Komission vuoden 2011 työohjelman esittely (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Haluaisin muistuttaa teitä siitä, että 30 vuotta sitten Italian alueita Irpiniaa ja Basilicataa koetteli hirvittävä maanjäristys, jonka seurauksena tuhansia ihmisiä kuoli. Mielestäni meidän kaikkien pitää osoittaa myötätuntomme ja esittää osanottomme ja solidaarisuutemme maanjäristyksen kohteena olleille perheille ja alueille.
Esityslistalla on seuraavana Euroopan komission puheenjohtajan José Manuel Barroson julkilausuma komission vuoden 2011 työohjelman esittelystä.
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, minulla on tänään kunnia esitellä komission työohjelma vuodeksi 2011. Sen esittely merkitsee sekä alkua että loppua. Toisaalta työohjelmalla puututaan hyvin tärkeän poliittisen työn uuteen vaiheeseen ja käynnistetään se. Toisaalta taas ohjelman hyväksyminen päättää tiiviimmän jäsennellyn vuoropuhelun, joka aloitettiin syyskuussa tässä parlamentissa unionin tilasta käydyn keskustelun yhteydessä.
Komission tämän vuoden työohjelmaan johtaneet valmistelut ovat tosiaankin olleet "ensi-ilta" ja mielestäni hyvin onnistunut sellainen. Edistämällä tarkistetun puitesopimuksemme täytäntöönpanoa olemme onnistuneet käymään syvällisiä keskusteluja tulevien vuosien poliittisista painopisteistä.
Koko tämän antoisan prosessin ajan meitä on kannustanut huomattava lähentyminen yleisen linjauksen ja konkreettisten aloitteiden suhteen. Tämä prosessi on vakauttanut sen, mitä kutsun "erityiskumppanuudeksi".
Euroopan unionin toiminnassa on keskityttävä niihin haasteisiin, joihin EU voi tuoda konkreettista lisäarvoa. Ne 40 strategista aloitetta, jotka komissio on luvannut esitellä vuonna 2011, vastaavat tärkeimpiä yhdessä määritettyjä poliittisia painopistealueita. Avoimuuden vuoksi ohjelmassa on lisäksi 150 muuta ehdotusta, joita komissio työstää.
Talouden elpymisen jatkaminen ja yhteiskuntiemme tulevaisuuden turvaaminen ovat vuonna 2011 edelleen kaiken kattava painopistealueemme. Meidän toimissamme seurataan yhä kolmea päälinjaa: ohjausjärjestelmän vahvistamista, rahoitusalan uudistuksen saattamista päätökseen sekä älykkään, kestävän ja osallistuvan kasvun Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanon nopeuttamista.
Pitkän aikavälin kasvulla täytyy olla vakaa makrotaloudellinen perusta. Niin sanotun "EU-ohjausjakson" käyttöönoton ja 29. syyskuuta tekemiemme ehdotusten jatkotoimien avulla haluamme vahvistaa unionin julkisen talouden puitteita ja laajentaa makrotaloudellista valvontaa epätasapainotilojen syntymisen estämiseksi.
Kunnianhimoinen rahoitusalan uudistus on jo pitkällä, ja tärkeää lainsäädäntöä on saatu aikaan. Komissio jättää jäljellä olevat säädökset käsiteltäväksi vuonna 2011. Tarkoitus on edistää tärkeimpiä painopistealueita, kuten avoimuutta ja kuluttajansuojaa, ja pankkikriisien hallintaa koskevien puitteiden avulla ehkäistään ja torjutaan tulevia kriisejä. Komissio tavoittelee parlamentin ja neuvoston tukea, jotta koko uudistuksesta päästään sopimukseen vuoden 2011 loppuun mennessä.
Meidän Euroopan unionissa on pysyttävä tahdissa ja keskityttävä omiin kilpailuvaltteihimme globalisaation 2000-luvulla. Kun kilpailijat ovat halvempia, meidän on oltava älykkäämpiä. Esimerkkinä unionin tason toimesta me kehitämme yhdennetymmän eurooppalaisen standardointijärjestelmän, joka on tärkeä alusta yritystemme ja erityisesti pk-yritystemme kilpailukyvyn lisäämiselle.
Jotta Euroopan unioni säilyttäisi kilpailukykynsä ja turvattaisiin uudet ja paremmat työpaikat, on suunniteltava huolella siirtymistä vähähiiliseen, resurssitehokkaaseen yhteiskuntaan. Siksi yksi painopistealueista on ilmastonmuutos-, energia-, liikenne- ja ympäristöpolitiikan yhdistäminen. Vuonna 2011 kiinnitetään erityistä huomiota energiatehokkuuteen.
Dynaamisen talouden todellisuuteen sopeutuminen tarkoittaa myös sitä, että varmistetaan työntekijöiden oikeuksien suojelun korkea taso tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa. Työntekijöiden lähettämistä ja työaikaa koskevia tärkeitä ehdotuksia kehitetään ja jätetään käsiteltäväksi vuonna 2011. Samaan aikaan yleishyödyllisiin palveluihin sovellettavien valtiontukisääntöjen tarkistaminen on konkreettinen askel kohti sellaisen laatukehyksen aikaansaamista, jossa otetaan huomioon näiden palvelujen erityisluonne.
Sisämarkkinapaketin avulla komissio on käynnistänyt kunnianhimoisen prosessin, jonka tavoitteena on hyödyntää sisämarkkinoiden kaikki mahdollisuudet. Yritystemme pitäisi voida keskittyä liiketoimintaan byrokratian sijaan. Varsinkin pk-yrityksillä on usein muuten lupaavien rajatylittävien hankkeiden toteuttamisessa liikaa rasitteita ja liian vähän kannusteita. Konkreettisena esimerkkinä voimme yhdessä hallinnoituja tekijänoikeuksia koskevia sääntöjä selventämällä yksinkertaistaa nykyisiä puite-ehtoja, edistää rajatylittävää toimintaa ja lisätä työllistämismahdollisuuksia - erityisesti lupaavalla digitaalialalla.
Kysyntäpuolella yksi painopistealue on kuluttajien luottamuksen lujittaminen ehdotuksellamme vaihtoehtoisesta riitojenratkaisusta tärkeänä keinona nopeuttaa usein liian hidasta kuluttajien ongelmien ratkaisuprosessia.
Olemmepa me kuluttajan, työntekijän, opiskelijan, matkailijan roolissa tai missä tahansa monista nykyajan arkielämän rooleistamme Euroopan unionissa on järkeä silloin, kun se tarjoaa uusia tilaisuuksia, vähentää riskejä tai parantaa elämänlaatumme. Tällainen on kansalaisten palveluksessa oleva Euroopan unioni.
EU:n kansalaisille käsin kosketeltavaksi todellisuudeksi tekemisen tavoitteen on oltava sisämarkkinoihin nähden etusijalla. Turvallisuuden vahvistamisen pitäisi aina olla keino, jolla autetaan kansalaisia hyödyntämään Euroopan unionin tarjoamat tilaisuudet, ei koskaan päämäärä itsessään. Meidän ehdotuksemme "älykkäistä rajoista" helpottaa matkustamista unioniin ja unionista pois ja estää samalla laitonta maahanmuuttoa. Jotta Euroopan unioni voitaisiin säilyttää avoimena, ryhdymme myös toimiin niitä vastaan, jotka yrittävät käyttää talousjärjestelmäämme hyväkseen laittomiin tarkoituksiin. Tietosuojakehys vastaa myös hyvin kansalaisten todellisiin huolenaiheisiin Internet-aikakaudella. Unionin on toimittava maailmalla roolissa, joka on sen taloudellisen painoarvon mukainen, joten meidän täytyy varmistaa ulkosuhteidemme johdonmukaisuus.
Sinällään työohjelmassa ilmoitetaan konkreettisista toimista vuoden 2020 kansainväliset työpaikka- ja kasvutavoitteidemme arvioimiseksi. Me haluamme myös nykyaikaistaa kehitysyhteistyöpolitiikkaamme ja humanitaarista apuamme. Maailman todelliset avuntarvitsijat tarvitsevat vahvempaa Eurooppaa maailmassa.
Ennen kuin lopetan puheenvuoroni, haluaisin selittää lyhyesti, mitä komission työohjelma ei sisällä ja miksi.
Kuten olemme ilmoittaneet, me toimitamme ehdotuksen seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä vuoden 2011 puolivälissä. Erityiset rahoitusvälineet ja -ohjelmat esitellään vuoden 2011 jälkipuoliskolla yhdessä kokonaiskehyksen kanssa. Työohjelman poliittisen luonteen säilyttämiseksi siihen ei pääsääntöisesti ole sisällytetty täytäntöönpanotyötä. Sama koskee kansainvälisiä neuvotteluja, koska niiden päätökseen saaminen riippuu kolmansista osapuolista. Samanaikaisesti nämä toimet ovat tärkeä osa ydintoimintaamme. Me jatkamme niitä ja vuoropuheluamme niistä teidän kanssanne.
Totesin johdannossani, että työohjelmamme ei ole vain hedelmällisen vuoropuhelumme tulosta vaan myös alku seuraavalle vaiheelle konkreettisissa ponnisteluissamme Euroopan unionin ohjaamiseksi pois kriisistä ja eteenpäin. Nyt on aika pitää vauhtia yllä. Meidän on löydettävä keinoja nopeuttaa työtämme yhdessä.
Siksi käytän hyväkseni tämän tilaisuuden ja kannustan parlamenttia ja neuvostoa osallistumaan kolmenvälisiin keskusteluihin siitä, miten perustamissopimuksen määräykset pitäisi panna täytäntöön unionin ohjelmilla. Komission näkemyksen mukaan tämä voitaisiin muuttaa sopimuksiksi, jotta poliittisten tavoitteidemme saavuttamiseen tähtääviä erityisen tärkeitä valittuja aloitteita koskevat neuvottelut etenisivät nopeammin. Tällainen yhteistoiminta osoittaisi, miten päättäväisesti haluamme toteuttaa ajoissa konkreettisia vastatoimia kriisitilanteessa, joka on järkyttänyt meitä kaikkia. Euroopan unionin kansalaiset odottavat sitä. Mielestäni Euroopan unionin toimielinten pitää vastata kansalaisten huoliin.
Kiitoksia mielenkiinnostanne.
József Szájer
Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan täytyy päästä kriisin yli. Euroopan talouden täytyy perustua työhön. Meidän on ohjattava Euroopan unionin maat ulos tästä vakavasta kriisistä keskittymällä ensisijaisesti työtilaisuuksien tarjoamiseen mahdollisimman monille unionin kansalaisille. Tämän vuoksi Euroopan kansanpuolue (kristillisdemokraatit) tukee varauksetta työpaikkojen luomista Euroopan komission ensi vuoden työohjelman tärkeimpänä tavoitteena.
Euroopan unioni on oppinut kriisistä paljon. Tänä vuonna olemme aloittaneet uuden talouden ohjausjärjestelmän kehittämisen nopeutetulla menettelyllä ja toivomme, että parlamentti voi keskustella uusista ehdotuksista, jotka liittyvät rahoitusalan sääntelyyn ja talouden ohjaukseen ensi vuonna niin, että varmistetaan niiden mahdollisimman nopea hyväksyminen.
PPE-ryhmän kollegani tuovat esiin tärkeitä asioita kultakin alueelta, ja minä haluaisin mainita vain muutaman: kilpailukyvyn on perustuttava innovaatioihin ja tutkimukseen. Meidän mielestämme komission työohjelmassa ei ole riittävästi tähän alueeseen liittyviä aloitteita. Teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua on lisättävä, ja tarvitaan myös toteuttamiskelpoinen ja kilpailukykyinen Euroopan patenttijärjestelmä. Euroopan unionin elintarviketuonnin valvonnan lisääminen on mielestämme tärkeää, ja niihin pitäisi kohdistaa vähintään samat laatuvaatimukset kuin Euroopan unionin omille tuottajilleen asettamat Olisimme myös toivoneet näkevämme enemmän ehdotuksia vesikysymyksestä, jonka Unkari on puheenjohtajavaltiona asettanut yhdeksi tärkeimmistä tavoitteista.
Hyvät kuulijat, syyskuussa alkoi Lissabonin sopimuksen perusteella Euroopan unionin lainsäädäntö- ja työohjelman uusi järjestys puheenjohtaja Barroson puheella unionin tilasta. Koska uusi sopimus takaa parlamentille vahvat oikeudet puuttua Euroopan unionin ohjelmaan, jatkotoimet ovat mielestämme tärkeitä. Valitettavasti aiemmat kokemukset eivät ole hyviä. Komission aiemmat työohjelmat toteutuivat vain osittain suunnitelman mukaisesti. Kuten olen jo useita kertoja todennut, pidän monien kollegojeni tavoin kyseenalaisena sitä, kannattaako tuhlata valtavasti energiaa ja aikaa monissa tilaisuuksissa joka vuosi sellaisen asiakirjan analysoimiseen ja hyväksymiseen, joka tapauksessa kattaa vain osan todellisuutta. Sen vuoksi ehdottaisin, että parlamentin toimivaltainen valiokunta tutkisi komission työohjelman täytäntöönpanon säännöllisesti myös vuoden mittaan, jotta meidän edustamiemme kansalaisten vaikutusta EU:n yhteisiin asioihin lisättäisiin enemmän.
Hannes Swoboda
Arvoisa puhemies, arvoisat komission puheenjohtaja Barroso ja komission jäsen Šefčovič, mielestäni me voimme tukea suurta osaa tämän ohjelman sisällöstä, puheenjohtaja Barroso. Uskon teidän kuitenkin varmasti ymmärtävän, että me tarkastelemme tänään kriittisiä asioita, joiden puolesta haluamme tehtävän enemmän. Me elämme Euroopassa, johon vaikuttavat entistä enemmän Euroopan unionin vastaiset voimat, jotka taistelevat unionin toimielimiä vastaan. Meidän on harkittava tarkasti, mitä aineistoa ja menetelmiä voimme käyttää heidän vastustamisekseen. Palaan tähän asiaan myöhemmin.
Ensimmäinen asia on kasvupolitiikka. Puheenjohtaja Barroso, on totta, että meidän täytyy säännellä rahoitusmarkkinoita ja viritellä turvaverkkoja. Meidän on kuitenkin myös jotenkin palattava tilanteeseen, jota te olette usein selvästi kuvanneet, toisin sanoen siihen, mitä me ymmärrämme vihreällä kasvulla tai vihreillä työpaikoilla ja talouden rakennemuutoksella. Komission jäsen Oettinger on julkaissut hiljattain sarjan energiapolitiikkaa koskevia asiakirjoja, joissa esitetään valtavia investointeja. Valitettavasti asiakirjoissa ei selitetä, miten nämä investoinnit on tarkoitus rahoittaa. Meidän on selvittävä tästä kriisistä aktiivisella kasvupolitiikalla. Ihmettelen, mihin kohteeseen esimerkiksi energia-alalla tai liikenteessä nämä investoinnit voidaan tehdä vihreän kasvu tai vihreiden työpaikkojen luomiseksi. Niitä on yksinkertaisesti liian vähän.
Toinen asiani koskee sisämarkkinoita. Olette oikeassa, puheenjohtaja Barroso. Sisämarkkinakäsite on julkistettava. Te olette ehdottanut useiden kertomusten laatimista professori Montin työn perusteella. Hän oli erityisesti sisämarkkinoiden sosiaalisen ulottuvuuden suhteen hyvin kriittinen. Tällä alueella on saatava enemmän aikaan. Me odotamme teiltä ennen kaikkea konkreettisia ehdotuksia lähetettyjä työntekijöitä koskevasta direktiivistä. Työntekijöiden edun vuoksi meidän on tehtävä selväksi, että tätä direktiiviä ei saa käyttää halvan työvoiman luomiseen. Sen tarkoituksena on parantaa sosiaalista hyvinvointia.
Kolmas asiani koskee veropolitiikkaa. Meidän mielestämme tällä alueella tehdyt ehdotukset ovat liian heikkoja. Kuten me juuri näimme Irlannista käydyn keskustelun yhteydessä, tiettyjen maiden ei pidä antaa asettaa alhaisempia verokantoja houkutellakseen yrityksiä niin, että kun niillä sitten on rahoitusvaikeuksia, ne vaativat muita maita rahoittamaan budjettialijäämiään, näin yksinkertaistetusti ilmaistuna. Verojen yhdenmukaistaminen on välttämätöntä tiettyyn rajaan asti, kuten yhtiöveron vähimmäismäärän asettaminen. Mielestäni meidän on edistyttävä tällä alueella. Tiedän, että teillä on ongelmia monien jäsenvaltioiden kanssa, mutta mielestäni se on erityisen tärkeää varsinkin sosiaalisten kysymyksien vuoksi. Jakoa rikkaisiin ja köyhiin ei voida hyväksyä, ja meidän on esitettävä uusia ehdotuksia, joista on hyötyä erityisesti köyhyyden pahiten koettelemille naisille.
Viimeinen asiani on se, että te, puheenjohtaja Barroso, puhuitte kansalaisten huolista. Se on hyvin tärkeä asia. Se, miten me esittelemme toimintaamme - ja tämä koskee teitä yhtä hyvin kuin parlamenttia - on myös tärkeää. Monet eivät ymmärrä sitä, että me julkaisemme monista asioista vain työhömme liittyviä käsittämättömiä lehdistötiedotteita. Meidän on tehtävä yhteistyötä ja kerrottava toiminnastamme tehokkaammin. Kansalaisaloite käynnistyy pian. Sen vastustajat hyödyntävät sitä ja kääntävät sen Euroopan unionia vastaan. Meidän on varmistettava, että kansalaisaloite auttaa tukemaan ja kehittämään Euroopan unionia.
Adina-Ioana Vălean
Arvoisa puhemies, ajat ovat kovat niin Euroopan unionin talouden kuin koko Euroopan yhdentymishankkeen kannalta. Me olemme laatineet mittavia strategioita, kuten ilmastopaketin, energiapaketin ja 2020-strategian: suunnitelman toisensa perään. Silti vaikuttaa vieläkin siltä, että emme tiedä, minne haluamme mennä ja mitä haluamme olla.
Miksi sanon tämän? Koska parhaana olemiseen ei riitä, että haluaa sitä. Todellisuudessa hyväksymme strategioita, joihin me kaikki emme usko. Kukaan - tai melkein kukaan - ei toteuta niitä eikä kukaan ole valmis rahoittamaan niitä.
Vaikuttaa siltä, että meillä on liikaa strategioita ja liian vähän kiinnostusta toteuttaa niitä. Siksi on mielestäni aika palata niihin peruslähtökohtiin, jotka tekivät Euroopan yhdentymishankkeen mahdolliseksi ja yhdistivät meidät: yksinkertaisiin ja luonnollisiin asioihin. Sisämarkkinoiden pitäisi olla meidän suuri suunnitelmamme, ja meidän pitäisi kohdistaa kaikki tarmomme niiden toteuttamiseen, koska jos me haluamme olla kilpailukykyisiä koko maailman näyttämöllä, talouksiemme on yhdennyttävä lisää. Ainoa järkevä keino sen saavuttamiseen ovat sisämarkkinat.
Olen tyytyväinen komission työohjelmaan ja erityisesti ehdotukseenne sisämarkkinapaketista. Se ei kuitenkaan riitä. Teillä on kertomus rahapolitiikasta. Te tiedätte, mitä tarvitaan - investointeihin kannustamista, pääoman houkuttelemista ja byrokratian kustannusten rohkeaa leikkaamista. Meidän on keskityttävä yksinkertaisiin asioihin, joilla on ilmeinen vaikutus Euroopan kilpailukykyyn, kuten resurssien tehokkuuteen, energiakustannusten leikkaamiseen, maatalouspolitiikan uudistamiseen ja liikenteen tulevaisuuteen.
Komission ja parlamentin on tehtävä läheistä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että nämä keino ovat tahtomme mukaisia. Siksi odotamme innolla vuoden 2011 kunnianhimoista ehdotusta monivuotiseksi rahoituskehykseksi.
Tarvitsemmeko lisää sääntelyä rahoituskriisin voittamiseen? Kyllä, mutta vain silloin, jos tavoitteena on edistää Euroopan kilpailukykyä. Meidän pitäisi joka tapauksessa välttää kriisiin vastaamista autistisesti toivoen, että muu maailma seuraa meitä.
Jos kansalaisille ja maailmalle lähettämämme viesti ei ole se, että EU on käytännönläheinen ideoiden, pääoman ja arvojen yhteenliittymä, meistä ei tule haluamaamme maailmanlaajuista toimijaa. Sen sijaan, että vaikuttaisimme maailmassa erilaisiin poliittisiin ohjelmiin, ne vaikuttavat meihin.
Vielä sana eurooppalaisesta ohjausjaksosta. Komissiolla on parhaat mahdollisuudet tunnistaa vahvuutemme ja heikkoutemme työtä suunniteltaessa. Teidän pitäisi kuitenkin olla varovaisia, koska te sanotte EU:n kansalaisille ja jäsenvaltioille, että niiden pitäisi uskoa, että Bryssel ymmärtää asiat paremmin ja että Brysselin poliitikot ovat lähempänä kansalaisten etuja kuin heidän vaalipiiriään edustava parlamentin jäsen. Se on vaikea tehtävä, ja te sitoudutte siihen politiikan koordinoinnilla vuonna 2011.
Toivon, että onnistutte tässä kasvun ja työpaikkojen lisäämisessä - ei vain joillekin vaan kaikille. Muussa tapauksessa saamme todistaa Euroopan unionin todellisen vastustuksen kasvua.
Toivotan teille onnea.
Rebecca Harms
Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, on tärkeää tehdä selväksi, että me emme voi keskustella tästä työohjelmasta ottamatta huomioon tämänhetkistä budjettikeskustelua ja ajattelematta Kreikkaa, Irlantia ja muita maita, jotka saattavat joutua vaikeuksiin.
Ensinnäkin haluaisin sanoa, että budjettikeskustelun lopussa kuulin teidän puheenjohtaja Barroso suhtautuvan hyvin avoimesti parlamentin kantoihin. Mielestäni on todella tärkeää olla rehellinen, kun hyväksytään tällainen työohjelma, eikä käyttäytyä niin kuin me voisimme saavuttaa ja toteuttaa kaikki nämä hienot tavoitteet ilman luotettavaa talousarviota, josta ei tarvitse jatkuvasti neuvotella uudelleen.
Toiseksi keskustelut Irlannista ovat osoittaneet, miten kaukana me olemme siitä, että löydämme todellisen ratkaisun ja tien ulos kriisistä, johon olemme joutuneet siksi, että olemme olleet liian liberaaleja rahoitusmarkkinoiden suhteen. Ryhmäni puolesta haluan sanoa, että ehdotuksenne siitä, miten selvitään rahoituskriisistä ja löydetään pelastuskeinoja, tarjoavat muutamia hyviä lähtökohtia, mutta me emme usko, että teidän itsellenne asettama tavoite on riittävän haastava.
Jos tarkastelemme sitä, miten paljon aikaa olemme jo käyttäneet keskusteluun menestyneestä, toimivasta rahaliitosta Euroopan unionissa, ja jos haluamme taata sen, että todella siirrymme kohti Euroopan talouden ohjausjärjestelmää, on selvää, että meidän ei pidä hylätä sitä nyt.
Mielestämme teidän ehdotuksestanne puuttuu myönteinen asenne yhteisen talouspolitiikan luomiseen kriisin päättymisen jälkeen pelkkien oireiden torjumisen sijaan, ja me jatkamme työskentelyä tällä alueella.
Kollega Swoboda mainitsi jo ympäristönäkökohdat. En ole tyytyväinen siihen, miten Eurooppa 2020 -strategiassa kuvattu kestävä, reilu ja vihreä kasvu on esitetty tässä työohjelmassa. Tämä ei ole sitä, mistä me keskustelimme Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä, ja on merkittävää, että komission jäsen Oettinger on yksi niistä, jotka jatkuvasti vain etääntyvät Euroopan kestävän rakennemuutoksen ajatuksesta.
Oldřich Vlasák
Arvoisa puhemies, ensi vuosi on Euroopan unionin toimielimille testi siitä, pystyvätkö ne politiikallaan tukemaan nykyistä talouden elpymistä ja mahdollistamaan pitkän aikavälin kasvun. Euroopan komission työohjelma on tässä mielessä tärkeä asiakirja.
Haluaisin kuitenkin sanoa tässä vaiheessa, että joskus voi olla parempi, että lainsäädäntöä on vähän kuin paljon. Siksi olen huolissani esimerkiksi komission suunnitelluista lainsäädäntötoimista palvelujen käyttöehtosopimusten alueella. Tässä nimenomaisessa tapauksessa on sanottava, että käyttöehtosopimukset on nyt yksiselitteisesti jätetty julkisten hankintojen kehyksen ulkopuolelle, mikä on vahvistettu myös useilla Euroopan unionin tuomioistuimen ratkaisuilla. Perinpohjaiset muutokset eivät varmasti hyödyttäisi tätä aluetta. Ne vaikuttavat eniten talousalalla toimiviin henkilöihin julkinen hallinto mukaan lukien, koska heidän toimintaolosuhteensa muuttuvat jatkuvasti ja heidän päätöksentekonsa on siksi epävarmalla pohjalla. Tämän vuoksi kaikki poliittiset linjaukset on hyväksyttävä huomattavasti etukäteen, jotta me voimme antaa toteutusvaiheessa kaikille riittävästi aikaa valmistautumiseen.
Patrick Le Hyaric
Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, komissio tuntuu olevan perusteluissaan jatkuvasti tietämätön Euroopan vakavasta kriisistä. Te jopa kirjoitatte asiakirjaanne näin: "Talouden elpymisestä on selviä merkkejä." Missä ovat elpymisen merkit niille, jotka ovat tällä hetkellä työttömiä, elävät köyhyydessä tai ovat kodittomia?
Oletteko tietoinen siitä, että me lainasimme yli 400 miljardia euroa julkisia varoja pankkien pelastamiseen ja että tämä luku on täsmälleen sama kuin niiden säästöjen summa, jotka on määrätty kahdeksan säästösuunnitelman alaisen maan kansalaisille? Siksi teidän valintanne ovat tehottomia.
Ehdotan, että komission ohjelmassa tehdään arvio Maastrichtin ja Lissabonin sopimusten vaikutuksista Euroopan unionin työntekijöihin ja kansalaisiin. Mielestäni ratkaisu ei ole säästäminen palkoista tai talousarvioista. Sen sijaan sen pitäisi rakentua perustua palkitsemiseen, paremman sosiaaliturvan ja solidaarisuuteen perustuvien eläkkeiden jakojärjestelmien lisäämiseen sekä pääomatulojen osuuteen julkisesta taloudesta, mikä loisi uutta oikeudenmukaisuutta verotukseen. Itse asiassa miksipä ei käynnistettäisi heti tutkimuksia pääoman liikkeiden verottamisesta ja perustettaisi uuden tehtävän saava luotto Euroopan keskuspankille, jonka pitäisi rahaa luomalla ja uutta luottoa antamalla auttaa jäsenvaltioita rahoittamaan uudelleen pankkeja työpaikkojen, koulutuksen, harjoittelun, kaikkien yhteisten julkisten varojen turvaamiseksi uusilla tutkimukseen ja innovointiin liittyvillä julkisilla palveluilla.
Euroopan unionista ei tee nyt vakuuttavaa säästöpolitiikan ja työttömyyden pakkopaita vaan hyvinvoinnin jakautuminen eri lailla.
Niki Tzavela
Arvoisa puhemies, koska työpaikkojen luominen on yksi ohjelmamme painopisteistä, haluaisin kiinnittää komission huomion Etelä-Euroopasta lähtöisin olevan uuden siirtolaisuuden aikakauteen. Pelkään kuitenkin, että kukaan komissiossa ei kuuntele minua. Jo Kreikassa nähdään, miten valtavat määrät nuoria päteviä ja erittäin päteviä työntekijöitä muuttaa maasta Australiaan, Kanadaan ja Arabiemiraatteihin. Samaa tapahtuu Irlannissa.
Toisaalta Kreikka on ilmoittanut, että sillä on pulaa pätevästä työvoimasta. Haluaisin sanoa, että Saksan ei tarvitse tuoda pätevää työvoimaa kolmansista maista. Taloudellisissa vaikeuksissa olevat jäsenvaltiot voisivat tarjota Saksalle pätevää työvoimaa. Ehdottaisin erittäin mielelläni komission käynnistettäväksi aloitetta, jossa kehitetään lisäarvon käsitettä. Miksi ei hyväksyttäisi työmarkkinoita, joilla on eurooppalainen lisäarvo? Meidän on jäsenvaltioissa kohdattava tarjonta ja kysyntä. Meidän on vahvistettava Euroopan unionia eurooppalaisella pätevällä työvoimalla. Tämä puuttuu ohjelmasta, ja ehdotan sitä painavasti.
Richard Seeber
(DE) Arvoisa puhemies, haluan onnitella komissiota sen kunnianhimoisesta työohjelmasta, mutta meidän täytyy pyrkiä suuntaamaan sitä enemmän Euroopan strategisiin tavoitteisiin ja pitkän aikavälin strategiaan. Pyydän komissiota tarkastelemaan tulevaisuutta rohkeammin ja vähemmän huolestuneena. Teillä on parlamentin tarvittava tuki, kun taas neuvoston asenne on rajoittavampi. Edistyksellisten voimien täytyy tässä tapauksessa pysyä yhdessä. Kilpailukyky on yksi keskeisistä asioista, joita meidän käsiteltävä, jotta varmistamme Euroopan unionin kilpailukyvyn ja voimme saavuttaa tavoitteemme, kuten kestävän kasvun ja sosiaalisen kasvun. On myös tärkeää, että me välitämme tämän viestin oikein. Valitettavasti Euroopan unionin vastaiset voimat ovat erityisesti mediassa paljon enemmän esillä kuin unionia puoltava voimat. Kaikki ovat kuitenkin tietoisia siitä, että unioni voi kulkea oikeaan suuntaan vain yhdessä.
Meidän on vaadittava komissiota keskittämään lähivuosien kokonaisohjelmansa tehokkuuden lisäämiseen energia-alalla, resurssien ja raaka-aineiden käytössä sekä koulutuksessa. Yliopistojen ja koulujen täytyy osallistua älykkään Euroopan unionin luomiseen. Tutkimuksella ja kehityksellä on tässä suhteessa erityisiä haasteita. Meidän on tiedostettava, että muu maailma ei nuku. Me emme saa suhtautua tulevaisuuteen pelokkaasti ja säilyttää nurkkakuntaista asennetta, kuten tapahtuu tietyssä määrin neuvostossa. Parlamentin ja komission on katsottava tulevaisuuteen yhdessä.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Arvoisa puhemies, uskon, että tänä myrskyisänä aikana komission ei ole ollut helppo laatia tällaista kunnianhimoista suunnitelmaa, ja haluaisin aluksi onnitella teitä. Siitä huolimatta haluan esittää joitakin huomautuksia.
Ohjelman avainsana on talouden elpyminen kriisin jälkeen sekä älykäs, kestävä ja osallistava elpyminen. Haluaisin sanoa, hyvä varapuheenjohtaja, että olen varsin epäileväinen tämän suhteen. Ensinnäkin olen sitä mieltä, että on varsin ennenaikaista puhua elpymisestä, koska vaikka siitä on joitakin merkkejä, ei silti ole lainkaan varmaa, että elpymistä tapahtuu, ja mielestäni me emme voi sallia itsellemme enempää epäilyksiä.
Lisäksi olen sitä mieltä, että komissio tukee monissa valtioissa politiikkaa, joka tekee elpymisestä pikemminkin epätodennäköistä. Esimerkkejä tästä ovat Latvia, Kreikka ja hiljattain myös Irlanti. On totta, että velkataakka on usein liian suuri, mutta rajoittavaa talouspolitiikkaa sovellettaessa me huomaamme pian, että ei ole paluuta kasvuun ja nykyinen velkataakka on kasvanut entisestään.
Pyrkimys budjettikurin vaatimiseen panemalla täytäntöön entistä tiukempaa Euroopan laajuista sääntelyä on mielestäni samansuuntainen. Tällaiset toimenpiteet ovat kriisitilanteessa haitallisia. Budjettikuri ei myöskään ratkaise EU:n talouksien rakenteellisia epätasapainotiloja, kuten kaupan ylijäämiä ja alijäämiä. Mielestäni tästä on kuitenkin käytävä pidempi keskustelu.
Euroopan komission toimista tuen todella rahoitusalan sääntelyä. En ole täysin varma, ovatko ehdotetut ja hyväksytyt toimenpiteet riittäviä, mutta periaatteessa ne ovat selvästi askel oikeaan suuntaan. Älykkään ja kestävän kasvun tavoittelu on myös kiitettävää, ja ymmärrän, että ohjelmassa ei voida käsitellä yksityiskohtia, mutta me tarvitsemme nyt paljon kunnianhimoisempia muotoiluja ja toimenpiteitä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen.
Ian Hudghton
(EN) Arvoisa puhemies, komission ohjelmassa on joitakin kunnioitettavia painopisteitä: kestävä talouskasvu, työpaikkojen säilyttäminen ja luominen, energiatehokkuuden parantaminen sekä uusiutuvien energialähteiden kehittäminen.
Skotlannin kansanpuolueen SNP:n muodostama Skotlannin hallitus, Euroopan unionia kannattava kansallinen hallituksemme, jakaa nämä tavoitteet ja hyödyntää mahdollisimman hyvin sille siirretyn rajallisen vallan ja saavuttaa edistystä myös muissa haasteissa.
Euroopan vapaa allianssi -ryhmä, johon kuuluu SNP ja muita Euroopan unionia kannattavia kansallismielisiä Walesista, Kataloniasta ja Flanderista, edistävät hyvää hallintoa omissa maissamme, mutta tavoitteenamme on olla myös täysivaltainen osa EU:n päätöksentekoa ja ottaa paikkamme normaaleina itsenäisinä jäsenvaltioina niin, että voimme käyttää kaikkea hallitusvaltaa kotona ja tehdä myös täällä rakentavasti töitä kollegojen kanssa paremman Euroopan puolesta.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Arvoisa puhemies, tänä kriisiaikana, jota elämme, on kahdentyyppistä politiikkaa ja toimintaa: ennaltaehkäisevää politiikkaa ja toimintaa sekä kannustavaa politiikkaa ja toimintaa.
Ennaltaehkäisevää politiikkaa on se, mikä koskee tällä hetkellä rahoituspalvelujen valvontaa, ohjausta ja ohjauksen vahvistamista. Toisin sanoen kaikkea, mikä varoittaa meitä siitä, että on ongelmia, ennen kuin ongelmat kukistavat Euroopan unionin taloudet.
Ratkaisevaa on kuitenkin toisentyyppinen politiikka - kannustava politiikka. Komission puheenjohtaja Barroso, neuvoston puheenjohtaja Wathelet, tässä politiikassa on kolme perusnäkökohtaa. Niitä on tietysti enemmänkin, mutta minä korostan kolmea: tutkimusta ja innovointia, digitaalisen yhteiskunnan kehittämistä - toisin sanoen digitaalistrategiaa - ja sisämarkkinoita.
Niistä ensimmäinen, tutkimus ja innovointi, on se, minkä suhteen komission esittelemä työohjelma on mielestäni puutteellinen.
Puheenjohtaja Barroso sanoi aiemmin, että vuoden 2011 puolivälissä esitellään erityisohjelmat, mutta se ei mielestäni riitä. Voin vakuuttaa teille, että minä ja ryhmäni olisimme kovasti halunneet nähdä viittauksen seitsemänteen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmaan, jota ehdotukseenne ei sisälly.
Kristian Vigenin
(BG) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Šefčovič, hyvät kuulijat, keskustelu Euroopan komission työohjelmasta ei ole pelkkä muodollisuus. Se on tapa kiinnittää Euroopan unionin kansalaisten huomio ja näyttää Euroopan komissiolle suuntaa alueilla, joilla tämän parlamentin jäsenet voivat tukea sitä.
Puhun muutamasta tietystä aiheesta. Tuleva vuosi on erityisen tärkeä EU:n läsnäololle globaalilla näyttämöllä. Ulkoisesti meillä pitäisi olla aiempaa tehokkaampi Euroopan ulkosuhdehallinto, joka ei vahvistu ilman koko Euroopan komission tukea.
Mitä tulee laajentumispolitiikkaan, haluaisimme komission hyödyntävän vuonna 2010 syntynyttä uutta tarmoa. Kehotamme komissiota auttamaan Kroatiaa jäljellä olevien vaatimusten täyttämisessä, jotta liittymisneuvottelut saadaan mahdollisimman onnistuneeseen päätökseen vuonna 2011. Koska luvun 23 edistyminen on meille erityisen tärkeää, odotamme komission raportoivan parlamentille keskustelujen etenemisestä vuoden 2011 ensimmäisellä neljänneksellä.
Toinen ehdokasvaltio, jota komission täytyy seurata erityisen tarkasti, on Turkki. Me odotamme, että Turkkia kannustetaan täyttämään sitoumuksensa neuvotteluprosessissa vuoden 2011 vaalien jälkeen ja aloittamaan uuteen, erityisesti kansalaisten perusoikeuksia ja vapauksia korostavaan perustuslakiin liittyvä työ.
Me kehotamme myös komissiota tiedottamaan Euroopan parlamentille säännöllisesti Serbian EU-jäsenyyshakemusta koskevan kannan laatimisprosessista.
Me toivomme, että Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelu päättyy ehdotukseen asianmukaisista korjauksista, jotka varmistavat poliittisten tavoitteiden ja nämä tavoitteet takaavien rahoitusvälineiden välisen johdonmukaisuuden. Tässä asiassa komissio voi olla varma Euroopan parlamentin tuesta. Meidän Eurooppa 2020 -strategian tavoitteidemme täytyy heijastua naapurimaitamme Välimerellä ja idässä koskevaan politiikkaan. Kiitän teitä ja toivotan menestystä työssänne tulevina vuosina.
Andreas Schwab
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, hyvät kuulijat, me haluamme, että Euroopan komission lainsäädäntöohjelma on linjassa Euroopan unionin pitkäaikaisten tavoitteiden, ja uskomme, että monilla alueilla on parantamisen varaa. Olemme kuitenkin hyvin tyytyväisiä tämän lainsäädäntöohjelman peruslähestymistapaan.
Sisämarkkinoista, jotka kuuluvat minun vastuualueeseeni, haluaisin sanoa erityisesti sen, että me haluamme varmistaa professori Montin laatiman asiakirjan perusteella, että kaikki Euroopan unionin kansalaiset hyötyvät sisämarkkinoista enemmän. Kun keskustelemme komission työohjelmasta ja perustanamme on Montin raportti, se tarkoittaa luonnollisesti ensinnäkin sitä, että komission on tartuttava sen vaatimuksiin, toisin sanoen varmistettava, että komission jäsenvaltioita vastaan käynnistämiä rikkomusmenettelyjä vahvistetaan, jotta voidaan paremmin mahdollistaa täytäntöönpanovajeen pienentäminen yhdestä prosentista 0,5 prosenttiin. Valitettavasti työohjelmassa ei mainita tätä lainkaan. Tässä raportissa käsiteltyjen yksittäisten toimenpiteiden, kuten digitaalistrategian, asuntoluottojen ja käyttöehtosopimusten ja monien muiden, joita en erikseen mainitse, lisäksi olemme sitä mieltä, että joka tapauksessa on tärkeää, että vuodelle 2011 ilmoitetut toimenpiteet todella esitellään vuonna 2011. Lisätiedot siitä tosiasiasta, että komissio arvioi tiettyjä lainsäädäntösuunnitelmia, eivät tässä mielessä auta.
Lopuksi olen sitä mieltä, että meidän pitäisi vaatia Euroopan komissiota tekemään vaikutusten arviointi kaikista lainsäädäntömenettelyistään, jotta ymmärtäisimme, miksi niitä tarvitaan.
Evelyne Gebhardt
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, hyvät kuulijat, mielestäni olemme Euroopan unionin kansalaisten kannalta edistyneet Lissabonin sopimuksen suhteen, koska olemme sisällyttäneet sosiaalisen markkinatalouden periaatteet unionin politiikan periaatteisiin. On selvää, että me eurooppalaisina ja parlamentin jäseninä odotamme sosiaalisen markkinatalouden toteutuvan. Nyt me tarkastelemme sisämarkkinoita ja niihin liittyviä kysymyksiä kokonaisuudessaan ja näemme, että osa asioista, jotka olisi pitänyt ottaa mukaan, on jätetty pois.
Ei riitä, että Euroopan unionin lainsäädännölle tehdään sosiaalisten vaikutusten arviointeja. Meidän on toteutettava sosiaalinen lauseke käytännössä, jotta toteutettaisiin lupaukset siitä, että kansalaiset todella hyötyisivät Euroopan unionista, eivätkä ne jäisi pelkästään paperille. Kyse ei ole pelkästään sosiaalisesta lausekkeesta vaan myös tärkeistä kysymyksistä, kuten yleisten taloudellisten etujen mukaisista palveluista, jotka vaativat erityissuojelua. Minusta olisi hyvin tärkeää, että Euroopan komission lopultakin tarttuisi tähän kysymykseen ja tutkisi työntekijöitä koskevia kysymyksiä tarkemmin, kuin esimerkiksi lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin nojalla olisi välttämätöntä. Tämän direktiivin suhteen odotamme yhä saavamme selville, mitä tapahtuu seuraavaksi.
Lopuksi haluan sanoa - ja nyt alan pikku hiljaa todella suuttua - että olemme pitkään vaatineet Euroopan komissiota ottamaan käyttöön unionin tason ryhmäkannejärjestelmän. Komissio on jo tehnyt kuusi tai seitsemän eri tutkimusta. Mutta mitä tästä työohjelmasta löytyy? Vielä yhdestä uudesta tutkimuksesta on annettu toimeksianto. Näin ei voi jatkua. Haluamme komission esittävän vihdoin ehdotuksia ja päätöksiä tässä asiassa.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraattien) ryhmän koordinaattorina talous- ja raha-asioiden valiokunnassa haluan korostaa kahta kohtaa ohjelmastanne.
Ensimmäinen niistä on talousohjausjärjestelmän vahvistaminen ja EU-ohjausjakson käyttöönotto. Olemme tyytyväisiä talouden ohjausjärjestelmää koskevaan pakettiin. Tämän tavoitteen saavuttaminen on ratkaisevaa. Siinä suhteessa ryhmämme haluaisi nähdä tehokkaita ja sitovia toimenpiteitä, jotka ulottuvat pidemmälle kuin ehdotetut. On myös välttämätöntä, että parlamentti todella osallistuu suunniteltujen prosessien viimeistelyyn ja täytäntöönpanoon. Pitäisi löytää oikeusperustat, joilla ehkäistään perussopimusten huomattava muuttaminen, mikä vain hidastaisi välttämättömien toimenpiteiden toteuttamista.
Toinen kohta koskee rahoitusalan sääntelyä koskevan työn jatkamista. Hankkeita käsitellään parhaillaan tai piakkoin. Vuosi 2011 on ratkaiseva. Me arvostamme komission jäsen Barnierin ennakoivuutta. Parlamentti osoitti vuonna 2010 määrätietoisuutensa hyväksyessään valvontapaketin, direktiivin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja kaikella todennäköisyydellä vuoden loppuun mennessä yhteisön luottolaitosten valvontaa koskevaa sääntelyä. Me haluamme jatkaa käytännöllisen, älykkään ja tehokkaan sääntelyn tiellä. Sitä me odotamme komissiolta tänään.
Proinsias De Rossa
(EN) Arvoisa puhemies, ensinnäkin puheenjohtaja Barroso puhui alustuspuheenvuorossaan työntekijöiden lähettämistä koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta. Hän ei määritellyt niitä tarkemmin, mutta muistuttaisin häntä siitä, että ennen kuin hänet valittiin uudelleen puheenjohtajaksi, hän antoi kuulemisissa hyvin tarkan sitoumuksen lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin tarkistamisesta, jotta estettäisiin sosiaalinen polkumyynti, joka seurasi sen toiminnasta ja siitä syntyneistä oikeustapauksista. Haluaisin muistuttaa häntä siitä.
Haluaisin myös huomauttaa, että on äärimmäisen tärkeää laatia lainsäädäntöä, joka antaa oikeusvarmuuden jäsenvaltioissa yleishyödyllisiä sosiaalisia palveluja tarjoaville. Komissio tuntuu olevan täysin sokea tällä alueella esiintyvien ongelmien suhteen. Laadin parhaillaan asiaa koskevaa mietintöä, ja palaan siihen ensi vuoden alussa. Olen myös tyytyväinen köyhyydentorjuntafoorumiin, mutta en ole nähnyt mitään todisteita siitä, että komissio hyödyntäisi foorumin perustana olevaa EU 2020 -strategiaa esimerkiksi nykyisissä Irlannin parlamentin kanssa käytävissä neuvotteluissa sikäläisten ongelmien ratkaisemiseen.
Jos tällaisten neuvottelujen kehyksenä ei ole EU 2020 -strategia, mikä sitten on? Millä muulla tavalla Euroopan unioni osallistuu Irlannin ongelmien ratkaisemiseen kuin pankkien ongelmia ratkaisemalla?
Saisinko vielä esittää viimeisen asiani? Mielestäni on täysin nurinkurista, että kukaan parlamentin jäsen puhuu täällä vähimmäisyhtiöveron asettamisesta koko Euroopan unioniin ilman, että puhuisi samalla yhteisestä veropolitiikasta, ilman, että meillä olisi myös heikkojen ja syrjäisten valtioiden koheesioon tarvittava riittävän vankka talousarvio ja joukko muita unionin politiikkoja, jotka on toteutettava, ennen kuin voidaan puhua vakavasti siitä, että koko unionissa olisi sama yhtiövero.
Csaba Őry
(HU) Arvoisa puhemies, Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraattien) ryhmän koordinaattorina työllisyys- ja sosiaalivaliokunnassa pidän käsiteltäväksemme annettua työohjelmaa rohkaisevana ja erityisen tyytyväinen olen siihen, että voimme pian aloittaa keskustelun lippulaivahankkeesta, jonka peitenimi on "Uusi osaaminen ja työllisyys".
Haluaisin esittää joitakin poliittisia ja ammattimaisia huomautuksia. Mielestäni on tärkeää, että me aloitamme kuulemiset hyvissä ajoin ja komissio ottaa neuvoston ehdottaman työjärjestyksen lisäksi huomioon myös parlamentin tarpeisiin mukautetut työjärjestykset. Mielestäni on tärkeää, kuten muut ovat sanoneet, että nykyisillä rahoitusvaroilla tuetaan hankkeita ja painopisteitä, ja samanaikaisesti pidän tärkeänä sitä, että hyväksyttyjä ohjelmia myös seurataan ja valvotaan.
Joitakin ongelmia: koulutus. Me olemme samaa mieltä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen normeista mutta pahoittelemme sitä, että työperäisillä sairauksilla ei ole lainsäädännöllisiä etuja. Haluan muistuttaa komissiota siitä ja korostaa sitä, että me tuemme tehokkaampaa lähetettyjä työntekijöitä koskevaa direktiiviä mutta vastustamme kaikenlaisia uusia direktiivejä.
Meidän mielestämme sosiaalirahastoa, Euroopan globalisaatiorahastoa ja Euroopan aluekehitysrahastoa on käytettävä synergisesti korostaen erityisesti pääpainopistealuetta, jota tarvitaan näiden ohjelmien yhdistämiseen, nimittäin työpaikkojen luomista ja työllisyyden lisäämistä. Viimeinen huomautus: hallinnolliset rasitteet, jotka vaikuttavat huomattavasti talouden toimijoihin ja erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, on poistettava, ja tämän täytyy koskea myös Euroopan unionin ohjelmia ja rahoitusaloitteita.
Edit Herczog
- (HU) Arvoisa puhemies, yritän puhua hyvin lyhyesti. Haluan kiittää komissiota tästä työohjelmasta, jonka valmistelun on täytynyt olla hyvin vaikeaa, koska meillä ei ole käytettävissä määrärahoja. Haluan myös mainita asiat, jotka olisimme halunneet lisättäväksi mutta jotka puuttuvat. Olisimme halunneet, että pitkään odotettu teollisuuspolitiikkaa koskeva lainsäädäntöehdotus olisi jätetty käsiteltäväksi ja vastaavasti raaka-ainepolitiikassa olisi edetty.
Olisimme olleet tyytyväisiä, jos komission työohjelmassa olisi konkreettisempia ehdotuksia energiatehokkuudesta ja energiahankkeista. Pahoittelemme erittäin paljon sitä, että puolivuotista arviointia tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmasta ei tehdä, ja haluamme korostaa erittäin painokkaasti sitä, että jos Galileo- ja ITER-ohjelmien määrärahoista ei päästä sopimukseen, me voimme palata tähän asiaan.
Olisimme erittäin tyytyväisiä, jos toteutettaisiin tehokkaammin pienyrityksiä koskevaa politiikkaa, joka viettää pian toista syntymäpäiväänsä. Samoin olisimme iloisia, jos tänä vuonna, kun puheenjohtajana on peräkkäin kaksi uutta jäsenvaltiota, Unkari ja Puola, koheesio ja integraatio jatkuisivat EU:n sisällä.
Euroopan unionin itäisen ja läntisen puoliskon välistä kuilua, joka on esimerkiksi palkoissa ja muissa asioissa näkyvä, ei voida hyväksyä. Tässä asiassa edistyminen olisi varmasti kannattavaa. Lopuksi olisimme hyvin tyytyväisiä, jos voisimme edetä itäisessä kumppanuudessa, joka on energiaturvallisuuden kannalta hyvin tärkeä. Tämä on totta, vaikka jopa parlamentissa on ihmisiä, jotka haluavat estää sen esimerkiksi Euronestin yhteydessä.
Catherine Trautmann
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tässä työohjelmassa kasvun ja työpaikkojen elpyminen sekä talouden sääntely esitetään ratkaisuna luottamuksen palauttamiseen. Se on totta. Meidän talouden kehityksen mallimme kannalta ei enää riitä, että vahvistetaan vakaussopimuksen täytäntöönpanonäkökohtaa, kun tämä sopimus on toistuvasti osoittanut rajoittuneisuutensa. Kasvun elvyttämisen on painotuttava työpaikkojen luomiseen koko unionissa. Meidän on pidettävä työllisyys- ja sosiaalistandardeja osoituksena taloudellisesta vahvuudesta ja siitä näkökulmasta korostettava tarvetta pohtia enemmän eurooppalaista pääomasiirtojen transaktioveroa ja parempaa koordinointia Euroopan unionin ja sen työministerien välillä sekä unionin taloutta koskevia ehdotuksia. Tuen jäseniä, jotka käyttivät puheenvuoron korostaakseen lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin ja yleishyödyllisten palvelujen merkitystä.
Mielestäni Euroopan unionin digitaalistrategia on tämän uuden talouden oleellinen osatekijä. Meidän pitäisi antaa enemmän tunnustusta komission tavoitteelle tässä asiassa.
Mitä tulee kansalaisuuteen, unionin pitäisi palauttaa kansalaiset Euroopan yhdentymishankkeen keskiöön, ja määrärahojen lisäys tulisi kohdistaa turvallisuusnäkökohtien lisäksi erityisesti muuttovirtojen hallintaan.
Arvoisa puhemies, päätän viimein puheenvuoroni toteamalla, että periaatteessa vuoden 2011 työohjelman pitäisi olla nimenomaan esimerkki politiikasta, joka kohdistuu myönteisellä tavalla tähän houkutukseen, joka kansoilla on vetäytyä, minkä kaikki jäsenvaltiomme kokevat. Käsittääkseni Euroopan komissiolla on valtuudet muuttaa asioita. Luotan parlamenttiin, joka toimii ennakoivana voimana ja tukee sitä, jos se osoittaa suurempaa kunnianhimoa.
Elmar Brok
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, haluaisin käsitellä lyhyesti kolmea asiaa. Ensinnäkin olen ulkosuhteista sitä mieltä, että komission, jolla on tällä alueella erityinen vastuu, pitäisi lähestyä itäistä kumppanuutta aiempaa käsitteellisemmin ja vaatia monenvälistä suhdetta kumppanuuden jäsenten välille. Meidän pitäisi erityisesti tehdä paljon tehokkaampi arviointi itäisestä kumppanuudesta oman etumme vuoksi, ei pelkästään energianäkökulmasta, ja tästä pitäisi tehdä yksi painopistealueistamme.
Toiseksi en tiedä, mikä on rakennerahastojen tilanne muilla alueilla, mutta ulkosuhteisiin liittyvien ohjelmien varainhoito on kestämättömän hidasta. Siinä vaiheessa, kun rahat ovat saatavilla, poliittinen tavoite on jo vuoden vanha. Olemme nähneet näin käyvän Lähi-idän ohjelmien, itäisen kumppanuuden ja monien muiden alueiden tapauksessa. Tiedän, että tämä liittyy myös Euroopan parlamenttiin ja varainhoitoasetukseen ja aiheuttaa monia ongelmia kymmenen vuoden takaisen Santerin komission menettelyjen seurauksena. Jos me kuitenkin haluamme todella hyödyntää kaikki nämä rahat hyvin ja varmistaa, ettei sillä ole vain hukkavaikutusta tai sitä saada aina liian myöhään, koska juna on jo lähtenyt toiseen suuntaan, ja edistää omia poliittisia etujamme, komissiolta tarvitaan hyviä ideoita siitä, miten päätökset ohjelmien perustamisesta ja toteuttamisesta ja rahojen maksamisesta näillä alueilla voidaan tehdä paljon nykyistä nopeammin.
Kolmas asiani, puheenjohtaja Barroso, on se, että komission paperi ei kata riittävästi kysymystä transatlanttisesta talousneuvostosta ja taloudellisesta suhteesta Yhdysvaltoihin - ei pelkästään sen taloudellisesta merkityksestä vaan myös strategisesta merkityksestä.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, Euroopan unionin kansalaiset odottavat, että unionin toimielimet keskittyvät vuonna 2011 uusien työpaikkojen luomiseen ja sosiaaliseen unioniin.
Liikenne- ja matkailuvaliokunnan varapuheenjohtajana haluan ilmaista tyrmistykseni siitä, että te olette lykänneet valkoista kirjaa Euroopan liikenteen tulevaisuudesta vuoteen 2011. Tämä asiakirja on oleellinen sekä tulevien rahoitusnäkymien että koheesiopolitiikan tulevaisuuden kannalta, joista olemme jo alkaneet keskustella.
Haluan korostaa vuoden 2011 työohjelmasta sitä, miten tärkeitä ovat seuraavien alueiden lainsäädäntöaloitteet: henkilötietojen suojelun, julkisia hankintoja koskeviin vaatimuksiin ja suosituksiin perustuvan tiedotuksen ja verkkoturvallisuuden parantamisen, sähköisten allekirjoitusten sekä sähköisten tunnistamis- ja todentamismekanismien vastavuoroisen tunnustamisen. Nämä aloitteet ovat ehdottoman välttämättömiä digitaalistrategian toteuttamiseksi ja sisämarkkinoiden saavuttamiseksi palveluala mukaan lukien.
Odotamme myös mielenkiinnolla älykkäitä sähköverkkoja koskevaa lainsäädäntöaloitetta. Näitä verkkoja tarvitaan, jotta on mahdollista saada uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä, johon jäsenvaltiot ovat investoineet viime vuosina valtavasti, ja luoda sähköajoneuvoille tarvittava infrastruktuuri.
Lopuksi haluan sanoa, että digitaaliagendan ja energiatehokkuuden, jotka vaikuttavat sekä työpaikkojen luomiseen että Euroopan unionin kilpailukykyyn, pitäisi olla sosiaalisen Euroopan ohella pääpainopistealueitamme vuonna 2011.
Daniel Caspary
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, komissio on esittänyt valtavan laajan ohjelman vuodelle 2011, ja haluaisin tehdä täysin selväksi, että mielestäni olisi ollut hyvä, jos painopistealueita olisi määritetty paremmin.
Meillä on nyt noin 30 pääosastoa ja 26 komission jäsentä. Mielestäni jokaisen pääosaston ja jokaisen komission jäsenen ei tarvitse perustella olemassaoloaan tuottamalla suuria määriä lainsäädäntöehdotuksia. Olen vakuuttunut siitä, että Euroopan unionin kannalta olisi hyvä, jos me joskus määrittäisimme todellisia painopistealueita ja pitäytyisimme olennaisissa asioissa. Euroopan unionin vahvuus ei ole siinä, että huolehditaan mahdollisimman monista asioista, vaan siinä, että tärkeisiin kysymyksiin käytetään enemmän aikaa.
Haluaisin mainita joitakin kohtia erityisesti liittyen ulkomaankauppaan, koska olen ryhmäni koordinaattori tällä alueella. Olisin tyytyväinen, jos viimeinkin edistyisimme transatlanttisessa suhteessa, kuten Elmar Brok jo totesi. Transatlanttinen talousneuvosto on ollut asialistalla monta vuotta mutta ei ole vielä todella saavuttanut menestystä. Jos tarkastellaan sitä, miten maailma on tänä aikana muuttunut ja maailman eri alueiden taloudellinen valta on siirtynyt, nähdään, että on pikaisesti tehtävä tiiviimmin töitä yhdysvaltalaisten kanssa.
Olisi hyvä, jos komissio muistaisi työnsä aikana, että Euroopan parlamentti on Lissabonin sopimuksen voimaantulosta lähtien ollut yhteislainsäätäjä ulkomaankaupan alueella. Kummankin osapuolen, parlamentin ja komission, täytyy oppia toimimaan yhdessä ja laatimaan lainsäädäntöä yhdessä varsinkin ulkomaankauppaan liittyen. Olisin hyvin tyytyväinen, jos komissio kiinnittäisi erityistä huomiota tähän alueeseen ja mikä tärkeämpää, varaisi paljon aikaa vuoropuhelulle ja avoimille, yhteisille toimille.
Gay Mitchell
(GA) Arvoisa puhemies, ilmoitan aluksi olevani tyytyväinen komission työhön tämän asialistan edistämisessä. Euroopan unioni pyrkii kaikin tavoin päättämään tämän talouskriisin. Vaikka työtä olisi tehty kuinka paljon tahansa ja sitä olisi jäljellä kuinka paljon tahansa, emme saa unohtaa kehitysmaiden ihmisiä.
(EN) Arvoisa puhemies, kehitysyhteistyövaliokunnan yhteisenä PPE-ryhmän koordinaattorina on mielestäni todella järkyttävää huomata, että sen jälkeen, kun sovimme, että pyrimme saavuttamaan kehitysyhteistyötukitavoitteen, joka on 0,7 prosenttia BKT:sta, tämä budjettikohta on aina ensimmäinen - tai ainakin varmasti ensimmäisten joukossa - josta leikataan joka kerta, kun jäsenvaltioissa toteutetaan säästötoimia. Minä ymmärrän - me kaikki ymmärrämme - että kun bruttokansantulo pienenee, tuki pienenee, mutta sen prosentuaalisen osan bruttokansantulosta ei pitäisi pienentyä.
Pyydän komissiota tekemään näin pian New Yorkissa pidettävän vuosituhattavoitteita tarkastelevan kokouksen jälkeen kaiken sen toimivallassa olevan sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot täyttävät sitoumuksensa. Me emme pyydä, että ne eivät pienentäisi tukiaan. Me pyydämme, että ne eivät pienennä tukiensa prosentuaalinen osa pienentyneestä bruttokansantulostaan.
Simon Busuttil
(MT) Arvoisa puhemies, haluan vain lyhyesti sanoa, että nykyisen taloudellisen tilanteen vuoksi on helppoa ja luonnollista keskittyä pelkästään taloudelliseen näkökohtaan. Eurooppa unioni ei kuitenkaan muodostu pelkästään unionin markkinoista vaan myös kansalaisista. Siksi meidän täytyy jatkaa Tukholman ohjelman toteuttamista, koska juuri Tukholman ohjelma, josta pääsimme juuri sopimukseen, auttaa meitä luomaan kansalaisten Euroopan.
Käytännössä meidän on ensi vuonna kehityttävä edelleen terrorismin torjumiseksi ja kansalaistemme yleisen turvallisuuden varmistamiseksi, koska kansalaisemme vaativat Euroopan unionilta lisää turvallisuutta. Meidän on myös lujitettava järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaamme varsinkin korruption suhteen. Lisäksi meidän on vahvistettava kansalaistemme oikeuksia, kuten rikoksen uhrien suojelua. Lopuksi meidän luotava yksi yhteinen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka, joka perustuu solidaarisuuden periaatteeseen. Kiitos paljon.
Zigmantas Balčytis
(LT) Arvoisa puhemies, Euroopan komission esittelemä vuoden 2011 työohjelma vaikuttaa todella kunnianhimoiselta. Toivon, että tästä asiakirjasta muodostuu perusasiakirja tulevaisuutta varten - aiempaa kilpailukykyisempää, yhtenäisempää ja vauraampaa Euroopan unionin tulevaisuutta.
Aiemmin on kuitenkin laadittu monia kunnianhimoisia asiakirjoja ja suunnitelmia, jotka kaikki eivät toteutuneet. Muistan hyvin, miten muutama vuosi sitten niitä maita, jotka ovat nyt valtavassa rahoituskriisissä, pidettiin esimerkkinä siitä, miten rahoitus- ja talouspolitiikkaa pitää harjoittaa. Nyt on kuitenkin tapahtunut valtavia muutoksia.
Siksi tuen täysin rahoitusmarkkinoiden valvonnan lisäämistä, yhteisten energiamarkkinoiden luomista ja periaatteiden kehittämistä maiden integroimiseksi talouteemme entistä laajemmin. Vasta silloin voimme varmistaa, että Euroopan unioni on tulevaisuudessa kilpailukykyisempi ja että kansalaisillamme on paremmat mahdollisuudet saada työpaikka ja tuloja.
Andrew Henry William Brons
(EN) Arvoisa puhemies, komission työohjelmaa vuodeksi 2011 lukiessa silmään pistää yksi perusasia: kriisin hyödyntäminen vallan sieppaamiseen komissiolle. Talous- ja finanssipolitiikan koordinointi, finanssipolitiikan laajempi ja tehokkaampi valvonta, makrotalouspolitiikan parempi koordinointi ja vielä pelottavampaa, uudet valvontamekanismit. Me olemme kuulleet, että tämä tuottaa älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua, mutta kun tarkastellaan komission Eurooppa 2020 -asiakirjaa, se on aseistariisuvan rehellinen: 23 miljoonaa työtöntä, neljän prosentin lasku BKT:ssa vuonna 2009. Niin kauan kuin me tuemme globalisaatiota, emme pysty raivaamaan tietämme ulos kriisistä.
Eurooppa 2020 -asiakirjassa viitataan siihen, että jäsenvaltiot ovat maailman innovatiivisimpia, mutta jos pienten palkkojen kehittyvät taloudet pystyvät varastamaan keksintöjä rankaisematta, innovaatiot eivät auta meitä. Meidän on suojeltava talouksiamme merirosvo- ja orjatyövoimatalouksilta. Eurooppa 2020 -asiakirjassa viitataan eurooppalaisiin lahjakkaina ja luovina. Meidän pitäisi ehkä noudattaa väestöpolitiikka, joka synnyttää näitä lahjakkuuksia ja suojelee ja säilyttää tuon luovuuden.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Arvoisa puhemies, komission työohjelma on kunnianhimoinen, mutta mielestäni siitä puuttuu yksi asia - haluaisin komission korostavan enemmän jo olemassa olevien sääntöjen, säädösten, strategioiden ja politiikkojen täytäntöönpanoa. Me luomme uusia strategioita ja laadimme uusia asiakirjoja, mutta hyvin monia asioita ei yksinkertaisesti toteuteta varsinkaan energia-alalla. Siksi sen pitäisi mielestäni olla erillinen, erityinen osa komission työtä. Jos komissio ei varmista, että jo hyväksytyt säädökset pannaan täytäntöön, se ei yksinkertaisesti ole kovin uskottava ja kadottaa legitimiteettinsä. Näin me olemme myös sallineet suurten rahoitusongelmien syntymisen Eurooppaan - kun emme tarkkailleet Maastrichtin kriteerien täyttymistä. Monet maat jättivät ne pikku hiljaa huomiotta tai rikkoivat niitä, ja nyt meillä on hyvin suuria ongelmia. Tämä saattaa tosiaan olla varsin vähäpätöistä eikä näytä kovin hyvältä paperilla mutta on mielestäni komission työn kannalta ratkaisevaa.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Arvoisa puhemies, vaikka komissio suunnitteli työpaikkojen luomisen elvyttämistä mahdollisimman pian, komission työohjelma vuodeksi 2011 ei valitettavasti sisällä erityisesti työllisyyteen ja sosiaaliasioihin liittyviä ehdotuksia uusien ja laadukkaiden työpaikkojen luomisesta. Komissio ehdottaa jälleen kerran samoja työntekijöiden lähettämistä ja työaikoja koskevia lainsäädäntöaloitteita, joita se ehdotti edellisen vuoden työohjelmassa, ja lupaa parantaa siirtotyöläisten oikeuksia kaikkialla Euroopan unionissa.
Se ei kuitenkaan todellakaan riitä. Me käymme perusteellista keskustelua Euroopan unionin tulevista eläkkeistä, ja yksi ehdotus on eläkeiän nostaminen, mutta komissio ei ole tehnyt erityisiä ehdotuksia ikääntyneiden työllistämisestä. Toiseksi talous- ja rahoituskriisin olosuhteissa laiton työ ja harmaa talous ovat lisääntyneet huomattavasti. Tarvitaan todella käytännöllisiä ehdotuksia siitä, miten meidän pitäisi torjua tätä tautia yhdessä.
Kolmanneksi köyhyyden voittamiseksi ja köyhyydessä elävien ihmisten määrän vähentämiseksi todellisuudessa Euroopan unionissa toivon todella, että komissio esittelee mahdollisimman pian direktiivin vähimmäistulosta.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, työohjelman laadinnassa odotetaan toisaalta jatkuvuutta ja toisaalta muutoksia. Mitkä niiden osuudet ja niiden välinen suhde ovat vuonna 2011? Jatkuvuutta on epäilemättä oltava työssä, joka liittyy nykyiseen kriisiin, talouskasvun parantamiseen ja työpaikkojen luomiseen. Siksi vuoden 2011 tavoitteemme on asetettu. Hyväksymiemme strategioiden määrä on riittävä.
Meidän on kuitenkin muutettava, miten perusteellisia talouden ohjausjärjestelmään liittyvät uudistukset ovat. Se on nähtävissä Montin raportissa, joka koskee sisämarkkinoiden kannalta oleellisia toimenpiteitä. Meidän on toimittava vastaavasti rahoituslaitosten ja niiden valvonnan uudistamisessa. Vuoden 2011 pitäisi olla hyväksyttyjen toimenpiteiden täytäntöönpanon vuosi sekä vuosi, jolloin uusien erillisvirastojen toiminta käynnistyy.
Kilpailukykyä voidaan parantaa pääasiassa tehokkuutta lisäämällä sekä käyttämällä innovatiivisia ja nykyaikaisia menetelmiä. Lopuksi yksi tärkeä tehtävä on vuosien 2014-2020 monivuotisiin rahoituskehyksiin ja tavoitteisiin liittyvä työ. Siinä on välttämätöntä keskittyä talouden integraation parantamiseen tulevaisuudessa.
Monika Smolková
(SK) Arvoisa puhemies, käsiteltävänämme oleva työohjelma on kunnianhimoinen. Se sisältää aihealueita, jotka auttavat toteuttamaan EU 2020 -strategian. Täällä on puhuttu paljon, mutta minä haluaisin tutkia sitä, mitä ei ole sanottu tai ei ole sanottu kokonaan. Varsinkin sitä, miten komissio haluaa priorisoida kiireellisten ehdotusten nopeutetun hyväksynnän? Painotan nopeutettua hyväksyntää. Me kaikki tiedämme, miten pitkäkestoista työtä Euroopan unionin lainsäädännön laatiminen on.
Haluaisin myös kysyä - ohjelman lopussa korostetaan komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteistyötä. Kysymykseni kuuluu: Onko rakentava yhteistyö neuvoston kanssa mahdollista, kun Angela Merkelin ja Nicolas Sarkozyn puheissa ei ole minkäänlaista yhteistyön sävyä?
Maroš Šefčovič
Arvoisa puhemies, haluan kiittää kaikkia kunnianarvoisia jäseniä heidän myönteisistä ja ystävällisistä sanoistaan komission työohjelmasta.
Teidän puheenvuoroistanne saa sen käsityksen, että tavoitteissa, jotka haluaisimme yhdessä saavuttaa, on tapahtunut huomattavaa lähentymistä. Mielestäni se johtuu siitä, että komission työohjelma oli pitkälti meidän yhteinen tehtävämme. Tänä vuonna esittelemämme rakenteellinen vuoropuhelu, valiokuntien ja komission jäsenten välinen tiivis yhteydenpito todella kannatti. Lopputuloksena on komission työohjelma, joka sisältää parlamentin ja komission toisiaan lähentyneet tavoitteet.
Monet teistä korostivat sitä, miten tärkeää on keskittyä asianmukaiseen täytäntöönpanoon, jotta ohjelmamme ja ehdotuksemme eivät jäisi vain paperille. Ymmärrän tämän pyynnön täysin, ja siksi sisällytimme komission työohjelmaan myös käynnissä olevan työn valvonnan. Olen hyvin iloinen voidessani tulla parlamenttiin säännöllisesti kertomaan komission työohjelman edistymisestä ja täytäntöönpanosta, jotta voimme keskustella säännöllisesti useamminkin kuin kerran vuodessa siitä, miten me edistymme komission työohjelman toteuttamisessa.
Tälle vuodelle luvatuista 34 aloitteesta toteutuu tänä vuonna näillä näkymin varmasti 30. Edistys on suhteellisen hyvää, mutta me olemme tietysti valmiita keskustelemaan tästä aiheesta kanssanne lisää ja pitämään teidät ajan tasalla säännöllisesti.
Olen myös hyvin iloinen siitä, että te kehotatte meitä tekemään enemmän, ei vähemmän, joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta. Se on luonnollisesti hyvin tervetullut parlamentin pyrkimys komission suhteen. Olen samaa mieltä kaikkien kanssa, jotka sanovat, että meidän pitää parantaa toimintaamme. Meidän on suoriuduttava hyvin tavoitteidemme saavuttamisessa mutta osoitettava, että laadukasta työtä tekemällä voimme hyödyntää sen tulokset parhaana vasta-argumenttina ja välineenä euroskeptisyyden ja menneisyyden haamujen torjumiseksi Euroopassa kovina aikoina: protektionismin, rasismin, muukalaisvihan ja monien muiden teidän täällä juuri kuvaamienne ilmiöiden aikana. Hyvällä työllä ja yhteistyöllä voimme selvitä näistä menneisyyden haamuista.
On totta, että me tarvitsemme paljon investointeja infrastruktuuriin, mutta olemme myös ehdottoman varmoja siitä, että tarvitsemme nykyaikaisen infrastruktuurin. Jos haluamme kilpailla maailmanlaajuisesti ja säilyttää kilpailuetumme, on aivan selvää, että meidän on päivitettävä infrastruktuurimme. Se on taloudellisten tavoitteidemme lisäksi tärkeää myös talouksiemme ympäristöystävällisyyden edistämiseksi ja resurssitehokkuuden kehittämiseksi. Sitä varten meidän on enemmän kuin koskaan hyödynnettävä hankelähtöisiä EU:n velkakirjalainoja, meidän on oltava enemmän yhteydessä Euroopan investointipankkiin ja meidän on löydettävä keinoja hyödyntää tulevaisuudessa enemmän julkisen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuuksia. Myös tämä sisältyy ohjelmaamme.
Mitä tulee sisämarkkinoihin, olen tyytyväinen kaikkiin niitä koskeviin huomautuksiin ja huomioihin, koska ne ovat todella EU:n tärkein kruununjalokivi. Me olemme saavuttaneet sisämarkkinoiden suhteen paljon ja tiedämme, että voimme saavuttaa vielä enemmän, jos pystymme hyödyntämään sisämarkkinoiden mahdollisuudet. Meidän on päästävä eroon sisämarkkinoiden jäljellä olevista esteistä ja pullonkauloista, ja meidän on hyödynnettävä talouden uusia alueita. Jotkut teistä viittasivat digitaaliseen talouteen ja siihen, miten paljon me voisimme parantaa elämänlaatua Euroopassa, jos hyödyntäisimme enemmän sähköisiä palveluita, sähköistä hallintoa ja sähköistä kaupankäyntiä, ja näillä uusilla alueilla meidän täytyy olla enemmän mukana.
Mario Monti esitteli erinomaisen raportin, jota Michel Barnier käytti useiden eri ehdotustemme perustana. Me aloitimme keskustelun siitä, miten voisimme muuttaa Euroopan sisämarkkinoita paremmiksi, avoimemmiksi ja kilpailukykyisemmiksi, niin että saisimme vieläkin parempia tuloksia kuin nyt. Meidän kannattaa siis olla mukana ja tutkia, mitkä Michel Barnierin käsiteltävänä olevista ehdotuksista voisivat olla tärkeimmät ja mitkä ehdotukset pitäisi asettaa tärkeysjärjestyksessä korkeammalle. Uskon, että saamme yhdessä aikaan paremmat ja vahvemmat sisämarkkinat.
Mitä tulee hallinnolliseen rasitukseen, kuten tiedätte, Günter Verheugen sisällytti ohjelmaan hallinnollisen rasituksen vähentämisen 25 prosentilla ennen vuoteen 2012 mennessä. Olen erittäin tyytyväinen voidessani kertoa teille, että komissio tekee erittäin lujasti töitä, jotta tätä rajaa ei ylitetä. Nyt tavoitteenamme on saavuttaa 30 prosentin taso, mutta on myös oltava täysin selvää, että muutkin kuin komissio pystyvät tuottamaan tulosta. Hyvin usein hallinnollinen rasitus kasvaa kansallisella tasolla, kun unionin lainsäädäntöä saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja siihen liitetään erilaisia ehtoja. Meidän on tehtävä töitä tämän asian eteen sekä unionin että kansallisella tasolla.
Sosiaalisen ulottuvuuden merkityksestä Euroopan sisämarkkinoilla olen kanssanne samaa mieltä. Me otimme menneisyydestä opiksemme ja esittelemme ehdotuksia lähetetyistä työntekijöistä, työaikadirektiivistä ja yleishyödyllisistä palveluista, jotka vastaavat tätä hyvin tärkeää sosiaalista ulottuvuutta, koska me tiedämme, että sisämarkkinat toimivat vain, jos kansalaiset hyväksyvät ne. Siksi meidän on sisällytettävä tämä hyvin vakaa sosiaalinen vaikutusten arviointi tekemiimme ehdotuksiin, jotta tiedämme, että kansalaiset hyväksyvät ehdotuksemme ja tukevat niitä.
Niki Tzavela esitti hyvin kiihkeän vetoomuksen aivovuodon mahdollisuudesta, siitä, että menetämme nuoria ja koulutettuja eurooppalaisia, jotka lähtevät töihin Euroopan unionin ulkopuolelle. Se johtuu joskus Euroopan työmarkkinoilla jäljellä olevista esteistä ja joskus tiedonpuutteesta mutta usein myös siitä, että meidän koulutuksemme ei täytä eurooppalaisten yritysten tarpeita. Siksi olen hyvin iloinen siitä, että aloitatte hetken päästä keskustelun uudesta lippulaivahankkeesta.
Näen, että kollegani eli komission jäsenet Vassiliou ja Andor ovat täällä. He kertovat, miten me haluaisimme toimia paremmin, miten osaaminen saataisiin vastaamaan tarpeita niin, että nuoret eivät joudu työttömiksi vaan voivat antaa kykynsä Euroopan talouden käyttöön, mistä me kaikki hyödymme.
Monet teistä korostivat, miten tärkeitä rahoitusmarkkinoiden sääntely ja nopea päätöksenteko ovat ja miten ne voitaisiin saavuttaa. Olemme jo tuoneet esiin sen, että meidän on jatkossa parannettava parlamentin, komission ja neuvoston välistä koordinaatiota. Haluaisimme toteuttaa sen käyttäen unionin ohjelmien uutta muotoa niin, että päätämme painopisteistä, ajoituksesta ja määräajoista, jotta voimme tuottaa tuloksia nopeasti ja nopeuttaa lainsäädäntöprosessia vielä nykyisestäkin.
Voin vakuuttaa teille, että teemme monivuotisen rahoituskehyksen suhteen kaikkemme voidaksemme esitellä teille kunnianhimoisen hankkeen. Me tarvitsemme teidän apuanne, kun selitämme kaikilla tasoilla - medialle, kansallisille yleisöille - tämän keskustelun mittasuhteet, miten paljon me Euroopan unionissa voimme saavuttaa vain prosentilla BKT:sta, ja unionin talousarvion rakenteen, kun siitä lähes 95 prosenttia palautetaan kansantalouksiin unionin korkean lisäarvon kanssa. Tämä keskustelu on vietävä myös pääkaupunkeihin, ja meidän on puhuttava kansalaisille, kerrottava heille tämän talousarvion rakenteesta, jotta saamme vahvan tuen kunnianhimoisille ehdotuksillemme.
Elmar Brok viittasi hyvin tärkeisiin alueisiin ulkosuhteissa - itäiseen kumppanuuteen, laajentumisprosessiin - joilla meillä on kummankin osapuolen uskottavuuden suhteen vielä tekemistä. Meidän on oltava hyvin uskottavia siinä, miten me neuvottelemme, ja valvottava ehdokasmaiden täyttämiä kriteerejä, mutta meidän täytyy olla uskottavia myös siinä, mitä me tarjoamme ehdokkaille, jotta synnytetään kummallakin puolella luottamusta.
Yhdysvallat on hyvin tärkeä kumppani, ja jos me onnistumme pääsemään eroon joistakin keskinäisen kaupan esteistä, siitä olisi valtavasti hyötyä, ja olen samaa mieltä siitä, että meidän on panostettava tähän alueeseen enemmän.
Kaupan suhteen Euroopan unioni on valmis neuvottelemaan ja toimimaan, mutta me tarvitsemme kumppaneita. Me emme voi pakottaa tekemään sopimuksia, jos emme tiedä, sopivatko ne yhtä hyvin toisellekin osapuolelle. Olen kuitenkin samaa mieltä siitä, että meidän on selvitettävä tätä asiaa koko ajan, tehtävä ehdotuksia ja etsittävä uusia tilaisuuksia, koska maailmanlaajuinen kauppa hyödyttää varmasti maailmanlaajuista taloutta, mitä suurin osa maailman taloudesta tarvitsee tällä hetkellä.
Lopuksi aiheesta vapaus, turvallisuus ja oikeus: me olemme täysin tietoisia siitä, että tämä alue on yksi kansalaisia eniten kiinnostavista ja huolestuttavista, ja siksi me omistimme sille niin suuren osan ohjelmastamme. Olen varma, että kollegani Malmström ja Reding kiinnittävät huomiota siihen, miten ratkaista kaikki nämä kysymykset, jotka ovat heränneet sekä tässä keskustelussa että rakenteellisessa vuoropuhelussa, jota he ovat käyneet vastaavissa valiokunnissa.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan seuraavan istuntojakson aikana joulukuussa.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
João Ferreira
Komission työohjelma vuodelle 2011 perustuu selvästi jatkuvuuteen. "Älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua" koskevien julistusten joukkoon kuuluvat vallinneet linjaukset, jotka ovat aiheuttaneet EU:ssa vakavia epätasapainotilanteita, EU:n talouksien välille todellisia eroja sekä joidenkin jäsenvaltioiden kokeman vakavan kriisin ja taantumanäkymän, johon liittyy työttömyyttä ja syvää sosiaalista epäoikeudenmukaisuutta. Siihen sisältyy myös sellaisia linjauksia kuin vakaus- ja kasvusopimuksen järjenvastaisten ehtojen säilyttäminen sekä työvoiman vapauttaminen ja arvon alentaminen, ja haluan tuoda esiin sen vaatimukseen siitä, että tehdään uusi ehdotus työajan järjestämistä koskevan direktiivin muuttamisesta. Kannattaa myös huomata ohjelman rahoitusalan sääntelyä koskeva kannanotto, jonka mukaan useimmat toimenpiteet kriisin paljastamien kuilujen kuromiseksi umpeen on jo käynnistetty. Se osoittaa, että lupaukset veroparatiisien ja rahoitusjohdannaisten lopettamisesta ovat vaarassa jäädä sivuun. Se osoittaa, että rahoitusalan keinottelu saa jatkua esteettä. Nähtävissä on uusia hyökkäyksiä kansalaisten oikeuksia, vapauksia ja takeita vastaan, mukaan lukien matkustajien rekisteröintiohjelma, ja tätä asiaa on seurattava tiiviisti.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Komission tiedonannossa, jossa esitellään sen työohjelma vuodelle 2011, korostetaan kriisistä selviytymistä ja talouskasvun piristämistä. Yksi merkittävä osatekijä ovat virtuaaliset markkinat, joilla on yhä valtavat kehitysmahdollisuudet - kuitenkin sillä ehdolla, että Internetiin muodostuu todelliset sisämarkkinat. Tähän liittyen kannustan vahvasti komissiota toteuttamaan perusteellisesti digitaalistrategian, johon viitataan tiedonannossa. Mielestäni tietotekniikan meille tarjoama tilaisuus on myös nähtävä keinona selvitä talouskriisistä. Verkkokaupan kehittyminen, toimenpiteet immateriaalioikeuksien alalla ja Euroopan kulttuuriperinnön saatavuus verkossa pitäisi nähdä Euroopan unionin tehokkuuden testinä.
Oikeudellisten asioiden valiokunnan parempaa säädöskäytäntöä koskevan mietinnön (laadittu vuonna 2000) esittelijänä haluaisin ilmaista tyytyväisyyteni siihen, että komissio on päättänyt sisällyttää mietintöni ehdotukset tämän vuoden työsuunnitelmaan. Tarkoitan EU:n lainsäädännön jälkikäteisarviointien suurempaa painottamista sekä uusien ehdotusten kuulemisjakson pidentämistä 8 viikosta 12 viikkoon.
Kinga Göncz
Olen tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio aloittaa tulevana vuonna merkittävän työohjelman. Me todistamme nykyisin sitä, miten nopeasti muuttuvat talouden, rahoituksen ja kansainvälisen poliittiset olosuhteet menevät suunnitelmiemme edelle lähes joka viikko. Siksi on mielestäni tärkeää, että komission työohjelmaa tarkistetaan useita kertoja ensi vuoden aikana.
Olen tyytyväinen siihen, että asiakirjassa mainitaan työpaikkojen luominen yhtenä tärkeimmistä painopistealueista vuonna 2011, mutta samanaikaisesti pahoittelen sitä, että siitä puuttuvat työllisyyttä ja sosiaaliasioita koskevat lainsäädäntöaloitteet. Komissio on viimein päättänyt laatia eurooppalaisen romanistrategian, mutta mielestäni on tärkeää, että siihen liitetään lainsäädäntöehdotus, jonka tavoitteena on integroituminen ja syrjinnän estäminen. Kun Barroson komissio perustettiin, se lupasi, että ennen ehdotusten jättämistä tehdään kaikissa tapauksissa sosiaalisten vaikutusten arviointi, mutta en näe tässä työohjelmassa siitä jälkeäkään. Oletan, että komission on vuodesta 2011 lähtien valmis hyväksymään miljoonan EU-kansalaisten allekirjoittamat kansalaisten aloitteet ja käsittelemään niitä. Aikana, jolloin tietyissä jäsenvaltioissa tehdään avoimia ja piilotettuja hyökkäyksiä median vapautta kohtaan ja rikotaan demokraattisia perusoikeuksia, on mielestäni erityisen tärkeää, että Euroopan komissio perussopimusten vartijana kiinnittää entistä enemmän huomiota hallitusten päätöksiin, jotka uhkaavat uutisvälineiden riippumattomuutta, demokraattista valvontajärjestelmää ja oikeusjärjestystä, ja ryhtyy tarvittaessa toimiin demokraattisten perusarvojen puolustamiseksi.
Zita Gurmai
Naisena ja sukupuolten tasa-arvolle omistautuneena poliitikkona olen pettynyt komission työohjelmaan vuodelle 2011. Naiset on unohdettu tästä ohjelmasta kokonaan ja jätetty sen ulkopuolelle. Jouduin todella tekemään töitä löytääkseni edes kerran sanan "nainen" ... liitteestä. Ja sielläkin sanotaan näin: "Kuulemisen tuloksista riippuen komissio saattaa vuonna 2012 tehdä säädösehdotuksen työn ja perhe-elämän yhteensovittamisesta, isyysloma ja omaishoitovapaa mukaan lukien." "Riippuen". "Saattaa tehdä". "Vuonna 2012". Tämän virkkeen on laatinut komissio, joka kiirehti tuottamaan maaliskuussa tyhjän, niin sanotun naisten peruskirjan ja jätti parlamentin huomiotta neuvoteltaessa uudesta sukupuolten tasa-arvostrategiasta, joka ei mielestäni ole sen käytännönläheisempi kuin tämä komission työohjelmakaan. Me tiesimme maaliskuussa, että Redingin peruskirja oli pelkkä kuori ilman sisältöä. Me vaadimme toistuvasti vahvaa lainsäädäntötekstiä, mutta Reding ei halunnut kuulla siitä. Miksi me voimme hyväksyä Euroopan, joka rankaisee jäsenvaltioita silloin, kun ne eivät noudata taloudessaan EU:n sääntöjä ja sopimuksia, mutta emme voi hyväksyä Eurooppaa, joka rankaisee jäsenvaltioita, jotka laiminlyövät sukupuolten tasa-arvon ja muodostavat hallituksia, joissa on vähän tai ei lainkaan naisministereitä?
Jiří Havel
Ei ole yllättävää, että ne kolme maata, jotka aiheuttivat budjettineuvottelujen epäonnistumisen, ovat nettomaksajia ja lisäksi korjauksen saajia. Ei todellakaan voi olla epäilystäkään siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta on käynnistänyt pakollisen taistelun sen hyväksi tehtävästä korjauksesta. Talousarvion romuttajien valitsemat selitykset ovat aika surkeita. On melko vastuutonta rajoittaa talousarvion joustavuutta kriisiaikana. Joustavuutta on päinvastoin lisättävä kriisiaikana. Kieltäytyminen keskustelemasta parlamentin kanssa EU:n talousarvion uusista rahoitusvaroista Lissabonin sopimuksen mukaisesti ja kieltäytyminen käymästä vuoropuhelua monivuotisesta rahoituskehyksestä ovat aiemmin niin ylistetyn brittiläisen huumorintajun surullisia irvikuvia.
Joanna Senyszyn
Komission työohjelmaan vuodelle 2011 täytyy sisältyä ehdotus direktiiviksi naisiin kohdistuvan väkivallan torjumisesta ja urheilun rahoittamista koskevasta EU-ohjelmasta. Komissio on sitoutunut näihin asioihin. Nyt on aika toteuttaa ne. Naisiin kohdistuva väkivalta on tällä hetkellä naisten syrjinnän vakavin ilmentymä ja rikkoo ihmisoikeuksia. Euroopassa jopa 45 prosenttia naisista - eli 100 miljoonaa - on joutunut väkivallan kohteeksi. Joka päivä 1-2 miljoonaa eurooppalaista naista kärsii väkivallasta. Tätä asiaa koskevan direktiivin laatimisen viivästyminen ei ole mitenkään perusteltua.
Kiinnitän huomion myös urheilukysymykseen, joka Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen sisältyy Euroopan unionin toimivaltaan. Jälleen kerran komissio on kansallisen ja EU:n tason budjettirajoituksiin vetoamalla lykännyt tähän alueeseen liittyvän EU-ohjelman esittämistä. Pelkään, että jos me hyväksymme tämän asenteen, ohjelmaa ei koskaan saada aikaan, koska aina on urheilua tärkeämpiä asioita. Liikunnan edistämisestä on kuitenkin kiistatonta hyötyä, koska se parantaa eurooppalaisten terveyttä ja hyvinvointia samoin kuin heidän suorituskykyään ja tehokkuuttaan työssä. Se auttaa vähentämään sairauksia ja terveydenhuoltokuluja sekä torjuu sosiaalista syrjäytymistä. On myös hyvin tärkeää hyödyntää ikääntyvien ihmisten kyvyt työmarkkinoilla. Toivon, että komissio ottaa tämän moneen kertaan esiin tuodun asian huomioon tulevissa ehdotuksissaan, jotka koskevat työllisyyttä ja uusien työpaikkojen luomista.
