Pidulik istung - ÜRO peasekretäri Ban Ki-Mooni kõne
President
Austatud peasekretär, lugupeetud külalised, head kolleegid, sõbrad! Meil on suur au tervitada Euroopa Parlamendis esimesel ametlikul visiidil viibivat Tema Ekstsellents ÜRO peasekretär Ban Ki-Mooni!
See visiit toimub väga õigel ajal. Eelmisel kuul toimunud ÜRO tippkohtumisel aastatuhande arengueesmärkide teemal oli meil võimalik oma saavutused läbi vaadata ja välja selgitada, mis veel tegemist vajab. Eelmisel pühapäeval oli vaesuse kaotamise rahvusvaheline päev. Cancúni kliimakonverentsini on veel kaks kuud. Loodame siduvat lepingut ning teatud üliolulisi otsuseid ja praktilisi samme. Lisaks oleme tunnistajaks ülemaailmset julgeolekut mõjutavatele tähtsatele suundumustele - viitan sellega Lähis-Idas, Aasias ja Aafrikas aset leidnud sündmustele.
Sellest hoolimata toimuks ÜRO peasekretäri visiit alati õigel ajal, sest meie, Ühinenud Rahvaste Organisatsioon ja Euroopa Liit, vastutame ülemaailmsete probleemide eest võrdselt. Nagu te mõned minutid tagasi Euroopa Parlamendi kuldsesse raamatusse kirjutasite, oleme loomulikud liitlased. See on tõsi - meie tunneme täpselt sama. Mõne minuti pärast pöördute kõnega meie parlamendi ja kodanike poole.
Euroopa Parlament on alati olnud liikumapanev jõud Euroopa edasipüüdlike ettevõtmiste taga, mistõttu mõistame oma kodanike soove. Nad soovivad solidaarset Euroopat, solidaarsust Euroopa sees, kuid ühtlasi ka solidaarsust maailma kõigi inimeste vahel, solidaarsust riikide vahel, mis töötavad pidevalt selle nimel, et nende kodanikele oleks tagatud inimväärne elu. Inimväärne elu ei tähenda aga vaid nälja, haiguste ja vägivalla puudumist. See tähendab ka vabadust hariduseesmärkide poole püüelda ning võimalust ühiskondlikul ja poliitilisel areenil aktiivselt kaasa lüüa. Inimväärne elu tähendab ka usuvabadust ja erinevuste austamist.
Austatud peasekretär - usume, et jagate meie püüdlusi, mida selle saavutamiseks teeme. Teie väsimatu ja kirglik võitlus ÜRO ja Euroopa Liidu ühiste väärtuste eest on meile ülimalt oluline. Ootame teie kõnet suure põnevusega.
(Aplaus)
Ban Ki-moon
Austatud president, lugupeetud Klaus Welle, austatud ministrid, head parlamendiliikmed! Kaunist pärastlõunat teile!
Mul on suur au täna siin Euroopa Parlamendile kõnet pidada.
Head parlamendiliikmed! Teie riigi kodanikud saatsid teid Strasbourgi, et panna alus 21. sajandi tugevamale Euroopale.
Seisan siin täna teie ees seepärast, et teie olete Euroopa kodanike demokraatlik hääl, peaaegu 500 miljoni inimese hääl.
Võtate vastu eelarveid ja õigusakte ning arutlete aktiivselt meie kõigi tulevikku puudutavaid küsimusi.
Olete oluline ülemaailmse, piirkondliku ja kohaliku tasandi lüli.
Olete oma piirkonna rahu, stabiilsuse ja heaolu võimsateks vedajateks.
Mängite ka otsustavat rolli selliste vahendite loomisel, mille mõju ulatub teie piiridest palju kaugemale.
Lissaboni lepinguga avanenud võimalused laiendavad teie kohustusi veelgi.
Oleme asjade sellise arenguga väga rahul.
ÜRO ja Euroopa Liit on loomulikud partnerid. Meie tegevus muudab inimeste elu üle kogu maailma.
Miljonid vaesed poisid ja tüdrukud käivad koolis, miljardeid väikseid lapsi vaktsineeritakse surmavate haiguste vastu ning tuhanded sõdurid valvavad rahu Liibanonist Kesk-Aafrika ja Küproseni välja ning veel kaugemalgi - kõige selle taga on meie partnerlus ning Euroopa erakordne heldus ja eestvedamine. See töö peab süvenema ja laienema.
Katsume hetkel jõudu paljude ülesannete ja mitmete kriisidega, kuid samal ajal toimub ka midagi muud - kogu maailmas jõuab järk-järgult kätte äratundmise hetk. Riik riigi, juht juhi järel hakatakse aru saama, et parim lahendus katsumustega tegelemiseks on ühendada jõud - nii ÜRO kui ka Euroopa Liidu teiste liikmesriikidega. Mitte ükski riik, fraktsioon ega piirkond ei saa sellega üksi hakkama. Kui jagame koormat, jagame hiljem ka tulusid.
Seetõttu soovingi täna rääkida solidaarsusest - sellest, kuidas Euroopa Liit ja ÜRO saavad üheskoos reaalsete inimeste vägagi reaalseid muresid leevendada. Muremere lained loksuvad kõikjal me ümber. Töökohti napib, pinged üha kuhjuvad, inimestel on valus, nad on vihased, nende unistused on purunenud. See on viinud asutuste, juhtide ja naabrite usaldatavuse murenemiseni. Ajad on rasked ja seda ka nõnda jõukas piirkonnas nagu Euroopa.
Usun, et saame sellest katsumusest võitu. Üheskoos lõime oma tööle raamistiku - oleme praeguse aja üldised proovikivid täpselt määratlenud. Oleme ühistegevuseks ülemaailmse toetuse hankinud. Lubage mul öelda, et meil on kohustused inimeste ees, kes meilt õigusega tulemusi nõuavad. Praegu ei ole aeg lihtsalt kõnesid pidada, vaid nende kõnede sisu ellu rakendada ning tegudele asuda.
Keskenduksin kolmele ülemaailmsele katsumusele: esiteks võitlus äärmise vaesusega kogu maailmas, teiseks võitlus kliimamuutustega ning kolmandaks pingutamine tuumarelvadeta maailma nimel.
Räägin kohe lähemalt. Esiteks vaesust puudutav katsumus. Eelmisel kuul kogunesid maailma juhid New Yorgis toimunud ÜRO tippkohtumisele, kus arutati aastatuhande arengueesmärke. Meil on häid uudiseid - oleme äärmise vaesuse ja näljaga võitlemisel, kooliskäimise ja laste tervise edendamisel, puhta vee tagamisel ning malaaria, tuberkuloosi ja HIVi/AIDSiga võitlemisel suuri edusamme teinud.
Ometigi on meie edu ebaühtlane. Meie teel on mitmeid takistusi. Ülemaailmsed kaubandusläbirääkimised on soikunud, rajades sel moel teed kahjulike toetuste ning ebaausa olukorra tekkele, mis võtab arenguriikidelt uued potentsiaalsed võimalused. Hinnatõusu tõttu jäävad vajalikud ravimid paljude abivajajate käeulatusest välja. Peaaegu miljard inimest läheb igal õhtul magama tühja kõhuga. Ainuüksi sel aastal langeb äärmisesse vaesusesse veel 64 miljonit inimest.
Kõik see nõuab värsket pingutust, et 2015. aastaks seatud eesmärgid saavutada. Hiljutisel aastatuhande arengueesmärkide tippkohtumisel just selles kokku leppisimegi. Lisame vahendeid ja laiendame vastutust. Avaldan kiitust nendele Euroopa Liidu liikmesriikidele, kes on surve alla sattunud eelarvest hoolimata endale tõsiseid kohustusi võtnud. Võime püksirihma pingutada ka nii, et seejuures ühistele katsumustele käega ei löö.
Palun teil kõigil toetada ÜROd just nendes küsimustes, milles vajame eriti kiiret abi. Peame keskenduma tööhõivepõhisele kasvule - korralikele töökohtadele. Puhastesse ja taastuvatesse energiaallikatesse investeerimine on töökohtade loomisele ning uuendustegevusele hoo sisse andmisel väga oluline. Kui inimesed on näljas, peame aitama neil end ise aidata.
Täname teid, et investeerisite miljard eurot rahastamisvahendisse, mis on mõeldud kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades! Peame vahendeid rakendama seal, kus nende mõju on suurim - siinkohal mõtlen just tervishoidu ja naiste mõjuvõimu suurendamist. Eelmisel kuul suutsime lubadustena kokku saada 40 miljardit USA dollarit, mis järgmise viie aasta jooksul naiste ja laste tervise ülemaailmsele strateegiale eraldatakse. See on aastatuhande arengueesmärkidest kõige visamalt edenev eesmärk. Mõni võiks küll öelda, et minge välja lihtsate võitude peale, kuid ma ei usu sellisel moel võidu kuulutamisse. Peame pingutama kõige raskemini saavutatavate eesmärkide, kõige raskemini aidatavate inimeste ja kõige raskemini ligipääsetavate piirkondade nimel. Meie võimuses on päästa enam kui 16 miljoni naise ja lapse elu.
Meie teine suur katsumus on kliimamuutused. Ka siin on Euroopa nägemus ja hääl olnud määrava tähtsusega.
Teadlased hoiatavad, et viimasel ajal paljudes riikides esinenud äärmuslikud ilmastikunähtused võivad olla meie uue tuleviku avastseeniks. Nägime Venemaal möllanud metsatulekahjusid ning Pakistani kohutavaid üleujutusi. Ometigi peame alati ettevaatlikud olema, kui mõnd ilmastikuolu kliimamuutusega seostame. Seejuures ei tohiks me pilku pöörata ilmselgetelt faktidelt. Sõnum on selge: mida kauem viivitame, seda enam peame selle eest maksma - nii konkurentsivõimes, vahendites kui ka inimeludes. Peame kohe tegutsema, sest vaid nii saame vähendada kliimaohte, suurendada vastupidavust ja aidata arenguriikidel puhta energia tootmist edendada.
Kopenhaagenis saavutatu ei olnud ideaalne, kuid seal pandi tugev alus edasisele tegevusele. Sellest ajast saati oleme teinud edusamme olulistes rakenduslikes küsimustes, nagu kohanemine, tehnoloogiline koostöö ja metsade hävitamise peatamine. Edusammud on olnud tunduvalt lühemad kliimamuutuste mõjude leevendamisel ning pikaajalise rahastamise, järelevalve ja kontrolli valdkonnas ning Kyoto protokolli tulevikuga. Varsti Cancúnis toimuval ÜRO kliimamuutuste konverentsil peame pürgima saavutuste poole nendes küsimustes, milles juba üksmeelele oleme jõudnud. Endiselt lahenduseta küsimustes peavad valitsused nende lahendamises kokkuleppele jõudma.
Palun kõigil fraktsioonidel olla paindlikud, solidaarsed ja vajaduse korral kompromissile minekuks julgust leida. Sellest sõltub miljonite inimeste tervis, julgeolek ja heaolu. Viivitada ei ole võimalik.
Rahastamine on usalduse tekitamisel ja tegudele kannustamisel esmatähtis. Usalduse lõhe arenenud riikide ja arenguriikide vahel on endiselt väga suur. Kiireim viis selle lõhe ületamiseks on suurimate abivajajate kiire rahaline toetamine.
Kutsun kõiki arenenud riike - ka neid, kes on siin auväärses parlamendis esindatud - üles eraldama oma õiglase osa 30 miljardist USA dollarist, mille Kopenhaagenis kiire rahastamise raames perioodiks 2010-2012 kokku saada lubasime. Paljud näevad seda kui tuleproovi, milles selgub, kas tööstusriigid tunnevad huvi ka laiemate läbirääkimiste edu vastu. Lisaks peame 2020. aastani igal aastal leidma 100 miljardit USA dollarit. See oli lubadus, mille arenenud riigid Kopenhaagenis andsid. Minu moodustatud kliimameetmete rahastamise kõrgetasemeline nõustamisrühm on sel aastal kõvasti pingutanud ning pakub varsti välja mitmeid võimalusi, kuidas arenguriikidele 2020. aastani igal aastal 100 miljardit USA dollarit leida.
Kliimamuutused on säästva arengu laiema tegevuskava üks kõige olulisemaid osi. Seetõttu moodustasin hiljuti ülemaailmse jätkusuutlikkuse kõrgetasemelise komisjoni, mida juhivad Soome president Tarja Halonen ja Lõuna-Aafrika president Jacob Zuma. Nende ülesanne on ühendada paljud erinevad ning omavahel seotud punktid ja leida õige tee läbi omavahel ühendatud majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste katsumuste, mis meid lähimatel kümnenditel ees ootavad.
Kõige selle juures on Euroopa eestvedamine - teie eestvedamine - määrava tähtsusega. Euroopa on läbi ajaloo olnud kasvu ja muutuste liikumapanev jõud. Praegu, ajal mil valitsused ei liigu - nüüd, kui kliimamuutuste ja muude küsimuste läbirääkimiste rong on rööbastelt välja sõitnud -, võib Euroopa olla see vedur, mis vagunitele jälle hoo sisse annab. Võite lükata ja võite tõmmata ning rongi jälle rööbastele tagasi aidata. Saate aidata meil õiges suunas edasi liikuda.
Ühtlasi on meie ühise edasiliikumise eesmärk mitte ainult puhtam, vaid ka ohutum maailm. See on kolmas ülemaailmne katsumus, millele täna teie tähelepanu juhin.
Tuumarelvadeta maailma saavutamise eesmärk on Euroopa Parlamendi liikmetele väga huvipakkuv teema. Avaldan teile desarmeerimise küsimustes sõna võtmise, õigeaegsete küsimuste esitamise ja edusammude nõudmise eest tunnustust. Tänan teid 2009. aasta aprilli resolutsiooni eest, milles toetati täielikku tuumadesarmeerimist ning kus esitati tuumarelvade konventsiooni sõlmimise ettepanek!
Desarmeerimise lubadused on hiljuti taas päevakorda tõusnud. Edu saadab meid siis ja ainult siis, kui rahva häält riiklikes ja piirkondlikes küsimustes täielikult kuulda võetakse ning kui Euroopa Liidu pool miljardit häält selles küsimuses ühiselt kajavad ja nendega ühinevad ka teiste piirkondade hääled.
Hindan ja tunnustan teie toetust, mille andsite minu ja paljude riigijuhtide, sh Parlamentidevahelise Liidu koostööna valminud ning viiest punktist koosnevale tuumadesarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise ettepanekule. Töötame selle nimel, et kaotada massihävitusrelvad, kärpida väike- ja kergrelvadega kauplemist ning vähendada ohtu, et tuumarelvade valmistamiseks vajalikud materjalid langeksid terroristide kätte. Jätame seljataha selle ülerelvastatud ja vähese arengu ajastu ning keskendume meile kõigile turvalisema maailma loomisele.
Need on tõsised katsumused ja suured eesmärgid - mitmesugused probleemid, mille ühiseks nimetajaks on ülemaailmne solidaarsus. Me tõuseme või langeme koos, mispärast peame vältima jaotuvust - seda nii maailma mastaabis kui ka kogukondades.
Peaaegu seitse aastat tagasi seisis teie ees minu eelkäija Kofi Annan. Oma pöördumises kutsus ta Euroopat kirglikult üles sisserändega kaasnevaid võimalusi haarama ja vastu panna neile, kes kujutasid uustulijaid nn deemonlike teistena. Soovin, et võiksin täna öelda, et möödunud aastatega on olukord Euroopas paranenud, kuid Euroopa sõbrana saan selle üle hetkel kahjuks vaid muret tunda.
See et Euroopa Liidu sünd lõpetas sajandeid kestnud sõjad ning tõi sellesse maailmajaosse kestva rahu, on peaaegu kulunud käibefraasiks muutunud, kuid ometigi on see jätkuvalt tõsi ning jääb meie lootusekiireks. Euroopa on täitnud imelise integratsioonimootori rolli, põimides rahvaid ja kultuure üheks tervikuks, mille mõju on palju-palju suurem kui selle osade summa arvata laseks. Euroopa jaoks on rahu välja võitlemine olnud aga kogu möödunud sajandi läbiv teema.
21. sajandi Euroopa proovikivi on sisemine sallivus. Kaasamine ja mitmekesiste kogukondade rajamine on sama keerukas ülesanne kui see, mis Euroopal pärast Teist maailmasõda ees seisis. Tegu ei ole lihtsate ülesannetega. Migrandid, pärinevad nad siis Euroopast või mujalt, kannatavad ebavõrdeliselt suure töötuse ja diskrimineerimise käes ning peavad taluma ebavõrdseid õppimis- ja töövõimalusi. Maad on võtmas ohtlik suundumus - polariseerumise poliitika.
(Aplaus)
Mõned mängivad inimeste hirmudel. Nad üritavad liberaalsetele väärtustele tuginedes mitteliberaalseid eesmärke saavutada. Nad süüdistavad sisserändajaid Euroopa väärtuste rikkumises.
(Aplaus)
Kuid liigagi tihti kummutavad neid väärtusi just süüdistajad ise, õõnestades kõike seda, mida Euroopa Liidu kodanikuks olemine endast kujutab.
Euroopa süngeimad peatükid on kirjutatud just sellises keeles. Tänapäeval on peamisteks sisserändajateks moslemid. Euroopa ei saa endale lubada meeli sulgevate ja vihkamist õhutavate stereotüüpide kujunemist. Maailm ei saa endale niisugust Euroopat lubada.
(FR) Tänapäeva Euroopa on rajatud inimõigustele ja humaansuse põhiväärtustele. Püüdleme ühtse maailmajao poole, mis ei ole etnilistest ega usulistest erimeelsustest lõhestatud. Sellise liidu poole, kus kõigil lastel on nende vanemate päritolust olenemata samaväärsed võimalused edule.
Ma usun Euroopa mudelisse, sellisesse Euroopasse, mis ei esinda mitte ainult geograafilist üksust, vaid ka ideaali. Ajad on hetkel rasked. Ja just raskete aegade tõttu peamegi jätkuvalt solidaarsust üles näitama.
Ülemaailmsete katsumustega võitlemiseks peame kõik võrdsed olema. Mainisin neist täna kolme: võitlus vaesuse vastu, kliimamuutused ning ilma tuumarelvadeta maailma saavutamine.
Head Euroopa Parlamendi liikmed! Kutsun teid üles näitama juhivõimeid ja solidaarsust nii Euroopas endas kui ka väljaspool seda. Nagu üks kuulus elsaslane Albert Schweitzer kunagi ütles - esimene samm eetiliste reeglite loomise suunas on solidaarsus teiste inimolendite vastu.
Ma ei kahtle hetkekski, et Euroopa, solidaarsuse sümbol, käitub just nii.
(Parlament austas sõnavõtjat aplausiga püsti seistes).
President
Austatud peasekretär! Täname teid julgustavate sõnade eest, selle eest et kiitsite Euroopa Liidu juhirolli, meie solidaarsust ning võrdlesite meid ülemaailmset rongi juhtiva veduriga. Olen üsna kindel, et suudame selle rongi kenasti rööbastel hoida. Meile mõlemale, nii ÜRO-le kui ka Euroopa Liidule on siin kõige tähtsamaks sõnaks "ühtsus”. Räägime, et oleme mitmekesisuses ühel meelel, nii et tehkem siis koostööd! Teeme koostööd parema maailma, kõigi riikide, ühinenud riikide nimel. Suur tänu teile veel kord!
(Aplaus)
Michał Tomasz Kamiński
(PL) Head kolleegid! Paar tundi tagasi ründasid terroristid Poolas minu fraktsioonile kuuluvaid ruume. Rünnakus hukkus kaks inimest, nende hulgas üks meie parlamendi töötajatest, kes töötas ühe meie parlamendiliikme heaks. Loodan, et see jõhker poliitiline rünnak, mille sarnast ei ole minu riigis veel kunagi toimunud ning kus kaks inimest oma elu kaotasid, saab parlamendi hukkamõistu osaliseks ja et vägivaldsed meetodid ning poliitiliste vastaste tapmine mõistetakse väga selgelt hukka.
(Aplaus)
Juhataja
Tänan teid, Michał Tomasz Kamiński! Nagu nägite, avaldati siin istungisaalis selle täiesti vastuvõetamatu teo ohvritele üksmeelselt kaastunnet.
