Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus uute oskuste ja töökohtade tegevuskava kohta.
László Andor
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Praegu on kogu ELis kokku 23 miljonit töötut ning seega on töötuse määr umbes 10%.
Niisugune olukord tekkis finants- ja majanduskriisi tagajärjel ning meil tuleb nende karmide tagajärgedega silmitsi seista. See olukord ei takistanud aga Euroopa Komisjonil esitamast Euroopa 2020. aasta strateegias edasipüüdlikke eesmärke. EL on seadnud endale kaugeleulatuvad sihid, milleni ta tahab jõuda üsna pea.
Meie põhieesmärk on saavutada 2020. aastaks meeste ja naiste tööhõive määraks 75% ning täna võttis komisjon ELi 2020. aasta strateegia raames vastu uue juhtalgatuse - uute oskuste ja töökohtade tegevuskava, milles kirjeldatakse, kuidas me kavatseme saavutada täieliku tööhõive.
See täiendab septembris vastu võetud juhtalgatust "Noorte liikuvus". Mõlemad projektid peaksid aitama kaasa meie 2020. aasta tööhõive- ja hariduseesmärkide saavutamisele. Jah, kriis kaotas miljoneid töökohti. Jah, rahvusvaheline konkurents muutub järjest teravamaks, kuid see ei ole vabandus käed rüpes istumiseks.
Vastupidi - see on üleskutse tegutsemiseks ja meie tuleviku kujundamiseks. Arvukamate ja paremate töökohtade loomine on meie kätes. Tööhõivepoliitika on suurel määral liikmesriikide vastutada, kuid ELi poliitika kujundajana peame me komisjonis täitma koos Euroopa Parlamendi ja sotsiaalpartneritega oma osa. Me peame kõigil töövõimelistel inimestel võimaldama töötada. Peame võimaldama töötajatel genereerida uusi ideid ja luua uusi ettevõtteid. Meil tuleb tagada, et noored saaksid kasu meie välja töötatud sotsiaalmudelist. Vajame kvaliteetsemaid töökohti ja paremaid töötingimusi kõigile töötajatele. Uute oskuste ja töökohtade tegevuskavas nähakse ette meetmed neljas valdkonnas: tööturu parem toimivus, oskused, töökohtade kvaliteet ja töötingimused ning töökohtade loomine.
Tegevuskavas pakutakse välja 13 konkreetset ELi tasandi meedet, mis viiakse ellu koostöös valitsuste, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga.
Kõigepealt tuleb meil teha nii, et meie tööturg toimiks paremini, ning selleks viia ellu tööturureforme, mis tagavad paindlikkuse ja turvalisuse. Viimase kahe aasta kogemustest oleme õppinud seda, et turvalist paindlikkust tagavad meetmed on aidanud kriisi mõju vähendada.
Me teeme nüüd ettepaneku arutada liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega kõiki turvalise paindlikkuse tegureid ja nende parandamise võimalusi, tuginedes ELi ühistele turvalise paindlikkuse põhimõtetele.
Tegevuskavas tuuakse esile niisugused teemad nagu paindlikud, kuid usaldusväärsed lepingutingimused, elukestev õpe, aktiivsed tööturumeetmed ning ajakohased sotsiaalkindlustusskeemid.
ELis on väga killustunud tööturge, kus töötajad, kellel on kindlate sotsiaalsete tagatistega alaline tööleping, töötavad mõnikord külg külje kõrval ja teevad samal töökohal samasugust tööd nende töötajatega, kellel on ajutine tööleping ja vähe sotsiaalseid tagatisi ning vaid väike lootus saada alalist töökohta.
Olukorra parandamiseks ja erinevuste vähendamiseks on täna vastu võetud tegevuskavas esitatud üheks võimalikuks aruteluteemaks tähtajatu töölepingu kasutuselevõtt kõikide töötajate jaoks. See tagaks kõikidele töötajatele piisavalt pika katseaja, järk-järgult suureneva õiguse kaitsele, juurdepääsu koolitusele, elukestvale õppele ja karjäärinõustamisele.
Aja jooksul saaksid töötajad kõik õigused ning samal ajal on ettevõtetel katseajal piisavalt, kuid järk-järgult vähem paindlikkust, kaotades seega tõkked, mis sageli takistavad töötajatel asumast tööle uuel pikaajalisel töökohal.
Teiseks tuleb meil tagada inimestele vajalikud oskused nii praegu kui ka tulevikus tööturul pakutavate töökohtade jaoks. Teame, et isegi praegu on mõningatel tööandjatel raske täita vabu töökohti, sest nad ei leia vajalike oskustega inimesi.
See näitab, et me ei vaja mitte ainult rohkem konkreetseid oskusi, vaid et ELi tööturul on püsivalt olukord, kus olemasolevad oskused ei vasta nõudlusele.
Lähitulevikus võib meil olla praegusest veelgi suurem puudus töötajatest - näiteks IKT-valdkonna töötajad, arstid, medõed, teadurid, aga ka keskkonnahoidlike oskustega inimesed -, kes aitaksid liikuda keskkonnasäästlikuma majanduse poole.
Uute oskuste ja töökohtade tegevuskavas pakutakse selleks välja praktilisi vahendeid. Me muudame ajaomased vajadused läbipaistvamaks ja edendame oskuste vastavust tööturu vajadustele. Me teeme seda oskuste ülevaate ELi programmi kaudu, et inimesed näeksid paremini, milliseid oskusi on enim vaja praegu ja milliseid tulevikus. Volinik Vassiliou räägib sellest täpsemalt. Selge on aga see, et meil tuleb teha tihedamat koostööd asjaomaste sidusrühmadega, et kaotada lõhe hariduse ja koolituse ning tööelu vahel.
Kolmandaks teeme ettepaneku parandada töökohtade kvaliteeti ja tagada paremad töötingimused. ELil on selles valdkonnas väga põhjalikke õigusakte, mis tuleks nüüd läbi vaadata. Rakendamise kogemused näitavad meile, millal ja kus saab olukorda parandada. Peame tegema nii, et õigusaktid toimiksid paremini, s.o võtaksid arvesse uusi töökorralduse viise ja tehnoloogia arengut, ning et neid oleks lihtsam mõista ja nii inimeste kui ka ettevõtete suhtes kohaldada.
Konkreetsemalt teeme ettepaneku vaadata läbi tööaja direktiiv ja esitame õigusakti ettepaneku, millega tahame parandada töötajate lähetamise direktiivi, ning peale selle teeme ettepaneku töötervishoiu ja -ohutuse valdkonna kohta.
Peale ELi õigusaktide läbivaatamise pakutakse uute oskuste ja töökohtade tegevuskavas välja terviklik tegutsemisviis, mis hõlmab nii käitumisjuhiste soovituslikke vahendeid kui ka soovitusi rakendamisjuhiste, sihttasemete ja heade tavade vahetamise kohta.
Ootan huviga võimalust arutada seda teiega ja olen veendunud, et koos Euroopa Parlamendi, liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega saame teha nii, et need toimiksid paremini.
Ja viimaseks - ehkki see ei ole vähem tähtis - tuleb meil luua rohkem töökohti. Majanduskasv eeldab töökohtade loomist, kuid selle saavutamisel on palju takistusi. Me teeme ettepaneku parandada töökohtade loomise raamtingimusi, eriti kiiresti muutuvates ning teadus- ja arendustegevusega seotud sektorites, vähendades halduskoormust ja tööjõumakse ja aidates ettevõtjaid.
Samuti pakume välja meetmed ettevõtluse edendamiseks ja toetame inimesi, kes asutavad parasjagu ettevõtet või tegid seda hiljuti.
Sellega seoses ei ole mitte kunagi liiast rõhutada, kui oluline vahend on uus mikrokrediidirahastu, mis aitab inimestel oma ettevõtet asutada. ELis on väga palju andekaid inimesi. Tehkem nii, et ideed ja innovatsioon aitaksid luua kvaliteetseid töökohti.
Täna tutvustas komisjon oma prioriteete täieliku tööhõive saavutamiseks. Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava võib olukorda olulisel määral muuta, kui me töötame kõik koos. Ma kutsun teid üles täitma oma osa ja püüdlema eesmärgi poole saavutada ELis täielik tööhõive.
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Mul on väga hea meel tutvustada koos volinik Andoriga uut juhtalgatust "Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava". Parem haridus ja koolitus on otsustava tähtsusega, kui soovime tagada inimestele oskused, mida neil on vaja töö leidmiseks, töökoha hoidmiseks ja enese ettevalmistamiseks tulevaseks töökohaks.
Sellepärast tuleb meil investeerida inimestesse ja nende innovatsioonisuutlikkusse, et asutada uusi ettevõtteid ja luua uusi töökohti. Kui me ei investeeri pidevalt ja suuri summasid kõrgetasemelistesse oskustesse ja haridusse, on meie majandusel raske kriisist kiiresti välja tulla. Oskused on Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia keskmes. Seepärast on kahel juhtalgatusel - "Noorte liikuvus" ja "Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava" - tähtis haridus- ja koolitus- ning ka tööhõivealane mõõde.
Uute oskuste ja töökohtade tegevuskavaga tahame praegu näidata, kuidas haridus ja koolitus saavad aidata saavutada 2020. aastaks 75%-list tööhõive määra. Loodetakse, et nende töökohtade arv, kus töötavad kõrge kvalifikatsiooniga töötajad, suureneb kuni 2020. aastani 16 miljoni võrra, samal ajal kui nende töökohtade arv, kus töötavad madala kvalifikatsiooniga töötajad, väheneb samal perioodil 12 miljoni võrra. ELis on rohkem kui 80 täiskasvanut, keda takistavad suured puudused põhioskustes. Seega on vaja võtta kiiresti midagi ette, eriti hariduse valdkonnas.
Kõigepealt tuleb mõista, et elukestev õpe on turvalise paindlikkuse strateegia üks tähtsamaid alustalasid, et saaksime tagada meie tööturu parema toimimise, nagu volinik Andor ütles. Me oleme kõik olukorra hinnanguga nõus. Oskused saavad tagada ja parandada liikumist tööturul, kuid elukestev õpe ei ole ELis veel tegelikkuseks saanud. Oskuste täiendamine ei peaks olema vaid kõrgelt kvalifitseeritud töötajate luksus. See on kõigile vajalik. Liikmesriikides on madala kvalifikatsiooniga inimestel vähe võimalusi osaleda täiendkoolitusel. See peaks kõikide partnerite, valitsuste, tööandjate ja kodanike ühiste püüdluste tulemusel muutuma.
Teiseks tuleb meil tagada inimestele tööhõiveks vajalikud oskused. EL ei pea mitte ainult täiendama juba tööturul osalevate inimeste oskusi, vaid tegema nii, et inimesed saaksid kohe alguses vajalikud oskused, mis võimaldavad neil kiiresti muutuvas ühiskonnas kohaneda ja areneda. Eeskätt tuleb meil prognoosida paremini seda, milliseid oskusi tööturul vajatakse. Selleks tutvustame me oskuste ülevaate ELi programmi, mis ei näita meile mitte ainult seda, milliseid oskusi tööandjad vajavad, vaid ka prognoosib, milliseid oskusi vajame tulevikus. Selleks et valmistada meie noori ette tööturule sisenemiseks ning kohanemiseks töökohtadega, mida ei ole veel olemas, või töötamiseks nendel kohtadel, tuleb meil keskenduda haridussüsteemile, mis tagaks noortele vajalikud oskused. Erilist tähelepanu tuleb pöörata lugemise, matemaatika ja loodusteaduste alastele põhioskustele.
Äärmiselt oluline on võidelda konkreetselt kehvade õpitulemuste ja koolist väljalangemise vastu. Seepärast otsustasin ma luua jaanuaris kõrgetasemelise kirjaoskuse töörühma. Teadmistepõhise ühiskonna arendamiseks peavad meie lapsed saavutama paremaid tulemusi loodusteadustes, matemaatikas ja tehnika alal. Me tahame aga suunata oma jõupingutused ka tööalase konkurentsivõime jaoks tähtsate valdkonnaüleste oskuste, näiteks võõrkeeleoskuse, digitaalse kirjaoskuse või ettevõtlusalaste oskuste omandamisele ning algatusvõime suurendamisele. Minu arvates on sama oluline tegutseda ka selle nimel, et saaksime arendada tulevaste töökohtade jaoks vajalikke oskusi, näiteks taastuvenergia, keskkonnahoidliku ehituse, aruka transpordi ja e-tervishoiu valdkonnas, kui nimetada vaid mõnda.
Lõpetuseks: isegi ajal, mil meil on kriis ja töötuse määr on suur, teatavad mõned ettevõtjad probleemidest töötajate leidmisega. Tegevuskavas nõutakse seega seda, et inimeste oskused vastaksid paremini olemasolevatele töökohtadele ja et Euroopa võimalusi kasutataks paremini ära. Selleks pakun ma välja Euroopa oskuste passi, mis võimaldab inimestel panna oma oskused selgel ja võrreldaval viisil kirja. See tugineb levinud Europassi CV põhimõtetele. Viimaseks soovin esile tuua, et haridus ja tööhõive üksi ei saa tagada vajalikke oskusi.
Meil tuleb otsida uusi koostööviise ja partnerlusvõimalusi haridusasutuste, koolitajate, ettevõtete ja teiste sidusrühmadega, sealhulgas ametiühingute ja riiklike tööturuasutustega.
Lugupeetud juhataja, austatud parlamendiliikmed! Euroopa 2020. aasta strateegiaga seadsime me endale sihid ja eesmärgid. Nüüd on aeg teha edusamme meie eesmärkide täitmiseks ja määrata kindlaks reformistrateegia. Uute oskuste ja töökohtade tegevuskavas seletatakse, kuidas saab EL aidata kaasa meie sihtide saavutamisele. Kriisist saame väljuda nii, et muudame ELi majanduse konkurentsivõimeliseks ja teadmistepõhiseks, et Euroopas saaks luua rohkem ja paremaid töökohti.
Csaba Őry
Lugupeetud juhataja, austatud volinikud! Ehkki Euroopa Parlamendi traditsioonide kohaselt esitame me ettepanekute kohta abistavaid, ehkki arvustavaid arvamusi, pean ma praegu ütlema, et mul on siiralt hea meel selle äsja tutvustatud tegevuskava üle ja ma toetan seda. Mul on eriti hea meel volinik Andori sõnade üle, kui ta rääkis täieliku tööhõive eesmärgist, nimelt, et kõigile, kes suudavad ja tahavad töötada, tuleks anda vahendid ja võimalus seda teha.
Samuti toetan nelja eelisvaldkonda, milleks on tööturu parem toimimine, töökohtade kvaliteedi parandamine, tõhusamad töökohtade loomise meetmed ja paremad töötingimused, kuigi me näeme, et nende täitmine ei ole kerge. Nõustume sellega, mida räägiti turvalise paindlikkuse kohta, ehkki pean ütlema, et tõepoolest on viimane aeg hakata rääkima üksikasjadest. Me kasutame seda mõistet sageli, kuid tõlgendame seda väga mitut moodi.
Arvestades parema õigusloome põhimõtet, usume, et töötingimuste muutumisele tuleb reageerida. Seega tuleks läbi vaadata tööaja direktiiv. Siinjuures pean märkima, et me ei arva, et seoses töötajate lähetamisega oleks uut direktiivi vaja, kuid oleme valmis arutama kehtiva direktiivi rakendamise asjaolusid ja rakendamise käigus saadud kogemusi ning tegema vajaduse korral muudatusi. Sooviksin aga juhtida tähelepanu ebatüüpilisi töövorme käsitlevale määrusele. See toob kaasa täiesti teistsuguse töösuhte nii sotsiaalse turvalisuse kui ka muude tingimuste seisukohast ning ilmselgelt on selles küsimuses palju lünki.
Suurendada tuleb liikuvust ja rohkem tähelepanu tuleb pöörata riiklike tööturuametite koostööle. Lugupeetud juhataja! Ma näen, et aeg hakkab otsa saama. Viimaseks soovin öelda, et nõustun täielikult, et mõnes mõttes on madal kvalifikatsioon kulukam kui kriis. Seetõttu peame kõigi nimel tagama, et me mõtleme jätkuvalt asjakohase ja paindliku koolituse peale ning tunnustame formaalse ja mitteformaalse koolituse võimalusi.
Sylvana Rapti
Lugupeetud juhataja! Kuulasin volinike sõnavõtte suure rahuloluga. Kriisi, eriti sügava kriisi ajal vajame tulevikust kindlat ettekujutust. Need kaks sõnavõttu annavad selle meile. Sõnavõtud olid kaugelenägevad. Nendes seati neli eesmärki, mida minu arvates iga Euroopa kodanik soovib toetada.
Ükskõik kui kaunilt asjad ka ei kõla, alati on neis mingisugune "aga". Kõigepealt soovin tõstatada turvalisuse küsimuse. Paindlikkus ja turvalisus peavad toimima koos ning meie arvates tuleks tähtsustada turvalisust. Haridus on kõige alus, sest nagu volinik Andor õigesti ütles, ei vaja me mitte ainult uusi oskusi, vaid me peame n-ö vanu oskusi suutma täiendada meile soovitud suunas. On ka ettevõtlusega seotud küsimusi. Me peame muutma ettevõtte asutamise noorte jaoks lihtsamaks. Meil tuleb suurema hulga inimeste töölevõtmine teha ettevõtetele hõlpsamaks.
Ja lõpetuseks soovin viidata volinik Vassiliou heale ideele - Euroopa oskuste passile. Selle ideega seoses mõtlen ma kohe lähetatud töötajatele ning arutlen endamisi, et kui mul on näiteks suurepäraseid oskusi tõendav pass ning kui ma olen pärit riigist A ja lähen tööle riiki B, siis kas sellega on minu töölepingu küsimus lahendatud? Me toetame teid, kuid jälgime teie tegevust hoolikalt ja vajaduse korral astume teile vastu.
Marian Harkin
fraktsiooni ALDE nimel. - Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Ma käsitlen teie neljast eelisvaldkonnast vaid üht: tõhusamad meetmed, et edendada töökohtade loomist ja suurendada nõudlust tööjõu järele.
Selle dokumendi kohaselt peab majanduskasv põhinema uute töökohtade loomisel, sest alates majanduskriisi puhkemisest on majanduskasv olnud ELis ebaühtlane ja väike. Euroopa Parlamendi Iirimaalt pärit liikmena tean hästi, kuidas meil kästakse võtta kokkuhoiumeetmeid, kuid tegelikult on oht, et niisugune tegutsemisviis lämmatab igasuguse võimaluse majanduskasvuks.
Niisiis on küsimus selles, kas see uute oskuste ja töökohtade tegevuskava ei kehti Iirimaale ja Kreekale või ükskõik millisele riigile, kes neid rangeid kokkuhoiumeetmeid rakendab? Kust tuleb majanduskasv ja sellest tulenevalt - kust tulevad need töökohad?
Dokumendis on suurepäraseid ideid, ma ei püüagi nende väärtust vähendada. Üks otsustavamaid on see, kuidas me saame ühendada oma investeeringud ning teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni tootmissüsteemiga. Need kaks poolt tuleb ilmtingimata ühendada.
Ettepanekud kaasata sotsiaalmajandusettevõtted, ühistud, vastastikused ühingud ning mikroettevõtted jätkusuutlikusse püüdlusse luua kohalikul tasandil töökohti on väga õigeaegne ning ma usun, et kohaliku tasandi kaasamine mittetulunduslikul alusel vastastikuste ühingute kaudu võib tõepoolest olla säästva arengu juhtiv tegur.
Ettevõtluse edendamine võimaldab kodanikel täita oma osa meie majanduse taastumises. Lugupeetud volinik! Oskuste vastavuse tagamine tööturu vajadustele on määrava tähtsusega, kuid olen siiski väga mures mitme asjaolu pärast.
Eelmisel nädalal korraldasin ma Euroopa Parlamendis kohtumise sotsiaalse kaasatuse ja vaimse haiguse teemal ning üks leebe olekuga naine Austriast ütles, et poliitikud peavad lõpetama jutud töökohtadest ja majanduskasvust, sest keegi ei usu neid. Volinik, ma ei tea kuidas teiega on, aga mind ehmatas see väga. Ma ei ütle, et niisugune arusaam on laialt levinud, kuid see levib järjest enam ning seepärast peavadki minu arvates meie sõnadest saama teod.
See on hädavajalik ning meil tuleb hakata nägema asju teise nurga alt. Olen nõus keskkonnahoidlike ja digitaalsektori töökohtadega, kuid ärgem unustagem kohalikke töökohti, ning nagu ma ütlesin, tuleb edendada mittetulunduslikku tegevust. See ei pea mitte asendama kasumlikku mudelit, mis praegu ohustab eurot ja ELi stabiilsust, vaid seda tasakaalustama.
Elisabeth Schroedter
Lugupeetud juhataja, austatud volinikud! Meie ootused uute oskuste ja töökohtade tegevuskava suhtes olid suured. Sellega taheti anda tõuge, mis aitaks ELi töötajatel valmistuda keskkonnamuutusteks. Olulisem on aga asjaolu, et kui Euroopa Parlament esitas oma resolutsioonis keskkonnahoidlike töökohtade kohta mitmeid ideid, lootsime me, et komisjon võtab need üle ja arendab neid ning pakub välja konkreetsed meetmed, mille abil määrata kindlaks, kuidas luua keskkonnamuutuste abil uusi töökohti või kohandada olemasolevaid nii, et neid saaks säilitada eesmärgiga muuta Euroopa industriaalühiskond töötajate huvides keskkonnahoidlikumaks. Mida te aga selle asemel tegite? Te soojendasite üles vana turvalise paindlikkuse teema. Kas te tõesti usute, et uusi töökohti saab luua reguleerimise vähendamise abil? Me jõudsime just järeldusele, et kriisi ajal kaovad just kõige ebakindlamad töökohad ja need kaovad esimeste seas.
Ma võin siinkohal öelda vaid seda, et teil ei ole õigus, kui arvate, et teadmistepõhise ja jätkusuutliku majanduse saab rajada ebakindlusele ja halbadele töötingimustele. Selle asemel et aidata kaasa heaolu kasvule, keskendute töö kaudu vaesusele. Vaesus ei aita just palju arengule kaasa. Keskkonnaalaste edusammude saavutamiseks vajame ulatuslikku haridus- ja koolitusprogrammi kõigi töötajate, eriti aga madalama kvalifikatsiooniga töötajate jaoks. Palun jätkake tööd selle tegevuskavaga ja tehke vajalikud parandused.
Mara Bizzotto
Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Ma ei soovi, et minu kõne oleks tavapärane euroskeptiline retoorika, vaid üleskutse ELile vaadata rohkem sisu, mitte pakendit, ning loobuda propagandast ja saavutada käegakatsutavaid tulemusi.
Nüüd, kui Lissaboni strateegia on läbi kukkunud, on EL tulnud välja uue ideega "ELi 2020. aasta strateegia", kuid tegelikkuses ei ole ta pakkunud välja ühtegi lahendust tööhõiveprobleemidele. Seda kinnitab ka statistika: ELi töötuse määr on 9,6% ja noorte töötuse määr 20,2%. Itaalias, mille netomaksed ELi eelarvesse on suuruselt kolmandal kohal, on noorte olukord veelgi halvem - tööta on 25,9% noortest.
Mina eelistaksin Euroopat, kus vahendeid ei raisataks reklaamikampaaniatele, vaid kus tehtaks tõhusaid investeeringuid, et pakutavad koolitused valmistaksid ette asjatundjaid heade töökohtadega siseturu jaoks.
Sooviksin lõpetuseks rõhutada kutsehariduse tähtsust, sest see on meie rahvaste teadmiste sümbol. Käsitöösektor pakub võimalusi töökohtade loomiseks ning ainulaadne teadmistepagas võib aidata säilitada Euroopa süsteemi konkurentsivõime.
Licia Ronzulli
(IT) Lugupeetud juhataja, austatud volinikud, head kolleegid! Me oleme seadnud endale eesmärgiks selgitada välja tööturu vajadused järgmistel aastatel. See tähendab seda, et me räägime noorte eurooplaste tulevikust ning tulevastest elukutsetest ja majandusest, mis aitavad meie ühiskonnal edaspidi püsima jääda.
Liiga kaua oleme mõelnud selle üle, millist tüüpi töökohad on saadaval kümne aasta pärast, kuidas muutuvad kvalifikatsioonid tulevikus ja milliseid oskusi on kogu ELis vaja. Me küsime endalt pidevalt, kas praegu Euroopa kodanikele pakutav haridus ja koolitus aitab neil kergesti töökohta leida.
Ma mõtlen selle üle, kuidas kavatseb komisjon tegelikult võtta vastu uusi meetmeid, et saavutada endale seatud eesmärgid. Kas me teame ikka kindlasti kõiki noorte vajadusi? Kas e-õpe on ikka lahendus või võiksime uurida uusi ja paljulubavamaid hariduse ja koolituse vorme? 2010. aasta mais alustatud katseprojekti lõpuni on jäänud vaid kuus kuud, mis tähendab seda, et juba praegu on aeg hinnata selle tulemusi. Kas meie saavutatud tulemused on head? On need julgustavad? Me peame püüdma koolitada noori ELi niisuguse hariduspoliitika alusel, mis suudab ette näha tulevasi vajadusi.
Mitte kuigi ammu kuulsin ma pikka loetelu asjadest, mis meil teha tuleb. Kui kasutada meditsiini termineid, siis olen kuulnud palju diagnoosist, kuid vähe ravist. Me ei tohi olla rahul sellega, et meile aetakse pidevalt tühja juttu, vaid tööd tuleb teha sisukate ideedega, mida nõutakse ka ELi 2020. aasta strateegias. See on ülesanne, mida kõikidel liikmesriikidel ja ettevõtjatel täita tuleb, ning see on parim pärand, mille saame jätta oma lastele.
Evelyn Regner
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinikud! Uued oskused uute töökohtade jaoks on väga oluline teema. Miks? Sest see puudutab tulevikku. Küsimus ei seisne üksnes selles, et me üritame suurte raskustega lahendada probleeme, millest me juba teadlikud oleme, näiteks demograafilisi muutusi ja majanduskriisi. Küsimus seisneb selles, et lisaoskused annavad inimestele võimaluse kujundada tulevasi töökohti ja seega aidata innukalt kaasa uuenduslikule majandusele.
Austatud volinik Andor! Te panete suurt rõhku sotsiaalpartnerite olulisusele, mis on hea. Kuid ma julgustaksin komisjoni keskenduma töötingimustele ning aktiivse tööelu füüsilisele, aga eelkõige ka vaimsele survele. Millist kasu saab ühiskond sellest, kui inimeste töötulemused on lühiajaliselt suurepärased, kuid pikaajalises plaanis põlevad nad läbi? Mitte mingisugust. Seega peaks ühenduse õigustikku hindama just sellest seisukohast lähtudes ja mitte parema õigusloome seisukohast.
Mis puudutab turvalist paindlikkust, siis ma ei kiida heaks komisjoni ettepanekut võtta kasutusele sissejuhatavat laadi töölepingu vorm, mis tagab täielikud tööalased õigused alles pärast teatavat perioodi. Minu arvates on üsna alatu kohelda niimoodi noori, kes on meie tuleviku seisukohast väga olulised, nende ametialase karjääri alguses. Kas see tähendab seda, et komisjon loobub suuremal või väiksemal määral ebakindlatest töösuhetest? Soovin väga, et komisjon teeks parandusi selles valdkonnas.
Jutta Steinruck
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinikud! See on tõsi, et töötusega võitlemine ja täieliku tööhõive eesmärk üheskoos on meie jaoks üks kiireloomulisimaid ülesandeid. Nagu kolleeg Harkin ütles, ei taha Euroopa inimesed mitte üldist juttu, vaid konkreetseid lahendusi. Soovin tänada teid teie projekti eest. Selles on palju häid käsitlusviise, millele ka kolleegid meie fraktsioonist juba viitasid. Siiski usun, et vaja on teha mõningaid täiendusi, sest turvalise paindlikkuse ja liikuvuse suurendamine ei loo mitte ühtegi töökohta. Soovin toetada kolleeg Schroedterit selle suhtes. Me vajame ELis häid ja kindlaid töökohti ning liikmesriikidel ja ettevõtjatel tuleb teha nii, et need oleksid alalised töökohad, mis võimaldavad inimestel head elatist teenida. See peab saama taas kord üldiseks nõudeks ning meil tuleb selle nimel teha tööd Euroopa tasandil ja valida õige kurss.
Tegevuskavas osutate te uuele töölepinguvormile, milles oleks töötajatel, kes alles alustavad oma karjääri, vähem õigusi. Te nimetate seda tähtajatuks ühtseks töölepinguks. Minu arvates ei looda sellega ühtegi uut töökohta. Kogemused näitavad - ka Saksamaa sotsiaaldemokraatlik valitsus jõudis sellele järeldusele mõned aastad tagasi -, et töötajate õiguste nõrgendamine ei aita luua uusi töökohti. Niisuguste meetmetega muutuvad üksnes kindlad töökohad ebakindlateks. Me ei tohi lasta sellel edaspidi juhtuda.
Elena Băsescu
(RO) Lugupeetud juhataja! Selle arutelu ajastus on iseäranis kohane, sest ELi majanduskasv on jätkuvalt väga väike ning liikmesriigid seisavad endiselt vastamisi tööturu masendava olukorraga.
Seepärast peab Euroopa ühiskond saama teadmistepõhiseks ühiskonnaks. ELil tuleb tagada parem vastavus töökohtade nõudluse ja pakkumise vahel ja see, et töötajatel on olemas loodud töökohtade jaoks vajalikud oskused.
Mis puudutab Rumeeniat, siis komisjoni viimane järelevalvearuanne näitab, et alates 2010. aasta algusest on tööturu olukord olnud stabiilne. Majanduse taastumisel ei saa aga hakata kohe töötust vähendama. Kahjuks kannatavad Rumeenias ikka veel kõige rohkem noored. Rohkem kui 20% neist ei ole tööd.
Seega arvan, et Euroopa Komisjoni vahend on kasulik, sest selle põhieesmärk on suurendada noorte osalust tööturul.
Katarína Neveďalová
(SK) Lugupeetud juhataja! Kui me arutame tööhõive küsimust, tuleb ilmtingimata rõhutada noorte töötuse määra, mis on kaks korda kõrgem ja mõnes liikmesriigis isegi neli korda kõrgem kui töötuse keskmine määr. Mul on esitatud tegevuskava üle palju rohkem hea meel kui strateegia üle.
Meil tuleb võtta vastu konkreetseid meetmeid, et toetada tööhõivet ja tõhusat järelevalvet. Meil tuleb kindlasti edendada liikmesriikide tööhõive- ja haridusministrite vahelist koostööd ja koostada pikaajaline strateegia selle kohta, mida nõuab tööturg tulevastelt tööotsijatelt, mitte aga vaadata ainult seda, mida ta nõuab tööotsijatelt praegu.
Kutseõpe ja -koolitus on pikaajaline protsess ning seepärast peame teadma, mida on meil vaja kümne aasta pärast - mitte ainult praegu -, et saaksime toetada järgmist põlvkonda. Volinik nimetas paremat haridust ja investeerimist inimestesse. Nõustun temaga selles suhtes täielikult. Vaid noorte paremasse haridusse investeerimisega suudame luua konkurentsivõimelise põlvkonna ja parema Euroopa Liidu.
Seepärast kutsuksin ELi liikmesriike üles mitte vähendama haridust ja noori käsitlevat eelarvet, vaid praegusel raskel ajal seda hoopis suurendama. Iga sent, mis haridusele rohkem kulutatakse, toob sada korda rohkem kasu rahuloleva ja tugeva tulevase põlvkonna näol.
Franz Obermayr
(DE) Lugupeetud juhataja! Nende meetmete eesmärk peaks olema ELis saadaoleva inimressursi parim võimalik kasutamine, mitte massilise sisserände toetamine. Konkreetsemalt tähendab see uute, pikaajaliste, tööturu uutele nõuetele vastavate oskuste arendamist. Me vajame jätkuõppe programmi nende ELi kodanike jaoks, kes on katkestanud oma õpingud kas koolis, praktika ajal või ülikoolis.
Peale selle vajame stiimuleid täiend- ja ümberõppe meetmete ning elukestva õppe jaoks. Kui tööturg 2011. aastal Ida-Euroopa riikide jaoks avaneb, on EL kohustatud kaitsma nende liikmesriikide kodanikke, keda tööturu avanemine konkreetselt mõjutab. Nende liikmesriikide madalama kvalifikatsiooniga töötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad on selle muutuse esimesed ohvrid. Loodan, et komisjon tagab nendele inimestele piisava kaitse töötuse, odava tööjõu ja sotsiaalse dumpingu eest.
Salvatore Iacolino
(IT) Lugupeetud juhataja, austatud volinikud, head kolleegid! Kahtlemata tuleb praegusel ELi jaoks raskel ajal toetada asjaolu, et volinikel oli julgust ja otsustavust esitada meile niisugune projekt.
Sihipärasem koolitus, tõeline õpe, mis oleks suunatud tööturu vajadustest lähtuvatele teadmistele ja oskustele, noorte arendamine nende koolitamise ja teadmiste kaudu - mida tuleks rikastada iga päev - ja tööturg, mis vajab uusi oskusi, kuid mis peaks kasutama rändevoogusid parimal võimalikul viisil.
Need neli eesmärki on julgustavad, kuid mõistagi tuleb meil kasutada ka komisjoni käsutuses olevaid arvukaid vahendeid paremini. Peame olema ettenägelikud ja mõistlikud. Liiatigi peaks tehnika uued saavutused juhtima meie valikuid, et ELi 2020. aasta strateegia oleks kooskõlas tõhusa õppega ja et tõeline tahe aitaks luua tööturu, mis teeniks Euroopa ühiskonna ja eelkõige noorte huve.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Lugupeetud juhataja! Euroopa kodanikud muretsevad peamiselt oma töökoha hoidmise pärast.
Majandus- ja finantskriisi tagajärjel tõusis töötuse määr 10%ni ning noorte töötuse määr 20%ni. Noortel ja üle 50aastastel on raske töökohta leida ning nad on sageli sunnitud nõustuma ajutise töölepinguga või kehvema töökohaga, mis ei vasta nende kvalifikatsioonile.
Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava peab olema seotud ELi tööstus- ja innovatsioonipoliitikaga. ELi konkurentsivõime säilitamiseks tuleb meil lisaks innovatsioonisuutlikkuse arendamisele taasluua ka tootmisvõimsust, mis tähendab ELis töökohtade loomist.
Ökotõhus majandus eeldab ilmselgelt uusi oskusi.
Soovin juhtida tähelepanu kooli poolelijätnute suurele arvule. Järjest enam noori ei saa omandada kesk- või kõrgharidust. Haridus tagab noortele tuleviku. Sellepärast on meie kohustus tagada noortele juurdepääs haridusele.
László Andor
komisjoni liige. - Mul on väga hea meel, et selle juhtalgatuse peamisi põhimõtteid, milleks on edendada ja parandada tööhõivet ELis ja saavutada lõppkokkuvõttes 2020. aastaks kõikehõlmav eesmärk, toetati. Mõistagi oleme valmis arutama nii praegu kui ka tulevikus mitmesuguseid üksikasju.
Soovin käsitleda mõnda küsimust, mis esile toodi või mis arutelus isegi kahtluse alla seati, sest osa neist vajab põhjalikumat selgitust.
Esiteks säilitame turvalise paindlikkuse põhimõtte, kuid see ei tähenda, et soovime ainult paindlikkuse osa rõhutada, sest sellisel juhul kasutaksime seda põhimõtet nii nagu varemgi.
Soovin tuua mõne näite, mis kajastab nii praegust olukorda kui ka uusi ülesandeid.
Me võtame selles projektis kindlasti rohkem arvesse vanust ja kui me räägime elukestvast õppest, soovime pöörata suuremat tähelepanu vanemaealiste töötajate elukestva õppe võimalustele, sest peame arvestama sellega, et aktiivne tööelu pikeneb ning inimesi tuleb karjäärimuutuste või karjääri arenguga seoses rohkem abistada.
Me peame pöörama noortele rohkem tähelepanu, see teema on üks olulisemaid osi ELi 2020. aasta strateegias. Kuid meil on olemas juba eraldi suurprojekt "Noorte liikuvus", milles on enamik noorema põlvkonnaga seotud projekte ja strateegiaid konkreetselt välja toodud.
Noored moodustavad vanuserühma, mille puhul me ei soovi saavutada suuremat paindlikkust, sest selle rühma puhul on seda juba piisavalt. Euroopa noorte tingimused on paindlikumad kui USA noortel. Soovime rohkem kaasa aidata liikuvusele, sest usume, et noored saavad paremini ära kasutada ELi lõimunud tööturu võimalusi ning arendada oma oskusi ja parandada oma konkurentsivõimet, lähtudes mitte ainult turutingimustest, vaid ka ELi institutsioonide pakutavatest eelistest.
Ma rääkisin parematest töötingimustest ja kvaliteetsematest töökohtadest. Mul on kahju, et Elisabeth Schroedter ei mõistnud seda õigesti. Soovime kaotada killustatuse kui ELi praeguse tööturu peamise probleemi ning pakume välja konkreetse lahenduse - ühtse tähtajatu töölepingu -, mis võib aidata. Sellega ei soovita kaotada alalisi töölepinguid, vaid aidata neil, kellel on seni olnud võimalus sõlmida vaid lühiajalisi või tähtajalisi töölepinguid, sõlmida tähtajatuid töölepinguid ja omandada õigusi. See aitab teataval määral luua rohkem töökohti, kuid kindlasti aitab see tagada rohkem õigusi. See on väga oluline, kui räägime kvaliteetsetest töökohtadest.
Kui räägime inimkapitali investeerimisest, siis me ei tohiks unustada, et Euroopa Sotsiaalfond toetab kõiki asjaomaseid projekte kõikides liikmesriikides, ning me loodame, et see on jätkuvalt jõuline ELi vahend, mille raames toetatakse kõiki tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust käsitlevaid projekte.
Need on kümne aasta pikkused ja kõikidele liikmesriikidele mõeldud projektid. Nende raames ei lahendata teatavate liikmesriikide lühiajalisi rahahädasid. Me ei saa eeldada, et kõik need kümme aastat valitseb rahanduslik hädaolukord. Ilmselgelt ei ole see meede, mis võiks olla nii konkreetne ja lahendada selle olukorra, kuid see kehtib ka Kreeka ja Iirimaa puhul.
Ilmselge on see, et Kreeka on üks neid riike, mille puhul aitaks suurem paindlikkus edendada ettevõtlusesse investeerimise tingimusi, nagu Hispaania puhul. Iirimaa võiks viia konkurentsivõimet mõjutavad tegurid uuesti tasakaalu ning keskenduda rohkem oskustesse ja haridusse investeerimisele, vastukaaluks konkurentsivõime suurendamise muudele võimalustele, mida on viimasel ajal ulatuslikult kasutatud.
Mõistagi tuleb meil pöörata tähelepanu praegusele väga kriitilisele olukorrale ning võib-olla järgmisel aastal on väike võimalus suurendada tööhõivet. Meil tuleb aga vaadata üldist seisu, mis hakkab järgmise aasta esimesest poolest paranema, sest suurriigid, kes on taastumise eestvedajaks, kogevad juba praegu töökohtade arvu suurenemist. Usume, et vaatamata finantssektori häiretele see protsess jätkub ning et ELi meetmed, mille me välja oleme pakkunud ja mis ei suuda küll reguleerida töökohtade loomist liikmesriikides, loovad õige raamistiku ja aitavad liikmesriikidel jätkata tööd täieliku tööhõive saavutamise nimel.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Elena Oana Antonescu
kirjalikult. - (RO) Majanduse praegune olukord ja struktuuritegurid, nagu üleilmastumine, tehnoloogia areng, vananev rahvastik ja vähese CO2-heitega majanduse suunas liikumine on toonud esile vajaduse kohandada ELi tööhõivepoliitikat ja pannud ELi institutsioonid otsima asjakohaseid lahendusi töötuse suurenemisega toimetulekuks ja vaesusevastaseks võitluseks. Komisjoni projekt, mis on esitatud ELi 2020. aasta strateegia raames, pakub välja ELi lahenduse probleemidele, mille on põhjustanud majanduse praegune olukord ning majanduslikud ja sotsiaalsed muutused tööturul. Soovin rõhutada, kui oluline on saavutada komisjoni projektis nimetatud kaks eesmärki. Nendeks eesmärkideks on majanduskriisist väljumine selleks vajalike oskuste parandamise kaudu ning ELi majanduse pikaajalise konkurentsivõime tagamine, prognoosides tulevasi vajadusi ning tagades tööturul vajalike oskustega seoses nõudluse ja pakkumise vahelise tasakaalu. Euroopal tuleb suurendada enda konkurentsivõimet maailma järjest tihedama konkurentsi taustal. Oskused on vahend, mis aitab kriisist väljuda ja võimaldab ELi kodanikel parandada oma elatustaset. Mul on hea meel selle projekti üle, sest see julgustab vahetama teavet ja liikmesriike osalema aruteludes, et leida lahendusi ja viise, mis aitavad luua uusi töökohti.
Vilija Blinkevičiūt
EL on väga otsusekindlalt seadnud endale eesmärgiks tööhõive suurendamise 75% võrra tulevase kümnendi jooksul. Selle saavutamiseks tuleb meil võtta konkreetseid meetmeid nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. Minu arvates on eriti oluline suurendada sotsiaalset partnerlust ja dialoogi ning võtta selleks konkreetseid meetmeid kõikidel tasanditel - ELi, liikmesriikide, piirkondlikul, sektori ja ettevõtte tasandil. Teiseks tuleb pidevalt parandada töötajate oskusi ja kvalifikatsiooni ning need peavad rahuldama tööturu vajadusi. Seepärast tuleb üld-, kutse- ja kõrghariduse süsteemides arvestada rohkem tööturu vajadustega. Me kuuleme pidevalt, et vajatakse rohkem töökohti, kuid kuidas neid luua? Vaja on stiimuleid tagavat mehhanismi ning ka teatavaid maksusoodustusi, et luua töökohti noortele ja eakamatele. Peale selle tuleb analüüsida mikrokrediidi vahendite mõju tööturule ja muuta Euroopa Sotsiaalfondi vahendite kasutamine paindlikumaks. Ma loodan tõepoolest, et uute oskuste ja töökohtade tegevuskava annab konkreetseid tulemusi meie kodanikele.
Niki Tzavela
kirjalikult. - Novembris ELi ja USA tippkohtumisel tehtud ühisavalduse kohaselt on Atlandi-üleste suhete eelisvaldkonnaks töökohtade loomine. Komisjoni peaks aga tegema ärevaks asjaolu, et Kreekas toimub järjest suurem väljaränne - noored, oskustöölised ja kõrgelt kvalifitseeritud töötajad rändavad välja Kanadasse, Austraaliasse ja Araabia Ühendemiraatidesse. Näib, et samasugune protsess on alanud ka Iirimaal. Samas on aga Saksamaa teatanud, et vajab oskustöölisi. Saksamaa ei peaks tooma niisuguseid töötajaid kolmandatest riikidest. Ta võiks teha koostööd lõunapoolsete liikmesriikidega ja palgata ELi kvalifitseeritud töötajaid. Kas komisjon on valmis pakkuma liikmesriikidele välja mõistliku tööhõivepoliitika, et toetada Euroopa Liidu tööturgu Euroopa tööjõuga?
