Az Európai Ombudsman tevékenysége (2008) (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a Petíciós Bizottság nevében Chrysoula Paliadeli által készített jelentés, amelynek témája az Európai Ombudsman 2008. évi tevékenysége.
Chrysoula Paliadeli
előadó. - (EL) Elnök úr, hölgyeim és uraim, biztos asszony! 2009. április 21-én az Európai Ombudsman benyújtotta 2008. évi tevékenységéről szóló éves jelentését az Európai Parlament leköszönő elnöke, Hans-Gert Pöttering számára. Ugyanebben az évben szeptember 14-én Nikiforos Diamandouros ugyanezen jelentés tartalmát benyújtotta a Petíciós Bizottságnak, amely korábban már felkért egy jelentéstervezet kidolgozására, amelyet a Petíciós Bizottság tagjai 2009. október 1-jén egyhangúlag elfogadtak.
Az írásbeli jelentés két dokumentumot tartalmaz: egy rövid, hatoldalas áttekintést és egy bővített változatot, amely bemutatja az Ombudsman tevékenységét, a statisztikai adatokat és azok részletes magyarázatát az eljárások és a helyes gyakorlatok tökéletesítése érdekében.
Az adatokat és az eredményeket mindkét dokumentum példák felhasználásával, felhasználóbarát módon mutatja be, aminek köszönhetően az olvasó számára egyszerűbb a szöveg megértése, értékelése és felhasználása.
A korábbi jelentésekkel összehasonlítva a statisztikai adatok újfajta bemutatása és az eredmények értékelése érthetőbbé, és mindenekelőtt hasznosabbá tette a jelentést, mivel az így túlmutat az adatok egyszerű rögzítésén, és politikai kérdésekkel, valamint a fejlődés módjaival is foglalkozik.
2008-ban minden korábbinál több vizsgálat lezárására került sor. Az ügyek többsége az Európai Bizottsággal volt kapcsolatos, míg jóval kevesebb vonatkozott az Európai Parlament ügykezelésére. A leggyakoribb hivatali visszásság az átláthatóság hiánya volt. Az ügyek egyharmadában a panaszos megelégedésére békés megoldás született. Néhány esetben az Ombudsmannak kritikai észrevételt kellett tennie az érintett közigazgatási intézmények számára. Ennél is kevesebb volt azoknak az ügyeknek a száma, amelyben részletes véleményre volt szükség, míg egy esetben külön jelentést kellett benyújtani a Parlamenthez, amelynek nyomán különleges állásfoglalás született a panaszos javára. 2008-ban az Ombudsman hivatalból vizsgálatot folytatott a késedelmes bizottsági kifizetések ügyében, és újabb vizsgálat indítását jelentették be. Az Ombudsman legfőbb célja az volt, hogy biztosítsa a polgárok jogainak tiszteletben tartását, és ezáltal erősítse az európai polgároknak az európai intézmények iránti bizalmát.
E cél elérése érdekében az Ombudsman úgy döntött, hogy az Ombudsmanok Európai Hálózata révén javítani fogja a polgárok részére a jogaikról nyújtott tájékoztatás minőségét. Ezzel egyidejűleg az intézményi szerepköre által ráruházott megszokott problémamegoldási eljárások révén az Ombudsman megerősítette kapcsolatát az európai intézmények számos képviselőjével és tisztviselőjével, ezúton népszerűsítve a szolgáltatási kultúrát az EU igazgatási szolgálatain belül, ami kétségtelenül elősegíti az európai polgárok és az európai intézmények közötti kölcsönös tisztelet általános célkitűzésének megvalósulását. E kampány egyik kézzelfogható eredménye volt a petíciók számának növekedése 2008-ban, amely azt jelzi, hogy több európai polgár értesült az Ombudsman intézményéről, és döntött úgy, hogy hozzá fordul azzal a céllal, hogy az Európai Unió igazgatási és egyéb szolgálatainak megfelelő ügykezelésével és működésével kapcsolatban panaszt tegyen.
Az Ombudsman honlapját 2008-ban rendszeresen frissítették annak érdekében, hogy modern, dinamikus és interaktív szolgáltatássá váljon. Az Európai Ombudsman éves jelentéséről szóló szóbeli jelentés első szakaszának lezárásaként azt várjuk, hogy az Európai Parlamenttel folytatott építő jellegű munka a jövőben is hasonlóan folytatódik majd, hogy az intézmény tevékenységét a nemzeti igazgatási hatóságok körében a helyes igazgatás modelljeként népszerűsítik majd, valamint hogy ez az intézmény a továbbiakban kommunikációs csatornaként fog szolgálni az európai intézmények és az európai polgárok között.
Nikiforos Diamandouros
Európai Ombudsman. - Elnök úr! Köszönöm a lehetőséget, hogy a 2008. évi éves jelentésemmel kapcsolatban felszólalhatok a Parlament előtt.
Köszönetet szeretnék mondani a Petíciós Bizottságnak, elsősorban pedig a Petíciós Bizottság elnökének, Mazzoni asszonynak, valamint az előadónak, Paliadeli asszonynak a hasznos és építő jellegű jelentésért. A bizottsággal nagyszerű munkakapcsolatot ápolunk. A bizottság értékes támogatást nyújt és tanácsokkal szolgál számomra, miközben teljes mértékben tiszteletben tartja, hogy ombudsmanként kötelességem pártatlannak és függetlennek maradni.
A Parlament és az Ombudsman egyaránt arra törekszik, hogy az EU polgárai és lakosai maradéktalanul élhessenek az őket megillető jogokkal. Ezt különbözőképpen próbáljuk elérni. Az Ombudsman hatásköre korlátozottabb; én csupán az EU intézményei és szervei ellen benyújtott panaszokkal foglalkozhatok, míg a Petíciós Bizottság a tagállamok tevékenységét is vizsgálhatja. Továbbá a Parlament önálló politikai szerv, és elbírálhatja a jogszabályok módosítását vagy akár új jogszabályok létrehozását kérő petíciókat. Ezzel szemben saját szerepem abban merül ki, hogy foglalkozom a panaszokkal, segítek a panaszosoknak feltárni a hivatali visszásságokat, és megkísérlem ezeket orvosolni.
A saját hatáskörömbe tartozó jogellenes magatartás minden esetben a hivatali visszásság valamely formája. Az EU intézményei és szervei számára azonban nem elegendő, ha követik a jogszabályokat. Emellett következetesen és jóhiszeműen kell eljárniuk. Az általuk elfogadott szabályokkal és elvekkel összhangban kell cselekedniük, és bizonyítaniuk kell szolgáltatásszemléletű hozzáállásukat, például azáltal, hogy tisztességesen, gyakorlatiasan és udvariasan kezelik az ügyeket. A polgárközpontú szolgáltatási kultúra kialakítása és megőrzése tulajdonképpen a helyes hivatali magatartás elvének központi eleme.
Az Ombudsmannak a Parlamenttel ápolt kiváltságos kapcsolata jelenti a kulcsot ahhoz, hogy a polgárok számára kedvező eredményeket biztosíthassunk. A bírósági ítéletekkel ellentétben az Ombudsman döntései jogilag nem kötelező erejűek. Csupán a meggyőzés eszközével élhetek, ha rá szeretném bírni az EU intézményeit és szerveit, hogy kövessék ajánlásaimat. Amennyiben ezt megtagadják, meghatározó jelentőséggel bír, hogy az Ombudsman a Parlamenthez fordulhat segítségért.
Amikor például egy intézmény egy alapvető elvi kérdéseket felvető ügyben nem tesz eleget az ajánlásnak, külön jelentést nyújthatok be a Parlamentnek. Például 2008-ban történt az az eset, amikor a Bizottság egy életkor alapján történő hátrányos megkülönböztetéssel kapcsolatos ügyben nem volt hajlandó módosítani álláspontján. Hálás voltam érte, hogy a Parlament haladéktalanul tárgyalta a jelentést, és hogy Martínez úr Martínez jelentése, amelyet a 2009. májusi plenáris ülésen ellenszavazat nélkül fogadtak el, maradéktalanul tükrözte az általam felvetett aggodalmakat.
Éves jelentésem a panaszok kezelése, a helyes hivatali magatartás elősegítése és az Ombudsman szerepével kapcsolatos tájékoztatás nyújtása terén elért előrelépést mutatja be. A nyitó oldalakon ismertetettek szerint komoly erőfeszítést tettünk arra, hogy a jelentés felhasználóbarát legyen, és az olvasók egyszerű, világos és átfogó tájékoztatást kapjanak az Ombudsman munkájáról.
Ez alkalommal arra is lehetőség volt, hogy a korábbiaknál jóval hamarabb tegyük közzé a jelentést. Ezenfelül készült egy új, hatoldalas áttekintés is. Ez az új kiadvány tartalmazza a panaszosok számára elért legjelentősebb eredményeket, és rávilágít a múlt év fő politikai kérdéseire.
Az Ombudsman 2008-ban rekord számú - pontosan 355 - vizsgálatot zárt le, amelyek többsége egy éven belül lezárult. Örömmel mondhatom, hogy az EU intézményei és szervei általában igyekeztek megoldani az általam tudomásukra hozott problémákat. A békés megoldással vagy megegyezés útján rendezett ügyek nagyobb száma egyaránt kedvező és elismerésre méltó eredmény.
A 2008-ban lezárt ügyek közül 8 jól példázza az általam felvetett problémák kezelése során az intézmények és a szervek részéről megvalósított helyes gyakorlatot. Az érintett intézmények és szervek a Bizottság, a Tanács, a Bíróság, az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO), az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA). A jelentés a 8 sikeres ügyet a valamennyi intézmény és szerv által követendő helyes hivatali magatartás példáiként tartalmazza.
Ezek közül kettőről röviden beszámolnék.
A Bizottság egy fizetési vitával kapcsolatos eljárás során végig építő jelleggel működött közre. Ennek eredményeképpen az érintett vállalat 100 000 EUR összegű hátralékos kifizetéshez jutott hozzá.
Az EPSO beleegyezett, hogy a jelöltek kérésre megtekinthessék a felvételi eljárás során alkalmazott értékelési kritériumokat, valamint az egyéni ponteredmények részleteit feladatonkénti bontásban.
2008-ban összesen 3406 panasz érkezett az Ombudsmanhoz. Ez 2007-hez képest 6 százalékos növekedést jelent.
A nyilvántartásba vett ügyek közel 80 százalékában a panaszos segítséget kapott: vizsgálatot indítottunk, panaszát az illetékes hatósághoz továbbítottuk, vagy tanácsadást biztosítottunk számára. Sokszor azt tanácsoljuk, hogy a panaszos vegye fel a kapcsolatot az Ombudsmanok Európai Hálózatának valamely tagjával. A hálózatot jelenleg körülbelül 95 hivatal alkotja 32 országban, és köztük található a Petíciós Bizottság is. A hálózat egyik célja, hogy elősegítse a panaszok gyors továbbítását az illetékes hatóságok részére. 2008-ban például 191 panaszos esetében vagy azt tanácsoltuk, hogy nyújtsanak be petíciót a Parlamentnek, vagy panaszukat közvetlenül továbbítottuk a Petíciós Bizottsághoz.
Természetesen sokkal jobb, ha a panaszosok elsőre megtalálják a jogorvoslat legmegfelelőbb útját. Így elkerülhető az a csalódás, amit akkor éreznek, amikor az általuk megkeresett intézmény közli velük, hogy nem tud segítséget nyújtani számukra. Mindemellett a panaszok megoldása is gyorsabb és hatékonyabb, ami biztosítja, hogy a polgárok maradéktalanul élhessenek az uniós jog által biztosított jogaikkal.
E területen az év elején igen fontos kezdeményezés valósult meg. Hivatalom egy teljes mértékben megújult honlapot indított útjára, amelyen egyebek mellett mind a 23 nyelven megtalálható egy interaktív útmutató, amely segíti a polgárokat abban, hogy közvetlenül felvehessék a kapcsolatot a panaszuk tárgyában leginkább illetékes szervvel. Ez lehet saját hivatalom, a Petíciós Bizottság, a panaszos tagállamában található nemzeti ombudsman hivatala, vagy a határokon átnyúló online hálózat, a SOLVIT. Idén ez idáig 23 000 ember használta az útmutatót tájékozódás céljából.
2008-ban az általam vizsgált leggyakoribb panasz az átláthatóság hiánya volt az EU igazgatásában. Ez a vád az összes vizsgálat 36 százalékában merült fel, és többek között információk vagy dokumentumok kiadásának megtagadására irányult. E jelentős arányt némi aggodalommal vettem tudomásul.
Egy elszámoltatható és átlátható uniós adminisztráció mindig is alapvető fontosságú lesz az uniós polgárok bizalmának megteremtése szempontjából. Az átláthatósággal kapcsolatban különös jelentőséggel bírt 2008-ban a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet reformjára irányuló bizottsági javaslat.
A Bizottság több ponton is a rendelet módosítását javasolta, amelyek közül néhány igen kedvező lenne. Véleményem szerint azonban más javasolt módosítások azt eredményeznék, hogy a polgárok a mostaninál kevesebb, nem pedig több dokumentumhoz férnének hozzá.
A Lisszaboni Szerződés eltérő jogi és politikai kontextusba helyezi majd a rendeletet, mivel több lehetőséget biztosít a polgárok számára az Unió tevékenységében való részvételre. Hatálybalépése jó alkalmat teremt majd a Bizottság számára egy új javaslat benyújtásához, amely tükrözi az új körülményeket, és megerősíti az EU intézményeinek és szerveinek dokumentumaihoz való hozzáférés alapvető jogát.
A Parlament támogatása létfontosságú volt abban, hogy 2008-ban felül lehetett vizsgálni az Ombudsman alapokmányát. A végrehajtott módosítások megerősítik az Ombudsman vizsgálati hatáskörét, és ezáltal biztosítják, hogy a polgárok maradéktalanul bízhassanak abban, hogy az Ombudsman korlátozások nélkül, alaposan kivizsgálhatja panaszaikat.
Engedjék meg, hogy befejezésképpen megismételjem, feladatom a helyes hivatali gyakorlat elősegítése az EU intézményeiben és szerveiben. A legmagasabb szintű átláthatóság és elszámoltathatóság biztosítása, valamint a polgárközpontú szolgáltatási kultúra elősegítése és elmélyítése e feladat teljesítésének két központi feltétele.
Biztos vagyok benne, hogy két intézményünk továbbra is szorosan együttműködik majd a közös cél, vagyis annak elérése érdekében, hogy lehetővé tegyük a polgárok és a lakosok számára, hogy egy átlátható és elszámoltatható Európai Unióban maradéktalanul élhessenek az őket megillető jogokkal.
Margot Wallström
a Bizottság alelnöke. - Elnök úr! Először is köszönetet szeretnék mondani Paliadeli asszonynak a nagyszerű jelentésért, valamint a Petíciós Bizottságnak kitartó és fontos munkájáért. Természetesen köszönet illeti Diamandouros ombudsman urat is az alapos és átfogó éves jelentésért.
Ahogyan arra az ombudsman úr az éves jelentés áprilisi benyújtásakor rámutatott, a legfőbb feladat az, hogy megnyerjük a polgárok bizalmát az EU iránt. Természetesen ezzel tökéletesen egyetértek. Nincs túl sok időm, ezért csupán néhány fontos pontot említenék.
A Paliadeli-jelentés világos és kimerítő áttekintést ad az Ombudsman elmúlt évi tevékenységéről, a statisztikai adatok újfajta bemutatása és formája pedig közérthetőbbé és követhetőbbé teszi a szöveget. 2008-ban a Bizottság véleményével járult hozzá az Ombudsman alapokmányának felülvizsgálatáról szóló tárgyalásokhoz. A megfelelő megoldás kidolgozása érdekében aktívan részt vettünk az intézményközi munkában. Az eredményre, vagyis az új alapokmányra valamennyien büszkék lehetünk. Úgy vélem, hogy a polgárok számára kedvező eredmény született.
Az Ombudsmanhoz benyújtott panaszok tekintetében 2007-hez képest 6 százalékos növekedés tapasztalható. Mint ismeretes, a vizsgálatok 66 százaléka a Bizottsággal volt kapcsolatos. Ez számomra nem különösebben meglepő. A Bizottság végeredményben viszonylag nagy intézmény, amely jóval több területért felelős, így jóval több területtel kapcsolatban érheti panasz; a számokon azonban természetesen javítani kell. Ez arra is igaz, hogy a feltételezett hivatali visszásságok leggyakrabban - pontosan az összes vizsgálat 36 százalékában - az átláthatóság hiányával kapcsolatosak. Ezeket az értékeket valamennyi intézménynek csökkentenie kell.
Egy másik, ám kapcsolódó téma az üzleti titkokkal és a bizalmas információkkal kapcsolatos információk kezelése. A közelmúltban a versenypolitikával kapcsolatos aktákkal bizonyos nehézségek merültek fel. Éppen ezért meg kell határoznunk a titkosított információk, dokumentumok és a szakmai titoktartási kötelezettség körébe tartozó egyéb információk kezelésének módjait. A Bizottság e kérdésben alapos munkát végzett, és hamarosan benyújtja javaslatát az Ombudsmannak.
További örömteli fejlemény a békés megoldások számának növekedése, ahogyan azt már hallottuk. 2008-ban a vizsgálatok 36 százalékában a bepanaszolt intézmény rendezte az ügyet vagy békés megoldás született. A Bizottság részéről örömmel mondhatom, hogy a jó irányba haladnak a dolgok. Ez jelzi, hogy ismerik és elismerik az Ombudsman munkáját, és tiszteletet tanúsítanak a panaszosokkal szemben.
Utolsó előtti megjegyzésem az állásfoglalás-tervezetben szereplő, arra irányuló felhívással kapcsolatos, hogy közös megközelítéssel hozzuk létre a helyes hivatali magatartás kódexét. Mint azt tudják, a Bizottságnak saját kódexe van, amely általában véve összhangban áll az ombudsmani követelményekkel. E fontos kérdésben a leggyorsabban úgy lehetne előre lépni, ha a jogalkotási javaslat benyújtását megelőzően építő jellegű intézményközi vitát és párbeszédet folytatnánk.
Befejezésképpen a gyakorlatban érvényesülő kommunikációról szólnék, és elismerésemet szeretném kifejezni az Ombudsman új honlapjával kapcsolatban. Az éves jelentéshez hasonlóan a honlap is alapos, mindenre kiterjedő és felhasználóbarát. Az interaktív kézikönyv kidolgozásával kapcsolatban, amelynek segítségével a polgárok egyszerűbben megtalálhatják a panaszaik rendezéséhez leginkább megfelelő fórumot, úgy vélem, hogy ez a kiváló honlap megoldja a problémát. A Bizottság részéről megpróbáltunk mindehhez hozzájárulni, és az új Europa portál éppen ezt a célt szolgálja: növeli a láthatóságot, és a polgárok néhány kattintással könnyedén eljuthatnak az ombudsmani útmutatóhoz.
Mindent egybevetve tehát 2008-ban egyrészt előrelépést tapasztaltunk, másrészt lehetőségeket láttunk arra, hogy az intézményeink fejlődhessenek. Ismét köszönetet mondok Diamandouros úrnak az elért eredményeiért és fontos munkájáért, valamint Paliadeli asszonynak a kiváló jelentésért.
Pascale Gruny
a PPE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, biztos asszony, Diamandouros úr, hölgyeim és uraim! Először is az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoport nevében őszintén gratulálni szeretnék az előadónak az általa végzett munkához, valamint a jelentés elkészítése során tanúsított együttműködő hozzáállásáért.
Ma véleményt mondunk az Európai Ombudsman tevékenységéről szóló, április 21-én bemutatott éves jelentésről.
Az Európai Parlament által kinevezett Ombudsman jelentése hivatalos beszámoló az európai intézményeknél és szerveknél tapasztalt hivatali visszásságokkal kapcsolatos panaszok vizsgálatainak az eredményéről. Szerepe, amely meghatározó jelentőséggel bír, alapvető biztosítéka annak, hogy az átláthatóság és a helyes hivatali magatartás elvét tiszteletben tartják, és valódi védelmet garantál polgártársaink számára az igazságtalansággal, a hátrányos megkülönböztetéssel, a hatalommal való visszaéléssel, a késedelmes válaszokkal és a visszatartott információkkal szemben.
A jelentésből láthatjuk, hogy nőtt az Ombudsmanhoz benyújtott panaszok száma. Ezek többsége az Európai Bizottsággal kapcsolatos, azzal az intézménnyel, amely tulajdonképpen a legtöbb tisztviselőt alkalmazza, de a panaszok lényegében az átláthatóság feltételezett hiányáról szólnak. Mindezzel együtt a Bizottság továbbra is a Szerződések őre.
Visszatérve a jelentéshez, a Petíciós Bizottság október 1-jén nagy többséggel elfogadta a szöveget. A panaszok kivizsgálására és feldolgozására vonatkozó feladatát az Ombudsman tevékeny és kiegyensúlyozott módon látta el. Különösképpen minden esetben fenn tudta tartani az intézményekkel és az intézmények között kialakított jó kapcsolatokat, ami néhány kivételtől eltekintve elősegítette, hogy az érintett intézmények és szervek békés megoldást fogadjanak el vagy megegyezésre jussanak.
Ezenfelül az Ombudsman erőforrásként is szolgál az intézmények számára. Azáltal, hogy felhívja figyelmüket azokra a területekre, amelyek még kívánnivalót hagynak maguk után, elősegíti, hogy javítsák teljesítményüket, a végső cél ugyanis a polgártársainknak nyújtott szolgáltatás minőségének javítása.
A bizottságban elfogadott jelentés hangsúlyozza és kiemeli annak fontosságát, hogy valamennyi európai intézmény és szerv elfogadja a helyes hivatali magatartás kódexét, amelyet az Európai Parlament már nyolc évvel ezelőtt jóváhagyott. Bizottságunk ilyen irányú folyamatos felhívásai nem maradhatnak válasz nélkül. Az európai polgárok ez jár.
Az Európai Unió intézményei és szervei részéről tanúsított helyes hivatali magatartáshoz való jog alapvető jog, amelyről az immár nem képzelgést, hanem valóságot jelentő Lisszaboni Szerződés II. részében foglalt Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke rendelkezik.
Befejezésképpen úgy érzem, meg kell említenem, hogy az Ombudsmannak továbbra is jogában áll tüzetesen megvizsgálni a Bizottság munkáját, és biztosítania kell, hogy az intézmény a jogsértési eljárások indítása, illetve a javasolt szankciók tekintetében megfelelően alkalmazza mérlegelési jogkörét.
Victor Boştinaru
az S&D képviselőcsoport nevében. - (RO) Mindenekelőtt gratulálni szeretnék előadónknak, Paliadeli asszonynak a kiváló jelentéshez.
A Petíciós Bizottság koordinátoraként és annak sok éve tevékenykedő tagjaként meg szeretném említeni, és egyben üdvözölni szeretném az Európai Ombudsmannal, Nikiforos Diamandouros úrral megvalósult nagyszerű együttműködést és közös munkát.
Az Európai Parlament Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége Képviselőcsoportjának koordinátoraként aggodalmamnak kell hangot adnom az olyan esetek nagy számát látva, ahol a hivatali visszásság oka az európai intézmények részéről tapasztalható átláthatóság hiánya volt.
Hangsúlyozom, hogy e probléma megoldása az Európai Parlament és a Bizottság közös feladata. Kötelességünk visszanyerni az európai polgárok bizalmát az európai intézmények iránt.
Az Ombudsmanhoz benyújtott panaszokra - a Petíciós Bizottsághoz benyújtott petíciókkal együtt - olyan lehetőségként kell tekintetnünk, amelyek révén orvosolhatjuk az európai intézmények és jogalkotás működésével kapcsolatos hibákat és az egyértelműség hiányát, ezzel a polgárok javát szolgálva.
Ezért az elmúlt héten az Európai Szocialisták és Demokraták Képviselőcsoportja nagy számú újságíró részvételével tájékoztató szemináriumot rendezett a petíciós jogról mint olyan eszközről, amely közelebb hozza az Európai Uniót annak polgáraihoz.
Támogatom a jelentésben foglalt javaslatot, amelynek értelmében egy közös portált kell létrehozni az Európai Unió intézményei számára, amelynek segítségével a polgárok közvetlenül megtalálhatnák, panaszukkal melyik intézményhez kell fordulniuk.
Zárásképpen támogatni szeretném az Európai Ombudsman arra irányuló kezdeményezését, hogy a nemzeti ombudsmanokkal és más, hasonló intézményekkel való együttműködés szorosabbá váljon, és ezáltal közösen megerősíthessük az európai polgárok bizalmát.
Anneli Jäätteenmäki
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (FI) Elnök úr, Diamandouros úr, hölgyeim és uraim! Köszönetet szeretnék mondani az Ombudsmannak és teljes hivatalának a felelősségteljes kormányzás és az átláthatóság elősegítése érdekében végzett értékes munkájukért. Köszönet illeti az előadót is nagyszerű munkájáért.
Az Európai Ombudsman tisztsége a kezdetektől fogva nélkülözhetetlennek bizonyult, most pedig, hogy a Lisszaboni Szerződés nemsokára hatályba lép, és az Alapjogi Charta jogilag kötelező erejű lesz, az Ombudsman szerepe minden eddiginél jelentősebb lesz. Éppen ezért a jövőben többet kell tennünk annak biztosítása érdekében, hogy az Ombudsman rendelkezzen a szükséges forrásokkal, és hatásköre megfeleljen a jelenkor kívánalmainak. Ez azt jelenti, hogy minden szükséges információnak a birtokában lesz, az EU tisztviselőinek pedig azt kell majd közölniük, mit tudnak egy adott ügyről, nem pedig azt, amit el szeretnének mondani. Ellenkező esetben nem beszélhetünk jogállamiságról, amiről oly szívesen beszélünk, és amelyre oly szívesen tanítunk másokat. Nekünk is meg kell felelnünk a jogállamiság feltételeinek: majd ha ez megtörtént, másokat is taníthatunk rá.
Az Ombudsman éves jelentése kitűnő példája annak, hogyan kellene tájékoztatnunk a közvéleményt az általunk végzett munkáról. A jelentés világos, tömör és lényegre törő. Az átláthatóság az európai demokrácia kulcsa, valamint legfőbb építőköve, ezért érdekes, hogy a panaszok 36 százaléka éppen az átláthatóság hiányával kapcsolatos. Ez sokatmondó, a problémát pedig kezelni kell.
Az Alapjogi Charta értelmében valamennyi polgárnak joga van ahhoz, hogy ezek az intézmények pártatlanul, tisztességes módon és ésszerű időn belül foglalkozzanak ügyével. Ez gyakran elhangzik, és valamennyiünkre kötelezettséget ró, így nyilvánvalóan az Ombudsman hivatalára is. Hangsúlyoznám tehát, hogy biztosítanunk kell, hogy megfelelő források álljanak rendelkezésre, és polgárainknak ne kelljen éveket várniuk a döntésekre. Köszönetet szeretnék mondani az Ombudsmannak az általa végzett értékes munkáért, és sok sikert kívánok neki ehhez az igen-igen nagy kihívást jelentő, ugyanakkor sokszor alulértékelt munkakörhöz. Ez az Európai Unió egyik legfontosabb feladata: a polgárok jogainak védelme.
Margrete Auken
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (DA) Elnök úr! Hálás köszönetet mondok Paliadeli asszonynak a remek jelentésért. Az Ombudsmant sokan dicsérték a problémák építő jellegű és jól követhető áttekintéséért, és magam is csatlakozni szeretnék hozzájuk.
Nincs túl sok időm, ezért csupán három szempontot említenék. Az első ezek közül az Ombudsmannak az Európai Beruházási Bankkal kötött megállapodására vonatkozó ellenőrzési joga. Ezt a kezdeményezést képviselőcsoportunk a 2006. évi éves jelentéssel kapcsolatos parlamenti állásfoglaláshoz kapcsolódóan indította. E tekintetben úgy érzem, fel kell hívni a figyelmet a bank és a nem kormányzati szervek, illetve a civil társadalom egyéb szereplői között létrejött együttműködés javulására, ami nagy mértékben leegyszerűsíti és átláthatóbbá teszi ezt az együttműködést, és amiért hálásak vagyunk.
Másodszor, említést szeretnék tenni a Zöldek/ Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja által javasolt módosításról, amely felhívja az Alkotmányügyi Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan eljárásokat, amelyek révén az ügyekkel egyszerűbben lehetne az Európai Bírósághoz fordulni; ezt illetően a Parlament támogatni fogja az Ombudsman ajánlásait. Ez ténylegesen megszilárdítja majd az Ombudsman helyzetét, és következésképpen a polgárok jogállását is. Ezzel kapcsolatban korábban már megkaptuk a Parlament elvi támogatását. Most bízunk benne, hogy a mai plenáris ülés során a Parlament követi majd a bizottság példáját, és e javító módosítás mellett teszi le voksát.
A harmadik pont a ma előterjesztett módosítással kapcsolatos, amelynek nyomán tisztázódna az Ombudsmannak a helytelen hivatali magatartás - vagyis a hivatali visszásság - eseteivel kapcsolatos hatásköre. E tekintetben attól tartunk, hogy a nem túlzottan egyértelmű megfogalmazás az értelmezéskor komoly problémákra adhat okot. Bár a mi javaslatunk meglehetősen szakmainak tűnik, jogi szempontból mindenképpen biztosabb lábakon áll, mint a jelentés szövegezése. Örömünkre szolgál, hogy Paliadeli asszony támogatta ezt a javaslatot, és természetesen reményeim szerint a Parlament egésze is így tesz majd.
Ryszard Czarnecki
az ECR képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr! Diamandouros úr, Ön igen tehetséges politikus, és tisztában van azzal, hogyan nyerheti el számos parlamenti képviselőcsoport támogatását. Azt is mondhatnánk, hogy a Parlament sok képviselője tanulhatna öntől. Bízom benne, hogy legnagyobb sikere nem egy új, felhasználóbarát honlap elkészítése lesz.
Úgy vélem, figyelmet kellene fordítania a más országok ombudsmanjaival való együttműködésre, nem csupán az Unió tagállamaiban, hanem az Európa Tanács tagországaiban is, ők ugyanis gyakran többet tesznek azért, hogy az államot képviseljék a polgárok felé, mint hogy a polgárokat az állam felé. Továbbá úgy gondolom, hogy a panaszbeadványok elkészítését bemutató kézikönyv egyenesen elrettentené a polgárokat a panaszok tényleges megírásától. Úgy tűnik számomra, hogy intézményeinknek felügyeletre van szükségük. Meggyőződésem, hogy bármilyen formabontó is ez az elképzelés, éppen erre van most szükség.
Hangsúlyozni szeretném, hogy a jelenleg tárgyalt átláthatóság nélkülözhetetlen és alapvető előfeltétele az Európai Unió és az EU intézményei iránti teljes bizalomnak. A közelmúltban megingott a polgárok bizalma az Unió iránt, ahogyan azt Paliadeli asszony is megerősítheti. A "D” terv értelmében (demokrácia, párbeszéd és vita - "democracy, dialogue, debate”) bizonyítanunk kell a polgárok számára, hogy az Európai Unió és intézményei átláthatóak, és a polgárok szolgálatában állnak. Ellenkező esetben a demokratikus deficit sajnálatos módon tovább nő majd.
Marie-Christine Vergiat
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, hölgyeim és uraim! Az Ombudsman szerepe, és ezzel együtt az általa készített jelentés vizsgálata az európai intézmények fontos feladata. Mindez tulajdonképpen annak egyik mutatója, hogy polgártársaink milyennek látják az Unió intézményeit.
Néhány hónappal az európai parlamenti választások után, amikor valamennyien sajnálatunkat fejeztük ki az alacsony részvétel, illetve valójában a tartózkodók számának növekedése miatt, meghatározó, milyen jelentőséget tulajdonít a Parlament ennek a jelentésnek. Ez a benne foglalt ajánlások nyomán tett intézkedésekre még inkább igaz.
355 panasz (az előző évhez képest 6 százalékos növekedés) rendkívül kevés. Rendkívül kevés, ha figyelembe vesszük, hogy Európában 500 millióan élnek. Ezt akár örömmel is nyugtázhatnánk, és tekinthetnénk rá úgy, mint a polgárok elégedettségének jelére. Tudjuk, hogy szó sincs ilyesmiről.
E tekintetben az is sokatmondó, hogy a panaszok többsége az intézmények átláthatóságának hiányával kapcsolatos. A választási kampányt épp csak magunk mögött hagyva tisztában vagyunk vele, mit jelent mindez. Polgártársaink alig ismerik az intézményeket, és nem tudják, hogyan működnek. Nem látják, mi értelme van Európának, és nem meglepő, hogy a legtöbb panasz a Bizottsággal kapcsolatos, hiszen polgártársaink szemében az Európai Bizottság egyenlő az Európai Unióval.
Ugyanakkor - és most kissé túlzón fogalmazok - a tájékoztatást szolgáló központok jelentős költségvetési forrásokban részesültek, és a választások óta azt halljuk: "javítani kell a kommunikációt, fokozni kell a kommunikáció mértékét, hogy növeljük polgártársaink tudatosságát”.
Nyilvánvalóan javítani kell a kommunikációt, de úgy vélem, hogy a túlzott kommunikációban elvész az üzenet. Örömmel támogatnám a javaslatot, amelyet épp az imént kaptunk meg szocialista képviselőtársunktól, és amelynek célja egy olyan közös weboldal kialakítása, amely a polgárokat a számukra elérhető különböző információk felé irányítja.
A jelentés jól példázza intézményeink megfelelő működését, a helyes hivatali magatartást. Ezt már hallottuk. Jól példázza az általunk megvalósított kormányzást. Éppen ezért biztosítanunk kell, hogy a jelentésben foglalt ajánlások követése - a jelentések, és különösen a külön jelentések esetében is - mindennapos gyakorlattá váljon.
Hálás köszönetet mondok Önnek, Diamandouros úr a polgártársainkkal végzett munkájáért. Köszönet az Önnel együtt dolgozóknak is. Számíthat ránk abban, hogy támogatjuk és segítjük tevékenységét.
Nikolaos Salavrakos
az EFD képviselőcsoport nevében. - (EL) Elnök úr! Hadd szögezzem le már rögtön az elején, hogy az Ombudsman jelentését és Paliadeli asszony jelentését egyaránt támogatjuk: mindkét dokumentum átfogó jellegű, amihez gratulálunk a készítőknek. A történelem megtanított rá bennünket, hogy időnként - különösen gazdasági válság idején - a polgárok az igazságszolgáltatás tekintetében a politikai rendszerekkel szemben nyilvánvaló csalódottságuknak adnak hangot, ugyanakkor minél nagyobb befolyással rendelkezik az állam gazdasági és társadalmi szinten, annál több vita alakul ki a polgárok és az állami szervek között.
A lényeg az, hogy a politikai rendszernek - természetesen mindig, de ilyen időszakokban különösképpen - lehetőséget kell teremtenie arra, hogy visszanyerje a polgárok bizalmát a hivatali gyakorlat, az állam és a szakszervezetek iránt. Akár azt is mondanám, hogy a korrupció és a hivatali visszásságok terjedésének ellenszere az, ha fokozzuk az intézmények feddhetetlenségét és az ellenőrző szervek pártatlanságát.
A fenti gondolatból egyértelmű, hogy az Európai Ombudsman intézménye véleményem szerint rendkívüli jelentőséggel bír ahhoz, hogy visszaállítsuk az európai polgárok bizalmát az európai uniós intézmények és szervek iránt, és ennek megfelelően minden olyan erőfeszítést támogatok, amelynek célja az Ombudsman intézményének megerősítése, hatáskörének bővítése és közmegítélésének javítása.
Azt kérném tehát, valamennyien arra törekedjünk, hogy minden lehetséges módon segítsük az Európai Ombudsman munkáját, és a polgárközpontú megközelítés kialakítása érdekében tevékenysége valamennyi aspektusát tegyük magunkévá. Gratulálok, Diamandouros úr.
Martin Ehrenhauser
(DE) Elnök úr! Fiatal diákok egyszer arra kértek, hogy itt az Európai Parlamentben számoljak be az Ausztriában és Németország egyes részein folyó aktuális eseményekről és történésekről. Elnézését kérem, Ombudsman úr, hogy ezen ígéretemnek most teszek eleget.
Ausztriában néhány hét alatt létrejött a Die Uni brennt, vagyis az "Ég az egyetem” nevű mozgalom. Olyan jellegű mozgalomról van szó, amelyhez hasonlót sok évtizede nem láttunk sem Ausztriában, sem Európa más részein. Több ezer diák tiltakozik, kivonulnak az utcára, és előadótermeket foglalnak el. A szakképzés helyett tudományos képzést követelnek, az egyetemek demokratizálására szólítanak fel, és mindenekfelett mindenki számára elérhető oktatást akarnak.
Bírálatuk egyik központi tárgya a bolognai folyamat. A Bécsi Egyetemen kifüggesztett egyik transzparensen például a következő áll: "Legyen Bologna a folyamat!”, ami véleményem szerint igen találó. Hagyományos politikusok évekig az Európai Felsőoktatási Térség irányába tett meghatározó lépésként emlegették büszkén a bolognai folyamatot, és azt mondták, ennek köszönhetően valamennyien sokkal versenyképesebbek leszünk. A végeredmény azonban egy rendkívül rugalmatlan, vázlatos megközelítés és részben privatizált egyetemek, ami lehetővé teszi az oktatási eredmények tervezését.
A tudományosság azonban minden, csak nem tervezhető folyamat. Ez az a mód, ahogyan a felvilágosult személyek egymással kommunikálnak, és ahogyan kifejezik magukat. A tudományos kíváncsiság és kreativitás szintén nem tervezhető: ez a mozgalom ezt ismét bebizonyította. Éppen ezért kellene támogatnunk - nem más ez, mint a demokrácia a gyakorlatban.
Erminia Mazzoni
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim! A Petíciós Bizottság elnökeként, és valamennyi bizottsági tag nevében köszönetet szeretnék mondani az Ombudsmannak az általa végzett munkáért, valamint a precíz jelentésért. Köszönetet mondok Paliadeli asszonynak kiváló közreműködéséért, amellyel bizottságunk, és a vitában részt vevő valamennyi személy munkáját segítette, hiszen e személyek érdeklődést mutatnak, és figyelnek annak érdekében, hogy biztosítható legyen a demokrácia és a részvétel ezen eszközeinek végrehajtása, illetve hogy ezek az eszközök megfeleljenek a Szerződésekben foglalt célkitűzésnek.
Az Európai Ombudsman 2008. évi jelentését vizsgálva láthatjuk, hogy az Alapjogi Charta 41. cikkében foglalt elv alkalmazásának célkitűzése sajnálatos módon egyáltalán nem valósul meg. Az a tény, hogy 2008-ban 3406 európai polgár számolt be hivatali visszásságról az Ombudsmannak, növekvő elégedetlenségről árulkodik, tekintve, hogy 2007-ben ez a szám csupán 3211 volt. Úgy vélem, hogy ezt az adatot össze kell vetni a tudás és a tájékozottság szintjével, ami után továbbra is fenntartom - szemben az előttem szóló képviselők által tett kijelentésekkel -, hogy ezek az adatok az európai emberek igen nagyfokú elégedetlenségét tükrözik. Ezenfelül némi vigaszt nyújt, hogy csupán e panaszok egy részét sorolták az Ombudsman hatáskörébe, mivel az Európai Ombudsman által elutasított panaszok nagy részét más szervekhez továbbították, köztük az általam elnökölt Petíciós Bizottsághoz.
Amiért nekünk, az európai intézményeknek, és különösképpen a Parlamentnek szintén felelősséget kell vállalnunk, az véleményem szerint az, hogyan ítélik meg az emberek a hivatali gyakorlat méltányosságát, érzésük szerint intézményeink mennyire tisztességesen járnak el. Azon pozitív megerősítés ellenére, hogy az Európai Ombudsman gyakorlatiasabb szereppel bír, tekintve a sikeresen megoldott ügyek magasabb számát, miközben hozzánk, a Parlamenthez a panaszok megközelítőleg 10 százaléka érkezett, bizottságunk pedig 60 százalék...
(Az elnök figyelmezteti a felszólalót a felszólalási időre)
Ebben az esetben csak annyit mondanék - mivel valaki másnak több időt engedélyezett, úgy gondoltam, bizottsági elnökként magam is jogosult vagyok még néhány másodpercre -, hogy ezeknek az intézményeknek kötelessége olyan lépéseket tenni, amelyek révén javíthatók a demokrácia és a részvétel ezen eszközei, mivel ott van a Lisszaboni Szerződés is, amely bevezeti a népi kezdeményezés jogát. Úgy vélem, ha nem is változtatnunk, de javítanunk kell e testületek tevékenységét; ha valóban elő szeretnénk segíteni a népek Európájának létrehozását, akkor kötelességünk javítani a polgárok számára biztosított eszközök hatékonyságát és eredményességét.
Kinga Göncz
(HU) A Petíciós Bizottság tagjaként szeretnék én is egy pár szót szólni. Egyrészt maximálisan támogatom ombudsman úr jelentésének az elfogadását. A bizottság tagjaként is úgy látom, hogy nagyon kiegyensúlyozottan látta el a feladatát.
Amit én kiemelten fontosnak tartok az az, hogy megpróbálta lerövidíteni az ügyek intézésének az idejét, hisz tudjuk, hogyha valakinek valamilyen panasza van, akkor a bizalma szempontjából kulcsfontosságú, hogy ezt a panaszt milyen gyorsan intézik el, milyen gyorsan kap választ. Tudjuk, hogy a panaszok nagy része olyan, amelyet nem az ombudsman tud elintézni. Ebből a szempontból kiemelten fontos lesz a közeljövőben az, hogy minél több információt juttassunk el az Európai Unió állampolgáraihoz arról, hogy mely intézményhez fordulhatnak a különböző kérdésekben.
Az együttműködés rendkívül jó volt a bizottság és Ombudsman úr között és azt remélem, hogy a közeljövőben is így lesz.
Marian Harkin
Elnök úr! Gratulálni szeretnék az előadónak az igen átfogó jelentéshez; az Ombudsmannak és munkatársainak hasonlóképpen. A szolgálat évről évre javul. Jó munkát végeztek.
Ha azonban valaki végigolvassa a jelentést, és egyetért annak tartalmával, majd az összefoglalóban egy vele kapcsolatos hosszú bekezdésre bukkan, azt nem lehet figyelmen kívül hagyni.
Természetesen arra a bekezdésre gondolok, amelyben az Ombudsman bírálja a Parlamentet, amiért az 2005-ben megtagadta a máltai európai parlamenti képviselőknek fizetett juttatásokkal kapcsolatos információk kiadását. A valódi probléma természetesen az volt, hogy ha ez az információ napvilágra kerül, akkor valamennyi juttatásunkról be kell majd számolnunk.
Ami engem illet, közpénzről beszélünk, és a közvéleménynek joga van megtudnia, hogyan költjük azt el. A KAP idején a gazdáknak fizetett összegeket közzétettük, saját utazási költségeink és egyéb juttatásaink adatait azonban nem szeretnénk felfedni. Részemről ezek mind jogszerű költségek. A polgárok nevében végzett munkánk során keletkeznek. Ismétlem, a választóim képviseletében kapott alkalmazotti, hivatali, utazási stb. juttatásaim mind teljesen jogszerűek, és nem kívánok értük bocsánatot kérni, és nem kell titkolnom sem ezeket.
Nem arra célzok, hogy be kellene avatkozni az alkalmazottaim magánéletébe: erre nincs szükség. Csak annyit mondok nagyon világosan, hogy amíg nem engedélyezzük a juttatásainkkal és kiadásainkkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférést, a polgárok úgy tekintenek majd a Parlamentre, mint amely az átláthatóságról prédikál, saját intézményén belül azonban nem alkalmazza azt.
Tudom, hogy az egyes képviselők közzétehetik, és néhányan közzé is teszik kiadásaikat saját honlapjukon, ám a Parlamentnek közös felelőssége, hogy ezt az információt elérhetővé tegye. Talán úgy tűnik, hogy erkölcsi fölénnyel beszélek; nem így van. Csak azt mondom, hogy ez elkerülhetetlen, és jobb lenne, ha a Parlament saját akaratából, nem pedig kényszer hatására cselekedne.
Oriol Junqueras Vies
(ES) Elnök úr! A Petíciós Bizottság tagjaként néhány észrevételt tennék azzal a módosítással kapcsolatban, amelyet képviselőcsoportunk terjesztett elő az Európai Ombudsman tevékenységét bemutató éves jelentésről kidolgozott Paliadeli-jelentésre vonatkozóan.
Véleményünk szerint a hivatali visszásságnak az állásfoglalásban szereplő meghatározása az Ombudsman szerepének növelése és erősítése helyett pontosan ellenkező hatást érhet el. Először is, mivel a javasolt definíció pontatlan és nem egyértelmű, nehéz megmondani, hogy az Ombudsman mely esetekben avatkozhat be vagy kell beavatkoznia, ami gyengíti intézkedési képességét. Másodszor, és talán ez jóval fontosabb, a definíció olyan intézkedési jogkörrel ruházza fel az Ombudsmant, amelyet más intézmények mérlegelési jogkörnek is tekinthetnek, mivel az nem pontosan meghatározott és szabályozott.
Mindezek miatt úgy véljük, hogy a képviselőcsoportom, a Zöldek/ Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja által benyújtott módosításban szereplő, a hivatali visszásságra vonatkozó meghatározás részletesebb és lényegre törőbb, és sokkal inkább megfelelő alapja lehetne a hatékony beavatkozásnak, valamint jóval érthetőbb lenne az intézmények és a polgárok számára.
Oldřich Vlasák
(CS) Elnök úr, Ombudsman úr, hölgyeim és uraim! Nagyra értékelem a jogok európai védelmezőjének tevékenységét, ugyanakkor azt kell, hogy mondjam, e hivatal tevékenységével három komoly problémám is van. Az első a tájékoztatás. Az EU-ban az emberek többsége valójában nem is tudja, hogy létezik egy olyan hivatal, mint az Európai Ombudsman, arról nem is beszélve, hogy tisztában lennének a feladatával, illetve azzal, milyen kérdésekkel fordulhatnak hozzá. A tények viszonylag egyértelműek. A cseh polgártársaim által benyújtott panaszok 90 százaléka nem az Európai Ombudsman hatáskörébe tartozott. A helyzet a többi tagállamban sem más. Az Európai Parlament ezért átfogó tájékoztató kampány lebonyolítását javasolja. Nem vagyok azonban biztos benne, hogy a megfelelő problémát kívánjuk orvosolni.
A második problémát a költségek jelentik. Minden közintézménynek ára van. Minden egyes új intézmény létrejöttével nő a bürokrácia, amellyel a polgároknak meg kell küzdeniük, és amelyen keresztül kell verekedniük magukat. Éppen ezért mérlegelni kell, hogy az adófizetők befektetett pénze a kívánt módon térült-e meg. Az elmúlt évben az EU egész területéről benyújtott, az Ombudsman hatáskörébe tartozó 800 ügy közül honfitársaim 66 panaszt nyújtottak be a jogok európai védelmezőjéhez. Az ügyekkel 70 tisztviselő foglalkozott, amely az adófizetőknek 9 millió eurójába került. Az ügyek ára tehát egyenként 10 000 EUR volt. Ez rendkívül sok.
A harmadik probléma a szubszidiaritás. Egykori polgármesterként igen felkavart, amikor azt olvastam, hogy az Ombudsman által vizsgált ügyek egyike Břeclav kis kerületének a nagysebességű kommunikációval kapcsolatos tervdokumentumát érintette. Úgy gondolom, ez teljesen felesleges, hiszen a helyi érdekű ügyekkel elsősorban helyben, nem pedig itt Brüsszelben vagy Strasbourgban kell foglalkozni. Hölgyeim és uraim! Ha én lennék ennek az intézménynek a vezetője, gondoskodnék róla, hogy az ésszerűen működjön, a lehető legalacsonyabb költséggel, és különösképpen arról gondoskodnék, hogy az intézményem ne éljen vissza jogkörével és hivatalával, és ne növelje ezeket mesterségesen. E tekintetben sok sikert kívánok az Ombudsmannak.
Nikolaos Chountis
(EL) Elnök úr! Támogatom Paliadeli asszony jelentését, és mellette fogok szavazni, valamint gratulálni szeretnék Diamandouros úrnak az általa végzett munkáért. Hangsúlyozni szeretném, hogy számos európai polgár gyakran tapasztalja azt, amit mi eufemizálva a hivatali visszásság eseteinek nevezünk, és ami lényegében megfosztja őket alapvető jogaiktól. Véleményem szerint ezek az esetek nem a bürokrácia vagy a hanyagság eredményei, hanem legtöbbször az Európai Unió intézményei által elfogadott téves vagy helytelen politikák következményei. Így azáltal, hogy az Európai Ombudsmanhoz folyamodhatnak, az európai polgároknak lehetőségük nyílik arra, hogy érvényesíthessék jogaikat.
Fontos tehát, hogy az Európai Parlament, az Európai Unió egyetlen közvetlenül megválasztott, képviseleti testülete politikai támogatást nyújtson az Európai Ombudsman munkájához annak érdekében, hogy ha csak lehetséges, az ilyen esetek csak korlátozottan forduljanak elő. Azt mondanám, hogy az Európai Ombudsman jelentéséből, illetve a jelenlegi Európai Ombudsman konkrét tevékenységéből nyilvánvaló, hogy az Európai Parlament támogatásával a következő időszakban hatékonyabban fogja tudni végezni a munkáját.
Végül meglátásom szerint erőfeszítést kell tenni arra, hogy az európai polgárok több információt kapjanak az Európai Ombudsman szerepéről és hatásköréről annak érdekében, hogy alapvető jogaik megsértése esetén azonnal hozzá fordulhassanak.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Elnök úr! Először is, ez nem is lehetne másképp, gratulálni szeretnék Paliadeli asszonynak az általa először a Petíciós Bizottság előtt, majd itt, a plenáris ülésen bemutatott jelentéshez.
Támogatásomat szeretném még kifejezni az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoportjához tartozó két kollégám, Gruny asszony és Mazzoni asszony által tett igen helytálló észrevételekkel kapcsolatban, ugyanakkor, elnök úr, hozzátenném, hogy egy demokratikus intézményben az Ombudsman szerepe nélkülözhetetlen. A Petíciós Bizottságban erre a következtetésre jutottunk Diamandouros úr számos látogatása alkalmával, amelyek során a ma, itt az ülésteremben vizsgált jelentéshez hasonló éves jelentéseit vagy a hatáskörébe tartozó egyéb jelentéseit mutatta be.
Hölgyeim és uraim! Nem szándékozom számadatokkal elárasztani önöket. Jóllehet az Ombudsman szerepe tekintetében előrelépés történt, kétségem sincs afelől, hogy ha felmérést végeznénk az európai polgárok körében az Ombudsman szerepéről, munkájáról és tevékenységeiről, sajnálatos módon azt találnánk, hogy a polgárok egy igen távoli intézményt látnak benne, és sok esetben akár nem is tudnak a létezéséről. Ennek talán az az oka, hogy az Ombudsman döntései jogilag nem kötelező erejűek, vagy talán az, hogy a tagállamok tekintetében a munkája rendkívül korlátozott, ahogyan Diamandouros úr itt a Parlamentben rámutatott.
Mindazonáltal, ha szolgáltatást kívánunk nyújtani a polgárok számára, akkor ennek az intézménynek - az Európai Parlamentnek - és a Petíciós Bizottságnak törekednie kell arra, hogy erősítse és népszerűsítse az Ombudsman munkáját. És bár - ahogyan arra korábban már felhívták a figyelmünket - kétségtelenül sok petíció érkezik, különösen az átláthatóság hiányával kapcsolatban, biztos vagyok abban, hogy a megfelelő tájékoztatás, például a jelenleg már működő új honlap, amelyet üdvözlök, jelentős mértékben hozzájárul majd - és ezt kihangsúlyoznám - annak a célkitűzésnek az eléréséhez, amelyet szerintem valamennyien támogatni fogunk: ahhoz, hogy az Európai Unió polgárai tisztában legyenek az Ombudsman létezésével, és kapcsolatba tudjanak lépni vele. Ennek eléréséhez sok szerencsét és sok sikert kívánok az Ombudsmannak, az ő sikerei ugyanis egyben valamennyi európai polgár sikerei is lesznek.
Alan Kelly
Elnök úr! Először is gratulálok Paliadeli asszonynak a kiváló jelentéshez. Mi, itt az ülésteremben valamennyien részt veszünk abban a folyamatban, amit úgy nevezhetnénk, hogy "a polgárok bizalmának építése”. Rendkívül fontos azonban, hogy az európai intézményeket ugyanezen polgárok jövőképére és elképzeléseire építsük fel, amelyek szerintük a demokrácia alapját képezhetik.
Az Ombudsman hivatalának feladata soha nem volt még ennyire fontos, e hivatal munkája pedig elismerésre méltó. Fel kell azonban ismernünk, hogy az átláthatóság hiánya, és az, ahogyan polgáraink ezt érzékelik, továbbra is komoly problémát jelent, különösen a Bizottságban. És bár üdvözlöm az új honlap elkészítését, nem hiszem, hogy ez lenne a döntő tényező.
Végeredményben az európai intézményekkel kapcsolatos panaszok egyharmada az átláthatóság hiányára vonatkozott. Ha a Lisszaboni Szerződés tárgyalása során az írek, és valójában valamennyi európai polgár számára tett ígéreteinket teljesíteni akarjuk, akkor valamennyi európai intézménynek átláthatóbbá kell válnia, és a polgárok számára úgy kell tűnnie, mintha működését üvegfal mögött végezné.
A jelentés komoly előrelépés e cél elérése felé, annak ellenére, hogy sok még a tennivaló, különösen a nemzeti ombudsmanok hivatalaival való együttműködés, valamint a Parlament működési módjának kérdésében.
Csaba Sógor
(HU) Szeretném én is megköszönni az ombudsman munkáját. Ha ezt most görögül tenném, azt hinnék a Tisztelt Házban, hogy beindult a görög lobby az ombudsman, a jelentéstevő és a felszólalók közreműködésével.
De éppen a bizalom és a transzparencia jegyében jó lenne odafigyelni, hogy a legközelebb az ombudsman tevékenységéről szóló jelentést időben, még az ombudsmani választási lobby beindulása előtt fogadjuk el. És ombudsman úr, akár Ön, akár másvalaki folytatja ezt a munkát, remélem, reméljük, hogy az ombudsman Európának nem csak két, de többi régiójába is végez majd ismeretterjesztő körutat, és akkor talán azok a százalékos mutatók csökkenni fognak. Mindannyian átláthatóvá tesszük a mi munkánkat, a Parlament munkáját is.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Elnök úr, Diamandouros úr! A korábbi évekhez hasonlóan az Ombudsman igen tárgyilagos jelentést készített saját tevékenységéről, amelyből megállapítható, hogy az Európai Unió polgárai szempontjából milyen fontos küldetést teljesít.
A 2008. évi jelentés egyik új eleme az Ombudsman által az Európai Beruházási Bank tekintetében végzett munka értékelése. Az EBB a legjelentősebb beruházási hitelt nyújtó intézmény az EU-ban és a tagjelölt országokban. Annak ellenére, hogy az EU intézményi felépítésén belül az EBB viszonylag nagy függetlenséget élvez, meg kell felelnie a helyes hivatali magatartás előírásainak. Örömmel kaptam ezért hírt az Ombudsman és az Európai Beruházási Bank között 2008-ban elindult párbeszéd alakulásáról, valamint a helyes hivatali magatartás elveinek való megfelelésről szóló megállapodás aláírásáról. E megállapodásban az EBB vállalta, hogy a panaszok kivizsgálására belső eljárást hoz létre, amellyel ez idáig nem rendelkezett. Örömömre szolgál továbbá, hogy a Bank vállalta, hogy a helyes hivatali magatartás tekintetében valamennyi hiteligénylővel szemben ugyanazokat a követelményeket alkalmazza, mind az EU-polgárok, mind pedig az EU-n kívül élők esetében. Bízom benne, hogy az Európai Parlament folyamatos tájékoztatást kap majd az Ombudsman és az EBB közötti együttműködés fejleményeiről. Még egyszer gratulálok a jelentéshez.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Az Ombudsman úr kiváló munkát végzett és ezt a Petíciós Bizottságban is elmondtam, és támogatom újraválasztását. Többek között azért is, hogy egy olyan kényes ügyben, mint a nemzeti kisebbségek ügye, nyitottságot tanúsított, és itt hívnám fel a figyelmet, hogy teljes mértékig tisztázatlan az Európai Unió viszonya a nemzeti kisebbségekhez.
Végre a Lisszaboni Szerződésben, a százezer oldalas acquis communautaire-ben végre van említés a kisebbségekről, de tisztázatlan a kisebbségekhez való viszony, mert ha például Szlovákiában elfogadnak egy káros nyelvtörvényt, akkor arra hivatkoznak, hogy a kisebbségi ügy nem közösségi kompetencia, miközben az új tagállamokat a felvételkor kötelezték, hogy kisebbségi ügyekben írják alá és ratifikálják a Kisebbségi Nyelvi Chartát és a Keretegyezményt. E tekintetben kettős beszéd van az Unióban, Janus arcú az Unió. Ezt tisztázni kellene, mert Európa polgárainak 15%-a őshonos kisebbségi vagy immigráns bevándorló kisebbségi, benne a 12 millió roma is.
Ez egy nagyon fontos, súlyos probléma Európába és nagyon jó lenne, ha az Ombudsman úr tevékenységében a jövőben - remélem ő folytatja ezt a munkát - erre a kérdésre nagyon odafigyel.
Peter Jahr
(DE) Elnök úr, hölgyeim és uraim! Négy észrevételem lenne a jelentéssel kapcsolatban.
Először is, az Ombudsman a demokratikus Európai Unió nélkülözhetetlen, és legfőképpen a polgárokhoz közel álló szereplője.
Második észrevételem az lenne, hogy a kezdeti gyermekbetegségeket követően kiválóan alakult a Petíciós Bizottság és az Ombudsman közötti együttműködés.
Harmadszor, a Petíciós Bizottság és az Ombudsman együtt, ha úgy tetszik, a polgárközeli Európa központi mérőállomásaként szolgál.
Végül, a Petíciós Bizottság tagjaként továbbra is számítok az Európai Unió polgáraival folytatott kritikai párbeszédre, különösképpen most, amikor majd az új szerződés hatályba lép. Az Európai Unió van a polgárokért, és nem fordítva, ezért közösen törekednünk kell arra, hogy ez a helyzet a jövőben is így maradjon, és kedvezőbbé váljon.
Metin Kazak
(FR) Elnök úr! Először is gratulálni szeretnék az Európai Ombudsmannak a 2008-ban lezárt rekord számú vizsgálathoz. Biztos vagyok benne, hogy új alapokmánya az Ombudsman és a polgárok közötti kölcsönös bizalom megerősítése révén lehetővé teszi majd számára, hogy még hatékonyabb munkát végezzen és gyorsan reagáljon a polgárok panaszaira.
Az Ombudsmannak kiemelt célként kell kezelnie a hivatali visszásságok megelőzését. Sajnálattal mondom, hogy e téren igen csekély előrelépés történt. Mindazonáltal bízom benne, hogy az Alapjogi Charta és a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével ez a szempont is erősödni fog.
A második kihívás az lesz, hogy folytassuk az európai intézmények átláthatóságának a növelését. A harmadik kihívást az elkövetkezendő években a tájékoztató kampányok bevezetése jelenti majd, amelyek célja az lesz, hogy a polgárok teljes mértékben tisztában legyenek saját jogaikkal.
Végezetül, az Ombudsmanok Európai Hálózata az egyes országok közötti együttműködés és tapasztalatcsere fontos fóruma. Bulgária aktívan részt vesz a hálózat munkájában. Amellett, hogy összegyűjtötte a szükséges tapasztalatokat, az intézmény befolyását is növelte az elmúlt években.
Heidi Hautala
(FI) Elnök úr! Köszönetet szeretnék mondani az Ombudsmannak, Diamandouros úrnak, amiért kitartóan támogatta a Parlament arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a döntéshozatal során elősegítse és növelje az átláthatóságot, és - mint azt tudjuk, hölgyeim és uraim - ezt a munkát folytatni kell. Wallström biztos asszony említette a helyes hivatali magatartás kódexét, ezért feltenném számára és Diamandouros úr számára a kérdést, hogy vajon most, amikor az új Bizottság is megkezdi munkáját, nem jött-e el annak az ideje, hogy javaslatot tegyenek egy olyan jogalkotási javaslatot terjesszenek elő, amely valamennyi intézményre nézve kötelezően előírná a helyes kormányzás elveinek való megfelelést. Tudomásom szerint valamennyi tagállamban létezik ilyen jogszabály.
Angelika Werthmann
(DE) Elnök úr! A Petíciós Bizottság tagjaként fontosnak tartom, hogy a jelenleginél hatékonyabb módon tudjam képviselni a polgárok érdekeit. Azt szeretném, ha többen lennének tisztában azzal, hogy problémáikkal a Parlamenthez is fordulhatnak. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével ez még inkább igaz. Mindenesetre, Ombudsman úr, a jövőben még nagyobb sikereket kívánok Önnek.
Georgios Papanikolaou
(EL) Elnök úr! Hálás köszönet mondok Paliadeli asszonynak a jelentéséért. Az Európai Ombudsman szerepe valóban létfontosságú, különösen ma, amikor a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével egy még inkább polgárbarát Európát szeretnénk építeni. Ebben a folyamatban az Európai Ombudsman szerepe nélkülözhetetlen és meghatározó. Úgy vélem, hogy Diamandouros úr hatékony és következetes munkát végzett, és tevékenységével fokozta az átláthatóságot, az átláthatóság hiányával kapcsolatos problémákat pedig megfelelően kezelte. Mindemellett munkája révén az Európai Unióban és a tagállamokon belül egyaránt biztosította a jogorvoslat hatékony eszközeit.
Általában véve ez a megközelítés az európai intézmények részéről a polgárok irányában megvalósuló, szolgálatközpontú szellemiségről tanúskodik, és így a polgárok természetesen - a folyamat egészének és a jövőben is szükséges erőfeszítéseinknek köszönhetően - nagyobb bizalommal viseltetnek valamennyiünk iránt itt, az Európai Unió intézményeiben.
Ennek megfelelően, és ezzel zárnám felszólalásomat, úgy gondolom, hogy Diamandouros úr sikeres munkát végzett, és a mai vita és az általa benyújtott jelentés kellően indokolttá teszi, hogy a következő hivatali időszakra kinevezzük új Európai Ombudsmant.
Nikiforos Diamandouros
Európai Ombudsman. - Elnök úr! Először is őszinte köszönetet szeretnék mondani a Parlament valamennyi képviselőjének, akik építő jellegű és igen pozitív hangon szóltak az Ombudsman munkájáról. Ezt nagyra értékelem. Köszönetet mondok azoknak is, akik konstruktív jellegű kritikai észrevételekkel illették az Ombudsman munkáját. Éppen ezért vagyok itt: hogy tanuljak a javaslataikból és a bírálataikból, és hogy ezek alapján javíthassam az ombudsmani tevékenységet annak érdekében, hogy a jövőben a polgároknak még jobb szolgáltatást tudjunk nyújtani.
Hadd foglaljam össze röviden azokat az aggodalmakat, amelyek meglátásom szerint az Önök véleménye szerint az átláthatóság hiányával hozhatók összefüggésbe, és újraválasztásom esetén mindenképpen megkettőzött erővel próbálom majd elérni az átláthatóság és a helyes hivatali magatartás megvalósulását, amely, úgy érzem, elsődleges feladatom itt az Unióban.
A Lisszaboni Szerződés számos új lehetőséget nyújt, és határozott szándékom, hogy a szerződés által számomra kínált lehetőségeket a legteljesebb mértékben kihasználjam annak érdekében, hogy a Parlament Petíciós Bizottságával és e nagyra becsült intézménnyel együttműködve jobban szolgálhassam a polgárok érdekeit.
Ezek után röviden köszönetet szeretnék mondani Wallström asszonynak is a munkájáért, javaslataiért és kedves, támogató szavaiért, valamint megismételném, és megerősíteném, hogy mivel az összes uniós tisztviselő 66 százaléka a Bizottságnál dolgozik, elkerülhetetlen, hogy a panaszok többsége a Bizottsággal legyen kapcsolatos. Ez így is van.
Hadd szóljak most azokról a kérdésekről, amelyeket Boştinaru úr és Czarnecki úr említett a nemzeti ombudsmanokkal való együttműködéssel kapcsolatban, az EU határain kívül is. E tekintetben két észrevételem van. Nyilvánvaló, hogy fenntartom a kapcsolatot valamennyi tagjelölt ország ombudsmanjával, akik ilyen értelemben határon túlinak tekinthetők. Ezen túlmenően igen szorosan együttműködöm az Európa Tanács emberi jogi biztosával, akit intézménye kapcsolattartóként jelölt ki az Európa Tanács valamennyi ombudsmanja számára.
Úgy érzem, hogy ha ennél tovább mennék, akkor a nemzetközi kapcsolatok területére lépnék, ami viszont a Bizottság elsődleges hatásköre, ezért e tekintetben a megfelelő egyensúly megtalálására törekedtem. Teljes mértékben tisztában vagyok azzal, hogy valamennyi területen szorosabb együttműködésre van szükség, és ezt folyamatosan próbálom is elérni.
Az ügyek megoldásához szükséges idő tekintetében, amelyre Göncz asszony utalt, hadd mondjak csak annyit, hogy mostanra jelentős mértékben lecsökkentettük ezt az időtartamot, és átlagosan az ügyek több mint 50 - körülbelül 55 - százaléka kevesebb mint egy éven belül, vagy hozzávetőleg 12 hónap alatt lezárul. Ha figyelembe veszik, hogy 23 nyelven végezzük a munkánkat, amihez rendkívüli mennyiségű fordításra van szükség, úgy vélem, ez nem túlzottan hosszú idő. Ez a szám átlagérték, hiszen az egyszerűbb ügyek általában 3-4 hónapon belül megoldódnak; ezt tisztázni szerettem volna.
Távollétében szeretném megköszönni és egyben üdvözölni Harkin asszony támogatását, amellyel a fokozottabb átláthatósággal kapcsolatos álláspontom iránt viseltetett még a nehezebb helyzetekben is, ha fogalmazhatok így.
Vlasák úrnak az Ombudsmanra vonatkozó észrevételeire válaszul el szeretném mondani, hogy megszívlelem ezeket az észrevételeket. Hadd hívjam azonban fel a figyelmet arra, hogy az Ombudsman tevékenységét nem lehet kizárólag az általa kezelt panaszok vagy vizsgálatok száma alapján megítélni. A panaszokon túl évente több mint 11 000 tájékoztatásra irányuló kéréssel foglalkozunk. Sokfelé utazom a tagállamokban. Megbízatásom idején több mint 350 látogatást tettem az Unión belül, valamint sok választókerületben is megfordultam, és számos helyen szólaltam fel.
Az Ombudsmannak a polgárok szolgálatában végzett munkájára fordított források jóval túlmutatnak az elbírált panaszokon, és szeretném, ha a tisztelt Parlament ezt figyelembe venné. Biztos vagyok abban, hogy a legtöbben tisztában vannak ezzel, de mindenképpen tisztázni szerettem volna.
Befejezésképpen, mivel jelenlegi mandátuma idején ma utoljára szólok e Parlamenthez, engedjék meg, hogy innen mondjak őszinte köszönetet valamennyi tolmácsnak az elmúlt öt évben végzett segítő munkájukért.
Chrysoula Paliadeli
előadó. - (EL) Elnök úr! Köszönöm az ülésen részt vevő képviselőknek az építő jellegű észrevételeket és a jelentésemmel kapcsolatos kedves szavakat.
A Petíciós Bizottságot és személyesen engem ért az a megtiszteltetés, hogy elkészíthettem az Európai Unió egyik legfontosabb intézményének, az Európai Ombudsmannak a tevékenységét bemutató éves jelentésről szóló jelentést. Arra a következtetésre jutottunk, hogy Nikiforos Diamandouros úr 2008. évi tevékenysége következetes, komoly és hatékony módon szolgálta az intézményt, és eleget tett az ebből fakadó kötelezettségeknek.
A befolyásos intézményekkel és a bürokratikus hozzáállással szemben tanúsított pártatlan és objektív megközelítésével az Európai Ombudsman megszilárdította pozícióját, nem csupán azért, mert segítséget nyújtott az európai polgárok számára a hivatali hanyagsággal és eredménytelenséggel kapcsolatos kérdésekben, hanem - és főként - azért, mert megerősítette bizalmukat az Európai Unió és intézményei iránt.
Úgy véljük, hogy 2008-ban az Ombudsman a jogállamiság szabályait tiszteletben tartva és rendkívüli társadalmi érzékenységgel támogatta az intézmény működését, amellyel az elkövetkezendő évekre nézve magasra tette a mércét. Bízunk benne, hogy az intézményi kötelezettségeknek és jogoknak az Európai Ombudsman részéről történő megfelelő alkalmazása a következő években még hatékonyabban elősegíti majd a helyes hivatali gyakorlatot az Európai Unió intézményeiben, és az intézmények részéről erősíteni fogja a polgárközpontú hozzáállást. Úgy érezzük, hogy mindez nem csupán az Európai Ombudsman, és közvetetten a tagállami Ombudsmanok intézményét igazolja majd, hanem az őt megválasztó és ellenőrző Európai Parlament fontosabb szerepét is.
Elnök
A vitát lezárom.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Petru Constantin Luhan
írásban. - (RO) Az Európai Ombudsman által a 2008. évre vonatkozóan benyújtott jelentés rendkívül kiegyensúlyozott és átfogó. Megragadnám az alkalmat, hogy gratuláljak Nikiforos Diamandouros úrnak és csapatának az általuk végzett munkához.
Mindenekelőtt az Ombudsmanhoz 2008-ban érkezett panaszok számának növekedését állapíthatjuk meg - 3406 panasz a 2007. évi 3211 panasszal szemben. Ez az eredmény pozitívan úgy értelmezhető, hogy az európai polgárok élnek az információkhoz való hozzáférést biztosító demokratikus jogukkal, de negatív értelmezés is lehetséges, ha a panaszok tárgyát vizsgáljuk.
A 2008-ban indított vizsgálatokban szereplő állítólagos hivatali visszásságok a legtöbb esetben az átláthatóság hiányát jelentették, ideértve az információnyújtás megtagadását és a hatalommal való visszaélést is. Aggasztónak találom, hogy a vizsgálatok 36 százalékának alapja az európai intézmények átláthatóságának hiánya volt, mivel az európai hivatali gyakorlat kulcselem a polgárok bizalmának építésében az európai projekt keretén belül. Meggyőződésem továbbá, hogy mindent meg kell tennünk annak érdekében, hogy a döntéshozatal és az igazgatás terén növeljük intézményeink átláthatóságát.
Andreas Mölzer
írásban. - (DE) Az EU egy dzsungel - nem csupán a támogatások, de a hatáskörök, a döntéshozatali folyamatok, és még az internetes jelenlét tekintetében is. Egyszóval, az átlagpolgár számára az EU továbbra is egy homályba burkolózó talány. Ez a terület éppen az, amelyet a Lisszaboni Szerződés szabályozhatott volna. Biztosíthatta volna a fokozottabb átláthatóságot, biztosíthatta volna egy olyan Európa létrejöttét, amely a kulturális népek és a történelmi nemzetállamok egyenlő partnerségére épül, amely belső szerkezetét tekintve sokszínű, szövetségi jellegű és szubszidiáris, a külvilág felé azonban egységes és erős, hogy képviselni tudja az európai érdekeket. Úgy tűnik azonban, hogy az átláthatóság kevéssé érdekes téma - a tanácsi határozatok meghozatala és a Bizottság elnökeinek kinevezése zárt ajtók mögött történik. A közös internetes jelenlét megköveteli az EU munkanyelveinek - a németnek, az angolnak és a franciának - következetes használatát, amelyekkel az EU-polgárok nagy része megszólítható. A Tanács jelenlegi elnöksége helyesen tenné, ha erre figyelmet fordítana. Az uniós Ombudsman intézményének létrehozása és munkája helyes irányba tett lépés, de határozottabb erőfeszítésekre van szükség, ha szűkíteni szeretnénk az EU és a polgárok közötti szakadékot. A legfontosabb lépés az lenne, ha az előremutató kérdésekben népszavazást írnánk ki, amelyeknek eredményét tiszteletben is tartanánk. A Beneš-dekrétumok semmilyen körülmények között nem legitimizálhatják az igazságtalanságot. A másodrendű polgárok számára még az Ombudsman sem tud valódi segítséget nyújtani.
Krisztina Morvai
írásban. - (HU) Az Európai Ombudsman jelentése nem tükrözi azokat a tapasztalatokat, amelyeket emberi jogvédőként szereztem Magyarországon. Nem szól arról, hogy 2006 őszén a kormány által irányított rendőrség több száz békés járókelőt és tüntetőt, emlékezőt sebesített meg, zárt börtönbe és vont koncepciós büntetőeljárás alá. Az EU hallgatott. Hallgat arról is, hogy a változásért tüntetőket a rendőrség azóta is rendszeresen - jogellenesen - igazoltatja, róluk videofelvételeket készít, jogtalanul zaklatja, gyakran önkényesen előállítja őket.
Az EU felháborító passzivitásának is "köszönhető”, hogy hónapok óta 16 ellenzéki aktivista van előzetes letartóztatásban "terrorcselekmény” gyanújával. "Főbűnük”, hogy mozgalmat indítottak a kormány korrupciós ügyeinek leleplezésére. A náluk végzett házkutatások és lefoglalások módszere s a fogvatartotti jogok folyamatos és durva megsértése az európai emberi jogi normák teljes félretételével történt.
Egyebek mellett hatósági tanú vagy egyéb garancia nélkül, nagyszámú álarcos kommandós részvételével végeztek szabálytalan, megfélemlítő házkutatásokat. Számítógépeket foglaltak le az irányadó jogszabály mellőzésével, az adatállomány adott állapotának szakszerű rögzítése nélkül, a bizonyítékok meghamisítását, a politikai ellenfelekkel való újabb leszámolást a hatóság számára lehetővé téve. Az EU-tól határozott fellépést várunk!
Siiri Oviir
írásban. - (ET) Az Alapjogi Charta 41. cikke kimondja, hogy "mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék”. Az Európai Ombudsman 2008. évi teljesítményéről szóló jelentésé ismeretében sajnálatos módon továbbra is azt kell megállapítanunk, hogy az EU intézményei részéről tapasztalható hivatali visszásságoknak a panaszokban hivatkozott legfőbb típusa az átláthatóság hiánya (az összes vizsgálat 36 százaléka).
Számomra valóban aggasztó, hogy jóllehet az Európai Parlament 2001-ben saját állásfoglalása révén jóváhagyta az Ombudsman helyes hivatali magatartásról szóló kódexét, az Unió többi intézménye nem teljesítette maradéktalanul a Parlament által megfogalmazott kéréseket.
Teljes mértékben támogatom az előadó azon javaslatait, hogy a hivatali visszásság fogalmát éppen ezért átfogóbban értelmezzük annak érdekében, hogy a jogellenes ügykezelési eseteken és a jogilag kötelező erejű normák és elvek megsértésén túl azokra az esetekre is kiterjedjen, amelyekben az igazgatási intézmények hanyagul jártak el, nem biztosították az átláthatóságot, vagy a helyes hivatali magatartás egyéb elveit sértették meg. Ezenfelül személyesen is kérem az EU intézményeit és a következő Ombudsmant, hogy egy hatékonyan működő kódex összeállítása révén fokozza az EU értékelési folyamatainak és igazgatási struktúráinak átláthatóságát annak érdekében, hogy csökkenjen az EU-n belüli hivatali visszásságok száma.
Jarosław Leszek Wałęsa
írásban. - (PL) Elnök úr, hölgyeim és uraim! Először is köszönetet mondok az előadónak, Paliadeli asszonynak az igen átfogó és egyértelmű jelentésért, valamint az Ombudsmannak és hivatalának abbéli fáradhatatlan erőfeszítéseikért, hogy kiküszöböljék a helytelen hivatali gyakorlatot, és növeljék az Európai Unió ügykezelésének színvonalát. Az Európai Ombudsman fontos szerepet tölt be, és azzal az elvvel összhangban cselekszik, amely azt célozza, hogy a döntéseket "a lehető legnyitottabban és a polgárokhoz a lehető legközelebb” hozzák meg. Örömmel olvastam a jelentést, amely arról tanúskodik, hogy az Ombudsman a panaszok kezelése és az európai intézményekkel fenntartott építő jellegű kapcsolatok során továbbra is aktív és kiegyensúlyozott módon élt hatáskörével. Aggodalommal veszem azonban tudomásul, hogy a panaszok száma a 2007. évhez képest emelkedett. A növekedés mértéke szerencsére csupán 6 százalékos volt, mégis figyelmeztetésül kell szolgálnia intézményeink számára. Az igazgatásnak le kell vonnia a megfelelő tanulságot, és a jövőben a jelentésben megfogalmazott ajánlások alkalmazásával el kell kerülnie a hibákat és a helytelen intézkedéseket. Támogatom az előadót, aki arra kéri az Európai Unió intézményeit és hatóságait, hogy hozzák összhangba gyakorlatukat a helyes hivatali magatartás kódexének előírásaival. Nyolc év telt el azóta, hogy az Európai Parlament elfogadta a kódexet jóváhagyó állásfoglalást. Ez nagyon hosszú idő. A kódex rendelkezéseinek elfogadása lehetővé teszi majd számunkra, hogy szélesebb körű együttműködést és összhangot valósítsunk meg, és ezáltal a lehető leghatékonyabban reagálhassunk polgáraink igényeire.
