Eurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja (ERI) koskeva yhteisön oikeudellinen kehys (keskustelu) 
Puhemies
(PT) Esityslistalla on seuraavana Teresa Riera Madurellin teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi eurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja (ERI) koskevasta yhteisön oikeudellisesta kehyksestä - C6-0306/2008 -.
Teresa Riera Madurell
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan ensinnäkin korostaa, että ITRE-valiokunnassa päästiin tästä mietinnöstä yksimielisyyteen. Se oli mahdollista varjoesittelijöiden tekemän ansiokkaan työn ja yhteistyön ansiosta, ja heidän panoksensa auttoi suuresti saamaan aikaan hyödyllisen mietinnön eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien tärkeästä aiheesta.
Minun on todettava, että parlamentti on samaa mieltä komission kanssa siitä, että tutkimuksen globalisoitumisen ja Kiinan ja Intian kaltaisten uusien tieteen ja teknologian suurvaltojen kehittymisen vuoksi meidän on ehdottomasti vauhditettava ja kannustettava uuden eurooppalaisen tutkimusalueen rakentamista.
On hyvin tärkeää varmistaa mahdollisimman pian, että Euroopan unioni on alue, jolla tutkijat, teknologia ja osaaminen voivat liikkua vapaasti, tutkimustoimintaa koordinoidaan tehokkaasti ja resurssit hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla. Tämä edellyttää muun muassa sitä, että meillä on suuria tutkimusinfrastruktuureja Euroopan tasolla.
Nämä infrastruktuurit voivat myös tarjota erinomaisen mahdollisuuden eri jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön, jolla on merkittävä vaikutus nuorten tieteelliseen koulutukseen sekä vahva taloudellinen vaikutus Euroopan teollisuuteen. Tästä syystä ne ovat oleellisia Euroopan tieteen edistyksen kannalta, ja siksi meidän on autettava niiden kehittämistä. Näin ollen parlamentti suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen tehdä ehdotus oikeudellisesta kehyksestä ja sen edellytyksistä.
Me pidimme itse asiassa alusta lähtien eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien kehittämistä yhtenä eurooppalaisen tutkimusalueen pilareista. Olimme kuitenkin koko ajan tietoisia ongelmista, jotka oli ratkaistava, paitsi niiden edellyttämien huomattavien rahoitusvarojen - on syytä muistaa, että Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) etenemissuunnitelmassa yksilöidään 44 kymmenen seuraavan vuoden aikana toteutettavaa hanketta - myös asian teknisen ja organisatorisen monimutkaisuuden vuoksi.
Tässä yhteydessä haluan toistaa, että parlamentilla olisi tämän suuruusluokan aloitteessa pitänyt olla paljon ratkaisevampi rooli. Näiden toimenpiteiden kiireellisyys sekä se, ettei nykyisessä perustamissopimuksessa ole parempaa oikeusperustaa, ovat kuitenkin riittävä peruste 171 artiklan käyttämiseen. Tämä on silti taas yksi syy toistaa, että uusi perussopimus olisi saatava aikaan mahdollisimman nopeasti.
Esittelen lyhyesti eräitä mietinnön keskeisiä seikkoja. Ensinnäkin mietinnössä selvennetään "eurooppalaisen tutkimusinfrastruktuurin määritelmää", jotta vältetään sekaannus oikeussubjektin ja tosiasiallisen tutkimusinfrastruktuurin välillä. Siinä selvennetään ja täydennetään myös vaatimuksia, jotka tietyn tutkimusinfrastruktuurin on täytettävä, jotta sitä voidaan pitää eurooppalaisena, ja lisätään tärkeitä seikkoja kuten ehdotuksen Euroopan tasoinen vaikutustenarviointi, jolla perustellaan infrastruktuurin rahoitusmahdollisuudet ja varmistetaan, että koko Euroopan tiedeyhteisöllä on avoin pääsy siihen.
Me ehdotamme myös, että tämä aloite laajennetaan koskemaan nykyisiä infrastruktuureja, ja kannatamme täysin komission ehdotusta vapauttaa tutkimusinfrastruktuurit arvonlisäverosta, mikä mielestämme on tämän aloitteen keskeinen elementti.
Tästä syystä me lähetämme selkeän viestin neuvostolle, jotta se ratkaisisi tähän asiaan liittyvät ongelmansa mahdollisimman pian, ja toteamme jälleen kerran, että jos haluamme edistää eurooppalaista tutkimusta, meidän on vapautettava se verotaakasta. Me olemme suosittaneet verovapautusta useaan otteeseen pk-yritysten kannustamiseksi osallistumaan T&K-toimintaan, ja nyt meidän on tuettava sitä suurien Euroopan tasoisten tutkimusinfrastruktuurien perustamisen yhteydessä, koska ne ovat tieteen edistyksen kannalta välttämättömiä.
Haluan lopuksi kiittää vielä kerran kaikkia varjoesittelijöitä, komissiota sen erinomaisesta panoksesta sekä ITRE-valiokunnan yksiköitä siitä avusta, jota ne antoivat minulle mietintöä laatiessani.
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, aivan ensiksi kiitän teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokuntaa ja erityisesti esittelijä Teresa Riera Madurellia tuesta ehdotuksellemme eurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja koskevasta yhteisön oikeudellisesta kehyksestä. Sananne olivat musiikkia korvilleni!
Kiitän myös ITRE-valiokunnan varjoesittelijöitä rakentavasta yhteistyöstä.
Olemme yhdessä ottamassa tärkeän askeleen kohti oikeudellista kehystä, jonka avulla jäsenvaltiot voivat tehdä yhteistyötä ja rakentaa uusia suuria tutkimusinfrastruktuureja, jotka ovat yhä monimutkaisempia ja kalliimpia ja joita voidaan rakentaa vain usean Euroopan maan välisenä yhteistyönä.
Olette keskustelleet perusteellisesti uudesta säädöksestä ja tehneet monia varsinkin määritelmää, soveltamisalaa ja asemaa koskevia tarkistuksia, jotka auttavat selkeyttämään tekstiä ja parantamaan sen rakennetta, ja lisänneet viittauksia Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumiin (ESFRI).
Komissio tekee kaiken voitavansa, jotta neuvosto panisi nämä tarkistukset täytäntöön.
On erityisen ilahduttavaa nähdä, että olemme samaa mieltä neuvostossa juuri nyt käytävien keskustelujen tärkeimmästä seikasta, joka uhkaa jumiuttaa ehdotuksen hyväksymisen - tarkoitan kysymystä arvonlisäverosta.
Kuten tiedätte, kaikki jäsenvaltiot ovat samaa mieltä siitä, että on välttämätöntä vapauttaa useiden maiden yhteisesti perustamat tutkimusinfrastruktuurit isäntävaltion veroista.
Tätä käsitellään työskentelyn yksinkertaistamiseksi usein verovapautuskysymyksenä, mikä aiheuttaa tiettyä sekaannusta. Todellisuudessa on kyse vain nykyisen arvonlisädirektiivin täytäntöönpanosta, josta neuvosto on jo päässyt sopimukseen ja jonka se on hyväksynyt. Todellinen kysymys on, olisiko eurooppalaisille tutkimusinfrastruktuureille annettava arvonlisäverodirektiivissä tarkoitetun kansainvälisen organisaation asema ja olisiko ne sellaisina vapautettava arvonlisäverosta. Näin ollen kyse ei ole verotuksen yhdenmukaistamisesta vaan tutkimusinfrastruktuureihin liittyvien oikeussubjektien perustamisesta.
Sekä komission että neuvoston oikeudelliset yksiköt ovat todenneet selväsanaisesti, että tämä olisi oikea tie. Niinpä kyse on täysin poliittisesta päätöksestä siitä, kuinka tärkeänä jäsenvaltiot pitävät uusien maailmanluokan tutkimuslaitosten perustamista Eurooppaan.
Teidän vankkumaton tukenne tässä asiassa saattaa olla erittäin tärkeä!
Paul Rübig
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, Lambert van Nistelrooij sanoi kerran, että tässä asiassa on kyse "viidennen vapauden" määrittelemisestä. Viides vapaus tarkoittaa yksinkertaisesti tutkijoiden vapautta, ja tutkijoita ei voida sitoa alueelliseen, kansalliseen eikä kansainväliseen tasoon.
Kyse on yksinkertaisesti tarvittavan yhteenliittymän ja oikeudellisen kehyksen luomisesta, jotta tutkijat voivat antaa yhteiskunnan heiltä odottaman panoksen. Tämä ei koske pelkästään yliopistoissa tehtävää akateemista tutkimusta tai teollisuuden tutkimustoimintaa, vaan etenkin myös pienissä ja keskisuurissa yrityksissä tehtävää tutkimusta. On tärkeää, että myös tämän tutkimuksen tulokset julkaistaan ja asetetaan saataville.
Järjestimme viime vuonna täällä parlamentissa Energy Clubin - johon varapuhemies Gérard Onesta osallistui - jossa tiedeyhteisö ja päättäjät säteilivät innostusta keksinnöistä, jotka voivat tuoda meille kaikille merkittäviä hyötyjä. Tällaisten tutkimusvälineiden luominen on etenkin nykyisessä talous- ja energiakriisissä oikea vastaus, jolla mahdollistetaan uusien maailmanlaajuisesti markkinoitavien tuotteiden ja palvelujen kehittäminen. Komission tätä koskeva aloite on siten erityisen tervetullut, sillä tällaisten hankkeiden järjestäminen vahvistaa luonnollisesti kansainvälisiä mahdollisuuksia. Etenkin kansainvälinen yhteistyö on yhä tärkeämpää Euroopalle, samoin kuin kumppaneillemme. Olemmehan me eurooppalaiset tehneet Euroopasta ostovoimaisimman maanosan, ja Euroopan 500 miljoonalla kansalaisella on oikeus siihen, että tutkimustulokset tuotetaan mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti. Kiitos.
Adam Gierek
PSE-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien tavoitteena on luoda ainutlaatuisia tutkimuskeskuksia, joita johtavat eri erityisalojen huippuasiantuntijat. Niillä tulisi mielestäni olla käytössään runsaasti kallista huipputeknologiaa edustavaa laitteistoa, ja niiden henkilöstön olisi koostuttava tutkijoista. Eurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja käytetään lähinnä induktiivisin menetelmin toteutettavaan kokeelliseen tutkimukseen meitä ympäröivän maailman ilmiöistä käytännön ratkaisujen löytämiseksi. Niiden olisi palveltava myös nuorten tutkijoiden kouluttamista.
Katson, että Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin tarkoituksena ei ole kopioida nykyisiä huippuosaamiskeskuksia vaan luoda rakennerahastojen ja kansallisten varojen avulla huippuosaamiskeskuksia täydentäviä tutkimusyksiköitä sekä erikoistuneiden tutkimusyksiköiden infrastruktuuri, koko EU:n laajuinen yhtenäinen verkosto. Kunnianhimoisten nuoren eurooppalaisten tutkijoiden ei tarvitse matkustaa valtameren taakse toteuttaakseen ideoitaan. Näin ollen katson, että eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien tehokkaan toiminnan edellytyksiin kuuluu tutkimusympäristön pitkälle viety erikoistuminen ja liikkuvuus. Tutkimus on tehokkaampaa, jos sille asetetaan aikarajoja ja jos se hajautetaan useisiin paikkoihin, eli jos perustutkimusta suoritetaan samanaikaisesti useissa kansainvälisissä erikoistuneissa eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien yksiköissä, jotka on vapautettu veroista, koska ne eivät ole taloudellisia toimijoita.
Kiitän teitä tarkkaavaisuudestanne, onnittelen esittelijä Madurellia, ja toivon, että komissio panee ripeästi toimeen tämän asetusluonnoksen, joka, vaikka onkin mielenkiintoinen, vaatii vielä tarkennuksia.
Vladko Todorov Panayotov
ALDE-ryhmän puolesta. - (BG) Onnittelen Teresa Riera Madurellia tästä mietinnöstä, joka vie meidät lähemmäksi eurooppalaisen tutkimusalueen perustamista. Olen vakuuttunut siitä, että perustamalla jäsenvaltioiden välisten tieteellisen tutkimuksen kumppanuuksien verkoston voimme saada aikaan kilpailukykyisen ja tuottavan talouden, joka perustuu osaamiseen ja innovaatioihin. Tietämyksen vaihtaminen ei olisi mahdollista ilman asiaankuuluvaa infrastruktuuria, sillä se on ratkaisevan tärkeä luotaessa tehokas ympäristö ajantasaiselle ja erittäin tarpeelliselle tutkimustoiminnalle.
Tällä hetkellä kaikki toiminta rajoittuu yksittäisten tutkimuslaitosten väliseen yhteistyöhön. Meillä ei myöskään ole ollut tarvittavia säädöksiä, joiden avulla olisi mahdollista perustaa useita valtioita edustavien osallistujien välisiä kumppanuuksia, mikä on todellisuudessa menestyksen avain tällä alalla. Tällaisten säädösten puute on haitannut suuresti uusien jäsenvaltioiden tutkimuksen integrointiprosesseja, ja näillä jäsenvaltioilla on valtava tutkimuspotentiaali, joka on liitettävä Euroopan unioniin.
Tämä mietintö on enemmän kuin vain askel kohti tutkimusinfrastruktuurien perustamisen edellyttämää lainsäädännöllistä pohjaa. Se edistää merkittävästi osaamisen liikkuvuutta Euroopan unionissa, lisää työllisyyttä sekä eurooppalaisten tutkimuskeskusten arvostusta ja arvovaltaa koko maailmassa ja auttaa osaltaan löytämään soveltuvia ratkaisuja uusiin ympäristöhaasteisiin. Haluan vielä kerran onnitella esittelijä Teresa Riera Madurellia.
Nils Lundgren
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (SV) Tarvitsemmeko me eurooppalaista tutkimussektorin taloudellista oikeussubjektia vai onko tämä taas yksi esimerkki EU:n sitkeästä taistelusta Euroopan moniarvoisuutta vastaan? Totuus on tietysti se, että institutionaalinen kilpailu on välttämätöntä institutionaalisten uudistusten onnistumiseksi. Kuvitelkaa, että 50 vuotta sitten olisi luotu tutkimuksen kansainvälinen oikeudellinen kehys. Kehitys tällä alalla olisi pysähtynyt täysin. Kansainvälisten sopimusten muuttaminen on vaikeaa ja etenee liian hitaasti. Edistystä tapahtuu, jos maat voivat helposti uudistaa kansallisia instituutioitaan. Sitten onnistuneet uudistukset leviävät muihin maihin.
Komission ehdotus ei suinkaan ole mikään pakkopaita. Se tarjoaa vaihtoehdon nykyisille kansallisille ehdotuksille ja merkitsee siinä suhteessa parannusta. Se, että komissio haluaa myös säännellä tämän oikeussubjektin verotusta EU:n tasolla, romuttaa ehdotuksen kuitenkin täysin. Tästä syystä ehdotus on hylättävä.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, mielestäni tämä on hyvin merkittävä edistysaskel Euroopan tutkimuspolitiikassa. Se on kuudennen puiteohjelman arviointikertomuksen tulos, mutta samalla myös seitsemännen puiteohjelman laadinnan aikana suoritettua pohdintaa.
Te, arvoisa komission jäsen, sanoitte, että eräät jäsenvaltiot voivat nyt yhdistää voimansa. On vähintäänkin absurdia huomauttaa, että tähän tarvitaan Euroopan unionin erityinen lupa, mutta siitä huolimatta se on edistystä. Minua huolestuttaa lausumanne, jonka mukaan arvonlisäveroa kannetaan sen vähimmäisasteen mukaan ja että kansainvälistä asemaa koskeva tilanne ei vielä ole täysin selvä, näin ainakin ymmärsin sanomanne.
171 artikla mainittiin SESAR-yhteisyrityksestä toimitetun äänestyksen yhteydessä. Olemme äänestäneet tästä luonnoksesta kahdesti, koska alkuperäisessä versiossa kansainvälistä asemaa ei ollut vahvistettu ja siksi yhteisyritystä ei voitu perustaa. Toista yhteisyritystä, Galileoa, ei ole perustettu lainkaan.
Kysyn seuraavaa: Kuinka suuri on yhteisön rahoituksen osuus? Myönnetäänkö yhteistyötä tekeville kumppaneille rahoitusta tutkimusinfrastruktuureille tarkoitettujen resurssien tuhlaamisen estämiseksi ja heidän kannustamisekseen? Onko vihdoin mahdollista käyttää koheesiorahaston varoja tutkimukseen huippuosaamisen ja koheesion yhdistämiseksi?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vuosi 2009 on Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuosi.
Muulta kuin liiketaloudelliselta pohjalta toimivien eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien perustaminen auttaa virtaviivaistamaan yhteisön tutkimusohjelmia sekä levittämään ja optimoimaan tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin alan tuloksia yhteisön tasolla.
Suhtaudun myönteisesti siihen, että nämä infrastruktuurit voivat saada yhteisrahoitusta koheesiopolitiikan rahoitusvälineistä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevien asetusten mukaisesti.
Painotan, että näiden infrastruktuurien on erittäin tärkeää muodostaa yhteys tutkimuslaitosten ja -rakenteiden, yliopistojen, tiedeyhteisön sekä yksityissektorin välillä, sillä teollisuuden eri alat hyötyvät tutkimustulosten käytöstä.
Varsinkin nykyisen kriisin aikana meidän on joka tapauksessa varmistettava, että vähintään 1 prosentti jäsenvaltioiden BKT:stä osoitetaan tutkimukseen.
Dragoş Florin David
(RO) Yhteisen eurooppalaisen tutkimusalueen sekä eurooppalaisiin tutkimusinfrastruktuureihin sovellettavan yhteisön oikeudellisen kehyksen käsite on ollut perusperiaatteena pyrittäessä saavuttamaan Lissabonin strategian tavoitteet talouskasvusta, työpaikkojen luomisesta ja dynaamisen osaamiseen perustuvan talouden aikaansaamisesta.
Tutkimusinfrastruktuureilla on yhä merkittävämpi rooli osaamisen ja teknologian edistämisessä, koska ne kykenevät mobilisoimaan henkilöresursseja ja investointeja niin, että kriittinen massa saavutetaan, ja antamaan näin tärkeän panoksen Euroopan talouskehitykseen. Me olemme ehdottaneet, että tutkimukselle annetaan kilpailukykyinen rahoitus, asianmukaiset infrastruktuurit sekä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat säännöt ja että tutkijoiden liikkuvuutta tehostetaan, koska haluamme, että Euroopan unionista tulee huippuluokan kansainvälinen tutkimuskumppani.
Tällä ehdotuksella asetukseksi eurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja koskevasta yhteisön oikeudellisesta kehyksestä me vakiinnutamme tänään Euroopan viidennen vapauden: osaamisen vapaan liikkuvuuden. Nyt käsillä oleva asetus on eurooppalaisen tutkimuksen kehittämisen peruspilari, sillä eurooppalaiset tutkimusinfrastruktuurit takaavat yhteisön tutkimuksen tieteellisen huipputason sekä yhteisön talouden kilpailukyvyn keskipitkän ja pitkän aikavälin ennusteiden perusteella ja eurooppalaisen tutkimustoiminnan tehokkaalla tuella.
Nykyisessä talouskriisissä tämän asetuksen mahdollisimman nopea täytäntöönpano sekä tutkimukseen ja kehittämiseen tehtävien investointien kannustaminen, tietosektorin yhteisten standardien asettaminen ja kansallisten koulutusjärjestelmien uudenaikaistaminen tarjoavat todellisia ratkaisuja kriisin voittamiseksi.
Minusta meidän olisi nyt kiireesti keskityttävä niihin eroihin, joita innovaatio- ja tutkimustoiminnan infrastruktuurien kehittämisessä vallitsee kehittyneiden jäsenvaltioiden ja kehittyvien talouksien jäsenvaltioiden välillä, jotta emme laukaise tutkijoiden massamuuttoa äskettäin jäseniksi liittyneistä talouksista jäsenvaltioihin, joiden taloudet ovat maailmantalouden eturintamassa. Näiden infrastruktuurien ja tutkimusmahdollisuuksien tasainen jakautuminen Euroopan unionin sisällä hyödyttäisi koko Euroopan unionia ja auttaisi torjumaan tieteentekijöiden muuttoa idästä länteen.
Haluan lopuksi kiittää esittelijä Teresa Riera Madurellia ja hänen kollegoitaan teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnassa heidän panoksestaan tämän mietinnön laatimisessa.
Avril Doyle
(EN) Arvoisa puhemies, voisitteko jakaa käytettävissä olevat viisi minuuttia niiden kahden puheenvuoropyynnön välillä, jotka on esitetty? Minä haluaisin käyttää kaksi minuuttia, jos se sopii?
Puhemies
(FR) Asetatte minut pulmalliseen tilanteeseen. Työjärjestyksessä puhutaan yhdestä minuutista. Yksi minuutti.
Avril Doyle
(EN) Arvoisa puhemies, kaikella kunnioituksella, olemme jo haaskanneet kaksi minuuttia puhumalla tästä. "Catch the eye" -menettelyn mukaisiin puheenvuoroihin on käytettävissä viisi minuuttia. Olen osallistunut muihin keskusteluihin, joissa puhujia oli yksi, kaksi tai ehkä kolme, ja me jaoimme käytettävissä olevan ajan. Haluan vain kaksi minuuttia - muista kollegoista en tiedä.
Kiitos, että sallitte minun koetella kärsivällisyyttänne, arvoisa puhemies.
Kannatan vilpittömästi oikeudellisen aseman määrittämistä yleiseurooppalaisten tutkimushankkeiden sekä yleiseurooppalaisen rahoituksen eurooppalaisille tutkimusinfrastruktuureille.
Mainitsen nopeasti kaksi seikkaa. Minulla on tässä edessäni - kiitokset arvoisalle komission jäsenelle ja hänen henkilökunnalleen - julkaisu, jonka otsikko on "A more research-intensive and integrated European Research Area: Science, Technology and Competitiveness key figures report 2008/2009". Sen luvut saattavat hyvinkin olla vanhentuneita, koska BKT on romahtanut koko EU:ssa ja muuallakin. Korostan erityisesti sitä julkaisussa esitettyä seikkaa, että T&K-toiminnan julkinen rahoitus voi olla suhdanteita tasaavaa, kuten Japanissa ja Yhdysvalloissa 1990-luvun ja 2000-luvun alussa. Kun niiden BKT:t romahtivat, julkisen sektorin investointeja T&K-toimiin lisättiin.
Voitteko päätellä siitä, mitä parhaillaan koemme EU:ssa ja kuinka paljon meillä on käytettävissämme seitsemännestä puiteohjelmasta ja jäsenvaltioilta tulevia varoja, kykenemmekö kompensoimaan talouskasvun tämänhetkistä romahdusta kaikkialla EU:ssa - emmekä ole tässä suhteessa yksin maailmassa - lisäämällä T&K-toiminnan julkista rahoitusta?
Toinen asia, jonka haluan tuoda esiin, on EU:n hälyttävästi laskenut osuus koko maailman patenttihakemuksista. Teidän mukaanne patenttien korkeat kustannukset Euroopassa saattavat olla syynä tähän. Euroopassa patenttihakemusten kustannukset ovat yli 20 prosenttia korkeammat kuin Yhdysvalloissa, 13 kertaa korkeammat kuin Japanin patenttivirastossa, ja patenttisuojan säilyttäminen 27 jäsenvaltiossa maksaa EU:ssa yli 60 kertaa niin paljon kuin Yhdysvalloissa - pelottavia lukuja. Ehkä te, arvoisa komission jäsen, voisitte kertoa meille, miten me voimme ratkaista tämän mahdollisimman pian?
Onnittelen teitä vielä kerran kiehtovasta julkaisusta.
Mieczysław Edmund Janowski
- (PL) Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijää hänen tekemästään työstä. Viittaan tässä Avril Doylen puheenvuoroon. Talouden romahtaessa emme saa tehdä sitä erehdystä, että lyömme laimin tutkimuksen ja kehittämisen tai näillä aloilla työskentelevät ihmiset. Sen vuoksi kannatan toimenpiteitä eurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja koskevan oikeudellisen kehyksen luomiseksi.
Meidän on oltava tietoisia siitä, että eurooppalaiset tutkimusinfrastruktuurit edellyttävät oikeudellisia kehyksiä sekä riittävää rahoitusta, mutta nämä varat eivät voi tulla yksittäisten alueiden tai edes maiden maksuosuuksista. Myös kysymys asianmukaisesta verotuksesta on tässä yhteydessä tärkeä. Katson myös, että tutkimuskeskusten ja talouselämän, myös pienten ja keskisuurten yritysten, välillä tarvitaan nykyistä parempaa yhteistyötä. Olen vakuuttunut siitä, että jos eurooppalaiset tutkimusinfrastruktuurit kytketään kunnolla puiteohjelmiin, ne auttavat parantamaan tutkimuksen parissa työskentelevien ja etenkin nuorten tutkimustyöntekijöiden tilannetta, kuten Adam Gierek sanoi. Näin voidaan myös estää Euroopan aivovuotoa. Meidän on syytä muistaa, että Lissabonin strategian mukaan tutkimukseen ja kehittämiseen olisi käytettävä kolme prosenttia BKT:sta. Tämän päivän Euroopan unionissa - lukuni ovat vuodelta 2007 - tämä osuus on 1,84 prosenttia. Näin ollen luotan siihen, että eurooppalaiset tutkimusinfrastruktuurit tuovat parannusta tähän tilanteeseen.
Janez Potočnik
Arvoisa puhemies, kiitän teitä tuestanne. Uskoakseni me kaikki ymmärrämme, kuinka tärkeää on, että keskustelemme. Yritän vastata lyhyesti kysymyksiinne, mutta en ehkä noudata niiden esittämisjärjestystä.
Avril Doylen huomioihin julkisesta rahoituksesta vastaan aikaisempien kokemusten osoittaneen, että kriisiaikoina yksityinen rahoitus yleensä vähenee. Tästä syystä julkinen rahoitus ei saa erehtyä seuraamaan sen mallia, koska tämä tie veisi meidät kriisin jälkeen täysin mahdottomaan tilanteeseen. Siksi julkisen rahoituksen on toimittava suhdanteita tasaavasti, ja meillä on Euroopassakin ollut esimerkki tästä. Se oli 1990-luvun alun Suomi. Mielestäni meidän olisi tehtävä jotakin vastaavaa ja edettävä siihen suuntaan.
Patenttihakemusten kustannukset ovat hätkähdyttävät. Tähän ei mielestäni ole yksinkertaista vastausta. "Parantaminen" olisi varmasti laaja-alaisempi vastaus kuin mikään, mitä voimme tehdä. Yritimme viime vuonna parhaamme ja ehdotimme, että patenttisuhteita yksityisten ja julkisten instituutioiden välillä selkeytettäisiin, mutta tämä ei varmastikaan ole vastaus patenttihakemusten muodostamaan syvälliseen ongelmaan.
Käsittelen seuraavaksi kysymyksiä seitsemännestä puiteohjelmasta myönnettävästä rahoituksesta. Tähän asti olemme rahoittaneet hyväksyttyjen hankkeiden valmisteluvaihetta. Ei ole tarkoitus, että rahoitamme institutionaalisesti infrastruktuureja. Tämän tekevät jäsenvaltiot, ja ne myös päättävät esimerkiksi siitä, mihin infrastruktuurit sijoitetaan. Kun tämä on saatu päätökseen, me toki rahoitamme avustuksia, kuten kaikissa muissakin infrastruktuureissa.
Tämä on todella ainoa etenemistapa. Tutkimusinfrastruktuurin budjetista käydyn keskustelun osalta muistutan teitä siitä, että juuri tätä budjettia leikattiin suhteellisesti eniten seitsemännessä puiteohjelmassa. Olen kuitenkin varsin optimistinen. Olemme hyvässä vauhdissa, ja mielestäni lainsäädäntö tuottaa hyviä ratkaisuja.
Haluan esittää arvonlisäveroa koskevan täsmennyksen. Me emme ehdota lainsäädännössä vapautusta arvonlisäverosta. Me uskomme, että jos useat maat, esimerkiksi Saksa ja Slovenia, tai Yhdistynyt kuningaskunta tai mikä tahansa, yhteisvoimin rakentavat yhteisen infrastruktuurin, mikään niistä ei viime kädessä suostu maksamaan arvonlisäveroa infrastruktuurin isäntävaltiossa. Näin on asia tänäänkin - mutta miten asia tarkkaan ottaen tänään on? Nykyisin valtiot neuvottelevat erikseen isäntävaltion kanssa tällaisesta vapautuksesta. Me yritämme tällä lainsäädännöllä taata kansainvälisen organisaation aseman, joka nykyisen arvonlisäverolainsäädännön nojalla takaisi vapautuksen arvonlisäverosta.
Koko juttu olisi pääosin tässä, mutta myös aika mainittiin. Aika on asiassa ratkaiseva kysymys, joten keskustelemme siitä, voimmeko nopeuttaa ja yksinkertaista tutkimusinfrastruktuureiden yhteistä rakentamista. Valitettavasti tutkimusinfrastruktuurien nykytilanne on niin monitahoinen, että menetämme aikaa ja siten myös rahaa. Näin asia pääpiirteissään on.
Olin unohtaa koheesion. Vastaus on kyllä.
Lopuksi totean, että tämä on juuri seikka, jota meidän on painotettava. Me tarvitsemme infrastruktuureja. Me tarvitsemme ne mahdollisimman nopeasti. Tämä on toimenpide, jolla vauhditetaan koko prosessia. Kiitän teitä siitä, että ymmärrätte tämän, sekä tuestanne tässä yhteydessä.
Puhemies
(FR) Ennen kuin annan puheenvuoron esittelijälle, haluan selventää erään asian jäsen Doylelle. Olemme ottaneet selvää eräistä teknisistä yksityiskohdista.
Hieman yli vuosi sitten, 8. tammikuuta 2008, saitte apulaispääsihteeriltä ilmoituksen puheenjohtajakokouksen 27. lokakuuta 2007 tekemästä päätöksestä. Sen 3(B) kohdassa todetaan selvästi, että "catch the eye" -menettelyn kokonaisaika on enintään viisi minuuttia, ja kunkin puhujan enimmäispuheaika on rajoitettu yhteen minuuttiin.
Sääntö on tämä, mutta oli suuri ilo kuunnella, mitä sanottavaa teillä oli. Annan puheenvuoron nyt esittelijä Teresa Riera Madurellille.
Teresa Riera Madurell
Arvoisa puhemies, kiitän kaikkia keskusteluun osallistuneita heidän puheenvuoroistaan ja myös arvoisaa komission jäsentä hänen sanoistaan. Yhdyn täysin hänen erittäin selkeään selitykseensä arvonlisäverokysymyksestä. Päätelmänä totean vain, että suurin osa meistä on samaa mieltä peruskysymyksistä. Viesti on selvä: huippuluokan tutkimus edellyttää laadukkaita tutkimusinfrastruktuureja, ja varsinkin korkeiden rakennus- ja toimintakustannusten vuoksi on tärkeää, että suuri osa näistä tutkimusinfrastruktuureista on yhteisiä. Toisin sanoen on vähintäänkin järkevää harkita koko Euroopan tiedeyhteisöä palvelevien eurooppalaisten infrastruktuurien luomista.
ESFRI:n laatima etenemissuunnitelma oli ehdottomasti askel kohti tutkimusinfrastruktuurien suunnittelun parantamista Euroopan tasolla. Nyt meidän on pantava tämä etenemissuunnitelma täytäntöön. Kuten eräät kollegat huomauttivat, yksi suurimmista ongelmista on rahoitus, sillä huolimatta seitsemänteen puiteohjelmaan osoitetun rahoituksen lisäämisestä ja mahdollisuuksista tukea infrastruktuureita koheesiopolitiikan ohjelmista - jotka eräät kollegat myös mainitsivat - Euroopan unionin budjetti ei riitä kaikkien tarvittavien infrastruktuurien rahoittamiseen. Tästä syystä on hyvin tärkeää, että saamme mobilisoitua mahdollisimman paljon sekä valtiollisia että yksityisiä rahoituslähteitä, erityisesti teollisuuden piiristä, vaikka, kuten komission jäsen perustellusti totesi, aika ei ole kovin otollinen.
Toinen yhtä tärkeä ongelma oli oikeudellisen rakenteen puuttuminen. Kun komissio esitti tämän ehdotuksen, sen tavoitteena oli luoda oikeudellinen kehys ja tarvittavat edellytykset eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien kehittämiselle. Tämä on hyvä ehdotus, jota parlamentti on entisestään vahvistanut, kuten komission jäsen jo totesi.
Pyydän jälleen kerran neuvostoa kuuntelemaan viestiämme.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, pyydän, että lämmitys pidetään kytkettynä istunnon loppuun asti, sillä istuntosalissa on kylmä.
Puhemies
(FR) Panemme tämän huomautuksen merkille. Ehkä iltakeskustelujemme pitäisi olla kiihkeämpiä, jotta ilmapiiri lämpenisi. On kyllä totta, että istuntosali on suuri.
Tämän tärkeän eurooppalaista tutkimusta edistävän huomautuksen jälkeen julistan keskustelun päättyneeksi.
Äänestys toimitetaan torstaina 19. helmikuuta 2009.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Constantin Dumitriu  
kirjallinen. - (RO) Kun talous on syöksykierteessä, viranomaisilla on houkutus leikata tutkimusvaroja. Olen kuitenkin tyytyväinen siihen, että keskustelemalla tästä mietinnöstä, jossa käsitellään ehdotusta neuvoston asetukseksi eurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja koskevasta yhteisön oikeudellisesta kehyksestä, lähetämme merkittävän viestin siitä, että Euroopan unioni pitää edelleen tutkimusta ensisijaisena toimintana.
Uskon vakaasti, että luomalla tämän tutkimustoimintaa tukevan institutionaalisen kehyksen saamme tuloksia, jotka tukevat Euroopan taloutta. Syy tähän on se, että tutkimus ei ole mikään hullutus vaan välttämättömyys, joka takaa Euroopan talouden kilpailukyvyn maailmanlaajuisella tasolla.
Haluan korostaa yhtä tärkeää alaa, jolla tutkimuksella voi olla merkittävä tehtävä. Kaupungistumisen seurauksena on odotettavissa, että 25 seuraavan vuoden aikana lähes 25 prosenttia maasta poistuu viljelykäytöstä. Viljelyalan pienenemisen korvaamiseksi meidän on lisättävä jäljelle jäävien viljelyalojen tuottavuutta ja vähennettävä niiden veden ja torjunta-aineiden käyttöä. Ratkaisut voivat löytyä erityisesti bioteknisen tutkimuksen avulla, ja samalla on luonnollisesti otettava huomioon elintarviketurvan periaate.
Tämä on yksi lisäperuste kannattaa tutkimustoiminnan lisäämistä ja yhtenäisen eurooppalaisen kehyksen luomista.
Daniel Petru Funeriu  
Suhtaudun myönteisesti mietintöön eurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja koskevan oikeudellisen kehyksen luomisesta samoin kuin komission tätä koskevaan asetusehdotukseen.
Eurooppalaiset tutkimusinfrastruktuurit ovat vastaus eurooppalaisten tutkijoiden todelliseen tarpeeseen ja auttavat epäilemättä lisäämään eurooppalaisen tieteen kilpailukykyä.
Yksi asetuksen sisältämistä merkittävistä seikoista on Euroopan unionin mahdollisuus olla jäsenenä eurooppalaisen tutkimusinfrastruktuurin kaltaisessa kokonaisuudessa. Näin yhteisö voi osallistua Euroopan laajuisiin tutkimustoimiin ja ohjata niitä.
Tämän perusteella kehotan Euroopan komissiota muistamaan kolme seikkaa eurooppalaisille tutkimusinfrastruktuureille annettavan rahoitustuen yhteydessä:
1) Yhteisön tulee osallistua ainoastaan sellaisiin hankkeisiin, joiden tieteellinen potentiaali on hyvin suuri.
2) Eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien muodostamista on kannustettava alueilla, jotka ovat perinteisesti kärsineet aivovuodosta sekä yhteisön sisällä että sen ulkopuolella.
3) Yksityissektorin yritysten pääsyä eurooppalaisiin tutkimusinfrastruktuureihin on helpotettava.
Yhteisön tämän alan toimilla on pyrittävä varmistamaan tieteellinen huipputaso sekä käynnistämään tutkijoiden ja tehokkaiden infrastruktuurien virta esimerkiksi vuosina 2004 ja 2007 liittyneisiin Euroopan unionin uusiin jäsenvaltioihin.
Nicolae Vlad Popa  
kirjallinen. - (RO) Teresa Riera Madurellin laatima mietintö on erityisen merkittävä, koska sillä luodaan tarvittava oikeudellinen kehys tutkimusinfrastruktuurien kehittämiseksi.
Perustamalla eurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja taataan tutkimustoiminnan korkea taso.
Lisäksi näin luodaan uusia mahdollisuuksia eurooppalaisten tutkijaryhmien tiiviimmälle yhteistyölle, johon voi osallistua myös opiskelijoita ja teknistä henkilökuntaa, mikä auttaa houkuttelemaan nuoria huipputeknologian tutkimuksen pariin.
Oikeudellisella kehyksellä on varmistettava myös teollisuuden ja tieteellisen tutkimuksen nykyistä parempi yhteistyö, mikä edistää innovaatioiden käyttöönottoa.
Kannatan esittelijän ehdotusta siitä, että komissio antaa Euroopan parlamentille säännöllisesti kertomuksen eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien kehityksen etenemisestä.
Mittavien tutkimusinfrastruktuurien perustamisen kalleus edellyttää, että useat maat yhdistävät voimansa.
Yhteisen oikeudellisen kehyksen luominen on ehdottoman välttämätöntä näiden infrastruktuurien kehittämisen helpottamiseksi ja vauhdittamiseksi.
