EUROMED (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er redegørelser fra Rådet og Kommissionen om Euromed vedrørende migrationer.
Før vi går over til Rådet og derefter Kommissionen, vil jeg gerne anmode medlemmerne om at overholde taletiden meget nøje, for den smule tid, vi havde indhentet, er nu blevet brugt op. Det er korrekt, at den foregående forhandling var vigtig. I teorien burde vi ikke få problemer, hvis alle overholder taletiden.
José Magalhães
Hr. formand, hr. næstformand i Kommissionen, mine damer og herrer! Den første Euromed-ministerkonference om migration bliver afholdt i Santa Eulália i Algarve i Portugal den 18.-19. november. Det lyder som en meget banal udtalelse, men det er det ikke. Det er lykkedes os at organisere denne ministerkonference på højt niveau, efter at stats- og regeringscheferne i november 2005 havde fastsat den som en prioritet. Det er næsten to år siden i anledning af det 10. topmøde i forbindelse med Barcelonaprocessen, da man anerkendte den stigende betydning af migrationsspørgsmål inden for Euro-Middelhavs-partnerskabet. Efterfølgende havde vi, som nogle af Dem sikkert husker, lejlighed til i Rabat og Tripoli at bekræfte vores fælles politiske dagsorden.
Vi gennemførte det efter Rådets mening på en realistisk og gennemskuelig måde. Der findes nu på begge sider af Middelhavsområdet betragtelige indvandrersamfund, som spiller en vigtig rolle i vores samfund. Vi har pligt til at give nyt incitament til Euro-Middelhavs-partnerskabet, som kan få gavn af disse stærke samfunds eksistens. Kompleksiteten og betydningen af migrationsspørgsmål indebærer, at alle skal tage fat på dem både oprindelseslande og transit- og værtslande. På denne første konference i Algarve synes Rådet, at debatten bør fokusere på de mest presserende spørgsmål, og kun om disse, med en trinvis tilgang.
Hovedpunkterne på dagsordenen bliver de prioriterede områder, der blev aftalt på ministermødet i Tampere, nemlig indvandring og udvikling, lovlig indvandring og bekæmpelsen af ulovlig indvandring. De omfatter vigtige emner såsom rammen for indvandreres pengeoverførsler, den nye udfordring med mikrolån, de muligheder, vi skaber i EU og på begge sider af Middelhavet for lovlig indvandring, det vigtige spørgsmål om dokumentsikkerhed, som blev rejst tidligere i en anden forbindelse af næstformand Frattini - rejsedokumenters sikkerhed er væsentlig med henblik på, at migrationsstrømme kan udvikle sig under sikre forhold - og det meget vigtige spørgsmål om tilbagesendelsesbetingelser, hvor det er relevant.
Jeg tror, at det forberedende arbejde, der er udført i de sidste uger, kan resultere i en positiv afslutning, som lover godt for den debat, der skal afholdes i Algarve. Begge parter er indstillet på at finde frem til positive løsninger og konkrete foranstaltninger samt at vedtage og gennemføre disse foranstaltninger. I den forbindelse gør Rådet Parlamentet opmærksom på, at det er overbevist om, at man på konferencen vil nå til enighed om konkrete foranstaltninger, som vil gøre det muligt at komme videre med partnerskabet.
Vi håber, at denne indsats vil resultere i en endelig erklæring, som på grund af den omhyggelige forberedelse vil blive godkendt af ministrene i Algarve. I erklæringen skal hovedprioriteterne fastsættes klart og tydeligt, og de projekter, der skal gennemføres på kort sigt, skal også fastlægges. Vi mener derfor, at dette initiativ udvikler sig i en positiv ramme, og at det vil vise sig at være inspirerende og et vigtigt øjeblik i Euro-Middelhavs-partnerskabet. Det er Rådets pligt og også det resultat, vi ønsker, og det er inden for rækkevidde.
Franco Frattini
næstformand i Kommissionen. - (EN) Hr. formand! En forbedret håndtering af indvandringen i Middelhavsområdet vil helt sikkert være en af prioriteterne for EU og dets Euromedpartnere. For mange mennesker drukner, og vi udnytter ikke de muligheder, som en god håndtering af indvandringen kan bringe, tilstrækkeligt.
På topmødet i 2005, som lige er blevet nævnt, vedtog Euromeds stats- og regeringschefer et arbejdsprogram, der fastsætter mål for et samarbejde om indvandring, social integration, retfærdighed og sikkerhed. Nu, takket være det fremragende initiativ fra det portugisiske formandskab, vil ministre, der er ansvarlige for indvandring, få lejlighed til at tage det næste skridt i bestræbelserne på at gøre samarbejdet mere konkret. Det tegner til at blive en stor milepæl. Jeg hilser formandskabets fokus på konkrete operationelle resultater fra konferencen velkommen, fordi vores borgere ønsker at se meget konkrete resultater.
De tre temaer for dette møde er velafbalanceret og helt i tråd med den globale tilgang. Jeg vil først og fremmest komme ind på lovlig indvandring. Vi lever i en verden med stigende mobilitet, og en god styring af indvandringen er til gavn for alle parter. EU har brug for indvandring i fuld overensstemmelse med loven. Behovet for arbejdstagere i mange af EU's medlemsstater er allerede tydeligt, f.eks. inden for landbrug, sundhedspleje og turisme. Men EU har behov for at kunne styre og integrere disse indvandrere. Vi er nødt til at matche færdigheder bedre end tidligere, og vi skal forberede indvandrerne på deres liv i EU og deres eventuelle tilbagevenden, hvis deres indvandring er af midlertidig eller cirkulær karakter. Ingen indvandringsstrategi er mulig, medmindre en europæisk politik for at integrere indvandrere, der bor og arbejder i EU, er i fuld overensstemmelse med loven.
Vi skal drøfte, hvordan man bruger Den Europæiske Integrationsfond, som for første gang er til rådighed i EU takket være et forslag fremsat for halvandet år siden af Kommissionen og godkendt af Rådet og Parlamentet. Vi er nødt til at gøre Europa mere attraktiv for lovlige indvandrere. Vores seneste forslag til et europæisk "blåt kort" for højt kvalificerede indvandrere er det første eksempel og relevant i Euromedsammenhæng.
Næste års lovgivningsinitiativer for ufaglærte og sæsonindvandrere og lønnede praktikanter vil følge. Forslagene om at indlede drøftelser om disse spørgsmål med vores Euromedpartnere forekommer mig logiske og betimelige.
Det andet punkt er indvandring og udvikling. For at få succes med at forvalte indvandringen må vi også tage fat på de vigtigste årsager til indvandring, såsom økonomisk ulighed, mangel på karrieremuligheder, ustabilitet, dårlig regeringsførelse osv. Godt samarbejde med partnerlande og detaljeret kendskab til situationen på stedet i form af behov for arbejdskraft, faglærte mangler og krav til kapacitetsopbygning er væsentlige for denne indsats. Derfor vil ministrene sammen med Kommissionen drøfte konkrete forslag om indvandreres pengeoverførsler, og hvordan de kunne gøres mere produktive for udvikling - en debat, der bør hilses velkommen.
Det tredje diskussionsområde er ulovlig indvandring, fordi for at være omfattende må vi også bekæmpe ulovlig indvandring og beskytte EU's ydre grænser.
Vores Euromedpartnere er modtager-, transit- og oprindelseslande. Vi bør sigte mod at etablere et samarbejde for at forhindre, at folk drukner til søs. På Euromedkonferencen vil vi tale med ministre om samarbejde og en mulig ny rolle for Frontex inden for eftersøgnings- og redningsaktiviteter, ikke kun inden for patruljering og hjemsendelse af ulovlige indvandrere. Dermed er vi nødt til at sikre, at vi respekterer vores forpligtelser, når det kommer til international beskyttelse og menneskerettigheder. Vi vil støtte en udvikling, hvor Frontex bliver et redskab til støtte for tredjelande i deres bestræbelser på at forbedre håndteringen af indvandring og kontrollere deres grænser ved fuldt ud at overholde internationale forpligtelser.
Vi ser frem til dette ministermøde. Indvandring er et spørgsmål af vital interesse for os alle, og det fremkalder stærke følelser i medlemsstaterne og på fællesskabsniveau. Det er ikke anderledes i vores partnerlande. Men samarbejde er den eneste måde at komme videre på. Jeg vil sige, at samarbejde alene ikke længere er tilstrækkeligt. Vi har brug for partnerskab baseret på fælles målsætninger og ligestilling for alle parter. Vi har brug for politiske pakker, herunder midler til at forbedre både den frie bevægelighed for ærlige mennesker og respekt for nationale og europæiske love, og for at øge de lokale vækstrater i oprindelseslandene.
Endelig tror jeg, at ministrene vil få succes med at fastsætte konkrete samarbejdsområder. Kommissionen er rede til at støtte gennemførelsesprocessen, herunder finansielt. Vi er forpligtet til at støtte sådanne aktioner gennem Medaprogrammet, såvel som det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument og de nye tematiske programmer.
Francisco José Millán Mon
Hr. formand! Jeg hilser bestemt dette møde med Middelhavspartnerne velkommen. Jeg ville imidlertid have foretrukket, at udenrigsministrene var til stede ligesom på mødet mellem EU og Afrika i Rabat. Hvorfor? Jeg ønskede, at de skulle være til stede for at understrege, at indvandring skal være et vigtigt spørgsmål i vores forbindelser med landene i det sydlige Middelhav.
De er nabolande med store indkomstforskelle. Mange af indbyggerne i disse lande arbejder nu nord for Middelhavet, og overførslen af dem er et væsentligt udviklingsspørgsmål, som det allerede er blevet nævnt. Disse lande oplever en betydelig befolkningsvækst, en befolkning, som nu søger et bedre liv i Europa. Vi lider under virkningerne af ulovlig indvandring fra disse lande, som oven i købet også er transitlande for indvandrere fra Afrika syd for Sahara.
Derfor er integrationen af fastboende indvandrere, forbindelsen mellem indvandring og udvikling og ulovlig indvandring af stor betydning. Derfor er der nok at gøre på ministermødet i Algarve.
Vi har drøftet indvandring her i Parlamentet for nylig, og her tænker jeg på Klich-betænkningen og Moreno-betænkningen. Jeg regner med, at der vil blive taget behørigt hensyn til dem i drøftelserne.
Jeg vil fremsætte et par bemærkninger i den forbindelse.
Den første drejer sig om behovet for at sikre, at landene i Syd samarbejder tæt med os med henblik på at styre migrationsstrømme, og at vi tilskynder dem med, hvad jeg ville kalde "positiv konditionalitet". Indvandringsfænomenet er meget lettere at styre, hvis der er politisk vilje til det. Vi opnår resultater, hvis en nabo virkelig ønsker at samarbejde.
For det andet er ulovlig indvandring stadig i høj grad et aktuelt emne. Vi skal forhindre, at ulovlige indvandrere ankommer ad søvejen. De sætter også livet på spil. De omfatter endog børn, som er ofre for dem, der handler skrupelløst med menneskeliv. Vi skal opfordre Middelhavslandene til at undertegne og ratificere de to protokoller til FN-konventionen om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet i forbindelse med menneskehandel.
For det tredje skal jeg gentage, at det er nødvendigt at udarbejde tilbagetagelsesaftaler. Der er indgået sådanne aftaler med Rusland, Ukraine og Moldova, så hvorfor har man ikke gjort det med Marokko efter så mange år? Hvad sker der med Algeriet?
Jeg ønsker held og lykke med Euro-Middelhavs-ministerkonferencen. Jeg håber, at deltagerne sikrer særlige forpligtelser og faste aftaler, som rent faktisk bliver gennemført, og ikke ender som en sammenstilling af gensidige ønsker, der ikke efterfølgende bliver fulgt op i praksis.
Javier Moreno Sánchez
Hr. formand, hr. næstformand i Kommissionen, hr. formand for Rådet, mine damer og herrer! Videnskabsmænd hævder, at for næsten to millioner år siden førte klimaændringer til den første store udvandring fra Afrika til Europa. I vores tidsalder er fattigdom og knaphed på frihed og muligheder, selv om klimaændringer kan have noget at gøre med det, stadig de primære grunde til, at mange emigranter sætter livet på spil for at få det bedre på vores kontinent.
Vores udfordring som europæere er at gøre indvandring til en reel del af udviklingen for både oprindelses- og værtslande og få udvikling til at medvirke til at begrænse ulovlig indvandring. Derfor skal vi sammen med oprindelses- og transitlande arbejde hen imod ægte mobilitet for en arbejdsstyrke med rettigheder og forpligtelser, og ikke en arbejdsstyrke af slaver.
Jeg ønsker derfor at gentage, at vi har brug for dialog, samarbejde og solidaritet for at opbygge et samlivsrum mellem den nordlige og sydlige del af Middelhavsområdet. Derfor hilser vi helhjertet dette Euro-Middelhavs-topmøde velkommen i lighed med ministerkonferencerne i Rabat og Tripoli. Dialogen mellem oprindelses- og transitlandene og de europæiske lande, der modtager indvandrere, skal institutionaliseres med henblik på at skabe en hjørnesten for en ægte forening på grundlag af udvikling.
Jeg vil se på en række områder, som kunne behandles på topmødet. Indvandrere skal rejse ind i Europa og arbejde der under fuld overholdelse af lovgivningen. Derfor er initiativer såsom direktivet om det blå EU-kort et nødvendigt skridt, men det er ikke tilstrækkeligt. Det skal styrkes af et direktiv, der finder anvendelse på mindre højt kvalificerede indvandrere, og følges op af foranstaltninger, som øger en ægte cirkulær migration, der forhindrer hjerneflugt, og gør det muligt for indvandrere, der vender hjem, at gennemføre vigtige projekter i deres eget land med de passende sociale og økonomiske betingelser for at gøre det.
Euro-Middelhavs-området skal være et område med velstand, frihed og udvikling. Vi skal, ligesom Spanien gør nu med en række af disse lande, fortsætte med at undersøge muligheden for at ansætte og uddanne arbejdstagere i oprindelseslandet ved at oprette værkstedsskoler og faciliteter til faglig uddannelse på stedet.
Vi skal sende et klart budskab gennem oplysningskampagner om muligheden for at udvandre og arbejde lovligt i Europa og en advarsel om den udsigtsløse ulovlige indvandring for at forhindre tusindvis af unge mennesker i at falde i mafiaers hænder og sætte livet på spil i faldefærdige både eller kanoer.
Til sidst opfordrer jeg til på topmødet at lægge særlig vægt på de mest sårbare indvandrere, som er kvinder og børn, og særlig uledsagede børn.
Marco Pannella
Hr. formand, mine damer og herrer! Disse spørgsmål bliver drøftet på et møde, der bliver holdt her i Parlamentet, den 6.-8. december på ALDE-Gruppens initiativ og sammen med de tværnationale liberale. Jeg tror, at vi har brug for en ny vej frem her.
Måske er jeg anmassende, men jeg appellerer til Dem personligt i formandskabet, til kommissær Frattini og endog til Dem, hr. formand, om at sørge for, at Deres institutioner ikke handler uforsigtigt. Det emne, vi drøfter, nemlig naboskabspolitik, dette prisværdige nye initiativ, vil uden tvivl blive druknet i bureaukrati ligesom så mange andre, f.eks. Lissabon og Barcelona og alle de andre. Formand Prodi sagde en hel del, da han afdækkede naboskabspolitikken; han talte om alt muligt andet end institutionerne. Nej, problemet ligger et andet sted.
Hr. Frattini sagde, at vi skal gøre mere på vores arbejdsområde. Det er ikke det normale problem. Vi er tilstrækkeligt i omdrejning. På den anden side af Middelhavet er der imidlertid behov for iværksætterånd af den slags, Israel har viet til landets ørkenområder i en længere periode. Min tid er næsten gået, så jeg vil indtrængende opfordre Dem til at notere datoen for dette møde og at huske på, at problemet, det punkt, hvor vi går i stå, er partnerskab. Udfordringen er medlemskab. EU ville ikke være blevet ført ud i livet, hvis det havde været begrænset til partnerskab, som nogle ønskede dengang. Problemet er, at EU har visse grænser. Sultan Hassan II gjorde opmærksom på løsningen i 1987. Vi skal nu forfølge den stillet over for EU's blindhed.
Hélène Flautre
for Verts/ALE-Gruppen. - (FR) Hr. formand! Som alle har sagt, også dem, der talte i morgen, bliver migration prioriteret af EU og i Euro-Middelhavs-forbindelserne. Det er et stort problem for de mennesker, der ofte tvinges til at forlade deres land, som er blevet ødelagt af fattigdom, ørkendannelse, oversvømmelser, krig osv.
Kan Euro-Middelhavs-ministerkonferencen magte opgaven? Intet kunne være mindre sikkert. De forberedende dokumenter mangler håbløst substans. Dette er næppe overraskende, da vi ved, at ingen af organisationerne på stedet - bl.a. dem, som rent faktisk hver dag konfronteres med den situation, indvandrere, som enten er i transit, strejfer formålsløst om eller sætter livet på spil på Middelhavet, står i - ikke en eneste af dem har været inddraget i forberedelserne, ikke engang UNHCR.
Forhåndskonklusioner indebæret at vende det blinde øje til asylretten, til den ulovlige tilbageholdelse af indvandrere og respekten for deres rettigheder, hvad enten de er legitime eller ej, til den uacceptable vold, de udsættes for, særlig kvindelige indvandrere, til mindreåriges rettigheder og til kriminaliseringen af at yde støtte til indvandrere og indvandrerfamilier. Denne blindhed er total, når det gælder opfyldelse af EU's internationale forpligtelser og de aftaler, der skal gennemføres eller ratificeres. Det er Genève-konventionen for nogle lande og for andre, dvs. alle EU-landene, er det den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder.
Hvad håber vi egentlig at få ud af en sådan Euro-Middelhavs-politik med en så tydelig mangel på krav, når det gælder nationers fælles rettigheder og forpligtelser? Hvor er risikoen? Risikoen er, at vi får et røgtæppe af håndplukkede lovlige indvandringer, bag hvilket der sker vedholdende og massive krænkelser af rettigheder for alle de andre. Hvis man på konferencen forsøger at undgå de følsomme emner ved at give afkald på en ambitiøs politik, gør man sit bedste for at spilde tiden. Pludselig berettiger den på forhånd udbredelsen af bilaterale aftaler i lighed med aftalen mellem Libyen og Italien, der blev underskrevet i smug, og som er en straffri krænkelse af princippet om ikketilbagesendelse.
Det er ikke for sent at handle. Man kan invitere UNHCR, en repræsentant fra ngo'erne eller begynde forfra med det oprindelige dokument, som landene i det sydlige Middelhav fremlagde, og som er meget mere ambitiøst, og konferencen kan blive en positiv og vigtig milepæl.
Luisa Morgantini
Hr. formand, mine damer og herrer! Den kommende Euro-Middelhavs-ministerkonference er utvivlsomt vigtig, kompleks og presserende på baggrund af de tragedier, vi dagligt er vidne til på de europæiske have. Det er efter min mening imidlertid en skam, at man ikke har inddraget ngo'er, som faktisk har en hel del erfaring med migrationsspørgsmål, f.eks. projekter såsom mikrolån.
Sidste weekend blev der holdt et møde mellem parlamentsmedlemmer, fordrevne personer, flygtninge og ngo'er i Volterra, hvor vi lancerede et charter om retten til asyl og flygtninge, som er et emne, der efter vores mening mangler på ministerkonferencen. I den anledning sondrede vi skarpt mellem flygtninge og indvandrere, idet vi bekræftede begge gruppers rettigheder. De førstnævntes rettigheder er stadfæstet i Genève-konventionen af 1951 og sidstnævntes i den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder, som jeg mener kun er ratificeret af fem af de 37 lande, der deltager i Barcelonaprocessen.
Jeg håber derfor, at Kommissionen og Rådet vil bestræbe sig på at fastlægge, hvilke hindringer der er, og indtrængende opfordre til at ratificere konventionerne.
Gerard Batten
Tak, hr. formand! Hr. Magalhães fastslog, at Euromedmødet den 18. og 19. november vil være det første møde i Euromed om indvandring.
Ulovlig indvandring i Europa er faktisk et massivt problem for mange europæiske lande, hvilket skaber særlige problemer for lande med kyststrækninger, der ligger i overskuelig afstand fra Nordafrika. Storbritannien har også sine særlige problemer med indvandring. Ulovlig - og lovlig - indvandring i Storbritannien er nu ukontrolleret, ubegrænset og vilkårlig, i ordets sande betydning. Storbritannien har et massivt problem med ulovlig indvandring, men i øjeblikket er det største problem forårsaget af lovlig indvandring fra EU. Indvandringsraten i Storbritannien er, så vidt som man ved, oppe på omkring 500.000-600.000 mennesker om året, med en nettoændring i befolkningstallet på omkring 200.000 mennesker om året, og en forøgelse af befolkningstallet på 1 million mennesker hvert femte år. Storbritannien er et af de tættest befolkede lande i verden, og England alene er med helt i toppen af listen over tætbefolkede lande. Indvandringen i Storbritannien på dette niveau er ganske enkelt uholdbart. Det lægger et uudholdeligt pres på infrastruktur og offentlige serviceydelser. Det ville være muligt at kontrollere indvandringen i Storbritannien ved at træffe nogle meget grundlæggende foranstaltninger. Ingen af disse foranstaltninger ville være mulige, mens vi er medlem af EU. De ville alle være ulovlige. Løsningen for Storbritannien, hvis landet ønsker at kontrollere dets indvandring, er simpelthen at forlade EU.
Dimitar Stoyanov
Hr. formand! Vores gruppe har besøgt Europas sydligste punkt - øen Lampedusa, hvor der er et immigrationscenter. Der mødte vi en gruppe mennesker, hvis båd var sunket, og nogle personer var døde. Selv om de havde mistet venner, var de ulovlige indvandrere ved godt mod, og grunden til det var efter min mening den alt for store tolerance i EU over for ulovlige indvandrere. De accepteres i så høj grad, at de, når de har nået EU's kyster, føler, at deres mission er fuldført.
Derfor skal der træffes foranstaltninger til endog før afrejsen at fortælle en ulovlig indvandrer, at risikoen for at drukne er alt for stor. Og selv om det ikke sker, og indvandreren når EU's område, skal det gøres klart, at den pågældende ikke kan blive der.
For hvis vi ikke er ligeglade med mennesker, som dør i forsøget på ulovlig indvandring, skal vi være sikre på, at der ikke er nogen, der gør forsøget.
Patrick Gaubert
(FR) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil ført bruge et øjeblik på at give udtryk for min støtte, vores støtte, til kommissær Frattini og medfølende sige til ham, at angrebene på ham i forbindelse med problemet med rumænere i Italien er helt uacceptable.
Vi kender alle de værdier, kommissæren forsvarer, og som er de værdier, der er forbundet med forsvaret af menneskerettighederne, og de værdier, som er EU's værdier, og i forbindelse med disse værdier er De uangribelig, hr. kommissær.
For at vende tilbage til Euromed glæder jeg mig over indkaldelsen af Euro-Middelhavs-ministerkonferencen om migration, som skal holdes i Algarve, da det bliver den første af sin art, og den første, der udelukkende fokuserer på migrationsstrømme i Euro-Middelhavs-området.
Migrationsstrømme er et centralt emne, som skal have en central plads i EU's dialog, partnerskab og samarbejde med landene i Euro-Middelhavs-området i fortsættelse af konferencerne i Rabat og Tripoli.
Det er et område, hvor medlemsstaterne ikke kan handle alene. Vi har brug for støtte og samarbejde fra vores partnerlande, som selv ofte er kildelande eller transitlande, hvis EU's migrationspolitik skal gøres mere effektiv.
Vi skal samarbejde med dem for at nå til enighed om tilbagesendelsespolitikken, for at øge antallet af tilbagetagelsesaftaler og sammen iværksætte en politik med intelligent samudvikling, således at statsborgere fra disse lande kan blive i deres hjemland og bidrage til dets vækst.
Spørgsmålet om migrationsstrømme har et sikkerhedsaspekt, men det har også et menneskeligt aspekt, som man ikke bør se bort fra. Derfor kunne jeg godt tænke mig, at overholdelse af grundlæggende menneskerettigheder gøres til et af temaerne på konferencen. Jeg håber, at dette møde bliver en lejlighed til åbne og realistiske meningsudvekslinger, således at vi sammen kan finde de mest passende løsninger for alle de berørte.
Béatrice Patrie
(FR) Hr. formand, hr. minister, hr. kommissær, mine damer og herrer! Det glæder også mig, at indvandring er blevet valgt til det næste udenrigsministermøde i Euro-Middelhavs-området.
Jeg tror, at vi indtil nu har forsømt at etablere en europæisk politik for indvandring. Vi ved, at det er et vanskeligt spørgsmål, fordi det berører medlemsstaternes suverænitet, og de er opsatte på at gennemføre en meget streng anvendelse af subsidiaritetsprincippet på dette område. Vi ved også, at indvandring eller migration er et stridsspørgsmål i forbindelserne med partnerlandene i Syd, som ofte bebrejder os, at vi tackler dette problem udelukkende som et sikkerhedsspørgsmål. Jeg takker kommissær Frattini for at have indtaget en meget mere global tilgang til dette spørgsmål, som omfatter de økonomiske og sociale dimensioner i forbindelse med migrationsstrømme.
Lovlig og ulovlig indvandring er to sider af samme sag, og det er ikke muligt at bekæmpe ulovlig indvandring, uden samtidig at oprette kanaler for lovlig indvandring til Europa. Jeg glæder mig derfor over ordningen med det blå EU-kort, som er det europæiske modstykke til det amerikanske green card, og over, at de kanaler for lovlig indvandring, Rådet anbefaler, tydeligvis tager hensyn til Europas økonomiske krav samt de reelle behov hos landene i Syd.
Hvad angår udstedelsen af visa, bør EU gøre det til en mere ligefrem proces, særlig for studerende, forskere og personer, der er involveret i det civile samfund. Tilbagetagelsesaftaler, navnlig med Algeriet og Marokko, bør sikre, at en tilbagesendelsesprocedure kontrolleres strengt ved hjælp af mekanismer, som sikrer indvandreres rettigheder. Endelig støtter jeg på baggrund af den nye migrationsbølge, som vi for øjeblikket oplever fra Afrika syd for Sahara, idéen om, at EU ikke skal anvende Barcelonaprocessen til at flytte ansvaret for styringen af migrationsstrømmene tilbage til grænserne i Middelhavsområdet, da det ikke er i stand til at klare dette spørgsmål ved dets egne grænser.
Cem Özdemir
(DE) Hr. formand! Indvandring er et af de højt prioriterede emner i EU. Euro-Middelhavs-området er i den forbindelse en strategisk vigtig region for os. Euro-Middelhavs-ministerkonferencen om migration bliver den første af sin art, der udelukkende fokuserer på indvandring, og som omfatter Euro-Middelhavs-partnerne. Det er derfor så meget desto mere beklageligt, at der ikke blev gennemført en høring af organisationer i det civile samfund før konferencen.
Det er ligeledes beklageligt, at asylaspektet blev udelukket fra dagsordenen for ministerkonferencen, særlig når man tænker på flygtninges håbløse situation mange steder i det sydlige og østlige Middelhavsområde, som skyldes, at der mangler passende lovgivning til at beskytte dem. Ingen af disse lande har som bekendt asyllovgivning. Kun et par stykker af dem anerkender FN's højkommissær for flygtninge. Libyen, Syrien, Libanon og Jordan har ikke ratificeret Genève-konventionen om flygtninges status.
Det skal også beklages, at medlemmerne af Barcelonaprocessen taler om indvandreres rettigheder, men er tavse, når det gælder ulovlige indvandreres rettigheder. Ulovlige indvandrere har også rettigheder, særlig i forbindelse med håndhævelse af lønninger, adgang til uddannelse for deres børn eller grundlæggende lægehjælp, særlig for kvindelige indvandrere, hvor de relevante beskyttende forskrifter finder anvendelse.
Hvis vi ønsker samarbejde i vores bestræbelser på at bekæmpe ulovlig indvandring, må vi ikke fornægte eller forsømme ét bestemt aspekt, nemlig respekt for indvandreres og flygtninges rettigheder.
Miroslav Mikolášik  . - (
SK) Hr. formand! Under forberedelsen af Euro-Middelhavs-ministerkonferencen, som afholdes den 18.-19. november, er det vigtigt for EU at tage til efterretning, at Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavssamarbejdet er det eneste forum, i hvilket medlemmerne af Parlamentet repræsenterer EU sammen med medlemmer af nationale parlamenter fra det sydlige Middelhavsområde, herunder Israel og Palæstina.
Det glæder mig at kunne deltage i arbejdet i Euromeds politiske sektion, som efter min mening skal spille en central rolle i forbindelse med Barcelonaprocessen. Emnet for dette møde kunne ikke have været valgt bedre. Problemet med indvandring indebærer mange udfordringer, f.eks. udvikling, da indvandrere har brug for information om muligheden for at få mikrolån og andre typer lån, aspekter af lovlig indvandring til EU, men også det brændende problem med ulovlig indvandring, som kræver en hurtig løsning.
Det glæder mig, at EU har udvidet sine forbindelser med nogle af Middelhavslandene, som viser politisk vilje og tager skridt til at ændre sig. Der er allerede underskrevet associeringsaftaler med nogle af dem. Hvad angår ulovlig indvandring, er det nødvendigt at finde en løsning på den vanskelige situation, som skyldes, at der ankommer tusindvis af uvelkomne indvandrere, som har stor indvirkning på sikkerhedssituationen, bl.a. i Malta og i Italien, men også i en række andre EU-medlemsstater. Mit eget land har også oplevet en tilstrømning af både lovlige og ulovlige indvandrere. Jeg går ind for, at EU hilser kvalificerede indvandrere velkommen, hvis kvalifikationer, vi som kommissær Frattini sagde, har brug for, da de kan bidrage til landbruget, sundhedspleje og turisme i EU, men de skal allerede være kvalificeret, når de får lov til at rejse ind i et land. Ikkekvalificerede indvandrere bør generelt ikke accepteres, og jeg tror, at ordningen med det blå EU-kort vil medvirke til at løse dette problem.
Hubert Pirker
(DE) Fru formand, hr. næstformand i Kommissionen, hr. formand for Rådet! Spørgsmålet om indvandring viser meget tydeligt, hvor tæt Afrika ligger på Europa. Det, der sker i Afrika, berører Europa direkte.
Migrationsstrømme fra kriseområder syd for Middelhavet ender i Middelhavslandene i Sydeuropa, hvilket selvfølgelig betyder, at de berører hele Europa direkte.
Afrika er en verdensdel med et væld af talentfulde mennesker. Vi og Afrika selv skal være kvikke og udnytte dette potentiale i og for Afrika. Det partnerskab, vi stræber efter med Afrika, er en kæmpestor mulighed. Det tilbud, EU har til hensigt at give, er meget udfordrende. Det strækker sig fra hjælp til selvhjælp på områderne sikkerhed, handel og god regeringsførelse til stabiliseringsprogrammer, bl.a. bistand til at bekæmpe kriminalitet, oprettelsen af uddannelsessteder og beskæftigelse, tilbudet om mikrolån samt oplysningskampagner om mulighederne for lovlig migration og alle følgerne af ulovlig migration og foranstaltninger til bekæmpelse af den.
EU skal imidlertid på det næste topmøde også stille krav. Et af kravene skal være tilbagetagelsesaftaler med alle lande i det sydlige Middelhavsområde, før vi iværksætter vores handlingsprogrammer, da alle disse aspekter griber ind i hinanden, og fordi det vi ønsker er et partnerskab.
Jeg er enig med kommissær Frattini, når han siger, at det nu drejer sig om partnerskab og ikke samarbejde. Det drejer sig om partnerskab og tilbuddet om komplekse pakker. Parlamentet er indstillet på det, Kommissionen støtter det, og det gør Parlamentet også, og Afrika skal opfordres til at anvende disse tilbud med henblik på at stabilisere Nordafrika og også af hensyn til EU-borgernes sikkerhed.
Zuzana Roithová
(CS) Hr. formand! Kommissionen og Parlamentet har allerede givet grønt lys for den proaktive og, hvad der er vigtigere, fælles indvandringspolitik, uanset hvor upopulær den end kan være. For et velstående, aldrende Europa er indvandring bestemt en realitet. Vi ved, at ulovlig indvandring kan reducere BNP'et i flere lande med op til 20 %, mens deres økonomiske vækst begrænses af nedgangen i antallet af kvalificerede arbejdstagere. Tiden er inde til at styrke den internationale koordination og aftale rimelige fælles regler.
Jeg håber, at Euro-Middelhavs-ministerkonferencen i Algarve i næste uge vil arbejde videre i den retning, og at man ikke kun vil drøfte, men også aftale fælles skridt til en vellykket styring af indvandring og foreslå foranstaltninger, der skal afbøde virkningen på transitlande. Vi skal aftale internationale forpligtelser med tredjelande for at beskytte de indvandreres liv, som løber risikoen at flygte ad søvejen.
Som transitområde oplever Middelhavslandene en uforholdsmæssig tilstrømning af indvandrere, der rejser til EU, og dermed kræver særlige foranstaltninger. Jeg kan forsikre den kommende ministerkonference om, at Parlamentet tager dette spørgsmål meget alvorligt. Vores fælles prioriteter er at sørge for anstændige detentionsområder for indvandrere fra tredjelande og at bekæmpe de faktorer, der forårsager masseindvandring. Vi er nødt til at beskytte indvandreres liv og værdighed.
Jeg vil også opfordre Euromed til at gøre det klart, at det blå EU-kort til regulering af kvalificerede indvandrere ikke er en trussel mod europæerne. Det er tværtimod en mulighed, som globaliseringen giver os. Fagforeningernes modstand mod det blå kort er en uansvarlig, populistisk holdning, der grænser til fremmedhad. Det er ikke lovlig, men ulovlig indvandring, som er skyld i dumping på det europæiske arbejdsmarked.
Kommissær Frattini ønsker, at Europa skal tiltrække en velkvalificeret arbejdsstyrke. Vi er nødt til at forsøge at overtale dem til at komme hertil fra USA, hvor den årlige tilstrømning er 55 % sammenlignet med den ringe tilstrømning på 5 % til Europa i dag. Jeg er overbevist om, at det er den rette strategi, og at det er i overensstemmelse med EU's holdning globalt. Lovlig og ulovlig indvandring er forbundet. En vellykket sammenhængende, sikker og fælles indvandringspolitik bliver en test af EU's modenhed.
José Magalhães
Fru formand, hr. næstformand, mine damer og herrer! Rådet vil af denne forhandling uddrage, at Euro-Middelhavs-partnerskabet skal udvikles og styrkes, og at det er rigtigt at afholde ministerkonferencen i Santa Eulália. Dette samarbejde, dette partnerskab - som er det nye ord og koncept - skal baseres på konkrete projekter for at sikre succes. Der er mange gode grunde til dette og mange dramatiske situationer, som medlemmer af Parlamentet meget malende har beskrevet, og som gør det nødvendigt for os at ændre status quo. Det vil kun ske, hvis vi kan antage en langsigtet betragtning og handle hurtigt.
Vi har en overordnet vision, en global strategi, handlingsplaner og ambitiøse lovgivningsforslag, som næstformand Frattini nævnte her i dag. Vi skal træffe konkrete foranstaltninger i forbindelse med projekter, særlig på de tre nævnte områder. For det første skal vi på området indvandring og udvikling tage skridt til at udvikle særlige aktioner. Det er det, vi agter at gøre på ministerkonferencen i forbindelse med indvandreres pengeoverførsler og mikrolån. Derfor skal vi samle alle aktørerne (hvilket ikke er en beslutning, som medlemmerne, Kommissionen eller Rådet kan træffe) såsom banker, Verdensbanken, Den Europæiske Investeringsbank, indvandrerforeninger og det civile samfund med henblik på at finde specifikke måder, hvormed vi kan tilskynde til at anvende finansielle tjenester og styrke deres effektivitet, særlig ved hjælp af alternative metoder til pengeoverførsel og anvendelsen af nye teknologier, som også kan bidrage til at nå vores mål. Det vil bestemt ikke være et problem at oprette et Euro-Middelhavs-websted med oplysninger om pengeoverførsel, herunder omkostningerne, med henblik på at fremme konkurrence og reducere disse omkostninger, hvilket er et centralt mål, der forener os med vores partnere.
Hvad angår lovlig indvandring, er der behov for særlige initiativer også på dette område. Vi ønsker at nedsætte en arbejdsgruppe med repræsentanter for Euro-Middelhavs-partnerne og andre af arbejdsmarkedets parter med henblik på at undersøge den arbejdsmæssige situation og behovene på arbejdsmarkederne nærmere, at udvikle uddannelsesaktioner for vandrende arbejdstagere, før de udvandrer, at undersøge muligheden for at gøre EU-portalen tilgængelig for alle Euro-Middelhavs-partnere på migrations- og beskæftigelsesområdet og at oprette jobsøgnings- og informationscentre i Euro-Middelhavslandene, selvfølgelig i overensstemmelse med nationale kompetencer på dette område.
Vi har også brug for særlige projekter på området ulovlig indvandring. Når man tager i betragtning, at mange Euro-Middelhavs-partnere også er værts- og transitlande for migrationsstrømme, er det vigtigt, at vi styrker den institutionelle kompetence i forbindelse med bekæmpelsen af ulovlig indvandring. Vi skal derfor også udvikle de følgende særlige aktioner. For det første skal vi udvikle dokumentsikkerhed, fordi det er den eneste måde, hvorpå vi kan identificere personer og strømme korrekt, og udvikle mere tillid og større fri bevægelighed. For det andet skal vi øge Euro-Middelhavs-partnernes adgang til Frontex-uddannelseskurser, således at de kan øge deres viden om bekæmpelse af ulovlig indvandring i overensstemmelse med alle de internationale instrumenter, vi er forpligtet til, særlig instrumenterne om maritime eftersøgnings- og redningsaktioner. Det kunne være et første konkret skridt hen imod deltagelse i fælles aktioner koordineret af Frontex. Der er også behov for initiativer i forbindelse med frivillig tilbagevenden og tilbagetagelse. En åben diskussion om dette emne ville være hensigtsmæssig med henblik på at overveje informationskampagner, identifikationsprocesser, støtte til frivillig tilbagevenden og forhandling af tilbagetagelsesaftaler med oprindelseslande. Disse og mange andre punkter vil blive taget op i Santa Eulália i Algarve.
Det kan godt være, at der er mange forskellige synspunkter, men én ting er helt sikkert, og jeg forlader forhandlingen med dette indtryk: Der er intet alternativ til dialog og effektivt partnerskab. Det er den eneste måde at ændre status quo på, og vi er helt enige om, at det er vigtigt at ændre status quo. Santa Eulália kan blive et meget vigtigt skridt i den retning.
Franco Frattini
Fru formand, mine damer og herrer! Der er kommet mange praktisk anvendelige forslag frem under denne forhandling samt nogle interessante tanker.
Et af de strategiske politiske spørgsmål er efter min mening, hvordan vi skal komme videre fra samarbejde til et ægte partnerskab, således at vi til sidst opnår medlemskab af et ægte fælles Euro-Middelhavs-område. Hr. Pannellas idé er meget interessant, og en sådan strategi kræver selvfølgelig langsigtet overvejelse fra vores side. Først når vi har et ægte fælles Euro-Middelhavs-område, bliver der en fælles følelse af at høre til, der tilskynder os til at arbejde hen imod det fælles mål, vi nu fastsætter. Vi skulle først have alle 27 medlemsstaters konsensus; nu hører vi vores partnere på den sydlige kyst. Vejen frem er blevet udstukket.
Den anden praktisk anvendelige idé, som jeg helt sikkert tager op på Euro-Middelhavs-mødet, er en appel til alle deltagere på mødet om at sørge for, at deres respektive lande ratificerer de eksisterende internationale konventioner. Før vi udtænker nye regler, skal vi huske på, at kun meget få lande har ratificeret og gennemført en række vigtige internationale konventioner. Jeg tænker bl.a. på Europarådets konvention om bekæmpelse af menneskehandel. Hvis der er et emne, i forbindelse med hvilket en konvention skal ratificeres omgående, så er det den internationale menneskehandel.
Den tredje idé kommer fra hr. Gaubert, som jeg er særlig taknemmelig for at have understreget den humanitære dimension af denne vigtige forhandling. Vi taler ikke her om love eller bureaukratiske forhold; vi taler om kvinder, mænd og børn, der - ligesom andre har sagt - sætter livet på spil og ofte mister det. Det er derfor et spørgsmål om solidaritet. Jeg tror, at det at vise solidaritet mod mennesker, der lider, er hjørnestenen i opbygningen af et forhold, der oprigtigt er baseret på lige rettigheder for vores partnere.
Den fjerde idé, som jeg kan uddrage af forhandlingen, er, hvordan vi kommer videre, for at sige det lidt ligefremt, fra endelige dokumenter til konkret handling. Vi har udarbejdet adskillige dokumenter, og sandt at sige har vi udfærdiget en række væsentlige praktiske initiativer. Vi skal nu bygge på disse praktisk anvendelige aktiviteter, f.eks. ved at beslutte, hvordan vi bedst anvender udviklingsbistandsmidler. Hvis vi i EU har midler til at yde støtte til lokal udvikling, skal vi selvfølgelig også have evnen til at forstå, hvordan vi bedst anvender dem. Som en eller anden sagde, skal vi f.eks. have metoder til at give positive incitamenter til disse partnere, disse lande, som samarbejder aktivt under vores fælles strategi.
Da der findes en fælles strategi, der siden Barcelona har været kendt som Euro-Middelhavs-strategien, og da en række lande gennemfører den i højere grad end andre, bør disse lande have et incitament, en positiv anerkendelse. Det er efter min mening f.eks. en meningsfuld måde at udrydde korruption på. Korruption er en af de grundlæggende årsager til ulovlig indvandring. Hvis der var mindre korruption i oprindelseslandene, og hvis der var mindre korruption i transitlandene, ville mange menneskehandlere blive standset undervejs til Europa, og der ville være mere samarbejde, men det er kun et enkelt eksempel.
Endelig er der spørgsmålet om at tackle en troværdig, fast holdning til ulovlig adfærd. Hr. Magalhães understregede dette, og jeg er fuldstændig enig. Vi har ingen troværdighed, hvis vi ikke viser, at ulovlig adfærd hverken kan belønnes eller accepteres. Vi skal være krystalklare på dette punkt. En række parlamentsmedlemmer har berørt spørgsmålet om tilbagetagelsesaftaler. Sådanne aftaler giver vores politik troværdighed, da mennesker, som ikke overholder vores love, skal sendes tilbage under behørig hensyntagen til deres individuelle rettigheder.
Der er imidlertid en politisk pointe her, da oprindelseslande, som tager deres borgere tilbage, ikke kan fungere som EU's grænsevagter. Jeg siger det rent ud: De er ikke indstillet på at samarbejde med os udelukkende af sikkerhedsmæssige grunde.
Derfor er et af de emner, jeg vil tage op på ministerkonferencen, hvordan vi kan anvende vores visumpolitik og politiken for fri bevægelighed for personer som et politisk incitament for disse lande, f.eks. med hensyn til større mobilitet for studerende og forretningsfolk. Vi skal anvende EU's visumpolitik til at fremme en sådan fri bevægelighed og derved sende et positivt politisk signal til de lande, vi ønsker at indgå tilbagetagelsesaftaler med. Vi gjorde det med Vestbalkan, og efter min mening er tiden nu inde til at overveje den samme generelle strategi for Middelhavsområdet.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
