Stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007) (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är en andrabehandlingsrekommendation från utskottet för kultur och utbildning om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om genomförandet av ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007) (06233/2/2006 - C6-0271/2006 - 2004/0151 (COD)) (Föredragande: Ruth Hieronymi).
Ruth Hieronymi 
föredragande. - (DE) Herr talman! I dag ska vi diskutera Media 2007, ett tredje generationens stödprogram för den europeiska filmindustrin.
Jag vill framföra ett varmt tack till ledamöterna i utskottet för kultur och utbildning och till de rådgivande utskotten för ett utmärkt samarbete, och också särskilt till kommissionsledamot Viviane Reding och hennes personal som tillsammans med parlamentet har gjort allt de kunnat för att försöka hjälpa den europeiska audiovisuella industrin att vidareutvecklas och bli en framgång.
För exakt ett år sedan i dag, den 25 oktober 2005, antog vi i parlamentet detta förslag till program med stor majoritet. Vi hade velat anta programmet i god tid - och med detta menar jag tidigt - så att det skulle kunna vara tillgängligt för Europas filmskapare från och med den 1 januari 2007, men Europeiska rådet planerade tyvärr inte tillräckligt långsiktigt för att kunna hålla sig till tidsplanen, och krävde att vi först skulle föra några svåra finansiella förhandlingar.
Programmet Media 2007 är strukturerat på samma sätt som de föregående, framgångsrika programmen Media och Media Plus och täcker utbildning, utveckling och försäljning inom den audiovisuella sektorn, men inte produktion, vilket är medlemsstaternas sak att hantera. Det som gör programmet Media så otroligt viktigt är att den audiovisuella sektorn är en av de snabbast växande ekonomiska sektorerna, inte bara i Europa utan över hela världen, vilket vi är medvetna om. Om Europa vill hålla jämna steg måste man komma på rätt spår.
Programmet Media är ett svar på två kärnproblem på den europeiska audiovisuella marknaden, varav det första är dess uppsplittring, som huvudsakligen kan tillskrivas vår kulturella, språkliga och nationella mångfald. Samtidigt som den är en skatt, och en av de mest betydelsefulla skatter som Europa äger, utgör den stora utmaningar i fråga om marknadsutveckling. För det andra lider den audiovisuella marknaden i Europa av kronisk underkapitalisering. Med programmet Media kan vi svara effektivt på dessa utmaningar.
Programmet Media har bidragit till att finansiera 90 procent av alla filmer som producerats för export inom Europa, och varje euro som investerats genom programmet medför ytterligare 20 i uppföljande investering. Därför var det absolut rätt av kommissionen, och kommissionsledamot Viviane Reding i synnerhet, att trycka på som de gjorde för en tillräcklig finansiering för detta program från Europeiska unionens sida och föreslå att den skulle uppgå till en miljard euro. Det är beklagligt att rådet inte kunde förmås att godta detta belopp under förhandlingarna, då det sänktes till 671 miljoner euro, vilket gör att vi har lyckats upprätthålla det rådande läget utan att uppnå någon vidare utveckling.
I det nya programmet införlivas dock tre prioriteringar. Den första är digitalisering, den andra förbättrat samarbete på alla nivåer och den tredje bättre tillgång till finansiella institutioner som specialiserar sig på finansiering av filmer. Allt jag kan säga om detta är att vi uttalar oss starkt för att programmet snabbt ska komma i gång, att det ska kunna genomföras framgångsrikt och att det som vi hoppas kommer att bli en tillräcklig finansiering i nästa omgång.
Viviane Reding
Herr talman, mina damer och herrar! Jag vet att alla parlamentsledamöter liksom jag värderar programmet Media högt, ett erkänt program som har inneburit ett stöd för den europeiska audiovisuella sektorn sedan det lanserades. Vi befinner oss nu i den fjärde generationen av detta program, och vi har hållit fast vid den grundläggande strukturen medan vi har förnyat de precisa delarna som är kopplade till tekniska framsteg, vilket visar att programmets värde är erkänt, att det är viktigt, att det erkänns enhälligt av personerna inom sektorn och att det är av avgörande betydelse för framtiden för vår audiovisuella kreativitet och vårt audiovisuella arv.
Europaparlamentets orubbliga stöd gläder mig mycket, och i synnerhet föredragandens, Ruth Hieronymis, konstruktiva och fasta stöd. Andrabehandlingsrekommendationen utgör ett nytt steg mot att programmet ska kunna träda i kraft snabbt 2007. Parlamentet har gjort sin del, och nu måste de slutliga besluten fattas av rådet. Jag hoppas att de som arbetar inom den audiovisuella sektorn i och med detta program kommer att gynnas på ett smidigt sätt från och med nästa år av detta stöd, som är så betydelsefullt för dem av flera anledningar: för det första för Europas kulturella mångfald, för det andra för skapandet av europeiska produktioner och slutligen för stabiliteten hos en väl fungerande industri. Jag för min del kommer precis som tidigare att främja antagandet av detta beslut, som kommer att bli ett avgörande steg för den europeiska audiovisuella sektorns framtid.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
för PPE-DE-gruppen. - (EL) Herr talman! Dagens förslag till Europaparlamentets antagande av den gemensamma ståndpunkten inför beslutet att genomföra ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn kan sägas vara resultatet av ett stort antal människors personliga uthållighet och systematiska arbete. Detta gäller i synnerhet föredraganden, Ruth Hieronymi, som också jag, i egenskap av föredragande för yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, uppriktigt vill gratulera, samt den person som haft en ledande roll i arbetet med raden av Mediaprogram, nämligen kommissionsledamot Viviane Reding.
I samarbete med Europeiska kommissionen och rådet har vi fastställt slutversionen av texten i programmet Media 2007-2013, som ger särskilt mervärde till utvecklingen av den europeiska audiovisuella sektorn som, utöver den ekonomiska fördelen och betydelsen och det förestående bidraget till utveckling av sysselsättning i Europeiska unionen och av den audiovisuella industrins konkurrenskraft, också har ett särskilt socialt och kulturellt värde.
Den audiovisuella sektorn har i dag en enorm potential för att bekämpa könsstereotyper och odla europeiska samhällens attityder och uppförande utifrån traditioner, oförändrade värden och respekt för människors värdighet och unika karaktär.
Tack vare Europaparlamentets bidrag till förstärkningen av skedet före och efter produktion för majoriteten av Europas audiovisuella producenter kommer det nya programmet Media 2007 även i fortsättningen att belysa deras betydelse för främjandet av den kulturella dialogen och det språkliga och kulturella arvet.
Vi hoppas också att en respekterad och stark europeisk industri med ett varierat innehåll kommer att främjas inom ramen för globalisering av konkurrenskraften och Lissabonstrategins mål för att de europeiska värdena ska utvecklas och göras tillgängliga genom större uppmärksamhet för främjandet av de mindre talade språken ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Marianne Mikko
för PSE-gruppen. - (ET) Mina damer och herrar! Först och främst vill jag återigen gratulera Ruth Hieronymi, föredraganden, som skickligt har gjort Media 2007 till ett utmärkt dokument i syfte att stödja den europeiska filmindustrin.
Jag är glad, men samtidigt orolig. Jag är glad över att stödet för digitalisering har blivit en central del av programmet Media 2007, men jag är orolig för att den europeiska filmindustrin inte kommer att kunna bli konkurrenskraftig i och med den nuvarande finansieringsnivån.
Digitalisering är en utmaning som är nödvändig inom den europeiska audiovisuella sektorn för att man ska kunna utveckla dess innovationsförmåga. Digitaliseringen skulle kunna bli ett effektivt medel för att överbrygga den europeiska marknadens delning.
Jag vill tacka kommissionen, rådet och alla mina kolleger som har stött mina ståndpunkter i egenskap av skuggföredragande. Vad gäller den befintliga situationen har andelen produktioner från USA på europeiska tv-kanaler återigen nått en rekordnivå. Hollywood regerar också våra biografer.
Det fanns en tid då biografen tillhörde Fassbinder och den franska nya vågen. Mer nyligen tillhörde den Kaurismäki och Dogmagruppen. Nu vill den intelligenta europeiska biopubliken se asiatisk filmproduktion.
Jag vet att uppkomsten av begåvade filmskapare huvudsakligen beror på tillfälligheter. Den nuvarande bristande finansieringen innebär att nästa europeiska filmgeni kanske åker och arbetar i USA eller övergår helt och hållet till ett annat arbetsområde.
Medier är inte bara en industri. Medier utgör en möjlighet att skapa en identitet, och eftersom Europeiska unionen inte kan fungera utan en europeisk identitet vill jag återigen betona hur viktigt det är att vi stöder vår filmindustri.
Jag vill tacka er alla för det arbete ni har utfört, men jag måste avsluta med att säga att det som har uppnåtts på området för finansiering är på en lägre nivå än det var när vi inledde arbetet. Detta är beklagligt för Europa.
Alfonso Andria
för ALDE-gruppen. - (IT) Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Det har redan gått ett år sedan vi vid första behandlingen välkomnade det utmärkta arbetet av föredraganden, som jag återigen vill gratulera till det senaste arbetet. Vidare diskuterade Ruth Hieronymi, jag själv och andra parlamentsledamöter dessa frågor i september förra året med medlemmar av den italienska regeringen och aktörer inom sektorn, under en lång och intressant debatt när den ansedda filmfestivalen i Venedig firade sitt 57-årsjubileum.
Vi är medvetna om att det har uppstått en försening. Europaparlamentet har med stor ansvarskänsla agerat mycket snabbt och presenterar i dag den slutliga texten i betänkandet om programmet Media här i kammaren. Texten har naturligtvis förbättrats avsevärt i och med att resurserna har gjorts mer tillgängliga för potentiella förmånstagare, att samarbetet med andra gemenskapsprogram på området för utbildning, fortbildning och forskning har stärkts och att tillgången till kredit har underlättats för den audiovisuella industrin för att den ständiga bristen på finansiering inom sektorn ska avhjälpas.
Dessutom innebär användandet av ny teknik oundvikligen en övergång till rationaliserade kostnader och en konsekvent konkurrenskraft. Jag föreslår därför att kommissionen tar på sig ansvaret för att utvärdera de pilotprojekt som har utförts och dela erfarenheter på de områden där de har lyckats.
Avslutningsvis vill jag återuppta det förslag som jag lade fram inför parlamentet förra året i samband med betänkandet om bevarandet av filmarvet, om att skapa ett tematiskt europeiskt filmarkiv för att bevara ett noggrant urval av filmer om historiska händelser och om händelser som relaterar till utvecklingen av gemenskapsprojektet.
Helga Trüpel
för Verts/ALE-gruppen. - (DE) Herr talman, mina damer och herrar! Också jag vill börja med att tacka Ruth Hieronymi varmt för hennes arbete och kommissionsledamot Viviane Reding för hennes goda samarbete.
Det vår mediepolitik egentligen handlar om är en vidare utveckling av det specifika estetiska språket i europeiska filmer. I hjärtat av vår kulturella självbild finns en önskan att kämpa mot Hollywoods dominans, att visa våra egna filmer, karakteriserade som de är av den europeiska mångfalden, och att underlätta produktionen och distributionen av dem. Fastän vi vet att den audiovisuella industrin också är av enorm betydelse för Lissabonstrategin och Europas ekonomiska utveckling handlar detta inte bara om ekonomi utan också, i en djupgående betydelse, om kulturpolitik och om kulturell identitet och kulturell mångfald.
Jag instämmer med tidigare talare som har tagit upp underkapitaliseringen, behovet av att snabbt få i gång programmet Media och en bättre finansiering av det.
Seán Ó Neachtain
för UEN-gruppen. - (EN) Herr talman! Jag skulle också vilja gratulera föredraganden, Ruth Hieronymi, till hennes arbete och kommissionsledamot Viviane Reding till hennes arbete med att stödja detta program.
Jag stöder fortsättningen av programmet Media för perioden 2007-2013. Samtidigt som EU integreras närmare måste vi komma ihåg att det är mycket viktigt att vi försöker skydda och främja våra olika kulturella och språkliga skillnader inom själva EU. Vi måste alltid komma ihåg att EU:s mångfald är dess största tillgång. I själva verket kommer Mediaprogrammet att bidra till utvecklingen av den audiovisuella sektorn inom EU under de kommande sex åren.
I ändringsförslag från Europaparlamentet har vi sett till att den europeiska filmen erkänns inom ramen för Mediaprogrammet med tanke på interkulturell dialog, språklig och kulturell mångfald samt icke-diskriminering.
Thomas Wise
för IND/DEM-gruppen. - (EN) Herr talman! Detta förslag har varit ytterligare en del i försöken att föreskriva EU ideal och påtvinga censur på en intet ont anande allmänhet. Det handlar mindre om stöd till industrierna inom EU, och mer om att skydda dem från konkurrens utifrån den riktiga världen.
Jag måste fråga: varför är detta förslag nödvändigt? Ja, kanske för att EU genom att genomföra detta program kan utnyttja ytterligare ett område för att föra ut sitt budskap till folk som inte tror eller räknar med att de manipuleras. Jag citerar: ”Det skall påpekas att Media-programmet (...) nu på ett tydligare sätt tar fasta på den europeiska filmens betydelse för interkulturell dialog”. Men man ignorerar fullständigt den större interkulturella dialogen mellan olika europeiska kulturer och dialogerna på ett internationellt plan, på den indiska subkontinenten till exempel. Det tar inte slut där, utan i varje del av detta betänkande fastställer man vederbörligen ytterligare ett försök att blanda sig i ekonomisk verksamhet.
Vi får höra att programmet kommer att kosta 671 miljoner euro. Vi vet också att den som betalar bestämmer. Men var finns mervärdet? Vem gynnas? Man ignorerar det som folk kanske vill se, om de ges friheten att välja. EU kommer dock att gynnas genom att marknaden snedvrids i folks huvuden. Å ja, EU-medborgarna, dessa stackare som fick ett påtvingat medborgarskap, från vilket det inte finns någon undanflykt!
Tadeusz Zwiefka
(PL) Jag vill börja med att tacka föredraganden för hennes utmärkta arbete. Den audiovisuella sektorn utgör, som vi alla är medvetna om, en mycket betydelsefull del av vår ekonomi. Över en miljon människor är anställda inom denna sektor. Den spelar också en avgörande social och kulturell roll, eftersom det finns en tv-apparat i nästan alla europeiska hushåll.
Olyckligtvis, och det smärtar mig att säga detta, utgörs den europeiska filmmarknaden bara till 26 procent av filmer som är producerade i Europa, i förhållande till de 71 procent som utgörs av amerikanska produktioner. Jag håller inte med föregående talare om att det har med någon sorts manipulation att göra här. Det kommer an på oss att erbjuda den europeiska publiken ett val. Det måste dock vara ett val som omfattar europeiska produktioner av god kvalitet, för de procenttal som jag just nämnde speglar verkligen inte kvaliteten på de filmer som finns tillgängliga. Man får därför hoppas att programmet Media 2007 bidrar till att återställa balansen.
Att stärka den europeiska kulturella mångfalden och Europas filmproduktion är ett nobelt syfte, men det kan bara uppnås genom att den europeiska audiovisuella sektorns konkurrenskraft samtidigt stärks. Digitalisering är naturligtvis ett sätt att bekämpa splittring och bristande investering på den europeiska filmmarknaden, men vad som verkligen krävs är ett bättre distributionssystem på den europeiska marknaden och också på de internationella marknaderna. I dag främjar de tekniska framstegen när det gäller digitala tjänster bättre spridning av europeiska audiovisuella produkter. Men i och med bristen på engagemang från den privata sektorns sida, i synnerhet inom ramen för finansiering av satsningar på det audiovisuella området, kommer programmet Media 2007 inte att kunna genomföras till fullo. Det befintliga erbjudandet när det gäller kredit för audiovisuell produktion är i hög grad otillräckligt, i synnerhet vad gäller filmer som görs av små och medelstora producenter. Samma sak gäller för de beviljanden av medel som finns för unga filmskapare.
Jag hoppas att programmet Media 2007 inte kommer att gå till spillo.
Nikolaos Sifunakis
(EL) Herr talman, fru kommissionsledamot! Detta är en synnerligen viktig dag för utskottet för kultur och utbildning, eftersom de betänkanden som utarbetats av mina vänner Ruth Hieronymi, Vasco Graça Moura, Lissy Gröner, Doris Pack och Hannu Takkula om de fleråriga programmen för den audiovisuella sektorn, kultur, ungdomsfrågor, utbildning och europeiskt medborgarskap har lagts fram för slutligt godkännande av parlamentet. Ledamöterna i vårt utskott har gjort sig förtjänta av gratulationer.
Trots att godkännandet av programmen blivit försenat, vilket berodde på svårigheter att enas om budgetramen, tror vi att de resurser som tillhandahålls kommer att göra det möjligt för dessa program att även i fortsättningen erbjuda möjligheter, även om resurserna inte är tillräckliga.
Särskilt programmet Media kan komma att spela en viktig roll när det gäller att förbättra den europeiska filmindustrins konkurrenskraft, genom att man ger ekonomiskt stöd till utveckling av audiovisuella arbeten, yrkesutbildning inom sektorn och en ökad distribution och omsättning av europeiska arbeten. I detta sammanhang måste vi också belysa de ansträngningar som gjorts av Viviane Reding.
Utvecklingen och främjandet av europeiska filmer är av stor vikt för upprätthållandet av den kulturella mångfalden, den ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen. Olyckligtvis är den stora rikedom som Europas språkliga och kulturella mångfald utgör också orsak till ett ännu större strukturellt problem på den audiovisuella marknaden. Jag syftar på den omfattande uppsplittring av de nationella marknaderna, som gör att den europeiska filmindustrin inte kan vinna en större andel av den europeiska och den globala marknaden.
Media 2007 måste hjälpa till att bekämpa bristen på spridningen över gränserna av europeiska verk.
Bernat Joan i Marí
(EN) Herr talman! Först av allt skulle jag vilja gratulera och tacka Ruth Hieronymi för hennes utmärkta arbete och kommissionsledamot Viviane Reding för den ståndpunkt hon har intagit.
Jag anser att det är mycket viktigt att stödja den audiovisuella sektorn och den europeiska filmindustrin för att säkerställa mångfald och pluralitet inom EU och att arbeta mot Europeiska unionens huvudmål. Jag anser att det också är mycket viktigt för hotade kulturer, för språken i statslösa nationer, för minoritetsspråk och så vidare. Hänvisningen i betänkandet till de regionala och lokala nivåerna är mycket viktig, eftersom det riktar sig mot behovet av verklig mångfald inom Europeiska unionen. Detta är ett stort stöd. Vi måste också stödja oberoende producenter för att berika audiovisuell produktion och ställa den mer i samklang med verkligheten och med europeisk kultur.
Georgios Karatzaferis
(EL) Herr talman! I vilket land i Europeiska unionen man än tittar på tv tror man, om det inte är nyheter som sänds, att man är i Förenta staterna. Det är den amerikanska kulturen som regerar. Denna motbjudande kultur med våld, brottslighet, våldtäkt osv. som tar sig in i våra hem så lätt. Vi måste skydda den europeiska familjen från denna kultur som inte passar oss. Vi måste därför helt klart göra den europeiska filmen starkare. Vi måste förstärka denna kontinents kultur och civilisation, men jag är rädd för att vi med de medel som anges i betänkandet inte kan förändra något.
Televisionen är ”nitroglycerin” i händerna på personen som kontrollerar den. Den serverar det som denna person vill ha. Jag vill hänvisa till EuroNews, som vi finansierar, där det italienska folket nyligen kallades maffia på grund av någonting som hade att göra med fotboll. EuroNews tillämpar sina egna regler och säger ”Makedonien” till skillnad från Europeiska unionen, som kallar detta land f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (FYROM).
Samtidigt som vi ger ekonomiskt stöd måste vi därför kontrollera var våra pengar hamnar och vad delar av dem spenderas på. Detta är viktigt om vi vill nå framgång i en fråga av avgörande betydelse, för det handlar om opinionsbildning. Man kan naturligtvis också göra medlemsstaternas historia mer allmänt känd om man vill. Jag känner inte till Polens historia, och polackerna känner inte till Greklands historia. Nu är vi en enda familj. Vi borde känna till varandras bakgrund. Vilka vi är och vart vi vill komma. Därför måste detta program stödjas ekonomiskt, och jag hoppas på en sådan åtgärd, men detta kräver naturligtvis mod i stället för den metod som vi använder oss av i dag.
Viviane Reding
Herr talman! Jag vill återigen tacka Europaparlamentet, och i synnerhet utskottet för kultur och utbildning och dess ordförande och föredragande, för det värdefulla stödet till förmån för den europeiska kreativiteten och filmkonstens mångfald.
Jag delar de åsikter och bekymmer som de ledamöter har som säger att finansieringen olyckligtvis inte räcker till för våra ambitioner. Vi fick inte det ekonomiska stöd som vi bad om: det är beklagligt men sant. Därför måste vi agera för att säkerställa att det nya programmet, med en lägre finansiering, blir en möjlighet att dra ett streck över det förflutna så att vi kan koncentrera oss på de åtgärder som verkligen har ett mervärde för Europa, samtidigt som vi uppmanar de nationella regeringarna att ta ansvar för övriga åtgärder.
Liksom föredraganden redan har förklarat kommer vi därefter att hålla oss till de åtgärder som har visat sig vara effektiva under tidigare år. Vi kommer dock samtidigt att tillfoga exempelvis stöd för beställvideo, som håller på att bli en prioritering. Vi kommer också att stödja digitalisering, vilket särskilt är en möjlighet för spridning av europeiska produktioner, och vi kommer att ge större stöd till distribution för att skapa den samverkan som är nödvändig för webbfilmens tidsålder. Vi kommer också att införa en ny åtgärd till stöd för europeiska filmer på nya marknader på andra kontinenter. Dessa är de viktigaste delarna i detta initiativ, som får ett nästan enhälligt stöd från Europaparlamentet, ministerrådet och sektorn. Jag vill tacka för parlamentets stöd, som kommer att erkännas externt både av de audiovisuella produktionernas publik och skapare.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon kl. 12.00.
