Vliv turismu v pobřežních oblastech - aspekty regionálního rozvoje (krátké přednesení) 
Předsedající
- Dalším bodem je krátké přednesení zprávy paní Madeirové jménem Výboru pro regionální rozvoj o dopadu cestovního ruchu na pobřežní regiony z hlediska regionálního rozvoje.
Jamila Madeira
zpravodajka. - (PT) Pane předsedající, dámy a pánové, těší mě, že tu stojím před vámi a mohu vysvětlit práci, kterou všichni odvedli v rámci této zprávy z vlastní iniciativy. Podle mého názoru a názoru všech, kteří se podíleli na vypracování této zprávy, je jasné, že jsme odvedli svou práci. Musím poděkovat všem, zejména stínovým zpravodajům z různých politických skupin, kteří velmi usilovali o dosažení kompromisů, jež mají budoucnost; personálu regionálního rozvoje, který nám vždy ochotně pomáhal, v neposlední řadě Miguelovi Tellu Cremadesovi a Elise Daffarraové; pracovníkům Skupiny sociálních demokratů v Evropském parlamentu, Lile a Petrusovi, a také Evropské komisi. Tu jako vždy zastupovala různá generální ředitelství, která jak už to u takto rozsáhlých zpráv bývá, nepřetržitě a pečlivě kontrolovala naši práci a měla významný podíl na úspěšném výsledku. Musím také srdečně poděkovat celému svému sekretariátu, zejména Joaně Benzinhové, za práci v zájmu harmoničtějšího a strukturovanějšího rozvoje pobřežních oblastí a cestovního ruchu v Evropské unii.
Dvacet sedm členských států Evropské unie představuje více než 89 000 kilometrů pobřeží. To dává širokou rozmanitost vysoce specifických charakteristik, které se v závislosti na poloze vyznačují kosmopolitismem, jako například města Lisabon, Kodaň či Stockholm, nebo problémy způsobenými polohou regionu na periferii nebo v nejvzdálenějších oblastech, jako je tomu v případě Algarve, Ligurie, Kanárských ostrovů nebo Madeiry, které mají problém udržet spojení s velkými městy nebo trpí zrychlenou desertifikací. Ať tak, či onak, všechny tyto oblasti se ztotožňují s pojmem pobřeží a pobřežních oblastí a mají každodenní zkušenosti s výhodami a nevýhodami, které jsou s touto problematikou spojeny.
Podle dostupných údajů bude v roce 2010 v pobřežních regionech žít přibližně 75 % lidstva. Vzhledem k vazbám a vztahům mezi nimi definujeme tyto regiony jako oblast ve vzdálenosti do 50 kilometrů vzdušnou čarou od pobřeží. Jsou to regiony, nikoli přímořská pásma. Postrádají integrovaný postoj, který tak zoufale potřebují a který uplatňovali i naši předkové. Právě sem se stahuje značné množství obyvatelstva a hledá příležitosti a hospodářskou synergii, v mnoha případech s jediným očekáváním, že se tyto věci budou týkat cestovního ruchu. Proto jsem dospěli k jasné myšlence o potřebě pragmatického a integrovaného postoje k vlivu cestovního ruchu v pobřežních oblastech a tato myšlenka nás vedla k zahájení práce.
Při současné finanční krizi, kdy se dopad na reálnou ekonomiku překonává čím dál obtížněji, se cestovní ruch jeví jako pravděpodobné odvětví, které by krize mohla vážně zasáhnout ať už přímo, či nepřímo. V regionech, které jsou zcela nebo z velké části při svém rozvoji závislé na cestovním ruchu, jsou ohroženy firmy, a tyto regiony hledí do budoucnosti s nejistotou, zvláště když cestovní ruch v současnosti nespadá do kompetencí Evropské unie. Je však možné a nutné přijmout integrovaná opatření, a duch, kterým je prostoupena Lisabonská smlouva, tuto myšlenku vyjadřuje. Kdybychom ovšem měli čekat, až Smlouva vstoupí v platnost, mohlo by to znamenat, že budeme čekat tak dlouho, až nám nezbude než plakat nad rozlitým mlékem.
Cestovní ruch ve stavu, v jakém je v současnosti, a křehká situace regionů, které na něm závisí, vyžadují, abychom jednali bezodkladně a účinně. Skutečnost, že tyto oblasti strukturálně závisí na cestovním ruchu jako poskytovateli pracovních příležitostí, i když často sezónních, a že je zde zaměstnávána značná pracovní síla, nesmí být v kontextu tlaku na městské oblasti a nezaměstnanost opomíjena. Tato zpráva, kterou vám nyní předkládáme, byla velmi potřebná a naléhavá, když se ji Výbor pro regionální rozvoj rozhodl připravit. Nyní se stala tím, co musíme pokládat za prioritu Evropské komise a Evropské rady. Musíme dát prioritu nesčetným iniciativám obsaženým v této zprávě, spolu s těmi, které již rozvinuly jiné orgány a které zpráva otevřeně podporuje v souladu s opatřeními obsaženými v nouzovém plánu Komise. Mezi nimi musím zdůraznit přezkum Fondu pro přizpůsobení se globalizaci, který má jednoznačně řešit otázky spojené s tímto odvětvím a současný negativní dopad na tuto oblast.
Je nezbytné zajistit rozvoj nových úseků hospodářství v těchto pobřežních regionech, a tím v nich zajistit sociální a environmentální udržitelnost, a podporovat skutečnou integraci různých odvětvových politik, jakými jsou např. námořní odvětví, doprava, energie, již zavedené nástroje soudržnosti, nová politika kvalitních výrobků zahrnutá v přezkumu společné zemědělské politiky, kterou ohlašuje zpráva o kontrole stavu, a nové produkty cestovního ruchu v těchto pobřežních regionech s ohledem na jejich zásadní podíl na evropském hospodářství. Přijetí odpovídajícího holistického přístupu musí být, co se týče této politiky, v Evropské unii realizováno co možná nejrychleji.
Na závěr bych chtěla uvést, pane předsedající, že pouze jednoznačná integrace těchto nástrojů a rychlý a účinný postup zahrnující všechny místní zúčastněné strany může zaručit, že v pobřežních oblastech budeme mít udržitelné odvětví cestovního ruchu, které bude mít v Evropské unii skutečnou budoucnost.
Vladimír Špidla
člen Komise. - (CS) Vážený pane předsedo, vážené dámy poslankyně, vážení páni poslanci, dovoluji si poděkovat zpravodajce paní Madeirové za zprávu a blahopřát jí ke kvalitě a významu její práce: přímořské regiony jsou pro EU skutečně velmi významné, jelikož se v nich soustředí značný podíl hospodářské činnosti.
Tato zpráva navíc obhajuje celostní přístup k cestovnímu ruchu v pobřežních oblastech, neboť zahrnuje otázky, jako je mořské a pobřežní životní prostředí, námořní doprava, zaměstnanost v pobřežních oblastech, podpora malých a středních podniků a podpora rybolovu. To potvrzuje potřebu silné, integrované námořní politiky pro Evropskou unii, na níž Evropská komise od roku 2005 pracuje a která zdůrazňuje souvislosti mezi regionální politikou, územní soudržností a námořní politikou.
Aby této politice dala konkrétní podobu, přijala Evropská komise v říjnu 2007 akční plán pro integrovanou námořní politiku, který je postupně prováděn. Některé kroky, které Komise v současné době uskutečňuje, reagují přímo na problémy a požadavky vyjádřené ve zprávě, a to zejména:
1) na základě požadavků na naprostou průhlednost financování v pobřežních regionech bude do podzimu 2009 vytvořena databáze projektů podporovaných z různých fondů Společenství. Zde si dovoluji připomenout, že kvalita a úplnost této databáze bude záviset na ochotě regionů poskytnout informace;
2) posílení meziregionální spolupráce v cestovním ruchu v pobřežních oblastech. Program INTERREG IVC totiž umožňuje vytvoření sítí regionů v souvislosti s 30 prioritními tématy, z nichž 2 souvisí s námořními záležitostmi včetně cestovního ruchu. Pro vaši informaci: druhá výzva k předkládání návrhů v rámci programu IVC je otevřená do poloviny ledna 2009. Vyzývám přímořské regiony, aby předložily projekty vytváření sítí, jejichž cílem je zajistit předávání a uplatňování osvědčených postupů v rámci přímořských regionů.
S potěšením konstatuji, že zpráva rovněž jasně uznává příznivý dopad politiky soudržnosti EU na rozvoj pobřežních regionů. Programové období 2007-2013 skutečně pro tyto regiony představuje mnohé příležitosti a poskytuje rámec pro evropskou technickou a finanční podporu pro jejich plány rozvoje. Díky politice soudržnosti, jak je v současné době vymezena, mohou přímořské regiony investovat do rozvoje svých pobřežních oblastí a ostrovů tím, že upřednostní investice do přístavů, námořního výzkumu, energií získávaných z pobřežních zdrojů, námořního dědictví a samozřejmě do přímořského cestovního ruchu. Zejména mimo hlavní sezónu může cestovní ruch pomoci vynahradit místní oslabené aktivity v rybolovu, zemědělství, těžkém průmyslu a dopravě
Dovoluji si však připomenout, že je na přímořských regionech, aby si vybraly nejlepší projekty na zlepšení konkurenceschopnosti svého hospodářství a na podporu udržitelného cestovního ruchu na místní úrovni. Dovolte mi připomenout, že Komise provádí velice konkrétní kroky, jejichž cílem je snížit sezónní povahu činností v oblasti cestovního ruchu, jako je pilotní projekt "Evropské destinace nejvyšší kvality" (EDEN). Jedním z cílů této iniciativy je totiž pomoci nastolit rovnováhu toků účastníků cestovního ruchu a orientovat je k netradičním destinacím s cílem podpořit všechny evropské země a regiony.
Na závěr mi dovolte znovu poděkovat paní zpravodajce za dobrou práci, kterou v podobě zprávy odvedla, a připomenout, že cestovní ruchu má na pobřežní regiony příznivý vliv, je-li náležitě kontrolován z hlediska udržitelnosti.
V této souvislosti je mi potěšením vám sdělit, že na základě zájmu vyjádřeného ve zprávě paní poslankyně Madeirové by Komise mohla uspořádat diskusi se subjekty zapojenými v cestovním ruchu v pobřežních oblastech v rámci konference u příležitosti Evropského námořního dne, která se bude konat ve dnech 19. a 20. května 2009. Dovoluji si využít této příležitosti k tomu, abych vyzval poslance Evropského parlamentu k účasti na decentralizovaných aktivitách spojených s námořním dnem 2009, které Komise plně podporuje.
Předsedající
- Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat v úterý 16. prosince 2008.
Písemná prohlášení (Článek 142)
John Attard-Montalto  
písemně. - Velká část evropské populace žije v pobřežních oblastech. Většina si neuvědomuje, že evropské pevninské pobřeží měří téměř 90 000 km. Je třeba podporovat rozvoj udržitelného cestovního ruchu oproti sezónnímu cestovnímu ruchu. Toho lze dosáhnout pouze prostřednictvím diverzifikace produktů a alternativními formami cestovního ruchu, jakými jsou cestovní ruch za účelem obchodu, konferencí, kulturních, léčebných a sportovních aktivit, cestovní ruch spojený se zemědělstvím, výukou jazyků a mořem.
Podpora tradičního cestovního ruchu v přímořských oblastech ovšem nadále zůstává prioritou. V mé zemi se snažíme zvětšit velikost a množství písečných pláží. Bohužel k dnešnímu dni jsme k této věci přistupovali amatérsky. Vozením písku na existující pláže nebo vytváření nových písečných pláží bez provedení potřebných infrastrukturních prací je jen mrháním zdroji. Rozšiřování nebo vytváření písečných pláží se už po mnoho let uskutečňuje v řadě zemí a na mnoha územích. Rozdíl je v tom, že k tomu bylo přistupováno nejprve tak, že byla vytvořena potřebná infrastruktura, aby byl písek hromaděn přirozenou cestou a aby se zabránilo jeho erozi. A v tomto kontextu v souvislosti se současnými návrhy týkajícími se největší písečné pláže na Maltě l-Ghadira jeden dodatečný a důležitý aspekt, jak se zdá, chybí - je to respekt a citlivý přístup vůči bezprostřednímu okolí.
Rumiana Jeleva  
písemně. - Je známou skutečností, že hospodářství mnoha pobřežních oblastí EU je vysoce závislé na cestovním ruchu. Ovšem abychom zajistili, že si budoucí generace budou také moci užívat naše krásné pláže a přímořskou krajinu, musíme být aktivní. Udržitelnost a budoucnost našich pobřežních oblastí není samozřejmostí a zhoršování životního prostředí a špatné plánování závažným způsobem pobřežní oblasti poškozují. Musíme předcházet nadměrné výstavbě bytů a hotelů a musíme zajistit, aby takovéto stavby šly ruku v ruce se zlepšením infrastruktury, zejména co se týče odvodu odpadních vod a systémů nakládání s odpady. Jednoduše řečeno, musíme dělat vše proto, abychom zachovali a chránili pobřežní oblasti. Jednou možností je podporovat programy zaměřené na ekoturistiku a zavést lepší systém výměny osvědčených postupů mezi pobřežními oblastmi. Jedna věc, která se stává zřejmou, je to, že musíme předcházet jakémukoli znečištění životního prostředí. Já osobně mám značné obavy zejména ohledně rafinérií a podobných zařízení, která jsou zdrojem značných rizik pro naše pobřežní oblasti. Vyzývám tudíž všechny členské státy, aby zajistily, že takováto zařízení budou vybavena nejmodernějšími technologiemi a nebudou ohrožovat křehké ekosystémy našich pobřežních oblastí.
Maria Petre  
Vliv cestovního ruchu na pobřežní oblasti je důležitý z hlediska územní, hospodářské a sociální soudržnosti. Tato skutečnost bude muset být zohledněna v rámci přezkumu rozpočtu na roky 2007-2013v polovině období.
Rumunsko má významnou přímořskou oblast u Černého moře, stejně jako Bulharsko, Ukrajina a Turecko.
Když vezmeme tuto skutečnost jako výchozí bod spolu se skutečností, že bychom měli rovněž zohlednit ústí řek, které se vlévají do moře, potřebujeme, aby integrovaný vnitrostátní plán pro cestovní ruch vypracovaný zvláště pro tuto oblast stanovil jako cíle jak udržitelný cestovní ruch, tak lepší kvalitu života na místní úrovni.
Rumunské vnitrostátní orgány spolu s regionálními a místními orgány jako prioritu stanoví užívání strukturálních fondů pro rozvoj udržitelného cestovního ruchu v pobřežních oblastech Černého moře. V tom hrají zcela zásadní roli spolupráce a synergie na regionální úrovni, přičemž je v rámci spolupráce zahrnuto uplatňování nástrojů evropské politiky.
Integrovaný přístup je nezbytný jako součást politik Společenství v oblasti soudržnosti, dopravy, energie, sociální pomoci, zdraví, zemědělství, námořních záležitostí a rybolovu, ale především životního prostředí s cílem vytvořit synergii a předcházet nekompatibilním opatřením.
Silvia-Adriana Ţicău  
Cestovní ruch nabízí významný potenciál sociálního a hospodářského rozvoje, a stejně tak i sociální a územní soudržnosti. Musíme mít na zřeteli zvláštní zeměpisné rysy pobřežních oblastí. Jejich rozvoj závisí do značné míry na příjmech získaných z činností spjatých s blízkostí moře, oblastí říčních delt nebo jejich ústí a stejně tak na příjmech z cestovního ruchu, rybolovu a dopravy.
Pobřežní oblasti mohou být obecně dostupné, pouze pokud je k dispozici efektivní, moderní dopravní infrastruktura. Domnívám se, že je důležité, aby členské státy navrhly specifické strategie a zahájily konkrétní kroky pro rozvoj cestovního ruchu v pobřežních oblastech, přičemž by zohledňovaly zvláštní povahu okolního prostředí a kladly si za cíl jeho ochranu.
Členské státy musí diverzifikovat služby cestovního ruchu v závislosti na zvláštních rysech každé oblasti (kultura, sport, námořní letoviska, historie), aby zmenšily negativní dopad sezónního cestovního ruchu.
Doporučovala bych, aby v zájmu rozvoje cestovního ruchu členské státy používaly strukturální fondy nejen pro regionální rozvoj, ale také pro hospodářskou konkurenceschopnost a obnovu.
