Klausimų Komisijos Pirmininkui valanda
Pirmininkas
Kitas klausimas - klausimų Komisijos Pirmininkui valanda.
Klausimai frakcijų vardu bet kuria tema.
Antrojoje posėdžio dalyje - klausimai dėl padėties užimtumo srityje Europos Sąjungoje.
Othmar Karas
Pone Pirmininke, J. M. Barroso, Europos studijų centras, Graikijos problemos, strategija "Europa 2020", finansų ir ekonomikos krizės įveikos sprendimų paieška - visa tai akivaizdžiai rodo, kad imdamiesi būtinųjų priemonių netrukus peržengsime to, kas įmanoma pagal galiojančias steigimo sutartis, ribas. Kita vertus, nemažai valstybių narių, užuot kreipusios žvilgsnį į Europą, griebiasi naujo pavidalo tarpvyriausybiškumo, nacionalizmo ir protekcionizmo.
Ką ketinate daryti, kad šios problemos būtų įveiktos, kad būtų nustatyti būtinieji bendri tikslai ir sukurtos patikimos europinės priemonės, kad galėtume veikti efektyviai ir pateikti teisingus sprendimus?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Taip, kai kurie nacionaliniai politikai aiškina Lisabonos sutartį kaip grindžiamą tarpvyriausybiškumo principu ir tai gan keista. Lisabonos sutartis pasirašyta siekiant sustiprinti būtent europinį matmenį, sustiprinti Europos Parlamento galias, palengvinti galimybę priimti sprendimus kvalifikuota balsų dauguma ir sustiprinti Komisijos vaidmenį ekonominės veiklos priežiūros bei užsienio reikalų srityse. Todėl toks aiškinimas gan keistas, bet taip iš tikrųjų vyksta.
Komisijai, žinoma, tenka pareiga būti steigimo sutarčių sergėtoja, kaip nustatyta Lisabonos sutarties 117 straipsnyje, pareiga ginti Europos teisę ir griežtai reikalauti, kad jos būtų paisoma, nes liovęsi būti teisine Bendrija, iš karto liausimės buvę tikrąja Europos Sąjunga.
Antra, Komisijai tenka iniciatyvų skatintojos ir vedlės jas įgyvendinant vaidmuo. Todėl ji stengsis parengti ir pateikti pasiūlymų, kuriuos šis Parlamentas, tikiuosi, parems. Savo politinėse gairėse minėjau ypatingus ryšius su Parlamentu ir iš tikrųjų ketinu padaryti viską, kad jie taptų tikrove.
Othmar Karas
O. Rehn pasiūlMadride paketą, kuris dar nėra patvirtintas, bet kuris paskatino svarstymus teisės taikyti sankcijas klausimu diskusijų pradžioje. Mano nuomone, neturėtume pradėti diskusijų nuo sankcijų valstybėms narėms, nes taip pradėtume ne nuo to galo. Užuot kalbėję apie sankcijas, turėtume nustatyti bendrus tikslus, bendrus projektus ir bendras priemones, kurių mums reikia papildomai, be to, ką jau esame padarę, ir tik tada svarstyti sankcijų už nesolidarų elgesį klausimą. Kaip vertinate šį požiūrį?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Kaip minėjote, pone O. Karasai, sprendimas dar nepriimtas. Įvyko pirmosios diskusijos su finansų ministrais ir, tiesą sakant, kitą mėnesį Komisija pateiks komunikatą dėl ekonominio valdymo stiprinimo. Siekiame sustiprinti prevencinius ir taisomuosius Stabilumo ir augimo pakto svertus. Pateiksime pasiūlymų dėl efektyvesnės ir platesnio masto makroekonominių skirtumų euro zonos viduje priežiūros ir išnagrinėsime galimybes sukurti krizių įveikos mechanizmą, bet susitelksime tik į esminius elementus.
Manome, įmanoma, turint šiuo metu galiojančias steigimo sutartis, padaryti gerokai daugiau euro zonos bei Ekonominės ir pinigų sąjungos priežiūros srityje, jeigu valstybės narės iš tikrųjų norės bendradarbiauti ir gerbs steigimo sutartis.
Martin Schulz
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 125 straipsnyje numatyta vadinamoji finansinio gelbėjimo draudimo nuostata, kitaip sakant nuostata, kuria ES valstybėms narėms draudžiama perimti kitų valstybių narių skolas. Kaip vertinate faktą, kad įgyvendinant pagalbos Graikijai pakete numatytas priemones, šalys, kaip antai Vokietijos FederacinRespublika, trejus metus skolins Graikijos valstybei taikydamos 5 proc. palūkanų normą, o pačios trejus metus skolinsis už 1,5 proc. palūkanų normą? Visa suma sudaro 8,4 mlrd. EUR, vadinasi bus uždirbta 620 mln. EUR. Ar minėta nuostata dėl finansinio gelbėjimo draudimo taip pat apima reikalavimą, kad, jeigu viena valstybnarnegali perimti kitos valstybės narės skolų, ji taip pat negali pelnytis iš kitos valstybės narės skolos? Ar esate pasirengę aptarti su Vokietijos Vyriausybe ar kitomis vyriausybėmis šį mechanizmą, kuris man atrodo visiškai nepriimtinas?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Tiesa, pone M. Schulzai, kad pagal Lisabonos sutartį vadinamasis finansinis valstybių narių gelbėjimas draudžiamas. Komisija mano, kad sprendimas, prie kurio šiuo metu apsistota - šis mechanizmas dar neaktyvuotas, nes Graikija dar nepateikprašymo - visiškai atitinka Sutarties nuostatas. Noriu tą pabrėžti. Žinau, kad kai kuriuose Vokietijos sluoksniuose - ir iš tikrųjų kai kuriose kitose valstybėse narėse, bet ypač Vokietijoje - šiuo klausimu polemizuojama, bet noriu pasakyti, kad vadinti mechanizmą, kurį dabar svarstome, tam tikros rūšies finansiniu gelbėjimu neteisinga. Tai nėra finansinis gelbėjimas. Tai paskolų koordinavimas. Komisija bus atsakinga už tai. TVF taip pat dalyvaus šiame mechanizme, kuris, turiu pasakyti, yra kūrybinis. Tai sprendimas, kurį galima buvo priimti tik po plataus masto diskusijų su mūsų valstybėmis narėmis, bet jis visapusiškai atitinka sutartyse nustatytus reikalavimus ir, žinoma, Lisabonos sutarties nuostatas.
Norėčiau baigti politine nata ir pasakyti, jog man gan keista, kad buvo taip sunku rasti sprendimą parodyti solidarumą su Graikija, kai toks sprendimas buvo rastas Latvijos, Vengrijos ir Rumunijos atveju. Jeigu galime rasti tokių solidarumo ir atsakomybės sprendimų už euro zonos ribų, manau, visiškai akivaizdu, kad privalome tokių sprendimų rasti ir euro zonoje.
Martin Schulz
Pone J. M. Barroso, suprantu, kad bandote išsisukti nuo atsakymo į mano klausimą, nes jis nėra malonus. Todėl jį pakartosiu.
Yra bent galimybė, kad valstybės narės, kurios skolintis pinigų galės geresnėmis sąlygomis nei skolinti jų kitoms, galės pelnytis iš kitos šalies skolų. Kadangi pagal nuostatą, kuria draudžiamas finansinis gelbėjimas, valstybės narės negali perimti kitos valstybės narės skolų, joms taip pat neturėtų būti leista iš tokių skolų pelnytis. Ar esate pasirengę tiesiai pasakyti, pvz., A. Merkel ar N. Sarkozy, ar bet kuriam kitam vadovui, kad prieštaraujate tokiam veikimo būdui?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Šiuo klausimu ištisas savaites kalbėjau su jūsų minėtais ir kitais vadovais, taigi galiu visiškai atvirai pasakyti jums, pone M. Schulzai, kad šis sprendimas, deja, yra vienintelis įmanomas. Komisija iš pat pradžių prašė, kad būtų duotas konkretesnis solidarumo su Graikija signalas, visais atvejais, žinoma, gerbiant atsakomybės principą. Bet dabar turime užtikrinti, kad Graikija būtų paskatinta kuo greičiau grįžti prie rinkos finansavimo, ir, tiesą sakant, rastas toks sprendimas, pagal kurį euro zonai priklausančios valstybės narės teiks paskolas nelengvatinėmis sąlygomis. TVF palūkanų normos nustatymo metodas pasirinktas kaip tinkamas etalonas, kuriuo remiantis turi būti nustatomos dvišalių euro zonai priklausančių valstybių narių paskolų sąlygos, nors su kai kuries pakeitimais, dėl kurių sutarta balandžio 11 d.
Guy Verhofstadt
Pone pirmininke, Komisijos Pirmininke, pirmiausia, kalbant apie nuostatą, kuria draudžiamas finansinis gelbėjimas, Sutartyje taip neteigiama. Joje teigiama, kad valstybnarnegali būti verčiama perimti skolas. Sutartyje nerašoma, kad draudžiama perimti skolas. Tą būtina išaiškinti, kitaip tiesiog bus kakofonija dėl sutarčių. Kartoju: Sutartyje aiškiai teigiama, kad valstybnarnegali būti verčiama perimti skolas. Taigi viskas, kas sugalvota Graikijos atžvilgiu, susiję su dalykais, kurie įmanomi pagal Sutartį ir gali būti įgyvendinti.
Mano klausimas šiek tiek kitoks. Graikijos paskolų palūkanų normos vėl pakilo iki 7,6 proc., kitaip sakant, jos viršija 450 baziniais punktais Vokietijos palūkanų normą. Todėl būtina imtis kitų priemonių ir šiuo požiūriu galvoju, kad reikėtų imtis labai svarbių ir esminių reformų - Europos valiutos fondo, Europos obligacijų rinkos - ir parengti platesnio užmojo 2020 m. strategiją.
Pone Komisijos Pirmininke, noriu paklausti štai ko: kada ketinate pateikti Tarybai pasiūlymą dėl tokios rūšies reformų paketo, į kurį taip pat įeitų O. Rehno jau pradėtos reformos? Nes plataus užmojo reformų paketas kartu su Graikijai skirtomis ypatingosiomis priemonėmis yra tai, ko mums reikia dabar.
José Manuel Barroso
Pirmiausia, pone G. Verhofstadtai, taip pat atsakant M. Schulzui, būkime visiškai atviri ir sąžiningi vieni kitiems: jeigu turite klausimų dėl A. Merkel pozicijos, turite klausti jos. Nesu čia tam, kad kalbėčiau A. Merkel vardu. Esu čia tam, kad atsakyčiau į jūsų klausimus Komisijos vardu. Turime tą aiškiai suprasti.
Taip pat išsiaiškinkime Komisijos požiūrį. Sprendimu, kurį radome, pedantiškai paisoma vadinamosios finansinio gelbėjimo draudimo nuostatos. Žinoma, šiuo požiūriu buvome labai atsargūs. Kalbant apie priemones, kurių ketiname imtis, kitą mėnesį pateiksime komunikatą ir pasiūlymų. Noriu pakalbėti apie komunikatą dėl ekonominio euro zonos valdymo stiprinimo. Politiniai debatai jau įvyko ir O. Rehn gavo iš Komisijos mandatą klausimais, kurie aptarti pirminėse diskusijose su finansų ministrais. Taigi galiu jums pasakyti, kad kažkuriuo metu gegužės mėn. jūs jau žinosite priemonių, kurias pateiksime siekdami ateityje sustiprinti valdymą euro zonoje ir Europos Sąjungoje apskritai, esmę.
Guy Verhofstadt
Pone pirmininke, norėčiau paklausti Komisijos Pirmininko, ar į šį pasiūlymą bus įtrauktas sumanymas dėl Europos valiutos fondo?
José Manuel Barroso
Pone pirmininke, konkrečiai atsakydamas į šį klausimą galiu pasakyti, jog linkstame į tai, kad nereikia steigti naujos institucijos Ekonominės ir pinigų sąjungos sąlygomis.
Bent mano požiūriu, nesu tikras, kad tai geras sumanymas, bet galiu jums pasakyti - kalbu asmeniškai, nes kolegija dar neapsisprend- kad sumanymas turėti priemonę, kuri padėtų užtikrinti finansinį stabilumą euro zonoje, man atrodo priimtinas. Galėčiau pridurti, kad šiuo metu svarstome įvairius galimus būdus sukurti ir sustiprinti apsaugos mechanizmus, kurie padėtų spręsti problemas, paskatinusias Europos valiutos fondo idėjos atsiradimą.
Daniel Cohn-Bendit
Pone pirmininke, pone J. M. Barroso, man patiktų toks Komisijos Pirmininkas, kuris tiesiai pasakytų, kad Vokietijos turi būti paprašyta teikti paskolas taikant tokią palūkanų normą, už kokią ji pati skolinasi, t. y. 3 proc. Turėjote apie tai bent viešai pasakyti. Taip šiuo klausimu būtų pradėta diskutuoti Vokietijoje, bet jūs negebate pasakyti šių paprastų dalykų.
Norėčiau pateikti kitą klausimą, dėl KKPS. Dėl KKP susitarimo, kuris padėtų kovoti su piratavimu ir klastojimu, deratės nuo 2008 m. Kovo mėn. savo priimtoje rezoliucijoje Europos Parlamentas paragino jus sutrumpinti derybas dėl KKPS susitarimo. Rytoj ketinate mums paskelbti - dėkoju jums, nes to ilgai laukėme - Naujojoje Zelandijoje įvykusio aukščiausiojo lygio susitikimo diskusijų rezultatų ir jo pabaigoje priimto teksto vertinimą.
Žinote, kad baigiantis deryboms Parlamentas turės pasakyti "taip" arba "ne". Ar ne būtų protingiau labiau įtraukti Parlamentą į šį procesą, kad jo dalyvavimas būtų matomesnis, ir taip užtikrinti daugiau derybų skaidrumo? Kitaip atsidursite tokioje pačioje padėtyje, kaip ir SWIFT susitarimo tvirtinimo Parlamente atveju. Todėl norėčiau paprašyti, kad dabar parodytumėte didesnį skaidrumą ir supažindintumėte mus su derybų tekstais, kaip supažindinote su jais dideles bendroves. Parlamentas yra tiek pat svarbus, kaip ir didelės bendrovės.
José Manuel Barroso
Pone pirmininke, D. Cohn-Benditai, negali būti jokių abejonių, kad labai gerbiu Parlamentą. Galėčiau pridurti, kad būtent todėl Komisija, o konkrečiau kalbant, K. De Gucht pasirūpino gauti iš mūsų partnerių šiose derybose leidimą viešai skelbti visus derybų tekstus. Kaip žinote, jie bus paskelbti rytoj, balandžio 21 d.
Neabejotinai taip pat žinote, kad šios derybos pradėtos prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai ir kad mes taip pat norime aktyviai įtraukti Parlamentą į jas. Dabar Parlamentas turi naujų galių tarptautinių derybų srityje ir pasisakome už tai, kad Parlamentas atliktų šiose derybose aktyvesnį vaidmenį.
Daniel Cohn-Bendit
Pone pirmininke, J. M. Barroso, nežaiskime žodžiais: nesvarbu, ar jūs prašėte leidimo, ar ne, jeigu neužtikrinsite skaidrumo ir viešumo, negalėsite tęsti derybų, nes Lisabonos sutartis jau galioja.
Taigi nesvarbu, ar prašėte savo partnerių leidimo skelbti Parlamentui derybų tekstus, juos skelbti privalote, kitaip Parlamentas niekada nepasakys jums "taip", nes dabar privalote laikytis Lisabonos sutarties.
Taigi pagal Lisabonos sutartį dabar privalote elgtis skaidriai Parlamento atžvilgiu, nes galiausiai jums reikės gauti Parlamento sutikimą, o ar sutikimas bus duotas, nėra aišku, atsižvelgiant į derybų būseną ir tekstą, apie kurį dabar kalbame.
José Manuel Barroso
Kalbėjote apie Lisabonos sutarties įsigaliojimą. Labai pritariu tam, kad Europos Parlamentas šioje srityje taip pat atliktų svarbesnį vaidmenį, ir tekstas, kurį rytoj paskelbsime ir dėl kurio viešinimo prašėme savo derybų partnerių leidimo, yra derybų tekstas, derybų teksto projektas. Tą padarysime. Jums neabejotinai žinoma, kad kai kurios tarptautinės derybos yra slaptesnės ir tam tikrų sričių atžvilgiu būtina elgtis atsargiai, bet mes norime kuo aktyviau įtraukti Parlamentą, kuriam Lisabonos sutartimi teisėtai suteikta galių tarptautinių derybų srityje.
Timothy Kirkhope
ECR frakcijos vardu. - Kovo mėn. Europos Komisija paskelbketinanti dar kartą persvarstyti Direktyvą dėl darbo laiko po to, kai pirmesnis persvarstymas žlugo. Būtent Parlamentas primygtinai reikalavo, kad direktyvoje būtų panaikintos valstybėms narėms taikomos atsisakymo nuostatos, ir dėl to patekta į aklavietę. Kaip visi prisimename, EP nariai, atstovaujantys JK Leiboristų partijai ir esantys profesinių sąjungų kišenėje, balsavo už JK taikomos atsisakymo nuostatos panaikinimą nepaisydami priešingų savo šalies vyriausybės nurodymų.
Atsižvelgdamas į tai, kad ši direktyva bus vėl persvarstoma, ir į tai, kad daugelis ES valstybių narių norėtų, kad jų darbuotojai turėtų pasirinkimą dirbti pagal lankstesnį darbo laiko tvarkaraštį, norėčiau paklausti Pirmininko J. M. Barroso, ar jis gali patvirtinti, jog ši Komisija pasiūlys tokią direktyvą, kurioje bus gerbiamos valstybėms narėms taikomos atsisakymo nuo 48 val. darbo savaitės nuostatos?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Pone pirmininke, dar neturiu savo kišenėje pasiūlymo su teisės akto projektu. Šiuo metu dar per anksti turėti konkrečius pakeitimų tekstus. Kaip jums žinoma, parengtas konsultacijoms skirtas dokumentas, kurio tonas sąmoningai atviras. Aš taip pat noriu išgirsti socialinių partnerių nuomonę.
Naujomis taisyklėmis darbuotojai turėtų būti apsaugoti nuo pavojų sveikatai ir saugumui, kurių gali kilti pernelyg ilgai dirbant ir nepakankamai ilsintis. Jos taip pat turi būti pakankamai lanksčios, kad leistų derinti darbą ir šeimyninį gyvenimą ir skatintų įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių, konkurencingumą.
Manau, privalome turėti sprendimą, pone T. Kirkhope'ai, kalbu visiškai atvirai, nes, kaip jums žinoma, Teisingumo Teisme iškeltos bylos, kurios įpareigoja mus rasti sprendimą.
Taigi pasistengsime rasti plataus masto paramą mūsų naujam pasiūlymui ir išvengti ilgų diskusijų, vykusių mėginant persvarstyti direktyvą praeitą kartą.
Timothy Kirkhope
ECR frakcijos vardu. - Suprantu, kad Pirmininkas J. M. Barroso nenori iš anksto spėti, koks bus Komisijos konsultacijų rezultatas. Bet yra daugybžmonių ES - ypač tie trys milijonai žmonių JK, kurie šiuo metu naudojasi pagal atsisakymo nuostatą numatytomis išimtimis - kurie lauks iš Komisijos Pirmininko įsipareigojimo, kad ekonominio nuosmukio metu jo Komisija nenorės sudaryti didesnių kliūčių žmonėms dirbti. Bijau, Komisijos narys L. Andor tokios garantijos mums nedavklausyme dėl jo kandidatūros tvirtinimo, bet tiku, kad Pirmininkas J. M. Barroso tą padarys dabar.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Jūs labai malonus, pone T. Kirkhope'ai, bet, be Jungtinės Karalystės, Europos Sąjungoje, tiesą sakant, yra dar 26 valstybės narės, taigi suprantate, kad, nors esame labai dėmesingi klausimams, dėl kurių išreiškėte rūpestį, taip pat turime atsižvelgti į kitų teisėtus interesus.
Tai labai sudėtingas ir itin opus klausimas. Turime rasti tinkamą pusiausvyrą tarp lankstumo, kuris, kaip pabrėžėte, ypač svarbus mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ir darbuotojų apsaugos, kuri, esu tikras, jums taip pat svarbi. Būtent tą ketiname daryti. Būtent todėl prašome socialinių partnerių taip pat pateikti konstruktyvių pasiūlymų.
Lothar Bisky
Pone J. M. Barroso, kalbėjote apie jūsų darbo programą ir ją aptarėme Parlamente. Pasakėte, kad atsižvelgsite į kritines pastabas. Turiu vieną klausimą. Pastaruoju metu daug kalbame apie krizę ir jos įveiką. Tačiau man susidaro įspūdis, kad labai mažai kas pasikeitbankų veikloje.
Man taip pat būtų įdomu išgirsti atsakymą į kitą klausimą. Ar manote, kad mes ir Komisija padarėme pakankamai? Jeigu ne, ką, jūsų nuomone, dar būtina padaryti, kad ilgalaikėje perspektyvoje finansų krizę sukėlusios priežastys būtų panaikintos ir kad bankai nebegalėtų verstis taip, kaip verčiasi dabar?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Tik šiandien pristatėme savo darbo programą, kurioje išdėstyti mūsų planuojami veiksmai finansų sektoriuje. Viena dalis jau padaryta, bet liko svarbi dalis, kurią dar turėsime padaryti.
Manau, Komisijos pasiūlymai tinkami. Tiesą sakant, apgailestauju, kad kai kuriais atvejais valstybės narės mūsų užmojo lygį sumažino, pvz., dėl priežiūros sistemos, kurią dabar svarsto jūsų Parlamentas, ir mes pateiksime keletą pasiūlymų - yra visas sąrašas, kurį šiandien pristačiau Parlamentui - artimoje ateityje.
Bet, manau, yra keletas konkrečių dalykų, kalbant konkrečiau, kuriuos galime padaryti. Pvz., pritariu minčiai dėl bankų mokesčio. Manau, šį klausimą derėtų spręsti G20 lygmeniu. Manau, būtų teisinga, jeigu bankininkystės sektorius, po visų tų jo sukeltų problemų, padariusių didelę žalą visai ekonomikai, taip pat prisidėtų prie mūsų ekonomikos ateities kūrimo.
Taigi, kaip visada, būtina rasti pusiausvyrą. Nenorime pakenkti mūsų ekonomikai labai svarbiam finansų sektoriui, bet manome, kad keleto papildomų priemonių imtis svarbu siekiant atkurti pasitikėjimą finansų sektoriumi.
Lothar Bisky
Pone J. M. Barroso, turiu kitą trumpą klausimą. Banko "Deutsche Bank" valdybos pirmininkas dr. J. Ackermann yra žmogus, kuriam sunku padaryti įspūdį. Neseniai jis tiesiai pasakė, kad nori uždirbti 25 proc. pelno. Ar nemanote, kad tai prieštarauja priemonėms, kurių ėmėsi Komisija ir pavienės vyriausybės? Jis neketina nieko keisti. Jis pasakė, kad vėl nori uždirbti 25 proc. pelną. Taip kalba dr. J. Ackermann, "Deutsche Bank", kuris yra labai svarbus bankas, valdybos pirmininkas.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Atsiprašau, bet negirdėjau tokių banko "Deutsche Bank" valdybos pirmininko pareiškimų, taigi negaliu komentuoti to, ko nežinau.
William  Dartmouth
EFD frakcijos vardu. - Kadangi finansų krizbuvo kredito krizir bankininkystės krizė, kurios įvyko ir išplito dėl didelių komercinių bankų, - "The Royal Bank of Scotland", "IKB", "Fortis" ir panašių bankų, - ar sutinkate, kad Direktyva dėl alternatyvių investicinių fondų valdytojų, būdama labai žalinga JK, taip pat yra netinkama linkme nukreipta ir klaidinga Komisijos iniciatyva, kuria siekiama visiškai ne tų tikslų?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Visiškai nesutinku. Manau, tai labai gera iniciatyva, kuria siekiama būtent atkurti pasitikėjimą mums labai svarbiu mūsų finansų rinkų sektoriumi. Manau, finansų sektorius suinteresuotas tuo, kad juo pasitikėtume. Būkime sąžiningi ir atviri. Dabar finansų sektoriumi nepasitikima ir ši problema atsirado, tarkime, dėl kai kurių svarbių šio sektoriaus veikėjų neatsakingo elgesio, ne tik Jungtinėje Karalystėje, bet taip pat kitose Europos šalyse, neskaitant Jungtinių Amerikos Valstijų, iš kur ši krizpaplito. Mums reikia tinkamo lygio reguliavimo. Manome, kad reguliavimu, kurį pasiūlėme, užtikrinama tinkama pusiausvyra ir nesiekiama apsunkinti finansų sektoriaus veiklos. Priešingai - juo siekiama atkurti pasitikėjimą. Jo finansų sektoriui reikia, kad galėtų finansuoti ekonomiką.
William  Dartmouth
EFD frakcijos vardu. - Kaip Direktyva dėl alternatyvių investicinių fondų valdytojų padės atkurti pasitikėjimą finansų sektoriumi, jeigu problema glūdi dideliuose komerciniuose bankuose? Aš to klausiau.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Atsiprašau, bet nesutinku, kad problema glūdi tik dideliuose bankuose.
Tiesą sakant, problemą Jungtinėse Amerikos Valstijose sukėlne tik dideli bankai. Prie jos prisidėjo ir nekomerciniai bankai, investicinės organizacijos, taip pat rizikos draudimo fondai. Taigi nesutinkame su išvadomis, kad ją sukėldideli bankai. Tiesą sakant, kai kurie dideli tradiciniai komerciniai bankai nėra atsakingi už krizę.
Buvo daug kitų žaidėjų, kuriems tenka tam tikra atsakomybuž netvarką, kalbėkime labai atvirai, atsiradusią finansų sektoriuje. Manome, kad tinkamo lygio reguliavimas - tai geriausias būdas spręsti klausimą ir bankų, ir kitos rūšies priemonių ar rinkos operatorių požiūriu.
Andrew Henry William Brons
Pone Pirmininke, Europos išorės veiksmų tarnyba bus atskaitinga vyriausiajam įgaliotiniui. Pagal Sutarties 18 straipsnį vyriausiojo įgaliotinio vaidmuo - vadovauti įgyvendinant Europos Sąjungos bendrą užsienio ir saugumo politiką pagal Tarybos suteiktą mandatą. Taryboje, nepaisant visų jos trūkumų, bent yra valstybių narių įgaliotiniai.
Tačiau įvairių šio Parlamento frakcijų įtakingi atstovai įtikinėja, kad Komisija turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį šios tarnybos veikloje. Kalbant konkrečiau, jie teigia, kad Komisija turėtų skirti bent 50 proc. Išorės veiksmų tarnybos darbuotojų ir kad ši tarnyba neturėtų priklausyti nuo tarpvyriausybiškumo įtakos. Atsiprašau už šį žodį. Ne aš jį sugalvojau, bet jį suprantu kaip Tarybos, Europos Vadovų Tarybos kodą. Be to, žinoma, vyriausiasis įgaliotinis pagal užimamas pareigas yra Komisijos Pirmininko pavaduotojas.
Visa tai, regis, byloja apie tikimybę, kad tikrovėje ES užsienio politikai vadovaus Komisija, o mintis, kad jai vadovauja vyriausiasis įgaliotinis pagal Tarybos suteiktą mandatą, bus teisinfikcija. Ar sutinkate?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Nesutinku. Mes nesame atsakingi už šią sritį. Tiesa sakant, kaip jums žinoma, vyriausiojo įgaliotinio / Komisijos Pirmininko pavaduotojo pareigybės įsteigimas yra viena iš svarbiausių Lisabonos sutarties naujovių ir sumanymas sujungti tai, ką įprastai vadiname tarpvyriausybinės kompetencijos ir Bendrijos kompetencijos sritimis.
Kalbant apie bendrą užsienio ir saugumo politiką, iš esmės ji liks tarpvyriausybinė: tai yra valstybių narių prerogatyva. Bet yra kitų Bendrijos kompetencijos sričių, kurioms neturėtų būti taikomas tarpvyriausybinis valdymo metodas. Jos, žinoma, turėtų būti valdomos vadovaujantis Bendrijos metodu.
Taigi vyriausioji įgaliotin/ Komisijos Pirmininko pavaduotoja įprastai dirbs, kaip sakome, dviem pareigybiniais etatais. Ji turės suderinti šias dvi pareigybes ir užtikrinti kuo geresnę šių dviejų kompetencijos sričių sąveiką. Taigi, žinoma, bus kompetencijos sričių, kurias ji galės plėtoti Komisijos viduje, kaip Komisijos Pirmininko pavaduotoja, bet taip pat glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir Taryba. Manau, šis vaidmuo prisidės plėtojant darnesnius ir nuoseklesnius Europos Sąjungos išorės ryšius, tvirčiau ginant mūsų interesus ir propaguojant pasaulyje mūsų vertybes.
Andrew Henry William Brons
Jūsų, kaip Europos integracijos šalininko, žodžiuose įžvelgiu vidinės logikos, bet aš nepalaikau jūsų požiūrio.
Bet, tiesą sakant, tai, ką siūlote, iš tikrųjų reiškia, kad turėtume peržengti ribas, nustatytas Lisabonos sutartimi, kuri yra gan netinkama, ir beveik nušalinti Tarybą, kurią, nepaisant visų jos trūkumų, bent sudaro nacionalinių valstybių įgaliotiniai.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Niekada negalėčiau siūlyti, kad Komisija nepaisytų sutarčių, nes jos pareiga užtikrinti, kad sutartys būtų gerbiamos. Tai, ko iš tikrųjų prašau - kad valstybės narės, taip pat visos institucijos gerbtų sutartis.
Sutartimi užtikrinama pusiausvyra ir šios pusiausvyros turi būti paisoma. Ši Sutartis - tai pažanga, palyginti su tuo, ką turėjome anksčiau, kai už sritį, kurioje, tiesą sakant, turime labai svarbų bendrą interesą ir tas interesas yra būtent Europos vertybių gynimas pasaulyje, buvo atsakingos visiškai skirtingos institucijos. Manau esant įmanoma, jeigu ši Sutartis bus visapusiškai gerbiama, įgyvendinti tai, ką šia Sutartimi užsibrėžėme pasiekti. Tą galėsime padaryti, jeigu visos institucijos glaudžiai bendradarbiaus ir, žinoma, gerbs mūsų valstybes nares.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, esu iš Pietų Italijos ir mūsų regiono ekonomikos pagrindą sudaro mažosios ir vidutinės įmonės, veikiančios tekstilės, aprangos ir avalynės pramonės sektoriuje, taip pat žemės ūkyje.
Šiandien šis pramonės sektorius yra sunkioje padėtyje dėl prekių iš Kinijos ir Azijos rinkų antplūdžio. Vieno bato gamybos išlaidos mūsų regione, Pietų Italijoje, sudaro 13 EUR. Gatavo produkto iš Kinijos kaina sudaro 5,50 EUR. Pagaminti kūdikiams skirtų glaustinukų vienetą pas mus kainuoja 4-5 EUR, o ta pati prekiš Kinijos kainuoja 1 EUR.
Verslininkai perkelia gamybą kitur, kad išsilaikytų, arba uždaro savo fabrikus, o uždarius fabrikus prarandama tūkstančiai darbo vietų ir tai taip pat prisideda prie vartojimo krizės bei regiono skurdinimo.
Kiekvieną kartą susitikęs su verslininkais išgirstu tą patį klausimą: "Kas neleidžia jums nustatyti muito mokesčių, kas neleidžia taikyti mokesčių?". Kinijoje gamybos išlaidos mažos, nes vaikai nuo dvylikos metų dirba po dešimt valandų per dieną, negauna jokių socialinių išmokų, neturi jokio draudimo ir jokių teisių į sveikatos priežiūrą.
Žinau, kad protekcionistinės priemonės nepageidaujamos, bet koks yra atsakymas? Pone J. M. Barroso, ką turiu kitą kartą susitikęs su verslininkais jiems pasakyti, kai jie paklaus, ką Europa daro, kad būtų kovojama su negrįžtama krize, dėl kurios tiek daug įmonių bankrutuoja, tiek daug darbo vietų išnyksta kaip dūmas ir kai ištisi Europos regionai, įskaitant skurdžiausius, o Pietų Italija įeina į jų sąrašą, patiria rimtą ir negrįžtamą krizę? Norėčiau turėti atsakymus į šiuos klausimus, kad galėčiau juos pateikti verslininkams, ir juos norėčiau išgirsti iš jūsų, pone J. M. Barroso.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Suprantu jūsų rūpestį, jūsų interesas labai teisėtas. Norėčiau pasakyti žodį apie mažąsias ir vidutines įmones, kurios, kaip jums žinoma, iš tikrųjų yra svarbiausias darbo vietų kūrimo variklis Europoje.
Taigi ką galėtumėte pasakyti atsakydamas į klausimą, susijusį su šia problema dėl konkurencijos su kitomis pasaulio šalimis, kuriose taikomi žemesnio lygio standartai darbo jėgos ir aplinkos apsaugos požiūriu? Manau, uždaryti savo sienas neabejotinai nėra išeitis, nes Europos Sąjunga yra pati didžiausia eksportuotoja pasaulyje. Taigi išeitis yra skatinti padorų darbą ir gerinti socialinius standartus visame pasaulyje. Tai klausimas, kurį mes reikalaujame spręsti dalyvaudami G20 procese, tai klausimas, kurį mes reikalaujame spręsti dalyvaudami Tarptautinės darbo organizacijos veikloje, taip pat klausimas, kurį svarstome plėtodami dialogą su kitais partneriais. Bet iš tikrųjų manau, kad tai ne išeitis - nebent griebiamasi dempingo- veikti taikant antidempingo priemones, ne išeitis ir uždaryti savo sienas kitiems labai svarbiems prekybos partneriams iš Europos. Žengę šį žingsnį pasmerktume save žlugimui.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pone Pirmininke, tęsiant anksčiau minėtą Graikijos problemų sprendimo klausimą, visi iš mūsų, kurie įdėmiai seka įvykių eigą ir tai, kaip šios problemos sprendžiamos, suprantame ir daugelis mūsų jaučia, kad Taryba nušalino Komisiją nuo šio proceso.
Komisija, manau, nuo pat pradžios buvo pusiausvyrą užtikrinantis veiksnys vidutinėms ir mažosioms Europos Sąjungos valstybėms narėms bendraujant su Taryba. Šiandien, manau, jos vaidmuo sprendžiant Graikijai, ir ne tik, iškilusias problemas apsiriboja technokratinio pobūdžio veiksmais ir pareiškimais.
Mano konkretus klausimas štai koks: kalbame apie ekonomiką, apie pinigų sąjungą, turinčią ryškesnių viršnacionalinių elementų. Taip pat kalbame apie Komisijos parengtą plataus užmojo strategiją "Europa 2020" ir apie kovą su nedarbu ir skurdu. Tad ar bus įmanoma įgyvendinti šiuos plataus užmojo strateginius veiksmų planus, jeigu Komisija neturi jai prideramo vaidmens?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Padėtis užimtumo srityje, kaip žinote, labai priklauso nuo bendros ekonominės padėties. Turime tą galutinai išsiaiškinti. Negalime atkurti užimtumo lygių, kokie buvo prieš krizę, negrįžę į spartesnio augimo Europoje kelią.
Būtent todėl didžiausias pastangas dedame tam, kad būtų rasti nauji augimo šaltiniai, ir, tiesą sakant, stengiamės atkurti šį augimą, kuris labai svarbus Europos Sąjungai.
Tai mūsų prioritetas dabar. Kita vertus, kai kurių priemonių, skirtų konkrečiai užimtumui skatinti, imtasi. Turime keletą pasiūlymų savo strategijoje "Europa 2020" dėl naujų įgūdžių, naujų darbo vietų kūrimo, dėl jaunimui skirtų programų, bet svarbiausias dalykas - atkurti sąlygas, kurios skatintų augimą, taip pat stiprintų pasitikėjimą mūsų ekonomika.
Kalbant apie padėtį Graikijoje, kaip žinote, daug kas taip pat susiję su tikėjimu Graikijos ekonomikos ateitimi. Būtent todėl taip svarbu ištaisyti fiskalinį disbalansą.
Frédéric Daerden
(FR) Pone pirmininke, Komisijos Pirmininke, padėtis Europos užimtumo srityje kelia didelį nerimą, kaip ką tik pažymėjo mano kolegos. 2009 m. euro zonoje prarado darbą 2,7 mln. žmonių. Be to, skurdo rizikos darbą turintiems Europos gyventojams lygis išaugo iki 8 proc., neminint to, kad beveik 17 proc. gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos.
Esant tokiai padėčiai, ar nemanote, kad derėtų įgyvendinti dviejų krypčių strategiją? Viena kryptis būtų skatinti padorų darbą - šį klausimą, o ne užimtumo skatinimą tik augimo skatinimo tikslu, vertėtų įtraukti į strategiją "Europa 2020"; be to, ar ketinate skatinti aplinkos neteršiančių, pažangių darbo vietų kūrimą siekiant sukurti tvarią ir vieningą visuomenę? Antroji kryptis būtų kelti bendrą užimtumo lygį Europoje, ypatingą dėmesį skiriant jaunimui - apie tai kalbėjote - bet taip pat žmonėms, kuriems per penkiasdešimt.
Šiuo požiūriu išaugęs Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui teikiamų paraiškų skaičius ir daugelyje sektorių vykdoma pertvarka pabrėžia būtinybę suformuoti ir plėtoti visuotinę pramonės politiką.
José Manuel Barroso
Visi klausimai, kuriuos kėlėte, įtraukti į strategiją "Europa 2020", pone F. Daerdenai. Jau kalbėjau apie padorų darbą savo politinėse gairėse, kaip kalbėjau ir apie tikrą pramonės politiką Europoje - ne ankstesnę politiką, bet politiką, kuria siekiama sukurti Europoje tvarią pramonę, šiuolaikiškesnę, į tvarumo užtikrinimą orientuotą politiką.
Kalbant apie jaunimą, jam skirtos bent dvi pavyzdinės iniciatyvos - "Judus jaunimas" ir "Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė". Pabrėžėme nemažai tikslų, susijusių, pvz., su švietimu, kova su skurdu ir socialinės įtraukties kampanija. Šis aspektas įtrauktas į strategiją "Europa 2020" būtent todėl, kad laikome kovą su nedarbu šiuo metu savo pagrindiniu prioritetu. Manau, įgyvendindami šią strategiją galėsime pasiekti gerų rezultatų kovos su nedarbu srityje.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, kaip žinote, per pastaruosius kelerius metus nedarbas išaugo visose Europos šalyse - nors skirtingose šalyse jis įgavo skirtingas formas - ir toliau neišvengiamai didės.
Visi ekonomistai sutaria, kad prisireiks bent dvejų metų, kol vienur kitur matomi nedrąsūs atsigavimo ženklai taps norma, ir kad bet kuriuo atveju bent dešimt metų atsigavimas bus toks ribotas, kad daugiau darbo vietų vargu ar bus sukurta. Vadinasi nedarbas didės, tie, kurie šiandien turi darbą, jį praras, kartu turėsime ne vieną kartą jaunų žmonių, negalinčių ar negalėsiančių patekti į darbo rinką.
Norėčiau paklausti jūsų, ar nemanote esant būtina, atsižvelgiant į esamą padėtį, skatinti priemonę, kuria būtų siekiama užtikrinti standartines pajamas visiems Europoje, kurie prarado darbą, ir laikyti jaunimo nedarbo klausimą neatidėliotinos svarbos reikalu, taigi ir pasiūlyti konkrečią priemonę, susijusią su mokymu, kuria jie galėtų naudotis visą laiką, kol bus už darbo rinkos ribų.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Iš esmės jūsų pateikta padėties darbo rinkoje analizteisinga. Tiesą sakant, padėtis toliau blogėja, net jei ir nedarbas didėja ne taip sparčiai kaip anksčiau. Taip pat pradedame įžvelgti nuoseklesnių ženklų, bylojančių apie tai, kad padėtis kai kuriose valstybėse narėse stabilizuojasi.
Bet prisireikdevynių mėnesių, kad ekonomika pradėtų atsigauti po gilaus nuosmukio ir šiais metais tikriausiai praeis dar kažkiek laiko, kol pajusime labai silpno ekonominės veiklos pagyvėjimo poveikį darbo rinkoje vyraujančiai tendencijai. Būtent todėl užimtumas dabar yra mūsų prioritetas. Jaunimo nedarbas kelia ypač didelį rūpestį, kaip minėjote. Europoje jaunimo nedarbo lygis viršija 20 proc. Būtent todėl šiais metais numatėme įgyvendinti tris iniciatyvas. Dvi iš jų jau minėjau. Esame taip pat numatę iniciatyvą "Jaunimo užimtumas". Konkrečios iniciatyvos, kurias numatėme išplėtoti, apima būtent profesinio rengimo lygio kėlimą įgyvendinant daugiau gamybinės praktikos programų, finansuojamų Europos socialinio fondo lėšomis, taip pat skatinti vadinamąsias stažuotes, įskaitant stažuotes kitose valstybėse narėse, kuriomis suteikiamos galimybės ką tik aukštojo mokslo įstaigą baigusiems asmenims įgyti aukšto lygio profesinės patirties darbo vietoje.
Graham Watson
Praeitą savaitę Europos klimato fondas paskelbataskaitą "Veiksmų planas 2050". Šiame plane nurodomi trys keliai, kuriais eidama Europos Sąjunga iki 2050 m. galėtų sumažinti jos išmetamo CO2 kiekį 80 proc., kaip užsibrėžėme Kiote. Galėtume padaryti šiek tiek daugiau nei įprastai tik verslo sąskaita. Galėtume tapti beveik savarankiški apsirūpinimo energijos ištekliais požiūriu ir matyti, kaip dekarbonizuojant ūkį kuriasi didelis naujų darbo vietų tinklas.
Bet tą galima padaryti tik Europos lygmeniu. Ar Komisija vadovausis šiuo veiksmų planu? Ar Komisija stengsis suteikti Europos Sąjungai naują postūmį pasiūlydama būtinųjų politikos priemonių? Atsižvelgiant į darbo vietų kūrimo galimybes, ar jūs, pone Pirmininke J. M. Barroso, pasinaudosite šia idėja siekdamas paskatinti valstybes nares imtis būtinųjų veiksmų?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Esu informuotas apie šią Europos klimato fondo ataskaitą ir iš tikrųjų strategijoje "Europa 2020" pasiūlėme pavyzdinę iniciatyvą "Tausiai išteklius naudojanti Europa", kuria būtent ir siekiama nutraukti ryšį tarp augimo ir išteklių ir taip suteikti Europai konkurencinį pranašumą kitų tarptautinių partnerių atžvilgiu.
Šis tikslas taip pat visapusiškai perteiktas 2010 m. ir vėlesnio laikotarpio darbo programoje. Komisija ketina nutiesti kelią Europos perėjimui iki 2050 m. prie mažai anglies dvideginio išmetančios, tausiai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos, pirmiausia dekarbonizuojant energetikos ir transporto sektorius ir taip suteikiant ilgalaikį pagrindą plėtoti politiką ir investicijas. Pabrėžiu žodį "investicijos".
Manome, kad įgyvendindami klimato darbotvarkę, kaip rodo atsinaujinančiųjų energijos išteklių sektorius, taip pat galime paskatinti naujų darbo vietų, kurias įprastai vadiname "žaliosiomis", kūrimą.
Helga Trüpel
Pastaruoju metu girdėti pranešimų apie sukurtas naujas informacijos technologijų priemones, kaip antai Google Books ar iPad, kuriomis bus palengvinta prieiga prie skaitmeninio kultūrinio turinio - vadinamųjų el. knygų. Tačiau daugeliu atvejų šių iniciatyvų imtasi JAV. Ką Komisija daro, kad būtų skatinamas mūsų kultūros paveldo skaitmeninimas Europos žemyne?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Pradėjome Europos skaitmeninės bibliotekos kūrimo projektą, kuriuo ėmėmės iššūkio perkelti visas mūsų nacionalinėse bibliotekose ir jų archyvuose saugomas kolekcijas į skaitmeninę terpę. Tai svarbus mūsų laikų skaitmeninimo uždavinys, kurį spręsdami siekiame išsaugoti mūsų kultūros turtą ir sudaryti galimybę piliečiams juo naudotis. Tačiau šis projektas turi būti įgyvendinamas nekeliant grėsmės autorių ir leidėjų teisėms, įskaitant teises į jau nebeleidžiamus kūrinius ir vadinamuosius "kūrinius našlaičius". Taip pat turime įvertinti, ar mūsų finansinių pastangų ir šen bei ten įsteigtos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pakaks siekiant įveikti šį labai svarbų visuomeninį iššūkį.
Šiuo požiūriu paprašiau Komisijos Pirmininko pavaduotojos N. Kroes ir Komisijos narės A. Vassiliou sudaryti comité des sages. Džiaugiuosi galėdamas jums paskelbti, kad ši užduotis pavesta Maurice'ui Lavie, Elizabethai Nigerman ir Jacques'ui Decare'ui. Kaip comité des sages, jie rems šį mūsų sumanymą išsaugoti paveldą skaitmeninant jį ir, žinoma, visapusiškai gerbiant nuosavybės teises. Nekantriai laukiu iš jų rekomendacijų, kurios turės būti pateiktos iki šių metų pabaigos.
Ryszard Czarnecki
(PL) Pone J. M. Barroso, norėčiau žinoti, kokį poveikį, jūsų nuomone, turės pastarasis jau keletą dienų galiojantis skrydžių oro erdvėje draudimas užimtumui aviacijos sektoriuje? Šiandien pirmame įtakingo laikraščio "Financial Times" puslapyje rašoma, kad dėl oro erdvės nukentėjo beveik septyni milijonai keleivių ir atšaukta 80 000 skrydžių ir dėl to aviacijos sektorius kas dieną patiria 200 mln. USD nuostolių. Kaip, jūsų nuomone, tai paveiks užimtumą šiame sektoriuje - nes, kaip suprantu, tai buvo pagrindinpriežastis, kodėl jūs ir H. Van Rompuy nedalyvavote Lenkijos Prezidento laidotuvėse Krokuvoje?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Pirmiausia dėl laidotuvių, nes noriu apie tai pakalbėti visiškai atskirai.
Labai gerbiau Prezidentą L. Kaczyńskį. Labai lojaliai su juo bendradarbiavau. Padariau viską, kad galėčiau dalyvauti jo laidotuvėse.
Dalyvavau visose ceremonijose, į kurias galėjau atvykti, skirtose Prezidentui L. Kaczyńskiui, jo sutuoktinės ir visų šioje katastrofoje žuvusių žmonių atminimui pagerbti. Iš tikrųjų nesuprantu, kaip galima manipuliuoti tiekos daugybės žmonių žūties faktu siekiant taip sukritikuoti Europos institucijas.
Stengiausi iki paskutinės minutės patekti į Prezidento L. Kaczyńskio laidotuves. Problema ta, kad tik šeštadienį, labai vėlai vakare, man buvo pranešta, kad Belgijos valdžios institucijų organizuotas skrydis atšauktas. Daugiau galimybių atvykti į laidotuves neturėjau.
Taigi noriu visiškai aiškiai pasakyti, kad padariau viską, ką galėjau, kad atiduočiau pagarbą ne tik šioje katastrofoje žuvusiems žmonėms, bet ir visai lenkų tautai.
Dabar, jei leisite, norėčiau skirti kitą minutę atsakymui į klausimą dėl aviacijos sektoriaus. Mes žinome apie labai didelį šio ugnikalnio problemos poveikį aviacijos sektoriui ir būtent todėl jau aiškinamės, kaip galėtume iš tikrųjų padėti, jeigu to reikės, Europos aviacijos sektoriui.
Šis sektorius patiria didelių ekonominių nuostolių, atsiradusių dėl to, kad aviacijos bendrovėms keletą dienų uždrausta vykdyti komercinę veiklą. Būtina ieškoti visuotinio sprendimo, kuriuo šiam sektoriui būtų padėta įveikti krizę, ir, tiesą sakant, turime precedentą - krizę po rugsėjo 11 d. įvykių. Taigi svarstome įvairias galimybes supaprastinti valstybės pagalbos teikimo taisykles, kaip esame tą darę praeityje. Šį klausimą svarstėme šiandien įvykusiame kolegijos posėdyje.
Nikolaos Chountis
(EL) Pone pirmininke, J. M. Barroso, pagal oficialius statistinius duomenis 2000-2006 m. nedarbas Europos Sąjungoje svyravo tarp 8 ir 9 proc. Lisabonos strategijos, kurioje buvo kalbama apie visišką užimtumą, garbei.
Komisija neseniai paskelbtame pranešime teigia, kad 2010 m. nedarbas pasieks ir viršys 10 proc. ribą, o tai tolygu "socialinio ugnikalnio išsiveržimui", vartojant šiuo metu aktualius žodžius.
Be to, daugelyje šalių, kuriose įgyvendinamos griežtos taupymo programos, pvz., Airijoje ir Graikijoje, taip pat tokiose šalyse kaip Rumunija, Vengrija ir Latvija, kurių problemos sprendžiamos įtraukiant TVF, nedarbas pasiekrekordinius lygius.
Atsižvelgdamas į tai, norėčiau paklausti štai ko: ar Komisija atliko šių griežtų taupymo programų, dėl kurių įgyvendinimo siekiant įveikti krizę darote valstybėms narėms spaudimą, galimo poveikio vertinimą? Ar ištyrėte, kokį poveikį šios programos turės šalies, į kurios problemų sprendimo mechanizmą įtrauktas Tarptautinis valiutos fondas, padėčiai užimtumo srityje ir jos ūkiui? Ar tikite, kad įgyvendinant tokią politiką nedarbas Europoje mažės?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Neprimetame niekam jokių priemonių. Graikijos atveju sprendimus priėmGraikijos valdžios institucijos, bet jūs neabejotinai suprantate, kad šis Graikijos ūkio makroekonominis disbalansas daro labai neigiamą poveikį augimui ir užimtumui.
Akivaizdu, kad neatkūrus pasitikėjimo Graikijos viešųjų finansų sektoriumi, jokio augimo ar investicijų Graikijoje nebus. Neužtikrinę augimo, negalėsime užtikrinti užimtumo. Todėl neturėtume manyti, kad makroekonominio stabilumo užtikrinimas ir griežtas taupymas prieštarauja ar yra priešingi tikslui pasiekti augimą. Svarbu pagalvoti, kaip užtikrinti tinkamą perėjimą ir toliau skatinti ekonomiką šalyse, kurios pajėgios tą daryti, kartu išlaikant būtinąją makroekonominio stabilumo pusiausvyrą. Būtent todėl Graikijos ekonomikai ir Graikijos darbuotojams naudinga, kad pasitikėjimas viešųjų finansų sektoriumi būtų kuo skubiau atkurtas.
Paul Rübig
(DE) Mano klausimas susijęs su ugnikalnio išsiveržimu, kuris, žinoma, turės poveikį taršos kietosiomis dalelėmis ir CO2 požiūriu. Ar manote, kad įmanoma įvertinti, į kokius taršos kietosiomis dalelėmis lygius ateityje turėtų būti atsižvelgta siekiant išvengti rizikos darbo vietose? Mūsų direktyvose dėl oro kokybės šiuo požiūriu nustatyti griežti apribojimai.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Suvaldyti šią ugnikalnio problemą Europos institucijos ar nacionalinės vyriausybės, žinoma, negali. Ugnikalnis išsiveržir dabar turime reaguoti į padarinius.
Dėl aviacijos sektoriaus. Jau sakėme, kad svarstome, ką galime padaryti, taip pat remdamiesi jau turimu precedentu po rugsėjo 11 d. įvykių.
Dėl ekonominės padėties. Manau, dar pernelyg anksti vertinti visą padarytą žalą ir galbūt geriau vengti labai dramatiškų ar, tarkime, paniką keliančių scenarijų. Manome, dabar svarbu spręsti žalos klausimą ir pasistengti išsiaiškinti, ką galima padaryti Europos lygmeniu, nepamirštant vieno svarbaus dalyko - Europos lygmeniu esame atsakingi už 1 proc. mūsų biudžeto lėšų. Kita 99 proc. dalis yra valstybių narių rankose. Taigi manau esant nesąžininga tikėtis, kad Europos Sąjunga išspręs visas problemas srityje, kurioje neturime priemonių tam padaryti.
Piotr Borys
(PL) Pone J. M. Barroso, strategijoje "Europa 2020" užsibrėžėte labai plataus užmojo tikslus pakelti užimtumo lygį iki 63-76 proc. ir sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų nedarbo lygį iki 10 proc., taip pat daug dėmesio skirti švietimui, kuris yra raktas į vystymąsi, kad ateityje 40 proc. Europos piliečių turėtų tretinės pakopos išsilavinimą.
Šiuo atžvilgiu norėčiau paklausti štai ko: ar Europos socialinis fondas, taip pat fondai, skirti tyrimams ir plėtrai remti, ateityje bus išlaikomi iš Europos Sąjungos biudžeto? Nes tai, tiesą sakant, yra raktas į šiuolaikinių metodų plėtojimą, inovacijas ir užimtumo augimą. Ar nemanote, kad taip pat turėtume pabrėžti labai mažų įmonių plėtojimo svarbą? Nes tai geriausias būdas skatinti savarankišką darbą, o žmonių, dirbančių savisamdos pagrindu, šiandien pernelyg mažai. Taigi atsižvelgiant į minėtus aspektus, šie klausimai atrodo pagrįsti.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Taip, jums žinoma, kad švietimo plėtojimą pasiūlėme kaip vieną iš strategijos "Europa 2020" tikslų, apimantį tikslą sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių ir padidinti asmenų su tretinės pakopos išsilavinimu skaičių. Manau, neįmanoma diskutuoti Europos konkurencingumo klausimu nesprendžiant švietimo klausimo.
Būtent todėl stengiamės įtikinti visas valstybes nares pritarti šiam tikslui ir, žinoma, po to turės būti mobilizuoti ištekliai, kurių skirs ir valstybės narės, ir Europos Sąjunga. Vėliau turėsime aptarti finansinę perspektyvą. Kol kas dar to nepasiekėm, bet, manau, Europos lygmeniu neabejotinai taip pat derėtų imtis kai kurių veiksmų, kuriais būtų papildytos nacionalinių vyriausybių pastangos. Iš tikrųjų, kalbant apie Socialinį fondą, jau numatėme kai kuriuos veiksmus, susijusius su jaunimui skirtomis gamybinės praktikos ir stažuočių programomis. Ketiname šių veiksmų imtis. Negalime numatyti, kiek lėšų turės Socialinis fondas, bet neabejotinai manome, kad mūsų veiksmų Europos priemonių lygmeniu užmojis turėtų būti adekvatus.
Jutta Steinruck
(DE) Vakar žiniasklaidoje paskelbta, kad Antverpene uždaroma automobilių gamykla "Opel". Tai vienas iš daugybės pavyzdžių, kai Europoje prarandamos darbo vietos. Kitą ketvirtadienį Europos pramonės profesinės sąjungos visoje Europoje rengia demonstracijas. Jos reikalauja, kad būtų apsaugotos darbo vietos ir Europos, kaip pramoninės bazės, ateitis. Profesinės sąjungos nariai nori visiško užimtumo, bet jie taip pat nori veiksmingos Europos politikos ir konkrečių atsakymų šiandien, o ne po penkerių metų.
Šiuo požiūriu jūsų darbo programoje nepateikta labai konkrečios informacijos. Tik paminėjote gaires ir dokumentą, kuriame pateikiama pozicija strategijos "Europa 2020" atžvilgiu. Mano nuomone, tai nėra pakankamai konkretu. Turėtumėte pateikti pavyzdžių. Ką planuojate daryti, kad būtų atkurti strateginės svarbos pramonės sektoriai Europoje, ir koks Komisijos vaidmuo užtikrinant automobilių pramonės ateitį ir apsaugant darbo vietas?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Gairės užimtumo srityje labai priklauso nuo bendro ekonomikos augimo, bet ketiname sustiprinti užimtumo aspektus mūsų strategijoje "Europa 2020". Tiesą sakant, yra keturios gairės: kelti dalyvavimo lygį darbo rinkoje ir mažinti struktūrinį nedarbą, rengti kvalifikuotą darbo jėgą, skatinti darbo kokybę ir visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, gerinti švietimo sistemų veiklą ir kelti dalyvavimo socialiniame švietime lygį, taip pat kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi.
Štai pagrindinės gairės, kurias dabar turės įgyvendinti Europos institucijos, pasitelkdamos visas savo žinioje turimas priemones, ir nacionalinės vyriausybės. Tiesa, kad sprendžiant nedarbo Europoje problemą nėra sidabrinės kulkos, nėra stebuklingo sprendimo ar panacėjos. Nedarbą taip pat turės padėti sumažinti visos augimui skatinti skirtos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti pagarbą finansiniam stabilumui, atkurti pasitikėjimą mūsų rinkomis ir išnaudoti vidaus rinkos potencialą. Tik taip ši problema turėtų būti sprendžiama.
Dėl automobilių gamybos pramonės. Be abejo, mes žinome, kad šis sektorius, ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje, susidūrsu perteklinių pajėgumų problema, ir mes labai įdėmiai stebime padėtį pačiame sektoriuje, taip pat bendradarbiaudami su šios pramonės profesinėmis sąjungomis.
Hannu Takkula
(FI) Pone pirmininke, Komisijos Pirmininke, jaunimo gretose nedarbas ir atskirtis yra didelproblema. Kaip minėjote, jaunimo nedarbo lygis siekia 20 proc.
Problema taip pat yra ir tai, kad didelę dalį darbą prarandančių žmonių, kurių dabar labai daug, yra penkiasdešimt metų perkopę asmenys. Tačiau žmonės kai kuriose valstybėse narėse sako, kad privalome ilginti darbinio gyvenimo trukmę, didinti pensinį amžių, taip pat jie sako, kad mums reikia daugiau darbo jėgos iš užsienio. Taigi tam reikės didelės darbo jėgos migracijos. Šiuo požiūriu įžvelgiu tam tikrą prieštaravimą.
Norėčiau paklausti: jeigu žmonės nori, kad būtų pailginta darbinio gyvenimo trukmė, kodėl asmenims per penkiasdešimt nesuteikiama galimybtoliau dirbti, kodėl jie praranda savo darbą? Kodėl nesukuriame galimybių jaunimui, o sakome jiems, kad mums reikia darbo jėgos migracijos iš užsienio?
Kokia Europos strategija šiuo klausimu? Ar negalėtume tokią strategiją parengti? Manau, visi sutinkame, kad talentingi jauni žmonės turėtų rasti darbą ir kad jie neturėtų patirti atskirties. Mūsų visuomenvisais atvejais brangiai mokės už atskirtį.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Noriu, kad šis konkurencingumo mūšis būtų laimėtas visuotiniu mastu. Vienas dalykas yra aiškus: mums reikia daugiau žmonių, dirbančių daugiau ir ilgiau - ir pridurčiau - geriau, konkurencingiau.
Nėra jokio prieštaravimo tarp darbinio gyvenimo trukmės ilginimo ir darbo jėgos imigracijos į Europą. Tiesą sakant, gan keista, bet šiandien Vokietijoje yra beveik milijonas laisvų darbo vietų, JK - beveik pusmilijono. Tai rodo, kad egzistuoja darbo jėgos pasiūlos ir paklausos neatitikimo problema.
Šioje srityje mūsų laukia didelis darbas. Manau, pensijų reformos taip pat prisidės sprendžiant šias problemas. Noriu pabrėžti, kad krizės metu valstybės narės nesigriebtradicinės politikos ir nevertžmonių išeiti į pensiją anksčiau. Jos to nedarė. Tiesą sakant, išlaikyti žmones darbe ilgiau buvo įmanoma. Tai svarbu, nes tam, kad Europa išliktų konkurencinga, turime pakelti užimtumo lygį Europoje.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Pone J. M. Barroso, savo kalboje šiandien pasakėte, kad vienu iš savo politikos užimtumo srityje prioritetu, be kitų dalykų, Komisija laiko paramą jaunimui ir ką tik mokslus baigusiems asmenims siekiant padėti jiems veiksmingai patekti į darbo rinką.
Žinome, kad nedarbo lygis šioje socialinėje grupėje šiuo metu labai aukštas. Ispanijoje šiuo metu jis siekia beveik 40 proc., o Lenkijoje yra ties 20 proc. riba, ir, deja, nuolat auga. Manau, viena problema yra ta, kad dalykai, kurių švietimo įstaigose mokoma, neatitinka darbo rinkos poreikių, kita problema - prastos galimybės įgyti pradinę profesinę patirtį.
Kaip manote, ar yra pagrindo kalbėti apie Europos bendrijos profesinio mokymo politikos įgyvendinimo veiksmų programos žemą veiksmingumo lygį? Kaip vertinate šią programą? Ar Europos Komisija rengia naujų priemonių ir, jeigu taip, kokių, kad būtų sprendžiama didėjančio jaunimo nedarbo lygio problema? Ką galite pasiūlyti Europos jaunimui šiandien, pone J. M. Barroso?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Jaunimo nedarbas dabar yra dramatiškiausia problema nedarbo Europoje požiūriu, nes jo lygis viršija 20 proc. ribą.
Būtent todėl paskelbėme tris konkrečias iniciatyvas: "Judus jaunimas", "Jaunimo užimtumas" ir "Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė". Iniciatyva "Judus jaunimas" siekiama užtikrinti didesnį Europos švietimo ir profesinio mokymo sistemų veiksmingumą ir teisingumą, iniciatyvos "Jaunimo užimtumas" tikslas - rasti būdų įveikti krizės padarinius jaunimui, o iniciatyva "Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė" siekiama geriau suderinti darbo jėgos įgūdžius ir pasiūlą su paklausa.
Tik ką minėjau, kokia padėtis dviejose didžiausiose Europos valstybėse narėse, nes iki 2016 m. dar 16 mln. darbo vietų reikės aukštesnės kvalifikacijos darbuotojų ir, pvz., Europos socialinis fondas 2007-2013 m. išleis 13,5 mln. EUR priemonėms, kuriomis siekiama skatinti darbuotojus ir įmones prisitaikyti prie naujų reikalavimų.
Taigi yra keletas priemonių, kurių galime imtis Europos lygmeniu, Bendrijos lygmeniu, kad papildytume mūsų valstybių narių veiksmus sprendžiant jaunimo nedarbo problemą.
Elisabeth Schroedter
(DE) Pone J. M. Barroso, turiu su jumis nesutikti. Sakėte, kad strategijoje "Europa 2020" numatytos priemonės, kuriomis bus siekiama išnaudoti vadinamųjų žaliųjų darbo vietų kūrimo potencialą Europos Sąjungoje. Tai netiesa. Jūs tiesiog neįtraukėte šių priemonių į strategiją ir man norėtųsi žinoti, kodėl to nepadarėte. Akivaizdu, kad jeigu norite didinti užimtumą, ekonomikos "ekologinimas" suteikia puikią galimybę darbo vietų kūrimui. Kodėl to nėra strategijoje "Europa 2020"? Ką Komisija planuoja daryti, kad būtų visapusiškai išnaudotas tvarios Europos ekonomikos potencialas kurti naujas darbo vietas, ypač atsižvelgiant į tai, kad Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas įtraukekonomikos "ekologinimą" kaip svarbų punktą į savo koncepciją, nes mano šį kelią esant labai perspektyvų darbo vietų kūrimo požiūriu? Ką Komisija planuoja daryti?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Turiu priminti jums, kad būtent Komisija pasiūlkovos su klimato kaita ir energetikos priemonių paketą ir kad mes pabrėžėme, kad kai kuriuose sektoriuose yra didžiulis vadinamojo ekonomikos "ekologinimo" siūlomas darbo vietų kūrimo potencialas ir kad ateities požiūriu būtent tai ir yra mūsų prioritetas ir vienas iš svarbiausių strategijos "Europa 2020" tikslų.
Didžiausią dėmesį strategijoje "Europa 2020" skiriame savo tikslams kovos su klimato kaita ir energetikos srityse - 20 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, iki 20 proc. padidinti energijos, pagaminamos naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius, dalį ir 20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą.
Pvz., kad pasiektume su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais susijusį tikslą, ketiname kurti naujų darbų vietų visame atsinaujinančiųjų energijos išteklių sektoriuje. Taigi ši veikla neabejotinai sudaro svarbiausią mūsų strategijos kuriant ateities ekonomiką dalį ir, tiesą sakant, tai yra vienas iš svarbiausių šios strategijos tikslų. Augimas, ne tik pažangus ir visiems gyventojams naudingas augimas, bet taip pat tvarus augimas.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Pone pirmininke, čia daug kalbėta apie jaunimą ir visiškai pagrįstai. Tačiau yra dar viena žmonių grupė, kurią labai veikia ši krizužimtumo srityje - moterys. Tokiu metu, kai nacionaliniai ūkiai pradeda klimpti skolose ir valstybės narės privalo karpyti savo biudžetus, dažniausiai karpomi biudžeto asignavimai tokioms sritims, kaip sveikatos priežiūra ir švietimas, kuriose dirba moterys.
Taip pat norėčiau paklausti jūsų, pone J. M. Barroso, ką pasakysite ir ką ketinate daryti toms valstybėms narėms, kurios karpo biudžeto asignavimus žmogiškiesiems ištekliams, švietimo ir sveikatos priežiūros sritims nepaisydamos to, kad strategijoje "Europa 2020" teigiama, jog turime investuoti į šias sritis? Atsižvelgdama į tai, kad šiuo metu valstybėse narėse vyksta karpymo, bet ne investavimo į žmones vajus, norėčiau sužinoti, kokių priemonių ketinate imtis šių valstybių narių atžvilgiu?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - 2010 m. vasario mėn. moterų nedarbas pakilo iki 9,3proc., o vyrų nedarbas pasiek9,8 proc., taigi moterų bedarbių gretose mažiau nei vyrų. Tačiau jūs teisi sakydama, kad ateityje moterų nedarbas gali kelti didesnį rūpestį, nes kai kurie sektoriai, kuriuos labiausiai paveiks fiskalinis varžymas, yra būtent sektoriai, labiau priklausomi nuo darbo vietų, kuriose dirba moterys.
Taigi turime paprašyti valstybių narių perteikti šią problemą savo politikoje ir neleisti, kad moterys šiuo pereinamuoju laikotarpiu atsidurtų nepalankioje padėtyje. Manome, kad užimtumo srityje užsibrėžtų tikslų turi būti siekiama - ir šiuo klausimu taip pat diskutavome su valstybėmis narėmis Europos Vadovų Taryboje - skatinant ir vyrų, ir moterų užimtumą. Tiesą sakant, kai kurios valstybės narės šiuo požiūriu turi didelį potencialą. Yra valstybių narių, kuriose moterų užimtumo lygis tebėra daug žemesnis nei vyrų.
Pirmininkas
Pone Pirmininke J. M. Barroso, dėkoju už jūsų atsakymus ir už dalyvavimą Europos Parlamento posėdyje per klausimų valandą. Manau, ši posėdžio dalis buvo įdomi.
Ačiū, kolegos, kad buvote aktyvūs pastarąją valandą.
Su Pirmininku J. M. Barroso susitiksime per klausimų valandą ir kitą mėnesį.
