Toimintoperusteinen budjetointi ja toimintojohtaminen talousarviomäärärahojen kohdentamisen hallintavälineenä - Vuosien 2007-2013 rahoituskehyksen väliarviointi (keskustelu) 
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista mietinnöistä:
Kyösti Virrankosken budjettivaliokunnan puolesta laatima mietintö toimintoperusteisesta budjetoinnista ja toimintojohtamisesta talousarviomäärärahojen kohdentamisen hallinnointivälineenä ja
Reimer Bögen budjettivaliokunnan puolesta laatima mietintö vuosien 2007-2013 rahoituskehyksen väliarvioinnista.
Kyösti Virrankoski
esittelijä. - (FI) Arvoisa puhemies, käsittelyssämme on mietintö toimintoperusteisesta budjetoinnista ja hallinnosta. Haluan kiittää koko budjettivaliokuntaa sen antamasta voimakkaasta ja johdonmukaisesta tuesta, samoin valiokunnan sihteeristöä ja kaikkia avustajiani.
Toimintoperusteinen budjetointi ja -hallinto (ABB ja ABM) toteutettiin Prodin komission aikana, komission jäsen Kinnockin johdolla. Uudistuksen kannustimena oli ulkopuolisen asiantuntijaryhmän raportti, joka tilattiin edellisen komission kokeman kriisin selvittämiseksi. Tämä mietintö on niin sanoaksemme Kinnockin reformin eräänlainen välivaiheen tarkistus.
Toimintoperusteisen budjetoinnin ja hallinnon päämääränä on selkeyttää hallintoa budjetoimalla käytettävissä olevat varat ja henkilöresurssit politiikanalojen mukaan. Hallinnon on puolestaan ilmoitettava saavutetut tulokset selkeästi siten, että niiden arvo verrattuna panostuksiin on selkeästi nähtävissä.
Pääpaino on tuloksissa eikä niinkään siinä, miten ne on saavutettu. Toimintatapa muistuttaa liike-elämän toimintatapaa.
Asia voidaan lausua myös yksinkertaistaen. Ei riitä, että rahat käytetään tai kärjistäen "poltetaan" laillisesti ja säännönmukaisesti, tulokset määräävät hallinnon laadun, eivät hyvät aikomukset.
Tuloksista näkyy myös hallinnon tehokkuus. Ottakaamme esimerkiksi rakenne- ja koheesiopolitiikka. Jos kaksi vuotta ja kolme kuukautta ohjelmakauden alkamisen jälkeen yli kolme neljäsosaa hallinta- ja valvontajärjestelmistä on hyväksymättä, hallintoa ei voi pitää tehokkaana. Syitä voi olla sekä komissiossa että jäsenvaltioissa, mutta tosiasiaksi jää, että hallinto on byrokraattista ja tehotonta.
Toimintoperusteinen budjetointi ja hallinto korostavat ja edistävät tehokkuutta. Se vähentää byrokratiaa ja se vahvistaa kansalaisen ja hallintoalamaisen oikeudellista asemaa hallintoon nähden.
Toimintoperusteinen hallinto korostaa henkilökohtaista vastuuta, mutta antaa myös toiminnan vapautta. Hyvässä hallinnossa vastuunjako on selkeä. Hallinnolla on kasvot sekä alemmalla että ylemmällä tasolla.
Koska hallinnon tavoitteena on tuloksellisuus, esimiehen ei pitäisi kahlita tarpeettomasti toimintaa. Vain välttämättömät säädökset ovat tarpeellisia. Turha raportointi ja suunnittelu on tarpeetonta.
Arvoisa puhemies, esillä oleva mietintö perustuu useisiin tutkimuksiin, joista tärkeimmät on lueteltu perusteluosassa. Niiden yleinen sävy on, että toimintoperusteisen budjetoinnin ja hallinnon käyttöönotto on ollut menestys ja se on saanut komissiossa aikaan merkittävän kulttuurin muutoksen. Se on selkeyttänyt henkilökohtaista vastuuta ja tilivelvollisuutta sekä parantanut hallinnon tehokkuutta, tulossuuntautuneisuutta ja avoimuutta.
Byrokratia ja sen kasvu ovat kuitenkin todellinen vaara. Erityisesti on arvioitava, sisältääkö nykyinen vuotuinen suunnittelu- ja arviointiprosessi liiaksi suunnittelua, erityisesti verrattuna saavutettujen tulosten esittämiseen ja arviointiin.
Lisäksi pitäisi arvioida, miten komission viisivuotiset strategiset tavoitteet, komission "hallitusohjelma", liittyvät monivuotisiin rahoituskehyksiin ja edelleen vuotuiseen toimintastrategiaan. Vuotuiseen toimintastrategiaan liitetään usein myös osia, joilla ei ole kovin suurta yhteyttä "hallitusohjelmaan", viisivuotisiin strategisiin tavoitteisiin eikä monivuotiseen rahoituskehykseen. Tästä aiheutuu yleensä ongelmia talousarviota laadittaessa, koska varat ovat rahoituskehyksen tarkistamisen takana, mitä erityisesti neuvosto vastustaa. Tästä on ilmennyt lähes jokaisena viime vuotena selkeitä esimerkkejä.
Erityisiä vaikeuksia komissiolla on ns. "negatiivisten painopisteiden" määrittelyssä, eli toimintojen, jotka ovat turhia tai vähemmän tärkeitä ja joista pitäisi luopua. Tässä suhteessa olisi toivottavaa, että komissiolla olisi enemmän rohkeutta.
Hallintomenojen arviointi on edelleen vaikeaa, vaikka hallintomenot budjetoidaan erikseen, koska toiminnallisista määrärahoista rahoitetaan yhä hallintoa, mm. toimeenpanovirastot (executive agencies) ja usein jäsenmaiden tekninen apu. Siksi mietinnössä kiinnitetään huomiota henkilöresurssien jatkuvaan tarkkailuun.
Arvoisa puhemies, käsittelyssä oleva mietintö perustuu eurooppalaiseen perintöömme, Ranskan suuren vallankumouksen ihmisoikeuksien ja kansalaisoikeuksien julistuksen 15 artiklaan vuodelta 1789: "Yhteiskunnalla on oikeus vaatia kaikilta julkisilta luottamusmiehiltä selvitystä heidän hallinnostaan" (Society has the right to ask a public official for an accounting of his administration).
Reimer Böge
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, puhumme nyt vuosien 2007-2013 rahoituskehyksen väliarvioinnista. Haluan jälleen kerran muistuttaa, että alun perin sovimme joukosta toimielinten välisiä julistuksia, jotka mietinnössä kehotetaan toteuttamaan. Toivomme valittavan uuden parlamentin pitävän mietintöä ohjenuoranaan, jonka pohjalta Euroopan parlamentti toimii seuraavina kuukausina käytävissä keskusteluissa.
Kolmessa tärkeässä julistuksessa edellytettiin, että Euroopan parlamentti otetaan mukaan tuleviin keskusteluihin tulo- ja menopolitiikasta ennennäkemättömällä tavalla. Komissio sitoutui esittämään kertomuksen toimielinten välisen sopimuksen toiminnasta vuoden 2009 loppuun mennessä. Lisäksi komissio sitoutui esittämään kokonaisvaltaisen ja laaja-alaisen talousarvion kokonaistarkastelun, joka kattaa kaudella 2008-2009 kaikki EU:n menot, myös yhteisen maatalouspolitiikan, ja varat, myös Yhdistyneen kuningaskunnan jäsenmaksualennuksen. Emme saa myöskään unohtaa, että useiden monivuotisten ohjelmien puolivälin tarkistus tapahtuu parlamentissa vuonna 2010.
Jokainen, joka katsoo julkista kuulemista koskevia asiakirjoja, voi niistä havaita, että toisin kuin muut kantansa ilmaisseet elimet, jäsenvaltiot yrittävät laistaa vastuutaan ja tekemiään sitoumuksia siirtymällä suoraan seuraavaan rahoitusnäkymään. Tulen juuri niin sanottua talouden elvytyssuunnitelmaa koskevasta keskustelusta, ja haluan sanoa olevan selvää, ettemme voi jatkaa samaan tapaan kuin ennen, kun katsomme, mitä täällä tapahtuu. Jatkuvasti etsitään uutta liikkumavaraa, jota ei enää ole, ja esitetään uusia suunnitelmia, jotka loukkaavat parlamentin budjettivallan käyttäjän oikeuksia. Tästä syystä kehotan komissiota esittämään syksyllä ehdotuksen, joka ei kata ainoastaan vuoden 2013 jälkeistä aikaa vaan sisältää myös rahoitusnäkymien tarkistuksen ja avaa uusia tulevaisuuden mahdollisuuksia.
Toteamme mietinnössä selkeästi, että keskitymme ennen kaikkea nykyisiin vajeisiin ja pitkän aikavälin näköaloihin käsittelemättä yksityiskohtaisesti Lissabonin uudistussopimuksen budjettivaikutuksia. Tästä syystä äänestimme budjettivaliokunnassa suurella enemmistöllä kolmivaiheisen lähestymistavan puolesta. On ratkaistava puutteet ja ilmeiset vajeet sekä avoinna olevat kysymykset, joista ei toistaiseksi ole voitu neuvotella menestyksekkäästi, ja todettava selkeästi, että on olemassa otsakkeita - politiikkamme painotusten pääaloja - joiden rahoitus on kroonisesti riittämätöntä. Emme esimerkiksi saavuta tavoitteitamme tutkimuksen ja innovoinnin alalla. Otsakkeiden 3a ja 3b aloilla emme pysty saavuttamaan haluamaamme kulttuurin, nuorison, koulutuksen eikä sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden varmistamisen alalla. Myös ulko- ja turvallisuuspolitiikan rahoitus on jatkuvasti riittämätöntä.
Tästä syystä olemme tehneet neuvostolle seuraavan tarjouksen: keskustellaan näistä puutteista ja neuvotellaan tällä alalla, mutta ei osana vuotuista talousarviomenettelyä koskevaa väittelyä. Ehdotuksemme on ratkaista ongelmat kunnianhimoisessa tarkistuksessa ja samaan aikaan jatkaa nykyisiä rahoitusnäkymiä vuoteen 2015 tai jopa 2016 saakka, jotta rahoituskehys saa tarvittavan demokraattisen oikeutuksen. Tähän sisältyy se, että komission toimikausi ja rahoituskehyksen kattama ajanjakso lähenevät toisiaan. Meidän on myös muistettava erityisesti Euroopan investointipankkia koskevan keskustelun yhteydessä varmistaa, että yhteisön talousarvion ulkopuolella ei ole olemassa varjobudjetteja.
Lopuksi totean, että mietintö on sopusoinnussa perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan tuottamien mietintöjen kanssa. Tästä syystä meillä on komissiolle ja neuvostolle seuraava viesti: meille tavoite saavuttaa viisivuotinen rahoituskehys, joka kulkee rinnan komission toimikauden kanssa, ei ole neuvoteltavissa. Olemme valmiita neuvottelemaan vain siitä, kuinka saavutamme tämän tavoitteen. Kiitos paljon.
Dalia Grybauskaitė
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, suuret kiitokset näistä kahdesta mietinnöstä. Voimme arvioida niiden olevan tarkoitettu uudelle parlamentille ja luultavasti vielä nykyiselle komissiolle, samoin kuin uudelle komissiolle, ohjeistukseksi siitä, kuinka neuvottelemme, mitä välineitä meillä on unionin talousarvion hallintaan ja minkälainen Euroopan unionin tuleva talousarvio on.
Olen tältä osin hyvin tyytyväinen meidän kaikkien, myös parlamentin ja komission panokseen. Edeltävät viisi vuotta sisältävät ennenkokemattomia tapahtumia. Olemme tarkistaneet rahoituskehystä kolmesti - mitä ei ollut koskaan aiemmin tapahtunut - Galileon ja elintarvikerahoitusvälineen takia ja nyt viidellä miljardilla eurolla.
Tämä johtuu nimenomaan siitä, että vaikka rahoituskehys muodostaa jäykän toimintaympäristön, toimielimillä on valmiudet toimia siinä parhaan kykynsä mukaan ja saada tuloksia, kun niitä tarvitaan.
Komissio panee siten merkille molemmat mietinnöt ja erityisesti Reimer Bögen mietinnön, joka koskee Euroopan unionin talousarvion tulevaa muotoa. Komissio on valmis nyt ja myöhemmin neuvottelemaan mietinnön sisällön perusteella. Vahvistamme velvoitteemme esittää puolivälin tarkistus ja arviointi toimielinten välisen sopimuksen toiminnasta. Vahvistamme, että toimitamme sen, mihin olemme sitoutuneet, ja kuten toimielinten välisessä sopimuksessa luvataan, esitämme kertomuksen talousarviouudistuksesta vuoden loppuun mennessä.
Ottaen tämän huomioon haluan henkilökohtaisesti kiittää Euroopan parlamenttia. Tämä on luultavasti eräs viimeisistä tilaisuuksistani puhua täällä ja haluan kiittää teitä kaikkia yhteistyöstä ja ymmärtämyksestä, jota olen teiltä saanut alusta alkaen. Olemme näinä vaikeina aikoina saaneet yhdessä aikaan hyviä tuloksia.
Michael Gahler
Arvoisa puhemies, haluan ensinnäkin antaa tukeni Reimer Bögen kehittämälle ja esittämälle puolivälin tarkistuksen kolmivaiheiselle menettelylle. Se antaa mahdollisuuden analysoida huolella poliittisia tavoitteitamme, käytettävissä oleviin välineisiin tarvittavia muutoksia ja kysymystä rahoituksesta.
Muuten olen sitä mieltä, ulkoasioiden erikoistuntijana, että ulkoasioiden jatkuvasti riittämätön rahoitus on kerta kaikkiaan saatava korjatuksi. Komissio on luvannut toimittaa alaa koskevan arvioinnin. Haluamme, että osana nykyistä rahoituskehystä sovitaan lyhytaikaisesta ratkaisusta ja seuraavaa rahoituskehystä varten kehitetään toimivia vaihtoehtoja. Muun muassa Euroopan ulkosuhdehallinto tarvitsee asianmukaisen rahoituksen. Haluamme Euroopan unionin, joka täyttää velvoitteensa ulkosuhteiden alalla ja voi toimia nopeasti ja asianmukaisesti kriisitilanteissa. Uskottavuutemme ja valmiutemme olla tehokas kumppani riippuvat siitä.
Olemme tyytyväisiä, että Euroopan naapuruuspolitiikkaa kehitetään edelleen lisäämällä siihen itäinen kumppanuus ja Välimeren unioni, jotka muodostavat kumppaneille kaksi tehokasta ja luotettavaa kehystä. Meidän on kuitenkin tutkittava, ovatko rahoitusjärjestelyt toimivia, kun otetaan huomioon ulkopolitiikan haasteet. Vaadimme kolmansien maiden kanssa julkisen kehitysavun ulkopuolella tehtävää yhteistyötä varten uusia säädöksiä ja asianmukaista rahoitusta seuraavassa rahoituskehyksessä.
Esitän vielä yhden toivomuksen Lissabonin sopimuksen jälkeiseen tulevaisuuteen. Mielestäni kaikki ulkoiseen toimintaan tarvittava rahoitus on sisällytettävä EU:n talousarvioon. Tämä koskee sekä Euroopan kehitysrahastoa että Athene-järjestelmää. Hallitusten ei pitäisi pelätä avoimuutta tietyllä alalla, vaan on tehtävä selväksi, kuinka paljoon olemme Euroopan unionissa ulkopolitiikan alalla jo yhdessä sitoutuneet, myös ja erityisesti sotilaallisessa toiminnassa.
Herbert Bösch
Arvoisa puhemies, haluan onnitella komissiota tiedonannosta, jonka se on esitellyt avoimesti tavalla, jollaista aiemmin tuskin olisi voinut kuvitella. Onnitteluni.
Yli 300 lausuntoa ovat tutkimisen arvoisia. Ne ovat sitoutuneita ehdotuksia, jotka auttavat meitä eteenpäin. Olen hyvin kiitollinen siitä, että tiedonantoon on sisällytetty vastuullisuuden, avoimuuden ja politiikan alojen näkyvyyden kysymykset. Tällä on ratkaiseva vaikutus. Suosionosoitukseni edelliselle puhujalle johtuivat tietysti kysymyksestä, missä määrin neuvosto voi siirtää Euroopan unionin Euroopan parlamentin valvonnan ulottumattomiin. Lissabonin osalta tämä merkitsee, että jos he todellakin hankkivat lisää oikeuksia, kahdeksaan miljardiin ei kohdistu parlamentaarista eikä julkista valvontaa.
Haluan tehdä aivan selväksi, että tulen puolueettomasta maasta. Minun pitäisi pystyä kertomaan valitsijoilleni, mitä rahoille tapahtuu. En voi tehdä sitä, vaikka olen talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtaja. Tästä syystä nämä näkökohdat on otettava huomioon tulevaisuudessa. Olen hyvin kiitollinen ehdotuksistanne.
Olen pahoillani siitä, että tästä keskustelusta on tulossa poliittinen limbo, koska olemme jo sanomassa näkemiin ja onnea. Haluan tehdä samoin. Olette tehnyt komission jäsenenä hyvää työtä. Onnitteluni.
Paul Rübig
teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Euroopan unionin on onnistunut tehdä niin sanottu nollabudjetti. Me olemme ainoa poliittinen taso, jolla on nollabudjetti. Meillä on käytettävissämme 0,89 prosenttia bruttokansantulosta, ja olemme hyvä esimerkki siitä, kuinka huolella unionin veronmaksajien rahoja voidaan käyttää.
Lisäksi olemme useina vuosina näyttäneet, että tulomme ylittävät menot. Meiltä jää vähän yli joka vuosi, ja meidän olisi lopultakin kyettävä päättämään, että käytämme jäljelle jäävät rahat tulevaisuudessa eurooppalaisen lisäarvon luomiseen. Parlamentin ja neuvoston pitäisi sopia siitä, kuinka rahat voivat antaa Euroopan unionille lisäarvoa. On hyvin tärkeää, että rakennamme nämä perustukset.
Olemme lisäksi juuri keskustelleet Euroopan investointipankista. Katson, että erityisesti kriisiaikoina varat olisi saatava käyttöön mahdollisimman nopeasti. Varoja on osoitettava välittömästi erityisesti tutkimuksen alalle, sillä se tarjoaa uusien palveluiden ja uusien tuotteiden muodossa tulevaisuuden mahdollisuuksia. Hallinnon yksinkertaistaminen ja byrokratian vähentäminen ovat tärkeitä vaatimuksia erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kannalta, koska ne haluavat tehdä kauppaa maailman markkinoilla, mihin ne tarvitsevat tukea.
Talouden elvytyssuunnitelmassa on alettu käsitellä voimakasta panostamista jäsenvaltioiden välisiin infrastruktuureihin - esimerkkinä Nabucco ja muut energiaputket. Se onkin tässä suhteessa ratkaisevan tärkeää, koska nopeat investoinnit ovat tällä alalla mahdollisia. Jos ajattelette, kuinka paljon terästä näihin putkiin tarvitaan, tulee selväksi, että terästeollisuutemme voisi ainakin lyhyellä aikavälillä saavuttaa myyntihuippuja ja turvata työpaikkoja. Meidän pitäisi työskennellä sen hyväksi.
Rumiana Jeleva
Hyvät kollegat, aluekehitysvaliokunnan lausunnon valmistelijana haluan korostaa vuosien 2007-2013 rahoituskehyksen puolivälin tarkistuksen tärkeyttä.
Olen tyytyväinen Reimer Bögen mietintöön, koska siinä esitetään myös aloja, joilla tarvitaan muutoksia ja parannuksia, ja rakennetaan siten tietä kohti entistä tehokkaampaa Euroopan unionia. Oman valiokuntani kannalta olemme ensisijaisesti kiinnostuneita siitä, kuinka koheesiopolitiikan varat käytetään, koska se on talousarvion olennainen osa. Olemme jo pitkään olleet sitä mieltä, että suurin osa rahoitusvaroista on suunnattava vähiten kehittyneille alueille, jotka tarvitsevat EU:n tukea. Olen tyytyväinen siitä, että mietintö ei tältä osin ole ristiriidassa näkemyksemme kanssa.
On olemassa uusia maailmanlaajuisia haasteita, joilla on merkittäviä alueellisia vaikutuksia. Niiden voittamiseksi on taattava riittävä rahoitus vuoden 2013 jälkeen. Tavoitteiden saavuttamiseen ei ehkä riitä 0,35 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta. Pahoittelemme, ettei mietinnössä oteta täysin huomioon ehdotustamme, mutta meitä ilahduttaa, että siinä tehty päätelmä on hyvin lähellä meidän näkemystämme.
Olemme myös tarkistaneet rakennerahastojen tilanteen, ja sen osalta joissakin maissa varojen käyttötaso on valitettavan alhainen. Kansalliset viranomaiset syyllistyvät tietyssä määrin niiden tehottomaan käyttöön. Mielestäni järjestelmän monimutkaisuus on myös yksi syy sen alhaiseen käyttötasoon. Valiokuntamme ehdotti menettelyjen yksinkertaistamista, ja olen tyytyväinen siihen, että Reimer Bögen mietinnössä noudatetaan vastaavaa ajattelulinjaa.
Valiokuntamme katsoo, että meidän on aloitettava uudelleen keskustelu niiden varojen käytöstä, jotka menetämme N+2/N+3-säännön takia. Rakennerahastoasetuksesta vuosille 2007-2013 käytyjen neuvottelujen aikana parlamentti ehdotti, että käyttämättömät varat olisi käytettävä toimintaohjelmiin, joiden käyttöaste on parempi. Bögen mietinnössä ei oteta tätä ajatusta huomioon, mutta mielestäni meidän on huomioitava se jatkokeskustelujen lähtökohtana.
Haluan lopuksi kiittää Reimer Bögeä rakentavasta yhteistyöstä ja hänen kokoamastaan erinomaisesta mietinnöstä.
Esther De Lange
Arvoisa puhemies, olisin oikeastaan halunnut tänään osoittaa sanani neuvostolle, mutta ymmärtääkseni neuvostosta ei kukaan ole läsnä, minkä takia keskustelu menettää jonkin verran merkitystään. Tämä on vähän hämmästyttävää, koska viime viikonloppuna tehtiin välttämättömiä talousarvioon liittyviä sitoumuksia, ja kun kyseisten sitoumusten erityisrahoituksesta on määrä keskustella, neuvosto vetäytyy.
Joka tapauksessa seison tässä ironia aseenani. Virallisesti meidän on määrä keskustella puolivälin tarkistuksesta, mutta todellisuudessa kaikki tarvittava talouden kannustinpaketista on jo sanottu, kun siitä päästiin sopimukseen viime viikonloppuna. Paketista käy ilmi, missä puolivälin tarkistus ja monivuotinen talousarvio epäonnistuivat, koska nykyisen monivuotisen kehyksen voimassaoloaikana olemme kolmeen kertaan peräkkäin peukaloineet omia sopimuksiamme. Galileo, Afrikan ruoka-apu, eikä rahoittamistapa ollut erityisen kaunis.
Tällä kertaa keskustelemme talouden kannustinpaketista. Neuvosto on antanut sitoumuksia, mutta se ei näytä vielä tietävän, mistä rahat tulevat. Energian alalla on esimerkiksi vain pari miljardia löydettävä energiahankkeisiin, ei ainoastaan tämän vuoden talousarviossa, vaan myös ensi vuoden talousarviossa ja mahdollisesti sitäkin seuraavana vuonna. Tämä tarkoittaa sitä, että kahmimme jo maatalousbudjetin liikkumavaraa. Kun teemme näin, sanotaan, että eihän se ole maatalousrahaa, se on liikkumavaraa, mutta tarvitaan vain yksi eläintautiepidemia ja kyseisiä rahoja tarvitaan tosiasiassa maatalousbudjetin sisällä. Muistatte ehkä suu- ja sorkkatautiepidemian? Tai mitä tapahtuu, jos maitotalouden heikot hinnat jatkuvat ja tarvitaan interventiota? Sitä paitsi maatalousbudjetin liikkumavara pienenee entisestään seuraavina vuosina. Puolivälin tarkastusta koskevassa maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnössä huomautetaan aivan oikein tästä.
Haluaisin siitä syystä komission ja neuvoston - jos viimeksi mainittu ilmestyy paikalle, ellei, niin kirjallisesti - vahvistavan, että tutkimme ensin nykyiset maataloutta koskevat velvoitteet, jotta nähdään, mikä liikkumavara on, ja vasta sitten katsotaan, onko liikkumavaraa tosiasiassa mahdollista käyttää muihin tarkoituksiin. Olemme sopineet näistä säännöistä keskenämme. Jos emme pidä niistä kiinni, heitämme mielestäni lapsen pesuveden mukana.
Ingeborg Gräßle
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, haluan kiittää Kyösti Virrankoskea erittäin lämpimästi hänen oma-aloitteisesta mietinnöstään, jossa käsitellään budjettivaliokunnan vanhaa huolenaihetta eli seuraavia kysymyksiä: Kuinka suunnittelu järjestetään? Mitä suunnitteluvälineitä meillä on? Kuinka varmistamme, että painopisteemme toteutuvat? Kiitos ahkeroinnista, jäsen Virrankoski.
Pidämme tärkeänä sitä, että budjettipainopisteemme näkyvät myös henkilöstöresursseissa. Tästä syystä haluaisimme tehdä komissiolle tarjouksen. Meidän pitäisi hyödyntää paremmin komission raportointivelvoitteita vuotuisen toimintastrategian ja talousarvioesityksen yhdistämiseksi. Katsomme, että pääosastojen antamat vuosikertomukset eivät kata riittävän yksityiskohtaisesti talousarvion vastaavia kohtia tai niissä ei oteta talousarviota lainkaan huomioon. Haluamme tietää, mitä parlamentin painopisteille tapahtui. Kuinka korkea vuotuisen toimintastrategian toteutuvuusaste on tässä suhteessa?
Mielestäni meillä on vielä paljon opittavaa ja tarvitsemme paljon lisää kokemusta, ellei haluta, että koko raportointiprosessi pysyy puhtaasti teoreettisena tavoitteena. Se ei ole teoreettinen harjoitus. Se on välttämätön, jotta varoja voidaan hoitaa oikein. Tästä syystä vaadimme hallintavälineiden kehittämistä edelleen, jotta saamme tietää lisää tavasta, jolla talousarvio toteutetaan, ja jotta toteutus saadaan paremmin nivottua suunnitteluprosessiin.
Pohdimme myös sitä, miten vuotuinen hallintasuunnitelma voidaan entistä tehokkaammin integroida vuotuiseen toimintasuunnitelmaan. Toimintojohtamissykliä on yksinkertaistettava, ja haluamme lisätietoja sen kustannuksista. On ehdotettu, että nämä kysymykset olisi sisällytettävä henkilöstökartoitukseen. Meillä on jo nykyinen henkilöstökartoitus - kiitos siitä. Tutkimme sitä ja tutustumme siihen. Tämä merkitsee kuitenkin sitä, että nämä asiat on sisällytettävä viimeistään seuraavaan kartoitukseen.
Ryhmämme ei voi hyväksyä ehdotetuista tarkistuksista kahta. Emme katso, että jatkaminen kahteen vuoteen olisi perusteltua, koska se vähentää entisestään hallintavälineen arvoa sen sijaan että parantaisi sitä. Haluamme parantaa toimintoperusteista budjetointia ja toimintojohtamista talousarviomäärärahojen kohdentamisen hallintavälineenä, emme jatkaa sitä yli kahdeksi vuodeksi. Äänestämme myös tutkimustarkistusta vastaan. Se on hyvä tarkistus mutta ei kuulu tähän mietintöön.
Haluamme kiittää komission jäsentä hänen työstään ja toivotamme kaikille onnea vaaleihin.
Gary Titley
PSE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, meidän on esitettävä itsellemme tästä talousarvion tarkistuksesta vain yksi kysymys: vastaako talousarvio 2000-luvun poliittisia painopisteitä? Jos se ei vastaa, sitä on muutettava. Onko se riittävän joustava vastatakseen muuttuvia aikoja? Tällä hetkellä yksi turhautumisen aiheistani talousarvion suhteen on se, kuinka käsittelemme negatiivisia painopisteitä. Liian monia asioita on jätettävä talousarvioon, koska emme voi muuttaa niitä monivuotisen rahoituskehyksen asettamien rajoitusten takia.
Toimintoperusteinen budjetoinnin ja hallinnon osalta haluan puolestaan sanoa, että komissio on edistynyt asiassa valtavasti, mutta haluan varoittaa ylibyrokratisoimasta menettelyä, koska haluamme varmistaa laadullisen arvioinnin, emme pelkkää ruutujen ruksimista. Emme halua, että ihmiset käyttävät kaiken aikansa itsensä arvioimiseen, kun heidän pitäisi tehdä töitä. Tämän suhteen on oltava varovainen. Henkilökohtaisesti katson, että vuotuinen toimintastrategia olisi parempi, jos se kattaisi kaksi vuotta tai kaksi ja puoli vuotta vastatakseen parlamentin toimikausia. Näin saisimme paljon selkeämmän kuvan poliittisista näkymistä komission vuotuisten työohjelmien lisäksi.
Silvana Koch-Mehrin
ALDE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, EU:n rahoituksen uudistus on pahasti myöhässä, ja olen kiitollinen siitä, että esittelijä Böge on todennut tämän. EU tarvitsee kohtuullisen, yksinkertaisen, avoimen, luotettavan ja kestävän tulo- ja menojärjestelmän. EU:n rahoituksen pitäisi tulla ainoastaan kahdesta lähteestä, eli perinteisistä omista varoista ja jäsenvaltioiden talousvoimaan perustuvista maksuista, toisin sanoen bruttokansantulo-osuudesta. Tässä tapauksessa jäsenvaltioiden pitäisi maksaa enintään yksi (1) prosentti bruttokansantulostaan.
Sen sijaan, että EU:n käyttöön annetaan entistä enemmän rahaa, varat olisi suunnattava aloille, joilla voidaan EU:n tasolla saavuttaa todellista lisäarvoa, kuten yhteiseen ulkopolitiikkaan, Euroopan laajuisiin verkkoihin, ulkorajojen hallintaan ja tutkimukseen. Toisaalta pitkäaikaisia tukia ei pidä lisätä. Tämä merkitsee myös, että alv-perusteiset omat varat pitäisi poistaa ja ennen kaikkea että minkäänlaista EU-veroa ei pidä olla sen muodosta riippumatta, koska EU ei ole todella edustuksellinen demokratia. On oikein kieltää EU:n julkinen velkaantuneisuus. Tämä on erinomainen toimintalinja, joka on säilytettävä. Lisäksi kaikkien EU:n valtiovarainministerien on viimeinkin annettava kansallinen tarkastuslausuma. Kiitos paljon ja toivotan teille menestystä uudessa tehtävässänne.
Wiesław Stefan Kuc
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, kumpikin meille tänään esitellyistä mietinnöistä perustuu arvioihin, joita meidän on ollut pakko tehdä Euroopan unionin eri elinten tekemien päätösten takia. Toimintojohtamisen, toimintoperusteisen budjetoinnin tai strategisen suunnittelun ja ohjelmatyön arviointi saattaa olla tarpeen, mutta siitä syntyy vaikutelma "taidetta taiteen vuoksi". Kuinka poliittisten tavoitteiden saavuttamista voidaan verrata voimalaitoksen tai liikenneverkon rakentamiseen? Onko Euroopan unioni liikeyritys, johon yritämme soveltaa samanlaisia tehokkuuden arviointimekanismeja?
Sama koskee monivuotisen rahoituskehyksen puolivälin tarkistusta. Teemme joka päivä arviointeja ja suuntaamme uudelleen varoja vuotuisista talousarvioista. Päätökset tekee Eurooppa-neuvosto, joka lisää tärkeiden yksittäisten tehtävien toteuttamiseen käytettävissä olevaa rahoitusta. Vakaa monivuotinen rahoituskehys antaa meille kaikille monivuotisen turvallisuudentunteen, ja tätä meidän pitäisi arvostaa eniten, varsinkin nykyisinä vaikeina aikoina.
Onnittelen sydämellisesti Reimer Bögeä ja Kyösti Virrankoskea heidän erittäin hyvistä mietinnöistään.
Dalia Grybauskaitėlle toivotan mitä parhainta menestystä tulevissa vaaleissa.
Helga Trüpel
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, kun oli aika äänestää nykyisistä rahoitusnäkymistä, kaikki kolme Euroopan unionin toimielintä - neuvosto, parlamentti ja komissio - ymmärsivät, että tarvitsemme uudistusta saattaaksemme itsemme ajan tasalle. Nyt jäsenvaltiot välttelevät tätä, mikä on väärä lähestymistapa. Sitä vastoin on oikein, että yhtäältä jatkuvuuden ja ennustettavuuden ja toisaalta kyvyn reagoida nopeasti uusiin haasteisiin on oltava tasapainossa.
Jäykkää rakennetta on muutettava. Tästä syystä Euroopan unionin talousarvion - keskipitkän aikavälin rahoitussuunnitelman - on katettava viisi vuotta, ja sen oltava poliittisesti sidoksissa valitun komission ja valitun parlamentin vastuuseen. Tämä lisää avoimuutta ja poliittista selkeyttä sekä valmiutta tehdä päätöksiä.
Kuulimme tänään, mitä asioita pääministeri Brown ehdotti otettavaksi käsittelyyn. Lisäksi presidentti Obama on tänään ilmoittanut aikovansa investoida 129 miljardia uusiutuvaan energiaan. Haluan sanoa, että myös meidän pitäisi tehdä Euroopan kansalaisille selväksi, että unionin talousarviota on muutettava. Meidän on muun muassa sidottava maatalouspolitiikka ympäristöystävälliseen energian tuotantoon, eikä tilatukien määrä saa olla enää riippuvainen tilojen hehtaarikoosta. On luotava lisää yhteyksiä maaseudun kehittämiseen, joka todella hyödyttää maaseutualueilla asuvia ihmisiä.
Meidän on mukautettava talouspolitiikkamme ja kasvupolitiikkamme ilmastonmuutoksen ja kestävän kehityksen paradigmaan, jos otamme täällä käydyt keskustelut ja Lissabonin strategian vakavasti, ja meidän on mukauduttava edessämme oleviin haasteisiin. Tämä merkitsee myös, että Euroopan unionin tasolla on investoitava aiempaa enemmän koulutukseen, tutkimukseen ja kehitykseen. Kaikkien kolmen toimielimen on löydettävä poliittista rohkeutta tehdä se yhdessä.
Pedro Guerreiro
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (PT) Olemme jo pitkään korostaneet joitakin mietinnössä esiin tuotuja seikkoja. Nykyinen yhteisön talousarvio on riittämätön, Euroopan unionissa perään kuulutettua taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ei voida kunnolla ja tehokkaasti edistää. Tämä pitää entistäkin enemmän paikkaansa nyt, kun huolimatta kriisistä, jossa elämme, nykyisiä vuosien 2007-2013 monivuotiseen rahoituskehykseen sovittuja riittämättömiä rajoja ei edes käytetä täysimääräisesti - vuosina 2007-2009 vajausta kertyi lähes 29 miljardia euroa. Talousarvioon sisällytettyjä määriä ei toteuteta menotavoitteena, varsinkaan lähentymisen sekä maa- ja kalatalouden osalta.
Samaan aikaan lisätään uusia painopisteitä. Tämä on ristiriidassa yhteisön talousarvion objektiivisen ja keskeisen painopisteen kanssa: talousarvion on toimittava kustannusten uudelleenjaon välineenä ja tasapainotettava sisämarkkinoiden, talous- ja rahaliiton ja maailmankaupan vapautumisen aiheuttamaa epätasa-arvoa ja epäsymmetriaa taloudellisesti vähiten kehittyneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja alueiden kannalta. Yhteisön talousarvion pitäisi tehokkaan kehitysavun ohella painottua todelliseen lähentymiseen, joka perustuu sosiaaliseen edistykseen, jokaisen maan omien mahdollisuuksien suojelemiseen ja edistämiseen sekä luonnonvarojen kestävään käyttöön ja ympäristönsuojeluun tavoitteena taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus.
Korostamme myös sitä, että yhteisön talousarvion pitäisi perustua jokaisen maan bruttokansantulon mukaiseen kohtuulliseen maksuosuuteen. Torjumme voimakkaasti kaikki enemmän tai vähemmän peitellyt yritykset ottaa käyttöön Euroopan unionin veroja.
Nils Lundgren
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (SV) Arvoisa puhemies, kuten aina, kun puhutaan talousarviosta, kyseessä on harkittu ja pätevä mietintö, mutta poliittisesti siinä poljetaan vanhoja uria. Kuten edellinen puhuja totesi, kyseessä ei ole 2000-luvun talousarvio. Se perustuu selvästikin ajatukseen, että EU:n menojen olisi jatkettava kasvamistaan loputtomasti. Johonkin on pantava raja.
Haluaisin mainita hyvin lyhyesti kolme näkökohtaa. Tässä sanotaan, että jos bruttokansantulo laskee, kuten se nyt tekee, se ei saa vaikuttaa EU:n talousarvioon. Näin ei voida jatkaa. Raha on parempi käyttää yksittäisissä maissa, silloin kun niiden taloudet romahtavat nyt nähdyllä tavalla.
Mietinnössä ehdotetaan lisää rahaa uusille toiminta-aloille Lissabonin sopimuksen perusteella. Tämä merkitsee ylimielisyyttä demokratian perussääntöihin nähden. Kyseinen sopimus on hylätty.
Samaan aikaan mietinnössä ei tehdä mitään ehdotuksia kustannusten leikkaamiseksi. Tällä hetkellä maataloudessa, rakennerahastoissa, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteassa, alueiden komiteassa ja muualla on kuitenkin todella merkittäviä säästömahdollisuuksia. Tehkää ne säästöt!
Salvador Garriga Polledo
(ES) Arvoisa puhemies, on tullut aika arvioida, kuinka vuosien 2007-2013 monivuotinen rahoituskehys on tähän mennessä toiminut ja mitä muutoksia on ehkä tarpeen tehdä sen lähes neljän jäljellä olevan vuoden ajalle.
Ensinnäkin on tunnustettava ne rajoitukset, joita jäsenvaltiot asettivat vuonna 2006 hyväksymässään rahoitusnäkymäsopimuksessa. Torjuimme sopimuksen tuolloin, ja nyt voimme selkeästi nähdä, kuinka riittämätön se on. Valitettavasti nykyiset rahoitusnäkymät ovat osoittaneet rajoituksensa pahimpaan mahdolliseen aikaan, juuri kriisin iskiessä, jolloin yhteisön talousarvion olisi pitänyt toimia Euroopan unionin puolustuksen kärkenä talouskriisiä ja työttömyyttä vastaan.
Tällä hetkellä merkitsisi lähes hämmästyttävää taidonnäytettä, jos yhteisön talousarviosta pystyttäisiin löytämään viisi miljardia euroa käytettäväksi kahden seuraavan varainhoitovuoden aikana energiatutkimuksen käynnistämiseen, energian liitäntäverkkojen turvaamiseen tai viestintäyhteyksien kehittämiseen EU:n maaseutualueilla. Kokonaiset Euroopan unionin alueet, kuten omanikin, Asturia, toivovat, että löydettäisiin elinkelpoinen ja kestävä tapa käyttää hiiltä puhtaana energianlähteenä.
Yhteisön talousarviota pitäisi käyttää muun muassa tähän. Jäykkyyden ja eri meno-otsakkeiden alirahoituksen takia nämä viisi miljardia euroa voidaan kuitenkin saada käyttöön ainoastaan, jos yhteiseen maatalouspolitiikkaan vuosille 2009 ja 2010 varattuja määrärahoja ei käytetä kokonaisuudessaan. Tämä ei ole talousarvion tehokasta käyttöä, vaan pelkkä tilinpidollinen kikka.
Esittelijä Reimer Böge on tänään aloittanut erittäin hyödyllisen keskustelun siitä, miten yhteisön talousarvio voitaisiin muuttaa todella toimivaksi talouspolitiikan välineeksi. Meillä ei ole tulevaisuudessa enää varaa epäonnistuneisiin rahoitusnäkymiin.
Göran Färm
(SV) Arvoisa puhemies, haluaisin Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattisen ryhmän varjoesittelijänä tässä asiassa kiittää Reimer Bögeä myönteisestä yhteistyöhengestä. Pitkäaikainen kehys on tärkeä, mutta jäykkien budjettikattojen jäädyttäminen seitsemäksi vuodeksi sekä kokonaismäärän että alakohtaisten määrärahojen osalta on nykypäivän nopeasti muuttuvassa maailmassa kohtuutonta.
Nykyinen pitkän aikavälin talousarvio on voimassa vuoteen 2014, ja siitä päätettiin tosiasiassa vuonna 2005. Mitä olisimme silloin voineet tietää nykyisestä talouskriisistä, Kosovon tai Gazan tilanteesta, ilmastokriisin laajuudesta tai elintarvikkeiden hintojen äärimmäisestä heilahtelusta? Ei, näin ei voida jatkaa.
Päätelmäni on, että meidän on tarkistettava pitkän aikavälin talousarviota eli monivuotista rahoituskehystä perusteellisesti. Tämä on erityisen suuressa määrin totta, jos budjettivaliokunnan ehdotus toteutuu, toisin sanoen jos nykyistä rahoituskehystä jatketaan ehdotuksen mukaisesti kahdella vuodella, jotta se osuisi paremmin yksiin komission ja parlamentin toimikausien kanssa.
Mitä me siis haluamme? Itse asiassa useita asioita.
Ensinnäkin pyrkimyksemme talousarvion tarkistuksen suhteen. Mielestämme ei ole hyväksyttävää keskittyä pelkästään tulevaan rahoituskehykseen. Budjettivaliokunta on hyväksynyt useita tarkistuksia, jotka merkitsevät, että vaadimme komissiota antamaan ehdotuksen voimassa olevan pitkän aikavälin talousarvion kohtuulliseksi tarkistamiseksi mahdollisimman pian. Tämä on luonnollisesti erityisen tärkeää, jos jatkoaikavaatimuksemme toteutuu.
Vaadimme myös, että puheenjohtajavaltio Ruotsi käsittelee komission ehdotusta tänä syksynä viivyttelemättä ja aktiivisesti. Meidän on tartuttava asiaan tosissamme.
Toiseksi komission toteuttama laaja avoin kuuleminen on antanut meille selkeitä opasteita poliittiseen suunnanottoon. On erityisesti tiettyjä aloja, joilla EU:n on toimittava entistä voimakkaammin. Näitä ovat ilmastopolitiikka, työpaikat ja kasvu sekä ulko- ja kehityspolitiikka. Jotta EU voisi toimia näillä aloilla maailman johtajana, se tarvitsee resursseja. Tämä on ehdottoman selvää. Nykyään kaikki mainitut alat ovat selvästi alirahoitettuja.
Kolmanneksi on tehtävä tarpeelliset tekniset muutokset. Minun ei tarvitse käsitellä sitä laajemmin, koska Reimer Böge puhui jo siitä. Haluamme viiden vuoden kauden seitsemän sijasta, ja kautta on mukautettava siten, että uudella parlamentilla ja uudella komissiolla on todellista vaikutusvaltaa niiden toimikaudella voimassa olevaan kehykseen.
Neljänneksi haluamme EU:n omia varoja koskevan järjestelmän tarkistamista ja kohtuullistamista. Tarvitsemme nopeasti ehdotuksia, ja voimassa olevaan pitkän aikavälin talousarvioon on tehtävä järkevä puolivälin tarkistus, jotta puheet ja resurssit vastaisivat toisiaan paremmin. Näin voisimme aloittaa työskentelyn, jonka pohjalta EU:n talousarvioon saadaan luotua pitkäaikainen ja kestävä lähestymistapa ennen seuraavan pitkän aikavälin talousarviokauden alkua.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
- (PL) Arvoisa puhemies, haluan esittää komissiolle kolme näkökohtaa tässä keskustelussa.
Euroopan komission on esitettävä alueille tukijärjestelmää, joka ylittää nykyisten rahoitusnäkymien 75 prosenttia bruttokansantuotteesta asukasta kohden mutta joka edellyttää jatkuvaa rahoitusta, kun otetaan huomioon suuret sisäiset eroavuudet kehityksessä. Mainitsen, että eräät Espanjan, Portugalin, Italian ja Kreikan alueet saavat tällaista siirtymärahoitusta nykyisten rahoitusnäkymien aikana.
On myös tehtävä lopullinen päätös hylätä viimeisimmät yritykset kansallistaa uudelleen yhteinen maatalouspolitiikka. Ei ole mahdollista taata yhteisen maatalouspolitiikan pakollista yhteisrahoitusta samanlaisilla tasoilla eri jäsenvaltioissa. Tämä johtaa kilpailun merkittävään vääristymiseen, toisin sanoen yhteisen maatalouspolitiikan hajoamiseen.
Euroopan komissio pyrkii irrottamaan tilatuet tuotannosta, mutta on myös välttämätöntä poistaa vuoden 2013 jälkeen ne suuret erot, joita alle yhden hehtaarin maatalousmaan tukemisessa on vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden välillä. Muussa tapauksessa, jos tilanne jatkuu nykyisen kaltaisena vuoden 2013 jälkeen, se merkitsee käytännössä kahden erillisen yhteisen maatalouspolitiikan hyväksymistä EU:n alueella.
Janusz Lewandowski
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, saanen jatkaa kielellä, jota Dalia Grybauskaitë ymmärtää. Tämänpäiväiset puheemme perustuvat kahteen täyttyneeseen varainhoitovuoteen seitsemän vuoden näkymien sisällä. Näin ollen puheenvuorojen laatimisessa kannattaa olla varovainen. Minusta vaikuttaa siltä, että Reimer Bögen mietinnön yksimielinen hyväksyminen budjettivaliokunnassa osoittaa, että hän on löytänyt yhteisen nimittäjän eri poliittisten ryhmien näkökantojen välillä.
Minusta on hätkähdyttävää, että vuoden 2008 talousarviosta on käyttämättä lähes viisi miljardia euroa. Tämä ei saa toistua. Se olisi tappio meille kaikille. Komissio on tehnyt aloitteita rahoituksen saamisen helpottamiseksi. Koska asiat ovat näin ja niiden pitäisikin olla niin, aluepolitiikka ei voi nyt eikä tulevaisuudessa toimia rahoituslähteenä niille talousarvion aloille, jotka ovat kroonisesti alirahoitettuja. Puhuimme tästä, kun rahoitusnäkymistä neuvoteltiin, ja se on täysin vahvistettu ulkopolitiikan osalta: otsakkeet 1a ja 3. Jos jatkossakin käytössä on yksi prosentti talousarvioista, emme voi saada aikaan kohtuullista ratkaisua Euroopan unionin talousarviokysymyksessä.
Tarkoittamassani mietinnössä Reimer Böge esittää avainkysymyksen: rahoitusnäkymien kauden sovittaminen parlamentin toimikauteen. Tämä on todellakin parlamentin kanta. Meidän on kuitenkin muistettava, että koheesiopolitiikan piiriin kuuluvissa maissa vallitsee epätietoisuutta siitä, miten kauden lyhentäminen vaikuttaa rakennerahastovarojen saatavuuden ennakoitavuuteen. Ne kaipaavat varmuutta noudatettavasta politiikasta.
Lopuksi haluan sydämellisesti kiittää Dalia Grybauskaitėa yhteistyöstä Euroopan parlamentin kanssa, ja kuten muutkin puhujat, toivotan tietenkin teille onnea vaalikampanjaan. Äänten kirjo vaaleissa ennustaa hyvää poliittisen näkemysten erilaisuudesta riippumatta.
Catherine Guy-Quint
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan ensinnäkin muistuttaa siitä, että tämä keskustelu on osa pitkää, useiden vuosien pituista prosessia, johon kuuluvat Euroopan komission kuulemiset, yhteisen maatalouspolitiikan "terveystarkastus", neljäs taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus sekä Euroopan unionin omien varojen järjestelmän tulevaisuutta käsittelevä Alain Lamassouren mietintö.
Euroopan komissio on ilmoittanut aikovansa viimeistään syksyllä 2009 esitellä tarkistuksen pääsuuntaviivat. Budjettivaliokunta on Reimer Bögen johdolla tehnyt merkittävää työtä tarkistuksen hyväksi. Tiedämme, että tarkistus tehdään, kun seuraava Euroopan parlamentti on aloittanut työnsä, nykyinen parlamentti ei sitä tee.
Siitä syystä haluaisin korostaa olennaista poliittista näkökohtaa: olemme lähes yksimielisiä siitä, että tulevan rahoituskehyksen on vastattava tulevan parlamentin poliittista mandaattia ja että haluaisimme tästä järjestelystä pysyvän. Tämä on mielestäni erityisen tärkeää, koska näin saamme lopultakin johdonmukaisuutta vaalituloksen ja komission valvomien talousarvion päälinjojen välille.
Toiseksi haluan muistuttaa Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattisen ryhmän katsovan, että talousarviossa olisi keskityttävä perustehtäviin: työllisyyteen, kasvuun ja innovaatioon, kuten kollega Färm totesi. Ennen kuin lopetan, totean vielä, että unionin todellinen tulevaisuus riippuu tästä tarkistuksesta, ja toivon, että tuleva parlamentti hyödyntää Bögen mietintöä, jotta se voi toteuttaa yhteiseurooppalaisen pyrkimyksemme, kun otetaan huomioon neuvoston päivittäin välittämät pyrkimykset kansallisten etujen ajamiseen.
On Euroopan parlamentin asia luoda Euroopan unionille politiikkaa, joka antaa kansalaisillemme todellista toivoa hankkeessa, joka on luonteeltaan poliittinen, ei pelkästään taloudellinen.
Margaritis Schinas
(EL) Arvoisa puhemies, meitä on tänään 27, ja käytämme yhteisön talousarvioon alle yhden prosentin yhteisestä varallisuudestamme, eli suunnilleen saman kuin käytimme, kun meitä oli vain 15. Jo tämä luku yksistään tuo hyvin esiin, miksi käsittelemämme Bögen mietintö on unionin tärkeimpiä poliittisia hankkeita seuraavien viiden vuoden aikana.
Meidän on vastattava ratkaisevaan kysymykseen: kuinka paljon rahaa, mihin politiikkaan? Mihin asetamme rajan, kuinka mittaamme kunnianhimomme? Tällä kertaa on pantava kaikki likoon ilman ennakkoehtoja, ja keskustelu on aloitettava puhtaalta pöydältä. Pääneuvotteluissa on käsiteltävä kahta perusvaikeutta:
Toinen niistä on tietysti se, että meitä on nyt enemmän kuin edellisessä tilanteessa, jossa käytiin vastaavia neuvotteluja.
Toinen vaikeus on se, että valitettavasti neuvottelut käydään tilanteessa, jossa lihavat päivät ovat ohi ja talouskriisi iskee meihin voimalla.
Joka tapauksessa neuvotteluissa, jotka periaatteessa aloitetaan tänään Reimer Bögen hyvin realistisen lähestymistavan kautta, on vahvistettava kolme perusedellytystä, jotka ovat Euroopan unionille ratkaisevia:
Ensinnäkin maanviljelyksen tulevaisuus yhteisössä on turvattava myös vuoden 2013 jälkeen.
Toiseksi jäsenvaltioiden välisen yhteenkuuluvuuden ja yhteisvastuullisuuden periaatteesta ei saa luopua.
Kolmanneksi meidän on tullut aika puhua älykkäästä kehityksestä, rahasta, joka menee myös aivotyölle, ei pelkästään asfalttiin ja sementtiin.
Costas Botopoulos
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, valiokuntamme puheenjohtajan Reimer Bögen mietintö, josta tänään keskustelemme, on mielestäni hyvin kiinnostava ja tärkeä kolmesta syystä: ensinnäkin siinä tuodaan esiin joitakin parannuksia vaativia aloja, toiseksi siinä luonnostellaan eräitä ehdotuksia, ja kolmanneksi siinä pohjustetaan tietä parlamentin seuraavalla vaalikaudella käytävälle merkittävälle keskustelulle.
Parannusta vaativat alat liittyvät ensisijaisesti siihen, että yhteisön valinnat eivät vastaa poliittisia valintoja eikä talousarviovaroja ole kyetty hallinnoimaan asianmukaisesti.
Ehdotukset:
Eräs hyvin keskeinen ehdotus on muuttaa rahoituskehyksen kattama ajanjakso viideksi vuodeksi vastaamaan talouspolitiikan viisivuotista sykliä. Toisin sanoen parlamentin vaalikausi osuisi yksiin talousarviotasolla tehtävien poliittisten ehdotusten kanssa.
Toinen hyvin, hyvin tärkeä kysymys on joustavuus. Joustavuudella ei kuitenkaan tarkoiteta vain vaihtoa alojen välillä, vaan yleistä reagointia. Ongelmaa ei voida ratkaista pelkästään joustavuudella.
Kaikki tämä valmistelee parlamentin seuraavalla vaalikaudella käytävää merkittävää keskustelua uudella perustalla laadittavasta uudesta poliittisesta ja koordinoidusta talousarviosta.
Alexandru Nazare
. - (RO) Rahoitusohjelmakauden supistaminen viiteen vuoteen, kuten Bögen mietinnössäkin suositellaan, antaisi käytännön todisteen siitä, että Euroopan unionin toimielimet ovat saavuttaneet kypsyyttä ja byrokratiaa halutaan tosissaan vähentää. Haluan käyttää tilaisuutta hyväkseni ja onnitella Reimer Bögeä hänen erityispanoksestaan tässä mietinnössä.
Meidän on samalla oltava realistisia ja harkittava, kuinka toteuttamiskelpoinen tällainen toimenpide on, jotta emme päädy ääritilanteisiin, joissa meiltä menee kaksi vuotta aikaa hyväksyä viisivuotinen talousarvio. Keskeinen kysymys on, kuinka voimme yksinkertaistaa menettelyjä niin, että Euroopan unionin varat käytetään kohtuullisessa ajassa.
On olemassa jo legendaarisiksi muuttuneita tilanteita, joissa Euroopan unionin varat on saatu käyttöön vasta kuukausia, ellei vuosia, sen jälkeen, kun niitä olisi tosiasiassa tarvittu. Annan vain yhden esimerkin solidaarisuusrahaston varojen käytöstä. Kuten tiedätte, Romania saa 12 miljoonaa euroa tulvista kärsineitä viittä piirikuntaa varten. Tulvat tapahtuivat viime vuoden kesällä, äänestimme asiasta tässä kuussa, mutta todennäköisesti rahat saadaan vasta noin vuoden kuluttua tulvista. Rahan saavat romanialaiset eivät edes tiedä, että Euroopan unioni auttaa heitä.
Kyösti Virrankoski
esittelijä. - (FI) Arvoisa puhemies, haluan kiittää kaikkia niitä, jotka ovat antaneet palautetta mietinnöstäni.
Toteaisin, että tällä hetkellä, kun Euroopan unioni on 27 jäsenvaltion ja 480 miljoonan asukkaan yhteisö, hallintoa on yksinkertaistettava ja tehostettava. Toimintoperusteinen hallinto ja budjetointi antavat siihen selkeän mahdollisuuden, jolloin valtaa ja vastuuta voidaan jakaa sopiville tasoille siten, että sekä vastuullinen hallinto toteutuu että tehokas ohjelmien toimeenpano voidaan toteuttaa.
Lopuksi haluan kiittää kaikkia teitä ja erityisesti haluan toivottaa rouva Grybauskaitëlle onnea ja menestystä tulevissa haasteissa. On ollut erittäin suuri ilo työskennellä kanssanne, ja olemme kaikki todenneet, että parlamentin ja komission välillä on tehty erittäin hyvää yhteistyötä. Kiitos ja menestystä edelleen.
Reimer Böge
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, aluksi haluan kiittää komission jäsentä. Tutustumisvaiheen jälkeen olemme tehneet yhteistyötä tehokkaasti, rakentavasti ja avoimesti. Tämä käy selväksi viime vuosina käytyjen lukuisten neuvottelujen tuloksista. Toivon teille kaikkea hyvää lähiviikkoina. Haluan kiittää lämpimästi myös kollegoitani heidän kovasta työstään ja keskusteluista, jotka on käyty ennen huomista äänestystä täysi-istunnossa. Catherine Guy-Quintia haluan kiittää hänen tehtävästään esittelijänä Lissabonin sopimuksen talousarvioseurausten osalta. Sovimme yhteisestä menettelystä mietintöjen keskeisissä kohdissa, erityisesti kolmivaiheisen lähestymistavan ja aikarajan osalta.
Koska ymmärsimme, että nykyiset vuosien 2007-2013 rahoitusnäkymät ja niihin liittyvä vuoden 2006 toimielinten välinen sopimus edustivat enintä, mitä neuvotteluissa oli mahdollista saavuttaa, olimme myös täysin tietoisia puutteista toiminnassa. Siitä syystä on niin tärkeää, että tässä mietinnössä vaaditaan ennakoivia hyvissä ajoin tehtäviä sopimuksia ja että varmistetaan täydellinen sitoutuminen niihin. Tehtävämme lähiviikkoina ja -kuukausina varsinkin nykyisissä neuvotteluissa liittyvät kaikki talouden elvytyssuunnitelmaan. Neuvostoa on muistutettava siitä, että kaikki toimielinten välisen sopimuksen osatekijät ovat erottamaton osa kokonaisrahoituskehystä. Sopimuksessa on joukko välineitä, joihin komission jäsen viittasi. Jos kaikki jäsenvaltiot tiedostaisivat tämän paremmin, edistyisimme enemmän nykyisten sääntöjen puitteissa.
Lopuksi kehotan komissiota ottamaan syksyllä huomioon kaikki perushavainnot ja näkökohdat, jotka parlamentti hyväksyy huomenna. Tämä muodostaisi erinomaisen perustan, jotta tarvittavat kunnianhimoiset muutokset voidaan toteuttaa komission ja Euroopan parlamentin yhteisin ponnisteluin. Täten voidaan kehittää tulevaisuuteen tähtäävä talousarvio, johon yhdistyy entistä suurempi poliittinen legitimiteetti. Euroopan parlamentti kokonaisuutena kehottaa mietinnössä tähän hyvin voimakkaasti.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona 25. maaliskuuta 2009.
Kirjalliset lausumat (142 artikla)
Czesław Adam Siekierski  
kirjallinen. - (PL) Nykyisen rahoituskehyksen tarkistaminen on hyvä tilaisuus harkita paitsi niitä tapoja, joilla käytettävät varat jaetaan, myös EU:n talousarvion tulevaa muotoa. Kun teemme muutoksia nykyiseen talousarvioon ja suunnittelemme seuraavia rahoitusnäkymiä, meidän olisi otettava ohjeeksemme ennen kaikkea pyrkimykset syventää yhdentymistä ja saavuttaa erityistavoitteita.
Olemme äskettäin nähneet tehtävän kauaskantoisia muutoksia EU:n talousarvion rakenteeseen. Yhteisen maatalouspolitiikan menot eivät enää muodosta suurinta osaa yhteisön käteisvaroista. Nykyisin koheesiopolitiikka ja Lissabonin strategian toteuttamiseen liittyvät toimenpiteet voivat luottaa saavansa eniten tukea. Kehitys on epäilemättä eduksi Euroopan tulevaisuudelle, joka suuntautuu korkean työllisyysasteen takaavaan innovatiiviseen tietoperustaiseen talouteen. Tällaista muutosta ei kuitenkaan saa tehdä Euroopan unionin elintarviketurvaa heikentämällä ja maanviljelijöiden tuloja pienentämällä.
Yhtä lailla hätkähdyttävää on EU:n talousarvion tason jatkuva pieneneminen suhteessa EU:n jäsenvaltioiden bruttokansantuloon. Tilastot osoittavat, että jos talousarvio olisi nykyisissä rahoitusnäkymissä säilytetty tasolla, jolla se oli kaudella 1993-1999 (saman prosenttiosuuden perusteella BKT:stä), meillä olisi Euroopan unionin politiikan toteuttamiseen käytettävissämme 200 miljardia euroa nykyistä enemmän. Olemme havainneet paineita pienentää yhteisön talousarviota, ja se on haitallista, koska näin rajoitetaan talousarvion joustavuutta ja sen kykyä sopeutua muuttuviin tarpeisiin. Siitä syystä vetoan sen puolesta, että EU:n talousarvion mukauttamista uusiin haasteisiin ei tehdä siirtämällä varoja yhteisestä maatalouspolitiikasta vaan lisäämällä EU:n budjettivaroja asianmukaisella tavalla.
