Jurisdiktion i straffesager (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Renate Weber, for Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, om initiativ fra Den Tjekkiske Republik, Republikken Polen, Republikken Slovenien, Den Slovakiske Republik og Kongeriget Sverige med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse 2009/.../RIA om forebyggelse og bilæggelse af konflikter om udøvelse af jurisdiktion i straffesager (08535/2009 - C7-0205/2009 -.
Antonio Tajani
næstformand i Kommissionen. - (FR) Fru formand! Da det er første gang, jeg taler foran det nye Parlament, vil jeg gerne lykønske Dem med at være blevet valgt til næstformand.
Hvad angår Weber-betænkningen, taler jeg på vegne af næstformand Barrot, og jeg vil gerne først og fremmest takke ordføreren og medlemmerne af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender for den udmærkede kvalitet i deres arbejde. Kommissionen hilser betænkningen velkommen og støtter nogle af de fremsatte ændringsforslag. Kommissionen går i det store og hele ind for forslaget, som det er blevet fremlagt af de fem medlemsstater, selv om teksten ikke er lige så ambitiøs, som man havde ønsket. Kommissionen beklager især, at rammeafgørelsens anvendelsesområde er begrænset til situationer, hvor den samme person er genstand for parallelle straffesager for den samme strafbare handling. Kommissionen beklager også, at forpligtelsen til at indbringe sager for Eurojust i tilfælde, hvor der er opstået jurisdiktionskonflikter, er blevet begrænset, og at listen over de kriterier, der skal tages hensyn til for at bestemme den mest hensigtsmæssige jurisdiktion, er blevet fjernet fra tekstens konklusion. Disse ændringer har svækket forslagets ordlyd og fjernet det meste af dets merværdi.
Efter Kommissionens opfattelse bør forslaget kun betragtes som et første skridt hen imod forebyggelse og bilæggelse af konflikter om udøvelse af jurisdiktion i forbindelse med straffesager og bør efterfølgende afløses af et mere udtømmende forslag. Kommissionen vil også vurdere forslaget i lyset af de ændringer på området, der forårsages af Lissabontraktaten, som jeg håber træder i kraft hurtigst muligt.
Renate Weber
Fru formand! Det positive resultat af den irske folkeafstemning bringer os et skridt nærmere det tidspunkt i historien, hvor Parlamentet ikke kun høres af Rådet, men også får beføjelser i medfør af den fælles beslutningsprocedure inden for spørgsmål, som nu hører under den tredje søjle.
Spørgsmålet er så, hvorfor Rådet er så opsat på at vedtage lovgivning nogle få måneder før denne dato, når lovgivningen tilmed ikke udgør noget fremskridt med hensyn til at oprette et reelt europæisk område med frihed, sikkerhed og retfærdighed? Sandheden er den, at dette forslag ikke kan forhindre jurisdiktionskonflikter og ikke kan forebygge sådanne konflikter, når de opstår. Det kunne for eksempel gøres ved at begrænse den flerfoldige kompetence og ved at tilkende medlemsstaterne kompetence, sådan som det har været tilfældet på det civilretlige område, med forpligtelsen til gensidigt at anerkende de afgørelser, der er blevet truffet som følge af denne kompetencetildeling. I stedet indskrænker denne rammeafgørelse sig til at pålægge medlemsstaterne en pligt til at underrette hinanden og indlede direkte høringer med henblik på at nå til "enighed om en effektiv løsning, der kan medvirke til at undgå de negative følger af sådanne parallelle retssager".
Derfor overraskede det mig ikke, da Kommissionen under meningsudvekslingen i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender for et par uger siden nævnte, at den trods sin støtte til det aktuelle forslag ville udarbejde et nyt forslag på et senere tidspunkt. Det er også derfor, at jeg ikke er overrasket over det, kommissæren har sagt her til aften. Jeg takker Kommissionen for dens ærlighed omkring forslaget, men må dog sige, at jeg opfatter dette forslag og hele proceduren for vedtagelsen som et godt eksempel på, hvordan vi ikke bør lovgive her i EU. Det er min faste overbvisning, at det vigtigste er at beskytte borgernes rettigheder og ikke kun at sætte flueben. I øvrigt er Rådet ikke til stede i dag, selv om formandskabet var en af initiativtagerne til forslaget. Jeg må understrege, at vi her i Europa-Parlamentet har taget vores arbejde meget seriøst. Vi har arbejdet i god tro i den foregående valgperiode og denne og håber på at sende et budskab om vores holdninger til en mere effektiv lovgivning.
Det, jeg bifalder i dette forslag, er, at der i den nuværende tekst udtrykkeligt henvises til princippet om "ne bis in idem". Det skyldes den meningsudveksling, vi har haft med Rådet og Kommissionen, eftersom det i det oprindelige forslag slet ikke blev nævnt. I den betænkning, som jeg har udarbejdet, fokuseres der særligt på tre aspekter.
For det første er det min opfattelse, at der må lægges den allerstørste vægt på at beskytte den person, mod hvem der rejses tiltale, og at der konsekvent må stilles proceduremæssige garantier. De bør omfatte den tiltaltes ret til at få adgang til tilstrækkelige oplysninger, således at den pågældende har et grundlag for at gøre indsigelse mod en afgørelse, der ikke virker rimelig. For det andet, hvad angår de nærmere oplysninger om den tiltalte, som de nationale myndigheder udveksler via underretningerne, støtter jeg tanken om, at det er vigtigt at sikre et passende persondatabeskyttelsesniveau, og at det bør præciseres i rammeafgørelsen, hvilken type personlige oplysninger der udveksles.
Endelig mener jeg, at det er yderst vigtigt, at Eurojust inddrages i afgørelsen om valget af jurisdiktion. Efter min opfattelse bør Eurojust inddrages fra den tidligste fase, fordi dette organ har en koordinatorrolle og flere og flere relevante arbejdsopgaver. Jeg hører til dem, der mener, at vi ikke blot skabte dette agentur for at vise, at vi beskæftiger os med bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet, men fordi vi har behov for stærkere instrumenter. Eurojust har i årene siden sin oprettelse allerede demonstreret, at vi kan nære tillid til det. Derfor er jeg overrasket over den uvillighed, som Rådet og nogle af mine kolleger her i Parlamentet lægger for dagen. Når det er sagt, vil jeg gerne anmode Kommissionen om så snart som muligt at fremlægge et forslag, der kan fuldende rammeafgørelsen om jurisdiktionskonflikter. Jeg vil gerne afslutte med at takke skyggeordførerne for deres indsats med denne betænkning.
Monica Luisa Macovei
Fru formand! Jeg vil også gerne starte med at takke ordføreren for det yderst gode samarbejde, vi har haft i denne sag. Som skyggeordfører for PPE-Gruppen vil jeg gerne fremlægge gruppens holdning til rammeafgørelsen, som den er, og naturligvis ændringsforslagene.
Gruppens holdning adskiller sig fra ordførerens på to punkter. Det første er graden af Eurojusts inddragelse i de direkte høringer mellem nationale myndigheder. Mens ordføreren kræver en obligatorisk inddragelse af Eurojust i hver sag fra den tidligste fase af høringerne, mener vi, at indbringelsen af sager for Eurojust kun skal finde sted i de tilfælde, hvor de nationale myndigheder ikke har været i stand til at nå frem til en aftale, for dette initiativ handler trods alt i sin nuværende form om direkte høringer.
Vi ønsker også at styrke Eurojust og dets rolle i det retlige samarbejde. Vores holdning i denne sag er blot at søge at undgå bureaukrati. Hvis det er muligt for to parter at opnå enighed, hvorfor så inddrage et andet organ og en ny procedure? Vi mener og er enige om, at Eurojust skal spille en rolle, når parterne ikke er i stand til at nå frem til en aftale, men hvis der ikke er et problem, giver vi de nationale myndigheder mulighed for at have direkte bilaterale kontakter, hvilket også øger offentlighedens tillid.
Det andet punkt handler om et andet fremsat ændringsforslag, der udvider Eurojusts beføjelser ud over, hvad der er fastsat i artikel 4 i Eurojustafgørelsen. Vi mener, at dette punkt, hvis det skal drøftes, bør behandles direkte i forhold til Eurojustafgørelsen. Derfor stemmer vi imod disse ændringsforslag.
Der er dog ingen nøglepunkter, så vi stemmer for betænkningen, da vi ønsker at fremme udvekslingen af oplysninger mellem nationale myndigheder. Vi støtter også det mundtlige ændringsforslag, der er blevet indgivet i dag.
Endelig vil jeg gerne understrege, at PPE er opsat på at få styrket det retlige samarbejde og støtter en europæisk politik, der kan give borgerne de samme garantier og procedurer i alle medlemsstater.
Monika Flašíková Beňová
Fru formand! En politik på det strafferetlige område, som garanterer de grundlæggende menneskerettigheder for de personer, der er genstand for retsforfølgning er en af EU's prioriteter.
Forslaget til rammeafgørelse blev fremsat på initiativ af det tjekkiske formandskab, og det skaber en retlig ramme for beskyttelsen af de personer, der er genstand for straffesager, og styrker især anerkendelsen af princippet om ne bis in idem. Efter min mening er vedtagelsen af dette lovforslag derfor vigtigt ikke bare for at beskytte de personer, der er genstand for retsforfølgning, men også for at øge den juridiske sikkerhed for medlemsstaternes borgere.
Mekanismen til bilæggelse af konflikter om udøvelse af jurisdiktion skulle gerne forhindre de situationer, hvor flere medlemsstater anlægger straffesager mod en og samme person for den samme strafbare handling. Den skulle også gerne udelukke risikoen for, at der i en og samme sag træffes flere retsafgørelser.
Rammeafgørelsen pålægger medlemsstaterne en pligt til at oplyse hinanden om eksistensen af parallelle straffesager, men den indeholder ingen bestemmelser om en omfattende retlig mekanisme, der kan løse dem. Jeg ser mangler, der hovedsagelig skyldes de vage formuleringer i lovteksten, som i de fleste tilfælde ikke indeholder nogen tidsfrister for opfyldelsen af de fastsatte forpligtelser. Samtidig er Eurojusts rolle uklar, og muligheden for at gøre brug af denne institution til at løse konflikter om udøvelse af jurisdiktion udnyttes heller ikke.
Det er især vigtigt at lægge vægt på at opretholde de grundlæggende menneskerettigheder for de involverede personer, dvs. mistænkte og tiltalte, på alle stadier af den strafferetlige procedure og samtidig også sikre et tilsvarende persondatabeskyttelsesniveau. Vi må derfor rette vores opmærksomhed mod Kommissionens lovgivningsinitiativ med titlen "Overførsel af retsforfølgning i straffesager", der tilsyneladende skulle løse dette problem langt mere indgående. Det er vigtigt at støtte dette forslag, selv om der er praktiske problemer med løsningen af konflikter om udøvelse af jurisdiktion i straffesager. Den Progressive Alliance af Socialister og Demokrater støtter derfor forslaget, selv om vi insisterer på, at der ydes en tilstrækkelig beskyttelse af de personer, som er genstand for straffesager, samtidig med, at Eurojust spiller en stærkere rolle, og mekanismen i det hele taget fungerer mere effektivt.
Louis Bontes
- (NL) Fru formand! Det hollandske Frihedsparti (PVV) kan ikke se noget positivt ved dette forslag. Det er Nederlandene og kun Nederlandene, der bør træffe afgørelse om udøvelsen af jurisdiktion. Der fremsættes tilsyneladende flere og flere forslag, som i sidste ende indskrænker sig til en harmonisering af medlemsstaternes strafferetlige bestemmelser. Eksempler er godkendelse af retsmedicinske laboratorier, harmonisering af reglerne for retstolke og udveksling af strafferegistre. PVV vil gerne vide, hvor alt dette fører hen. Vi kan ikke støtte en europæisk straffelov eller en europæisk strafferetlig procedure. Det minder om salamimetoden, hvor man hele tiden bliver fodret med små bidder, indtil man har spist hele salamipølsen.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
- (ES) Fru formand! Jeg vil gerne starte med at takke og lykønske min ven, fru Weber, for det udmærkede arbejde, som hun har lagt i denne betænkning.
Som De ved, bliver det retslige samarbejde i den nærmeste fremtid en del af Europa-Parlamentets ansvarsområder.
Den irske befolkning har nu givet deres holdning til kende i en folkeafstemning, og efter min opfattelse er deres beslutning positiv og rigtig.
De europæiske borgere håber, at området med frihed, sikkerhed og retfærdighed bliver en realitet, hvor deres proceduremæssige rettigheder respekteres og garanteres i samme grad, uanset hvor i EU de befinder sig.
Vores pligt er derfor at sikre, at disse proceduremæssige garantier overholdes i alle medlemsstaterne.
Når der opstår en "positiv”"jurisdiktionskonflikt mellem forskellige medlemsstater, skal den løses så hurtigt som muligt for at beskytte borgerne og undgå risikoen for at overtræde retsprincippet om ne bis in idem.
For at det kan lade sig gøre, er det afgørende, at de berørte retsinstanser i konflikten om jurisdiktion samarbejder og kommunikerer.
Betænkningen indeholder også en debat om, hvilken rolle Eurojust spiller, og hvilken rolle den bør have, når sådanne konflikter om jurisdiktion opstår.
Ordføreren fremfører, at Eurojust bør oplyses om enhver konflikt, der opstår, også selv om den er blevet løst bilateralt mellem de berørte retsinstanser.
I modsætning hertil mener skyggeordføreren fra min gruppe, fru Macovei, at man for at mindske bureaukratiet kun bør informere Eurojust i de tilfælde, hvor de berørte retsinstanser ikke har været i stand til at nå til enighed.
Jeg mener, at fru Macovei har ret.
Endvidere opfordrer fru Weber også Kommissionen til hurtigst muligt at fremsætte et yderligere forslag, der skal supplere rammeafgørelsen, for at fastlægge regler for løsningen af "negative" jurisdiktionskonflikter.
Daciana Octavia Sârbu
- (RO) Fru formand! Jeg vil gerne starte med at lykønske ordføreren for det fremragende arbejde, hun har gjort. Jeg vil også gerne understrege, at det er vigtigt med fælles aktioner på europæisk niveau for at styrke friheden, sikkerheden og retfærdigheden. Jeg bifalder dette initiativ, der sigter mod at løse jurisdiktionskonflikter, fordi medlemsstaterne ofte støder på problemer vedrørende den gensidige anerkendelse af retsafgørelser i straffesager.
Der bør ikke være nogen procedureforskelle mellem medlemsstaterne, når det gælder beskyttelsen af tiltalte. Faktisk bør vi træffe foranstatninger, der sikrer, at enhver tiltalt person kan nyde solide proceduremæssige garantier overalt i Europa. Hvad angår udvekslingen af oplysninger mellem lande, bør der tages hensyn til behovet for at beskytte personlige oplysninger og til klart at angive, hvilke oplysninger der kan udveksles.
Jeg vil gerne fremhæve betydningen af de direkte høringer mellem myndigheder i EU's medlemsstater, så man kan undgå parallelle sager og situationer, hvor de berørte instanser i en given medlemsstat på grund af manglende oplysninger er nødt til subjektivt at fastsætte straffen for sigtelser, der er rejst mod en borger. Vi bør også i fremtiden foreslå, at Eurojusts rolle i løsningen af konflikter styrkes, og at der skabes et tættere samarbejde mellem medlemsstaterne, også til gavn for EU's borgere.
Cristian Dan Preda
- (RO) Fru formand! Jeg vil gerne starte med at lykønske ordføreren og medordførerne for deres fine arbejdsindsats. Jeg vil gerne bruge min tale til at fremhæve to at de punkter, som skyggeordføreren fra min politiske gruppe, fru Macovei, nævnte.
Det første punkt vedrører offentlighedens tillid til retssystemet, hvilket er ekstremt vigtigt for mig i en tid, hvor man ikke kan forestille sig vores demokratier, medlemsstaternes demokratier, uden denne tillid til retssystemet. Jeg mener, at alt bør sættes ind på at sikre, at det altid vil være et træk ved det offentlige liv.
For det andet vil jeg gerne understrege behovet for at reducere det bureaukrati, der følger af forvaltningen af retssystemet. Udvekslingen af oplysninger mellem myndigheder er bestemt vigtig, men det er lige så vigtigt, at de retslige procedurer ikke bliver så bureaukratisk langsomme, at det mindsker beskyttelsen af de individuelle frihedsrettigheder.
Petru Constantin Luhan
- (RO) Fru formand! Jeg vil gerne lykønske ordføreren og medordføreren for det fremragende arbejde, de har udført. Jeg bifalder dette initiativ til en rammeafgørelse om forebyggelse og bilæggelse af konflikter om udøvelse af jurisdiktion i straffesager. Jeg vil også gerne fremsætte en vigtig kommentar. Forslaget til rammeafgørelse vedrører kun behandlingen af positive konflikter om jurisdiktion. Det indeholder ingen bestemmelser om behandlingen af negative konflikter om jurisdiktion.
Jeg mener kun, at Eurojust bør inddrages, hvis parterne ikke er i stand til at nå frem til en fælles aftale. Det grundlæggende princip i dette direktiv er at indlede direkte høringer mellem de relevante myndigheder i medlemsstaterne. Det er også i den involverede persons interesse, at proceduren er så kort som mulig for at undgå en efterforskning af den samme sag i to lande.
Antonio Tajani
næstformand i Kommissionen. - (FR) Fru formand! Det er rigtigt, at forslaget som allerede nævnt, ikke er lige så ambitiøst, som Kommissionen havde ønsket, hvilket ordføreren tydeligt understregede i sin tale.
Kommissionen støtter det dog som det første stadie i forebyggelsen og bilæggelsen af jurisdiktionskonflikter i forbindelse med straffesager I øjeblikket er det naturligvis umuligt at sige, hvornår det næste stadie vil blive iværksat. Beslutningen vil blive truffet, når tiden er inde, alt efter omstændighederne omkring Lissabon-traktatens ikrafttræden, hvilket jeg naturligvis oprigtigt håber bliver en realitet.
Indholdet i et sådant nyt initiativ vil afhænge af resultatet af den konsekvensanalyse, som Kommissionen skal foretage. Jeg skal naturligvis lade alle Deres bemærkninger gå videre til næstformand Barrot. Jeg vil gerne takke Dem endnu en gang for disse forhandlinger.
Renate Weber
Fru formand! De politiske partier her i Parlamentet har gjort det temmelig klart, hvad deres holdninger er til denne betænkning og den følsomme problematik, der er forbundet med den og især Eurojust. Det lader til, at den vigtigste og mest følsomme problematik handler om, hvor vi står med hensyn til Eurojust.
Jeg føler mig dog meget mere sikker nu med hensyn til det videre forløb med rammeafgørelsen efter at have hørt kommissær Tajani tale, på egne vegne og på vegne af næstformand Barrot, om at give os et stærkere instrument, der helt sikkert vil behandle både positive og negative konflikter om jurisdiktion.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet. Afstemningen finder sted onsdag den 8. oktober 2009.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
John Attard-Montalto  
Haag-programmet behandler problemet med jurisdiktionskonflikter i straffesager. Det er vigtigt, når der finder grænseoverskridende kriminel aktivitet sted. Fire medlemsstater har fremsat specifikke forslag med henblik på at forebygge og bilægge konflikter om jurisdiktion i straffesager. Problemet opstår i de situationer, hvor den eller de samme personer er genstand for straffesager i forskellige medlemsstater, som vedrører de samme faktiske omstændigheder. Det kan føre til en krænkelse af retsprincippet om ne bis in idem (en person kan ikke straffes to gange for samme forhold). De foreslåede foranstaltninger er prisværdige og består af:
en procedure, hvorved medlemsstaternes kompetente myndigheder etablerer kontakt til hinanden. Dette skal fastslå, om der er tale om parallelle straffesager;
regler for udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder i de medlemsstater, hvor der verserer sådanne straffesager;
undgå negative følger, ved at medlemsstaterne når til enighed.
Vilija Blinkevičiūt 
Rammeafgørelsen bør ikke føre til et overdrevet bureaukrati i de tilfælde, hvor der for et givet problem i forvejen findes mere hensigtsmæssige løsningsmuligheder. I situationer, hvor der findes fleksible instrumenter eller ordninger mellem medlemsstaterne, bør de have forrang frem for denne rammeafgørelse, forudsat at de ikke mindsker den beskyttelse, der ydes den mistænkte eller tiltalte. I sager, hvor den mistænkte eller tiltalte er tilbageholdt eller varetægtsfængslet, skal de direkte høringer hurtigst muligt føre til, at der opnås enighed. I alle høringsfaserne skal beskyttelsen af oplysninger om den mistænkte eller tiltalte efterleve de principper, der er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder.
