Asuntoluotot (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana keskustelu Purvisin laatimasta talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnöstä asuntoluotoista EU:ssa.
John Purvis 
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, yritin kertoa teille aiemmin, että jäsen Allisterin puhe kuului englannin kanavalta vieraalla kielellä, eli englanti käännettiin jollekin toiselle kielelle, jota en tunne. Hyvä jäsen Allister, olen pahoillani, mutta emme ymmärtäneet puhettanne!
Asuntoluottokannan arvo on EU:ssa yhteensä noin 5 biljoonaa euroa eli 45 prosenttia EU:n BKT:sta. Asuntoluottotoiminta on viiden viime vuoden aikana lisääntynyt 9,4 prosentin vuosivauhdilla. Koti on yleensä suurin elämän aikana tehty hankinta, ja sen ostamiseen käytettävä asuntoluotto on suurin taloudellinen sitoumus valtaosalle ihmisistä. Tämän vuoksi ei ole yllättävää, että komissio on keskittynyt tähän aiheeseen käsitellessään vähittäisrahoituspalveluja.
Kullakin jäsenvaltiolla on omat asuntoluottomarkkinansa, ja näiden markkinoiden avaamisen pitäisi johtaa siihen, että kuluttajat saavat parempaa vastinetta rahoilleen ja laajemman asuntoluottotuotteiden valikoiman. Voitaisiin tarjota enemmän mahdollisuuksia niille ihmisille, joille asuntoluoton saaminen on tällä hetkellä vaikeaa, kuten ensiasunnon ostajille tai määräaikaisessa työsuhteessa oleville. Markkinoiden avaamisen pitäisi helpottaa niiden ihmisten tilannetta, jotka muuttavat toiseen jäsenvaltioon työskentelemään tai viettämään eläkepäiviään tai haluavat ostaa toisen kiinteistön ulkomailta.
Yhtenäisemmät markkinat tarjoaisivat luotoantajille parempia mittakaavaetuja sekä pienentäisivät luotonottajan kuluja ja alentaisivat korkoja. Toisaalta paikallinen kulttuuri ja perinteet ovat muokanneet tarjolla olevia tuotteita, eivätkä kuluttajat varmastikaan halua, että voimassa olevia kuluttajansuojanormeja heikennetään. Täydellinen yhdenmukaistaminen tulisi toimialalle kalliiksi ja saattaisi pienentää sen tarjoamaa tuotevalikoimaa. Toimiala on erittäin kilpailukykyinen useimmissa jäsenvaltioissa, joten emme saa toteuttaa sellaisia rankkoja toimia, jotka voisivat vahingoittaa tätä kasvavaa alaa. Haluamme, että EU:n asuntoluottomarkkinoilla on laaja valikoima tuotteita kilpailukykyisillä hinnoilla. Kaikkien muutosten on hyödytettävä ennen kaikkea asuntoluoton ottajia.
Tämän vuoksi vastustamme kauaskantoista yhtenäistävää säädöstä. Se olisi huono asia sekä kuluttajille että liiketoiminnalle. Talous- ja raha-asioiden valiokunta on sen sijaan yhtä mieltä siitä, että on keskityttävä kohdennettuihin toimenpiteisiin, joilla on tarkoitus poistaa rajat ylittäville asuntoluotoille ominaiset esteet. Toimenpiteisiin on ryhdyttävä vasta sen jälkeen, kun vaikutustenarvioinnilla on osoitettu, että hyödyt ovat suuremmat kuin kulut. Muita kuin lainsäädäntötoimia on suosittava aina, kun se on mahdollista.
Tärkeimpänä tavoitteenamme olisi oltava parempien EU:n rahoitusmarkkinoiden luominen. Tämän tiellä on muutamia esteitä. Siksi haluaisin, että perustettaisiin tietokanta, joka kattaisi kaikki asuntoluottomarkkinat ja asuntovakuudelliset arvopaperit, jotta sijoittajat voivat paremmin arvioida ja hinnoitella asuntoluottopooleja. Ehdotamme, että muodostettaisiin valikoima standardoituja EU:n asuntoluottopaketteja, joita voitaisiin kaupata pääomamarkkinoilla. Asuntoluoton välittäjät voisivat auttaa luotonottajia huomattavasti asuntoluoton saamisessa kotimaisilta tai ulkomaisilta luotonantajilta. Olen tyytyväinen siihen, että komissio on ryhtynyt arvioimaan kaikkia näihin luotonvälittäjiin liittyviä ongelmia.
Tarvitaan todellista vuosikorkoa koskevaa EU:n normia. Valiokunnassa enemmistö puolsi sellaista EU:n normia, joka sisältäisi kaikki luotonantajan perimät maksut. Mahdollisuuksien mukaan olisi kuitenkin annettava tietoa myös kaikista muista kuluista. Mietinnössä todetaan, että ennenaikaisesta takaisinmaksusta aiheutuviin kuluihin ja korkotasoon kohdistuvilla rajoituksilla estetään todennäköisesti erityisesti korkeampaan riskiryhmään luettaville luotonottajille suunnattujen uusien tuotteiden kehittäminen sekä rahoitusmarkkinoiden kehitys.
Lisäksi nostimme esiin muiden muassa kysymykset esteiden poistamisesta lainojen siirtämiseltä valtioiden rajojen yli ja eurooppalaisen asuntoluoton mahdollisuuksien arvioinnista. Vuonna 1980 tehdyn Rooman yleissopimuksen tarkistamisen yhteydessä olisi käsiteltävä kysymystä asuntoluottosopimuksiin sovellettavasta lainsäädännöstä. Haluamme, että luottotietoja sisältävät tietokannat ovat johdonmukaisia ja että sekä myönteiset että kielteiset luottotiedot ovat syrjimättömästi saatavilla valtioiden rajojen yli, kuitenkin aina yksityisyyden suojan asettamissa rajoissa.
Pakkomyyntien alalla tuemme ajatusta tulostaulusta, jossa vertailtaisiin oikeudenkäyntien kestoa ja kuluja eri jäsenvaltioissa. Eri ammattialajärjestöjen olisi päästävä yksimielisyyteen yhteisistä kiinteistöjen arvon määrittämistä koskevista normeista.
Maarekisterien osalta mietinnössä kannatetaan vakiomuotoisen tiedon saatavuuden parantamista sekä eurooppalaisen kiinteistötietopalvelujärjestelmän kehittämisen tukemista.
Verotukselliset esteet ovat edelleen ongelma, ja ne on otettava tarkastelun kohteeksi, vaikka ongelman ratkaisu riippuukin jäsenvaltioista toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.
Euroopan keskuspankin ja komission tärkeä tehtävä on valvoa mahdollisia riskejä, joita aiheutuu valtavan suuresta ja yhä kasvavasta asuntovelkojen määrästä sekä valvoa riskien mahdollista vaikutusta pääomamarkkinoihin.
Arvostan suuresti talous- ja raha-asioiden valiokunnassa kaikilta kollegoiltani saamaani tukea ja palautetta. Komissio vaikuttaa ottaneen pitkälti saman kannan kuin mitä me ehdotamme. Odotamme ensi vuonna esitettävää valkoista kirjaa ja toivomme, että voimme jatkaa sitä erinomaista yhteistyötä, jota olemme tähän mennessä tehneet tässä tärkeässä asiassa.
Charlie McCreevy
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, valkoisessa kirjassa rahoituspalvelupolitiikasta vuosille 2005-2010 esitellään etenemissuunnitelma EU:n hajanaisten vähittäisrahoituspalvelumarkkinoiden avaamiselle. Yksi tämän strategian tärkeimmistä osista on käsiteltävänä oleva aloitteemme asuntoluotoista.
EU:n asuntoluottomarkkinoiden yhtenäistämisen haasteita ei pidä aliarvioida. Tuotteiden ominaisuuksien, jakelujärjestelmien ja kuluttajien käytöksen välisillä eroilla sekä monilla muilla taloudellisilla, rakenteellisilla ja jopa sosiaalisilla tekijöillä on merkittävä vaikutus tähän alaan. Emme saisi unohtaa sitä, että suurimmalle osalle EU:n kuluttajista asuntoluoton ottaminen saattaa olla heidän elämänsä tärkein taloudellinen päätös.
Asuntoluottotoiminnan taloudellisen ja sosiaalisen merkityksen vuoksi komissio on valinnut avoimen ja neuvottelevan lähestymistavan. Keskustelut aloitettiin vuonna 2003 perustamalla asuntoluottoja tarkasteleva työryhmä ja vihreä kirja julkaistiin heinäkuussa 2005. Elokuussa 2005 julkaistiin kustannus-hyöty-analyysi, jotta saataisiin käsitys asuntoluottoja koskevien aloitteiden mahdollisista hyödyistä.
Vihreän kirjan julkaisun jälkeisessä julkisessa kuulemisessa varmistui, että komissio oli oikealla tiellä. Samalla siinä kuitenkin tuli esiin aloja, joilla lisätutkimukset olivat tarpeen ennen kuin komissio pystyi päättämään tarkoituksenmukaisista toimenpiteistä. Esimerkiksi asuntoluottojen rahoittaminen oli tällainen ala.
Mietintönne osuu tärkeään ajankohtaan neuvotteluissamme. Kuulemisvaihe lähestyy loppuaan, ja komission on pian päätettävä etenemistavoista.
Haluan kiittää esittelijöitä heidän tekemästään kovasta työstä tämän mietinnön valmistelun hyväksi. Mielestäni tämä mietintö on tarkoin harkittu ja käytännönläheinen. Haluan keskittyä muutamaan mietinnössä olevaan näkökohtaan.
Olen tyytyväinen saadessani lukea, että myös te uskotte yhtenäistämisen tuovan hyötyjä. Tämä kanta on yhdenmukainen oman analyysimme kanssa sekä vihreää kirjaa koskeneessa kuulemisessa saamamme palautteen kanssa. Kuten vihreää kirjaa koskeneessa kuulemisessa saadut palautteet osoittavat, oikeista tavoista saavuttaa nämä hyödyt keskustellaan paljon. Ehdotatte käytännönläheistä ja mukautettua lähestymistapaa, jossa edellytetään kohdennettuja toimenpiteitä ja niiden lisäksi laajoja vaikutustenarviointeja. Kuten tiedätte, henkilökohtaisesti olen vahvasti sitä mieltä, että täydellisen vaikutustenarvioinnin avulla saadaan aikaan parempaa lainsäädäntöä. Vaikutustenarvioinnilla tunnistetaan ongelmat, laaditaan tavoitteet ja valitaan vaihtoehdot. Komissio tarkastelee kaikkia käytössämme olevia välineitä, muitakin kuin lainsäädäntövälineitä, valitessaan sopivimpia toimenpiteitä jokaisen vihreässä kirjassa esiin tulleen kysymyksen käsittelemiseksi.
Pidän myönteisenä sitä, että mietinnössä korostetaan tuotevalikoiman monipuolisuuden lisäämisen hyötyjä ja kehotetaan komissiota varmistamaan, että toimilla ei vahingoiteta innovaatioita ja kilpailua. Euroopan unionissa on tällä hetkellä luotonottajien saatavilla laaja valikoima tuotteita. Kuitenkaan missään yksittäisessä maassa kuluttajilla ei ole saatavilla koko tuotevalikoimaa. Joillain markkinoilla tiettyjen luotonottajaryhmien on vaikeaa tai jopa mahdotonta saada asuntoluottoa. Tällaisia ryhmiä ovat esimerkiksi yrittäjät ja sellaiset luotonottajat, joilla on huonot tai puutteelliset luottotiedot. On myös sellaisia esteitä, jotka vähentävät asuntoluottojen antajien kannustimia toimia valtioiden rajojen yli. Näin ne estävät uusien ja innovatiivisten tuotteiden ja prosessien tulon muille markkinoille kaikkialla EU:ssa. Tämän suhteen tavoitteemme ovat mielestäni täysin yhteneväiset mietinnössä esitettyjen tavoitteiden kanssa.
Asuntoluottojen alaan sisältyy monia asiayhteyksiä ja teknisiä kysymyksiä kuluttajansuojasta asuntoluottojen rahoittamiseen, kiinteistöjen arvon määrittämiseen ja maarekistereihin, mainitakseni ainoastaan muutamia käsiteltäviä asioita.
Vuoropuhelumme on ollut erittäin hedelmällistä parlamentin kanssa siitä, miten on parasta käsitellä toimia koskevia haasteita, joita tästä asiasta syntyy, ja odotan sen jatkuvan. Pyrkimyksenämme on tukea asuntoluottoja koskevien todellisten yhtenäismarkkinoiden kehittymistä, mikä luo uusia mahdollisuuksia yhtä hyvin luotonantajille kuin luotonottajillekin. Lisäksi yhtenäismarkkinoiden kehittämisellä varmistetaan asianmukainen suoja sille taloudelliselle päätökselle, joka on edelleenkin valtaosalle EU:n kansalaisista elämän tärkein.
Manuel Medina Ortega 
sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (ES) Arvoisa puhemies, mielestäni komission omaksuma asuntoluottoja koskeva lähestymistapa on asianmukainen, koska, kuten komission jäsen totesi, oman kodin ostamiseen otettava laina on todennäköisesti EU:n kansalaisille koko elämän suurin sitoumus.
Meidän on tämän vuoksi pidettävä mielessä, että olemme matkalla kohti yhtenäismarkkinoita eikä näiden yhtenäismarkkinoiden sisällä juuri ole järkeä pitää yllä 27:ää erilaista kansallista lainsäädäntöä tai 27 asuntoluottojärjestelmää.
Tämä on lisäksi asia, joka on kytköksissä jokaisen valtion oikeusjärjestelmän olennaisimpiin osiin. Tuloksia ei saavuteta helposti eikä välittömästi, vaan se vie aikaa.
Joka tapauksessa sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta haluaa korostaa sitä, että on tärkeää edistyä lainsäädännön alalla. Ei ole tietenkään mahdollista antaa täydellistä EU:n lainsäädäntöä asuntoluotoista. On kuitenkin mahdollista edistyä esimerkiksi sellaisilla aloilla kuin tiedottaminen, suurimmat sallitut korot ja asuntoluottojen takaisinmaksu tiettyyn aikaan. Tämä sen vuoksi, että muuttaessaan Euroopan unionin jäsenvaltiosta toiseen kansalaiset eivät joutuisi täysin erilaiseen oikeusjärjestelmän piiriin kuin mihin ovat tottuneet.
Kurt Lechner 
oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, kullakin jäsenvaltiolla on edelleen omat asuntoluottomarkkinansa. Miksi on näin? Ovatko syynä kielivaikeudet, rahoituskulttuurien erot, oikeuskehys vai se, että ihmiset luottavat tuttuihin luotonantajiin, jotka ovat heitä lähellä? Komissio ehdottaa, että tarkastelemme mahdollisuutta yhtenäistää oikeuskehystä, jotta saamme lisättyä valtioiden rajat ylittävää asuntoluottotoimintaa.
Tällaista ehdotusta on pidettävä erittäin myönteisenä. Vielä myönteisempi on vihreässä kirjassa esitetty toteamus siitä, että tarvitaan edelleen laajoja tutkimuksia ennen lainsäädäntöehdotusten tekemistä sekä sitä, että vihreässä kirjassa korostetaan tämän asian monimutkaisuutta.
Jäsenvaltioissa ei ole oikeudellisia eroja ainoastaan yhdellä alalla, vaikka niitä varmasti löytyy asuntoluottoja koskevasta lainsäädännöstä. Kuten komission jäsen McCreevy ja jäsen Medina Ortega molemmat juuri totesivat, eroja on monilla oikeudenaloilla. Näitä aloja ovat esimerkiksi maarekisterit, notaarien toiminta, pakkomyyntejä koskeva lainsäädäntö, sopimusoikeus sekä kuluttajansuoja, ja ne ovat kaikki kytköksissä toisiinsa. EU:lla ei ole valtaa antaa säädöksiä kaikilla näillä aloilla, ja yhden alan keskitetyllä yhtenäistämisellä saattaisi olla vakavia vaikutuksia jäsenvaltioissa, ja se aiheuttaisi itse asiassa enemmän haittaa kuin hyötyä.
Lisäksi on varauksettomasti pidettävä myönteisenä uudelleenrahoitusmarkkinoiden kehittämistä edelleen. Siksi haluan ilmaista kannattavani varauksettomasti sitä, että tätä asiaa tutkitaan ja analysoidaan. Kannatan myös yhdentymispyrkimyksiä, tosin ensisijaisesti lähentymisen kautta. Vaikka en haluakaan sulkea pois Euroopan-laajuisen asetuksen mahdollisuutta, suhtaudumme kuitenkin pikemminkin skeptisesti EU:n lainsäädäntöön, koska sillä saatetaan tuhota toimivat markkinat. Joka tapauksessa tarvitaan vielä laajoja tutkimuksia. Meidän on mahdollisesti myös hyväksyttävä se, että tässä tulevat vastaan sen rajat, mitä EU:ssa on mahdollista normittaa EU:n tason lainsäädännöllä. En pidä parlamentin lainsäätäjän roolia ongelmattomana, sillä kun komissio itse toteaa laajempia tutkimuksia tarvittavan, parlamentin on jossain määrin pitäydyttävä toimista ja oltava kiirehtimättä lainsäädäntöaloitteiden vaatimisessa, mitä se ei todella ole tehnyt. Tuen mietintöä pääosiltaan.
Harald Ettl
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, suuret kiitokset jäsen Purvisille hänen tekemästään työstä. Komission heinäkuussa 2005 julkaisema vihreä kirja asuntoluotoista käynnisti kiivaan keskustelun siitä, pitäisikö EU:n lainsäätäjien toteuttaa toimia, ja jos pitäisi, niin millä aloilla.
Erittäin huomattavat erot oikeusjärjestelmien ja ennen kaikkea rahoituskulttuurien välillä tuntuvat haittaavan pyrkimyksiä antaa kaikkialla EU:ssa sovellettavia asetuksia. Kiinteistön ostaminen on kuitenkin kulujen kannalta suurin päätös monille kotitalouksille, ja sen rahoittamiseen tarvittava asuntoluotto on siten yhtä tärkeä. Tutkimukset ovat osoittaneet, että yksityisasiakkaat turvautuvat edelleen eurosta ja sisämarkkinoista huolimatta sellaiseen luottolaitokseen, johon he luottavat. Yleensä tämä laitos on se pankki, jossa heillä on tili. Tämä on tietenkin jollainlailla yhteydessä siihen, että kaikista rahoitusmarkkinoista asuntoluottomarkkinat ovat kaikkein monimutkaisimmat. Asuntoluoton myöntäminen tapahtuu siksi edelleen suurimmaksi osaksi valtion sisäisesti ja vieläpä paikallisesti.
Kaikista asuntoluotoista ainoastaan 1 prosentti otetaan rajojen yli. Tämä johtuu oletettavasti suurelta osin tiellä olevista markkinoihin ja verotukseen liittyvistä esteistä. Tiiviimpi yhdentyminen saisi aikaan arviolta 1 prosentin nettokasvun EU:n asuntoluottomarkkinoilla. Tämä on huomattava summa, johon päästäisiin jo kymmenessä vuodessa. Jos siis halutaan luoda asuntoluottoja koskevat sisämarkkinat, on taattava se, että niihin sovellettavat uudet säännöt tuovat merkittävää lisäarvoa yksityisasiakkaille.
Kuluttajan näkökulmasta yksi tärkeimmistä asioista on mahdollisuus vertailla eri lainatarjouksia ennen sopimuksen allekirjoittamista. Tärkeää on myös mahdollisuus maksaa osa lainasta takaisin aiemmin sekä ehdot, joiden mukaisesti sovitaan vaihtuvista ja kiinteistä koroista. Lisäksi muiden tähän liittyvien maksujen laskuperusteiden on oltava vertailukelpoisia ja avoimia.
Kaikkien uusien sääntöjen on myös parannettava sellaisten luotonottajien asemaa, joilla on heikko tai puutteellinen luottoluokitus. Heille olisi ennen kaikkea annettava mahdollisuus kohtuulliseen asuntoluottoon. Tähän kategoriaan kuuluvat lyhytaikaisissa työsuhteissa olevat ja erityisesti nuoret työntekijät, eikä näitä potentiaalisia luotonottajia saisi sulkea pois asuntoluottomarkkinoilta. Kokemus on osoittanut, että 3 000 luotonantajan vuonna 2003 allekirjoittamia vapaaehtoisia menettelysääntöjä ei itse asiassa ole noudatettu. Komission olisi arvioitava tilanne ja toteutettava toimia myös tämän osalta.
EU:n asuntoluottomarkkinoiden tiiviimpi yhdentyminen olisi kuitenkin joka tapauksessa hyödyksi sekä kuluttajille että taloudelle.
Margarita Starkevičiūtė
ALDE-ryhmän puolesta. - (LT) Haluan kiittää esittelijää hyvin laaditusta mietinnöstä ja korostaa yhteisistä EU:n asuntoluottomarkkinoista aloitetun keskustelun tärkeyttä. EU:n työ- ja pääomamarkkinoiden nopean yhdentymisen sekä sisämarkkinoiden kehityksen vuoksi asuntoluottojen alalle syntyy uusia tarpeita. Mielestämme on erittäin tärkeää arvioida asianmukaisesti tähän liittyviä haasteita.
Ensinnäkin on tarpeen vähentää pääoman kasvuun liittyviä kuluja luomalla yhteiset markkinat asuntoluottojen rahoittamiselle ja tarjoamalla houkuttelevia ja turvallisia sijoitustuotteita. Toiseksi on tarpeen luoda suotuisat ehdot siirtymiselle yhden valtion asuntoluottomarkkinoilta toisen valtion vastaaville markkinoille. Näin lisätään työvoiman liikkuvuutta. Kolmanneksi on tarpeen järjestää soveltuvalla tavalla välittäjäneuvontapalvelujen verkosto, jotta voidaan tarjota väestölle parempia vaihtoehtoja ja tuoda paremmin sen saataville joustavia ja nykyaikaisia asuntoluottotuotteita. Neljänneksi on erittäin tärkeää lisätä markkinoiden avoimuutta ja kilpailukykyisyyttä yhtenäistämällä eri asuntoluottotuotteiden maksumenettelyt ja julkistamalla kaikki asuntoluottotuotteiden ostamiseen liittyvät kulut.
Asunnon hankkiminen on yksi elämän suurimmista ja merkityksellisimmistä investoinneista. Tämän vuoksi kaikkien ehdotusten vaikutukset on arvioitava ja selvitettävä tarkkaan. Tällä hetkellä asuntoluottotoimintaa on pääasiassa kehitetty kotimaan markkinoilla, joten se on erittäin hajanaista. Yhteisten asuntoluottomarkkinoiden kehittäminen antaa pankeille mahdollisuuden tarjota asuntoluottotuotteitaan muiden EU:n jäsenvaltioiden toimipisteissä. Tämän vuoksi uusien asuntoluottomarkkinoiden luominen on vakavasti otettava ja vaativa haaste meille kaikille.
Marek Aleksander Czarnecki
(PL) Arvoisa puhemies, tällä hetkellä on vaikeaa puhua yhteisistä EU:n rahoitusmarkkinoista. Rahoitusmarkkinat ovat erittäin hajanaiset, mikä aiheuttaa oikeudellisia, verotuksellisia ja lainsäädännöllisiä ongelmia. Suurin osa markkinoiden asuntoluotoista rahoitetaan piensäästäjien säästöillä. Alle 40 prosenttia asuntoluotoista on pääomamarkkinoiden rahoittamia. Niiden osuus kasvaa hitaasti, tosin tämä kasvu on pientä.
Ruotsissa ja Saksassa on melko laajat asuntovakuutta vastaan otettujen lainojen markkinat. Esimerkiksi Tanskassa luottolaitokset myöntävät lainoja koko kiinnelainan arvoa vastaan. Monissa EU:n jäsenvaltioissa on vahvat asuntovakuutta vastaan otettujen lainojen markkinat, mutta on myös sellaisia valtioita, joissa niitä ei ole ollenkaan.
Noin kymmenen viime vuoden aikana nämä markkinat ovat kehittyneet huomattavasti myös Puolassa, ja sillä on ollut huomattava vaikutus talouskasvuun. Nähtyäni sen suurenmoisen vaikutuksen, mikä kehityksellä on ollut maidemme markkinoille, tuen sellaisen oikeuskehyksen laatimista, jossa otetaan huomioon tehokkaiden portfolio-operaatioiden toteuttaminen.
Charlie McCreevy
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, olemme pääsemässä vihreällä kirjalla aloitetun kuulemisprosessin loppuun. Rajat ylittävien mahdollisuuksien luominen luotonantajille ja luotonottajille nostaa esiin tärkeitä, mutta myös erittäin vaikeita poliittisia kysymyksiä. Tähän ei ole helppoa tai nopeaa ratkaisua.
Muutaman tulevan viikon aikana keskustelen yksikköni kanssa tarjolla olevista etenemismahdollisuuksista. Parlamentin tasapainoisella mietinnöllä on tässä tärkeä osa. Kiitän jäsen Purvisia ja jäsen Medina Ortegaa.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tänään klo 11.30.
