Odolnosť voči antibiotikám (rozprava)
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je rozprava o otázke na ústne zodpovedanie o odolnosti voči antibiotikám, ktorú Komisii predložil Paolo De Castro v mene Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka - B7-0304/2011).
Paolo De Castro
Dnes máme významnú príležitosť zodpovedne a záväzne zastaviť narastajúci problém odolnosti voči antibiotikám u zvierat. Ide o strategickú záležitosť pre odvetvie poľnohospodárstva a najmä pre budúcnosť európskeho systému chovu hospodárskych zvierat.
Z údajov vyplýva, že približne 50 % antibiotík v Európe sa predpisuje na použitie u zvierat. Ak sa antibiotiká používajú správne, sú užitočným nástrojom, ktorý pomáha poľnohospodárom udržiavať hospodárske zvieratá zdravé a produktívne a chrániť ich dobré životné podmienky. Z tohto dôvodu tu nie sme na to, aby sme démonizovali používanie antibiotík u hospodárskych zvierat, ale chceme požiadať Komisiu, aby konkrétne zareagovala v záujme účinnejšieho a efektívnejšieho používania antibiotík, aby sa u zvierat znížila odolnosť voči nim.
V našom uznesení z 5. mája 2010 o akčnom pláne EÚ o dobrých životných podmienkach zvierat tento Parlament zdôraznil spojitosť medzi dobrými životnými podmienkami zvierat, zdravím zvierat a zdravím populácie a vyzval Komisiu a členské štáty, aby zodpovedne riešili závažný problém odolnosti voči antibiotikám u zvierat. Konkrétne sme vyzvali Komisiu, aby zozbierala a analyzovala údaje o používaní všetkých produktov veterinárneho lekárstva vrátane antibiotík s cieľom zabezpečiť účinné používanie takýchto produktov. O rok neskôr Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, ktorému mu mám česť predsedať, na tomto mieste žiada Komisiu o vykonanie všetkých príslušných iniciatív na vyriešenie tohto dlhotrvajúceho problému, ktorý môže mať následky aj na zdravie ľudí.
Vážená pani predsedajúca a pán komisár, zo strany Komisie je potrebný konkrétny záväzok, že použije zozbierané údaje na zavedenie získaných výsledkov do praxe, nielen na podporu výskumu a činností monitorovania, ale aj na zabezpečenie účinnejšieho používania antibiotík ako dôležitého nástroja na boj s ochoreniami zvierat.
V tejto súvislosti by som chcel upozorniť, že z niektorých štúdií vyplýva, že nízkokalorické krmivo pre zvieratá by mohlo viesť k vyššiemu výskytu ochorení, a tým aj k výraznejšiemu používaniu antibiotík. Preto by bolo žiaduce preskúmať zákaz používania živočíšneho krmiva pre neprežúvavce v súlade so stanoviskom Vedeckého veterinárneho výboru EÚ. To sú požiadavky uvedené v uznesení, ktoré 12. apríla prijal Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a o ktorom sa bude v tomto Parlamente zajtra hlasovať.
Uplynulé mesiace sme na tom intenzívne pracovali, a preto by som chcel osobne poďakovať pani Paulsenovej, tieňovým spravodajcom a všetkým parlamentným skupinám za ich neoceniteľný prínos k vytvoreniu spoločného textu o tejto problematike. Budúca konkurencieschopnosť odvetvia chovu hospodárskych zvierat v EÚ môže závisieť od toho, ako sa tento problém vyrieši, a jeho komplexný charakter si vyžaduje oddanosť a zodpovednosť prostredníctvom koordinovaného prístupu a spoločnej politickej vôle.
László Andor
člen Komisie. - V prvom rade by som chcel zdôrazniť, že Komisia si plne uvedomuje hrozbu, ktorú predstavuje antimikrobiálna rezistencia (AMR), a podľa toho sa o ňu zaujíma.
Na prvú otázku odpovedám, že v roku 2009 Komisia požiadala Európsku agentúru pre lieky (EMA), aby zaujala vedúce postavenie pri zbere porovnateľných údajov o používaní antimikrobiálnych látok u zvierat. Projekt s názvom Európsky dohľad nad spotrebou antimikrobiálnych látok vo veterinárnom lekárstve (ESVAC) sa začal v treťom štvrťroku 2009. Európska agentúra pre lieky spolupracovala na vývoji systému s členskými štátmi, agentúrami EÚ a príslušnými zainteresovanými stranami. Zistenia z údajov dostupných z 10 členských štátov budú zverejnené čo najskôr. Ďalších dvanásť členských štátov dobrovoľne začína zbierať tieto údaje. Cieľom je rozšíriť systém tak, aby pokrýval všetky členské štáty EÚ. Ďalším cieľom je, aby sme mali podrobnejšie údaje - napríklad na úrovni živočíšnych druhov.
Načo potrebujeme tieto údaje? Potrebujeme ich na to, aby sme zaujali prístup na vedeckom základe: len na základe toho typu údajov môžu vedci riadne posúdiť skutočné riziko AMR pripisované používaniu antimikrobiálnych látok u zvierat.
Keď prejdem k druhej otázke, vážené poslankyne a vážených poslancov môžem ubezpečiť, že Komisia vie o tom, že kontrola AMR si vyžaduje multidisciplinárny prístup. Komisia preto neustále konzultuje túto otázku so svojimi útvarmi, príslušnými agentúrami členských štátov a inými zainteresovanými stranami, napríklad prostredníctvom stretnutí a verejných konzultácií. Komisia pracuje na problematike AMR v úzkej spolupráci s príslušnými agentúrami, najmä s Európskym centrom pre prevenciu a kontrolu chorôb, Európskym úradom pre bezpečnosť potravín, Európskou agentúrou pre lieky a referenčným laboratóriom EÚ pre AMR.
Ako odpoveď na tretiu a poslednú otázku by som chcel uviesť, že Komisia vypracúva päťročnú stratégiu o AMR. Táto stratégia zaujme holistický prístup a bude obsahovať konkrétne návrhy ďalších opatrení na riešenie problému AMR vo vzťahu k verejnému zdraviu a zdraviu zvierat. Táto stratégia sa bude zakladať na záveroch a odporúčaniach Rady týkajúcich sa AMR a na výsledku konzultácií, ktoré som už spomínal.
V súčasnosti prebieha práca na revízii predpisov EÚ o produktoch veterinárneho lekárstva a krmivách s liečivými prísadami. Uvažujeme o nových nástrojoch a prostriedkoch na zastavenie AMR, napríklad o možnostiach v rámci hodnotenia vplyvu.
Na základe získaných dôkazov Komisia rozhodne o podrobnostiach právneho návrhu. Naším cieľom je predstaviť túto stratégiu Komisie 18. novembra 2011, čo bude Európsky deň zvyšovania povedomia o antibiotikách.
Elisabeth Jeggle
Najprv by som sa chcela poďakovať predsedovi Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka pánovi De Castrovi za jeho iniciatívu a za otázku Komisii o tejto dôležitej záležitosti. Pán Andor, po tom, ako som si vypočula váš príhovor, by som vás chcela predovšetkým požiadať, aby ste prešli z teoretickej roviny do praktickej, pretože musíme prijať konkrétne opatrenia.
Odolnosť voči antibiotikám je téma, ktorú musíme brať vážne a ktorej sa doteraz venovalo príliš málo pozornosti v súvislosti s chovom hospodárskych zvierat. Antimikrobiálne látky sú nepochybne veľmi užitočné, keď sa správne používajú. Pomáhajú poľnohospodárom udržať zvieratá zdravé a produktívne a takisto zabezpečujú vysokú úroveň dobrých životných podmienok zvierat. Na to, aby sme zabezpečili, že antibiotiká budú naďalej účinné pri potláčaní ochorení u zvierat a ľudí, musíme zaujať koordinovaný prístup na úrovni EÚ.
V uplynulých týždňoch sme vo Výbore pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka na túto tému viedli intenzívne diskusie a podrobne o nej uvažovali. Výbor prijal spoločné uznesenie 12. apríla veľkou väčšinou: 34 hlasy za a 2 proti. Výsledkom vynikajúcej spolupráce so všetkými tieňovými spravodajcami z rôznych skupín je vyvážený a dobre premyslený text, ktorý musíme dodržať, a o to by som vás rada požiadala počas zajtrajšieho hlasovania v pléne. Správa je vyvážená, pretože sa zameriava na dobré životné podmienky zvierat, problémy s odolnosťou voči antibiotikám a nákladovú efektívnosť, pokiaľ ide o poľnohospodárske podniky.
Preto by som sa ešte raz chcela poďakovať každému, kto sa angažoval vo Výbore pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, a tiež pani Paulsenovej za plodnú spoluprácu. Teraz by som rada videla opatrenia zo strany Komisie.
Luis Manuel Capoulas Santos
Dôsledky používania antibiotík na liečenie ochorení zvierat sú dobre známe a čoraz znepokojujúcejšie. Ide o oblasť, ktorá už podlieha pomerne prísnym normám, ktorej už venuje pozornosť Európsky parlament a v súvislosti s ktorou sa realizovali mnohé pozitívne iniciatívy, ako napríklad sieť na zber údajov o odolnosti voči antibiotikám. Tieto iniciatívy však stále nie sú dostatočné.
Preto vyzývam Komisiu, aby len nezlepšovala mechanizmy monitorovania, ale aby tiež prijala opatrenia potrebné na zber údajov v širšom rozsahu a aby do vypracúvaného legislatívneho balíka spoločnej poľnohospodárskej politiky zahrnula aj sériu podnetov podporujúcich osvedčené postupy v tejto oblasti.
Text uznesenia, ktorý predložil Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, ktorého najvýznamnejšie odporúčania získali širokú podporu, ako práve potvrdila kolegyňa pani Jeggleová, si zaslúži podrobnú analýzu zo strany Komisie. Predovšetkým je potrebné preformovať odporúčania na konkrétne opatrenia, aby sa lepšie ochránilo verejné zdravie a obraz kvality európskych výrobkov živočíšneho pôvodu.
Marit Paulsen
Myslím si, že sme vo Výbore pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka vykonali vynikajúcu prácu. Je zriedkavé, aby sa politicky zmiešané zoskupenie na niečom zhodlo v takej miere ako tentoraz.
Odolnosť voči antibiotikám je naozaj najväčšou hrozbou pre zdravie zvierat aj ľudí, ktorej čelíme. Infekčné ochorenia boli kedysi najbežnejšou príčinou úmrtia u detí, mladých ľudí a mladých zvierat. V tejto súvislosti nezabúdajme na to, že zvieratá aj ľudia sú cicavce. Máme rovnaké imunitné systémy a sme rovnako citliví na stres, čo znamená, že keď sa necítime dobre, náš imunitný systém je oslabený a potrebujeme antibiotiká, pretože budeme náchylnejší na závažné infekcie.
Uvažovali sme o tom v súvislosti s humánnou medicínou. Prijali sme opatrenia, pokúsili sme sa sprísniť používanie našich antibiotík a pochopiť, čo by sa mohlo stať. Nezabudnite na to, že ak stratíme nad antibiotikami kontrolu, vrátime sa do čias našich starých materí, keď by sa z infekčných ochorení, ktoré v súčasnosti nepovažujeme za významné, napríklad zápalu ucha u malého dieťaťa, mohli znovu stať smrteľné ochorenia. Z tohto hľadiska nejde o záležitosť, ktorú je veľmi jednoduché vyriešiť, a mali by sme ju brať vážne. Ako som povedala, som mimoriadne rada.
Toto uznesenie, samozrejme, obsahuje niekoľko drobností, ktoré by som si želala obšírnejšie rozpracované alebo ktoré by som chcela, aby boli iné, ale nie je dôležité množstvo ustanovení. Dôležitá je naša kolektívna vôľa spustiť proces. Dúfam, že Komisia si to uvedomí, pretože verím, že v zajtrajšom hlasovaní budeme takmer jednomyseľne hlasovať za. Dúfam v to a dúfam, že to bude silný signál, ktorý vás prinúti sadnúť si a počúvať. Ďakujem.
Richard Ashworth
v mene skupiny ECR. - Chcel by som sa poďakovať predsedovi Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka za to, že upozornil na túto problematiku.
Stotožňujem sa s jeho obavami, pokiaľ ide o úroveň odolnosti voči antibiotikám, ktorá sa vyskytuje v bakteriálnych infekciách u hospodárskych zvierat. Súhlasím s ním, že by nás mal čoraz viac znepokojovať zjavný presah tejto odolnosti na ľudí, pričom zisťujeme, že účinnosť mnohých kedysi spoľahlivých antibiotík značne klesla, čo predstavuje riziko pre ľudské zdravie. Preto podporujem zámer tejto rozpravy. Súhlasím aj s tým, že prvým dôležitým krokom musí byť úzka spolupráca s rôznymi agentúrami a farmaceutickým priemyslom s cieľom monitorovať a posúdiť problém.
Chcem však uviesť, že napriek všeobecne rozšírenému názoru nejde výhradne o problém spôsobený intenzívnou poľnohospodárskou činnosťou. Nepravidelné používanie antibiotík v poľnohospodárstve je - alebo bolo - bežné pre všetky poľnohospodárske podniky bez ohľadu na ich veľkosť. Ďalej by som chcel povedať, že veľkí výrobcovia sú dnes zvyčajne vertikálne integrovaní na základe zmluvných podmienok so spracovateľským sektorom a že profylaktické použitie antibiotík je zvyčajne zakázané alebo obmedzené systémami zabezpečenia kvality.
Je však jasné, že sú potrebné určité kontrolné opatrenia, a teším sa, že si zakrátko vypočujem podrobnosti stratégie pána komisára. Chcem uviesť tri poznámky. Po prvé, všetky prijaté opatrenia musia byť založené na presvedčivom vedeckom dôkaze; po druhé, musia byť primerané; a po tretie, nemali by predstavovať ďalšie bremeno vo forme regulácie a teda ani náklady pre odvetvia poľnohospodárstva a veterinárneho lekárstva.
Martin Häusling
Ide o veľmi závažný problém. Je to veľmi dôležité nielen pre chov hospodárskych zvierat v budúcnosti, ale predovšetkým pre ľudské zdravie. Na to nesmieme zabúdať. Napokon nie je to problém Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. Ako sa však znova ukázalo, nemáme dostatočné údaje. Iba 10 členských štátov poskytlo informácie a to je príliš málo. Touto záležitosťou sa určite musíme zaoberať rýchlejšie a potrebujeme presné kontroly.
V tejto súvislosti venujeme príliš málo pozornosti jednému faktoru a tým je intenzívna poľnohospodárska činnosť v rozsiahlych budovách a v určitých regiónoch. Musíme sa tým zaoberať a môžeme spraviť niečo, aby sme tomu zabránili. Reštrukturalizáciou našej poľnohospodárskej politiky môžeme zabezpečiť, že sa sústredíme na dobré životné podmienky zvierat, že zvieratá budú žiť v podmienkach, ktoré budú vhodné pre ich druh, a že zvieratá budú silné a zdatné, a to všetko podľa zásady, že prevencia je lepšia ako liečba.
Takisto potrebujeme, a to je úlohou Komisie, dlhodobý plán na zníženie používania antibiotík v poľnohospodárstve. Odolnosť voči antibiotikám má vplyv hlavne na pracovníkov v odvetví poľnohospodárstva, inými slovami na poľnohospodárov a ich zamestnancov. Títo ľudia už majú v tejto oblasti obrovské problémy. Ďalším dôvodom obáv je podozrenie, že odolnosť voči antibiotikám sa prenáša priamo cez krmivá. Musíme dôkladne preskúmať tento problém v záujme zdravia obyvateľov Európy. V tejto oblasti je naliehavo potrebné prijať opatrenia.
Je dôležité, aby sme ozrejmili, že 50 % všetkých antibiotík sa používa v oblasti chovu hospodárskych zvierat, čo je veľmi veľa. Preto musíme zabezpečiť, aby sa tento údaj znížil z hľadiska dlhodobého záujmu poľnohospodárstva a verejného zdravia.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Témou tohtoročného Svetového dňa zdravia, ktorý si pripomíname 7. apríla, bola odolnosť voči antibiotikám, ktorá sa považuje za globálnu hrozbu pre verejné zdravie. Každý rok umrie v Európe 25 000 ľudí z dôvodov súvisiacich s antimikrobiálnou rezistenciou. Zvieratá a potraviny živočíšneho pôvodu by mohli zohrávať úlohu v rozvoji antimikrobiálnej rezistencie u ľudí. Z tohto dôvodu je uznesenie, o ktorom dnes diskutujeme, dôležitým dokumentom.
Najdôležitejším slovom v akejkoľvek diskusii na túto tému je opatrnosť. Antibiotiká nie sú zlé, ale nebezpečné je ich nepremyslené a neprimerané používanie. Antibiotiká nesmieme démonizovať, ale opatrne používať u ľudí aj zvierat. Opatrenia navrhnuté v tomto uznesení o poskytovaní väčšieho množstva informácií veterinárom a poľnohospodárom je preto potrebné čo najdôraznejšie zrealizovať. Čo sa týka zavedenia zákazu používania antibiotík ako prísad do krmív pre zvieratá, bezpodmienečne to musí byť predmetom medzinárodnej dohody.
Nedávna štúdia upozornila na to, že v Spojených štátoch takmer polovica vzoriek mäsa testovaného v obchodoch obsahovala baktériu Staphylococcus aureus, z čoho polovica bola odolná voči najmenej trom triedam antibiotík. Tým sa preukazuje rozsiahle používanie antibiotík v chove hospodárskych zvierat a musím povedať, že európski poľnohospodári už majú dosť toho, že sú jediní, ktorí prijali a dodržiavajú tieto pravidlá, pričom riskujú pokles svojich príjmov.
Ulrike Rodust
(DE) Musíme urobiť maximum, aby sme potlačili šírenie odolnosti voči antibiotikám. Na tom sa všetci zhodneme. Zahŕňa to zodpovedné používanie antibiotík v humánnej medicíne aj v oblasti chovu hospodárskych zvierat. Európska únia musí podniknúť rozhodné opatrenia. Nesmieme dopustiť, aby len v Európskej únii umieralo každý rok 25 000 ľudí na infekcie spôsobené odolnými baktériami. Antibiotiká sa nesmú používať bežne ani preventívne. Musíme zabezpečiť, aby sa antibiotiká používali zodpovedne vo všetkých členských štátoch.
Je nesmierne dôležité, aby sme vynaložili maximálne úsilie na udržanie zdravia hospodárskych zvierat od ich príchodu na svet až do dospelosti. Zabezpečenie zdravia zvierat je najlepším prostriedkom, ako sa vyhnúť nákaze a použitiu antibiotík. Z tohto hľadiska je rozhodujúci spôsob kŕmenia zvierat, ale dôležitý je aj spôsob chovu.
V oblasti chovu hospodárskych zvierat by sme mali byť prístupní aj použitiu alternatívnych metód, napríklad homeopatie a fytoterapie. V Európe potrebujeme ďalší výskum a viac informácií o týchto alternatívnych prístupoch.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Naša vlasť Holandsko je majstrom sveta. Žiaľ, nie vo futbale - to sa nám minulý rok nepodarilo -, ale v používaní antibiotík v oblasti chovu hovädzieho dobytka. Žiadna iná krajina vo svete nepoužíva pri chove hovädzieho dobytka toľko antibiotík ako Holandsko. Má to veľmi závažné dôsledky, ktoré sa neobmedzujú iba na Holandsko. Ako už povedali iní poslanci, v Európe zomrie každý rok 25 000 ľudí v dôsledku bakteriálnych infekcií. Ľudia sa nimi nakazia prostredníctvom mäsa. 90 % kuracieho mäsa v Holandsku obsahuje rezistentné baktérie ESBL a minulý mesiac sa dokonca zistilo, že rezistentné baktérie sa našli aj v zelenine po tom, ako sa preniesli cez hnoj a pôdu. Pani predsedajúca, to sa musí naozaj zmeniť. Krajina ako Dánsko ukázala, že veci je možné zmeniť a že prostredníctvom dôkladných a prísnych opatrení môžete udržať silné a zdravé odvetvie chovu dobytka a zároveň používať oveľa menej antibiotík.
Komisia už predtým a dnes večer znova uviedla, že v novembri predloží viac ďalekosiahlych opatrení. Budú spresnené v roku 2012. Chcem vyzvať Komisiu, aby sa naozaj prednostne zaoberala touto záležitosťou a nenechala ju závisieť od členských štátov, ktoré sú pri zavádzaní správnych opatrení príliš pomalé.
Mairead McGuinness
Je očividné, že v súvislosti s odolnosťou voči antibiotikám prevláda medzi jednotlivými skupinami zhoda. Vzhľadom na to, čo práve odznelo zo strany Komisie - že máme údaje z 10 členských štátov a že ich ešte nemáme k dispozícii -, však naozaj hovoríme o obavách, ktoré nemáme podložené podrobnými faktmi. Tie informácie potrebujeme.
Chcela by som vidieť celkovú tabuľku používania liekov podľa počtu zvierat v jednotlivých členských štátoch, aby sme sa mohli pozrieť na štáty, ktoré prijímajú osvedčené postupy, a porovnať si ich so štátmi, ktoré ich nepoužívajú. Nemyslím tým, že by sme mali na ne ukázať prstom, ale skôr umožniť členským štátom, ktoré možno nadmerne používajú antibiotiká, aby zlepšili svoje postupy v oblasti chovu hospodárskych zvierat.
Treba povedať, že poľnohospodári nepoužívajú antibiotiká, ako sa im chce, používajú ich, keď sú zvieratá choré. Antibiotiká sú drahé, a preto ich poľnohospodári nepoužívajú len tak, ako keby dávali zvieraťu napiť sa vody.
V tejto rozprave musíme nájsť trochu rovnováhy. Zozbierajme informácie. Tešíme sa, že nám novembrová stratégia pomôže vyhnúť sa tomuto rastúcemu problému v prospech Európskej únie a jej živočíšnej a ľudskej populácie.
Peter Jahr
(DE) Som veľmi vďačný autorovi tejto otázky, predsedovi nášho výboru, za to, že zaradil túto tému do programu. Použitie antibiotík u zvierat zahŕňa úzko súvisiace výhody a nevýhody. Lieky, ktoré pomáhajú zvieratám zostať zdravé, môžu pri nevhodnom použití predstavovať významné riziko pre ľudí. Preto musíme zaujať koordinovaný, integrovaný a predovšetkým vedecký prístup, keďže budeme musieť naďalej používať antibiotiká na liečenie zvierat v budúcnosti. Zároveň musíme tiež znížiť riziká pre ľudí.
Táto správa presne spĺňa tieto požiadavky. Dúfam, že Komisia sa bude zaoberať návrhmi, želaniami a požiadavkami Parlamentu. Ako už mnohí rečníci povedali, najdôležitejšie je, že potrebujeme analýzu súčasnej situácie zo všetkých členských štátov v záujme zvierat, európskeho poľnohospodárstva a najmä občanov Európskej únie.
Miroslav Mikolášik
(SK) Chcel by som poukázať na jeden fakt, ktorý spája veterinárnu medicínu a humánnu medicínu. Všetky ostatné európske kongresy mikrobiológov, keď hovorili o rezistencii na antibiotiká u človeka, hovorili o tzv. meticilín-rezistentnom zlatom stafylokokovi. Toto je pliaga, na ktorú my v medicíne ľudskej už nemáme platné antibiotikum, nevieme to vyliečiť. Až 25 tisíc ľudí ročne na to zomrie.
Prosím vás, ako toto vzniklo? Jednoducho nezodpovedným používaním antibiotík vo veterinárnej medicíne. Do zvierat sa doslova pchajú tony antibiotík. U zvierat, do ktorých sa to dáva preventívne, sa to dáva do ich potravy, a tým pádom sa potom oslabuje aj človek a jeho možnosti bojovať proti infekcii, ktorú dostane trebárs v nemocnici takýmto nemocničným kmeňom.
Chcem urgovať Komisiu, aby výskumy zo všetkých členských krajín urýchlene zozbierala, ale tiež aby podporila nový výskum takých antibiotík, ktoré by boli účinné u človeka a zachraňovali by životy.
Jaroslav Paška
(SK) Penetrácia produktov chemického a farmaceutického priemyslu do potravinového reťazca je sprievodným znakom intenzifikácie poľnohospodárskej výroby. Ľudský organizmus sa tak stáva prirodzenou obeťou úsilia producentov potravín vyprodukovať čo najlacnejšie a najefektívnejšie čo najviac potravín.
Používanie modernej chémie a farmácie v poľnohospodárstve musíme preto začať veľmi pozorne sledovať a v záujme zachovania zdravia našich občanov aj veľmi cieľavedome, systematicky a permanentne vyhodnocovať dôsledky používania týchto látok. Jedine kvalitný permanentný monitoring potravinových produktov nám umožní zavčasu rozpoznať riziká či ohrozenia, ktoré pre súčasnú populáciu prinášajú nové technológie.
Dnes síce hovoríme viac o antibiotikách a o narastajúcej rezistencii voči nim, ale problematiku musíme vnímať a posudzovať komplexnejšie. A dúfam, že aj Komisia bude vnímať starostlivosť o nezávadnosť potravín ako ucelenú stratégiu.
László Andor
člen Komisie. - Stratégia Komisie o antimikrobiálnej rezistencii (AMR), ktorú plánujeme predstaviť v novembri, vás oboznámi s ďalšími myšlienkami o tom, ako by Komisia spolu s členskými štátmi a zainteresovanými stranami mohli potlačiť AMR vo všetkých súvisiacich odvetviach. Niektoré z týchto opatrení možno budú vyžadovať zmeny v právnych predpisoch. Iné možno nie. Najdôležitejšie je zvoliť si na riešenú úlohu správny nástroj.
Úplne s vami súhlasím, že nejde iba alebo ani hlavne o problém v oblasti chovu hospodárskych zvierat. Preto je naším cieľom znížiť rozvoj antimikrobiálnej rezistencie, ktorá sa pripisuje používaniu antimikrobiálnych látok u zvierat.
Máme na to rôzne nástroje: vzdelávanie, informačné kampane a pod. Rovnako sa domnievame, že je potrebné zbierať údaje, aby sme podporili lepšie pochopenie problému. Členské štáty naozaj preukázali záujem o poskytnutie údajov, čo je povzbudivé.
Áno, máme harmonogram týchto opatrení. Prebiehajú prípravné práce vrátane posúdenia vplyvu, revízia predpisov o veterinárnych liekoch a tak ďalej. Legislatívne návrhy, ako som už spomenul, budú nasledovať v roku 2012.
Komisia veľmi víta cenný prínos Parlamentu a teší sa na ďalšiu spoluprácu s Parlamentom, členskými štátmi a zainteresovanými stranami zo všetkých odvetví so spoločným cieľom chrániť zdravie občanov v celej Európskej únii.
Predsedajúca
Na záver tejto rozpravy som dostala jeden návrh uznesenia.
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok 12. mája o 12.00 hod.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Luís Paulo Alves
Odolnosť voči antibiotikám u hospodárskych a domácich zvierat sa za posledné roky stáva problémom. V záujme riešenia tohto narastajúceho problému vyzývam na intenzívnejší výskum a lepšie kontroly jeho vplyvov v potravinovom reťazci. Ak sa antibiotiká používajú správne, sú účinným nástrojom, ale vyzývam Komisiu, aby zaviedla konkrétne opatrenia na ich účinnejšie používanie, aby sa obmedzila odolnosť zvierat voči antibiotikám, pretože to je problém, ktorý má vplyv na celý potravinový reťazec. Ovplyvňuje najmä úroveň odolnosti voči antibiotikám a to má nepriaznivé následky na ľudské zdravie. Na to, aby sme to dosiahli, musí rozpočet Potravinového a veterinárneho úradu (FVO) a Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) zahŕňať finančné prostriedky potrebné na zintenzívnenie práce v teréne a na účinné monitorovanie tohto problému. Vzhľadom na dôležitosť tohto problému na záver vyzývam Komisiu, aby vypracovala plán jeho riešenia na úrovni EÚ, ktorý v plnom rozsahu zohľadní tento problém potláčania odolnosti voči antibiotikám, predovšetkým spojitosť medzi zdravím zvierat a používaním antibiotík a spojitosť medzi zdravím zvierat a ľudským zdravím.
Ismail Ertug
Antibiotiká prijímame v našich potravinách, čo má za následok zvýšenú odolnosť. To je oblasť medicínskeho pokroku, ktorá postupne upadá, a vieme o tom už dávno. Pán De Castro spomenul opatrenia, ktoré sa už prijali. Podporujem návrhy uvedené v tomto uznesení. V tejto súvislosti by som sa chcel zamerať na dva aspekty.
Samotné nariadenia nie sú dostatočné. V prípade škandálu s dioxínom sme videli, ako ľahko ich možno podkopať, ak sa samostatná "čierna ovca" správa veľmi ľahostajne. Samozrejme, musíme mať nariadenia a musíme zaviesť monitorovacie systémy, ale tým sa to celé nevyrieši.
V strednodobom a dlhodobom horizonte je riešením vo veľkej miere obmedziť používanie antibiotík. Môžeme to dosiahnuť po prvé investovaním do výskumu a vytvorením siete odborných poznatkov, po druhé odovzdaním týchto poznatkov poľnohospodárom a veterinárom a po tretie informovaním spotrebiteľov.
Musíme rozumne využívať sily trhu, pretože práve spotrebitelia z dlhodobého hľadiska rozhodujú o spôsobe výroby potravín.
Pavel Poc
Podľa Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb je v Európe 400 000 pacientov nakazených multirezistentnými kmeňmi baktérií. Preto vítam uznesenie Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, v ktorom podporujem predovšetkým požiadavku na riadny zber a analýzu porovnateľných údajov o predaji prípravkov na veterinárne použitie a následné použitie týchto prípravkov na zvieratách. Zber týchto údajov by mal byť povinný pre všetky členské štáty EÚ. Ak EÚ prijme prísne opatrenia o používaní antibiotík u hospodárskych zvierat, môžeme tiež očakávať zmeny právnych predpisov v tretích krajinách najmä z dôvodu finančných strát, ktoré by vznikli obmedzením vývozu mäsa do Európy. Napríklad 74 % všetkých antibiotík, ktoré sa používajú v USA, sa používa v oblasti chovu hospodárskych zvierat na prevenciu ochorení alebo na podporu rastu zdravých zvierat. Polovica všetkých mäsových výrobkov kontrolovaných v obchodoch v USA obsahuje nebezpečné baktérie (MRSA). Tento problém je v USA známy od roku 2008 a dodnes sa zásadným spôsobom nerieši. Riziko predstavujú aj nepatogénne multirezistentné kmene baktérií vzhľadom na možnosť transgénnych prenosov a podľa najnovšieho výskumu aj spoločná rezistencia. Vznik nových multirezistentných kmeňov baktérií môže pripraviť budúce generácie o možnosť účinného používania antibiotík. Takýto vývoj by mal katastrofické následky na ľudské zdravie. Odolnosť voči antibiotikám predstavuje nesmierne vážny problém, ktorý musíme okamžite a účinne riešiť.
