Eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta 22 päivänä syyskuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/45/EY muuttaminen (keskustelu) 
Puhemies
(PT) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta 22 päivänä syyskuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/45/EY muuttamisesta.
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa puhemies, kiitän tilaisuudesta puhua kahdesta toisiinsa läheisesti liittyvästä asiasta, eurooppalaisesta yritysneuvostosta ja vastuullisista rakenneuudistuksista. Komissio pitää näitä asioita erittäin tärkeinä, ja olemme edenneet niiden parissa merkittävästi viime vuoden aikana.
Komissio katsoo, että eurooppalaisen yritysneuvoston oikeudellisen kehyksen parantaminen edellyttää yhteisön toimia. Eurooppalaisia yritysneuvostoja ei kuulla automaattisesti rakenneuudistusten yhteydessä. Direktiivin täytäntöönpanoon liittyy oikeudellista epävarmuutta, ja lisäksi työntekijöiden kansallisen ja ylikansallisen tiedottamisen ja kuulemisen sekä asiaankuuluvien direktiivien välisiä yhteyksiä on parannettava.
Kuten tiedätte, komissio käynnisti 20. helmikuuta toisen kuulemisen, jossa se keskustelee työmarkkinaosapuolten kanssa direktiivin tarkistamisesta. Tässä yhteydessä komissio ehdotti monia eri menettelytapoja, joiden avulla direktiivillä voitaisiin pyrkiä ratkaisemaan juuri mainitsemani ongelmat. Ne liittyvät lähinnä määritelmien muuttamiseen, sopimuksen puuttuessa sovellettavien sääntöjen lujittamiseen, työntekijöiden kouluttamiseen, sopimusten tarkistamiseen merkittävien muutosten, kuten fuusioiden, yhteydessä, sekä kansallisesti ja ylikansallisesti käytävää vastavuoroista vuoropuhelua koskevan järjestelmän täytäntöönpanoon.
Komissio antoi lainsäädäntöehdotuksensa tämän kuulemisen jälkeen. Näin työmarkkinaosapuolet saivat tilaisuuden keskustella aiheesta. Työmarkkinaosapuolilla on kiistatta parhaat edellytykset varmistaa, että direktiivin muuttamisen vaikutukset ovat myönteiset, ja tämä on erittäin tärkeä asia. Siksi komissio pyysi ne mukaan eurooppalaisista yritysneuvostoista käytäviin neuvotteluihin. Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö (ETUC) ilmoitti lopulta, ettei se voisi ryhtyä neuvottelemaan eurooppalaisista yritysneuvostoista työantajajärjestöjen kanssa. Pyysin komission puolesta jälleen kerran työmarkkinaosapuolia tekemään kaikkensa tämän toiminnan kehyksen parantamiseksi. Komissio tarkastelee parhaillaan sitä, millaisiin eri toimiin yhteisö voi ryhtyä, ottaen huomioon työmarkkinaosapuolten vastaukset ja työpanoksen.
Jos tämä arviointi osoittaa, että direktiivin tarkistaminen on paras tapa ratkaista nykyiset ongelmat, ja elleivät työmarkkinaosapuolet vastaa viimeisimpään niille esitettyyn pyyntöön, ehdotan kesällä komission jäsenille, että hyväksymme tasapainoisen lainsäädäntöehdotuksen, jossa otetaan huomioon kaikkien osapuolten edut ja niiden esittämät näkemykset.
Eurooppalaiset yritysneuvostot tarvitsevat työlleen uutta pontta. Niiden on käynnistettävä todellinen ylikansallinen vuoropuhelu, ja niiden täytyy voida osallistua täysipainoisesti muutosten ennakointiin ja toteuttamiseen. Niiden on oltava voimakkaampia ja tehokkaampia. Tämä on yksi komission painopisteistä vuonna 2008, ja komissio pyrkii tekemään tässä asiassa tiivistä yhteistyötä parlamentin ja neuvoston kanssa.
Toinen asiani koskee rakenneuudistuksia. Euroopassa tapahtuvat merkittävät taloudelliset ja sosiaaliset muutokset, jotka johtuvat teknologian kehittymisestä, globalisaatiosta ja väestön ikääntymisestä, ja toimet, joihin meidän on ryhdyttävä torjuaksemme ilmaston lämpenemistä ja sen aiheuttamia ympäristöhaittoja, johtavat vääjäämättä rakenneuudistuksiin. Tilanteeseen mukautuminen on ensisijaisesti juuri yritysten tehtävä, sillä ne tuntevat markkinaolosuhteet ja teknologian ja ne kantavat rakenneuudistuspäätöksiin liittyvät riskit.
Rakenneuudistuksilla, etenkin mittavilla rakenneuudistuksilla, on niin suuret sosiaaliset, taloudelliset ja alueelliset vaikutukset, että alihankkijoiden, yritysten, työntekijöiden ja niiden edustajien täytyy saada sanoa sanansa mukautumisen eri vaiheissa. Talouden muutoksiin sopeutuminen edellyttää samoista syistä myös julkisia toimenpiteitä, joilla pyritään luomaan yleinen kehys taloudellisen kilpailukyvyn parantamiseksi, tukemaan rakenneuudistusvalmistelujen ennakointia kohdennetusti ja toteuttamaan rakenneuudistukset sosiaalisesti vastuullisella tavalla.
Rakenneuudistukset vaikuttavat ensisijaisesti paitsi kyseessä oleviin alueisiin myös yrityksiin. Niiden on toisaalta kyettävä kehittymään nopeasti ja säilyttämään kilpailukykynsä, ja toisaalta niiden on kannettava sosiaalinen ja alueellinen vastuunsa ennakoimalla muutoksia ja varmistamalla, että asianosaisille tiedotetaan asiasta kunnolla mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, sekä ennen kaikkea ottamalla käyttöön mekanismeja, joilla työntekijöitä ja alueita valmistellaan tuleviin rakenneuudistuksiin.
Työmarkkinaosapuolet sopivat vuonna 2003 nämä vaatimukset täyttävästä yleisestä kehyksestä. Tämän kehyksen pohjalta laadittiin direktiivejä, mutta niitä sovelletaan nykyisin harvakseltaan. Tästä syystä komissio julkistaa pian kertomuksen, jonka tavoitteena on auttaa työmarkkinaosapuolia toteuttamaan tällä alueella lisää toimia esimerkiksi panemalla nykyiset suuntaviivat tehokkaammin täytäntöön, laajentamalla periaatteiden soveltamisalaa ja etsimällä ratkaisuja nykyisiin vakaviin ongelmiin.
Haluan korostaa, että komissio on valmis tekemään parlamentin kanssa mahdollisimman tiivistä yhteistyötä näiden kummankin hyvin tärkeän asian eli eurooppalaisten yritysneuvostojen ja rakenneuudistusten parissa sekä ennen kaikkea sosiaalipoliittisen ohjelman parissa, joka onkin jo sitten tämänpäiväisen keskustelunaiheemme ulkopuolella.
Philip Bushill-Matthews
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, käytän puheenvuoron monesta eri syystä, paitsi Euroopan parlamentin suurimman poliittisen ryhmän koordinaattorina myös henkilönä, joka toimi keskeisessä tehtävässä, kun tätä asiaa käsiteltiin edellisellä toimikaudella, ja ennen kaikkea henkilönä, joka on perustanut aiemman uransa aikana yritysneuvostoja moniin eri yrityksiin. Uskon vakaasti tiedotuksen ja kuulemisen kehittämiseen ja tiedän, mikä toimii ja mikä ei - olen siis tämän ajattelutavan todellinen puolustaja.
Arvoisa komission jäsen, olisi äärimmäisen ironista, että tällaisessa asiassa, jossa on ennen kaikkea kyse sosiaalisesta vuoropuhelusta ja kahden eri osapuolen kokoontumisesta yhteen, ajauduttaisiin umpikujaan heti alkuvaiheessa siksi, että EAY kieltäytyy istumasta neuvottelupöytään. Kiitän teitä siitä, että olette yrittänyt ja että yritätte edelleen käynnistää neuvottelut. Jos kuitenkin toteatte, että lainsäädäntö otetaan käyttöön joka tapauksessa, vaikkei vuoropuhelua käytäisi, miten tällöin kannustatte kumpaakin osapuolta istumaan neuvottelupöytään? Miten tällöin toista osapuolta rangaistaan siitä, ettei se ole suostunut neuvottelemaan? Arvoisa komission jäsen, kun tarkastelette vaihtoehtojanne, mielestäni oikea ratkaisu olisi se - ja ehdotan tätä raskain mielin - että kaikissa ehdotuksissanne näkyisi, että toinen osapuoli oli valmis keskustelemaan ja toinen taas ei.
Totean lopuksi, että kun globalisaatio kiihtyy ja yritysten on toteutettava rakenneuudistuksia pysyäkseen menossa mukana, tiedottamista ja kuulemista koskevat kysymykset ovat ratkaisevan tärkeitä. Olemme kuitenkin saaneet huomata, kuinka sosiaalinen vuoropuhelu epäonnistuu, kuinka sosiaalinen kumppanuus epäonnistuu ja kuinka juuri ne, joiden pitäisi näyttää tietä, epäonnistuvat. Kieltäytyessään neuvottelemasta eurooppalaiset ammattiliitot paitsi epäonnistuivat itse myös pettivät työntekijät, joita ne väittävät edustavansa. Kun tämä asia tulee viimein Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, meidän Euroopan parlamentin jäsenten on pidettävä huolta siitä, ettemme epäonnistu.
Harlem Désir
PSE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, kun eurooppalaisia yritysneuvostoja koskeva direktiivi hyväksyttiin vuonna 1994, se oli uraauurtava säädös. Vaikka siinä asetettiinkin vain vähimmäisvaatimukset, se tarjosi yhteisönlaajuisten yhtiöiden työntekijöille oikeuden saada tietoa ja tulla kuulluiksi ja se oli yksi eurooppalaisen työlainsäädännön kulmakivistä. Se on kuitenkin jäänyt jälkeen liike-elämässä tapahtuneista muutoksista, yhtiöiden johdon taloudellisista painopisteistä sekä muista tämän jälkeen hyväksytyistä direktiiveistä, jotka koskevat työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan. Direktiiviä on siis ehdottomasti tarkistettava, jotta voidaan varmistaa, että yhteisönlaajuisissa yhtiöissä työntekijöille tiedotetaan asioista hyvissä ajoin ja että niissä järjestetään laadukkaat kuulemisprosessit, ja jotta näin voitaisiin löytää vaihtoehtoja rakenneuudistuksille, toimipaikkojen sulkemisille ja joukkoirtisanomisille.
Olemme nähneet muutaman viime vuoden aikana aivan liian usein tapauksia, joissa joukkoirtisanomisista on päätetty äkillisesti, ilman että työntekijöitä on todella kuultu tai että heidän edustajansa ovat todella saaneet sanansa sanottua. Joskus työntekijät kuulevat tulevasta irtisanomisestaan radiosta. Heidän edustajilleen ilmoitetaan asiasta vain muutama minuutti ennen päätöksen julkistamista, joka tehdään usein pörssin aukeamisaikaan.
Kaikki tämä tuo selvästi esiin sen, että direktiiviä on tarkistettava pikaisesti. Tästä tarkistuksesta säädettiin jo alkuperäisessä direktiivissä, ja tämän direktiivin mekanismeja olisi pitänyt päivittää jo vuonna 2000. Siitä lähtien BusinessEurope - eli Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestö UNICE, joksi sitä tuolloin kutsuttiin - on tehnyt kaikkensa estääkseen direktiivin tarkistamisen ja pitääkseen huolen siitä, etteivät kuulemiset ole johtaneet mihinkään.
Hyvät parlamentin jäsenet, hyvä Philip Bushill-Matthews, toimin vuonna 2001 yhdessä muiden jäsenten kanssa Euroopan parlamentin esittelijänä ja vaikutin vuonna 2007 omalta osaltani siihen, että Euroopan parlamentin suuri enemmistö hyväksyi tämän direktiivin tarkistamista koskevan kunnianhimoisen pyynnön, enkä voi siksi hyväksyä Euroopan ammatillista yhteistyöjärjestöä kohtaan esitettyä kritiikkiä. EAY on vilpitön ja valmis neuvottelemaan. Ellei tämä kuuleminen, elleivät nämä neuvottelut johda mihinkään, komissio voi käyttää aloiteoikeuttaan. Komissiolla on yksinomainen oikeus tehdä aloitteita, ja me kunnioitamme tätä. Tämä oikeus tuo kuitenkin komissiolle myös vastuuta: sen vastuulla on ajaa EU:n yleistä etua, pitää huolta siitä, ettei EU joudu yksityisten etujen panttivangiksi, ja varmistaa, että eurooppalaiset työntekijät voivat luottaa siihen, että komissio puolustaa heidän oikeuttaan tulla kuulluiksi ja saada tietoa ajoissa, niin että suurissa yhteisön laajuisissa yhtiöissä voidaan käydä aitoa eurooppalaista sosiaalista vuoropuhelua.
Siiri Oviir
ALDE-ryhmän puolesta. - (ET) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, on varsin myönteistä, että komissio on tuonut tietoisuuteen ongelmat, jotka liittyvät eurooppalaisiin yritysneuvostoihin - siihen, että työntekijöitä on kuultava ja heille on tiedotettava tilanteissa, joissa todelliset taloudelliset rakenneuudistukset ovat välttämättömiä maailmanlaajuisten olosuhteiden vuoksi.
Olen täysin samaa mieltä edellisen, vasemmalla istuvan puhujan kanssa siitä, että työntekijöiden kuuleminen on hyvin tärkeää. Kuuleminen ei ole kuitenkaan ainut tärkeä asia: myös rakentava ja myönteinen tiedottaminen on hyvin tärkeää. Täällä onkin korostettu kovasti tarvetta käydä sosiaalista vuoropuhelua.
Euroopan unionissa ei kuitenkaan ole nykyisin enää vain 15:ttä vanhaa demokraattista jäsenvaltiota, vaan meitä on 27, ja esimerkiksi kotimaassani vain noin viisi prosenttia työvoimasta kuuluu ammattiliittoihin, jotka ovat luonnollisestikin sosiaalisen vuoropuhelun toinen osapuoli. Työntekijät eivät kuulu ammattiliittoihin omasta vapaasta tahdostaan. Heillä on tähän omat syynsä, ja yksi niistä on epäilemättä se, etteivät he usko ammattiliitoilla olevan riittävästi vaikutusvaltaa heidän etujensa suojelemiseksi.
Laatiessaan nyt oikeudellista kehystä ja lainsäädäntöä komission pitäisi ottaa huomioon, että monessa maassa on vastaavanlainen tilanne. Pyydän, että tähän asiaan kiinnitetään huomiota, sillä muutoin lopputuloksena on säädös, joka ei toimi monessakaan jäsenvaltiossa ja jota ei voida siksi soveltaa.
Ewa Tomaszewska
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, puhun nyt riippumattoman, itsenäisen ”Solidarisuus”-ammattiliiton jäsenenä muiden ammattiliittoni jäsenten puolesta. Työnantajat vitkuttelevat vuoropuhelun käynnistämisen suhteen. Vuoropuhelu on ammattiliittojen jäsenten etu ja hyväksi myös työympäristölle.
Direktiiviä 94/45/EY ei ole sovellettu enää pitkään aikaan eikä sitä ole yhdenmukaistettu EU:n muiden direktiivien, etenkään eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta annetun direktiivin 2001/86/EY kanssa. Kyseisessä direktiivissä vahvistetaan yleinen kehys, jota sovelletaan työntekijöille tiedottamiseen ja heidän kuulemiseensa Euroopan yhteisössä. Myöskään sitä, millaisessa tehtävässä ammattiliitot toimivat eurooppalaisia yritysneuvostoja perustettaessa ja niiden toiminnassa, ei ole määritelty kunnolla. Niiden perustamismenettelyt ovat monimutkaiset, ja siksi kaikista mahdollisesti perustettavista on perustettu vain kolmannes.
Koska tiedottamista ja kuulemista ei ole määritelty tarkkaan, työntekijöiden on hyvin vaikeaa saada tietoja etenkin yritysten yksityistämisten ja yritysostojen yhteydessä. Odotamme, että tätä lainsäädäntöä tarkistetaan pikaisesti.
Elisabeth Schroedter
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, arvoisa komission jäsen, olen äärimmäisen iloinen, että Euroopan sosiaalipolitiikassa nähty odotusvaihe on päättymässä. Tämän olikin jo korkea aika tapahtua. Ammattiliittojen ja eurooppalaisten työnantajien keskusliiton väliset neuvottelut tuomittiin epäonnistumaan, kun toinen osapuoli kieltäytyi ehdottomasti suostumasta tarkistuksiin. Lykätessään tätä keskeistä lainsäädäntöhanketta komissio on antanut kansalle sen käsityksen, että se jatkaa sitkeästi sisämarkkinoiden kehittämistä liberaalin mallin mukaisesti eikä tee mitään Euroopan sosiaalisen mallin eteen.
Sosiaalisesta Euroopasta puhuminen ei vielä riitä, vaan ihmiset haluavat konkreettisia toimia. On ollut jo pitkään selvää, että tuhannen työntekijän vähimmäismäärä on aivan liian suuri, jotta se voisi edustaa työntekijöitä riittävän hyvin yhtiöiden hallintotilanteen muuttuessa jatkuvasti eri puolilla Eurooppaa.
On myös selvää, etteivät eurooppalaiset yritysneuvostot kykene hoitamaan edustustehtäväänsä kunnolla, jos niille tiedotetaan liian myöhään fuusioista, yritysten myynneistä tai osittaisista myynneistä. Jos komissio on vakuuttunut siitä, että Tanskan joustoturvamalli sopii erityisen hyvin EU:n työllisyysstrategiaan, silloin sen pitäisi tietenkin myös varmistaa, että Euroopan unioniin luodaan edellytykset tukea Tanskan työmarkkinamallia, jolla tarkoitan työntekijöiden tehokasta edustusta.
Silloin komission on myös lujitettava ammattiliittojen oikeuksia eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevassa tarkistetussa direktiivissä. Lisäksi komission pitäisi varmistaa Euroopan avoimuusaloitteen ja yritysjohdon valvontaa koskevan säännöstön mukaisesti, että kaikki yhtiöt, joihin eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevaa direktiiviä sovelletaan, todella perustavat eurooppalaisia yritysneuvostoja. Voin puhua vain omasta kotimaastani: vain 30 prosenttia yhtiöistä, joiden pääkonttori sijaitsee Saksassa ja joiden olisi pitänyt perustaa yritysneuvostoja, on tehnyt niin. EU:n työlainsäädännön kiertämisen on johdettava seurauksiin! Tämä on komissiolle todellinen haaste.
Francis Wurtz
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, komissio julkisti kahdeksan vuotta sitten kertomuksen, josta säädettiin eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevassa, vuonna 1994 annetussa direktiivissä ja jossa todettiin, että joissakin tapauksissa tämän tekstin soveltaminen vaikutti - lainaan suoraan - ”takaavan vain hyvin alhaisen tasoisen kansainvälisen tiedottamisen ja kuulemisen”. Lopuksi tekstissä todettiin - lainaan jälleen - että ”komissio tekee sopivalla hetkellä päätöksen direktiivin mahdollisesta uudelleentarkastelusta”. Tästä on nyt kulunut kahdeksan vuotta. Neljä vuotta kului, eikä mitään tapahtunut. Vuonna 2004 komissio käynnisti vihdoin työmarkkinaosapuolten kuulemisen ensimmäisen vaiheen. Neljä vuotta valui jälleen hukkaan, vaikka kaikkien osapuolten kannat olivat tiedossa eivätkä ne olleet muuttuneet.
Työnantajajärjestöjen mukaan direktiivin tarkistaminen oli turhaa, kun taas ammattiliitot pitivät sitä välttämättömänä. Lisään vielä, että komissio totesi itse, että vuonna 2006 vain kolmasosa yhtiöistä oli perustanut eurooppalaisen yritysneuvoston, että 20 prosenttia perustetuista yritysneuvostoista oli kuultu vasta johdon päätösten julkistamisen jälkeen ja että 30 prosenttia ei ollut kuultu lainkaan. Tänä aikana fuusioiden, rakenneuudistusten ja tuotannonsiirtojen määrä kasvoi räjähdysmäisesti.
Olemme vasta nyt heräämässä tästä tuomittavasta horroksesta. Ehdotuksia on esitetty. Ne ovat itse asiassa niin vaatimattomia, että tarkistamista vastustanut BusinessEurope on ilahtunut siitä, että ne ovat sen omien sanojen mukaan pikemminkin innoittavia kuin ohjaavia, mutta ainakin keskustelu saadaan nyt käynnistettyä. Pallo on nyt parlamentilla, eikä parlamentin tarvitse aloittaa aivan alusta. Muistutan, että Euroopan parlamentti hyväksyi vuonna 2001 PPE-DE-ryhmään kuuluneen Winfried Menradin mietinnön tästä aiheesta. Siinä direktiivin täytäntöönpanon todettiin edellyttävän muun muassa asianmukaisia kansallisia ja EU:n pakotteita, ellei direktiiviä noudateta, eli tarkoin määriteltyjä ja raskaita pakotteita, oikeutta lykätä johdon päätöksen hyväksymistä työntekijöiden edustajien pyynnöstä sekä ammattiyhdistysten aiempaa merkittävämpää asemaa.
Ryhmämme kannattaa sitä, että jatkamme PPE-DE-ryhmän vanhan, vuonna 2001 hyväksytyn mietinnön ehdotusten käsittelyä. Lisäksi ryhmämme ehdottaa, että nämä ehdotukset, erityisesti kahta asiaa koskevat ehdotukset, muotoiltaisiin tarkemmin. Ensinnäkin eurooppalaisten yritysneuvostojen täytyy voida saada käsiinsä yhtiön strategisia tietoja, jotta kuuleminen ei olisi pelkkä muodollisuus. Lisäksi niillä pitää olla ennen kaikkea oikeus keskeyttää kaikki rakenneuudistussuunnitelmat: sen lisäksi, että niiden pitää voida siirtää määräaikoja, niiden täytyy voida tehdä vasta-arvioita, esittää vastaehdotuksia ja osallistua todellisiin neuvotteluihin. Meillä on vain vähän aikaa: parlamentin toimikausi lähenee loppuaan. Katson, että totuuden hetki on koittanut.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Arvoisa puhemies, lähestyn aihetta jokseenkin erilaisella tavalla kuin kollegani Philip Bushill-Matthews. Olen hänen kanssaan samaa mieltä monista asioista, kuten siitä, että rajat ylittävien fuusioiden, tuotannonsiirtojen ja rakenneuudistusten seurauksena ja globalisaation kiihtyessä tiedottamista ja kuulemista tarvitaan yhä enemmän.
Tällä hetkellä noin 145:ttä miljoonaa työntekijää edustaa noin 800-820 eurooppalaista yritysneuvostoa. Katson, että yhteiskuntalähtöisessä markkinataloudessa työntekijöiden etuja on suojeltava mahdollisimman tehokkaasti, sillä ne voivat taata työmarkkinoiden rauhan ja vakauden.
Arvoisa puhemies, juuri tästä syystä eurooppalaiset yritysneuvostot ovat minulle hyvin tärkeitä. Työnantajien ja työntekijöiden on päästävä sopimukseen, ja kehotankin työntekijöitä jatkamaan pyrkimyksiään saada tällainen sopimus aikaan. Jos heidän on kuitenkin palattava neuvottelupöytään, työnantajien on esitettävä tarjous, jonka pohjalta neuvotteluihin voidaan ryhtyä.
Kannatan täysin sitä, minkä puolesta äänestimme vuonna 2001 hyväksyessämme kollegani, Winfried Menradin mietinnön. Mitä oikein totesimme tuolloin? Totesimme, että käyttöön oli otettava uutta lainsäädäntöä, jolla turvattaisiin tietojen antaminen aikaisemmassa vaiheessa oikeaan aikaan, ja kuulemisprosessin kehittäminen, jolla rajoitettaisiin työntekijöiden määrää eurooppalaisissa yritysneuvostoissa, minkä myötä käyttöön otettaisiin lisää erilaisia ja aiempaa toimivampia seuraamuksia siltä varalta, ettei lainsäädäntö toimisi kunnolla, ja millä parannettaisiin eurooppalaisten yritysneuvostojen toimintaolosuhteita.
Arvoisa puhemies, kehotan kaikkia käymään neuvottelupöytään. Arvoisa komission jäsen Špidla, ellei näin käy, teidän tehtävänänne on varmistaa, että tämä uusi teksti laaditaan tänä vuonna. Kiitos.
Puhemies
(PT) Hyvät parlamentin jäsenet, meillä on aikataulua koskeva ongelma, sillä neuvoston edustajan on tarkoitus käyttää puheenvuoro seuraavassa keskustelussa ja hänen on lähdettävä tiettyyn aikaan. Pahoittelen siksi, että minun on vaadittava tiukasti teitä noudattamaan teille annettua puheaikaa.
Jan Andersson
- (SV) Arvoisa puhemies, kaikki näyttävät olevan samaa mieltä siitä, että tämä on tärkeä direktiivi. Etenkin rakenneuudistusten yleistyessä on tärkeää, että tiedottaminen ja kuuleminen toimivat kunnolla. Olen myös samaa mieltä komission ja komission jäsenen Špidlan kanssa siitä, ettei direktiivi toimi nykyisellään riittävän hyvin. Parannuksia tarvitaan. Tiedämme, että suuria rakenneuudistuksia on toteutettu ilman minkäänlaista kuulemista ja tiedottamista.
Olen myös samaa mieltä siitä, että oli aivan oikein jättää tämä asia työmarkkinaosapuolille. Nykytilanteessa on kuitenkin epätodennäköistä, että saamme aikaan minkäänlaista direktiiviä parlamentin tämän toimikauden aikana. Jos toinen osapuoli käyttää neuvotteluja vain prosessin pitkittämiseen eikä sopimukseen päästä yhdeksän kuukauden jälkeen, emme saa aikaan direktiiviä emmekä minkäänlaista muutosta. Tässä tapauksessa on selvästi vaara käydä niin. Siksi toinen osapuoli on vetäytynyt neuvotteluista. Vaarana on selvästikin se, että tämä on vain vitkastelua.
Tällainen on tämänhetkinen tilanne, ja siksi komission on nyt toimittava. Olemme tässä tilanteessa siksi, ettei neuvotteluissa ole onnistuttu. Siispä komission on esitettävä ehdotus komission jäsenen Špidlan mainitsemien periaatteiden ja hänen tekemänsä analyysin pohjalta. Me parlamentissa lupaamme puolestamme - kuten keskustelimme jo koordinaattoreiden kokouksessa työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa - että teemme parhaamme saadaksemme aikaan direktiivin, joka voidaan saada valmiiksi jo parlamentin tämän toimikauden aikana. Juuri tämä on nyt tärkeää. Komission on toimittava.
José Albino Silva Peneda
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, haluan kiittää aluksi komissiota työstä, jota se on tehnyt työmarkkinaosapuolten kanssa eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevan direktiivin tarkistamiseksi. Katson kuitenkin, että EU:n retoriikan ja kansalaisten päivittäisen elämän väliset erot ovat osaltaan heikentäneet merkittävästi johdon ja työntekijöiden välistä luottamusta.
Näiden osapuolten välistä luottamusta on nyt hyvin tärkeää parantaa EU:n kilpailukyvyn lisäämiseksi ja eurooppalaisen yhteisvastuun kehittämiseksi. Luottamus kasvaa, kun sosiaalista vuoropuhelua lisätään, ja mitä enemmän sosiaalista vuoropuhelua käydään, sitä avoimemmin sopeutus- ja rakenneuudistusprosesseista tehdään päätöksiä.
Parantamalla työnantajien ja työntekijöiden välistä tiedonkulkua autamme ihmisiä ymmärtämään paremmin kansainvälisten ilmiöiden vaikutuksia ja kannustamme kumpaakin osapuolta etsimään yhdessä ratkaisuja rakenneuudistusprosesseihin. Tästä syystä meidän on tarkistettava ja nykyaikaistettava työntekijöiden kuulemiseen ja heidän osallistumiseensa liittyviä oikeudellisia mekanismeja, jotta saamme aikaan oikeudellisen kehyksen, joka edistää jäsentynyttä sosiaalista vuoropuhelua.
Kehotan siksi Euroopan ammatillista yhteistyöjärjestöä punnitsemaan uudelleen kantaansa, istumaan neuvottelupöytään ja tarkastelemaan tätä direktiiviluonnosta yhdessä työnantajien edustajien kanssa. Ellei tämä onnistu, tilanne on mielestäni valitettava, mutta minun on myös todettava, että komission on kannettava vastuunsa ja että olisi hyvä, jos tämän direktiivin tarkistusprosessi saataisiin päätökseen ennen tämän parlamentin ja tämän komission toimikausien loppua.
Harald Ettl
(DE) Arvoisa puhemies, kun komissio pyytää eurooppalaisilta työmarkkinaosapuolilta, että ne ”yrittäisivät uudelleen” päästä keskenään sopuun, se paljastaa, ettei se tunne kunnolla poliittista todellisuutta. Työntekijäpuoli ei halua osallistua, eikä komissio ymmärrä, miksi työmarkkinapoliittinen mekanismi toimii niin huonosti.
Kun teollisuuden toimintaympäristö muuttuu nopeasti ja edellyttää nopeaa sopeutumista, yksimielisyyttä edellyttävä päätöksenteko, josta esimerkkinä voidaan mainita BusinessEurope, on epäkäytännöllistä. Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestössähän (ITUC) tehdään nimittäin päätöksiä määräenemmistöllä, mikä mahdollistaa joustavuuden ja muutokset. Juuri tämän työmarkkinapoliittisen päätöksentekomekanismin ansiosta muun muassa Helmut Kohl ja Euroopan parlamentti saivat vuonna 1994 aikaan eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevan direktiivin, mutta silloinkin päätettiin, että direktiiviä tarkistettaisiin ja mukautettaisiin edelleen viiden vuoden päästä. Nyt eletään vuotta 2008, ja komissio haluaa jälleen käynnistää neuvottelut, jotka jatkuvat vääjäämättä tämän vaalikauden jälkeenkin, vaikka työntekijäpuoli ei haluakaan neuvotella tai ei kykene neuvottelemaan oman sisäisen päätöksentekomekanisminsa vuoksi.
Yhteenvetona totean teille, että tilanne on täysin sama kuin vuonna 1994. Haluammeko kehittää eurooppalaisen yritysneuvoston kaltaista äärimmäisen tärkeää välinettä, josta komission jäsen Barroso on puhunut täällä täysistunnossa, vai haluammeko vain teeskennellä, että halusimme tarkistuksen joka tapauksessa ja että viime kädessä se epäonnistui olosuhteiden pakosta, kuten muiden sosiaaliasioiden kohdalla on niin kovin usein käynyt?
Jos vastaus on jälkimmäinen, emme käytä asiaan ja paremman ratkaisun etsimiseen riittävästi voimavarojamme, ja tällöin sosiaali- ja työllisyysalan toimiemme tulokset jäävät tällä vaalikaudella kaiken kaikkiaan vielä heikommiksi. Näin ei saa käydä!
Alejandro Cercas
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kiitos. Jos ymmärsin teidät oikein - ja toivon, että ymmärsin teidät oikein enkä sekoittanut toiveitani ja todellisuutta - ymmärsin, että aiotte ryhtyä tähän taisteluun ettekä aio luopua aloiteoikeudestanne. Ymmärsin, että yritätte varmistaa, että ennen kuin tämä parlamentti ja tämä komissio päättävät työnsä, olemme saaneet viimein, kahdeksan vuoden odotuksen jälkeen aikaan uuden eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevan direktiivin. Direktiivi oli aikoinaan hyvä säädös, mutta nyt se on jäänyt muutosten jalkoihin.
Arvoisa komission jäsen, jos näin todella on, saatte täyden tukemme, saatte täyden tukeni, sillä katson, että teillä on oikeus ja velvollisuus pitää kiinni komission aloiteoikeudesta, kun toinen osapuolista ei halua, että tätä direktiiviä tarkistetaan, vaikka se on selvästikin tarpeen. Se on tarpeen, koska kyse on yleisestä edusta. EU:n työntekijät ovat hyvin vihaisia - syystäkin.
Arvoisa komission jäsen, luonani kävi tänä aamuna joukko työntekijöitä. He työskentelevät Valladolidissa toimivassa tehtaassa nimeltä Smurfit Kappa, joka aiotaan sulkea ensi kuussa. Työntekijät lukivat asiasta sanomalehdestä eivätkä tiedä, miksi tehdas suljetaan, sillä kyseessä on kannattava liiketoiminta. He eivät edes tiedä, ketkä yritystä johtavat, sillä yritys kuuluu monialayhtiöön, eikä kukaan enää tiedä, keitä osakkaat ovat.
Arvoisa komission jäsen, nämä työntekijät pyytävät turvaa, ja EU:n on tarjottava sitä heille. Sen on annettava heille selitys, sen on annettava heille oikeus saada tietoa ja tulla kuulluiksi. Rakenneuudistuksia ei saa toteuttaa ilman sosiaalista vuoropuhelua. Sosiaalinen vuoropuhelu on ehdottoman tärkeää, ja ongelmat on ehdottomasti ratkaistava.
Tiedän, ettei tämä ole teille helppoa. Se ei ole helppoa komission kollegiolle eikä neuvostolle. Arvoisa komission jäsen, jos kuitenkin valitsette tämän tien, saatte täyden tukemme. Kaikkia taisteluja ei voi aina voittaa, mutta tärkeimpien asioiden puolesta on taisteltava, ja siksi tämä taistelu on käytävä.
Karin Jöns
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, vaikuttaa siltä, että komissio antaa jälleen kerran tyhjiä lupauksia sosiaalisesta Euroopasta. Olette vastuussa siitä, ettei meillä ole vieläkään yritysneuvostojen uudistamista koskevaa ehdotusta, sillä juuri komissio - eikä kukaan muu - sivuuttaa EAY:n ilmoituksen siitä, ettei se halua käynnistää neuvotteluja BusinessEuropen kanssa, ellei kyse ole todellisista neuvotteluista. Olette kehittämässä täysin uusia pelisääntöjä, sillä perustamissopimuksen 138 artiklassa ei määrätä kuulemisprosessin kolmannesta vaiheesta. Tällaista vaihetta ei ole koskaan ollutkaan. Komission taktiikka on päivänselvä: se pelaa aikaa.
Onko komissio todella asettumassa jälleen työnantajien puolelle? Yleisesti ottaen kukaan ei halua, että yritysneuvostoja uudistetaan merkittävästi - etenkään ennen Euroopan parlamentin seuraavia vaaleja. Muistutan teille, että jo Jacques Delors esitti meille ehdotuksen vain kaksi viikkoa sen jälkeen, kun työnantajat olivat kieltäytyneet neuvottelemasta. Olisitte voinut tehdä samoin. Kesäkuun loppu on aivan liian myöhäinen ajankohta, puhumattakaan siitä, että ”tasapainoisella ehdotuksella” tarkoitetaan jotakin aivan muuta.
Proinsias De Rossa
(EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää komission jäsentä Špidlaa hänen julkilausumastaan ja siitä, että hän aikoo uudistaa eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevaa direktiiviä. Meidän on kuitenkin asetettava määräaikoja ja ryhdyttävä kiireesti toimiin, jos haluamme saada vakuutettua EU:n kansalaiset, EU:n työntekijät, siitä, että Euroopan unionissa on kyse muustakin kuin yhteismarkkinoista.
Minun on todettava, että on epäloogista, että PPE-DE-ryhmän jäsenet syyttävät EAY:tä siitä, että se on kieltäytynyt neuvottelemasta. Juuri EAY, ammattiliitot ja työntekijät hyötyisivät siitä, että eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevaa direktiiviä tarkistettaisiin kunnolla. Asiasta on puhuttu paljon hölynpölyä. Jos EAY uskoisi, että neuvotteluilla voidaan saada edistystä aikaan, sen edustajat olisivat neuvottelemassa. EAY ei ole kuitenkaan valmis osallistumaan yhdeksän kuukauden mittaisiin kulissineuvotteluihin, joiden päätteeksi työnantajat kääntävät selkänsä.
Siksi mielestäni on ehdottoman tärkeää, että komissio esittää ehdotuksen viipymättä.
Pier Antonio Panzeri
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, hyvä komission jäsen, uskon, että jopa te ymmärrätte, että on ilmeisen ristiriitaista sanoa, että direktiivin tarkistaminen on yksi komission painopisteistä, ja toimia sitten toisin. Tarvitsette lisää rohkeutta ja määrätietoisuutta, ettekä saa antaa tuloksettomien neuvottelujen vaikuttaa toimiinne, sillä tuloksettomuus ei johdu EAY:stä vaan ihmisistä, jotka teeskentelevät haluavansa neuvotella mutta hukkaavat todellisuudessa vain aikaa.
Teidän pitäisi ottaa lisää vastuuta kahdesta syystä. Ensimmäinen niistä koskee toimintatapaa. Emme voi lopettaa tähän. Komission on puolustettava päätöksentekovaltaansa. Toinen syy on poliittinen: tiedätte, että nykyinen lainsäädäntö tekee kompromissitarkistukset tehottomiksi. Direktiiviä on tarkistettava, jotta voimme paitsi pyrkiä alkuperäisiin tavoitteisiin myös varmistaa, että meillä on paremmat edellytykset tarttua nykyajan haasteisiin.
Arvoisa komission jäsen, tästä syystä kehotan teitä osoittamaan selvästi, että teillä on rohkeutta tehdä päätöksiä!
Genowefa Grabowska
(PL) Arvoisa puhemies, eurooppalaisia yritysneuvostoja koskeva direktiivi on peräisin vuodelta 1994. Tämän jälkeen maailmantaloudessa on ilmennyt uusia haasteita ja Euroopan unioniin on liittynyt uusia jäsenvaltioita, joista yksi on kotimaani Puola. Siksi tätä direktiiviä on tarkistettava kiireesti. Myös Lissabonin sopimus edellyttää direktiivin muuttamista, koska siinä sosiaalinen vuoropuhelu asetetaan tärkeälle sijalle. Lisäksi perusoikeuskirja edellyttää tämän direktiivin tarkistamista, sillä sen 27 artiklassa määrätään, että ”työntekijöille tai heidän edustajilleen on [...] taattava mahdollisuus saada [...] tietoa ja tulla kuulluksi”.
Siksi uudella direktiivillä pitäisi parantaa olemassa olevia mekanismeja ja ottaa käyttöön uusia välttämättömiä mekanismeja, joiden avulla olisi helpompaa purkaa organisaatioiden muutoksiin, kuten yritysten jakamiseen tai fuusioihin, joukkoirtisanomisiin ja ennen kaikkea EU:ssa toimivien yritysten ja laitosten toiminnan siirtämiseen liittyviä paineita.
Olen varma siitä, että jos tällaisista ikävistä toimenpiteistä tiedotettaisiin aikaisemmin, työmarkkinoiden paineita voitaisiin purkaa ja tämä yhtenäistäisi Euroopan unionin kehitystä.
Ilda Figueiredo
(PT) Arvoisa puhemies, monikansalliset yhtiöt toteuttavat EU:n eri jäsenvaltioissa, myös kotimaassani Portugalissa, rakenneuudistuksia, fuusioita sekä tuotannon osittaisia ja täydellisiä siirtoja kunnioittamatta työntekijöiden oikeuksia, keskustelematta ammattiliittojen kanssa - kuten täällä on jo moneen kertaan mainittu - ja jopa järjestämättä asiasta minkäänlaista suoraa tiedotusta.
Tämän direktiivin tarkistamista on odotettu jo pitkään, ja se on tarpeen, jotta työntekijöiden oikeuksia voidaan suojella. Se, että uudessa direktiivissä säädetään tiedottamista koskevista takeista, ei vielä riitä: direktiivin on tarjottava myös takeet, jotka koskevat työntekijöiden, heidän edustajiensa ja ammattiliittojen osallistumista koko prosessiin, sekä takeet, joilla turvataan se, että työntekijöillä on myös oikeus osoittaa mieltään ja vastustaa suunnitelmia ja että he voivat käyttää tarvittaessa myös veto-oikeutta, jos rakenneuudistukset tai tuotannonsiirrot rikkovat heidän oikeuksiaan, alueellisia oikeuksia tai maiden oikeuksia. Arvoisa komission jäsen, tämä olisi pitänyt tehdä jo kauan sitten, ja siksi haasteenanne on olla pitkittämättä tätä prosessia enää yhtään.
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, minulla ei ole käytettävissäni riittävästi aikaa voidakseni vastata yksityiskohtaisesti. Käsittelen kuitenkin tärkeimpiä kysymyksiä. Niistä ensimmäinen koskee työmarkkinaosapuolten kantaa. Uskon vakaasti, että työmarkkinaosapuolilla on parhaat mahdolliset edellytykset osallistua suoraan tällaisen muutoksen toteuttamiseen. Toisaalta komissiolla on oma turvattu aloiteoikeutensa, eikä direktiiviehdotusta esitetty tietenkään kevytmielisesti, vaan se perustui nykytilannetta koskevaan arvioon ja tähän mennessä saatuihin kokemuksiin. Siksi komissio ei anna työmarkkinaosapuolten toiminnan estää itseään toimimasta. Tästä huolimatta katson, että on ja että oli asianmukaista kehottaa työmarkkinaosapuolia osallistumaan vielä viimeisen kerran.
Keskustelussa mainittiin, että ehdotuksella ilmeisesti rangaistaan tiettyjä työmarkkinaosapuolia. Haluan vastata, että elämme oikeusvaltiossa emmekä voi siksi rangaista ketään omien oikeuksiensa käyttämisestä. Tämä tarkoittaa, että jos yksi työmarkkinaosapuoli käyttää oikeuttaan kieltäytyä neuvottelemasta, asia ei saa vaikuttaa kyseisten neuvottelujen etenemiseen. Haluan korostaa, että aikaisemmin juuri työnantajat keskeyttivät neuvottelut eivätkä suostuneet neuvottelemaan. Siispä työmarkkinaosapuolilla on oikeutensa, ja ne voivat käyttää näitä oikeuksiaan. Tällä asialla on tietenkin seurauksensa, jotka on otettava huomioon. Seuraukset on toki otettava huomioon, mutta tästä tekstistä käytävien neuvottelujen tarkoitusperiä ei voida ryhtyä arvioimaan.
Komission tavoitteena on parantaa yritysneuvostoja koskevaa direktiiviä tämän parlamentin vaalikauden aikana, mikä ratkaisee tietenkin kaikki määräajat. Tavoitteenamme on tehostaa direktiiviä. Sanaan ”tasapaino” kohdistuneesta arvostelusta huolimatta uskon, että tällainen monimutkainen teksti edellyttää ehdottomasti tasapainoista lähestymistapaa.
Olen havainnut parlamentin kaikkien poliittisten ryhmien suhtautuvan asiaan innolla, mikä korostaa, jopa tässä rajallisessa muodossa, direktiivin monimutkaisuutta ja sen seuraamusten monitahoisuutta. Odotan siksi pääseväni jatkamaan parlamentin, Eurooppa-neuvoston ja työmarkkinaosapuolten kanssa yhteistyötä tämän direktiivin parantamiseen tähtäävien valmistelujen parissa.
Puhemies
(PT) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset kannanotot (työjärjestyksen 142 artikla)
Mary Lou McDonald  
kirjallinen. - (EN) Tarkistaessaan eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevaa direktiiviä komission on kiinnitettävä kunnolla huomiota työntekijöiden oikeuksien suojeluun.
Työntekijöille on annettava kaikki rakenneuudistusprosessia koskevat tiedot ja mahdollisuus puuttua prosessiin ratkaisevalla tavalla sen kaikissa vaiheissa. Aivan liian usein käy niin, että työntekijät kuulevat rakenneuudistussuunnitelmista, jotka johtavat työpaikkojen määrän vähentämiseen tai heikentävät palkka- ja työehtoja, vasta sitten, kun päätökset on jo tehty. Työntekijät ansaitsevat oikeuden osallistua rakenneuudistusprosessin kaikkiin vaiheisiin ja mahdollisuuden vaikuttaa siihen tavalla, jolla suojellaan työpaikkoja ja työehtoja.
Luís Queiró  
kirjallinen. - (PT) Eurooppalaisista yritysneuvostoista keskusteltaessa on neuvottelupöytään esitetty useita ehdotuksia, joiden tavoite on mitä parhain: niillä pyritään vahvistamaan eri osapuolten välistä osallistumista, yhteistyötä ja kumppanuutta. Samassa keskustelussa on kuitenkin tuotu jatkuvasti esiin epätaloudellinen visio, joka johtaa jalomielisistä tavoitteista huolimatta usein ehdotuksiin, jotka eivät edistä taloudellista menestystä tai turvaa työpaikkoja. Tämä koskee toimenpiteitä, joilla pyritään pelastamaan työpaikkoja, vaikka kyseinen yritys tai teollisuudenala ei olisikaan enää elinkelpoinen. Kenellekään ei tietenkään tulisi mieleenkään ehdottaa digitaalikameroiden käytön kieltämistä tai sosiaalisen lisämaksun lisäämistä tällaisten kameroiden hintaan. Silti digitaalikameroiden käytön kasvu on johtanut suoraan siihen, että ”vanhanaikaisissa” kameroissa käytettävän filmin tuotannosta on kadonnut tuhansia työpaikkoja.
Työntekijöiden mittavan osallistumisen on perustuttava työllistettävyyteen, yksilön suojeluun ja taloudellisten kriisien voittamiseen eikä visioon, jossa talouden tosiasioita pidetään pelkkänä sivuseikkana. Teknologian kehittyminen ja markkinoiden avaaminen on nähtävä tilaisuutena, ja yrityksissä käytävä vuoropuhelu on suunnattava tähän tarkoitukseen.
