Odhad příjmů a výdajů pro opravný rozpočet č. 1/2010 (oddíl I, Evropský parlament) (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva Vladimíra Maňky jménem Rozpočtového výboru o odhadu příjmů a výdajů pro opravný rozpočet č. 1/2010 (oddíl 1 - Evropský parlament)
.
Vladimír Maňka
Všichni velmi dobře víme, že jen společným úsilím na evropské úrovni dokážeme čelit největším výzvám 21. století, což je změna klimatu, rizikové a drahé zdroje surovin a energií, hospodářská globalizace či hrozby pro naši bezpečnost.
Pokud má Evropa těmto problémům čelit, musí mít k dispozici efektivní a komplexní nástroje. Takovéto nástroje přináší Lisabonská smlouva.
V prosinci jsme odsouhlasili rozpočet evropských orgánů na rok 2010. Právě z důvodů provádění Lisabonské smlouvy naše práce na tomto rozpočtu v prosinci neskončila, bude pokračovat do dubna. My jsme dnes v počáteční fázi účinnosti této Smlouvy; Evropská unie potřebuje mít od začátku k dispozici přiměřené zdroje, aby mohla provádět nové politiky. Lisabonská smlouva má dopad na celou škálu služeb Evropského parlamentu a ostatních orgánů. Co se týče Evropského parlamentu, zvýší se výrazně spolurozhodování až na úroveň 95 % legislativy. Přibyly oblasti jako svoboda, bezpečnost a spravedlnost, zemědělství, rybolov, výzkum, strukturální fondy. Zintenzivní se využití kvalifikované většiny v Radě a tvorba počtu nových právních základů v oblastech jako cestovní ruch, sport, energie, civilní obrana, administrativa, spolupráce. To všechno zvýší legislativní aktivity Evropské unie se všeobecně významným celkovým dopadem na pravomoci Evropského parlamentu a jeho aktivity, a tím i na potřebu posílení administrativy.
Hlavní prioritou opravného rozpočtu, který v souvislosti s Lisabonskou smlouvou navrhlo předsednictvo Evropského parlamentu, je zabezpečit, aby Evropský parlament zvládnul vykonávat svoji legislativní funkci. Připomeňme si, že ještě v roce 1988 si Evropský parlament stanovil hranici vlastních potřeb. Tuto hranici určil na úrovni 20 % celkových administrativních nákladů orgánů. V roce 2006 v souvislosti s rokováním o víceletém finančním rámci na roky 2007- 2013 tuto hranici odsouhlasil jako maximální podíl z celkových administrativních nákladů orgánů. Od roku 2006 Evropskému parlamentu vzrostly náklady v důsledku toho, že vstoupil v účinnost statut poslanců, i když na druhé straně právě statut poslanců šetří finance v rozpočtech členských států. Dnes potřebujeme nadále krýt také náklady vzniklé v souvislosti s novou úlohou, kterou Evropský parlament nabyl v důsledku platnosti Lisabonské smlouvy. Je třeba dodat, že se statutem poslanců ani s Lisabonskou smlouvou kapacita 20% stropu nepočítala. Navzdory statutu poslanců v Lisabonské smlouvě jsme v Rozpočtovém výboru trvali na tom, aby rozpočet Evropského parlamentu na rok 2010 dodržel 20% limit původního víceletého finančního rámce.
Při přípravě rozpočtu na rok 2011 však budeme muset citlivě stanovit nový vzorec, abychom zabezpečili udržitelnost rozpočtu v následujícím období. Rád bych zdůraznil, že nejlepší cestou k udržitelnosti rozpočtu je jeho tvorba na základě skutečných potřeb, a ne na základě inflačních koeficientů. Jen takový přístup umožní, aby rozpočet odrážel jen skutečné potřeby, což zvýší jeho transparentnost a efektivnost.
José Manuel Fernandes
jménem skupiny PPE.- (PT) Tento opravný rozpočet je výsledkem vstupu Lisabonské smlouvy v platnost. Parlament převzal pravomoci a nové úkoly, proto musí mít prostředky, aby mohl na tuto novou výzvu reagovat. Rád bych zdůraznil, že evropští občané požadují od Parlamentu vynikající právní předpisy, a aby bylo toto zajištěno, je důležité poskytnout poslancům, výborům a politickým skupinám nezbytné prostředky.
Požadavky na právní a rozpočtové normy a dobrou finanční kázeň jsou v tomto opravném rozpočtu splněny. Domnívám se, že rozpočtová kázeň a úsilí o úspory jsou zapotřebí více než kdy jindy a evropští občané také očekávají, že budou při plnění tohoto rozpočtu přítomny. Proto bychom chtěli potvrdit, že je důležité vypracovat rozpočet s nulovým základem, který bude zárukou větší přesnosti a průhlednosti, a budeme také naléhavě požadovat informace ohledně skutečných fixních výdajů Evropského parlamentu. Také trváme na tom, že v politice v oblasti budov je nutné dlouhodobé plánování, aby byla zajištěna rozpočtová udržitelnost.
Chtěli bychom také zdůraznit, že jsme snížili rezervu na budovy o 4 milióny EUR. Celková výše rozpočtu tímto způsobem nyní dosahuje 19,99 % původního okruhu, okruhu 5, který byl přijat v prvním čtení.
Jsme si jisti, že tato opatření nám pomohou k tomu, abychom byli schopni řešit oprávněné obavy, očekávání a požadavky evropských občanů.
Göran Färm
Paní předsedající, tento opravný rozpočet je především praktický; jeho účelem je přizpůsobit postupy Parlamentu novým úkolům, které pro něho vyplývají z Lisabonské smlouvy. Jeden odstavec je však zásadní, týká se rozhodnutí, které bylo učiněno před 20 lety, že by Parlament neměl mít více než 20 % administrativního rozpočtu EU.
Toto rozhodnutí bude mít za následek, že nepatrně překročíme tuto hranici - ale spíše v důsledku technických změn než důsledkem nové politiky. Nicméně to vyvolalo diskusi o pravidle 20 %. Dokud nebudou provedeny zásadní škrty, bude limit překročen, až dnešní rozhodnutí dosáhne v roce 2011 plně svého účinku. Existuje dobrý důvod k projednání změny tohoto 20% pravidla, protože se úloha Parlamentu změnila více než úloha jiných orgánů, ale neměli bychom od této zásady upustit bez náležité úvahy.
Mám na mysli především dvě hlediska. Za prvé musíme vzít v úvahu skutečnost, že mnoho členských států je nyní vystaveno extrémnímu tlaku na snižování počtu zaměstnanců a platů. V takové situaci nemůžeme bezohledně pokračovat v rozšiřování správy EU. Za druhé musíme mít na paměti, že přidělujeme administrativní rozpočet EU společně s dalšími orgány a že v rozhodnutí z roku 1988 jsme přislíbili, že pokud bychom uvažovali o upuštění od 20% pravidla, učinili bychom tak jen po jednání s Radou. To je velmi důležité zejména s ohledem na obtížná jednání s Radou, ke kterým má brzy dojít v souvislosti s Útvarem pro vnější činnost, finančním nařízením, dlouhodobým rozpočtem atd.
Budu hlasovat pro tuto zprávu, ale zároveň bych chtěl, aby to znělo jako varování do budoucnosti.
Angelika Werthmann
(DE) Paní předsedající, dámy a pánové, Lisabonská smlouva posiluje EU jako celek. Posiluje zapojení evropských občanů. Posílení postavení Evropského parlamentu s sebou přináší větší legislativní povinnosti. Ty musí každý členský stát splnit podle svého nejlepšího vědomí a svědomí.
V této souvislosti bych se také ráda zmínila o heslu, jímž je prvotřídní výkon zákonodárné funkce. Mé "ano" ve prospěch změny parlamentního rozpočtu je podmíněné. S ohledem na stále se zhoršující krizi potřebujeme spravovat finanční prostředky pečlivěji. Nicméně jsme jako poslanci také povinni odvádět zákonodárnou práci nejlepším možným způsobem. Tento dvojí požadavek musí být splněn.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Paní předsedající, je to důkazem důvěry, který členové tohoto Parlamentu mají v Rozpočtový výbor, že hlasujeme pro výrazné zvýšení rozpočtu, včetně členských příspěvků na parlamentní asistenci, a čtyři nebo pět členů Rozpočtového výboru jsou zde téměř jediní přítomní. Je to dobré znamení, že v nás mají důvěru.
Důvodem k tomu, aby zde byli dva koordinátoři ze Skupiny progresivní aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu a Skupiny evropské lidové strany (Křesťanských demokratů), však je potvrdit, že s tímto navýšením rozpočtu plně souhlasíme, protože se domníváme, že to není v rozporu se zásadou úspornosti, kterou jsme si stanovili.
Evropský parlament je velmi ojedinělý orgán, jak je mému kolegovi panu Färmovi dobře známo. Kdybychom ve Švédsku nebo ve Španělsku neustále zvyšovali velikost svých regionů, počet členů parlamentu a úkolů, každý členský stát by musel zvýšit svůj parlamentní rozpočet.
Tak tomu je v Evropském parlamentu, a proto musíme pro to hlasovat.
Je pravda, že v nadcházejících letech budeme muset zajistit, aby tyto výdaje byly udržitelné, a to bude vyžadovat, abychom vážně prodiskutovali politiku v oblasti budov a také budoucí politiky v oblasti zaměstnávání a kancelářského vybavení. To vše bude nutno uvážit v souvislosti s udržitelností a efektivními výdaji.
Předsednictvo Parlamentu a Rozpočtový výbor přijaly některé nesouhlasné postoje, neboť předsednictvo obhajuje potřeby poslanců, a my v Rozpočtovém výboru obhajujeme úspornost a rozpočtovou realitu.
Domnívám se však, že tato dohoda je dobrá a že ji budeme moci zítra přijmout bez obtíží.
Derek Vaughan
Paní předsedající, hovořím jménem skupiny S&D, ale většina poslanců uzná, že je po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost třeba dodatečných zdrojů. Existuje řada otázek k načasování a financování těchto návrhů. Kolegové některé z těchto otázek vznesli.
Jsou zde i jiné otázky. Například, pokud chceme mít další lidské zdroje, na jakých důkazech se to zakládá? Byla ta čísla pouze vymyšlena? Pokud by se zakládala na důkazech, domnívám se, že nám měly být poskytnuty.
Jak bude dodatečný personál pro sekretariát rozdělen? Domnívám se, že nám tato informace měla být rovněž poskytnuta.
Domnívám se také, že pokud přijmeme další příspěvek na asistenci ve výši 1 500 EUR měsíčně, měli bychom se podívat na další náklady, náklady na další kancelářské prostory, které mohou být požadovány. Ve skutečnosti bychom na to měli dostat celkové náklady.
Poslanci budou mít zítra těžké rozhodování. Je vždy kontroverzní, když žádáte o přidělení zdrojů pro sebe. Kdyby nám byly předloženy všechny informace, o které jsme já a moji kolegové žádali, mohlo být zítřejší rozhodnutí pro poslance snazší.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Vzhledem k pozdní hodině, ve které toto projednáváme, byste se mohli domnívat, že náš vlastní rozpočet nestrpí denní světlo.
Paní předsedající, Lisabonská smlouva nám přináší více závazků, větší moc a více práce, ale znamená to, že potřebujeme více personálu v úřadech výborů, skupin a jednotlivých poslanců? O tom pochybuji. Domnívám se, že pokud chceme být více političtí a efektivnější ve způsobu, jakým pracujeme, můžeme to nejlépe učinit v mezích současného rozpočtu.
Konečně, paní předsedající, zdá se, že musíme přijmout několik opatření. Nehovoříme jen o jednorázovém zvýšení tento rok, neboť se zdá, že budeme příští rok navyšovat rozpočet také a moje skupina s tím nesouhlasí. Pokud bychom se nyní dohodli na zvýšení kvůli Lisabonské smlouvě, potom je to jediná příležitost, kdy můžeme použít tento důvod. Co se nás týká, musí to být jednorázové zvýšení, a nikoli další zvyšování příští rok a další rok poté. Vše, čeho by bylo dosaženo, by znamenalo, že bychom potřebovali více budov.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Prioritou Parlamentu je prvotřídní výkon zákonodárné funkce a členům Parlamentu, výborům a politickým skupinám musí být nabídnuty dostatečné zdroje k jeho dosažení. Nové správní výdaje vzniklé při provádění ustanovení Lisabonské smlouvy jsou nyní zahrnuty v parlamentním rozpočtu. Kromě toho zpráva dále zdůrazňuje význam širší legislativní role, kterou má Parlament, a tudíž potřebu dodatečných finančních zdrojů ke splnění tohoto úkolu. Je třeba přijmout zvláštní opatření k zajištění stabilního rozpočtu tím, že bude vypracována politika rozpočtu s nulovým základem a dlouhodobé plánování ke splnění požadavků Parlamentu v rámci politiky v oblasti budov.
Domnívám se, že celkový základ parlamentního rozpočtu by měl i nadále odpovídat původnímu programu víceletého finančního rámce, aby bylo zajištěno, že zájmy Parlamentu budou chráněny, a zároveň byla zachována rozpočtová kázeň. Zároveň jsem přesvědčen, že tradiční hranice 20 % musí být zachována, a musím uvítat, že bylo dosaženo konsenzu v tom, že v tomto případě nebude tato hranice překročena. Podporuji také myšlenku, aby byla v příštích letech přijata opatření zaměřená na zajištění udržitelnosti rozpočtu, a přitom opakuji, že je důležité vypracovat rozpočtovou politiku, která zajistí větší přesnost. Věřím také, že je nutná průhlednost, což tedy znamená poskytování jasných informací o celkovém objemu fixních nákladů v rozpočtu Evropského parlamentu.
Paul Rübig
(DE) Paní předsedající, na konci tohoto postupu bych chtěl říci, že Evropský parlament se zabýval touto záležitostí velmi zodpovědně. Chtěl bych poděkovat především předsednictvu za nalezení způsobu, jak dodržovat horní hranici 20 %. V době hospodářské krize je pro nás všechny důležité, abychom byli co nejšetrnější k penězům daňových poplatníků, ale také abychom zajistili, že poslancům Parlamentu budou poskytnuty dobré a účinné zdroje. Úspory na budovách ve výši 4 miliónů EUR by nám neměly bránit ve využívání stávajících zdrojů takovým způsobem, abychom učinili naši budovu jednou z nejmodernějších budov na světě a mohli tak co nejefektivněji pracovat pro naše občany.
Vladimír Maňka
V této chvíli bych rád poděkoval všem, vážené kolegyně, kolegové, za vaše názory a vystoupení, ale i za hledání řešení ve výboru.
Chtěl bych připomenout, že v rozpočtu na rok 2010 jsme založili systémová opaření, která mohou přinést finanční úspory a snižovat tlak na naše stropy. V říjnu minulého roku jsme v dohodovacím řízení došli k tomu, že v Evropském parlamentu se letos uskuteční organizační audit v generálním ředitelství INLO a v bezpečnostní službě. Cílem je posoudit, zda se zdroje využívají nejlepším způsobem. Výsledky auditu by měly být východiskem pro další postup a vyšší efektivitu. Další rezervy vidím v lepším využívání vlastních kapacit v tlumočnických službách či v oblasti práce na dálku. Od Evropského parlamentu, ale i ostatních orgánů očekávám aktuální informace o tom, jak plánují využívat dočasně nevyužité kapacity nejen v jazykových službách, ale i v pronájmu prostorů, kopírovacích službách atd. Jsem přesvědčen, že úspory v rozpočtu přinese střednědobá strategie v oblasti majetků a budov, která přispěje k udržitelnosti rozpočtu Parlamentu. Strategii nám administrativa Evropského parlamentu představí už během několika dní. Ještě jednou děkuji za spolupráci a za zodpovědnost, kterou si na sebe berete, vážení kolegové.
Předsedající
Rozprava je uzavřena.
Hlasování se bude konat ve čtvrtek 25. února 2010.
Chtěla bych vám všem poděkovat. Můj dík patří také našim technikům a tlumočníkům, kteří nás tímto večerem provázeli.
Písemná prohlášení (článek 149 jednacího řádu)
Alexander Alvaro  
Blahopřeji panu Maňkovi k jeho úspěšnému jednání s ohledem na velmi těsný rámec pro rozpočet na rok 2010. Kromě zcela oprávněných a nezbytných změn v personální politice a politice v oblasti budov Evropského parlamentu je zde podle mého názoru citlivá otázka plánovaného zvýšení příspěvku na sekretariát o 1 500 EUR. Je politováníhodné, že z procesních důvodů není možné hlasovat o této věci samostatně, neboť zvýšení příspěvku na sekretariát pro poslance Evropského parlamentu od května 2010, o kterém rozhodlo předsednictvo, je v době finanční krize nevhodné. Parlament sice bude v souvislosti s Lisabonskou smlouvou, která nedávno vstoupila v platnost, celkově potřebovat dodatečné kapacity pro zákonodárnou činnost, ale po zavedení statutu asistentů na začátku současného volebního období neexistuje vůbec žádný důkaz, že poslanci skutečně potřebují více asistentů. Kromě toho je "kupní síla" dalších peněžních prostředků v jednotlivých členských státech velmi rozdílná, a to by mělo být také zohledněno ve zprávě, kterou je stále třeba vypracovat k důsledkům zavedení nových pravidel pro asistenty poslanců Evropského parlamentu. S ohledem na velmi omezený prostor a pracovní zařízení v Parlamentu se lze obávat, že zvýšení příspěvku na sekretariát o 1 500 EUR, které bylo přijato dnes, bude vytvářet podmínky pro další zvyšování počtu zaměstnanců, další požadavky a budoucí pracovní zařízení. Německá lidová strana v Evropském parlamentu se tedy zdrží hlasování.
Cătălin Sorin Ivan  
Tato rozpočtová změna umožňuje reagovat na skutečnou potřebu. V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost v řadě oblastí vzrostly pravomoci Evropského parlamentu. Přímým důsledkem tohoto nárůstu je mnohem větší objem práce, jejíž kvalita musí být nejvyšší legislativní normou. Nežádáme peníze pro sebe, jak se prohlašuje v tisku. Potřebujeme poskytnout orgánu Evropského parlamentu potřebné prostředky, aby mohl splnit očekávání, jež vůči tomuto fóru evropští občané mají.
Georgios Stavrakakis
písemně. - (EL) Také já bych chtěl poděkovat panu zpravodaji za tuto práci. Větší pravomoci udělené Evropskému parlamentu podle Lisabonské smlouvy bezpochyby výrazně posílily jeho úlohu a formulovaly konkrétní a účinné odpovědi na očekávání evropských občanů. Zároveň se však zvýšením rozsahu činností vytvořily dodatečné požadavky, pokud jde o více zaměstnanců, jak ve správě Evropského parlamentu, tak v politických skupinách a úřadech poslanců Evropského parlamentu. Změna rozpočtu Evropského parlamentu byla nejen očekávaná, ale i nezbytná, pokud chceme, aby Evropský parlament účinně reagoval na své nové povinnosti, které dále posílí jeho demokratický mandát. Rád bych plénu připomněl, že podobná změna byla provedena u rozpočtu Rady za účelem splnění administrativních požadavků, když byla vytvořena instituce předsedy Evropské rady, a očekávají se obdobné návrhy na změnu rozpočtu Evropské komise. Schválení této změny umožní jak správě Parlamentu, tak politickým skupinám a poslancům lépe a účinněji odpovídat na nové požadavky.
