Jednotné európske nebo (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom je otázka na ústne zodpovedanie o budovaní jednotného európskeho neba prostredníctvom funkčných blokov vzdušného priestoru v konečnom znení), ktorú predložil pán Paolo Costa v mene Výboru pre dopravu a cestovný ruch Komisii - B6-0135/2007).
Gilles Savary  
autor. - (FR) Vážený pán predsedajúci, najprv musím dať Cézarovi, čo je Cézarove, alebo inému Talianovi, pánovi Paolo Costaovi, ktorý je skutočným autorom tejto písomnej otázky a požiadal ma, aby som ho zastúpil a predložil vám ju v jeho neprítomnosti.
Je to otázka pre Komisiu na ústne zodpovedanie s rozpravou o vytvorení jednotného európskeho neba prostredníctvom funkčných blokov vzdušného priestoru, inými slovami, zámery Komisie vzhľadom na realizáciu alebo doterajší pokrok pri uplatňovaní balíka textov "jednotné nebo", ktorý bol podrobený zmierovaciemu konaniu v decembri v roku 2003.
Jeden z textov ustanovuje vytvorenie funkčných blokov vzdušného priestoru, inými slovami letových trás v rôznych výškach vzdušného priestoru s cieľom optimalizovať spotrebu, obmedziť skleníkové plyny a podľa možnosti znížiť preťaženie najrušnejších letísk, nezabúdajúc pritom na možnosť zníženia nákladov na leteckú dopravu. Je to mimoriadne citlivá otázka, s výhradami zo strany členských štátov, ktoré vždy znovu zdôrazňovali suverenitu svojho vzdušného priestoru. Platí to najmä o členských štátoch a jeden prípad poznám jasne, svoju vlastnú krajinu, ktorá má veľké vojenské sily a vojenské bloky vzdušného priestoru vyhradené v podstate diskrétnym spôsobom.
Pán Costa je znepokojený, ako sme sa mohli obávať, že sa podľa jeho názoru v prípade jedného zo štyroch textov o jednotnom nebi, ktorý sa vzťahuje na vytvorenie blokov vzdušného priestoru, neurobil žiadny pokrok a stretol sa so silným odporom zo strany členských štátov. Pán Costa preto dáva Komisii túto otázku. Komisia práve vypracovala oznámenie, v ktorom poukazuje na to, že náklady vzniknuté z neschopnosti vytvoriť jednotné európske nebo prostredníctvom funkčných blokov vzdušného priestoru sú asi 1 miliarda EUR. Pán Costa položil prvú otázku: Je Komisia spokojná s touto situáciou a domnieva sa, že zavádzanie nariadenia (ES) č. 551/2004 o organizácii vzdušného priestoru prebieha uspokojivo? Ako si Komisia vysvetľuje skutočnosť, že od nadobudnutia účinnosti nariadenia nezačali pôsobiť žiadne nové funkčné bloky vzdušného priestoru?
Článok 10 nariadenia ustanovuje rozšírenie organizácie vzdušného priestoru o spodný vzdušný priestor a žiada Komisiu, aby stanovila ďalšie kroky, ktoré môžu byť nevyhnutné "na základe dosiahnutého pokroku". Aké zmeny existujúcej legislatívy sú teda podľa názoru Komisie potrebné? A nakoniec, súhlasí Komisia s tým, že s predložením príslušného návrhu netreba čakať až do konca roka 2008?
Pán Costa sa na záver pýta (otázka na ústne zodpovedanie obsahuje totiž viac než jednu otázku), čí Komisia s tým, že prístup "zdola nahor", pri ktorom je iniciatíva na vytvorenie funkčných blokov vzdušného priestoru prenechaná členským štátom, zlyhal a že teraz je potrebný nový, iniciatívnejší prístup zo strany EÚ?
Myslím si a dúfam, že som otázku položil v rovnakom duchu, ako by ju Komisii položil pán Costa.
Jacques Barrot
podpredseda Komisie. - (FR) Vážený pán Savary, ďakujem Vám a prostredníctvom Vás pánovi Costaovi, pretože si myslím, že táto otázka je veľmi dobrá a upozorňuje na reálny problém.
Zámerom reformy v marci 2004 bolo, aby sa letecká doprava neorganizovala podľa štátnych hraníc, ale v súlade s prevádzkovými požiadavkami. Umožnilo by to skrátiť lety a zabrániť zbytočnému oblietaniu. Odpoviem na všetky otázky.
Prvá sa týka nákladov na riadenie letovej prevádzky a dopadov na jednotné európske nebo. Vy a pán Costa ste práve uviedli základný údaj 1 miliarda EUR, ak sa nevytvorí jednotné európske nebo a ja môžem doplniť, že podľa organizácie Eurocontrol sú potenciálne úspory ešte vyššie, pretože by sa mohli usporiť 3 miliardy EUR. Navyše znížením nákladov leteckých spoločností by sa prostredníctvom zlepšenej účinnosti leteckých služieb dosiahla úspora dve miliardy.
Je pravda, ako hovorí pán Savary, že vytváranie jednotného európskeho neba nepokračuje dostatočne rýchlo vzhľadom na dôležitosť týchto cieľov: konkurencieschopnosť, trvalo udržateľný rozvoj, boj proti klimatickým zmenám a zvýšenie bezpečnosti vo vzduchu. Mali by sme tu preto stáť so založenými rukami a nerobiť nič? Nie. Prijatie základných pravidiel o jednotnom nebi dalo Spoločenstvu po prvýkrát v tejto oblasti skutočné právomoci. V rámci reformy z roku 2004 sa uskutočnilo: oddelenie regulácie a poskytovania služieb, certifikácia poskytovateľov v súlade s európskymi pravidlami, licencie dispečerov leteckej dopravy a rad technických opatrení prijatých prostredníctvom komitológie. Napokon, spustil sa priemyselný projekt SESAR, reálny doplnok jednotného neba.
Je však potrebné, aby sme postupovali rýchlejšie. Komisia musí urobiť inventúru toho, čo sa urobilo. Aby som sa vrátil k decembru 2006, konzultoval som so skupinou odborníkov na vysokej úrovni, ktorí mi v júli predložili správu o nevyhnutných reformách. Komisia predloží na jeseň tohto roku oznámenie, ktoré bude vychádzať z tejto správy.
Druhá otázka sa vzťahuje na funkčné bloky vzdušného priestoru. Je pravda, že v reforme v roku 2004 sa Rada rozhodla pre prístup zdola nahor, pri ktorom kroky na vytvorenie týchto blokov podnikajú vlády jednotlivých členských štátov. Úprimne povedané, nebol to celkom vyhovujúci prístup, pretože obmedzoval možnosti Komisie a inštitúcií Spoločenstva zabezpečiť, aby sa bloky skutočne vytvorili a aby sa práca na miestnej úrovni nespomalila. Ďalšou časťou problému je, že sa kládol nedostatočný dôraz na zlepšenie hospodárskej účinnosti poskytovaných služieb. V prvej polovici roku 2008 chceme skúsiť zaviesť prístup založený na výkone. Ten by stanovil poskytovateľom služieb konkrétne výkonnostné ciele a zabezpečil stimuly a intervenčné mechanizmy v prípade neplnenia. Myslím si, že prístup založený na výkone urýchli vytvorenie funkčných blokov, pretože tieto budú nevyhnutné na dosiahnutie výkonnostných cieľov. Pracujeme na myšlienke orgánu na posudzovanie výkonnosti a koordinátora zodpovedného za rýchlejší vývoj projektov. Osobne si myslím, že podobný koordinátor, ako máme pre transeurópske siete, by bol na urýchlenie vytvárania týchto, pre nás potrebných funkčných blokov, veľmi užitočný.
Samozrejme, že na urýchlenie vytvárania a účinnosti funkčných blokov nebudeme čakať až do roku 2009. Dúfam, že iniciatívu vám predložím v polovici roku 2008. Panuje rovnaký názor, že tieto bloky môžu byť účinné iba ak sa horný a spodný vzdušný priestor budú považovať za nedeliteľné.
Napokon, štvrtá otázka, prístup členských štátov zdola nahor, ktorý, čo musíme pripustiť, bol po niektorých stránkach neúspechom. Mali by sme v tomto prípade prijať presne opačný prístup? Nie som si istý. Myslím si, že sa predsa len musíme snažiť o prístup zdola nahor a vyťažiť z neho maximum, aby sme však vytvorili jednotný vzdušný priestor, musíme prejsť do druhej etapy založenej na výkonnosti, na mechanizme. Musíme aktívne spolupracovať s členskými štátmi, aby sme podporili politické záväzky a uplatňovali tlak zhora na vytvorenie funkčných blokov vzdušného priestoru.
Preto bola táto otázka taká vítaná. Umožnila mi vysvetliť naše hlavné plánované iniciatívy. Tieto iniciatívy sú v súlade s veľmi výstižnými poznámkami, ktoré predniesol pán Savary.
Georg Jarzembowski
v mene skupiny PPE-DE. - (DE) Vážený pán predsedajúci, pán podpredseda Komisie, nemáme vôbec žiadne problémy s tým, čo ste dosiahli vzhľadom na zlepšenie efektívnosti vo vzdušnom priestore, vaša odpoveď však bola celkom jasná. Táto odpoveď bola v tom zmysle, že členské štáty si neurobili domácu úlohu. Členské štáty nesplnili povinnosť urýchlene vytvoriť funkčné bloky vzdušného priestoru, ktorá existuje od roku 2004. Na jednej strane to vyúsťuje do spomínaných nákladov vo výške 3 miliárd EUR a na druhej strane to vedie tiež k znečisťovaniu životného prostredia.
Teraz diskutujeme o zavedení obchodovania s emisnými kvótami v leteckej doprave, pričom hovoríme asi o 3 % emisií z leteckej dopravy. Ak by sme mali rozumné, rýchle a efektívne riadenie leteckej dopravy, mohli by sme znížiť spotrebu paliva až o 12 %, čo by podstatne znížilo emisie CO2. Ste džentlmen, pán podpredseda, ale poďme k podstate veci: členské štáty si nerobia domáce úlohy. Preto my všetci, vy ako Komisia a my ako Parlament, musíme členským štátom povedať: zostanete po škole! Musíte rýchlo dobehnúť, čo ste zameškali. To však možno nebude stačiť.
Musíme im tiež pohroziť zmenou prístupu zdola nahor na prístup zdola nadol. Ak členské štáty nie sú schopné urobiť pokrok v naozaj životne dôležitej otázke leteckej bezpečnosti, efektívnosti, vplyvu leteckej dopravy na klímu, potom očakávame, že Komisia v roku 2008 predloží správu, v ktorej sa bude hovoriť nielen o tom, že členské štáty sa v súvislosti s vytváraním blokov vzdušného priestoru zlepšujú, ale členským štátom aj pohrozí. Môžete sa spoľahnúť na našu pomoc. Vtedy budeme musieť systém zmeniť a vytvoriť bloky vzdušného priestoru na európskej úrovni. To je palica, ktorú potrebujeme, aby sme členské štáty presvedčili, že majú rýchlo vytvoriť efektívne funkčné bloky vzdušného priestoru. Viem, aké je to ťažké, ale milé slová nám nepomôžu. Musíme začať pomaly vyťahovať veľkú palicu.
Brian Simpson
v mene skupiny PSE. - Pán predsedajúci, som tak dlho v tomto Parlamente, že si spomínam na udalosť, keď komisár de Palacio po prvýkrát navrhol jednotný európsky vzdušný priestor a do slovníka EÚ po prvýkrát vstúpil pojem "funkčné bloky vzdušného priestoru". Takže, po bolestivom pôrode sa v roku 2004 urobil pokrok prostredníctvom nariadenia, ktorým sa uzákonili tieto bloky vzdušného priestoru, ale musím povedať, že odvtedy bol pokrok bolestne pomalý, najmä v súvislosti s rozsahom týchto blokov vzdušného priestoru a konkrétne pokiaľ ide o spodný vzdušný priestor.
Uvedomujem si, pán komisár, že zámerom Komisie bolo pracovať s členskými štátmi a niet pochýb, že niektoré členské štáty sa ukázali ako menej ochotné presadzovať túto politiku tempom, aké by sme si želali, alebo vlastne predpokladali, ale teraz je isto ten správny čas nájsť plynový pedál a na to, aby Komisia čo najskôr predložila smernicu.
Od roku 2004 neboli vytvorené žiadne nové bloky vzdušného priestoru a ako sme počuli od predchádzajúcich rečníkov, náklady, v prípade, že sa nám nepodarí vytvoriť jednotný európsky vzdušný priestor, sa odhadujú na 1 miliardu EUR. Okrem toho súčasná legislatíva si vyžaduje aktualizáciu a cestujúca verejnosť v každodennej praxi stále čelí meškaniam leteckej dopravy kvôli staromódnym postojom členských štátov, čo vyzerá ako nečinnosť Komisie.
Dochádza trpezlivosť a je potrebné okamžite konať. Nekonať nepredstavuje jednu z možností a to je dôvod, prečo moja skupina bude podporovať ústnu otázku, ktorú Parlamentu predložil pán Costa v mene Výboru pre dopravu a cestovný ruch. Komisár, my všetci starneme a radi by sme videli jednotný európsky vzdušný priestor počas nášho života.
Seán Ó Neachtain
v mene skupiny UEN. - (GA) Vážený pán predsedajúci, chcem sa spýtať, či sa dá predpokladať, že táto politika liberalizácie letectva nejakým spôsobom pomôže určitým regiónom alebo regionálnym letiskám. Napríklad sa pozrime na to, čo sa deje v mojom volebnom obvode v západnom Írsku na letisku Shannon. Rozhodnutie spoločnosti Aer Lingus zastaviť lety do Londýna nepriaznivo ovplyvnilo región, najmä hospodársky. Je to úplne v protiklade s politikou írskej vlády. Pokiaľ ide o európske regióny, podľa mňa táto sloboda v oblasti letectva pomôže rozvoju silných oblastí, ale tie oblasti, ktoré také silné nie sú, oslabí. Preto žiadam Komisiu, aby sa zaoberala prípadmi ako je napríklad letisko Shannon a zvážila, ako sa dá v takýchto oblastiach táto politika uskutočňovať zároveň s politikou regionálneho rozvoja.
Vladimír Remek
v mene skupiny (GUE/NGL). - Vážený pán predsedajúci, vážení prítomní, projekt "jednotný európsky vzdušný priestor" je potvrdením mojich osobných skúseností pilota, že práve letectvo je ukážkovým príkladom odvetvia, ktoré si vyžaduje nadnárodnú spoluprácu bez ohľadu na hranice štátov.
Práve preto, vzhľadom na potrebu zabezpečiť maximálnu bezpečnosť leteckej prevádzky, jej čo najefektívnejšieho fungovania s minimálnym meškaním letov podporujeme vytváranie funkčných blokov a napokon aj jednotného európskeho vzdušného priestoru. Nezabúdajme však pritom na to, že rovnako ako nákladná fragmentácia, stojí niečo aj defragmentácia. A pretože ide o zložitý systém, som v záujme zachovania nadväznosti za postupné vytváranie jednotného systému riadenia prevádzky v spoločnom vzdušnom priestore.
Okrem toho zjednocovanie európskeho vzdušného priestoru, v ktorom dnes funguje 27 vnútroštátnych riadiacich systémov, ohrozuje počet pracovných miest dispečerov a ďalších špecialistov. Podľa mojich informácií prebieha o týchto otázkach pomerne úspešne dlhodobý sociálny dialóg a preto je podľa mňa potrebné zdanlivo protichodné cesty spojiť. V záujme toho, aby sme lietali bezpečnejšie, efektívnejšie, s čo najmenším meškaním letov a pri čo najväčšej eliminácii nebezpečenstva mimoriadnych leteckých udalostí. Nejde pritom o nič menšie ako o životy ľudí, jednak tých, ktorí lietajú a na druhej strane o životné osudy tých, ktorí sa o letovú prevádzku starajú.
Kathy Sinnott
v mene skupiny IND/DEM. - Pán predsedajúci, som znepokojená návrhom na urýchlenie procesu vytvárania otvoreného vzdušného priestoru. Vyzerá to tak, že sa vôbec neuznávajú problémy, s ktorými sa otvorený vzdušný priestor stretol na regionálnych letiskách Európy už vo svojom prípravnom štádiu. Pri vytváraní jednotného európskeho vzdušného priestoru sa nám objavia dve významné letiská - určite Heathrow a buď Frankfurt alebo Charles de Gaulle - obklopené sieťou menších letísk.
V mojej krajine prebieha bezohľadné súperenie letísk, aby sa dostali na prvú alebo druhú úroveň v hierarchii otvoreného vzdušného priestoru. Letisko Shannon - uznávané stredisko - a regionálne letiská ako Cork trpia nedostatkom liniek, zatiaľ čo letisko v Dubline je chronicky preplnené. Moja vláda sa iba prizerá a nerobí nič, pretože logikou otvoreného vzdušného priestoru je nechať rozhodnúť trh a trh, nie sociálna zodpovednosť alebo triezva úvaha o regionálnom rozvoji a rozvoji vidieka, rozhoduje spôsobom, ktorý zvyšuje zisky, ale neslúži ľuďom.
Namiesto toho, aby sme sa hrnuli do otvoreného vzdušného priestoru, radšej si, aj v tejto neskorej hodine, doprajme dostatočný čas potrebný na seriózne hodnotenie vplyvu tejto politiky. Potom prijmime všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby celé oblasti Európy, ako západné a južné Írsko, neboli otvoreným vzdušným priestorom izolované od životaschopnej hospodárskej budúcnosti
Reinhard Rack
(DE) Vážená pani predsedajúca, pokiaľ ide o európsku dopravnú politiku, chceme všetci to isté. Chceme zlepšiť efektívnosť všetkých druhov dopravy a najmä leteckej dopravy tak, aby sa zároveň nezvýšilo znečisťovanie životného prostredia. Podľa možností chceme zlepšiť aj environmentálnu bilanciu lietania
Na túto tému sme mali v Európe veľa nápadov, ako napríklad obchodovanie s emisnými kvótami. Dúfame, že svoje ciele snáď dosiahneme napríklad zdanením leteckého paliva a tak podobne. Tento prístup nemusí byť zlý, ale k nášmu cieľu vedie iná cesta. Podobne ako v prípade cestnej dopravy by sme sa mali usilovať o inteligentnejšie riešenia. Myšlienka otvoreného európskeho neba a jednotného európskeho neba je správy prístup, hoci samozrejme je potrebné ho realizovať. Dôležitým krokom na tejto ceste je program SESAR, ale v tomto smere musíme urobiť viac.
Chcel by som spomenúť posledný bod, pretože o tejto veci budeme tento týždeň hlasovať. S viaznutím premávky sa stretávame nielen na oblohe, ale aj na zemi, najmä na letiskách. Zbavme sa preto nezmyselných byrokratických pravidiel o nosení tekutín na letiská. Ušetrilo by nám to veľa peňazí a ešte viac problémov.
Ulrich Stockmann
(DE) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, jednotné európske nebo považujeme za najdôležitejší projekt pre budúcnosť leteckej dopravy. Za vašich predchodcov Komisia vždy zdôrazňovala jeho dôležitosť a verím, že tomu bude tak aj teraz. V roku 2004 sme prijali balík predpisov. Na oblohe máme stále akýsi druh zlátaniny z 58 národných blokov vzdušného priestoru, aj keď vieme, že by sme v skutočnosti potrebovali jeden, alebo, ak by sme boli veľkorysí, tri až šesť.
Vieme, že táto zlátanina - údaje som uviedol predtým - má nepriaznivý vplyv na bezpečnosť a samozrejme tiež na hospodárnosť a na zákazníkov. Vieme o prideľovaní výšky letu a preplnení oblohy a dnes kladieme omnoho väčší dôraz na emisie. Uvedomili sme si, že môžeme urobiť veľký krok vpred.
Komisia vo svojej správe o pokroku ukázala, ako pomaly sa členské štáty hýbu, napriek tomu, že existujú určité iniciatívy a navrhla niekoľko spôsobov na vyvíjanie tlaku. Teraz nehovorím, že to nemá zmysel, ani nechcem byť hašterivý, ale v roku 2003 sme povedali, že prístup zdola nahor nebude fungovať, pretože už v tom čase sme mali podozrenie, že členské štáty sa zapletú do diskusií o oblastiach zvrchovanosti vzhľadom na poskytovanie služby a že takéto rozhodujúce záležitosti sa musia regulovať legislatívnymi pravidlami zhora nadol.
Vtedy sme si mysleli, že pravidlá by snáď mohol navrhnúť Eurocontrol a vypracovať návrh založený jednoducho na veci, na funkčnosti, a členské štáty by potom mohli proti nemu podávať námietky a nie čakať, kým samotné nevytvoria v prístupe zdola nahor ďalší druh zlátaniny. Teraz je dôležité seriózne zvážiť, či potrebujeme revíziu právneho rámca. To by bol jediný spôsob, ako vyvíjať reálny tlak a dosiahnuť potrebné zmeny.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, na jar roku 2004, keď Európska únia prijímala príslušné právne predpisy, sa hovorilo o výhodách, ktoré by civilné letectvo v tejto súvislosti získalo reorganizáciou pravidiel leteckej dopravy a spoluprácou armády s civilným sektorom. V tom čase bol európsky systém veľmi roztrieštený, čo viedlo k úzkym koridorom vzdušného priestoru.
Výsledkom bolo zhoršenie bezpečnosti letov a asi 20 % lietadiel meškalo, spotrebovalo sa viac paliva, čo malo negatívny vplyv na životné prostredie. Je situácia lepšia? Prečo nezačali prakticky fungovať funkčné bloky vzdušného priestoru? Je to iba chyba jednotlivých členských štátov? Alebo snáď naše zákony nespĺňajú aktuálne požiadavky? Bolo by dobré mať rýchlu odpoveď na tieto otázky a urobiť nápravné kroky a nečakať na koniec roku 2009.
Nárast leteckej dopravy je úžasný. Preto sú potrebné príslušné právne predpisy, ale predpisy, ktoré nezostávajú iba prázdnymi slovami. Potrebná je tiež zodpovedajúca odborná príprava zamestnancov. A napokon, pán komisár, ako vidíte tento problém v kontexte susedov EÚ?
Saïd El Khadraoui
(NL) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, dámy a páni, súhlasím s tým, čo už povedali iní rečníci a chcel by som doplniť, že je naliehavo potrebné dokončiť jednotné európske nebo. Je jasné, že jemný prístup nariadenia 551/2004, ktoré malo nabádať členské štáty na optimálne využitie týchto funkčných blokov vzdušného priestoru, nemal úspech. Chápem tiež, že to je vo veľkej miere preto, lebo veľa členských štátov sa drží v pozadí, dávajú prednosť nezainteresovanosti, zdôrazňujú svoju suverenitu atď., ale nesmieme im dovoliť, aby tomu unikli. Letectvo je sektor, ktorým je potrebné sa v záujme priemyslu, zákazníkov, bezpečnosti a životného prostredia podrobne zaoberať na európskej úrovni. Pán komisár, v čase, keď klimatické zmeny zaujímajú v politickom programe také popredné miesto, nemôžeme pripustiť, aby lietadlá robili zbytočné obchádzky, mrhali veľkými množstvami leteckého paliva atď.
S týmto dokumentom, spolu s ďalšími nástrojmi, programom SESAR a systémom obchodovania s emisiami sa musíme jednoducho pohnúť dopredu. Nemôžeme naďalej dovoliť, aby sa mrhalo desiatkami miliónov eur kvôli neefektívnemu riadeniu nášho vzdušného priestoru celým množstvom zbytočných centier riadenia letovej prevádzky. Existuje veľký priestor na redukciu a to je to, čo chceme. Okrem toho je pravdepodobné, že v dôsledku rýchlej expanzie sektora čoskoro dosiahneme hranice kapacity. Súčasnými bilaterálnymi kontaktmi zameranými na vytvorenie funkčných blokov vzdušného priestoru sa nedosiahlo takmer nič, preto musíme naozaj začať niečo robiť. Vymenovanie koordinátora a orgán na posudzovanie výkonnosti vyzerajú ako kroky správnym smerom, ale súčasne sa obávam, pán komisár, že tento prístup zdola nahor nebude postačovať, dostali sme tak ďaleko, ako sme mohli a teraz sa musíme zamyslieť nad prijatím nových legislatívnych iniciatív.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vážená pani predsedajúca, v roku 2006 nízkonákladové spoločnosti otvorili 225 nových európskych leteckých trás, to znamená 1 800 nových letov týždenne. Roztrieštenie vzdušného priestoru na úrovni členských štátov, spolu so špecifickými prevádzkovými pravidlami a postupmi môže mať negatívny vplyv na bezpečnosť dopravy, na zavádzanie nových technológií a na ceny.
Pri prechádzaní z jedného leteckého sektora do druhého piloti menia frekvenciu a kontaktujú ďalšieho letového dispečera. Kritickým prvkom sa stalo riadenie leteckej dopravy. Dôležité je, aby sa nové funkčné bloky zavádzali po konzultácii so všetkými dôležitými účastníkmi a členské štáty podnikli účinné kroky na realizáciu integrovaného systému riadenia.
Zatiaľ by sa malo investovať do efektívnejších lietadiel a infraštruktúry letísk. Vstup Rumunska a Bulharska do EÚ pridáva do vzdušného priestoru Spoločenstva nové funkčné bloky dôležité pre čiernomorský región a pre spoluprácu na Balkáne.
Jacques Barrot
podpredseda Komisie. - (FR) Vážená pani predsedajúca, chápem a zdieľam netrpezlivosť Parlamentu. Dám vám veľmi presnú, ale veľmi stručnú odpoveď. Dámy a páni, správu budete mať v októbri 2007 a druhý balík právnych predpisov v polovici roku 2008, preto sa určite nedá povedať, že nerobíme nič! Preto na túto otázku podrobne odpovieme spoločne.
Druhý bod: Pravdepodobne som vám hovoril o koordinátorovi, dôležitej politickej osobnosti, ktorá bude podporovať členské štáty pri zavedení týchto operačných blokov. Musím povedať, že výsledky dosiahnuté v transeurópskych sieťach mi naznačujú, že by to bol užitočný spôsob na zintenzívnenie našej činnosti v tejto oblasti.
Na tretiu otázku odpoviem odkazom na program SESAR, pretože SESAR existuje, je to už spoločný podnik, ktorý spája všetkých účastníkov. Myslím si, že zavedenie programu SESAR zmení všetky zlozvyky, ktoré nás obmedzovali na vzdušný priestor definovaný štátnymi hranicami a ktoré už nie sú rozumné. Preto dávam veľmi pozitívnu odpoveď na otázku položenú pánom Costom, o ktorej diskutoval pán Savary a pozorne som počúval, čo chce Parlament. Som pripravený urobiť všetko, aby som vám mohol odpovedať.
Predsedajúca
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenie (článok 142) <BRK>
Zuzana Roithová  
písomne. - Členské krajiny sa dohodli, že vytvoria spoločné vzdušné bloky na kontrolu jednotného vzdušného priestoru bez ohľadu na štátne hranice. Predtým sa nad Nemeckom zrazili dve lietadlá a zahynulo 71 osôb. Dôvody pre jednotný vzdušný priestor silnejú, pre 28 tisíc preletov denne máme 57 kontrolných bodov, Amerika dva, po troch rokoch sme na začiatku. EÚ nezaviedla do života všetky nariadenia z roku 2004. Tie mali integrovať vzdušný priestor do vnútorného trhu služieb a dať základ efektívnemu systému riadenia kvôli bezpečnosti, ekológii a zvýšeniu kapacity vzdušného priestoru. Dodnes máme 65 radarových centier a 31 systémov, ktoré využíva 22 počítačových sietí a pritom očakávame, že za desať rokov bude mať Európa dvojnásobný počet preletov.
Vedia občania, že ich vlády a parlamenty ignorujú výhody zjednotenej Európy na ich škodu? Prečo sa tak pomaly buduje spoločné riadenie vzdušného priestoru pre civilné aj vojenské lety nad zjednotenou Európou? Kvôli lokálnym ekonomickým záujmom? Kvôli stráženej národnej suverenite, na úkor bezpečnosti prepravy a za cenu vysokých nákladov? Dnes nás zaujíma, ako a kedy zjednotíme klasifikáciu horného priestoru a ako budeme v budúcnosti spoločne riadiť tiež spodný vzdušný priestor. Dajú sa otvorene pomenovať prekážky pre vznik funkčných blokov nad územím Európy a objasniť, aká je politická vôľa členských krajín splniť svoje záväzky? Navyše sme znepokojení, že zlyhal prístup zdola nahor, lebo členské štáty funkčné bloky pre efektívnejšiu kontrolu vzdušného priestoru za tri roky nevytvorili.
