Vuoden 2009 talousarvio: Pääluokka III - Komissio: talousarvion puitteet ja ensisijaiset painopistealueet 2009 (keskustelu)
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana Jutta Haugin budjettivaliokunnan puolesta laatima mietintö talousarviomenettelystä 2009: pääluokka III - Komissio: talousarviokehykset ja painopisteet vuonna 2009.
Jutta Haug
esittelijä. - (DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen Hübner, hyvät naiset ja herrat, tämän vuoden talousarviomenettely on erityisessä osassa, koska siinä noudatetaan viimeisen kerran sääntöjä, jotka ovat päteneet aiemmin. Ensi vuodesta lähtien laadimme talousarviomme Lissabonin sopimuksessa määritellyn menettelyn mukaisesti.
Tämä tarkoittaa sitä, että parlamenttimme on tulevaisuudessa keskityttävä tehtäväänsä huolellisemmin, koska meidän on ilmaistava poliittinen tahtomme talousarviota koskevien kohtien ja lukujen osalta yhdellä käsittelykerralla. Emme enää voi oikaista asioita, tehdä muutoksia saavuttamiimme kompromisseihin ja korjata virheitä toisella käsittelykerralla.
Ensimmäisen ja todellakin ainoan käsittelykerran on säilyttävä ja toimittava käyttökelpoisena perustana neuvoston kanssa käytäville neuvotteluille vuoden loppuun saakka. Näin ollen on tärkeää korostaa, että odotamme vuoden 2009 talousarviomenettelyn ohella suorittavamme valmisteluja yhteistyössä neuvoston ja komission kanssa taataksemme, että talousarviomenettely toteutetaan Lissabonin sopimuksen mukaisesti.
Nykyinen talousarviomenettelymme on kuitenkin jo hieman erilainen. Budjettivaliokunta on Euroopan parlamentin uudistusta käsittelevän työryhmän ehdotuksesta päättänyt, että se ei toimita enää tavanomaisia suuntaviivojamme vastauksena komission vuotuiselle toimintastrategialle ensimmäisen täysistunnossa esiteltävän pääätöslauselmaesityksen muodossa. Sen sijaan se esittää ehdotuksemme talousarviokehyksestä ja painopisteistä vuodelle 2009. Ryhmät ovat vastuussa vuotuista toimintastrategiaa koskevasta päätöslauselmasta, jossa käsitellään kaikkia politiikan aloja. Me budjettivaliokunnassa olemme keskittyneet kaiken kattaviin talousarviota koskeviin tekijöihin, joita pidämme erityisen tärkeinä. Olemme jakaneet ne 11 kohtaan.
Haluan ensinnäkin kiinnittää erityistä huomiota kolmeen kysymykseen. Ensinnäkin on selvää, että talousarviomme on erittäin tiukka. Yksittäisissä luokissa on hyvin vähän liikkumavaraa. Emme voi rahoittaa poliittisia painopistealueita, joihin kuuluu esimerkiksi konkreettinen toiminta ilmastopolitiikan alalla ja joiden osalta tarvittaisiin kiireellisiä lisätoimia. Tekemällä niin vaarantaisimme aikaisempia painopistealueita. Tämä koskee myös kasvua ja työllisyyttä ja kestävää Eurooppaa koskevien toimien rahoittamista.
Jos tarkastelemme esimerkiksi otsaketta 1 a, voimme nähdä, että emme voi mitenkään rahoittaa uusia virastoja käytettävissä olevilla varoilla. Meidän on pysyttävä vanhassa, mutta yksinkertaisessa ja erittäin järkeenkäyvässä periaatteessamme, joka kuuluu seuraavasti: ”uusia tehtäviä, lisää rahaa”.
Toiseksi on selvää, että otsake 4 on edelleen alirahoitettu. Kuvio pysyy samana vuodesta toiseen. Odotamme, että komissio esittelee meille alustavan talousarvioesityksen, jossa pyynnöt on analysoitu tarkasti ja joka on realistinen. Haluamme vihdoin käyttää joustovälinettä sen käyttötarkoitusta vastaavalla tavalla, eli ennakoimattomia tarpeita varten. Emme halua, että se nielaistaan osittain tai jopa kokonaan vuoden loppuun mennessä.
Kolmanneksi olemme päättäneet vakaasti ilmoittaa komissiolle ennen parlamentin kesälomaa aikomuksistamme, jotka koskevat pilottihankkeita ja valmistelutoimia. Odotamme, että komissio jättää tälle parlamentin välineelle tarpeeksi liikkumavaraa alustavassa talousarvioesityksessä, ja että se tekee niin myös muiden otsakkeiden osalta.
Me todellakin huomasimme, että komissio ei ole sisällyttänyt pilottihankkeita ja valmistelutoimia taulukoihin, jotka on liitetty vuotta 2009 koskevaan vuotuiseen toimintastrategiaan.
Lopuksi haluaisin sanoa, että emme aio ylittää rahoituskehystä. Olemme erittäin tietoisia rajoituksista ja ongelmista ja toivomme siksi hyvää yhteistyötä neuvoston ja komission kanssa.
Danuta Hübner
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin aloittaa puheenvuoroni ilmoittamalla Jutta Haugille ja muille parlamentin jäsenille, että komissio ei ole vain käynyt läpi päätöslauselmaa. Se on myös samaa mieltä useista kohdista, eikä vähiten talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta.
Olemme tyytyväisiä siihen, että voimme keskustella vuoden 2009 talousarviomenettelystä jo aikaisessa vaiheessa. Tähän liittyen olen myös täysin samaa mieltä päätöslauselmaesityksessänne esitetystä näkökulmasta, jonka mukaan meidän olisi ryhdyttävä tarkastelemaan seurauksia, joita Lissabonin sopimus aiheuttaa talousarviomenettelyyn.
Komissio on myös pannut merkille parlamentin jatkuvan tuen toimintaperusteiselle budjetoinnille ja parlamentin ehdotuksen siitä, että pilottihankkeita ja valmistelutoimia koskevat ideat esiteltäisiin ennen kesää. Tällä epäilemättä edistetään mahdollisuutta vaivattomaan ja ajoissa toteutettuun täytäntöönpanoon.
Komissio on myös tyytyväinen siihen, että parlamentti on käynyt yksityiskohtaisesti läpi vuoden 2009 vuotuisen toimintastrategian, josta keskusteltiin intensiivisesti viime maaliskuussa. Vuotuinen toimintastrategia toimii vakaana viitekehyksenä alustavaa talousarvioesitystä koskeville valmisteluille ja komission lainsäädäntö- ja työohjelmalle siitä huolimatta, että siinä ei ennusteta lopputulosta, jossa otetaan huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston painopistealueet.
Komissio hyväksyy alustavan talousarvioesityksen vuodelle 2009 tällä perusteella. Poliittisten toimenpiteiden kehittämisen ja ohjelmoinnin ja täytäntöönpanon osalta vuosi 2009 on kolmas vuosi tällä ohjelmakaudella. Lisäksi kyseisenä vuonna olisi tarkoitus vahvistaa nykyisiä toimia. Näin ollen komissio ei ole ehdottanut vuotuiseen toimintastrategiaan suuria rahoitussuunnittelua koskevia muutoksia. Se on kuitenkin tehnyt ehdotuksen kolmesta pääaloitteesta, joiden vaikutus taloudellisten varojen jakoon vuonna 2009 on rajallinen.
Ensinnäkin ehdotamme talousarviossa Frontexin vahvistamista budjettivallankäyttäjän vuonna 2008 tekemän päätöksen mukaisesti. Tämä toimenpide olisi osa poliittisia toimia, jotka koskevat ulkorajojemme yhdennettyä valvontaa. Toiseksi komissio ehdottaa jatkotoimeksi, joka koskee EU:n uutta Keski-Aasian strategiaa, jonka neuvosto hyväksyi vuonna 2007, että kyseistä aluetta tuettaisiin niin, että tuki painottuisi vuoden 2009 alkupuolelle. Samalla koko kaudella maksetun tuen suuruus pysyisi ennallaan. Kolmanneksi komissio on ehdottanut Balin tiekartan mukaisesti ympäristöä ja luonnonvarojen kestävää hallintaa koskevan tuen lisäämistä kehitysmaissa. Kyseisiä ehdotuksia laatiessaan komissio on pyrkinyt rajaamaan tarkasti vaikutuksia, jotka kohdistuvat käytettävissä olevaan liikkumavaraan. Komissio aikoo tehdä näin myös alustavan talousarvioesityksen esittelyn osalta.
Lopuksi haluan korostaa erästä tärkeää kohtaa. Vuoden 2008 talousarviomenettelyn aikana sovittiin useista yhteisistä julistuksista, jotka koskevat toimeenpanovirastoja, keskusvirastoja ja tarkkoja tietoja, joiden olisi oltava budjettivallankäyttäjän saatavilla. Komissio aikoo panna täytäntöön kyseiset määräykset vuoden 2009 talousarviomenettelyn aikana. Olen varma, että tällä tavalla parlamentti saa selkeämmän kuvan siitä, kuinka paljon varoja on käytettävissä.
László Surján
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (HU) Arvoisa puhemies, kiitos puheenvuorosta. Olen varma siitä, että parlamentti tukee Jutta Haugin mietintöä. Onnittelen häntä hänen tekemästään työstä. Haluaisin nyt esittää muutaman ajatuksen.
Ensimmäiseksi: parlamentti yrittää kädet sidottuina saada aikaiseksi talousarvion, jolla pystytään vastaamaan uusiin haasteisiin. Olemme juuri kuulleet niistä. Me tuemme kasvun ja työllisyyden aseman vahvistamista, koska se on yksi keskeisistä tekijöistä, jonka avulla voidaan kehittää kehityksessä jälkeen jääneitä alueita, tai ainakin sen pitäisi olla. Olen tyytyväinen siihen, että parlamentti, joka vastaa alueellisesta kehityksestä, edustaa komissiota. Komission edustus on varmoissa käsissä.
Eräs erittäin tärkeä kohta tässä mietinnössä koskee sitä, että Euroopan kansalaisilla on oltava tietoa siitä, miten heidän rahojaan käytetään ja että olemme sitoutuneet käyttämään heidän rahojaan niin, että niille saadaan mahdollisimman paljon vastinetta.
Odotamme Lissabonin sopimuksen ratifioimista, ja näin ollen emme voi käyttäytyä toivomallamme tavalla. Sopimusta, jolla säännellään työtämme, ei niin sanoakseni taiota vuoden lopussa eteemme kuin hatusta vedettyä kania. Meidän on tehtävä työtä sen eteen. Euroopan kansanpuolue aikoo äänestää mietinnön puolesta ja toivoo, että tarkistetut esitykset saavat tukea erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten osalta.
En ole kuitenkaan täysin samaa mieltä Jutta Haugin kanssa siitä, että neuvotteluja käydään ajoissa. Aiemman talousarvion on oltava voimassa, ja me voimme sopia siitä vain, jos olemme jonkun onnekkaan sattuman kautta esittäneet etukäteen kohtia, joita myös komissio tukee. Meidän on mietittävä tarkasti, kuinka teemme sen tulevaisuudessa, jotta parlamentti voisi lähettää viestinsä komissiolle aiemmin. Kiitän mielenkiinnostanne.
Göran Färm
PSE-ryhmän puolesta. - (SV) Arvoisa puhemies, kuten Jutta Haug sanoi, tämä on viimeinen talousarvio, joka laaditaan vanhan mallin mukaisesti, ainakin jos uusi sopimus ratifioidaan. Tämä talousarvio on kuitenkin myös alkusoittoa pidemmällä aikavälillä tehtävälle talousarviota koskevalle uudistukselle. Samalla lähestymme tietenkin väliarviointia. Tämän vuoksi on luonnollista, että tarkastelemme talousarviota koskevia kysymyksiä pidemmän aikavälin näkökulmasta.
Olemme sitä mieltä - mikä on myös tärkeää päätöslauselman kannalta - että talousarvioon on sisällytettävä uusia poliittisia painopistealueita. Esimerkiksi varat, jotka on osoitettu otsakkeessa 1 mainitulle kestävälle kasvulle ja niin edelleen ja otsakkeelle 4, ovat täysin riittämättömät. Odotamme näin ollen, että komissio tekee rohkean väliarviointia koskevan ehdotuksen. Tämän lisäksi meidän on jo aloitettava työskentely ensi vuoden talousarvion parissa.
Haluamme nostaa esille kohtia, joilla on erityistä merkitystä. Ensinnäkin pohdin ilmasto- ja energiapolitiikkaa. Toimin talousarvion esittelijänä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnassa. Olemme esimerkiksi suunnitelleet suuren strategisen energiateknologiasuunnitelman eli SET-suunnitelman, energiatehokkuutta koskevia toimia ja niin edelleen. Kaikille näille suunnitelmille on varattu liian vähän määrärahoja.
Toinen kohta, jota haluan tarkastella, on otsake 4 ja erityisesti kaikki, mitä tapahtuu Balkanilla. Viime vuonna keskustelimme laajasti Kosovoon investoimisesta. Kyseistä investointia on jatkettava, ja sen on oltava pitkän aikavälin investointia. Lisäksi se on toteutettava samanaikaisesti sen kanssa, että hankitaan lisävaroja, joilla tuetaan Serbian ja Bosnian lähentymistä EU:hun.
Kolmas kohta, johon haluaisimme keskittyä, on talousarvion laatu. Meillä on joskus ollut esimerkiksi liian monia pilottihankkeita ja valmistelutoimia. Nyt meidän olisi keskityttävä enemmän siihen, että tällaiset toimet todellakin pannaan menestyksekkäästi täytäntöön. Mietin muun muassa aihetta, joka koskee tekemääni ehdotusta kulttuuriperinnön säilyttämisestä sotien runtelemalla Balkanilla. Meidän on nyt varmistettava, että tästä todellakin tulee pysyvä investointi.
Neljäs ala, jota mietin, on elintarvikekriisi. Olemme nyt tilanteessa, jossa elintarvikkeiden nousevilla hinnoilla saattaa todella olla vaikutusta EU:n talousarvioon. Emme saa sulkea tältä silmiämme.
Lopuksi haluan sanoa, että tämä on muuttuva yhteiskunta ja että meidän on myös oltava valmiita muuttamaan EU:n talousarviota.
Anne E. Jensen
ALDE-ryhmän puolesta. - (DA) Arvoisa puhemies, kuten monet parlamentin jäsenet ovat maininneet, vuosi 2009 on mielenkiintoinen vuosi EU:lle monessa suhteessa. Euroopan parlamentin vaalit, uuden komission nimittäminen sekä Lissabonin sopimuksen todennäköinen voimaantulo tekevät käytännön työstä vuoden 2009 talousarvion osalta vaikeaa. Tämän vuoksi olemme päättäneet sallia sen, että tämän vuoden talousarviolla testataan yleisesti uusia sääntöjä, jotta asiasta saataisiin kokemusta. Tulevaisuudessa meidän olisi aloitettava talousarviota koskeva prosessi aikaisemmassa vaiheessa vuotta, ja tekniset komiteat olisi saatava paremmalla tavalla toimintaan mukaan. Haluaisin lisäksi kiittää esittelijä Jutta Haugia hänen erinomaisista aloitteistaan tämän aiheen osalta.
Tänään keskustelemme ensimmäisistä julistuksista, jotka koskevat vuoden 2009 talousarviota. On tietenkin tärkeää, että poliittisten painopistealueiden välillä on selkeä yhteys ennen komission vuotuisen lainsäädäntöohjelman täytäntöönpanoa ja myös sen jälkeen, jotta EU:n talousarvio olisi yhtenäinen poliittinen väline. Tässä meillä on ongelma, koska monivuotinen rahoituskehys on monessa kohtaa liian rajallinen. EU:lla on nyt yhteinen energia- ja ilmastopolitiikka, ja kuitenkaan tätä politiikkaa ei tueta yhteisellä rahoituksella. Talousarvion osa, jolla rahoitetaan tutkimusta, innovointia, koulutusta ja liikennettä on selkeästi riittämätön. Samalla tavalla oikeus- ja turvapaikkapolitiikkaa ja kulttuuri- ja terveyspolitiikkaa koskevat puitteet ovat liian rajallisia. Lisäksi EU:n ulkopolitiikka on edelleen alirahoitettua - Kosovon ja Palestiinan kaltaiset painopistealueet antavat osviittaa haasteista, joita kohtaamme. Näin ollen on tärkeää, että keskustelemme nyt tulevasta talousarviota koskevasta väliarviosta taataksemme, että EU voi jatkaa tärkeiden poliittisten painopistealueiden rahoittamista vuoden 2009 jälkeen. Me tarvitsemme joustoa ja parempia mahdollisuuksia kehyksen uusille painopistealueille.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, haluaisin kiinnittää UEN-ryhmän puolesta huomionne seuraaviin kysymyksiin keskustelussa, joka koskee vuoden 2009 talousarvion painopistealueita.
Ensinnäkin, jos kaikki jäsenvaltiot ratifioivat Lissabonin sopimuksen, päätäntävalta siirtyy jäsenvaltioilta EU:lle vuonna 2009. Tämän myötä EU saa myös uusia vastuualoja. Mielestäni tällä on merkittävä vaikutus menoihin, jotka katetaan unionin talousarviosta.
Toiseksi vuosi 2009 on asiantuntijoiden ennusteiden mukaan järjestyksessä viides vuosi, jona elintarvikkeiden hinnat jatkavat vakaata nousuaan. Tämä aiheuttaa sosiaalisten ongelmien lisääntymistä köyhemmissä jäsenvaltioissa ja valtioissa, joille Euroopan unioni antaa ruoka-apua. Unionin vuoden 2009 talousarviossa olisi tuettava enemmän maataloustuotannon kasvua Euroopassa ja unionin tuottamien maataloustuotteiden vientiä.
Lopuksi kolmas huomioni koskee ilmastonmuutoksen torjuntaa, mikä on yksi vuoden 2009 talousarvion painopistealueista. Tämä aiheuttaa ylimääräisiä rasitteita jäsenvaltioiden talouksille, eikä niiden kehityksen viivästymistä valitettavasti sallita. Uudet jäsenvaltiot asetetaan erityisen vaikeaan tilanteeseen kyseisellä menettelyllä, joka saattaa aiheuttaa niille vakavia ja vahingollisia seurauksia.
Esko Seppänen
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (FI) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, esittelijä Jutta Haug osoittaa työssään suurta teknistä osaamista ja ammattitaitoa. Ryhmämme tukee mietinnössä esitettyä vaatimusta unionin sisäisen solidaarisuuden ja alueellisen kehityksen tasapainon puolesta ja haluaa lisätä budjetin läpinäkyvyyttä ja selkeyttä.
On tärkeää kiinnittää huomio tulevien vuosien talousarviokehyksen välitarkistukseen vuonna 2009, vaikka uusien neuvottelujen tulokset eivät vaikuta vielä ensi vuoden talousarvioon. Ryhmämme on perinteisesti huomauttanut, että unionin talousarviosta puuttuvat EU:n sosiaalisen ulottuvuuden rakentamisen välineet. Se on yksi syistä, joiden takia emme ole voineet hyväksyä lopullisia talousarvioesityksiä joulukuussa.
Sosiaalisen ulottuvuuden puutteen ohella ryhmämme näkee unionin militarisoimiskehityksen jatkuvan, jos Lissabonin sopimus hyväksytään. Se lisää unionin toimintaan uusia elementtejä, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan sekä pysyvän rakenteellisen yhteistyön. Näemme, miten neuvosto esittää jatkuvasti uusia määrärahoja unionin talousarvioon ja parlamentti on valmis ne hyväksymään. Pyrkimys sisällyttää Ateenan rahoitusmekanismi yhteiseen talousarvioon on pääteltävissä siitä määrätietoisuudesta, jolla neuvosto etenee unionin militarisoimisen suuntaan, ja siitä johdonmukaisuudesta, jolla se vaatii sotilaallisten määrärahojen lisäämistä.
Panemme myös merkille, että ensivuoden budjetissa ei ole selkeää budjettilinjaa Kosovon unionille aiheuttamien kulujen suuruudelle eikä maksutavalle. Näköpiirissä on ennakoimattomia menoja joidenkin jäsenvaltioiden sitoutumisesta. Tämä on Euroopan mitassa ainutlaatuisen etnisperusteisen yhteisön valtiollisen itsenäisyyden edistämiseen.
Margaritis Schinas
(EL) Arvoisa puhemies, olemme tänään ottamassa käsittelyyn vuoden 2009 talousarvion lukuisine erityisine piirteineen. Se on viimeinen nykyisen parlamenttikauden ja Barroson komission talousarvio. Se on kaikella todennäköisyydellä ensimmäinen talousarvio, joka jää nykyisen ja uuden lainsäädäntökehyksen väliin. Tämä talousarvio esitellään Lissabonin sopimuksessa, ja kuten tiedätte, Euroopan parlamentilla on siinä toimivaltaa monella merkittävällä alalla.
Kun on paljon toimivalta-aloja, on myös paljon vastuuta. Tässä yhteydessä haluaisin huomauttaa neljästä vuoden 2009 talousarviota koskevasta kohdasta. Ensimmäinen kohta koskee sitä, että talousarviolla on oltava yhteisöllistä lisäarvoa. Sillä ei saa antaa sellaista vaikutelmaa, että sillä vain päätetään eräs aikakausi. Olen tyytyväinen siihen, mitä komission jäsen sanoi. Esimerkiksi Frontexin vahvistaminen on laadullinen tekijä, joka osoittaa, että voimme voittaa uusia haasteita myös komission ja parlamentin viisivuotiskauden viimeisenä vuotena.
Toinen huomioni koskee sitä, että talousarvion on koskettava kehitystä sen sijaan, että sillä tuetaan mikro-ohjelmia ja vähemmän keskeisiä painopistealueita. Vallitsevassa talouskriisin ympäröimässä ilmapiirissä meidän on korostettava ongelmia, jotka vaativat kehityksellisiä ratkaisuja.
Kolmanneksi haluan sanoa, että meidän on kyettävä rahoittamaan kaikki uudet poliittiset painopistealueet. Ilmaistakseni asian yksinkertaisesti, uusille kohteille tarvitaan lisää rahaa.
Lopuksi, koska vuosi 2009 on vaalivuosi, vetoan komissioon. Kun esittelette meille alustavan talousarvioesityksen, tehkää se yksinkertaisella ja ymmärrettävällä tavalla. On jo aika, että Euroopan kansalaisille tehdään mahdolliseksi ymmärtää helposti talousarvioesitys, joka koskee heitä.
Costas Botopoulos
(EL) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, tämänpäiväinen keskustelu Jutta Haugin mietinnöstä on uskoakseni ensimmäinen merkittävä askel kohti talousarviomenettelyn politisointia. Vuosi 2009 on Euroopalle ja parlamentillemme erittäin kiireinen poliittinen vuosi: tällöin pidetään Euroopan parlamentin vaalit, Lissabonin sopimus pannaan toivottavasti täytäntöön, ja parlamentissamme tulee voimaan useita muutoksia. Tämän kehityksen keskellä talousarvioon tehdään perustavanlaatuisia muutoksia. Kyseisiin muutoksiin valmistaudutaan tässä mietinnössä poliittisesti.
Haluaisin keskittyä neljään tärkeään kohtaan tässä menettelyssä ja mietinnössä. Ensinnäkin on tärkeää ryhtyä toimiin hyvissä ajoin, jotta voimme valmistautua uuteen tilanteeseen. Seuraava talousarvio, kuten muut ovat jo huomauttaneet, laaditaan ensimmäistä kertaa uuden menettelyn mukaisesti. Talousarviolla on oltava lähtökohdat, joista on jo annettu määräyksiä, jotta se toimisi tarkoituksenmukaisella tavalla.
Haluaisin korostaa toista kohtaa, koska Euroopan parlamentin sosialidemokraattinen ryhmä on vaatinut sitä useiden vuosien ajan. Kyse on menettelyn avaamisesta muille valiokunnille. Esittelijän aloitteella on tässä asiassa paljon merkitystä. Me olemme keskustelleet budjettivaliokunnan lisäksi muiden valiokuntien kanssa poliittisista painopistealueista.
Kolmanneksi meidän on pyrittävä keskustelemaan nyt ja vuosittain tämän parlamentin poliittisista painopistealueista talousarvion mukaisesti. Tässä yhteydessä uskon, että tärkeimpiä aiheita ovat köyhyyttä, maataloutta, kehitystä ja teknologiaa koskevat merkittävät kysymykset.
Neljänneksi ja viimeiseksi, ja olen juuri lopettamassa, arvoisa puhemies, haluan huomauttaa pilottihankkeiden merkittävyydestä. Ne antavat meille hyvin tärkeää osviittaa siitä, mitä EU:ssa tapahtuu tulevina vuosina.
Pedro Guerreiro
(PT) Arvoisa puhemies, eräs niistä tärkeistä seikoista, jotka vaikuttavat vuoden 2009 talousarvioon, on suunniteltu yhteisön talousarvion arvioiminen. Se, missä muodossa tämä arviointi tarkalleen suoritetaan, on vielä määriteltävä, mutta me olemme huolissamme eräistä tavoitteista, joita arviota varten on jo asetettu.
Lisäksi komission ja neuvoston hyväksymien suuntaviivojen osalta on selvää, että vuosien 2007 ja 2008 tapahtumat toistuvat. Toisin sanoen menot ylittävät jälleen kerran rajat, joista on säädetty monivuotisessa rahoituskehyksessä, jonka puitteet ovat jo tässä vaiheessa liian vähäiset, jotta niillä voitaisiin kattaa todellista sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevat tarpeet Euroopan unionissa. Vaikuttaa myös yhä selvemmältä, että sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ”menoihin” osoitettuja varoja ei käytetä. Samalla lisätään määrärahoja, jotka koskevat EU:n ulkoista toimintaa, eli väliintuloa sotanäyttämöille. Me vastustamme tätä.
Lyhyesti sanoen: kannattamillemme painopistealueille osoitetaan liian vähän varoja ja vastustamillemme painopistealueille osoitetaan enemmän varoja.
Reimer Böge
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, haluan aloittaa puheenvuoroni ilmoittamalla, että esittelijän esitys saa vahvan tukeni. Haluan myös vedota parlamentin erityisvaliokuntiin, jotta ne todella keskittyisivät eurooppalaisen lisäarvon hankkeisiin keskustellessaan toivon mukaan ripeästi pilottihankkeista ja valmistelutoimista.
Ilmoitan myös komissiolle ja neuvostolle, että haluamme tässä keskustelussa vihdoin vastauksen kysymykseen siitä, millä tavoin voimme viimeinkin tervehdyttää ulko- ja turvallisuuspolitiikkamme, joita on alirahoitettu usean vuoden ajan, jotta voisimme päättää vuosittaiset erimielisyydet tästä aiheesta, josta ei hyödy kukaan ja joka vahingoittaa myös komissiota ja neuvostoa.
Komission jäsen ilmoitti, että hän ottaisi alustavassa talousarvioesityksessä huomioon Balin kokouksessa saadut tulokset uuden Aasiaa koskevan strategian mukaisesti. Haluaisin kuitenkin tietää, milloin komissio aikoo esittää näkemyksiä siitä, kuinka uudistussopimus vaikuttaa talousarvioon vuoteen 2013 jatkuvalla kaudella. Vai onko meidän odotettava seuraavalle rahoitussuunnittelukaudelle? Me olemme kuitenkin huolissamme maahanmuuttopolitiikasta, ilmastonmuutoksesta, energiapolitiikasta, oikeudellisesta yhteistyöstä ja turvallisuuspolitiikasta. Meille ei ole kerrottu mitään näistä aiheista.
Haluaisin lisätä, että meidän on tämän talousarviomenettelyn osana luotava puitteet, joissa uusi sopimus pannaan täytäntöön sen jälkeen, kun se on ratifioitu. Tämä tarkoittaa, että meidän on otettava huolellisesti ja tarkasti huomioon se, että sopimusta on mukautettava sekä ratifiointiprosessin että oikeusperustan osalta. Se on kaikista tärkeintä. Tässä on otettava huomioon kolme seikkaa. Missä kohtaa tarvitsemme alustavia sopimuksia sen takaamiseksi, että siirtyminen vanhasta sopimuksesta uuteen tapahtuu asianmukaisesti? Missä kohtaa tarvitsemme siirtymäkauden sopimuksia, jotta takaisimme oikeudellisen varmuuden? Ja missä kohtaa tarvitsemme hieman enemmän aikaa toteuttaaksemme seuraavat sopimukset tarvittavien lainsäädäntömenettelyjen perusteella?
Haluan tehdä selväksi, - myös tulevalle puheenjohtajavaltio Ranskalle - että kaikki sopimukset, joita voimme saavuttaa näiden kolmen seikan osalta, riippuvat tuloksista. Meidän on myös säilytettävä joustavuus, jotta estäisimme sen, että valamme nämä kysymykset betoniin, jonka jälkeen joudumme taas rikkomaan kaiken moukarilla.
Jan Mulder
(NL) Arvoisa puhemies, haluaisin ensin toivottaa Jutta Haugille onnea tähän tärkeään tehtävään, johon hän on ryhtynyt toista kertaa. 2008 on kuitenkin tärkeä vuosi, eikä vain sen takia, että meidän on laadittava tavallinen talousarvio vuodelle 2009 - kuten monet puhujat ovat sanoneet - mutta myös sen takia, että meidän on laadittava menettely, jolla hyväksytään vuoden 2010 talousarvio uuden sopimuksen mukaisesti. Tänä vuonna parlamentin on aika näyttää, mihin se kykenee ja mihin se ei kykene.
Maataloutta koskevasta kysymyksestä on vielä paljon epäselvyyttä. Kun sopimusta lukee tarkkaan, saa sellaisen vaikutelman, että neuvosto voi tällä kertaa määritellä hinnat ja kiintiöt yksipuolisesti. Kuinka se sopii yhteen sen kanssa, että meillä on uutta talousarviota koskevaa päätäntävaltaa maatalousasioissa luokan II osalta? Meillä olisi oltava yhtä paljon päätäntävaltaa. Tämän asian selvittämisen on oltava etusijalla. Elintarvike- ja energiapolitiikkaa koskevat kysymykset ovat edelleen tärkeitä, ja ehkä me voimme selvittää tämän asian toimielinten sopimuksen nojalla annetun viiden prosentin liikkumavaran avulla. Vetoan komissioon, että se miettisi asiaa.
Ville Itälä
(FI) Arvoisa puhemies, arvoisa komission edustaja, haluan kiittää esittelijä Jutta Haugia erittäin hyvästä työstä ja hyvästä yhteistyöstä. Hänellä todella on ammattitaitoa ja varmasti tämä tärkeässä vaiheessa oleva talousarvio saadaan onnelliseen loppuun vuoden lopussa, kun tätä yhteistyötä jatketaan.
2009 - vaalivuosi, onko meidän talousarviomme riittävän avoin, sellainen, että me voimme lunastaa kansalaisten luottamuksen, kun vaalit vuonna 2009 tulevat? Samalla kuitenkin valmistaudumme Lissabonin jälkeiseen aikaan, ja esimerkiksi ulkopolitiikan osalta meidän on varmasti valmistauduttava tähän uuteen aikaan ja siihen, miten parlamentti myös talousarvion osalta näyttää sen, että sillä on tahtoa olla mukana tekemässä uudenlaista ulkopolitiikkaa.
Erään tärkeän asian haluan sanoa, kun tätä talousarvion valmistelua jatketaan. Toivon, että komission suunnasta tulisi aloite, jota sitten esittelijä voisi jatkaa. Se liittyy Itämeri-strategiaan. Olen kuullut, että komissiossa valmistellaan Itämeri-strategiaa ja samoin olen kuullut, että Ruotsi aikanaan puheenjohtajuuskaudellaan aikoo ottaa prioriteeteissään Itämeri-strategian aivan kärkeen.
Tällä strategialla ei ole mitään merkitystä, jos ei sillä ole minkäänlaisia varoja. Tällä hetkellä meillä on paljon erilaisia pilottihankkeita vähän siellä sun täällä. Tämä koko Itämeri-politiikka on tilkkutäkki, niin rahoituksen osalta kuin poliittisesti. Siksi tarvitaan oma otsake nimeltä Itämeri-strategia, jotta me voimme tehdä oikeanlaista ympäristöpolitiikkaa, oikeanlaista liikennepolitiikkaa ja jopa energiapolitiikkaa, kun tiedämme, että Itämereen on tulossa kaasuputki Venäjältä Saksaan. Siksi me tarvitsemme tämän aloitteen, ja toivon, että komissio on tässä aloitteellinen.
Valdis Dombrovskis
(LV) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, EU:n talousarviota vuodelle 2009 voidaan pitää menettelyä koskevasta näkökulmasta valmisteluna kahta tärkeää kysymystä varten. Ensinnäkin EU:n talousarviomenettely muuttuu merkittävästi Lissabonin sopimuksen ratifioinnin jälkeen. Meidän on toteutettava välttämättömät valmistelutoimet taataksemme selvyyden ja sen, että onnistumme vuotta 2010 koskevan EU:n talousarvion laatimisessa. Toiseksi meidän on nopeutettava EU:n talousarvion arviointia, mukaan lukien yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen ja Yhdistyneen kuningaskunnan hyvitys, taataksemme onnistuneen rahoitusnäkymien väliarvioinnin. Poliittisia painopistealueita, jotka Euroopan komissio on asettanut vuodelle 2009 - taloudellisen kasvun ja työllisyyden edistäminen, ilmastonmuutoksen torjunta ja kestävän kehityksen edistäminen - on tuettava, mutta ne on pantava täytäntöön EU:n talousarviosta saadun, tarpeellisen tuen avulla. Valitettavasti rajallinen talousarviosumma, joka sisältyy rahoituskehyksessä säänneltyyn enimmäismäärään, tarkoittaa sitä, että varat, joita tarvitaan uusien painopistealueiden rahoittamiseen, on hankittava nykyisen talousarvion rajoitusten puitteissa ja että meidän on jaettava varoja uudelleen. On mahdollista, että meidän on muutettava rajoituksia, jotka koskevat yksittäisten varojen saantia EU:n talousarviosta. Esimerkiksi rajoituksella, joka on tällä hetkellä voimassa rakennerahastojen osalta ja jonka mukaan vain kolme prosenttia merkityksellisen toimintaohjelman varoista voidaan ohjata energiatehokkuutta koskeviin toimiin, kielletään uusia jäsenvaltioita muuttamasta painopistealueitaan rakennerahastojen saamiseksi uusien Euroopan energiastrategiaa ja ilmastonmuutosta koskevien ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti. Kiitos mielenkiinnostanne.
Ingeborg Gräßle
(DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen Hübner, hyvät naiset ja herrat, haluaisin kertoa näkemykseni kahdesta painopistealueesta, eli esittelijämme kritiikistä sitä kohtaan, että EU:n talousarvion laadinta ei tapahdu tarpeeksi avoimesti, ja komission henkilöstöpolitiikasta.
Talousarvion esittelijänä pyydän komissiota puuttumaan kysymykseen, joka koskee talousarvion laadinnan avoimuutta, ja tekemään ehdotuksia seuraavasta suunnitellusta talousarviojärjestelmän uudistamisesta. Tiedot, jotka sisältyvät varsinaiseen talousarvioon ovat täysin riittämättömiä eikä näistä numeroluetteloista ole mitään hyötyä. Toistaiseksi komissio on tuottanut paljon oheisasiakirjoja, jotka vain vähentävät talousarvion arvoa. Miksi talousarvioon ei voisi sisällyttää enemmän tietoja jo alusta lähtien? Tällä tavoin säästyttäisiin muutamilta raporteilta, joita on pyydetty, ja sekä komissio että parlamentti olisivat tyytyväisiä. Aion työskennellä kyseisten talousarviouudistusta koskevien lähtökohtien parissa, ja pyytäisin kollegoitani tukemaan alustavia toimia jo tässä vaiheessa, koska haluaisin, että aiheesta tehdään useita tutkimuksia.
Toinen huomioni koskee seuraavaa asiaa: parlamentti pyysi vuoden 2007 talousarviota koskevassa joulukuun päätöslauselmassaan edistymiskertomusta henkilöstöseulonnasta ja asetti takarajaksi 30. huhtikuuta 2008. Oletan, että saamme kyseisen kertomuksen muutaman päivän kuluessa. Tästä parlamentin pyytämästä seulonnasta on tullut yksi Barroson komission menestystarinoista. Komission puheenjohtaja esittäytyy uudistajana, mutta häntä voidaan edelleen pitää uudistajana vain, jos hän tekee seulonnasta johtopäätökset ennen komission kauden päättymistä. Tämä tarkoittaa, että hänen on tarkasteltava kriittisesti hajauttamista ja otettava ensimmäiset askeleet kyseiseen suuntaan.
Hän on sen velkaa veronmaksajien ja parlamentin lisäksi omalle henkilökunnalleen, joka tällä hetkellä tuhlaa liikaa aikaansa ja taitojaan talon sisäiseen hallintoon ja byrokratiaan. Komissio on myös sen velkaa itselleen, koska kun otetaan huomioon haasteet, joita EU:lla on edessään, ja tärkeät hallintotehtävät, joihin se on ryhtymässä, me uskomme että - myös kun huomioidaan vuoden 2009 talousarvio joka, kuten tiedätte, ei sisällä mitään uutta - se voi onnistua kyseisissä tehtävissä vain, jos se ryhtyy tarkoituksenmukaisiin toimiin ja toteuttaa hallinnon sisäisiä muutoksia.
Péter Olajos
(HU) Kiitos, arvoisa puhemies. Osallistuin vuoden 2009 talousarvion valmisteluun, ja haluaisin tässä ominaisuudessa kiittää Jutta Haugia ja László Surjánia heidän perusteellisesti tehdystä valmistelevasta työstään. Meidän oli usein tarkasteltava uusia keinoja ja näin ollen meidän oli toimittava kurinalaisesti ja yhtenäisesti onnistuneen lopputuloksen saavuttamiseksi. Ja me voimme olla varmoja vuotuiseen toimintastrategiaan kuuluvista ympäristönsuojelua koskevista kysymyksistä, jotka ovat tiedossa. Olen tyytyväinen kaikkiin kolmeen komission aloitteeseen. Keski-Aasian valtuuskunnan jäsenenä olen erityisen tyytyväinen Euroopan unionin uuteen Keski-Aasian strategiaan ja siihen, että tukea on lisätty. Olen myös tyytyväinen siihen, että se aikoo edistää kestävää kehitystä koskevia käytäntöjä kehitysmaissa erityisesti luonnon monimuotoisuuden ja energian alalla. Tämä ei ole vain moraalinen velvollisuutemme. Tämä on omien etujemme mukaista. Olen varma, että voimme yhdessä toteuttaa useita tutkimushankkeita asian tukemiseksi, koska kansalaisemme odottavat tätä. Suuret kiitokset.
Danuta Hübner
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin jälleen kiittää Jutta Haugia hänen mietinnöstään ja myös muita puhujia heidän kommenteistaan. Tällä tarkoitan paitsi kommentteja, jotka liittyivät suoraan vuoden 2009 talousarvioon, myös puheenvuoroja, joissa kysyttiin, mitä tapahtuu vuoden 2009 jälkeen talousarvion osalta. Niistä on paljon hyötyä, kun keskustelemme poliittisesta ohjelmasta ja tulevasta talousarvion uudistuksesta.
Haluaisin Itämeri-strategian osalta puhua kahdesta erittäin tärkeästä kohdasta, jotka nostettiin esille. Ensinnäkin Itämeri-strategia: komissio työskentelee tämän strategian parissa, ja minulla on kunnia johtaa strategiaa koskevaa yksiköiden välistä työtä. On suunniteltu, että strategia on puheenjohtajavaltio Ruotsin esityslistalla, mikä tarkoittaa vuoden 2009 jälkimmäistä puoliskoa. Olemme kuitenkin vielä sellaisessa vaiheessa, jossa teemme konsultointia ja kartoitamme tilannetta alueella. Tarkastelemme myös strategiaa koskevia ehdotuksia. Taloudellisten seurausten osalta sanoisin, että on liian aikaista puhua niistä tänään.
Uuden sopimuksen ja poliittiselle ohjelmalle aiheutuvien seurausten osalta eräs kysymys koskee Lissabonin sopimuksen seurauksia toimielimiä koskevalle muutokselle ja uusille oikeudellisille puitteille.
Toinen kysymys käsittelee poliittista ohjelmaa, ja, kuten tiedätte, sekä neuvosto että komissio osallistuvat tällä hetkellä tarkasteluun ja erittäin konkreettiseen työhön, joka koskee oikeudellisia puitteita ja uusia toimielinten haasteita. Samalla kuitenkin tarkastellaan poliittista ohjelmaa. Kuten tiedätte, tarkasteluun ryhdyttiin sen jälkeen, kun saimme pyynnön talousarvion arvioinnista. Uskon, että komissio esittää uuden poliittisen ohjelman tämän vuoden loppuun mennessä tai heti vuoden 2009 alussa, ja että taloudellisista seurauksista voidaan keskustella ja niitä voidaan ratkaista vasta tämän jälkeen järkevällä tavalla ja vastuullisesti.
Avoimuuden osalta olen pannut merkille teidän kaikkien huomiot seulontatuloksista. Aion toimittaa ne erityisesti komission jäsenelle Grybauskaitėlle ja myös koko kollegiolle, ja haluaisin vahvistaa sen, mitä juuri sanoitte.
Käsittääkseni me tunnemme nyt vuoden 2009 osalta suuntaviivat, joita molemmat talousarviovallan käyttäjät ovat esittäneet. Alustava talousarvioesitys perustuu vakaisiin arvioihin, jotka koskevat tarvetta saavuttaa kaikki nämä painopistealueiden tavoitteet, joista on jo sovittu ja jotka ovat odotettavissa. Komissio haluaa epäilemättä jatkaa kanssanne hyvää yhteistyötä näiden tulosten saavuttamiseksi. Haluaisin myös sanoa, että hyvällä yhteistyöllä on erittäin suuri merkitys pitkän aikavälin haasteiden osalta. Tämä koskee sekä toimielimiä että poliittista ohjelmaa. Suuret kiitokset tästä keskustelusta.
Jutta Haug
esittelijä. - (DE) Arvoisa puhemies, kiitän kaikkia puhujia tästä keskustelusta. Olen tietenkin kiitollinen saamistani onnentoivotuksista ja kiitoksista. Haluaisin myös kiittää komission jäsentä Hübneria.
Mikäli olen ymmärtänyt oikein, komissio tukee meitä koko prosessissa ja lupaa laatia alustavan talousarvioesityksen, jossa otetaan huomioon kaikki, mitä haluamme otettavan huomioon. Ilmoitimme jälleen kerran ensisijaiset tavoitteemme selkeästi. Ne eivät ole lukumäärältään vähäisiä, eivätkä ne ole järin pieniä: ilmastonmuutoksen torjunta, kasvun ja työllisyyden luominen, sosiaalinen Eurooppa, tutkimus, ammattikoulutus, koulutus, apua maailman köyhimmille valtioille ja tehtäviemme täyttäminen maailmanlaajuisesti. Kaiken tämän rahoittaminen ei ole helppoa.
Kunpa neuvosto olisi ollut kuuntelemassa, koska se olisi nähnyt, että luojan kiitos kaikki, tai ainakin melkein kaikki, parlamentaariset ryhmät tukevat näitä tavoitteita yhdessä. Kiitän siitä kaikkia asianomaisia tahoja.
Reimer Böge
(DE) Arvoisa puhemies, komission jäsen Hübner kertoi juuri, että komissio ja neuvosto työskentelevät jo sellaisten asioiden parissa, jotka koskevat Lissabonin sopimuksen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Se on todella hienoa! Haluaisin kuitenkin budjettivaliokunnan puheenjohtajana ilmoittaa uskoakseni kaikkien kollegoiden puolesta, että parlamenttia on kohdeltava tasa-arvoisena toimielimenä toisen luokan toimielimen sijaan. Tämä tarkoittaa myös sitä, että meille on toimitettava asiakirjat ja epäviralliset asiakirjat, jotka koskevat kaikkia niitä aiheita, joista on keskusteltava ja neuvoteltava yhdessä tulevien kuukausien aikana. Tulemme kohtaamaan suuria hankaluuksia menettelyn loppuvaiheessa vuoden lopulla, jos emme ole varmoja näistä asioista.
On komission ja neuvoston etujen mukaista taata täysin tasa-arvoinen kohtelu myös tiedotuspolitiikassa käsiteltävinä olevien asiakirjojen ja aiheiden osalta.
Danuta Hübner
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin vain ilmoittaa erittäin selkeästi, että en voi kuvitella tilannetta, jossa nämä kolme toimielintä eivät työskentelisi yhdessä. Oletan, että tämä koskee myös parlamentin yhteistyötä komission ja neuvoston kanssa.
Tämä on meidän yhteinen sopimuksemme, yhteinen saavutuksemme ja yhteinen tehtävämme. Voin vain välittää sanomanne puheenjohtaja Barrosolle, mutta olen varma siitä, että kaikki ovat tietoisia tästä vastuusta.
Puhemies
(PT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tiistaina 22. huhtikuuta 2008.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Nathalie Griesbeck  
kirjallinen. - (FR) Lissabonin sopimuksella, jonka on määrä tulla voimaan ensi tammikuun 1. päivänä, vahvistetaan parlamentin toimivaltuuksia ennenkuulumattomalla tavalla. Meidän on allekirjoitettava tämän vuoden loppuun mennessä toimielinten välinen sopimus, jossa otetaan huomioon yhteispäätösmenettelyn laajentaminen ja pakollisia ja ei-pakollisia menoja koskevan erottelun päättäminen.
Kyseisessä yhteydessä meidän olisi korostettava, että olemme päättäneet ajaa määrätietoisesti asiaamme puolivälin uudelleentarkastelussa, joka koskee rahoituskehystä vuosille 2007-2013, ja politiikan uudelleensuuntautumisessa, jonka haluamme saavuttaa. Tämän on perustuttava talousarvioon, joka on täysin tavoitteidemme mukainen ja jossa ei arvioida solidaarisuusperiaatteitamme, jotka ovat meille tärkeitä. Meidän on jatkuvasti huolehdittava poliittisten toimiemme tehostamisesta. Samalla meidän on kuitenkin torjuttava kaikki yritykset, joilla pyritään YMP:n ja alueellisten poliittisten toimien uudelleenkansallistamiseen.
On myös tärkeää, että pystymme helpottamaan uusien ja hyödyllisten poliittisten toimenpiteiden luomista niillä talousarviota koskevilla työvälineillä, jotka parlamentilla on käytössään joustovälineen, pilottihankkeiden ja valmistelutoimien muodossa.
Lisäksi Euroopan komission on parannettava talousarviota koskevaa avoimuutta, jotta voimme valvoa kunnolla julkisten varojen käyttöä.
Gábor Harangozó  
kirjallinen. - (EN) Meidän olisi valmistauduttava muutoksiin, joiden on määrä tapahtua vuonna 2009 Lissabonin sopimuksen voimaantulon ja europarlamenttivaalien järjestämisen vuoksi, koska niillä on suuri vaikutus talousarvioon. Uuden parlamentin ja komission on todellakin käsiteltävä uusia talousarviomenetelmiä.
On näin ollen välttämätöntä, että vuodelle 2009 esitetään avoimet ja toteuttamiskelpoiset talousarviota koskevat puitteet ja painopistealueet. Muiden asioiden osalta on välttämätöntä taata, että talousarviosta kohdennetaan painopistealueille riittävästi varoja. Olen tässä mielessä tyytyväinen siihen, että esittelijämme Jutta Haug korostaa solidaarisuusperiaatteen merkitystä yhtenä eurooppalaisen politiikan kulmakivenä erityisesti koheesio- ja rakennepolitiikan osalta.
Nyt kun edessämme on uusia haasteita ja toimielinten välinen tasapaino toimielinten muodostamassa kolmiossa muuttuu, on vielä tärkeämpää taata yhtenäisyys poliittisten painopistealueiden ja saataville asetettavien varojen välillä. On kasvava huoli siitä, että talousarviossa muutetaan painopistealueita kilpailukykyä, ilmastonmuutosta tai kestävää kehitystä suosivaan suuntaan muiden ensisijaisten tavoitteiden kustannuksella. Tulevilla uusilla painopistealueilla ei saisi missään tapauksessa estää solidaarisuuden kaltaisten muiden ensisijaisten poliittisten tavoitteiden saavuttamista.
Monica Maria Iacob-Ridzi  
kirjallinen. - (RO) Haluaisin korostaa tiettyjä näkökohtia, jotka liittyvät artiklaan, jolla vahvistetaan solidaarisuuden periaate tässä mietinnössä.
Koheesiopolitiikan osuus Euroopan unionin vuotuisesta talousarviosta on edelleen kolmannes. Me emme voi kuitenkaan jättää huomioimatta sitä, että tämän alan merkitys on vähentynyt jatkuvasti verrattuna talouskasvua ja työllisyyttä koskevan kilpailukykypolitiikan alaan, jolla on kirjattu kasvua. Esimerkiksi vuoteen 2007 verrattuna budjettikohdalle 1 a, joka koskee kilpailukykyä, on kirjattu kasvua 18 prosenttia, kun taas koheesioalaa käsittelevän kohdan 1 b osalta kasvua on kirjattu vain 3,1 prosenttia.
Lisäksi meidän olisi otettava huomioon Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanon vaikutukset koheesiopolitiikkaan. Rakennerahastot - jotka ovat tällä hetkellä ei-pakollisia kustannuksia ja joiden osalta parlamentilla on lopullinen päätäntävalta talousarviomenettelyssä - ovat aihe, josta ministerineuvosto ja parlamentti tekevät yhteisen päätöksen. On kuitenkin tiedossa, että vuosittain neuvosto vähentää merkittävästi eurooppalaisia tukisummia, jotka on ollut määrä osoittaa koheesiopolitiikalle.
Uskon tästä syystä, että on erittäin tärkeää saavuttaa Lissabonin strategian tavoitteet niin, että samalla kuitenkin huomioidaan eroavaisuudet, joita edelleen esiintyy Euroopan alueiden välillä.
