Názvy textilií a související označování textilních výrobků etiketami (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva, kterou předkládá Toine Manders jménem Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o názvech textilií a souvisejícím označování textilních výrobků etiketami, - C6-0048/2009 -.
Toine Manders
Rád bych začal poděkováním všem zúčastněným za mimořádně konstruktivní vzájemnou spolupráci. Doufám, že se po zítřejším hlasování budeme schopni rovnocenně zapojit, neboť Parlament vystupuje téměř jednohlasně vůči Komisi a Radě; konečným cílem je zajistit dohodu, jež bude ku prospěchu evropským spotřebitelům, evropským občanům.
Podporuji návrh Komise promítnout úpravu označování textilních výrobků etiketami do formy nařízení, což je podle mne lepší, než aby byla tato záležitost začleněna do platných směrnic. V této souvislosti se odkáži na zprávu pana Montiho, ve které se uvádí, že obtíže Evropy jsou ve skutečnosti způsobené prováděním směrnic do vnitrostátního práva, které pak končí 12 nebo 27 odlišnými podobami. Vždy jsem byl zastáncem nařízení a doufám, že Komise v budoucnu předloží více návrhů na nařízení.
Cílem tohoto nařízení je umožnit, aby nová textilní vlákna mohla být rychleji uvedena na trh. Tato otázka má též velkou podporu ve Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, neboť chceme v co nejvyšší míře optimalizovat vnitřní trh.
Snažili jsme se však udělat ještě něco jiného, a je to rovněž oblast, která trápí evropskou veřejnost. Ve zprávě jsme usilovali o zjednodušení označování oděvů, jež jsou ostatně také textilním výrobkem, například zavedením evropské normalizace. Nyní víme, že už to není tak jednoduché, a proto jsme si vyžádali zpracování studie týkající se posouzení dopadu, abychom zjistili, zda méně může být více; tedy méně informací pro spotřebitele. Spotřebitelé se mohou pro další informace případně obrátit na internetovou stránku nebo jiné zdroje.
Etikety musí být zkrátka kratší, aby výrobci mohli brát ohled na jednotný trh a nemuseli na jednotlivé kusy oděvů našívat celé noviny, což spotřebitele jen zmate; na příkladu označování potravin se ukázalo, kam až to může zajít. Tohle nechceme.
Předložili jsme řadu návrhů, ve kterých jsme Komisi žádali, aby umožnila, aby textilní výrobky byly opatřovány jednoduššími etiketami. Pravdou je, že spotřebitelé mají nárok na určité základní informace typu co kupují, z čeho je to vyrobeno, kde to bylo vyrobeno. Jsme přesvědčeni, že spotřebitelé mají na tyto informace nárok a neměly by jim být utajovány. Máme tudíž opět co do činění s oblastí nekalých obchodních praktik. Sledování a vymáhání je v této oblasti velice obtížné, proto jsme připravili návrhy, které se těmito otázkami budou zabývat.
Hovoříme tu tedy o poskytování velmi jednoduchých informací, a jestliže budou spotřebitelé chtít vědět více, mohou další informace obdržet na vyžádání; pokud toto bude obhajitelné, Komise zvolí tu nejlepší cestu, jak poskytovat služby spotřebiteli.
Učinili jsme řadu návrhů. Pokud hračka obsahuje textilní složku z více než 85 %, musí podle našeho názoru dosahovat shody s tímto předpisem. Někteří říkají, že je toto vše sice hezké a správné, ale že už máme směrnici o bezpečnosti hraček. Tato směrnice se ale konkrétně zabývá spíše bezpečností než informováním spotřebitelů o tom, z čeho je výrobek vyroben, přičemž si dovedu představit, že právě to chtějí spotřebitelé vědět.
Pak je ve zprávě například takovýto návrh: spotřebitelé mají právo vědět, zda je výrobek vyroben z živočišných materiálů, a to stačí, víc vědět nepotřebují - výrobce musí uvést, zda byly využity jakékoliv produkty živočišného původu. Nehovoříme zde o vláknech, ale o jiných materiálech, jako je srst.
A konečně je zde známý problém "Vyrobeno v", kdy Komise předkládala návrhy v této věci již v roce 2005. My jsme je vlastně doslovně převzali a doufáme, že s podporou Komise a Parlamentu Rada konečně změní názor a uvidí věci v pozitivním světle. Proto bych chtěl Radu vyzvat, aby souhlasila s kompromisem s Komisí a Parlamentem, neboť se tím toto nařízení zlepší v zájmu spotřebitelů a zvýší se informovanost.
Antonio Tajani
místopředseda Komise. - (IT) Pane předsedající, než se budu věnovat tématu, dovolte mi prosím připojit se k soustrasti, kterou tato sněmovna již vyjádřila v souvislosti s úmrtím dvou evropských vojáků, kteří byli dnes ráno zabiti při teroristickém útoku v Afghánistánu.
Dámy a pánové, Komise zahájila revizi norem pro názvy textilií, která je součástí kampaně za lepší právní úpravu. Hlavním účelem tohoto návrhu je zlepšení stávajícího právního rámce a zjednodušení postupu k přijetí nových názvů textilií. V tomto smyslu se návrh také zaměřuje na podporu inovací v textilním průmyslu.
Cílem nového nařízení je tedy umožnit výrobcům, uživatelům a spotřebitelům rychlejší přístup k inovativním výrobkům obsahujícím nová vlákna; tato problematika leží na srdci evropským spotřebitelům, podnikům v daném odvětví - včetně textilních a oděvních podniků - a také vnitrostátním správám.
V prvé řadě bych rád poděkoval Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů za to, že schválil zprávu ze dne 8. dubna. Rád bych poděkoval především zpravodaji Mandersovi a stínovým zpravodajům za jejich dostatečně podrobnou a důkladnou práci na tomto návrhu, který vyvolal velmi živou a konstruktivní diskusi o označování textilních výrobků etiketami. Vzhledem k tomu, že se jedná o návrh na zjednodušení právních předpisů, Komise se odchýlila od ustanovení v původní podobě směrnice, kterou je nyní nutné nahradit nařízením, o němž tu diskutujeme.
To znamená, že Komise velkou většinou přijala pozměňovací návrhy navržené ve zprávě, které schválil Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů. Jsme si vědomi toho, že některé pozměňovací návrhy, zejména ty, které navrhují rozšíření oblasti působnosti nařízení, budou v Radě předmětem diskuse. Vynaložíme veškeré úsilí, abychom usnadnili tuto diskusi mezi orgány, a budeme tvrdě pracovat na dosažení přijatelných kompromisů.
Jeden z těchto pozměňovacích návrhů se týká označení původu, etikety "Vyrobeno v", tedy oblasti, kterou původní návrh Komise nepokrýval. Parlament vždy této věci, která má velký význam pro spotřebitele, věnoval velkou pozornost.
Pozměňovací návrhy v této oblasti souvisejí s návrhem, který Komise předložila v roce 2005 a který se týká označování původu u celé řady důležitých kategorií výrobků, včetně textilních výrobků. Já tyto pozměňovací návrhy, jak jsem již zdůraznil na setkání s Výborem pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, podpořím. Stejný postoj zaujmu i k pozměňovacímu návrhu, který navrhuje označování jiných než textilních částí z produktů živočišného původu.
Rád bych uvedl několik obecných poznámek, co se týče dalších pozměňovacích návrhů. Pokud jde o pozměňovací návrh 19, návrh Komise již stanovil, že z označování etiketami jsou vyňati tradiční krejčí. Rozšíření této výjimky na veškeré textilní výrobky nabízené zákazníkům jako jednorázové výrobky by však znamenalo, že by z povinného označování byl vyňat pravděpodobně příliš velký počet oděvních výrobků. Tato oblast v praxi představuje jednu z hlavních rozvojových linií evropského oděvního průmyslu. Tyto výrobky by tedy byly z označování etiketami vyňaty a hrozilo by, že počet výjimek neúměrně vzroste.
Co se týká pozměňovacího návrhu 63, jehož cílem je odstranit hračky ze seznamu výrobků vyňatých z povinnosti označování, rád bych vám připomněl, že klíčovou otázkou je v případě hraček bezpečnost. Příslušná norma je dostatečně podrobná a zároveň s důkladným přezkoumáním k ní proběhla v roce 2009 široká diskuse v Radě a v Evropském parlamentu.
Vzhledem k tomu, že bezpečností se zabývala již norma ad hoc pro hračky, obáváme se, že toto další zatížení by pro řadu výrobců mohlo být neúměrné. Co se týká požadavku na prověření dalších možností označování textilních a oděvních výrobků, jsem odhodlán široce a otevřeně jednat se zúčastněnými stranami o všech dalších otázkách, které byly vzneseny v průběhu diskusí v Evropském parlamentu a Radě.
Děkuji vám za pozornost a budu pozorně naslouchat vašim připomínkám, které zazní v této debatě.
Lara Comi
Pane předsedající, dámy a pánové, textilní průmysl, to je jedno z klíčových odvětví našeho evropského trhu. Návrh, který předložila Evropská komise, je už sám o sobě vynikajícím startovním bodem pro zdokonalení a zjednodušení regulačního rámce, který je v současnosti v členských státech v platnosti, zejména co se týká transparentnosti a flexibility právních předpisů o technologickém rozvoji v textilním průmyslu.
Naše dosavadní práce v Parlamentu nám umožnila oblast působnosti původní směrnice rozšířit, a to zavedením norem týkajících se dalších požadavků na označování etiketami, o nichž se domníváme, že jsou zcela nepostradatelné. Zejména bych vás ráda upozornila na normy, které se týkají označení původu.
Zde jsme navrhli dva rozdílné systémy označování: jeden povinný systém pro výrobky ze třetích zemí, jak je to už stanoveno v nařízení z roku 2005, které v současnosti blokuje Rada, jak víte, a jeden systém dobrovolný pro výrobky vyráběné v členských státech.
Systémy obecně slouží dvojímu účelu, ovšem tím důležitějším z nich je bezpochyby uvádění pravé země původu výrobku. Spotřebitelé musí mít možnost se při nákupu informovaně rozhodovat. Tím, že využijeme navržená kritéria pro stanovení původu, usilujeme o to, abychom se v budoucnu vyhnuli etiketám, které budou obsahovat klamné nebo zavádějící informace, což by jistě bylo škodlivé pro spotřebitele.
Navíc je tato nová úprava zaměřena i na ochranu malých a středních podniků, které se rozhodly zachovat své sídlo podnikání v členských státech.
Hlavním důvodem pro rozhodnutí hlasovat v plénu bylo přání Evropského parlamentu zaujmout pevné stanovisko k těmto otázkám, zejména s přihlédnutím k dosaženému politickému konsenzu mezi třemi největšími skupinami. Chtěla bych však opravdu říci, že spolupráce se zpravodajem a stínovými zpravodaji byla pro mne skutečně vynikající zkušeností.
Navzdory našim rozdílným politickým názorům se nám podařilo nalézt reálný základ, na kterém jsme se shodli a jenž, jak doufáme, představuje nejlepší způsob, jak ochránit zájmy evropských občanů a samotné Evropské unie. Doufám proto, že zítra budeme jednotní v hlasování o této zprávě, což bude silný politický signál vyslaný Radě ohledně úkolů, jichž bychom se měli zhostit ve druhém čtení. Upřímně vám všem děkuji za spolupráci.
Christel Schaldemose
Pane předsedající, ráda bych začala poděkováním panu Mandersovi a našim kolegům poslancům za velmi konstruktivní spolupráci v souvislosti s tímto návrhem. Naše nařízení o textiliích je kvalitní a potřebný návrh. Ve skutečnosti je velmi rozumné harmonizovat pravidla schvalování nových vláken pro vnitřní trh. My ve skupině Pokrokové aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu proto návrh podporujeme jako celek.
Domníváme se však také, že návrh nesmí být výhodný pouze pro jednu stranu. Nesmí být výhodný jen pro textilní průmysl. Je také velice důležité se zaměřit na to, co je dobré pro spotřebitele. Proto jsme při práci na tomto návrhu vnímali jako velmi důležité, abychom zajistili, aby spotřebitelé dostávali o vláknech a textiliích, které kupují, jasné informace. A chtěli jsme tedy také, aby tyto informace uváděly úplné složení vlákenné směsi.
Tím ale nechceme skončit. Jsme samozřejmě také pro vypracování studie toho, jak jsou obecně textilní výrobky v EU označovány etiketami, a naše skupina byla zapojena do předložení návrhů s tímto cílem. Jsem přesvědčena, že pro spotřebitele je vcelku důležité vědět, jaké složení má výrobek, který kupují, kde byl oděv vyroben, zda obsahuje látky, jež by mohly způsobit alergickou reakci, či cokoli dalšího, co tito lidé potřebují vědět. Jsem přesvědčena, že je třeba říci spotřebiteli mnoho těchto věcí - včetně podmínek výroby - a v budoucnosti bude tato potřeba ještě stoupat. Takže pro nás bylo důležité říci, že se domníváme, že je vhodné, abychom provedli podrobnější zkoumání, jak lze vytvořit správně fungující systém značení pro textilní výrobky, který by znamenal přínos pro spotřebitele. A to je současně jeden z důvodů, proč tento návrh v plné míře podporujeme. Osobně se dále domnívám, že je pro nás pro všechny poměrně důležité, abychom se blíže zabývali celým systémem velikostí oděvů. Myslím, že by to mohlo přinést více vzájemných obchodů v rámci vnitřního trhu, kdybychom si mohli být jisti, že určité velikosti oděvů jsou stejné bez ohledu na to, ve které zemi oblečení kupujeme.
My sociální demokraté tento návrh plně podporujeme a doufáme, že by mohl být přínosem pro toto odvětví, ale - což je ještě důležitější - i pro spotřebitele.
Niccolò Rinaldi
jménem skupiny ALDE. - (IT) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, měli bychom panu Mandersovi poblahopřát k tomuto usnesení a zprávě, jejímž cílem je vnést alespoň trochu řádu do stále rostoucího chaosu na světovém trhu.
Zajímá mne především otázka povinného označování původu, na níž spolupracuji ve svém Výboru pro mezinárodní obchod jako stínový zpravodaj za skupinu Aliance liberálů a demokratů pro Evropu s paní zpravodajkou Cristianou Muscardiniovou, a která je předjímána i určitou malou částí Mandersovou zprávou.
Fakticky se na světovém trhu, na němž se pohybujeme, používá povinné označování původu ve Spojených státech, Číně, Austrálii, Mexiku, Japonsku a řadě dalších zemí. Nerovnováha, která tím vzniká, má značný dopad na výrobce i spotřebitele na našem kontinentě a působí nenormální situaci, kterou je třeba odstranit.
A to platí ještě víc pro textilní výrobky, u kterých, jak už řada mých kolegů uvedla, jsou problémy s porušováním bezpečnosti; současně v nich ale do určité míry náznak jejich země původu je, řekl bych poněkud poetičtěji, což je zvláště příznačné.
Situace, v níž se dnes nalézáme, je poněkud rozporuplná, neboť označení původu se objevuje na některých výrobcích z toho důvodu, že je to pro výrobce výhodné, zatímco v jiných případech uvedeno není, protože se to výrobci naopak nehodí; někdy je uvedeno podle pravidel jiných zemí, neboť se jedná o výrobky, které jsou vyváženy i do Spojených států a do Japonska a při jejich výrobě je na to pamatováno. Jednoznačně potřebujeme tuto otázku upravit vlastními evropskými normami.
Za tím účelem se Evropský parlament snaží prostřednictvím zprávy pana Manderse, jak jsme právě slyšeli, ale i díky práci Výboru pro mezinárodní obchod tkát vlastní síť, abychom dosáhli větší jasnosti informací pro spotřebitele, ale i pro výrobce.
Heide Rühle
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Pane předsedající, opravdu s radostí souhlasím se slovy mého předřečníka. I nás těší, že Výbor pro mezinárodní obchod v té oblasti pracuje. Ráda bych dále poděkovala panu zpravodaji. Nicméně musím říci, že nesdílím jeho postoj a v některých bodech ho zítra nebudeme moci podpořit.
Dovolte mi, abych ještě jednou zdůraznila, co je podstata. Všechny by nás potěšilo, kdybychom měli jasné označení země původu. Všichni sdílíme názor, že je třeba prosazovat tlak na Radu, a všechny nás mrzí, že Rada už několik let jasné označení původu blokuje. Tato směrnice je však směrnicí, nikoli symbolickým usnesením, ve kterém lze věci jako tyto uveřejnit. Já například jsem podpořila písemné prohlášení, které opakovaně bude jen vyzývat k akci, a považuji za důležité, abychom i nadále v práci v tomto směru pokračovali.
Tato směrnice má však odlišný cíl a účel - zajistit transparentnost a nabídnout spotřebitelům jistotu v názvech nových vláken a nových materiálů. Nyní se obáváme, že pokud bude oblast působnosti této směrnice rozšířena, mohla by mít směrnice stejný osud jako poslední pokus o zavedení označování původu "Vyrobeno v" - jinak řečeno, bude zase zablokována Radou. To by bylo politováníhodné, neboť se skutečně domníváme, že je třeba v tomto směru jednat poměrně rychle. Podporujeme všechny ostatní kroky v oblasti označování původu prostřednictvím "Vyrobeno v" - o tom není pochyb, vždy budeme jeho zastánci - nepovažujeme však za správné, aby bylo k dosažení tohoto cíle zneužíváno současného nařízení.
Malcolm Harbour
jménem skupiny ECR. - Pane předsedající, zastupuji dnes stínovou zpravodajku mé skupiny paní McClarkinovou, která se touto záležitostí velmi zabývala.
Chtěl bych se vrátit k tomu, co říkala paní Rühleová. Plně s ní souhlasím v tom, jak by tato otázka plánované úpravy označování země původu měla být provedena. V návrzích, které zde byly předloženy, došlo k některým významným zlepšením v souvislosti s přímou podstatou návrhu - jak označovat vlákna, jak označovat složení a jak zajistit srozumitelnost označování.
Povšiml jsem si však, že zpravodaj viditelně opomenul zmínit, že se jedná o skutečně zásadní směrnici z hlediska regulace vnitřního trhu i ochrany spotřebitele, jejímž obecným cílem zjednodušit právní úpravu, usnadnit rozpoznávání nových názvů textilií a usnadnit uvádění nových textilií na trh - zkrátit tuto dobu zhruba o 12 měsíců - a současně v souvislosti s tím, co budeme činit na úrovni normalizace, dosáhnout podstatného zlepšení tak, že se sjednotí právní úprava pod taktovkou Evropského výboru pro normalizaci, což vše přinese značné úspory dotčenému odvětví a užitek spotřebitelům.
Skutečná otázka pro zpravodaje spočívá v tom, zda chceme, aby všechna tato pozitiva byla ohrožena kvůli připojení otázky označování země původu, které - jak na to správně poukázala paní Rühleová - Komise již navrhovala pro celou řadu výrobků. Myslím, že bychom měli být velmi opatrní, abychom plánované přínosy nezpozdili. Souhlasím, že bychom měli reagovat politicky a že bychom měli požadovat i některé další věci, jež zpravodaj požaduje ve zprávě, ale domnívám se, že v řadě aspektů překročil vlastní kompetence zpravodaje za svůj výbor a nechal se strhnout k tomu, aby ze zprávy učinil výkladní skříň svých vlastních nápadů a myšlenek. Doufám, že si to vezme při zítřejším hlasování k srdci, abychom přínosy spotřebitelům a výrobcům mohli zprostředkovat. Je možné činit některá politická prohlášení, ale skutečně nedopusťme, aby tato věc byla zbytečně zpožďovánat.
Eva-Britt Svensson
jménem skupiny GUE/NGL. - (SV) Pane předsedající, mají-li spotřebitelé být schopni se správně rozhodnout a projevit svou vůli, musí mít přístup k informacím o výrobcích. Tato zpráva je prvním krokem a znamená, že textilní výrobky budou označovány etiketou země původu, jinak řečeno informací o tom, kde bylo zboží vyrobeno. Máme jako spotřebitelé právo to vědět.
Máme nyní zároveň příležitost požadovat, aby Komise přispěla dále k tomu, že spotřebitelé budou mít větší moc. Mám na mysli zejména instrukce ohledně údržby a zdravotní a bezpečnostní varování. Není možné, aby ti, kdo trpí alergií, byli vystaveni kontaktu se zbožím obsahujícím stopy alergenních látek.
Naši občané mají často pocit, že pravidla vnitřního trhu upřednostňují společnosti a průmysl. Skupina konfederace Evropské sjednocené levice a Severské zelené levice zastává názor, a i já se tak domnívám, že je nejvyšší čas reagovat přednostně na požadavky spotřebitelů. Bylo by to přínosné nejen pro spotřebitele, ale rovněž i pro seriózní společnosti.
William  Dartmouth
jménem skupiny EFD. - Pane předsedající, zpráva sama sebe označuje, cituji, za "v podstatě technickou záležitost, která nemá velký politický dopad". Evropská komise si nikdy nenechá ujít příležitost, která souvisí s řešením problémů krize. Podobně jako Evropský parlament, který se též stal odborníkem na využívání technických zpráv k nastolení harmonizovaného evropského superstátu. Důsledkem je to, že britská Independence Party přistupuje k této zprávě s nedůvěrou.
Avšak první část zprávy, kterou máme před sebou, spojuje tři směrnice do jediného nařízení, což by mělo přinést zjednodušení. Existuje zde také dokonce náznak zrušení v pozdější době. Jsme však rozhodně proti druhé části, zejména pozměňovacímu návrhu 58, který zahrnuje zavedení nových požadavků na označování etiketami na úrovni Unie. Povšiml jsem si zejména návrhu, cituji, "jednotného celoevropského systému pro označování velikosti oděvů a obuvi". Ve Spojeném království je využíván systém označování velikostí, který zajišťuje plnou účinnost. Je zcela odlišný od systému, který platí ve většině kontinentální Evropy. Všichni britští občané ho znají a rozumí mu a neměl by být nahrazován celoevropským systémem.
Ještě jednou opakuji, zpravodaj Evropského parlamentu se snaží využít ryze technického dokumentu k dosažení zcela nedemokratického cíle evropského superstátu.
Hans-Peter Martin
(DE) Pane předsedající, v těch tisících diskusí o globalizaci, jaké se zde v posledních desetiletích uskutečnily, jsme neustále vraceni do bodu, kdy se nás ti, kdo se účastní diskuse, ptají, co by oni mohli udělat. Ve výsledku vždy padla zmínka o spotřební síle. To je sice správné, avšak při nákupu výrobků, což je oblast, kde mohou spotřebitelé tuto svou spotřební sílu reálně uplatnit, jsou jim do cesty kladeny zbytečné překážky. I přesto, že v odvětví textilních výrobků existuje jistá míra normalizace, myslím, že nám schází odvaha.
Vážená Komise, dámy a pánové, překvapuje mne, že jsem první, kdo to tady zmiňuje. Proč jsme nebyli již v otázce sociálního značení ambicióznější? Proč ho dosud nemáme? Proč nevyužíváme tento ideální nástroj, který nám zajistí větší transparentnost v tom, kde, jak a za jakých podmínek byly skutečně vyrobeny tyto výrobky? Proč neustále naříkáme, že se ruší pracovní místa a přitom neděláme to, co je nejdůležitější pro zájmy spotřebitelů - neumožňujeme jim kontrolu toho, co skutečně kupují?
Evelyne Gebhardt
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, pane Mandersi, mnohokrát vám děkuji za skvělou práci, kterou jste vložili do tohoto nařízení. Chtěla bych také obzvláště poděkovat svému stínovému zpravodaji, neboť jakkoli se jedná o technickou zprávu, jak zde bylo několikrát zmíněno, má pro naše občany řadu dalekosáhlých důsledků. Ostatně v této zprávě se zabýváme tím, aby na trh v Evropské unii mohla být uvedena nová vlákna.
A to je věc, kterou bychom měli umožnit. V tom má Evropská komise pravdu. Není to ale možné udělat v každém případě - mají-li být spotřebitelé skutečně chráněni, jak o tom stále hovoříme, musí být provedeny testy vláken. Je důležité, aby bylo testováno například to, zda jsou vlákna alergenní. Rovněž musí být jasně označena etiketou, aby občané - jak jsou vždy popisováni jako odpovědní občané - mohli také tak jednat.
Musím také v této souvislosti vyjádřit nesouhlas s poslanci, kteří říkají, že bychom měli vynechat označování země původu. Je to velmi důležité a zcela správné. Občané většinou chtějí vědět, odkud vlákna a textilie pocházejí. O co se tu jedná? Jedná se tu i o způsob, jakým byly vyrobeny. Je to politováníhodně, ale v mnoha státech je dosud využívána dětská práce a dokonce otrocká práce. Existují občané, kteří chtějí takové informace získat, aby při nákupu výrobků mohli učinit odpovědný výběr.
Možná to není předmětem tohoto nařízení, je však úkolem poslanců připomenout Radě její odpovědnost a vyvíjet na ni tlak, aby byl konečně řádně využit text o označování původu, který má Rada na stole od roku 2005. Jde o příležitost, kdy můžeme tento nátlak rozpohybovat, a měla by se skutečně využít k tomu, aby vznikl dobrý předpis, o němž naši občané řeknou: ano, je to něco, s čím se jstě dá žít - to je ta politika, kterou od svých zástupců v Parlamentu očekáváme.
Jacky Hénin
(FR) Pane předsedající, pokud zde v Evropě je nějaké odvětví, v němž se zaměstnanost stala obětí bezohledného přemisťování, volného pohybu kapitálu, silného eura a dumpingu, pak je to textilní průmysl. Co se týče výroby a zaměstnanosti, zůstává v dnešní době jen několik málo příkladů v odvětví výroby zboží střední a vyšší kategorie, výroby luxusního zboží a odvětví špičkových technologií. Avšak toto odvětví je nadále křehké a zranitelné, vystavené napospas padělání výrobků a technologickému pokroku v nově se rozvíjejících zemích, jenž je příliš často financován z kapitálu evropských firem.
Proto cokoliv, co se může na pomoc ochraně pracovních míst a know-how v evropském textilním odvětví uskutečnit, je pozitivní. Jsem proto rovněž pro sociální značení textilního zboží, které má spotřebitelům pomoci ve výběru zboží na základě etických kritérií, jako jsou hlediska zdravotní, bezpečnostní, právní, dobrých životních podmínek, pracovních podmínek a odměňování pracovníků.
Dále jsem pro to, aby označování bylo užíváno jako prostředek boje proti padělkům, pokud skutečně budeme schopni najít lidské zdroje pro boj proti podvodům. Je třeba jít ještě dále a stanovit skutečné preference Společenství. Veškerá nařízení o označování na světě nám však budou k ničemu, když nebudeme mít politickou vůli znovu patřičně rozvinout textilní průmysl, jenž v Evropě vytváří pracovní místa.
Anna Rosbach
(DA) Pane předsedající, textilní odvětví prochází obdobím dramatických změn. Na trh vstupují nová vlákna a tkaniny a pro spotřebitele je obtížné rozumět tomu, co kupují. Bohužel je velká část zboží vyráběna v zemích, v nichž neexistuje vůbec žádná kontrola výrobků. Po desetiletí jsme informovali spotřebitele o obsahu potravin a léčivých přípravků, ale nikoli o tom, co je obsaženo v oblečení, které nosí. Proto je v dnešní éře nanotechnologií správné, abychom se začali na toto téma zaměřovat, a já souhlasím s Komisí i zpravodajem, že potřebujeme jednotný systém pro označování velikosti oděvů a obuvi.
Internet nabízí zcela nové možnosti, a to jak pro obchodníky, tak nás kupující, při vyhledání informací o konkrétním výrobku za pomoci identifikačního čísla. Mimořádně důležité však bude, abychom informovali spotřebitele o alergenních a nebezpečných látkách. Je rovněž zapotřebí uvádět informace o údržbě, zemi výroby, hořlavosti a o použití chemických látek při výrobě. Při každodenní manipulaci s výrobky je však pro spotřebitele zcela nezbytné, aby se používaly jazykově nezávislé symboly.
Zuzana Roithová
(CS) Férová soutěž pro evropský průmysl a obchod stejně jako ochrana evropských spotřebitelů se v globalizovaném obchodě neobejde bez definování určitých standardů výroby a také informací o výrobcích pro spotřebitele. Toto nařízení bezpochyby lépe než stará směrnice přinese další zlepšení v oblasti označování textilií, zkrátí o rok uvádění nových vláken na trh a současně zruší etikety pro spotřebitele.
Přetrvává však několik rozporů mezi Parlamentem a Radou, např. pokud jde o kombinování názvů vláken s jazykově nezávislými symboly či označování netextilních zvířecích částí textilních výrobků či problémové testy na alergie, což je škoda. Jsem však ráda, že se tento rozpor méně týká značení země původu výrobku a podmínek pro jejich použití. A to povinně u textilií dovážených ze třetích zemí a nově nepovinně u textilu vyrobeného v členských státech. Je to první vlaštovka, po které volají dlouho jak evropští výrobci, tak spotřebitelé, kterým záleží na kvalitě. Věřím, že tento princip brzy rozšíříme i na výrobky ze skla, porcelánu a další komodity a že to stihneme dříve, než evropské výrobky definitivně zmizí z našeho trhu pod tlakem konkurence levných nekvalitních výrobků.
Chci oponovat těm, kteří to označují za protekcionismus. Informace o tom, kde byla podstatná část výrobku vyrobena a za jakých podmínek, není přeci utajováníhodná skutečnost, ale je to informace, která zlepší orientaci spotřebitelů v globalizovaném tržišti. Posílí propagaci kvality evropských značek a právem vzbudí možná i hrdost občanů na to, co ještě vzdor konkurenci levné pracovní síly dokáží Evropané vyrábět. Tou hlavní přidanou hodnotou, na kterou čekají spotřebitelé, je naděje, že se snáze vyhnou koupi nebezpečných výrobků, kterých je přes zlepšování kontroly stále velmi mnoho. Vítám podporu Komise a věřím, že se nalezne i kompromis s Radou.
Alan Kelly
Pane předsedající, především bych chtěl poblahopřát panu zpravodaji a stínovým zpravodajům, kteří ve všech etapách postupu ve výboru projevili kladný a na spotřebitele orientovaný přístup. Odvedená práce podle mého názoru znovu dokládá to, že tato sněmovna patří k nejpružnějším orgánům Evropské unie a v centru jejího přístupu je budování konsenzu. Od té doby, kdy jsem se stal členem Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, je to druhá nebo možná třetí záležitost, s níž jsem se setkal, kdy tato sněmovna prokázala větší pružnost než Rada, a těším se, že se více takových příkladů naplní v budoucnu.
Co se týče předmětu samotného, pokusy o harmonizaci pravidel v oblasti označování oděvů etiketami a určování názvů jsou velmi pozitivním příkladem toho, jak může vnitřní trh pomoci spotřebitelům i výrobcům. Tento návrh je stejně tak důležitý pro průmysl jako pro spotřebitele. Na to nesmíme zapomínat a přitom mám někdy pocit, že spotřebitelům se nevěnuje tolik pozornosti, jak je potřebné.
Tento návrh byl původně převážně technický a nepolitický a měl sloužit jen jako opatření na sloučení tří směrnic. Avšak vzhledem k tomu, že se ve sněmovně k těmto typům témat jen zřídkakdy vracíme, je rozumné, aby jakýkoliv návrh, který předložíme, byl v nejvyšší možné míře ucelený.
Spotřebitelé mají právo znát přesné, věcné, srozumitelné a srovnatelné informace o složení textilních výrobků. Mají také právo znát úplný - a tím myslím opravdu úplný - výčet vláken, jež daný výrobek obsahuje; je to nezbytné pro předcházení alergiím atd.
Osobně považuji za velmi důležitou transparentnost výrobních metod a podmínek a to, aby bylo skutečně zřejmé místo původu. Při nákupu tak bude možné sociální rozhodování. Myslím, že ve světě, ve kterém žijeme, to v souvislosti s dětskou a otrockou prací atd. má stále větší význam.
Proto souhlasím s mnoha myšlenkami Komise, ale současně také s výzvami na zavedení obecnějšího systému označování výrobků etiketami. Měli bychom na to pohlížet jako na příležitost vytvořit právní předpis, který tím nejlepším způsobem prohloubí a posílí vnitřní trh.
Regina Bastos
(PT) Pane předsedající, dámy a pánové, ráda bych na úvod poblahopřála panu Mandersovi k práci, kterou odvedl na této zprávě, a současně chci poděkovat i dalším kolegům poslancům, kteří s ním na zprávě spolupracovali. Po pravdě řečeno je klíčová jen tím, že tento návrh zjednodušuje a zlepšuje současný legislativní rámec spojením všech existujících platných právních předpisů - tří základních směrnic o názvech a označování textilních výrobků etiketami.
Návrh však navíc bude mít příznivý dopad na soukromé subjekty a veřejné orgány a tento návrh nám také umožní vyvíjet nová vlákna, čímž podnítí inovace v textilním a oděvním průmyslu. A zároveň nám tato revize umožní zvýšit transparentnost zapisování nových vláken na seznam harmonizovaných názvů vláken. Nikdo už, zdá se, nepochybuje o tom, že toto nařízení bude pro všechny subjekty přínosem.
Pro textilní průmysl se sníží administrativní náklady a nová vlákna bude možné uvést na trh rychleji. Orgány členských států dosáhnou výrazných úspor nákladů díky tomu, že nebudou muset provádět změny do svých vnitrostátních právních předpisů. Navíc spotřebitelé budou mít záruku, že specifické názvy vláken odpovídají konkrétním vlastnostem, a i pro ně bude užitečné, že se nová vlákna dostanou dříve na trh. Zavedení těchto vláken je důležité pro evropský průmysl jako způsob, jak podporovat inovace, což bude znamenat, že ke spotřebitelům se dostane více informací.
V současném kontextu globalizovaného světa a nově se rozvíjejících ekonomik, včetně stále větších trhů, na nichž cirkulují miliony výrobků vytvořených miliony společností, má pro společnosti, zejména malé a střední podniky, závazek k inovacím a rychlost, se kterou se tyto inovace dostanou ke spotřebitelům, naprosto klíčový význam. Byla bych ráda, kdyby uplatňování tohoto nařízení mohlo zvýšit konkurenceschopnost malých a středních podniků. Díky tomuto novému nařízení se jednoznačně zvýší podíl malých a středních podniků na trhu a budeme jím přispívat ke zvýšení zaměstnanosti v Evropě.
Sylvana Rapti
(EL) Pane předsedající, existuje úsloví, že něčí život visí na nitce. Jen si představte, kdyby nit nebyla pevná, kdyby nebyla vyrobena ze správného materiálu, člověk by přišel o život. Říkám to jako důkaz toho, jak jsou vlákna a tkaniny důležité.
Nejedná se jen o technickou otázku. Předmětem této rozpravy není technická zpráva. Jsem přesvědčena o tom, že tato skvělá zpráva, kterou předložil pan Manders, a já mu za ni děkuji, má politický rozměr, který se týká jak obchodníka, tak i výrobce: s tímto nařízením bude jejich práce snadnější a rychlejší.
Má politický rozměr, který postihuje spotřebitele a v důsledku i vnitřní trh; politický rozměr vyvolávající etické otázky. Musíme vědět, odkud výrobky pocházejí a kde byly vyrobené. Označení "Vyrobeno v" není jen technickou záležitostí. Podle mého názoru je to v prvé řadě vysoce politická otázka. Když víme, ze které země výrobek pochází, máme informace o tom, jak byl vyroben, jaký druh práce byl při jeho výrobě využit, jaká zde platí pracovní práva a zda jsou dodržována.
My zde, jako občané Evropské unie, nejsme technokraté, co tu chodí se zavřenýma očima. Jsme občané, kteří přemýšlejí, vytvářejí předpisy a jednají i jménem ostatních lidí. Záležitost "Vyrobeno v" je tedy dost možná technokratickou otázkou, která má ale také závažný politický rozměr, a my musíme obě tyto věci sjednotit. Parlament v tom bude podle mne mít zásadní úlohu.
Daniel Caspary
(DE) Pane předsedající, dámy a pánové, vždy jsem paní Rühleové velice důvěřoval, tentokrát je to však po šesti letech poprvé, co se její vyjádření zcela přesně shodují s mými myšlenkami. I já se obávám, že zde dochází k politováníhodnému spojování dvou záležitostí způsobem, který neprospěje občanům Evropské unie, Parlamentu, Komisi ani Radě.
Všichni se shodneme na tom, že označování textilních výrobků je téma, které je pro spotřebitele velmi důležité, a že musíme neprodleně najít řešení tohoto problému. Musíme se tu však opravdu vyvarovat směšování dvou rozdílných věcí. Nepamatuji si, že by v Parlamentu k něčemu takovému již někdy došlo: Výbor pro mezinárodní obchod v současnosti konzultuje návrh nařízení Komise a najednou tutéž věc včleníme do jiného dokumentu.
Hovořím konkrétně o označení původu "Vyrobeno v". Nebudu do podrobna rozebírat vše, co budeme ve Výboru v nadcházejících týdnech a měsících konzultovat v souvislosti s právní úpravou označení "Vyrobeno v", jako například jaký je původ výrobku, který byl navržen v Itálii, materiál k němu je kůže zpracovaná v Argentině a bavlna z Turkmenistánu, z níž byla tkanina vyrobena v čínské továrně, a ušit byl ve Vietnamu a nakonec vyžehlen a zabalen jako hotové tričko opět v Itálii. Odkud tento produkt vlastně pochází? Podaří se nám vytvořit pravidlo pro spotřebitele?
Jsem pevně přesvědčen, že pokud se nám to podaří, nebude to v rámci nařízení, o němž dnes vedeme rozpravu, ale pod záštitou projektu, za nějž je odpovědná paní Muscardiniová. Byl bych velmi vděčný, kdybychom tyto dvě věci mohli ve druhém čtení zase rychle oddělit. Mám opravdu pocit, že slučováním a propojováním těchto věcí neprospějeme spotřebitelům, Parlamentu, Komisi ani Radě. Velmi by mne potěšilo, kdybychom dokázali nalézt řešení, které opravdu v praxi znemožní zablokování tohoto nařízení.
Gianluca Susta
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, děkuji panu zpravodaji i stínovým zpravodajům a panu komisaři Tajanimu, nebo bych měl říci místopředsedovi Tajanimu, za přesné a věcné odpovědi na základní otázky.
Univerzita v Barceloně provedla před osmnácti lety studii, podle níž měl textilní průmysl v Evropě do roku 2000 zaniknout. Nyní jsme v roce 2010 a toto ponuré proroctví se nenaplnilo - a to z jednoho prostého důvodu: zejména proto, že se v Evropě rozvinul výzkum a vývoj a země, jež si udržely své výrobní kapacity - a tyto kapacity nefungovaly jako výzkumná centra, nýbrž jako centra aplikovaného výzkumu a průmyslu - zajistily výrobu nových inovativních vláken. A proto jsou zapotřebí tyto předpisy namísto směrnice, aby se zajistila pružnost, spotřebitelé byli chráněni v oblasti označování etiketami a aby také země původu byla doložena.
Pane místopředsedo Tajani, jsem přesvědčen, že by stálo za to zamyslet se i nad budoucností, kdy by existoval také evropský kontrolní orgán na ochranu zdraví a bezpečnosti, jinými slovy orgán s právem zaručovat původnost. Myslím, že na tomto pozitivním aspektu, jenž z této zprávy vyplývá, se všichni musíme shodnout.
Elisabetta Gardini
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, jsem přesvědčena, že všichni souhlasíme s přístupem k návrhu nařízení, o němž dnes vedeme rozpravu, zejména s aspekty, které se týkají omezování byrokracie, podpory inovativního průmyslu, jasnosti, a především spotřebitelů - a tento poslední aspekt musím zdůraznit.
Z těchto důvodů bych ráda vyzdvihla otázku země původu, neboť ji považuji za nezbytný prvek: současní spotřebitelé chtějí být informováni, a země původu je jednou z těch nejcitlivějších informací, které můžeme spotřebitelům nabídnout. Podíváme-li se na trh v jakémkoli evropském městě, věřím, že zjistíme, že lidi zajímá, co kupují: chtějí vědět, co kupují, z čeho je výrobek vyroben a odkud pochází. Nepochybně se jedná o nesmírně citlivou a důležitou informaci, a to z toho důvodu, že se Evropská unie stala přidanou hodnotou, která zaručuje bezpečnost a ochranu spotřebitelů.
Víme, a vědí to i spotřebitelé, že země mimo EU mají - je mi líto, že to musím říci, ale víme, že je to pravda, dámy a pánové, a není žádný důvod tvářit se, že tomu tak není - méně přísná pravidla, méně přísné právní předpisy, které věnují menší pozornost řadě aspektů, jež tu již mnozí z mých kolegů zmínili: pracovním podmínkám, ochraně menšin, ochraně žen, ochraně pracovníků, ale i informovanosti o normách a o použitých látkách.
Příliš často jsme se v minulosti z novin dozvídali o případech alergií u žen a dětí. Hovoříme s lékaři, hovoříme s pediatry, hovoříme s gynekology, a víme, že používání výrobků a látek, které poškozují zdraví, je bohužel velmi rozšířeno. Chtěla bych vám připomenout ještě jednu věc: není to otázka protekcionismu, ale spíše vytváření rovných podmínek pro všechny na světovém trhu, jelikož řada z našich partnerů, včetně Spojených států, Kanady a Japonska, již tento způsob označování etiketami přijala.
Andreas Schwab
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, poslouchám celou diskusi o směrnici o označování textilních výrobků etiketami a první věc, kterou musím říci, je, že pro skupinu Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) je důležité, aby spotřebitelé, kteří tyto informace při nákupu textilních výrobků žádají, takové informace skutečně obdrželi.
Návrh zpravodaje, aby se více využívaly nové technologie a spíše než etiketu, která je stále delší, používat pouze identifikační číslo samotného výrobku, přičemž informace budou dostupné v jiných dokumentech, případně prostřednictvím internetu, by například těm, kdo hledají velmi podrobné informace, určitě pomohl. Současně by pomohl těm, kdo tyto informace nechtějí, neboť by je již nemuseli číst na dotčeném kusu oděvu.
Zadruhé, studie, kterou zpravodaj a stínoví zpravodajové navrhli, za což bych jim rád při této příležitosti ještě jednou výslovně poděkoval, vzbuzuje řadu otázek, jimiž by se jednotlivě bylo dobré zabývat, zatímco jako celek to pravděpodobně směřuje k tomu, že se tento návrh setká s velkým odporem v Radě. To vše je ještě smutnější, uvědomíme-li si, že tento návrh může být mimořádně důležitým nástrojem pro evropský textilní průmysl, neboť vysoce inovativní vlákna by nám mohla poskytnout výhodu na tomto vysoce konkurenčním světovém trhu. Pokud toto nařízení nevstoupí v platnost, všechny nás to poněkud znevýhodní.
Nesmíme přehlížet odůvodněné obavy vznesené v pozměňovacích návrzích ve výboru, nyní bychom se ale měli soustředit se namísto prosazení návrhu v původním znění Komise. Možná bychom se k otázkám označování původu a jednotného označování velikostí, jak již zmínil pan Caspary, měli vrátit později.
Věřím, že budeme schopni najít řešení v této věci a že tomu tak bude co nejdříve ve druhém čtení. Doufám také, že rozhodneme o této důležité věci v tomto druhém čtení a nebudeme se příliš dlouho zabývat okrajovými záležitostmi.
Marco Scurria
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, je mi ctí, že mohu přispět do této rozpravy, neboť se připravujeme na hlasování o něčem, co považuji za mimořádně důležité opatření: je důležité racionalizovat práci našich podniků, avšak v prvé řadě musíme chránit spotřebitele. Kupující musí vědět, co kupují, a ti, kdo hledají kvalitu, ji musí nalézt. Současně je však třeba mít představu o sociální udržitelnosti toho, co kupujeme.
Již to zde zaznělo, ale já to chci zdůraznit ještě jednou, neboť to považuji za specifický výstup, který musí z této rozpravy v Evropském parlamentu vzejít - chci vědět, zda je daný výrobek vyroben v místě, kde jsou chráněna práva pracovníků; chci vědět, zda byly při výrobě vykořisťovány děti; chci vědět, zda je tento výrobek výsledkem nekalé hospodářské soutěže.
Máme zde opatření, jež se, jak doufám, záhy rozšíří i na další výrobní a řemeslné obory, neboť jsem přesvědčen, a tím končím, že se jedná o opatření, které přiblíží Evropu jejím občanům, a za to děkuji zpravodajům, díky nimž toto opatření vůbec vzniklo, a také Komisi a komisaři Tajanimu, kteří jsou jeho hybnou silou.
Mairead McGuinness
Pane předsedající, mnohé z této rozpravy o textiliích se ozývá i v rozpravách o potravinách, jejich původu a způsobu označování. Je zajímavé, že pizza, která je vyrobená například v Irsku, může obsahovat přísady pocházející až ze šedesáti různých zemí. Je velmi složité dosáhnout správného označování.
Jednou z otázek, kterou jsme tu již zmiňovali, je to, že spotřebitel se zajímá o způsob výroby daného výrobku, o dobré životní podmínky pracovníků a environmentální normy. Viděla jsem velmi znepokojivou reportáž CNN o stavu Perlové řeky v Číně. Džínový kapitál Evropy se nachází na březích této řeky, což je vysoce znečištěná oblast z toho důvodu, že z ní Čína vyváží své levné výrobky do EU, Spojených států a na další trhy - a spotřebitelé je kupují. Takže ačkoli říkáme, že spotřebitelé chtějí informace, aby mohli přijímat informovaná rozhodnutí, mnozí spotřebitelé zřejmě informace, které mají, ignorují a rozhodují se na základě ceny. Myslím tedy, že hovořit o udržitelné výrobě a udržitelné spotřebě jsou klíčová témata společná všem oblastem, jimiž se zabýváme - oblasti potravin a samozřejmě také textilií.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, děkuji panu Mandersovi a stínové zpravodajce paní Comiové, současně bych však při vší úctě rád poněkud nesouhlasil s paní Rühleovou.
Říká, že je chybné zahrnovat normy upravující označení "Vyrobeno v" do tohoto nařízení - ale kam jinam bychom měli tyto normy, na něž spotřebitelé a malé podniky v Evropě po mnoho let, příliš mnoho let, čekají, zařadit? Chce mít nařízení, které otevře trh novým vláknům, inovacím, rychlejšímu kódovacímu systému, avšak zamlčí zemi původu, protože Evropa strachu, Evropa zamlčující, Evropa zamlžující, Evropa, která neříká, kde jsou věci vyrobeny, musí zcela správně urychlit uvádění nových vláken na trh, nesmí však spotřebitelům říci, kde se tyto textilní výrobky vyrábějí.
Jaký je smysl tohoto dvoukolejného systému? Proč potřebujeme stále nechat přežívat představu Evropy, která je byrokratická, nejasná, a co hůře, podněcuje strach a vyhýbá se jasnosti? Chceme normy pro označení "Vyrobeno v" a chceme je brzy z jednoho prostého důvodu - už končím, pane předsedající - a to, že pokud textilní výrobek nese nápis "Vyrobeno v", znamená to, že tento výrobek s touto etiketou byl vyroben bez použití rozpouštědel, která jsou jedovatá nebo škodlivá pro životní prostředí, že ho nevyráběly děti v podmínkách, které jsou pouhým otroctvím, ani vykořisťované ženy, že ho nevyráběli vykořisťovaní pracovníci s vyčerpávající pracovní dobou, aniž by jakkoli bylo chráněno jejich zdraví či bezpečnost, zaručeny dávky sociálního zabezpečení a mzdy.
Sousloví "Vyrobeno v Evropě" je zárukou pro spotřebitele a současně zárukou toho, jak byl výrobek vyroben. My musíme být na toto sousloví pyšní a musíme zajistit, aby bylo neprodleně zavedeno. Proto tento návrh podporujeme v podobě, v jaké ho příslušný výbor předložil, a již nyní můžeme poděkovat panu komisaři Tajanimu za to, že sněmovnu jednoznačně ujistil o své podpoře této věci.
Seán Kelly
Pane předsedající, myslím, že je správné, že vedeme rozpravu o tématu, které se dotýká každého občana, neboť téměř každý občan je spotřebitelem a kupuje textilní výrobky.
Označování etiketami je rovněž velmi důležité. Pamatuji si, jak mne v mé vlastní zemi před lety několikrát zmátla situace, kdy jsem si vybral výrobek a spatřil na něm "Deantús na hÉireann" - "Vyrobeno v Irsku", a když jsem pak strhl etiketu, bylo pod ní "Vyrobeno v Číně" - jinak řečeno, spotřebitelé byli oklamáni.
Od té doby jsme urazili dlouhou cestu, potřebujeme však jít ještě dále. Velmi důležité jsou především poznámky Lary Comiové ohledně výrobků ze třetích zemí. Dosud jsme byli příliš přísní na naše vlastní země a zpravidla už ne tak přísní na země třetí. To se týká i odvětví zemědělství, což potvrzují zejména chystané návrhy pro země Mercosur. Proto tuto iniciativu vítám.
A konečně návrh, abychom měli v celé Evropské unii jednotné velikosti, je velmi dobrý. Výrazně to lidem usnadní nakupování a současně to vytváří pocit Evropské unie, aniž by vznikal superstát, čehož se náš milý hrabě poněkud obává.
Ilda Figueiredo
(PT) Pane předsedající, tato rozprava o označování původu na etiketách a obalech textilií a oděvů je velmi důležitá pro ochranu práv spotřebitelů, ale i pro ochranu pracovní síly a výroby v textilním a oděvním průmyslu v našich zemích.
Chceme bojovat proti sociálnímu dumpingu a dětské práci a chránit sociální práva a životní prostředí. Označování musí spotřebitelům umožnit jasnou volbu a oni budou moci věřit v lepší budoucnost pro všechny, ať už v Evropské unii nebo v jiných zemích. Právě díky procesu jasného označování původu a obsahu výrobků budeme schopni činit uvědomělejší rozhodnutí; a přispěje to k lepší budoucnosti.
Antonio Tajani
místopředseda Komise. - (IT) Pane předsedající, sdílím názor těch, kteří říkají, že tento návrh nařízení má nesporné technické souvislosti, je však důležitý i politicky: politicky je důležitý zejména proto, že se dotýká zájmů evropských občanů, neboť se zjednodušují normy, a to znamená zjednodušení práce občanů a práce všech podniků v daném odvětví.
Sloužíme tak občanům, neboť Parlament nyní drtivou většinou podpořil označování, které umožní občanům dozvědět se, jaké výrobky kupují. To znamená, že zaručujeme jejich zdraví a nezcizitelná práva - a já souhlasím s myšlenkami, které vyjádřila paní Gebhardtová ve svém vystoupení, ale i s těmi, které zmínila paní Figueiredová.
Současně jsme odhodláni hájit postavení evropského textilního průmyslu: nemůžeme zapomínat, že v tomto odvětví dochází k velkému úbytku pracovních míst, který je někdy důsledkem nekalé hospodářské soutěže. Je naší povinností chránit konkurenceschopnost našich podniků na světovém trhu a je třeba zabránit dumpingu v rámci Evropské unie. Ochrana textilního odvětví je ochranou tisíců a tisíců pracovních míst a zároveň ochranou práv občanů.
Tím, že schválíme tento text, ochráníme celý soubor zájmů, které podle mého názoru budou i nadále respektovat hodnoty naší Evropské unie. Domnívám se, že pan Kelly má pravdu, a rád bych v tomto ohledu uklidnil lorda z Dartmouth, i když sněmovnu opustil, který hovořil o obavách ze superstátu.
Nemyslím si, že Evropská unie je moderní verzí Hobbesova Leviathanu; je to zkrátka instituce, která ztělesňuje zásady solidarity a subsidiarity, brání lidská práva a angažuje se v ochraně sociálně tržního hospodářství, přičemž trh samotný je nástrojem pro vytváření sociální politiky; není zde tedy nic, co by jakkoli omezovalo svobodu jednotlivce, my pouze bráníme práva půl miliardy evropských občanů, kteří žijí v Unii.
Postoj Komise k pozměňovacím návrhům Parlamentu
Mandersova zpráva
Komise může přijmout pozměňovací návrhy 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 15, 17, 18, 20, 22, 23, 26, 29, 33, 34, 35, 39, 41, 42, 43, 44, 46, 52 a 61.
Komise může v principu přijmout pozměňovací návrhy 8, 9, 11, 12, 13, 14, 16, 21, 24, 25, 27, 28, 30, 31, 32, 36, 40, 45,47, 48, 49, 50, 51, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 62, 64, 65, 66, 67, 69, 70 a 72.
Komise nemůže přijmout pozměňovací návrhy 19, 37, 38, 63, 68 a 71.
Toine Manders
Těší mne, že je zde v tento pondělní večer při rozpravě o technické zprávě tolik řečníků, a rovněž to, že tato zpráva má širokou podporu ve sněmovně.
Někteří moji kolegové poslanci vyslovili kritiku, že by oblast působnosti této zprávy neměla být zneužívána, že by neměla být rozšiřována. Rozumím tomu dobře, v této souvislosti by však měla být zdůrazněna slova mé kolegyně poslankyně Gebhardtové. Někdy je nutné využívat každé možnosti, kterou nám situace nabízí, aby bylo něco prosazeno, a zastávám stanovisko, že je takový postup docela dobře možný.
Je velice důležité, abychom zítra získali skutečně širokou podporu, a já tuto podporu z reakcí řady lidí cítím. Této sněmovně to poskytne skvělou startovní pozici, zejména pro jednání s Radou, protože se domnívám, že zítra se společně s Komisí - a já děkuji panu komisaři za jeho jasný postoj - Parlamentu podaří nastolit situaci, v níž nakonec bude úspěšně dovršeno jednání s Radou.
Cílem tohoto návrhu je zavést v budoucnosti lepší právní předpisy, neboť lidé stále více nakupují přes internet, a potřebujeme proto, aby vnitřní trh řádně fungoval, chceme-li, aby půl miliarda spotřebitelů mohla odpovídajícím způsobem získat informace, bude-li to jejich přání. Začínáme s textiliemi a já doufám, že to bude postupně platit pro všechny výrobky, které se prodávají na vnitřním trhu. Záměrem je nikoli poskytovat více informací, nýbrž jasné informace na jednotném evropském základě; a pokud to se podaří, budu velmi rád.
Na závěr bych, pane předsedající, jen rád zmínil, že jsem se po úvaze rozhodl neusilovat o to, aby bylo dosaženo dohody s Radou v jediném čtení. Zastávám stanovisko, že bychom se touto normální cestou měli vydávat mnohem častěji a že Parlament by na svém plenárním zasedání měl hlasovat o zprávě předložené Výborem pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ještě před tím, než zahájí jednání s Radou a Komisí ohledně dosažení dohody. Myslím, že pokud dosáhneme dohody ještě před rozpravou v plénu, je to porušením demokracie. Proto doufám, že tento příklad bude široce následován a všechny záležitosti budou řádně projednávány v prvním a ve druhém čtení.
Doufám, že to zítra dobře dopadne, a s takovou výchozí pozicí a širokou podporou budeme mít, řečeno fotbalovým slovníkem, velkou naději na vítězství nad Radou.
Předsedající
Rozprava je skončena.
Hlasování se uskuteční zítra, v úterý 18. května 2010.
Písemná prohlášení (článek 149)
Sergio Berlato  
písemně. - (IT) Textilní odvětví Evropské unie se v reakci na velké hospodářské výzvy, jimž muselo v minulosti čelit, vydalo cestou dlouhodobého procesu restrukturalizace a technologických inovací. Podle mého názoru zpráva, o níž vedeme rozpravu, tím, že umožňuje harmonizaci a standardizaci aspektů označování textilních výrobků etiketami, usnadňuje volný pohyb těchto výrobků na vnitřním trhu a současně zajišťuje vysokou a jednotnou úroveň ochrany spotřebitelů v celé Evropské unii. Proto se připojuji k výzvě Komisi, aby do dvou let od zavedení tohoto nového nařízení předložila Evropskému parlamentu a Radě zprávu, pokud by existovaly nějaké nové požadavky na označování etiketami. Tím vznikne jednak možnost zjednodušit označování textilních produktů etiketami a jednak poskytovat přesné a srovnatelné informace spotřebitelům v souvislosti s vlastnictvím, původem a velikostí textilních výrobků. Jsem přesvědčen, že pro dosažení těchto cílů je nezbytně nutné zajistit, aby rozšiřování povinného označování etiketami neznamenalo pro podniky, zejména pro malé a střední podniky, další zátěž. V současnosti neexistují žádné uspokojivé studie toho, jaký vliv má používání alergenních a nebezpečných látek při výrobě a zpracování textilních výrobků na lidské zdraví. Proto naléhavě žádám Komisi, aby takovou studii o vlivu na zdraví provedla.
Andreas Mölzer  
Opět opakuji, že ekologické označování slibuje něco zcela jiného, než může poskytnout - stačí si vzpomenout na skandál s organickou bavlnou nebo nedávnou frašku s biochemikáliemi. Zaprvé se na tomto organickém trhu objevují ještě jiné nejasné věci ohledně etiket a značení, které by EU mohla racionálně jednou pro vždy zjednodušit, což je něco, co EU rozhodně dělá velice ráda; a zadruhé je načase, aby EU přijala geneticky modifikovanou bavlnu. Pokud stále čekáme na studie o možném vlivu škodlivých látek, pak bychom do té doby mohli na etiketách uvádět alespoň geneticky modifikovanou bavlnu. Současně je nejvyšší čas, aby EU něco udělala s "identifikací rádiové frekvence". Nemůžeme na textilie umisťovat elektronické etikety bez vědomí těch, kteří jsou dotčeni, když stále nejsou vyřešeny nezbytné předpisy k realizaci tohoto označování. Pokud budou chodci viditelní díky oděvům s radiofrekvenční identifikaci, bude možné sledovat každý jejich krok. S ohledem na tlak ohledně politické korektnosti by si lidé brzo měli dát velký pozor na to, jaké instituce v oděvech s radiofrekvenční identifikací navštěvují. Může v budoucnosti docházet k tomu, že lidé zkrátka budou muset své číslo radiofrekvenční identifikace odstranit z Google Street View. Nebo by čipy také mohly spouštět bezpečnostní zařízení na letištích. Ani George Orwell si něco takového neuměl představit - dalece jsme jeho vizi společnosti tvrdého dozoru předstihli.
