Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīga izveide (debates)
Priekšsēdētājs
. - Nākamais jautājums ir ieteikums otrajam lasījumam Transporta un tūrisma komitejas vārdā par Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi (13593/6/2007 - C6-0410/2007 - (referents: Markus Ferber).
Markus Ferber
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, mēs esam noslēguši ilgās debates, kas aptvērušas četrus tiesību aktus Eiropas Parlamentā, kuri pieņemti, sākot ar 1992. gadu, kad Eiropas Komisija publicēja Balto grāmatu par pasta pakalpojumiem, tam sekoja Pasta direktīvas pieņemšana 1997.gadā un tās pārskatīšana 2002.gadā; tagad, 2008. gada sākumā, pēc vairāk nekā 15 gadiem, es ceru, mēs gatavojamies kopīgi pieņemt racionālu noteikumu kopu, kas mums palīdzēs apmierināt patērētāju intereses, to uzņēmumu intereses, kuri ir baudījuši monopolstāvokli pasta pakalpojumu jomā, to konkurentu intereses, kas vēlas ienākt ienesīgajā tirgū un to intereses, kuri ir nodarbināti pasta pakalpojumu nozarē. Mēs Eiropas Parlamentā pēdējos mēnešus cītīgi strādājām, lai sasniegtu šos mērķus.
Man ir jāsaka, priekšsēdētāja kungs, ka laiks skrien ātri - es pat vēl neesmu runājis trīsarpus minūtes!
Es domāju, ka mēs Eiropas Parlamentā esam guvuši panākumus, panākot pieņemamu kompromisu starp visu pušu interesēm. Es vēlētos pateikties visiem, kas palīdzēja to sasniegt, - saviem kolēģiem Eiropas Parlamentā un it īpaši Brian Simpson, ar kuru mums ir 14 gadus ilga draudzība, ko stiprināja mūsu kopīgais darbs pasta pakalpojumu jomā. Mēs šim būtiskajam jautājumam kopīgi sekojam līdzi kopš 1994. gada. Es vēlos pateikties Komisijai, kurai bija ļoti konstruktīva loma, gan izsakot priekšlikumus, gan piedaloties pārrunās.
Patlaban man diemžēl jāadresē manas īpašās pateicības nevis pašreizējai Slovēnijas prezidentūrai, bet gan Padomes Portugāles prezidentūrai, kas veiksmīgi formulēja kopējo nostāju pagājušā gada 1. oktobrī.
Esmu īpaši lepns, un mēs visi Eiropas Parlamentā varam būt lepni, par to, ka Padome kopējā nostājā iekļāva mūsu grupu pārrunu rezultātus un iestrādāja vairāk nekā 95 % no tiem kopējās nostājas pamatā. Tas ir liels panākums Eiropas Parlamentam, un tas parāda, ka Parlaments var atrisināt tik komplicētus jautājumus kā pasta pakalpojumu tirgus liberalizēšana, kas ir turpmāks pamatojums papildu pilnvarām, kuras tam piešķirtas saskaņā ar Reformu līgumu.
Tādējādi Komitejas diskusijās pirms otrā lasījuma mēs mēģinājām noteikt kopējās nostājas jomas, kurās mēs varētu veikt uzlabojumus. Mēs neatvieglojām sev dzīvi, jo ikvienam kompromisam nenovēršami bija iespējas veikt uzlabojumus. Decembrī mēs Transporta un tūrisma komitejā ar lielu apstiprinošo balsu pārākumu konstatējām, ka visus punktus, kurus Parlaments atzīmējis kā svarīgus, Padome ir ņēmusi vērā un ka mēs nebūtu varējuši šo darbu izdarīt labāk. Ikviens grozījums nozīmētu atkāpšanos.
Tāpēc referents tagad var teikt, ka atbildīgās komitejas vairākums ieteica kopējo nostāju pieņemt bez grozījumiem, un es priecātos, ja tas notiktu rīt. Mēs parādītu labu piemēru, noslēdzot šo sarežģīto jautājumu par pasta pakalpojumu liberalizāciju, kuru Parlaments realizēja 15 gadus, nevienu reizi neizmantojot samierināšanas procedūru. Ļaujiet man jums atgādināt, ka mēs vienmēr esam varējuši nonākt pie vienošanās otrajā lasījumā. Ja tas izdosies vēlreiz, tas būs kā glazūra kūkai garā likumdošanas procesa izskatīšanas beigās. Es tādējādi lūdzu jūsu atbalstu un vēlreiz izsaku pateicību tiem, kas ļoti konstruktīvi sadarbojās šī procesa laikā.
Andrej Vizjak
priekšsēdētājs. - Es esmu patiesi pagodināts šodien būt šeit, jūsu plenārsēdē.
Komisijas priekšlikums direktīvai par Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi pēdējo 15 mēnešu laikā ir bijis viens no sarežģītākajiem tiesību aktu priekšlikumiem abiem likumdevējiem. Kad Komisija to ierosināja 2006. gada oktobrī, visi paredzēja nebeidzamus strīdus un dzīvas debates mūsu iestādēs par to, kāda nākotne būs vienam no vecākajiem un tradicionālākajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem Eiropā.
Šī jautājuma apspriešana bija ārkārtīgi sarežģīts uzdevums Vācijas un jo īpaši Portugāles prezidentūrām 2007. gadā. Jau pašā sākumā debatēs mūsu iestādes izvirzīja kopīgu mērķi izvairīties no populisma un demagoģijas un koncentrēties uz šīs lietas būtiskajiem aspektiem, arī pasta darbinieku sociālajiem aspektiem un vispārējā pakalpojuma pastāvīgu finansēšanu.
Kā mēs zinām, pasta nozarei draud strukturālas izmaiņas un tai ir jāpielāgojas jauniem ekonomiskiem un sociāliem apstākļiem. Pasta pakalpojumu iekšējā tirgus vispārējās reformas pēdējais posms piedāvā izaugsmes iespēju visiem iesaistītajiem darbuzņēmējiem. Visbeidzot, sabiedrība sagaida, lai mēs saglabātu un uzlabotu pasta pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti lietotāju interesēs neatkarīgi no tā, kur viņi dzīvo.
Pasta pakalpojumu tirgus atvēršana līdz šim ir bijusi veiksmīga. Tirgū ir ienākuši jauni dalībnieki un ir izmantotas jaunas iespējas, ko izmantojuši ne tikai šie jaunie dalībnieki, bet arī līdzšinējie dalībnieki. Ir izstrādāti jauni pakalpojumi lietotājiem. Ir pašsaprotami, ka pasta pakalpojumu pilnīga liberalizācija ir nepieciešams apstāklis šīs nozares atdzīvināšanai un tās pastāvēšanas nodrošināšanai vienlaikus ar jauniem konkurences veidiem un alternatīviem pakalpojumiem.
Mūsu divu iestāžu pieeja ir turpmāks pierādījums augstas kvalitātes, drošu un pieejamu pakalpojumu visiem lietotājiem aizsardzības pamatprincipiem un diskriminējošu šķēršļu nepieļaušanai attiecībā uz jaunajiem aģentiem, kas ienāk tirgū. Vienlaikus gan Eiropas Parlaments, gan Padome pieņem, ka daži pasta pakalpojumu tirgi Eiropas Savienībā darbojas principiāli atšķirīgos apstākļos. Tādēļ, izsakot savu kopējo nostāju, Padome nolēma noteikt 2010. gada beigas par kopīgu liberalizācijas galīgo termiņu. Tomēr dažām dalībvalstīm ir atļauts pārejas periods līdz pat 2012. gada beigām, lai ieviestu jaunos noteikumus. Tāpat kā visu iepriekšējo direktīvu par pasta pakalpojumiem pamatprincips, subsidiaritātes princips ļauj dalībvalstīm pielāgot kopējos noteikumus īpašajiem valsts apstākļiem un nodrošina, lai neatkarīga regulējoša iestāde uzraudzītu pasta pakalpojumu tirgu.
Dāmas un kungi, šīs īsās uzrunas nobeigumā atļaujiet man apsveikt Ferber kungu un visu iesaistīto politisko grupu referentus, t.i., "ēnu referentus”, par viņu ieguldījumu mūsu auglīgajās un konstruktīvajās diskusijās. Lai gan mēs ne vienmēr pilnībā piekritām viņu īpašajām piezīmēm, es gribētu jums atgādināt, ka Padome savā kopējā nostājā 2007. gada novembrī iekļāva virkni atbilstīgu izmaiņu, tādējādi parādot savu politisko izlēmību, atvērtību un konstruktīvo elastību.
Es gribētu īpaši uzsvērt Komisijas smalko darbu visā kopīgajā lēmumu pieņemšanas procesā un tās ieguldījumu efektīvajā atbalstā dalībvalstīm un to vadībā visos jautājumos, kas saistīti ar jaunās direktīvas ieviešanu. Dāmas un kungi, rīt jūs saņemsiet galīgo lēmumu un atkal atzīsiet mūsu principiālo vienošanos saskaņā ar Padomes kopējās nostājas nosacījumiem un Transporta un tūrisma komitejas pagājušā gada 9. decembra ieteikumiem. Mēs esam pārliecināti, ka esam atraduši pareizo līdzsvaru starp dažādiem mērķiem un esam atklāti un jutīgi risinājuši politiskās grūtības, neapdraudot pasta pakalpojumu darbuzņēmēju un patērētāju likumīgo drošību.
Dāmas un kungi, vēlreiz paldies jums par sadarbību un par tekstu, kas, es esmu pārliecināts, tiks apstiprināts, un paldies par jūsu uzmanību.
Leonard Orban
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, rīt Eiropas Parlamentam ir jāpieņem vēsturisks lēmums, kas iezīmēs vairāk nekā pirms 15 gadiem aizsāktā procesa beigas. Trešā Pasta direktīva būs labs noslēgums labi sagatavotam, pakāpeniskam pilnīgas tirgus atvēršanas procesam.
Tas, kas šodien šķiet skaidrs un acīm redzams risinājums, bija tālu no vienprātīga lēmuma laikā, kad sākās diskusijas. 2006. gada 18. oktobrī Komisija sagatavoja priekšlikumus. Tiem sekoja intensīvas un konstruktīvas pārrunas iestādēs. Galu galā Eiropas Parlaments ar savu 2007. gada 11. jūlija ziņojuma pirmo lasījumu spēra soli pretī kompromisa rezultātam, ko jūs redzat šodien.
Daudzi šajā Parlamentā aktīvi piedalījās, lai tiktu sasniegts šis nozīmīgais rezultāts, un sava kolēģa komisāra C. McCreevy vārdā es jo īpaši vēlos pateikties referentam M. Ferber un viņa līdzgaitniekiem - ēnu referentiem no citām politiskajām grupām, kuri izstrādāja šo kompromisa risinājumu. Vēlos paust pateicību arī Somijas, Vācijas, Portugāles un - pēdējai, bet ne mazāk svarīgajai - Slovēnijas prezidentūrai.
Dažas piezīmes par tēmu: teksts, kuru jūs redzat, ir sabalansēts. To izstrādājot, ir ņemtas vērā dažādu politisko grupu un dalībvalstu intereses. Komisijas priekšlikumā bija paredzēts, ka tirgus tiks atvērts ātrāk, apstiprinot esošajā Pasta direktīvā noteikto termiņu. Divi papildu gadi ir ievērojams laika periods. Tādējādi visiem operatoriem tiks dots laiks pabeigt sagatavošanās darbus. Tomēr šajā saistībā nevajadzētu ļaut vaļu bezrūpībai.
Pasta pakalpojumu nozarei, tās klientiem, tās operatoriem un darbiniekiem ir būtiski, lai tiktu noteikts galējais beznosacījumu termiņš pilnīgai tirgus atvēršanai. Kopējā nostāja pieprasa nodrošināt godīgus apstākļus un likvidēt šķēršļus iekļūšanai tirgū.
Rītdienas balsojumam ir izvirzīts ierobežots grozījumu skaits. Lielākā daļa šo grozījumu ir grozījumi, ko decembrī noraidīja Transporta un tūrisma komiteja. Saskaņā ar mana kolēģa C. McCreevy novērojumiem, šie grozījumi nerada pievienoto vērtību iekšējā tirgū, nedz arī pasta pakalpojumu lietotājiem vai pastniekiem, vai pastniecēm. Ir pienācis brīdis noslēgt reformu pasta pakalpojumu nozarē.
Kopumā teksts jūsu priekšā ir izstrādāts sabalansēti, pamatots pēc būtības, un, ja jūs pievērstu uzmanību tā galvenajiem noteikumiem, jūs man piekristu, ka tas atbilst mūsu mērķim: patiesi atvērts tirgus nevis kā rezultāts, bet instruments, ar kura palīdzību mēs sasniegsim plašāku mērķi - augstas kvalitātes, lielā mērā efektīvu un ilgtspējīgu pasta pakalpojumu tirgu, kas atbilst 21. gadsimta vajadzībām.
Reinhard Rack
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, pēdējos gados mēs visi, arī es, esam atkārtoti žēlojušies par faktu, ka pat nozīmīgu tiesību aktu projektu gadījumā vairums krēslu Padomes vietās ir bijuši tukši. Tādēļ mums vajadzētu izteikt savu prieku par augsto Slovēnijas prezidentūras pārstāvības līmeni šajās nozīmīgajās normatīvajās debatēs un par faktu, ka Slovēnija jau iejūtas Lisabonas līguma garā, kuru tā, protams, tikko ir ratificējusi.
Pasta pakalpojumu iekšējais tirgus ir bijis būtisks jautājums jau ilgu laiku. Mēs priecājamies, ka, ja viss noritēs labi, šis pašreizējais mūsu projekts palīdzēs panākt veiksmīgu šī procesa nobeigumu. Sākotnējais Komisijas priekšlikums principā bija saskaņots un pieņemams, taču mums Eiropas Parlamentā pamatprincips daudzos gadījumos bija pārāk plaši piemērots, un mēs jutām, ka daudzi jautājuma punkti paliek neatrisināti.
Šajā saistībā labi bija tas, ka mūsu referenta Markus Ferber vadībā, kuru es Eiropas Tautas partijas un Eiropas Demokrātu grupas vārdā silti apsveicu, mūsu komiteja, pieņemot lēmumus ar ļoti lielu vairākumu, spēja Komisijas priekšlikumam tā pirmajā lasījumā pievienot virkni svarīgu elementu un interpretēt un konkretizēt tā nosacījumus.
No finansiālā aspekta jo īpaši mēs priekšlikumu papildinājām ar papildu iespēju - nozīmīgu iespēju, jo tā nodrošina to, ka pamatjautājumi netiek atstāti bez ievērības. Mēs pastiprinājām sociālos nosacījumus, jo īpaši tādos jautājumos kā darba apstākļi, darba laiks un atvaļinājuma pabalsti. Konkrēti, mēs ieviesām savstarpīguma pagaidu klauzulu, lai nodrošinātu, ka ar šo direktīvu netiek piešķirta nepamatota peļņa, ļaujot dažiem atlikušiem monopolistiem paplašināt savu darbību atceltu ierobežojumu tirgū.
Toties mēs piekritām, ka direktīvas stāšanās spēkā tiek atlikta uz diviem gadiem. Mēs uzskatām, ka kopumā priekšlikums bija labi līdzsvarots, un mēs jūtam, ka Padome mūs atbalsta ar saviem pasākumiem, kas lielā mērā veicināja Eiropas Parlamenta nostāju. Rīt mums ir jāpieņem šī nostāja un jādalās Padomes, Komisijas un referenta gandarījumā par šo rezultātu.
Brian Simpson
PSE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, PSE grupas vārdā es vēlos pateikties Markus Ferber par viņa ziņojumu un daudzus gadus ilgo smago darbu.
PSE grupa piekrīt tam, ka Padome akceptēja lielu daļu no Parlamenta pirmajā lasījumā paustās nostājas, un tādējādi tiks garantēts universālais pakalpojums; tiks garantēta šā pakalpojuma finansēšana; tiks atzīts, ka ir jānodrošina sociālā aizsardzība, un par diviem gadiem tiks atlikta politikas īstenošana - līdz 2010. gadam visām vecajām dalībvalstīm un līdz 2012. gadam jaunajām dalībvalstīm.
Pēc manām domām, šis ir labs darījums. Vēl joprojām ir tādi deputāti, kas cīnās pret liberalizāciju. Bet viņi zaudēja šo cīņu pirms 15 gadiem, kad Parlaments - pretēji manam padomam tajā laikā - akceptēja ideju par pasta pakalpojumu nozares liberalizāciju.
Daži no mums šajā Parlamentā atlika pilnīgu politikas īstenošanu visus šo 15 garos gadus, bet, galu galā, ir pienācis laiks mums sastapties ar realitāti.
Lai gan es personīgi vēlos redzēt otro lasījumu bez grozījumiem, manis pārstāvētā grupa uzskata, ka ir pareizi noskaidrot jautājumus par universālā pakalpojuma finansēšanu un daļēji un pilnīgi neredzīgajiem sniegto bezmaksas pakalpojumu aizsardzību. Tādēļ mēs atbalstīsim 1., 2., 6., 18. un 19. grozījumu.
Mums ir jānodrošina, lai pasta pakalpojumi būtu konkurētspējīgi, ne obligāti savstarpēji konkurētspējīgi, bet attiecībā pret citām tehnoloģijām. Bet mums ir arī jānodrošina vienlīdzīgi spēles noteikumi, un es ceru, ka, ņemot vērā manis minētos iebildumus, mēs varēsim pabeigt darbu pie šā dokumenta, kas pamatots uz mūsu pirmajā lasījumā pausto nostāju, un atgriezties pie visnopietnākā jautājuma, kas saistīts ar uzticamu, regulāru un pieejamu pasta pakalpojumu sniegšanu mūsu pilsoņiem un Eiropas Savienībā strādājošo pastnieku un pastnieču darba novērtēšanu.
Nobeigumā vēlos teikt, ka laikā, kad Markus Ferber un es sākām strādāt pie šā dokumenta, nevienam no mums nebija sirmu matu. Bet tagad - paskatieties uz mums abiem!
Luigi Cocilovo
ALDE grupas vārdā - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, arī es, tāpat kā mani kolēģi, vēlētos apsveikt referentu Ferber kungu sakarā ar viņa darbu. Tas bija darbs, kurš tika uzsākts pirms ilga laika un kura laikā mums bija nozīmīgi konverģences brīži un daži konstruktīvu diskusiju brīži. Ciktāl tas attiecas uz manu un manas grupas nostāju, nekad nav bijis neviena principu vai ideoloģijas konflikta saistībā ar liberalizācijas ideju, kurai mēs visi piekrītam un kuru mēs atbalstām, vienlaikus, bez šaubām, cenšoties nodrošināt garantijas, kas ir nepieciešamas vispārējam pakalpojumam.
Pašreizējā priekšlikumā direktīvai, kuru Parlaments apstiprināja pirmajā lasījumā un kuru pēc tam pārskatīja Padome, mēs varam redzēt šo garantiju, pat ja dažus nosacījumus varētu formulēt precīzāk, konkrētāk un detalizētāk. Mēs negribam līdzināties tiem, kuri aiz dažiem kokiem neredz mežu, taču, no otras puses, tāpat mēs negribam ignorēt faktu, ka dažreiz ļaunums slēpjas detaļās. Šī iemesla dēļ mēs būtu devuši priekšroku tam, lai daži jautājumi saistībā ar apstiprināšanu, pienācīgas konkurences nodrošināšanu un arī tarifu maksājumiem starp operatoriem, kas sniedz šo vispārējo pakalpojumu un citus atsevišķus pakalpojumus, tāpat saistībā ar tiesībām un pienākumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam, tiktu izskatīti detalizētāk. Mēs būtu devuši priekšroku tam, taču vairums viedokļu, ko izteica Parlamentā un kas bija pārstāvēti arī komitejā, bija tādi, ka garantiju precizēšana ir lieka un ka tā vietā labāk ir izvairīties no riska nonākt pie sarežģīta līguma.
Rezumējot, patlaban mēs ieņemam šo nostāju un attiecībā uz grozījumiem, kas saistīti ar nosacījumiem aklajiem un redzes invalīdiem, mēs gribētu skaidri paziņot, ka, ja šie un vienīgi šie grozījumi noteiks, vai tiks panākta vienošanās, mēs to neatbalstīsim. Taču, ja tiks apstiprināti citi grozījumi, arī mūsu balsojums būs par. Pretējā gadījumā mēs balsosim pret visiem ierosinātājiem grozījumiem.
Roberts Zīle
UEN grupas vārdā. - Paldies, priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, Padomes pārstāvi! Vispirms es vēlētos pateikties Markus Ferber par darbību, lai rastu kompromisu starp Parlamentu un Padomi tik politiski jūtīgā jomā kā pasta pakalpojumi. Gribu uzsvērt, ka objektīvās grūtības liberalizēt pieeju universālajiem pakalpojumiem, galvenokārt jaunajām dalībvalstīm, direktīvā gala rezultātā atspoguļojās kā pilnīgi pietiekamais divu gadu papildu termiņš šo pakalpojumu rezervēšanai. Tai pat laikā ir radīts labs tiesiskais ietvars vispārējo pakalpojumu garantēšanai. Tā kā bumba, manuprāt, tagad ir dalībvalstu autoritāšu pusē. Un, lai cik sarežģīti iet dažu valstu pasta uzņēmumiem, tai skaitā arī manā valstī Latvijā, tirgus liberalizācija, manuprāt, atrisinās šķietami bezcerīgās situācijas vecmodīgajiem pasta pakalpojumu sniedzējiem. Un attiecībā uz rītdienas balsojumu es arī aicinātu neatbalstīt minētos priekšlikumus, jo dalībvalstīm jāizmanto sava kompetence attiecībā arī uz vājredzīgajām personām. Paldies!
Eva Lichtenberger
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, es baidos, ka lietas būtība attur mani no pievienošanās svinībām. Pirmais fakts - kas gūs labumu? Tie patērētāji, kas dzīvo pilsētās un kam patīk saņemt reklāmas materiālus savās pastkastītēs. Viņi gūs labumu. Tāpat labumu gūs uzņēmumi, kas specializējas masu sūtījumos un reklāmas kampaņās pa pastu.
No otras puses, tie cilvēki, kas ir akli vai ir redzes invalīdi, negūs labumu. Tādēļ es lūdzu jūs atbalstīt mūsu grozījumu šajā jautājumā. Tāpat labumu negūs pasta pakalpojumu darbinieki, kas strādās par zemu atalgojumu un izjutīs milzīgu spiedienu, kurš paredzētajos apstākļos var tikai palielināties. Vēl viena grupa, kas negūs labumu, ir cilvēki, kuri dzīvo laukos vai attālos reģionos un kuriem būs jāpaļaujas uz privātiem pasta pakalpojumiem, jo mēs pieredzēsim pakalpojuma līmeņa pakāpenisku noslīdēšanu līdz minimālajam iespējamam un pieļaujamam līmenim. Jo īpaši labumu negūs nodokļu maksātāji, kam atkal jāfinansē šis vispārējais pakalpojums, kurš iepriekš tika finansēts iekšēji, efektīvi subsidējot to ar ieņēmumiem no masu sūtījumiem un privātajiem pasta pakalpojumiem.
Minēto iemeslu dēļ es esmu pret šo direktīvu. Es uzskatu, ka tā ir nepamatota. Konkurence ir laba, taču ir jāparūpējas, lai nodrošinātu, ka tā notiek vienādos konkurences apstākļos. Šajā gadījumā tas nav izdarīts.
Erik Meijer
GUE/NGL grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētājas kundze, pasta pakalpojumi ir darbietilpīgs sabiedrisks pakalpojums. Deviņpadsmitā gadsimta otrajā pusē Eiropas valstis nolēma, ka tām vajadzīgs pašām savs monopols pasta pakalpojumu jomā, jo privātais sektors neatbilda šim darbam.
Vienmēr ir bijuši privātie uzņēmumi, kas ir mēģinājuši apiet šo situāciju. Tie piedāvāja lētākus pakalpojumus, bet izlases veidā, izvēloties pasta piegādes pakalpojuma noslogotākās daļas, kā arī piedāvājot sliktākus darba apstākļus un nodarbinātības nosacījumus. Kopš 1990. gadiem politiskais vairākums ir centies radīt vēl plašāku darbības lauku šādiem uzņēmumiem, un šis ierosinātais lēmums nodrošina tiem gandrīz brīvas rokas. Mana grupa paredz, ka tā rezultāts būs sliktāki piegādes pakalpojumi patērētājiem, strādnieku apstākļu pasliktināšanās un papildu izmaksas dalībvalstīm, lai saglabātu un atjaunotu savus vispārējos pasta pakalpojumus.
Pat tagad, kad trīs lielākās grupas ir vienojušās par kompromisu attiecībā uz termiņiem un papildu pasākumiem, mana grupa joprojām šo izvēli redz kā soli atpakaļ. Tādēļ papildus pasākumiem, lai pilnveidotu konkrētas detaļas, tādas kā stingrākas garantijas akliem klientiem un personālam, mēs ierosinām, lai šī liberalizācija tiktu noraidīta. Tas būtu arī saskaņā ar nesenajiem "Nepiekrītu!”, ko vēlētāji izteica Vācijas pilsētā Leipcigā par valsts uzņēmumu pārdošanu.
Michael Henry Nattrass
IND/DEM grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, es dzirdēju frāzi "nemainīgs un neatsaucams datums”. Viens no aspektiem, ko necieta ES dibinātājs Jean Monnet saistībā ar demokrātiju bija tas, ka demokrātijā nekas nav neatceļams. Neviena demokrātiska valdība nevar uzlikt savu pienākumu pārņēmējiem neatceļamas saistības.
Eiropas Savienībā ir vērojams demokrātijas trūkums tādēļ, ka Eiropas Savienību, kas pašlaik ir tik cieša savienība kā nekad agrāk, izveidoja kā neatceļamu. Nekādu izredžu demokrātijai. Cilvēki var balsot tikai tādēļ, lai atbalstītu to, ko vēlas Eiropas Savienības elite. Tā ir vienvirziena iela. Francūži un holandieši balsoja pret šo neatceļamo savienību. Tas, ka viņus ignorēja un pieņēma to pašu neveiksmīgo konstitūciju, pierāda, ka man ir taisnība.
Jūs nemācāties no pagātnes kļūdām. Sabruka Padomju Savienība. Hitlera Tausendjähriges Reich pastāvēja 12 gadus. Negatīvā attieksme, ko jūs veicināt, nerīkojot referendumu, sekmēs šīs neiecietīgās impērijas sabrukumu, par ko es esmu tikpat drošs, kā par to, ka dienai seko nakts.
Etelka Barsi-Pataky
(HU) Priekšsēdētājas kundze, līdz 2012. gada beigām pasta pakalpojumi tiks pilnībā liberalizēti un arī šajā jomā būs panākts kopējs tirgus. Tā kā tirgus atvēršanai būs atšķirīga ietekme uz tirgiem atsevišķās dalībvalstīs, tas, ko mēs esam panākuši ar šo tiesību aktu, ir fakts, ka tirgus tiks atvērts pakāpeniski. Mēs arī esam panākuši situāciju, kurā atbilstīgās pasta nodaļas var paturēt ieņēmumus savā rīcībā līdz pārejas perioda beigām, un es personīgi to uzskatu par labu rezultātu. Pēc ilga laika ir izstrādāts Eiropas tiesību akts, tādēļ tas ikvienu noliek konkurences situācijā. Īpašs paldies par to jāsaka referentam. Citiem vārdiem, šis tiesību akts nodrošinās nevis neizdevīgu stāvokli konkurējošiem uzņēmumiem pēc tirgus atvēršanas, bet gan jaunas iespējas.
Priekšsēdētājas kundze, šis viss ir tikai puse no uzvaras, ja netiks sperti nākamie soļi. Kādi tie ir? Pirmkārt, pasta nodaļām, kas cieš no stāvokļa pasliktināšanās, turpmākajos gadus ir jākoncentrējas uz to, lai tās spētu izpildīt prasības, kuras atbalsta Eiropas konkurence, tas ir, lai tās patiesi izmanto laika priekšrocību, ko tām tagad dod.
Otrkārt, valsts regulējumam un politikas jomām ir jānodrošina, lai tajā laikā, kamēr pasta iestādes darbība samazinās ar saukli, ka tā kļūst konkurētspējīga, vispārējais pakalpojums tiešām tiek sniegts atbilstošā līmenī. Mums nevajadzētu aizmirst, ka atbildība par pakalpojumu joprojām būs valsts pienākums. Būtībā tiesību akts tika izstrādāts tā, lai Eiropas pilsoņiem būtu pieeja pasta pakalpojumiem par piemērotu cenu un atbilstošā kvalitātē neatkarīgi no tā, kur viņi dzīvo, kaut vai pat visattālākajās vietās. Paldies jums par uzmanību.
Gilles Savary
(FR) Priekšsēdētājas kundze, es domāju, ka jautājums, par kuru mēs rīt balsosim, ir vēsturisks, jo pasts no paša sākuma ir bijis publisks pakalpojums, jo īpaši kopš monarhijas laikiem. Tas bija tādēļ, ka pasta izplatīšana ir stratēģiska un tas arī nodrošināja vispārēju un ātru pakalpojumu.
Mēs tikko esam izbeiguši valsts kontroli pār pasta pakalpojumiem vai arī to izbeigsim rīt, lai aizstātu to ar lielā mērā atceltu ierobežojumu pasta tirgu. Tas, kas ir ierosināts šajā direktīvā, pirmkārt būs brīnišķīgs tirgus advokātiem un praktizējošiem juristiem, jo tā nav harmonizācija. Katra dalībvalsts var pati izvēlēties savu finansēšanas metodi, un ir četras atšķirīgas metodes. Direktīvā ir arī ierosināts kaut kas pilnīgi paradoksāls: kompensācijas par vispārējā pakalpojuma finansēšanu ar valsts subsīdijām dažās valstīs bija tas, kas finansiāli nebija praktiski īstenojams, un tās finansēja ar izlīdzināšanu, kad tas bija finansiāli īstenojams.
Es domāju, ka mēs pieļaujam kļūdu. Laiks rādīs, bet mums ir dažas norādes par to jau šodien. Apvienotajā Karalistē pasta pakalpojumos ir ieguldīti vairāk nekā 880 miljoni eiro. Spānijā tikko ir paziņots, ka konkurences radītā spiediena dēļ lauku reģioni vairs nesaņems tiešus pasta pakalpojumus. Vācijā ir problēmas, pielāgojot minimālo algu atbilstoši pasta pakalpojumu tirgum. Man šķiet, ka mēs tagad esam labumu gūstoši uzņēmumi, mēs grasāmies ļaut tiem nosmelt krējumu no tirgus labākās daļas, bet mēs nekalpojam pasta pakalpojumu vispārīgajām interesēm vai Eiropas Savienības konkurētspējai.
Dirk Sterckx
(NL) Priekšsēdētājas kundze, es atbalstu kompromisu, ko panācis Ferber kungs un ko apstiprinājusi Padome, jo es atbalstu pasta pakalpojumu atvērtu tirgu. Es uzskatu, ka šī direktīva dod dalībvalstīm pietiekamu darbības lauku, lai nodrošinātu, ka to tirgi tiek atvērti pienācīgā veidā un ka ir dažādi pakalpojumu sniedzēji klientiem, pamatojoties uz garantētu kvalitāti.
Nodoms noteikti nav tāds, ka dalībvalstīm vajadzētu izmantot šo darbības lauku, lai aizsargātu savu tirgu no atvēršanas, lai gan šāds risks pastāv. Būtu viegli šo direktīvu piemērot tā, lai jauniem uzņēmumiem tiktu izvirzītas tik stingras prasības, ka neviens no tiem sevi neapgrūtinātu ar vēstuļu pastu. Ja dalībvalstis šādā veidā piemēros šo direktīvu, tad mēs būsim pieņēmuši jauku tiesību aktu, bet praksē neko nebūsim izmainījuši attiecībā uz pasta klientiem.
Es domāju, ka teksts mums noteikti ir jāapstiprina, bet es lūgtu Komisiju pārliecināties, ka atvērta tirgus izveides mērķis pasta pakalpojumos netiek apiets ar dalībvalstu veikto pasākumu palīdzību. Es redzu, ka referenta valsts, piemēram, nesen ir veikusi pasākumus, kas faktiski atkal ir slēguši pasta tirgu Vācijā.
Seán Ó Neachtain
(GA) Priekšsēdētāja kungs, pasta pakalpojumiem Īrijā ir galvenā loma lauku kopienu dzīvē, jo īpaši attiecībā uz lauku iedzīvotājiem un cilvēkiem attālos reģionos, kuriem apkārt nav kaimiņu. Tādēļ es atzinīgi vērtēju vispārēja pakalpojuma nodrošinājumu, kas ir vitāli svarīgs cilvēkiem Īrijā un, es esmu pārliecināts, arī jebkurā citā dalībvalstī.
Es vēlētos vispirms apsveikt referentu, Ferber kungu, par stingru pieturēšanos pie šī principa. Klientu interesēs tam vajadzētu būt noteiktam mūsu dokumentu projektos, un šajā sakarā es apsveicu arī jauno finanšu dienestu, ko izveidojusi Īrijas pasta iestāde Īrijā. Tas parāda, ka pasta pakalpojumu sniedzēji var pielāgoties jaunām tirgus prasībām, tomēr turpinot sniegt vispārējo pasta pakalpojumu.
Turklāt es gribētu apsveikt arī neseno Eiropas Kopienu tiesas nolēmumu, ka pasta pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības slēgt vienošanos par sociālās labklājības maksājumu piegādi.
Pedro Guerreiro
(PT) Padome apstiprināja pilnīgu pasta pakalpojumu tirgus atvēršanu ES līmenī no 2010. gada 31. decembra Portugāles prezidentūras laikā, piemērojot konkurences likumus tam, kam, kā daži saka, vajadzētu būt publiskam pakalpojumam, lai radītu pasta pakalpojumu iekšējo tirgu. "Tas ir lieliski”, teiks Portugāles premjerministrs. Tomēr šis lēmums ir liels trieciens valsts pasta pakalpojumiem, jo īpaši attiecībā uz rezervēto pakalpojumu atcelšanu, uzsākot to likvidēšanas procesu un sekojoši nododot tos uz peļņu orientētiem starptautiskiem uzņēmumiem, un par valsts līdzekļiem atlaižot no darba, apdraudot nācijas un šajā nozarē strādājošo tiesības.
Ja ir kādas šaubas attiecībā uz "protokola par vispārējas intereses pakalpojumiem” iekļaušanu līguma projektā, šī direktīva tās izkliedēs: sabiedrisko pakalpojumu likvidēšana un iznīcināšana, to īpašumtiesību apdraudēšana un nodrošināšana, izmantojot demokrātiski vadītus un kontrolētus sabiedriskus uzņēmumus. Tādēļ mūsu priekšlikums ir noraidīt šo direktīvu.
Hélène Goudin
(SV) Priekšsēdētājas kundze, pasts ir viens no mūsu sabiedriskajiem pakalpojumiem, kuru mūsu valstu cilvēki, gan veci, gan jauni, vērtē visaugstāk. Tādējādi šī lēmuma formulējumam ir absolūti izšķirīga nozīme. Iepriekšējās debatēs par šo direktīvu es esmu paudusi bailes, ka reti apdzīvotu reģionu vajadzības var netikt apmierinātas. Nebija skaidrs, vai vienu un to pašu pakalpojumu varēs garantēt visiem. Vienā reizē jautājumu laikā ar komisāru McCreevy man tika apsolīts, ka nebūs izmaiņu prasībā nodrošināt vispārēju pakalpojumu. Tagad mums ir kompromiss, kurš garantē, ka tiem no mums, kas dzīvo reti apdzīvotos reģionos, pasts tiks savākts un piegādāts piecas dienas nedēļā tāpat kā visiem pārējiem. Es rīt atbalstīšu kompromisu par Pasta direktīvu. Cerēsim, ka tā rezultāts būs labāki pakalpojumi, zemākas cenas un efektīvāka pasta sistēma ikvienam, kad mēs atcelsim vienotā tirgus ierobežojumus kādā nākamā nozarē.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Priekšsēdētājas kundze, es gribētu no visas sirds pateikties mūsu referentam Ferber kungam par to darbu, ko viņš ir paveicis. Viņam izdevās panākt Parlamenta piekrišanu šajā sarežģītajā jautājumā pirmajā lasījumā, lai gan mēs abi - gan viņš, gan es - domājām, ka mums būtu vajadzējis spert vēl vienu soli uz priekšu. Tomēr beigās tieši mūsu kopējais viedoklis bija tas, kuru ņēma vērā Padome, un tādēļ arī es no visas sirds piekrītu kopējai nostājai.
Diemžēl Sociālistu grupas un Zaļo grupas locekļi ir dabūjuši aukstas kājas un nevar saskatīt milzīgās iespējas, ko šī direktīva sniegs jaunai uzņēmējdarbībai un darbavietām. Es par to esmu absolūti pārliecināts, un piemēri virknē dalībvalstu ir tam apstiprinājums. Taču tagad viss būs atkarīgs no Eiropas Komisijas turēšanās pie šīs direktīvas, lai tā nepaliktu tikai uz papīra.
Ja šī direktīva tiks ieviesta, tā noteikti sasniegs mērķi attiecībā uz tirgu atvēršanu. Patērētājiem būs labāki pakalpojumi, nevis tas, ko dara Vācija, - izspiež jaunus spēlētājus un ne tikai jaunus spēlētājus, bet arī jaunus uzņēmumus, jaunus pakalpojumus, jaunas darbavietas no tirgus, aizbildinot to ar sociālo aizsardzību.
Tādēļ es esmu apmierināts ar atbildi, ko vakar saņēmu no Eiropas Komisijas. Es saprotu, ka Komisijai ir jāizmeklē situācija Vācijā. Es mudinātu jūs to darīt, un darīt ātri, jo jaunie spēlētāji Vācijas tirgū ir nopietnās nepatikšanās un būtu vienkārši šausmīgi, ja lietas nenokārtotos, kā arī, ja tiktu radīts pilnīgi nepareizs precedents.
Es paredzu, ka Francija un citas valstis sekos, un tad mēs beigās nepanāksim absolūti neko. Tādēļ Komisijai šajā lietā ir milzīga atbildība. Es ceru, ka jūs izmantosiet visus iespējamos likumīgos kanālus un arī politiskā spiediena ietekmi, lai nodrošinātu, ka šī direktīva tiek pienācīgi piemērota Eiropas pasta tirgū.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētājas kundze, komisār, pasta pakalpojumiem ir galvenā nozīme sabiedrības ekonomiskajā un sociālajā dzīvē. Tādēļ mums ir jāgarantē pasta pakalpojumu pieejamība un, pats galvenais, ir jānodrošina šo pakalpojumu kvalitāte.
Pasta pakalpojumu tirgus pilnīga liberalizācija, arī sūtījumu, kas sver mazāk par 50 gramiem, nodrošinās lielāku konkurenci, jaunu operatoru parādīšanos un jaunu darbavietu radīšanu.
Tomēr es gribu pakavēties pie vairākiem svarīgiem jautājumiem. Pirmkārt, ir būtiski, lai tiktu garantēts vispārējais pakalpojums un lai ikviens pilsonis varētu saņemt pastu neatkarīgi no tā, vai viņš dzīvo kalna virsotnē vai uz salas. Otrkārt, mums ir jānodrošina pienācīgi darba apstākļi šīs nozares darbiniekiem; jo īpaši mums ir jānodrošina, lai būtu sociālās garantijas attiecībā uz darbavietām un ienākumiem. Treškārt, lai dalībvalstīm garantētu vispārējo pakalpojumu, ir būtiski, lai tās cik ātri vien iespējams noteiktu iespējamos vispārējā pakalpojuma finansēšanas līdzekļus. Direktīva šajā sakarā ļauj dalībvalstīm rīkoties elastīgi. Ceturtkārt, tā kā mēs dzīvojam aizvien vairāk digitalizētā pasaulē, pasta operatoriem ir būtiski dažādot savas darbības tā, lai nodrošinātu arī elektroniskos pakalpojumus.
Dažām dalībvalstīm būs vajadzīgi divi papildu gadi, pirms pasta pakalpojumi tiks pilnībā liberalizēti. Nav svarīgi, kad notiks liberalizācija, pasta operatoriem vajadzētu būt efektīvai vadībai, kas garantētu augstu šo pakalpojumu kvalitāti.
Dariusz Maciej Grabowski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, ļaut privātiem operatoriem sniegt pasta pakalpojumus ir pretrunīgs lēmums. Laiks rādīs, vai tas ir izdevīgi patērētājiem.
Mums jāatceras, ka dažās no jaunajām dalībvalstīm ar zemāku attīstības līmeni iestādes, kas aizstāv konkurences intereses, un patērētāji ir vāji saistīti sabiedrības apziņā. Pastāv briesmas sagraut līdzsvaru starp kapitāla interesēm un patērētāju interesēm. Tāpēc termiņa noteikšana 2012. gadā ir apsveicama.
Vienlaikus es vēlos ierosināt, lai līdz 2012. gadam tiktu veikta analīze par pasta pakalpojumu tirgus darbību tajās valstīs, kas jau ir pieņēmušas jaunos noteikumus, lai noteiktu un novērstu jebkādas nelikumības pārējās valstīs. Es arī uzskatu, ka operatoram, kas sniedz sabiedriskos pakalpojumus, būtu jāpiešķir pilnvaras, nevis, kā ierosina šī ziņojuma autori, pilnīga kompensācija.
Daudzu gadu darbs pie šī tiesību akta ir licis nosirmot Ferber kunga matiem. Es ticu, ka jaunā tiesību akta ieviešana neradīs viņam papildu stresu un neizraisīs pilnīgu matu zudumu.
Gabriele Zimmer   -
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Ferber kunga un Wortmann-Kool kundzes un citu deputātu viedokļi acīmredzami ir diametrāli pretēji. Es uzskatu, ka nav pareizi uztvert sabiedrisko pakalpojumu privatizāciju un liberalizāciju par standarta reakciju uz globalizāciju. Man ir arī iemesli uzskatīt, ka arvien lielāks cilvēku skaits nepiekrīt šādai nostājai. Leipcigas referendumā pagājušajā nedēļā 80 % no vēlētājiem vai drīzāk no tiem cilvēkiem, kas balsoja, noraidīja privatizāciju, tādējādi neļaujot pilsētas domei veikt citas privatizācijas turpmākos trīs gadus.
Es vēlētos jums arī teikt, ka šajā gadījumā šī direktīva, kuru mēs šodien pārrunājam, nepiedāvā reālu aizsardzību cilvēkiem - darbiniekiem - pret sabiedrības protestiem. Mēs redzējām, kā minimālās algas ieviešana pasta pakalpojumu sfērā Vācijā sastapās ar pretestību no to uzņēmumu puses, kas bija izveidojuši savu uzņēmējdarbību, maksājot viszemākās algas. Mani māc nopietnas bažas par situāciju sabiedriskajās iestādēs, kas slēgs līgumus ar šādiem uzņēmumiem.
Małgorzata Handzlik
(PL) Priekšsēdētājas kundze, darbs pie pasta pakalpojumu sektora liberalizācijas, kas izmaksājis vairāk nekā 90 miljardus eiro gadā Eiropas Savienībā kopumā, ir turpinājies 15 gadus. Šodien, kad ir atlikusi viena diena līdz nobalsošanai un šī likuma ierakstīšanai Eiropas Savienības vēsturē, es vēlos apsveikt referentu par šo lieliski padarīto darbu.
Pašreizējā projekta versija ir plašs kompromiss, kura galvenais mērķis ir izpildīts: pilnīga iekšējā tirgus ieviešana pasta pakalpojumu tirgū, galvenokārt pārtraucot pasta pakalpojumu monopolu un turpinot nodrošināt augstas kvalitātes sabiedriskos pakalpojumus par zemu cenu.
Pašreizējā direktīvas versija tomēr nav tik vērienīga kā Komisijas sākotnējais priekšlikums. Pārrunu laikā arvien acīmredzamāka kļuva novirzīšanās no idejas par liberalizāciju par labu pakāpeniskai, samērā piesardzīgai pasta pakalpojumu tirgus atvēršanai vēstuļu, kas sver mazāk par 50 gramiem, sūtīšanas organizēšanai. Kompromiss parādās datumā, kad šī direktīva stājas spēkā, it īpaši jauno dalībvalstu un valstu ar nelielu iedzīvotāju skaitu gadījumā, mazās ģeogrāfiskajās teritorijās un pantos par sabiedriskajiem pakalpojumiem.
2012. gada 31.decembris dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā, šķiet nevajadzīgi ilgs termiņš. Es domāju, ka tā ir daļa no pārrunātā kompromisa, kuru mēs pieņemam, bet tas var arī kavēt ierosinātās pārmaiņas. Es baidos, ka tik garš laika periods līdz brīdim, kad direktīva stājas spēkā - vairāk nekā četri gadi -, vienkārši palēninās izmaiņas, kuras, piemēram, divu gadu laikā, tiktu realizētas gandrīz nekavējoties.
Nobeigumā es vēlētos atbalstīt Pleštinská kundzes aicinājumu atjaunot šajā direktīvā pantus, kas attiecas uz akliem cilvēkiem un cilvēkiem ar redzes traucējumiem. Pašreizējā versijā to trūkst.
Saïd El Khadraoui
(NL) Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos pateikties referentam un pārējiem Parlamenta deputātiem, kas palīdzējuši sasniegt rezultātu, kurš ir ievērojams sākotnējā Komisijas priekšlikuma uzlabojums. Es saprotu, kāpēc daudzi no mums vēlas šajā vietā apstāties, taču bez pozitīvajām izmaiņām, kas veiktas direktīvā, tajā ir arī daudzi bīstami aspekti. Līdz šim faktiski nekas nav sasniegts, jo dalībvalstīm ir piešķirta liela atbildība par diviem būtiskiem jautājumiem.
Pirmkārt, pastāv vēl daudzas neskaidrības par to, kā tiks finansēts vispārējais pakalpojums. Dalībvalstīm šajā ziņā ir vairākas iespējas, bet ne vienmēr ir skaidrs, vai šīs iespējas patiešām būs efektīvas. Daudzos gadījumos tas var radīt dažādus strīdus, arī juridiskas prāvas. Tādēļ es domāju, ka būtu jāievieš divi nosacījumi: pirmkārt, dalībvalstīm ir pienākums garantēt vispārējo pakalpojumu un finansēt to neatkarīgi no apstākļiem, otrkārt, dalībvalstīm ir jāsakārto savas sistēmas un pilnībā jāsagatavojas jaunajai situācijai nepieciešamajā laika posmā.
Otrs būtisks jautājums ir sociālā sfēra. Šeit ir svarīgi atzīmēt, ka šī direktīva ar licencēšanas palīdzību ļauj dalībvalstīm pieprasīt visiem pasta pakalpojumu sniedzējiem ievērot, piemēram, tos pašus kolektīvos līgumus vai kādas citas obligātās prasības. Tā ir laba doma, bet tā nav obligāta un tās piemērošana būs atšķirīga dažādās valstīs.
Īsumā, es domāju, ka direktīvai vajadzētu būt stingrākai, tas nenozīmē, ka tā ir pārāk nenoteikta, lielāka stingrība ir nepieciešama, jo brīvs tirgus ir jāregulē un liberalizācijai ir jābūt labi sagatavotai.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Priekšsēdētājas kundze, mēs esam neapmierināti ar Eiropas Komisiju, Padomi un referentu, jo viņi nav pieminējuši darbinieku skaita izmaiņas šajā nozarē, darba apstākļus un darba laiku vai samaksu.
Tāpat nav pieminētas efektīvas tarifu politikas pārbaudes ne uzņēmējiem, ne privātiem monopolistiem paku pārvadājumu un eksprespasta pārvadājumu jomā.
Turklāt ziņojumā ir uzsvērta stabila nodarbinātības situācija dalībvalstīs par spīti vietēja rakstura izmaiņām, taču nav uzrādīti dati, kas to atspoguļotu.
Šādos apstākļos turklāt nav iespējams pienācīgi izvērtēt darbinieku intereses.
Visbeidzot būtu jāuzsver, ka Padome zināmā mērā ir ratificējusi Parlamenta ierosinātos grozījumus, jo ir rēķinājusies ar daudzajām diskusijām par sociālajām sekām gan darbiniekiem, gan pakalpojumu patērētājiem.
Astrid Lulling
(DE) Priekšsēdētājas kundze, pasta pakalpojumu iekšējā tirgus atvēršanas sasniegumi labi atspoguļo teiciena "labs nāk ar gaidīšanu” nozīmi. Pat es varu atbalstīt šo uzmetumu, kas atrodas uz galda, tas ir piecpadsmit gadus ilguša darījuma rezultāts. Es esmu viena no nacionālo pasta administrācijas monopolu saglabāšanas piekritējām vēstuļu, kuru svars nepārsniedz 50 gramus, pārsūtīšanai. Tagad ir noteikts pēdējais posms pasta pakalpojumu tirgus kontrolētai ierobežojumu atcelšanai, tas notiks 2011. gada 1. janvārī.
Ņemot vērā pasta pakalpojumu sniegšanas struktūru Luksemburgā, obligāto prasību nodarbināt brīvprātīgos no bruņotajiem spēkiem sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā un ar to saistītās izmaksas, es neparakstītos par strauju un nepietiekami kontrolētu pasta pakalpojumu tirgus ierobežojumu atcelšanu, jo tā varētu radīt smagas sekas pasta darbiniekiem un klientiem.
Tāpēc pirmajā lasījumā es lūdzu referentu Ferber kungu pagarināt termiņu mazajām valstīm ar salīdzinoši maz iedzīvotājiem par diviem gadiem, lai tās varētu turpināt ierobežot noteiktu pakalpojumu sniegšanu universālajam pakalpojumu sniedzējam, un es pateicos viņam par izpratni. Es ar nodomu ierobežoju šo pasākumu, lai nodrošinātu, ka Luksemburga būtu ieguvēja no šādiem atvieglojumiem, bet ministri negribēja pieļaut nekādus pārpratumus un nosauca valstis, uz kurām tas attiecas. Tā mēs esam drošībā.
Ir svarīgi atzīmēt, ka prasība pēc universālā pakalpojumu sniedzēja garantē pasta savākšanu un ātru nosūtīšanu uz norādīto privāto vai uzņēmuma adresi katru darba dienu, arī attālinātās vai mazapdzīvotās vietās. Ārējais finansējums, kas varētu būt nepieciešams, lai segtu vispārējā pakalpojuma neto izmaksas, un arī cenu līmenis ir pietiekami jāregulē. Visbeidzot jāmin, ka ir veikti vislabākie iespējamie pasākumi, lai nodrošinātu pastāvīgos kvalificētos amatus universālajiem pakalpojumu sniedzējiem un garantētu nodarbinātības un sociālo garantiju ievērošanu, balstoties uz esošajiem juridiskajiem nosacījumiem vai kolektīvajiem līgumiem, kas ir pretēji tam, kā mums lika domāt kreisi noskaņotie politiķi. Viņiem vajadzētu izlasīt projekta dokumentus. Tajos ir nepārprotami atrunāts, ka pasta pakalpojumu tirgus ir jāsagatavo ierobežojumu atcelšanai, ņemot vērā sociālos apsvērumus.
Priekšlikumam, kuru izvirzījuši mūsu filantropi, par bezmaksas pasta pakalpojumiem cilvēkiem ar redzes traucējumiem es personīgi nepiekrītu, jo nesaprotu, kāpēc turīgam cilvēkam ar redzes traucējumiem vajadzētu savu pastu sūtīt bez maksas par nodokļu maksātāju līdzekļiem. Katrā ziņā tie, kas ierosina šādu grozījumu, neizprot situāciju, jo šādi pasākumi būs jānodrošina pašām dalībvalstīm. Subsidiarité oblige!
Zita Gurmai
(HU) Paldies, priekšsēdētājas kundze. Dāmas un kungi, pasta pakalpojumu tirgus pakāpeniska atvēršana ir būtisks pagrieziena punkts iekšējā tirgus sasniegumu jomā. Tā veicinās speciālu tiesību izbeigšanu pasta pakalpojumu sektorā, un tā nozīmēs noteiktu un nemaināmu datumu tirgus atvēršanai, nodrošinot ilgtermiņa, augsta līmeņa vispārējo pakalpojumu. Tirgus atvēršana stiprinās konkurenci, un tādējādi uzlabosies pakalpojumu kvalitāte, cena un izvēles iespējas. Šis pasākums veicinās pamatprincipu harmonizēšanu saistībā ar pasta pakalpojumu regulēšanu un, iespējams, pazeminās tarifus, kā arī liks izstrādāt labākus un novatoriskākus pakalpojumus un radīs lielākas izaugsmes un nodarbinātības iespējas.
Grozījums direktīvai ir pamācoša kompromisa rezultāts, kompromisa, kas ņēma vērā atšķirības, kuras veidojas dalībvalstu vēsturisko un ekonomisko nosacījumu dēļ. Tas pievērsa uzmanību faktam, ka sagatavošanās liberalizācijai prasa vairāk laika atsevišķās dalībvalstīs, galvenokārt tajās, kas atrodas centrālajā Austrumeiropā. Tajā pašā laikā, ņemot vērā citu intereses un cenšoties novērst konkurences kropļošanu tirgū valstīs, kur pasta pakalpojumu sektors ir jau pilnībā liberalizēts, pasta pakalpojumi valstīs, kuras vēl neatver savu tirgu, var nenodrošināt pakalpojumus līdz pat ierobežojošajam termiņam - 2012. gada decembra beigām. Es vēlētos pateikties Ferber kungam par viņa darbu, bet skaidrs, ka pateicība pienākas arī Simpson kungam, "ēnu referentam”.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Es apsveicu Ferber un Simpson kungus par kvalitatīvo ziņojumu, kā arī pateicos Parlamenta deputātiem un citiem dalībniekiem, kas iesaistījās šajā darbā, par viņu atvērtību pārrunu procedūras laikā. Šī pasta pakalpojumu tirgus liberalizācija joprojām ir tālu no konkurences tirgus, kurā patērētāji un uzņēmēji ir vislielākie ieguvēji. Tādējādi es domāju, ka Komisijas pieeja nepietiekami garantē vispārējo pakalpojumu. Tāpēc es atbalstīju "ēnu referenta” Simpson kunga nostāju par nepieciešamību garantēt vispārējo pakalpojumu un izveidot kompensāciju fondu un par apņemšanos atvērt pasta pakalpojumu tirgu vēstulēm, kuru svars nepārsniedz 50 gramus, 2010. gadā vai speciālos gadījumos, piemēram, jaunajās dalībvalstīs ar attāliem reģioniem līdz 2012. gada 31. decembrim. Es piekrītu speciālajiem noteikumiem atsevišķām valstīm, lai gan man ir jānorāda, ka tie varētu nebūt pietiekami, un tādos gadījumos būtu nepieciešami papildu pasākumi.
Runājot par nodarbinātību, esmu apmierināta ar papildinājumu, kas tika ieviests iepriekš - obligāts ziņojums, kurš jāiesniedz par vispārējo situāciju nodarbinātības jomā šajā nozarē, darba apstākļiem, ko piemēro visi pakalpojumu sniedzēji dalībvalstī, un nākotnē veicamajiem pasākumiem. Es ļoti priecājos par panākto kopējo nostāju, bet atbalstu grozījumus, kurus iesniedza citu starpā arī mani kolēģi Savary kungs, El Khadraoui kungs, Ayala Sender kundze un mana parlamentārā grupa, jo tie pastiprina ideju, ka ir nepieciešams pārdomāts liberalizācijas process, lai veicinātu līdztiesīgu universālo piekļuvi pakalpojumiem, attīstību un nodarbinātību. Visu šo iemeslu dēļ es aicinu atbalstīt šo ziņojumu un Padomi, kā arī atbalstīt Parlamenta nostāju.
Richard Howitt
Priekšsēdētājas kundze, Parlamentam ir jāpieņem mūsu grozījumi, lai šajā direktīvā tiktu iekļauti obligātie bezmaksas pasta pakalpojumi neredzīgajiem.
A. Vizjak, jūs sakāt, ka jūs bijāt atklāti un elastīgi, bet tagad jūs pilnībā noraidāt Parlamenta grozījumus par obligātajiem bezmaksas pakalpojumiem neredzīgajiem. Mēs dzirdējām, ka L. Orban šovakar komisāra A. McCreevy vārdā teica, ka mūsu grozījumi nerada papildu pievienoto vērtību pasta pakalpojumu lietotājiem.
L. Orban, vai neredzīgie cilvēki nav pasta pakalpojumu lietotāji? Un vai tā pievienotā vērtība, par ko jūs runājat, nav papildu izdevumi, ko būs spiesti maksāt neredzīgie?
Attiecībā uz jums, M. Ferber, ar nožēlu jāsaka - es domāju, ka jūs rīkojāties nepareizi, slēdzot darījumu par šīs prasības, ko Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā, neievērošanu. Vakar jūs nevarējāt atbildēt uz manu jautājumu: vai pakalpojumi neredzīgajiem ir apdraudēti? Es ceru, ka jūs atbildēsiet uz šo jautājumu šodien. Ja pakalpojumi nav apdraudēti, kādi iebildumi jums ir pret to, ka šos noteikumus iekļauj direktīvā? Ja pakalpojumi ir apdraudēti, tas ir iemesls, kādēļ mums šie noteikumi ir jāiekļauj direktīvā. Itālijā, Vācijā, Somijā, Nīderlandē, Grieķijā un Portugālē tieši pasta pakalpojumu sniedzējs, nevis valsts nodrošina šos bezmaksas pakalpojumus. Jauni un esošie pakalpojumu sniedzēji liberalizētā tirgū neizbēgami meklēs veidus, kā samazināt izmaksas; neredzīgie nedrīkst kļūt par upuriem. Pēc tirgus liberalizēšanas Jaunzēlandē pārtrauca pakalpojumu sniegšanu neredzīgajiem. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka tas notiek arī šeit.
Noslēgumā tiem, kas saka mums, ka viņi ir iejūtīgi attiecībā pret invalīdiem, bet uzskata, ka šī nav īstā vieta vai veids, kā izrādīt šo iejūtību, vēlos teikt, ka tāpat jūs teicāt par Liftu direktīvu un Autobusu un tālsatiksmes autobusu direktīvu - citiem vienotā tirgus tiesību aktiem. Bet Parlaments teica "nē”, un mēs uzstājām, lai tiktu nodrošināta piekļuve invalīdiem. Šodien jau atkal mums ir jāuzstāj, lai tiktu noteiktas obligātas tiesības Eiropas neredzīgajiem un daļēji neredzīgajiem cilvēkiem.
Zita Pleštinská
(SK) Priekšsēdētājas kundze, paldies par man doto iespēju izteikties.
Padomes pieņemtā kopējā nostāja neiekļauj grozījumus par apmaksātiem pasta pakalpojumiem akliem cilvēkiem, neskatoties uz to, ka pirmajā lasījumā Eiropas Parlaments nobalsoja, ka jāsaglabā apmaksāti pasta pakalpojumi akliem cilvēkiem pēc Eiropas pasta pakalpojumu tirgus liberalizācijas.
Mans nolūks bija balsot par grozījumu Nr. 3, kuru ierosināja Eva Lichtenberger un ar kuru tiktu atjaunota Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā. Pēc šodienas pārrunām ar referentu Marcus Ferber mani informēja, ka jebkuru grozījumu apstiprināšana apdraudēs iepriekš panākto kompromisu par direktīvas par iekšējā Eiropas Savienības pasta pakalpojumu tirgus atvēršanu pieņemšanu otrajā lasījumā, kas varētu nozīmēt samierināšanas uzsākšanu.
Es saprotu, cik svarīgi ir pieņemt šo direktīvu. Kad tā tiks transponēta dalībvalstu tiesību aktos, tās varēs risināt šo jautājumu atbilstoši subsidiaritātes principam. Tāpēc es mudinu visas dalībvalstis nodrošināt bezmaksas pasta pakalpojumus akliem cilvēkiem un cilvēkiem ar redzes traucējumiem saskaņā ar subsidiaritātes principu un vispārējā pakalpojuma nodrošināšanas saistībām.
Ewa Tomaszewska
(PL) Priekšsēdētājas kundze, es arī vēlētos atbalstīt papildinājumu par cilvēkiem ar redzes traucējumiem. Ja Eiropas Savienība paziņo visiem, ka tā neatbalsta diskrimināciju, tad arī visiem cilvēkiem ir jānodrošina vienlīdzīgas piekļuves iespējas pasta pakalpojumiem, un cilvēkiem ar redzes traucējumiem tas nozīmē palīdzību piekļūt pakalpojumiem.
Gerard Batten
Priekšsēdētājas kundze, šī direktīva ir vēl viens piemērs tam, kā universāli, neatbilstoši Eiropas Savienības tiesību akti negatīvi ietekmē britu dzīvi. Tieši šī direktīva ir iemesls tam, ka slēdz pasta nodaļas un pasta darbinieki zaudē darbu. Pasta nodaļām ir ļoti būtiska loma sabiedrības dzīvē, jo īpaši gados vecāku cilvēku, mazturīgo, cilvēku ar kustību traucējumiem un invalīdu dzīvē. Šis ir tikai viens no neskaitāmiem Eiropas Savienības tiesību aktiem, kas ir kaitējuši un turpinās kaitēt manai valstij. Briti to zina, un tas ir viens no iemesliem, kādēļ viņiem ir liegta iespēja piedalīties referendumā par Eiropas Savienības Konstitūciju. Ja to ratificēs, briti zina, ka situācija īpaši nemainīsies.
Marian Harkin
Priekšsēdētājas kundze, es uzskatu, ka referents tomēr pilnībā nav panācis taisnīgu līdzsvaru. Universālais pakalpojums nodrošinās patērētājiem pilnīgu piekļuvi pasta pakalpojumiem, un dalībvalstīm joprojām būs pietiekama rīcības brīvība noteikt visefektīvākos un iedarbīgākos mehānismus universālā pakalpojuma saistību garantēšanai.
Universālā pakalpojuma saistības nodrošinās arī pietiekamu skaitu piekļuves punktu, pilnībā ņemot vērā lietotāju vajadzības lauku un reti apdzīvotos apvidos, un es zinu, ka tas tiks vērtēts atzinīgi, jo īpaši manā valstī - Īrijā.
Jāatzīst, ka sākotnēji man bija daži iebildumi attiecībā uz pārmaiņu ietekmi uz pasta darbiniekiem, bet dalībvalstīm joprojām ir tiesības regulēt nodarbinātības apstākļus un sarunas par darba koplīgumu slēgšanu šajā nozarē, ja tas nerada negodīgu konkurenci.
Noslēgumā es vēlos teikt, ka es atbalstu grozījumu, kas nosaka, ka ir jānodrošina bezmaksas pakalpojumi neredzīgajiem un daļēji neredzīgajiem. Es nepiekrītu komisāram L. Orban, vai varbūt tas bija komisārs C. McCreevy? Es domāju, ka šādi noteikumi radīs pievienoto vērtību tādēļ, ka pilnībā liberalizētā tirgū bezmaksas pakalpojumi neredzīgajiem vai daļēji neredzīgajiem izzudīs, un tā būs pievienotā vērtība, ja mēs šiem cilvēkiem garantēsim arī turpmāku šādu pakalpojumu saņemšanu.
Miroslav Mikolášik
(SK) Paldies par man doto iespēju izteikt savu viedokli, priekšsēdētājas kundze. Vispirms es vēlētos pateikties Ferber kungam par izcilo ziņojumu, uz kuru pamatojoties ilgi gaidītā direktīva drīz stāsies spēkā. Šī direktīva noteiks, ka no 2009. gada 1. janvāra Eiropas Savienības iekšējais pasta pakalpojumu tirgus būs pilnībā izveidots.
Esmu īpaši apmierināts, ka tiek saglabāts decentralizācijas princips un ka konkrētas ieviešanas darbības tiek atstātas dalībvalstu ziņā, kuras izstrādās savai situācijai piemērotus tiesību aktus. Tomēr es vēlētos arī uzsvērt šo tiesību aktu sociālo pusi saistībā ar invalīdiem, it īpaši akliem cilvēkiem vai cilvēkiem ar redzes traucējumiem, un viņu tiesībām izmantot bezmaksas pasta pakalpojumus.
Es aicinu savus kolēģus deputātus atbalstīt attiecīgos grozījumus, kuri tika iesniegti šīs nedēļas plenārsēdē un kurus Parlaments apstiprināja pirmajā lasījumā. Šie pakalpojumi ir nepieciešami un būtiski šādai sabiedrības daļai: cilvēkiem ar zemu ienākumu līmeni, cilvēkiem teritorijās, kur ir ļoti augsts bezdarbs, un cilvēkiem, kuri ir sarežģītā sociālajā situācijā, nemaz nerunājot par sociāli atstumtajām sabiedrības grupām.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētājas kundze, paldies jums par iespēju piedalīties šajās debatēs. Es atzinīgi vērtēju referenta veikto darbu. Es domāju, ka sabiedrība uzskata, ka šis process jau ir sācies, jo daudzās dalībvalstīs dažādos reģionos pasta pakalpojumu cenas nav vienādas. Es priecājos, ka saistībā ar šo jautājumu tiks ievērots subsidiaritātes princips, un dalībvalstis lems par labāko veidu, kā piemērot nesabalansēta tirgus principu.
Man jautājumā par invaliditāti ir jāatbalsta manas grupas priekšsēdētājs Richard Howitt. Diemžēl tika minēts, ka šajā situācijā ieguvēji būs turīgi neredzīgie. Eiropā un pasaulē diemžēl ir pārāk maz bagātu un neredzīgu cilvēku. Es vēlos, kaut mēs varētu piecelties un teikt, ka viņi visi ir bagāti un, protams, slaveni, bet tā tas nav.
Es domāju, ka mūsu nostājai šajā saistībā ir jābūt stingrai, lai parādītu, ka Eiropa iestājas ne tikai par kapitāla un pakalpojumu brīvu kustību, bet arī par tiem, kam nav balsstiesību un kas ir neredzīgi.
Andrej Vizjak
priekšsēdētājs. - Šodienas enerģiskās debates parādīja, ka pastāv daudzi pamatoti atšķirīgi viedokļi par šī tradicionālā un vecākā sabiedriskā pakalpojuma tirgus regulēšanu. Tika izteikti daudzi atšķirīgi viedokļi un apsvērumi.
Tomēr mums ir jāuzsver, ka apspriežamais dokuments ir līdzsvarots kompromiss, no vienas puses, starp pasta pakalpojumu iekšējā tirgus atvēršanu, nodrošinot konkurenci un ar to saistīto pievienoto vērtību, un, no otras puses, patērētāju aizsardzību, patērētāju tiesību aizsardzību, mazāk aizsargāto klientu grupu un cilvēkiem, kas dzīvo attālos reģionos. Īsumā, pēc Padomes vērtējuma, tas ir labs kompromiss, un es vēlētos izteikt savu atbalstu šādai nostājai.
Mēs arī augstu vērtējam atsevišķus ierosinātos grozījumus, bet pēc diskusijām iepriekšējo debašu laikā tika panākts galīgais kompromiss. Tāpēc mēs uzskatām, ka dokuments ir labs, un es ceru, ka jūs rīt izmantosiet politisku gudrību, kad jums būs iespēja pēdējo reizi izrādīt atbalstu šim dokumentam.
Leonard Orban
Komisija. - Vispirms es vēlos izteikt pateicību visiem debašu dalībniekiem un norādīt, ka šīs debates ir pierādījušas EP deputātu lielo interesi šajā jautājumā. Šī interese ir cieši saistīta ar būtisko lomu, kāda ir pasta pakalpojumiem Eiropas ekonomikā un ikviena Eiropas pilsoņa ikdienā.
Es vēlētos uzsvērt, ka šī procesa pabeigšana saglabās tikpat labu vispārējā pakalpojuma kvalitāti visiem Eiropas pilsoņiem un uzņēmējdarbībai.
Šīs pasta reformas galvenais mērķis ir piedāvāt uzlabojumus visiem patērētājiem un pasta pakalpojumu izmantotājiem, arī grupām ar speciālām vajadzībām. Šajā sakarībā es pievērsu īpašu uzmanību to deputātu centieniem, kuri runāja par bezmaksas pakalpojumu nodrošināšanu akliem cilvēkiem un cilvēkiem, kas daļēji zaudējuši redzi.
Eiropas Komisija ir īpaši ieinteresēta šajos jautājumos. Mēs domājam, ka tirgus liberalizācija to nemainīs un ka valstis pilnībā izpildīs starptautiskos pienākumus. Es vēlētos uzsvērt, ka kopējā nostāja norāda, ka tirgus liberalizācija neapturēs bezmaksas pakalpojumu sniegšanu akliem cilvēkiem un cilvēkiem, kas daļēji zaudējuši redzi.
Saskaņā ar šīs direktīvas 23. pantu Eiropas Komisijai ir jāsagatavo ziņojums par šīs direktīvas ieviešanu, arī informācija par iepriekš minēto sabiedrības grupu. Komisija uzskata, ka direktīva tās pašreizējā formulējumā, pie kura Eiropas Parlaments ir daudz strādājis, ir vislabākā juridiskā sistēma, kas nodrošinās Eiropas pasta pakalpojumu augstu kvalitāti un ilgtspēju, vienlaikus ievērojot starptautiskos pienākumus.
Nobeigumā, dāmas un kungi, es vēlos teikt, ka mēs uzskatām, ka ziņojums, kuru sagatavojis Markus Ferber kungs un kuru pieņēmusi Transporta komiteja ar lielu vairākumu, ir jāatbalsta.
Markus Ferber
referents. - Priekšsēdētājas kundze, priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, es vēlētos izteikt dažas piezīmes.
Pirmkārt, es būtu priecīgāks, ja tie Parlamenta deputāti, kas teica kvēlās runas visai pasaulei, vismaz paliktu Parlamentā līdz debašu noslēgumam. Man jāsaka, ka tas man sagādāja vilšanos. Es jo īpaši runāju par tādiem Parlamenta deputātiem kā Lichtenberger kundze.
Otrkārt, es vēlos norādīt, ka mēs šeit runājam par liberalizāciju, nevis privatizāciju. Eiropas Savienību neinteresē esošo pasta pakalpojumu īpašnieku struktūra, tā nav minēta šajā direktīvā.
Treškārt, es vēlos teikt, ka pirms 500 gadiem, kad tika izveidoti pirmie pasta pakalpojumi, tos nodrošināja privāti uzņēmumi. Tikai vēlāk valdība izlēma, ka tā spēs šos pakalpojumus nodrošināt labāk. Tāpēc, lūdzu, neizkropļosim vēsturi.
Ceturtkārt, es vēlētos atgādināt Parlamentam, ka arī valdības monopoltiesības ir izmantotas nepareizi. Es priecājos, ka Zimmer kundze pievērsa uzmanību šai problēmai. Patiesībā viņa dzīvo reģionā, kurā valsts pilnīgi noteikti nepareizi izmantoja monopoltiesības uz pasta pakalpojumiem līdz 1990.gadam, tas nāca par sliktu nevainīgiem cilvēkiem. Šis ir vēl viens jautājums, kas piespiedu kārtā bija jāierosina šajās debatēs.
Es vēlos paskaidrot vienu lietu: mēs neesam aizmirsuši par akliem cilvēkiem šajā tiesību aktā. Par viņiem ir padomāts, bet tādā veidā, kas atbilst šīs direktīvas būtībai. Ar saviem noteikumiem Eiropas Savienība liek saprast dalībvalstīm, ka tās ir atbildīgas par vispārējo pakalpojumu un finansējumu vispārējā pakalpojuma nosacījumu izpildei, tām ir jāizveido licencēšanas un atļauju izsniegšanas procedūras, lai nodrošinātu, ka noteikti pakalpojumi tiek piedāvāti ilgtermiņā, piemēram, pasta pakalpojumi akliem cilvēkiem. Esmu ļoti pateicīgs komisāram par viņa paziņojumu, ka viņš vēlas pievērsties šim jautājumam Komisijas ziņojumā saskaņā ar direktīvas 23. pantu. Mēs neesam neko aizmirsuši; mēs neesam aizmirsuši aklus cilvēkus. Neskatoties uz to, es domāju, ja akliem cilvēkiem ir vajadzīga Eiropas likumu garantēta brīva piekļuve pakalpojumiem, tad varbūt tāda būtu vajadzīga arī cilvēkiem, kas pārvietojas ratiņkrēslos. Šis ir vēl viens jautājums, kurš būtu jāapsver.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks rīt, 2008. gada 31. janvārī.
Rakstiskas deklarācijas (142. pants)
Jean-Pierre Audy  
rakstiski. - (FR) Es atzinīgi vērtēju to, ka otrajā lasījumā ir apstiprināta Padomes kopējā nostāja, ar ko groza 1997. gada Direktīvu par pasta pakalpojumiem, lai pilnībā izveidotu pasta pakalpojumu iekšējo tirgu, un es apsveicu savu cienījamo Vācijas kolēģi Markus Ferber par milzīgo darbu, ko viņš ir paveicis.
Es priecājos, ka Padome pieņēma visus galvenos Eiropas Parlamenta nostājas aspektus, jo īpaši vispārējā tirgus atvēršanas atlikšanu līdz 2010. gada 31. decembrim ar divu gadu pagarinājumu tām dalībvalstīm, kuras pievienojušās Eiropas Savienībai kopš 2004. gada; vispārēja pakalpojuma principu, kas ietver vismaz vienu piegādi un savākšanu piecas dienas nedēļā ikvienam ES pilsonim, saglabājot pietiekamu skaitu piekļuves punktu lauku, attālos un reti apdzīvotos reģionos; subsidiaritātes ievērošanu attiecībā uz sociālajiem apsvērumiem - jautājuma, pie kura, es ceru, sociālie partneri strādās Eiropas līmenī. Man žēl, ka nav iekļauts nosacījums par Eiropas regulatīva mehānisma izveidi. Mans pēdējais viedoklis ir šāds: es ļoti vēlos, lai operatori ātri panāk vienošanos par Eiropas markas ieviešanu 50 g vēstulēm, un es gatavojos drīzumā šajā sakarā veikt politisku iniciatīvu.
Monica Maria Iacob-Ridzi  
rakstiski. - (RO) Kopējā nostāja apmierina prasības, ko Parlaments izvirzīja balsojumos par pirmo lasījumu, kā arī grozījumus, ko ierosināja Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja. Taču Komisijai vēl ir jāveic skaidra izpēte par to, kāda, iespējams, būs pasta pakalpojumu liberalizācijas ietekme uz nodarbinātību.
Savā atzinumā komiteja lūdza šī pasākuma seku ietekmes novērtējumu attiecībā uz pieciem miljoniem vai vairāk darbavietu, kas ir saistītas ar pasta pakalpojumiem vai ir atkarīgas no šiem pakalpojumiem. Šo pētījumu veicināja tas, ka pasta pakalpojumi jau ir liberalizēti vairākās ES dalībvalstīs, tādās kā Apvienotā Karaliste, Zviedrija un Nīderlande. Līdz šim pieredze šajās valstīs nav liecinājusi, ka liberalizācija izraisītu darbavietu skaita pieaugumu šajā nozarē vai arī darba kvalitātes palielināšanos.
Es uzskatu, ka būtu jāpieļauj zināmi aizsardzības mehānismi situācijās, kurās jaunu pasta pakalpojumu sniedzēju parādīšanās tirgū izraisīs masveida štata vietu skaita samazināšanu. Viens no mehānismiem, kas ir pieejams izmaiņu skartajiem uzņēmumiem un dalībvalstīm, varētu būt Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds.
Janusz Lewandowski  
rakstiski. - (PL) Priekšsēdētājas kundze, ceļš uz pasta pakalpojumu liberalizāciju kļūst garāks, un pie tā daļēji ir vainojams Eiropas Parlaments, pagarinot Eiropas Komisijas noteikto termiņu par diviem gadiem. Nostājas, ko ieņēma valstu delegācijas, atspoguļo dažādās situācijas 27 valstu tirgos. Zviedrija, Apvienotā Karaliste un Somija kā atvērtā tirgus līderes, kā arī Vācija un Nīderlande, kas ir nogājušas garu ceļu šajā virzienā, visas redz šo galīgo termiņu kā protekcionisma uzvaru. Ņemot vērā savas valsts kontrolētās ekonomikas modeli, jaunās dalībvalstis uzlūko ne tikai sākotnējo ierosinājumu par 2009. gadu, bet arī kompromisa termiņu par 2011. gadu kā draudu darbavietām pasta nozarē. Piemēram, Polijā aptuveni 100 000 cilvēku ir nodarbināti Poczta Polska, kurš vidējā termiņā nav spējīgs piedalīties atklātā konkurencē. Atrodot sabiedrotos sabiedrisko pakalpojumu jomā Rietumeiropā, pirmkārt un galvenokārt Francijas La Poste, viņiem ir izdevies vienoties par īpašiem nosacījumiem, kas atliek brīvo tirgu praksē līdz 2012. gada beigām.
Šajā gadījumā pasta darbinieku uzņēmumu intereses ir ņēmušas virsroku pār patērētāju interesēm, kuras tika smagi pārbaudītas Ziemassvētku noslogotākajā periodā 2007. gada decembrī, kad spilgti izpaudās pasta monopola nespēja nodrošināt pakalpojumus. Lēnais progress, kas panākts Eiropas tirgus pasta nozares liberalizācijā, kura sākās 1989. gadā ar pirmo direktīvas projektu, parāda korporatīvo interešu spēku, kas aizsargā esošo stāvokli pret sabiedrības interešu paplašināšanu.
Mary Lou McDonald  
rakstiski. - Atkal jau mēs redzam uz ideoloģiju pamatotu priekšlikumu, šoreiz par pasta pakalpojumiem. Nav veikts tā sociālās ietekmes novērtējums un nav notikušas nopietnas sarunas ar pasta nodaļu vadību, darbiniekiem vai patērētājiem.
Pēc pasta pakalpojumu liberalizācijas nav pieprasījuma, tajā nav loģikas un tai nav pamatojuma. Cilvēki nevēlas redzēt neskaitāmas konkurējošas pasta nodaļas, kas reklamē savus produktus. Viņi nevēlas redzēt, kā tiek slēgtas viņu pasta nodaļas tādēļ, ka tirgus nenodrošina pietiekamu peļņu privātajām pasta pakalpojumu kompānijām, kuras pārpludinās tirgu, piespiežot tādus sabiedriskos operatorus kā An Post pie sienas.
Iedzīvotāji vēlas redzēt uzticamas pasta iestādes, kas piegādā viņu pasta sūtījumus, neradot nevajadzīgu satraukumu, un nodrošina, ka vietējās pasta nodaļas atrodas to apdzīvoto vietu centrā, kur tās sniedz savus pakalpojumus.
Kā iedzīvotāji var uztvert nopietni sociālas Eiropas ideju, ko Eiropas Savienība popularizē, ja šis priekšlikums dzen vēl vienu naglu tās zārkā?
Ir pēdējais laiks apturēt uz ideoloģiju pamatotu piespiedu virzību uz liberalizāciju un privatizāciju.
Īrijas iedzīvotājiem ir iespēja šo procesu apturēt, balsojot pret Lisabonas Līgumu.
Katrin Saks  
rakstiski. - (ET) Es atbalstu to, ka tirgus tiek liberalizēts cik drīz vien iespējams, un es atzinīgi vērtēju šo direktīvu, kas pabeidz pasta pakalpojumu iekšējā tirgus izveidi.
Mazo pasta nodaļu slēgšana Igaunijā ir izraisījusi cilvēkos dusmas, taču ir skaidrs, ka līdz ar jaunu tehnoloģiju ieviešanu, tādu kā internets, pieprasījums pēc tradicionālajiem pasta pakalpojumiem ir krities.
Tur, kur pastāv konkurence, var rasties jauni, uz internetu pamatoti uzņēmumi, un tas ir apsveicami. Es arī saprotu vajadzību pēc zināma termiņa dalībvalstīs.
Tādēļ ir svarīgi, lai tiktu piemērots savstarpīgumu princips, atļaujot dalībvalstīm atteikt sava tirgus atvēršanu pasta pakalpojumu sniedzējiem no tām kaimiņvalstīm, kuru pakalpojumu sniedzējus aizsargā likums.
Svarīgi ir arī tas, lai vispārējais pasta pakalpojums būtu garantēts ikvienam, arī cilvēkiem attālos reģionos un salās. Pasta pakalpojumiem ir jābūt cenas ziņā pieņemamiem, augstā kvalitātē un pieejamiem visiem.
Ir nepieciešams izstrādāt plānus vispārējiem pasta pakalpojumiem, kuru cenas ir saskaņotas ar izmaksām, jo šī koncepcija tiek atšķirīgi aplūkota dažādās dalībvalstīs. Es uzskatu, ka ir pamats prasīt, lai visu pakalpojumu cenu apsvērumi tiktu izslēgti no vispārējo pasta pakalpojumu rādītāja.
Richard Seeber  
rakstiski. - (DE) Pasta pakalpojumu liberalizācija ES mērogā notiks nevis 2009. gadā, kā sākotnēji bija plānots, bet 2011. gadā. No ekonomiskā aspekta pasta nozare ir ļoti svarīga, un tā arī ietekmē citas ekonomikas nozares. Tāpat kā visās ekonomiskās darbības jomās lielākai konkurencei pasta piegādes sfērā ir jēga. Uzņēmumi nebūs vienīgie ieguvēji, jo arī patērētāji gūs lielu labumu. Taču tas nenotiks, ja pamatnosacījumi nebūs pareizi. Citiem vārdiem, ir jāgarantē, lai vēstules tiktu piegādātas tikpat efektīvi kā vienmēr un par pamatotām cenām. Ir jāparūpējas, lai nodrošinātu, ka pasta pakalpojumu vispārējie nosacījumi tiek garantēti ilgtermiņā un ikvienā vietā, arī attālos reģionos.
Īpaša nozīme ir labiem darba apstākļiem un galvenokārt visu pasta pakalpojumu jomā strādājošo darba drošībai. Svarīgi ir arī tas, lai vieni un tie paši nosacījumi noteiktu visu pasta pakalpojumu sniedzēju darbības. No paša sākuma tika stingri noteikts, ka šī nebūs nežēlīga liberalizācija.
Mums jārada labi un ilgtspējīgi apstākļi ikvienam - pasta pakalpojumu uzņēmumiem, to darbiniekiem un, bez šaubām, to klientiem.
Esko Seppänen  
rakstiski. - (FI) Pasta pakalpojumu atvēršana brīvai konkurencei neizbēgami nozīmēs pakalpojumu pasliktināšanos, jo īpaši tādās reti apdzīvotās valstīs kā Somija. Pasta pakalpojumiem ir jābūt sabiedriskiem pakalpojumiem, un mums ir jāgarantē, ka tiem ir adekvāts finansējums, - izmantojot naudu, ko iegūst no pakalpojumiem, kurus ir "viegli” vadīt, lai palīdzētu tajās jomās, kas ir "grūtākas”. Valsts, kas vēlas saglabāt savu vienotību un savu kopienas izpratni, neprivatizēs sabiedriskos pasta pakalpojumus. Mēs arī paļaujamies uz to, ka sabiedriskie pakalpojumi garantēs privātuma aizsardzību un nodrošinās tādu drošības veidu, kādu mēs prasām no pasta iestādēm. Privatizācijas rezultāts varētu būt nepamatota personāla politika, kas iedragātu uzticību pasta iestādēm. Tādēļ mūsu grupa balso pret Padomes pieņemto nostāju par privatizāciju.
Alexander Stubb  
rakstiski. - Pasta pakalpojumu liberalizācija ir būtisks Eiropas iekšējā tirgus jautājums.
Diskusiju laikā mēs dzirdējām par vairākām problēmām saistībā ar universālajiem pasta pakalpojumiem. Es domāju, ka mēs varam paļauties uz dažu jau liberalizētu Eiropas valstu pasta pakalpojumu tirgu pieredzi. Šajās valstīs pasta pakalpojumi tika nodrošināti vienlaicīgi ar to kvalitāti, un pakalpojumi uzlabojās, darījumiem kļūstot ekonomiski pamatotākiem. Vienlaicīgi, ceļojot pa Eiropu, es esmu sastapies ar zemas kvalitātes un lēniem pakalpojumiem daudzās valstīs, kas cenšas panākt pēc iespējas vairāk liberalizācijas plānu izņēmumu.
Turklāt šis ziņojums nodrošina rīcības brīvību dalībvalstīm attiecībā uz liberalizācijas īstenošanu. Tādēļ daudzas no šeit minētajām problēmām kļūs par problēmām, kas jārisina dalībvalstu iestādēm.
Es vēlos pateikties M. Ferber par viņa neatlaidību, strādājot pie šī ļoti sarežģītā procesa.
Iuliu Winkler  
rakstiski. - (RO) Pilnīgai pasta pakalpojumu liberalizācijai dalībvalstīs būs pozitīva ietekme ne tikai uz pasta pakalpojumu lietotājiem un patērētājiem, kas gūs labumu no jauniem un novatoriskiem pakalpojumiem un zemākām pasta izmaksām, bet arī uz dalībvalstu ekonomiku kopumā.
Apspriežamais direktīvas priekšlikums savā pašreizējā redakcijā ir pilnīgs, kas ļauj atsevišķām dalībvalstīm pagarināt pasta pakalpojumu tirgus pilnīgas liberalizācijas termiņu.
Rumānija ir viena no ieguvējām saistībā ar jaunajiem noteikumiem, ko pieņēma Eiropas Parlaments. Rumānijas vispārējo pakalpojumu sniedzējs šobrīd tiek pārstrukturēts saskaņā ar grafiku, ko Rumānijas valdība noteica 2007.-2010. gadam, un sagatavošanās liberalizācijai sāksies tikai pēc tam.
Šis laika grafiks dod labumu Rumānijas patērētājiem, jo tirgus liberalizācijas perspektīva pēc 2013. gada 1. janvāra nozīmē augstākas kvalitātes pakalpojumus par pieejamām cenām.
