Situation i Republikken Moldova (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er redegørelser fra Rådet og Kommissionen om situationen i Republikken Moldova, men først tror jeg, at hr. Watson ønsker at henlede Parlamentets opmærksomhed på fremtrædende offentlige personers tilstedeværelse fra Moldova.
Graham Watson
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at lederne af tre oppositionspartier, der er repræsenteret i Moldovas parlament, befinder sig på tilhørerpladserne for at overvære denne forhandling. Det drejer sig om Dorin Chirtoacă, som er borgmester i Chişinău og næstformand i Moldovas Liberale Parti, Vladimir Filat, som er formand for Det Liberaldemokratiske Parti og Serafim Urechean, formand for alliancen Vores Moldova.
(Bifald)
Petr Nečas
Formand for Rådet. - (CS) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Både Rådet og Parlamentet følger med stor bekymring begivenhederne i Moldova i forbindelse med parlamentsvalget den 5. april. Der har udviklet sig en alvorlig politisk krise hos vores nærmeste naboer, og det er en alvorlig udfordring for EU's politik over for Moldova og generelt hele regionen. Det giver især anledning til bekymring, da EU er i færd med at forberede igangsættelsen af det østlige partnerskab. Vi har alle interesse i, at situationen i Moldova ikke underminerer gennemførelsen af det østlige partnerskab. Vi skal sondre klart mellem præsident Voronins udtalelser og de politiske repræsentanters handlinger på den ene side og de moldoviske borgeres interesser på den anden.
Umiddelbart efter udbruddet af voldsomme protester i Kishinev den 7. april sendte EU sin særlige repræsentant, Kalman Mizsei, til Moldova. Hr. Mizsei har siden prøvet hårdt på at få startet politiske drøftelser mellem de forskellige moldoviske partier. Det er nødvendigt, at de partier, der har vundet pladser i det nye parlament, bliver enige om en realistisk løsning, som respekterer de demokratiske principper. Under hele krisen har den særlige repræsentant været i tæt kontakt med formandskabet og den højtstående repræsentant, Javier Solana.
De ved måske, at den tjekkiske premierminister, Mirek Topolánek, også besøgte Kishinev i går. Han opfordrede indtrængende de moldoviske myndigheder og oppositionen til at starte en politisk dialog. Han mødtes med præsident Voronin, med premierminister Greceanu og med repræsentanter fra oppositionen. Formandskabets budskab var fuldstændig på linje med Kalman Mizseis langsigtede arbejde. Det er nødvendigt at styrke de borgerlige rettigheder i det moldoviske samfund, regeringen skal gøre det muligt for det civile samfund at fungere ordentligt, og den skal sikre ytringsfrihed og de grundlæggende menneskerettigheder. Det er desuden nødvendigt, at den moldoviske opposition får adgang til de største medier, således at de kan få deres meninger igennem og føre politik på lige vilkår. På den anden side er det nødvendigt, at oppositionens repræsentanter samarbejder konstruktivt med regeringspartiet, og at de respekterer valgresultatet. Premierminister Topolánek, som formand for Det Europæiske Råd, understregede over for alle repræsentanter, at det er af altafgørende betydning hele tiden at holde sig det europæiske perspektiv for øje. Moldova må ikke afvige fra demokratiets vej. En tilknytning til det østlige partnerskabsprojekt skulle styrke Moldova på denne vej.
Jeg vil gerne minde om, at det officielle valgresultat, der blev meddelt den 8. april, var en sejr for Moldovas kommunistparti, som fik næsten 50 % af stemmerne. De resterende stemmer var spredt på de tre oppositionspartier. På dette grundlag ville kommunisterne få 60 ud af de 101 pladser i det nye parlament. Den internationale valgobservationsmissions foreløbige vurdering konkluderede, at valget var gyldigt, selv om det blev nævnt, at der var adskillige problemer under kampagnen.
Men oppositionen og en række ngo'er erklærede, at valget havde været behæftet med svig. I sidste uge talte den centrale valgkomite stemmerne igen og konkluderede, at det regerende kommunistparti havde vundet 60 ud af de 101 pladser i parlamentet, og den bekræftede således resultatet af den første optælling. I henhold til oppositionen er det største problem ikke optællingen, men valglisterne, som påstås at omfatte adskillige hundredetusinde "døde sjæle" eller folk, som ikke eksisterer. Oppositionen er i færd med at kontrollere valglisterne for at finde beviser for denne påstand. I henhold til en talsmand for Kommissionen blev der ikke fundet tegn på svig i forbindelse med genoptællingen. Oppositionen understregede også regeringspartiets omfattende anvendelse af administrative ressourcer under valgkampagnen. De internationale valgobservatører kritiserede de moldoviske myndigheder i den forbindelse. EU havde advaret de moldoviske myndigheder om dette adskillige gange før valget. Man understregede især manglende pressefrihed, og at repressive myndigheder forfulgte oppositionen.
Efter protesterne blev de uafhængige medier udsat for stærkt stigende pres. Journalister blev arresteret og forfulgt. Visse udenlandske journalister blev udvist eller nægtet adgang til landet. Der er endnu en meget alvorlig grund til bekymring. Under krisen begik de moldoviske myndigheder alvorlige krænkelser af menneskerettighederne. Ifølge efterretningerne blev næsten 250 mennesker arresteret efter de voldelige protester den 7. april. Mange af dem, de fleste unge mennesker, blev slået af politiet, udsat for umenneskelig behandling og tortur. De blev nægtet adgang til juridisk hjælp, og de fik ikke lov til at underrette deres familier. Tre unge demonstranter døde.
Vi gjorde det helt klart over for de moldoviske myndigheder, at sådanne krænkelser af menneskerettighederne og pressefriheden ikke kan accepteres af EU. De voldelige begivenheder, der fandt sted i Kishinev, retfærdiggør ikke de statslige myndigheders grusomme foranstaltninger. Moldova har vedtaget europæiske normer og værdier gennem foranstaltninger som f.eks. EU-Moldova-handlingsplanen. EU har indtrængende opfordret de moldoviske myndigheder til at overholde menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder.
Den 15. april tog Moldovas præsident, Vladimir Voronin, et skridt i den rigtige retning, da han gav amnesti til alle de personer, der var blevet arresteret under protesterne med undtagelse af folk med en tidligere straffeattest. Han krævede ligeledes en transparent og ordentlig undersøgelse af begivenhederne. Undersøgelsen skal foretages i samarbejde med de relevante europæiske og internatonale institutioner. Menneskerettighedssituationen overvåges nøje på stedet af EU samt Europarådet, OSCE og FN. Det er vigtigt at koordinere dette arbejde. For at undersøgelsen i Moldova kan betragtes som pålidelig og retfærdig er det nødvendigt med international deltagelse. Den skarpe konflikt og den mistillid, der har været fremherskende i det moldoviske samfund i de seneste uger, kan kun overvindes gennem en transparent proces.
Det er vigtigt at finde en politisk løsning på denne krise. Moldova har meget alvorlige økonomiske problemer på grund af den globale finanskrise. Fortsat politisk uro vil gøre det umuligt for landet at håndtere de økonomiske problemer. Der er et presserende behov for en regering, der fungerer. Det vil også være nødvendigt med hjælp udefra, herunder i stort omfang fra IMF. Det er meget vigtigt, at vi på dette stadie ikke blot beskæftiger os med de øjeblikkelige konsekvenser af den nuværende krise. Vi bør ligeledes overveje, hvilken politik vi ønsker at føre over for Moldova. Krisen har tydeligt vist, at det er nødvendigt med konsekvente og ambitiøse foranstaltninger for at styrke de demokratiske standarder og institutioner i Moldova. Der vil blive brug for større hjælp fra EU, hvor der fokuseres på institutionsopbygning gennem en reform af politiet og retssystemet og gennem en sikring af pressefriheden og pluraliteten. Den aftale, de moldoviske politiske partier når frem til som en løsning på den nuværende krise, bør indeholde et løfte om en gennemgribende reform af de førnævnte områder.
Jeg vil gerne slutte med at understrege, at Moldova er et af de lande i Østeuropa, der har gjort mest fremskridt i retning af at overholde de demokratiske standarder og i forbindelse med deres vilje til at tilnærme sig EU. Det er i vores interesse at hjælpe Moldova til at overvinde den aktuelle krise og til at fortsætte ad denne vej. Det østlige partnerskab vil danne rammen for en større EU-hjælp, der er rettet mod politiske og økonomiske reformer i Moldova og andre lande i regionen. Vi har alle interesse i at sikre, at demokratiet styrkes i Moldova, og at Moldova fortsætter med at tilnærme sig EU.
Olli Rehn
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Under henvisning til hr. Watsons meddelelse vil jeg gerne først byde vores gæster fra Moldova hjertelig velkommen.
Det er rigtigt, at situationen i Republikken Moldova giver anledning til stor bekymring. Vi følger nøje med i udviklingen og forsøger at fremme en dialog og en forsoning mellem de politiske kræfter i landet.
Med hensyn til forløbet af det nylige valg har min kollega, Benita Ferrero-Waldner, hilst den OSCE-ledede internationale valgobservationsmissions foreløbige vurdering velkommen. Missionen konkluderede, at valget havde fundet sted i et pluralistisk miljø, at vælgerne havde haft et klart politisk valg, og at man havde overholdt en række internationale normer for demokratiske valg.
Men man konstaterede betydelige mangler, som giver anledning til alvorlig bekymring, og som Kommissionen allerede havde udtalt sig om før valget. Det drejer sig om overdreven administrativ indblanding, utilstrækkelig respekt for ytringsfriheden og alle partiers adgang til medierne, samt generelt manglende tillid fra borgernes side til den demokratiske valgproces. Disse mangler skal der gøres noget ved så hurtigt som muligt, især efter begivenhederne den 7. april.
Endnu mere bekymrende er forlydender om omfattende krænkelser af menneskerettighederne efter demonstrationerne på valgdagen. Efter uroen, der fulgte efter demonstrationerne den 7. april, fordømte Kommissionen kraftigt den overdrevne anvendelse af magt og opfordrede alle involverede parter til at stoppe anvendelsen af ophidsende retorik og vold.
Vi holder fortsat nøje øje med dette spørgsmål. Overholdelse af menneskerettighederne er stadig en nøglebetingelse for en yderligere udvikling af vores forbindelser til Moldova. Det er helt afgørende, at påstande om sikkerhedsstyrkernes krænkelse af menneskerettighederne undersøges grundigt og hurtigt. Hvis påstandene bevises, er det nødvendigt, at myndighederne handler for at sikre, at de ansvarlige for sådanne krænkelser stilles for retten.
Vi er glade for præsident Voronins tilsagn om at mødes med Europarådets kommissær for menneskerettigheder, Thomas Hammerberg, samt om at samarbejde med EUSR om disse spørgsmål. Det er ligeledes positivt, at Moldova har vist interesse for muligheden af, at der udsendes en fact-finding-mission fra EU.
Sådanne missioner kan naturligvis ikke træde i stedet for staten, som har ansvaret for at undersøge og retsforfølge krænkelser af menneskerettighederne, men de kan bidrage til at kaste lys over det nylige valg og de efterfølgende begivenheder.
Situationen er meget skrøbelig i Moldova i dag. Landet har hele tiden udtrykt ønske om at uddybe sine forbindelser til EU. Den nuværende krise er en prøvesten på Moldovas beslutsomhed i denne forbindelse.
Vi hilser det velkomment, at Rumænien ikke har reageret med lignende skridt efter indførelsen af visumkrav for rumænske borgere, og efter at dets ambassadør var blevet erklæret for persona non grata. Vi bør tilskynde alle parter til at udvise den største forsigtighed og til hele tiden at huske på, at det overordnede mål er at stabilisere landet.
Den nuværende situation er alvorlig, men vi bør hele tiden holde os det bredere perspektiv for øje. Nøglen til fremtidig stabilitet og velstand i Moldova er en uddybning af dets forbindelser til EU. Nu, hvor vi står over for starten på det østlige partnerskab, er det nødvendigt at vise, at vi rent faktisk er rede til at bistå Moldova i arbejdet med at overvinde de aktuelle vanskeligheder, især ved at mindske spændingerne, fremme en dialog og styrke båndene mellem os.
Republikken Moldova er vores nabo. Vi har i de sidste 15 års arbejde haft et tæt og tillidsfuldt samarbejde med Moldovas borgere. Vi kender Moldovas europæiske ambitioner. Det er afgørende, at vi stadig arbejder sammen med Moldovas befolkning, og at vi sammen bestræber os på ikke blot at overvinde de udfordringer, der opstod i forbindelse med valget, men også at overvinde de udfordringer, der skyldes den globale økonomiske og finansielle tilbagegang. Vi bekymrer os med andre ord om Moldova og dets borgere.
Marian-Jean Marinescu
Fru formand! Republikken Moldova har internationale forpligtelser, hvilket betyder, at det har accepteret at respektere demokratiet, retsstaten og menneskerettighederne. Men de seneste begivenheder har vist os, at de langt fra overholder disse forpligtelser. Vilkårlig arrestation, kidnapning, folk, der forsvinder, grov krænkelse af de arresteredes rettigheder, umenneskelig og nedværdigende behandling, terrorisering af borgere og trusler med våben er beklagelige handlinger, som sætter dette lands EU-fremtid på spil.
Kampagnen mod massemediernes repræsentanter og oppositionspartierne samt arrestation og udvisning af journalister er alvorlige og beklagelige handlinger. Jeg fordømmer denne forfølgelseskampagne, de alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og de ulovlige handlinger, som regeringen i Republikken Moldova begår.
Den planlagte EU-bistand for årene 2007-2010 til støtte for udvikling af demokrati og god regeringsførelse i Moldova beløber sig til mere end 50 mia. EUR. Jeg håber, at pengene ikke er blevet brugt til at træne politiet i at udøve vold mod befolkningen. Jeg vil anmode Kommissionen om at forelægge en rapport for Europa-Parlament vedrørende anvendelsen af alle EU-midler i Republikken Moldova.
Rumænien fører og vil fortsætte med at føre en proaktiv politik til støtte for Republikken Moldovas integration i de europæiske strukturer. Grunden hertil er ikke blot de historiske bånd, der knytter os til dette lands borgere, men især at vi er overbevist om, at Republikken Moldovas skæbne ligger i Europa som en moderne, demokratisk stat, der er baseret på respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder. De moldoviske myndigheders beskyldninger mod Rumænien er tåbelige. Indførelsen af visum for rumænske borgere er ligeledes ubegrundet og uacceptabel. Statschefer skifter, men borgerne forbliver de samme.
Jeg er overbevist om, at det er i EU's interesse, at Republikken Moldova følger den europæiske vej på linje med dets borgeres forhåbninger om at leve i en stabil, sikker og demokratisk stat. I den forbindelse er det østlige partnerskab et effektivt instrument og et ståsted for Republikken Moldovas borgeres europæiske forhåbninger.
Marianne Mikko
Fru formand, mine damer og herrer! Jeg har altid været en stærk fortaler for Moldova, men den aktuelle krise bekymrer mig meget. Selv om Moldova er et lille land, som er afhængigt af udenlandsk bistand, kan vi ikke sætte kikkerten for det blinde øje, når retsstatens principper krænkes.
Forbindelserne mellem EU og Moldova er stadig meget vigtige for os, men man skal ikke tro, at EU består af blåøjede, naive mennesker, som tror på alt, hvad de moldoviske myndigheder fortæller dem. Europa-Parlamentets kommende ad hoc-mission til Moldova er meget vigtig. Intet emne vil være tabu. Vi ønsker at vide, hvorledes politiet opførte sig over for demonstranterne efter valget. Overholdelse af menneskerettighederne ikke blot i ord, men også i handling er af allerstørste betydning for EU og for de direkte valgte repræsentanter for befolkningerne. Desværre var det signal, som Republikken Moldova udsendte i går på mødet i Udenrigsudvalget og Moldova-delegationen, at Europa må være forberedt på monologer i Chişinău. Det kan vi ikke acceptere, eftersom europæisk integration betyder åben dialog, hvor partnerne diskuterer alt. Jeg tror på det østlige partnerskab og også på muligheden for demokrati i Moldova. Lad os derfor hjælpe Moldova.
Graham Watson
for ALDE-Gruppen. - (EN) Fru formand! Tilstanden i Moldova vækker triste minder om Europas ulykkelige fortid. Vi ser en kommunistisk regering, der erklærer at have vundet på sine egne betingelser, demonstranter, der bliver slået og dræbt, beskyldninger om, at naboerne organiserer uro. Hvis der er virkelige beviser på, at den rumænske sikkerhedstjeneste stod bag volden, bør der foretages en grundig undersøgelse af det internationale samfund.
Parlamentets mission i næste uge skal prøve at finde beviser på forlydender om, at der var blevet trykt 200 000 ekstra stemmesedler, påstande om, at der var 400 000 vælgere registreret på valgdagen uden tilstrækkelige identitetsbeviser, og at vælgerne i Transnistrien en masse blev frataget stemmeretten. Indtil alt dette er blevet undersøgt, indtil OESC har aflagt rapport, er der mange, der simpelt hen ikke vil tro på resultaterne, ligegyldig hvad Moldovas domstole konkluderer. Måske er kommissær Ferrero-Waldners instinktive optimisme ikke på sin plads.
Præsident Voronin bør ligeledes fordømme tilbageholdelser, tæsk og udenretslig drab på unge mennesker, der vilkårligt blev arresteret efter protesterne. Vi kan ikke acceptere flere hindringer for advokater eller ngo'er, eller at man tilbageholder navnene på og antallet af de tilbageholdte. Jeg vil bede kommissæren om at fortælle, om Moldovas udvisning af Rumæniens ambassadør og kravet om visum for rejsende er et brud på EU's aftale med landet. Hvis det er tilfældet, hvad agter Kommissionen så at gøre?
Præsident Băsescus meddelelse om pas øgede yderligere spændingerne. Vi skal vise forståelse for bilaterale forbindelser, men vi skal ikke desto mindre insistere på, at man overholder de aftaler, der er indgået.
Vores moldoviske gæster beskriver et land, hvor frihed og demokrati bliver fornægtet på så mange måder, hvor internettet på mystisk vis svigter, hvor tv-kanaler forsvinder fra æteren, hvor det statslige tv viser mavedans i stedet for at rapportere om volden i gaderne.
I EU må vi, samtidig med at vi er opmærksomme på geopolitikken, forstå de politiske forhold i Moldova, hvor befolkningen ønsker demokrati og valgfrihed. Moldova er et land, der først og fremmest handler med landene vest for sig, et land, der er knyttet til landene i EU gennem geografi, historie og kultur. Når vores ledere i næste måned samles til det østlige partnerskabs topmøde, bør de sikre, at de bygger et partnerskab, der er baseret på demokrati og menneskerettigheder. Præsident Voronin og hans kammerater skal forpligte sig at tilslutte sig den sag. Det bør EU kræve.
Bastiaan Belder
(NL) Fru formand! De internationale rapporter om urolighederne i Moldova i begyndelsen af april og deres konsekvenser giver anledning til en lang række spørgsmål, spørgsmål, som de europæiske institutioner skal stille til de moldoviske og de rumænske myndigheder.
For det første Chişinău. Planlægger den moldoviske regering virkelig at åbne ild mod demonstranter i nødsituationer fremover? Jeg henviser medlemmerne til premierministerens meddelelse på det statslige tv. Hvordan forklarer den moldoviske regering de nationale sikkerhedsorganers radikale kovending over for demonstranter og andre modstandere? Dette var en kovending fra en uforståelig passivitet over for hærværk, ildspåsættelse og plyndringer af regeringsbygninger til brutal fysisk vold imod ubevæbnede borgere, der har resulteret i mistænkelige dødsfald.
Frem for alt vil jeg spørge, hvordan Republikken Moldova kan frigøre sig for sit ansvar for disse krænkelser af de mest grundlæggende rettigheder? Som svar på dette sidste og væsentlige spørgsmål, fru formand, er det helt klart vigtigt at tage hensyn til det åbne brev med ni henstillinger, som 14 moldoviske menneskerettighedsaktivister overrakte til det tjekkiske formandskab i går. Jeg håber, at de europæiske institutioner, kommissær Rehn og det tjekkiske formandskab vil tage hensyn til dette brev. Fremtrædende personer i det moldoviske samfund beder om en forklaring. Vi skal konfrontere de moldoviske myndigheder.
Desuden skal Bruxelles som minimum bede Bukarest om en forklaring på forslaget om i massivt omfang at give moldoviske borgere med rumænske bedsteforældre mulighed for at få rumænsk statsborgerskab. Det er helt klart fornuftigt med en europæisk høring vedrørende de vidtrækkende konsekvenser af en sådan generel beslutning.
Adrian Severin
(EN) Fru formand! Voldshandlingerne i Republikken Moldova var ikke en revolution, men en opstand, der fandt sted i en revolutionær atmosfære i et splittet samfund. Denne vold kan også anses for at være blevet fremprovokeret og anvendt som led i en strategi med det formål at ændre grænserne mellem EU og Eurasien.
Derfor er det problem, vi skal finde en løsning på, et europæisk problem. Det er ikke blot et nationalt problem eller et problem for en enkelt medlemsstat. Men løsningen på dette problem skal ikke være gengældelse, men en intensivering af bestræbelserne på at få Moldova til at slå ind på den europæiske vej. Løsningen er heller ikke at tilskynde den moldoviske elite til at forlade landet som indehavere af udenlandske pas.
I den forbindelse skal vi styrke EU's mission i Moldova, både i omfang og ressourcer, fremskynde forhandlingerne med Moldova om lettere visumadgang og uddybe samarbejdet i marken for at styrke både den offentlige orden og respekten for menneskerettighederne. Vi skal arbejde sammen med myndighederne, oppositionen og civilsamfundet, men også med Rusland, som er en vigtig aktør i regionen. Vi bør undgå, at disse begivenheder anvendes som undskyldning for en ensidet løsning vedrørende Transnistrien.
Anna Ibrisagic
(SV) Fru formand! Nogen mener, at vi skal vedtage en beslutning om Moldova, og nogen mener, at vi ikke skal. De, der ikke ønsker denne beslutning, nævner ofte, at OSCE rent faktisk selv godkendte valget. Jeg vil gerne sige, at OSCE's rapport ikke var helt ukritisk. Den indeholdt tværtimod en lang række kritikpunkter. Men beslutningen drejer sig ikke kun om valget, men også om, hvad der skete efter valget, og hvad der er foregået i Moldova i et godt stykke tid.
Menneskerettighederne skal respekteres. Medierne skal have frihed. Mishandling af fredelige demonstranter kan aldrig accepteres. Ved at vedtage denne beslutning kan vi sende et stærkt signal til befolkningen i Moldova for at vise dem, at de ikke er alene, at vi kan se, hvad der sker der, og at vi ikke vil acceptere det. Derfor opfordrer jeg Dem alle til at støtte dette beslutningsforslag.
Victor Boştinaru
(RO) De begivenheder, der har fundet sted i Republikken Moldova, har længe ligget i kortene. Med dette mener jeg, at man inden for dialogen mellem EU og Republikken Moldova i 2008 nævnte mindst tre vigtige spørgsmål: a) fri adgang for oppositionen til de offentlige massemedier, hvilket Voroninregimet systematisk har afvist og institutionaliseret, b) manglende overholdelse af henstillingen fra Venedigkommissionen om at afstå fra at ændre loven om parlamentsvalg, som blankt blev afvist af regimet i Chişinău og dets kollaboratører, c) oppositionens deltagelse i vigtige beslutninger om landets politik, navnlig dets europæiske integrationspolitik, endnu et forslag, som blankt blev afvist.
Det forhold, at disse tre vigtige temaer er blevet ignoreret eller systematisk afvist af vores partnere i Chişinău, viser os rent faktisk, at EU er blevet blankt afvist af Moldova med hensyn til spørgsmål af grundlæggende betydning for landets fremtid. De begivenheder, der forekom på valgdagen, var kun den forudsigelige afslutning på en historie, som EU og Europa-Parlamentet måske har et vist medansvar for.
Maria Petre
(RO) Fru formand, mine damer og herrer! Vi har tre typer problemer med Republikken Moldova, alle alvorlige, og ud fra dem kan vi planlægge tre reaktioner. Den første type drejer sig om menneskerettigheder. Vi har hundreder af unge mennesker, der er blevet fængslet, undertiden endda torteret. Den næste type drejer sig om pressefrihed. Vi har journalister, der er blevet truet og bortført på åben gade. Den sidste type drejer sig om metoden for afvikling af valget. Vi har en lang række specifikke oplysninger, der tyder på valgsvindel. Vi er også nødt til at være lige så beslutsomme med hensyn til dette sidste aspekt. Oppositionspartierne fastholder, at valgsvindel har ændret resultatet med 10-15 %. Borgerne i Republikken Moldova knytter stadig store forhåbninger til vores beslutninger, til vores reaktioner. Det er deres eneste vej ud af denne tragiske situation, som nærmest er uden fortilfælde i Europa, som de har skullet gennemleve.
Alexandru Nazare
(RO) Fru formand! I Chişinău har man i dag ret til at forholde sig tavs, man har ret til at gøre det, man får besked på, og man har ret til at betale skat til en elite, der ikke er ansvarlig over for nogen, til at emigrere, til at indordne sig og om nødvendigt til at hade på kommando. Man har ikke ret til ytringsfrihed, forsamlingsfrihed, til offentlig debat og ikke en gang ret til selv at bestemme over sin identitet. Fru kommissær, det er betingelserne for at stabilisere Republikken Moldova, men de giver ikke megen grund til optimisme.
Efter at landet er slået ind på denne vej, er den eneste skæbne, der kan vente Moldova, i bedste fald, den samme som Belarus. Længe før valget lykkedes det kommunistpartiet at opnå og konsolidere sin absolutte kontrol over alle massemediernes kanaler. Disse foranstaltninger har tømt den demokratiske proces for indhold og tvunget en fjerdedel af landets befolkning til at emigrere. På denne baggrund kan valget ikke have fundet sted uden skyggen af tvivl. Den undertrykkelse, der udøves af Chişinău, er nu blevet et middel, som myndighederne benytter til at kommunikere med befolkningen.
Derfor kan EU fremover ikke tillade sig at anlægge en eftergivende og ambivalent holdning over for regimet i Chişinău. Fremover vil vores tavshed eller disse ambivalente udtalelser antyde, at vi accepterer og medvirker til at udvise foragt for grundlæggende friheder og det demokratiske juridiske system samt til voldshandlinger og undertrykkelse. Sidst, men ikke mindst viser krisen i Chişinău, at vi skal forbedre de metoder, vi anvender til at observere og overvåge valg, og genoverveje den rolle, som vores permanente repræsentant har i landet.
Charles Tannock
(EN) Fru formand! Moldova er stadig et af de fattigste lande i Europa med et skrøbeligt demokrati under ledelse af præsident Voronin, der er vaskeægte Homo Sovieticus, som stadig med stolthed kalder sig kommunist, og som desværre er ambivalent over for EU selv med hensyn til østpartnerskabet.
Ikke desto mindre er han fortsat populær, navnlig i landdistrikterne og hos den ældre generation, der længes efter sikkerheden i USSR i disse usikre økonomiske tider.
OSCE-trojkaen, der omfattede vores egen EP-delegation, godkendte grundlæggende hans sejr, så det må vi bare acceptere, selv om vi må protestere kraftigt mod de undertrykkende angreb på oppositionens demonstranter, der anklagede regeringen for at monopolisere medierne under valgkampen, for at anvende et forældet og upålideligt valgregister - der omfatter mange mennesker, der formodes at være døde - og at man fratog den store diaspora i udlandet enhver indflydelse, da den ikke fik mulighed for at stemme.
Lige nu skal vi koncentrere os om menneskerettighedskrænkelserne, som skal undersøges fuldt ud af en EU-mission, hvis Moldova fortsat ønsker vores støtte til sine ønsker vedrørende EU-samarbejdet og det atlantiske samarbejde.
Paul Rübig
(DE) Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg er meget taknemmelig for denne forhandling, for den viser, at et Europa med 27 medlemsstater og 500 mio. borgere helt klart har vægt uden for Europas grænser. Mange borgere i Moldova har erkendt, hvor vigtigt det er med magtdeling, at udvikle en grundlæggende demokratisk forståelse og kæmpe for den.
Det sker ikke af sig selv, at befolkningen kæmper for demokratiet i dag og kan fremføre sin overbevisning offentligt og ikke spærres inde eller udsættes for undertrykkelse, hvis de gør. Derfor mener jeg - og her vil jeg gerne støtte kommissæren fuldt ud - at vi i Europa bør udnytte alt det, vi har til vores rådighed i øjeblikket, i kampen for de enkelte borgeres frihed, for pressefrihed og for et veletableret demokrati.
Petr Nečas
formand for Rådet. - (CS) Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Situationen i Moldova er stadig skrøbelig, og EU skal fortsætte sine intense bestræbelser på at få parterne til forhandlingsbordet. EU skal også arbejde med dem for at finde en fælles løsning, der er omfattende, afbalanceret og realistisk, og som kan bidrage til at styrke den demokratiske proces og de demokratiske institutioner i Moldova. Jeg er fuldstændig enig med Graham Watson i, at hr. Voronin skal tilslutte sig de demokratiske principper, og at han skal fordømme tortur og vold over for demonstranter. Jeg mener, at alle også bør fordømme anholdelserne af journalister og de massive krænkelser af ytringsfriheden. I denne henseende er det også vigtigt for os at yde fuld støtte til det arbejde, som EU's særlige repræsentant i Moldova udfører.
Der må ikke herske tvivl om, at EU og Rådet er meget oprørte af de menneskerettighedskrænkelser, der skete i Moldova under krisen. Vi opfordrer de moldoviske myndigheder til straks at indgå i en gennemsigtig proces med fuld opbakning fra de relevante europæiske og internationale institutioner og til at efterforske og fordømme menneskerettighedskrænkelserne. Krisen har vist, at der er behov for at styrke EU's bistand, som er rettet mod en yderligere politisk og økonomisk reform i Moldova, med henblik på at styrke Moldovas overholdelse af demokratiske standarder og værdier i overensstemmelse med EU's støtte i spørgsmålet om moldovisk suverænitet og territorial integritet. EU er parat til at samarbejde og til at bringe Moldova tættere på EU. Men grundlaget for dette er et demokratisk Moldova, et Moldova, hvor menneskerettighederne respekteres, og et Moldova, hvor der er ytringsfrihed, og hvor de grundlæggende demokratiske institutioner fungerer.
Olli Rehn
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Jeg vil gerne benytte min taletid til at besvare nogle af Deres spørgsmål og kommentarer ved denne efter min mening meget ansvarlige meningsudveksling i dag.
Jeg vil begynde med hr. Watsons bemærkninger vedrørende visa og menneskerettigheder, men først vil jeg kommentere hans bemærkninger vedrørende min kollega, Benita Ferrero-Waldner, som er ansvarlig for vores relationer med Moldova. De sagde, at Benita er en instinktiv optimist. Jeg kan forsvare hendes og Kommissionens position ved først at sige, at Kommissionens holdning rent faktisk er meget realistisk og afbalanceret. For det andet skal man være professionel optimist for at være EU-kommissær, i det mindste, hvis man er ansvarlig for EU-udvidelsen og relationerne med det sydøstlige Europa.
Med hensyn til visumspørgsmålet er vi virkelig forfærdede over Moldovas beslutning om at indføre et visumkrav for rumænske borgere. Dette er uacceptabelt. Vi er i færd med at undersøge, om dette træk er lovligt. Vi vil forfølge dette spørgsmål den 30. april, dagen før arbejdernes internationale kampdag den 1. maj, over for de moldoviske myndigheder inden for rammerne af den fælles forvaltningskomité Kommissionen-Moldova, der blev oprettet inden for aftalen om lettere visumadgang.
Mere overordnet set vedrørende valget, efterdønningerne efter valget og menneskerettighedskrænkelserne fordømte Kommissionen på det kraftigste den vold, der udbrød i gaderne i Chişinău den 7. april, og den massive og overdrevne magtanvendelse fra de retshåndhævende myndigheders styrkers side og efter sigende efterfølgende også af private militser. Rapporter om udbredte menneskerettighedskrænkelser over for fængslede og om bortførelser vækker også alvorlig bekymring.
Vi kan se, at realistisk set er det af den største betydning for Moldova at leve op til sine europæiske forhåbninger, at påstande om menneskerettighedskrænkelser undersøges grundigt og upartisk med deltagelse af alle politiske kræfter og under international kontrol, når det er hensigtsmæssigt. De, der mistænkes for at have begået strafbare handlinger, herunder krænkelser af menneskerettighederne, skal undersøges, og hvis de anklages for sådanne handlinger, skal de tilbydes en retfærdig rettergang.
Endelig med hensyn til de sandsynlige følger af efterspillet efter valget for forholdet mellem EU og Moldova vil jeg sige, at det har sat fokus på det ufærdige i Moldovas interne reformer, navnlig med hensyn til retsstatsprincippet og respekten for de grundlæggende friheder. Vi forventer, at alle de involverede parter i Moldova, de officielle myndigheder og den politiske opposition og civilsamfundet enes om at gøre fremskridt i retning af en løsning på den nuværende krise, der vil føre til mere, ikke mindre, demokrati og frihed for den moldoviske befolkning.
Historien for det, der er blevet til EU, er et konkret bevis på, at dialog og samarbejde og retsstatsprincippet kan føre til en sammenhængende og bæredygtig kombination af respekt for grundlæggende friheder, politisk stabilitet og økonomisk fremgang.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen om eventuelle forslag til beslutning finder sted under næste mødeperiode.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Corina Creţu  
På et tidspunkt hvor de kommunistiske myndigheder i Chişinău holder fast i magten gennem bedrag og tortur, stiller premierministeren i det land, der har EU-formandskabet sig tilfreds med at beskrive krisen ved EU's grænser som "bekymrende". Ikke en gang beviser for terror og den aggressive holdning over for en EU-medlemsstat har fremkaldt den samme reaktion som forvridningen af en legitim beslutning fra Rumæniens side om at fremskynde processen for at genvinde sit rumænske statsborgerskab for dem, der mistede det mod deres vilje under tragiske historiske omstændigheder, hvilket Vesten bærer en del af ansvaret for.
Jeg er nødt til at nævne hykleriet hos nogle politikere, der nu fører skræmmekampagne om den million mennesker fra Moldova, der står parat til at invadere Vesten, på samme måde som de frem til 2007 viderekolporterede påstande om angreb fra rumænsk side.
Med hensyn til undertrykkelsen af demokrati og grundlæggende friheder får vi mulighed for en drøftelse med d'herrer Lukashenko og Voronin efter lanceringen af østpartnerskabet. Hvis denne samarbejdsmekanisme ikke fører til demokratiske reformer i de tidligere sovjetstater, der er blevet indbudt, betyder det, at den vil være en død sild.
Jeg kan ikke andet end at nå frem til den barske konklusion, at for nogle europæere er Tibet tættere på end Moldova. Dette sker sandsynligvis, når vejen til Chişinău går gennem Moskva.
Silvia-Adriana Ţicău  
Valget den 6. april 2009 i Republikken Moldova blev efterfulgt af demonstrationer. Desværre stødte pressen på problemer med at viderebringe oplysninger om begivenhedernes forløb. Jeg mener, at pressefrihed, ytringsfrihed og respekt for menneskerettigheder og retsstaten er principper, som vi alle efterlever, fremmer og forsvarer.
Jeg føler, at situationen i Republikken Moldova er ekstremt alvorlig. Jeg mener navnlig, at EU skal behandle denne situation alvorligt og diplomatisk. Jeg mener, at anklagerne mod Rumænien også rettes mod EU. Men at erklære den rumænske ambassadør i Chişinau for persona non grata og Republikken Moldovas pludselige og ensidige indførelse af visumpligt for rumænske borgere er uacceptabelt.
Republikken Moldova er et europæisk land i kraft af sin historie og geografi. Det er en af EU's naboer, og relationerne mellem EU og Republikken Moldova skal fortsat være baseret på godt naboskab. Den region, jeg kommer fra, støder op til Republikken Moldova og Ukraine. Vi deltager i mange fælles udviklingsprogrammer, og jeg mener, at Rumænien og EU skal fortsætte med at støtte den økonomiske og sociale udvikling i Republikken Moldova gennem et partnerskab baseret ikke bare på godt samarbejde, men især på gensidig respekt.
