Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Maria Petre
(RO) Tack, herr talman, mina damer och herrar! För alla kvinnor i Rumänien vill jag i dag tacka er för den alldeles särskilda ära som vi två gånger har haft att vinna priset från ”International Association for the Promotion of Women of Europe”. Jag vill särskilt tacka Rodi Kratsa-Tsagaropolou, vice talman för Europaparlamentet.
Den första pristagaren från Rumänien var Maia Morgenstern, en av våra stora skådespelerskor, som vann priset 2004. Årets vinnare är åter en rumänsk kvinna, Monica Macovei, Rumäniens före detta oberoende justitieminister. Monica Macovei förtjänar helt och fullt detta erkännande för sina enastående insatser för att se till att Rumänien närmar sig Europa på ett oåterkalleligt sätt, utan att möta hinder såsom skyddsklausuler.
Den andra frågan gäller Moldavien. En oberoende tv-station har inte fått sitt tillstånd förlängt. Det gäller stationen ”PRO TV”. Denna åtgärd är en i en lång rad åtgärder för att begränsa yttrandefriheten i landet.
Därför uppmanar jag både Europeiska kommissionen och parlamentet att vara beslutsamma. Vi bör uppmana myndigheterna i Chişinău att brådskande sätta stopp för denna typ av övergrepp. Tack.
Gyula Hegyi
(HU) Just nu kan vi inte säga något specifikt om klimatpaketets framtid, eftersom beslutet ska fattas om några dagar eller om några veckor. Men jag vill betona en sak. Fjärrvärmen har undantagits från den så kallade klimatskatten. Detta är mycket viktigt. Initiativet kom från ungerska parlamentsledamöter, däribland jag själv. Vi är av uppfattningen att de som bor i lägenheter med fjärrvärme huvudsakligen är låginkomststagare som inte skulle ha råd med de extra avgifterna. För övrigt bör vi vara medvetna om att fjärrvärme är miljövänligt. Eftersom individuell uppvärmning under alla omständigheter är undantagen från alla klimatskatter anser jag att de medel som anslås bör gå till att modernisera fjärrvärmesystemen. Om vi moderniserar fjärrvärmen i central- och östeuropeiska länder med EU-finansiering, kommer liknande undantag naturligtvis inte längre att vara motiverade efter 2020.
Jules Maaten
(NL) Herr talman! För några veckor sedan avslutades de rättsprocesser som inleddes av juntan i Burma för att genom tvivelaktiga rättegångar fängsla ett stort antal, åtminstone 100, medlemmar av oppositionen, inklusive komikern Zarganar och munken Ashin Gambira. Mycket hårda straff utdelades, samtidigt som det inte finns några tecken på att människorättssituationen i Burma är under förbättring. År 2010 kommer val att hållas i landet, och oppositionen har ganska stora, och berättigade, farhågor när det gäller detta val, inte minst efter omröstningen om konstitutionen i maj 2008.
Tyvärr har sanktionerna och isoleringen av regimen under de senaste åren egentligen inte alls bidragit till att uppnå en förändring. Det är dags att byta taktik. Regimen har ingen aning om vad andra länder vill eller förväntar sig, och nya generationer ledare och militärer får inte några nya insikter eftersom de inte har kontakt med andra länder.
Jag anser att parlamentet bör överväga att besöka Burma, formellt eller informellt, för att få kontakt med oppositionen där. Troligen bör parlamentet också utöva nya och större påtryckningar på juntan, något som dessvärre inte kommer att ske enbart med hjälp av sanktioner.
László Tőkés
(HU) Just denna dag i december 1989 inleddes i Temesvár (Timişoara) den rörelse som inom en vecka medförde ett anmärkningsvärt snabbt fall för den ökände nationalisten, kommunisten och ateisten Ceauşescus diktatur. På morgonen den 15 december uppbådade ungerska medlemmar i den reformerta kyrkan ett häpnadsväckande mod i försvaret av sin kyrka och sin pastor. De jagade bort hantlangarna från Securitate och milisen och bildade sedan en mänsklig kedja runt kyrkan. Inom några timmar anslöt sig hundratals rumäner, ungrare, tyskar, serber, katoliker, baptister, lutheraner, ortodoxa kristna och judar till motståndet. På kvällen hade den fredliga rörelsen tagit formen av en demonstration mot kommunismen och mot regimen. År 1989 blev den transsylvanska staden Temesvár (Timişoara) Rumäniens första fria stad. Genom Guds nåd ledde tron på handling fram till frihet. Välsignat vare minnet av dessa hjältar, martyrer och offer! Vi måste fortsätta regimförändringen! Vägen från Rumänien till Europa går genom Temesvár (Timişoara).
Giovanni Robusti
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag har fått veta att man enbart i Italien varje dag förstör 4 miljoner kilo livsmedel som fortfarande kan konsumeras, till ett värde av minst 4 miljoner euro - omkring hälften av vad Italien spenderar på internationellt bistånd - och att situationen i många andra EU-länder är mycket liknande.
Vi är här bekymrade över livsmedel som inte har passerat sitt bäst-före-datum men som förstörs eller tas bort från marknaden på grund av regler för saluföring, överdrivet sträng EU-lagstiftning och frågor i samband med företagens image. Detta har redan tagits upp av Luca Zaia, minister i den italienska regeringen, vid det senaste mötet i rådet (jordbruk): Bättre fastställande av gemenskapslagstiftningen och tillräckligt stöd för projekt såsom matbanker eller sista minuten-marknaden skulle inte bara kunna hjälpa den del av befolkningen som drabbats av den ekonomiska krisen, som nu uppgår till minst 10 procent, utan det skulle även rätta till vad som i alla händelser är ett hemskt slöseri.
Därför uppmanar jag de behöriga parlamentsutskotten att utan dröjsmål börja undersöka denna fråga, så att vi kan försöka hitta en lösning på problemet.
Věra Flasarová
- (CS) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag skulle vilja tala om det besök som gjordes av en delegation från Europaparlamentet i Prags slott den 5 december. Den brist på ömsesidig förståelse som rådde där vill jag helst hänföra till den nervositet och den otålighet som tydligen fanns på båda sidor om förhandlingsbordet och inte till illvilja - en känsla som inte längre kan berättigas i dagens Europa. Jag skulle dock vilja nämna ett problem. Den tjeckiska allmänheten informerades om samtalen i slottet genom medierna och av olika aktörer på den politiska arenan, vilka lade till kommentarer för sina egna syften. Vissa angrep republikens president eftersom det passade dem att göra detta, och andra uppmanade till en förändring i EU för att öka sin popularitet, oavsett hur. Därför vill jag vädja om ett gott uppförande och större känslighet mot varandra. Det finns fortfarande många oläkta sår i Central- och Östeuropa som kan utnyttjas i fel syften. Denna händelse kan leda till otrevliga konsekvenser om sex månader när valet till Europaparlamentet hålls.
Talmannen
För att hindra att situationen trappas upp ska jag undvika att kommentera detta. Jag meddelar bara att talmanskonferensen har tagit itu med frågan.
Gerard Batten
(EN) Herr talman! Världen står inför en ekonomisk nedgång av okänd omfattning, och värdet på det brittiska pundet faller mot dollarn och euron. Men att pundet kan anpassa sig mot andra valutor är en fördel som inte bara medlemmar av EU:s gemensamma valuta gynnas av.
Civil oro och upplopp har brutit ut i Grekland. Den grekiske författaren Mimis Androulakis har sagt följande: ”Det finns i dag ett djupt missnöje bland unga över Europas struktur. Vi kan inte sänka priset på euron för att ge oss en exportfördel.”
Medlemskap i EU och euron har lett till ökade levnadskostnader i Grekland, och den yngre generationen är orolig för att deras framtid ska präglas av fattigdom. EU är ett ideologiskt projekt som påtvingas EU:s folk, som hellre skulle vilja leva i demokratiska nationalstater. Priset för politiska ideologier är alltid mänsklig olycka.
Sergej Kozlík
- (SK) I nästan alla EU-länder finns det hårda rättsliga åtgärder mot förnekelse av förintelsen och främjande av fascism.
För att på rätt sätt kunna bekämpa yttringar av nynazism och andra former av extremism i Ungern behöver man inte bara ändra lagarna utan också konstitutionen. Ungern har dock ganska länge saknat den politiska viljan att göra detta. Partiet Ungerska medborgarunionen (Fidesz), som ingår i gruppen Europeiska folkpartiet, har vägrat införa hårdare lagar för att effektivare bekämpa nationalism och radikalism. Fidesz stöder därmed indirekt extremismen i Ungern.
Bara en månad har gått sedan ungerska extremister i fascistuniformer till lokalbefolkningens fasa marscherade över gränsen till en fridfull slovakisk stad. För alla välvilliga EU-medborgares räkning kräver jag att Ungerns politiker snabbt antar effektiva lagar för att bekämpa yttringar av fascism och extremism i Ungern.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Herr talman! För precis ett år sedan röstade Venezuelas befolkning i en folkomröstning för att Hugo Chávez inte skulle få någon förlängd ämbetsperiod som president, i enlighet med Venezuelas konstitution.
Hugo Chávez har nu förbigått det suveräna folkets demokratiska beslut och har meddelat att han ska ändra lagen så att han kan behålla makten.
Hugo Chávez har på så sätt än en gång visat att han inte är en demokratisk president utan en envåldshärskare, en militär diktator vars mål är att omvandla hela Venezuela till sin privata ranch och på så sätt fortsätta att hota, förolämpa och attackera motståndare och oliktänkande. Han avser också att fortsätta undertrycka yttrandefriheten genom att stänga av medierna, såsom han har gjort med Radio Caracas Televisión.
Europaparlamentet måste bestämt fördöma och avvisa de knep och undanflykter som Hugo Chávez vill använda sig av för att undvika att lämna posten som landets president. Vi uppmanar Venezuelas samhälle att upprätthålla värdena demokrati och frihet, som är raka motsatsen till Hugo Chávez' ord och handlingar.
Csaba Sándor Tabajdi
(FR) Herr talman! I slutet av maj röstade den franska nationalförsamlingen för en ändring av Frankrikes konstitution med avseende på respekten för regionala språk. Dessa språk, kan man hävda, utgör Frankrikes nationella kulturarv.
Man kunde ha hoppats på att detta beslut var början på en viktig vändpunkt i den jakobinska franska inställningen till regionala språk och traditionella nationella minoriteter. Tyvärr avvisade den franska vetenskapsakademien denna ansats och utövade påtryckningar på senaten, som i slutändan röstade emot denna positiva ändring av den franska konstitutionen som skulle ha varit viktig inte bara för Frankrike utan för EU som helhet.
Om folk fick undervisning i elsassiska, bretonska eller katalanska, eller om dessa språk användes inom administrationen, tror jag inte att detta på något sätt skulle undergräva den territoriella integriteten eller Frankrikes nationella enhet, snarare tvärtom.
Länge leve den franskspråkiga världen, länge leve regionala språk, länge leve språklig mångfald!
(Applåder)
Marco Cappato
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! För några dagar sedan meddelade Marjory Van den Broeke, talesman för Europaparlamentets sekretariat, pressen att Europaparlamentet hade införskaffat åtta kroppsskannrar. Dessa föremål diskuterades i plenum under flera veckor, och det antogs även en resolution i frågan.
Vi har införskaffat dessa maskiner, men under debatten var det ingen - varken sekretariatet eller talmannen - som informerade oss om detta. Samtidigt ifrågasatte vi huruvida denna utrustning skulle tillåtas på flygplatser. Detta var ett ofattbart misstag från talmannens och sekretariatets sida. Den 4 november skickade jag också en skriftlig begäran om information i denna fråga, men ännu har jag inte mottagit något svar. Jag fick ta reda på svaret själv i ”EU Observer” den 10 december.
Med tanke på att vi hade införskaffat denna utrustning, hur var det möjligt att vi under debatten, när vi uttryckte vårt missnöje över användningen av dessa maskiner, inte ens informerades om att parlamentet redan hade införskaffat dem? Genom detta har vi löjliggjorts i allmänhetens ögon.
Talmannen
Jag har ingen information om detta, men vi ska undersöka saken.
Monica Frassoni
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Som ni vet hölls förra veckan ett möte i Europeiska rådet. Inte heller denna gång kunde parlamentsledamöterna komma in, vilket har varit fallet under flera månader. De kunde inte ens komma in i presscentret. Jag anser att denna situation är fullkomligt löjlig. Vi har bett dem ingripa i denna fråga, men vi har inte uppnått något resultat alls.
Jag ser detta som ett verkligt problem, inte bara en fråga om fåfänga för ledamöter som vill gå omkring där och visa upp sig. Jag anser att vi är medlagstiftare i de frågor och ämnen som diskuteras där. Det är mycket viktigt för den allmänna opinionen att ha tillgång till rådet, genom journalisterna naturligtvis, och även genom Europaparlamentets ledamöter. Den nuvarande situationen kan inte fortsätta.
Vi har många gånger bett dem att vidta åtgärder, och vi hoppas att ni också har gjort detta, men kanske det kunde göras på ett lite bättre sätt. Vi hoppas att vi lyckas uppnå ett positivt resultat eftersom den aktuella situationen uppriktigt sagt är stötande.
Talmannen
Fru Frassoni! Eftersom ni har vänt er till mig personligen och, åtminstone i den tolkade versionen, insinuerade något vill jag försäkra er om att vi har ansträngt oss och att vi gör vårt bästa. Jag är emellertid inte den som kan garantera framgång. Det är rådet som måste fatta beslutet. Ni kan dock vara förvissade om att mina kolleger och jag har gjort vårt bästa.
Mieczysław Edmund Janowski
- (PL) Herr talman! Den 10 december firar vi 60-årsdagen av instiftandet av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. I artikel 2 i denna förklaring uppges följande: ”Var och en är berättigad till alla de rättigheter och friheter som uttalas i denna förklaring utan åtskillnad av något slag, såsom på grund av ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan uppfattning ...”. Detta dokument har undertecknats av Indien, ett land som har mahatma Gandhi att tacka för så mycket. Ghandi var en ivrig förespråkare för individens rättigheter. Tyvärr får vi dock ständigt högst oroväckande nyheter om förföljelsen av kristna i Indien. I nyheterna rapporteras om grymma mord, övergrepp, våldtäkter och brännande av hem och gudstjänstlokaler. Läget är särskilt allvarligt i delstaten Orissa.
Vi var inte likgiltiga inför de brott som begicks av terrorister i Bombay, och vi får inte heller vara likgiltiga inför den våldsamma förföljelsen av kristna. Vi måste försöka få stopp på dessa uttryck för hat, som är en klar överträdelse av grundläggande mänskliga rättigheter, nämligen rätten till trosfrihet och rätten till liv.
Søren Bo Søndergaard
(DA) Herr talman! Under dessa dagar firar vi årets Sacharovpris. Det skulle därför vara på sin plats att fråga hur det går för tidigare mottagare av priset, till exempel den kurdiske/turkiske politikern Leyla Zana, som mottog priset 1996. År 2004 frigavs hon efter tio års fångenskap, men i fredags, den 5 december, dömdes hon igen till tio års fängelse. Skälet till detta är att hon fortsätter att verka för att säkra kurdernas grundläggande rättigheter i Turkiet, såsom rätten att tala sitt eget språk. Detta visar tyvärr att människorättssituationen i Turkiet inte går framåt utan i stället bakåt. Jag vill därför uppmana alla ledamöter att uttrycka sin solidaritet med den tidigare mottagaren av Sacharovpriset, Leyla Zana, och jag vill uppmana talmannen att lägga fram ett förslag om hur Europaparlamentet kan framföra sina protester till de turkiska myndigheterna.
Talmannen
Herr Søndergaard! Jag skulle vilja påpeka att jag besökte Leyla Zana i fängelset vid ett annat tillfälle. Vi ska fortsätta att agera i denna fråga.
Georgios Georgiou
(EL) Herr talman! Jag känner att jag måste be om er och alla ledamöters uppmärksamhet och ert stöd i frågan om Alzheimers sjukdom. Detta är en sjukdom som drabbar äldre och som för närvarande gör livet mycket svårt för sex miljoner EU-medborgare. Sjukdomen försvårar dock inte bara deras egna liv utan gör också livet mycket svårt för sex miljoner familjer. Därmed ökar antalet till 25 miljoner personer, som kämpar för att hantera denna sjukdom utan att känna att de har något stöd från EU, som skulle kunna lätta bördan för dem genom att ta itu med detta gissel, som verkar vara på frammarsch.
Därför önskar jag att vi alla ber kommissionen och medlemsstaternas regeringar att prioritera denna sjukdom i Europas hälso- och sjukvårdsprogram, så att vi kan hjälpa 25 miljoner EU-medborgare att ta sig ur denna tragedi.
Irena Belohorská
- (SK) Vid tidpunkten för Slovakiens ansökan om EU-medlemskap var landet redan medlem av Europarådet och hade därför redan undertecknat och ratificerat stadgan om de grundläggande rättigheterna och friheterna.
Den standard som Europarådet krävde var både jämlik och bindande för alla stater. Om det fanns osäkerhet eller bristande efterlevnad av denna, skulle en begäran om kontroll kunna lämnas in till den så kallade övervakningskommittén. När det gäller detta agerar Europaparlamentet bara i vissa fall, när parlamentsledamöter väljer att ta upp frågan. Situationen har dock tyvärr inte övervakats samtidigt i flera stater. Dessutom verkar det som att vissa minoriteter i EU, eller snarare i Europa, har större och privilegierade rättigheter.
I Vojvodina finns det en stor slovakisk minoritet som i över 200 år har upprätthållit traditioner som många av oss i Slovakien nu har glömt bort. Jag har fått veta att den ungerska minoriteten i Vojvodina, som är mindre än den slovakiska minoriteten, ska få en särskild ställning genom vilken den får samma rättigheter som en medlemsstat.
Jag ber därför EU att säkra jämlikheten inte bara i skyldigheter utan också i rättigheter, för att medlemmarna av den slovakiska minoriteten i Vojvodina ska kunna få samma rättigheter som medborgarna av ungersk nationalitet.
Ioannis Kasoulides
(EL) Herr talman! En polis sköt ett skott som dödade en femtonårig pojke. Detta var orsaken till de senaste dagarnas händelser i Aten. Denne pojkes dödsfall var utan tvekan en tragedi för oss alla. Enbart denna händelse kan dock inte förklara de extrema händelser som följde. Jag är rädd att vi står inför något som riskerar att bli omöjligt att bemästra, och inte bara i Grekland. Den unga generationen ser en dyster framtid framför sig, med oövervinneliga hinder. Liknande händelser har också ägt rum i andra europeiska huvudstäder. Ingen underskattar hur allvarliga dessa händelser är. I Greklands fall fanns det dock stora överdrifter, främst från dem som publicerade artiklar och kom med negativa kommentarer om att anordnandet av OS i Aten skulle bli ett misslyckande och som, när det var en framgång, måste be om ursäkt offentligt. Jag är säker på att alla har förstått vad som sker.
Maria Matsouka
(EL) Herr talman! Sedan lördagen den 6 december, när vi började sörja en ung students onödiga bortgång, har Europa uppmärksamt följt händelserna i Grekland. Det dödliga skottet utlöste demonstrationer bland ungdomar över hela landet, som saknar tidigare motstycke i Grekland. De unga tappade tålamodet och försökte på sitt eget sätt säga att de inte vill leva i ett korrumperat samhället, att de vägrar acceptera att kunskap är en handelsvara och att osäkerhet, konkurrens och girighet inte har någon plats i deras framtidssyn.
Ärligt talat, vad unga ifrågasätter i dag är den rådande modellen av inhuman utveckling som river ner välfärdsstaten, som får rättsstaten att bli en polisstat och som alienerar, stöter bort och leder till ömsesidig utrotning. Vi får inte vara likgiltiga inför våra ungdomars upprörda skrik, och i synnerhet får vi inte underskatta dessa. Lösningen ligger inte i förtryck. Den ligger i en förändrad attityd och en förändrad politik. Detta är vår skyldighet mot den unga generationen, och det är vår skyldighet mot minnet av Alexander, den pojke som dog i onödan.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
- (PL) Herr talman! Den polske medborgaren Robert Dziekońskis tragiska dödsfall på Vancouvers flygplats förra året påverkade kraftigt den allmänna opinionen i Polen och i Kanada. Av en tillfällighet spelades händelseförloppet in på film. Inspelningen visar att Robert Dziekońskis dödsfall orsakades av den kanadensiska polisens brutala insatser. De använde i onödan en elektrisk chockpistol mot en totalt utmattad individ som behövde hjälp. Vi var förbluffade när vi nyligen fick veta att en kanadensisk domstol hade beslutat att polistjänstemännen inte skulle hållas ansvariga för sitt agerande på något sätt.
I enlighet med många polska och kanadensiska människors önskemål vädjar jag och ledamoten Janusz Wojciechowski till Europaparlaments talman att han uppmanar kanadensiska myndigheter att tillhandahålla riktig information om omständigheterna kring den polske medborgarens dödsfall. Denna person var naturligtvis också EU-medborgare.
Roberto Musacchio
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Det ryktas om att Förenta staterna allvarligt överväger att förstatliga de stora bilkoncernerna för att hantera krisen inom denna industri. I USA är det alltid så att man ibland lägger ideologierna åt sidan, inklusive låt-gå-attityden, och vidtar mycket praktiska åtgärder.
EU kan inte bara sitta och se på när fordonsindustrin befinner sig i kris. Naturligtvis är det viktigt att anta den nya förordningen om utsläpp, kommissionen gör rätt i att säga att miljön och innovationen ska vägleda krishanteringsåtgärderna och fordonsindustrin bör inordnas i detta sammanhang, men det räcker inte. Herr talman! Jag vill be er, och även rådet och kommissionen å sin sida, att fundera över om vi i själva verket behöver en verkligt speciell plan för att vidta omedelbara åtgärder innan uppsägningarna och arbetslösheten sprider sig. De är redan omfattande i mitt eget land Italien, och de drabbar stora grupper, från Eaton till själva Fiat.
Hans-Peter Martin
(DE) Herr talman! Det är anmärkningsvärt att deltagarna i Europaparlamentets plenarsammanträde inte har fått veta vad brottmålsdomstolen i Wien beslutade för en tid sedan. Denna domstol begärde utlämning av Hannes Swoboda, ledamot av Europaparlamentet - det vill säga upphävande av hans immunitet. Det har rapporterats om detta fall i medierna, och vi talar om ett straff på upp till ett år. Ändå får vi inte veta något alls om detta här i parlamentet.
I mitt fall var det dock annorlunda. Denna begäran hade knappt gjorts när ni, herr talman, läste upp den här, till många ledamöters glädje. Ni informerade däremot inte parlamentet om att det inte följde några rättsliga förfaranden alls, att domaren lade ärendet på hyllan, att beslutet i instanserna var enhälligt och att ett upphävande av immuniteten inte alls var på sin plats.
Detta är inte vad jag kallar demokrati, herr Pöttering.
Talmannen
Herr Martin! Eftersom ni ständigt tillrättavisar mig vill jag påpeka följande: Om vi följde d'Hondt-systemet - det vill säga om vi följde helt rättvisa regler - skulle ni inte ens ha fått ordet.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Herr talman! Om vi vill visa hur betydelsefullt det nu över femtio år gamla EU är måste vi betona att EU har avskaffat krig och att vi lever i en tid av fred. Vi ser dock att denna fred äventyras av andra fiender. En viktig fiende är våldet. Därför måste vi rikta vår uppmärksamhet mot våldet och bemöta detta med en kultur av kärlek och solidaritet.
Jag tror att vi har glömt att visa vilken kraft som finns i stödet från en människa till en annan och att vägleda människor, särskilt de unga, mot möjligheten till kunskap, innovation och kultur. Om vi låter ungdomarna uttrycka sina åsikter på ett våldsamt sätt måste vi börja oroa oss för Europeiska unionen.
Maria Eleni Koppa
(EL) Herr talman! Från denna talarstol vill jag uttrycka min indignation och bedrövelse över att en polis i Aten mördade en femtonårig pojke. Detta gav upphov till de händelser som har skakat Grekland under de senaste dagarna. Grekland befinner sig i en social explosion med allmän oro i flera olika städer. Folket på gatan, mest studerande, skolelever, arbetslösa och underbetalda, ger uttryck för krisen i ett samhälle som upplever att det saknar framtidsutsikter. Ilska, indignation och protester har sammanstrålat med explosiva följder. I denna situation har den svaga avgående Ny demokrati-regeringen låtit situationen bli ohanterlig, vilket har lett till att det under flera dagar inte har funnits någon stat.
Orsakerna till dessa händelser är komplicerade och djupgående. Utbrottet av civil oro är ett resultat av den ständigt ökande ojämlikheten. Det är en följd av en nyliberal politik som skapar mer och mer fattigdom, marginalisering och utestängning, med resultatet att den sociala sammanhållningen äventyras och att vi går mot extrema händelser såsom dem som vi just nu bevittnar. Samtidigt som vi fördömer våldet måste vi lyssna noga till den protest som uttrycks i Grekland och sedan svara på denna på ett specifikt och ärligt sätt.
Jelko Kacin
(SL) Den italienska staten utövar än en gång ett hårdhänt förtryck mot sin slovenska minoritet genom att minska minoritetens resurser för utbildning och kultur, vilka är förutsättningar för alla minoriteters överlevnad.
Den incident som inträffade i den slovenska skolan i Barkovlje nära Trieste på torsdagen denna vecka var dessutom ett försök att terrorisera rektorn, lärarna, barnen och deras föräldrar. Italienska karabinjärer infann sig på skolan, vilket är oacceptabelt. Det är inte en uppgift för dessa polistrupper att söka igenom en skola. Det påminner om fascisttiden. Samtidigt har hundratals inrättningar i Trieste kinesiska skyltar och bokstäver, men det verkar inte bekymra någon. Men slovenska symboler på en slovensk skola bekymrar däremot vissa italienska politiker och italienska myndigheter, som till och med gav order om en genomsökning där karabinjärer deltog.
Detta motsvarar varken europeiska eller slovenska normer. Det innebär påtryckningar, och det är en oacceptabel skam.
László Surján
(HU) Det var en underbar känsla för oss alla när EU:s utvidgning för ett år sedan nådde ett nytt skede: borttagandet av Schengengränserna i ett mycket stort område, och nya medlemmar som tillkom i Schengenfamiljen. Ett år har gått sedan dess. Fördelarna av detta kommer nu många till godo. Men nackdelar har också visat sig, nackdelar som antyder att vissa är mer intresserade av isolering. Vägar där bilar skulle kunna passera stängs av på ett konstlat sätt med hjälp av trafikskyltar eller genom utplacering av blomrabatter. Det skulle vara mycket bra om alla EU-medborgare insåg att den fria rörligheten är vår gemensamma tillgång och att den inte får begränsas av några särskilda intressen, såsom till exempel är fallet i närheten av Sátoraljaújhely.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tack, herr talman! Jag är nöjd över att kommissionsledamot Vladimír Špidla också är här. EU grundas på de fyra grundläggande friheterna som inbegriper rörlighet för varor, tjänster, kapital och personer.
Den 1 januari 2009 kommer det att ha gått två år sedan Rumänien och Bulgarien anslöt sig till EU. Det anslutningsfördrag som undertecknades av båda länderna 2005 ger medlemsstaterna möjlighet att på bilateral basis införa hinder som hindrar den fria rörligheten för rumänska och bulgariska arbetstagare under minst två år och max sju år. Vissa medlemsstater avskaffade dessa hinder redan före 2009, medan andra har uppgett att de skulle behålla dessa hinder av inrikespolitiska skäl.
I denna tid av finansiell och ekonomisk kris har avskaffandet av dessa hinder blivit brådskande och nödvändigt. Avskaffandet av hindren för de rumänska och bulgariska medborgarnas fria rörlighet visar respekt för europeiska principer och värderingar. Det visar också respekt för EU:s grundläggande fördrag. Därför uppmanar jag till att hindren för de rumänska och bulgariska arbetstagarnas fria rörlighet avskaffas. Tack.
Jaromír Kohlíček
- (CS) Mina damer och herrar! Under de senaste åren har en delegation från Europaparlamentet besökt det kommande ordförandeskapslandet. Det är bra, och jag applåderar det. Vad jag inte tycker om är den bristande finkänsligheten när en delegation infann sig på Prags slott. Vi vet alla att Daniel Cohn-Bendit huvudsakligen använder sig av provokationer och fräckhet för att profilera sig. Det bekymrar mig att Europaparlamentets talman vid detta tillfälle i Prag deltog i detta. Ni har gjort mig besviken, och jag anser att jag måste revidera min goda bild av er. Ni saknar den ödmjukhet och det tålamod som krävs för att lyssna till en åsikt som ni inte delar. Det är ofta som jag inte instämmer i den tjeckiske presidentens åsikter, men jag uttrycker inte mina åsikter på ett sådant fräckt sätt som ni tillät en medlem av er delegation att göra. Därför förväntar jag mig en offentlig ursäkt och inte det vanliga arroganta svaret.
Talmannen
Herr Kohlíček! Om ni hade varit där skulle ni inte ha talat på det sättet.
Mairead McGuinness
(EN) Herr talman! En italiensk kollega nämnde det omfattande slöseriet med livsmedel i Italien som ett stort problem, och frågan om livsmedelsslöseri och överskottslivsmedel som kommer tillbaka i livsmedelskedjan är utan tvekan ett problem som drabbade Irland under de senaste sju dagarna. Det visade att vi kan få enorma problem om vi inte har tillräcklig kontroll över alla aspekter av livsmedelskedjan, inte bara från jord till bord utan också från bord och tillbaka till jord.
Kostnaden för den irländska staten är 180 miljoner euro, och vi är tacksamma för EU:s solidaritet i samband med systemet för stöd till privat lagring. Vi behöver dock få veta exakt vad som gick fel i livsmedelskedjan i Irland, vilket möjliggjorde att en ingrediens som innehöll dioxiner användes som djurfoder.
Vi är tacksamma över att problemet har blivit löst, men vi behöver veta hur det skedde så att vi kan förhindra att det sker i framtiden. Om vi inte kan kontrollera vad som kommer in i djurfoderkedjan i termer av livsmedel eller överskottsavfall måste vi sätta stopp. Vi måste kunna kontrollera hemmagjorda blandningar, och vi behöver ursprungslandsmärkning för att kunna garantera det kött som våra konsumenter äter.
Marco Pannella
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Om man i framtiden kommer att minnas vår tid kommer den att ses som en tid av genetiska förändringar i parlamentet och EU, herr talman, som ni 1985 kände till väl och bidrog till att forma: det europeiska hemlandet kontra den bleknade bilden av det gamla Europa som bestod av flera hemländer.
Vi rör oss varje dag i denna riktning. Så sent som i går och i förrgår ställdes det vid rådets möte krav på ett EU från Atlanten till Ural, den gamla nationalistiska idén, inte ett proeuropeiskt EU, ett Europa i linje med Coudenhove-Kalergi, Winston Churchill och våra förfäder som gav sitt namn åt vårt parlament. De var för ett Europas förenta stater, medan vi i dag bara talar om partnerskap för alla dem som egentligen önskar sig medlemskap, som vill vara en del av Europa. Jag tror att vi överlämnar alla dessa - se på Medelhavet - åt ett öde som utan tvekan är farligt och som säkerligen kommer att vara en motgång för EU-anhängarna och demokraterna i dessa länder.
Ioannis Gklavakis
(EL) Herr talman! Jag skulle vilja tala om förordningen om växtskyddsmedel. Jag är säker på att alla kommer att hålla med om att vårdslös användning av bekämpningsmedel är farligt både för människan och för miljön. Men jag är också säker på att alla accepterar att användningen av bekämpningsmedel har möjliggjort massproduktion av livsmedel och ett tillräckligt tillhandahållande av livsmedel för folket. Växtskyddsmedel som sådana behövs, men vi måste använda dem på rätt sätt.
Emellertid är jag rädd för att den nya förordningen ger upphov till många frågor och farhågor. EU:s jordbrukare är oroliga för att begränsningar som bara gäller för dem ska konkurrera ut dem från produktionen och att de inte kommer att kunna producera på ett konkurrenskraftigt sätt. Då kommer konsumenterna verkligen att behöva oroa sig, eftersom tredjeländernas produkter är av tvivelaktig kvalitet. I tredjeländer, där produktionsmetoderna är okontrollerade, kommer vi dessutom att ha enorma miljöintrång och en omfattande miljöförstörelse. Med tanke på detta hoppas jag att vi kommer att ägna särskilt uppmärksamhet åt denna fråga, eftersom det finns en risk att vi gör mer skada än nytta. Vi behöver undersöka denna fråga mycket noga, mot bakgrund av hur det egentligen förhåller sig.
Dariusz Maciej Grabowski
- (PL) Herr talman! Det är allmänt känt att man en gång i tiden kunde arbeta som hovnarr eller clown. Det var en plikt och ett privilegium för dessa personer att underhålla sin herre, även om de förolämpade de andra närvarande på köpet. En hovnarr ombads emellertid att gå ut om hans herre ville diskutera allvarliga frågor.
Jag vill ställa följande fråga till vår talman. Herr Pöttering! Avser ni att återuppliva denna gamla sed, i något förändrad form, i Europaparlamentet? Ska det vara acceptabelt för politiker som brukade ha en röd nyans och som nu skiftar i grönt att förolämpa nationella ledare och hävda att de agerar för Europaparlamentets räkning, och att de gör detta i närvaro av sin talman? Det var vad som faktiskt skedde i Tjeckien i samband med president Václav Klaus. Som ledamöter av Europaparlamentet bör vi visa hur man ska se på demokratin. Vi bör föregå med gott exempel när det gäller att respektera lagen och EU-medlemsstaternas ledare. Ska Europaparlaments ledamöter i stället företrädas av personer som en gång i tiden var eld och lågor för demokratin men nu behandlar den med förakt? Ingen vågar tillrättavisa dem eller tysta dem.
Denna situation kan inte tillåtas fortsätta. En ursäkt bör framföras till president Václav Klaus för vad som hände i Prag under detta besök med en delegation från Europaparlamentet. Jag kräver att en sådan ursäkt framförs.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Herr talman! Det grekiska samhället avskyr våld, och just därför var det så chockat när en femton år gammal pojke mördades av en polis. Det ledde till att unga intog gatorna i fredlig protest. Denna gnista tände en eld som aktualiserade andra missförhållanden: skandaler, ojämlikhet, inflation, arbetslöshet, nepotism, korruption och en bristfällig rättsstat. EG-domstolen har under de senaste åren ofta fördömt de grekiska myndigheterna för att de har använt alltför mycket våld och agerat egenmäktigt, men detta agerande har inte straffats. Jag uppmanar er, herr talman, och alla grupper i parlamentet att göra som det grekiska parlamentet gjorde till minne av denna femton år gamla pojke. Jag uppmanar också Europaparlamentet att som väktare över mänsklig värdighet och mänskliga rättigheter nu hålla en tyst minut till minne av den unga femton år gamla pojke som mördades i Aten för en vecka sedan.
Milan Gaľa
- (SK) Förra veckan firade vi 60-årsdagen av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som antogs genom en resolution i FN:s generalförsamling den 10 december 1948.
Oppositionen i Vitryssland har genom en rad protester med anledning av dagen för de mänskliga rättigheterna försökt rikta uppmärksamheten mot kränkningen av de mänskliga rättigheterna i Vitryssland. Aktivister i Minsk marscherade i kläder som liknade fängelsekläder och bar plakat där det stod ”Jag är en politisk fånge”. På en annan plats delade aktivister ut förklaringens text till de passerande, och i landets västra del, i staden Grodno, hölls en demonstration. Lukasjenkoregimen svarade på oppositionens evenemang genom att arrestera aktivisterna.
Det är paradoxalt att Vitryssland har undertecknat ett åtagande att garantera de mänskliga rättigheterna för sina medborgare. Det är oacceptabelt för världssamfundet att en signatärstat förbjuder spridningen av förklaringens text.
Ewa Tomaszewska
- (PL) Herr talman! Tanken på att inrätta ett ”europeiska historiens hus” lades fram vid ett möte i utskottet för kultur och utbildning för några månader sedan. Inga dokument lades dock fram vid detta tillfälle. Dessutom fanns det inte tillräckligt med tid för diskussion. Inte desto mindre uttryckte ledamöterna betänkligheter inför själva idén.
Nu har jag framför mig de grundläggande förutsättningarna för detta europeiska historiens hus, och jag måste säga att jag är chockad över arbetets kvalitet. Det innehåller historiska fel, till exempel att kristendomens ursprung dateras till 300-talet efter Kristus. Dessutom ges vissa händelser en alltför framträdande plats i texten medan andra förbigås helt och hållet. Detta gäller särskilt perioden under andra världskriget och även de senaste tjugo åren. Det verkar som om man avsiktligt har försökt förvränga Europas historia. Europaparlamentet bör inte ställa sig bakom en sådan tvivelaktig satsning, och det bör heller inte tillhandahålla någon finansiering för detta projekt.
Nicodim Bulzesc
(EN) Herr talman! Resultatet från rådets möte i Bryssel förra veckan och slutsatserna från FN:s klimatförändringskonferens i Poznań har mottagits positivt av många av Europaparlamentets ledamöter. Normala medborgare har svårt att förstå vad det innebär att köpa eller sälja utsläppsrätter för koldioxid eller vilka riskerna med koldioxidläckage är. De måste emellertid förstå är att EU har blivit mästare i att hantera klimatförändringar och kommer att fortsätta på det sättet i framtiden.
Rumänien och andra östeuropeiska medlemsstater välkomnar erbjudandet att få mer fria tillstånd för koldioxidutsläpp samt den nya kompromissen om att öka solidaritetsfondens omfattning. På detta sätt kommer industrier såsom cement, kemi och glas inte att behöva flytta sina fabriker, arbetstillfällen och koldioxidutsläpp till andra delar av världen. Jag ser fram emot morgondagens plenarsammanträde om hela paketet och tackar alla föredragande och parlamentsledamöter som har deltagit.
Pedro Guerreiro
(PT) Jag skulle vilja utnyttja detta tillfälle i början av Europaparlaments session för att uttrycka vår fulla solidaritet med de järnvägsarbetare som utsätts för förtryck av styrelsen för den portugisiska järnvägsoperatören Caminhos-de-Ferro Portugueses (CP).
Nio järnvägsarbetare har utsatts för oacceptabla disciplinära åtgärder och har avskedats, på initiativ av CP:s styrelse, för att på lagligt sätt ha uppträtt som strejkvakter. Samma sak har skett med ytterligare tre arbetare vid företaget REFER, som sköter järnvägsinfrastrukturen.
Vi måste uttrycka vår indignation över denna attityd och kräva ett omedelbart stopp på dessa förfaranden samt respekt för demokratisk lagstiftning, arbetstagarnas rättigheter och fackföreningarnas frihet.
Colm Burke
(EN) Herr talman! Jag välkomnar ikraftträdandet den 2 december 2008 av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Europeiska gemenskapen är medundertecknare av denna konvention. Den skyddar 50 miljoner EU-medborgare med funktionshinder, såsom personer med amputerade kroppsdelar.
Irland är dock en av de EU-medlemsstater där en person som förlorar en kroppsdel måste finansiera införskaffandet av en protes med egna resurser eller genom en försäkring.
Trots konventionens ikraftträdande införde Irlands regering inget utrymme i den nyligen utarbetade budgeten för att hjälpa personer med amputerade kroppsdelar att finansiera proteser. Jag fördömer detta obetänksamma åsidosättande av personer med allvarliga funktionshinder. Jag uppmanar kommissionen att upprätta riktlinjer så att medlemsstaterna blir skyldiga att tillhandahålla tillräcklig finansiering för personer med funktionshinder.
Ryszard Czarnecki
- (PL) Herr talman! Jag skulle vilja uppmärksamma en något ovanlig situation som har uppstått i mitt land, Polen.
I samband med Europaparlamentet och särskilt valet till parlamentet anger polsk lagstiftning otvetydigt att alla ändringar av vallagen måste läggas fram sex månader före ett val. Polens regering var dock sen med att lämna in ändringarna av vallagen för Europaparlamentet. En av dessa ändringar gäller det minskade antalet polska parlamentsledamöter.
Därmed skulle den nya vallagen som innebär färre polska parlamentsledamöter kunna ifrågasättas av konstitutionsdomstolen. Faktum är att det i mitt land Polen skulle kunna ifrågasättas om valet till Europaparlamentet är lagligt. Detta är en mycket speciell situation som saknar tidigare motstycke under Europaparlaments historia. Tyvärr bär den polska regeringen ansvaret för denna situation.
Ilda Figueiredo
(PT) Problemet med arbetslöshet, gisslet med otrygga och dåligt betalda arbeten och dramat med sen utbetalning av löner växer i norra Portugal och hotar alltfler arbetstagare.
Jag ska nämna två exempel. Medierna har rapporterat att 51 portugisiska byggarbetare från området Marco de Canavezes i dag har protesterat vid ett företag i Galicien, Spanien, som ännu inte har betalat dem två månadslöner och semesterersättning. Dessa arbetstagare har än så länge inte heller fått någon arbetslöshetsersättning. Vid företaget Quimonda, som tillverkar halvledare, i Vila do Conde, Portugal, finns det samtidigt en tilltagande oro över framtiden för företagets 2 000 arbetstagare, eftersom det tyska moderföretaget har meddelat att det ska göras personalminskningar, även om man inte vet vilka företag som kommer att påverkas. Därför är det mycket viktigt att ta fram ett snabbt svar på dessa problem och att se till att man i de gemenskapsåtgärder som nyligen antagits inte bortser från arbetstagarnas och deras familjers problem.
Roger Helmer
(EN) Herr talman! Jag har förstått att det förra veckan hölls ett möte med ledarna för de politiska grupperna och Václav Klaus, Tjeckiens president. Det har rapporterats flitigt om att flera av våra kolleger vid detta möte, särskilt Daniel Cohn-Bendit, tilltalade Tjeckiens president på ett fräckt, förolämpande och intolerant sätt, som kan medföra att Europaparlamentet får dåligt rykte. Jag beklagar verkligen att vår talman, som var närvarande, inte lyckades tygla dem och återkalla dem till ordningen.
Han sade tidigare i dag att vi skulle ha uppfattat det på ett annat sätt om vi hade varit där. Men om han anser att rapporterna är felaktiga borde han vända sig till parlamentet och meddela oss på vilket sätt de är felaktiga och varför.
Jag skulle vilja uppmana Europaparlaments talman att skriva till president Václav Klaus och be om ursäkt från parlaments sida för detta skamliga uppförande.
Charles Tannock
(EN) Herr talman! Som ordförande för Europaparlaments observatörsgrupp för det allmänna valet i Bangladesh i december vill jag tacka ordförandeskapet för att ha gjort det möjligt att genomföra detta uppdrag. Den tidigare ordföranden, som beslutade att inte åka - Robert Evans från den socialdemokratiska gruppen - försökte i sista stund att ställa in resan och hävdade att deltagarförteckningen inte var tillräckligt politiskt eller nationellt balanserad. Det finns fortfarande platser kvar om fler ledamöter vill delta. Jag skulle välkomna detta.
Jag är mycket glad över att ordförandeskapet förnuftigt nog hindrade att detta skedde. Om man hade ställt in uppdraget skulle detta ha skickat ut helt fel budskap till Bangladesh och till de personer från Bangladesh som jag representerar i London, som tappert försöker stärka landets ömtåliga sekulära demokrati efter två år av halvmilitärt styre.
Bangladesh är ett strategiskt mycket viktigt land i en instabil region, som alltmer hotas av islamistisk terrorism, något som ordföranden för parlamentets delegation för förbindelserna med Sydasien, Robert Evans, vet alltför väl. Bangladesh förtjänar vår uppmuntran i sin strävan efter en demokratisk framtid. Om vi utger oss för att själva vara demokrater bör vi göra allt vi kan för att stödja Bangladesh i denna strävan.
Talmannen
Mina damer och herrar! Klockan är nu över sex. I enlighet med föredragningslistan ska vi avsluta denna punkt och gå vidare till nästa.
