Kyselytunti (komission puheenjohtaja)
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana komission puheenjohtajan kyselytunti. Noudatamme tavanomaista menettelyä, eli sekä kysymykset että vastaukset ovat minuutin pituisia. Täydentävä kysymys saa kestää 30 sekuntia ja siihen annettava vastaus samoin 30 sekuntia. Poliittisten ryhmien johtajat tai edustajat esittävät ensimmäiset kysymykset komission puheenjohtajalle.
Corien Wortmann-Kool
Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, haluan esittää teille Euroopan parlamentissa Euroopan hätärahastoa koskevan kysymyksen. Haluan tässä yhteydessä korostaa, että osallistuitte hätärahastoa koskevaan keskusteluun, koska kyse oli Euroopan hätärahastosta. Kysyn teiltä, mitä mieltä olette kyseisen rahaston laajentumisesta. Olette itse asiassa jo puhunut tästä asiasta, mutta pääasiassa siitä, miten rahaston varat olisi varmistettava ja kuinka pitkäksi aikaa. Valtion joukkovelkakirjamarkkinoilla on nyt melko hiljaista, mutta tilanne voi muuttua milloin tahansa. Kysyn näin ollen, mitä mieltä olette hätärahaston laajentumisesta.
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, haluan ensin kiittää jäsen Wortmann-Koolia.
Tämä ei todellakaan ole ainoastaan minun kantani vaan komission yksimielinen kanta. Vuotuista kasvuselvitystä koskevassa asiakirjassa komissio katsoo, että Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) todellista rahoituskapasiteettia on lisättävä ja että sen toiminta-alaa on laajennettava. Pidämme tätä osana kattavaa ratkaisua mutta emme tietenkään koko ratkaisuna. Kyseisessä asiakirjassa on ainoastaan yksi Euroopan rahoitusvakausvälinettä koskeva virke. Lisäksi tarvitaan rakenteellisia uudistuksia, julkisen talouden tervehdyttämistä ja kasvua tukevia toimia.
Euroalueen vakauden kannalta on kuitenkin tärkeää lisätä lainanantoa, sillä kuten tiedätte, Euroopan rahoitusvakausvälineeseen on nyt osoitettu 440 miljardia euroa. En pyydä nyt lisäämään tätä enimmäismäärää, mutta tiedämme, ettei ERVV voi tarvittaessa tosiasiassa lainata 440:tä miljardia euroa, koska sillä on oltava AAA-luokitus. Vähintä mitä voimme ja mitä meidän pitäisi tehdä on siis lisätä rahaston kapasiteettia. Tämä on mielestäni erittäin rakentava ehdotus, joka olisi hyväksyttävä mieluummin ennemmin kuin myöhemmin.
Corien Wortmann-Kool
Arvoisa puheenjohtaja, esitän lisäkysymyksen. Sanoitte "mieluummin ennemmin kuin myöhemmin". Mitä tarkalleen ottaen tarkoitatte sillä? Rahoitusmarkkinoiden vakauden varmistaminen on mielestäni kiireellinen ja ensisijainen asia tulevina kuukausina. Päättäväisyydestä olisi hyötyä tässä asiassa. Tällä hetkellä keskusteluja käydään lähinnä hallitusten johtajien ja valtiovarainministerien välillä, joten millainen aikataulu teillä on mielessänne, kun sanotte "mieluummin ennemmin kuin myöhemmin"? Voisitteko täsmentää tätä asiaa?
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, "mieluummin ennemmin kuin myöhemmin" tarkoittaa juuri sitä eli ettemme saa viivytellä. Olemme nähneet, että monien markkina-analyytikkojen mielestä Euroopan unioni ja euroalue pikemminkin reagoivat kuin toimivat. Meidän on ennakoitava eikä kuljettava jälkijunassa, joten se on tehtävä mahdollisimman pian!
Näyttää todellakin siltä, että eilisessä euroalueen kokouksessa ja tänään pidetyssä ECOFIN-kokouksessa hieman edistyttiin. Olemme yhteydessä jäsenvaltioihin. Se on mielestäni tärkeää. Eurooppa-neuvosto kokoontuu 4. helmikuuta, joten näitä asioita kannattaa nähdäkseni käsitellä myös siellä. Olemme valmiita tekemään niin. Komissio on valmis käsittelemään näitä asioita 4. helmikuuta.
Stephen Hughes
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, tiedän, että Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö on jo esittänyt erittäin voimakkaita vastalauseita siitä, että komissio puuttuu yksityiskohtaisesti Kreikan ja Irlannin työmarkkinoihin sekä jyrää työehtosopimusneuvottelut ja sosiaalisen vuoropuhelun. Uudessa vuotuisessa kasvuselvityksessänne luvataan lisää samanlaisia toimia. Virkamiehenne vaativat indeksointilausekkeiden ja palkkasopimusten tarkistamista, joustavan työn edistämistä, työttömyysetuuksien tarkistamista ja työntekijöiden ylisuojelun vähentämistä.
Ettekö ole samaa mieltä siitä, että komission olisi pyrittävä edistämään eikä heikentämään sosiaalista vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja? Koska palkka-asiat on nimenomaisesti jätetty pois perussopimuksen sosiaalipolitiikkaa koskevasta luvusta, minkä oikeusperustan nojalla komissio puuttuu kansallisiin kollektiivisiin palkkaneuvottelujärjestelmiin? Selvityksessä vaadittu julkisen talouden tervehdyttämistoimien kaksinkertaistaminen lisäksi estää kaikki mahdollisuudet saavuttaa Eurooppa 2020 -prosessin tavoitteet. Miten vastaatte tähän?
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Haluan tehdä täysin selväksi, että tuemme täysin työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua. Teemme niin EU:n tasolla, mutta myöhemmin näin on tehtävä myös kansallisella tasolla. Se on jäsenvaltioiden tehtävä. Olen edistänyt aktiivisesti kaikkea työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua, jota käydään Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön, Business Europe -järjestön ja muiden merkityksellisten kumppanien kanssa. Olemme tosiasiassa kuitenkin sitä mieltä, että nyt on luotava lisää kannustimia tehdä työtä, sillä meidän on käsiteltävä työmarkkinoidemme tilannetta. Tämä on nähdäkseni osa rakenteellisia uudistuksia, joita Euroopan kilpailukyvyn lisääminen edellyttää.
Stephen Hughes
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, miksi kaikki näyttää keskittyvän työmarkkinoihin? Entä muut markkinat, joita meidän on tässä yhteydessä käsiteltävä, kuten rahoitusmarkkinat, sisämarkkinat ja hyödykemarkkinat? Kaikki huomio näyttää kohdistuvan työmarkkinoihin. Miksi työntekijöiden, jotka ovat kaikkein vähävaraisimpia, pitäisi maksaa tästä taantumasta ja sen korjaamisesta aiheutuvat kustannukset?
José Manuel Barroso
Huomio ei kohdistu pelkästään työmarkkinoihin. Uudistamme parhaillaan rahoitusmarkkinoita Euroopan parlamentin aktiivisella tuella ja panostuksella. Vuotuisessa kasvuselvityksessä käsiteltiin laajasti myös tarvetta syventää sisämarkkinauudistusta. Nyt keskustellaan erityisesti energiamarkkinoista, mutta myös työmarkkinoilla tehdään rakenteellisia uudistuksia, joita Euroopan kilpailukyvyn lisääminen edellyttää etenkin nyt kaikkein heikoimmassa asemassa olevissa valtioissa. Kuten tiedätte, jotkin niistä toteuttavat jo tärkeitä työmarkkinauudistuksia.
Guy Verhofstadt
Arvoisa puheenjohtaja, tiedän, että ilmaisitte Hodorkovskin tapausta koskevat huolenne presidentti Medvedevin kanssa käymässänne yksityisessä keskustelussa. Jos Hodorkovskin tapauksessa testattiin oikeusvaltion periaatteiden noudattamista Venäjällä, meidän on tietenkin todettava, että tässä epäonnistuttiin. Tämän lisäksi Boris Nemtsov pidätettiin 31. joulukuuta. Venäjän perustuslain 31 artiklassa kuitenkin taataan kokoontumisvapaus.
Kuten tiedätte, oppositio järjestää mielenosoituksen joka kuukauden 31. päivänä. Minun laskujeni mukaan vuonna 2011 on seitsemän kuukautta, joissa on 31 päivää. Jos tällainen jatkuu, vuonna 2011 voi siis esiintyä Boris Nemtsovin pidätyksen kaltaisia tapauksia. Mitä yhteisiä toimia EU:n toimielimet voivat toteuttaa tässä asiassa? Venäjä on Euroopan neuvoston, OECD:n, G8-ryhmän ja mahdollisesti myös WTO:n jäsen. EU:n toimielinten on mielestäni toteutettava kiireesti toimia.
José Manuel Barroso
Hyvä jäsen Verhofstadt, kuten totesitte, olemme ottaneet tämän asian esiin venäläisten kumppaniemme kanssa, ja Euroopan unioni on todellakin jo reagoinut julkisesti Mihail Hodorkovskin ja Platon Lebedevin oikeudenkäynteihin korkean edustajan Catherine Ashtonin julkilausuman kautta.
Oikeusjärjestelmän riippumattomuus ja jokaisen kansalaisen oikeus puolueettomaan oikeudenkäyntiin, sellaisena kuin ne esitetään Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, jonka osapuoli Venäjä on, ovat mielestämme erittäin tärkeitä tekijöitä Euroopan unionin ja Venäjän federaation välisessä strategisessa kumppanuudessa. Oikeusvaltion periaate on myös Venäjän kanssa parhaillaan kehitettävän nykyaikaistamista koskevan kumppanuuden kulmakivi.
Seuraamme tilannetta edelleen tarkasti ja otamme asian esiin Venäjän kanssa eri muodoissa ja tapaamisissa, kuten viimeksi 7. joulukuuta Brysselissä järjestetyssä Euroopan unionin ja Venäjän huippukokouksessa korostettiin. Euroopan unioni odottaa Venäjän noudattavan ihmisoikeuksia koskevia kansainvälisiä sitoumuksiaan ja oikeusvaltion periaatteita.
Guy Verhofstadt
En esitä kysymystä vaan ainoastaan huomautuksen. Myös parlamentin on mielestäni käsiteltävä tätä ongelmaa mahdollisimman pian. Tilanne ei voi jatkua ennallaan Venäjän federaatiossa. Meidän ei mielestäni tarvitse vaieta tästä asiasta monien tärkeiden kaupallisten yhteyksiemme vuoksi - pikemminkin päinvastoin.
Rebecca Harms
Lehdistön ja tiedotusvälineiden vapaus on todella suuri ongelma Venäjällä. Arvoisa puheenjohtaja Barroso, jos haluatte selviytyä hyvin tästä keskustelusta, ette saa suvaita Unkarin nykyisiä tapahtumia. Haluan kysyä teiltä, miksi komissio suhtautuu niin leväperäisesti Unkarin tiedotusvälinelakiin. Se on joka alalla Euroopassa ja myös sen ulkopuolella sovellettavan periaatteen vastainen.
Pyysimme neuvoa oikeusalan asiantuntijalta. Neuvo on lyhyesti sanottuna se, että kyseisessä laissa rikotaan Kööpenhaminan kriteerejä, Helsingin päätösasiakirjaa, audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaa direktiiviä, Euroopan ihmisoikeussopimusta, tiedotusvälineet kattavaa Unescon yleissopimusta, Lissabonin sopimusta ja Euroopan unionin perusoikeuskirjaa. Voisin vielä jatkaa luetteloa, mutta lopetan tähän. Kysynkin teiltä, milloin aiotte puuttua Unkarin tapahtumiin asianmukaisesti. Millainen on aikataulu? Miksi jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaa menettelyä ei ole vielä aloitettu? Kritiikkini perustuu myös tätä asiaa koskevaan oikeuskäytäntöön.
José Manuel Barroso
Kuten kaikkien muidenkin jäsenvaltioiden, myös Unkarin kohdalla EU:n lainsäädäntö on pantava täytäntöön objektiivisesti ja puolueettomasti. Asiaa on tarkasteltava erittäin varovasti oikeudelliselta kannalta, joten meidän on noudatettava selkeää menetelmää.
Näin olemme - varapuheenjohtaja Kroesin toimien kautta - nimenomaan tehneet. Esitimme eilen kattavia raportteja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnalle. Unkarin tiedotusvälinelakiin liittyy nähdäksemme joitakin huolenaiheita. Tämän viikon loppuun mennessä aiomme lähettää Unkarin hallitukselle ensimmäisen kirjeen, johon Unkarin viranomaisten on vastattava.
Toistan, että meidän on noudatettava selkeitä, objektiivisia, puolueettomia ja lainsäädäntöön perustuvia menettelyjä, koska Unkarilla on kaikkien muiden EU:n jäsenvaltioiden tavoin oikeus puolueettomaan komission menettelyyn. Voin kuitenkin vakuuttaa teille, että seuraamme tätä asiaa erittäin tarkkaavaisesti.
Rebecca Harms
Pyydän, että saamme tarkastettavaksi kaikki asiakirjat, jotka Unkari on toimittanut komissiolle. Haluamme itse arvioida asiaa, ja nyt on mielestämme aika tehdä tämä arviointi. Epäilemme kuitenkin, ettei Unkari ole ehkä toimittanut koko lakitekstiä ja pelaa siten aikaa. Olkaa hyvä ja toimittakaa meille nämä asiakirjat!
Lisäksi totean, että esimerkiksi Turkin kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa on mielestäni erittäin vaikea pelata politiikkaa ja jankuttaa Kööpenhaminan kriteereistä, jos ne sitten unohdetaan Euroopan unionin jäsenvaltion kohdalla.
José Manuel Barroso
Pidämme Euroopan parlamentin tietenkin täysin ajan tasalla. Kuten aiemmin totesin, komission varapuheenjohtaja Kroes tapasi eilen asiasta vastaavat parlamentin valiokunnat.
Ymmärrätte varmaan myös, että näissä asioissa on oikeudellinen ulottuvuus ja että meidän on meneteltävä erittäin selkeästi ja objektiivisesti. Komissiolla on kaikissa tällaisissa asioissa erittäin hyvä maine ja uskottavuus, joita emme tietenkään halua vaarantaa. Voin vakuuttaa teille, että seuraamme asiaa erittäin tarkkaavaisesti ja että olemme jo ilmaisseet nämä huolenaiheet. Olen henkilökohtaisesti ottanut asian esiin pääministeri Orbánin kanssa. Hän tulee huomenna Euroopan parlamenttiin. Voimme keskustella tästä asiasta poliittisesti, mutta meidän on myös noudatettava selkeitä menettelyjä.
Michał Tomasz Kamiński
Arvoisa puhemies, Moskovassa parhaillaan tutkintaa suorittava Kansainvälinen ilmailukomitea julkaisi muutama päivä sitten raporttinsa Smoleńskissa 10. huhtikuuta viime vuonna tapahtuneen onnettomuuden syistä. Puolan väestö on yllättynyt raportin tuloksista ja pitää kyseistä asiakirjaa kaikkea muuta kuin objektiivisena. Muutaman viime päivän aikana on jo käynyt ilmi, että Venäjälle mahdollisesti epämieluisat asiat on salattu ja että koko raportti on kohdennettu siten, että Puolaa on pidetty syyllisenä Smoleńskin traagisiin tapahtumiin. Puolassa kukaan järkevä henkilö ei kyseenalaista sitä, että teimme virheitä edesmenneen presidentin vierailun valmistelussa ja toteutuksessa. Venäläisessä raportissa kaikki kuitenkin viittaa poliittiseen peliin, jossa venäläiset pyritään vapauttamaan kaikista syytteistä.
Haluan tämän vuoksi esittää seuraavan kysymyksen: mitä mieltä Euroopan komissio on tästä raportista ja aikooko se tehdä jotain selvittääkseen jäsenvaltion päämiehen ja monen kotimaani poliittisen eliitin edustajan hengen vaatineen Smoleńskin tragedian syyt?
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, haluan todeta jäsen Kamińskille, ettei kukaan Puolassa eikä missään muuallakaan koskaan unohda tätä kauheaa tragediaa. Koimme syvästi presidentti Kaczynskin ja kaikkien hänen kanssaan tuona traagisena päivänä olleiden kuoleman. Olen ilman muuta tietoinen viime viikolla julkaistusta venäläisestä raportista ja myös siitä, miten puolalaiset ovat reagoineet siihen. Ymmärrän heitä erittäin hyvin tämän tragedian laajuuden vuoksi.
Komissio voi kuitenkin toimia tällaisissa tilanteissa vain, jos sillä on siihen oikeusperusta. Puolan viranomaiset eivät muuten ole missään vaiheessa edes pyytäneet meitä puuttumaan tähän asiaan, mutta jos saamme tällaisen pyynnön, olemme tietenkin edelleen valmiita tekemään mitä tahansa oikeudellisen toimivaltamme puitteissa.
Michał Tomasz Kamiński
Arvoisa puheenjohtaja, haluan varmistaa, että ymmärsin sananne oikein. Puolan hallitus ei ole toistaiseksi pyytänyt komissiota tutkimaan Smoleńskin onnettomuuden syitä. Jos Puolan hallitus kuitenkin pyytäisi apua Euroopan komissiolta, saisiko se sitä?
José Manuel Barroso
Kuten totesin, toiminnalla on oltava oikeusperusta. Kyseessä oli tietääkseni sotilaslento ja valtiovierailu, ja säädös tuli voimaan vasta tämän kauhean onnettomuuden jälkeen. Oikeudelliselta kannalta komission toimille ei siis näytä olevan kovin montaa perustetta. Voimme kuitenkin ilman muuta aina keskustella tästä asiasta epävirallisesti Puolan viranomaisten tai muiden keskustelupyynnön esittävien viranomaisten kanssa.
Lothar Bisky
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, tiedämme kaikki, miten tärkeää euron vakaus on. Tähän liittyy yksi tapahtuma, jota en ole aivan ymmärtänyt. Tämä on pelastuspaketin suurentamisesta käyty keskustelu, jossa te näytitte vihreää ja liittokansleri Merkel punaista valoa. Kysynkin, ettekö koordinoi toimianne yhtään keskenänne. Ymmärrän, että tällaista tapahtuu joskus, mutta tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun näen tai kuulen tällaista. Tiedotusvälineet ovat osoittaneet suurta mielenkiintoa tätä asiaa kohtaan. Tämähän ei ole mikään teidän ja liittokansleri Merkelin välinen avioriita vaan tärkeä poliittinen kysymys. Ymmärrän kyllä teitä, sillä voitte uskoa, etten minäkään ole liittokansleri Merkelin kanssa aina samaa mieltä, mutta tässä on nyt kyse siitä, eivätkö rahoituskeinottelijat hyödy erilaisten mielipiteiden esittämisestä julkisuudessa.
José Manuel Barroso
Euroopan unionissa kullakin toimielimellä ja hallituksella on omat velvollisuutensa. Komission velvollisuutena on esittää näkemyksensä siitä, mikä on euroalueen ja Euroopan unionin oikea etenemistapa, minkä vuoksi ilmaisimme mielipiteemme erittäin kattavassa vuotuista kasvuselvitystä koskevassa asiakirjassa. Se oli mielestäni paitsi oikeutemme myös velvollisuutemme.
Näin siis teimme, ja tämä otettiin mielestäni markkinoilla erittäin hyvin vastaan, kuten olemme viime päivinä nähneet, sillä markkinoilla ymmärrettiin, että nyt haluttiin todellakin edetä päättäväisesti kaikissa kattavan vastauksen näkökohdissa, myös Euroopan rahoitusvakausvälineessä (ERVV).
Markkina-analyysissä ollaan yksimielisiä siitä, että tässä asiassa on tehtävä enemmän. Tämä ei ole ainoastaan komission vaan myös Euroopan keskuspankin mielipide, joka ilmaistiin äärimmäisen selkeästi. Toivon, että jäsenvaltiot pääsevät sopimukseen komission kannan pohjalta.
Lothar Bisky
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, hyväksyn täysin sen, että ilmaisitte mielipiteenne, ja hyväksyn myös laatimanne selvityksen. Esitän kuitenkin seuraavan kysymyksen: miten näin tärkeässä asiassa, jossa on kyse eurolla keinottelusta, ja näin tärkeänä aikana on mahdollista, ettette näytä sovittavan näkemyksiänne yhteen liittokansleri Merkelin, presidentti Sarkozyn tai muiden hallitusten päämiesten kanssa? Tämä on ainakin yleinen käsitys.
José Manuel Barroso
Komissio ei tarvitse jäsenvaltioiden lupaa mielipiteen ilmaisemiseen. Ehdotuksemme perustuu hyvin pitkälti edellisen Eurooppa-neuvoston päätelmiin, joissa jäsenvaltiot totesivat olevansa valmiita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet euroalueen rahoitusvakauden turvaamiseksi. Ne mainitsivat nimenomaisesti ERVV:n ja totesivat olevansa valmiita vahvistamaan sitä. Tässä ei itse asiassa ollut mitään ristiriitaa.
En voi kommentoida muiden esittämiä huomautuksia, mutta voin kertoa komission kannan: komissiolla on yksimielinen kanta, johon Euroopan keskuspankin pääjohtaja yhtyy. Samaa mieltä ovat myös muut toimielimet, jotka seuraavat erittäin tarkasti euroalueen rahoitusvakautta. Meidän olisi mielestäni korostettava meitä yhdistäviä tekijöitä eikä joitakin tiettyjä viestintätapaamme liittyviä asioita.
Marta Andreasen
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsen, joka erosi hiljattain 15 virkavuoden jälkeen, esitti viime viikolla vakavia syytöksiä tiedotusvälineissä. Nämä syytteet, jotka eivät tulleet minulle yllätyksenä, koskivat lähinnä EU:n tilintarkastajien riippumattomuuden puutetta, joka vaikuttaa sääntöjenvastaisuuksista raportoinnin avoimuuteen.
Eilen julkaistussa Maarten Engwirdan selventävässä kirjeessä vain vahvistetaan, että tilintarkastajat ovat komission vallassa, ja kyseenalaistetaan perusta, jonka nojalla Euroopan parlamentti on myöntänyt vastuuvapauden viimeisten 15 vuoden ajan.
Parlamentin on nyt aika vaatia, että EU:n talousarvion ja tilit tarkastaa EU:n toimielinten ulkopuolinen tosiasiallisesti riippumaton elin. Ilman tällaista riippumatonta tarkastusta neuvosto ja parlamentti eivät voi enää myöntää komissiolle taloudellista vastuuvapautta.
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, annatteko ulkoisen tarkastajan tarkastaa tilit ja kertoa totuuden siitä, miten eurooppalaisten veronmaksajien varoja käytetään?
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, haluan huomauttaa, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin on täysin riippumaton elin. Komissio ei pysty millään tavoin vaikuttamaan sen menetelmiin tai tarkastuksen painopisteisiin, emmekä edes yrittäisi vaikuttaa niihin. On komission omien etujen ja myös EU:n etujen mukaista kunnioittaa tilintarkastustuomioistuimen ulkoisen tarkastajan riippumattomuutta.
En ole koskaan esittänyt kielteisiä huomautuksia tuomioistuinten - en perustuslakituomioistuinten, Euroopan unionin tuomioistuimen enkä tilintarkastustuomioistuimen - päätöksistä. Oikeusvaltion periaatteiden ja riippumattomien toimielinten kunnioittaminen on demokratian perusperiaate.
Tarkastuksen kohteena olevan komission ja tarkastajana toimivan tuomioistuimen välillä käydään tietenkin säännöllistä vuoropuhelua tarkastusprosessin aikana. Tämä on tavanomainen käytäntö ja tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että tarkastusprosessi toimii asianmukaisesti ja että kaikilla sen aikana tehdyillä havainnoilla on vankka perusta. Tällainen vuoropuhelu on täysin kaikkien kansainvälisten normien mukaista. Minun lienee myös syytä mainita, että tilintarkastustuomioistuin on aiempina vuosina laatinut äärimmäisen kriittisiä komissiota koskevia raportteja. Meidän on mielestäni kunnioitettava - nimenomaan riippumattomia - toimielimiämme.
Marta Andreasen
Arvoisa puhemies, en hyväksy vastaustanne. Vastauksena Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kymmenen viime vuoden aikana esittämään kritiikkiin komissio on kääntynyt tilintarkastajien puoleen - mikä on ollut esillä myös tiedotusvälineissä - ja pyytänyt heitä muuttamaan työskentelymenetelmiään, jotta EU:n menoja koskeva selvitys näyttäisi paremmalta.
Kirjanpitoa ja tilintarkastusta koskevan 30-vuotisen ammattikokemukseni aikana en ole koskaan nähnyt tarkastettavan opettavan tarkastajalle, miten sen on tehtävä työnsä. Miten voimme nyt tietää, johtuuko virhetason pienentyminen komission pyytämästä menetelmien muuttamisesta vai tarkastusten parantumisesta?
José Manuel Barroso
Komissiolla on Euroopan parlamentin tavoin oikeus ilmaista mielipiteitään tarkastusprosessista. Ilmaisette nyt mielipiteenne siitä, ja teillä on täysi oikeus tehdä niin. Komissiokin on poliittinen elin. Euroopan parlamentti on valinnut meidät, joten miellä on oikeus ilmaista mielipiteemme. Tätä ei voida missään tapauksessa pitää painostuksen muotona, ellei myös teidän huomautuksianne ole pidettävä sietämättömänä painostuksena.
Näin lisätään myös avoimuutta. Haluan siis tehdä selväksi, että kunnioitamme täysin tilintarkastustuomioistuinta, emme painosta sitä ja pyrimme tekemään parhaamme pannaksemme täytäntöön riippumattomana tarkastuselimenä toimivan tilintarkastustuomioistuimen suositukset.
Daniël van der Stoep
(NL) Arvoisa puhemies, Jerusalem on Israelin juutalaisvaltion ainoa, ikuinen ja jakamaton pääkaupunki. Jerusalem on nyt ja aina Israelin aluetta aina itäisimmästä läntisimpään kolkkaan asti.
Euroopan unioni voi syystäkin olla ylpeä Israelista. Se on Lähi-idän ainoa demokratia, jota ympäröi suuri diktatuurihallintojen joukko.
Islamilaisen jihadin vastaisessa taistelussaan Israel puolustaa itsensä lisäksi myös kaikkea sitä, mitä Eurooppa juutalais-kristillisine arvoineen edustaa. Komissio on tästä varmasti samaa mieltä kanssani.
Näin ollen pitäisi olla aivan selvää, että Euroopan unioni tukee Israelin juutalaisvaltiota. Euroopan unionin on lähetettävä kansainväliselle yhteisölle selkeä viesti siitä, että EU:n diplomaattisen edustuston paikka on vain ja ainoastaan Jerusalemissa. Haluan siksi kysyä puheenjohtaja Barrosolta, onko hän kanssani samaa mieltä siitä, että EU:n olisi viipymättä siirrettävä Israelissa sijaitseva diplomaattinen edustustonsa Ramat Ganista Israelin pääkaupunkiin Jerusalemiin. Jos hän ei ole samaa mieltä, niin miksi ei?
Myös EU:n tuleva lähetystö olisi tietenkin sijoitettava Jerusalemiin. Vastustamme tällaisia lähetystöjä, mutta jos sellaisia on oltava olemassa, Israelin-lähetystö on perustettava Jerusalemiin.
José Manuel Barroso
Ensinnäkin totean, että tiedätte Israelia koskevan Euroopan komission kannan. Tuemme täysin Israelin olemassaoloa. Kuten totesitte, se on erittäin vaikeassa ympäristössä sijaitseva demokraattinen valtio, ja tunnustamme täysin Israelin olemassaolo-oikeuden. Haluamme Israelin kuitenkin kunnioittavan palestiinalaisväestön itsemääräämisoikeutta, ja paras ratkaisu on mielestämme se, että olemassa on kaksi valtiota - Israelin ja Palestiinan valtiot - jotka kunnioittavat täysimääräisesti toisiaan ja noudattavat kansainvälistä oikeutta.
Pääkaupungin tai Israelissa sijaitsevan edustustomme siirtämisestä totean, ettei muutoksiin ole mielestämme mitään perusteita.
Daniël van der Stoep
(NL) Arvoisa puheenjohtaja, olen tietenkin pettynyt vastaukseenne, mutta puhutte tosiasiassa Itä-Jerusalemista, ja komissio moitti tällä viikolla Israelia 1 400 asunnon rakennustöiden aloittamisesta Gilossa. Mietin nyt, miten Jerusalemin paikallisviranomaisten pitäisi tarkalleen ottaen vastata tähän moitteeseen, kun niille jätetään rakennuslupahakemuksia sekä Itä- että Länsi-Jerusalemissa.
Ne todellakin myöntävät lupia sekä arabeille että israelilaisille kaupungin molemmissa osissa, mutta komissio toteaa nyt kuten viime viikollakin, että israelilaisia on syrjittävä Itä-Jerusalemissa, koska kaupunki on joka tapauksessa yksi kokonaisuus, ja että tätä ei voida muuttaa, sillä kaupunki on yhden paikallisviranomaisen hallinnassa. Mitä aiotte sitten sanoa Jerusalemin paikallisviranomaisen hallinnolle? Mitä sen pitäisi vastata israelilaisille, jotka täysin perustellusti pyytävät lupia saada rakentaa alueelle, jolla heillä on täysi oikeus asua?
José Manuel Barroso
Siirtokuntia koskeva Euroopan unionin kanta on nähdäkseni ollut täysin yhdenmukainen kansainvälisen yhteisön, myös Israelin lähimpien liittolaisten, kannan kanssa. Tapa, jolla nykyinen hallitus on käsitellyt siirtokunta-asiaa, ei ole mielestämme aina ollut hyödyllinen alueen rauhanpyrkimyksiä ajatellen.
Esittämänne huomautukset osoittavat tarkalleen, ettei meillä pidä olla edustustoa Jerusalemissa, koska tässä Israelille ja meille kaikille äärimmäisen tärkeässä kaupungissa vallitsee vaikea tilanne.
Meidän on siis noudatettava sitoumustamme rauhaan. Meidän on tuettava Israelia, mutta emme saa unohtaa myöskään palestiinalaisväestön oikeuksia. Sekin ansaitsee mielestäni huomiomme ja tukemme.
Puhemies
(EN) Siirrymme nyt kyselytunnin toiseen osaan, jossa käsitellään innovointia ja energiaa.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, komissio edistää innovointia energiajärjestelmämme eri aloilla. Tällaisia aloja ovat toisen sukupolven biopolttoaineet, fuusio, neljännen sukupolven fissio, älykkäät verkot, uusiutuvat energialähteet, yleinen energiatehokkuus, vedyn käyttö polttokennoissa, hiilidioksidin talteenotto, kuljetus ja varastointi sekä sähköajoneuvot. Voisin vielä jatkaa luetteloa.
Arvoisa puheenjohtaja, resurssit ovat niukat, eikä kaikkea voida tehdä. Monet eurooppalaiset miettivät, mihin näistä komissio aikoo keskittyä nykyisissä vaikeissa oloissa, ja välitän teille nyt tämän huolenaiheen. Mihin näistä painopisteistä komission mielestä on keskityttävä ensisijaisesti?
José Manuel Barroso
Tämä on erittäin vaikea kysymys, koska kaikki painopisteet liittyvät toisiinsa, joten meidän on toteutettava energiamarkkinat, ja tarvitsemme yhdennetyt energiamarkkinat. Näin voidaan myös saada uusiutuvia energialähteitä ja parantaa energiatehokkuutta. Energiatehokkuus on tietenkin yksi painopisteala, mutta meidän on investoitava myös vähähiiliseen teknologiaan, koska on olemassa myös ulkoinen ulottuvuus ja meidän on noudatettava ulkoisia tavoitteitamme - puhuttava mahdollisimman pitkälti yhdellä äänellä energia-alan kumppaneidemme kanssa.
Haluaisin Eurooppa-neuvoston käsittelevän 4. helmikuuta neljää painopistealaa, jotka ovat energiamarkkinoiden toteuttaminen ja kaikkien sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpano, energiatehokkuus, vähähiilinen teknologia sekä yhteisten toimien hyväksyminen ulkoisen ulottuvuuden yhteydessä.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Arvoisa puheenjohtaja, Euroopan unionin on nykytilanteessa vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjään 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Poliittisella tasolla keskustelemme kuitenkin myös kunnianhimoisemmasta tavoitteesta ja tiedämme, että päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvat alat, erityisesti energia-ala, olisivat tässä asiassa pääsyyllisiä.
Haluaisin siksi kuulla henkilökohtaisen näkemyksenne siitä, milloin meidän on oikea aika tiukentaa tätä tavoitetta.
Mitä lisätoimia Euroopan unionin olisi toteuttava energia-alalla vai sisältävätkö nämä toimet myös edellytykset, jotka mainitsitte vastatessanne kollegani kysymykseen?
José Manuel Barroso
Tämä on myös maailmanlaajuinen eikä pelkästään eurooppalainen prosessi. Cancúnin kokous oli merkittävä askel ilmastoneuvotteluissa. Siinä ainakin onnistuttiin pitämään yllä monenvälistä prosessia, mikä oli hyvä asia, mutta se ei tosiasiassa riittänyt meidän näkökulmastamme.
Jotta voimme edetä tässä asiassa ja sitoutua sitoviin tavoitteisiin, meidän on mielestäni pyydettävä muita, nimittäin suurimpia saastuttajia, kehitysmaita ja nopeasti kehittyviä talouksia, toteuttamaan vastaavia toimia. Ne eivät ole toistaiseksi antaneet tällaista lupausta.
Tästä syystä meidän on siis löydettävä oikea tapa saada ne toimimaan. Valtiot, jotka ovat valmiita etenemään ja tekemään lisää sitoumuksia, voivat ja niiden pitääkin tehdä niin, ja konkreettinen tapa, jota aion ehdottaa Eurooppa-neuvostolle 4. helmikuuta, on saavuttaa enemmän energiatehokkuuden alalla, jossa olemme jääneet jälkeen.
Uskon, että voimme saavuttaa vuotta 2020 koskevan tavoitteemme uusiutuvien energialähteiden osalta mutta emme energiatehokkuuden osalta, joten se on konkreettinen ala, jolla voisimme edistyä paremmin.
Derek Vaughan
(EN) Jotta EU voi vastedes taata kuluttajille energian toimitusvarmuuden ja pienet kustannukset, sen on käytettävä kaikentyyppisiä vähähiilisiä energiamuotoja. Niihin sisältyy puhdas hiiliteknologia - ala, joka on toistaiseksi kehittynyt erittäin hitaasti. Voiko komission puheenjohtaja näin ollen vakuuttaa, että hiilen talteenottoa ja varastointia koskevaa tutkimusta tuetaan myös tulevaisuudessa?
José Manuel Barroso
Voin vakuuttaa, että pyrimme siihen. Tiedätte kuitenkin, että jäsenvaltiot päättävät viime kädessä tutkimuksen rahoituksesta. Aiomme keskustella tästä asiasta, kun esittelemme monivuotiset rahoitusnäkymät.
Toivon kuitenkin ilman muuta, että jäsenvaltiot asettavat uusiutuviin energialähteisiin ja vähähiiliseen teknologiaan sijoittamisen etusijalle ja keskittyvät Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa asetettuihin teknisiin painopisteisiin.
Ehdotamme tätä todellakin seuraavassa Eurooppa-neuvostossa.
Fiona Hall
(EN) Arvoisa puheenjohtaja Barroso, totesitte juuri äsken, että jäsenvaltiot ovat saavuttamassa alle puolet tavoitteestaan, jonka mukaan energiaa on tarkoitus säästää 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Miksi komissio ei siis vaadi painokkaasti, että tästä on tehtävä jäsenvaltioita sitova tavoite?
José Manuel Barroso
Se on tavoitteenamme. Pyrimme edistämään tätä asiaa seuraavassa Eurooppa-neuvostossa. Energiatehokkuudessa ollaan vielä jäljessä, kuten totesitte. En ole tyytyväinen tilanteeseen, ja komissio aikoo muuttaa sen.
Energiatehokkuus on nykyään olennainen osa EU 2020 -strategian päätavoitetta. Käymme parhaillaan jäsenvaltioiden kanssa neuvotteluja kansallisten tavoitteiden vahvistamisesta tämän tavoitteen tueksi. Olemme jo arvioineet, että nykyisillä toimilla ja menetelmillä säästöä saataisiin vuoteen 2020 mennessä enintään 10 prosenttia.
Eurooppa 2020 -keskusteluissa esiin tulleiden yhdistettyjen alustavien kansallisten tavoitteiden perusteella tulos olisi kuitenkin selvästi parempi, mutta sekin jää todennäköisesti edelleen huomattavasti alle 20 prosentin. Aiomme siksi noudattaa kaksivaiheista lähestymistapaa seuraamalla tarkasti Eurooppa 2020 -strategiassa määritettyjen kansallisten tavoitteiden täytäntöönpanon edistymistä ja arvioimalla tätä kehitystä vuonna 2013. Jos tämä arviointi osoittaa, ettei 20 prosentin tavoitettamme luultavasti saavuteta, komissio harkitsee vuotta 2020 koskevien oikeudellisesti sitovien kansallisten tavoitteiden ehdottamista.
Reinhard Bütikofer
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, haluan esittää teille kysymyksen, joka koskee syöttötariffien yhdenmukaistamista unionin sisällä. Energia-asioista vastaava komission jäsen Oettinger noudattaa tässä yhteydessä strategiaa, joka mielestämme ja myös Saksan ympäristöministerin mielestä tuhoaisi Saksassa toteutettavan uusiutuvia energialähteitä koskevan menestyksekkäimmän innovointiohjelman.
Miten aiotte estää sen, ettei yhdenmukaistaminen romuta Saksan syöttötariffeja ja estä siten innovointia uusiutuvien energialähteiden alalla? Miten aiotte lisäksi varmistaa, ettei komission jäsen Oettinger pelaa aikaa energiatehokkuutta koskevassa kysymyksessä? Hän ei halua tehdä mitään ennen vuotta 2012, vaikka itse juuri totesitte, että jo nyt on selvää, etteivät sitomattomat tavoitteet riitä. Miten aiotte jouduttaa asioita?
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, haluan ensinnäkin todeta, että kyseinen komission jäsen on nimenomaan se, joka ehdottaa tätä ylimääräistä lähestymistapaa energiatehokkuuden alalla, ja luotan täysin siihen, että hän tekee parhaansa tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Pyrimme myös yhdistämään energia-alan muihin poliittisiin tavoitteisiin, kuten ilmastonmuutoksen torjuntaan.
Mielestämme kyse ei ole kuitenkaan ainoastaan tavoitteiden asettamisesta vaan myös jäsenvaltioissa tehtävästä työstä. Jäsenvaltioiden on siksi nähdäkseni parasta vahvistaa ensin omat kansalliset tavoitteensa. Katsotaan tilannetta sen jälkeen. On hienoa, jos ne ovat jo aloittaneet tämän työn. Jos ne eivät ole, aiomme ainakin ehdottaa sitovaa lainsäädäntöä.
Onnistumisen varmistamiseksi joskus on kuitenkin parempi aloittaa jonkinlaisella vapaaehtoisella tavoitteella. Olemme ainakin aiemmin tehneet niin, ja se on osoittautunut oikeaksi lähestymistavaksi. Emme sulje pois sitä mahdollisuutta, että kullekin valtiolle on asetettava sitovia tavoitteita - päinvastoin - mutta meidän on myös annettava jäsenvaltioiden ottaa vastuu tästä politiikan alasta ja katsottava, miten ne kehittävät strategiansa.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, energia-alan huippukokous pidetään 4. helmikuuta. Tällä hetkellä keskustellaan kahdesta direktiivistä: vesipolitiikan puitedirektiivistä ja ympäristövaikutusten arviointia (YVA) koskevasta direktiivistä. Molemmissa tapauksissa meidän on pohdittava, miten nämä kaksi voidaan sovittaa yhteen pitkällä aikavälillä. Kyse on ympäristöstä ja energiantuotannosta. Tämän alan lupamenettelyt eivät mielestäni saa kestää yli vuotta. Komissio on nyt ehdottanut viittä vuotta. En usko, että meillä on nykytilanteessa varaa viiteen vuoteen - kokonaisen vaalikauden pituiseen ajanjaksoon.
Onko komissio valmis lyhentämään tätä aikaa? Voidaanko vesipolitiikan puitedirektiiviä mukauttaa siten, että aurinko- ja tuulienergian välinen tasapaino voidaan tulevaisuudessa varmistaa myös allasvoimalaitosten avulla?
José Manuel Barroso
Yleisesti ottaen komissio haluaa mahdollisimman lyhyet hyväksymis- ja täytäntöönpanoajat. Jäsenvaltiot pyytävät tavallisesti realistista ajanjaksoa, jotta täytäntöönpano olisi mahdollisimman johdonmukaista ja jotta voidaan välttää vääristymiä sisämarkkinoilla - tai mielestämme kyseessä pitäisi ainakin olla sisämarkkinat. Yksi energia-alan huolenaiheista on nimenomaan se, että meillä on edelleen hyvin erilaiset säännökset.
Edistystä on toki tapahtunut, emmekä joudu aloittamaan tyhjästä. Meillä on 4. helmikuuta hiljattain antamamme tiedonannot ja tietenkin myös historiallinen (sitä voidaan nyt mielestäni sanoa historialliseksi) ilmasto- ja energiapaketti, jonka esittelimme muutama vuosi sitten edellisen komissioni aikana.
Olemme valmiita lyhentämään aikaa, mutta jäsenvaltioiden kanssa on tärkeää tehdä sopimus, jotta ne toimivat enemmän tai vähemmän samanaikaisesti kilpailun vääristymiseen liittyvien ongelmien välttämiseksi sisämarkkinoilla.
Vicky Ford
(EN) Tutkimus ja innovointi ovat tärkeitä kansantalouksiemme kilpailukyvyn parantamisen kannalta. Viime vuonna eurooppalainen yliopisto sijoittui ensimmäisen kerran kärkeen tieteellistä tutkimusta koskevassa kansainvälisessä vertailussa. Tämä yliopisto oli Cambridgen yliopisto, joka sijaitsee edustamallani alueella.
EU on rahoittanut siellä sekä myös monissa vähemmän tunnetuissa suurissa ja pienissä laitoksissa ja yrityksissä tehtävää huipputason tutkimusta 50 miljardin euron puiteohjelman kautta. Tämän puiteohjelman sanotaan valitettavasti kuitenkin olevan myös maailman monimutkaisin ja byrokraattisin. Viime syksynä Euroopan parlamentti äänesti yksimielisesti useista suosituksista, joissa kehotettiin vähentämään tätä byrokratiaa. Mitä komissio tekee näiden uudistusten toteuttamiseksi?
José Manuel Barroso
Haluan aluksi onnitella Cambridgen yliopistoa ja aluettanne.
Toiseksi toivon ryhmänne tukevan minua keskusteltaessa sellaisia asianmukaisia talousarviositoumuksia koskevasta monivuotisesta kehyksestä, joilla tuetaan tutkimusta, teknologiaa ja innovointia EU:ssa. Cambridge on maailman edistyksellisimpiä yliopistoja, mutta myös Euroopan köyhimmillä alueilla on yliopistoja, joilla ei valitettavasti ole samanlaisia mahdollisuuksia saada tukea.
Kolmanneksi totean, että yksinkertaistaminen on todellakin yksi painopisteemme energian ja innovoinnin aloilla ja tässä tapauksessa myös tutkimuksen alalla. Aiomme keskustella innovoinnista myös Eurooppa-neuvoston toisessa osassa. Se on ilman muuta yksi painopisteemme, ja olemme iloisia, että Euroopan parlamentti tukee meitä siinä. Toivomme saavamme myös tilintarkastustuomioistuimen ja muiden tuen. On tärkeää ymmärtää, miten merkityksellistä tutkijoille on, että heillä ei kulu niin paljon aikaa paperityöhön ja että heillä on enemmän aikaa keskittyä parhaiten osaamaansa asiaan, nimittäin tutkimukseen.
Ilda Figueiredo
(PT) Arvoisa puheenjohtaja Barroso, talouden vakauttamiseksi toteutettavat niin sanotut säästöohjelmat kärjistävät Euroopan unionissa esiintyviä eroja, edistävät epäsosiaalisia toimia, vaarantavat työntekijöiden oikeudet ja vähentävät julkisia investointeja etenkin innovoinnin ja energian aloilla.
Tämä tarkoittaa, että jos Portugaliin ja muihin heikossa taloustilanteessa oleviin valtioihin sovelletaan edelleen samoja suuntaviivoja, toimia ja painostusmenetelmiä, erot lisääntyvät ja joudumme entistä vakavampaan tilanteeseen Euroopan unionissa olevan solidaarisuuden puutteen vuoksi.
Kysynkin siksi, mitä toimia aiotaan toteuttaa, jotta voidaan muuttaa tämä tilanne, taata tosiasiallisesti innovointiin myönnettävä tuki esimerkiksi Portugalissa ja muissa valtioissa, joissa näillä aloilla ei tehdä riittävästi julkisia investointeja, sekä varmistaa kansalaisten ja yritysten energian saanti, koska hinnat ovat kalliita ja monissa paikoissa esiintyy vaikeuksia?
José Manuel Barroso
Arvoisa jäsen Figueiredo, tiedätte julkisen talouden vakauttamista koskevan kantamme. Tämä on aivan välttämätöntä erityisesti Portugalin kaltaiselle valtiolle, jolla on tiettyjä valtionvelkaa koskevia ongelmia, mutta tarpeellista myös koko Euroopan unionille. Juuri julkaistussa asiakirjassa antamissamme suosituksissa pyysimme kuitenkin jäsenvaltioita välttämään koulutukseen tai tutkimukseen tehtävien investointien vähentämistä etenkin energia-alalla. On myös jäsenvaltioita, jotka onnistuvat tässä erittäin hyvin: ne toteuttavat julkistalouden vakauttamistoimia mutta myös myöntävät lisää rahoitusta tutkimukseen ja koulutukseen.
Meidän on toimittava solidaarisesti ja edistettävä yhteenkuuluvuutta sellaisten valtioiden kohdalla, joilla on suuria taloudellisia vaikeuksia. Kannatan siksi aina taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta EU:ssa. Solidaarisuus on tärkeää. Se ei saa olla pelkkää sanahelinää. Meidän on tehtävä solidaarisuudesta operatiivista, jos saan käyttää tällaista ilmaisua.
Judith A. Merkies
(NL) Arvoisa puheenjohtaja, innovointi muuttaa talouttamme ja yhteiskuntaamme, ja sen pitäisi luoda myös työpaikkoja. Tästä syystä innovointi on Euroopan unionin tärkeimpiä aloitteita. Pyydän siksi kaikkia komission pääosastoja yhdessä omaksumaan kokonaisvaltaisemman lähestymistavan. Meneillään on todellakin esimerkiksi innovaatiokumppanuuksia, jotka kuuluvat pääasiassa yhden pääosaston vastuualueeseen. Nyt tarvitaan kuitenkin kokonaisvaltaisempi lähestymistapa. Lisäksi katson, että rahastoja on yhdistettävä nykyistä laajemmin ja että pirstoutumista on estettävä. Meillä pitäisi mieluiten olla vain yksi rahasto, johon sisältyisivät myös rakennerahastot. Pyydän teitä todellakin tarkastelemaan tätä asiaa ja luomaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa yhden, voimakkaan innovointia vauhdittavan tekijän.
Esitän vielä yhden huomautuksen energia-alasta. Olemme aina kiinnostuneita erityisesti kokonaistilanteesta. Näin on oltavakin, kun kyse on innovoinnista, mutta toisinaan vastaus löytyy pienistä asioista. Minusta tuntuu, että paikallisesti tuotettavaan energiaan kiinnitetään erittäin vähän huomiota, vaikka se on avaintekijä kansalaistemme vaikutusmahdollisuuksien lisäämisessä. Pyydän yhdessä kaikkien kollegojeni kanssa, että asetatte sitovia tavoitteita.
José Manuel Barroso
Olette syystäkin huolissanne tästä ongelmasta, joka liittyy yhteisvaikutusten puutteeseen EU:ssa. Nimenomaan tästä syystä odotan Eurooppa-neuvoston käsittelevän tätä asiaa kattavasti.
innovaatiokumppanuudet ovat todellakin välineitä, joilla voidaan luoda jo olemassa olevien ohjelmien välisiä yhteisvaikutuksia EU:ssa, jäsenvaltioissa ja alueilla. Tuomalla ohjelmat yhteen voimme uskoakseni hyödyntää niiden luontaisia innovointimahdollisuuksia, jotta voidaan kehittää Euroopan laajuisia ratkaisuja, joissa käsitellään yhteiskunnallisia haasteita.
Yhtenä tavoitteena on siis nimenomaan vauhdittaa siirtymistä tutkimuksesta markkinoille sekä markkinoille suunnatuista innovaatioista markkinoille suunnattuihin tuotteisiin ja palveluihin.
Tämä luo tarvittavan kannusteen osallistumaan. Pyrimme näin ollen - komissiossa ja nyt myös jäsenvaltioiden kanssa - soveltamaan tällaista kattavaa lähestymistapaa innovointiin, eikä tässä rajoituta pääosastojen vastuualueisiin eikä edes kansalliseen alkuperään.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Arvoisa puhemies, kansainvälisessä lehdistössä ja viime aikoina yhä useammin Kreikan, Israelin ja Kyproksen lehdistössä julkaistujen tieteellisten tutkimusten mukaan Egeanmeressä Kreetan saaren eteläpuolella on paljon maakaasua ja öljyä. Euroopan unionin alueella on siis energiavaroja.
Miten Euroopan komissio aikoo näin ollen edistää ja tukea tutkimusta, jonka avulla voitaisiin paikantaa nämä energiavarat ja hyödyntää niitä? Niitä voidaan joka tapauksessa kuljettaa Euroopan unioniin helpommin ja ne voivat olla parempi vaihtoehto kuin kaikki muut suunnitellut linjat.
Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, haluan käyttää tilaisuutta hyväkseni ja todeta, että pidän teitä erittäin onnekkaina henkilöinä, kun ajatellaan, mitä kohtalolla on ollut teille tarjottavana. Te, arvoisa puhemies, olette parlamentin puhemies, jolla on ollut Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen laaja toimivalta, ja te, arvoisa komission puheenjohtaja, käsittelette Euroopan suurta talouskriisiä. Kannatan kaikkia puheenjohtaja Barroson toteuttamia tämänsuuntaisia toimia, mutta haluan vielä lisätä, että on olemassa myös Yhdysvaltojen menetelmä, jossa myönnetään määrällisiä helpotuksia. Pyydän teitä tutkimaan...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, keskeytitte parlamentin jäsenen puheen juuri, kun hän oli sanomassa jotakin kivaa minusta, mistä haluan kiittää häntä.
Hänen puheensa ensimmäiseen osaan vastaan, ettei meillä ole keinoja tutkia Euroopan muita energialähteitä tai tukea niiden tutkimista - eikä se ole nyt myöskään painopisteenämme. Infrastruktuurin yhteydessä ensisijaisena tavoitteenamme on luoda yhteenliitäntöjä, koska niihin liittyy ratkaiseva eurooppalainen ulottuvuus.
Aiomme tehdä tästä asiasta ehdotuksia Eurooppa-neuvostolle. Jotain on jo saatu aikaan, esimerkiksi Baltian maita koskeva Itämeren alueen energiayhteyksiä käsittelevä suunnitelma (BEMIP). Teemme nyt yhteistyötä myös Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden kanssa, jotta voisimme mahdollisesti luoda pohjoisen ja etelän välisiä yhteenliitäntöjä, ja asiat etenevät hyvin. Vierailin juuri Azerbaidžanissa ja Turkmenistanissa eteläistä kaasulinjaa koskevan työn yhteydessä. Se on uusi mahdollinen keino tuoda Eurooppaan energiaa - tässä tapauksessa kaasua. Tämän yhteydessä Euroopan unioni voi nähdäkseni investoida energiainfrastruktuureihin.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, komissio on tehnyt mielestäni kaikkein toivotuimman aloitteen koko Euroopan unionin energiainfrastruktuurin parantamiseksi sekä sähköverkkojen että kaasuverkkojen yhteenliitäntöjen osalta. Raportissanne arvioidaan, että kustannukset ovat noin 200 miljardia euroa. Näihin verkkoihin tehtävät parannukset aiotaan toteuttaa vuoteen 2020 mennessä. Raportissa todetaan lisäksi, että noin puolet eli 100 miljardia euroa tulee yksityiseltä sektorilta. Esitän teille seuraavat kysymykset: Entä loput 100 miljardia euroa, jotka tarvitaan energiaverkkoihin vuoteen 2020 mennessä tehtävien parannusten toteuttamiseen - mistä nämä varat tulevat? Ovatko ne unionin varoja vai nimenomaisesti tätä hanketta varten myönnettyjä joukkovelkakirjalainoja vai tuleeko rahoitus jostakin muusta lähteestä? Kiitos.
José Manuel Barroso
Kuten totesitte, pitää paikkansa, että kaasuinfrastruktuureihin ja sähköverkkoihin on investoitava 200 miljardia euroa vuoteen 2020 mennessä. Arvioiden mukaan 100 miljardia euroa tästä kokonaisinvestointitarpeesta saadaan ajoissa pelkästään markkinoilta, mutta loput 100 miljardia euroa edellyttävät tarvittavan yksityisen pääoman sallimista ja lainaamista koskevia julkisia toimia.
Ehdotamme nyt siksi esimerkiksi eriyttämistä. Ehdotamme monia toimia, joiden ansiosta yksityisestä sijoittamisesta tulee järkevämpää ja hyödyllisempää. Aiomme tarkastella tarkemmin myös tariffien sääntelykäytäntöjä, jotta voidaan noudattaa asianmukaisia kustannustenjakoperiaatteita.
Jäljellä olevan vajauksen täyttämiseksi komissio ehdottaa uutta rahoitusvälinettä, jolla tuetaan EU:n edun mukaisia vuoden 2013 jälkeisiä uusia rahoitusnäkymiä koskevia hankkeita. Avustusten lisäksi voidaan ehdottaa innovatiivisia markkinapohjaisia ratkaisuja, kuten pääomasijoituksia, takuita sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia lainoja. Kuten tiedätte, olen jo puhunut eurooppalaisista varoista, jotka saadaan nimenomaan tällaisen hankkeen rahoittamiseen tarkoitetuilla joukkovelkakirjalainoilla.
Sonia Alfano
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, hyvät kollegat, direktiivissä 2001/77/EY määritellään uusiutuvat energialähteet, ja tavoitteena on määritellä sellaiset uusiutuvat energialähteet, joihin voidaan tarjota julkisia kannustimia.
Jätteiden biologisesti hajoamattoman osan polttamista ei sisällytetä uusiutuviin energialähteisiin. Italia on vuodesta 1992 lähtien tarjonnut kannustimia korottamalla kansalaistensa energialaskuja ja rakentamalla polttolaitoksia, joiden on tieteellisesti todistettu olevan haitallisia ihmisten terveydelle ja ympäristölle ja jotka Euroopan unioni on siksi luokitellut viimeiseksi yhdennetyn jätehuollon vaihtoehdoksi. Näiden kannustinten vuoksi on aloitettu kaksi jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaa menettelyä, ja muodollisista lainsäädäntötoimista huolimatta Italiassa kannustetaan edelleen polttamaan jätteitä uusiutuvana energialähteenä. Acerran tapaus on vain yksiesimerkki tästä.
Ymmärrän, että teidän voi olla vaikea muistaa CIP 6 -päätöstä koskevan tilanteen yksityiskohtia, minkä vuoksi olen esittänyt kirjallisen kysymyksen. Pyydän teitä kuitenkin vahvistamaan, ettei biologisesti hajoamattomien jätteiden polttamiseen voida tarjota kannustimia uusiutuvana energialähteenä ja ettei tässä yhteydessä sallita poikkeuksia.
Lisäksi haluan tietää, eikö ole epäjohdonmukaista, että polttamista pidetään jätedirektiivissä viimeisenä jätehuoltovaihtoehtona, mutta direktiivissä 2001/77/EY kannustetaan siihen uusiutuvana energiamuotona. Aikooko komissio tutkia tätä asiaa?
José Manuel Barroso
Tämä on yksityiskohtainen kysymys, kuten jäsen Alfano aivan oikein totesi. En voi tietää kaikkien jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevien menettelyjen yksityiskohtia. Haluan todeta sen mielestäni tärkeän asian, että jäsenvaltioiden kanssa on parhaillaan vireillä 77 jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaa menettelyä pelkästään yleisesti energian ja energian sisämarkkinoiden alalla ja 55 menettelyä sisämarkkinoiden alalla. Jos siis toimitatte minulle tämän kysymyksen kirjallisena, vastaan siihen erittäin mielelläni kirjallisesti.
Franz Obermayr
(DE) Innovointi, ilmastonsuojelu, uusiutuvat energialähteet - EU 2020 -strategian perusteella voisi todellakin luulla, että EU suhtautuu ympäristö- ja energiapoliittisiin toimiinsa vakavasti. Jos kuitenkin katsotaan ympäristönsuojelun julkisivun taakse, esiin tulee hyvin nopeasti toisenlainen energiastrategia: ydinenergia niin sanottuna vähemmän saastuttavana energiamuotona. Kysymykseeni antamassaan vastauksessa komission jäsen Oettinger teki kantansa aivan selväksi, kun hän totesi, että nykyään ja myös lähitulevaisuudessa ydinenergia edistää merkittävästi vähähiilistä sähköntuotantoa EU:ssa. Euroopan komissio ei suunnittele direktiiviä ydinvoimaloiden enimmäiskäyttöajasta. Tilanne on tämä, kun Tšernobylin katastrofista on kulunut 25 vuotta, sillä 26. huhtikuuta on todellakin tämä surullinen vuosipäivä.
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, esitän seuraavan kysymyksen: oletteko tekin sitä mieltä, että voimme todellakin hyvällä omallatunnolla myydä EU:n kansalaisille ydinenergiaa puhtaana ja ympäristöä säästävänä energiamuotona?
José Manuel Barroso
Tiedätte ydinenergiaa koskevan komission kannan. Tässä asiassa noudatetaan täysimääräisesti toissijaisuusperiaatetta: jotkin jäsenvaltiot käyttävät ydinenergiaa ja jotkin eivät. Kenenkään ei ole pakko käyttää sitä, mutta pitää todellakin paikkansa, että ydinenergia saastuttaa ilmastonmuutosta ajatellen vähemmän kuin muut energiamuodot.
Komissiolla on kuitenkin tiettyjä Euratomin perustamissopimuksesta johtuvia velvoitteita. Euroopan unionin historian alussa meillä oli Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom), ja komissiolla on paitsi oikeus myös velvollisuus tarjota ydinturvallisuuden tai ydinvoima-asioita koskevan tutkimuksen alalla apua sitä tarvitseville jäsenvaltioille. Juuri näin aiomme tehdä.
Jacek Saryusz-Wolski
(EN) Arvoisa puheenjohtaja, tuotte optimistisen viestin Azerbaidžanista ja Turkmenistanista. Luvut vain puuttuvat. Ymmärrän, ettette voi tässä vaiheessa vahvistaa Azerbaidžanin ja Turkmenistanin kanssa lukuja, jotka ovat miljoonia kuutiometrejä kaasua, mutta onko komissiolla jotain omia - tietenkin sitomattomia - arvioita tai odotuksia siitä, voidaanko täyttää koko eteläisen kaasulinjan tai etenkin Nabucco-hankkeen tarpeet, kun Nabucco-putken kautta on tarkoitus kuljettaa 31 miljoonaa kuutiometriä?
José Manuel Barroso
Azerbaidžanin- ja Turkmenistanin-vierailulta toin tuliaisiksi molempien valtioiden selkeän lupauksen siitä, että ne antavat Euroopan unionille täyden tukensa eteläisen kaasulinjan toteuttamisessa. Allekirjoitin todellakin Azerbaidžanin presidentin Alijevin kanssa yhteisen julkilausuman, ja Turkmenistanin presidentti Berdimuhamedov totesi julkisesti olevansa valmis toimittamaan Eurooppaan riittävästi kaasua - jopa enemmän kuin tällä hetkellä tarvitsemme.
On kuitenkin vielä ongelmia, joita on käsiteltävä. Jotkin niistä edellyttävät asianomaisten yritysten kaupallisia päätöksiä. Nämä ongelmat koskevat myös sitä, miten erilaisia putkia voidaan rakentaa ja kehittää. Kyseisellä alueella on kuitenkin riittävästi kaasua toimitettavaksi Euroopan unioniin, jos sen jäsenvaltiot ovat valmiita tekemään alueen valtioiden ja muiden kanssa yhteistyötä, jolla mahdollistetaan nämä hankkeet - joko Nabucco-hanke tai muita eteläisen kaasulinjan hankkeita.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Kun erityisesti talouskriisin ja lisääntyvän työttömyyden yhteydessä otetaan huomioon, että yhä useammat eurooppalaiset perheet käyttävät yli 10 prosenttia kuukausituloistaan energialaskujen maksamiseen, haluan kysyä teiltä, mitä konkreettisia toimia Euroopan komissio aikoo toteuttaa energiaköyhyyden vähentämiseksi.
Haluan myös kysyä teiltä, aiotteko tulevista rahoitusnäkymistä alkaen lisätä oleellisesti Euroopan aluekehitysrahaston prosenttiosuutta, jonka jäsenvaltiot voivat käyttää asuntojen energiatehokkuuden parantamiseen.
José Manuel Barroso
Energian sisämarkkinoita koskevassa lainsäädännössä säädetään tiukoista kuluttajansuojavaatimuksista, jotka koskevat esimerkiksi vähimmäispalvelujen tarjoamista, laskutuksen avoimuutta ja valitusten tehokasta käsittelyä, sekä tarjotaan vaihtoehtoja kuluttajille. Voisin mainita monia muitakin aloja, joilla aiomme ehdottaa toimia, joilla käsitellään suoraan kuluttajien huolenaiheita.
Energialaskujen pienentymisestä toteamme, että todellisilla yhdennetyillä energiamarkkinoilla voidaan ainakin keskipitkällä aikavälillä saavuttaa aidolla kilpailulla enemmän kuin nykytilanteessa, jossa on paljon toimintahäiriöitä ja esimerkkejä määräävistä markkina-asemista.
Kuten jo aiemmin totesin, aiomme tietenkin ehdottaa energian toimitusvarmuutta koskevien hankkeiden rahoitusta seuraavissa rahoitusnäkymissä. Osa rahoituksesta on siis saatava markkinaratkaisuilla, mutta osittain se on toteutettava julkisilla investoinneilla. Euroopan komissio valmistelee parhaillaan joitakin tämänsuuntaisia ehdotuksia seuraavia rahoitusnäkymiä varten.
Puhemies
(EN) Hyvät kollegat, kiitän teitä innovointia ja energiaa koskevasta keskustelusta. Tämä on erittäin tärkeä aihe, kuten hyvin tiedämme. Kiitämme teitä, arvoisa komission puheenjohtaja. Olitte tänään jo toista kertaa Euroopan parlamentissa tiukassa keskustelussa.
