Istuntokauden uudelleen avaaminen
Puhemies.
Julistan Euroopan parlamentin 27. maaliskuuta 2003 keskeytetyn istuntokauden uudelleen avatuksi.

Puhemies.
Puheenjohtajakokouksen torstaina 3. huhtikuuta 2003 pitämässään kokouksessa työjärjestyksen 110 ja 110 a artiklan mukaisesti laatiman esityslistaluonnoksen lopullinen versio on jaettu. Siihen on ehdotettu seuraavia muutoksia:
Maanantai
Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä sekä Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen ryhmä ovat pyytäneet työjärjestyksen 144 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että Medina Ortegan laatima mietintö (JURI A5-0443/2002) lainsäädännön yksinkertaistamisesta ja parantamisesta annetusta komission tiedonannosta palautetaan valiokuntakäsittelyyn.

Medina Ortega (PSE).
Arvoisa puhemies, oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnassa käydyn keskustelun jälkeen ja lisäksi yhteisön lainsäädännön parantamista koskevien komission uusien asiakirjojen perusteella ryhmäni katsoo, että mietintö olisi palautettava valiokuntakäsittelyyn, jotta täysistunnossa esitettävä ehdotus voi saada mahdollisimman laajan kannatuksen.

Puhemies.
Koska kukaan ei näytä vastustavan tätä pyyntöä, asia palautetaan asianmukaisesti valiokuntakäsittelyyn.
Keskiviikko
Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä on pyytänyt ottamaan esityslistalle neuvoston ja komission julkilausumat Irakille annettavasta humanitaarisesta avusta.

Cohn-Bendit (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, me kaikki tiedämme Irakin humanitaarisen tilanteen. Tästä syystä ryhmämme on yhä sitä mieltä, että komission ja neuvoston julkilausumat Irakille annettavasta humanitaarisesta avusta ja näiden kahden toimielimen tässä asiassa tekemät ensimmäiset päätökset ovat tärkeitä. Pyydämme siksi, että tämä asia lisätään esityslistalle.

Wurtz (GUE/NGL).
Arvoisa puhemies, Irakin humanitaarinen tilanne oli kauhistuttava ennen sotaa kauppasaarron vuoksi. Nyt se on katastrofaalinen. Se on kuitenkin ollut meidän kaikkien tiedossa jo pitkään. Se ei ole mikään uutinen. Kun 31-jäseninen Euroopan parlamentin valtuuskuntamme vieraili Bagdadissa kaksi kuukautta sitten, tapasimme YK:n virastojen edustajia, jotka varoittivat meitä. He sanoivat meille, että tilanne olisi katastrofaalinen, jos sota syttyisi. Onneksi YK ei odottanut Euroopan tukea humanitaarisen tilanteen käsittelemisessä. Euroopan, joka ei kyennyt tuomitsemaan tätä sotaa eikä vaatimaan sen lopettamista, ei pitäisi siksi mielestäni pyrkiä rauhoittamaan omaatuntoaan keskustelemalla parlamentissa humanitaarisesta tilanteesta. Meidän on tietenkin kannettava vastuumme, mutta ei ole mitään mieltä antaa asiasta julkilausumaa auttamattomasti liian myöhään. Vastustan siksi tällaista julkilausumaa.

Bautista Ojeda (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, viime viikolla hylättiin ryhmämme esittämä ehdotus, että keskustelisimme Irakille annettavasta humanitaarisesta avusta. Perusteluiksi esitettiin, että "se on liian pian", "emme ole ajatelleet asiaa" tai "ehkäpä sitten, kun sota on päättynyt". Arvoisa puhemies, olen suoraan sanoen sitä mieltä, että tämä ei ole vakava lähestymistapa.
Ryhmämme mielestä tämä keskustelu pitäisi aloittaa mahdollisimman pian. Arvoisa puhemies, muistan, että parlamentti hyväksyi aivan äskettäin yhteisen päätöslauselman, jossa todettiin, että tämä kriisi on ennenkuulumaton ja edellyttää pikaista toimintaa. Se on välttämätöntä paitsi inhimillisyyden ja yhteisvastuullisuuden myös politiikan näkökulmasta, koska meidän on myös vakiinnutettava uudelleen Euroopan unionin yhteinen toiminta tämän konfliktin, kriisin ja sodan käsittelemiseksi. Tämä olisi parasta tehdä keskustelemalla ja sopimalla humanitaarisesta avusta.

Ludford (ELDR).
Arvoisa puhemies, haluaisin esittää vastalauseen siitä, että puheenjohtajakokouksen enemmistö päätti olla lähettämättä Euroopan parlamentin valtuuskuntaa Saharov-palkinnon saaneen Leyla Zanan oikeudenkäynnin ensimmäiseen kuulemiseen. Liberaaliryhmä ja GUE-ryhmä onneksi vastustivat tätä päätöstä, mutta konservatiivit, sosialistit ja vihreiden ryhmä vaativat valtuuskunnan peruuttamista. Turkkilaiset olivat painostaneet, ettei valtuuskuntaa lähetettäisi, koska Turkissa eletään arkaluonteista aikaa. Se pitää varmasti paikkansa, mutta koska Turkin kansa on Irakin tilanteesta samaa mieltä kuin useimmat EU:n kansalaiset, EU:n ei pitäisi olla siellä tavallista suositumpi eikä epäsuositumpi.
Turkissa on aina arkaluonteinen hetki ottaa esiin ihmisoikeudet ja kurdien oikeudet, mutta ellemme ota niitä esiin, teemme Turkille karhunpalveluksen ja turmelemme sen mahdollisuudet liittyä EU:hun. Toivon parlamentin siksi yhtyvän näkemykseeni ja tuomitsevan puheenjohtajakokouksen enemmistön päätöksen. Ymmärsin, että 25. huhtikuuta 2003 järjestettävään toiseen kuulemiseen lähetetään valtuuskunta, ja toivon, ettei sitäkin vaadita peruutettavaksi. Ensimmäinen päätös oli kerrassaan paheksuttava.

Puhemies.
Haluaisin vahvistaa, että puheenjohtajakokouksen taannoisessa kokouksessa päätettiin lähettää valtuuskunta seuraavaan kuulemiseen, joka järjestetään 25. huhtikuuta 2003.

Bernié (EDD).
Arvoisa puhemies, BSE- ja suu- ja sorkkatautikriisien riehuessa pahimmillaan lokakuussa 2001 komissio osoittautui kykenemättömäksi hallinnoimaan naudanlihamarkkinoita. Tämän vuoksi ostohinnat romahtivat ja vähittäismyyntihinnat nousivat. Tässä tilanteessa ranskalaiset ammattijärjestöt kantoivat vastuunsa ja osallistuivat Jospinin hallituksen erityispyynnöstä neuvotteluihin, joita käytiin markkinoiden laadun romahduksen estämiseksi vahvistamalla vähimmäishinnat. Tämä on meidän mielestämme vastuuntuntoinen suhtautumistapa. Komissio ei ole samaa mieltä ja rankaisi ankarasti sitä, mitä se kutsuu lihan hintaa koskevaksi sopimukseksi. Se, että nämä ammattijärjestöt vastustivat YMP:n uudistusta, ei tarkoita, että komission pitäisi päästä niistä eroon.
Arvoisa puhemies, tästä syystä pyydän, että kehotatte komissiota kumoamaan tämän häpeällisen päätöksen, joka on yhtä kuin todellinen hyökkäys ammattijärjestöjen vapautta vastaan. Lisäksi toivoisin, että pyytäisitte komissiota vierailemaan parlamentissa ja antamaan työjärjestyksen 38 artiklan mukaisen selonteon. Euroopan unioni voi toimia vain, jos se pysyy inhimillisenä ja solidaarisena.

Puhemies.
Tutkin asiaa huomautustenne perusteella.

Nordmann (ELDR).
Arvoisa puhemies, viime viikolla brittiläisten ja irlantilaisten sotilaiden hautoja häpäistiin Etaplesin hautausmaalla Irakin sodan vuoksi.
Arvoisa puhemies, toivon, että pystytte kuvittelemaan, millaista kauhua ja huolta tämä hautojen häpäisy on jo aiheuttanut brittisotilaiden käydessä sotaa, jossa demokratiat asettuvat totalitaarista fasismia vastaan, olipa sodan aloittaminen kuinka kiistanalaista hyvänsä.
Arvoisa puhemies, sanon tämän paitsi ranskalaisena anglofiilina myös eurooppalaisena militanttina, joka vuotta ennen Entente Cordiale -sopimuksen satavuotisjuhlaa toivoisi teidän liittävän toimielimemme tämän tapahtuman muistojuhlaan. Tämä liitto aloitti yhteisen veristen taistelujen ja kunnian vuosisadan ja on näin ollen Euroopan unionin perustamistapahtuma.
Puhemies.
Hyvä jäsen Nordmann, parlamentin ja puhemiehistön puolesta yhdyn mielelläni huomautuksiinne.

De Rossa (PSE).
Arvoisa puhemies, haluan käyttää työjärjestyspuheenvuoron. Minäkin haluan yhtyä äskeisiin huomautuksiin. Haluan kuitenkin tuoda esiin sars-epidemian, joka voi uhata Eurooppaa tilanteessa, jossa kukaan ei pysty käsittelemään ongelmaa yhteisin ja koordinoiduin toimin. Tiedän, että asiasta keskustellaan myöhemmin, mutta minulla ei ole valitettavasti mahdollisuutta ilmaista silloin mielipidettäni.
Kehotan neuvostoa kutsumaan Euroopan terveysministerit epäviralliseen hätäkokoukseen, jossa pyritään koordinoimaan tämän ongelman käsittelemiseksi toteutettavia eurooppalaisia toimia. Pyydän parlamenttia ja kaikkia jäsenvaltioita kannattamaan komission jäsenen Byrnen ehdotusta perussopimustemme muuttamisesta siten, että meillä on vähintään samat valtuudet käsitellä ihmisten sairauksia kuin eläintauteja.

Puhemies.
Hyvä jäsen De Rossa, komissio panee kommenttinne varmasti tyytyväisenä merkille, vaikka ette olekaan läsnä komission jäsenen tiedonannon jälkeen käytävässä keskustelussa.

Sandbæk (EDD).
Arvoisa puhemies, haluaisin huomauttaa, että Israelin joukot hyökkäsivät Tulkaremin pakolaisleirille varhain keskiviikkoaamuna, kuten israelilaisissa ja ulkomaisissa lehdissä on vahvistettu. Sotilaat käskivät kaikkien 15-55-vuotiaiden poikien ja miesten lähteä kodeistaan ja kokoontua kahteen paikkaan leirillä. Heitä pidettiin siellä tuntikausia ja kuulusteltiin yksi kerrallaan. Armeija pidätti 11 miestä, joiden väitettiin olevan etsintäkuulutettuja terroristeja. Muut miehet ja pojat lastattiin busseihin ja kuorma-autoihin, joissa heidät kuljetettiin useiden kilometrien päähän Tulkaremin ulkopuolelle. Siellä heidän käskettiin poistua autoista, ja heitä kiellettiin palaamasta koteihinsa kolmen seuraavan päivän aikana. Sotilaat jättivät heidät sinne oman onnensa nojaan. Heillä ei ollut muuta kuin yllään olevat vaatteet, eivätkä sotilaat huolehtineet heistä millään tavoin kolme päivää kestäneen pakkohäädön aikana.
Sillä välin jotkut Tulkaremin pakolaisleirin naiset tulivat tuomaan ruokaa ja perustarvikkeita miehilleen, veljilleen ja pojilleen, mutta totesivat, etteivät sotilaat päästä heitä enää takaisin leirille, joten hekin joutuivat pakkosiirtoon.
Eräs Israelin armeijan eversti on ottanut julkisen vastuun tapauksesta, joka on selvästikin myös Israelin allekirjoittaman neljännen Geneven yleissopimuksen vastainen. Hän on kuvaillut sitä hyväksi ja menestyksekkääksi teoksi, jonka tulokset ovat tyydyttäviä.

Puhemies.
Panen huomautuksenne merkille ja huomautan niistä Israelin viranomaisille. Ilmoitan teille tuloksista.

Andrews (UEN).
Arvoisa puhemies, haluan käyttää työjärjestyspuheenvuoron. Haluan kiinnittää huomionne espanjalaisessa El País -sanomalehdessä 30. maaliskuuta julkaistuun artikkeliin, jonka otsikkona oli "Puolta tusinaa valtiota salakuunneltu neuvoston päätoimitiloissa. EU syyttää Israelia vakoilusta."
Arvoisa puhemies, en ole niin naiivi, että pitäisin tätä tapausta ainutlaatuisena, vaan ymmärrän, että tiedustelutoimistojen yleisenä käytäntönä kaikkialla maailmassa on kerätä tietoja hallituksilleen. Haluaisin siitä huolimatta kysyä teiltä, mihin toimiin parlamentin turvallisuuspalvelu on ryhtynyt havaitakseen tämäntapaiset salakuuntelu- ja vakoilulaitteet vasta rakennetuissa parlamentin tiedotustoimistoissa. Echelon-sieppausjärjestelmää käsittelevän väliaikaisen valiokunnan raportin perusteella meidän pitäisi käsitellä tätä asiaa melko pikaisesti.

Puhemies.
Mitä tulee valvontatoimenpiteisiin, neuvottelemme kysymyksenne perusteella muiden toimielinten kanssa selvittääksemme, onko syytä ryhtyä lisätoimiin. Meidän tietääksemme kukaan ei harjoita täällä salakuuntelua, koska pyrimme hoitamaan asiamme julkisesti. Toteutamme siitä huolimatta kaikki mahdolliset toimenpiteet ja varotoimet.

Gasòliba i Böhm (ELDR).
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, huolimatta sopimuksista, joita saamme mahdollisesti aikaan ensi torstaina Kuubaa koskevassa päätöslauselmassa, pyytäisin teitä ryhtymään kiireesti toimiin käsitelläksenne tilannetta, jossa 78 henkilöä on pidätettynä ja syytettynä salahankkeesta valtion itsenäisyyden ja talouden puolustamisesta vuonna 1999 annetun lain nojalla. Erään espanjalaisen sanomalehden mukaan yhtä pidätettyä henkilöä, Raúl Riveroa, syytetään pääasiassa kumouksellisen ranskalaisen Reporters sans Frontières -järjestön avulla toteutetusta salahankkeesta. Tämä osoittaa, miten vainoharhainen Castron diktatuuri tällä hetkellä on. Koska heitä vastaan on lisäksi käynnistetty pikaoikeudenkäyntejä, teidän on mielestäni kiireesti puututtava asiaan syytettyjen tilanteen ja olojen parantamiseksi.

Puhemies.
Parlamentin jäsenet - muun muassa jäsen Salafranca Sánchez-Neyra - ovat viitanneet tähän ryhmään viime aikoina jo useamman kerran. Olen kirjoittanut Kuuban viranomaisille asiasta hyvin selkeään sävyyn, mutta en ole saanut vielä vastausta. Jos ja kun saan sellaisen, ilmoitan siitä asiasta kiinnostuneille parlamentin jäsenille. Olemme jo yrittäneet puuttua asiaan.

Patakis (GUE/NGL).
Arvoisa puhemies, emme voi muuta kuin tuomita Yhdysvaltojen ulkoministerin halveksivan asenteen Natossa ja Euroopan unionissa olevia eurooppalaisia kumppaneita kohtaan hänen kieltäytyessään laskeutumasta valtaistuimeltaan ja vastaanottamasta Naton päämajassa Euroopan unionin troikkaa ja hänen muita kollegojaan uutena hallitsijana. Ulkoministeri Powell vaati, että Yhdistyneet Kansakunnat hyväksyy tapahtuman jälkeen tämän likaisen imperialistisen sodan ja että Yhdysvaltojen keskeinen asema Irakin kansan sotasaaliin jakamisessa vahvistetaan. Vastineeksi hän tarjosi Euroopan unionin ja Naton jäsenvaltioille muutaman murusen Irakista saadusta verisestä ryöstösaaliista, mikäli nämä valtiot myöntävät niin kutsuttua humanitaarista apua.
Neuvosto on meille selityksen velkaa siitä, miksei kukaan tuominnut sanallakaan sotaa ulkoministeri Powellin kanssa järjestetyssä kokouksessa. Mikä on tämä Yhdistyneiden Kansakuntien uusi asema, johon puheenjohtajavaltio Kreikka on jo viitannut? Neuvoston on kerrottava meille, jos Euroopan unioni on eurooppalaisten joukkomielenosoituksista huolimatta valmis ottamaan jonkin työn vastuulleen ja noudattamaan kirjaimellisesti Yhdysvaltojen käskyjä, kuten hallitusten johtavat virkamiehet ovat antaneet julkisista lausunnoistaan ymmärtää. Tällainen suoraan suuryrityksiä palveleva poliittinen kanta yllyttää tavallista kansaa yhä suurempiin reaktioihin.

Sakellariou (PSE).
Arvoisa puhemies, kuten jäsen Gasòliba i Böhm aikaisemmin totesi, ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunta on päättänyt pyytää, että Kuubaa koskeva kysymys esitettäisiin suullisesti, jotta voimme keskustella neuvoston ja komission kanssa kyseisen valtion ongelmista, käsitellä väitteitä ja perusteluita asianmukaisesti ja perusteellisesti sekä tehdä myös päätelmiä. Arvoisa puhemies, ryhmäni enemmistö on siksi esittänyt jo vastalauseensa ajankohtaisesta ja kiireellisestä keskustelusta, sillä pidämme Kuuban tilannetta niin vakavana ja tärkeänä, että kolmen minuutin keskustelut eivät ole oikea tapa tehdä asiaa koskevia päätöksiä.
Arvoisa puhemies, olen tutustunut Kuuban äskettäisiä pidätyksiä koskevaan lausuntoonne ja tiedän, että neuvosto on tuominnut Kuuban toimet. Tämän vuoksi tätä asiaa pitäisi mielestämme käsitellä suullisen kysymyksen yhteydessä eikä ajankohtaisessa ja kiireellisessä keskustelussa. Reagoitte aivan oikein tämänhetkiseen tilanteeseen.
Haluaisinkin kysyä, esitetäänkö tämä suullinen kysymys vai ei.

Puhemies.
Näyttäisi siltä, että parlamentti on jo keskustellut ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevasta keskustelusta. Tämä keskustelu järjestetään, mutta sen ei pitäisi nähdäkseni heikentää ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan jäsenten mahdollisuutta käsitellä asiaa halutessaan perusteellisemmin, jotta he voisivat vaihtaa näkemyksiä muiden toimielinten kanssa.

González Álvarez (GUE/NGL).
Arvoisa puhemies, haluaisin tuoda esiin Euroopan parlamentissa - jota olen pitänyt kotinani kymmenen vuotta - kauhun, jota tunnen viattomien uhrien kuollessa ja silpoutuessa Irakissa. Heillä kaikilla on nimi, kuten kaikilla ihmisillä, eivätkä he ole missään nimessä pelkkiä tilastoja.
Haluan tuoda esiin tuskani, sillä vaikka voittoa jo kuulutetaan, emme vielä tiedä, miten tämä katastrofi päättyy, ja on häpeä, ettei Euroopan parlamentti ole pystynyt ilmaisemaan niiden miljoonien eurooppalaisten näkemyksiä, jotka vastustavat tätä sotaa kaikkialla Euroopassa. On erittäin valitettavaa, ettei parlamentti ole pystynyt laatimaan päätöslauselmaa, jossa esitetään hyvin yksikertainen kehotus: "Lopettakaa sota. Lopettakaa tappaminen."
Haluaisin todeta, että olen kauhuissani myös siitä, miten Yhdysvaltain hallitus on viime päivinä häikäilemättömästi ja röyhkeästi jakanut sotasaalista jälleenrakennuksen tarjoamien etujen muodossa. Minusta on häpeällistä, ettei Euroopan parlamentti ole vielä tuominnut sitä: tätä inhottavaa ja hävytöntä tekoa jakaa sotasaalista henkensä menettäneiden irakilaisten, mutta myös nuorten britannialaisten ja yhdysvaltalaisten sotilaiden ruumiiden yli. Arvoisa puhemies, minun oli aivan pakko ilmaista nämä tunteet.

Puhemies.
Minun on pakko todeta, että yhdyn yleiseen pettymyksen tunteeseenne siitä, ettei parlamentti pystynyt sopimaan yhdestäkään käytettävistä olleista monista vaihtoehdoista. Mitä tulee näiden keskustelujemme valmisteluun, ehkäpä se kannattaa asianmukaista tyyneyttä sekä määrätietoista intohimoa ja sitoumusta, joita tuomme näihin asioihin.

Lagendijk (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, haluaisin vain vastata jäsen Ludfordin puheenvuoroon, jossa hän huomautti, että olen muka EU:n Turkin valtuuskunnan puheenjohtajana pyytänyt, ettei Leyla Zanan oikeudenkäyntiin lähetetä valtuuskuntaa. Se ei pidä paikkaansa. Arvoisa puhemies, kirjoitin teille kirjeen, jossa pyysin valtuuskunnan lähettämisen lykkäämistä enkä peruuttamista. Siinä on merkittävä ero. Minäkin ymmärrän, kuinka tärkeä tämä valtuuskunta on. On vain tärkeää lisäksi tietää, milloin valtuuskunta lähtee ja kuka lähtee mukaan. Ei pidä paikkaansa, että vain kristillisdemokraatit, sosialistit ja vihreät katsoivat, ettei 28. maaliskuuta ole ehkä erityisen hyvä ajankohta. Paljon tärkeämpää oli se, että Leyla Zana itse kertoi meille asianajajansa välityksellä, ettei 28. maaliskuuta olisi hyvä ajankohta saapua hänen oikeudenkäyntiinsä. Minusta on hieman outoa, että jotkin parlamentin ryhmät ja nyt myös jäsen Ludford haluavat mennä sinne hinnalla millä hyvänsä, koska parlamentti on päättänyt mennä sinne. Minusta on toisaalta erittäin tärkeää ottaa huomioon, mitä henkilö, jonka luona vierailemme ja jota haluamme tukea, ajattelee tällaisesta pyynnöstä. Hän on useaan otteeseen sanonut, että sinne olisi paljon parempi mennä myöhemmin koko parlamentin valtuuskunnan voimin. Tämä on asian laita, ja minusta on valitettavaa, että jäsen Ludford saattoi asian huonoon valoon.

Santini (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, minulla on hieman kevyempi huomautus. Keväällä järjestettävien parlamentin istuntojaksojen aikana parlamentissa on perinteisesti vilissyt eri puolilta Eurooppaa tulevia koululaisia sekä oppilas- ja opiskelijaryhmiä. Kevät on koulu- ja luokkaretkien aikaa. Kaikki eivät kuitenkaan voi tasavertaisesti hyödyntää tätä suurenmoista mahdollisuutta, jonka voisimme tarjota kaikille Euroopan nuorille: kaikkein kaukaisimmilla reuna-alueilla asuvat oppilaat ja opiskelijat eivät todellakaan voi tulla tänne taloudellisista syistä. Vielä muutama vuosi sitten parlamentti myönsi huomattavaa tukea ja rahoitusta eri puolilla Eurooppaa oleville kouluille ja koululaisille, mutta rahoitus on nyt lopetettu varojen säästämiseksi. Olen pikaisesti tutkinut asiaa ja todennut, että alueille - alueellisille viranomaisille - myönnetään jonkinlaista rahoitusta, mutta riippuu alueesta, kuinka se hallinnoi näitä määrärahoja. Arvoisa puhemies, ei ole oikein, että kaukana asuvilla koululaisilla ei ole enää yhtäläisiä mahdollisuuksia kuin niillä, jotka voivat matkustaa lähempää katsomaan, miten me työskentelemme ja mitä me teemme. Minusta tuntuu, että meidän pitäisi tukea ennen kaikkea vierailijaryhmiä, sillä nuoriin kulutetut varat ovat epäilemättä kaikkein tärkeimpiä, ja nuoret ovat pienten taloudellisten uhrausten arvoisia.
Puhemies.
Hyvä jäsen Santini, pyydän parlamentin yksiköitä valmistelemaan teille tiedotteen eri budjettitekijöiden kehityksestä viime vuosina. Parlamentin puhemiehenä olen tavannut monia koululaisryhmiä ja tiedän, että myönnämme edelleen huomattavia määrärahoja Euroscuola-ohjelmaan, joka on tarkoitettu unionin alueella toimivien koulujen oppilaille. Ohjelman soveltamisalaa laajennetaan pian ehdokasvaltioiden koulujen oppilaisiin. Pyydän kollegoja tiedottamaan teille muista muutoksista ja tutkimaan, pitäisikö meidän harkita asiaa.

Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, olen ryhmäni puolesta aina pyrkinyt tukemaan Euroopan parlamentin sekä Kuuban viranomaisten ja kansan välistä vuoropuhelua. Arvoisa puhemies, parlamentin pitäisi mielestäni kuitenkin pystyä korottamaan äänensä tässä tilanteessa. Kuubassa on nimittäin pidätetty joukoittain rauhantahtoisia toisinajattelijoita, ihmisoikeuksien puolustajia ja riippumattomia toimittajia, kuten Raúl Rivero ja Ricardo González Alonso, joille syyttäjä vaatii vankeustuomiota 20 vuodesta elinkautiseen pikaoikeudenkäynnissä, johon ei ole päästetty lehdistöä eikä Havannaan valtuutettuja diplomaattisia edustajia.
Arvoisa puhemies, sekä ryhmäni että minä olemme tietoisia ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan esittämästä aloitteesta, jossa ehdotetaan tätä tilannetta koskevan keskustelun järjestämistä toukokuussa, ja kannatamme tätä ehdotusta. Arvoisa puhemies, parlamentti ei mielestäni kuitenkaan hoida tehtäväänsä eikä puolusta tarpeeksi vapautta, ellei se korota ääntään tuomitakseen nämä tapahtumat ja kaikki väkivaltaisuudet, jotka on tehty tai jotka saatetaan tehdä Kuubassa, osoittaakseen yhteisvastuullisuutta uhrien perheille ja pidätetyille henkilöille sekä pitääkseen tiukasti kiinni vapauden perusvaatimuksestaan.

Puhemies.
Mitä tulee ehdotukseenne toukokuun ajankohdasta, olen iloinen havaitessani, että ryhmänne puheenjohtaja Poettering on kuuntelemassa. Tällaisen ehdotuksen pitäisi tulla ryhmältänne tai joltakin muulta ryhmältä puheenjohtajakokouksen kautta.

Laguiller (GUE/NGL).
Arvoisa puhemies, olette pyytänyt rauhallisuutta näihin keskusteluihin, mutta pommit eivät luo rauhallisuuden tunnetta. Tuomitsen Englannissa tapahtuneen hautojen häpäisyn, joka on mielestäni paheksuttavaa. Nyt sodan aikana kauhuntunteeni ei kuitenkaan johdu tästä, vaan tuhansien irakilaisten kuolemista ja tiiviistä pommituksesta, joka levittää kauhua Bagdadissa ja Basrassa sekä surmaa miehiä, naisia, lapsia ja vanhuksia. Kauhua aiheuttaa myös veden puute, joka voi synnyttää epidemioita.
Olen pannut merkille, että joidenkin parlamentin jäsenten suuttumus on valikoivaa. Minä ainakin tuomitsen tämän sodan, öljytrustit ja muut trustit, jotka ovat kytköksissä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltain hallituksiin, jotka terrorisoivat koko kansakuntaa ja jakavat jo jälleenrakennukseen liittyviä etuja.

Van Orden (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, useat parlamentin jäsenet ovat ilmaisseet huolestuneisuutensa Irakin humanitaarisesta tilanteesta. Varmaa on se, että Irakin kansan tilanne parantuu valtavasti Saddam Husseinin ja hänen tyrannimaisen hallintonsa poistuttua. Parlamentin pitäisi onnitella liittoutuman, etenkin Yhdysvaltojen ja Yhdistyneen kuningaskunnan, armeijaa, jonka avulla tämä hirmuhallinto onnistuttiin kukistamaan. Olen pahoillani, että Saddamia tukevat parlamentin jäsenet ovat joutuneet hämilleen. Meidän pitäisi onnitella liittoutuman armeijaa sen maltillisuudesta ja suuresta menestyksestä.

Ferrer (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, Kuuban tapahtumien vakavuus edellyttää mielestäni ehdottomasti perusteellista keskustelua, ja olisin siksi iloinen, jos pyrkisimme sekä esittämään suullisen kysymyksen että järjestämään perusteellisen keskustelun asiasta.
Väitän kuitenkin, ettei yksi asia kumoa toista. Ottaen huomioon, että toteutetuissa pikaoikeudenkäynneissä ja sellaisten ihmisten pidätyksissä, jotka ovat vain käyttäneet sananvapauttaan tai voimassa olevaa lakia vapauteen perustuvien alueiden luomiseen, on kyse hyvin vakavista asioista, parlamentin on mielestäni ilmaistava kantansa välittömästi ja lähetettävä toivon viesti näille tällä hetkellä kovasti kärsiville ja huolestuneille henkilöille. Lisäksi olisi erittäin myönteistä, jos voisimme torstaina tuomita Kuuban tämänhetkiset tapahtumat.

Tannock (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, minäkin pyydän teitä lähettämään Yhdysvaltain presidentille Bushille ja Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerille Blairille viestin, jossa tunnustetaan se merkittävä saavutus, että vaikka sotaa on käyty vasta kaksi viikkoa, kauan kärsineet irakilaiset alkavat jo vapautua yhden maailman tämän hetken julmimman hirmuvaltiaan kynsistä, ja kaiken kaikkiaan sota on vaatinut vähän siviili- ja sotilasuhreja, kun otetaan huomioon tehtävän laajuus.
Jokainen viattoman hengen menetys on murheellista, mutta Saddam Hussein on kahden viime viikon aikana teloittanut ja kiduttanut enemmän ihmisiä karkuruudesta ja myönteisestä suhtautumisesta joukkoihimme kuin liittoutuma on saattanut vahingossa surmata sotatoimissa.
Mitä tulee ihmisten kärsimyksiin, sodalla on aina hintansa, mutta ihmisten vapaudella ja meidän kaikkien täällä tänään olevien turvallisuudella ei ole hintaa.

Puhemies.
Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma äkillisestä hengitystieoireyhtymästä (sars).

Byrne
Arvoisa puhemies, olen iloinen, että minulla on nyt mahdollisuus tiedottaa parlamentille seikoista, jotka liittyvät äkilliseksi vakavaksi hengitystieoireyhtymäksi (severe acute respiratory syndrome) kutsuttuun tautiin, josta käytetään kirjainsanaa "sars". Tästä taudista voidaan esittää lukuisia eri kysymyksiä: Mikä se on? Mistä se on peräisin? Miten se leviää? Miten voimme pysäyttää sen?
Tämä oireyhtymä on hengitystietauti, jota on esiintynyt hiljattain Aasiassa, Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa. Tauti alkaa tavallisesti kuumeella, ja siihen liittyy joskus muita oireita, kuten vilunväristyksiä, päänsärkyä ja lihassärkyä. Sars-potilaalle voi 2-10 päivän kuluttua ilmaantua yskää, joka saattaa aiheuttaa hengitysvaikeuksia. Potilaista 10-20 prosenttia voi tarvita hengityslaitteen. On arvioitu, että 4 prosenttia sars-tapauksista osoittautuu kohtalokkaaksi. Tällä hetkellä hyvän intensiivisen ja tukevan hoidon ohella mikään muu hoitomuoto ei ole osoittanut johdonmukaisesti kohentavan sars-potilaiden vointia.
Tutkijat ovat vastikään havainneet sars-potilaissa aiemmin tuntemattoman koronavirusten perheeseen kuuluvan viruksen. Uusi koronavirus on edelleen todennäköisin sarsin aiheuttaja, mutta muitakin viruksia tutkitaan vielä mahdollisina taudinaiheuttajina.
Sars näyttää leviävän pääasiassa hengitystie-eritteen kautta pisaratartuntana silloin, kun sarsia sairastava henkilö yskii tai aivastaa ilmaan pisaroita ja joku muu hengittää niitä sisään. Muita leviämistapoja, kuten suoraa kontaktia tartunnan saaneeseen henkilöön, ei voida kuitenkaan sulkea pois. Etenkin sars-potilaiden hoitajien tai perheenjäsenten tiedetään saaneen tartunnan. Huomiota on kiinnitetty tosin muihinkin mahdollisiin leviämistapoihin.
Mitä tulee taudin alkuperään, Kiinan hallitus on äskettäin antanut WHO:n tutkintaryhmälle luvan matkustaa Guangdongin maakuntaan. Tutkijat pohtivat parhaillaan, että sars-virus on joko siirtynyt ihmisiin eläimistä tai muuttunut uuteen aiempaa virulentimpaan muotoon. Meneillään olevassa tutkintatyössään WHO:n ryhmän on tarkoitus vierailla Foshan Cityssä, jossa ensimmäinen sars-tapaus havaittiin.
Kaikki Euroopan unionin 15 jäsenvaltiota ovat raportoineet komissiolle kaiken kaikkiaan 46 tapauksesta - 19 todennäköisestä ja 27 epäillystä tapauksesta. Yhtään ihmistä ei ole menehtynyt. On lisäksi tärkeää panna merkille, ettei tauti ole levinnyt Euroopan unionin sisällä.
Ehdokasvaltioista, EFTA-maista ja muista Euroopan valtioista 14 valtiota on välittänyt tietoja. Ne ovat raportoineet yhteensä kahdeksasta tapauksesta - kolmesta todennäköisestä ja viidestä epäillystä tapauksesta. Yhtään ihmistä ei ole menehtynyt.
Euroopan ulkopuoliset valtiot ovat ilmoittaneet tähän mennessä kaiken kaikkiaan 2396 sars-tapauksesta, joista 89 on johtanut kuolemaan.
Tiedotusvälineissä on väistämättä kiinnitetty paljon huomiota tuntemattomiin tekijöihin ja taudin maailmanlaajuiseen leviämiseen. Emme saisi kuitenkaan unohtaa, että vaikka sarsia sanotaan usein "tappavaksi keuhkokuumeeksi", "tavallisen" influenssan on arvioitu surmaavan enemmän ihmisiä.
Sars-epidemia kuitenkin osoittaa hyvin selvästi, että elämme todella globaalissa ympäristössä, jossa ihmisten lisääntyvän liikkuvuuden vuoksi tauditkin pääsevät liikkumaan aiempaa vapaammin.
Koska matkustaminen on nykyään niin helppoa ja yleistä, tarvitsemme yhä enemmän rajat ylittävää valmiutta käsitellä tartuntatautien aiheuttamaa uhkaa. Euroopan unionin on tehostettava yhteisön tason valvontaa ja koordinointia, jotta voidaan käsitellä kansanterveydelle koituvaa uhkaa. Olen painottanut tätä tarvetta jo jonkin aikaa, ja se on myönnetty myös Giorgos Katiforisin Eurooppa-valmistelukunnalle laatimassa raportissa, ja toivon valmistelukunnan käsittelevän asiaa keskusteluissaan.
Tartuntatauteja käsittelevä yhteisönlaajuinen verkosto aloitti työnsä kolme vuotta sitten, ja sen tehtävänä on havaita ja torjua ihmisissä esiintyviä tartuntatauteja taudin tartuntasyystä ja -tavasta riippumatta. Verkosto tarkastelee ja tutkii tautitapauksia. Toimialaan kuuluvat myös taudin syyn selvittäminen ja asianmukaisten torjuntatoimien määrittäminen. Komission tehtävänä on koordinoida ja tukea näitä toimia.
Sars-tapaukset asettavat verkoston kahden pilarin - epidemiologisen seurannan ja ennakkovaroituksen - todellisen kapasiteetin koetukselle. Verkostoa käsittelevä komitea on yhdessä komission kanssa määrittänyt ja ottanut käyttöön tehokkaan seurantajärjestelmän. Tämä järjestelmä poimii kaikki epäillyt sars-tapaukset ja antaa täydellisen ja selkeän kuvan epidemian kehityksestä.
Meidän on selvästikin oltava varovaisia ja ajateltava ennen kaikkea turvallisuutta. Tämä lähestymistapa näyttää toimivan: useimmat sars-epäilyt osoittautuvat joksikin muuksi.
Tämä ei kuitenkaan anna aihetta itsetyytyväisyyteen. Euroopan unionin sars-epidemian seurantastrategia on täysin kytköksissä Maailman terveysjärjestön koordinoimaan maailmanlaajuiseen seurantaan.
Tämä strategian toinen osatekijä on ennaltaehkäisy. Meidän on pyrittävä yhdessä ehkäisemään taudille altistumista. Tarpeettomasta matkustamisesta epidemia-alueille pitäisi luopua kokonaan, tai matkaa pitäisi siirtää. WHO on määrittänyt tällaisiksi alueiksi Hongkongin ja Guangdongin maakunnan. Tilannetta seurataan jatkuvasti, ja lisäohjeita annetaan, jos muiden alueiden tilanne edellyttää matkustusrajoituksia.
Kaikki ovat yhtä mieltä myös siitä, että epidemia-alueilta poistuttaessa on tärkeää tehdä terveystarkastuksia ja tarjota tietoa matkustajille ja lentohenkilöstölle.
Komissio toimii koordinoijana ja edistää yhteisiä lähestymistapoja ja arviointiperusteita. Kolmen viime viikon aikana yksikköni ovat pyrkineet yhdistämään kansallisia ja maailmanlaajuisia toimenpiteitä järjestämällä säännöllisiä kokouksia, audiokonferensseja ja neuvotteluja jäsenvaltioiden, ehdokasvaltioiden ja WHO:n kanssa.
Sarsiin liittyy tietenkin kansanterveysvaikutusten ohella muitakin ulottuvuuksia. Sarsin puhkeamisella on ollut jo poliittisia ja taloudellisia vaikutuksia. Matkailusuositukset ovat vaikuttaneet Aasiaan suuntautuvaan lentomatkustukseen ja turismiin. Teollisuusnäyttelyjä ja kokouksia on siirretty, ja on ennustettu, että epidemia saattaa vaikuttaa Aasian talouskasvuun. Jos tartunnan saaneet olisivat ilmoittaneet asiasta WHO:lle aikaisemmin, monet vaikutukset olisivat ilmeisesti jääneet vähäisemmiksi. Tämä on tärkeä opetus tulevaisuuden varalle.
Minun on painotettava, ettei komissio voi tällä hetkellä enää laajentaa koordinointi- ja edistämistehtäväänsä. Emme pysty laajentamaan nykyisiä toimiamme, koska tämänhetkisen asiantuntemuksen yhdistämiseksi ei ole otettu käyttöön uusia järjestelyjä. Olen viitannut monta kertaa suunnitelmiimme tehostaa tartuntatautien käsittelyvalmiuksiamme.
Mielestäni paras tapa tehostaa yhteisön toimia on perustaa Eurooppalainen tautienehkäisy- ja torjuntakeskus. Kuten monet teistä tietävät, olemme edistyneet hyvin sen mahdollistavan lainsäädännön laatimisessa, ja aion esittää tämän lainsäädäntöehdotuksen parin kuukauden kuluessa. Ehdotan tällaisen keskuksen perustamista vuoteen 2005 mennessä.
Keskus parantaa seurantaa. Se koordinoi ja helpottaa yhteisiä toimia sekä tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden, kolmansien maiden ja kansainvälisen järjestöjen, erityisesti WHO:n, kanssa. Se ei korvaa nykyisiä kansallisia resursseja vaan pikemminkin yhdistää ne, jotta ne voivat toimia tuki- ja koordinaatiopisteenä sekä rutiini- että kriisitilanteissa. Se on tärkeää myös laajentuneessa Euroopassa.
Kansainvälisestä näkökulmasta tarkasteltuna sars-tilanteen voidaan sanoa olevan hallinnassa mutta ei paranemassa, kuten alun perin odotettiin. Euroopassa tilanne näyttää olevan hallittavissa. Tiukkoja valvontamenettelyjä on kuitenkin jatkettava. Tämän taudin kukistamisessa on oleellista, että jokainen, joka uskoo saaneensa oireita ja on matkustellut epidemia-alueilla, ottaa yhteyttä lääkäriin.
Emme saa laiminlyödä tukea, jota EU ja sen jäsenvaltiot voivat antaa epidemia-alueen valtioille niiden etsiessä taudin aiheuttajaa ja parannuskeinoja. Vieläkin käydään keskusteluja siitä, onko taudinaiheuttaja sukua tavalliselle influenssavirukselle vai koronavirukselle. Meidän on tuettava edelleen WHO:ta sen sars-epidemiaan liittyvissä toimissa.
Lopuksi voin vakuuttaa, että komissio tekee jäsenvaltioiden kanssa ja tiiviissä yhteistyössä ehdokasvaltioiden ja WHO:n kanssa jatkossakin kaiken voitavansa sarsin leviämisen estämiseksi.
Jäsen De Rossan aikaisempaan toteamukseen voin vastata, että neuvostossa on neuvoteltu alustavasti lähitulevaisuudessa järjestettävästä neuvoston kokouksesta, jossa keskustellaan lisää tästä aiheesta.

Trakatellis (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, tänään meillä on erinomainen tilaisuus keskustella ja ymmärtää joitakin kansanterveyteen liittyviä perusasioita ja edistää niitä Euroopan unionissa. Koska minulla oli kunnia toimia Euroopan unionin kansanterveysasioita koskevien mietintöjen esittelijänä, voin sanoa, että on äärimmäisen tärkeää, että nopea reagointi terveysriskeihin on yhtenä tämän ohjelman kolmesta toimintalinjasta viitenä seuraavana vuotena.
Esitän pari kolme huomautusta ja palaan sen jälkeen siihen, mitä komission jäsen sanoi keskuksesta, joka on oleellinen, jos aiomme pystyä käsittelemään tehokkaasti terveysriskejä. Kaikkihan te epäilemättä tiedätte, että nykyajan liikkuvuus on lisännyt valtavasti tartuntatauteja miljoonien ihmisten matkustaessa kaikkiin maailman kolkkiin. Olemme havainneet tämän äkillisen vakavan hengitystieoireyhtymän yhteydessä. Epidemia alkoi eräästä Kiinan maakunnasta, ja tautitapauksia on havaittu nyt jopa Euroopassa. Toinen oleellinen seikka on se, että nykyään esiintyy uusien tautien aiheuttamia äkillisiä epidemioita. Viimeisten 20 vuoden aikana on raportoitu 30 uudesta tartuntataudista tai viruksen mutaation aiheuttamasta jo tunnettujen tautien muunnoksesta tai jopa esimerkiksi tuberkuloosin kaltaisten vanhojen tautien uudelleen esiintymisestä.
Tämä kaikki edellyttää näin ollen jatkuvaa valppautta, seurantaa sekä organisoitua ja koordinoitua toimintaa. Lisäksi tiedämme, että bakteerit pystyvät kehittämään vastustuskyvyn antibiootteja vastaan. Nykyään sairaalaan mennään hoidettavaksi jonkin sairauden vuoksi, ja yhtäkkiä potilas saa sairaalabakteerin, joka voi olla toisinaan erittäin vaarallinen. Tällaiset bakteerit, joita ei voida hoitaa antibiooteilla, ovat näin ollen riski, ja niiden nujertamiseksi tarvitaan tutkimusta.
Lopuksi haluan käsitellä biologista terrorismia. Myös biologinen terrorismi, jossa terroristit käyttävät bakteerien itiöitä tai viruksia tai muita keinoja, on uhka, jonka käsitteleminen edellyttää koordinoitua ja asianmukaista toimintaa.
Palatakseni komission jäsenen esittämään toteamukseen, äskeinen huomautukseni vahvistaa, että Euroopan unionissa tarvitaan hänen mainitsemaansa keskusta, jolla on edellytykset ja laboratorioverkosto, joiden avulla voidaan tutkia, seurata ja koordinoida näitä toimia, jotta voimme tutkia sairauksia heti ja määrittää nopeasti niiden syyt ja hoitomuodon. Meidän on näin ollen rohkeasti edistettävä tämän keskuksen perustamista. Euroopan parlamentissa järjestettiin marraskuussa Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän isännöimä, kyseistä keskusta käsitellyt symposiumi. Symposiumiin osallistui 30 erittäin arvostettua epidemiologia. Haluaisin lukea teille englanniksi symposiumin päätelmät, jotka on laadittu marraskuussa, toisin sanoen ennen sars-epidemian puhkeamista. Päätelmissä todetaan seuraavaa:

Roth-Behrendt (PSE).
Arvoisa puhemies, pelkäänpä, että joudun tuottamaan pettymyksen kollega Trakatellisille. Se tapahtuu melko helposti, koska hän toivoo, että valmistelukunnan jäsenet kuuntelevat häntä ja asettavat terveyspolitiikan yhtäkkiä etusijalle. En usko, että he tekevät sitä.
Kuunneltuani tarkkaavaisesti komission jäsenen Byrnen ja jäsen Trakatellisin puhetta olen heidän kanssaan samaa mieltä, ja kaikki heidän mainitsemansa seikat ovat tietenkin tarpeellisia, mutta tähän mennessä toteuttamamme toimet eivät riitä. Jo käytössä oleva yhteisönlaajuinen tartuntatautien epidemiologinen seuranta- ja valvontajärjestelmä voi olla ainoastaan yhtä laadukas, luotettava ja nopea kuin kansalliset järjestelmät, ja ne ovat keskenään täysin erilaisia. Olen siksi kanssanne samaa mieltä siitä, että meidän pitäisi perustaa tieteellinen tutkimuskeskus. Sekin on kuitenkin epäilemättä vain pisara valtameressä. Hyvä jäsen Trakatellis, te tietenkin haluatte lisätä tutkimusta, ja olen varma, että myös jäsen Malliori kannattaa asiaa. Tutkimuksen lisääminen on varmasti oikein, mutta tosiasiassa tarvitsemme jotakin aivan muuta.
Euroopan unionissa on tähän mennessä nimenomaisesti suljettu pois lainsäädännön yhdenmukaistamisen mahdollisuus. Tartuntatautien torjuntajärjestelmässämme on nimenomaan vahvistettu, ettei kansallista lainsäädäntöä yhdenmukaisteta. Arvoisa komission jäsen, totesitte äsken, että ennaltaehkäisy on nyt kaikkein tärkeintä ja että meidän on esimerkiksi estettävä joutumista kosketuksiin tiettyjen sairauksien kanssa ja niille altistumista. Entä jos rutto tulee taas Eurooppaan tai ylipäätään puhkeaa jossakin? Entä jos polio eli lapsihalvaus leviää jälleen? Olemmeko valmistautuneet näihin mahdollisuuksiin? Minäpä sanon selvästi, että emme ole valmistautuneet niihin. Meille ei ole mitään hyötyä sellaisesta epidemiologisesta järjestelmästä, joka johtaa siihen, että joissakin valtioissa esimerkiksi neuvotaan välttämään tietyille alueille matkustamista, mutta toisissa valtioissa tällaista suositusta ei taas anneta, ja että joidenkin Euroopan unionin valtioiden lentokentillä toteutetaan valvontaa, mutta toisten valtioiden lentokentillä ei taas ole mitään tämänkaltaista toimintaa.
Minun on siksi todettava selvästi, että ainoa asia, joka meidän on tehtävä - ja josta meidän on tosin oltava yhtä mieltä - on terveyspolitiikan toimivallan sisällyttäminen perustamissopimukseen. Jäsen Trakatellis, minä osoitan ensimmäisenä innoissani suosiota, jos saatte ryhmänne hyväksymään sen. En ole lukenut kovin montaa valmistelukuntaa koskevaa lausuntoa, joissa tämä toive ilmaistaisiin. Jäsen Grossetête sen sijaan varmasti on, ja ehkäpä tekin olette. Jäsen Poettering - huomaan, että olette kuuntelemassa puhettani - sanotteko te, että yhteisöllä on oltava toimivalta terveyspolitiikassa? Tämähän on mielenkiintoista! Ryhmäni - ei tosin ehkä kaikkein ylin johto - on tehnyt selväksi, ettemme halua enää uusia alibina käytettäviä keskuksia.
Euroopan unionilla on oltava asianmukainen toimivalta ratkaista tällaiset ongelmat. Mitä sanomme kansalaisille ensi vuoden EU-vaaleissa? Onko meillä todellakin samanlaiset hygieniavaatimukset - ainakin vähimmäisvaatimukset - joiden avulla voimme kukistaa ja torjua sairauksia? Jäsen Trakatellis, kysyitte, voivatko ihmisten sairaudet pahentua sairaaloissa? Kyllä ne voivat, koska sairaaloissamme ei ole yhtenäisiä hygieniavaatimuksia. Tällaisessa Euroopan unionissako haluamme kansalaistemme elävän? Emme! Emme halua vain kilpailua ja sisämarkkinoita; haluamme myös sosiaaliturvaa ja terveydenhuoltoa, emmekä ole toistaiseksi saavuttaneet niitä.
Jos otamme nyt tämän sars-tapauksen esimerkiksi ja haluamme tehdä jotain sen hyväksi, meidän on onnistuttava saamaan Euroopan unionille sitova toimivalta terveyspolitiikassa. Arvoisa komission jäsen Byrne, pyydän teitä tukemaan meitä tässä hankkeessa ja tiedottamaan tästä yhteisön toimivallan tarpeesta komissiolle ja puheenjohtaja Prodille, joka on aina sanonut kuuntelevansa kansan sielua, minkä olemme huomanneetkin Euroopan elintarvikeviraston, elintarvikeviranomaisen, yhteydessä.
Arvoisa komission jäsen Byrne, olen tukenanne, jos vaaditte tulevissa talousarvioneuvotteluissa lisää henkilöstöä ja kaksinkertaistatte talousarvionne. Teidän on kuitenkin itse koottava siihen rohkeus.
Ries (ELDR).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, Euroopan liberaali- ja demokraattipuolueen ryhmän puolesta haluaisin ensinnäkin lähettää surunvalitteluni tämän epätyypillisen keuhkokuume-epidemian uhrien perheille - tähän mennessä on menehtynyt sata ihmistä, kuten komission jäsen sanoi. Kuten todettiin, tämä virus leviää lentokoneen nopeudella koko maapallolle, erityisesti Kaakkois-Aasiaan ja Kanadaan. Eurooppa näyttää toistaiseksi välttyneen epidemialta suhteellisen hyvin. Komission jäsen esitti jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden tämänhetkiset luvut.
Lisäksi haluaisin kiittää häntä siitä, että hän kuvaili yksityiskohtaisesti kaksipuolista tiedonvaihtoa WHO:n ja EU:n seurantajärjestelmän välillä.
Mitä tässä vaiheessa voidaan sanoa? Ensinnäkin uskon, että on syytä olla huolissaan, jos viittaamme WHO:n tiedottajan lausuntoihin, sillä hän sanoi, että tästä tulee monimutkainen ja mahdollisesti hyvin pitkä projekti. Kamppailu äkillisen vakavan hengitystieoireyhtymän (sars) aiheuttamaa epidemiaa vastaan vaikuttaa suoraan sanoen koko maailman terveysviranomaisten ja tutkijoiden todelliselta kilpajuoksulta aikaa vastaan, ainakin hoidon kannalta. Toiseksi, kuten komission jäsen totesi lehdistötiedotteessa, voimme todellakin parhaamme mukaan rauhoitella Euroopan kansalaisia sillä perusteella, että vain oirehtivat henkilöt tartuttavat, mikä helpottaa taudin jäljittämistä.
Tässä yhteydessä on kuitenkin syytä todeta, että Kiinan hallituksen ajattelematon ja vastuuton käytös herättää väistämättä kielteisiä reaktioita. Viruksen havaitsemisesta oli kulunut jo lähes viisi kuukautta, ennen kuin Kiinan terveysministeri julkisti tiedon.
Palaan kuitenkin Euroopan tilanteeseen ja esitän lopuksi kaikkein tärkeimmän seikan. Tässä yhteydessä on syytä panna merkille, että tämä uusi kriisi on taas uusi peruste niille - myös edellisille puhujille ja tietenkin itselleni - jotka haluavat sisällyttää kansanterveyden sen laajimmassa merkityksessä unionin toimivaltaan. Se olisi nyt tarkoituksenmukaisempaa kuin koskaan aikaisemmin - aikana, jona olemme laatimassa perustuslakiluonnostamme. Olen varma, että pitkällä aikavälillä tämä kriisi edistää "Eurooppa terveyden puolesta" -hanketta ja vauhdittaa komission mainitsemaa projektia Eurooppalaisen tautienehkäisy- ja torjuntakeskuksen perustamiseksi vuoteen 2005 mennessä Atlantan tautientorjuntakeskuksen mallin perusteella.

Meijer (GUE/NGL).
Arvoisa puhemies, viime viikkoina on näyttänyt siltä kuin olisimme alistumassa aivan uudelle uhalle, jota voidaan verrata muihin arvaamattomiin uusiin sairauksiin, kuten aidsiin, Ebola-virukseen ja legioonalaistautiin. Olemme kuitenkin pystyneet valmistautumaan niihin. Ennenkuulumattoman paljon eurooppalaisia surmanneen vuoden 1918 influenssaepidemian jälkeen olemme tienneet, että influenssaviruksen rakenne voi muuttua jatkuvasti. Ennalta ehkäisevä influenssarokotus suojaa ainoastaan tunnetuilta ja odotettavissa olevilta influenssan muodoilta, mutta ei uusilta poikkeuksellisilta muodoilta. Monet epidemiat ovat kehittyneet Kiinan keskiosissa ja levinneet sieltä vähitellen Euraasian poikki länsimaihin. Nyt on uutta vain se, että epidemia ei leviä vähitellen maata pitkin vaan nopeasti Hongkongista ja Singaporesta lähtevän lentoliikenteen välityksellä.
Rakenteeltaan tuntematon influenssavirus uhkasi muutama vuosi sitten levitä Hongkongista kaikkialle maailmaan. Silloinkin oletettiin, että viruksen rakenne oli saanut osittain vaikutteita eräästä lintutaudista. Nyt tapahtuu se, minkä pystyimme silloin ajoissa estämään. Ihmisiä, jotka voivat olla vaarassa sairastua tähän tautiin, ei tutkita eikä eristetä ajoissa, ja matkustamisen infektion syntyalueelle on annettu jatkua liian kauan. Viruksen kehittymistä ja sen leviämistä ensi alkuun Kiinassa ei olisi todennäköisesti pystytty estämään. Se tosiasia, että tapauksia oli havaittu paitsi Aasiassa myös Euroopassa ja Kanadassa, on kuitenkin osoitus liiallisesta välinpitämättömyydestä ja suvaitsevaisuudesta. Liiketoimintaan liittyvät edut, jotka edellyttävät tiivistä yhteyttä Itä-Aasiaan, on asetettava toissijaisiksi tämän taudin torjumiseen ja hallintaan nähden. Pyytäisin komission jäsentä neuvottelemaan jäsenvaltioiden kanssa lentomatkustuksen rajoittamisesta ja tiukkojen karanteenimääräysten asettamisesta epidemia-alueilta Eurooppaan saapuville.

De Roo (Verts/ALE).
Sars on erittäin vakava ongelma. Lähes sata ihmistä on kuollut, ja tuhannet ovat saaneet tartunnan. Antibiootit eivät tehoa, eikä antiviraalisia lääkkeitä ole vielä käytössä, joten meidän on oltava äärimmäisen varovaisia. Tartuntatautien torjuntaa käsittelevä eurooppalainen verkosto totesi 19. maaliskuuta, että sars voi tarttua vain suorassa kontaktissa. Emme ole siitä kuitenkaan täysin varmoja. Ennalta varautumisen periaatetta on sovellettava. Sarsin leviämismalli herättää monia kysymyksiä. Euroopan unionin on siksi aika ryhtyä toimiin. Minun ryhmäni - vihreiden ryhmä - ehdottaa neljää toimenpidettä. Kaikkien Eurooppaan lentävien lentoyhtiöiden, jotka kuljettavat matkustajia Kiinasta, Hongkongista, Vietnamista, Taiwanista ja Singaporesta, on ensinnäkin varmistettava, että kaikki matkustajat ovat käyneet lääkärintarkastuksessa ennen kuin he matkustavat Eurooppaan, ja vähänkään epäilyttävissä tapauksissa näistä valtioista tulevia matkustajia on kiellettävä matkustamasta Eurooppaan.
Euroopan viranomaisten on toiseksi suositeltava painokkaasti, ettei Euroopasta matkustettaisi näihin valtioihin.
Puheenjohtajavaltio Kreikan on kolmanneksi kutsuttava Euroopan terveysministerit pikaisesti ylimääräiseen kokoukseen, jossa neuvotellaan sars-ongelman käsittelemisestä.
Neljänneksi, koska terveysongelmat - samoin kuin ympäristöongelmat - eivät kunnioita rajoja, terveydenhoidon on kuuluttava ympäristöalan tapaan unionin toimivaltaan. Eurooppalainen tartuntatautien torjuntakeskus ei riitä.

Mussa (UEN).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, haluan esittää muutaman huomautuksen UEN-ryhmän puolesta. Puolitoista vuotta sitten esitin komissiolle kysymyksen, jossa painotettiin, että tällaista voi sattua, koska viruksia, bakteereja ja myrkyllisiä aineita käytetään ja manipuloidaan kaikkialla maailmassa meidän tietämättämme.
Tämänhetkinen virusinfektio, joka tunnetaan nimellä sars, on synnyttänyt todellisen paniikkiaallon koko maailmassa, koska se voi levitä nopeasti. Pelot johtuvat ennen kaikkea siitä, ettemme tiedä tällä hetkellä kovinkaan paljon tästä infektiosta tai emme ainakaan tarpeeksi, jotta voisimme olla varmoja siitä, että me kaikki vältymme siltä.
Infektio on ilmeisesti lähtöisin Kiinan Guangdongin maakunnasta, josta se levisi Kaukoidän suurimpiin kaupunkeihin - Hongkongiin, Singaporeen, Bangkokiin, Shanghaihin ja Pekingiin - ja sittemmin koko maailmaan aiheuttaen infektioita ja kuolemia. Kuten kaikki hyvin tiedätte, näillä alueilla ei juurikaan valvota hygieniaa eikä asianmukaisten lääkkeiden käyttöä tällaisten tautien kukistamiseksi.
Emme tunne kyseessä olevan virusinfektion taudinaiheuttajaa. Se muodostui todennäköisesti eläimissä olevan koronaviruksen muuttaessa muotoaan. Viruksen oletetaan karanneen, kun eräs tutkija oli manipuloimassa sitä kehittääkseen rokotteen tai muuttaakseen sitä. Tämä tutkija ilmeisesti kuoli virukseen.
Tiedämme tästä oireyhtymästä sen, että se tarttuu - huomatkaa - suorana tartuntana, mutta myös ympäristön kautta. Oireyhtymä voidaan diagnosoida toistaiseksi vain oireiden perusteella, koska kliinisiä diagnosointivälineitä ei ole saatavilla. Sopivaa hoitomuotoa ei ole. Tartunnan saaneille potilaille voidaan antaa ainoastaan tukevaa hoitoa, koska lääkärit eivät ole vielä määrittäneet aktiivisia viruksentorjunta-aineita, joilla tauti voitaisiin kukistaa. Koska taudinaiheuttajaa ei voida vielä tunnistaa, Euroopan unionissa samoin kuin muuallakin maailmassa on selvästikin suuria vaikeuksia, koska ei tiedetä, mihin toimiin pitäisi ryhtyä, kun otetaan huomioon etenkin monet merkittävät virusta levittävät tekijät. Virus näyttää lähteneen liikkeelle yhdestä Kaukoidän suurimmista taloudellisista keskuksista, jonka kautta kulkee paljon ihmisiä ja tavaroita: Kiinasta, joka vasta nyt on suostunut osallistumaan tiedonvaihtoon - Kuuban ja Kiinan välillä ei ole Internet-yhteyttä.
Kaiken tämän perusteella kehotamme komissiota ryhtymään useisiin toimenpiteisiin. Kehotamme sitä ensinnäkin perustamaan asiantuntijoiden toimintaryhmän - ei mitään elintä eikä komiteaa - jonka tehtävänä on seurata taudin leviämistä EU:ssa. Kun menen leikkaussaliin, valitsen avustajan ja assistentin; en halua mitään koulua. Toiseksi kehotamme komissiota määrittämään yhdessä WHO:n kanssa kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavan yhtenäisen eristysmenettelyn EU:ssa havaittuja sars-epäilyjä varten, jotta jäsenvaltiot eivät päätä itse kansallisista menettelyistään. Kolmanneksi komission olisi kehotettava kaikkia jäsenvaltioita laatimaan tietokanta henkilöistä, jotka ovat kolmen viime kuukauden aikana matkustaneet riskialueiden kautta tai oleskelleet niillä. Tietokannan avulla on tarkoitus seurata heidän terveydentilaansa, jotta voitaisiin ryhtyä ripeästi toimiin, jos heidän tartuntansa vahvistuu. Neljänneksi kehotamme komissiota laatimaan yhdessä WHO:n kanssa riskialueilta tulevien ihmisten, eläinten ja tuotteiden karanteenia ja desinfiointia koskevia menettelyjä ja määräaikoja, jotta suojelun taso olisi samanlainen eri valtioissa. Viidenneksi kehotamme perustamaan luonnonkatastrofien yhteydessä tavallisesti perustettavien hätärahastojen kaltaisen terveysrahaston, jotta kaikki jäsenvaltiot voivat valmistautua tähän mahdolliseen epidemiaan.
Nämä organisointi- ja tiedotusstrategiat ovat oleellisia, jotta voimme ryhtyä välittömästi keskitettyihin toimiin, kun rokote tulee saataville.

?alliori (PSE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, aivan kuin sota ei olisi tarpeeksi - samaan aikaan on ilmaantunut toinen paljon uhreja vaativa tapaus.
Äkilliseen vakavaan hengitystieoireyhtymään on sairastunut tähän mennessä 2 416 ihmistä kaikista ikäluokista, ja siihen on menehtynyt 89 ihmistä pääasiassa Aasiassa. On tietenkin tärkeää, että epidemian puhkeamisalueen, Kiinan, viranomaiset ovat päästäneet - vaikkakin liian myöhään - Maailman terveysjärjestön asiantuntijoita maan eteläosaan tutkimaan taudinaiheuttajaa ja tartuntatapoja. Epidemian leviämisnopeus osoittaa, kuinka tärkeää jokaisesta tapauksesta on raportoida heti, minkä vuoksi Euroopan komission pitäisi mielestäni kaikin mahdollisin keinoin taivutella kolmansia maita tiedottamaan tapauksista heti kaikille toimivaltaisille virastoille ja tekemään tehokasta yhteistyötä riippumatta siitä, ovatko ne allekirjoittaneet yhteistyösopimuksen Maailman terveysjärjestön kanssa.
Euroopan unionissa on havaittu toistaiseksi 46 sars-tapausta. Tartunnan saaneet ovat matkustaneet johonkin niistä maista, joissa tauti on endeeminen, mutta toistaiseksi ei ole raportoitu yhdestäkään sekundaarisesta infektiosta eikä kuolemasta. Uskon, etteivät nämä kannustavat tekijät johdu yksinomaan varhaisvaroitusjärjestelmästä, josta oli suurta apua varotoimien toteuttamisessa, vaan myös sairaaloiden terveydenhoidon korkeasta tasosta. Jäsenvaltioiden ja Maailman terveysjärjestön lisäyhteistyö mahdollistaa jatkuvan kaksisuuntaisen tiedonkulun, jonka ansiosta uusien tietojen perusteella voidaan ryhtyä kaikkiin tarpeellisiksi katsottaviin lisätoimiin, vaikka tätäkään ei voida pitää vielä riittävänä. Ymmärrätte varmasti, että viittaan pelkästään ongelman kansanterveydelliseen näkökohtaan. En pohdi erittäin riskialttiille alueille kohdistuvan lentomatkustuksen ja turismin rajoitusten taloudellisia vaikutuksia.
Arvoisa komission jäsen, kuten olemme aiemmin todenneet, uusien kansanterveyden uhkien ilmaantuminen tarkoittaa, että meidän on kiireesti laadittava järjestelmiä, joiden avulla voimme vastata ripeästi, välittömästi ja tehokkaasti jokapäiväisiin vaaroihin ja haasteisiin. On monia toimenpiteitä, joita pidetään näiden suuntaviivojen mukaan suositeltavina jo toteutettavien toimenpiteiden ohella. On suositeltu seuraavia toimenpiteitä:
Perustetaan ja otetaan käyttöön välittömästi Yhdysvaltojen tautientorjuntakeskuksen kaltainen Eurooppalainen tartuntatautien torjunta- ja seurantakeskus. Tämän keskuksen yhteydessä on tärkeää hoitaa laboratorioverkostoa, joka tutkii epidemioita ja harjoittaa niihin liittyvää tutkimusta.
Perustetaan asiantuntijaryhmä eli toimintaryhmä, joka voisi ryhtyä toimenpiteisiin epidemiatilanteissa, jotka johtuvat pikemminkin luonnollisista syistä kuin tahallisesta toiminnasta. Tällainen ryhmä on jo perustettu biologisen terrorismin torjumiseksi.
Myönnetään määrärahoja edellä mainittujen toimien teknistä tukea varten.
Arvoisa komission jäsen, kuten tiedätte, puheenjohtajavaltio Kreikka pyrkii vahvistamaan kansanterveyden alan oikeudellista perustaa. Uskon, että tämä valitettava tilanne korostaa tätä tarvetta ja saa eri mieltä olevat vakuuttuneiksi siitä.

Whitehead (PSE).
Arvoisa puhemies, aluksi haluaisin pyytää komission jäseneltä anteeksi, että minut kutsuttiin pois istuntosalista hänen puheensa aikana.
Suuret sodat, katastrofit ja pandemiat olivat 80 vuotta sitten kytköksissä toisiinsa. Kukaan ei tässä vaiheessa tiedä tarkalleen, minkä luonteinen sars-tauti on ja miten laajalle se mahdollisesti leviää. Näyttää siltä, että tauti pystyy vastustamaan antibioottihoitoa, kehittyy eri tavoin eikä taudille altistuminen välttämättä seuraa tavanomaista kaavaa. Terveet ihmiset sairastuvat yhtä nopeasti tai jopa nopeammin kuin vanhukset ja lapset.
Arvoisa komission jäsen, näissä oloissa joudutte kohtaamaan nyt ensimmäistä kertaa ihmisten kohdalla asian, jonka olette kohdanneet jo kolme neljä kertaa eläintautien yhteydessä. Useimmat meistä parlamentin jäsenistä odottavat äsken puhuneen jäsen Malliorin tapaan tässä vakavassa kriisissä nyt jonkinlaisen nopean hälytysjärjestelmän perustamista, jotta voimme yhdistää kaikki kansallisesti toteutettavissa olevat EU-valtioiden ehkäisevät toimenpiteet.
Kuten jäsen Malliori äsken totesi, tästä ongelmasta seuraa edes jotain hyvääkin, jos voimme tilanteen traagisuudesta huolimatta nähdä tämän kriisin tilaisuutena yhdistää aiempaa tiiviimmin varmasti moneen vuoteen vakavimman ja oudoimman uhan seuranta- ja analysointitoimet jonkinlaisen Euroopan terveysalan keskuksen muodossa.
Komission jäsenen Aasiasta tähän mennessä saamien tietojen analysoinnin ansiosta tiedämme nyt riittävästi taudin puhkeamisesta Guangdongin maakunnassa viime vuonna ja missä määrin se on mahdollisesti käynyt läpi oman kierroksensa, jota voidaan nyt analysoida, jotta saisimme jonkinlaisen käsityksen siitä, miten tämä tauti voitaisiin kukistaa ja eristää Länsi-Euroopassa. Tautiin näyttää liittyvän monia erikoispiirteitä, ja toivon, että voimme analysoida perusteellisesti Euroopan unioniin tulleita tapauksia, koska olemme vielä suhteellisen hyvin välttyneet taudilta. Meillä on monia muita alueita paremmat mahdollisuudet tehdä tästä parannettavissa oleva epidemia eikä kaikkia uhkaava pandemia.

Bowe (PSE).
Arvoisa puhemies, suhteista Kiinan kansantasavaltaan vastaavan parlamentin valtuuskunnan jäsenenä suhtaudun myönteisesti komission jäsenen Byrnen julkilausumaan ja rauhoitteluihin. Tämänpäiväisessä komission julkilausumassa ja keskustelussamme tulee esiin erittäin tärkeä ongelma, johon koko maailman - todellakin koko ihmiskunnan - on syytä kiinnittää huomiota. Meidän on oltava tietoisia vaaroista, joita yhtäkkiä mahdollisesti koko maailmaan leviävien helposti tarttuvien ja vaarallisten tautien äkillinen puhkeaminen voi aiheuttaa. Nykyaikaisten liikennejärjestelmien vuoksi meidän kaikkien tulisi olla tietoisia mahdollisista ongelmista.
Varsinkin syrjäisillä alueilla voi olla hyvin vaikeaa tunnistaa varhaisessa vaiheessa sellaisen vaarallisen taudin puhkeaminen, jolla on maailmanlaajuisia vaikutuksia. Meidän pitäisi kuitenkin kiittää Kiinan viranomaisia siitä, että ne tekivät yhteistyötä kansainvälisen järjestön, WHO:n, kanssa tutkiessaan taudin ominaispiirteitä ja erityisiä tartuntatapoja. Odotamme tässä asiassa tehtävän tehostetun yhteistyön jatkuvan Kiinan viranomaisten kanssa.
Tästä on otettava opiksi, kuten kaikista muistakin tämänkaltaisista epidemioista. Meidän on erityisesti kehotettava Kiinan viranomaisia näyttämään esimerkkiä muulle maailmalle ja tekemään täydellinen, julkinen ja avoin tutkimus tämän taudin puhkeamisesta ja sen leviämistavoista. Toivomme, että ne ottavat tarvittaessa kansainvälisiä elimiä, erityisesti WHO:n, täysimääräisesti mukaan tutkimukseen ja varmistavat, että koko maailma ottaa opikseen Kiinan kokemuksista tällaisen tapauksen käsittelyssä.
On todennäköistä, että jatkossa esiintyy uusia tämän tyyppisiä tapauksia. Huonosti tunnettuja yhtäkkiä ja nopeasti leviäviä tautiepidemioita esiintyy varmasti jossain vaiheessa muuallakin. On Euroopan ja koko maailman etujen mukaista, että Kiina näyttää maailmalle, mitä tällaisissa tilanteissa on tehtävä.

Byrne
Arvoisa puhemies, käymme parlamentissa suorastaan perusteellista keskustelua tästä asiasta juuri sopivasti Maailman terveyspäivänä.
Vastaan joihinkin esiin ottamiinne kysymyksiin. Etenkin jäsen Whitehead kysyi nopean reagoinnin mahdollistavasta järjestelmästä. Meillä on jo sellainen - tartuntatauteja käsittelevä verkosto - joka tekee arvokasta työtä tällä alalla ja on tehnyt arvokasta työtä myös nimenomaisen sars-epidemian käsittelyssä.
Olemme erittäin tiiviissä yhteydessä Maailman terveysjärjestöön, eikä yhteistyö ole pelkästään toimielinten välistä. Viime vuodesta lähtien on harjoitettu asiantuntijoiden vaihtoa: jotkut WHO:n työntekijät ovat työskennelleet meidän kanssamme, ja jotkut meidän työntekijämme ovat työskennelleet WHO:ssa. Tämä edistää merkittävästi toimielinten välistä tietojen ja tietämyksen vaihtoa. Eräs WHO:n ryhmä on parhaillaan Kiinassa tekemässä tärkeää työtä ja määrittämässä tarvittavia jatkotoimia. Tarkastelen kaikkia näitä asioita WHO:n pääjohtajan tohtori Brundtlandin kanssa tavatessani hänet seuraavassa kokouksessani 6. toukokuuta.
On lisäksi täysin asianmukaista, että monet teistä kysyivät, missä määrin meidän on ehkä laajennettava EU:n toimivaltaa. Suhtaudun siihen hieman optimistisemmin kuin jotkut tässä keskustelussa puhuneet. Olen käynyt tästä jo jonkin aikaa neuvotteluja useiden parlamentin jäsenten ja ministereiden kanssa. Voin ilokseni todeta, että tätä ajatusta on käsitelty monilla eri foorumeilla. Etenkin Giorgos Katiforisin johtama työryhmä käsitteli sitä valmistelukunnalle muutama viikko sitten esittämässään raportissa.
Kyseisessä raportissa esitettiin lukuisia suosituksia, joissa painotettiin, että perussopimuksissa pitäisi vahvistaa laajennettu toimivalta kansanterveyttä koskevissa asioissa. Se tarjoaisi meille oikeudellisen perustan edistää kansanterveysalan lainsäädännön yhdenmukaistamista. Kuten joku sanoi aiemmin tässä keskustelussa, meillä on paljon laajempi toimivalta eläinten kuin ihmisten terveyteen liittyvissä asioissa. Tiedän, että monet parlamentin jäsenet ovat huolissaan tästä. Minäkin olen huolissani siitä. Siihen on saatava muutos. Olen ottanut asian esiin monta kertaa komission kokouksissa. Minulla on ilo kertoa parlamentille, että komissio pyrkii edistämään tätä asiaa valmistelukunnassa. Olemme jo edistäneet sitä Katiforisin työryhmässä ja muuallakin.
Yksi niistä asioista, joiden parissa työskentelen parhaillaan omassa pääosastossani, on uusi 152 artikla, jonka sisällyttäminen uuteen perustuslailliseen sopimukseen olisi toivottavaa. Se tarjoaisi oikeudellisen perustan, jota monet teistä ovat tänä iltana vaatineet ja jota tarvitaan riittävän pohjan luomiseksi tartuntatauteja ja muita aloja koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamiselle.
Suhtaudun varovaisen optimistisesti siihen, että valmistelukunta hyväksyy nämä ajatukset, että ne sisällytetään lopulliseen raporttiin ja että niistä keskustellaan lopulta hallitustenvälisessä konferenssissa. Lisäksi toivon, että ne sisällytetään myös sopimuksen lopulliseen versioon, jonka esitämme lopulta Euroopan kansalaisille.

Puhemies.
Keskustelu on päättynyt.

Puhemies.
Esityslistalla on seuraavana aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan suositus toiseen käsittelyyn (A5-0083/2003) neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydestä ja jatkokoulutuksesta, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 ja neuvoston direktiivin 91/439/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 76/914/ETY kumoamisesta (8938/1/2002 - C5-0615/2002 - 2001/0033(COD)) (Esittelijä: Grosch).
Grosch (PPE-DE)
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, Olemme nyt toisessa käsittelyssä, ja koska komissio ja sen työntekijät ovat antaneet rakentavaa tukea ja koska parlamentin jäsenet ovat olleet valmiita luopumaan turhan yksityiskohtaisesta keskustelusta, yhteinen kanta on saatu mielestäni erittäin myönteiseen päätökseen, josta voimme äänestää huomenna.
Niin kutsuttua perustason ammattipätevyyttä ja jatkokoulutusta koskevat direktiivit ovat mielestäni osa kokonaisuutta, johon kuuluvat ajo- ja lepoajat, kuljettajatodistus ja nyt myös jatkokoulutus. Kutsuisin sitä jonkinlaiseksi tieliikenteen sosiaalipaketiksi, joka takaa yhtäältä alan asianmukaisen vapauttamisen mutta toisaalta myös sen, ettei näissä työehdoissa tingitä turvallisuudesta, työn laadusta eikä koulutuksesta. Tiedämme, miten kovaa kilpailu on etenkin tieliikennealalla, ja pidimme näitä sääntelytoimia siksi erittäin tärkeinä.
Me parlamentin jäsenet pidimme yhteistä kantaa pääasiassa tyydyttävänä. Hyväksyttiinhän siinä kaksi kolmannesta esitetyistä tarkistuksista, jotka käsiteltiin sellaisella vauhdilla ja aikataululla, jotka ovat melko hämmästyttäviä tietyntyyppisissä parlamentin töissä. Päällekkäisyys ajokortin kanssa on poistettu, toisin sanoen ne, jotka ovat hankkineet tarvittavan koulutuksen ajokortin yhteydessä, eivät tarvitse enää todistusta perustason ammattipätevyydestä. Erityisen tärkeää meille oli, ettei ratkaiseva tekijä ole se, mistä kaiken kaikkiaan 15 jäsenvaltiosta kuljettaja on peräisin, vaan paikka, jossa he ajavat, yritys tai sen alkuperävaltio. Myös kolmansien maiden kansalaisten on hankittava perustason ammattipätevyys.
Ohjelmat eivät ole enää niin jäykkiä. Oppimistavoitteet vahvistettiin myös jatkokoulutuksen kohdalla. Seitsemän tuntia vuodessa on sopiva vauhti sekä jatkokoulutuksen että yritysten kannalta. Lisäksi voidaan olettaa, että tämä on yhdenmukaistettu ammattiin pääsyä koskevien uusien säännösten kanssa, mikä tarkoittaa, ettei tästäkään asiasta synny enää kiistaa.
Olemme pahoillamme, ettei liikkuvuutta koulutuksen aikana pystytty takaamaan. Keskustelemme pian hankkeesta, jossa opiskelijoita kehotetaan opiskelemaan eri puolilla Eurooppaa, mitä kuljettajat eivät voi tehdä. Varsinkin rajaseudun asukkaana pidän sitä erittäin valitettavana. Ymmärrän kuitenkin, että valvonta voisi olla tietyissä tapauksissa vielä ongelmallista. En kuitenkaan menetä toivoa, sillä kahden vuoden kuluttua tehtävän arvion perusteella komissio ehkä neuvoston tuella päättelee, että tällekin alalle olisi hyvä saada hieman liikkuvuutta.
Pahempaa meidän mielestämme oli se, että yhteisessä kannassa vahvistettiin mahdollisuus suorittaa koe ilman opetusta, ja valinnan tekee valtio eikä ehdokas itse. Toivomme kuitenkin, että tätä seikkaa pohditaan uudestaan arvion yhteydessä, sillä tätä koskeva tarkistuksemme on mielestäni tärkeä. Kahden vuoden jälkeen on tarkoitus arvioida paitsi sitä, missä määrin tätä käytäntöä on sovellettu jäsenvaltioissa, myös sitä, missä määrin tavoitteet on saavutettu, ja tämä on tietenkin erittäin tärkeä näkökohta, koska kyse on vain kokeista.
Ehdotamme tähän äsken mainitsemaani muutosta. Kuljettajien koulutuksessa on tietenkin tärkeää käsitellä myös rikollisuutta sanan laajassa merkityksessä, koska kuljettajat voivat usein joutua tiettyjen rikollisten toimien uhriksi. Koulutuskeskusten on oltava korkeatasoisia - kollegani on jo sisällyttänyt tämän johdanto-osaan - ja siitä oli mielestäni tärkeää huomauttaa.
Mitä tulee aikarajoihin, jokainen toivoisi, että tämä direktiivi pannaan mahdollisimman nopeasti täytäntöön. Toisaalta asiaa pitää mielestäni tarkastella pragmaattisesti, sillä ajokorttikokeilussamme aikarajat tuntuvat ehkä kovin pitkiltä. Pyydän kuitenkin, ettei aikarajoja lyhennetä missään tapauksessa. Joustavuus on tärkeää, ja loppupäätelmänä voidaan todeta, että vaikka nämä direktiivit olisivat kuinka hyviä ja vaikka säätäisimme ne täysin yksimielisesti, niistä ei ole meille mitään hyötyä, jos sen jälkeen ei toteuteta valvontatoimia, eikä niitä panna asianmukaisesti täytäntöön - tästä on tullut parlamentissa melkeinpä toistuva aihe. Esitämme siksi taas komissiolle ja komission välityksellä myös neuvostolle ja jäsenvaltioille seuraavan huomautuksen: Haluamme perustaa vapautetun eurooppalaisen liikennealueen, jolla kuljettajat voivat kuitenkin työskennellä asianmukaisin ehdoin ja hyvissä työskentelyoloissa ja jolla järjestetään nyt myös asianmukaista koulutusta, mutta jos jäsenvaltiot eivät ole valmiita toteuttamaan näitä toimia systemaattisesti, nämä tekstit ovat pelkkää sanahelinää.
Viimeinen huomautukseni koskee ECMT-lupia. Koska alan kilpailu on edelleen vääristynyttä, toivon, että voimme toteuttaa lähiaikoina joitakin toimenpiteitä tälläkin alalla, jotta tietyissä tapauksissa voidaan ottaa huomioon tekemämme hyvä valmistelutyö.
De Palacio
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, aluksi haluaisin onnitella esittelijä Groschia hänen erinomaisesta mietinnöstään, joka osoittaa, että olemme kaikki samaa mieltä ammattikuljettajien koulutuksesta ja teidemme turvallisuuden parantamistarpeesta.
Tämän direktiivin hyväksyminen on tärkeä edistysaskel, joka edistää yhtäläisten sosiaalisten olojen luomista sekä parantaa ammattikuljettajien pätevyyttä ja maantieliikenteen yleisiä vaatimuksia.
Komission mielestä neuvoston yhteinen kanta, jossa otetaan pitkälti huomioon parlamentin ensimmäinen käsittely, on tasapainoinen yritys saavuttaa nämä tavoitteet. Emme saisi siksi horjuttaa tätä tasapainoa, vaan meidän olisi pyrittävä hyväksymään tämä direktiivi toisessa käsittelyssä.
Jotkin esitetyistä tarkistuksista parantavat neuvoston yhteistä kantaa, ja komissio suhtautuu niihin myönteisesti.
Komissio ei voi kuitenkaan hyväksyä kaikkia tarkistuksia, kuten tarkistuksia 3, 4, 8 ja 9.
Tarkistukset 3 ja 4 on hylättävä kahdesta syystä: ensinnäkin siksi, että ne eivät toimi käytännössä. Itse asiassa 13 jäsenvaltiossa ei ole tällä hetkellä pakollista koulutusta, ja vain 5-10 prosenttia kyseisistä kuljettajista voitaisiin kouluttaa. Näiden 13 valtion olisi siksi mahdotonta panna direktiivi asianmukaisesti täytäntöön kahdessa vuodessa.
Joissakin valtioissa, etenkin liittovaltioissa, tällaisen monimutkaisen ja uuden säädöksen täytäntöönpano olisi käytännössä mahdotonta menettelyyn liittyvistä syistä, ja se vain johtaisi myöhemmin rikkomista koskeviin menettelyihin täytäntöönpanon laiminlyönnin vuoksi.
Jos nämä tarkistukset hyväksyttäisiin, saattaisimme sitä paitsi joutua sovittelumenettelyyn neuvoston kanssa, jolloin säädös saatettaisiin osaksi kansallista lainsäädäntöä todennäköisesti vain vuotta aiemmin, ja kuusi kuukautta menisi hukkaan sovittelumenettelyn vuoksi, joten siitä ei olisi loppujen lopuksi mitään hyötyä.
Euroopan parlamentti esitti tarkistukset 8 ja 9 ensimmäisessäkin käsittelyssä. Komissio ei hyväksynyt niitä, eikä neuvostokaan sisällyttänyt niitä yhteisen kantaansa. Tarkistuksen 8 mukaan yksittäisellä henkilöllä pitäisi olla oikeus hankkia perustason ammattipätevyys ja jatkokoulutus haluamassaan valtiossa. Tällöin kuljettajat saattaisivat pystyä välttämään kaikkein tiukimmat säännökset. Tarkistuksessa 9 esitetään, että toimivaltaisten viranomaisten pitäisi valvoa kokeiden arvostelua. Tämähän tarkoittaa, että kokeita voivat teettää muutkin kuin toimivaltaiset viranomaiset. Kokeiden on oltava toimivaltaisten viranomaisten tai niiden välittömässä valvonnassa olevien elinten järjestämiä. Tarkistuksessa vaadittu valvonta ei ole siksi tarpeellista.
Hyvät parlamentin jäsenet, pyytäisinkin, ettemme menettäisi näiden kahden tarkistuksen vuoksi mahdollisuutta hyväksyä tätä säädöstä toisessa käsittelyssä ja ettei parlamentin ja neuvoston hyväksyntää sekä myöhempää täytäntöönpanoa siksi enää lykättäisi.
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, huomisella äänestyksellänne on suuri merkitys tässä lainsäädäntöprosessissa. Myönteinen tulos helpottaa direktiivin nopeaa hyväksymistä ja parantaa siksi jäsenvaltioissamme työskentelevien miljoonien kuorma-autojen ja bussien kuljettajien oloja. Luotan tukeenne, jotta saavutamme tämän tavoitteen.
Haluaisin sanoa esittelijälle, että hän on aivan oikeassa siinä, että kaikkien näiden toimenpiteiden tehokkuutta arvioidaan sen perusteella, millaisia valvontatoimia jäsenvaltiot pystyvät toteuttamaan eri vastuualueillaan. Arvioimme siksi mahdollisuuksia lähentää eri jäsenvaltioiden valvontatapoja yhteisön tasolla hyväksymiemme säännösten ja vaatimusten avulla.
Esittelijä tietää varsin hyvin, että tämä on monimutkainen tehtävä, mutta haluaisin sanoa hänelle, kuten olen jo monta kertaa todennut, että toivon voivani esittää parlamentille ja neuvostolle tätä alaa koskevan ehdotuksen mahdollisimman pian.

Sommer (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, minäkin haluaisin esittää kiitokseni suuresti arvostamalleni esittelijä Groschille hänen erinomaisesta mietinnöstään. Hyvät parlamentin jäsenet, muutama viikko sitten keskustelimme täysistunnossa liikennettä koskevasta valkoisesta kirjasta ja äänestimme parlamentin kannasta. Tässä liikennettä koskevassa valkoisessa kirjassa esitetään mahtipontisia tavoitteita. Ympäristöä ja terveyttä vahingoittavien päästöjen, kuten kasvihuonekaasupäästöjen, ja melun vähentämisen ohella keskeisenä tavoitteena on yleisen liikenneturvallisuuden parantaminen. Me kaikki tiedämme asian taustan: Euroopan unionissa menehtyy liikenteessä vuosittain 41 000 ihmistä, ja lisäksi suuri määrä ihmisiä loukkaantuu ja saa osittain vaikeita pysyviä vammoja. Kaikki nämä tapaukset johtuvat maanteillä tapahtuvista liikenneonnettomuuksista.
Tarvitsemme monipuolisen strategian, jos haluamme todella saavuttaa parempaa liikenneturvallisuutta koskevan tavoitteen. Ajoneuvojen turvallisuutta on tietenkin parannettava, mutta siitä ei ole juurikaan hyötyä, elleivät niiden kuljettajat ole luotettavia. Liikennealalla työskentelevien eli ajoneuvojen kuljettajien on oltava aiempaa paremmin koulutettuja. Tällöin olisi aivan turhaa perustaa tieliikenneturvallisuusvirasto, jota täysistunnon enemmistö vaati keskusteltaessa liikennettä koskevasta valkoisesta kirjasta ja jota minä muuten pidän aivan typeränä ajatuksena. Tieliikenneala eroaa muista liikennealoista siinä, että sillä työskentelee erittäin paljon ihmisiä, toisin kuin laiva- ja lentoliikenteen alalla.
Mikään eurooppalainen toimisto ei voi säännellä oleellista tieliikenteen turvallisuuteen vaikuttavaa tekijää, nimittäin ihmisten ajotapaa, joten tämä tavara- ja henkilöliikenteen ammattikuljettajien koulutussuunnitelma on erittäin tervetullut. Olen kotoisin erittäin tiheästi asutulta Ruhrin alueelta. Se on itse asiassa Euroopan unionin tiheimmin asuttu teollisuusalue, jossa on lukemattomia moottoriteitä ja valtava määrä liikennettä. Matkustan itse erittäin paljon autolla. Vaalipiirini on suuri, ja minun on pakko tulla myös Brysseliin ja Strasbourgiin autolla. Se, joka viettää yhtä paljon aikaa moottoriteillä ja muilla maanteillä kuin minä tai monet kollegani, tietää, millaista siellä on.
Se, joka on esimerkiksi pannut merkille, miten paljon maanteiden tavaraliikenne on lisääntynyt pelkästään viimeisten kolmen neljän vuoden aikana ja kuinka paljon rekka-autoja teillä liikkuu, tietää, että hengenvaarallisia tilanteita syntyy aivan liian usein. Tämä liittyy tietenkin osittain myös Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden tulevaan EU-jäsenyyteen, mutta nykyistenkään jäsenvaltioiden kuljettajat eivät ole täysin luotettavia. Eri puolilla Euroopan unionia liikkuu jo nyt hyvin paljon ehdokasvaltioista tulevia ajoneuvoja, ja ennusteet maanteiden tavaraliikenteen lisääntymisestä ovat huolestuttavia. Varsinkin Saksan kaltaisen läpikulkumaan kannalta ne ovat erityisen huolestuttavia, ja meidän on siksi varmistettava, että kuljettajat tietävät, mitä tekevät ja hankkivat myös jatkokoulutusta. Meidän on lisäksi varmistettava, että tätä jatkokoulutusta valvotaan ja että tieliikenteen kansallista valvontaa ylipäänsä parannetaan. Tällöin tieliikenneturvallisuusvirasto on täysin turha.

Hedkvist Petersen (PSE).
Arvoisa puhemies, aluksi haluaisin kiittää esittelijä Groschia hänen erinomaisesta yhteistyöstään sekä ensimmäisessä että nyt toisessa käsittelyssä. Tämä direktiivi on tärkeä monestakin syystä. Haluaisin, että käytämme mielikuvitustamme ja kuvittelemme, että kehitämme nyt uuden tieliikennejärjestelmän. Olisiko tämä liikennejärjestelmä samanlainen kuin nykyinen? Tuskinpa olisi. Asettaisimme huomattavasti tiukempia turvallisuusvaatimuksia, rakentaisimme tiet eri tavoin ja vaatisimme maanteillä työskenteleviltä ilman muuta asianmukaista koulutusta.
Tästä syystä tämä direktiivi on tärkeä. Meidän on nimittäin ensinnäkin esitettävä tiettyjä vaatimuksia maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen ajoneuvojen kuljettajille ja tietenkin asetettava esimerkiksi turvallisuutta koskevia tiukkoja vaatimuksia. Toiseksi direktiivillä parannettaisiin kuljettajan ammatin asemaa. Tällä on mielestäni valtavan suuri merkitys, sillä työntekijät takaisivat laadun. Kolmanneksi turvallisuus tietenkin paranee, jos kuljettajat ovat hyvin koulutettuja, koska he tuntevat tällöin paremmin erilaiset tilanteet ja niiden seuraukset. Tämäkin näkemys sisältyy direktiiviin.
Muiden Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen ryhmän jäsenten tapaan haluaisin välttää sovittelumenettelyn tämän direktiivin käsittelyssä. Olisin halunnut, että koulutus olisi voinut tapahtua työaikana. Olemme esittäneet tällaisen tarkistuksen, mutta sitä ei valitettavasti hyväksytty. Perusteellisen pohdinnan jälkeen hyväksyimme mahdollisuuden valita kokeiden ja kurssien välillä, koska tiedämme, että koulutettavia on erittäin paljon. Nyt on tärkeää, että pystymme tarjoamaan korkeatasoista koulutusta viranomaisten hyväksymissä koulutuskeskuksissa. On siksi tärkeää, ettei tarkistusta 8 hyväksytä, sillä se saattaisi aiheuttaa sosiaalista polkumyyntiä koulutusolojen kohdalla, mikä voi ilmetä esimerkiksi siten, että valitaan kaikkein suppeimmat kurssit kaikkein helpoimmissa paikoissa. Jos hyväksymme valintamahdollisuuden kokeiden ja kurssien välillä, emme voi valitettavasti hyväksyä, että samalla voitaisiin lisäksi valita, missä valtiossa kurssit suoritetaan. Se ei käy. Se olisi aivan liian uskaliasta. En siksi usko, että voimme hyväksyä tarkistusta 8.
Toivon, että voimme välttää sovittelumenettelyn. Ymmärsin komission jäsenen puheesta, että liikenneturvallisuusohjelma laaditaan melko pian, mistä olen erittäin kiitollinen. Olemme odottaneet sitä pitkään ja tarkastelemme sitä kiinnostuneina.

Vermeer (ELDR).
Aivan ensiksi haluaisin kiittää esittelijä Groschia hänen vaivannäöstään tämän mietinnön yhteydessä ja hänen pyrkimyksistään saada parlamentti todella kannattamaan tiettyjä tarkistuksia tai niiden peruuttamista.
Kuljettajien pakollinen koulutus näyttää pian toteutuvan. Ammattikuljettajien on todellakin aika hankkia ja heidät on vihdonkin velvoitettava hankkimaan jatkokoulutusta ajokokeiden läpäisemisen lisäksi. Teiden turvallisuus on tärkeää kuljettajille ja muille teillä liikkuville. Kuorma-autojen kanssa tapahtuvilla onnettomuuksilla on valitettavan usein kohtalokkaita seurauksia. Olisi hyvä, jos voisimme jatkossa alentaa tällaisten onnettomuuksien määrää.
Direktiivistä huomenna toimitettava äänestys antaa merkittävän kimmokkeen kuljettajan ammattiin. Alankomaissa saadun kokemuksen perusteella tiedämme, että ammattikoulutuksen hankkineet kuljettajat ovat huomattavasti tyytyväisempiä työhönsä. Kuorma-auton ajaminen on ammatti, jossa on omat haasteensa. Alan kannalta on tärkeää, että ne, jotka päättävät ryhtyä ammattikuljettajaksi, pysyvät alalla. Tällainen jatkuvuus lisääntyy, jos kuljettajat tulevat tietoisiksi ammattinsa suuresta sosiaalisesta merkityksestä. Alalla on kysyntää hyvistä ammattikuljettajista. Ilman liikennettä talouskin sitä paitsi pysähtyy.
Jätin Euroopan liberaali- ja demokraattipuolueen ryhmän puolesta tähän mietintöön kaksi tarkistusta, jotka koskivat koulutuksen laadun valvontaa ja mahdollisuutta hankkia koulutusta muissa EU:n jäsenvaltioissa. Peruutan nämä tarkistukset, koska minua huolestuttaa, että jotkin jäsenvaltiot käyttävät tätä syynä käynnistää sittenkin sovittelumenettely. Mielestäni on paljon tärkeämpää, että mietintö hyväksytään huomenna ja pannaan myös täytäntöön. Toivon, että se voidaan panna pikaisesti täytäntöön. Ehdotukseni menevät nyt yksinkertaisesti liian pitkälle. Esittelijä Groschin tavoin toivon, että huomisen täysistunnon äänestyksen tulos on myönteinen.

Bouwman (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, kiitän aluksi esittelijä Groschia siitä, että hän on lieventänyt vapauttamiseen liittyviä rajuja yhteiskunnallisia seurauksia, jotta nämä kaksi tekijää voitaisiin lopulta yhdistää.
Direktiivin tavoite on mielestäni erittäin selvä. Haluamme parantaa teiden turvallisuutta. Lisäksi haluamme parantaa teidemme oloja koulutuksen avulla, sillä jos kuljettajat tuntevat nämä olot, he pystyvät vaikuttamaan niihin. Tämä on loppujen lopuksi tietenkin myös sosiaalipaketti. En käsittele nyt kaikkia yksityiskohtia. Minusta oli hyvä, että jäsen Vermeer peruutti pari tarkistusta, sillä ne olisivat voineet johtaa sosiaaliseen polkumyyntiin, josta olemme puhuneet.
Tässä on kuitenkin yksi ongelma, ja haluaisinkin pikaisesti huomauttaa tästä komission jäsenelle. Ongelma on seuraava. Viime päivinä kuljetusliike Willi Betzin tapaus on osoittanut ECMT-lupien ongelmallisuuden. Me kaikki tiedämme, että kuljettajatodistus, jonka parissa jäsen Van Dam on työskennellyt ja joka perustuu yhteisön lupiin, otettiin käyttöön 19. maaliskuuta. ECMT-luvat on edelleen mahdollista kiertää, kuten esittelijä Grosch totesi puheensa lopussa. Haluaisin kysyä komission jäseneltä, miten saamme ECMT:n kiinnittämään huomiota erikois- ja jatkokoulutukseen, jota pyrimme järjestämään jäsenvaltioiden kansalaisille ja jäsenvaltioissa rekisteröidyissä yrityksissä työskenteleville kuljettajille, sillä muuten ongelma jää ratkaisematta. Tästä syystä pyytäisin teitä kiinnittämään tähän huomiota.
Tässä on mielestäni toiseksi kyse sosiaaliasioista, ja otan pian esiin kysymyksen siitä, pitäisikö tätä asiaa oikeastaan käsitellä aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnassa vai työllisyys- ja sosiaalivaliokunnassa. Palaan tähän vielä.

Van Dam (EDD).
Arvoisa puhemies, muutama kuukausi sitten keskustelimme Markovin mietinnöstä, jossa käsiteltiin tavaraliikenteessä sovellettavia ajo- ja lepoaikoja. Ajoaikoja on syytä rajoittaa esimerkiksi siksi, että pitkät ajoajat voivat vaarantaa liikenteen turvallisuuden. Ollakseni rehellinen minun on kuitenkin todettava, että liikenneturvallisuutta parantavat paitsi hyvä henkinen ja fyysinen kunto myös ammatillinen pätevyys. Kannatamme siksi ehdotusta ammattikuljettajien koulutusta koskevien vähimmäisvaatimusten vahvistamisesta. Toistaiseksi vain kahdessa jäsenvaltiossa järjestetään tällaista koulutusta. Sen laajentaminen kaikkiin jäsenvaltioihin parantaa merkittävästi kuljettajien ammatillista pätevyyttä ja teidemme turvallisuutta sekä saattaa ne korkealle tasolle.
Koulutuksessa on tärkeää ottaa huomioon mahdollisimman hyvin sekä yksittäisten kuljettajien pätevyys että jokapäiväinen käytäntö. Tämä edellyttää koulutusohjelmilta joustavuutta. Siinä mielessä olenkin tyytyväinen neuvoston ehdottamiin erilaisiin koulutustapoihin. Alkuperäisissä suunnitelmissa painotettiin opetukseen osallistumista, mutta nyt korostetaan pikemminkin henkilökohtaisten valmiuksien osoittamista kokeessa. Valvontaelimillä, joiden on taattava näiden kokeiden laatu, on siksi tärkeä tehtävä.
Lisäksi on tärkeää, että koulutustekniikat pysyvät ajan tasalla. Koulutuksen aikana ei todennäköisesti voida käsitellä kaikkia mahdollisia liikennetilanteita. Useiden liikennetilanteiden käsittely simulaattorin avulla on siksi oikeansuuntainen askel. Simulaattoreiden käyttöä koulutuksessa pitäisikin edistää, jotta kuljettajia voitaisiin valmentaa mahdollisimman perusteellisesti kaikkiin mahdollisiin tilanteisiin.
Liikenneturvallisuuden lisäksi meidän pitäisi kiinnittää huomiota myös kuljettajien henkilökohtaiseen turvallisuuteen. Oikeus- ja sisäasioiden neuvosto totesi 14.-15. lokakuuta pitämässään kokouksessa, että arvokkaita kaupallisia tuotteita kuljettavat raskaat tavarankuljetusajoneuvot ovat yhä helpompi kohde rikollisjärjestöille. Vakuutusyhtiöiden viestit ovat selkeä todiste tästä. Tämä aiheuttaa kuljettajille huomattavia riskejä. Tällaisen rikollisen toiminnan torjumiseksi koulutuksessa on kiinnitettävä huomiota myös ennalta ehkäiseviin toimiin, jotta voitaisiin suojella paitsi lastia myös kuljettajia.
Lopuksi totean, että pidämme yhteistä kantaa ja esitettyjä tarkistuksia hyvänä lähtökohtana kuljettajien koulutukselle kaikkialla Euroopan unionissa. Niiden ansiosta jäsenvaltiot voivat järjestää ja ylläpitää käytännönläheistä koulutusta. Lausun suuret kiitokset esittelijälle hänen erinomaisesta työstään.

Lisi (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, minäkin haluaisin aluksi onnitella ja kiittää esittelijä Groschia hänen tekemästään työstä ensimmäisessä ja toisessa käsittelyssä sekä hänen valmiudestaan kuunnella kollegojen ehdotuksia. Tämän ansiosta hän saavutti tuloksen, joka näyttäisi saaneen laajan kannatuksen ja jolla on siksi erinomaiset mahdollisuudet tulla hyväksytyksi huomisessa täysistunnon äänestyksessä.
Hyvät kollegat, keskustelemme parhaillaan asiasta, joka on aina yhtä traaginen ja ajankohtainen. Viime lauantai-iltana kotimaassani sattui jälleen kerran tapaus, jota kutsumme lauantai-illan verilöylyksi. Neljä nuorta kuoli liikenneonnettomuudessa. Tällaisia onnettomuuksia tapahtuu nykyään säännöllisesti ja järkyttävän usein, ja teillämme tapahtuvista tarpeettomista verilöylyistä ollaan syystäkin yhä enemmän huolissaan. On päivänselvää, että koulutus on tehokkaimpia ratkaisuja. Vastustin jäsen Sommerin tapaan Euroopan tieliikenneturvallisuusviraston perustamista, kun asiasta keskusteltiin. Emme todellakaan tarvitse uusia keskistettyjä elimiä, jotka todennäköisesti lisäisivät byrokratiaa - tarvitsemme liikenneturvallisuutta koskevia toimenpiteitä. Siinä on tietty ero. Tänään minulla on ilo todeta, että tämän direktiivin ansiosta edistämme yhdellä keskeisellä alalla sellaisen tavoitteen saavuttamista, joka meidän kaikkien on asetettava itsellemme, ja tämä tavoite on liikenneturvallisuus. Miksi tämä direktiivi on niin oleellinen? Kuten monet parlamentin jäsenet ovat jo moneen kertaan todenneet, tämä direktiivi tekee koulutuksesta jatkuvaa, jollaista sen täytyykin olla. Ajokokeen läpäiseminen ei enää takaa riittävää turvallisuutta: meidän on varmistettava, että etenkin työkseen autoa ajavia, kuten tavarankuljetusajoneuvojen kuljettajia ja ammattikuljettajia, seurataan jatkuvasti ennen kaikkea heidän oman turvallisuutensa vuoksi mutta myös muiden teillä liikkuvien etua ajatellen.
Lisäksi haluaisin kiittää esittelijää ja komissiota, jotka ovat selvästikin jo ryhtyneet yhteistyöhön, sillä jos haluamme toteuttaa koulutuksen, meillä kaikilla on oltava samat tavoitteet. Tämän on oltava vakava hanke eikä mikään muodollisuus, joten organisaatioiden, jotka jäsenvaltiot hyväksyvät koulutuksen järjestäjiksi ja joille ne myöntävät tarvittavat valtuudet, on oltava vastuuntuntoisia koulutuskeskuksia, joiden ammattimaisuus on todistettu ja vahvistettu. Tässä mielessä ainakin kotivaltiossani autokoulujen kokemus on erittäin merkittävä tekijä, jota pitäisi hyödyntää. Uskon, että direktiivin avulla voidaan näin tehostaa koulutusta ja parantaa siten teidemme turvallisuutta.

Pohjamo (ELDR).
Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, hyvät kollegat, minäkin haluan kiittää herra Groschia määrätietoisesta ja hyvästä työstä tämän tärkeän mietinnön valmistelussa.
Direktiivillä parannetaan kuljettajien ammattitaitoa ja myös maanteiden turvallisuutta niin kuin täällä on todettu. Yhtenäiset määräykset ammattipätevyydestä kohentavat kuljettajien sosiaalista asemaa ja parantavat myös alan arvostusta. Parantamalla peruskoulutusta voidaan jäsenvaltioissa myös alentaa monien ajoneuvoluokkien kuljettajien ikärajaa, mikä lisää alan houkuttelevuutta ja parantaa kuljetusyritysten työvoiman saantia.
Koska neuvosto on ottanut valiokunnan tarkistukset hyvin huomioon yhteisessä kannassa, pitäisi asiassa edetä ilman sovittelua ja saada nopeasti tämä asia eteenpäin. Tavoitetta aikaistaa yhdellä vuodella toimenpiteiden saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä tulisi mielestäni vielä harkita. Jäsenvaltiot ovat tuoneet esille tiukemmasta aikataulusta johtuvia ongelmia, koska direktiivi aiheuttaa paljon uudelleenorganisointia koulutuksessa. Tämän takia jäsenvaltiot tarvitsevat aikaa sen täytäntöönpanossa.

Dhaene (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, aluksi haluaisin onnitella esittelijää hänen mietinnöstään. Kuorma-auton kuljettajien pakollinen koulutus on asia, jota todellakin tarvitsemme ja joka meidän olisi pitänyt toteuttaa jo aikoja sitten. On toisinaan hämmästyttävää, miten paljon Eurooppa on jäljessä liikenneturvallisuudessa. Ajoaikoja koskevan ongelman jälkeen tätäkin ongelmaa on käsiteltävä kiireesti. Jos tarkoituksenamme on ratkaista useita ongelmia, meidän on huomenna hyväksyttävä mietintö.
Kuljetusalasta pitäisi ensinnäkin tehdä aiempaa ammattimaisempaa, ja teillemme olisi saatava aiempaa parempia kuljettajia. Kuorma-auton kuljettajan ammatin kiinnostavuutta ja arvostusta pitäisi lisätä. Teillämme ei ole todellakaan sijaa lehmipojille.
Kuljettajien koulutuksessa pitäisi toiseksi kiinnittää huomiota myös energian järkevään kulutukseen. Testien mukaan kokeneetkin kuljettajat voivat vähentää pysyvästi polttoaineen kulutustaan jopa 30 prosenttia vain yhden päivän lisäkoulutuksen jälkeen. Tämä ei ole mikään vähäpätöinen seikka Kioton pöytäkirjan kannalta arkaluonteisella alalla.
Kolmanneksi liikenneturvallisuutemmekin paranee, mikä lienee kaikkein tärkeintä. Ajattelen tässä yhteydessä koulutusta, joka koskee pakollisten kuolleen kulman poistamisjärjestelmien ja muun turvatekniikan käyttöä kuorma-autoissa, sekä aiempaa varovaisemman ajotavan opettamista yleensäkin suojattomampien teillä liikkujien, varsinkin pyöräilijöiden, hyödyksi.

Booth (EDD).
Arvoisa puhemies, parlamentin jäsenet eivät tarvitse muodollista koulutusta, kokeita eivätkä erityistaitoja, mutta nyt he ilmaisevat mielipiteitään vaatimuksista, joita edellytetään muilta ihmisiltä, jotka tekevät sellaista työtä, johon he itse ovat epäpäteviä ja jota useimmat heistä eivät pystyisi tekemään.
Kaikilla valvontatoimilla ei ole samanlaista merkitystä sääntelyjärjestelmässä. Koska sääntely mutkistuu ja laajenee, vähenevän tuoton laki alkaa vaikuttaa. Kun valvonta lisääntyy entisestään, sen vaikutus muuttuu kielteiseksi. Ei ole esitetty todisteita siitä, että tällaiset Ranskassa ja Alankomaissa jo sovellettavat valvontatoimet parantaisivat tavarankuljetusajoneuvojen turvallisuutta. Itse asiassa joissakin valtioissa, joissa ei edellytetä näitä lisävaatimuksia, on jo parempi turvallisuustaso. Laki on siksi tullut vähintäänkin vähenevän tuoton vaiheeseen.
Kotivaltiossani tavallisesta ajokortista on tullut entistä kalliimpi, minkä vuoksi työväenluokan nuorten on aiempaa vaikeampi hankkia ajokorttia. Laillisesta ajamisesta on tullut siksi varakkaiden perheiden poikien ja tyttärien etuoikeus, ja ilman ajokorttia ajavia arvioidaan olevan yli miljoona. Koulutus- ja valmennusvaatimusten lisääntyessä myös tavarankuljetusajoneuvojen kuljettamiseen on mahdollisuus ainoastaan etuoikeutetuilla keskiluokilla tai niillä, jotka ovat tarpeeksi onnekkaita saadessaan työskennellä sellaisille työnantajille, jotka katsovat olevansa velvollisia tai joilla on mahdollisesti oikeudellinen velvollisuus maksaa kaikki työntekijöidensä koulutusmaksut sekä sijaisten palkkaamisesta aiheutuvat kustannukset kuljettajien ollessa pois työstä jatkokoulutuksen vuoksi.
Pienille työnantajille tämä olisi huomattava taloudellinen rasite, joka saattaisi johtaa vararikkoon ja myöhemmin työpaikkojen menetykseen. Yhdistyneessä kuningaskunnassa useimmat työnantajat ovat samaa mieltä siitä, että heidän kuljettajansa ovat jo suorittaneet vaativia kokeita ja käyneet perusteellisessa lääkärintarkastuksessa ja että kuljettajat katsovat aivan perustellusti kuuluvansa teillämme liikkuvien kuljettajien eliittiin. Olisi loukkaus vaatia heitä alinomaa parantamaan ajotapaansa. Turvallisuus on tietenkin etusijalla, ja sallittujen ajotuntien rajoitukset ovat järkeviä, mutta se onkin jo aivan eri asia. Tässä on nyt kyse käänteisestä yhteiskuntakehityksen ohjailusta. Parlamentti edistää prosessia, jossa yhä useammat työt viedään niiden ulottumattomiin, jotka ovat perinteisesti tehneet näitä töitä ja hyötyneet niistä. Jos tällainen kehitys jatkuu, meidän olisi syytä lisätä parlamentin paikkoja, koska se on kohta ainoa työ, jota epäpätevillä henkilöillä on mahdollisuus tehdä.

De Palacio
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin esittää kiitokset kaikista puheistanne. Erityisesti haluan kiittää niitä jäseniä, jotka suostuivat peruuttamaan useita tarkistuksia, jotta tämä teksti voidaan hyväksyä toisessa käsittelyssä.
Haluaisin vielä kerran kiittää esittelijä Groschia hänen loistavasta työstään, sillä osittain sen ansiosta huomisesta äänestyksestä tulee luultavasti yksimielinen.
Lisäksi haluaisin todeta, että olen pannut merkille, mitä jäsen Bouwman ehdotti ECMT:n sääntelystä. ECMT:n pitäisi mielestäni käsitellä Euroopan unionissa esittämiämme pyyntöjä ja ehdotuksia, mutta haluaisin sanoa, että tämän ja aiemmin tekemämme ehdotuksen ansiosta sovellamme kaikkia vaatimuksia paitsi Euroopan unionin kuljettajiin myös kolmansien maiden kuljettajiin, jotka työskentelevät Euroopan unionissa Euroopan unioniin sijoittautuneille yrityksille.
Tällaisella sääntelyllä pyritään parantamaan turvallisuutta - ja tämä on vastaukseni toiseen esitettyyn kysymykseen. Liikenteen pääosastossa käsitellään tällaista asiaa pohjimmiltaan turvallisuuden näkökulmasta. Kyseisessä pääosastossa käsitellään turvallisuusnäkökohtia eikä sosiaalisia näkökohtia, elleivät ne liity turvallisuuteen.
Jos tässä nimenomaisessa tapauksessa olisi käsitelty ainoastaan sosiaalisia näkökohtia, se olisi kuulunut parlamentin työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan eikä aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan vastuualueeseen.
Toivon, että huomenna päästään sopimukseen, joka mahdollistaa tämän tekstin hyväksymisen toisessa käsittelyssä, parantaa turvallisuutta ja estää vääristyneen kilpailun tieliikenteen alalla.
Haluaisin vielä kerran kiittää kaikkia puhujia, esittelijää ja niitä jäseniä, jotka ovat peruuttaneet tarkistuksia sopimuksen mahdollistamiseksi huomenna, ja otan tulevissa komission ehdotuksissa huomioon kommentit, joita olette esittäneet minulle tämän keskustelun aikana.

Puhemies.
Kiitoksia, arvoisa komission jäsen.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 11.30.

Puhemies.
 Esityslistalla on seuraavana De Sarnezin laatima aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietintö (A5-0087/2003) ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen yhteisymmärryksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus World) (2004-2008) (KOM(2002) 401 - C5-0360/2002 - 2002/0165(COD)).

De Sarnez (PPE-DE)
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisat kollegat, komission useaan otteeseen ja usean vuoden ajan ilmaisema halukkuus tehdä osaamisen Euroopasta unionin strateginen painopiste on mielestäni näinä vaikeina aikoina entistäkin ajankohtaisempi kysymys.
Erasmus World -ohjelma, josta tänä iltana keskustelemme, on täysin yhdenmukainen tämän tavoitteen kanssa, joten tämä on erittäin myönteinen uutinen Euroopalle. Ohjelmalla on kaksi toisiinsa läheisesti liittyvää päätavoitetta: lisätä Euroopan korkeakoulujen vetovoimaa muista maista tulevien opiskelijoiden ja yliopisto-opettajien keskuudessa sekä vahvistaa Euroopan yliopistojen välisiä yhteyksiä Euroopan korkea-asteen koulutuksen laadun ja kilpailukyvyn parantamiseksi. Yliopistomme parantavat nimittäin palvelujensa laatua kehittämällä sekä keskinäisiä yhteyksiään että yhteyksiään muihin maihin. Kuten komission jäsen Reding totesi, Erasmus World on se väline, jota Eurooppa tarvitsee sekä Euroopan sisällä että sen ulkopuolella voidakseen vastata yhdenmukaisesti koulutuksen kansainvälistymiseen. Avatessamme yliopistomme muille maille avaamme ne samalla myös Euroopalle. 
Ohjelman nimeksi ehdotamme vastedes Erasmus mundusta. Siten voimme kunnioittaa ja varjella kulttuurisen monimuotoisuuden periaatetta, jota me kaikki pidämme äärimmäisen tärkeänä ja joka on unionimme liikkeelle paneva voima. Ohjelma kattaa ajanjakson 2004-2008. Siinä esitetään neljää täsmällistä tointa. Ensimmäinen on master-kurssien perustaminen; kutsumme näitä Erasmus mundus -kursseiksi, joita on 250. Nämä kurssit valitaan viideksi vuodeksi, ja niihin pitäisi osallistua vähintään kolme korkeakoulua kolmesta eri jäsenvaltiosta. Kurssien suorittamisen jälkeen myönnetään virallisesti tunnustetut tutkintotodistukset. Kurssit ovat avoimia kolmansien maiden opiskelijoille ja yliopisto-opettajille, ja toivon, että niihin voisivat osallistua laajasti myös Euroopan unionin opiskelijat ja yliopisto-opettajat, jotta hekin voisivat hyötyä tästä "Euroopan kiertomatkasta".
Master-kursseille annettaisiin laatumaininta tietenkin annetun opetuksen laadun mukaan, mutta laatumaininnassa olisi otettava huomioon myös opiskelijoille varatun vastaanoton taso. Valintamenettelyn suorittaa korkean tason valintalautakunta, joka koostuu merkittävistä akateemisen yhteisön jäsenistä. Opiskelijoiden olisi opintonsa suoritettuaan osattava tai oltava käyttänyt vähintään kahta kieltä. Kielten oppimisen onkin edelleen oltava Euroopan unionin yksi ensisijainen tavoite. Kuten komission puheenjohtaja Prodi muistutti, kielten oppiminen on yksi keskeisistä keinoista edistää todellista kulttuurien välistä yhteisymmärrystä. Kielten oppimisen edistämistä on edelleen lisättävä kaikin keinoin, ja tämä ohjelma antaa meille siihen mainion tilaisuuden. 
Toiseksi puhun apurahajärjestelmän luomisesta. Merkittäviä apurahoja myönnetään 4 200:lle kolmannesta maasta tulevalle opiskelijalle joko suoraan tai heidän omien yliopistojensa ja master-koulutukseen osallistuvien yliopistojen välisen kumppanuusohjelman kautta. Lisäksi apurahoja myönnetään tuhannelle kolmannesta maasta tulevalle yliopisto-opettajalle, jotka pyydetään Eurooppaan opettajiksi tai tutkijoiksi keskimäärin kolmeksi kuukaudeksi. 
Kolmantena toimena luodaan kumppanuuksia kulttuurien välisen yhteisymmärryksen vahvistamiseksi ja edistämiseksi. Korkeakouluja kannustetaan näin yhteistyöhän kolmansien maiden yliopistojen kanssa.
Viimeisenä toimena pyritään edistämään Euroopan korkeakoulutuksen kansainvälistymistä. Tarkoituksena on luoda koulutusta varten tarkoitettu erityinen Internet-sivusto, joka tarjoaisi ajankohtaista tietoa Erasmus mundus master-kursseista.
Meistä oli tarkoituksenmukaista hankkia tarvittavat varat kaikkien näiden tavoitteiden toteuttamiseksi. Näin ollen olemme esittäneet määrärahojen lisäämistä 300 miljoonaan euroon siten, että varotaan vaarantamasta nykyisiä ohjelmia sekä otetaan huomioon asianmukaiset voimavarat ja edellytykset, joista päättää budjettivallan käyttäjä. Yhteistyömme kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan jäsenten sekä lausuntojen valmistelijoiden kanssa on ollut kaikissa näissä kysymyksissä äärimmäisen antoisaa. Haluan kiittää heitä siitä.
Haluan lopuksi esittää toiveen siitä, että nuoret opiskelijat, yliopistojen tutkijat ja stipendiaatit Euroopan unionista ja muista maista voisivat tulevaisuudessa pitää Eurooppaamme oppimisen, koulutuksen ja keskinäisen yhteisymmärryksen tyyssijana.
Reding
Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, haluan kiittää vilpittömästi esittelijää hänen erinomaisesta työstään sekä siitä tuesta, jota hän ja hänen kollegansa ovat antaneet komissiolle koko työskentelyn ajan. Päätämme tänään mielestäni merkittävästä ohjelmasta. Erasmus oli yksi tämän alan johtavista ohjelmista ja on sitä edelleen. Uskon, että jos kansalaisia pyydettäisiin mainitsemaan kansalaisten Euroopasta puhuttaessa yksi eurooppalainen ohjelma, juuri Erasmus olisi se ohjelma, joka tulisi kaikille mieleen ja joka on kaikkien sydäntä lähellä. Tunteista puhuminen onkin tärkeää, koska Eurooppaan samastuminen tapahtuu myös tunteiden kautta, esimerkiksi tunteena siitä, että on osa yhtä suurta perhettä. Tarvitsee vain katsoa Klapischin elokuva "l'Auberge espagnole" (Espanjalainen majatalo) ymmärtääkseen samanhenkisten nuorten muodostaman opiskelijayhteisön merkityksen. 
Näin ollen olemme nyt laajentamassa tätä Euroopan unionin johtavaa ohjelmaa, Erasmus-ohjelmaa, koko maailmaan, mikä on erittäin myönteinen asia, sillä, kuten esittelijänne aivan oikein totesi, elämme nyt aikoja, jolloin meidän on rakennettava siltoja muurien sijasta. Erasmus World -ohjelmalla näitä siltoja juuri rakennetaan Euroopan ja muiden maanosien välille. 
Tämä hanke perustuu jäsenvaltioiden toimivaltuuksien sekä korkeakoulujen autonomian ehdottomaan kunnioittamiseen. Arvoisa puhemies, teen nyt ainoastaan lyhyen yhteenvedon tämän hankkeen sisällöstä, sillä esittelijänne kertoi jo siitä. Ensinnäkin toteaisin Euroopan unionin master-tutkintoon tähtäävistä kursseista, että kyse on yliopisto-opiskelun neljännestä ja viidennestä vuodesta. Näihin master-kursseihin on osallistuttava vähintään kolme korkeakoulua kolmessa eri jäsenvaltiossa. Kursseihin on sisällyttävä ohjelma, joka käsittää opiskelujakson vähintään kahdessa näistä korkeakouluista. On hyvin tärkeää, että - ja tästä olen samaa mieltä esittelijä De Sarnezin ja muiden parlamentin jäsenten kanssa - nämä "Euroopan kiertomatkallaan" useisiin yliopistoihin opiskelemaan tulevat nuoret oppisivat matematiikan tai oikeustieteen ohella myös jotakin eurooppalaisten kulttuurisesta monimuotoisuudesta. Tämän tärkeän viestin haluamme välittää Euroopan ja kolmansien maiden nuorille.
Toiseksi totean, että kolmansien maiden nuorille ja yliopisto-opettajille on olemassa apurahajärjestelmä, joka liittyy Euroopan unionin master-kursseihin. On luotu myös kumppanuuksia - tämä koskee etenkin eurooppalaisia - näiden Euroopan unionin master-tutkintoon tähtäävien kurssien sekä kolmansien maiden korkeakoulujen välille, jotta edistetään eurooppalaisen opetuksen tarjoamista muiden maiden kansalaisille sekä vahvistetaan sen asemaa maailmassa. Nämä kumppanuudet myös tarjoavat eurooppalaisille opiskelijoille mahdollisuuden opintoihin ulkomailla. On toki lisättävä korkeakouluopetuksemme houkuttelevuutta toimin, joilla pyritään tekemään yliopistojamme tunnetuksi. Ehdotus käsittää teknisiä tukitoimia, kuten tarpeellista, ja määrärahat on vahvistettu 200 miljoonaan euroon. 
Arvoisa puhemies, jotta puhujat voisivat puhua asioista asiantuntevasti, kertoisin nyt lyhyesti, mitä komissio aikoo tehdä lukuisten esitettyjen tarkistusten suhteen. Mainitsen ensin parlamentin tarkistuksen 1. Käytän nyt viimeistä kertaa Erasmus World -nimeä: parlamentti on ehdottanut nimeksi Erasmus mundusta, joten sitä myös käytettäköön.

Tiedätte vallan hyvin, että monikielisyys on minulle hyvin tärkeä asia. Jos luodaan useita yliopistoja useassa maassa käsittävä Erasmus mundus -ohjelma, on selvää, että kielelliseen monimuotoisuuteen perustuvan kulttuurisen monimuotoisuuden on niin ikään kuuluttava siihen. Näin ollen kannatan tarkistusta 4 ja asiasisältönsä puolesta tarkistusta 53 tai pikemminkin tarkistuksia 67, 69 ja 77, koska ne korvaavat sen. Ne aiotaan olettaakseni muotoilla uudelleen opetuskieleen kohdistuvien ennakkoasenteiden välttämiseksi. Hyväksymme asiasisältönsä osalta myös tarkistuksen 29 tai pikemminkin sen korvaavat tarkistukset 70 ja 76 sekä tarkistuksen 51. Tekstin sisäisen johdonmukaisuuden säilyttämiseksi nämä tarkistukset on kuitenkin liitettävä tarkistukseen 53. En voi hyväksyä tarkistusta 68, koska sillä pyritään poistamaan kielitaidon ja kulttuurien välisen yhteisymmärryksen edistäminen. Se on täysin ristiriidassa tavoitteidemme kanssa. 
Seuraavaksi käsittelen ammatillista koulutusta. Ymmärrän hyvin, mitä arvoisat jäsenet tarkoittavat halutessaan edistää ammatillista koulutusta. Erasmus mundus -ohjelmassa on kuitenkin kyse korkea-asteen koulutuksesta. Näin ollen komissio ei voi hyväksyä tarkistuksia 12, 15 ja 45. Tarkistukset 18 ja 46 se voi hyväksyä osittain, koska viittaukset ammatilliseen koulutukseen poistetaan.
Aivovuodosta totean, että komissio on aina pitänyt lähtökohtanaan periaatetta, jonka mukaan Erasmus mundus -ohjelman olisi voitava houkutella Eurooppaan kolmansien maiden nuoria ja saada heidät sitten palaamaan kotimaahansa, sillä juuri siellä heidän on rakennettava elämänsä sen varassa, mitä he ovat Euroopassa oppineet. Komissio voi tässä mielessä hyväksyä tarkistuksen 24 sisällön, mutta sen sanamuotoa on muutettava. Sitä vastoin komissio ei voi hyväksyä tarkistusta 7, sillä siinä ei ole kyse kehitysyhteistyöstä, eikä myöskään tarkistusta 78, koska ohjelmasta ei voida antaa tukea kolmansien maiden nuorille heidän palatessaan kotimaahansa. 
Miesten ja naisten yhtäläisistä mahdollisuuksista voin todeta, että naisena toki kannatan näitä yhtäläisiä mahdollisuuksia, mutta niiden ei kenties pidä olla Erasmus munduksen tavoite. Meidän on noudatettava jonkinasteista tasapainoa. Tarkistus 5 on minusta tasapainoinen, samoin kuten tarkistus 23 ainakin sisällöltään. Sitä vastoin tarkistukset 61, 64 ja 65 saattavat mielestäni aiheuttaa sen, että näihin kysymyksiin keskitytään liikaa toiminnan tasolla.
Komitologian osalta emme voi hyväksyä tarkistusta 42, jolla pyritään liittämään toimivaltaiset järjestöt komitean toimintaan. Emme voi hyväksyä myöskään tarkistusta 33, jossa esitetään kohtuuton vaatimus näiden järjestöjen ottamisesta mukaan ohjelman täytäntöönpanoon.
Talousarviota koskevassa kysymyksessä ymmärrän erittäin hyvin, mitä esittelijä tarkoittaa. Komissio voi toistaiseksi vain pitäytyä alkuperäisessä ehdotuksessaan. Se voi kuitenkin tarkistaa kantaansa sen perusteella, että rahoitusnäkymien otsakkeen 3 enimmäismäärää mahdollisesti lisätään.
Monilla tarkistuksilla pyritään joko tekstin selkiyttämiseen, yksinkertaistamiseen tai parantamiseen. Komissio hyväksyy tällaiset tarkistukset tarkistuksia 27 ja 30 lukuun ottamatta, koska niissä tavoiteltu yksinkertaistaminen vaikeuttaisi tekstin ymmärtämistä.
Yhteisön tehtävä ohjelmien osalta määritellään luonnollisesti EY:n perustamissopimuksen 149 artiklassa, ja se perustuu myös korkeakoulujen autonomian kunnioitukseen, mikä on ehdoton edellytys. Näin ollen komissio ei voi hyväksyä tätä autonomiaa kyseenalaistavia tarkistuksia.
Valintaprosessia koskevista tarkistuksista olemme hyväksyneet valtaosan lukuun ottamatta tarkistuksia 52, 54 ja 58, joissa vaaditaan pääasiallisen tavoitteen eli laatutavoitteen vastaisia kriteereitä - laadulla on erittäin tärkeä sija Erasmus mundus -ohjelmassa - sekä lukuun ottamatta tarkistuksia 55 ja 57, joissa toimintaa selostetaan liian seikkaperäisesti, kun otetaan huomioon, että kyse on lainsäädäntötekstistä.
Emme voi hyväksyä myöskään tarkistukseen 3 sisältyvää erityisalueen käsitettä. Sama pätee tarkistukseen 6, jossa viitataan ennenaikaisesti tuleviin ohjelmiin, sekä tarkistuksiin 19, 72 ja 73, joissa rajataan vierailevien tutkijoiden käsite. Emme voi hyväksyä myöskään tarkistusta 74, koska se estää yksityisten elinten pääsyn toimeen 4, emmekä tarkistuksia 71 ja 75, joilla pyritään poistamaan Erasmus mundus master -kurssit. Koko ohjelma nimittäin perustuu näihin kursseihin.
Yhteenvetona toteaisin, että komissio on valmis hyväksymään 39 tarkistusta 66 alkuperäisestä tarkistuksesta sekä 5 tarkistusta niistä 12 tarkistuksesta, jotka jätettiin käsiteltäväksi kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnassa suoritetun äänestyksen jälkeen. Aikatauluksi on ajateltu lukuvuotta 2004-2005, mikä edellyttää ehdotuspyyntöjen julkaisemista tämän vuoden marraskuussa. Hyväksyntäprosessi ei saa viivästyä, joten luotan parlamenttiin ja neuvostoon siinä, että ne toimivat mahdollisimman nopeasti. 
Arvoisa puhemies, meillä on nyt mahdollisuus tehdä jotakin suurta, mahdollisuus käynnistää ohjelma, jota kansalaiset ymmärtävät ja arvostavat ja joka hyödyttää tulevia sukupolvia etenkin keskinäisen yhteisymmärryksen osalta. Ojennamme tänään kätemme, ja olen varma, että monet muut tekevät samoin.
Wenzel-Perillo (PPE-DE)
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisat parlamentin jäsenet, haluan kiittää jäsen De Sarnezia hänen erinomaisesta mietinnöstään sekä hänen hyvästä ja rakentavasta yhteistyöstään. Euroopan unionin tulevaisuudelle erittäin tärkeä Erasmus Welt -ohjelma osoittaa, miten tärkeää ja järkevää on, että parlamentin valiokuntien ja komission välinen yhteistyö on toimivaa. 
Komission esitystä on täydennetty siihen tehdyin tarkistuksin, mikä antaa sille laajemman pohjan etenkin taloudellisesti ajatellen: tarkistukset lisäävät rahoitusta 300 miljoonaan euroon ehdotetun 200 miljoonan euron sijasta. Uudet ohjelmat etenkin koulutuksen, kulttuurin ja nuorison alalla - jotka ovat tärkeä sijoitus tulevaisuuteemme - nostavat kerta toisensa jälkeen esiin keskeisen kysymyksen siitä, mistä saamme rahat, jos niitä ei näille ohjelmille tarkoitetussa otsakkeessa ole. Mistä tuo raha tulee, jos olemme haluttomia leikkaamaan muita samaan otsakkeeseen kuuluvia ohjelmia? Tämä kysymys on esitettävä ja siihen on vastattava tässä täysistunnossa useammin kuin kerran, ja sama ongelma nousee esiin eLearning-ohjelmaa koskevassa Mauron mietinnössä.
Parlamentissamme varjellaan perinteisesti nykyisiä ohjelmia. Neuvosto kyllä ymmärtää lainsäätäjänä näiden ohjelmien tärkeyden, mutta budjettivallan käyttäjänä se on haluton lisäämään rahoitusnäkymien otsakkeen 3 varoja. Nykyisissä rahoitusnäkymissä, jotka ovat voimassa vielä vuoden 2006 loppuun asti, on äärimmäisen vähän liikkumavaraa. Tämä vaikuttaa joka tapauksessa Erasmus World -ohjelman kolmeen ensimmäiseen vuoteen. Noudattamamme Lissabonin strategia voisi hyvinkin tarjota meille hyvän tilaisuuden ilmaista todellinen kantamme. Millaiseen tärkeysjärjestykseen haluamme asettaa käytettävissä olevat varat, jos haluamme siirtyä menestyksekkäästi kilpailukykyiseen ja dynaamiseen tietoon perustuvaan yhteiskuntaan, kuten kaikki Brysselin huippukokouksen läsnäolijat jälleen vahvistivat vajaat kaksi viikkoa sitten? Tätä ajatellen meidän pitäisi kannattaa asianmukaisen, 300 miljoonan euron suuruisen rahoituksen myöntämistä tälle tärkeälle uudelle ohjelmalle.
Saanen siis toistaa kiireellisen vetoomukseni neuvostolle, että se suuntautuisi tulevaisuuteen ja etenisi tässä asiassa kanssamme. Budjettivaliokunnan jäsenenä minun on toistettava, että nykyinen tilanne johtaa mitä todennäköisimmin rahoitusnäkymien otsakkeen 3 varojen uudelleenjakoon rahoituksen ylärajan noudattamiseksi. Voisi olla järkevää myöntää uudelleen varoja niistä toimintaohjelmista, joille rahoitusnäkymissä ei ole vielä määrätty rahoituskehystä tai joita koskevasta rahoituskehyksestä on tarkoitus päättää yhteispäätöksellä vuoden 2007 jälkeen.

Hieronymi (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, haluan aluksi välittää vilpittömät kiitokseni esittelijä De Sarnezille. Meihin kaikkiin tarttui kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnassa hänen innostuksensa tähän uuteen ja tärkeään hankkeeseen, ja haluan todeta hyvin selväsanaisesti, että tästä hankkeesta käymämme keskustelut tuottivat meille iloa, sillä koimme kantavamme kortemme kekoon muokattaessa tulevaisuutta. Näin ollen haluan näiden kiitosten lomassa kiittää myös komissiota ja komission jäsentä Redingia siitä, että tämä ohjelma on annettu käsiteltäväksemme. Yhdessä voimme näin ollen panostaa Euroopan tulevaisuuteen ja nuoremman sukupolven tulevaisuuteen. Minusta Erasmus World -ohjelma on looginen jatke meille kaikille tutulle Erasmus-ohjelmalle, jonka ansiosta monet sukupolvet ovat oppineet tuntemaan Euroopan unionin muut maat yhtä hyvin kuin omansa.
Erasmus World on nyt ottamassa lisäaskeleen sekä sisäänpäin että ulospäin. Sisäänpäin suuntautuva askel edustaa jotakin sellaista, mitä emme vielä muutama vuosi sitten olisi voineet kuvitella mahdolliseksi: Euroopan unioni ja etenkin sen jäsenvaltiot ovat nimittäin halukkaita omien päätöstensä, Bolognan prosessin ja Lissabonin päätöslauselmien perusteella tiivistämään yliopistojen välistä yhteistyötä. Master-kursseille annettava EU:n laatumaininta on hieno asia! Tämä lähentää meitä toisiimme, ja yhdessä voimme mennä eteenpäin. Tämän vuoksi tämä uusi ohjelma on merkittävä askel meille kaikille parannettaessa yhteisen eurooppalaisen koulutuksen asemaa. 
Toinen askel Erasmus World -ohjelmassa tarjoaa kolmansien maiden jatko-opiskelijoille mahdollisuuden opiskella Euroopan yliopistoissa. Haluamme, että eteenpäin suuntautuva kulttuurienvälinen vuoropuhelu käsittää juuri tämän. Onko tämän kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämiselle ollut koskaan ennen suurempaa tarvetta kuin näinä päivinä ja viikkoina? Saanen lopettaa vetoamalla neuvostoon ja toteamalla seuraavaa: ette voi Irakin julmien selkkausten vuoksi olla myöntämättä tähän ohjelmaan tarvittavia parlamentin vaatimia varoja, joiden määrä on ainakin 300 miljoonaa euroa! Meillä kaikilla parlamentin jäsenillä on tehtävämme puolesta velvollisuus suhtautua erityisen vastuullisesti siihen, että panostetaan koulutukseen.
Iivari (PSE).
Arvoisa puhemies, rouva komission jäsen, aluksi haluan kiittää mietinnön esittelijää rouva De Sarnezia hänen syvällisestä paneutumisestaan Erasmus World -ohjelmaan ja hyvästä yhteistyöstä, vaikkemme onnistuneetkaan aivan kaikessa saavuttamaan yksimielisyyttä. Tärkeintä kuitenkin on, että kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta on voinut käsitellä komission esityksen ripeästi. Toivon myös, että neuvoston kanssa saavutetaan pikaisesti yhteisymmärrys, jotta ohjelma voidaan käynnistää täydellä teholla ensi vuoden alusta.
Euroopan vetovoiman parantamiselle ja eurooppalaisen korkeakoulutuksen identiteetin vahvistamiselle on selkeä tarve. Tällä hetkellä valtaosa kansainvälisistä vaihto-opiskelijoista menee Yhdysvaltoihin. Sillä on esimerkiksi Fullbright-stipendien muodossa pitkä perinne ulkomaisten opiskelijoiden vastaanottamisessa. Vuosittain Yhdysvalloissa opiskelee yli puoli miljoonaa muista maista saapunutta nuorta. Euroopassa opiskelee vastaavasti noin neljäsataatuhatta yhteisön ulkopuolisten maiden opiskelijaa. Yli kolme neljäsosaa heistä saapuu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Ranskaan ja Saksaan, eli kolmeen suureen jäsenvaltioon.
Eurooppalaisten yliopistojen tarjoamista mahdollisuuksista jää siis tätä nykyä paljon hyödyntämättä. Sama koskee yliopistojen verkostoitumisen kautta saavutettavaa lisäarvoa. Erasmus mundus master -ohjelma pyrkii korjaamaan kaikkia näitä puutteita perustamalla vähintään kolmen eurooppalaisen korkeakoulun yhteistyölle rakentuvan kolmansien maiden opiskelijoille suunnatun Euroopan unionin master-tutkinnon.
Kulttuurivaliokunnassa kiinnitämme paljon huomiota Euroopan kielelliseen monimuotoisuuteen. Ehkä siksi valiokunnan enemmistö halusi lisätä esityksen 4 artiklaan kohdan, jonka mukaan ohjelman tarkoitus on "kielitaidon edistäminen, etenkin käyttämällä kahta Erasmus mundus master -kursseihin osallistuvien oppilaitosten sijaintimaissa käytettyä kieltä". Pelkään pahoin, että näin tiukka määräys sotii ohjelman perustavoitteita vastaan. Erasmus mundus ei ole kieliohjelma, vaan sen tarkoitus on lisätä Euroopan korkeakoulutuksen vetovoimaa. Ajatelkaamme vaikkapa master-ohjelmaan kuuluvaa bioteknologian tutkintoa, joka toteutettaisiin yhteistyössä Suomen, Latvian ja Viron korkeakoulujen kanssa. Vaatimus opiskella kyseisten maiden kieltä ei varmaankaan lisää ohjelman houkuttelevuutta bioteknologiasta kiinnostuneiden nuorten mielissä. Ongelma ei koske vain Euroopan pohjoislaitaa, vaan yhtälailla vaikkapa Portugalia ja Kreikkaa. Toivonkin, että näin tarkkaan määritelty vaatimus kielten opiskelusta poistetaan täysistunnon äänestyksessä.

Sanders-ten Holte (ELDR).
Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijä De Sarnezia hänen perusteellisesta mietinnöstään, vaikka en olekaan aivan varma, onko sillä kovin suurta merkitystä, pitäisikö tätä komission ehdottamaa ohjelmaa kutsua Erasmus Worldiksi vai Erasmus mundukseksi. Komission ehdotus tulee juuri oikeaan aikaan. Eurooppa haluaa tulla maailman kilpailukykyisimmäksi tietoon perustuvaksi taloudeksi, joten on hyvä, että se alkaa näyttäytyä mantereena, jossa yliopisto-opetuksen taso on korkea, minkä ansiosta ulkomaalaisten opiskelijoiden kannattaa tulla opiskelemaan tänne. Yliopistot voivat vain hyötyä keskinäisen yhteistyön edistämisestä.
Vaikka jotkin kotimaani puolueista antavat ymmärtää, ettei kahden vieraan kielen oppimiseen ole todellista tarvetta, haluan vielä kerran painottaa tukevani Euroopan parlamentin esitystä siitä, että kolmansien maiden opiskelijoille annetaan mahdollisuus opiskella tämän ohjelman kautta kahden isäntämaan kieltä. Ei tarvitse kuin katsella ympärilleen täällä parlamentissa huomatakseen, miten suuri merkitys kielten oppimisella on. Kielitaito sekä kasvattaa opiskelijoiden kilpailukykyä työmarkkinoilla että lisää heidän kulttuurista tietämystään.
Haluan kuitenkin esittää yhden kommentin tästä mietinnöstä. Erasmus World -ohjelma on suunnattu opiskelijoille ja yliopistoille ympäri maailman, ja haluaisin kehottaa meitä kiinnittämään entistä enemmän huomiota kehitysmaiden yliopistoihin. Koulutus on paras ase köyhyyttä vastaan. Antamalla kehitysmaiden opiskelijoille mahdollisuuden täydentää tietojaan Euroopan unionissa voimme edistää tiedonvälitystä heidän kotimaissaan. Meidän on tietenkin varmistettava, etteivät he jää Eurooppaan, sillä ohjelman tarkoituksena ei ole vauhdittaa aivovuotoa. Jos Euroopan yliopistot ovat valmiita yhteistyöhön kehitysmaiden yliopistojen kanssa, se riittää syyksi siihen, että opiskelijat haluavat palata kotimaihinsa ja välittää maanmiehilleen hankkimaansa tietoa. Tällä tavoin voimme tämän ohjelman kautta parantaa merkittävästi elintasoa kaikkialla maailmassa, myös kehitysmaissa.
Fraisse (GUE/NGL).
Arvoisa puhemies, arvoisat kollegat, arvoisa komission jäsen, ilmaisua "tietoon perustuva yhteiskunta" kannattaa kenties tutkia tarkemmin. Toimin kotimaassani tutkijana, enkä voi olla hätkähtämättä kuullessani ilmauksen "tietoon perustuva yhteiskunta". Minusta on tärkeää korostaa kahta asiaa tältä osin. Ensinnäkin voidaan kysyä, mikä on "tiedon kieli". Jos Euroopalla on jotakin annettavaa maailmalle (mundus), se on juuri sen kielellinen monimuotoisuus. Tämä on todettu jo moneen kertaan, mutta haluan todeta sen vielä vuorostani. Minusta on oleellista, että kielellinen ja kultuurinen monimuotoisuus kulkevat käsi kädessä. Jos meillä on eurooppalainen hanke ja haluamme myös näyttää, mitä Euroopalla on muille maille annettavana ja mitä se voi saada niiltä vastineeksi, tämä saavutetaan kielellisen asiantuntemuksen kautta, mistä meillä täällä parlamentissa on näyttöä. Pyydämme ainoastaan, että tämä voisi toteutua myös yliopistoissa. Kiitän esittelijä Marielle De Sarnezia siitä, että hän on korostanut tätä asiaa. 
Tiedon kieli on yksi asia, ja itse tieto on toinen asia. Arvoisa komission jäsen, te totesitte voivanne hyväksyä osan tarkistuksista, mutta osaa ette. Muistutatte kernaasti miesten ja naisten yhtäläisistä mahdollisuuksista, mutta ette halua korostaa tätä kysymystä liikaa. Hyväksytte, että - ja kyse oli minun tarkistuksistani - yleisenä tavoitteena on niin sanottujen "kovien" ja "humanististen" tieteiden tasapuolinen jako, mutta jos ymmärsin äskeiset kommenttinne oikein, ette halua tätä valintakriteeriksi. Minulle riittää, että pysytään periaatteissa ja suuntaviivoissa. Tiedämme kuitenkin vallan hyvin, että tutkimus- ja korkeakouluyhteisöön kuuluminen edellyttää toisinaan myös rajoituksia ja että tavoitteita olisi korostettava laajemminkin.
Humanistisista tieteistä puhuttaessa on syytä muistaa tutkimuksen kuudes puiteohjelma. Humanistiset tieteet olivat viidenteen puiteohjelmaan saakka vain tutkimuksen väline, ei sen tavoite. Niillä voitiin edistää muita tieteitä, mutta niitä ei pidetty erillisenä tieteenalana rahoitettaessa tutkimusta. Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman jälkeen humanistisilla tieteillä on selkeästi tunnustettu paikkansa, mistä olen erityisen iloinen. 
Arvoisa komission jäsen, toivoisin, että miesten ja naisten yhtäläisiä oikeuksia koskevat kohdat, samoin kuin oikeanlainen tasapaino kaikkien tieteenalojen ja oppiaineiden välillä, eivät jäisi vain puheen tasolle. Haluaisin, että niitä voitaisiin edistää aidosti suhteessa opiskelijoiden ja nuorten tutkijoiden tai tulevien tutkijoiden liikkuvuuteen.
Echerer (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa De Sarnez, hyvät parlamentin jäsenet, olen iloinen, että tämä ohjelma on saanut nimekseen Erasmus mundus. Olen iloinen siitä sen vuoksi, että se viittaa niihin yhteiseen juuriin, joista juontuvat Euroopan unionin kulttuurinen ja kielellinen monimuotoisuus. Monimuotoisuuden osalta haluaisin korostaa, että mielestämme on tärkeää, että tämä Euroopan unionin pitkäaikainen tavoite toteutuu vaatimuksena, joka koskee kahden EU-kielen kirjallista ja suullista osaamista äidinkielen ohella. Tähän tavoitteeseen meidän on johdonmukaisesti pyrittävä. 
Kollegani ovat jo puhuneet monesta asiasta, kuten naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista sekä köyhyyden torjunnasta, jotka ovat tavoitteita, joita Euroopan unionin odotetaan ajavan. Mitä muuta tältä unioniltamme vielä odotetaan? Minkä muun asian moottorina voisimme toimia? Mitä me odotamme itseltämme, ja mitä meillä on tarjottavanamme? Tässäkin kohtaa toistan itseäni ja sanon ainoastaan sen, mitä täällä on jo todettu, mutta meidän on jälleen korostettava yhtä asiaa. Voimme nimittäin luoda alueen, jolle on ominaista suvaitsevuus ja kunnioitus - mikä vaatii koulutusta -, sekä foorumin kulttuurien väliselle vuoropuhelulle ja kulttuuriselle osaamiselle. Tämä ei onnistu ilman koulutusta.
Tässäkin asiassa haluan vedota neuvostoon, sillä tämä voi onnistua vain, jos olemme juuri tällä hetkellä valmiita investoimaan, jos lisäämme rahoitusnäkymien otsakkeen 3 määrärajojen sen sijasta, että vain tukimme rahahanat ja toteamme, että hankimme varat jostakin muualta. Vaikka tarkoituksenamme ei ole pohtia, mitä tällä "jostakin muualta" tarkoitetaan, meidän on kuitenkin vielä keskusteltava siitä. Kuten jäsen Wenzel-Perillo totesi, tämä kysymys on esitettävä täällä useammin kuin kerran. Meidän on paljastettava todellinen kantamme! Tänään tekemämme sijoitus koulutukseen poikii tuloksia, jotka tuottavat iloa paitsi meille EU:ssa myös sen ulkopuolella. Tätä Euroopalta odotetaan!
Hyland (UEN).
Arvoisa puhemies, yksi Euroopan unionin tärkeimmistä saavutuksista on ollut taito edistää koulutusyhteistyöohjelmia. Koulutusjärjestelmämme kaikilla osa-alueilla toteutetaan nykyisin Euroopan laajuisia ohjelmia. 
Meillä on sisämarkkinat, joilla ihmiset voivat liikkua vapaasti. Jos haluamme Euroopan unionin kasvavan ja vaurastuvan poliittisena kokonaisuutena, meidän on varmistettava, että opiskelijoille annetaan mahdollisuus oppia vieraita kieliä ja saada kokemusta muiden Euroopan unionin maiden koulutusjärjestelmistä. Opiskelijoiden välisen sosiaalisen ja koulutuksellisen vuorovaikutuksen edistämisellä voi olla vain myönteinen vaikutus.
Panostaminen koulutukseen on Irlannin näkökulmasta katsottuna antanut mahdollisuuden hoitaa työttömyyttä ja siirtolaisuutta ja tehnyt mahdolliseksi sen, että maan dynaaminen nuori työvoima on voinut osallistua mielekkäällä tavalla talouskehitykseen. EU:n Erasmus-ohjelma on yksi suosituimmista Euroopan unionissa toimivista koulutusohjelmista. Se on ollut olemassa 1980-luvun puolivälistä asti ja tarjoaa Euroopan unionin ja ehdokasvaltioiden opiskelijoille mahdollisuuksia opiskella eri jäsenvaltioissa. Yli miljoona opiskelijaa Euroopassa on jo osallistunut tähän merkittävään koulutusaloitteeseen EU:n Erasmus-ohjelman perustamisen jälkeen. Itse asiassa yli 100 000 eri alojen opiskelijaa osallistuu tätä nykyä tähän ohjelmaan vuosittain. Tänään käsittelemämme mietintö koskee uuden Erasmus World -aloitteen perustamista. Sen on määrä käynnistyä vuonna 2004. 
Euroopan komissio on esittänyt yli 200 miljoonan euron määrärahoja Erasmus World -aloitteen hallinnointia varten vuosiksi 2004-2008. Tämän aloitteen tärkeimpiin tavoitteisiin - kuten on esitetty - kuuluu opiskelijavaihdon tarjoaminen Euroopan yliopistojen ja muiden korkeakoulujen välillä ympäri maailman. Lisäksi taloudellista tukea myönnetään sekä Erasmus World -aloitteeseen osallistuville opiskelijoille että korkeakouluhenkilökunnalle. Rahoitusta myönnetään myös konferensseja ja seminaareja varten korkeakoulujen ja opiskelijoiden liikkuvuuden edistämiseksi Euroopan unionin ja korkeakoulujen välillä ympäri maailman.
Tämä aloite on yksi selkeä lisäesimerkki Euroopan unionin pyrkimyksestä esittää ehdotuksia, joilla edistetään ja parannetaan koulutuksen tasoa Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella.

Pack (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisat parlamentin jäsenet, haluaisin mielelläni korostaa, että esittelijä De Sarnez on löytänyt juuri oikean ilmaisun nimetessään tämän ohjelman Erasmus mundukseksi, ja olen iloinen siitä. Nimi ei kaipaa selittelyjä, ja on täysin selvää, että tämä on parempi nimi kuin Erasmus World. "Munduksesta" nimittäin ilmenee, että Euroopassa puhutaan lukuisia kieliä ja ettemme ilmaise itseämme vain yhdellä yleiskielellä, englannilla eli eräänlaisella lingua francalla. Näin ollen olen iloinen, että olemme valinneet latinalaisen nimen.
De Sarnezin mietinnössä otetaan esille kolme kysymystä, jotka ovat hyvin tärkeitä sekä meille kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnassa että omassa ryhmässäni. Ensimmäinen on eurooppalainen ulottuvuus ja se lisäarvo, jota liikkuvuuden mahdollisuus tuo koulutukseen. Toiseksi Euroopan asema maailmassa on vahvistunut siten, että siitä on tullut entistä houkuttelevampi ja myös entistä kilpailukykyisempi etenkin yliopisto-opetuksen alalla.
Kolmas kysymys koskee kielten oppimisen korostamista. Tässä kohtaa haluan esittää olevani eri mieltä kaikkien niiden kanssa, jotka ovat kiistäneet tämän asian merkityksen. Olen tyytyväinen tähän lisätarkistukseen, sillä alueemme kielten oppiminen on juuri se keino, jolla tänne tulevat ihmiset ymmärtävät Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden. Neljäs kysymys koskee määrärahoja, joiden lisääminen 300 miljoonaan euroon on osoitus halukkuudesta luoda todellinen eurooppalainen koulutusalue. Jos yhtenä päivänä korostetaan asian merkitystä ja annetaan julkilausumia Bolognassa ja Lissabonissa, mutta seuraavana päivänä ei myönnetä tarvittavia varoja, julkilausumiin kirjatuilla toteamuksilla ei ole mitään arvoa Sen vuoksi meidän olisi muistutettava neuvoston päättäjiä siitä, että heidän on nyt kannettava kortensa kekoon, jotta tehdään oikeutta niille suurille odotuksille, joita he ovat itselleen asettaneet.
Sokrates/Erasmus-ohjelman, jonka esittelijänä toimin useammin kuin kerran, hieno menestys innoitti kehittämään tämän uuden ohjelman. Erasmus on antanut miljoonalle opiskelijalle opiskelumahdollisuuden, ja näiden kahden, toisiaan täydentävän ohjelman avulla on mahdollista hankkia jatkotutkinto ulkomailta. Ne myös lisäävät mahdollisuuksia tutustua Euroopan kieliin, kulttuuriin ja arvoihin. Ne ovat välttämättömiä kulttuurien välisen yhteisymmärryksen ja kulttuurisen vuoropuhelun kannalta, ja nämä molemmat on mainittu tänään jo moneen otteeseen.
Tämä merkitsee sitä, että meidän on lisättävä rajallisia määrärahojamme. Tämä on este. Kysyntä on vähäistä myös opettajien keskuudessa, sillä opettajille on haittaa siitä, ettei heidän ulkomailla työskentelyään useinkaan tunnusteta kotimaassa. Pian toteutettavia uusia ohjelmia ajatellen meidän olisi pohdittava sitä, miten näitä ohjelmia voidaan todella yhtenäistää keskenään. Haluan myös esittää vetoomuksen, jota täällä ei vielä toistaiseksi ole kuultu. Vetoan Eurooppa-valmistelukuntaan, etteivät nämä ohjelmat - Sokrates, Erasmus ja Erasmus mundus - olisi vain tukitoimenpiteitä vaan että ne edustaisivat ylimääräistä osaamista, jota me arvostamme ja joka muodostaa Euroopan unionin ytimen. Tämän te saisitte selville, jos vihdoinkin puhuisitte kansalaisten kanssa jatkuvan tilikirjojen tutkailun asemasta!
Prets (PSE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisat parlamentin jäsenet, kuten olemme tänään kuulleet useammankin kerran, on tärkeää, että pyrimme kiireesti ja kaikin keinoin lisäämään Euroopan houkuttelevuutta tiedon tyyssijana päästäksemme siten lähemmäksi Lissabonin tavoitteita. Nyt näyttää pikemminkin siltä, että olemme loittonemassa niistä.
Erasmus World voi tarjota tilaisuuden tämän vajeen täyttämiseen. Euroopan ja kolmansien maiden välinen tiedonvaihto on se perusta, jonka varassa pääsemme tavoitteeseemme, emme niinkään keskittämällä tietoa Eurooppaan. Tämä ohjelma on suunnattu laajasti korkeakouluille ja jatko-opiskelijoille kaikkialla maailmassa, Euroopan unionin opiskelijoille, jotka voivat lähteä ulkomaille, sekä kolmansien maiden tutkijoille ja akateemikoille. 
Minusta ulkomaille lähtevien opiskelijoidemme kannalta on kuitenkin tärkeää, että toteutettaisiin akateemisten saavutusten ja tutkintojen välttämätön tunnustaminen, että sitä parannettaisiin ja että Erasmus-opiskelijoiden opiskelua ulkomailla kehitettäisiin ja helpotettaisiin.
Haluan myös korostaa kannattavani voimakkaasti naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia eli sitä, että he voivat osallistua tasavertaisesti tähän ohjelmaan. Tähän ei mielestäni pidä suhtautua toisarvoisesti eri maiden osallistumisen eikä akateemisten oppiaineiden osalta. Jos emme kiinnitä alusta asti huomiota yhtäläisiin mahdollisuuksiin, niiden toteutumisessa tulee myöhemmin vaikeuksia. 
Haluan käsitellä lyhyesti myös monikielisyyden kysymystä. Mielipiteet siitä eroavat, mutta minusta tähän ohjelmaan osallistuminen ei saa riippua kielestä, koska master-kursseilla on omat ensisijaiset tavoitteensa ja opiskelijat mukautuvat niihin. Minusta kielellisellä monimuotoisuudella on todellakin osansa opintokursseilla, ja olen myös sitä mieltä, että kansalaisilla on oltava mahdollisuus kielikursseihin, mutta niitä ei saisi pitää perusteena apurahan saannille. 
Sanon seuraavaksi muutaman sanan rahoitusjärjestelyistä. Olemme iloisia 300 miljoonasta eurosta, muttemme hyväksy sitä, että ne vähennetään muista ohjelmista. Mikäli tarkoituksena ei ole toimia vastoin sitä, että edistetään tietoon perustuvaa yhteiskuntaa, rahoitusta on saatava lisää.
Nordmann (ELDR).
Arvoisa puhemies, esittelijä De Sarnezin mietinnön esittelyä seuranneet voimakkaat ja pitkät suosionosoitukset ovat osoitus sen arvosta ja tasosta.
Eurooppalainen lisäarvo on mainittu Erasmus munduksen yhteydessä. Niissä parannuksissa, joilla parlamentti eurooppalaiseen tapaan vastaa yliopistojen välisen maailmanlaajuisen kilpailun haasteeseen, on myös parlamentaarista lisäarvoa. Tässä haasteessa on vastattava aivovuotoon houkuttelemalla "aivoja" siten, ettei mallia oteta Euroopan ulkopuolelta, vaan luodaan erityinen tavoite: kielellisen monimuotoisuuden tavoite. Tietoon perustuva Eurooppa tarkoittaa monikielistä Eurooppaa, yliopistojen väliseen liikkuvuuteen perustuvan omaperäisen järjestelmän kehittämistä sekä näkemystä akateemisen yhteisön järjestäytymisestä verkottumalla - nämä ovat innovatiivisia asioita. Mitä me pyydämme tämän saavuttamiseksi? Arvoisa puhemies, pientä lisäystä määrärahoihin, hieman lisää varoja Erasmus mundukselle, pientä taloudellista askelta, jotta voimme ottaa suuren harppauksen kohti osaamista.
Alyssandrakis (GUE/NGL).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisat parlamentin jäsenet, myötätuntomme voi tällä hetkellä olla vain Irakin kansalaisten puolella, joita brittiläiset ja amerikkalaiset hyökkääjät tappavat Euroopan unionin katsoessa sivusta. Euroopan unionia kiinnostaa vain se, miten se saisi osansa saaliista. Meidän on kuitenkin otettava kantaa muihin kysymyksiin, kuten siihen, jota parhaillaan käsittelemme. 
Käsittelemässämme päätösehdotuksessa esitetään ajatus Euroopan unionin master-kursseista sekä esitetään toissijaisesti rahoitusta kolmansien maiden opiskelijoille ja opettajille, jotta he voisivat osallistua niihin. Ensimmäinen toimi, joka rikkoo selkeästi EY:n perustamissopimuksen 149 artiklaa vastaan, on jälleen yksi askel kohti erityistä korkeakoulumallia; kyse on surullisen kuuluisasta Bolognan mallista. Kolmansia maita ei ole suinkaan otettu mukaan ohjelmaan, jotta ne voisivat kehittää työvoimaansa. Ohjelmaa käytetään tekosyynä master-kurssien läpiviemiseksi ja keinona, jonka avulla Euroopan vakiinnuttaa oman kulttuurisen vaikutusvaltansa muualle, mikä on edellytys taloudellisen vaikutusvallan lisäämiselle ja unionin poliittisen vaikutusvallan vahvistamiselle maailmassa. Tekstissä todetaan tyypilliseen tapaan, että Euroopan poliittinen ja kaupallinen menestys maailmassa riippuu yhteisymmärryksen lisäämisestä ja suhteista, joita kolmansien maiden tulevilla päättäjillä on Eurooppaan.
Euroopan unionin perustavoitteena koulutuksen alalla on toimittaa Euroopan monopoliasemassa oleviin yrityksiin halpaa työvoimaa, jolla on tiedon sijasta käytössään vain kyseisellä hetkellä tarvittavat taidot. Tämä on syy siihen, että koulutuksen rakenne halutaan yhtenäistää Bolognan mallin mukaisesti niin, että suurille opiskelijamäärille tarjotaan mahdollisuus suorittaa perustutkintoon johtavat kolmen vuoden opinnot, valitulle joukolle tarjotaan kahden vuoden erikoisopinnot ja kolmen vuoden tohtorinopinnot on tarkoitettu parhaimmistolle. Käsittelemämme ehdotuksen hyväksyminen nopeuttaisi asiaan liittyviä uudistuksia etenkin Kreikassa, jossa perustutkintoja ei ole vielä virallisesti yhdistetty kolmen vuoden opintoja vaativiin tutkintoihin.
Lisäksi Euroopan unioni pyrkii päätösehdotuksessa siihen, että Euroopan korkea-asteen koulutuksen markkinoita edistetään Yhdysvaltojen kanssa käytävän kilpailun avulla. Tämä riippuu luonnollisesti tällaisten markkinoiden luomisesta sekä Euroopan yliopistojen mukautumisesta niiden lakeihin ja tavoitteisiin. Seurauksena on koulutuksen täydellinen kaupallistuminen, josta ovat osoituksena tekstissä mainitut kurssien laatumerkinnät, aivan kuin kyse olisi autoista tai appelsiineista. Harkittavana olevat laadunvarmistus- ja laadunarviointimenetelmät ovat vain keinoja saada koulutus vastaamaan teollisuuden tarpeisiin.
Kreikan kommunistinen puolue vastustaa jyrkästi tätä päätösehdotusta, koska siinä puututaan opinto-ohjelmiin, vahvistetaan korkea-asteen koulutuksen yksityistämistä ja kaupallistamista sekä edistetään perustutkintoon johtavien opintojen jakaantumista kahteen jaksoon Bolognan mallin mukaisesti ja jatko-opintojen mukauttamista monikansallisten yritysten vaatimuksiin opiskelijoiden, yliopisto-opettajien ja Euroopan unionin kansalaisten etujen vastaisesti. 
Pyydämme ainakin, että ensimmäinen toimi eli master-kurssit poistettaisiin, ja olen jättänyt tätä koskevan tarkistuksen.

Wyn (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, haluan kertoa kannattavani komission ehdotusta ottaa käyttöön ohjelma, jolla edistetään opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuutta kautta maailman. Haluan kiittää myös esittelijä De Sarnezia hänen työstään tämän mietinnön parissa. 
Euroopan yliopistoilla on paljon annettavaa maailmalle niiden tieteellisen ja opetuksellisen osaamisen ansiosta. Kannatan siten ohjelmaa, jolla voidaan lisätä ja edistää Euroopan korkea-asteen koulutuksen houkuttelevuutta. Ohjelma myös mahdollistaa sen, että tämä ala voi kilpailla muiden maiden, etenkin Yhdysvaltojen ja Kanadan, kanssa houkuttelemalla Eurooppaan lahjakkaita ja motivoituneita opiskelijoita ja tutkijoita kolmansista maista. 
Tässä mielessä kannatan ehdotusta monivuotisen ohjelman talousarvion lisäämisestä 200 miljoonasta eurosta 300 miljoonaan euroon. Tämä on hyvin tärkeää, kunhan se ei vahingoita Sokrates- tai Leonardo da Vinci -ohjelmia tai vähennä niiden rahoitusta. Erasmus mundus -ohjelman on määrä paitsi hyödyttää Euroopan yliopistoja myös edistää elintason parantamista, henkilöstöresurssien kehittämistä sekä köyhyysrajan nostamista kolmansissa maissa.
Toistan muiden puhujien huomautuksen siitä, että on hyvin tärkeää kehittää opiskelijoidemme kielitaitoa kaikkialla Euroopan unionissa. On turha puhua monimuotoisesta Euroopasta, ellemme tarjoa kansalaisille asianmukaista kielitaitoa, jolla tätä päämäärää voidaan edistää.
Graça Moura (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, kilpailun ja yhteistyön periaatteiden välillä on piilevä ristiriita. Euroopan unioni haluaa, että sen yliopistojärjestelmä kilpailee Yhdysvaltain yliopistojärjestelmän kanssa osaamisen tason lisäksi myös siitä, kuinka paljon opiskelijoita se houkuttelee kolmansista maista. Mitä paremmin unioni voi kilpailla, sitä enemmän se parantaa ratkaisevan tärkeän transatlanttisen liiton ja koko länsimaisen kulttuurin tasapainoa. Tämä myös vahvistaa entisestään demokratian perusteita. Pohjois-Amerikan yliopistojen menetelmillä "valioyksilöiden" houkuttelemiseksi ja pitämiseksi pyritään tietääkseni varmistamaan pikemminkin maan oman edut kuin niiden maiden edut, joista nämä valioyksilöt ovat kotoisin. Tässä tapauksessa yhteistyö jää toiseksi kilpailun jälkeen. 
Komissio ehdotukset ovat tältä osin hieman varovaisempia, sillä niissä viitataan "yhteistoiminnallisten lähestymistapojen" edistämiseen. Toisin sanoen edistetään lähestymistapoja, joilla pyritään viime kädessä varmistamaan niiden kolmansien maiden kansalaisten "käännyttäminen", jotka tulevat suorittamaan tutkintoja Eurooppaan. On kuitenkin olemassa muita näkökohtia, jotka ovat antaneet selkeän etumatkan Yhdysvalloille, ja jos haluamme ratkaista saman ongelman Euroopassa, näihin näkökohtiin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Näitä ovat muun muassa kielikysymys, opetuksen taso, opetuslaitosten ja ohjelmien maine, ohjelmien tarjoamat eri aineet, alkuperämaassa myönnettyjen tutkintotodistusten tunnustaminen, oleskelua koskeva lainsäädäntö, kirjoittautumiskustannukset sekä apurahojen saatavuus.
Koulutusjärjestelmää, joka houkuttelee Euroopan yliopistojärjestelmää paljon enemmän opiskelijoita muista maista, luonnehtivat vain yhden kielen käyttö, yliopistojen välinen voimakas kilpailu sekä suuret tasoerot, jatkuva halu houkutella äsken mainitsemiani "valioyksilöitä" ja pitää heistä kiinni sekä suuret erot kirjoittautumis- ja kurssimaksuissa, jotka ovat yleensä melko korkeat. 
Euroopan ongelmana on myös se, että Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan ja Saksan yliopistoihin hakee opiskelemaan suhteessa enemmän opiskelijoita kuin muiden jäsenvaltioiden yliopistoihin. Noin kolme neljäsosaa opiskelijoista hakee opiskelupaikkaa näiden kolmen maan yliopistoista. Tähän on lisättävä vielä Euroopan monikielisyyskysymys, jossa ei ole vieläkään löydetty yleistä ja tyydyttävää ratkaisua korkea-asteen koulutuksen osalta, jotta voidaan varmistaa mahdollisten opiskelijoiden tasainen jakautuminen yliopistojen välillä. On sanomattakin selvää, ettei kielten oppimisessa ole yliopisto-opiskelijoiden kohdalla kyse vain isäntämaan kielen perusteiden oppimisesta. On täysin epärealistista ajatella, että voisimme lyhyessä ajassa muuttaa nykyisen Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Ranskaa ja Saksaa suosivan kehityssuunnan sillä, miten monta kielikurssia isäntämaassa tarjotaan ennen kuin opiskelijat voivat siirtyä edistyneemmälle kurssitasolle, tai sillä, miten monta rinnakkaista kurssia yliopistot tarjoavat ulkomaalaisille opiskelijoille. 
Arvoisa puhemies, tämä jonkinasteinen skeptisyys ei tarkoita, että meidän pitäisi äänestää De Sarnezin loistavaa mietintöä vastaan tai hylätä komission hieno aloite. Se tarkoittaa kuitenkin sitä, että olisi pyrittävä löytämään ratkaisu mainitsemiini eri ongelmiin. Tämä ratkaisu on vielä kaukana tyydyttävästä. Juuri tästä syystä on myös aiheellista pyrkiä varmistamaan riittävät määrärahat näiden ongelmien ratkaisemiseksi.
Zissener (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, liikkeellä olevien opiskelijoiden määrä on nyt suurempi kuin koskaan, mutta suurin osa kansainvälisistä vaihto-opiskelijoista ei välttämättä nykyään valitse Eurooppaa opiskelupaikakseen. Yksi syy tähän on uskoakseni se, ettemme ole vielä täysin onnistuneet yhdistämään yksittäisiä voimavarojamme, tarjoamamme opetuksen moninaisuutta tai laajaa kokemustamme verkostoitumisessa. 
Asiaa voidaan mielestäni auttaa tällä Erasmus mundus -ohjelmalla. Kolmansien maiden kanssa harjoitettavan yhteistyön edistämisellä parannetaan edelleen myös yliopisto-opetuksen tasoa Euroopassa. Puutteena on mielestäni myös se, ettei korkea-asteen koulutuksella ole tunnistettavaa ja selkeää eurooppalaista identiteettiä. Kenties tästä syystä monet opiskelijat ja tutkijat opiskelevat ja harjoittavat tutkimusta mieluummin Yhdysvalloissa. Uskon, että tällä korkealaatuista koulutusta koskevalla houkuttelevalla ohjelmalla voidaan muuttaa tätä kehityssuuntaa.
Haluan tässä vaiheessa ilmaista vilpittömät kiitokseni komissiolle sekä esittelijä De Sarnezille tästä aloitteesta. De Sarnez ansaitsee myös erityiskiitokset onnistuttuaan neuvottelemaan hyväksyttävän kompromissin budjettivaliokunnan kanssa siitä, ettei Erasmus World -ohjelmaa rahoiteta nykyisten ohjelmien kustannuksella. Olemme usein kuulleet sanottavan, ettei nuorten koulutuksessa - joka on samalla sijoittamista tulevaisuuteen - ole varaa hevoskuureihin. 
Zabell (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijä De Sarnezia hänen erinomaisesta työstään. Arvoisat parlamentin jäsenet, Erasmusta koskeva mietintö merkitsee minusta edistysaskelta, sillä vaikka työntekijät voivat nykyään liikkua vapaasti Euroopan unionissa, opiskelijoilla ei ole samaa mahdollisuutta. Otan tämän esille sen vuoksi, että meidän on tunnustettava se tosiasia, etteivät opiskelijat voi muuttaa maasta toiseen jatko-opintoja tai työntekoa varten koulujen opetusohjelmien välisten erojen vuoksi tai siksi, ettei heidän opintojaan tai tutkintotodistuksiaan tunnusteta. 
Erasmus mundus -ohjelmalla pyritään vihdoinkin voittamaan nämä esteet, mikä edistäisi korkeatasoisen koulutuksen kehittämistä ja mahdollistaisi vapaan liikkuvuuden Euroopassa. Ohjelmalla voidaan myös parantaa kahta näkökohtaa, jotka ovat elintärkeitä Euroopan unionin kansalaisille: Euroopan eri kulttuurien ymmärtämistä sekä kielitaitoa, joka on hyvin tärkeää.
Mitä kulttuureihin tulee, meidän on tiedostettava, että jos haluamme yhtenäisen Euroopan, meidän on panostettava siihen. Maailmassa ei mikään ole ilmaista. Meidän on otettava tämä huomioon myös Euroopan unionin määrärahoissa siten, että panostamme nykyistä enemmän Euroopan nuorten koulutukseen ja sivistykseen, sillä meidän ei pidä unohtaa, että heissä on Euroopan unionin tulevaisuus.
Kielikysymyksessä olen samaa mieltä eräiden kollegojen kanssa siitä, että on tärkeää, että Euroopan unionin tulevat kansalaiset puhuvat yhtä tai kahta kieltä äidinkielensä ohella voidakseen liikkua vapaasti maasta toiseen joutumatta kokemaan niitä vaikeuksia, jotka aiheutuvat siitä, etteivät he osaa muiden maiden kieliä.
Näin ollen Erasmus mundus merkitsee suurta edistysaskelta, koska siinä otetaan huomioon eri kulttuurit. Opiskelijoiden liikkuvuus edistää eri kulttuurien välistä yhteisymmärrystä ja parantaa kielitaitoa; se antaa kansalaisille valmiuksia työskennellä maailmanlaajuistuneessa yhteiskunnassa ja edistää työpaikkojen vaihtoa kussakin opetuslaitoksessa - tämä on erittäin tärkeää sen vuoksi, että siten helpotetaan nuorten ensimmäisen työpaikan löytämistä, joka on aina vaikeaa. Ohjelmalla tehdään myös Euroopan unionia tunnetuksi korkeakouluopintojen osalta, sillä eräät muut maat ovat olleet meitä tässä edellä. Ohjelmassa otetaan myös huomioon liikeala, mikä on minusta hyvin myönteinen asia, sillä moni näistä nuorista työskentelee myöhemmin yritysmaailmassa. 
Haluan näin ollen kiittää komissiota sen aloitteesta sekä esittelijä De Sarnezia hänen erinomaisesta mietinnöstään sekä kaikesta siitä työstä, jota hän on tehnyt näiden tulosten aikaansaamiseksi. Toivon vain, että Erasmus mundus -ohjelman menestys olisi alku monien muidenkin ohjelmien menestykselle tulevaisuudessa.
Gutiérrez-Cortines (PPE-DE).
Haluan ensinnäkin kiittää komissiota, sillä minusta tämä hanke - jonka olemme esittelijä De Sarnezin erinomaisen ehdotuksen mukaan ristineet Erasmus mundukseksi - on johdonmukainen komission muun politiikan kanssa. Tämä hanke avaa meille ovet muuhun maailmaan, ja siinä tunnustetaan, että meidän on vastattava maailmanlaajuistumiseen aktiivisin ja myönteisin toimin. Samaan aikaan siinä tunnustetaan se merkitys, jonka jatko-opinnot ja eurooppalaiset master-tutkinnot ovat vähitellen saamassa ja joka niiden on saatava Euroopassa. Mietintö on minusta merkittävä ja uudistusmielinen.
Haluan kiittää jäsen De Sarnezia terveestä järjestä ja avoimesta mielestä, sillä niiden avulla voimme parhaiten työskennellä yhdessä. 
Tietyt kohdat ovat minusta mielenkiintoisia, vaikka ne huolestuttavatkin minua. Tässä mielessä en ole samaa mieltä kommunistisen puolueen kollegani Konstantinos Alyssandrakisin kanssa. Minusta EU:n master-kurssien ja jatko-opiskeluohjelmien on määrä auttaa yliopistoja luomaan keskinäisiä kumppanuuksia, jotta ne voivat vapaasti hyödyntää kansainvälisiä yhteyksiä ilman muuta ulkopuolista valvontaa kuin laatuindikaattorit. Minusta mikään poliisiviranomainen ei voi määrittää tiedon ja kumppanuuden rajoja. 
Katson myös, ettemme voi näinä yhteiskunnan nopean kehittymisen aikoina työskennellä, ellemme anna ihmisille mahdollisuutta tehdä yhteistyötä ja yliopistoille mahdollisuutta kohdata, etsiä yhteisiä toimintaperusteita ja tehdä päätöksiä. Meidän on vain annettava "siunauksemme" yliopistojen toiminnalle tätä totunnaista ilmaisua käyttääkseni. Sen sijaan minua huolestuttavat - tämä on osoitettu komissiolle - laatuindikaattorit, sillä pelkään valtioiden ja maiden rajoja. Tältä osin tekisin niinkin uskaliaan ehdotuksen, että tukisimme nykyistä enemmän sellaisten eurooppalaismallisten yliopistojen ja opetuslaitosten perustamista, jotka valtioiden rinnalla toimisivat asiantuntijoina, eräänlaisina "sidosryhmiä edustavina eliminä" ja varsinaisina ohjelman edunsaajina. Näiden elinten on tehtävä todellista yhteistyötä kyseisten hankkeiden parissa. Tällä tavoin niillä voidaan keventää myös komission taakkaa. 
Minusta on myös hyvin tärkeää luoda institutionaalisia kannustimia. Meidän ei pidä tukea näillä ohjelmilla vain opiskelijoita vaan palkita myös yhteistyötä harjoittavia yliopistoja sekä niitä yliopistoja, jotka toteuttavat suurimman osan opiskelijavaihdosta kolmansien maiden kanssa, sillä meidän on luotava innostunut ilmapiiri. Meidän on edistettävä tätä prosessia, joka on hitaudestaan huolimatta ollut Erasmus-ohjelman ansiosta menestys. 
Onnistumme vain, jos tunnustamme yliopistojen vaikeudet tämän lähentymispolitiikan täytäntöönpanossa ja jos tuemme niitä tässä uudessa prosessissa.
Lopuksi totean vielä, että kaikkein varattomimpia opiskelijoita olisi tuettava nykyistä enemmän, sillä monella heistä ei ole varaa osallistua kyseisiin ohjelmiin.
Puhemies.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 11.30.

Puhemies.
Esityslistalla on seuraavana Mauron laatima kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan mietintö (A5-0080/2003) ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta (2004-2006) tieto- ja viestintätekniikan tehokkaaksi integroimiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin Euroopassa (eLearning-ohjelma) (KOM(2002) 751 - C5-0630/2002 - 2002/0303(COD)).

Mauro (PPE-DE)
Arvoisa puhemies, ennen kuin alan tarkastella tiettyjä seikkoja, haluan kiittää epävirallisesti Euroopan komissiota, erityisesti komission jäsentä Redingiä, ja hänen kollegoitaan sekä Kreikan puheenjohtajavaltiota, erityisesti Kreikan opetusministeriä ja koulutustoimikunnan puheenjohtajaa Tsiakarista. Heistä on ollut paljon apua näiden kahden intensiivisen työkuukauden aikana. Heidän ansiostaan olemme pystyneet noudattamaan aikatavoitettamme ja hyväksymään tämän mietinnön mielestäni hyvinkin lyhyessä ajassa. 
Haluan lisäksi korostaa, että sekä komission yksiköt että neuvoston edustajat ovat hyväksyneet Euroopan komission ehdotukseen tehdyt muutokset. Kuten kaikki tiedämme, suurin saavutuksemme ohjelman hyväksymisessä on onnistua julkistamaan lyhyessä ajassa ohjelmaan liittyvät ehdotuspyynnöt.
Verkko-oppimisessa on edistytty paljon sen jälkeen, kun Eurooppa-neuvosto kokoontui Lissabonissa maaliskuussa 2000, ja tietotekniikan käyttöä opetuksessa koskevan toimintaehdotuksen jälkeen on nyt laadittu lainsäädäntöpäätöslauselma, jolla käynnistetään todellinen monivuotinen ohjelma. 
Kuten totesin jo komission ensimmäisen tiedonannon käsittelyn yhteydessä, opettajien koulutukseen on kiinnitetty erityistä huomiota, sillä heidän avullaan voidaan kehittää digitaalista lukutaitoa kouluissa. Tämän vuoksi opettajien koulutus on asetettava ensisijaiseksi tavoitteeksi ja erityisesti se, että heille luodaan mahdollisuuksia käyttää uutta tekniikkaa. Tämänsuuntaisille toimenpiteille, joita siellä täällä komission ehdotuksessa esitetäänkin, on ehdottomasti annettava etusija ja niitä on lisättävä.
Pidän kuitenkin aiheellisena esittää joitakin muutoksia komission ehdotukseen, erityisesti monivuotisen talousarvion osalta. Työn alussa esitin itselleni seuraavan kysymyksen: Millaista talousarviota voidaan pitää riittävänä näin kunnianhimoiselle monivuotiselle ohjelmalle? Tähän ei ole helppo vastata, koska kulttuuriin ja opetukseen osoitettavat varat ovat aina erityisen vähäisiä. Minua kuitenkin kannusti jatkamaan Euroopan komission ehdotus, jonka mukaan vuoden 2003 talousarviossa budjettikohtaan B3-1000 on osoitettu 18 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja valmistelevia toimia varten.
Ehdotan, että komission nykyistä 36 miljoonan euron ehdotusta muutetaan siksi, että tuntuisi hyvin epätavalliselta käyttää vuosittain vähemmän varoja monivuotiseen ohjelmaan kuin kyseistä ohjelmaa valmisteleviin toimiin. Tässä mielessä komission pitäisi olla tyytyväinen, että olen kiinnittänyt huomiota siihen, että 18 miljoonaa euroa kerrottuna kolmella on tosiasiassa 54 miljoonaa euroa, joka olisi tarkoituksenmukaisempi luku kokonaismäärärahaksi.
Talousarvion määrärahojen jakamisperusteita on syytä tarkastella perusteellisemmin. Komission ehdotuksessa ehdotetaan alunperin, että 25 prosenttia määrärahoista kohdistetaan digitaaliajan kahtiajaon torjumiseen. Haluan selventää, miksi olen tarkistuksessani vaatinut tämän osuuden pienentämistä. Olen ehdottomasti sitä mieltä, että digitaaliajan kahtiajaon aiheuttamia sosiaalisia vaikutuksia on torjuttava. Olen myös ehdottomasti sitä mieltä, että digitaaliajan kahtiajakoon on etsittävä sopivia vastauksia muista yhteisön välineistä, kuten rakennerahastoista, Euroopan sosiaalirahastosta ja Leonardo da Vinci -ohjelmasta. Jos joudumme odottamaan eLearning-ohjelman varoja voidaksemme vastata kuroa digitaalisen kuilun umpeen, koko eLearning-ohjelmaan suunnatut määrärahat ehtyisivät nopeasti, vaikka keskittyisimmekin ainoastaan perusasioiden kohentamiseen.
Haluan korostaa Euroopan parlamentin aikaisemmin antamassa päätöslauselmassa hyväksyttyjen tavoitteiden mukaisesti, että opettajien koulutuksen on oltava ohjelmassa etusijalla eurooppalaisen e-ystävyyskoulutoiminnan ohjelmissa. Meidän tulee tarkastella tosiasiaa, jonka mukaan vuonna 2002 keskimäärin 90 prosentilla jäsenvaltioiden ensimmäisen asteen oppilaitoksista, 98 prosentilla toisen asteen oppilaitoksista ja 99 prosentilla ammattioppilaitoksista ja teknillisistä oppilaitoksista oli Internet-yhteys. Kuitenkin vain 39 prosenttia ensimmäisen asteen oppilaitosten opettajista, 50 prosenttia toiseen asteen oppilaitosten opettajista ja 58 prosenttia ammattioppilaitosten ja teknillisten oppilaitosten opettajista käytti Internetiä opetusvälineenä. Näiden keskimääräisten lukujen taakse piiloutuu valtavia eroja jäsenvaltioiden välillä: esimerkiksi Tanskassa Internetin käyttöaste opetuksessa oli keskimäärin 75 prosenttia, kun vastaava luku Kreikassa oli vain alle 9 prosenttia.
Edellä esitetyt luvut puhuvat puolestaan, ja niistä voidaan tehdä kaksi johtopäätöstä. Ensimmäinen johtopäätös koskee Internetin käyttöä opetusvälineenä: Kyse ei ole vain infrastruktuurin tai opetuslaitteiston saatavuudesta. Usein ongelmana on opettajien koulutus ja opetuksen järjestäminen. Toinen johtopäätös koskee teknisten resurssien käyttöä. Tavoitteeksi voidaan todellakin asettaa opetusmenetelmiä ja didaktiikkaa koskevien hyvien toimintatapojen vaihtaminen eri jäsenvaltioiden opettajien välillä tai "virtuaaliluokkien" perustaminen.
Näistä syistä katson, että komission ehdotuksessa pitäisi painottaa enemmän keinoja, joilla opettajat voivat käyttää Internetiä opetuksessaan, ja kannustaa hyvien toimintatapojen levittämiseen tällä alalla.

Reding
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan aluksi kiittää esittelijää tämän erinomaisesta työstä ja tärkeästä työpanoksesta tässä hankkeessa ja eLearning-toimintaohjelmassa, josta hän laati ensimmäisen mietintönsä vuonna 2001.
Tässä ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi on tarkoituksena hyväksyä eLearning-ohjelma, ja sillä täydennetään Lissabonin Eurooppa-neuvostossa aloitettuja toimia tieto- ja viestintätekniikan integroimiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin Euroopassa. Tavoitteena on mahdollistaa tieto- ja viestintätekniikan käyttö nopeasti ja tehokkaasti mutta samalla kriittisesti ja harkitusti.
Komission ehdotus on ennen kaikkea vastaus Lissabonin Eurooppa-neuvostossa annettuun toimeksiantoon, jota laajennettiin Tukholman ja Barcelonan kokouksissa. Kyse on näin ollen myös poliittisesta viestistä, jolla halutaan korostaa, miten tärkeää on vastata tieto- ja viestintätekniikan esiin tuomiin haasteisiin eurooppalaista tietoyhteiskuntaa rakennettaessa.
Uudella ohjelmalla täydennetään ja vahvistetaan nykyisten ohjelmien toimia. Sen avulla pyritään kokeilemaan uusia yhteistyömuotoja ja hankkimaan siten hyödyllisiä tietoja vuoden 2006 jälkeen toteutettavia uusia ohjelmia varten. Arvoisa puhemies, ehdotus on lisäksi looginen jatko ohjelman valmisteleville toimille, joita on toteutettu kolmen viime vuoden aikana parlamentin ehdottamien talousarviomäärärahojen puitteissa ja joita ei voida jatkaa ilman oikeusperustaa.
Ohjelmassa on kolme tärkeää painopistettä. Ensimmäinen on "digitaalinen lukutaito", joka on uusi tietoyhteiskunnassa tarvittava välttämätön taito. Koulujen on opetettava oppilailleen lukemisen ja kirjoittamisen lisäksi digitaalinen lukutaito. Koulujen lisäksi digitaalinen lukutaito koskee kansalaisia ja koko yhteiskuntaa, joten sen on oltava osa elinikäistä oppimista.
Toinen painopiste on virtuaaliyliopistot. Uusia verkko-oppimisen välineitä ja toimintatapoja otetaan käyttöön tavallisissa yliopistoissa ja etäyliopistoissa. Myös uusilla välineillä ja toimintatavoilla voidaan parantaa entisestään yliopistojen erityisosaamista ja maailmanlaajuista kilpailukykyä.
Kolmas painopiste on mielestäni tärkein, koska se koskee lapsia. Panin tyytyväisenä merkille, että parlamentti oli kiinnittänyt siihen huomiota. Kyse on Internet-pohjaisesta ystävyyskoulutoiminnasta, jota ehdotettiin jo Barcelonan Eurooppa-neuvostossa. Teidän toivomuksestanne ystävyyskoulutoiminnalla on nyt selkeä tarkoitus toimia kannustimena koulutettaessa opettajia käyttämään tietotekniikan ja eurooppalaisen yhteistyön suomia uusia opetusmahdollisuuksia.
Tällaiseen ohjelmaan kuuluvat lisäksi aina laaja-alaiset toimenpiteet ja tekninen tuki. Tuloksia on käytettävä entistä paremmin hyväksi ja kokemusten vaihtoa on edistettävä. Tämä tavoite saavutetaan erilaisten verkko-oppimisen välineiden ja ohjelmien avulla ja ottamalla huomioon muissa jäsenvaltioissa käytössä olevat välineet ja ohjelmat. Tiedottamiseen ja viestintään on tästä syystä kiinnitettävä erityistä huomiota, minkä yhteydessä todettakoon, että eLearning-portaali on jo perustettu. Vihin portaalin käyttöön hieman yli kolme kuukautta sitten Learntech-näyttelyssä Karlsruhessa ja portaalia on jo nyt käytetty tyydyttävästi.
Arvoisa puhemies, panin mielenkiinnolla merkille, että Euroopan parlamentti esitti talousarviota koskevia ehdotuksia, jotka osoittavat sen tukevan komission ehdotusta. Haluan kiittää tästä parlamenttia. Parlamentti tietää varsin hyvin, että komission on tässä vaiheessa pysyttävä alkuperäisessä ehdotuksessaan, jota voidaan tarkistaa, jos otsakkeen 3 enimmäismäärää vuoksiksi 2004-2006 nostetaan. Haluan myös ilmoittaa esittelijällenne, että komissio hyväksyy parlamentin esittämistä 29 tarkistuksesta 24, mikä osoittaa parlamentin ja komission olevan asioista pitkälti samaa mieltä. Näin ollen toivon, että neuvottelut saadaan mahdollisimman nopeasti päätökseen toimielinten välisten menettelyjen mukaisesti. Arvoisa puhemies, olen taas kerran erittäin tyytyväinen siihen, että parlamentti ja komissio edistävät sangen yksimielisesti kansalaisten Eurooppaa ja erityisesti niiden pienten kansalaisten Eurooppaa, joiden koulut osallistuvat e-ystävyyskoulutoimintaan.

Pack (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen ja hyvät kollegat, Mauron mietintö todella sisältää ehdotuksia, joilla ohjelmaa voidaan tehostaa entistään. Ohjelma oli hyvä jo komission ehdottamassa muodossa, mutta Mauron ehdotukset ovat parantaneet sitä entisestään. Uskon ennen kaikkea, että jos määrärahat jaetaan Mauron ehdotuksen mukaisesti, saavutetaan entistä paremmin tavoitteet, jotka olemme ohjelmalle asettaneet.
En ymmärrä, miten näillä nykyisillä mitättömillä määrärahoilla pystyisimme torjumaan niin sanottua digitaaliajan kahtiajakoa, joka on todellinen ja ilmenee muun muassa siten, että joissakin maissa monissa kouluissa on tietokoneet ja joissakin maissa vain harvoissa. Kiitän esittelijä Mauroa siitä, että hän on saattanut teidän tietoonne tämän ongelman, jonka mekin olemme halunneet tuoda esille. Tarkistuksemme on yksi niistä 24 tarkistuksesta, joilla on tarkoitus lisätä koulujen välistä yhteydenpitoa ja tietokonehankintoihin käytettävissä olevia varoja.
Tässä yhteydessä on mahdotonta vastata toiseen kysymykseen eli siihen, miten digitaaliajan kahtiajako yksittäisten valtioiden välillä voidaan estää. Tämä ero voidaan mahdollisesti kuroa umpeen koheesiorahastosta ja sosiaali- ja aluekehitysrahastosta saatavan rahoituksen avulla.
Kuten totesitte, eLearning-ohjelmaa on kehitettävä siten, että sen yhteisvaikutukset nykyisten ohjelmien kanssa lisääntyvät entisestään. Jos katsomme, että koulujen verkostoituminen on erityisen tärkeää, tämä tavoite voidaan liittää kiinteästi Comenius-ohjelmaan. Näin on ilmeisesti myös tähän asti tehtykin, vaikka sitä ei ole millään tavalla tuettu. Olen havainnut useissa kouluissa, joissa olen vieraillut Comenius-ohjelman yhteydessä.
Katson, että meidän on luotava tässä asiassa uusi kumppanuus, jolla edistetään verkko-oppimista kieltenopiskelun ja kulttuurien välisen vuoropuhelun apuvälineenä erityisesti kouluissa. Virtuaalikampukset puolestaan liittyvät De Sarnezin mietinnön käsittelyn yhteydessä käytyihin keskusteluihin. Erasmuksen ja Erasmus World -ohjelman on liityttävä läheisesti toisiinsa. Jos haluamme saada mahdollisimman hyvät tulokset, meidän on yhdistettävä virtuaalinen ja fyysinen liikkuvuus.
Haluan lisäksi korostaa, mitä esittelijä Mauro sanoi aiemmin. Opettajien tietotekniikkataidot ovat hyvin puutteellisia, ja tällä ohjelmalla on tarkoitus on parantaa tätä tilannetta. Opettajien ei pitäisi jäädä taidoissa oppilaidensa jälkeen, vaan olla askelen edellä, jotta he osaisivat innostaa oppilaitaan käyttämään uutta tietotekniikkaa. eLearning-ohjelma on nykyisessä muodossaan arvokas lisä kaikkiin nykyisiin opetusohjelmiin. Kiitän teitä vielä kerran kaikesta tekemästänne työstä.
Prets (PSE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, minäkin haluan viitata Lissabonin huippukokoukseen, jossa ilmeisesti sittenkin saatiin jotakin aikaiseksi opetuksen alalla, sillä siellä perustettiin uusia ohjelmia, joiden avulla Euroopan unioni voi saavuttaa tavoitteensa ja tulla maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietoon perustuvaksi taloudeksi. Tavoitteen saavuttamiseksi on monia keinoja, joista yksi on käyttää laajemmin ja tehokkaammin tieto- ja viestintätekniikkaa. Kuten juuri kuulimme, eLearning-ohjelman tarkoituksena on edistää entisestään eurooppalaisia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmia, parantaa niiden laatua ja mahdollisuuksia osallistua niihin.
Esittelijä Mauron esittelemät tilastotiedot osoittavat, kuinka suuria eroja maiden välillä on. Kouluissa on hyvät välineet, mutta niitä käytetään liian vähän eikä opettajilla ole tarvittavia taitoja. Puutteet ovat huomattavat puhumattakaan pohjoisen ja etelän välisistä eroista. Se, että tietotekniikan käyttöaste on lähes 90 prosenttia Tanskassa ja vain noin 11 prosenttia Kreikassa osoittaa, kuinka suuri kahtiajako maiden välillä ja samalla koko Euroopassa on.
Digitaaliajan kahtiajaon torjumiseen vastataan asianmukaisesti integroimalla tietotekniikka muihin eurooppalaisiin välineisiin. Ensimmäisen ja toisen asteen koulut ovat tässä suhteessa erittäin tärkeä kohderyhmä, joihin on mielestäni investoitava enemmän. Tämän vuoksi kannatamme täysin ehdotusta, jonka mukaan ensimmäisen ja toisen asteen oppilaitosten e-ystävyyskoulutoimintaan osoitetaan noin 40 prosenttia kokonaismäärärahoista. 
Lopuksi haluan korostaa, ettei opetustoimien menestyminen riipu ohjelmien määrästä vaan pikemminkin siitä, että ohjelmia toteutetaan ja rahoitetaan järkevällä tavalla. Rahoitusta on näin ollen lisättävä 36 miljoonasta eurosta 54 miljoonaan euroon ilman, että tehdään mukautuksia, joilla vähennetään muiden ohjelmien rahoitusta. Arvoisa komission jäsen, tämä on ainoa keino, jolla pystymme luomaan äsken mainitsemanne pienten kansalaisten Euroopan.

Andreasen (ELDR).
Arvoisa puhemies, minäkin haluan onnitella ja kiittää esittelijä Mauroa käsiteltävänämme olevasta mietinnöstä.
Puhumme pienestä ja halvasta ohjelmasta, vaikka sen määrärahat ovatkin kokonaisuudessaan 54 miljoonaa euroa. Ohjelma on kuitenkin askel oikeaan suuntaan ja on jo aika, että tämä askel otetaan. Uudet tieto- ja viestintätekniikat ovat jännittäviä ja tärkeitä, ja on erittäin tärkeää, että ne integroidaan eurooppalaisiin yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin.
eLearning-ohjelman ei pidä korvata vaan tukea ja täydentää jäsenvaltioiden toteuttamia aloitteita. Haluan jatkaa siitä, mihin esittelijä Mauro ja jäsen Prets jäivät, ja ilmoittaa lainkaan kerskumatta, että Tanskassa on käyty pitkä tie uuden opetustekniikan kehittämisessä. Päivittäinen Internetin käyttöaste Tanskassa on 70 prosenttia ensimmäisen asteen kouluissa, 81 prosenttia toisen asteen oppilaitoksissa ja 92 prosenttia ammatillisissa ja teknillisissä oppilaitoksissa.
Jokaisella on kuitenkin jotakin opittavaa, ja siksi on tärkeää, että käytämme ohjelmaa hyödyksemme tukiessamme hyvien toimintatapojen edistämistä ja levittämistä esimerkiksi tukemalla ystävyyskoulutoimintaa. On erittäin tärkeää vaihtaa kokemuksia uuden tieto- ja viestintätekniikan käytöstä, mitä itse asiassa Internetin käyttö jo edistää. Yksi Internetin loistavista perusajatuksista onkin molemminpuolinen apu ja ajatusten vapaa vaihto. Olen myös varma, että monet opettajat ovat hyötyneet kokemusten vaihdosta oppilaidensa kanssa, sillä tosiasiahan on, että tällä alalla monilla nuorilla on paljon paremmat tiedot ja taidot kuin opettajillaan. Tämä on yksi seikka, johon ohjelmassa kiinnitetään huomiota.
Opetus on ollut näkyvästi esillä Lissabonin, Tukholman ja Barcelonan Eurooppa-neuvoston esityslistalla, ja Mauron mietinnön hyväksymisen myötä otamme tärkeän vaikkakin vaatimattoman askelen oikeaan suuntaan näissä huippukokouksissa tehtyjen tärkeiden päätösten toteuttamiseksi.

Wyn (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, digitaalinen lukutaito on tietenkin yksi tärkeimmistä tarvittavista taidoista, jonka avulla voidaan osallistua täysipainoisesti nykyajan osaamisyhteiskuntaan. Jollei ihmisellä ole mahdollisuutta käyttää Internetiä tai kykyä käyttää tietoteknisiä välineitä, se haittaa hänen integroitumistaan yhteiskuntaan ja hänen henkilökohtaisia kehittymismahdollisuuksiaan. Erittäin monissa teollisuuden ja palvelualan työtehtävissä työntekijöiltä vaaditaan monipuolisia tietotekniikkataitoja, minkä vuoksi eLearning-ohjelman kaltainen ohjelma on välttämätön Lissabonissa vuonna 2000 pidetyn Eurooppa-neuvoston huippukokouksen tavoitteen saavuttamiseksi. Tavoitteen mukaan Euroopasta on tultava maailman kilpailukykyisin tietoon perustuva talous vuoteen 2010 mennessä.
Olen samaa mieltä esittelijä Mauron kanssa siitä, että tietotekniikkataitoja on opetettava niin pienille koululaisille kuin yliopisto-opiskelijoillekin ja varmistettava, että koululaiset, yliopisto-opiskelijat ja ennen kaikkea opettajat itse osaavat käyttää kaikkea uutta tietotekniikkaa. Emme saa kuitenkaan unohtaa, että monet muita heikommassa asemassa olevat ryhmät eivät pysty hyödyntämään perinteistä koulutustarjontaa ja syrjäytyvät siten yhä enemmän sosiaalisesti ja kulttuurisesti, koska heillä ei ole digitaalista lukutaitoa. Kannatan aiemmin esitetyn mukaisesti, että on tärkeää osoittaa edelleenkin 25 prosenttia kokonaismäärärahoista digitaaliajan kahtiajaon torjuntaan. Monilla muillakin alueilla kuin jäsenyyteen valmistautuvissa maissa on erittäin tärkeää ylläpitää 25 prosentin tavoite, näin on esimerkiksi kotialueellani Walesissa, joka kuuluu tavoite 1 -kohdealueeseen, sillä monissa Walesin kunnissa ei olla vielä kurottu umpeen syntynyttä digitaaliajan kahtiajakoa.

Hieronymi (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, se, että eurooppalaisia opetus- ja koulutusohjelmia on kehitettävä eikä niitä pidä korvata uusilla ohjelmille, osoittaa niiden tärkeyden erityisesti tänä globalisaation ja teknisen kehityksen aikana. Ohjelmat ovat osoittautuneet niin tärkeiksi ja onnistuneiksi, että ne on ainoastaan mukautettava uusiin rakenteisiin. eLearning-ohjelman rakenne on sama kuin aiemmin mainitun Erasmus World -ohjelman rakenne. Tunnemme kaikki Sokrates-ohjelmaan kuuluvan Comenius-ohjelman, jossa vähintään kolme koulua eri jäsenvaltioista tekee yhteistyötä. Comenius-ohjelma on onnistunut erittäin hyvin, se on ollut hyvin tuloksellinen suhteellisen pienillä kuluilla ja opettajat ja oppilaat ovat sitoutuneet siihen erittäin voimakkaasti. Minusta on hienoa, että eLearning-ohjelmaa on näin ollen osattu käyttää tietotekniikka-avusteisen yhteistyön vahvistamiseksi koulujen välillä. Olemme valitettavasti kärsineet jatkuvasti siitä, että Comenius-ohjelmaan kuuluvien koulujen liikkuvuuteen osoitetut varat ovat olleet puutteelliset, mutta nyt liikkuvuus on moninkertaistunut tietotekniikan ansiosta, vaikkakin kyse on vain virtuaalisesta liikkuvuudesta. Virtuaalisen liikkuvuuden on kuitenkin pysyttävä aina toissijaisena. Vaikka se ei voikaan korvata ihmisten todellista kohtaamista, se voi kuitenkin toimia huomattavana apuna koulujen muodostaessa todellista kuvaa yhteisestä Euroopastamme. 
Tämän vuoksi minäkin pidän erittäin myönteisenä sitä, että haluamme lisätä ensimmäisen ja toisen asteen oppilaitosten e-ystävyyskoulutoimintaan osoitettavat määrärahat 40 prosenttiin. Haluan lisäksi huomauttaa, että emme saa unohtaa tarvetta kehittää eurooppalaisia ohjelmistoja, vaikka kysymys ei tosin liity digitaaliajan kahtiajaon torjumiseen. Euroopassa käytetyistä ohjelmistoista 80 prosenttia on peräisin Yhdysvalloista. Vaikkakin kuulun Yhdysvaltojen ystäviin niin hyvinä kuin huonoinakin aikoina, haluaisin, että ohjelmistoala olisi nykyistä tasapainoisempi. Pyydän näin ollen, että neuvosto pitää tässä ja muissa tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvissä ohjelmissa silmällä eurooppalaisten ohjelmistojen kehitystä ja edistää tarvittavalla tavalla eurooppalaisten ohjelmistojen tukemista ja käyttöä.

Iivari (PSE).
Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, komission ehdotus eLearning-ohjelmaksi osoittaa, että Lissabonin huippukokouksen päätöksiä toteutetaan, vaikka strategian suuret tavoitteet täystyöllisyydestä ja taloudellisesta menestyksestä ovatkin vaikeuksissa maailmantalouden epävarmuuden vuoksi.
eLearning-ohjelma kelpaa myös esimerkiksi parlamentin ja komission hyvästä yhteistyöstä. EU:n budjetissa on jo toista vuotta parlamentin aloitteesta erityinen budjettikohta verkko-oppimisen tukemiseen. Tänä vuonna tähän kohtaan B 3-1000 on osoitettu 18 miljoonaa euroa. Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunta onkin ilmaissut huolensa siitä, että komission esitys merkitsee vuositasolla ohjelmalle vähemmän varoja kuin nyt on osoitettu valmisteleviin toimiin. Siksi valiokunta esittääkin kokonaisbudjetin nostamista 36 miljoonasta 54 miljoonaan.
Kulttuurivaliokunta on tietoinen siitä, että sen toimialan menot on sovitettava rahoitusnäkymien otsakkeen 3 liikkumavaraan, joka on erittäin ahdas. Emme myöskään halua tinkiä jo aiemmin hyväksyttyjen monivuotisten ohjelmien rahoituksesta. Haluan kuitenkin kiinnittää huomiota siihen, että myös budjettivaliokunnan lausunnossa viitataan komission esityksen ja valmistelevien toimien väliseen ristiriitaan. Kulttuurivaliokunnan ehdotuksella määrärahan nostosta näyttää siis budjettivaliokunnankin mielestä olevan reaalisia perusteita. Kyseessä on lisäksi niin pieni summa, että se luultavasti menee otsakkeen 3 virhemarginaaliin.
Kulttuurivaliokunta painottaa Internetin kautta harjoitettavaa ystävyyskoulutoimintaa. Valiokunta haluaa sen piiriin sekä ensimmäisen että toisen asteen oppilaitokset. Ensimmäisen asteen oppilaitosten mukaan saaminen on mielestäni perusteltua monesta syystä. Internetin kautta tapahtuva verkottuminen antaa aivan uusia mahdollisuuksia syrjäseutujen pienille kouluille kansainvälistymiskasvatukseen sekä vieraiden kielten ja kulttuurien oppimiseen. Koska ensimmäisen asteen koulut kattavat koko ikäluokan, on mahdollisuuksien tarjoaminen niille perusteltua myös ohjelman toisen tavoitteen eli digitaalisen kahtiajaon estämiseksi.
Jotta kaikki saataisiin mukaan tietoyhteiskuntaan, on välttämätöntä, että kouluissa on riittävästi tietotekniikkaa osaavia opettajia. Tietokoneiden käytössä opetusvälineenä on vielä runsaasti puutteita. Vuonna 2002 keskimäärin 90 prosentilla ensimmäisen asteen oppilaitoksista oli Internet-yhteys, mutta vain 39 prosenttia opettajista käytti Internetiä opetuksessa.
Maakohtaiset erot Internetin käytössä ovat edelleen merkittäviä, kuten me olemme täällä jo kuulleet. Ne kaventuvat vain jäsenvaltioiden oman toiminnan kautta. eLearning-ohjelma on parhaimmillaankin vain tietotekniikan tasa-arvoista hyödyntämistä tukevaa ja esimerkkejä antavaa toimintaa.
Sanders-ten Holte (ELDR).
Arvoisa puhemies, aluksi haluan kiittää esittelijää erinomaisesta mietinnöstä. Haluan tuoda esille kolme seikkaa. On hyvä, että ensiasteen opetus on sisällytetty mietintöön, mutta haluan puhua myös ikääntyvien ja syrjäisillä alueilla asuvien puolesta. Emme saa lyödä heitä laimin. Myös he hyötyvät elinikäisestä oppimisesta, ja he voivat siirtää tietonsa ja kokemuksensa seuraaville sukupolville. 
Toisena seikkana korostan ystävyyskoulutoiminnan edistämisen tärkeyttä. Aiemmin on jo mainittu, että Euroopan eri alueiden välillä on suuria eroja tietotekniikan hallitsemisessa ja käytössä opetustilanteissa, mikä vaikuttaa koulujen yhteistyötä. Korostan, että meidän tulee kiireesti selvittää nykytilanne ja ottaa myös ehdokasvaltiot mukaan ystävyyskoulutoimintaan. Ainoastaan siten voimme toimia kohdennetummin sellaisten koulujen puolesta, jotka ovat jääneet asiassa jälkeen, ja siten myös lisätä merkittävästi vaihtoehtojen määrää. 
Kolmas seikka, jota haluan korostaa, on se, että määrän lisäksi kyse on myös laadusta. Odotan, että yksityinen sektori, joka perusti eLearning Industry Group -työryhmän, ottaa asiassa merkittävän roolin. Yhteistyö yksityisen ja julkisen sektorin välillä on mielestäni erinomainen asia. Se auttaa meitä saavuttamaan tavoitteemme tulla maailman dynaamisimmaksi tietoon perustuvaksi taloudeksi.

Echerer (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, ketkä läsnäolevista äideistä ja isistä ei tunnista sitä nolouden tunnetta, joka syntyy, kun istuu oman lapsensa tai koululaisensa vieressä tietokoneen ääressä? Siitä asti kun 9-vuotiaat kaksoseni ovat käyneet esikoulua, he ovat joutuneet opettamaan minulle aina uudestaan miten tietokonetta käytetään, joten uskon, että minä tarvitsisin enemmän eLearning-ohjelmaa kuin lapseni. Se kuitenkin henkilökohtaisista asioistani. Olen kuitenkin tyytyväinen ohjelmaan ja kiitän esittelijää erityisesti siitä, että hän puhui eurooppalaisten ohjelmistojen puolesta ja vaati lisää eurooppalaisia ohjelmistoja, ohjelmistosisältöä ja ohjelmistopalveluja. Tämä on viidentoista jäsenvaltion ja Euroopan unionin velvollisuus, josta myöskään neuvostoa ei voida vapauttaa.
Pidän myös myönteisinä kaikkia tarkistuksia, joilla pyritään siihen, että oppilaat ja opettajat osaavat käyttää Internetiä kriittisellä tavalla. Vaikka useimmat tarkistukset ovat hyviä, yhteen seikkaan en valitettavasti voi yhtyä. Digitaaliajan kahtiajaon torjuminen jäsenvaltioiden välillä on asia, joka jäsenvaltion - joita nykyisin on 15 ja kohta kymmenen enemmän - on selvitettävä keskenään, mutta digitaaliajan kahtiajaon torjuminen yhteiskunnissamme koskee meitä kaikkia. Olen sitä mieltä, että pysyäksemme johdonmukaisina tarkistuksen 10 kanssa, meidän on pidettävä kiinni komission ehdottamasta määrärahojen jakotavasta. Mielestämme se on tasa-arvoisempi ja tasapainoisempi jakotapa. Olen pahoillani, mutta käytettävissäni olevan puheaikani lyhyyden vuoksi en voi mennä yksityiskohtiin.

Zabell (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää esittelijää, kollegaamme parlamentin jäsentä. Muistan, kun 20-30 vuotta sitten meitä pyydettiin koulussa kuvittelemaan, millaista elämä olisi 2000-luvulla, ja me kaikki näimme mielissämme marsilaisia, ufoja, lentäviä lautasia, ultramoderneja junia, autoja ja sähköautoja, mutta kukaan meistä ei arvannut, mikä olisi tämän vuosituhannen todellinen mullistaja: tieto- ja viestintätekniikan kehitys. Vaikka on hyvinkin vaikeaa pysyä päähuimaavalla vauhdilla tapahtuvien muutosten mukana, meidän on varmistettava, että Euroopan unionin kansalaisille, erityisesti lapsille ja nuorille, opetetaan nykyaikaista tietotekniikkaa. Tämä ei ole ilmaista, sillä he tarvitsevat oppiakseen tietokoneita, multimedialaitteita, Internet-yhteyksiä ja eritoten koulutettuja opettajia.
Hyvät jäsenet, emme voi kitsailla näin tärkeässä asiassa. Meidän tulee pitää mielessämme, että jos nykypäivän lapset eivät aikuisena osaa käyttää uutta tieto- ja viestintätekniikkaa, heitä voi verrata oman aikamme lukutaidottomiin lapsiin. Emme voi antaa tällaisen asian tapahtua. Tällä haluan sanoa, että olen täysin samaa mieltä esittelijän kanssa siitä, että on hyödyllistä ja erittäin tärkeää kouluttaa opettajia opettamaan uuden tieto- ja viestintätekniikan käyttöä. Olen myös täysin samaa mieltä siitä, että talousarvion pitää olla suurempi kuin Euroopan komission ehdottama 36 miljoonaa euroa, sillä olisi todella nurinkurista käyttää enemmän varoja ohjelmaa valmisteleviin toimiin kuin ohjelmaan.
Kannatan myös Euroopan koulujen ystävyyskoulutoimintaa, sillä se vaikuttaa minusta erinomaiselta keinolta luoda yhteistyötä eri puolilla Eurooppaa sijaitsevien koulujen välille. Lisäksi se auttaa meitä edistämään kieltenopiskelua ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua ja helpottaa kokemusten vaihtoa sellaisten oppilaiden kanssa, jotka ovat tutustuneet toisiinsa tieto- ja viestintätekniikan avulla ja jotka haluaisivat tavata toisensa kasvotusten.

De Rossa (PSE).
Arvoisa puhemies, pidän mietintöä ja komission vastausta parlamentin tarkistuksiin myönteisinä. Vaikka pystyisimmekin lisäämään ohjelman talousarviota mietinnössä esitetyn ehdotuksen mukaisesti 54 miljoonaan euroon, raapaisisimme vain pintaa. Jos haluamme tosissamme saavuttaa Lissabonin prosessin tavoitteet, on selvää, että meidän on kasvatettava Euroopan tason talousarviomme ja pystyttävä varmistamaan, että jäsenvaltiot suhtautuvat tähän asiaan vakavasti.
Tiedän, että opettajat Irlannissa ovat kouluttautuneet omin kustannuksin ammattiliittojen kautta voidakseen antaa oppilailleen uutta tietoa. Tämä ei ole oikea tapa saavuttaa Lissabonin prosessin tavoitteet.
Kannatan ehdotusta suunnata neljäsosa määrärahoista digitaaliajan kahtiajaon torjumiseen. Tämä on taloudellinen kysymys, jolla varmistetaan, että opiskelijat pystyvät osallistumaan aikanaan työmarkkinoille. Näyttää myös ilmeiseltä, että ihmiset, joilla ei ole tietoteknisiä taitoja ja joilta vaaditaan tietotekniikan käyttöä, eivät pysty osallistumaan taloudellisessa mielessä yhteiskuntaan eivätkä demokraattisessa mielessä yhteiskunnan eri prosesseihin. Tämä on varmasti ratkaiseva tekijä kansalaisten syrjäytymiseen yhteiskunnasta.
On selkeää näyttöä siitä, että Irlannin kouluihin on hankittava lisää tietokoneita. Kuten mainitsin aiemmin, 2 500 irlantilaista opettajaa osallistui koulutukseen viime vuonna.
Kannatan täysin talousarvion määrärahojen lisäämistä. Kannatan ehdotusta komission, jäsenvaltioiden ja muiden koulutuksen parissa toimivien tahojen yhteistoimista, joilla arvioidaan eri maiden kokemuksia ja edistetään hyviä toimintatapoja, jotka liittyvät verkko-oppimisen käyttöön ja digitaalisen kahtiajaon torjuntaan. Tiedän, että ehdotuksella annetaan paljon kaivattua vauhtia verkko-oppimisen edistämiseen kouluissa. Toivon, että näin käy Irlannissa. Pidän erityisesti e-ystävyyskoulutoiminnan ajatuksesta ja toivon, että sitä hyödynnetään mahdollisimman laajasti.
Minusta on hämmästyttävää, että vaikka Irlannin talouskasvu tukeutuu huomattavassa määrin tekniikkaan, alaa rahoitetaan niin kehnosti ja siihen kiinnitetään niin vähän huomiota nykyisessä Irlannin koulutuspolitiikassa.

Martens (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, Eurooppa-neuvosto oli aikanaan Lissabonin kokouksessa oikeutetusti huolissaan Euroopan kansainvälisestä asemasta ja keskusteli uuden teknologian mahdollisuuksista. Tieto- ja viestintätekniikan nopea kehittyminen on erittäin tärkeää, emmekä voi enää kuvitella elämää ilman sitä. Lisäksi se on vaikuttanut moniin aloihin, muun muassa opetukseen. Tieto- ja viestintätekniikka asettaa uusia vaatimuksia opetukselle ja siten myös opettajille. Oppilaiden on oltava valmiita osallistumaan osaamisyhteiskuntaan. Tämä ei kuitenkaan merkitse pelkästään ylimääräistä työtä, se voi merkitä myös opetuksen rikastuttamista, sillä se avaa loppujen lopuksi uusia mahdollisuuksia tiedonsiirrolle. Emme jättää huomiotta sitä tosiasiaa, että tieto- ja viestintätekniikka edellyttää tulevaisuudessa opetusalan perinpohjaista muuttamista.
Hahmottelimme ensimmäisiä ajatuksiamme verkko-oppimisesta vuonna 2002. Nyt meidän on vietävä ajatuksiamme eteenpäin toimintasuunnitelmassamme. Tämä on merkittävä ja kunnianhimoinen suunnitelma toteuttaa korkealaatuinen tieto- ja viestintätekniikkainfrastruktuuri järkevään hintaan ja kohtuullisen lyhyessä ajassa ja sen tavoitteena on parantaa tieto- ja viestintätekniikan laatua ja lisätä sen käyttöä opetuksessa. Haaste on valtava. Alusta alkaen oli selvää, ettei kyse voi olla vain välineiden saatavuudesta ja niiden käytön osaamisesta. Aivan yhtä tärkeää on se, että opettajat ja oppilaat osaavat käyttää tieto- ja viestintätekniikan välineitä oppimisprosessissa. Tämä tuo verkko-oppimiseen didaktisen, pedagogisen ja opetuksellisen ulottuvuuden. Olen iloinen, että mietinnössä on kiinnitetty huomiota tähän asiaan.
Loppujen lopuksi kysymys "mitä varten" on myös tärkeä. Tieto- ja viestintätekniikan opetuksessa ei ole kyse pelkästään tiedonsiirrosta vaan myös viestintätaidoista ja sosiaalisista taidoista, jotka ovat tärkeitä asioita henkilökohtaisen kehittymisen kannalta. Opetuksen pitäisi myös edistää kansalaisuuden tunnetta, yhteiskunnallista osallistumista ja Euroopassa vallitsevan kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioitusta. Voiko opetusta käyttää myös tällaisiin tarkoituksiin? Kyllä voi. Mietinnössä annetaan sille hyvä lähtökohta, erityisesti niissä kohdissa, joissa tarkastellaan multimediaohjelmistojen ja -sisältöjen saatavuutta ja opettajien kouluttamisen tärkeyttä.
Olen vakuuttunut siitä, että eLearning-suunnitelma on loistava mahdollisuus perehdyttää nuori sukupolvi uuteen tieto- ja viestintätekniikkaan. Sillä voidaan myös edistää uutta Euroopalle kovin tärkeää kulttuurienvälistä vuoropuhelua. Emme voi pitää rauhaa itsestään selvänä, vaan sen eteen on tehtävä työtä joka päivä. Työskentelemme Euroopassa rauhan puolesta vuoropuhelun ja yhteistyön avulla, mikä vaikuttaa hyvältä keinolta. Se vaatii kuitenkin myös tulevan sukupolven sitoutumista. Heidän mielenkiintonsa herättämiseksi ja motivoimiseksi on tärkeää, että ihmiset tutustuvat toisiinsa ja ymmärtävät toisiaan. Yhteydenpito maiden välillä, kansainväliset kontaktit ja kansainvälinen kokemus ovat erittäin tärkeitä tavoitteen saavuttamiseksi. eLearning-ohjelma tarjoaakin uusia mahdollisuuksia eri maiden väliseen kanssakäymiseen. Tiedämme kaikki - kuten täällä on jo todettu - kuinka onnistuneita vaihto-ohjelmat ovat ja miten upeita kokemuksia koulut ja oppilaat voivat hankkia niiden ansiosta. Tieto- ja viestintätekniikka lisää näitä mahdollisuuksia virtuaalikampusten ja Internetin kautta toteutettavan ystävyyskoulutoiminnan avulla sekä edistämällä opettajien välisiä yhteistyökumppanuuksia. Mutta kuten kollegani Hieronymi aikaisemmin sanoi, vaikka virtuaaliset kohtaamiset saattavat merkittävästi rikastuttaa ihmisten todellisia kohtaamisia, ne eivät voi korvata niitä. Haluan siis kiittää esittelijää tämän erinomaisesta työstä.

Puhemies. -
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 11.30.
(Istunto päättyi klo 20.48.)

