A földrengések regionális hatása (vita)
Elnök
A következő napirendi pont Nikolaos Vakalis a Regionális Fejlesztési Bizottság nevében készített a földrengések regionális hatásáról szóló jelentése..
Nikolaos Vakalis  
Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim, a következő felfedezésem után kértem a jelentést: bár a 20. századi földrengések 1,5 millió emberéletet követeltek világszerte, és ennél is többet sebesítettek meg; bár a földrengés a második leghalálosabb természeti csapás a világon; és bár 2002-2007 között a földrengés volt a negyedik leggyakoribb természeti csapás a tagállamokban és a tagjelölt országokban, az EU csak esetenként és felületesen reagált a problémára, és csak a többi természeti katasztrófával összefüggésben.
Igazolva látom magam, és elégedett vagyok, hogy a jelentést jóváhagyta a Regionális Fejlesztési Bizottság, és az összes politikai képviselőcsoport támogatását élvezi. Az Európai Parlament üzenete egyértelmű: a jövőben nekünk, az EU-nak nem szabad, és nem is tudunk időszakosan és felületesen foglalkozni a földrengések problémájával; határozott, különálló problémaként kell kezelnünk és meg kell vizsgálnunk minden egyes aspektusát és összetevőjét.
A jelentés különösen kéri a Bizottságot, hogy ne vesztegessen több időt a földrengések kockázatértékelését és a megelőzést, a kezelést, a következmények elhárítását és a helyreállítást szolgáló intézkedéseket tartalmazó közlemény elkészítésével. Más szóval, a közleménynek egyenértékűnek kell lennie az árvizekről szólóval. Az Európai Parlament elvárja, hogy a Bizottság legalább az ilyen közlemény keretében megvizsgálja a jelentésben tartalmazott néhány javaslatot.
Először, a földrengésvédelmi intézkedések elfogadása a jövőben elengedhetetlen követelménye legyen az infrastruktúra Strukturális Alapokból történő finanszírozásának, különösen tekintettel arra, hogy a földrengések az érintett régiók általános gazdasági és társadalmi kohézióját veszélyeztetik. A földrengések mindenekfölött az életet és az egészséget, az infrastruktúrát, a foglalkoztatást, a környezetet, a kulturális örökséget és a turizmust veszélyeztetik.
Másodszor, elő kell segítenünk az új épületek építését, valamint a régi épületek és szerkezetek megőrzését és felújítását, ideértve az emlékműveket, amelyek nem felelnek meg a földrengési előírásoknak.
Harmadszor, az Európai Bizottságnak biztosítania kell, hogy több alap kerül kiutalásra közvélemény tájékoztatására és a földrengésekkel foglalkozó szakemberek képzésére.
Negyedszer, a földrengések kutatására ki kell dolgozni egy európai stratégiát. A társadalmi előnyök mellett az ilyen intézkedésekkel járó gazdasági előnyöket is figyelembe kell venni.
Ötödször, technikai jegyzőkönyvet kell kidolgozni az EU együttes intézkedésével súlyos szeizmikus katasztrófák esetére, különös hangsúllyal a közlekedés, az energia, a telekommunikáció és az egészségügy létfontosságú infrastruktúrájára.
Végezetül, a Barnier-javaslatot felül kell vizsgálni. A Bizottság jogalkotási - hangsúlyozom, jogalkotási - javaslatával ellenőrizni kell az európai polgári védelmi erőre irányuló Sarkozy-Karamanlis-javaslatot.
Elnök asszony, biztos úr, a Parlament holnapi elfogadására váró jelentés konkrét javaslatokat tesz. Mi - a Bizottság és a tagállamok egyaránt - azonnal reagálni kívánunk rájuk, és intézkedéseket teszünk az egyes felek felelősségeivel összhangban.
Végezetül hadd mondjak köszönetet az árnyékelőadók kiváló együttműködéséért, és képviselőtársaimnak az összes politikai képviselőcsoportban, akik felszólalásaikkal és módosításaikkal jobbá tették eredeti javaslatomat.
Stavros Dimas
Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a Bizottság és én személy szerint szeretnék köszönetet mondani az előadónak, Vakalis úrnak a kiemelkedően informatív és értékes jelentéséért.
A földrengésekkel nem könnyű foglalkozni. Megfelelő előkészületekre van szükség és elegendő intézkedéseket kell tenni előre, hogy a legsúlyosabb hatásaival meg tudjunk birkózni.
2007 fontos esztendő volt a természeti katasztrófák EU-szintű kezelési módszereinek kidolgozása szempontjából. Nemcsak, hogy az EU polgári védelmi mechanizmusának legnagyobb mértékű mozgósítását valósítottuk meg a görög erdőtüzek elleni küzdelemben, hanem a polgári védelemről szóló új jogszabályi intézkedések kerültek elfogadásra: a polgári védelem pénzügyi eszköze és a felülvizsgált európai polgári védelmi mechanizmus. Továbbá, ahogy szeptemberben bejelentésre került, és az Európai Parlament erdőtüzekről és árvizekről szóló állásfoglalását követően a Bizottság egy különleges kezdeményezést kíván bevezetni, amely erősíti az EU katasztrófák kezelésére irányuló képességét.
A vészhelyzetekre adott gyors és hatékony reakció természetesen létfontosságú, különösen a földrengésekhez hasonló kockázatok esetében, amelyeket gyakorlatilag nem lehet előre látni. Azonban még előre nem látható események bekövetkezte esetén is megfelelő megelőzési intézkedések, például korai figyelmeztetés egészítheti ki, és kell is, hogy kiegészítse a hatékony választ, hogy korlátozzuk az esetleges károkat és lehetővé tegyük a helyzet irányítását.
Ezen okok miatt 2008-ban a Bizottság egy teljes kezdeményezést dolgoz ki az általában vett katasztrófa-megelőzés fejlesztéséért.
A reakció és a megelőzés után a katasztrófák, például a földrengések kezelésének harmadik szakasza az újjáépítés. Ebben az összefüggésben üdvözlöm a Parlament kérését a Tanács felé, hogy segítse elő a Szolidaritási Alapról szóló javaslatot.
A polgári védelem pénzügyi instrumentuma hosszú távú finanszírozási keretet nyújt a polgári védelemhez, például a földrengésre adott válaszműveletekhez. Az új rendelet majdnem megduplázta a rendelkezésre álló alapokat. A Bizottságnak is vannak a földrengésekhez kapcsolódó kérdésekkel foglalkozó különleges tervei, és az Európai Parlament által az EU költségvetésébe 2006-ban kiutalt tőkének köszönhetően a Bizottság már támogatja a STEP projektet. Ezt a projektet Olaszország, Portugália és Németország partnerségében hajtják végre, és célja a földrengések kezeléséhez egy mobil értékelési és adminisztrációs egység felállítása. A Bizottság jóváhagyja az előadó, Vakalis úr jobb koordináció iránti fellebbezését. Az elmúlt nyár eseményei megmutatták, hogy bár az EU polgári védelmi reakciója lenyűgöző volt, még van hova fejlődni. A Barnier-jelentés ajánlásai alapján a Bizottság most azonnal mozgósítható katasztrófavédelmi szakértőkből álló kész polgári védelmi egységek kialakításán dolgozik.
Végezetül az előadó, Vakalis úr hangsúlyozza a harmadik országokkal történő együttműködés fontosságát. A polgári védelmi mechanizmus lehetővé teszi a harmadik országokkal való együttműködést, és az Euromed természeti és mesterséges katasztrófák megelőzési, enyhítési és kezelési programjával az ágazati együttműködés újabb ékes példája.
Lambert van Nistelrooij
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (NL) Elnök asszony, biztos úr, először is szeretnék gratulálni Vakalis úrnak a jelentéséhez. Görög lévén a saját régióját és polgárait érintő témával foglalkozott. Nagyon rövid idő alatt elkészítette a saját kezdeményezésű jelentését, amit teljes mértékben támogatok.
Nagyon szeretném szélesebb kontextusban, nevezetesen az éghajlatváltozással összefüggésben vizsgálni a katasztrófa-elhárítást és -megelőzést. Egyre gyakoribbak lesznek az esőzések, a súlyos esőzések, az árvizek, az emelkedő tengerszint, stb.
E tekintetben az emberek természetesen az Európai Uniót figyelik. Október 31. és november 1. között sok kontinens és régió képviselőjével együtt részt vettem az ENSZ egyik New York-i vitáján. Ők is Európára tekintenek, és azt kérik, tegyünk meg mindent a megelőzést, a megelőzési programokat és a katasztrófa-megelőzést illetően, és azt szeretnék, hogy bevessük a szakértelmünket.
Úgy vélem, ezt valóban meg kell tennünk, a világméretű innovációval és a szolidaritással egyetemben. Hazám, Hollandia szintén részben a tengerszint alatt fekszik, és különleges szakértelemmel rendelkezik, amelyet ezen a területen használni tudunk. Ezért örömömre szolgál, hogy jó példát állíthatunk az Európai Unió különböző alapjaival.
Szeretném újfent hangsúlyozni a támogatásom amellett, ami ma délelőtt a Bizottsággal folytatott vita során elhangzott: a Szolidaritási Alapunknak rugalmasabbnak kell lennie. Nagyon jó Alapunk van, nagyon jó példa, de az Európai Tanácsnak még mindig vannak fenntartásai ezzel kapcsolatban.
Végezetül, elnök asszony, Vakalis úr jelentésének van egy sajátosan európai dimenziója. A katasztrófák gyakran több nemzetet érintenek, nem állnak meg az országhatároknál, és ezért felkérem a Bizottságot, hogy polgáraink védelme és támogatása céljából terjesszen elő kezdeményezéseket.
Vasile Dîncu
a PSE képviselőcsoport nevében. - (RO) Elnök asszony, előadó úr, kedves kollégáim, a földrengések regionális hatásairól szóló jelentés nem volt könnyű vállalkozás, különösen, mivel úgy jött, ahogy a földrengések szoktak: gyorsan és váratlanul. Ezért szeretnék gratulálni kollégánknak, Vakalis úrnak ahhoz, ahogy e hajó kapitánya lett.
Mivel a földrengéseknek nincs ideológiai vonatkozása, nem volt véleményütközés a képviselőcsoportjaink között. Egyetlen feladatunk volt a pragmatikus formulák megtalálása, amelyekkel kitölthetjük a joghézagokat, és hatékony válaszmechanizmusokat hozhatunk létre európai szinten.
Szeretném elmondani, hogy Vakalis úr kezdeti megérzése szerint a jelentés kutatási időszakában felfedeztük, hogy az Európai Unió szintjén komoly hézagaink vannak a földrengésvédelmet illetően.
Nincs egységes intervenciós mechanizmus földrengés esetére. Sok európai országban és régióban hiányoznak a kockázati térképek. Sok országban nincsenek vonatkozó nemzeti jogszabályok. Nagyon keveset fektetünk a kutatásba. Nincs európai kutatási napirendünk a földrengéskockázat területén.
A biztosítási kötvényekből például hiányzik, vagy jelentéktelen a földrengéskockázat elleni védelem. Nincs oktatási kampány a lakosság számára, bár ott van az Erocod 8, ami tartalmaz földrengésvédelmi utasításokat. Mindazonáltal nem vonatkozik az új építkezésekről szóló várostervezési rendeletekre.
Egyszóval más dolgokat is javasoltunk. Vakalis úr említett néhányat. Mi, akik az Európai Szocialisták Pártjából érkeztünk, újra hangsúlyoztuk az európai polgári védelmi erő létrehozása melletti támogatásunkat, és felkértük a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot ennek megfelelően. Javasoltunk egy európai központosított eszközt a földrengési válságok megelőzése és kezelése céljából. Ragaszkodtunk a fejlett kutatáshoz és ez európai szinten finanszírozott programhoz.
Mindezekhez Vakalis úr tökéletes katalizátorként működött, kiváló összefoglalásokat készített a kompromisszumos módosításokról, amikor enciklopédia vastagságú jelentés létrehozásával fenyegetőztünk. Ezért úgy vélem, a jelentés kiváló csapatmunka eredménye, és gratulálok Vakalis úrnak és minden kollégámnak, aki részt vett a jelentésben.
Marios Matsakis
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök úr! Szeretnék gratulálni Vakalis úrnak kitűnő munkájáért. Ez a jelentés rámutat arra a tényre, hogy habár a földrengéseknek pusztító gazdasági és társadalmi hatásuk lehet a földrengés súlytotta régiókban, az EU mégsem fordít kellő figyelmet azokra. Az előadó - helyesen - támogatja, hogy sürgősen szükség van egy sor szabályozó és pénzügyi intézkedésre, hogy kezelni tudjuk ezt a nem túl rózsás helyzetet. Ezeknek az intézkedéseknek az kell, hogy a célja legyen, hogy minimalizáják az okozott kár mértékét és elősegítsék a gyors és hatékony fellépést, és az érintett személyek és közösségek kompenzációját.
Vakalis úr azt állítja, hogy a kutatás olyan terület, amelynek különös figyelmet kell szánni. Egyetértek. Nem feltétlenül olyan kutatásról van szó, amely előre jelzi a földrengéseket, amely előrejelzésnek bizonyítottan vannak korlátai, hanem olyan kutatásról, amely épületeink felépítésének módjával foglalkozik. A stabilabb, erősebb, könnyebb anyagokra szánt figyelem egy példa. Egy másik terület pedig ahol a kutatás segíthet életeket menteni, például a rengések utáni áramütések és elektronikus tüzek megelőzése. Egy további terület, ahol nagyon hasznos és kifizetődő lehet a kutatás, az olyan telekommunikációs rendszerekkel kapcsolatos kutatás, amelyek egy földrengés utáni pánikban nem omlanak össze egykönnyen, illetve olyan speciális keresőeszközökkel kapcsolatos kutatás, amelyek segítenek megtalálni és kiemelni az áldozatokat az összedőlt épületek alól.
Sebastiano  Musumeci
az UEN képviselőcsoport nevében. - (IT) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, úgy vélem, a földrengések regionális hatásairól szóló állásfoglalási indítvány első alkalommal foglalkozik logikusan és következetesen az Unió részeinek földrengéskockázatával és ebből eredően a polgári védelmi szolgálatok megbízásával. Ezért azt mondom az előadónak: ha dicsérni kell, hát dicsérem!
Lenyűgöz ez a kérdés és közvetlen érintve is vagyok, lévén, hogy Európa földrengéseknek és vulkanikus tevékenységeknek leginkább kitett régiójában, Szicíliában, az Etna lábánál lakom. Az a megtiszteltetés ért, hogy az olasz kormány katasztrófavédelmi biztosa voltam, amikor nemrégiben kitört a vulkán. Ezért közelről ismerem a problémát, és azt is tudom, mennyire le van maradva Olaszország a kockázat-előrejelzés és -megelőzés területén, és természetesen nem csak a földrengéskockázatot illetően.
E téren azonban Európa is alaposan le van maradva. Én például évekig kértem a Parlamentet és a Bizottságot egy európai polgári védelmi ügynökség létrehozására, amely a tagállamok vészhelyzet-kezelési szolgálatainak koordinálásáért és a megelőzésről, az előrejelzésről, valamint a dolgozók és az önkéntesek képzéséről szóló egységes politika kidolgozásáért felelős.
A mai határozat pontosan ebbe az irányba halad végre. Az igazat megvallva az Európai Unió egészéből még mindig hiányzik a polgári védelem kultúrája, ami gyakran nem több mint kerekasztal-megbeszélések és választási ígéretek témája, bár minden egyes ember biztonsághoz való joga a tét. Mielőtt konkrét példákat kérnénk a helyi erőktől, a tartományoktól, a helyhatóságoktól és a régióktól, Európának bizonyítania kell, hogy végre lapozni kíván, és úgy vélem, hogy ez az állásfoglalás lehetne az első megfelelő lépés ebbe az irányba.
Diamanto Manolakou
Elnök úr, a földrengések elkerülhetetlenek, de védelmi intézkedéseket lehet hozni a halál és pusztítás minimalizálására, lehetővé téve, hogy a polgárok nagyobb biztonságot élvezzenek.
Az előadó számos jogos intézkedést javasol, amelyeket nem fogok megismételni. Azonban emellett hangsúlyoznom kell, hogy szükség van a földrengések előtti vizsgálatokra és a struktúrák végrehajtására, ahol probléma van mind a civil, mind a középületekben, például a gyárakban, a főiskolákban, a rekreációs központokban. Olyan helyekre gondolok, ahol az emberek nagy számban gyűlnek össze. Ugyanakkor meg kell védenünk és növelnünk kell a nyílt tereket a lakosság elhelyezésére a katasztrofális földrengések után, mert a föld nyereségessége ösztönözte az építkezési fejlesztéseket.
Ami az új építkezéseket illeti, az anyagok minőségét és az építők megbízhatóságát ellenőrizni kell, mivel néha figyelmen kívül hagyják az emberéleteket a nagyobb nyereség érdekében, ahogy a görög földrengések óta tudjuk. Különös védelmi intézkedéseket kell alkalmazni először a magas földrengéskockázattal bíró területeken. Ezek főként sűrűn beépített területek, amelyek szociális, gazdasági és szállás szempontjából elnyomott helyzetben vannak.
Helyes, hogy közösségi támogatásra van szükség a helyreállításhoz. Ez a polgárok pénze. A kormánynak is be kell tartania a talajhoz és a térség lakhatási körülményeihez igazított eljárásokat a lehető legnagyobb földrengésvédelem és a lakóépületek fejlesztésének biztosítása érdekében.
Georgios Georgiou
Elnök úr, szeretnék gratulálni képviselőtársamnak, Vakalis úrnak, és köszönetet mondanék Dimas biztos úrnak a reményért, amit tőle kapunk a jövőre nézve.
El lehet menekülni a tűz elől, elnök úr, és ha valaki tud úszni, az árvizeket is megúszhatja. Földrengés esetén csak remélhetjük, hogy Isten velünk van. Mivel ez a természetfeletti céljainkat és reményeinket illeti, jó lenne, ha az EU is mellettünk lenne. Néha, sajnos, nincs, mert a Szolidaritási Alapot mindössze egy földrengés esetében aktiválták, míg nagy hajlandóságot mutattak az árvizek és a tűzesetek kapcsán. Természetesen megértjük, hogy a szabályzatok szerint a kárnak meg kell haladnia a 3 milliárdot, de az összeomlott házak tulajdonosa nem Onassis vagy Bill Gates; ezek a szegények otthonai. Ezért megkerülhetjük az előírásokat. Mivel a Földközi-tenger régiója gyakran szenvedett elviselhetetlen megpróbáltatásokat, amelyek gyakran tisztességtelen testi fenyítéssel értek fel, ha lehetséges, a Strukturális Fejlesztési Alap, (amennyiben a szigorú szabályzatát módosítani lehet) a Szolidaritási Alap, az Európai Regionális Fejlesztési Alap, valamint a Polgári Védelmi Alap aktiválását kérjük. Ez lehetővé teszi a létfontosságú kutatási programok finanszírozását és a károk helyretételét, ahol ez emberileg és tisztességesen lehetséges.
Rolf Berend
(DE) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, kollégánk, Vakalis úr kiváló jelentése pontosan illeszkedik a Parlament által tavaly elfogadott három, természeti csapásokról szóló jelentéshez, és fontos kiegészítőjük, mert ezen előző jelentések nem foglalkoztak a földrengések kérdésével. Tudjuk azonban, hogy sok országban és régióban - különösen Dél-Európában - magas a földrengések kockázata. Ezért támogatom az előadó Bizottsághoz intézett kérését a közlemény kidolgozására, amely értékeli a földrengések által támasztott veszélyeket és javasolja a kezelésükhöz szükséges nyomon követő és ellenintézkedéseket, mint tette nemrégiben az árvizek esetében.
A finanszírozás kérdése kulcsfontosságú, természetesen, és az előadóhoz hasonlóan a Szolidaritási Alappal kapcsolatban én sem értem, hogy a Tanács miért ül még mindig a Szolidaritási Alap hozzáigazításán, sőt, gyakorlatilag nem foglalkozik vele, holott a Ház jóváhagyta. Itt azonnali intézkedésekre van szükség, hogy biztosítsuk, hogy ez a szolidaritási és finanszírozási eszköz a jövőben elérhető legyen, hogy a természeti csapások, köztük a földrengések okozta károkat gyorsan, hatékonyan és rugalmasan lehessen orvosolni. E rugalmasság nélkül, különösen az ütemterveket és a finanszírozási mértékeket illetően már kiderült, hogy a földrengések áldozatainak igényeit gyakorlatilag figyelmen kívül hagyták.
Figyelembe kell vennünk - ahogy az előttem felszólaló elmondta -, hogy a jelenleg fennálló Szolidaritási Alapot egyetlenegyszer használták a földrengés károkkal kapcsolatban. Azonban a földrengések is ugyanolyan természeti csapások mint az árvizek, az erdőtüzek és a viharok. A közvetlen finanszírozás mellett azonban más formái is léteznek a finanszírozásnak, amiket használni kell, például a regionális állami szubvenciók vagy a kölcsönök az Európai Befektetési Alapból. Csak így biztosíthatjuk, hogy megfelelő erőforrások állnak rendelkezésre a földrengések kezeléséhez. A jelentés jól hozzájárul a folyamathoz.
Wolfgang Bulfon
(DE) Elnök úr, a 30 évvel ezelőtti friauli földrengés több mint 3 000 emberéletet követelt, és még mindig élénken él az emlékezetemben. Soha nem feledem a másodpercek alatt okozott pusztítás képeit és a versenyfutást az idővel, hogy kiszabadítsák a sérülteket az omladék alól. Ezért különösen üdvözlöm, hogy az Európai Parlament foglalkozik ezzel a fontos kérdéssel. A mentőalakulatok - ideértve a környező országok önkénteseinek - nagylelkű kötelezettségvállalása nélkül szinte lehetetlen lenne az ilyen földrengés katasztrófákkal megbirkózni, hiszen csak a gyors segítség segít valóban.
Annak ellenére, hogy még mindig van együttműködés az EU-ban a földrengési kockázatok kutatására vonatkozóan, és európai szinten nincs közös mechanizmus az intervencióra válság esetén. A határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó kötelező erejű szabályokra van szükség, és fokozni kell a gyorssegély szervezetekkel való együttműködést. Örömmel fogadom az Eurocode 8 utasításainak az érzékeny országok tervezési rendeleteibe történő bevételére irányuló javaslatot. A legtöbb európai országban jelenleg nincs jogalap a nagy építési szerkezetek értékelésére, de ezeknek a polgári védelem és más létfontosságú infrastruktúra szempontjából stratégiailag fontos középületeknek kell érintetlenül maradnia és működnie, és ezek különleges védelmet igényelnek. A fontos épületek felmérését tehát a regionális programokba fő elemként kell foglalni.
Végezetül megragadnám az alkalmat, hogy tisztelegjek az újjáépítés előtt, amit ezen katasztrófák sújtotta polgárok hajtottak végre. Jó példát mutatnak arra, hogy saját erőkifejtéseikkel a teljes pusztítás után is van remény a jobb jövőre. Ezért szeretnék őszinte köszönetet mondani az előadó munkájáért.
Oldřich Vlasák
(CS) Hölgyeim és uraim, szeretném Johann Wolfgang von Goethe szavait idézve kezdeni mondandómat: földrengéssel nem érdemes vitatkozni. Ezek a szavak bár 150 évesek, ma is igazak. Ahogy Vakalis úr jelentése leírja, meg kell tanulnunk együtt élni a földrengésekkel, és teljesen fel kell rájuk készülnünk. Szeretném méltatni az előadót, amiért gyakorlati utasításokat adott és megmutatta, hogyan tovább.
Kétség nem fér hozzá, hogy a földrengés pusztító jelenség. A geofizikusok és történészek becslései szerint a civilizáció hajnala óta a földrengések 150 millió emberéletet követeltek. Napjainkban az emberi populáció teljes fele szeizmikus aktivitású térségben él. Európában lehet, hogy nem mindig járnak katasztrofális következményekkel a földrengések, azonban akkor is védekeznünk kell ellenük. A Richter-skálán épp, hogy 5-ös erősségű földrengés is veszélyes lehet, mert miatta leesnek a lazán rögzített tárgyak, a tetők beomlanak, rossz hatással van az épületekre is és a gáz- és vízszolgáltatások is károsodhatnak.
Én személy szerint úgy vélem, hogy a nemrégiben a fölrengések negatív hatásának kiküszöbölésére irányuló lépések helyesek voltak. Közéjük tartozik például az egységes segélyhívó szám bevezetése; az integrált segélyhívó rendszerek létrehozása; a nemzetközi együttműködés elősegítése; és a mentőalakulatok közötti információcsere. Ezek nyomdokaiban kell cselekednünk a szomszédos régiók és országok mentőalakulatai együttműködésének folyamatos erősítésével, a polgári védelem szakemberei képzésének és ismereteinek fejlesztésével, az informatika széles körű használatának biztosításával és az esetleges katasztrófák szimulációja és a velük kapcsolatos képzés elősegítésével.
Nem a lehetetlenre, például a közös testületek felállítására vagy a jogszabályok harmonizálására kell törekednünk. Ehelyett koncentráljunk a meglévő rendszer hibáira. Végül, de nem utolsósorban pedig el kell ismernünk, hogy a földrengés csak a természeti csapások egy fajtája, ugyanúgy, mint az áradás, a tűzvész vagy az aszály, és a természeti csapások problémáját együtt kell kezelni.
Ljudmila Novak
(SL) Azt mondják, bajban mutatkozik meg az igazi barát. Az a régió, ahol erős, netán katasztrofális földrengés volt természetesen gyors és hatékony európai uniós segítséget igényel, különösen, ha az érintett ország saját maga képtelen teljes egészében ilyen segítségnyújtásra.
Tekintetbe véve az európai földrengések gyakoriságát, az áldozatok számát és az érintett anyagi károkat, elég valószínűtlen, hogy csak egyszer kelljen használni a szolidaritási alapot a földrengések áldozatainak megsegítésére. A görögországi tűzvész bizonyította, hogy az Európai Unió nem elég szervezett az ilyetén csapások kezeléséhez.
Egyetértek azzal a javaslattal, hogy több erőforrást fektessünk a fejlettebb földrengéskockázat nyomon követésének kutatásába, és e célból már létrehoztak egy alapot a hetedik kutatási keretprogramban. Okos dolog együttműködni olyan országokkal, amelyek kiterjedt ismeretekkel és tapasztalattal rendelkeznek e téren.
A földrengésekkel, a gyors reagálással, a koordinált mentéssel és a határokon átívelő segítségnyújtással kapcsolatos stratégiai terv számos emberéletet menthet. Természetesen az új intézkedések is sok gondot megelőzhetnek. Ki tudná elképzelni Brüsszelt a Grand Place, Párizst az Eiffel-torony, Londont a Buckingham palota nélkül? Minden országnak és régiónak megvannak a maga ékszerei és kulturális örökségei, amelyeket a lehető legjobban védelmezni kell a földrengések ellen. A földrengésbiztos épületek előírásainak is következetesen meg kell felelni, különösen a nagy szeizmikus tevékenységű térségekben.
Stavros Dimas
Elnök úr, ismét szeretnék köszönetet mondani a mai vita minden felszólalójának az igen pozitív közreműködésükért.
A Bizottság támogatja a földrengések regionális hatásairól szóló jelentés elfogadását. A polgárok elvárják, hogy katasztrófák esetén a tagállamok és az intézményi testületek hatékonyan, a szolidaritás szellemében cselekedjenek. A környezeti károk és az emberi tevékenység okozta károk megelőzése a polgári védelmi erőforrások és képességek helyi, nemzeti és európai szintű erősítésével és fejlesztésével jár. A Bizottság bízik benne, hogy a Parlament a jövőben továbbra is jóváhagyja és támogatja e célt.
Végezetül, hadd emlékeztessem önöket, hölgyeim és uraim, hogy november 22-én és 23-án a Bizottság második alkalommal rendezi meg a polgári védelmi fórumát Brüsszelben. A fórumon közel 500 résztvevő lesz jelen, akik a polgári védelem területén dolgoznak, vagy érdekli őket a téma. Lehetővé teszi, hogy a résztvevők gondolatokat cseréljenek, és lehetőséget nyújt számukra, hogy másokkal is találkozzanak, akiket érdekel a polgári védelem és ugyanazon a területen dolgoznak. Ezért arra kérem képviselőtársaimat, hogy vegyenek részt a fórumon és találkozzanak a polgári védelem közösségével.
Hadd gratuláljak ismét az előadó, Valakis úr kiváló jelentéséhez.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra holnap kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (142. cikk)
Margie Sudre  
írásban. - (FR) A tektonikus mozgások nemcsak földrengések, hanem vulkánkitörések formájában is jelentkezhetnek. Emellett ezen természeti veszélyeket tovább súlyosbíthatják, nevezetesen a földcsuszamlások és a szökőárak.
Az Európai Unió legkülső területén található régiók, amelyek gyakran szenvednek ilyen típusú csapásoktól, fontos tapasztalatot szereztek ezen jelenségek megfigyelése, megelőzése és a rájuk való reagálás területén.
Remélem, hogy a Bizottság és a tagállamok ösztönzik a tudományos, technológiai és építészeti innovációk terén kiváló központok létrehozását ezen természeti veszélyek által érintett régiókban, nevezetesen a legkülső régiókban.
Ezen szerkezetek kettős célja a közbiztonságról való gondoskodás és a fenntartható területfejlesztés lehetővé tétele a régiók közötti együttműködésen és az érintett régiók kutatási létesítményei, kis- és középvállalkozásai, és a helyi hatóságai hálózatba szervezésén keresztül.
Szeretnék köszönetet mondani az előadónak, amiért jóváhagyta az erre irányuló módosításaimat, és biztosítanám, hogy teljes mértékben támogatom a Bizottsághoz intézett megújított kérését, hogy a lehető leghamarabb tegyék közzé a valódi európai polgári védelmi erő létrehozására irányuló nagyra törő javaslatot.
