Honduras (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused Hondurase kohta.
Carl Bildt
nõukogu eesistuja. - Austatud juhataja! Maailm on suur. Olen tänulik võimaluse eest keskenduda mingil määral olukorrale Hondurases ja seal nähtavate arengute tõsidusele mitte ainult Hondurase, vaid kogu sealse piirkonna jaoks. Püüan teha mõistlikult lühidalt.
Alates kõnealuse kriisi algusest eelmisel kuul on eesistujariik mõistnud hukka sõjalise tegevuse, mis on suunatud president Zelaya vastu, kes kõigele vaatamata oli demokraatlikult valitud. See tegu oli vastuolus Hondurase põhiseadusliku korraga.
Oleme nõudnud selle põhiseadusliku korra täielikku taastamist ning tungivalt palunud kõigil parteidel ja institutsioonidel hoiduda vägivallast või vägivallast kõnelemisest ning püüda leida kiire ja rahumeelne lahendus.
Ma arvan, et paljuski samal moel nagu probleemide puhul Euroopa eri osades peaks Euroopa Liit võtma juhtrolli, ning loodame, et ülejäänud maailm toetab meie jõupingutusi. Praegu on meie poliitika juhindunud Ameerika Riikide Organisatsiooni toetamisest nende jõupingutustes leida dialoogi teel lahendus ja kompromiss seoses praeguste probleemidega.
Oleme olukorras, kus ükski meie suursaadikutest pole praegu Hondurases kohal. Meil pole praegu ka mingeid diplomaatilisi kontakte.
Tervitame väga Costa Rica presidendi ja Nobeli rahupreemia laureaadi Óscar Ariase hiljutist jõupingutust püüda lahendada esinevaid erimeelsusi. Siiani on see osutunud - võiks öelda, et vaevalt see kedagi üllatab - mõningal määral keeruliseks ettevõtmiseks. Kuid mind julgustavad uudised, et sel laupäeval toimuvad president Ariase juhtimisel uued kohtumised. Saame vaid julgustada teda jõupingutustega edasi minema ja paluda jätkuvalt mõlemat osapoolt olla valmis kompromissiks, austades täielikult Hondurase põhiseadust.
Lubage mul lõpetuseks rõhutada, kui tähtis on peale praeguse kriisi lahendamise ka ausate, õigeaegsete ja läbipaistvate presidendivalimiste korraldamine Hondurases veel sel aastal. Õigusriik ja inimõiguste austamine peavad jääma demokraatliku valitsemise nurgakiviks kogu maailmas: Kesk-Ameerikas, Ladina-Ameerikas ja kindlasti kogu Ameerikas.
Catherine Ashton
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Mul on taas hea meel anda oma kolleegi Benita Ferrero-Waldneri nimel väike panus käimasolevasse arutellu Hondurase poliitilise kriisi üle.
Pärast mitut aastat kogeb Ladina-Ameerika jälle institutsioonilist rebestumist. Kriis Hondurases näitab, kui õrn on õigusriik ja institutsiooniline raamistik konfliktide lahendamiseks mõnedes Ladina-Ameerika riikides ning kuidas need riigid võivad langeda kriisi, seda eriti praegu, kui nad läbivad tugeva poliitilise polariseerumise perioodi.
Komisjon reageeris kohe. Väljendasime oma sügavat muret sündmuste pärast Hondurases ja rõhutasime, kui oluliseks me peame õigusriigi, demokraatia ja demokraatlikult valitud institutsioonide austamist. Oleme tungivalt palunud kõigil osalistel lahendada oma erimeelsused rahumeelselt, austades täielikult kõnealuse riigi õiguslikku raamistikku, ning asuda kiiresti dialoogi rahu ja stabiilsuse huvides riigis.
Mõistsime hukka vägivaldsed vastasseisud eriti seetõttu, et nende tagajärjeks oli inimelude kaotus, ning kutsusime kõiki asjaosalisi üles näitama ülimat mõõdukust ja vaoshoitust. Komisjon teatas, et on valmis kriisi rahumeelseks lahendamiseks ja põhiseadusliku korra taastamiseks toetama kõiki algatusi.
Nagu eesistujariik ütles, toetasime Ameerika Riikide Organisatsiooni ja selle peasekretäri härra Insulza algatust, mis kahjuks ei kandnud vilja. Tervitasime väga Costa Rica presidendi vahendusjõupingutusi ja usume kindlasti, et nende abil saavutatakse kriisi rahumeelne lahendus.
Pärast Hondurase sündmusi ning nõupidamist Kesk-Ameerika valitsuste ja ELi liikmesriikidega otsustati Kesk-Ameerikaga assotsiatsioonilepingu saavutamiseks peetavate läbirääkimiste järgmine voor, mis pidi toimuma 6.-10. juulini Brüsselis, edasi lükata. Kuid usume kindlasti, et läbirääkimisi saab jätkata võimalikult ruttu.
Nagu eesistujariik juba ütles, on olukorra tõsiduse tõttu ELi eesistujariigi suursaadik nõupidamiseks tagasi kutsutud ja ka kõik teised ELi suursaadikud on riigist lahkunud.
Tihedas koostöös eesistujariigi ja liikmesriikidega uurime jätkuvalt, mil viisil saame kõige paremini panustada selle kriisi lahendamisse. Praeguseks pole meie koostöö peatamise üle veel otsustatud, kuid meie finantskohustuste väljamaksmine seoses eelarveabiga on peatatud.
Oleme täiesti teadlikud sellest, et Hondurase sündmused võivad luua ohtliku pretsedendi, minnes sammu tagasi demokraatias, ja piirkonna destabiliseerida. Seega jätkame olukorra pingsat jälgimist ja toetame kõiki jõupingutusi, saavutamaks rahumeelne lahendus. Hoiame jätkuvalt Euroopa Parlamenti edasiste arengutega kursis.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
fraktsiooni PPE nimel. - (ES) Austatud juhataja! Asjaolu, et valitud president on oma kodust manu militari ehk sõjalise jõuga ära viidud, pandud lennukile ja toimetatud välisriiki, on midagi, mis tuleb demokraatlikust seisukohast kategooriliselt ja tagasihoidmatult hukka mõista.
Austatud juhataja! Selle põhjal pean ütlema, et mitmete lugupeetud analüütikute, nt Mario Vargas Llosa tehtud tähelepanek on igal juhul ülimalt oluline: vaatamata sellele, et võimult kõrvaldatud president Zelaya on võitnud mitmete poliitiliste parteide ja ka enda partei toetuse ning riigi ülemkohtu toetuse vabariigi rahvuskongressi vastu, on tema kõige silmatorkavamad kaitsjad tegelikult olnud selliste režiimide esindajad, mida iseloomustab süstemaatiline inimõiguste rikkumine ja isikuvabaduste progresseeruv vähenemine, nagu Euroopa Parlament tunnistas oma viimases raportis inimõiguste olukorra kohta maailmas.
Peame nüüd leidma väljapääsu sellest olukorrast. Nõukogu eesistuja on öelnud nii: Euroopa Liit peab hõlbustama naasmist normaalse demokraatliku korra juurde, toetades meest, kes on töötanud selle nimel, et stabiliseerida selle piirkonna olukorda - nimelt Costa Rica presidenti Óscar Ariast.
Teiseks, seoses eelseisvate presidendivalimistega peab Euroopa Liit tegema Hondurasele kättesaadavaks kõik oma valimiste vaatlemise kogemused ja olema valmis saatma valimistele ELi vaatlusmissiooni.
Lõpetuseks, nõukogu eesistuja, on oluline, et Euroopa Liit tegutseks järjekindlalt ilma kaksikmoraalita. On vastuvõetamatu, kui Euroopa Liit ühelt poolt hõlbustab ja intensiivistab oma poliitilist dialoogi selle piirkonna ainsa demokraatliku riigiga ja teiselt poolt paneb ühe Ladina-Ameerika vaeseima riigi kodanikud maksma oma juhtide vigade eest, mis pole härra Zelayale just teadmata.
Nõukogu eesistuja, volinik! Usun ka, et Euroopa Liit peab olema kõnealuses piirkonnas aktiivselt kohal, nagu ütles ka härra Bildt. Aktiivne kohalolek nähtub praegu assotsiatsioonilepingu üle peetavatest läbirääkimistest, mis on jõudmas otsustavasse järku. Austatud juhataja, me ei saa panna süütuid süüdlaste eest kannatama ning seetõttu usun, et peame kaalutlema taas kiiret naasmist läbirääkimistelaua taha, kui konflikt on lahendatud.
Luis Yañez-Barnuevo García
fraktsiooni S&D nimel. - (ES) Austatud juhataja! Me ühineme rahvusvahelise üldsuse üksmeelse hukkamõistuga mitte ainult olukorra tõsiduse ja põhiseadusliku korra kokkuvarisemise pärast - nagu nõukogu eesistuja ja volinik on rõhutanud -, vaid ka selle tõttu, et see olukord tekitab tõsise pretsedendi piirkonnas, kus suure töö ja vaevaga on õnnestunud taastada demokraatia kogu kontinendil, kui mõned harvad erandid välja jätta.
Seega ei saa me selle olukorraga leppida. Euroopa Liit ja liikmesriigid on teinud õigesti, kutsudes oma suursaadikud tagasi, tühistades igat laadi koostöö ja peatades läbirääkimised piirkonnaga. Nõustun nõukogu eesistuja ja komisjoni presidendiga, et me peame nüüd toetama Costa Rica sotsiaaldemokraatliku presidendi ja Nobeli rahupreemia laureaadi Óscar Ariase juhtimisel kokkuleppe saavutamist läbirääkimiste teel ja mitte kutsuma esile repressiivset või vastuhakust tulenevat vägivalda.
Praegu pole aeg analüüsida tegelikke ja oletatavaid vigu, mida president Zelaya, kelle ametiaeg kestab veel kuus kuud, teha võis, sest see pole hetkel asjakohane teema. Praegu on aeg analüüsida väga tõsist Hondurase põhiseadusliku korra kokkuvarisemist, mille põhjustasid relvajõud (kongressi ja muidugi kohtusüsteemi toel, kuid täiesti ebaseaduslikul ja seadusvastasel moel).
Edaspidi on küllalt aega mõelda tema tuleviku üle, kuid täna peame vähimagi kõhkluseta nõudma president Zelaya võimule ennistamist; ta on selle riigi põhiseaduslik president kuni 2010. aasta jaanuarini.
Izaskun Bilbao Barandica
fraktsiooni ALDE nimel. - (ES) (Räägib lühidalt baski keeles.) Austatud juhataja! Ma räägin baski keeles, mis on vähemuskeel ja mis pole veel Euroopa Parlamendi ametlik keel. Loodan, et ta saab selleks tulevikus, nagu on seda teisedki keeled, ning et saame siis rääkida minu emakeeles ehk Baskimaa keeles.
Olles seda öelnud, nõustume nii mina kui ka minu fraktsioon vajadusega otsekohe mõista hukka Hondurases toimunud riigipööre - peame seda nimetama õige nimega. Mõned võivad ehk pidada veaks, et püüti arvestada inimeste tahtega, ehk isegi rohkem kui muuga, kuid me pole siin selleks, et seda analüüsida. Nõustun ka, et nii komisjon kui ka nõukogu peavad töötama selle nimel, et hõlbustada kukutatud põhiseadusliku ja institutsionaalse korra taastamist ning tagada rahva poolt seaduslikult valitud Hondurase presidendi tagasitulek.
Ka mulle teevad muret rünnakud mõnede Hondurase valitsuse liikmete, isegi sealsete ametlike missioonide vastu, mis, nagu kuulsime, on tagasi kutsutud. Loomulikult toetab ka minu fraktsioon nagu komisjoni esindajagi kogu tegevust, mida Ameerika Riikide Organisatsioon on selle konflikti käsitlemiseks ja lahendamiseks ette võtnud.
Minu fraktsioon usub, et meie Euroopas peame aitama tugevdada demokraatiat Hondurases, tagamaks põhiõiguste arendamine ja ühtlasi ka see, et poliitiline dialoog oleks ainus vahend, mida kasutatakse selleks, et jõuda lähemale selle praegu meie ees seisva probleemi lahendamisele.
On ütlematagi selge, et toetame ka kogu seda tööd, mida teeb Nobeli rahupreemia laureaat Óscar Arias, ja sellest tulenevalt loodame, et kui eelnimetatud meetmed on paigas, saab 2009. aasta novembris korraldada Hondurases täiesti läbipaistvad ning täielikult demokraatlikku süsteemi ja inimõigusi austavad valimised. Loodan samuti, et praegune olukord võimaldab meil jätkata läbirääkimisi selleks, et sõlmida assotsiatsioonileping Euroopa Liiduga.
Raül Romeva i Rueda
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (ES) Austatud juhataja! Ka mina soovin kasutada võimalust, et mõista karmilt hukka ja väljendada meie jahmatust Hondurases aset leidnud hiljutiste sündmuste üle.
Olen jälginud olukorda kõnealuses riigis ja piirkonnas viimastel aastatel Kesk-Ameerika riikide suhete delegatsiooni aseesimehena. Minu jaoks on eriti tähenduslik ja ülimalt oluline, et käsitleme seda küsimust siinse parlamendikoosseisu poliitilise arutelu esimesel päeval. See näitab, et tegemist on keskse küsimusega: kõnealusel sündmusel on kurb ja kahetsusväärne au olla peetud esimeseks riigipöördeks Kesk-Ameerika riigis 21. sajandil ja seda me ei tohiks unustada.
Seetõttu ma mitte ainult ei mõista seda president Zelaya vastu suunatud riigipööret hukka, vaid ka nõuan tungivalt, et Euroopa Liit ei tunnustaks selle juhti Roberto Michelettit. Pealegi pean ülitähtsaks, et Euroopa Liit nõuaks kindlalt, mida ta tegelikult ka juba teeb, põhiseadusliku korra taastamist. On kriitilise tähtsusega, et 2009. aasta novembri valimised valmistataks ette tõsisel, vastutustundlikul ja usaldusväärsel moel, ning seda silmas pidades on mul ka hea meel, et läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks selle piirkonnaga on vähemalt praeguseks peatatud.
Ma palun ka, et me peataksime oma kaubandustoetuse näol antava abi, nagu on teinud näiteks Maailmapank või Ameerika Ühendriigid, erand tuleb teha vaid humanitaarabile.
Minu arvates on tähtis, et peale nende meetmete peetaks meeles ka vajadust korraldada selge ja lühike juurdlus selle üle, keda tuleks selle riigipöörde eest vastutavaks pidada. On selge, et paljud inimesed on vastutavad ja et selle riigipöörde taga on palju muid huve ning et mõnel juhul me isegi ei tea osaliste nimesid.
Olen veendunud, et Euroopa Liit peaks avaldama selle juurdluse korraldamiseks survet, mistõttu on meil vaja kohapeale saata alalised rahvusvahelised delegatsioonid, kes saavad riigis esile kerkivaid liikumisi toetada, et nõuda demokraatiat ja võita tagasi see, mis neilt on ära võetud.
Willy Meyer
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (ES) Austatud juhataja! Neli päeva pärast riigipööret otsustas minu parlamendifraktsioon saata mind Tegucigalpa linna jälgima kohapeale selle sõjalise riigipöörde ehk coup d'état tagajärgi. Olin Tegucigalpas tunnistajaks mis tahes sõjalise riigipöördega kaasnevatele tagajärgedele, milleks on represseerimine, vabaduse puudumine, vahistamiskäsud nende enda parlamendiliikmete kohta, kes riigipööret ei toetanud, sotsiaalsete gruppide liidrite vangistamine, haiglad paljude haavatutega, kes liikumiskeeldu ära kasutasid. Selline oli üksikasjalik pilt, mis mulle seal silme ette jäi.
Tervitan nõukogu ja komisjoni reaktsiooni, kuna see on ainus võimalik vastus toimunule. Esiteks tuleb täita kõiki Ameerika Riikide Assotsiatsiooni nõudeid. Ma märgiksin siinkohal, et oma kohtumisel Ameerika Riikide Assotsiatsiooni peasekretäriga ilmnes, et neil on väga selge tegevuskava: kõik riigipöörde juhi Roberto Micheletti ebaseadusliku valitsuse teod kuulutatakse kehtetuks ning seetõttu on Ameerika Riikide Organisatsioon juba otsustanud, et ta ei kavatse vaadelda mingeid selle valitsuse korraldatud valimisi.
Loodan, et ka Euroopa Liit järgib sama tegevusjuhendit - sama tegevuskava -, nii et selle valitsuse ühtegi tegu ei peetaks seaduslikuks. Seega ei saa me niisuguste asjaolude puhul vaadelda valimisi, mille on ebaausal moel korraldanud riigipöörde teel võimule tulnud valitsus.
Mulle näib, et see on otsustav nädal. Hondurase ainus president - president Zelaya - on teinud asjad väga selgeks: ta on väga konkreetselt öelnud, et ootab veel ühe nädala, aga kui nädala jooksul Costa Rica läbirääkimistel ei otsustata, et ta peaks naasma, naaseb ta igal juhul.
Seega arvestades ainsa seadusliku presidendi tehtud otsust, loodan, et Euroopa Parlament, institutsioonid, nõukogu ja komisjon toetavad tema otsust, nagu seda teevad ka Ameerika Riikide Organisatsioon, Ühinenud Rahvaste Organisatsioon ning muide ka Ameerika Ühendriigid. Seetõttu olen ma veendunud, et põhiseadusliku võimu taastamist ja president Zelaya võimule naasmist tuleks nõuda toonil, mis on Euroopa Parlamendile omane.
Mu kaasliikmed! Loodan, et jõuame kindlale otsusele ning Euroopa Parlament mõistab riigipöörde tagasihoidmatult hukka ja toetab president Zelaya võimule ennistamist. Samuti loodan, et me kiidame seega heaks kõik rahvusvaheliste organisatsioonide algatused.
Kader Arif
(FR) Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Tahaksin alustuseks ühineda eelkõnelejatega, mõistes kõige karmimalt hukka president Zelaya valitsuse vastu Hondurases lavastatud riigipöörde. Tema omavolilise kinnipidamise ja riigist väljasaatmisega rikutakse põhiseaduslikku korda, mis tuleb võimalikult kiiresti taastada. Võimu kukutamine sõjalisel teel, mille järel Roberto Micheletti kuulutas ennast uueks presidendiks, toob mulle meelde Kesk-Ameerika ajaloo meile teadaolevad süngeimad perioodid ning selline demokraatia ründamine pole meile vastuvõetav.
Seega ma tervitan Ameerika Riikide Organisatsiooni otsust peatada Hondurase osalus selles organisatsioonis ja tunnustada president Óscar Ariast vahendajana, kes aitab leida lahendust.
Kuid volinik, mulle teevad ka väga muret kaubandussuhted, mida Euroopa Liit selle riigiga säilitab. Mitu kuud on peetud läbirääkimisi komisjoni ja Kesk-Ameerika vahel uue põlvkonna assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks. Pärast riigipööret tühistati eelmisele nädalale kavandatud kohtumised. Peame selle üle head meelt tundma. Arvasin, et sain teist aru, kuid tahaksin teada rohkem üksikasju. Kas komisjon on otsustanud peatada läbirääkimised kuni institutsiooniline ja poliitiline olukord Hondurases on taas normaalseks muutunud? Seda küsime mina ja minu poliitiline fraktsioon, kuid mina tahaks teada saada rohkem üksikasju komisjoni seisukoha kohta selles küsimuses.
Veel üks teema, mida tahan tõstatada, volinik, on seotud üldise soodustuste süsteemiga (Generalised System of Preferences Plus), millest Honduras kasu saab. Paljud kodanikuühiskonna organisatsioonid on teatanud omavolilistest otsustest ja inimõiguste rikkumisest pärast riigipööret, eelkõige seoses liikumis-, ühinemis- ja sõnavabadusega. Komisjon peab selles küsimuses väga vankumatu olema. GSP+ on stimuleeriv meede, mille puhul sõltub kasu selgetest kohustustest. On enam kui piisavalt tunnistust sellest, et on kahtlane, kas Hondurase riik täidab oma kohustusi isehakanud presidendi võimu all. Seetõttu kutsun komisjoni üles, et ta alustaks uurimist, kas on võimalik Hondurasele GSP+ raames soodustusi ajutiselt mitte anda.
Jean-Luc Mélenchon
(FR) Lugupeetud juhataja! Meie rahuarmastavad põhimõtted ei tohi meil lasta jätta muljet, et kutsudes mõlemaid konfliktipooli üles vaoshoitusele, usume, et Hondurase riigipöörde läbiviijad ja põhiseaduslik valitsus on mõlemad ühtmoodi süüdi. Praegusel juhul on president Zelaya võimule naasmise eest võitlevate mässajate vägivald seaduslik ja putšistide oma seadusvastane.
Kesk- ja Lõuna-Ameerika riikide riigipeade ja valitsusjuhtide isiklik sekkumine eesmärgiga tagada põhiseadusliku presidendi Manuel Zelaya tingimusteta naasmine võimule näitab, et kogu kontinent tahab, et see olukord ning kogu riigipöörete ja diktatuuride aeg kord lõppeks.
Pärast ÜRO ja piirkondlike koostööorganisatsioonide üksmeelseid otsuseid peab Euroopa Liit mängima oma osa selles võitluses, sest see on võitlus, mitte kokkulepe. See on ajalooline võitlus. Euroopa peab katkestama kõik poliitilised ja kaubanduslikud suhted ning läbirääkimised selle kildkondliku režiimiga kuni president Zelaya tingimusteta ja vaieldamatu naasmiseni võimule, sest demokraatia mõttes pole seal millegi üle läbi rääkida. Euroopa peab kutsuma üles ka Obama administratsiooni ja Ameerika Ühendriike katkestama kõik kaubanduslikud ja sõjalised suhted selle kildkondliku režiimiga. Sellise hinnaga vastab meie tegevus põhimõtetele, mida me nii sageli väidame end järgivat, kritiseerides teiste omi.
Bogusław Sonik
(PL) Austatud juhataja! Olukord Hondurases nõuab, et Euroopa Liit jätkaks konkreetset ja resoluutset tegevust, et stabiliseerida olukorda ja taastada põhiseaduslik kord ning vältida väljaaetud president Zelaya toetajate ja vastaste vahelise konflikti kasvamist. Seega toetan härra Salafranca pakutud algatust öelda niipea kui võimalik, et Hondurasesse saab saata Euroopa Parlamendi heakskiidu saanud missiooni.
Vaidluspooled tuleb võimalikult kiiresti juhatada läbirääkimisteni, mis võimaldavad jõuda kokkuleppele, et president Zelaya saaks oma kohale naasta ja olla ametis kuni oma praeguse ametiaja lõpuni, kuid ilma võimaluseta muuta põhiseadust, mis võimaldaks tema uuesti valimist. Niisugune lahendus annaks olukorra stabiliseerumiseks lootust, kuigi see ei pruugi olla mõlemale poolele vastuvõetav...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Nikolaos Chountis
(EL) Austatud juhataja! Usun, et peame Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liiduna tegema vajalikud muutused, et Hondurase riigipööre kestaks võimalikult lühikest aega, president Zelaya naaseks oma kodumaale ning Ladina- ja Kesk-Ameerika sõjaliste riigipöörete ring lõpuks sulguks.
Peame arvestama, kui tohutuid edusamme ja demokraatlikke muudatusi on viimastel aastatel mitmes riigis tehtud - muudatusi, mis tugevdavad põhiseaduslikke ja demokraatlikke vabadusi, kaitsevad turu kontrollimata positsiooni vastase poliitika põhimõtet ja olemust, püüdes seda välja tõrjuda, ning lõhuvad pikaaegsed sidemed neokolonialismiga. Seetõttu usun, et peaksime pidama silmas Euroopa tohutut vastutust rahumeelse tegevuse eest rahvusvahelisel tasandil ning taastama demokraatlikud ja solidaarsuse sidemed Atlandi ookeani teisel kaldal asuvate rahvaste ja riikidega.
Carl Bildt
nõukogu eesistuja. - Austatud juhataja! Arvan, et kõik, kes on sõna võtnud, on kõnelenud väga tugevalt selle poolt, et kaitsta demokraatiat ja põhiseaduslikku korda kogu Ladina-Ameerikas. Selles peitub muidugi hukkamõist toimunu suhtes. Milline tahes on taustolukord, ei saada me sõjaväge riiki, et vahistada selle riigi valitud president ja saata ta välismaale. Olukorrast hoolimata peame seda suhtumist väga selgelt väljendama ja me teeme seda.
Kuid siiski peab selleks, et olukorda lahendada, olema mingi lepitus, mingi kompromiss. Selle põhjal, mida kuulsin härra Salafrancalt ja teistelt, paistavad kõik olevat nõus, et president Arias on tõenäoliselt see mees, kes kõige paremini sobib vajaliku kompromissi saavutamiseks. Ilmselt võtab tal mõlema poole esindajatega läbirääkimiste pidamine aega, kuid ma pean tähtsaks, et tal on neis jõupingutustes nii meie kui ka teiste Ameerika riikide toetus.
Mis puudutab konkreetse lahenduse olemust, siis seda otsustab tema ja nemad nõustuvad. Lähtudes sellest, mida ma alguses ütlesin, on aga selge, et meie taotleme põhiseadusliku korra taastamist. Põhiseadusliku korra taastamiseks on vaja president Zelaya naasmist. Sellest ilmselt ei piisa ja põhiseadusliku korra täielikuks taastamiseks tulevad tõenäoliselt mängu muud tegurid.
Niisiis, see, mida nõuame president Zelaya võimule ennistamise ja naasmise näol, on hädavajalik, kuid põhiseadusliku korra taastamiseks sellest arvatavasti ei piisa, kuid just see on võtmetähtsusega meie ja Hondurase suhete, Hondurase arengu ning põhiseadusliku korra ja demokraatia usutavuse jaoks selles maailmaosas.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
