kā ar Galileo man izdosies vairāk vai mazāk glābt abus projektus, kas ir ļoti interesanti tehniskā ziņā un kas ļautu Eiropai gūt labumu no augstas veiktspējas sistēmas, bet šovakar es to vēl nevaru apliecināt.
Mēs aicinām Parlamentu mums palīdzēt skubināt dalībvalstis: esam noskaidrojuši, ka vislielākā kavēšanās attiecībā uz VIS pašlaik notiek dažu dalībvalstu dēļ.
Priekšsēdētājas kundze, es ļoti labi apzinos, ka neesmu atbildējis uz visiem jautājumiem, bet es esmu Parlamenta rīcībā un būšu gatavs sniegt informāciju, ko Eiropas Parlamenta deputāti un jo īpaši tie, kuri šovakar uzdeva jautājumus, vēlas dzirdēt, tiklīdz un kad to būšu saņēmis.
Priekšsēdētāja
Paldies par atbildi, komisār. Esmu saņēmusi trīs rezolūciju priekšlikumus attiecībā uz šo debašu beigšanu.
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien, 2009. gada 22. oktobrī plkst. 11.00.
