Produktion og beskæftigelse inden for tekstil- og beklædningsindustrien i de forskellige EU-medlemsstater (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er mundtlig forespørgsel til Kommissionen om produktion og beskæftigelse inden for tekstil- og beklædningsindustrien i de forskellige EU-medlemsstater.
Corien Wortmann-Kool
suppleant for forfatteren. - (EN) Fru formand! Jeg vil på vegne af Udvalget om International Handel redegøre for, hvad der er på spil her.
Det drejer sig om produktion og beskæftigelse inden for tekstil- og beklædningsindustrien i forskellige EU-medlemsstater. Den Europæiske Union og Kina er blevet enige om et fælles overvågningssystem med hensyn til eksporten af bestemte kategorier af tekstil- og beklædningsprodukter fra Kina til EU-medlemsstaterne, men dette system ophørte med at eksistere den 31. december 2008.
I de sidste to år er 350 000 arbejdspladser gået tabt, og antallet af virksomheder faldt med 5 % i samme periode. I lyset af det stigende antal virksomheder, der indstiller deres aktiviteter eller flytter deres produktion, hvilket fører til stigende arbejdsløshed i flere regioner, vil jeg gerne på vegne af Udvalget om International Handel stille følgende spørgsmål:
Har Kommissionen eller en medlemsstat foreslået eller krævet en forlængelse af den fælles overvågningsmekanisme efter den 31. december 2008 eller nogen anden foranstaltning inden for denne ramme?
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at beskytte produktionen og beskæftigelsen i tekstil- og beklædningsindustrien?
Vil Kommissionen fortsat overvåge markedets udvikling i realtid, importstatistik og toldmæssige kontrolforanstaltninger og underrette industrien om den nyeste udvikling?
Hvordan ser situationen ud med hensyn til den foreslåede forordning om oprindelsesbetegnelse?
Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at behandle de forslag, som Parlamentet vedtog i sin beslutning af 13. december 2007?
Catherine Ashton
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Det er forståeligt nok, at der under disse forhold hersker bekymring om industriens fremgang til trods for konkurrencen, og tekstiler er naturligvis meget vigtige. Beskæftigelsen har været støt faldende, og produktionen er faldet igen, og det efter et par år med relativ stabilitet. Det skal ikke glemmes, at industrien står i skudlinjen, når det kommer til globalisering. De små og mellemstore virksomheder spiller her en væsentlig rolle.
Efter aftalememorandummet i 2005 havde vi en aftale om et fælles overvågningssystem, sådan som fru Wortmann-Kool har gjort os opmærksomme på, og det har givet os nogle indledende oplysninger om samhandelen. Vi er derfor bedre rustet til at reagere, hvis vi skulle stå over for en pludselig vækst i vores industri. Det er også et yderligere skridt i overgangen til åbne markeder, der er udformet og udviklet, som medlemmerne sikkert ved, med de berørte økonomiske aktører og i samråd med medlemsstaterne og Parlamentet. Ved at fremme en proces med gradvise ændringer har vi hjulpet industrien med at tilpasse sig. Den er blevet støttet af arbejdsmarkedets parter. De krævede ikke en forlængelse af den frivillige vækst i henhold til aftalememorandummet, da den udløb i 2008, og de krævede heller ikke en fortsættelse af overvågningssystemet i 2009, selv om jeg påskønner, at nogle medlemsstater havde foretrukket det modsatte. Importen fra Kina er generelt set steget, men inden for rimelighedens grænser. Betydelige stigninger i nogle kategorier, såsom f.eks. kjoler, bukser og trøjer, er blevet opvejet af fald i tekstilimporten fra leverandører i andre lande. Så alt i alt blev der i 2008 kun realiseret en mindre samlet stigning, som markederne har absorberet rimelig godt.
De rette politiske reaktioner er ikke at lukke vores markeder eller stoppe overvågningen af importen. Vi bør sikre, at alle virksomheder kan forandre sig, tilpasse sig, drive handel og forny sig ud af de nuværende forhold. Det var netop for at hjælpe virksomheder som disse, at den økonomiske genopretningsplan blev godkendt. Den repræsenterer en enorm stigning på 1,5 % af EU's BNP, hvilket vil være en hjælp for tekstil- og beklædningsindustrien. Udfordringerne for industrien går forud for den nuværende tilbagegang. Otte af de 15 ansøgninger under Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen har drejet sig om støtte til tekstilarbejdere.
Kommissionen er indstillet på at støtte initiativer til etableringen af partnerskaber inden for tekstil- og beklædningsindustrien, som sigter mod at foregribe omstruktureringer og beskytte beskæftigelsen, og industrien kan trække på sin mangeårige struktur for social dialog. Vi hilser Parlamentets beslutning om fremtidsperspektiverne for tekstilsektoren velkommen. Vi arbejder videre med markedsadgang, med midler fra lead market-initiativet og med enhver frihandelsaftale som sager, der er helliget miljømæssige og sociale standarder. Valutadevalueringen står naturligvis stadigvæk på vores dagsorden.
Georgios Papastamkos
for PPE-DE-Gruppen. - (EL) Fru formand! Tekstil- og beklædningsindustrien er om nogen en globaliseret industri i økonomien, en industri præget af uafbrudte ændringer med hensyn til produktionssted og konstante omstruktureringer og tilpasninger til nye forhold, såsom liberaliseringen af den internationale handel. For mange medlemsstater i Den Europæiske Union heriblandt Grækenland, er denne industri en vigtig kilde til eksport og beskæftigelse. De mange produktionsenheder, der flytter, og den konstant faldende beskæftigelse har dog antaget foruroligende proportioner. Foruden de strukturelle problemer er den voldsomme forskel mellem importafgifterne i Den Europæiske Union og dens vigtigste konkurrenter en stor ulempe. Vi taler her om en sektor, der står for en ekstremt stor andel af alle beslaglagte piratkopierede varer ved EU's grænser, en andel der er konstant stigende. Jeg synes i den forbindelse, at forslaget om at oprette et europæisk observatorium for piratkopierede varer er en god idé, så vi kan opnå en bedre koordinering mellem kompetente myndigheder, medlemsstater og Kommissionens tjenestegrene og også sikre et mere effektivt samarbejde med den private sektor. Jeg tror, at vi bør vedtage bestemmelser om oprindelsesbetegnelser, som skal medvirke til at sikre grundlaget for loyal konkurrence og forbrugerbeskyttelse. Det er vigtigt at indføre mere effektive regler om oprindelse af hensyn til anvendelsen af toldkontingenter inden for rammerne af den generelle præferenceordning og regionale aftaler. Vi opfordres til at skabe en ny ramme for samarbejdsforbindelser mellem de agenturer, der gennemfører industri- og regionalpolitikker, og yde en effektiv støtte til europæiske virksomheder, navnlig de små og mellemstore virksomheder, så de kan bevare og yderligere forbedre konkurrenceevnen inden for deres specialiseringsområde. Jeg henviser her til fremstillingen af produkter med høj værditilvækst med hensyn til kvalitet og design, innovation og anvendelsen af ny teknologi.
Rovana Plumb
Fru formand! Vi vil gerne takke Dem for Deres besvarelser af de mundtlige forespørgsler. Jeg vil gerne understrege, at tekstilindustrien som bekendt yder et særligt stort bidrag til BNP i alle medlemsstater, herunder Rumænien. Vi er udmærket klar over, at denne sektor skaber nye arbejdspladser, særligt for kvindelige arbejdstagere. Jeg er enig i og støtter de foranstaltninger, som De foreslår, fordi vi er klar over, hvor vigtig handel er i den nuværende økonomiske krise, og vi må derfor indse, hvor vigtigt det er at træffe foranstaltninger, der kan beskytte vores arbejdspladser.
I betragtning af at det fælles system til overvågning af tekstilimporten fra Kina ophørte i slutningen af sidste år, og jeg kan forstå, at det var en vigtig markedsovervågningsmekanisme, foreslår jeg, at Kommissionen foruden tekstilindustrien også lægger større vægt på andre sårbare industrier som stål-, kemikalie- og maskinindustrien. Jeg vil også gerne foreslå, at Europa-Kommissionen regelmæssigt fremlægger konsekvensanalyser, statistikker eller andre oplysninger og relevante redskaber for disse industrier. Jeg vil gerne endnu engang rose Dem for de foranstaltninger, som De har foreslået med hensyn til adgang, frihandel, støtte og miljø.
Gianluca Susta
Fru formand, mine damer og herrer! Der er ingen tvivl om, at vi står over for en ekstremt alvorlig industriel krise, og den europæiske tekstilindustri kan ikke flygte fra denne krise, som også er en konsekvens af finanskrisen.
Det står klart, at et vaklende forbrug berører de europæiske varer i den højere prisklasse, herunder dem fra mit land, Italien, i en sektor, der som formanden for Udvalget om International Handel påpegede, har mistet 350 000 arbejdspladser og 5 % af virksomhederne.
Jeg tror dog på nuværende tidspunkt, at denne sektor foruden finansiel støtte har brug for regler, ligesom i andre industrisektorer, og har brug for reel gensidighed, som allerede nævnt. Mens det er forståeligt, at der med hensyn til vækstlande er en tendens til at åbne markedet for at fremme udviklingen af nye markeder i disse lande, er det straks sværere at forstå den manglende gensidighed i form af lovgivningsmæssige og toldmæssige hindringer, der eksisterer mellem de mest udviklede lande: De Forenede Stater, Canada, Australien og Japan.
Det er derfor, at Kommissionen og Rådet igen må rette større fokus på bestemte grundlæggende spørgsmål, som f.eks. spørgsmålet om oprindelsesbetegnelser, der efter min mening har fået større støtte på papiret end i praksis. Europa har brug for nye regler, men har også behov for gensidighed og en øget indsats for at bekæmpe forfalskning og piratkopiering, skride ind over for antidumpingforanstaltninger og især godkende forordningen om oprindelsesbetegnelse.
Som De kan se, fru kommissær, hvis vi deltager i en boksekamp med den ene hånd fastspændt på ryggen, kan vi ikke vinde. Jeg vil også gerne gentage, at det er et problem, der både vedrører De Forenede Stater og os, og ikke bare Kina eller Indien. I modsætning til os har de regler om sporbarhed, som også omfatter vores produkter. Det er derfor et grundlæggende spørgsmål, og jeg mener, at der bør sættes meget mere fart i Kommissionens initiativ på området, for vi har set, at når bare den vil, kan den overbevise selv de mest stridslystne, som det var tilfældet med miljøspørgsmålet.
Til slut mener jeg, at der er nogle foranstaltninger, der er dyrere end andre, men de dyre foranstaltninger indgår i en krisepakke, der iværksættes inden for kort tid. De omfatter Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, flere bevillinger til at øge investeringsniveauet og styrke de små og mellemstore virksomheders kapitalisering, supplerende støtte til forskning i tekstilteknologi og mere støtte til små og mellemstore virksomheders eksport. De mindre omkostningsfulde foranstaltninger omfatter forordningen om oprindelsesbetegnelse, beskyttelsen af intellektuel ejendomsret, antidumping og bekæmpelsen af forfalskning. Hvis vi kan gennemføre alle disse dyre og mindre dyre foranstaltninger, tror jeg, at vi kan hjælpe Europas økonomi uden at ændre konkurrencereglerne og uden at give efter for nyprotektionisme.
Pedro Guerreiro
for GUE/NGL-Gruppen. - (PT) Fru formand! I kølvandet på andre initiativer foreslog vi Europa-Parlamentets Udvalg om International Handel, at der i plenum rejses en debat om en mundtlig forespørgsel vedrørende produktion og beskæftigelse inden for tekstil- og beklædningsindustrien i de forskellige EU-medlemsstater, fordi vi anser det for at være påtrængende og nødvendigt.
Vi foreslog også, at Rådet skulle deltage i debatten, og at den skulle afsluttes med Parlamentets vedtagelse af en beslutning. Disse forslag blev dog ikke støttet af de øvrige parlamentsmedlemmer.
Der er nu gået over et år siden den debat, der fandt sted her i Parlamentet den 12. december 2007. Dengang advarede vi om, at hvis der ikke blev truffet foranstaltninger til beskyttelse af produktionen og beskæftigelsen i tekstil- og beklædningsindustrien, ville vi blive ved med at stå over for den langsomme destruktion af en stor del af denne strategiske sektor. Siden da, og som det også er sket tidligere, er tusinder af arbejdspladser blevet nedlagt og utallige virksomheder lukket, med 350 000 jobs og 5 % af virksomhederne alene i løbet af de to sidste år.
Vi vil gerne vide, om det er, hvad Europa-Kommissionen hævder at være konkurrence via omstrukturering. Siden da, og som det også skete tidligere, har arbejdstagerne fortsat været ramt af arbejdsløshed, alt for ofte uden betaling af godtgørelser eller tilgodehavender, øget udnyttelse, mere usikkerhed, udskudt betaling af løn og uregelmæssige arbejdstider.
Forskellige grunde og personer er skyld i denne situation, såsom dem, der taler for liberalisering af handelen med tekstiler og beklædning og produktionsudflytning med henblik på profitmaksimering, og som derved udsætter en stor del af industrien for en konkurrence, der fra starten er præget af dobbelte standarder.
Den Europæiske Union har enten lukket øjnene for denne situation eller truffet svage foranstaltninger, der langt fra løser industriens problemer og behov. I modsætning til andre industrier opfatter Europa-Kommissionen ikke tekstil- og beklædningsindustrien som vigtig, sådan som den hævder at gøre. Foruden de presserende foranstaltninger, som bør gennemføres af hver medlemsstat, har Den Europæiske Union også pligt til at finde en løsning på de alvorlige problemer, som industrien kæmper med.
Kan De fortælle mig, fru kommissær, om der vil blive indført bindende regler for anvendelsen af oprindelsesbetegnelser med vedtagelsen af forordningen om oprindelsesbetegnelse? Hvornår vil de samme krav om forbrugersikkerhed og -beskyttelse, som gælder for varer produceret i Den Europæiske Union, også gælde importerede varer? Hvordan vil Den Europæiske Union fortsat kunne overvåge importudvikling og toldkontrol i realtid, holde industrien fuldt orienteret og påberåbe sig sikkerhedsklausuler, når det er nødvendigt? Hvordan agter den at anvende den finansielle ramme for 2007-2013, herunder den såkaldte Fond for Tilpasning til Globaliseringen, for at opretholde produktionen og beskæftigelsen i tekstil- og beklædningsindustrien, navnlig i de små og mellemstore virksomheder, der er berørt af liberaliseringen? Hvornår vil der være en penge- og valutakurspolitik, der ikke straffer visse medlemsstaters eksport? Hvornår etableres det fællesskabsprogram, som Parlamentet har fremsat forslag om, og frigives de finansielle midler, der skal modernisere og fremme industrien og diversificere de industrielle aktiviteter, navnlig midlerne til de mindst begunstigede områder, som er afhængige heraf?
Tokia Saïfi
- (FR) Fru formand! Den europæiske tekstil- og beklædningsindustri er en industri, der i de sidste år har været hårdt ramt af globaliseringens ødelæggende virkninger.
I dag har industrien, på trods af stadigt smertefulde sår i bestemt europæiske regioner, skiftet retning, ikke mindst takket være udviklingen af tekniske og fornyende tekstiler.
Lad os dog ikke underminere industriens helingsevne ved at være slappe og skødesløse. Den Europæiske Union må bevare sin politiske vilje til at skabe en konstant konkurrencedygtig ramme for sine virksomheder ved at forblive årvågen og tage praktiske og effektive tiltag, når det er påkrævet.
For at EU kan gøre dette, fru kommissær, må De fortsat overvåge toldoplysninger om import fra Kina, og De må holde industrien orienteret om den nyeste udvikling. Vi må holde nøje øje med situationen og være lydhøre. Den Europæiske Union har redskaberne til det, hvilket handelsbeskyttelsesinstrumenterne er et perfekt eksempel på. Jeg vil derfor fortsætte med at slå fast, at et Europa, der beskytter, ikke er et protektionistisk Europa.
Min bekymring i dag, fru kommissær, gælder den hidtil usete mængde beslaglæggelser af forfalskede tekstil- og lædervarer, der er imprægneret med azofarvestoffer eller nikkel, hvilket udgør en stigende risiko for de europæiske forbrugeres sikkerhed og sundhed. Det er et fænomen, som De nok kan forestille Dem ikke forsvinder med den økonomiske krise, vi oplever.
Derfor opfordrer jeg Dem til at samarbejde med medlemsstaterne om hurtigst muligt at gennemføre den fireårige handlingsplan for bekæmpelse af forfalskning og piratkopiering ved at oprette et europæisk observatorium for forfalskning og styrke det europæiske toldsystem.
Gøre det obligatorisk at angive oprindelsessted for varer fra tredjelande, harmonisere toldkontrolprocedurer og straffe krænkelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder med strafferetlig forfølgelse, er de kampe, vi må udkæmpe på vegne af vores virksomheder, vores jobs og Europas borgere.
Francisco Assis
(PT) Fru formand, fru kommissær! I dette konkrete tilfælde er den sondring mellem beskyttelse og protektionisme, som vi lige før foretog i den foregående debat, meget passende.
Vi må sige nej til protektionisme, der skaber forarmelse, men beskyttelsen af europæernes grundlæggende rettigheder er absolut nødvendig. Det er en meget vigtig industri i forskellige europæiske regioner og lande, som det er tilfældet med den region, jeg kommer fra, nemlig den nordportugisiske region. Industrien er af afgørende betydning for den regionale økonomi. Det er en industri, der er særligt berørt af globaliseringsprocessen. I en alvorlig krise som den vi nu oplever, befinder denne industri sig i en absolut tragisk situation.
Den Europæiske Union og medlemsstaterne bør tage mere hensyn til tekstilindustrien og træffe defensive og offensive foranstaltninger. De defensive foranstaltninger indebærer, at alle de handelsbeskyttelsesmekanismer og -instrumenter, som vi har til vores rådighed, tages i brug. Det indebærer også, at vi fører en politisk dialog med vores vigtigste partnere for at undgå situationer med monetær protektionisme og situationer, der truer de europæiske producenters legitime interesser. Beskyttelsen af de europæiske producenter, arbejdsgivere og arbejdstagere er også ensbetydende med beskyttelsen af de europæiske borgere og forbrugere. Det må vi en gang for alle være klar over.
Samtidig skal vi bruge disse defensive foranstaltninger i overensstemmelse med principper, der er lige så simple som dem, der allerede er blevet redegjort for her, nemlig princippet om gensidighed og princippet om vedvarende bekæmpelse af urimelig konkurrence. Vi efterlyser ikke nogen særbehandling af Den Europæiske Union eller nogle af de hårdest ramte regioner i Den Europæiske Union. Vi anmoder blot om, at der anvendes regler, og at disse regler baseres på de grundlæggende principper for gensidighed. Mens Den Europæiske Union og dens medlemsstater ikke må tøve med at kæmpe for handelsbeskyttelsesinstrumenterne, som til enhver tid synes at være de mest hensigtsmæssige, må vi dog også udvikle offensive politikker og foranstaltninger. Det er faktisk allerede sket med moderniseringen af industrien og har fundet sted inden for udvikling af de menneskelige ressourcer, investering i erhvervsuddannelse, teknologisk fornyelse og udvikling af regionerne.
Der er regioner, og jeg kender som sagt én af dem godt, nemlig den nordportugisiske region, som er ramt af virkeligt tragiske problemer, og det er nødvendigt at konfrontere disse problemer direkte.
DanutBudreikait
(LT) Fru formand! I år vil op mod 50 % af arbejdspladserne i Litauens tekstil- og beklædningsindustri måske gå tabt. Næsten 20 000 arbejdstagere vil blive arbejdsløse. Det er ikke kun en konsekvens af den økonomiske og finansielle krise. Tekstilindustrien skal modstå de ulige konkurrencevilkår og anvende højere forarbejdnings-, arbejds- og hygiejnestandarder samt økologiske standarder. Det er yderst vanskeligt at konkurrere med Kinas subsidierede produktion på grund af ulige kursforhold, udlånspolitikker, manglende afskrivninger og skattepolitik. Desuden øger Kina og andre lande konstant deres markedsadgangshindringer, hvilket berører EU-produkterne. Hvad mener Kommissionen om en situation, hvor et kinesisk produkt koster mindre end de råstoffer, der gik til at fremstille det? Hvilke tiltag agter Kommissionen at tage for at genindføre lige konkurrencevilkår, det såkaldte "level playing field"? Jeg ønsker endvidere at anmode om konkrete oplysninger om, hvordan helpdesk-afdelingen, som Kommissionen oprettede til støtte for små og mellemstore virksomheder, hjælper tekstilindustrien med at undersøge anvendelsen af markedsbeskyttelsesforanstaltninger i indlysende sager om urimelig konkurrence? Til orientering har producenter af linnedstekstiler nu i to år forsøgt at indlede en antidumpingsag mod kinesiske producenter af linnedsstof, men det har hidtil ikke kunnet lade sig gøre, fordi Kommissionen ikke yder nogen støtte. Hvad foreslår Kommissionen, at tekstilproducenterne gør?
Ivo Belet
(NL) Fru formand! For et øjeblik siden sagde De, fru kommissær, at situationen med tekstilimporten fra Kina i 2008 i det store og hele har vist sig at være bedre end ventet. Jeg føler mig forpligtet til på det kraftigste at modsige Dem, da tallene viser et helt andet billede.
Faktisk eksploderede sidste års tekstilimport fra Kina. Der er ingen tvivl om, at hvis vi kigger på T-shirts, bukser, kjoler og trøjer, altså sårbare produktkategorier, har der på bare et år været næsten en fordobling af importen, og det er stærkt bekymrende. Det betyder, at det overvågningssystem, vi har indført, ikke virker. Som bekendt eksisterer ordningen med dobbeltkontrol ikke længere. Denne situation er uholdbar, fordi vi ikke kan ty til rigtige sanktioner. Vi har ikke nogen politisk indflydelse.
Som den foregående taler sagde, viser tallene også, at der er noget grundlæggende forkert ved priserne på denne massive import af kinesiske tekstiler. Priserne er faldet med næsten en tredjedel, og det kan ikke alene tilskrives vekselkursudsving. Desuden er produktionsomkostningerne i Kina igen steget kraftigt i det forløbne år, hvilket antyder, at disse priser i virkeligheden er dumpingpriser. Vi forventer, at De ikke bare lader hånt om dette. Som fru Wortmann-Kool sagde før, er 350 000 arbejdspladser blevet nedlagt i de sidste to år. Det er i vid udstrækning et resultat af urimelig konkurrence, og vi må finde en løsning på dette problem.
Det er ikke det eneste, der er bekymrende, fru kommissær. Som De ved, er det meget sværere at få kreditforsikring under de nuværende omstændigheder, og det har en direkte skadelig virkning for eksporten. Den franske regering har allerede indført en ordning for yderligere kreditforsikring til tekstil- og beklædningsindustrien. Det ville være værd at overveje, om vi kan anbefale denne ordning og strømline den på europæisk niveau. Jeg foreslår ikke en harmonisering, men at vi på europæisk niveau forsøger at tage initiativ til i en vis udstrækning at fremme den franske ordning. Kan De garantere, at De bruger Deres beføjelser til at tage sådanne initiativer? Initiativerne behøver ikke at koste noget. Det er udelukkende et spørgsmål om politisk vilje og koordinering.
Martí Grau i Segú
(ES) Fru formand, fru kommissær! Som vi for nylig har været vidne til, lider tekstilindustrien under en stor krise, der har resulteret i mange nedlukninger, forflytninger og afskedigelser, særligt i de regioner, der har specialiseret sig i denne industri.
I lyset af den nuværende økonomiske krise bør Europa-Kommissionen i fællesskab med medlemsstaterne handle så hurtigt som muligt for at mindske de socioøkonomiske konsekvenser af denne omstrukturering. Disse ændringer har været særligt dramatiske for de berørte regioner og familier.
Jeg tror, at arbejdstagerne i tekstil- og beklædningsindustrien bør støttes, og at der bør træffes sociale foranstaltninger i form af planer, der skal hjælpe de virksomheder, der er under omstrukturering, og som i øjeblikket befinder sig i en meget vanskelig situation. Det ville være ønskeligt at afsætte en betydelig andel af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen til omstruktureringer og uddannelse i tekstilindustrien, navnlig for de små og mellemstore virksomheder, som udgør størstedelen af denne industri i Den Europæiske Union. SMV'erne er blevet hårdt ramt af konsekvenserne af markedsliberaliseringen.
Derudover bør importkontrolsystemet genetableres, navnlig i betragtning af den store mængde kinesiske varer, der importeres. Det handler ikke kun om at fremme handelshindringer. Det handler mere om at kompensere for de negative konsekvenser af denne væsentlige forandring. Vi bør ikke glemme, at Den Europæiske Union er verdens næststørste eksportør af tekstiler og beklædningsgenstande, hvilket gør det nødvendigt at sikre en optimal adgang til tredjelandenes markeder. Det er af afgørende betydning for tekstil- og beklædningsindustrien i Den Europæiske Union, og navnlig for SMV'erne.
Det skal dog alt sammen ske samtidig med, at en redelig konkurrence sikres på basis af sociale og miljømæssige standarder i disse lande. Nøjagtige forbrugeroplysninger, som for eksempel "made in"mærkningen i den forordning, der som bekendt ikke er blevet gennemført, ville i den henseende være yderst relevant, da importerede varer derved ville være underlagt de samme sikkerheds- og beskyttelseskrav, som varer fremstillet i Den Europæiske Union.
Elisa Ferreira
(PT) Fru formand, fru kommissær! Jeg skal prøve at fremsætte mine spørgsmål i korthed. Mit første spørgsmål vedrører Den Europæiske Unions særlige overvågningsmekanisme for tekstiler, der som nævnt sluttede den 31. december 2008. Hvad vi mangler, fru kommissær, er en punktlig og rutinemæssig offentliggørelse af statistiske oplysninger om import, eksport og priser, sådan som de har i De Forenede Stater. Uden disse oplysninger afskæres Den Europæiske Union fra at reagere på urimelig konkurrence, og Kommissionen kan heller ikke fastlægge sin strategi. Jeg anmoder Dem om at gøre noget ved dette, sådan som andre medlemsstater allerede har gjort.
For det andet skal produktionen i Den Europæiske Union i stigende grad opfylde sikkerhedsregler, sociale bestemmelser og miljøstandarder. REACH er for eksempel et nyligt initiativ, der stiller endnu flere krav til vores produktion.
Det er vigtigt, at Kommissionen har en tydelig strategi, der er synlig og kan overvåges, så importerede varer underlægges de samme krav. Hvordan sikres disse aspekter på behørig vis i de nuværende frihandelsaftaler? Hvad angår "made in"mærkning, kan det virkelig medvirke til at løse problemet?
For det tredje har Den Europæiske Union iværksat en økonomisk genopretningsplan for at modstå den nuværende krise. Hvilken rolle kommer handelspolitikken til at spille i den forbindelse? Hvad agter Kommissionen at gøre nu, hvor en række andre lande, bl.a. Kina, er ved at indføre et stigende antal ikketoldmæssige hindringer, så vores europæiske eksport ikke kan få adgang til de kinesiske markeder? Hvad foreslår den at gøre med hensyn til en opdatering eller tilpasning af Fonden for Tilpasning til Globaliseringen og den disponible støtte under strukturfondene for at afhjælpe den øjeblikkelige situation i den europæiske tekstilindustri?
Endelig er det muligt, at den krise, vi nu oplever, i sidste ende vil gøre Kommissionen opmærksom på de skadelige følger, en overvurderet euro har for den europæiske økonomi? Hvordan kan kommissæren øge opmærksomheden - jeg er næsten færdig - blandt sine kolleger i Kommissionen og de enheder, der beskæftiger sig med europæisk pengepolitik, omkring en genopretning ...
(Formanden afbrød taleren)
Paul Rübig
(DE) Fru formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Hvad ville De gøre, fru kommissær, for at fremskynde åbningen af det kinesiske og indiske marked? Det vigtigste er naturligvis, at vi kan eksportere vores produkter til disse lande. En lang række europæiske virksomheder har investeret i Kina og har bygget eller opkøbt fabrikker der. Derfor bør et mere åbent marked virkelig have førsteprioritet. Hvilken mulighed har De - om nødvendigt i samarbejde med kommissær Kovács - for at anvende skatteincitamenter i tekstilindustrien, såsom kortere afskrivningsperioder, for at øge virksomhedernes kreditværdighed? Det vil naturligvis også være med til at bevare arbejdspladser. Når Basel II-aftalen i fremtiden vil være gennemført, vil der derfor være et behov for strukturer, som gør virksomhederne mere kreditværdige.
Zbigniew Zaleski
(PL) Fru formand, fru kommissær! Jeg ønsker naturligvis at udtrykke, at jeg går stærkt ind for mine kollegers synspunkter om at vores små virksomheder bør beskyttes mod markedsføringen af varer af dårlig kvalitet og forfalskede og piratkopierede varer. Jeg kan huske, at repræsentanter for producentforeningen i Toscana under deres besøg anmodede os om at anerkende, at de ikke har brug for beskyttelse, men en klar forsikring om, at "made in Italy"mærkningen kun vil være synlig på deres italienske produkter.
Nu vil jeg dog tilføje og oplyse kommissæren, at hun faktisk står med den temmelig vanskelige opgave at skulle løse et vist dilemma. På den ene side vil forbrugerne selvfølgelig gerne kunne købe billigere produkter, det vil sige til lave priser, uanset om varerne kommer fra Kina eller fra et andet land, og på den anden side skal de vide, at det kan koste deres medborgere arbejdet. Måske kan De med en kampagne, der oplyser befolkningen herom, finde frem til en løsning på dilemmaet ved at stille spørgsmål og fremsætte forslag, der får samfundets opbakning. For det handler om forbrugerne, og ikke udelukkende om Kommissionen.
Miloslav Ransdorf
(CS) Fru formand! Mange tak. Jeg har kun en kort bemærkning til hele dette komplekse spørgsmål om tekstilindustrien og globaliseringens indvirkning på den. Jeg tror, at det er forkert kun at anvende beskyttelsesforanstaltninger. Det vigtigste aspekt er at få en bedre teknologi og produktionskvalitet i Europa, udvikle den europæiske tekstilindustri ved at spore den ind på området for specialiserede produkter og stræbe efter et kvalitetsniveau, der ikke kan opnås af den asiatiske konkurrence. Det er et realistisk alternativ, og nogle virksomheder i Europa har allerede valgt at gå denne vej og skabe nye markedssegmenter, hvor de generelt sidder godt i det. Jeg mener, at et sådant initiativ bør gennemføres i hele Europa og kræver et velgennemtænkt koncept.
Formanden
- Fru kommissær! Lad mig først og fremmest sige, at det glæder mig at se Dem her igen i Parlamentet.
Catherine Ashton
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Lad mig besvare nogle af de spørgsmål, der er blevet stillet. Nogle af de ærede medlemmer, hr. Papastamkos, hr. Susta, fru Ferreira, hr. Grau i Segú og hr. Zaleski, talte om "made in"forslaget. Jeg synes, at Kommissionens forslag er fornuftigt og bør vedtages, og at det er i virksomhedernes interesse. Som de ærede medlemmer sikkert ved, har jeg endnu ikke et flertal i Rådet, og enhver støtte, som de ærede medlemmer kan give for at sikre dette flertal, ville være særdeles velkommen.
Nogle medlemmer, hr. Susta, fru Saïfi og især hr. Assis, og fru Budreikaittalte om handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter og vigtigheden af at sikre en effektiv anvendelse af de mekanismer, vi har. I min høring forpligtede jeg mig til at sikre, at jeg ville gøre dette, og det gør jeg fortsat.
Hvad angår den intellektuelle ejendomsret, er det vigtigt, at vi har en handlingsplan, og jeg agter at arbejde på sagen. Jeg vil også gerne besvare det specifikke spørgsmål om helpdesken og små virksomheder. Den er designet specifikt for at tage sig af små virksomheders forsvarsproblemer. Jeg er meget taknemmelig. Hvis nogle af de ærede medlemmer ønsker flere oplysninger eller er interesserede, er De velkomne til at kontakte mig.
"Beskyttelse, ikke protektionisme" er et meget stort tema i debatten. Jeg vil blot sige, måske særligt til fru Plumb og hr. Ransdorf, at der er tale om to helt forskellige ting. Det er meget vigtigt at bekæmpe protektionisme. Det er vigtigt at sørge for at støtte vores industrier, så de er i stand til også i fremtiden at konkurrere og drive handel.
En række interessante idéer blev nævnt, såsom konsekvensanalyser for industrien, og jeg vil videregive dem til min kollega Günter Verheugen. Han er udmærket klar over, hvor vigtigt det er at indsamle oplysninger og statistikker, men jeg skal sørge for, at han hører om Deres bekymringer. Vi må se på alle de fremlagte initiativer og på, hvordan vi som nævnt skal tackle adgangen til markederne. Jeg vil gerne sige til hr. Guerreiro, at jeg er helt enig i den strategiske betydning af tekstil- og beklædningsindustrien og betydningen for den debat, vi har haft om at udvikle markederne.
Min endelige bemærkning er stilet til hr. Rübig. Jeg kan ikke på et sekund fortælle Dem, hvordan vi skal fremskynde åbningen af markederne i Indien og Kina, men det vil glæde mig at drøfte det med Dem ved lejlighed.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Skriftlig erklæring (artikel 142)
Czesław Adam Siekierski  
Importen af billige tekstiler fra Kina til Europa er et problem, der for nylig er blevet større som følge af den gradvise liberalisering af verdenshandelen. Den kinesiske tekstilindustri, der har en billig arbejdsstyrke på mange millioner til sin rådighed, har en indlysende fordel frem for de europæiske producenter, der hovedsageligt er specialiserede i mærkevarer. I takt med at den europæiske produktion gradvist erstattes med importen fra Kina af varer til konkurrencedygtige priser, er vi vidner til negative sociale konsekvenser, der navnlig rammer de regioner, der i århundreder har specialiseret sig i forarbejdningen af tøj. Mens vi i øjeblikket kæmper med en af historiens mest alvorlige økonomiske kriser, er truslen om fattigdom i store dele af Fællesskabet endnu større.
Den ukontrollerede tilstrømning af billigt tøj fra Asien giver også problemer med forfalskede mærkevarer, der yderligere svækker de europæiske producenters situation og udsætter forbrugerne for stor risiko som følge af de importerede varers dårlige kvalitet.
Der er ingen tvivl om, at der må handles hurtigt for at forlænge aftalen om bilateral overvågning, som udløb i slutningen af 2008. Det kan også anbefales, at der i EU nedsættes en gruppe på højt plan, der har ansvaret for at overvåge tilstrømningen af kinesiske tekstiler og kontrollere deres kvalitet. Eftersom medlemsstaternes regeringer og Kommissionen som følge af den økonomiske tilbagegang bør være særlige opmærksomme på beskyttelsen af arbejdspladser, opfordrer jeg til, at beskyttelsen af det europæiske tekstilmarked får førsteprioritet.
