Kérdések órája (a Bizottsághoz intézett kérdések) 
Elnök
A következő napirendi pont a kérdések órája (B7-0563/2010).
A következő kérdéseket intézik a Bizottsághoz.
Tárgy: A foglalkoztatás bizonytalansága a fiatalok körében
Ahogy azt a Bizottság "Mozgásban az ifjúság” elnevezésű kezdeményezésről szóló hivatalos közleménye megállapítja, a fiatalok gyakran ideiglenes munkaszerződések hálójában találják magukat, ami csökkenti tartósabb munkaszerződések keretében történő beilleszkedési lehetőségeiket, és így súlyosbítja foglalkoztatásuk bizonytalanságát. A probléma még súlyosabb azokban a tagállamokban, ahol a munkavállalással kapcsolatos szabályozás különösen protekcionista jellegű. Választ tudna-e adni ezért a Bizottság az alábbi kérdésekre:
Úgy véli-e, hogy a gyakorlati időszakok gyakran kétes minősége és ellenőrizhetetlen időtartama tovább súlyosbítja a problémát? Tervezi-e konkrét intézkedések meghozatalát az Európa 2020 stratégia, illetve a "Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés által megállapított célok keretében a fiatalok foglalkoztatásának támogatására és foglalkoztatásuk biztonságának megerősítésére?
A fiatalok foglalkoztatásának előmozdítása és megerősítése érdekében szándékozik-e egyedi, még célzottabb stratégiákat alkalmazni a Bizottság a gazdasági recesszióban lévő tagállamokban, különösen pedig azokban, amelyekben nő a munkanélküliség aránya a fiatalok körében?
László Andor
a Bizottság tagja. - Elnök úr, két hónappal ezelőtt a Bizottság az Európa 2020 stratégia részeként benyújtotta a "Mozgásban az ifjúság” című kiemelt kezdeményezését. Ez egyértelműen azt jelzi, hogy a Bizottság különösen odafigyel a fiatalokra.
A "Mozgásban az ifjúság” három célkitűzése az oktatás fejlesztése, a foglalkoztatás növelése és a fiatalok mobilitásának elősegítése Európa-szerte. Ennek részeként lépéseket fog tenni, hogy az oktatás és a képzés jobban illeszkedjen a fiatalok igényeihez, ösztönzi az uniós oktatási és képzési ösztöndíjak más országokban való igénybevételét, illetve segíti a munkaerő-piaci belépés és előrelépés akadályainak leküzdését.
A tisztelt képviselő által említett két munkaerő-piaci probléma, azaz a szakmai gyakorlat és a munkaerő-piaci szegmentáció a "Mozgásban az ifjúság” témakörei között szerepelnek. Hálás vagyok a lehetőségért, hogy kifejthetem a Bizottság nézeteit és céljait e két témakörben. Elsőként szeretném hangsúlyozni, hogy mindkettő a tagállamok saját hatókörébe tartozik a gyakorlati megvalósítást illetően.
Hadd kezdjem a szakmai gyakorlatokkal, más néven gyakornoki programokkal. Tisztában vagyok vele, hogy az Európai Parlament rendkívül fontosnak tartja ezt, ahogy Turunen asszony ez évi jelentéséből is kiderül. Az alapvető probléma az, hogy a munkaadók vonakodnak felvenni fiatal dolgozókat kevés vagy hiányzó gyakorlati tapasztalattal. Ezért nőtt az évek során a gyakornoki programokban szerzett első munkahelyi tapasztalat jelentősége a fiatalok számára. Azonban e programoknak magas színvonalúaknak kell lenniük, egyértelmű oktatási célkitűzésekkel. Emellett nem válthatják ki a rendes munkahelyeket vagy a munkaszerződés kezdetén szokásos próbaidőt.
A Bizottság szándéka egy minőségi gyakornoki keretrendszer kidolgozása, de első lépésként ismereteket kell gyűjtenünk e területen. A Bizottság hamarosan tanulmányt fog készíteni azzal a céllal, hogy áttekintést kapjon a tagállamokban alkalmazott jogi keretekről és gyakorlatokról. Ez része a foglalkoztatás fenntartására irányuló intézkedéseket magába foglaló kísérleti projektnek, amelyre a Parlament a Bizottságnak 2010-re külön költségvetést biztosított.
A második témakör a munkaerő-piaci szegmentáció. A fiatalok gyakran nehéz helyzetbe kerülnek a munkahelyi biztonság terén. Túlságosan sok fiatal csupán rövid távú szerződést kap, amely gyakran váltakozik munkanélküliséggel, és sok fiatal, még ha jól képzett is, csupán kevés eséllyel juthat stabil szerződéshez. Sürgősen fel kell lépnünk a munkaerő-piaci szegmentáció ellen, különösen mivel ez leginkább a fiatalokat és az álláslehetőségeiket érinti, illetve veszélyezteti az európai gazdaság jövőbeli versenyképességét.
Egy, az európai foglalkoztatásról szóló jelentés szerint, amelyet néhány napon belül a Bizottság közzétesz, az ideiglenes foglalkoztatottak 14%-kal kevesebbet keresnek és kevesebb képzést kapnak, mint az állandó szerződéssel rendelkezők. Ennek negatív hatása van a termelékenységre. Különösen igaz ez a fiatalokra. Az ideiglenes munkával rendelkezők 40%-a fiatal, szemben az összes munkaképes korú lakos 13%-ával. Ez azt jelenti, hogy a fiatalokra hárul a kiegyenlítés terhe.
Emellett a fiatalok egyre több nehézséget tapasztalnak a munkaerőpiacra való bejutás során. Körülbelül 4%-tól (Dánia és Hollandia) egészen 16-20%-ig (Olaszország, Ciprus és Bulgária) terjed azoknak a fiataloknak az aránya, akik sem oktatásban, sem képzésben nem vesznek részt, illetve nem állnak alkalmazásban sem. A Bizottság ezt azon prioritások egyikeként határozta meg, amelyre a tagállamoknak az EU 2020 és az európai foglalkoztatási stratégia közös rugalmas biztonsági alapelveivel összhangban ki kell térniük.
Gyakorlati szempontból a Bizottság azt javasolja, hogy a szegmentált munkaerőpiacokkal rendelkező tagállamok fontolják meg egy nyitott, általános szerződés bevezetését, amely a határozatlan és határozott idejű szerződésekből fakadó jelenlegi jogi egyenlőtlenségek helyett megfelelő időtartamú próbaidőt és a védelem terén fokozatos javulást biztosít. A fiatalok foglalkoztatási keretrendszere a "Mozgásban az ifjúság” program értelmében iránymutatást ad arra, hogyan érhetnek el e téren előrelépést a politikai döntéshozók, az érintettek és az intézmények.
A tagállamok bevonásával előkészítés alatt álló európai szemeszter keretében megvalósuló szorosabb politikai koordináció megfelelő keretet fog kínálni a fiatalok javát szolgáló szakpolitika és reformok kidolgozásának ösztönzésére.
Georgios Papanikolaou
(EL) Biztos úr! Köszönöm a válaszát. A mai napon olvastam az Európai Bizottság új készségek és munkahelyek menetrendjének elfogadásáról szóló közleményét. A mai közlemény többek között arra a döntésre vonatkozik, hogy elősegítsük a nyitott, egységes szerződés kialakítását az ideiglenes és állandó szerződések különböző típusainak kiváltására.
A kérdésem rendkívül lényegre törő: garantálni tudja-e a Bizottság e kezdeményezés keretében, hogy a nyitott, egységes szerződések javítják a fiatalok munkahelyi biztonságát? Más szóval: javulni fog-e a jelenlegi helyzet, amennyiben javulhat?
Franz Obermayr
(DE) Elnök úr! Az állandó foglalkoztatás megszerzése és az elfogadható életszínvonal megteremtése rendkívül fontos cél a legtöbb fiatal számára. Nagyon súlyosan érintette őket a legutóbbi gazdasági válság, és gyakran rövid távú munkákra vagy alulfizetett gyakornoki állásokra kényszerülnek, ami természetesen azt is jelenti, hogy nem járulnak hozzá a nyugdíjhoz. Ez megnehezíti a hosszú távú élettervezést. Ezért a következő kérdést szeretném feltenni: Szándékában áll-e a Bizottságnak olyan intézkedések meghozatala, amelyek garantálják a fiatalok számára az állandó foglalkoztatást? Másképpen szólva: terveznek-e olyan irányelveket, amelyek az ideiglenes foglalkoztatásra vonatkozóan normákat vezetnek be?
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Biztos úr! Köszönöm a válaszát, hiszen minden kezdeményezésre szükség van, különösen annak felmérése tekintetében, hogy milyen károkat szenvedtek a fiatalok ebben a nehéz időszakban. Azonban szeretném megkérdezni, hogy a Bizottság szerint szükség van-e külön uniós ifjúsági vállalkozói és innovációs program bevezetésére, amely a fiatalok kreativitását és vállalkozó szellemét támogatná? Mi az álláspontja a fiatalok által igénybe vehető mikrohitelekkel kapcsolatos lehetőségeket illetően? Szükség van arra, hogy jogilag szabályozzuk a fiatalok által létrehozott cégek elismerésének folyamatát?
László Andor
a Bizottság tagja. - Az előző vita részletesen tárgyalta a nyitott szerződés kérdését, amely véleményem szerint az egyik gyakorlati megoldás. Emellett az idei év során tanúi lehettünk, hogy a Bizottság megvitatta a fiatalok helyzetét és a válság fiatalok foglalkoztatására gyakorolt hatását, illetve a "Mozgásban az ifjúság” már konkrétan foglalkozott ezzel a kérdéssel. Nyilván további kezdeményezésekre is lehetőség van.
Figyelemmel kell kísérnünk a helyzetet és együtt kell működnünk a tagállamokkal. Ezen időszak alatt részletes információt gyűjtöttünk a tagállamok által kidolgozott országos programokról, és miután ezeket elemeztük, megvizsgáltuk az általuk hozott gyakorlati megoldásokat és lépéseket, további javaslatokkal fogunk tudni előállni. A legfontosabb egy olyan európai makroökonómiai környezet megteremtése, amely folyamatos, erőteljes fellendülést tesz lehetővé.
Még egy dolgot szeretnék kiemelni: a fiatalok természetesen azok között vannak, akiket leginkább érintett az elbocsátás és a lehetőségek hiánya az elmúlt néhány évben. Tisztában vagyunk ennek hosszú távú kockázatával, amely nem csupán közvetlen foglalkoztatási vagy szociális kérdés. Ha nem teszünk lépéseket, ez a már egyébként is rendkívül bonyolult demográfiai tendenciákra is hatással lehet, tehát a következő időszak során, a magyar elnökséggel kialakított egyfajta szövetségben vagy együttműködésben meg fogjuk vitatni ezt a kérdést egy demográfiái vita keretében, mivel a demográfiát és a családpolitikát is ugyanabban a környezetben kell megvizsgálni, mint az európai fiatalok munkahelyi biztonságát és jövedelmi biztonságát.
Elnök

Tárgy: A versenyképesség megerősítése alternatív energiaforrások segítségével
A Bizottság és mindannyiunk célja, hogy polgártársainknak kényelmet és biztonságot nyújtó életkörülményeket, az európai vállalatoknak pedig a versenyképességnek kedvező kereteket biztosítsunk. Az alternatív energiaforrások használata azon megoldások egyikét jelenti, amelyek segítségével növelhető a termelés versenyképessége. Sajnálatos módon kevés olyan ország van, amely ezen a területen magas számokkal büszkélkedhet, és ezek többségükben északi országok. Az alternatív energiaforrásokat felhasználó technológiák lassan terjednek az új tagállamokban, különös tekintettel a keleti országokra.
Milyen ösztönzőket vezetett be vagy tervez bevezetni a Bizottság olyan tagállamok számára, amelyek alig használnak alternatív energiaforrásokat, vagy amelyekben e technológiák lassan terjednek, annak érdekében, hogy ezen országok és az egész Európai Unió világviszonylatban a legversenyképesebbé váljanak?
Günther Oettinger
Elnök úr, hölgyeim és uraim! A tisztelt képviselő a megújuló energiáról beszélt, és megkérdezte, mi a tervünk közös céljaink elérésére. Három évvel ezelőtt az Európai Tanács néhány nagyratörő éghajlati célt tűzött ki. Az egyik ezek közül a megújuló energiára vonatkozik, amelynek 2020-ra az Európai Unió teljes energiafogyasztásának 20%-át kell kitennie. Minden tagállamnak ki kell aknáznia a rendelkezésére álló lehetőségeket és kötelezően hozzá kell járulnia e cél eléréséhez.
Ha elosztjuk ezt a 20%-ot a különböző ágazatok között - úgymint közlekedés, fűtés, villamos energia, ipar és mezőgazdaság -, világos, hogy a villamosenergia-termelés a legjelentősebb közülük. Annak érdekében, hogy elérjük a teljes energiafogyasztás 20%-ának célkitűzését, a villamos energia körülbelül 35%-át megújuló forrásokból kell kinyernünk. Ha ezt hatékonyan akarjuk megtenni, és biztosítani akarjuk, hogy az ár a fogyasztók számára megfizethető legyen, a legjobb helyszíneket kell használnunk. Minden tagállamnak más-más az erőssége és a gyengesége, amelyet ki kell aknázni; ide tartoznak az Északi-tengeren uralkodó szelek, az Európai Unió napsütötte déli térségei, és a vidéki térségekben termelt biogáz. Az ellátás biztonságának érdekében nyilván jelentősen javítanunk kell az infrastruktúránk, szállítási hálózataink és tárolólétesítményeink minőségét és kapacitását. A Bizottság ezt figyelembe vette néhány nappal ezelőtt, amikor is megvitattuk és elfogadtuk az energiainfrastruktúra-csomagot, amely részben a megújuló energia integrálását és kiaknázását helyezi a középpontba.
Minden tagállamra nézve kötelező célokat tűztünk ki a megújuló energia tekintetében. Néhány nap múlva, december 5-én van az átültetés határideje, és a Bizottság megkezdi az irányelv végrehajtásának nyomon követését, biztosítandó, hogy megfelelő ösztönzőket vezettek be és megfelelő támogatási intézkedéseket tettek a kötelező célok elérése érdekében. A tagállamoknak figyelniük kell arra, hogy a megújuló energia felhasználására ideális feltételeket teremtsenek. Az Európai Unió irányelve többek között felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre nemzeti cselekvési terveket, amelyek ágazati bontásban (pl. közlekedés, fűtés, energiaátalakítás és ipar) meghatározzák a szükséges intézkedéseket és a konkrét, kötelező nemzeti célokat. Következő lépésként a megújuló energia előtt álló adminisztratív akadályokat kell felszámolni. A harmadik fontos terület az építőipar. Az energia körülbelül 40%-át ipari épületekben, szolgáltatóipari létesítményekben és háztartásokban használják fel.
2012 végére ki kell dolgozni a megújulóenergia-létesítmények létrehozására vonatkozó minősítési és tanúsítási rendszereket. E létesítmények alatt az elosztási és továbbítási hálózatokat értjük, amelyek a megújuló energiaforrások termelését és mennyiségi növelését hivatottak biztosítani, és amelyeknek elsődleges hozzáférést kell biztosítaniuk a megújuló energiaforrások számára. A tagállamok rugalmasak lehetnek a technológia kiválasztásában. Eldönthetik, milyen típusú megújuló energiaforrásba fognak befektetni a kötelező célok elérése érdekében. A Bizottság olyan innovációkat és projekteket fog támogatni, amelyek a megújuló energiatechnológiák kutatását, fejlesztését és kereskedelmi forgalomba hozatalát célozzák, azon hetedik keretirányelv támogatását felhasználva, amelyet önök és a tisztelt Ház biztosított számunkra.
A Bizottság három évig az európai gazdaságélénkítési terv forrásaiból is részesül, amely kifejezetten a megújuló energiával kapcsolatos projektekre fordítható, ez esetben a tengeri szélenergia termelésére. Szeretném hangsúlyozni az új tagállamoknak, hogy megújuló energiaforrásokat támogató kohéziós programok és alapok is elérhetőek. A megújuló energiaforrások az energia- és éghajlat-változási politikánk egyik prioritása, különösen a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése szempontjából. Csak együttműködve sikerülhet elérnünk nagyratörő éghajlat-változási célkitűzéseinket és növelnünk Európa versenyképességét. Számítok a tagállamokkal való szoros együttműködésre a különféle energiaforrások használatát illetően.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Oettinger úr! Köszönöm szépen világos és meggyőző válaszát. Úgy gondolom, hogy a Bizottság sokat tett a célkitűzések megvalósítása érdekében. Azonban véleményem szerint több információt is nyilvánosságra lehetne hozni és magunk mellé állíthatnánk a tömegtájékoztatást annak érdekében, hogy e területen nagyobb támogatást érjünk el. Ez jelenleg nem így van például hazámban, Litvániában. Természetesen ez a nemzeti kormányok hatásköre, azonban a Bizottság is segítséget nyújthat.
Utolsó kérdésem: Ön szerint mely országok voltak viszonylag sikeresek a 2020-as célkitűzések elérésében és melyek nem?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tekintettel, hogy az energia- és éghajlat-változási csomag máris bevezet bizonyos célkitűzéseket a tagállamok számára a szennyezőanyag-kibocsátás csökkentése és az energiahatékonyság növelése terén, szeretném megkérdezni, milyen intézkedésekkel kívánják támogatni a jelentős energiafogyasztó iparágakban működő vállalkozásokat, hogy létesítményeiket modernizálják a hatékonyabb energiafelhasználás és szennyezés csökkentése érdekében?
Seán Kelly
Elnök úr! Meg szeretném köszönni a biztos úrnak a kérdésemre adott rendkívül átfogó válaszát.
Két kérdésem van, elsőként a 2020-as stratégiát illetően. Biztos ön abban, hogy e stratégiában elérjük a kitűzött 20%-os célt a megújuló energiaforrások terén? Másrészről, említette a hálózatokat. Mennyire lenne reális, kívánatos és megfizethető egy európai hálózat, és egyáltalán elérhető-e ez a célkitűzés?
Günther Oettinger
a Bizottság tagja. - (DE) Elnök úr, hölgyeim és uraim! Néhány héten belül benyújtjuk önöknek, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a tagállamoknak arra vonatkozó javaslatunkat, hogyan tudunk 20%-os energiahatékonyság-növekedést elérni. Az önök által kitűzött három célt tekintve a szén-dioxid-kibocsátás 20%-os csökkentése terén sikerült eredményeket elérnünk. Biztos vagyok abban, hogy ha folytatjuk jelenlegi erőfeszítéseinket, 10 év alatt elérjük vagy meghaladjuk a 20%-os szén-dioxid-csökkentési célkitűzést.
A megújuló energiával kapcsolatos 20%-os célkitűzést illetően szintén jól haladunk, bár az egyes tagállamokban különböző eredmények mutatkoznak. Néhány tagállam a referenciaévhez képest előrébb járt. Például Ausztria 23% megújuló energiaforrással rendelkezett öt évvel ezelőtt, és 2020-ra várhatóan 34%-ot fog elérni. Ezzel szemben az Egyesült Királyságban ugyanez a szám csupán 1,3% volt, Máltánál pedig 0%, ami azt jelenti, hogy ezek az országok gyakorlatilag a nulláról indulnak. A listavezetők között van Svédország, amely a 49%-ot célozta meg, illetve Finnország és Portugália 38%-os céllal. A 25, 40 és 23%-os céllal rendelkező balti államok szintén rendkívül eredményesek voltak, és számadataik e fontos területen meghaladják az európai átlagot.
Az energiahatékonyság 20%-os növelésére irányuló célkitűzés aggaszt a leginkább. Ez intelligens energiamegtakarításokat és célzott energiafelhasználást takar. Örömmel beszélek majd erről a Parlamentnek a következő év első negyedévében, amikor is be tudom nyújtani önöknek javaslatunkat az energiahatékonyság 20%-os növeléséről.
Említette a médiát. Ami a megújuló energiaforrásokat és a fogyasztókat illeti, valóban többet lehet tenni az ágazatok és a befektetők, köztük mind a technológiai, mind a pénzügyi befektetők részéről. A következő lenne a javaslatom. Jövő tavasszal látogatást tervezek a három balti államba. Örömmel vennék részt a média, a bankok és az üzletágak képviselőinek konferenciáján, amennyiben megfelelő résztvevőket javasolna, annak érdekében, hogy szerény közreműködésemmel országosan növeljük a téma iránti fogékonyságot, illetve hogy lehetőségeket teremtsünk az új programok és a társfinanszírozás számára.
A következő kérdés arra vonatkozott, hogy mit gondolok az európai energiahálózatról. Erre nagyon nyíltan szeretnék válaszolni. Ha megnézi a közlekedési infrastruktúrát Európában, vannak útjaink, autópályáink, vasútjaink, európai légterünk nagy és kis regionális repterekkel, illetve nagy kikötőink, mint például Genova, Marseille, Hamburg és Rotterdam. Vannak folyékony földgáz- és olajállomásaink a Földközi-tengeren, a Fekete-tengeren, a Balti-tengeren, az Északi-tengeren és az Atlanti-óceánon. Emellett rendelkezünk digitális információs, kommunikációs és navigációs infrastruktúrával, beleértve mobiltelefon-hálózatunkat is. E területekhez képest az energiahálózataink messze elmaradottak. Szállíthatunk televíziókészülékeket, hasított sertéstesteket, konzerveket és egyéb árukat Portugáliából Lettországba és Hollandiából Görögországba, szállíthatunk munkásokat és turistákat, információt és pénzügyi szolgáltatást, de a gáz- és villamosenergia-hálózataink még mindig a 19. századi felségterületek szerint vannak felosztva. Integrálnunk kell a piacokat a balti államokban, Finnországban, Közép-Európában és Görögországban, mielőtt Szerbia és Horvátország csatlakozik az Európai Unióhoz. Szükségünk van hidakra és rendszerösszekötőkre is a villamos energia kétirányú - Spanyolország, Franciaország és Németország közötti - szállítása terén. A következő 20 év során létre kell hoznunk a finanszírozást és a jogi szabályozást annak érdekében, hogy a villamos energia és gáz szállítási hálózatai azonos minőségűek és kapacitásúak legyenek, mint az út- és vasúthálózataink, illetve légterünk, amelyek lehetővé teszik az áruszállítást és az emberek szabad mozgását. Másképp nem lesz ellátási biztonságunk, és nem tudunk szolidárisan cselekedni vészhelyzet esetén. Nem leszünk abban a helyzetben, hogy változtassunk a tárolókapacitásokon vagy megújulóenergia-létesítményeket telepítsünk a legjobb helyekre, illetve a villamos energiát a fogyasztói csomópontokba szállítsuk. Emellett nem fog rendelkezésünkre állni a fogyasztók számára kívánatos versenyhelyzet sem, és nem fogunk tudni belső piacot létrehozni, amely mindig is az Európai Unió alapelvei közé tartozott, és amelynek a gáz- és villamos energia terén is valóra kell válnia.
Ezek oknál fogva határozottan támogatom a villamos energia, gáz és olaj szállítási hálózatainak fejlesztésére irányuló nagy léptékű kezdeményezést.
Elnök

Tárgy: Strukturális alapok és a fogyatékkal élők
Több, a strukturális alapok használatáról szóló jelentésből is kiderül, hogy bár a források eljutnak a legjobban rászorulókhoz, mégsem a számukra legkedvezőbb módon vagy nem az életminőségük tényleges javulását szolgáló módon használják fel azokat.
Miként kívánja a Bizottság megelőzni azt, hogy a strukturális alapokat a fogyatékkal élő személyek intézetekbe helyezésének finanszírozására használják fel? Miként kívánja a Bizottság ösztönözni azt, hogy a strukturális alapokból az intézeti kezelés alternatívájául szolgáló közösségi alapú lehetőségeket és a fogyatékkal élő személyek társadalmi integrációját finanszírozzák?
László Andor
a Bizottság tagja. - Ahogy ön is tudja, a szociálpolitika, beleértve a fogyatékkal élőkre vonatkozó politikát is, leginkább nemzeti hatáskörbe tartozik. Azonban a hátrányos helyzetű csoportok, különösen a fogyatékkal élők, köztük az intézményekben élők érdekében való fellépés kulcsfontosságú cselekvési terület az Európai Szociális Alap szerint.
Becslések szerint a fogyatékkal élők az EU munkaképes korú lakosságának legalább 16%-át teszik ki, de a fogyatékkal élők csupán 40%-át foglalkoztatják. A Bizottság támogatja az intézményi ellátástól a közösségi alapú ellátás felé való elmozdulást, és szoros együttműködésben dolgozik a tagállamokkal, nevezetesen az ESZA és az ERFA irányító hatóságaival, valamint az e területen működő nem kormányzati szervezetekkel.
2009-ben a Bizottság nyilvánosságra hozta egy ad hoc szakértői csoport jelentését az intézményi ellátásról a közösségi alapú ellátásra való átállásról. A megosztott igazgatás alapelvének értelmében a tagállamok felelősek a strukturális alapok pénzügyi támogatására való programok kiválasztásáért.
A jelenlegi programozási időszakban az Európai Szociális Alap és az Európai Regionális Fejlesztési Alap támogat néhány, az intézményi ellátás visszaszorítására irányuló módszert és a bentlakásos ellátásról a közösségi alapú szolgáltatásra való átállást. Ez különösen igaz bizonyos tagállamokban, amelyek 2004 után csatlakoztak az EU-hoz. Így Bulgáriában és Szlovákiában támogatást kapnak e projektek.
Mint tudják, a Bizottság jelenleg is a strukturális alapokra vonatkozó, a 2013. utáni időszakra szóló új rendelkezések kidolgozásán fáradozik, és 2011-ben nyújtja be javaslatait. A fogyatékkal élők hátrányos megkülönböztetése elleni fellépés és társadalmi beilleszkedésük támogatásának felgyorsítására a jövőbeli programok például kérhetik a megkülönböztetés és a kirekesztés által veszélyeztetett csoportok azonosítását. A biztos megvizsgálja a nemzeti esélyegyenlőségi testületek lehetséges szerepét, és a strukturális alapok támogatásával megvalósult, megkülönböztetés elleni küzdelmet célzó tagállami intézkedésekről szóló jelentésekkel kapcsolatban szigorúbb követelmények bevezetését mérlegelheti.
Emellett a Bizottság által november 15-én elfogadott, 2010-2020-ra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégia ösztönözni fogja az intézményi ellátásról a közösségi alapú ellátásra való átállás megkönnyítésére irányuló tagállami erőfeszítéseket. A stratégia e célból azonosítja az emberek független és közösségi életének előmozdítását szolgáló strukturális alapok felhasználásának helyes gyakorlatait, és olyan figyelemfelhívó kezdeményezéseket kíván kidolgozni, amelyek a strukturális alapok irányító testületeit célozza uniós és nemzeti szinten. Például eszköztárat fog kidolgozni az irányító hatóságok részére arról, hogyan használják a strukturális alapokat a közösségi alapú szolgáltatások fejlesztésének támogatására.
Kinga Göncz
(HU) Valóban ez a kérdés volt az, amihez szeretnék további kérdéseket föltenni vagy hozzászólni. Örömmel hallottam biztos úr a válaszát. Tulajdonképpen a kiegészítő kérdésem az, hogy ezen alapelvek alapján tervezi-e a Bizottság azt, hogy a következő költségvetési időszakban akár egy olyanfajta új kondicionalitást bevezessen, miszerint szegregációt nem lehet erősíteni, hanem kifejezetten a társadalmi integrációt kell hogy célozza mondjuk ezeknek az alapoknak a felhasználása. A probléma ugyanis az volt, hogy sokszor nagy intézmények építését, újjáépítését szolgálták ezek az alapok, az integrált lakhatás helyett. Sok jó szakember van azt gondolom, aki szívesen segít a Bizottságnak és a tagállamoknak is ebben.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Köszönöm válaszát, biztos úr. Szeretnék gratulálni az Európai Bizottságnak, amely e hónapban tette közzé az új 2010-2020-ra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáját. Azonban a következő kérdést szeretném feltenni: E stratégia alapján mikor és milyen konkrét programok előkészítését tervezi a Bizottság annak érdekében, hogy a fogyatékkal élők számára kedvezőbb feltételeket teremtsenek a munkaerőpiacra való belépéshez, valamint környezetük és az infrastruktúra az igényeikhez igazodjon?
László Andor
a Bizottság tagja. - A belga elnökség konferenciát rendezett Liège-ben a kohéziós politika jövőjéről az ötödik kohéziós jelentés alapján, amelyet Hahn biztos úrral együtt adtunk ki. A feltételesség volt az egyik fő vitatárgy, és ami az Európai Szociális Alapot illeti, a Göncz asszony által bemutatott helyzettel már foglalkozunk, és ebben az értelemben szeretnénk feltételességet kialakítani.
A feltételességnek számos jelentése van, és sajnos ezek közül néhányat tisztességtelennek vagy haladásellenesnek tartanak. Úgy gondoljuk, hogy a feltételesség valódi jelentése a strukturális alapokat illetően az, hogy nem csak a projektek és operatív programok tartalmával, hanem összefüggéseit tekintve is szükséges a tudatosság és a felelősség. Valóban kapcsolódnunk kell a társadalmi valósághoz, amikor különböző régiókban és mikrorégiókban programokat támogatunk, és ezt rendkívül komolyan fogjuk venni.
Nemrégiben néhány tagállammal közösségi alapú szolgáltatásokat dolgoztunk ki. Például az összes létező gyermekintézmény bezárását célzó és helyette családi típusú ellátást biztosító, illetve új családtámogatási szolgáltatásokat bevezető nagyratörő cselekvési terv végrehajtásának első lépéseként Bulgáriában az Európai Szociális Alap és az Európai Regionális Alap egy fogyatékos gyermekek intézményeinek bezárására irányuló közös projektet finanszírozott. E konkrét program 39 millió eurós költségvetésű, és ehhez hasonló programok nem csak Bulgáriában, hanem Szlovákiában is indultak.
Elnök

Tárgy: Anglo Irish Bank
Almunia biztos az ír pénzügyi ágazatról tett nyilatkozatában megjegyezte, hogy az Anglo Irish Bankkal kapcsolatban "néhány fontos szempont továbbra is pontosításra szorul”. Kifejtené-e a Bizottság, hogy melyek ezek a fontos kérdések?
Joaquín Almunia
a Bizottság alelnöke. - Elnök úr! Amikor Mitchell úr október 7-én előterjesztette e kérdéseket, a helyzet nem ugyanaz volt Írországban és az ír bankszektorban, mint ma. A válaszom figyelembe veszi a kérdésfelvetés óta történteket.
Szeptember 30-án, azaz hét nappal kérdésének beterjesztése előtt az ír pénzügyminiszter, Lenihan úr taglalta az Anglo Irish Bank szerkezetátalakításának teljes költségét, két lehetséges összeget megnevezve: egy 29 millió eurós közepes becslést, és egy 34 millió eurós magasabb becslést. Akkor az Anglo Irish Bank-ba irányuló, közalapokból származó tőkeinjekciók összesen körülbelül 23 milliárd euróra rúgtak.
Mint a válság kezdete óta minden alkalommal - banki és szerkezetátalakítási tájékoztatásunknak megfelelően -, amikor a pénzintézetek közalapokból származó tőkeinjekciókat kapnak, be kell számolniuk szerkezetátalakítási tervükről a Bizottságnak. Az Anglo Irish Bank-ról szóló hosszas vitát követően e szerkezetátalakítási tervről az ír kormány október 26-án számolt be. Ebben a szerkezetátalakítási tervezetben szerepelt egy forgatókönyv az Anglo Irish Bank lehetséges felszámolására és két bankra történő felosztására: egy eszközhelyreállítási bankra, amely a bank eszközeit számolja fel, illetve egy finanszírozó bankra, amely a szükséges forrásokat fedezi az eszközök felszámolásának folyamata során.
Az a forgatókönyv, amelyben az eszközök felszámolásra kerülnek, mind az állami segítségnyújtás szabályait, mind a versenyt illetően kevésbé problémás, mint az, amely szerint a bank tovább működik. Következésképpen tettem néhány nyilvános kijelentést, amelyben azt mondtam, hogy véleményünk szerint a feladat így nem olyan bonyolult, mint a más pénzintézetekre vonatkozó bizonyos szerkezetátalakítási tervekkel kapcsolatban számos tagállamban folytatott tárgyalások esetében.
Azóta dolgoztunk ezen a szerkezetátalakítási terven, amióta a kormány bemutatta a dokumentumot, egészen múlt vasárnapig, amikor is az ír kormány úgy döntött, hogy programot kérvényez az euróövezet tagállamai különböző támogatási mechanizmusainak felhasználásával. Most, a programról folytatott tárgyalások során kellő figyelmet kell szentelni az Anglo szerkezetátalakítási tervének. Remélhetőleg a következő néhány napban megállapodás születik az ír programról. Nagyon remélem, hogy igen.
Ennek keretében pontosabb válaszokat tudok adni az Anglo Irish Bank ír kormány által benyújtott szerkezetátalakítási tervéről, amelyet a döntésig jómagam fogok áttekinteni. Remélem, hogy ez azonnal megtörténik, amint a program elfogadásra kerül.
Emellett azt kell mondanom, hogy a program elfogadása és bevezetése kedvezőbb környezetet biztosít Írország pénzügyi és gazdasági problémáinak megoldásához. Remélhetőleg a stabil és erős alapokkal rendelkező ír gazdaság kedvező elbírálásban részesül, figyelembe véve a pénzügyi szektor szerkezetátalakításának szükségét, amely az ország problémáinak gyökere.
Gay Mitchell
Köszönöm válaszát, biztos úr. A "szerkezetátalakítás” szót a tisztelt Házon kívül sokat hangoztatják. Biztos úr! Meg tudná mondani nekünk, hogy ehhez való hozzájárulásként lát-e lehetőséget az Anglo Irish Bank egy részének átvételére vagy egy másik intézménnyel való összeolvadására, vagy arra számít, hogy a bankot végül felszámolják? Ez esetben az ír adófizetők visszakapják-e pénzüket vagy annak egy részét? Mi erről a biztos úr véleménye?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Elnök úr, biztos úr! Köszönetet szeretnék mondani a biztos úrnak a tájékoztatásért. Kérdésem kissé más ügyre vonatkozik. Biztos úr! Ön egy rendkívül nagy bankról, az Anglo Irish Bank-ról beszélt, de az általunk kapott információ arra utal, hogy más nagy ír bankoknak is problémáik vannak. El tudná mondani, hogy folynak-e hasonló tárgyalások más bankokkal kapcsolatban Írországban?
Brian Crowley
Én is meg szeretném köszönni a biztos úr válaszát.
Ami az Angloval kapcsolatban felmerült konkrét kérdést illeti: a Bizottság véleménye szerint különbözik-e az Anglo a meglévő zsíróbankoktól, ahogy Írországban nevezzük őket, mint például az Allied Irish Banks, a Bank of Ireland, az Ulster Bank és így tovább?
Másrészről, ami a biztos úr által adott magyarázatot illeti: kapcsolódik-e ez az ügy a javaslathoz, amelyet holnap jelent be az ír kormány arra a pénzintézetre vonatkozóan, amelyről a Nemzetközi Valutaalappal és az Európai Központi Bankkal tárgyal?
Joaquín Almunia
a Bizottság alelnöke. - Sajnos mivel a kérvényezett program tárgyalásai ebben az órában is folyamatosan zajlanak, nem tudok részletekkel szolgálni. Azt tudom mondani Mitchell úrnak, hogy az ír pénzintézetek ezen átszervezési programjai, illetve általában véve Írország pénzügyi szükségleteinek finanszírozási programja e nehéz időszakban remélhetőleg arra a pozitív eredményre fognak vezetni, hogy véget vetnek e rendkívül nehéz és problémás helyzetnek, és visszahelyezik az ír gazdaságot a fellendülés és a fenntartható növekedés útjára, amelyen korábban járt. Írország volt az egyik legjobb példa a gazdasági sikerre az euróövezetben és az Európai Unióban.
Az ír adófizetők tudomására kell hozni, hogy a jelenlegi szerkezetátalakításra felhasznált pénzüket, azzal a finanszírozással, amely remélhetőleg a két európai mechanizmusból fog érkezni a program elfogadását követően, illetve a Nemzetközi Valutaalap együttműködésével, vissza fogják kapni a jelenlegi ír probléma sikeres megoldása eredményeképpen.
Nem tudok részletekbe bocsátkozni. Ezzel kapcsolatban kérem megértésüket. Annyit tudok mondani, hogy vannak egyéb pénzintézetek, egyéb ír pénzintézetek is a jelenleg tárgyalt szerkezetátalakítási tervekben, illetve a Bizottság által vizsgáltak között. Látták az állami támogatási szabályaink hatásköreit. A Bank of Ireland esetében a szerkezetátalakítási terv tekintetében pozitív döntés született. Az Allied Irish Bank esetében szintén tárgyalunk a szerkezetátalakítási terv feltételeit illetően. A két lakásépítő szövetkezet, az EBS és az INBS esetében szintén fontolóra vettük a pénzintézetek átszervezését.
Azt kell mondanom, hogy két esetben, az Anglo Irish Bank és az INBS lakásépítő szövetkezet esetében dolgozunk a felszámolási forgatókönyvön. A többi esetben a szerkezetátalakítás remélhetőleg a pénzintézeteket jobb, életképesebb helyzetbe hozza a piacon, miután átszervezésükről döntöttek és azt megvalósították.
Elnök

Tárgy: Közös európai tudat kialakítása
Az egységesítés továbbélésének elengedhetetlen feltétele, hogy az Európai Unió polgáraiban közös európai tudat alakuljon ki. Tekintettel arra, hogy a kultúra és a művészetek területén tevékenykedő európai polgárok mobilitása válhat a közös európai tudat megszilárdításának leghatékonyabb eszközévé, milyen konkrét kezdeményezéseket szándékozik a Bizottság tenni az európai művészek tapasztalatainak és ismereteinek cseréje terén egy olyan finanszírozási program létrehozásának biztosítása érdekében, amely kizárólag az Európai Unión belüli művészeti megnyilvánulásokra irányul, valamint az adminisztráció egyszerűsítését és a transzeurópai művészeti együttműködési programok pénzügyi támogatását szolgálja?
Androulla Vassiliou
Elnök úr! A Bizottság teljesen egyetért a tisztelt képviselővel a kultúra és művészetek területén tevékenykedő polgárok határokon átnyúló mobilitásának nagy jelentőségét illetően. Mi is teszünk erőfeszítéseket mobilitásuk akadályainak felszámolására.
Ezen erőfeszítések közé tartozik például a társadalombiztosítás, a harmadik országok művészeire vonatkozó útlevél- és vízumszabályok, az adózás és természetesen a mobilitási kérdésekről való jobb tájékoztatás összehangolása. A kulturális ágazat szakértői a mobilitás előmozdítását tárgyalják olyan munkacsoportokban, amelyekben a tagállamok és a kulturális ágazat is képviselteti magát, szem előtt tartva az európai kulturális menetrend célkitűzéseinek alkalmazását.
A Kultúra program (2007-2013) értelmében a Bizottság támogatja azokat a projekteket és tevékenységeket, amelyek elősegítik a kultúra területén tevékenykedő polgárok határokon átnyúló mobilitását, ösztönzik a művészeti és kulturális alkotások országok közötti mozgását és elősegítik a kultúrák közötti párbeszédet. 2009-ben a Bizottság által finanszírozott projektek körülbelül 80%-a helyezte középpontba a kulturális alkotások mozgását és a kultúra területén tevékenykedő polgárok mobilitását.
A Bizottság természetesen még mindig erőfeszítéseket tesz, ahogy említettem, a programhoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében. A program útmutatója, a 2008-2013 közötti időszakra vonatkozó naptár, a jó projektek példái és a tagállamok kulturális kapcsolattartó pontjai mind a hozzáférést egyszerűsítik. Az eddig összegyűjtött tapasztalat hasznos lesz a jövőbeli kulturális programokkal kapcsolatos eljárások kidolgozásához.
A Parlament által elfogadott kezdeményezést követően a Bizottság kísérleti projekteket valósított meg a művészek mobilitásának ösztönzésére 2008-ban és 2009-ben. E projektek célja az volt, hogy az európai művészek karrierjük építése érdekében lehetőséget kapjanak tevékenységeik kibővítésére, új közönség elérésére, tapasztalataik cseréjére és az egymástól való tanulásra.
E kísérleti projektek eredményei szerepelni fognak a jövőbeli kulturális programokban, és természetesen segítik a tagállamok szakértői bizottságait a nyitott koordinációs módszer keretében. Hosszú távon minden, amit említettem, segíteni fogja a közös európai tudat kialakítását az Európai Unió állampolgárai körében.
Georgios Papastamkos
(EL) Elnök úr! Köszönöm a biztos asszony részletes válaszát. Az európai kulturális időképen gyülekeznek a szétesés felhői, miként azt mindannyian tudjuk. Létezik a számok Európája, a jogi Európa, de léteznek köztünk olyanok is, akik a kultúra, az oktatás, a művészet, a művészeti mobilitás, a páneurópai kulturális alkotás Európáját képzelik el.
Én azok közé tartozom, akik hiszik, hogy ezek az alapok, ezek Európa kulturális alapjai, és biztos, stabil tényezői az európai egyesítés folyamata további dinamikus támogatásának. Adjunk a kultúrának és a művészi alkotásnak lendületet, és százalékos arányban - hogy saját szabályomtól egy pillanatra eltérve számokról beszéljek - növeljük az európai GDP-t a kultúrával és a művészi alkotással.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Elnök úr! Szeretném megköszönni a biztos asszonynak ezt az érdekes tájékoztatást, de a kérdésem és aggályom a költségvetési helyzethez kapcsolódik. Jól tudjuk, hogy ma bizonytalan helyzetben vagyunk a tekintetben, hogy mekkora lesz az elérhető költségvetés jövőre. Erre vonatkozólag szeretném megkérdezni, biztos asszony, hogy e problémák érintik-e bármilyen konkrét módon az ön által említett rendkívül érdekes terveket?
Androulla Vassiliou
Elnök úr! Hadd kezdjem azzal, hogy Papastamkos úrral teljes mértékben egyetértek. Néhány nappal ezelőtt részt vettem Berlinben egy hatalmas fórumon, a "Soul for Europe”-on, ahol jelen voltak valamennyi kulturális ügynökség képviselői. Megvitattuk ezeket a kérdéseket, és azt mondtuk, hogy Európa nem csupán gazdasági unió; Európa a kultúrával kezdődik.
Ahogy Jean Monnet írja emlékirataiban: "ha újrakezdhetném, a kultúrával kezdeném”. Ezzel és az ebbe az irányba tartó erőfeszítéseinkkel teljes mértékben egyetértek.
a Bizottság tagja. - Egyetértek önnel, de attól tartok, mint amitől mindenki más, hogy a kormányok, mihelyt elkezdik megkurtítani a költségvetéseket a szűkös időkben, a nyilvánvalóval fogják kezdeni: a kultúrával - amint azt bizonyos esetekben már láttuk -, az oktatással és az egészségüggyel. Egyetértek azzal, hogy ez rendkívül szűklátókörű politika, és helytelenítenünk kell, mivel hosszú távon mindannyian érezni fogjuk ennek utóhatásait.
Elnök

Tárgy: Az Európai Unió és a sportegyesületek közötti strukturált párbeszéd a közös érdekekről és a lehetséges konkrét lépésekről.
A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével és a sport kiemelkedő jelentőségének elismerésével valódi európai távlatok nyíltak meg a sportot illetően. Az új rendelkezések lehetővé teszik az Európai Unió részére, hogy támogassa, koordinálja és integrálja a tagállamokban zajló fellépéseket, előmozdítva ezzel a pártatlanságot és az átláthatóságot a sportversenyeken, valamint lendületet adva a sportszervezetek közötti együttműködésnek. Elismerést nyert továbbá a sportolók, és különösen a fiatalok fizikai és szellemi épsége védelmének fontossága.
A Szerződésben foglalt rendelkezések tükrében mit vár az Európai Bizottság a nemzetközi sportegyesületektől annak érdekében, hogy megvalósuljon a közös érdekekről folyó, egyre építőbb jellegű párbeszéd? Milyen konkrét lépéseket szándékozik a Bizottság tenni a párbeszéd előmozdítása érdekében, valamint hogyan kíván gondoskodni a Szerződésben foglalt, a sportra vonatkozó hatáskörök maradéktalan érvényesüléséről?
Androulla Vassiliou
a Bizottság tagja. - 2007-ben a Bizottság elindított egy strukturális párbeszédet a sport érdekeltjeivel a 2007-es sportról szóló fehér könyv alapján.
Az EU sportminiszterei és az Európai Tanács felhívásait követően 2008-ban a Bizottság elkötelezte magát a párbeszéd további erősítése mellett, illetve amellett, hogy a nemzetközi sportszervezeteknek előkelőbb helyet biztosít az Európai Unióval való párbeszédben. Ez rendszeres eszmecseréket eredményezett a Bizottság és a Nemzetközi Olimpiai Bizottság, illetve nemzetközi sportszövetségek között.
2008-ban a Bizottság megalapította az EU sportfórumát. Ezt a strukturált párbeszédek szívének tekintik, amely évente egyszer összegyűjti a sportban érdekelt összes jelentős, nemzetközi, európai és nemzeti szintű szervezetet, beleértve a vezető testületeket és a nem kormányzati sportszervezeteket. A következő fórum 2011 februárjában kerül megrendezésre Budapesten, ahol a Bizottság közzé kívánja tenni az új uniós sportmenetrendről szóló közleményét a sportban érdekeltek számára.
A Bizottság a találkozók és események szervezésénél nagy figyelmet fordít a sportmozgalom kiegyensúlyozott és átfogó képviseletére. Elkötelezett a párbeszédben, valamint figyelembe veszi a sport sajátos szervezettségét, a napirendre kerülő témák összetettségét, és természetesen a sport szereplőinek diverzitását. A sportmozgalommal való strukturált párbeszéd megerősítése létfontosságú lesz az uniós sportmenetrend sikere szempontjából, amelyet a Bizottság a Lisszaboni Szerződés alapján javasolni kíván. E megerősített párbeszéden belül helyet kapnak a tagállamok, az Európai Parlament és a Bizottság is.
Iva Zanicchi
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim! A Lisszaboni Szerződés ratifikálását követően és a sport különleges jellegének felismerésével az út nyitva áll, hogy a sportnak valódi európai dimenziót adjunk.
Az új rendelkezések lehetővé teszik, hogy az Európai Unió támogassa, koordinálja és integrálja a tagállamok cselekvési terveit, a sportversenyeken való tisztességesség és nyitottság, valamint a sportért felelős testületek együttműködésének elősegítésével. Az egyezmény elismeri a sportolók, különösen a fiatalok testi és szellemi integritásának védelmét.
A Szerződés rendelkezéseinek fényében milyen lépéseket vár a Bizottság a nemzetközi sportszövetségektől a közös érdekű ügyekkel kapcsolatos még gyümölcsözőbb párbeszéd elindítása érdekében? Milyen konkrét intézkedéseket fog tenni a Bizottság, hogy e párbeszédet támogatása és a Szerződésben említett, sportban rejlő erő kiaknázása céljából?
Salvatore Iacolino
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim! Rendkívül figyelmesen hallgattam a Bizottság válaszát. Szeretném megkérdezni a Bizottságot az illegális fogadásokkal kapcsolatos álláspontjáról, azokról a törvénytelen fogadásokról, amelyek a futballbajnokságok és más sportversenyek sajátos velejárói, és hogy szándékában áll-e az imént említett program részeként külön figyelmet szentelni ennek az aspektusnak, amely kockára teszi a versenyeket és aláássa a sportversenyeket jellemezni hivatott tisztességességet.
Androulla Vassiliou
a Bizottság tagja. - Hadd kezdjem az utolsó kérdéssel. Barnier biztos foglalkozik ezzel a kérdéssel. Természetesen részletesen tájékozódni fogok a munkájáról. Úgy tudom, hogy 2011-ben fogja közzétenni a zöld könyvet annak érdekében, hogy e rendkívül fontos ügyben elkezdődjön a konzultáció. Biztosíthatom önt, hogy már csak a tárcámmal járó érdeklődésem miatt is követni fogom az eseményeket.
Ahogy a bevezetőmben mondtam, közzé fogok tenni egy sportról szóló közleményt. Ez lesz a legelső közlemény a sporttal kapcsolatos politikai menetrendről - remélhetőleg január elején -, és a közleményben a tisztelt képviselő által említett valamennyi kérdéssel foglalkozni fog. Az első ismertetésre és vitára, ahogy már említettem, a strukturált párbeszéd során, a sportfórum keretében fog sor kerülni Budapesten, jövő februárban.
Elnök

Tárgy: Az adórendszer problémái Görögországban
Az egyetértési megállapodás aláírásával Görögország az alapvető adókat illetően jelenleg az elsők között van Európában: a harmadik legmagasabb hozzáadottértékadó-kulcsot alkalmazza, a harmadik helyet foglalja el az üzemanyagok jövedéki adója és a biztosítási díjak tekintetében, továbbá szintén a legszigorúbbak közé tartozik a vállalatok megadóztatása és a nominális adóterhek szempontjából. Egy ilyen szigorú adózás bevezetése Görögországban, összekapcsolva a bérek és a nyugdíjak egyidejű korlátozásával, nem vonja maga után a bevételek várt emelkedését; éppen ellenkezőleg, ennek következtében súlyosbodik a recesszió és a piac továbbra is fulladozik, nő a szegénység, különösen, ami az elemi szükségleteket illeti, a bérből élők és a nyugdíjasok egyre nagyobb nehézségekkel küzdenek megélhetésük biztosítása során, valamint vállalatok százai zárnak be.
Mivel az Unió célja a költségvetési kiigazítás és a társadalmi szükségletek kielégítése egyszerre, az egyetértési megállapodás aláíró feleként milyennek ítéli meg a Bizottság a szóban forgó pénzügyi intézkedéseket?
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. - Miként azzal a tisztelt képviselő is tisztában van, Görögország számos adóügyi intézkedést vezetett be a költségvetési hiány csökkentése érdekében. Ezt a gazdasági kiigazítási programot a Bizottság, a Nemzetközi Valutaalap és az EKB is jóváhagyta. Ehhez a feltételhez kötötte a 110 milliárd eurós finanszírozást, amelyet az euróövezet tagállamai és a Nemzetközi Valutaalap bocsát rendelkezésre.
2010. augusztus 6-án a görög kormány benyújtott egy jelentést a Tanácsnak és a Bizottságnak az adóintézkedések bevezetéséről és az átfogó strukturális reformokról. A tisztelt képviselő a Bizottság Tanácshoz intézett, 2010. augusztus 19-i közleményében utánanézhet a Görögország által a 2010. május 10-i 2010/320/EK tanácsi határozatnak való megfelelés érdekében, 2010 első felében bevezetett intézkedések részletes és alapos értékelésének.
Ez az értékelés főként arra a következtetésre jut, hogy a költségvetés végrehajtása pozitív fejleményeket mutat 2010 első felében, mivel a költségvetési hiány a tervezettnél gyorsabb ütemben csökken, amely főleg a vártnál alacsonyabb kiadások eredménye. Ezenfelül a tervezett költségvetési kiigazítás keretében a görög kormány kiadási és bevételi intézkedései összetételének aránya figyelembe veszi a főbb szociális és gazdasági tényezőket, különösen a strukturális reformcsomag, illetve a mikroökonómiai környezet és a közszféra működésének javítását célzó intézkedések lehetséges kiegészítő jellege szempontjából.
Konstantinos Poupakis
(EL) Biztos úr! Az Európai Bizottságnak a következő kiegészítő kérdést szeretném feltenni: mint a nyilatkozat aláírója milyen javaslatokat szándékozik tenni Görögországnak, figyelembe véve, hogy az adózás jelenlegi magas szintje a vállalkozások bezárását, vagy egyéb, kedvezőbb adózású szomszédos országba való áttelepítését, ugyanakkor pedig a bejövő befektetési tőke, a tőkemegtérülés és általában véve a vállalkozói kedv csökkenését eredményezte.
Nikolaos Chountis
(EL) Elnök úr, biztos úr! Vissza szeretnék térni egy témára, amelyet tisztelt képviselőtársam kérdésében vetett fel. A kormány által a memorandum alapján alkalmazott adónövelés és adópolitika révén Görögországban felszökött az infláció és jelenleg 6%-nál magasabb, amely a legmagasabb Európában. Rehn úr az egyik kérdésre válaszolva egyetértett azzal, hogy a magas infláció a héa-növekedés, más szóval a fiskális politika eredménye.
Azt a kérdést szeretném feltenni, hogy a Bizottság véleménye szerint valóban ezek az adóintézkedések vezettek-e a begyűrűző - a görög gazdaság versenyképességét aláásó - inflációhoz, továbbá milyen intézkedéseket javasolnak a görög kormánynak e probléma kezelésére.
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. -
A kérdések igazából eléggé hasonlóak, és itt hangsúlyoznom kell, hogy Görögország esetében hatalmas költségvetési hiány kellett kezelni. Mindannyian tudjuk, hogy a hiány kezelésére nincsen csodaszer. A tagállamoknak költségvetési helyzetük megszilárdítása érdekében vagy csökkenteniük kell a kiadásaikat, vagy növelniük kell az adókat, vagy egyszerre mind a kettőt. A Bizottság hozzáállása rendkívül egyértelmű, miszerint a tagállamnak kell kiválasztania a hiányt kezelő intézkedéseket. Görögország vegyes intézkedéseket hozott mind a kiadási oldalon, mind a bevételi oldalon.
A Bizottság nem írhatja elő a tagállamoknak, hogy milyen konkrét adót növelhetnek vagy csökkenthetnek. Ebben a kérdésben a tagállam dönt.
Eddig a görög program jól működik, és úgy gondolom, hogy a görög hatóságok meg fogják hozni valamennyi szükséges jövőbeli intézkedést a költségvetési helyzet javítására.
Elnök

Tárgy: A cigarettacsempészetből adódó csalások és vámveszteségek
Aggasztja-e a Bizottságot, hogy riasztó méreteket ölt az illegális cigaretták csempészete harmadik országokból Írországba és más tagállamokba? Ennek következtében hiány keletkezik az EU fontos pénzügyi forrását képező vámbevételekben, amelyek az uniós költségvetés 15%-át teszik ki. A tagállamokat is veszteség éri a jövedéki adók terén. Milyen módon kívánja a Bizottság lehetővé - vagy akár kötelezővé - tenni a tagállamok számára az EU külső határain történő ellenőrzések fokozását a vámcsalás problémájának megoldása érdekében?
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. - A határellenőrzéseket illetően a vámellenőrzéseknek az EU pénzügyi, biztonsági és védelmi érdekeinek védelmét kell egyensúlyban tartaniuk a törvényes kereskedelmi érdekekkel.
Ezen oknál fogva kialakított egy közösségi kockázatkezelési keretrendszert, amely lehetővé teszi a biztonsági és védelmi vámellenőrzések közös kockázati kritériumok és előírások alapján történő végzését.
Az EU-ban évente 1,5 millió tonna tengeri rakományt és 12 millió tonna légirakományt ellenőriznek. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 209. cikkének első bekezdése értelmében a tagállamok vámhatóságai felelősek a szóban forgó uniós jogszabályozás alkalmazásáért.
Ezért ők felelnek a vámellenőrzések megszervezéséért a fizikai határokon és másutt a Közösségi Vámkódexben meghatározott kockázatkezelési módszerek alapján.
A cigarettacsempészetet illetően a Bizottság aktív szerepet vállal abban, hogy segítse a tagállamokat a nemzetközi cigarettacsempészet jelenségével szembeni fellépésben, illetve hogy felszámolják a kereskedelemért felelős bűnszervezeteket.
Nevezetesen az Európai Csalás Elleni Hivatal segíti az uniós végrehajtó hatóságokat az operatív esetek során, és koordinálja a nagy vámügyi és bűnügyi nyomozásokat a tagállamok és a harmadik országok között.
Az európai kölcsönös segítségnyújtás rendelkezéseinek vámügyekben való alkalmazásával, illetve az EU és harmadik országok között kötött egyezményekkel az OLAF közös vámügyi műveleteket szervez az uniós tagállamokkal és harmadik országokkal konkrét problémák esetén, mint például a Matthew II művelet, amely a keleti határ útforgalmára irányult, vagy a Sirocco művelet, amely a Kínából az EU-ba irányuló nyílt tengeri konténerszállítmányokra irányult.
Végezetül, az OLAF a Hercule II program keretében pénzügyi támogatást nyújt a tagállamoknak kifejezetten a cigarettacsempészettel kapcsolatos intézkedésekre, például speciális röntgenfelszerelések beszerzésére, amelyek a határokon, illetve a regionális műveletek során használatosak.
Emellett együttműködési megállapodásokat kötöttünk 2010-ben a British American Tobacco és az Imperial Tobacco Limited vállalattal, illetve 2004-ben és 2007-ben a Philip Morris International és a Japan Tobacco International vállalattal. Ezek a jogilag kötelező megállapodások átfogó intézkedéseket állapítanak meg e vállalatok termékei illegális dohánypiacon való jelenlétének csökkentésére.
Jim Higgins
Köszönetet szeretnék mondani a biztos úrnak rendkívül átfogó válaszáért. Ahogy elmondta, a dohánycsempészet rendkívül jövedelmező üzlet. Rendkívül sok a hamisítvány, amelyek tökéletesen csomagoltak és címkézettek.
A közelmúltban az ír vámhatóságok vezetőjével találkoztam a dublini várban, és elmondta, hogy ötből egy cigaretta - az Írországban, e kis országban elszívott cigaretták 20%-a - Kínából érkezik, és amikor elkobozták és elemezték ezeket, dohány és kutyaürülék keverékét találták. Valóban szükség van a szabályozás szigorítására.
Üdvözlöm a nemzetközi együttműködést, de még mindig borzasztóan sok a munkánk. Tulajdonképpen azt szeretném kérni, hogy biztosítsanak több forrást az OLAF-nak, az Európai Csalás Elleni Hivatalnak.
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. - Igyekszem nagyon röviden válaszolni. Ez esetben a válasz valószínűleg szükségtelen, de el szeretném osztani az aggályait.
A jövő hónapban Kínába utazom, hogy megvitassam más vámügyekhez kapcsolódó kérdések mellett a cigarettacsempészet kérdését. Számos intézkedést vezetünk be a kínai hatóságokkal együttműködve a probléma kezelésére. Miként ön is rámutatott, igaz, hogy még mindig Kína a hamisított cigaretták fő forrása, így szoros együttműködésben kell dolgoznunk velük a problémával szembeni fellépés érdekében. Hangsúlyoznom kell, hogy a kínai hatóságok készen állnak az együttműködésre.
Elnök

Tárgy: Közös konszolidált társasági adóalap
Ismertetné-e a Bizottság, jelenleg milyen javaslatai várnak elfogadásra a közös konszolidált társasági adóalap vonatkozásában, bemutatná-e a javasolt ütemtervet, és felvázolná-e, miért e politikát gyakorolja?
Tárgy: Társaságiadó-kulcs Írországban
A nemzetközi médiában rengeteg találgatás hangzik el, ezért a jelenlegi válságban a piacok számára megnyugtató jel lenne, ha tudnák, hogy a Bizottság javaslata semmilyen módon nem befolyásolja majd Írország gazdasági modelljének e kulcsfontosságú elemét.
Ismertetné-e a Bizottság világosan és egyértelműen, hogy az EU semmilyen intézkedést nem fog előterjeszteni, amely befolyással lenne az írországi társaságiadó-kulcsra?
Tárgy: A közös konszolidált társasági adóalap (KKTA)
Nyilatkozatával megerősítené-e a Bizottság, hogy a javasolt KKTA-kezdeményezés nem lesz hatással a tagállamok egyéni konszolidált társasági adóalapjuk meghatározására vonatkozó képességére?
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. - Ezt a három kérdést a közös konszolidált társasági adóalappal kapcsolatban tették fel?
A Bizottság nem tervez javaslatot tenni a társaságiadó-kulcsokra. Az adókulcsok közti különbség lehetővé tesz egy bizonyos mértékű adóversenyt, amelyet a belső piacon fenn kell tartani. Emellett az adókulcsokon alapuló tisztességes adóverseny nagyobb átláthatóságot jelent, és lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy mind a piaci versenyképességüket, mind a költségvetési szükségletüket megfontolják az adókulcsok megállapításánál.
A társasági adóalapokra vonatkozóan ellenben a Bizottság egy ideje már dolgozik egy közös konszolidált társasági adóalapra vonatkozó javaslaton. Ez a kezdeményezés, mint az egységes piac növekedési potenciáljának kiaknázására irányuló stratégiai kezdeményezés a 2011-es bizottsági munkaprogramban szerepel. Központi javaslatként szerepel az egységes piacról szóló jogszabályban is, amelyet 2010. október 27-én fogadtak el.
Jelenleg a Bizottság azt tervezi, hogy 2011 első negyedévének végére javaslatot fogad el. A közös konszolidált társasági adóalap a társaságok adóalapjának kiszámítására vonatkozó közös szabályrendszer, amelynek nincsen befolyása az adókulcsokra. Továbbra is a tagállamok határozzák meg saját társaságiadó-kulcsaikat. A Bizottság úgy gondolja, hogy a közös konszolidált társasági adóalappal való továbblépés a megfelelő, átfogó megoldása a határokon átnyúló, a növekedést akadályozó fiskális akadályok leküzdésének.
A jelenleg az EU-ban létező 27 rendkívül különböző társaságiadó-rendszer azt jelenti, hogy a társaságok jelentős adóakadályokkal és adminisztrációs terhekkel szembesülnek, amely elbizonytalanítja, sőt, megakasztja működésüket az egységes piacon, és negatívan érinti versenyképességüket különösen a kkv-k esetében. Ez a rendkívül változó környezet jelentős piaci torzulásokhoz és akadályokhoz vezet, és jelentős megfelelőségi költségekkel jár.
Marian Harkin
Szeretném megköszönni a biztos úr válaszát. Tökéletesen értem, amit az adókulcsok és adóalapok közötti különbségről mond, de a vállalatok egyik kérdése - különösen külföldi, közvetlen befektetés Európába érkezésekor -, hogy bizonyosan tudják előre a tranzakció adóvonzatait. Ha ennek a kalkulációnak része a rendeltetési hely szerinti eladás, amelyet nem tudnak előre kiszámítani, akkor valódi bizonytalanság áll fenn e vállalatok számára. Úgy gondolom, hogy ez ellenérdekeltséget jelent a külföldi közvetlen befektetések számára. Számos egyéb kérdésem van, de tudom, hogy szűkös az időnk, így örülnék, ha a biztos úr erre az egyre válaszolni tudna.
Pat the Cope Gallagher
Szeretném megköszönni a biztos úrnak ezt az átfogó választ, de megkérdezném, hogy megerősíti-e, hogy a Lisszaboni Szerződés magába foglal egy részletes jegyzőkönyvet az adózásra és a tagállamoknak az adóra vonatkozó javaslatok vétójogára vonatkozóan?
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. - Eltérhet a véleményünk az adózás bizonyos alapelveiről, amely minden esetben eléggé kényes téma. A közös konszolidált társasági adóalap legnagyobb támogatói a vállalkozások, erre egyértelmű bizonyítékaink vannak. Ezt megértem, hiszen ha 27 különböző tagállam 27 különböző adórendszerét kell átlátni, az nagy zűrzavart okoz számukra.
A külföldi közvetlen befektetést illetően: ha el tudjuk fogadni ezt a javaslatot, akkor egyhangúlag kell elfogadnunk. Ha egyet tudunk érteni, akkor ez segíteni fogja a külföldi közvetlen befektetést, mivel a külföldi befektetőknek, akik nem egy, hanem több tagállamban is be kívánnak fektetni, egy társasági adórendszert kell kezelniük, nem többet, ami nagy előnyt jelent a külföldi befektetőknek. A lehetséges befektetőkkel való kétoldalú tárgyalások során valóban hangsúlyozták a 27 adórendszer kérdését, mint a külföldi közvetlen befektetés ösztönzésének akadályát.
Végezetül, ha a közös konszolidált társasági adóalapról beszélünk, nem beszélünk adókulcsokról. Egyértelmű, hogy ennek nincsen köze a tagállamok adóügyi döntéseket illető szuverenitásához, mivel még a közös konszolidált társasági adóalap környezetét illetően is ők dönthetik el a társaságiadó-kulcsokat szükségleteik, szociális rendszereik, közszolgáltatásaik stb. alapján. Így a javaslat maga nem csökkenti a tagállamok adóügyekkel kapcsolatos szuverenitását.
Elnök
Időhiány miatt a megválaszolatlan kérdésekre írásbeli válaszok érkeznek (lásd a mellékletet).
Ezzel a kérdések órája lezárul.
(Az ülést 20.35-kor berekesztik, és 21.00-kor folytatják.)
