Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Consiliului)
Preşedintele
Urmează timpul afectat întrebărilor (B6-0006/2009).
Următoarele întrebări au fost adresate Consiliului.

Subiect: IMM-urile
Având în vedere că economia este una din cele "3 E-uri” pe lista priorităţilor preşedinţiei cehe, ce paşi specifici va întreprinde Consiliul pentru a consolida încrederea întreprinderilor mici şi mijlocii în economia de piaţă în lumina actualei situaţii economice?
Alexandr Vondra
preşedinte în exerciţiu al Consiliului.-- Daţi-mi voie să încep prin a spune că apreciez întrebarea despre IMM-uri, pentru că în timpul actualei crize economice afacerile mari şi companiile mari sunt întotdeauna suficient de puternice pentru a face presiuni pentru o oarecare uşurare a situaţiei lor, dar este cu mult mai greu pentru IMM-uri şi este nevoie cu siguranţă de o abordare sistemică.
La 1 decembrie 2008, după cum ştiţi, Consiliul a subscris la Planul European de Redresare Economică, care a fost prezentat de Comisie pe 26 noiembrie, 2008. Ca răspuns la criza financiară, Consiliul a suportat o stimulare echivalentă cu aproximativ 1,5% din produsul intern brut al UE pentru a redresa afacerile şi încrederea consumatorului. Mai mult, planul conţine măsuri specifice de sprijinire a IMM-urilor, cele mai importante fiind cele îndreptate spre îmbunătăţirea accesului la finanţare pentru IMM-uri şi reducerea poverii administrative.
Consiliul a mai fost de acord că îmbunătăţirile condiţiilor cadru pentru afacerile europene, în special pentru întreprinderile mici şi mijlocii, este esenţial pentru contracararea efectelor crizei în ce priveşte concurenţa şi pentru sprijinirea şi maximizarea creării de locuri de muncă.
Consiliul a mai adoptat două seturi de concluzii referitoare la acordarea de sprijin IMM-urilor, în contextul competitivităţii în ansamblu. În primul rând, concluziile care subscriu la propunerile de sprijin pentru IMM-uri prezentate în Comunicarea Comisiei cu titlul, după cum probabil ştiţi, "Gândiţi mai întâi la scară mică: o lege pentru afaceri mici pentru Europa”, această aşa numită SBA (Small Business Act), care include un plan de acţiune ce subliniază prioritatea măsurilor care necesită atenţie deosebită.
În al doilea rând, concluziile la Comunicarea Comisiei denumită "Către grupuri de nivel internaţional în Uniunea Europeană - punerea în aplicare a strategiei de inovare cu bază largă”. Deşi grupurile nu sunt menite exclusiv IMM-urilor, ele joacă un rol important în multe grupuri înfiinţate în toată UE.
La întâlnirea sa de la jumătatea lui decembrie 2008, Consiliul European a aprobat acest Plan European de Redresare Economică şi a sprijinit deplina punere în aplicare a planului de acţiune pentru Legea Afacerilor Mici. A sprijinit în mod specific creşterea intervenţiei Băncii Europene de Investiţii la 30 de miliarde de Euro pentru 2009-2010, în special pentru credite acordate IMM-urilor, care se ridică la peste 10 milioane Euro faţă de norma de creditare obişnuită pentru acest sector.
Consiliul a mai sprijinit o scutire temporară pe timp de doi ani dincolo de pragul de minimis al ajutorului de stat pentru o sumă de până la 50.000 Euro şi adaptarea cadrului de ajutorare de stat, după cum se cere pentru sporirea sprijinului pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri.
Consiliul a mai solicitat folosirea procedurilor accelerate pentru acordarea contractelor de achiziţii publice prevăzute pentru legislaţia CE, ca şi reducerea poverii administrative asupra afacerilor.
Preşedinţia cehă va continua să urmărească acest efort, pentru că economia noastră se bazează în mare parte pe IMM-uri, deci avem propria noastră experienţă în acest sens. De aceea, ambele Consilii ale Concurenţei de sub preşedinţia Republicii Cehe care vor urma- unul se va desfăşura curând, la începutul lui martie, cât şi cel neoficial de la Praga - vor aborda problema reducerii poverii administrative, dat fiind că noi suntem de părere că o reglementare mai bună este un factor important pentru îmbunătăţirea competitivităţii, în special pentru IMM-uri şi joacă un rol şi mai important în momente de criză economică.
În plus, preşedinţia va încerca să facă progrese în punerea în aplicare a planului de acţiune şi să situeze această politică a IMM-urilor în prim planul societăţii, ca şi să lege punerea în aplicare a planului de acţiune de programele naţionale de reformă ale tuturor statelor membre.
Preşedinţia va continua de asemenea cu un efort sporit să discute propunerile legislative referitoare la IMM-uri, cum ar fi reglementarea privind Statutul pentru o societate privată europeană, care va oferi IMM-urilor o formă de afacere care să le permită să beneficieze de potenţialul lor şi să se dezvolte prin activităţi transfrontaliere.
O altă propunere legislativă pe care trebuie s-o menţionez este directiva propusă pentru reducerea cotelor de TVA pentru servicii care presupun mână de lucru intensivă, despre care se va discuta la viitoarele Consilii ECOFIN.
În plus, Consiliul se va preocupa de revizuirea Directivei privind întârzierea efectuării plăţilor, care este în curs de pregătire şi care va asigura plata la timp a întreprinderilor mici şi mijlocii pentru toate tranzacţiile de afaceri. Subliniez, este o problemă destul de importantă în situaţia de faţă.
Preşedintele
Dat fiind că am cam întârziat, propun Consiliului să răspundă la toate întrebările suplimentare împreună. După cum ştiţi, nu pot să accept decât două întrebări suplimentare pe lângă cele ale autorilor iniţiali. Acesta fiind cazul nostru, am selectat două din cele cinci întrebări înaintate pe baza criteriului selectării de grupuri politice şi naţionalităţi diferite. Membri selectaţi sunt Philip Bushill-Matthews şi Silvia-Adriana Ţicău
Olle Schmidt
autor. De obicei folosesc propria limbă maternă, dar, cum îl înlocuiesc pe Marian Harkin, voi încerca într-o engleză stâlcită. Aceasta este o limbă comună în acest Parlament.
Domnule ministru, aţi menţionat povara administrativă şi ţelul de a o reduce cu 25% până în 2012. Chiar vi se pare un ţel ambiţios? N-am putea face mai mult, şi aţi putea fi mai exact asupra celor întreprinse până acum? Care vă sunt ţintele? N-aţi putea realiza o reducere cu 25% până în 2010, de exemplu? Asta ar fi într-adevăr ambiţios
Philip Bushill-Matthews
- Aţi menţionat revizuirea Directivei privind întârzierea efectuării plăţilor, care cred că este extrem de importantă. Totuşi, am fost îngrijorat că perioada de consultări pentru aceasta s-a încheiat la sfârşitul lui august, chiar înainte să lovească criza financiară. Dacă perioada de consultări ar fi fost extinsă, cred că am fi obţinut răspunsuri mai solide ca bază pentru o mai bună revizuire a Directivei. Merită să luăm în considerare deschiderea unei alte perioade scurte de consultări ca să obţinem cele mai actuale informaţii posibile, pe care s-ar putea baza revizuirea?
Silvia-Adriana Ţicău
Aş dori să întreb Consiliul referitor la planul european de redresare economică. Acest plan prevede o sumă de 30 de miliarde de euro pentru întreprinderile mici şi mijlocii. Comisia ne-a informat că se vor acorda pe principiul "primul venit, primul servit”.
Doresc să întreb Consiliul ce măsuri ia pentru ca toate statele membre să-şi dezvolte programe naţionale pentru sprijinul întreprinderilor mici şi mijlocii, ca să poată accesa aceste fonduri?
Alexandr Vondra
preşedinte în exerciţiu al Consiliului.--Voi încerca. La prima întrebare referitoare la ţintele de reducere a poverii administrative, ţara mea, asemeni altor ţări cu păreri similare, a început deja acest proces cu ceva timp în avans. Alături de Olanda şi alte câteva ţări, avem o ţintă naţională de 20% reducere până în 2010. Va trebui să vedem dacă putem face mai mult până în 2012.
Comisia a anunţat o foaie de parcurs pentru sfârşitul lui ianuarie 2009, care să arate cum se asigură înaintarea tuturor propunerilor necesare pentru realizarea reducerii cu 25% a poverii administrative la nivelul Comunităţii înainte de finele lui 2009. Propunerile înaintate în acest domeniu în prima jumătate a acestui an vor primi răspuns de la Consiliu sub preşedinţia actuală, aşa încât ne vom ocupa de acest aspect. Vom evalua procesul în perioada Consiliului European de Primăvară. Sper că vom putea acţiona cât se poate de temeinic. Categoric asta este ceea ce doreşte preşedinţia să facă.
Cu privire la Directiva privind întârzierea efectuării plăţilor, Comisia intenţionează să publice propunerea la sfârşitul lunii februarie 2009. Preşedinţia va începe discutarea problemei la organismele pregătitoare ale Consiliului.
Ultima întrebare - la care am lipsit - era legată de Planul European de Redresare. Se referea exact la suma unui posibil împrumut de la BEI. Sper că IMM-urile vor putea să concureze cu celelalte industrii mari. Am avut o dezbatere substanţială cu privire la industria producătoare de autovehicule doar cu o oră în urmă, deci cu siguranţă cred că dorinţa generală este ca IMM-urile să fie capabile să beneficieze din asta.
Subiect: Motive pentru un nou acord comercial internaţional.
După oprirea negocierilor comerciale multilaterale de la Doha din vara trecută şi acordurile la care s-a ajuns de către Grupul celor 20 la întâlnirea la nivel înalt de la Wasington din noiembrie trecut, consideră Consiliul că are Uniunea Europeană motive să facă noi propuneri privind comerţul care să satisfacă ţările în curs de dezvoltare?
Alexandr Vondra
Preşedinte în exerciţiu al Consiliului? - Ca răspuns la întrebarea domnului Medina Ortega, care se referă la Organizaţia Mondială a Comerţului, cred că este o problemă importantă. Am citit cu toţii rapoartele - unii dintre noi au participat chiar activ - de la Forumul Economic Mondial din Davos, şi am ascultat recentele comentarii ale lui Pascal Lamz şi ale altora. Nu există nici o îndoială că există o teamă privind creşterea protecţionismului, aşa că suntem cât se poate de conştienţi cu privire la provocările cu care ne vom confrunta.
Aş dori să evidenţiez că pe 15 noiembrie anul trecut membri G20 au subliniat importanţa stabilirii modalităţilor pentru încheierea unui acord până la sfârşitul anului 2008, termen care a trecut deja. În acest context delegaţia membrilor Organizaţiei Mondiale a Comerţului, inclusiv a Comisiei Europene din partea UE, şi-au intensificat eforturile la Geneva pentru a da un impuls politic.
S-a lucrat foarte mult la asta iar efortul a condus la o nouă revizuire a textelor AGRI şi NAMA. În plus, în lumina actualei evoluţii politice şi economice, la mijlocul lunii decembrie a anului trecut, Consiliul Europei a declarat în concluziile sale că a subscris la obiectivul de a atingere a unui acord anul acesta, în cadrul Organizaţiei Mondiale a Comerţului privind modalităţile prin care runda Doha se poate finaliza cu un raport şi rezultat ambiţios, global şi echilibrat.
Consiliul şi Comisia erau pregătite pentru o participare constructivă a UE la discuţiile ministeriale, dacă şi când erau convocate. Cu toate acestea, pe 12 decembrie 2008, directorul general al OMC, Pascal Lamy, la o întrunire neoficială a şefilor de delegaţii, a arătat că nu va convoca miniştri pentru a finaliza modalităţile până la sfârşitul anului, deoarece nu există condiţiile necesare pentru o întâlnire ministerială de succes, în ciuda consultărilor intensive.
Ţelul Agendei de dezvoltare Doha (ADD) este de a realiza liberalizarea transparentă a comerţului la nivel multilateral ceea ce va aduce avantaje pe termen lung şi o creştere a economiei mondiale, în special pentru ţările în curs de dezvoltare, graţie caracterului orientat spre progres al acestei runde.
De aceea, în ciuda faptului că nu a fost posibilă nici o concluzie până la finele lui 2008, Consiliul rămâne pe deplin angajat în favoarea unui sistem comercial multilateral, ca şi la atingerea unui rezultat ambiţios, echilibrat şi cuprinzător pentru runda OMC Doha. Acest lucru este şi mai important având în vedere situaţia economică şi financiară actuală.
Deşi preşedinţia este pe deplin conştientă de obstacolele existente în calea încheierii cu succes a întregului proces, va căuta fără îndoială să pună în aplicare aceste angajamente lucrând la reînnoirea discuţiilor privind ADD de îndată ce condiţiile o vor permite. Va sprijini o activitate mai intensivă în cadrul agendelor OMC, în special în domeniile serviciilor şi TRIPS.
Manuel Medina Ortega
(ES) Vă mulţumesc domnule preşedinte în funcţie al Consiliului, pentru acel răspuns, pe care îl consider destul de cuprinzător. Aş dori, cu toate acestea, să amintesc Preşedintelui în exerciţiu al Consiliului că, în vara anului 2008, runda Doha era pe cale să încheie un acord, care însă nu s-a putut încheia pentru că unele ţări BRIC nu erau dispuse să facă nici un fel de concesii.
Având în vedere că ţările BRIC jucau un rol mai important la întâlnirea de la Washington, este posibil ca lipsa de dorinţă a acestor ţări de a face vreo concesie se datora sentimentului acestora că li se acordase o poziţie secundară, în timp ce la întâlnirea de la Washington li s-a acordat un rol prioritar. Are oare preşedinţia Consiliului vreo informaţie că ţările BRIC, ca o consecinţă a angajamentelor asumate la Washington, ar fi dispuse să adopte un rol mai activ şi să contribuie la succesul rezultatului rundei Doha?
Syed Kamall
- Mă întrebam, ca o completare la această întrebare, dacă, privind noile propuneri ale Uniunii Europene, sau eventuale propuneri noi cu care ar veni Uniunea Europeană, domnia sa este de acord că orice astfel de propunere trebuie să includă acţiuni de eliminare a inechităţilor politicii agricole comune astfel încât să putem debloca negocierile în NAMA şi ulterior să deblocăm negocierile privind serviciile, care justifică circa 70% din PIB-ul UE. Este de acord că a sosit momentul ca UE să-şi dovedească angajamentul în liberalizarea comerţului?
Gay Mitchell
Aş dori să îl întreb pe domnul ministru dacă şi-a îndreptat atenţia asupra elementelor protecţioniste din planul de redresare din Statele Unite, în special modul în care au fost evidenţiate de membrii Camerei Reprezentanţilor şi Senatului, şi dacă, în numele Consiliului, a comunicat Administraţiei americane îngrijorarea Uniunii Europene legat de acest lucru.
Asta nu e de bun augur pentru o nouă rundă Doha. Ar dori să primim asigurări de la domnia sa că îngrijorările noastre sunt comunicate înainte ca legislaţia necesară să fie adoptată de Congresul American?
Alexandr Vondra
preşedinte în exerciţiu al Consiliului.- - Cred că ştim cu toţii unde este problema. Nu este la Uniunea Europeană. Cred că Uniunea Europeană este foarte mult în favoarea încheierii rundei Doha şi am făcut tot ce a fost necesar pentru asta în cursul anului trecut şi aproape, aproape că am reuşit.
Unde este atunci problema? Mai întâi trebuie să aşteptăm administraţia SUA, şi, în timp ce unele întâlniri au fost stabilite, altele sunt în curs de stabilire, şi rămâne de văzut dacă actuala administraţie americană va fi la fel de angajată în liberalizarea comerţului. Am putea avea unele îndoieli cu privire la o procedură accelerată în condiţiile actuale. O altă ţară cu care să discutăm acest lucru este India, care, după cum ştim, aşteaptă alegerile din primăvară.
Deci, ca reprezentant al Consiliului care provine dintr-o ţară mică sau medie, care în mod tradiţional are o economie deschisă, aş dori să promovez acest lucru şi aş vrea să vă spun că ţelul nostru primordial este să finalizăm această sarcină cu succes, cât de curând posibil, dar mi-e teamă că trebuie să fim şi realişti, şi nu vă pot promite planuri extravagante.
Scenariul optimist este acesta: un mesaj clar favorabil de la întâlnirea G20 care va avea loc la Londra la începutul lunii aprilie şi apoi îndeplinirea şi punerea în aplicare a angajamentului, care ar putea fi urmat de o întâlnire ministerială la Geneva în iunie sau iulie.
Ca modalităţi ar putea fi incluse agricultura şi NAMA (accesul pe piaţă non-agricolă). Aşa că sperăm cu toţii acest lucru. Vom munci din greu să facem acest lucru, dar vom vedea când ne vom întâlni aici, la finalul Preşedinţiei noastre dacă am avut succes sau nu.
Subiect: Măsuri de îmbunătăţire a eficientizării energetice a clădirilor.
Consiliul şi-a stabilit ca ţintă realizarea unei reducerii cu 20% a emisiilor de gaze şi o creştere de 20% la eficientizarea energetică până în 2020, cu circa 20% din energia folosită provenind din surse regenerabile. Patruzeci la sută din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră provine din clădiri. În noiembrie, Comisia a propus revizuirea directivei privind eficientizarea energetică a clădirilor.
Reţinând cât este de importantă pentru cetăţenii eficientizarea energetică a clădirilor, având în vedere potenţialul pentru reducerea facturilor lor la electricitate şi căldură, poate preciza Consiliul ce prioritate va fi acordată acestui domeniu în perioada ianuarie-aprilie 2009?
Alexandr Vondra
preşedinte în exerciţiu al Consiliului.- -Aş dori să mulţumesc doamnei Ţicău pentru întrebarea extrem de oportună. Locuinţele sau problema creşterii eficientizării energetice cu 20% până în 2020, trebuie luată în considerare în mod serios.
Consiliul împărtăşeşte ideea că revizuirea proiectului de directivă privind eficientizarea energiei clădirilor este de importanţă fundamentală pentru realizarea ţintelor Comunităţii cu privire la creşterea eficienţei energiei, energia regenerabilă şi reducerea emisiilor de gaze şi a efectului de seră. Recenta criză a gazului a dezvăluit încă o dată cât de vulnerabilă este UE faţă de dependenţa de energie. Dacă am reuşi să îndeplinim ţelul ambiţios de reducere, fără a creşte riscurile de securitate a energiei, atunci va trebui să adoptăm o serie de măsuri pe termen scurt, mediu şi lung care să ne scadă dependenţa energetică.
Creşterea eficientizării energetice a clădirilor este, în mod categoric, printre cele mai importante. În consecinţă, preşedinţia a început să analizeze acest proiect de directivă la nivelul grupului de lucru. Aceasta ţintă a examinării este de a explora dificultăţile propunerii. Ne aşteptăm ca problema sferei de cuprindere a directivei să fie primul aspect adus în discuţie. Această problemă a sferei de cuprindere este cea mai importantă, nu numai legat de posibila economisire a energiei, dar şi în ce priveşte sarcina administrativă a gospodăriilor. De aceea, preşedinţia cehă va asigura continuarea eforturilor în mod intensiv în lunile ce vor veni. Port discuţii în mod regulat cu Martin Bursik, colegul meu din guvern şi din Ministerul Mediului, care prezidează Consiliul respectiv.
Consiliul va urmări îndeaproape activitatea pe această problemă în Comisia ITRE. Pentru informarea dumneavoastră Mă voi întâlni cu preşedintele Comisiei după această sesiune de întrebări. Preşedinţia este angajată să facă orice progrese posibile, pentru a adopta directiva rapid. În acest sens, intenţionează să transmită un raport vizând progresul către Consiliul TTE de la mijlocul lunii iunie. Adoptarea concluziilor Consiliului la cea de-a doua revizuire strategică a politicii energetice este prevăzută pentru primul Consiliu TTE, ce se va desfăşura pe 19 februarie, şi care va face subiectul primei întâlniri din martie a Consiliului European.
Se va acorda o atenţie deosebită recentei dispute asupra gazului între Ucraina şi Rusia şi consecinţelor acesteia. Se va ţine o dezbatere politică pe marginea proiectului de directivă al Consiliului privind rezerva de ţiţei. Deci, în general, Consiliul consideră important ca cea mai mare prioritate să fie acordată finalizării negocierilor cu Parlamentul European în ce priveşte pachetul legislativ referitor la cea de-a treia piaţă internă de energie în lunile care urmează. Consiliul îşi reaminteşte de asemenea că eficienţa energetică va fi abordată şi în legătură cu o problemă mai largă a securităţii energetice, cu protecţia mediului şi, într-adevăr în contextul examinării celei de-a doua revizuiri strategice a politicii energetice.
Silvia-Adriana Ţicău
Vreau să ştiţi că în raportul meu voi propune înfiinţarea unui Fond european pentru eficienţă energetică şi pentru energii regenerabile, care să ajute la mobilizarea fondurilor private, dar şi a fondurilor publice, pentru implementarea proiectelor de eficienţă energetică pe teritoriul Uniunii Europene şi doresc să am din partea Consiliului sprijin pentru această iniţiativă importantă.
Zita Pleštinská
- (SK) Eficienţa energetică a clădirilor poate duce direct la economii pentru consumatorii europeni. Văd o soluţie în introducerea pe scară largă a sistemelor inteligente de măsurare a consumului automat şi a sistemelor care transmit fotografii la minut privind consumul de energie, inclusiv cele pentru uz gospodăresc. Ce poate face Consiliul pentru punerea în aplicare a acestor soluţii? Ce date specifice credeţi că ar fi realiste? Poate Consiliul inspira Institutul European de Tehnologie din Budapesta să abordeze el însuşi problema eficientizării energetice a clădirilor?
Colm Burke
A existat vreo discuţie în Consiliu despre încercarea de a determina statele membre să furnizeze stimulente financiare pentru creşterea eficienţei energetice, în special pentru persoanele în vârstă? Pe de-o parte ar creşte eficienţa energetică, iar pe de altă parte ar asigura locuri de muncă.
Alexandr Vondra
preşedintele în exerciţiu al Consiliului.- Împărtăşesc pe deplin opinia că eficientizarea energiei este un instrument important pentru a rezolva atât problemele de mediu cât şi nevoile securităţii energetice.
De fapt, tocmai am discutat despre acest lucru acasă - acum îmi voi părăsi rolul meu de preşedinte - şi la Praga avem în vedere două măsuri ca fiind într-adevăr importante. Şi celelalte sunt importante, dar fie pe termen lung, fie fără un astfel de impact uriaş. Una ar fi locuinţele şi eficientizarea energiei. Cea de-a doua este energia nucleară, dar ştiu că aceasta este o problemă delicată pentru unele state membre. Acelea sunt cele mai importante în combaterea schimbărilor climatice şi rezolvarea problemelor de securitate energetică. De aceea, găsirea instrumentelor adecvate pentru promovarea eficientizării energetice şi a locuinţelor este provocarea vremurilor noastre.
Aş dori să abordez problemele legate de finanţare. Fondul european de dezvoltare regională, aşa cum a fost propus de Comisie, poate fi folosit pentru găsirea de resurse pentru investiţii în locuinţe şi eficientizarea energiei, deci acesta ar fi un instrument ce va fi disponibil acum, de asemenea, în cadrul planului de redresare.
O altă posibilitate pentru ţări ca România - ştiu acest lucru din propria mea ţară - este de a folosi doar schema de comercializare a certificatelor de emisii prin furnizarea de stimulente economice, care este prevăzută în cadrul actualului Kyoto, deci se poate folosi venitul din această sursă.
Cred că avem instrumentele. Cu privire la această nouă directivă, vom considera că dezbaterea despre sfera de cuprindere a acesteia este cea mai importantă. Desigur, noi, în Republica Cehă, în cooperare cu viitoarea preşedinţie suedeză - pentru ei este o prioritate - vom încerca să facem tot ce putem şi să nu pierdem prea mult timpul.
Subiect: Energia, relaţiile externe şi economia sub preşedinţia cehă.
În lumina priorităţilor declarate ale preşedinţiei pe perioada mandatului, poate să ne specifice cum intenţionează să integreze cele trei priorităţi prin iniţiative concrete? Mă refer în mod specific la discuţii cu partenerii din est cu privire la coridoarele energetice strategice care ar putea servi la garantarea securităţii energetice a UE şi competitivităţii economice în viitor.
Alexandr Vondra
preşedintele în exerciţiu al Consiliului. -Doresc să mulţumesc domnului Burke pentru întrebarea sa privind planurile coridorului de sud şi întâlnirile din timpul următoarei preşedinţii a Republicii Cehe. Ne vom asigura că acestea sunt cele trei priorităţi - energia, relaţiile externe şi economia - care sunt integrate pe deplin şi interconectate şi ne vom concentra pe iniţiative concrete; aceasta este una dintre ele. Se va concentra în mod deosebit pe obiectivul asigurării de livrări sigure de energie prin dezvoltarea unei game de relaţii în sectorul energiei cu terţe ţări şi regiuni şi prin vizarea unei mai mari diversificări a resurselor de energie, precum şi a rutelor de tranzit.
Preşedinţia intenţionează să ducă această muncă mai departe pe baza elementelor conţinute de comunicarea Comisiei la cea de-a doua revizuire strategică a politicii energetice. Consiliul va adopta o concluzie asupra acestei comunicări în februarie, iar securitatea energetică va constitui o ţintă specială pentru Consiliul European în primăvara lui 2009.
Ca parte a lucrărilor sale, este planificat un mare număr de întâlniri cu ţări terţe sau organizaţii din ţări terţe. Aceste întâlniri fie vor aborda exclusiv teme legate de energie, fie vor acoperi şi tema energiei printre alte probleme. În ceea ce priveşte discuţia specifică legată de coridoarele strategice energetice la care se referă onorabilul deputat, preşedinţia organizează următoarele întâlniri. Cele mai importante sunt, în primul rând, conferinţa privind investiţia internaţională în reţeaua ucraineană de tranzit a gazului, care va avea loc la Bruxelles pe 23 martie 2009. În al doilea rând, aşa numita întâlnire la nivel înalt pentru Coridorul Sudic pe care intenţionăm s-o planificăm împreună cu evenimentul Parteneriatului Estic la Praga, la începutul lunii mai. Scopul acestei întâlniri este de a lansa un dialog reciproc avantajos între UE şi între ţările de tranzit şi cele producătoare din regiunea caspică. Acest lucru ar trebui să conducă la o mai mare diversificare a rutelor de livrare a energiei, a furnizorilor şi a surselor, consolidându-se astfel securitatea energetică a UE. Unul dintre scopurile specifice este de a promova proiectul Nabucco.
Problema coridorului energetic strategic va fi de asemenea abordată la întâlnirea UE-Rusia, Consiliul permanent de parteneriat privind energia, care va fi şi ea organizată sub preşedinţia cehă, probabil în mai, doar pentru a da un impuls întâlnirii la nivel înalt dintre UE şi Rusia, pe care o planificăm pentru 23 mai 2009. Deci, importanţa coridoarelor strategice energetice la care s-au referit onorabilii deputaţi a fost clar subliniată la disputa ucrainiano-rusă privind gazele de la începutul lunii ianuarie.
În sesiunea sa extraordinară din 12 ianuarie 2009 pe acest subiect, Consiliul a adoptat măsuri ce vor fi luate pe termen scurt, mediu şi lung. Deci, preşedinţia va face eforturi pentru a se asigura că aceste măsuri se vor urmări în mod concret şi adecvat ca parte a priorităţii pe care o acordă problemei securităţii energetice.
Colm Burke
Aş dori să mulţumesc Preşedintelui în exerciţiu pentru răspunsul său cuprinzător. De fapt această problemă a fost planificată înainte de apariţia disputei ucrainiano-ruse. Am avut o bănuială că va apărea la momentul la care a şi apărut. Aş dori să-l întreb: în cadrul Tratatului de la Lisabona, vorbeam de o politică energetică comună; dacă ar putea să ne prezinte, în calitate de preşedinte în exerciţiu, opiniile sale cu privire la îmbunătăţirea setului de măsuri pe care Tratatul de la Lisabona îl oferă pentru abordarea acestor provocări în viitor şi avantajele adoptării întregii abordări şi a Tratatului de la Lisabona.
Justas Vincas Paleckis
Vă mulţumesc pentru explicarea unui subiect foarte important. Doresc să întreb cum vede Republica Cehă, ţara la conducere, proiectul Nordstream care are atât aspecte pozitive cât şi negative, şi despre care ştim că există anumite îndoieli privind impactul său ecologic. Astfel, cum începeţi asigurarea preşedinţiei, cum evaluaţi acest proiect? Mulţumesc.
Paul Rübig
M-ar interesa să aflu dacă există vreo iniţiativă în ECOFIN şi din partea comisarului Kovács de a iniţia o amortizare progresivă a taxelor la nivelul Europei pentru acele proiecte pe probleme energetice care sunt iminente, cum ar fi conducta Nabucco sau construirea de noi staţii de alimentare, pentru a crea stimulente şi astfel să ducă mai departe aceste iniţiative strategice.
Alexandr Vondra
preşedintele în exerciţiu al Consiliului ?Toate aceste întrebări sunt despre probleme pe care le discutăm aproape zilnic. În privinţa Tratatului de la Lisabona, ştim cu toţii că prevede formule de solidaritate care ne ajută să aplicăm cadrul legal pentru o mai bună cooperare în domeniul energiei în interiorul UE. Acesta este un aspect.
În acelaşi timp, cred că ne-am însuşit unele lecţii în timpul actualei crize. Un aspect este solidaritatea ca slogan politic. Celălalt este nevoia de a reacţiona rapid în momente de criză şi de a răspunde, de exemplu, la o situaţie dificilă cum am avut în Bulgaria şi Slovacia în timpul crizei. Deci ne trebuie o îmbunătăţire a racordurilor în special în Europa Centrală şi de Est în domeniul furnizării de gaze. Avem nevoie de un compresor pe conductă care să fie capabil să inverseze fluxul. De exemplu, ţara mea îl are pentru că a modernizat şi investit, dar slovacii nu au făcut-o.
Ajung astfel la întrebarea dumneavoastră dacă există vreun program de investiţii care să acopere necesităţile pe termen scurt, sau mediu - există. De fapt, azi am avut câteva întâlniri atât cu preşedinţi Comisiilor pentru buget, industrie, cercetare şi energie, cât şi ai Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală, pentru că rămân 5 miliarde de euro care nu au fost cheltuite anul trecut, şi s-a convenit în cadrul Planului european de redresare economică să alocăm aceşti bani pentru unele proiecte de infrastructură. În ceea ce priveşte propunerea Comisiei de luna trecută, 3,5 miliarde Euro din cele 5 vor fi alocate proiectelor de racordare ce pot fi realizate în următorii doi ani, 2009, 2010, în ceea ce priveşte racordările la gaze, racordările la reţeaua de electricitate şi racordarea gazelor la motoarele eoliene situate în nordul Europei.
Deci, da, există un plan, iar părerea mea privind Nord Stream este că există o dezbatere, ştim cu toţii acest lucru. Cred că o lecţie din criza actuală dintre Moscova şi Kiev este că trebuie să avem mijloacele pentru a face posibilă rezolvarea acestor probleme în caz că se repetă, atât în cazul Rusiei, cât şi al Ucrainei.
Există proiectul Nabucco, care ar trebui să poată aduce gaz în Europa şi din alte ţări decât Rusia, cu alte cuvinte bazinul caspic. Dar ar trebui de asemenea să fim capabili să diversificăm şi rutele gazului către Europa şi asta nu înseamnă doar o ţară. Cu privire la acest subiect, cred că Ucraina ne serveşte ca unic furnizor terestru.
Deci există o serie de îngrijorări cu privire la posibilul impact de mediu. Unele state membre ridică problema, aşadar nu mai e un secret, dar cred că într-un final trebuie să avem o diversificare atât a rutelor, cât şi a furnizorilor
Subiect: Controlul tutunului şi încetarea fumatului
Convenţia-cadru a OMS privind controlul tutunului este primul acord internaţional privind sănătatea semnat şi ratificat de Uniunea Europeană şi toate statele membre, cu excepţia unuia, Republica Cehă. Cum Republica Cehă va conduce discuţiile cu privire la FCTC, care sunt planurile preşedinţiei cehe de a ratifica şi ea acest tratat?
Alexandr Vondra
preşedintele în exerciţiu al Consiliului ?Mă uit la Avril Doyle şi mă întreb dacă la mine se referă cealaltă parte a acestei întrebări: ultima dată când am discutat acest lucru era în singurul loc din această clădire în care fumătorii înrăiţi pot fuma. Cred că aţi observat acest lucru, şi acesta este unul dintre motivele pentru care am acum obligaţia de a vă răspunde la întrebare. Mama mă sfătuia întotdeauna să spun adevărul în orice situaţie, aşa că acum am o dilemă: să citesc asta sau să spun ce cred.
Dar mă voi folosi de această ocazie pentru a începe de la nivel personal. Sunt membru al acelei minorităţi europene de 30%: sunt un fumător înrăit şi mă simt extrem de discriminat în această clădire. Fac apel la dumneavoastră ca persoană, nu ca membru al Consiliului, să ne asiguraţi condiţii mai bune pentru a ne continua obiceiul. Dar acum trebuie să răspund la această întrebare.
Întrebarea se referea la stadiul procesului de ratificare în Republica Cehă. Pot să vă asigur că procesul de ratificare a convenţiei-cadru în Republica Cehă este în curs de realizare. Este în curs de realizare din 2003, şi noua încercare de a găsi aprobarea în parlamentul ceh continuă. Noul ministru ceh al sănătăţii - care, asemenea predecesorului său, fumează - are o nouă propunere ce vizează reînnoirea ratificării şi o va înainta către procesul inter-agenţii, aşa încât va ajunge la Parlament cât de curând.
Procesul de ratificare va trebui să se încheie dacă se găsesc destule voturi în Parlament. În Senat, pot să vă asigur că acest lucru nu e uşor, dat fiind faptul că senatorii noştri călătoresc în Europa şi se confruntă cu aceeaşi problemă ca şi mine în această clădire. Dar sunt de părere că un singur lucru e important: ca legislaţia să fie pusă în aplicare pe deplin şi toate legile să rămână deci fidele angajamentelor care fac parte din convenţie.
În ceea ce priveşte abordarea noastră ca preşedinţie: următoarea întâlnire oficială a FCTC va fi a treia întâlnire a organismului internaţional de negociere pe tema unui protocol privind produsele din tutun comercializate ilegal. Aici, ţara mea, ca şi preşedinţia, este pe deplin angajată să lupte împotriva comerţului ilicit cu produse din tutun. Aceasta se va desfăşura între 28 iunie şi 5 iulie la Geneva, aşa că vom împărtăşi cumva cu prietenii noştri suedezi, pentru că acela este momentul când noi, cehii predăm preşedinţia prietenilor noştri de la Stockholm. Acesta este conţinutul răspunsului meu.
Avril Doyle
Aş dori să-i mulţumesc preşedintelui în exerciţiu. Nu vreau să-l înnebunesc cu întrebarea mea. A fost înaintată totuşi în decembrie anul trecut.
Eu sunt împotriva fumatului, nu a fumătorilor. Cu toţii am convenit că au nevoie de tot sprijinul pe care îl pot obţine: terapii de substituţie a nicotinei etc. Dar trebuie să recunoaştem daunele pe care le provoacă fumatul pasiv celor cărora nu le place să fumeze, aşa că nu vă simţiţi luaţi în vizor la modul personal.
Îmi puteţi garanta că, înainte de sfârşitul preşedinţiei cehe, veţi ratifica convenţia-cadru - da sau nu? Ar fi extrem de important dacă mi-aţi putea furniza garanţii în acest sens. De fapt, ţigările sunt singurul produs legal pe rafturile magazinelor noastre care, dacă sunt folosite conform instrucţiunilor, omoară unul din doi consumatori. Sunt într-adevăr uimitoare.
Mairead McGuinness
Vă mulţumesc domnule preşedinte în exerciţiu, pentru onestitate. Aţi citat-o pe mama dumneavoastră - ei bine, în calitate tot de mamă, aş putea să vă rog să opriţi fumatul, deşi simpatizez cât se poate de mult cu situaţia dumneavoastră în clădire? Dacă aţi fi în Irlanda, aţi sta afară în frig.
Întrebarea mea este: aţi luat vreodată în considerare posibilitatea de a da un exemplu şi de a vă lăsa de acest obicei prost şi de a-i încuraja pe senatorii dumneavoastră să vă urmeze?
Alexandr Vondra
preşedintele în exerciţiu al Consiliului.
Pentru a concluziona această dezbatere de seară destul de neobişnuită, mama mea a fumat când era însărcinată, şi iată-mă prim-ministru adjunct al Republicii Cehe, iar fratele şi sora mea sunt ambii într-o condiţie foarte bună. Soţia mea a fumat şi mai fumează încă. Avem trei nepoate, copii foarte deştepţi - deci acestea sunt părerile mele personale.
Am observat că această problemă atrage un interes deosebit în Irlanda, şi ştiu că acolo aţi adoptat deja măsurile. Data ratificării noastre este în mâna membrilor Parlamentului Ceh şi a Senatului. Parlamentul este suveran.
În prezent, depun eforturi în ţara mea pentru o ratificare cât mai rapidă a Tratatului de la Lisabona. Pe parcursul dezbaterii privind Lisabona, sunt adesea întrebat de către membrii Senatului dacă adoptarea Tratatului de la Lisabona va aduce cu sine păstrarea dreptului de a fuma în unele locuri publice.
Aşadar, am o dilemă. Ce este mai important: Tratatul de la Lisabona sau acest lucru? Dar vă pot asigura că guvernul va face tot ceea ce este necesar pentru a obţine ratificarea ambelor tratate. Am semnat ambele tratate, iar responsabilitatea guvernului este să facă tot ce îi stă în putinţă.
Preşedintele
- Întrebările care nu au fost abordate din cauza lipsei de timp vor primi răspunsul în scris (a se vedea anexa).
Preşedintele
Acest lucru încheie capitolul întrebărilor adresate Consiliului.
(Şedinţa a fost suspendată la 7:15 p.m. şi reluată la ora 9.00 p.m.)
