Hodnocení dialogu EU-Bělorusko v polovině roku (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem jsou prohlášení Rady a Komise o hodnocení dialogu EU-Bělorusko v polovině roku.
Alexandr Vondra
úřadující předseda Rady. - Pane předsedající, jsem vděčný poslancům tohoto Parlamentu za příležitost poskytnout nejnovější informace o vývoji v Bělorusku, a především podat zprávu o výsledku zasedání Rady, která se touto otázkou zabývala minulé pondělí.
Jak řada z vás ví, zaznamenali jsme v Bělorusku v návaznosti na rozhodnutí Rady v říjnu loňského roku o dočasném a částečném pozastavení seznamu osob, na něž se vztahuje zákaz udělování víz, pozitivní vývoj v řadě oblastí. Rád bych zmínil zejména registraci Hnutí za svobodu a Centra pro podporu černobylských iniciativ, tisk a distribuci nezávislých novin, například Narodnaja Volja a Naša Niva, jednání se zástupcem OBSE pro svobodu médií o regulaci internetu, probíhající odborné konzultace s Organizací pro bezpečnost a spolupráci v Evropě / Úřadem pro demokratické instituce a lidská práva o lepšení v oblasti volebních právních předpisů a vytvoření poradních rad, především té, která se zabývá otázkami lidských práv, kdy dochází k setkávání zástupců občanské společnosti i opozice.
Tyto kroky se sice mohou mnohým zdát podružné, pro Bělorusko mají ale zásadní význam. To bylo uznáno některými zástupci občanské společnosti v Bělorusku.
Na druhé straně však došlo i k událostem, které nás znepokojují. Byla zamítnuta registrace významné nevládní organizace Viasna, která se zabývá otázkou lidských práv, objevují se problémy s akreditací některých nezávislých sdělovacích prostředků, a i když je činnost občanské společnosti a opozičních aktivistů narušována méně než dříve, nadále dochází ke krátkodobým zadržením Rovněž se podrobně zabýváme stížnostmi opozice ohledně nucených odvodů do armády.
Nemůžeme tedy popřít to, že situace je nejednoznačná. Jsme však přesvědčeni, že musíme pokračovat v politice ingerence a podporovat pozitivní vývoj. Touto cestou by se měly ubírat naše vztahy s Běloruskem. Při úvahách o zaměření naší budoucí politiky musíme mít na paměti naše širší strategické zájmy v regionu a také dopady finanční krize.
Na tomto základě bylo učiněno naše rozhodnutí ze dne 16. března. Tímto rozhodnutím se o rok prodlužují omezující opatření a současně se i nadále zachovává použití cestovních omezení, které bylo na některé vysoké představitele Běloruska uvaleno před devíti měsíci.
Hloubkový přezkum, který je plánován na konec této devítiměsíční lhůty, se zaměří na pět oblastí, které byly stanoveny v závěrech ze zasedání Rady v říjnu 2008. Je to volební reforma a další konkrétní akce směřující k dodržování demokratických hodnot, právní stát, lidská práva a základní svobody, zejména svoboda projevu a sdělovacích prostředků, a svoboda shromažďování a sdružování v politických stranách a hnutích.
Pevně veříme, že další pozastavení, které bylo schváleno minulý týden, nám umožní prosazení našich politických cílů. Získáme tak příležitost, abychom pokračovali ve spolupráci s našimi běloruskými partnery v dalším rozovoji v oblasti lidských práv. Zvláště důležité bude zahájení dialogu o lidských právech příští měsíc.
V návaznosti na zrušení zákazu dvoustranných politických styků proběhla řada návštěv na vysoké úrovni, včetně ministerské trojky na koncem ledna. Cílem těchto různorodých kontaktů bylo povzbuzení Běloruska a nastolení porozumění v otázkách, kde se naše očekávání liší. Doufáme, že bude tento dialog pokračovat i v nadcházejících měsících.
Jsme přesvědčeni, že musíme být vůči Minsku konstruktivní. Jsme realisté a neočekáváme žádné dramatické změny. Transformace potřebuje čas a je naším společným zájmem využít každé příležitosti k tomu, abychom podpořili další pozitivní vývoj.
Je důležité, aby naši politiku ingerence otevřeně podpořili zástupci občanské společnosti v Bělorusku, kteří se nedávno zúčastnili velmi užitečné diskuse s poslanci tohoto Parlamentu. Udržujeme rovněž pravidelné styky se zástupci běloruské občanské společnosti a hodláme pokračovat v tomto dialogu, ale také v naší podpoře občanské společnosti a nezávislých běloruských médií.
Dovolte mi na závěr říci několik slov o východním partnerství, které Evropská rada schválila minulý týden a jež bude zahájeno na vrcholné schůzce v květnu. Bělorusko je jednou ze šesti zemí východního partnerství. Pevně věříme, že Bělorusko by se do této iniciativy mělo zapojit od samého počátku. Míra jeho účasti v dvoustranných vztazích však bude záviset na řadě faktorů, zejména na dosaženém pokroku v daných oblastech, o nichž jsem již hovořil.
Jsem vděčný za veřejnou podporu, kterou Parlament dal výsledku zasedání Rady minulé pondělí. Hloubkový přezkum, který se uskuteční za devět měsíců, bude jednoznačně klíčový pro veškerá další rozhodnutí a obecně bude významným základem pro naše budoucí vztahy s Běloruskem. Rada je plně připravena nadále Parlament informovat o vývoji a vítá možnost, abyste do této diskuse dál přispívali.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komise. - (FR) Pane předsedající, Bělorusko stojí na křižovatce.
Nalézáme se mezi rozhodnutím Rady, kterým bylo potvrzeno dočasné pozastavení zákazu udělování víz do konce roku, a přijetím usnesení Evropského parlamentu. Po šestiměsíčním pozastavení sankcí - od října 2008 - je čas na prvotní přezkoumání naší politiky pro Bělorusko a k zamyšlení se nad tím, co nás čeká v příštích devíti měsících.
Osobně jsem přesvědčená, že rozhodnutí pozastavit sankce, které přijala Evropská unie v minulém roce v únoru, bylo správně, a toto pozastavení skutečně přineslo pozitivní změny.
Bělorusko přijalo opatření, která bezesporu směřují k větší míře demokracie. Mám na mysli zejména návrat dvou nezávislých novin na novinové stánky, to, že organizace pana Milinkieviče nakonec získala právní formu, spolupráci s Organizací pro bezpečnost a spolupráci v Evropě / Úřadem pro demokratické instituce a lidská práva v oblasti volebních právních předpisů a řadu kongresů opozičních stran či nevládních organizací - například Svazu Poláků v Bělorusku - které se mohly uskutečnit. Je pravda, že jde o pokrok omezený a nedostatečný, na druhé straně jej však nikdo neočekával a nakonec lze říci, že k pokroku došlo.
Proto se tato nejednoznačná zpráva setkala se smíšenou reakcí Evropské unie, přičemž na posledním zasedání Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy bylo přijato vyvážené rozhodnutí. Pozastavení sankcí na delší dobu nám umožňuje zachování dialogu, o což nás občanská společnost výslovně sama požádala například na fóru, které se v Evropském parlamentu konalo teprve 4. března.
Zároveň však držíme v rukou nástroj, který můžeme využít, neboť sankce lze, pokud usoudíme, že pokrok, který do té doby proběhne, je nedostatečný, na konci roku obnovit, a naše zkoumání bude pokračovat, neboť budeme věnovat trvalou pozornost situaci na místě, s ohledem na to, zda došlo k pokroku v pěti klíčových oblastech, které byly vymezeny v závěrech zasedání Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy v říjnu loňského roku. Díky naší delegaci do Minsku hraje Komise kromě toho aktivní úlohu v analyzování stavu na místě.
Dámy a pánové, vítám iniciativu Evropského parlamentu vyslat delegaci poslanců z Výboru pro zahraniční věci a delegaci Evropského parlamentu pro vztahy s Běloruskem, která za deset dní odcestuje do Minsku, aby se zde setkala s místními orgány a jednotlivými stranami a poznala situaci na místě.
Současně vyšlu i svého ředitele odpovědného za tento region, který bude jistě úzce spolupracovat s delegací Evropského parlamentu. Zahájení nového dialogu o lidských právech s Běloruskem je dalším cenným krokem vpřed, který nám umožní lépe strukturovat naše požadavky a prohloubit naše diskuse.
První část tohoto dialogu by se měla uskutečnit v příštích několika dnech v Minsku a Evropská unie se zde dotkne všech těchto témat. Před tímto dialogem i po něm se setkáme se zástupci občanské společnosti, abychom mohli využít jejich odbornosti.
Dámy a pánové, rozvoj našich vztahů s touto sousední zemí v srdci Evropy vyžaduje čas, abychom mohli posoudit naši odezvu na pokrok v Bělorusku, a to především z dlouhodobého hlediska. Odezvu, která nám umožní více Bělorusko sblížit s naší evropskou rodinou a jejími hodnotami; a s tímto cílem vlastně, jak řekl úřadující předseda Rady, přijala Evropská rada minulý pátek rozhodnutí přizvat Bělorusko k východnímu partnerství a konkrétně k jeho mnohostranné složce - platformám. Partnerství poskytne Bělorusku příležitost rozvíjet nové sítě pro podporu a výměnu se všemi svými sousedy, především jménem běloruské občanské společnosti, která usiluje o ukončení své izolace a o účast na fóru občanské společnosti.
Pokud jde o účast Běloruska ve dvoustranné části východního partnerství, je znění návrhu Komise jednoznačné: rozvoj dvoustranných vztahů mezi Evropskou unií a Běloruskem je a bude závislý na vývoji politické situace v zemi.
Konečně, v souvislosti s finanční a hospodářskou krizí, která má závažný dopad i na všechny naše východní sousedy, jsem osobně zastánkyní opatření na hospodářskou podporu Běloruska. Mezinárodní měnový fond podnikl, s aktivní podporou svých evropských členů, důležitý první krok - poskytl půjčku ve výši dvou miliard dolarů na řešení bezprostředních dopadů krize, čímž podle mého názoru vyrovnal platební bilanci. Další fáze by měla umožnit Bělorusku získat přístup k půjčkám Evropské investiční banky a výraznějším půjčkám Evropské banky pro obnovu a rozvoj k financování projektů spojených s transevropskými sítěmi a zároveň napomoci v diverzifikaci hospodářských vazeb země.
Současně Komise posiluje své technické rozhovory s Běloruskem v odvětvích společného zájmu, jako je energetika, doprava, clo, normy a - z dlouhodobého hlediska - hospodářství.
Nakonec, v zájmu posílení těchto dialogů, přijme Parlament, dámy a pánové, příští týden usnesení o Bělorusku a Komise bude skutečně věnovat velkou pozornost doporučením, které v něm budou obsaženy. Za sebe upřímně doufám, že budeme v následujících měsících pokračovat v hodnocení stavu a v našem rozhovoru s Běloruskem, jeho orgány a občanskou společností, a doufám, že nás tento první krok přivede k oboustrannému hlubokému vzájemnému závazku, který bude vycházet z konkrétního pokroku.
Charles Tannock
, jménem skupiny PPE-DE. - Pane předsedající, vztahy mezi EU a Běloruskem jsou v tomto okamžiku řízeny pragmatickými úvahami na obou stranách. Jak Rada poněkud opožděně zjistila, roky izolacionistické politiky nikam nevedly. Neudělala nic, co by uvolnilo sevření moci posledního izolujícího se diktátora v Evropě, prezidenta Alexandra Lukašenka.
Před dvěma týdny jsem měl možnost setkat se zde ve Štrasburku se dvěma předními běloruskými disidenty a hovořit s nimi o politickém vývoji v jejich zemi. Jeden z nich, Alexandr Kazulin, je nedávno propuštěný politický vězeň, což je jeden z důvodů, proč EU začala na Lukašenka nahlížet příznivěji.
Politický útlak však zůstává i nadále závažným běloruským problémem. Je to proto otevřená otázka, zda nás zjevné oteplení ve vztazích mezi EU a Běloruskem někam posune, neboť Lukašenko může příklon k EU hrát před Ruskem. Je to však lepší, než lpět na neúspěšné politice bojkotu, kterou jsme prosazovali v minulém desetiletí.
Je podstatné, že Rada zachovává vůči Bělorusku přístup cukru a biče: pokud budou Lukašenkovi nabídnuty jednoznačné pobídky pro vnitřní politickou reformu, může na ně velmi dobře zareagovat kladně. Zároveň si však musí být vědom toho, že nemůže pokračovat v současném stylu a že jakákoli známka zvýšeného autoritářství a útlaku přivodí ze strany EU návrat k ukončení či omezení podpory snahám Běloruska o získání členství ve WTO. Pozvání pro Lukašenka do Prahy na květnovou schůzku na nejvyšší úrovni, kde bude zahájeno východní partnerství, jehož je Bělorusko součástí, by podle mého názoru zašlo příliš daleko. Musíme se více přiblížit hmatatelným závazkům na straně tohoto režimu, abychom mohli změnit způsob jeho fungování.
Musíme také přesvědčit Bělorusko, že uznání gruzínských regionů Abcházie a Jižní Osetie jakožto nezávislých států - jak to v současnosti udělalo Rusko - je nepřijatelné. Věřím, že samo Bělorusko usiluje o vystoupené z vlivu Ruska, a tuto příležitost musíme využít. Podpora skutečné změny v Bělorusku sice nepochybně vyžaduje trpělivost a závazky na straně EU, výsledek - návrat Běloruska do evropské rodiny národů - však stojí za to.
Jan Marinus Wiersma
Pane předsedající, rovněž my rádi podpoříme pokračování politky Evropské unie v duchu nastolení dialogu a užší spolupráce s běloruským režimem. Pracovali jsme na tom šest nebo sedm měsíců a nyní potřebujeme zjistit, zda to, na co se Evropská unie zaměřila, přinese v budoucnu také nějaké ovoce. To nic nemění na tom, že budeme i nadále mít pochybnosti o záměrech vlády, o níž je známo, že není demokratická. Osobně jsem měl možnost setkat se s tímto režimem při řadě příležitostí a věřte mi, že pan Lukašenko se nestal přes noc demokratem.
To, že chce navázat užší kontakt s Evropskou unií, souvisí s dalšími vlivy, skutečnost, že to tak je, je však něco, co můžeme využít s cílem přimět ho, aby pokračoval ve směru, kterým se v současnosti vydal tím, že přijal řadu pozitivních kroků v oblasti lidskch práv. Stejně jako pan Tannock se domnívám, že je stále příliš brzy na to, abychom spekulovali o tom, zda si tím zaslouží účast ve východní partnerství. Skutečný dialog o lidských právech je teprve třeba nastolit, a přitom nadále dochází k porušování těchto práv.
Pokud jde o dialog o lidských právech, domníváme se, že opozice musí mít možnost hrát plnohodnotnou úlohu. V posledních letech jsme opozici podpořili všemi způsoby, mimo jiné udělením dvou Sacharovových cen. Minsk považuje takovou podporu opozice za nepřijatelnou. Existují zde však precedenty: Šest nebo sedm let jsem se osobně angažoval společně s Organizací pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) v pokusech nastolit dialog s běloruskou vládou a tehdejší opozicí. Tento pokus nebyl úspěšný, je však precedentem pro takový druh setkávání.
Evropská politika, kterou chceme, musí jednoznačně přispět k větší svobodě a otevřenosti. Body, které považujeme za důležité, jsou rovněž uvedeny v usnesení, které máme před sebou. Jestliže bude během několika příštích měsíců dosaženo v těchto oblastech pokroku, jsme přesvědčeni o tom, že bude možné odstranit další omezení ze strany EU.
Je zde ještě pár bodů, které bych chtěl dodat. Zaprvé se domnívám, že Komise musí zohlednit i to, že v Bělorusku panuje velmi malé povědomí o Evropské unii a satelitní televizní stanice to nezmění. Aktivnější musí být samotné Bělorusko a jeho občané. Zadruhé naléhavě vyzývám, aby byly orgány v Minsku dotázány, zda konečně nenastal čas na odstranění veškerých cestovních omezení pro děti z Černobylu.
Moje poslední poznámka je poněkud osobnější povahy. Nová situace pro nás byla důležitá mimo jiné v jedné věci, a to že nám byla po šesti nebo sedmi letech poprvé udělena víza, a tak jsem společně s delegací Parlamentu mohl na několik týdnů odcestovat do Běloruska, čehož jsem rád využil.
Janusz Onyszkiewicz
jménem skupiny ALDE. - (PL) Když byly zrušeny sankce vůči Bělorusku, doufali jsme, že proces změkčování systému postoupí poněkud dál. Ukázalo se však, že tomu tak není. Moji dnešní předřečníci o tom již hovořili, byl bych však rád, abychom měli na paměti, že nebyly zaregistrovány žádné další politické strany, že trvá hrozba zrušení registrace pro strany, které již existují, novinám, které by je mohly obdržet, nebylo uděleno právo k distribuci, a znovu se objevily útoky na zpravodajských internetových stránkách, například na stránce Rádia Svobodná Evropa. Prezident Lukašenko se navíc rozhodl opustit Minsk, čímž znemožnil pokračování návštěvy paní Ferrero-Waldnerové. Nepovažuji to za přátelské gesto ani za důkaz toho, že ctí a chápe význam kontaktů s Evropskou unií.
Je pravda, že prezident Lukašenko neuznal Abcházii a Osetii, Abcházii nicméně navštívil a zdá se, že mezi těmito dvěma partnery vznikne úzká hospodářská spolupráce - nepoužívám samozřejmě výraz státy, protože Abcházie státem není. Pokud jde o opozici, nazývá ji prezident Lukašenko pátou kolonou a nelze zaznamenat vůbec žádnou ochotu ji uznat jako významný prvek politické opozice, jak je to obvyklé v ostatních zemích.
Přesto se domnívám, že bychom v této souvislosti měli zachovat jistou formu dialogu. Souhlasím s tím, co řekl pan Tannock, a sice že prezident Lukašenko by neměl být přítomen v Praze. To by bylo skutečně příliš, měli bychom však opravdu výrazněji a účinněji využít další nástroje, které máme k dispozici, konkrétně finanční nástroje v podobě financování demokratického a hospodářského rozvoje. Rád bych vám v této souvislosti položil otázku - neptám se, jakou finanční částku jsme vyčlenili, ale jakou finanční částku jsme za minulý rok a v roce 2007 vynaložili na podporu demokracie v Bělorusku, kromě podpory rádia?
Konrad Szymański
Paní komisařko, pokus s pozastavením sankcí vůči Bělorusku musí pokračovat, abychom tak vyzkoušeli všechny možnosti dialogu s touto zemí. Běloruské orgány si však musí být vědomy toho, že jde o časově omezený test připravenosti a že nehodláme s našimi návrhy čekat donekonečna.
Musíme rovněž být velice opatrní. Během prvních měsíců jsme získali jen velmi nepřesný obrázek o záměrech orgánů v Minsku. Zároveň pokračuje útlak Svazu Poláků v Bělorusku, byli vyhnáni katoličtí knězi, televizi Belsat, jediné nezávislé televizi, která v Bělorusku vysílá, byla zamítnuta registrace jejího sídla v Minsku. To je dostatečný důvod k tomu, abychom s ohledem na výzvu běloruské opozice nepozvali Alexandra Lukašenka na vrcholnou schůzku EU.
Jacek Protasiewicz
- (PL) Pane předsedající, pane ministerský předsedo, paní komisařko, souhlasím s paní komisařkou v tom, že rozhodnutí o ročním prodloužení sankcí vůči Bělorusku a jejich současné pozastavení na dobu devíti měsíců bylo citlivým řešením. Vyzýváme Bělorusko ke spolupráci, nezapomínáme však, že se stále jedná o poslední nedemokratickou zemi v Evropě.
Navzdory pozitivním změnám, které v poslední době v Bělorusku proběhly a o nichž hovořil pan Vondra, se nedá říci, že by zde byla dodržována základní lidská práva, jako je svoboda slova, právo na vyjádření politického názoru nebo respektování národnostních a náboženských menšin. Přesto nabízíme Bělorusku účast ve východním partnerství, neboť se domníváme, že to bude přínosné, v prvé řadě pro obyvatele Běloruska.
Východní partnerství znamená naději na levnější víza, lepší hospodářskou spolupráci a finanční podporu občanské společnosti. Bělorusko tak může po mnoha letech izolace profitovat z nové politiky. Nákladovou položkou však je nepochybně cynické zneužívání naší dobré vůle k tomu, aby byla propůjčena důvěryhodnost nedemokratické vládě. Běloruská vláda, která kontroluje hlavní hromadné sdělovací prostředky a namísto informování je využívá k propagandě, již nyní triumfálně ohlašuje, že Evropská unie přijala "běloruský model", kde mohou být demokracie a svobody omezeny. Zde v této sněmovně musíme jednoznačně říci, že Bělorusové mají stejná práva jako občané ostatních svobodných evropských zemí, a to včetně práva na svobodné pořádání demostrací v Minsku při příležitosti dnešního 91. výročí nezávislosti Běloruska. Účelem účasti ve východním partnerství je pomoci jim tato práva uplatňovat, a jestliže běloruské orgány nezmění své metody, nebudou moci počítat s partnerstvím ani dobrými vztahy se západem, zejména na vysoké úrovni, jak řekl pan Vondra, a především pokud jde o schůzku na vrcholné úrovni, která se bude konat v květnu v Praze a jejímž tématem bude východní partnerství.
Dokud nebudou propuštěni běloruští političtí aktivisté, dokud budou násilně odváděni do armády mladí demokratičtí opoziční aktivisté a dokud budou demonstrace násilně rozháněny milicemi a nezávislí novináři budou pokutováni za svá slova a publikace, nemohou přední představitelé Běloruska očekávat partnerství a smírný přístup ze strany předních představitelů Evropy, ze strany Rady, Komise a našeho Parlamentu
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Bělorusko leží ve středu Evropy a domnívám se, že by mělo mít zájem na dobrých vztazích s Evropskou unií i svým druhým sousedem - Ruskem. Účast v programu partnerství Evropské unie takové možnosti nabízí.
Zájmem Evropské unie a zejména přímých sousedů Běloruska, tedy Litvy, Lotyšska a Polska, je nezávislé stabilní Bělorusko, které přijímá opatření na podporu demokracie, šíření lidských práv a sociálně tržního hospodářství. Jsem přesvědčen, že běloruský lid po tom stále více touží.
Politika izolace byla ve vztahu k Bělorusům neopodstatněná a je třeba to nahlas a jasně říci. Na druhé straně dokud bud existovat omezování svobody projevu a názoru, aktivit politických stran a opozice, nemůže mezi Bruselem a Minskem existovat skutečný dialog a porozumění.
Nevím, zda nadešel čas, abychom před předními představiteli Běloruska rozvinuli červený koberec v Bruselu.
Bělorusko je jediným státem v Evropě, který stále používá trest smrti, i když se počet těchto trestů podle údajů organizací bránících lidská práva dramaticky snížil. Věřím, že poslanci Evropského parlamentu, bez ohledu na skupinu, ve které pracují, jsou s tímto stavem velmi nespokojení, a při nejbližší příležitosti požádají Minsk, aby trest smrti zrušil.
Bělorusko má v plánu postavit v příštích sedmi letech jadernou elektrárnu v blízkosti hranic s Litvou. Rád bych vám připomenul, že se Evropská komise zavázala pozorně sledovat, jak běloruská vláda dodržuje pravidla Mezinárodní agentury pro atomovou energii a dalších mezinárodních organizací, a zajistit, aby jaderná elektrárna splňovala veškeré nejnovější požadavky na bezpečnost.
Předsedající
- Následuje doba na postup "catch-the-eye".
Obdržel jsem příliš mnoho žádostí o slovo a velké množství jich je od poslanců Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) a Evropských demokratů. Udělím slovo pouze třem poslancům.
Christopher Beazley
Pane předsedající, postup "catch-the-eye" neznamená, že by předsedající mohl vybírat poslance podle příslušnosti ke skupině. Postup "catch-the-eye" podle mne znamená to, že každý jednotlivý poslanec se vám, pane předsedající, smí přihlásit. Považuji za politováníhodné to, co jste právě řekl - totiž že udělíte slovo pouze třem poslancům ze skupiny PPE-DE. To je v rozporu s naším jednacím řádem.
Předsedající
Pane Beazley, vždycky jsme tak postupovali, a pokud budu předsedat, vždy tak postupovat budeme.
Vzhledem k tomu, že jsem obdržel souběžné žádosti, neboť vlastně všichni poslanci žádají o slovo současně - a vzhledem k tomu, že jsem omezen počtem pěti žádostí o slovo - nemohu tento čas prodloužit, aniž bych narušil další rozpravy. Kromě toho byl tento postup uplatňován v minulosti a pokud bychom jej nyní změnili, došlo by k odlišnostem od předchozích zasedání.
Pane Beazley, procesní námitka byla zodpovězena. Nemá smysl na tom trvat, neboť vám neudělím slovo. Neudělím vám slovo. Procesní námitka byla zodpovězena.
Laima Liucija Andrikien
- (LT) Běloruský lid si dnes připomíná Den nezávislosti. Dovolte mi připomenout, že Bělorusko vyhlásilo republiku 25. března 1918. Právě dnes, v den, kdy probíhá naše rozprava, se v Minsku na náměstí naproti Akademii věd koná demonstrace, kterou organizuje demokratická opozice. Na náměstí se shromáždilo pět tisíc lidí. Doufám, že proti nim nebudou opět použita represivní opatření. Proto bych, podobně jako dříve, dnes však obzvláště ráda, vyjádřila solidaritu s Bělorusy na celém světě, a především s Bělorusy, kteří se shromáždili na náměstích v Minsku, těmi, kdo si váží ducha nezávislosti a svobody.
Pokud jde o dialog s Běloruskem - je potřebný, nikoli však za každou cenu. Nechce-li Evropská unie tomuto režimu ustupovat, ale povzbudit dialog s občanskou společností, bude muset co možná nejdříve vyřešit otázku ceny schengenských víz. Schengenská víza, která stojí 60 EUR, jsou pro mnoho Bělorusů příliš drahým požitkem. Nezapomínejme, že pro ruské občany je cena víz poloviční.
Czesław Adam Siekierski
- (PL) Je důležité nepřestávat pracovat na budování nových vztahů mezi Evropskou unií a Běloruskem. Bezpochyby je zapotřebí dosáhnout stavu, kdy budou dodržována základní práva běloruských občanů, a je nepřijatelné, že dnes práva jako svoboda vyjadřování, svoboda názoru nebo právo volit či právo na nezávislého soudce, dodržována nejsou.
Souhlasím proto s filosofií povzbuzování Bělorusů v tom, aby všemi způsoby usilovali o demokracii, a jsem potěšen rozhodnutím zahrnout Bělorusko do nového programu na posílení východní politiky EU prostřednictvím evropské politiky sousedství. Domnívám se, že to Bělorusku pomůže v dosažení stability a ve zvýšení životní úroveň jeho občanů. Společenství by mělo i nadále poskytovat finanční pomoc zanedbávaným oblastem v tomto regionu a zasáhnout tam, kde jsou porušována lidská práva. Opakuji: zasáhnout tam, kde jsou porušována lidská práva.
Árpád Duka-Zólyomi
- (HU) Evropská politika týkající se Běloruska byla jednoznačná. Nejdůležitější v ní byla lidská práva a proces demokratizace. Neodmítali jsme sbližování, naše podmínky však byly jasné; dnes se však situace výrazně změnila.
Běloruští političtí aktivisté a nezávislí odborníci mají pravdu: proběhly kosmetické změny, režim se ale od základů nezměnil. Třebaže bylo propuštěno několik politických vězňů, na jejich místo nastoupili jiní, a mladí aktivisté nejsou posílání do vězení, nýbrž do armády. Změnily se jiné věci, režim nikoli.
Řada lidí v EU věří, že úspěch východního partnerství závisí i na Bělorusku. Brusel musí zaplnit mezeru, která vznikla po ukrajinské nejistotě, a pro tento účel se může hodit i prezident Lukašenko. Orgány EU úspěšně pohřbily svůj vlastní soubor podmínek. Mnohaletou práci Komise rozcupovala jediná návštěva Javiera Solany. Prezident Lukašenko považoval svou pozici za dostatečně silnou na to, aby zrušil návštěvu paní Ferrero-Waldnerové. Minsk, namísto toho, aby přijal podmínky, nalezl partnera v zastánci kompromisů Javieru Solanovi.
Elisabeth Schroedter
- (DE) Pane předsedající, dámy a pánové, paní komisařko, pane úřadující předsedo Rady, naslouchala jsem vám velice pozorně. Zelení jsou zastánci dialogu, avšak dialogu kritického, jinak řečeno dialogu, který není jen prázdnými slovy.
Dialog musí být využíván k tomu, aby bylo dosaženo pokroku v oblasti politiky lidských práv v této zemi, aby se například mohla legálně vrátit European University for Humanistics nebo aby již nebyla omezována svoboda projevu či aby mohly nerušeně probíhat demonstrace, jako je ta dnešní. Dialog musí posílit demokratické síly. Teprve pak má smysl. Neměl by demokratickým silám vrážet nůž do zad. V této chvíli je zapotřebí řešit především otázky lidských práv a je nutné, aby byly v této zemi povolené lidskoprávní nástroje EU.
I já považuji partnerství za předčasné. To nic nemění na tom, že by měla být snížena cena víz.
Erna Hennicot-Schoepges
- (FR) Pane předsedající, veškerá opatření předložená Radou a paní komisařkou byla schválena, neboť zlepšují situaci obyvatel.
Je však správné umožnit diktátorovi, aby se udržel na vrcholu? Není to výsměch těm, kteří byli nedávno opět uvězněni a kteří vězněni jsou? Paní komisařko, pane ministře, položím vám velmi přímou otázku: mohlo snad Bělorusko vyvíjet nátlak na evropské orgány, aby si zajistilo pozvánku na schůzku na vrcholné úrovni v Praze? Pozvánku, kterou osobně považuji za nepřiměřenou a nevhodnou?
Předsedající
Dámy a pánové, zbylo nám trochu času, mohu tedy udělit slovo některým dalším řečníkům na seznamu. Nic to však nemění na tom, co jsem uvedl dříve. Jedná se prostě o vyvážené vedení, které v době pro postup "catch-the-eye" vždycky uplatňuji.
Alessandro Battilocchio
- (IT) Pane předsedající dámy a pánové, (...) potěšila mne nová ochota Běloruska spolupracovat s Evropskou unií a mezinárodním společenstvím. Při jednání s prezidentem Lukašenkem jsme velmi obezřetní, nový směr v této oblasti jsme však uvítali. Nebudeme unavovat tím, že bychom poukazovali na to, že je nutný komplexní a významný posun ve vztazích s ohledem na lidská práva.
Na jednu stranu si myslím, že by Komise měla požadovat od Minsku jasnější a soudržnější vystupování. Hovořím o situaci desítek tisíc dětí, které několik měsíců strávily v evropských rodinách. Běloruská vláda po mnoho let vystupovala nesmyslně, někdy nepochopitelně, často rušila návštěvy dětí na poslední chvíli, čímž urážela hostitelské rodiny a uštědřila tak políček i dětem, často sirotkům s poněkud komplikovaným rodinným zázemím, rozčarovaným z celé věci. Pokusme se v tom co možná nejdříve dosáhnout změny.
Zita Pleštinská
- (SK) Slovensko si dnes připomíná 21. výročí bratislavské svíčkové demonstrace. Dne 25. března 1988 byli policií a armádou surově rozehnáni křesťané, kteří v tichosti demonstrovali za svobodu tisku a svobodu náboženství. Tato svíčková demonstrace byla historickým počátkem vytoužené svobody Slovenska, proto dobře chápu obavy, které vyjádřili moji kolegové v souvislosti se změnou postoje Evropské unie k Lukašenkovi.
Jsem přesvědčená, že by Lukašenko neměl do Prahy jezdit. Na základě svých osobních zkušeností s totalitním režimem na Slovensku nevěřím, že by se totalitní vůdce mohl srdcem i myslí změnit v demokrata. To je možné jen pokud by ho k tomu vedly pragmatické důvody. Dámy a pánové, měli bychom více naslouchat běloruské opozici, Alexandru Milinkievičovi, a teprve v okamžiku, kdy si budeme jisti, že je Bělorusko skutečně demokratické, můžeme zrušit všechny sankce, které jsme na něj uvalili.
Předsedající
Na seznamu je dále pan Beazley, zřejmě se však urazil a opustil místnost. Nemohu mu proto udělit slovo.
Alexandr Vondra
úřadující předseda Rady. - Pane předsedající, rád bych vám poděkoval za všechny příspěvky. Jak jsem již řekl v úvodu, v posledních měsících jsme zaznamenali kroky běloruských orgánů směřující ke splnění očekávání, která Rada formulovala v závěrech ze svého zasedání v říjnu 2008. Tyto kroky jsou v běloruském kontextu významné. Situace je však zároveň nejednoznačná, což se podle mne potvrdilo i v rozpravě. Rádi bychom viděli další kroky, jako jsou změny v trestním soudnictví, registrace dalších sdělovacích prostředků a nevládních organizací v Bělorusku.
Situace v Bělorusku a kroky, které vláda učinila, budou v budoucnosti zohledněny při přezkoumání omezujících opatření. Bude zhodnocen dosažený pokrok v oblastech, které byly vymezeny v závěrech ze zasedání Rady v říjnu 2008; již nyní tak v pravidelných intervalech činíme a kromě toho hovoříme o tomto pokroku s příslušníky opozice - například minulý týden jsem se v Praze setkal s Alexandrem Kazulinem.
Jsme připraveni na základě posunu k demokracii, lidským právům a právnímu státu své vztahy s Běloruskem prohloubit. Domnívám se, že můžeme Bělorusku nabídnout konkrétní pobídky v rámci východního partnerství, ale nejen to.
Dovolte mi vrátit se k živé rozpravě o schůzce na vrcholné úrovni, na níž bude zahájeno východní partnerství, a především o míře zapojení Běloruska. Pozorně poslouchejte: v této otázce, která vyžaduje konsenzus v rámci EU, nepadlo dosud žádné rozhodnutí. Podrobněji se jí bude zabývat schůzka na vrcholné úrovni a já bych v tomto okamžiku nerad spekuloval. Nátlakem už je však samotná skutečnost, že nebylo vydáno žádné pozvání.
Rád bych vám znovu poděkoval za tuto zajímavou rozpravu a vaše cenné vstupy. Velmi vítáme zájem a aktivní zapojení Evropského parlamentu v Bělorusku. Povzbudila nás i vaše podpora pro politiku ingerence ze strany EU. Bělorusko je důležitým sousedem EU, a proto se všichni zajímáme o tamější vývoj. Je důležité, vůči Minsku vysíláme jasný a soudržný signál, a jsem potěšen, že nás v tom Parlament mohl podpořit.
Ingerence je důležitý úkol, neboť nám nabízí nejlepší způsob, jak zabezpečit řadu změn, které bychom rádi v Bělorusku zaznamenali a které jsou významné z hlediska širších zájmů EU. Jak jsem již v úvodu řekl, jsem připraven tento Parlament nadále informovat o vývoji situace a jsem si jist, že tomu tak bude i v případě příštích předsednictví, a to nejen v souvislosti s budoucím hloubkovým přezkumem, který Komise v minulém týdnu schválila.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komise. - (FR) Pane předsedající, vážení poslanci, budu opět velice stručná.
Jak víme, Bělorusko učinilo určitý pokrok, přirozeně je však před námi ještě hodně práce. Je rovněž zřejmé, že politika izolace Běloruska je překonaná a že dialog je jedinou účinnou cestou, jak ovlivnit demokratickou budoucnost této země.
Ano, paní Schroedterová, je zcela jasné, že se tu jedná o kritický dialog. Evropská unie se v tomto směru zavázala velmi pozorně sledovat vývoj v těchto pěti oblastech: političtí vězni, volební právní předpisy, svoboda sdělovacích prostředků, svoboda nevládních organizací a svoboda sdružování. V současnosti jsou připravovány a vedoucími misí budou v Minsku předloženy pravidelné zprávy a tento proces bude provázen dialogem o lidských právech.
Ovšemže přetrvávají další problémy, nejen otázka univerzity. Požádali jsem o posouzení pokroku v souvislosti s uvedenými pěti body, a považuji to za nezbytné. Je rovněž významné, že jsme dali své slovo, čímž mám na mysli, že zaznamenáme-li pokrok, učiníme i my první kroky.
Z našeho pohledu je takový postup skutečně nezbytný, třebaže je dosud v plenkách a vyžaduje naši trvalou pozornost. Za tím účelem je požadováno sledování.
Dále bych ráda uvedla - a doufám, že si uvědomujeme, že je to tak naprosto správně -, že byly mezitím uzavřeny dvoustranné dohody mezi Běloruskem a některými zeměmi, například Itálii, v otázkách týkajících se dětí. Považuji to za důležité a všichni se shodujeme v tom, že zde také dochází k pokroku.
Stejně tak jasný je stav o otázce víz. Jednotlivé členské státy mohou snížit cenu víz pro konkrétní kategorie, zejména občany. Celkovou dohodu o zjednodušení víz však dosud nelze uzavřít, neboť to vyžaduje úplné provedení východního partnerství a politiky sousedství.
Závěrem co se týče jaderné energie mohu říci, že v listopadu loňského roku do Běloruska vycestovala delegace Komise. Uspořádali jsme dialog o energetice a výměnu názorů na téma mezinárodní bezpečnosti a bezpečnosti na nejvyšší úrovni. Tento přístup bychom si přirozeně měli zachovat.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat během příštího dílčího zasedání.
