Zaļā grāmata: ,,Virzība uz Eiropu, kas brīva no tabakas dūmiem - politikas iespējas ES līmenī” (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir ziņojums, ko Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas vārdā sagatavojis Florenz kungs par Zaļo grāmatu ,,Virzība uz Eiropu, kas brīva no tabakas dūmiem - politikas iespējas ES līmenī”.
Karl-Heinz Florenz  
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, es priecājos, ka Eiropas Savienība atkal apspriež tabakas patēriņu. Tikai manā valstī vien tabakas patēriņa rezultātā katru dienu mirst 350 cilvēku, tādēļ ir tikai pareizi pievērsties šim jautājumam Eiropas līmenī. Ļoti priecājos, ka komiteja nolēma sākt Eiropas ierosmi, lai joprojām atbalstītu smēķēšanas aizliegumu restorānos, kafejnīcās, bāros un sabiedriskās ēkās. Manuprāt, tā ir pareiza pieeja.
Vai Eiropas struktūrā ir jābūt Eiropas vai dalībvalstu tiesību aktiem, kuri, iespējamas, vēlāk, tiks izveidoti, tas ir apspriežams jautājums. Tiem, kuri joprojām uzskata, ka mums tas nav vajadzīgs, saistībā ar mūsu pirms dažām nedēļām pieņemto Gaisa kvalitātes pamatdirektīvu ir jāatceras, ka mēs strīdējāmies par to, vai atzīt 20 vai 25 ppm par sīkdaļām gaisā. Komisāres kundze, vidusmēra bārā šis skaitlis ir 540 grami, un pēc pusnakts šajā rajonā populārā bārā "Aviateur” tas sasniedz 1 730 gramus, tādēļ jūs redzat, cik liela ir atšķirība un cik tas ir nepieciešams.
Vēl viens svarīgs punkts, kas satraucis mani daudzus gadus, ir piedevas. Pat tagad cigaretēs var iekļaut 600 piedevas, un 70 - 80 no tām atrodas ,,sarkanajā sarakstā”. Tās ir ārkārtīgi indīgas, kancerogēnas vielas, kuras var bojāt mūsu jauniešu auglību un radīt atkarību. Šīs vielas ir ļoti kritiski, intensīvi jākontrolē, un šīs kontroles izmaksas, bez šaubām, ir jāsedz ražotājiem. Komisāra M. Kyprianou doma par pēdējo grašu iztērēšanu pārbaudēm, kuru nepieciešamību rada šīs nozare, ir nožēlojama. Tādēļ ir jāatrisina izmaksu jautājums, stingri uzticot to Komisijai. Esmu pārliecināts, ka tas atklās daudzas no cigarešu galvenajām patogēniskajām sastāvdaļām. Neraugoties uz to, cigaretes joprojām ir bīstamas.
Manuprāt, svarīgs ir jautājums pat to, vai mēs ilgtermiņā varam piespiest šo nozari segt dažus no tabakas radītajiem izdevumiem. Ciktāl es redzu, mēs esam noteikuši ražotāja atbildību daudzās jomās - ja jūs iebraucat automobili grāvī, un tā iemesls ir kāds automobiļa defekts, tā ražotājam ir jāmaksā.
Komisāres kundze! Es gribētu, lai jūs pieliekat visas pūles, lai ierosinātu šo izmaksu attiecināšanu uz tabakas ražotājiem, jo, padomājiet tikai, mana valsts tērē EUR 50 miljardus, lai dabūtu cilvēkus atpakaļ uz kājām. Kādēļ tajā ir jāiesaista kāds, kurš nekad nav turējis cigareti rokā? Tas ir ļoti netaisni, un es priecātos redzēt cītīgi strādājam šajā plenārsēžu zāles pusē tos, kuriem ir sociālā sirdsapziņa. Šīs izmaksas ir jāpārceļ tur, kur tām pienākas būt - pie tiem, kuri par tām ir atbildīgi - pie ražotājiem. Bez šaubām, viņi atliks izmaksas uz vēlāku laiku. Es zinu, ka tā notiek sociālā tirgus ekonomikā.
Katru gadu Eiropā smēķēšanas dēļ mirst tūkstošiem cilvēku. Tādēļ mums ir jānosaka atbilstīgi, stingri noteikumi.
Markos Kyprianou
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos apsveikt un pateikties referentam Florenz kungam. Es domāju, ka viņš un pārējie kolēģi šeit atceras no manas pirmās sēdes šeit, Eiropas Parlamentā, ko viņš, starp citu, vadīja, ka mans uzskats ir ļoti stingrs: es vēlētos redzēt Eiropu brīvu no tabakas.
Es domāju, ka lēnām un pamazām mēs pie tā nonākam. Es vēlētos pateikties Florenz kungam par viņa darbu un uzticību, kā arī apņemšanos, kādu viņš velta šim mērķim. Arī, runājot personiski, Priekšsēdētāja kungs, ja jūs man atļautu, es vēlētos apsveikt Florenz kungu dzimšanas dienā. Es saprotu, ka vakar bija viņa dzimšanas diena. Es nenosaukšu viņa vecumu, tā kā es nevēlos radīt starpiestāžu problēmu, bet es vēlos novēlēt viņam daudz laimes.
Es vēlētos pateikt, ka mēs redzam virzienu un ievērojamu uzlabojumu no smēķēšanas brīvas vides jomā Eiropas Savienībā, salīdzinot ar situāciju pirms trim gadiem, kad mums bija tikai Īrija un, šķiet, Itālija, kas tikko bija ieviesušas šos aizliegumus. Tagad mums ir daudz lielāks skaits valstu, kur ir pieņemti šie plašākie aizliegumi, daži pat ar dažiem izņēmumiem. Es par to runāšu pēc brītiņa. Bet es uzskatu, ka mums nepieciešams kopīgi censties, lai to sasniegtu - Komisijai, dalībvalstīm un, kas vissvarīgāk, Eiropas Parlamentam. Es teikšu, ka Parlamenta ieguldījumam Tabakas direktīvā bija vitāla nozīme, un es vēlētos skaidrot šodienas ziņojumu kā atbalstu no smēķēšanas brīvas vides politikai.
Es esmu arī ļoti priecīgs, ka ziņojums pauž ļoti pozitīvu konstruktīvu pieeju Komisijas Zaļajai grāmatai, jo īpaši atbalstot Komisijas viedokli, ka tikai pilnīgs smēķēšanas aizliegums var adekvāti aizsargāt pilsoņu un strādājošo veselību. Mums jārunā atklāti par to. Pirmkārt, visaptverošs smēķēšanas aizliegums aizsargā no pasīvās smēķēšanas, tas kavē cilvēkus, it īpaši jauniešus sākt smēķēt, tas ir pamudinājums daudziem cilvēkiem atmest. Tas rada, un šis factors ir ļoti svarīgs, vienlīdzīgus noteikumus dažādiem operatoriem, jo īpaši izklaides industrijā, jo, lai izņēmumi būtu efektīvi, ir nepieciešams nodrošināt atsevišķas telpas, hermētiski noslēgtu gaisa plūsmu, atsevišķu ventilācijas sistēmu - tas viss prasa noteiktus izdevumus, ko ne visi operatori var izpildīt. Vieglāk ir radīt vienlīdzīgus noteikumus un tos īstenot, ja nav nekādu izņēmumu. Mums ir pierādījumi no Eiropas Savienības, gan arī citām jurisdikcijām, kuras ir ieviesušas šos aizliegumus pirms mums, ka tas nav radījis negatīvu ietekmi uz viesmīlības nozari. Patiesībā daudzos gadījumos ienākumi pieauga.
Man ir svarīgs pats rezultāts. Tas ir tas, ko es vēlos sasniegt. Procedūra, ar kādu mēs to sasniegsim, nav man pārāk svarīga, vai tie būtu Eiropas, dalībvalstu vai reģionālie tiesību akti dažos gadījumos, mums galvenais ir sasniegt mērķi. Es esmu gatavs un vēlētos pieņemt pieeju "soli pa solim”, ar nosacījumu, ka galamērķis, un ne pārāk tāls, būtu visaptveroša aizlieguma ieviešana.
Kur mēs esam šodien? To es vēlētos minēt. Mums jau ir pilnīgs aizliegums Īrijā un Apvienotajā Karalistē - visā Apvienotajā Karalistē. Mums ir Zviedrija, Itālija, Malta, Lietuva, Igaunija un Somija, kuras jau ir ieviesušas diezgan stingrus smēķēšanas aizliegumus, par ar izņēmumiem - īpaši slēgtām telpām, kurās ir atsevišķas ventilācijas sistēmas, kā es teicu iepriekš. Francija sekoja šai pieejai "soli pa solim”, tā kā nākamajā gadā tur būs līdzīga situācija. Tas mums ir tie paši ierobežojumi, bet ar vairāk izņēmumiem, ja runa ir par viesmīlības norises vietām, tādās valstīs kā Beļģija, Spānija un Nīderlande. Mums ir progress arī tādās valstīs kā Vācija un Austrija, kur iniciatīvas jau tiek izstrādātas, lai nostiprinātu esošos smēķēšanas noteikumus.
Kā jau jūs zināt, mums bija Zaļā grāmata. Mums bija apspriešanās, debates Padomē un tagad ar Eiropas Parlamenta ieguldījumu es plānoju ņemt to visu vērā un nolemt, kāds būs nākamais solis Eiropas līmenī un kas būtu jādara. Mums ir arī starptautiskas saistības - Pamata konvencija tabakas kontrolei - viss tas tiks ņemts vērā, lai pieņemtu lēmumu, ko darīt tālāk.
Es pāriešu pie nākamā jautājuma, kas ir ietverts ziņojumā - Tabakas izstrādājumu direktīvas, un es domāju, ka tas ir ļoti svarīgs jautājums. Mēs izstrādāsim otro ziņojumu par šīs Direktīvas ieviešanu šogad, vēlāk, un tajā tiks analizēts direktīvas ieviešanas stāvoklis un noteiktas jomas, kas garantē turpmākos grozījumus. Tas apspriedīs un iedvesmosies no ziņojuma. Vairāki jautājumi, ka sir iekļauti šodienas ziņojumā, tiks iekļauti mūsu ziņojumā, piemēram, par noteikumiem tabakas sastāvdaļām, marķējuma prasības tabakas izstrādājumiem, kā arī produktu un ražotāju atbildība.
Es gribētu minēt divus jautājumus. Viens attiecas uz ilustrētajiem brīdinājumiem. Kā jūs zināt, mēs esam radījuši datu bāzi ar dažādām fotogrāfijām un attēliem, ko var izmantot kā ilustrētos brīdinājumus, bet man jāatzīst, ka ļoti žēl, ka tikai dažas dalībvalstis tās izmanto. Es tiešām to nožēloju. Es pārskatu savas piezīmes, lai dotu jums kādu piemēru: mums tikai Beļģijā tie tiek izmantoti. Rumānijā tie būs spēkā no nākamā gada, bet Apvienotajā Karalistē arī nākamā gada beigās. Somijas un Latvijas valdības ir apņēmušās tos ieviest vistuvākajā laikā, un tas notika pēc daudziem aicinājumiem un mudinājumiem tās ieviest.
Ir daudz valstu ārpus Eiropas Savienības, piemēram, Šveice un Jaunzēlande, ka sir parakstījušas licenču līgumus ar mums, lai tās varētu izmantot mūsu attēlus un mūsu ieteikumus, un tā es esmu ļoti vīlies par situāciju Eiropas Savienībā un tāpēc mēs patiesībā ļoti nopietni pārdomājam galvenās direktīvas grozīšanu un obligātu saistību radīšanu, lai tiktu ieviesti ilustrētie brīdinājumi. Man ļoti ieinteresējis arī Parlamenta priekšlikums iespiest tos abās paciņas pusēs. To mēs vēl izpētīsim..
Visbeidzot, pieteikumi ieviest tabakas reklāmas aizliegumu tagad ir visur. Mums bija problēmas ar dažām dalībvalstīm. Mēs spējām tās nokārtot, dažviet īstenojot tiesiskas darbības, citviet piespiedu kārtā, bet tagad tas ir spēkā visur vienādi. Vienu konkrētu aspektu es gribētu minēt - tā ir iniciatīva, ko mēs nesen ieviesām, lai pārliecinātu valstis, kas nav ES, pārtraukt atļaut tabakas industrijai sponsorēt Formula-1 pasākumus.
Kā jau jūs zināt, mums nav tiesiskas ārpusteritoriālas jurisdikcijas, no otras puses, tā kā par šiem notikumiem tiek pārraidīts atpakaļ Eiropā, Eiropas pilsoņi to redz, un šie notikumi ietekmē jauniešus Eiropā, tie grauj Eiropas likumdošanu un Eiropas politiku šajā jomā, tāpēc es esmu sazinājies gan ar tajā iesaistītajiem no privātā sektora, gan attiecīgajām valstīm, kurās joprojām ir atļauta - tādas ir tikai trīs - Formula-1 pasākumu sponsorēšana un organizācija no tabakas ražotājiem. Cerams, ka drīz mums būs kaut kādi pozitīvi rezultāti, bet es sekošu šim jautājumam.
Es vēlreiz vēlētos pateikties referentam, kā arī tiem Parlamenta deputātiem, kas pielika lielas pūles. Es to esmu teicis jau kopš pašas pirmās dienas, ka esmu vīlies, ka Eiropas Savienībā ar visaugstāko izglītības līmeni un dzīves standartiem ļaudis joprojām mirst no slimībām, no kurām iespējams izsargāties. Vairāk nekā 600 000 cilvēku mirst no ar tabaku saistītām slimībām. Es uzskatu, ka tas ir dzīves stils, kur mēs varam veicināt pārmaiņas.
Marianne Thyssen
PPE-DE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, tieši pirms 20 gadiem man kā Beļģijas Valsts veselības sekretariāta juriskonsultam bija iespēja izstrādāt noteikumus, kas bija pirmā valsts dekrēta pamatā smēķēšanas aizliegumam sabiedriskās vietās toreizējā Eiropas Kopienā.
Dāmas un kungi, man ir sajūta, ka ar šo rezolūciju, par ko mēs rīt balsosim, mēs šajā jomā esam tādi kā pionieri. Zaļās grāmatas iniciatīva un Florenz kunga lieliskais referāts, bez šaubām, ir rādījuši mums ceļu. Visi, kas lasa šo rezolūciju, var nonākt pie viena secinājuma: Eiropas Parlaments turpmāk vēlas neiecietīgu politiku pret smēķēšanu.
Tiek pieprasīts tūlītējs aizliegums kaitīgajām piedevām, kā arī produktu atbildības efektīva piemērošana attiecībā uz tabakas ražotājiem - tie ir piemēri pasākumiem, kas runā paši par sevi. Tiek aicināts arī ieviest neierobežotu smēķēšanas aizliegumu sabiedriskās vietās, transportā, slēgtās darba vietās, tostarp sabiedriskās ēdināšanas iestādēs.
Tomēr šajā sakarā mana grupa uzskata, ka jāņem vērā nesen pieņemtie lēmumi vairākās dalībvalstīs, kas vairākās nozarēs pieprasa augstu investīciju līmeni, kas vēl nav norakstīts. Tie jāņem vērā, bet mūsu galējais mērķis ilgtermiņā ir - un tam mums jāseko apzināti un bez svārstīšanās - neierobežots smēķēšanas aizliegums, kas attiecas arī uz šīm vietām.
Vējš šajā jautājumā ir mūsu pusē. Ja var ticēt Eirobarometra un citiem pārskatiem, cilvēki mūs pilnībā atbalsta. Visiem, kas vēl šaubās par iejaukšanās nepieciešamību, es vēlētos atzīmēt, ka, kopš dienas, kad mēs ieradāmies šeit no Strasbūras pirmdienas pēcpusdienā, statistika rāda, ka kādi 480 eiropieši ir miruši no pasīvās smēķēšanas iedarbības.
Dāmas un kungi, mums jāiestājas pret to. Arī mana grupa paredz pielikt maksimālas pūles un arī atbalstīt visas atbalstošās pretsmēķēšanas kampaņas.
Glenis Willmott
PSE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra nesen pārbaudīja visus pieejamos pierādījumus par pasīvās smēķēšanas saistību ar vēzi. Tā bija starptautiska neatkarīga zinātnieku sanāksme no 12 valstīm, ko sasauca Pasaules Veselības organizācija. Viņi nonāca pie slēdziena, ka pasīvā smēķēšana ir kancerogēna un citu smēķētāju dūmu ieelpošana palielina plaušu vēža risku nesmēķētājiem par 25-30% - diezgan satriecošs skaitlis.
Nav šaubu, ka cilvēkiem savās darbavietās un slēgtās sabiedriskās telpās ir tiesības būt aizsargātiem no citu smēķētāju dūmiem. Atceraties, ka lielākā daļa iedzīvotāju ir nesmēķētāji. Labākais, kā atrisināt šo problēmu, ir ieviest visaptverošu smēķēšanas ierobežošanas regulējumu dalībvalsts līmenī, ietverot aizliegumu smēķēt visās slēgtās sabiedriskās vietās un darba vietās.
Tāpēc es nepiekrītu Florenz kunga ierosinātajam grozījumam ierobežotiem izņēmumiem. Visi izņēmumi jāsamazina līdz minimumam.
Tāpat es nepiekrītu viņa ierosinātajam grozījumam Nr. 2, ark o atceļ priekšlikumu grozīt Pamatdirektīvu par drošību un veselību darba vietā, kas pieprasa visiem darbiniekiem nodrošināt no smēķēšanas brīvu darbavietu. Darba devēju pienākums ir aizsargāt darbinieku veselību. Turklāt, es iebilstu jebkādam ierosinājumam, ka izņēmumi jāgarantē krogiem un bāriem, kur netiek pasniegts ēdiens. Ta sir ne tikai kaitīgi darbiniekiem, bet tas radīs arī nevienlīdzību veselības jomā. Piemēram, AK krogi, kuros nepasniedz ēdienu, ir puse no visiem krogiem graustu rajonos, salīdzinājumā ar vienu ceturto daļu pārtikušākajās teritorijās.
Es domāju, ka izšķiroši ir arī pasākumi, kas brīdina par smēķēšanas bīstamību. Lielāki un spilgtāki brīdinājuma attēli ir daļa no šiem pasākumiem un tāpēc es nevaru atbalstīt 6. grozījumu, ar ko dzēš 16. punktu, kas attiecas uz šiem attēliem.
Es domāju, ka mēs visi piekritīsim, ka mums jārīkojas, lai palīdzētu atturēt jauniešus no smēķēšanas. Jo jaunākā vecumā jaunieši sāk smēķēt, jo grūtāk to ir pārtraukt vēlāk dzīvē. Tāpēc es mudinātu atbalstīt ziņojuma 4. punktu, kura mērķis ir līdz 2025. gadam samazināt smēķēšanu jauniešu vidū par 50%, un noraidīt Florenz kunga ierosināto grozījumu, kurā aicināts šo punktu dzēst.
Smēķēšana izraisa lielas veselības problēmas iedzīvotāju vidū, gan smēķētājiem, gan nesmēķētājiem, un es zinu, ka dažiem kolēģiem šķiet, ka košļājamā tabaka ir labāka alternatīva. Tomēr es nevaru atbalstīt pasākumus, kas veicinās košļājamās tabakas plašāku izplatību, jo ar to saistās citas veselības problēmas, tostarp mutes vēzis. Nav nekādas jēgas nomainīt vienu veselībai bīstamu ieradumu ar citu.
Visbeidzot, ja mēs nopietni vēlamies uzlabot mūsu pilsoņu veselību, mums jāmudina dalībvalstis īstenot nepieciešamos pasākumus, lai nesmēķējoša Eiropa kļūtu par realitāti. Vai es varētu ierosināt, ka labs iesākums mums būtu ieviest aizliegumu mūsu Parlamenta ēkā?
Jules Maaten
ALDE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas Zaļās grāmatas un Florenz kunga ziņojuma termiņi ir teicami. Eiropas Savienībai bija pēdējais laiks pievērsties tabakas jautājumam, jo pārāk ilgi ir klusēts par šo jautājumu.
Florenz ziņojums pienācīgi vērš uzmanību uz jauniešu smēķēšanas problēmu un pasīvās smēķēšanas kaitīgumu darba vietās, sabiedriskās ēkās un ēdināšanas iestādēs. Kas attiecas uz jauniešu jautājumu, pētījumi ir parādījuši, ka 90% smēķētāju ir sākuši smēķēt agrā vecumā, jaunāki par 18 gadiem. Es esmu ļoti apmierināts ar Florenz ziņojuma ambiciozajiem mērķiem samazināt smēķēšanu šajā vecuma grupā. Galu galā, jaunieši ir ļoti uzņēmīgi pret savu līdzbiedru ietekmi un, turklāt, šajā grupā kaitīgā ietekme uz veselību ir lielāka.
Tāpēc es ceru, ka dalībvalstis - kuras, protams, domā, ka tās pašas var visu izdarīt vislabāk un ka nekādā gadījumā mums nevajag pārāk iejaukties - reaģēs uz šīs iestādes aicinājumu līdz 2025. gadam censties samazināt uz pusi smēķēšanas kaitīgo ietekmi jauniešu vidū, tā, lai tās veic reālu darbību, savstarpēji vienojoties to panākt.
Kas attiecas uz pasīvo smēķēšanu un vispārējo smēķēšanas aizliegumu, ciešs liberāls princips ir, ka viena personiskā brīvība beidzas tur, kur otra sākas - un kas vēl skaidrāk ilustrē šo principu, nekā nevēlēšanās ciest no pasīvās smēķēšanas? Pasīvā smēķēšana ļoti kaitīgi ietekmē sabiedrības veselību un rada izdevumus Eiropas ekonomikai. Katru gadu vairāk nekā 79 000 pieaugušo ES dalībvalstīs mirst pasīvās smēķēšanas rezultātā, un ir pierādījumi, ka 2002. gadā darba vietās bija 7 000 nāves gadījumu, kuru cēlonis bija pasīvā smēķēšana, bet mājās šādu nāves gadījumu no pasīvās smēķēšanas bija 72 000.
Protams, plaša pieredze par šāda veida smēķēšanas aizliegumu ir jau iegūta tādās valstīs kā Īrija, Skotija un Itālija, un visa šī pieredze patiešām ir pozitīva. Atsauksmes no šīm valstīm - tostarp no ļaudīm, kas bija ļoti skeptiski par šāda veida pasākumu - ir galu galā pozitīvas. Tādējādi ir vilinoši izdot šādu smēķēšanas aizliegumu arī Eiropas līmenī.
Nesen Vides, sabiedrības veselības un pārtikas drošības komitejā šajā ēkā tika nolemts nepieļaut smēķēšanas aizliegumu tajā laikā, tā vietā ļaujot par šādiem pasākumiem lemt dalībvalstīm. Es domāju, ka tas ir pareizs lēmums, tā kā tāds strīdīgs lēmums patlaban pilsoņiem būtu jāsaņem pēc iespējas lokālākā līmenī - tas ir, dalībvalsts vai reģionālā līmenī. Tāpēc aicinājums no to dalībvalstu puses, kuras jau ir ieviesušas smēķēšanas aizliegumu, brīvprātīgi parakstot Eiropas hartu, lai ieviestu lielāku skaidrību patērētājiem, satriec mani kā vislielākais panākums, kāds šobrīd iespējams. evel. Therefore, the call on the part of those Member.
Kas ir ārkārtīgi labi - un šajā sakarā es slavēju Komisāru par viņa Zaļo grāmatu - ir šīs diskusijas veicināšana, kas neapstrīdami notika. Šis jautājums ir dienaskārtībā visās dalībvalstīs.
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos teikt dažas noslēdzošas piezīmes attiecībā uz Tabakas produktu Direktīvu. Florenz ziņojums arī paredz šīs Direktīvas pārskatīšanu. Es atbalstu visu, kas ziņojumā teikts par ilustrētajiem attēliem uz cigarešu paciņām. Ir traģiski, ka tik maz dalībvalstu ir tos izmantojušas un personiski es būtu par tiesisku aktu pieņemšanu šajā sakarībā. Turklāt, jābūt iespējams izmantot šos brīdinājumus arī citādos veidos, piemēram, uz informācijas lapiņām, kā atmest smēķēšanu, kādas ir Kanādā; šī pieredze ir bijusi pozitīva, un tā mani satriec kā teicama ideja.
Hiltrud Breyer
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, Komisār, dāmas un kungi, es vēlētos apsveikt Florenz kungu dzimšanas dienā, lai gan novēloti.
Mēs zinām, ka smēķēšana nogalina. Katru gadu tās dēļ mirst 650 000 cilvēku, un turklāt 79 000 pieaugušo mirst pasīvās smēķēšanas dēļ. Mūs iepriecina Komisijas izrādītā enerģija un pārliecība šajā jautājumā, kā arī gandarī tas, ka Vides, sabiedrības veselības un pārtikas drošības komiteja ir izstrādājusi skaidrus, stingrus priekšlikumus. Arī lielāka daļa pilsoņu ir mūsu pusē. Gandrīz 70% no viņiem nesmēķē, lielākā daļa smēķējošo vēlas atmest, un Eirobarometrs ir skaidri parādījis, ka 86% no aptaujātajiem vēlas smēķēšanas aizliegumu darba vietās, kamēr 84% ir par aizliegumu smēķēt telpās, bet 77% vēlas, lai vispār netiktu smēķēts restorānos.
Tāpēc mēs esam ļoti nobažījušies par referenta ierosinātajiem grozījumiem, jo 3. grozījums nozīmētu šī mūsu komitejas ziņojuma stingrās nostājas noteiktu mīkstināšanu. Pamatā tas nozīmē aizliegumu, pieļaujot izņēmumus, un mēs visi zinām, kas notiek ar izņēmumiem - tie drīz vien pārvēršas par likumu. Ņemsim, piemēram, Vāciju, kur mēs redzējām, ka šāds progress tika panākts, pateicoties Briseles noteikumiem un debatēm Eiropas līmenī. Tas būtu liktenīgi ES, ja tiktu pārtraukts aizstāvēt patērētāju intereses veselības aizsardzības jomā un mēs to nepamanītu.
Tāpēc es ceru, ka mēs rīt noraidīsim 3. grozījumu un iestāsimies par stingru Eiropas veselības aizsardzību, lai visbeidzot mēs panāktu no smēķēšanas brīvu zonu visā Eiropā.
Jens Holm
GUE/NGL grupas vārdā. - (SV) Paldies. 650 000 cilvēku katru gadu mirst no smēķēšanas un 80 000 cilvēku katru gadu mirst no pasīvās smēķēšanas ES vien. Šī bēdīgā statistika mums skaidri parāda, ka mums jādara viss, lai apkarotu smēķēšanu. Karl-Heinz Florenz ir ierosinājis vairākus labus rīcības priekšlikumus, piemēram, ieviest stingrāku pašreizējo likumdošanu, biedējošus uzrakstus uz cigarešu paciņām, pasākumus, kas atturētu jauniešus sākt smēķēt, pasākumus, kas palīdzētu tiem smēķētājiem, kas vēlas atbrīvoties no atkarības un vispārējus pasākumus dalībvalstīm smēķēšanas apkarošanā. Tā ir laba lieta. Tomēr es esmu pret to, ka vairāk varas tiek nodots ES sabiedrības veselības jomā, jo īpaši, ja dalībvalstis jau dara labu darbu.
Smēķēšanas aizliegums krogos ir labs piemērs. Vismaz desmit ES valstīs jau ir smēķēšanas aizliegums dažādās formās restorānos un krogos. Tas sākās Īrijā 2004. gadā un drīz vien izplatījās Zviedrijā, Itālijā, Somijā, Maltā, Beļģijā un citur. Vēl vairāk ir uz šī ceļa. Vai mums tagad vajadzētu apturēt šo procesu, kur ir labi piemēri, un gaidīt ES centrālos tiesību aktus? Nē, es nedomāju, bet lai labie piemēri turpina izplatīties. Es atzīmēju, ka šajā ziņojumā Florenz kungs raksta, ka viņš vēlas aicināt visas dalībvalstis ieviest neierobežotu smēķēšanas aizliegumu. Ta sir labi, ja to skaidro tā, ka mums nav vajadzīgs apkārtceļš caur Eiropas Komisiju, bet tomēr ir risks, ka to varētu atbīdīt lobētāji no tabakas industrijas.
Nobeigumā, vai galu galā nepastāv briesmas, ka ar vienu roku mēs dodam, bet ar otru ņemam atpakaļ? Mēs mudinām cilvēkus atmest smēķēšanu, kamēr tajā pašā laikā EU turpina subsidēt tabakas ražošanu vairāk nekā 1 miljarda eiro apmērā katru gadu. Šīs subsīdijas acīmredzami jāatceļ. Cik vien iespējams drīz!
Koenraad Dillen
ITS grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es neatkārtošos - četras minūtes runai ir pārāk dārgs laiks - izņemot to, ka es tāpat kā citi runātāji es atzinīgi vērtēju šī rezolūcijas priekšlikuma plašos mērogus. Var tikai apsveikt ierosinājumus par inforācijas programmām un aizsardzības pasākumiem, lai nākamajos gados samazinātu gados jaunu smēķētāju skaitu. Tas attiecas arī uz nāvi no tabakas lietošanas, kā arī citās jomās, tas attiecas uz nāvi no ceļu negadījumiem un alkohola lietošanas. Līdz šim punktam es pievienojos vairākumam. Tomēr tajā pašā laikā mums jābūt saprātīgiem.
Tāpat, kā mēs neapturēsim satiksmi letālu nelaimes gadījumu dēļ vai indīgo izmešu dēļ, vai neaizliegsim vīnu un alu, jo daži politiķi cieš no aknu cirozes, tāpat arī tabakas nozarē mums jāļauj, lai valda veselais saprāts un nekādā gadījumā ne liekulība. Es iedomājos par saviem zaļajiem apustuļiem manā valstī, piemēram, kuri ķengā tabaku, bet kas pirms pāris gadiem legalizēja vieglās narkotikas. Dāmas un kungi, ir vairākas būtiskas piebildes šim ziņojumam.
Principā, jāturpina stratēģija, ka šajā jomā nav nepieciešamas nekādas pārnacionālas regulas. Eiropai reizi par visām reizēm jāievēro subsidiaritātes princips, ja tā vēlas samierināšanos ar saviem pilsoņiem. Minēšu piemēru, pirms pāris gadiem Eiropas direktīva noteica, ka tabakas izstrādājumi arī jāmarķē - tas viss ir labi, bet pēkšņi galvu pacēla birokrātija. Etiķetei jāaizņem 30% no paciņas laukuma; 35% ja uzraksti ir divās valodās. Tekstam jābūt ar melniem burtiem, ar melnu svītru, kuras minimālais platums ir 3 mm un maksimālais 4 mm, burtu veidam jābūt Helvetica, un tā tālāk un tā joprojām. Eiropa vēlas diktēt visu, un neviens nesaprot, no kurienes rodas vispārējās sabiedrības atbilstīgā neapmierinātība.
Otrkārt, dāmas un kungi, valda liekulība attiecībā uz subsīdijām tabakas ražotājiem zemniekiem, tās tikai nesen, pagājušajā gadā sasniedza 900 miljonus eiro gadā. Tagad tās ir samazinātas uz 300 miljoniem eiro, bet joprojām ir vairākas reizes lielākas nekā summa, kas novirzīta inrofmācijai, kas mudina jauniešus atmest smēķēšanu. Var vilkt paralēles arī ar mūsu dalībvalstīm: Briselē cigarešu paciņa tagad maksā 4,30 eiro, no šīs summas 3,30 eiro kā akcīzes nodokli saņem Beļģijas valsts, kas tērē dažus miljonus pret tabakas informācijas programmām. Miljardiem eiro gadā akcīzes nodokļu varētu kalpot ārstniecības izdevumiem, lai apkarotu plaušu vēzi. Piedodiet manu cinismu.
Tomēr, ko lai mēs darām? Atteikties no subsīdijām un atņemt mūsu Eiropas zemniekiem priekšrocības, importējot tabakas izstrādājumus no ārvalstīm? Arī uz šiem jautājumiem jāatbild, ja gribam ieslīgt retoriskā lirismā; citādi mēs pūšam miglu mūsu pilsoņu acīs. Diemžēl, es uz šiem jautājumiem neredzu atbildes.
Visbeidzot, dāmas un kungi, nepārcentīsimies, jo didaktika reizēm man šķebina. Patiesībā, tas viss man uzdzen drebuļus. No smēķēšanas brīva Eiropa. Kādi skaisti vārdi. Kāds puritānisms. Grēcinieki jāsoda. Sargāsimies plaši nosodīt 30% iedzīvotāju, kuri smēķē. Nekļūsim par pret tabakas ajatolām, kā Francijas Sociālo lietu ministrs reiz mani lūdza. Beigsim iejusties amerikāņu situācijā.
Kalifornijā ir daži, kas grib panākt smēķēšanas aizliegumu arī iedzīvotāju pašu mājās, sākot ar 2009. Jūs tikai iedomājieties! Kā viņi domā to panākt? Ar desantnieku un informatoru palīdzību? Obligātajiem tabakas dūmu detektoriem visās mājās? Vai tādam piemēram mēs gribam sekot? Vai mēs iesim viņu pēdās? Vai mēs gatavojamies aizliegt lasīt Simenonu tāpēc, ka inspektors Megrē ar savu pīpi ir slikts piemērs jaunatnei?
Paliksim saprātīgi. Daudzās Eiropas valstīs - piemēram, Itālijā, Francijā, Skandināvijas valstīs un arī manā zemē - smēķēšana ir aizliegta veikalos un restorānos jau sen, un tas arī ir labi. Tam nebija vajadzīga Eiropa. Lai dzīvo brīvība, es saku. Ļausim tiem restorānu vadītājiem, kas to vēlas, iekārtot klientiem nelielu telpu, kur tie var šad tad izbaudīt labu cigāru pēc kafijas tases vai glāzītes konjaka. Bet kas to zina - varbūt, ka kafija arī tiks aizliegta rītdienas Eiropā, jo kofeīns arī ir narkotiska viela. Iespējams, ka vislabāk būtu, ja Komisija noliktu cilvēkus uz maizes un ūdens.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Priekšsēdētāja kungs, bez smēķētājiem, kurus apdraud smēķēšanas kaitīgums, viņiem blakus ir miljoniem eiropiešu. Eiropas atbrīvošana no tabakas dūmiem un pasīvās smēķēšanas nepieļaušana ir Eiropas Savienības vides un sabiedrības veselības politikas divi izšķiroši uzdevumi. Dalībvalstis ir paudušas savu apņemšanos šī mērķa izpildē arī, parakstot starptautisku likumu, ka visas Savienības dalībvalstis, izņemot Itāliju un Čehijas republiku WHO Pamatkonvencijā atzīst pilsoņu aizsardzību no tabakas dūmiem kā pamattiesību. Šī tiesība ir efektīvi jāaizsargā.
Komisijas piedāvātajā izvēlē status quo saglabāšana nav dzīvotspējīga iespēja. Brīvprātīgie pasākumi nav bijuši sekmīgi, lai aizsargātu iedzīvotājus no tabakas dūmiem. Es arī vēlētos pateikties referentam par saistošu tiesisku līdzekļu izvirzīšanu, lai visefektīvāk risinātu šo problēmu.
Mums jo īpaši jāaizsargā divas grupas: bērni un jaunieši un strādājošie. Tomēr mēs nevaram pieņemt vienkārši jebkādus noteikumus. Mums jāievēro racionālas robežas, kā pieklājas, izmantojot pilnvaras, kādas mums ir ES. Tabakas izstrādājumu pārdošanas aizlieguma jaunākiem par 18 gadiem atbalstīšana, kas tiek piemērota visā ES teritorijā, ir pavisam cits jautājums, nekā smēķēšanas ierobežošana privātajās automašīnās mazgadīgo klātbūtnē. Šajā gadījumā es drīzāk apelētu pie vecāku sirdsapziņas un diskrētuma. Nelieciet saviem bērniem elpot indīgu gaisu. Likumu izstrādātājiem vajadzētu uzmanīties, cenšoties pieprasīt ievērot likumus, kurus praktiski nav iespējams uzraudzīt.
Jāuzsver arī profilaktiskā darba un dažādu kampaņu nepieciešamība. Lai gan strādājošo aizsardzībā absolūti būtiski ir, lai aizliegums būtu spēkā visās dalībvalstīs.
Es vēlētos arī izvirzīt jautājumu par ražotāja atbildību. Tabakas izstrādājumu direktīva ir jāmaina, iekļaujot ražotāja atbildību, ja tabakas patēriņa rezultātā tiek finansēti veselības aprūpes izdevumi. Smēķēšana neattiecas tikai uz smēķētājiem, jo izmaksas simtiem miljardu eiro apmērā, ko sabiedrība maksā par tabakas patēriņa rezultātiem, jāsedz lielākajai daļai iedzīvotāju, kas nesmēķē. Likt cilvēkiem justies vainīgiem nepalīdz nevienam un tā turklāt ir slikta politika, bet fakti ir jākonstatē. Smēķēšana izmaksā pārāk dārgi, tā maksā dzīvības.
Gyula Hegyi
Priekšsēdētāja kungs, kā jau tika teikts, katru gadu 65 000 iedzīvotāju Eiropā mirst no ar smēķēšanu saistītām slimībām. Arī pasīvās smēķēšanas upuru skaits ir traģiski liels - apmēram 80 000 Eiropas pilsoņu katru dienu mirst citu sliktā ieraduma dēļ. Tāpēc jāapsveic pilnīgs smēķēšanas aizliegums darba vietās un citās sabiedriskās vietās.
Mūsu ilgā cīņa pret smēķēšanu nav bijusi nesekmīga. Pirms desmit vai divdesmit gadiem bija dabiski, ka cilvēki smēķēja gandrīz visur: sanāksmju laikā un dažās valstīs pat autobusos. Tagad to uzskata gandrīz vai par agresīvu rīcību, ja kāds aizdedzina cigareti sabiedrisku notikumu laikā. Pretsmēķēšanas kampaņas panākumi ir parādījuši, ka starptautiskie uzņēmumi, piemēram, tabakas ražošanas sabiedrības, ir nesagraujamas. Ja mums ir skaidri mērķi vides un veselības aizsardzībai un mēs varam mobilizēt sabiedrību, MVU un politiķus, neaizmirstot labus advokātus, mēs soli pa solim varam sasniegt savus mērķus. Šis ziņojums ir pareizais solis pareizajā virzienā. Mums, protams, jāmin, ka mēs cīnāmies pret smēķēšanu, nevis smēķētājiem.
Marios Matsakis
Priekšsēdētāja kungs, šis rezolūcijas priekšlikums ir līdzsvarots, precīzs un visaptverošs, un referents Florenz kungs ir pelnījis patiesu mūsu atzinību par savu darbu.
Es varu kritizēt šo rezolūciju vienīgi par to, ka tā nāk pārāk vēlu. Šajā ziņojumā ietvertie atbalstošie zinātniskie pierādījumi un politikas izvēles neapstrīdamā nepieciešamība bija mums visiem skaidra jau daudzus gadus. Tas, protams, ir skumji, ka ievērojama progresa panākšanas novēlošana Eiropas atbrīvošanā no tabakas dūmiem ir bijusi par cēloni nāvei tūkstošiem ES pilsoņu, kuru cēloni varēja novērst.
Kam būtu jāatbild par šo cilvēku dzīvību masveida upuri? Es nosaukšu tikai divas galvenās puses, lai kauninātu tās, lai gan ne pietiekami drastiskā veidā.
Pirmkārt, tā ir tabakas industrija. Tā ir tērējusi miljoniem eiro melu un dezinformācijas kampaņām. Tā ir manipulējusi ar masu saziņas līdzekļiem, politiķiem un pat zinātniekiem, lai iegūtu vairāk laika, un to tā ir darījusi tikai un vienīgi finansiāla labuma dēļ, pilnībā apzinoties, ka uz spēles ir tūkstošiem dzīvību.
Otrkārt, daudzu ES dalībvalstu valdības un dažas politiskās partijas. Tās ir klanījušās tabakas baronu varas un ietekmes priekšā un turpinājušas atturēties no efektīvu pasākumu pieņemšanas, lai aizsargātu savus pilsoņus pret smēķēšanas mēri. Tikuši apspiesti pat tādi vienkārši pasākumi kā tabakas nodokļa palielināšana un smēķēšanas netikuma brīvas pielietošanas plaša ierobežošana.
Es atbalstu vairākuma balsojumu par šo rezolūciju un mudinu jūs neaizmirst to nicināmo uzvedību, kas apzinīgi pakļāva tik daudzu dzīvības traģiskam iznākumam ar tabaku saistītu slimību rezultātā.
Carl Schlyter
(SV) Karl-Heinz, apsveicu 60. dzimšanas dienā! Priecājos, redzot, ka tu esi tikpat dzīvespriecīgs kā jaunais Karl-Heinz. Labākā dāvana, ko PPE-DE grupa varētu pasniegt Karl-Heinz, būtu ļaut viņam likvidēt vājās vietas viņa paša ziņojumā, ar kuru viņš mūs iepazīstināja. Manuprāt, ziņojumā ir svarīgi minēt piedevas. Mēs jau ilgi lūdzam tiesību aktus. Kaitīgajām piedevām ir jāpazūd, un tas ir negods, ka informācija ir tik trūcīga. Tādēļ mēs tagad gaidām drīzu priekšlikumu no Komisijas, lai atbrīvotos no šīm briesmīgajām piedevām, kas padara cigaretes vēl sliktākas.
Mums visiem ir dabiskas tiesības izvairīties no smēķēšanas mūsu darbavietās, tāpat kā bērniem ir dabiskas tiesības izvairīties no smēķēšanas viņu rotaļu laukumos. Parlamentam ir pilnīga taisnība, kad tas aicina dalībvalstis risināt šo problēmu. Ja jūs paturat bērnus tepat mūsu restorāna kāpņu telpā, viņi smaržo pēc dūmiem vēl pusstundu pēc tam. Es gribu atgādināt vēl vienu aspektu, kas parādījās šajās debatēs. Katrā uzticamā tabakas politikā ir jāiekļauj visu subsīdiju pakāpeniska pārtraukšana, un mums ir jānodrošina, lai mūsu sabiedrības ar spēcīgu mārketingu nekaitē šim darbam jaunattīstības valstīs. Paldies!
Bogusław Sonik
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Kā liecina statistika, aptuveni 30 % iedzīvotāju joprojām diendienā stiepj roku pēc cigaretes. Es bez iebildumiem piekrītu, ka nesmēķētāji ir jāaizsargā pret nikotīna dūmu ieelpošanas kaitīgajām sekām. Taču es nevaru piekrist ziņojumā ierosinātajām jakobīņu metodēm. Mēs nevaram izveidot smēķētāju apspiešanas politiku, kas saistīta ar viņu pilsonisko brīvību ierobežošanu.
Es uzskatu, ka mums jāliek uzsvars uz plašas sabiedrības izglītošanu un jāregulē tirdzniecības cena, paaugstinot nodokļus, jo zinātniski pētījumi liecina, ka tas var būt efektīvs ierocis cīņā pret tabakas atkarību. Nav apstrīdams punkts, kurā ierosināts smēķēšanas aizliegums darba vietā. Tomēr es domāju, ka tas ir jāpaplašina, pievienojot papildinājumu, kas garantē to, ka katram uzņēmumam ir jānodrošina tuvumā vieta smēķētājiem, kur viņi var smēķēt, nekaitējot citiem. Pašreizējos apstākļos šī telpa nedrīkst būt vienkārši mākslīga un bezjēdzīga veselības veicināšanas manifestācija; tai ir jābūt efektīvai rīcībai.
Man dotajā laikā es gribētu pievērsties citai problēmai, kuras cēlonis meklējams nikotīna apkarošanas politikā, ko īsteno daudzas valdības, proti, viltotu tabakas izstrādājumu kontrabandas pieaugums, jo to lielākā pievilcība ir lētums, salīdzinot ar oriģinālo izstrādājumu. Pašlaik tas ir viens no ienesīgākajiem kontrabandistu ienākumu avotiem.
Lūdzu, atcerieties, ka šos izstrādājumus pārdod mūsu veikalos mūsu iedzīvotājiem. Tie, kuri ir ķērušies pie šādu izstrādājumu pārdošanas, nevilcināsies pārdot tos arī nepilngadīgajiem. Tādēļ, veidojot nikotīna apkarošanas politiku, mums ir jāizpēta šī problēma no daudziem aspektiem, lai nodrošinātu to, ka mūsu izveidotā tiesiskā realitāte sniedz efektīvu palīdzību ar nikotīna izstrādājumu lietošanu saistīto problēmu risināšanā.
Karin Scheele
Priekšsēdētāja kungs! Arī es gribētu pievienot savus apsveikumus referentam. Manas galvenās rūpes ir darba ņēmēju aizsardzība. Es pievienojos visiem deputātiem, kuri grib, lai dalībvalstis ātri reaģē, un to mēs darām ar šo rezolūciju. Līdzšinējie rezultāti liecina, kad tas ir iedarbojies dažās dalībvalstīs, tikai ne manējā.
Runājot par darba ņēmēju aizsardzību, rodas jautājums, kādus pasākumus var īstenot Eiropas Komisija, lai novērstu pirmās un otrās šķiras iedzīvotāju rašanos? Kā dalībvalstis līdz šim ir reaģējušas uz šo diskusiju? Vai tās izvirza darba ņēmēju aizsardzību Eiropas līmenī un īsteno tādas darbības un pasākumus kā smēķēšanas aizliegums restorānos, kafejnīcās un bāros? Daudzi no mums attiecas pret šo jautājumu no personīgās pieredzes viedokļa, un mēs bieži aizmirstam, ka mums ir jādomā par darba ņēmējiem, kuriem ir jāstrādā šajos apstākļos.
Holger Krahmer
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es uzskatu, ka mēs nedrīkstam pārspīlēti pielietot ES varu ne tikai attiecībā uz nesmēķētāju aizsardzību, bet arī citos jautājumos. Par ko mēs īsti runājam? Bez šaubām, runa ir par diskusijas ierosināšanu par Eiropu, kas ir iespējami brīva no tabakas dūmiem, nevis par krusta karu pret cilvēkiem, kuri patērē Eiropā likumīgi atļautu produktu. Tomēr daži izteikumi šajā diskusijā un daudzi grozījumi man izklausās pēc ticības kara nevis pēc debatēm, kādas, manuprāt, būtu šeit piemērotas.
Tādā pašā veidā ziņojumā izteikts apgalvojums, ka šai politikai ir jārada tāda vide, kurā smēķēšanu vairs neuzskata par normālu. Nedomāju, ka politiķu uzdevums ir mācīt cilvēkus uzvesties vai noteikt, kas cilvēkiem jādomā. Mēs nedrīkstam pārspīlēt attiecībā uz jautājumu, kas ES ir un kas nav jāregulē.
Mūsu kompetencē nav nedz noteikumi par atsevišķu dalībvalstu nodokļu sistēmu izveidi, nedz vispārēji smēķēšanas aizliegumi. Dalībvalstis vienkārši nav piešķīrušas mums šādas pilnvaras. Kaut gan Eiropā pastāv nesmēķēšanas tendence, manuprāt, izmantot šo tendenci, lai pieņemtu pārspīlētus noteikumus un peldētu līdzi sabiedrības piekrišanas straumei, ir slikts stils. Mēs šeit runājam gandrīz tikai par aizliegumiem. Aizliegumi parasti tikai palielina aizliegtā pievilcību it īpaši jauniem cilvēkiem - grupai, par kuru mums ir īpašas bažas.
Tā vietā mums vajadzētu vērst enerģiju un naudu, lai izglītotu cilvēkus par tabakas patēriņa kaitīgajām sekām, pieejot katrai grupai cik vien iespējams individuāli. Tas ir vienīgais veids, kā likt cilvēkiem ilgtermiņā pieņemt gudrus lēmumus.
Anja Weisgerber
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Statistika par smēķēšanas sekām komentārus neprasa. Florenz kungs tiešām nenoguris norāda, ka 650 000 nāves gadījumu aktīvas smēķēšanas rezultātā un 80 000 nāves gadījumu pasīvas smēķēšanas rezultātā katru gadu izmaksā mūsu veselības aizsardzības sistēmai EUR 50 miljonus. Parlamenta deputātiem nevajadzētu apspriest nesmēķētāju efektīvu aizsardzību. Tādēļ mēs diskutējam nevis par to "vai” ir jāaizsargā nesmēķētāji, bet par to, "kā” tas jādara.
Eiropā pastāv vairāki atšķirīgi nesmēķētāju aizsardzības modeļi. Dažas valstis, piemēram, Zviedrija un Īrija ir noteikušas stigru smēķēšanas aizliegumu restorānos, kafejnīcās, bāros un sabiedriskās ēkās; citas ir piešķīrušas nelielus izņēmumus. Mums ir jārespektē šie atšķirīgie modeļi. Tādēļ principā es domāju, ka nesmēķētāju aizsardzība ir dalībvalstu kompetence.
Referents ierosina, lai Eiropa iejaucas gadījumā, ja dalībvalstis nenodrošina nesmēķētāju efektīvu aizsardzību darba vietā. Tomēr tad, ja šie noteikumi tiek pārkāpti, es atbalstu ES palikšanu tajās robežās, kādas tai piešķirtas saskaņā ar noteikumiem par veselību un drošību darba vietā.
Es atbalstu arī dalībvalstīs pastāvošo noteikumu atzīšanu. Ir jāsaglabā jau funkcionējošie, esošie dalībvalstu noteikumi nesmēķētāju aizsardzībai. Tās dalībvalstis, kuras jau ir izvirzījušās tālu priekšgalā, ir jāapbalvo; mums ir jāatzīst viņu īstenotie centieni. Katrā atsevišķā gadījumā mums ir jāņem vērā un jāpieņem nacionālās atšķirības un reģionālās īpatnības.
Turklāt mums joprojām ir jānodrošina pietiekama īpašā aizsardzība bērniem, jauniešiem un nesmēķētājiem. Mēs negribam mazināt nesmēķētāju aizsardzību. Tas nodrošinās augsta līmeņa veselības aizsardzību, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu un dalībvalstu reģionālās atšķirības.
Catherine Stihler
Priekšsēdētāja kungs! Es silti apveicu Florenz kunga ziņojumu. Es noteikti atbalstu smēķēšanas aizliegumu sabiedriskās vietās, lai aizsargātu sabiedrības veselību un novērstu briesmas, ko rada pasīvā smēķēšana.
Mani iepriecināja tas, ka 2006. gada martā Skotija uzsāka smēķēšanas aizlieguma īstenošanu AK, un es priecājos, ka tagad smēķēšana ir aizliegta Anglijā, Velsā un Ziemeļīrijā.
Skotijas aizliegums jau kādu laiku darbojas, mums ir pierādījumi par tā ietekmi uz veselību. Skotijas nesenie skaitļi liecina, ka kopš smēķēšanas aizlieguma ieviešanas slimnīcās par 20 % ir samazinājies to cilvēku skaits, kuri tajās nokļūst sirdslēkmes dēļ.
Mēs turpinām paaugstināt zināšanas par smēķēšanas izraisītajiem apdraudējumiem veselībai. Tādēļ 2007. gada 14. novembrī es iesniegšu Eiropas Parlamentam rakstisku deklarāciju, aicinot paplašināt hroniskās plaušu obstruktīvās saslimšanas pētniecību un piešķirt tai līdzekļus. Hroniskā plaušu obstruktīvā saslimšana ir parasta un dārga plaušu slimība, kuras tālākā stadija ir hronisks elpas trūkums. Tā ir nepietiekami ievērota, nepietiekami diagnosticēta un nepietiekami ārstēta slimība, kuru atstājuši novārtā veselība aprūpes sniedzēji un sabiedrība. Hroniskās plaušu obstruktīvā saslimšanas pieaugums ir padara vēl jo svarīgāku visaptverošas pretsmēķēšanas politikas īstenošanu ES un Florenz kunga ziņojuma pieņemšanu.
Christofer Fjellner
Liels paldies! Es gribētu sākt ar to, ka es tiešām skeptiski izturos pret ideju aizliegt smēķēšanu sabiedriskās vietās visā Eiropas Savienībā. Pat tiem, kuri atbalsta šāda veida smēķēšanas aizliegumu, ir jāredz problēma, ja mēs to darām ES līmenī. Galu galā, tādi lēmumi ir pretrunīgi. Ja iedzīvotāji uzzinās, ka tas nāk no Briseles, ka šos lēmumus īsteno kāds, kurš nav tieši iesaistīts, manuprāt, opozīcija palielināsies.
Taču ir lietas, kuras mēs šeit, ES, varam paveikt, lai mazinātu tabakas dūmu radītos kaitējumus visā Eiropā. Piemēram, mēs varam atcelt ES noteikto neizprotamo aizliegumu zviedru zelējamajai tabakai. Es šeit atgriežos muļķīgā stūrgalvībā, lai izmantotu iespēju pastāstīt par Zviedrijas pieredzi. Mums ir zemākais smēķētāju procents visā Eiropā, mums ir zemākais visu tabakas izraisīto slimību procents visā Eiropā, bet zināt ko? Neraugoties uz to, mums ir aptuveni tāds pats tabakas patēriņš kā visur citur Eiropā, bet mēs lietojam zelējamo tabaku nevis cigaretes. Patiesība ir tāda, ka tad, ja pārējā Eiropa aizstātu cigaretes ar zelējamo tabaku tādā pašā mērā, kā mēs to esam izdarījuši Zviedrijā, 200 000 Eiropiešu ik gadus nesaslimtu ar plaušu vēzi. Tādēļ es domāju, ka ir amorāli turēt mūsu acis ciet.
Diemžēl Komisijas apsvērumi šķiet tieši pretēji. Šodien Komisija lika Ālandu salām samaksāt SEK 20 miljonu sodanaudu par nepietiekami efektīvu zelējamās tabakas aizlieguma īstenošanu. Turklāt zelējamā tabaka ir Ālandu salu tradicionāls izstrādājums, kas arī tur ir aizstājis cigaretes un izglābis dzīvības. Bet Komisija to dara un tai pietiek nekaunības apgalvot, ka tai ri labi nodomi, un atsaukties uz bažām par Ālandu iedzīvotāju veselību. Bet mēs esam ar viņiem runājuši, un viņi to laipni noraida. Tādēļ uz Komisijas sirdsapziņas būs smēķēšanas pieaugums Ālandu salās. Tomēr es zinu, ka šeit joprojām ir deputāti, kuri arī ir skeptiski un īsti netic, ka tas varētu būt tik vienkārši, ka statistika nav tiešām tik skaidra, kā es saku. Es gribētu lūgt jūs panākt man pusceļu pretī vismaz vienā jautājumā un balsot par Jules Maaten priekšlikumu novērtēt zelējamās tabakas ietekmi uz veselību. Liksim galdā zinātniski pamatotus faktus turpmākajām debatēm. Esmu pārliecināts, ka tas būs pirmais solis virzībā uz ES neattaisnojamo zelējamās tabakas aizliegumu. Paldies, priekšsēdētāja kungs!
Markos Kyprianou
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos pateikties deputātiem par ļoti interesantajām debatēm. Bija labi dzirdēt atšķirīgus viedokļus. Man jāsaka, ka esmu ļoti laimīgs, ka vairākums atbalsta smēķēšanas aizliegumus un visus pārējos pasākumus, kas veicina smēķēšanas novēršanu.
Pirmkārt, mēs nedrīkstam aizmirst, ka galvenais mērķis ir aizsargāt jauniešus. Neaizmirstiet, ka visu laiku rodas jaunas idejas. Tagad ir modē reklamēt smēķēšanu jaunām meitenēm kā svara kontroles pasākumu. Tiek lietoti visi līdzekļi, lai popularizētu smēķēšanu, un tādēļ mums reaģējot ir jābūt iztēles bagātiem un vispusīgiem.
Es saprotu, ka dažas dalībvalstis noraidoši izturas pret Komisijas vai Kopienas īstenotiem pasākumiem. Tās saka, ka mums ir jāgaida, kamēr dalībvalstis izspēlēs savu kārti. Kā jau teicu, pašlaik mēs esam pārbaudes procesā un pētām, kādam vajadzētu būt nākamajam solim Eiropas mērogā.
Tomēr man jāsaka, ka, neraugoties uz ļoti uzmundrinošo tendenci - iepriekšējos gados to valstu skaits, kuras noteikušas visaptverošus ierobežojumus, ir ārkārtīgi palielinājies, - jo ilgāk mēs gaidām, lai rīkotos, jo vairāk cilvēku mirst. Mēs to nedrīkstam aizmirst. Tas ir ļoti svarīgs faktors.
Pastāv subsidiaritātes problēma, bet subsidiaritāte nenozīmē rīcību. Arī 152. pants nenozīmē, ka mums vienkārši jāsēž un jāskatās, kā mirst cilvēki. Tas nozīmē, ka mums ir jāpapildina, jāatbalsta, jāmudina un pat jāizdod likumi, ja vajadzīgs. Mums nav tiesiskā pamata - mums par to ir viedoklis. Jautājums ir par politisku lēmumu nevis par tiesisku lēmumu. Pie tā mēs pašlaik strādājam.
Kā jau teicu sākumā, mums ir svarīgi tas, kā mēs varam panākt rezultātus, nevis tiesiskie instrumenti, ar kuru palīdzību mēs to darām. Neaizmirstiet, ka jaunajā Līgumā, kuru saskaņoja tikai pirms divām vai trim dienām, ir īpaši pieminēta Eiropas Savienības iesaiste tabakas jautājumos. Atī tas ir jāpatur prātā.
Komisijas Zaļā grāmata lielākoties attiecas uz vidi bez dūmiem, un debates galvenokārt pievērsās šai jomai. Taču tas ir tikai viens pasākums. Mums ir jāīsteno virkne pasākumu, lai sasniegtu mūsu mērķi. Mums ir vajadzīgs smēķēšanas aizliegums, pie kura es atgriezīšos pēc minūtes; mūsu jau īstenotie reklāmas aizliegumi, brīdinājumi un ilustrētie brīdinājumi, kurus mēs esam uzsākuši; ir vajadzīgas izglītošanas kampaņas.
Tas tiesa, ka tā ir dzīvesveida izvēle un ka cilvēki, iespējams, izdarīs šo izvēli. Taču mums ir jāpalīdz viņiem pieņemt lēmumu, pamatojoties uz patiesiem faktiem, un tādā veidā, kas līdzsvaro tabakas nozares agresīvos mārketinga paņēmienus, kuriem tā tērē miljardiem eiro. Mums ir jāspēj sniegt padomus un izskaidrot cilvēkiem problēmas, un dot tiem arī ierosmi nesmēķēt vai pārtraukt smēķēšanu. Tā ir ļoti svarīga joma.
Attiecībā uz izņēmumiem no smēķēšanas aizlieguma - tie ir labāki nekā vispār nekāds aizliegums. Es to pieņemu. Tomēr patiesība ir tāda, ka tas samazinās pasākumu efektivitāti, kāda būtu vispārējam smēķēšanas aizliegumam, jo tā nav tikai pasīvo smēķētāju aizsardzība, ka jau es teicu, bet arī ierosme smēķētājiem atmest šo paradumu, un tā kavē nesmēķētājus ķerties pie cigaretes. Mēs nedrīkstam tam kaitēt. Nav brīnums, ka arī vairums smēķētāju atbalsta smēķēšanas aizlieguma ieviešanu, jo viņi vēlas smēķēt tad, kad ir to nolēmuši darīt nevis ieelpot kāda cita dūmus.
Šī nav teorētiska diskusija. Es zinu, ka pirms dažiem gadiem pastāvēja bažas, un, tā kā šīs ir jaunas debates, bažas tiek paustas vēl joprojām. Tomēr tagad mums ir zināma pieredze, un mēs zinām, ka tas darbojas, un mēs zinām, ka tas neizraisa smēķēšanu kaut kur citur. Tagad ir samazinājies smēķētāju un ar smēķēšanu saistīto problēmu skaits, un tajā pašā laikā mēs redzam, ka tas nav skāris atsevišķas ekonomikas nozares, par kurām bija bažas. Tagad mēs varam apkopot šo pieredzi un paskaidrot dalībvalstīm - un par šī Parlamenta deputātiem, - kuras negrib atzīt ieguvumus un to efektivitāti.
Attiecībā uz jautājumu par sastāvdaļām un piedevām - mēs pie tā strādājam. Mēs ļoti nopietni ņemam vērā Parlamenta nostāju. Florenz kungs man par to šķendējas jau vairākus gadus. Mēs strādājam pie tā, bet ir vajadzīgs liels darbs, jo sākotnēji pieņemtā direktīva nedarbojās. Tātad tagad mēs cenšamies racionalizēt informācijas sniegšanu, un mēs turpināsim iesaistīto risku novērtējumu.
Attiecībā uz nelikumīgo un neatļauto tirdzniecību mēs strādājam saskaņā ar Pamatkonvenciju par tabakas kontroli, un pašlaik izstrādājam protokolu šīs tirdzniecības kontrolei. Eiropas Savienība šajā ziņā ir ļoti aktīva, un tāda tā būs joprojām.
Es vēlreiz vēlos uzsvērt, ka mēs nevēršamies pret smēķētājiem, un piekrītu tiem, kuri to norādīja. Tieši pretēji, visi šie pasākumi nāks par labu arī smēķētājiem.
Es zinu, ka jautājums par zelējamo tabaku ir delikāts vienai dalībvalstij. Tomēr man vispirms jāsaka, ka Holandes gadījums ir pilnīgi atšķirīgs, jo šī dalībvalsts nelūdza samazināšanu, kā to darīja Zviedrija. Tomēr tajā pašā laikā - un es priecātos plašāk diskutēt par šo jautājumu - zelējamā tabaka nav droša alternatīva. Tā ir tieši tikpat bīstama, jo tā izraisa dažāda vēža formas un cita veida slimības.
Ļoti drīz, nākamā gada sākumā, mums būs visi pierādījumi. Patiesībā es citēju zviedru ekspertus. Tātad tas nav jautājums par pārējo Eiropas Savienības daļu, kas to neizmanto aizspriedumu dēļ. Es citēju zviedru ekspertus. Kuri man parādīja milzīgu kaudzi pierādījumu attiecībā uz to. Zelējamā tabaka nevar izraisīt plaušu vēzi, jo to neieelpo, bet tā iedarbojas un rada problēmas. Tajā pašā laikā nav pierādījumu, ka tā var būt efektīva kā tabakas vai smēķēšanas kontroles pasākums. Tādēļ es šajā jautājumā izturos ļoti noraidoši, un patiesi pastāv šaubas, ka tas ir zinātniski pierādīts.
Tomēr man jāsaka, ka es varu saskatīt milzīgu piepūli no tabakas nozares puses reklamēt zelējamo tabaku, jo tagad šī nozare jūt, ka nesmēķēšanas politika to pārāk apdraud. Mums šajā ziņā ir jābūt piesardzīgiem, jo šī tabaka var radīt citas problēmas, un to var izplatīt un reklamēt ļoti agresīvā komerciālā veidā. Es ļoti negribētu mainīt pašreizējo status quo Eiropas Savienībā, un mums ir Eiropas Kopienu tiesas spriedums, kas mūs šajā ziņā atbalsta.
Nobeigumā es gribētu vēlreiz pateikties visiem deputātiem par šīm ļoti interesantajām debatēm. Es ņemšu vērā tos, kuri atbalsta Komisijas politiku, un tos, kuri iebilst pret to. Ir ļoti svarīgi dzirdēt visus viedokļus. Tuvākajā nākotnē - nākamgad - man būs dziļāka diskusija ar jums ar īpašu Komisijas priekšlikumu, kura pamatā būs šodienas debates.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks trešdien plkst. 12.00.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
Zita Gurmai  
rakstiski. - (HU) Smēķēšana ir lielākā sabiedrības veselības problēma, kas ik gadus prasa vairākus simtus tūkstošu upuru, arī nesmēķētājus. Tā kā šī ir pasaules mēroga problēma, tai ir vajadzīga daudzpusīga rīcība, dalībvalstu apņēmība un efektīvi tiesību akti, kas turklāt ir vēl stingrāki. To prasa Eiropas iedzīvotāju veselība.
Bez šaubām, ceļš uz galveno mērķi - Eiropu bez tabakas dūmiem - būs garš un prasīs ārkārtīgas pūles un apņēmību. Tādēļ mums šoreiz ir jāsper šis pirmais solis. Daudzas dalībvalstis ir parādījušas piemēru, kuram mums vajadzētu sekot, rīkojoties pamatoti un efektīvi, lai novērstu pasīvās smēķēšanas draudus. Vienam no nākamajiem soļiem vajadzētu būt divu gadu laikā visā Eiropas Savienībā pilnīgi aizliegt smēķēšanu visās slēgtajās darba vietās, arī ēdināšanas nozarē, visās sabiedriskajās ēkās un visa veida sabiedriskajā transportā.
Lai sekmīgi apkarotu smēķēšanu, mums ir vajadzīgs stabils pamats, visaptveroša Kopienas stratēģija, kuras pamatā ir attiecīgi pētījumi un labākās praksē iegūtās zināšanas, lai kontrolētu smēķēšanu un mudinātu ļaudis to atmest. Šajā stratēģijā galvenā nozīme ir efektīviem tiesiskiem pasākumiem, preventīviem pasākumiem un izglītībai.
Marianne Mikko  
rakstiski. - (ET) Dāmas un kungi! Katru gadu cigarešu smēķēšanas dēļ priekšlaicīgi mirst vairāk nekā 650 000 eiropiešu. Neviens no viņiem nenolemj sākt smēķēt ar velmi sevi nogalināt. Smēķētāji ir atkarīgie, pastāvīgas, gadu desmitiem ilgas propagandas vergi.
Tikai ar PR var izskaidrot to, ka tam, ka darba vietai ir jābūt tīrai no dūmiem, piekrīt 86 % eiropiešu, bet tikai 61 % domā, ka tas pats attiecas arī uz bāriem un restorāniem. Dāmas un kungi! Arī viesmīļiem un bāra personālam ir tiesības uz dzīvību un veselības aizsardzību!
Ik gadus pasīvās smēķēšanas dēļ mirst 80 000 cilvēku. Neatkarīgi no pašu vēlmēm viņi ir ieelpojuši 250 kancerogēnu un indīgu vielu maisījumu. Tādu iestāžu viesmīļiem, kuros atļauts smēķēt, ir par 50 % lielāka iespēja saslimt ar plaušu vēzi nekā personālam, kas strādā iestādēs, kur smēķēšana ir aizliegta.
Te nav nekā jauna. Joprojām 30 % no Eiropas Savienības iedzīvotājiem ir smēķētāji. Brīvā tirgus ekonomika nav pārtraukusi neveselīgo paradumu, kas izraisa simtiem tūkstošu cilvēku nāvi un izmaksā miljardus nodokļu maksātājiem.
Ir skaidrs, ka likumdevējiem ir jārīkojas. Es piekrītu ziņojumam, ka tikai 100 % no dūmiem brīva vide ir vide, kurā mēs varam izpildīt šodienas veselības prasības.
Tomēr mums ir vajadzīgs ne tikai aizliegums, bet arī pasākumi, kuri palīdz smēķētājiem atbrīvoties no atkarības. Mums atliek vienīgi paskatīties uz summām, kuras tabakas nozare tērē reklāmai, lai saprastu, ar kādu milzīgu izaicinājumu mēs sastopamies.
,Puspasākumi” vairs nav piemēroti. Ir pienācis laiks rīkoties visā nopietnībā.
