Ocena švedskega predsedstva - Sklepi Evropskega sveta z dne 10. in 11. decembra 2009 (razprava) 
Predsednik
Toplo bi pozdravil predsednika vlade Reinfeldta, ki je bil z nami kot predsedujoči Svetu skoraj pol leta. Prav tako bi pozdravil predsednika Barrosa.
Naslednja točka je skupna razprava o:
izjavi Sveta o oceni švedskega predsedstva;
poročilu Evropskega sveta in izjavi Komisije o sklepih Evropskega sveta z dne 10. in 11. decembra 2009.
Fredrik Reinfeldt
predsedujoči Svetu. - Gospod predsednik, hvaležen sem za to priložnost, da ponovno nagovorim Evropski parlament v tako ključnem času.
Medtem ko govorimo, so predstavniki iz 193 držav zbrani v konferenčnem centru v Københavnu, kjer razpravljajo, pretresajo, pogajajo in poskušajo izpolniti pričakovanja milijonov ljudi po svetu. V samo dveh dneh bo podnebna konferenca ZN končana. Kmalu se bomo ozirali na srečanje, ki je bilo ključno ne samo za EU, ampak za svet, srečanje, ki je bilo odločilno za tiste, ki zaradi pomanjkanja vode ne morejo gojiti pridelkov, ki je bilo odločilno za tiste, ki so svoj dom izgubili v tornadu ali poplavah, in odločilno za tiste, ki brezuspešno gradijo zidove proti morski gladini, ki se vsako leto dviguje.
Vemo, kaj je ogroženo, zakaj je torej tako težko ukrepati? Ker se bojimo kakršne koli spremembe našega načina življenja? Vemo, da naš način življenja ne bo več mogoč, če bomo še naprej uporabljali svetovne vire na takšen način kot doslej, in soočili se bomo s še večjimi spremembami. Bati se moramo pomembnejših stvari, kot je izguba našega vsakodnevnega udobja.
Boj proti podnebnim spremembam je bil na vrhu dnevnega reda skozi celotno švedsko predsedovanje, na vseh naših zasedanjih Evropskega sveta in na vseh naših vrhih z najpomembnejšimi partnerji Unije. Kot verjetno veste, smo na našem oktobrskem Evropskem svetu sprejeli celovito nalogo, da bi ohranili vodilno vlogo EU v podnebnih pogajanjih. Dogovorili smo se glede dolgoročnega cilja za zmanjšanje emisij za 80-95 % do leta 2050 in ponovili našo ponudbo, da emisije zmanjšamo za 30 %, če bodo prizadevanja drugih primerljiva. Dogovorili smo se o zmanjšanju emisij v mednarodnem prevozu in kljub odporu iz nekaterih strani smo določili številke za svetovno finančno potrebo za boj proti podnebnim spremembam v državah v razvoju. Prejšnji teden - po tednih dvostranskih posvetovanj - smo storili še en korak: kolektivno sestavljen finančni sveženj, namenjen "hitremu začetku" podnebnega ukrepanja v državah v razvoju, ki zagotavlja 7,2 milijard EUR v naslednjih treh letih.
Vem, da to ni dovolj. Zato moram povedati, da je, čeprav sem zadovoljen, da se je Evropski svet lahko dogovoril o tem koraku, napočil čas, da se nam pridružijo druge razvite države.
Kaj moramo torej storiti v Københavnu? Potrebujemo zavezujoče obveznosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ne samo na strani razvitih držav, ampak tudi na strani držav v razvoju, da bi zagotovili, da bo globalno segrevanje ostalo pod ciljem 2 °C, za katerega nam znanost govori, da je potreben.
Sestal sem se z indijskim in kitajskim vodstvom. Vem, kaj pravijo o tem. Zakaj bi se strinjali s tem, da bo njihov razvoj čist in ekološki, če smo desetletja dolgo onesnaževali svet? To je en način pogleda na zadevo, toda problem je naslednji: razviti svet problema ne more rešiti sam. Emisije sveta v razvoju že začenjajo presegati emisije razvitega sveta. Zato moramo sodelovati, da rešimo problem. Na naši strani lahko odtehtamo leta neodgovornega vedenja. Pripomoremo lahko k financiranju podnebnih ukrepov v svetu v razvoju. Evropska unija je prejšnji teden prevzela svojo odgovornost. V Københavnu ni pomembna oblika, ampak vsebina. Zadovoljni smo lahko, če se dogovorimo o zmanjšanju emisij in financiranju ter zavezi k takojšnjemu ukrepanju in, kar je še pomembneje, lahko začnemo z bojem proti podnebnim spremembam.
Lansko leto smo se nenadoma soočili z najresnejšo finančno krizo od krize v tridesetih letih prejšnjega stoletja. Tla so se dobesedno tresla pod našimi nogami. Nenadoma nam je postalo jasno, kako medsebojno povezani so finančni trgi in kako medsebojno odvisni smo bili vsi pri iskanju skupnega odziva. V samo nekaj mesecih so vlade v EU sprejele izredne podporne ukrepe. To je bil hiter in prepričljiv odziv, vendar je imel svojo ceno. Skupni primanjkljaj v javnih financah zdaj znaša skoraj 7 % BDP - kat je trikrat več kot lani. Dvajset držav članic se soočajo s postopki čezmernih primanjkljajev. Zato so bili to jesen nadaljnji ukrepi glede gospodarske in finančne krize seveda še ena glavna prednostna naloga.
Naj se na kratko dotaknem zadev, ki smo jih opravili. Konec oktobra smo se dogovorili o strategiji za odpravo davčnih ukrepov, na Evropskem svetu prejšnji teden pa o načelih glede zapustitve programov finančne pomoči. Poleg tega smo se dogovorili o povsem novi strukturi finančnega nadzora v Evropi. Ko so finančni tokovi mednarodni, nadzor ne more biti več nacionalen. Zdaj je stvar Evropskega parlamenta, da se dogovori o končnih korakih.
Jasno nam je bilo tudi, da se kultura nagrajevanja ne more nadaljevati na način, na katerega so se navadili ljudje. Zadovoljen sem, da je EU uspelo prepričati G20 glede dogovora o daljnosežnih spremembah te politike. Nova pravila bodo okrepila potrebo po povezavi med rezultatom in nagrado.
Gospodarska in finančna kriza nas je močno prizadela, vendar smo pokazali zmožnost ukrepanja in smo okrepili svojo odpornost. Potem ko bomo zagotovili oživitev gospodarstva, bo EU trdnejša zaradi ukrepov, ki smo jih sprejeli.
Švedsko predsedovanje je potekalo v času institucionalnih sprememb. Ko smo 1. julija prevzeli predsedovanje, je bil Parlament na novo izvoljen. Nismo še imenovali predsednika Evropske komisije. Izid takrat pričakovanega irskega referenduma je bil negotov. Ni bilo jasno, ali bodo Lizbonsko pogodbo ratificirale vse države članice. Ni bilo jasno niti, ali bo lahko začela veljati med švedskim predsedovanjem.
Potem se je dramatična situacija razpletla. V tesnem posvetovanju s Parlamentom je bil José Manuel Barroso imenovan za predsednika Evropske komisije za drugi mandat. Predsedstvo je zdaj imelo stabilnega sogovornika v Komisiji, s katerim je lahko sodelovalo. Izid irskega referenduma je bil zmaga za Irsko. Bil je zmaga za evropsko sodelovanje. Pripeljal nas je korak bliže Lizbonski pogodbi.
Toda potem se je zgodilo nepričakovano. V pozni fazi je češki predsednik pred podpisom postavil nove pogoje. Te zahteve smo morali obravnavati na način, ki ni povzročil postavljanja podobnih pogojev s strani drugih držav članic, to pa nam je uspelo narediti na oktobrskem Evropskem svetu. Nekaj dni kasneje je češko predsedstvo podpisalo. Takoj po podpisu sem se ponovno začel posvetovati s svojimi kolegi. Dogovoriti smo se morali o visokih položajih - o predsedniku Evropskega sveta in o imenovanju visokega predstavnika. Ne pretiravam, če rečem, da sem si oddahnil, ko so bile 1. decembra priprave zaključene. Lizbonska pogodba bi končno lahko začela veljati.
Zdaj bo Evropska unija učinkovitejša. Imela bo boljša orodja za boj proti podnebnim spremembam in za vplivanje na svetovno gospodarsko agendo. Novi predsednik Evropskega sveta bo zagotovil kontinuiteto. Visoki predstavnik bo zagotovil uskladitev naših zunanjih odnosov. Imeli bomo bolj demokratično Unijo z večjo udeležbo Evropskega parlamenta in naših nacionalnih parlamentov. Začelo se je novo obdobje za Evropsko unijo.
Ko sem 15. julija stal tu pred vami, smo bili še vedno v krempljih finančne in gospodarske krize. Obstajala je negotovost glede prehoda na novo pogodbo. Nismo vedeli, ali se nam bo uspelo zediniti in ohrabriti druge na ne tako dolgi, toda zelo ovinkasti poti do Københavna.
Z Evropskim svetom, ki je potekal prejšnji teden, je švedsko predsedstvo izpolnilo vseh pet prednostnih nalog: močan mandat EU za podnebne spremembe; ukrepanje v zvezi z gospodarsko in finančno krizo; strategija EU za Baltsko morje; stockholmski program za pravosodje in notranje zadeve; okrepitev EU kot globalnega akterja, vključno s širitvijo, in nova služba za zunanjepolitično delovanje. Kot sem dejal, se je z uveljavitvijo Lizbonske pogodbe v Evropski uniji začelo novo obdobje.
Za konec bi se vam vsem zahvalil. Predsedstvo je pri obravnavanju izzivov, s katerimi se soočamo, potrebovalo pomoč Evropskega parlamenta. Hvala vam za to pomoč.
Zahvaliti se želim tudi Komisiji in predvsem Joséju Manuelu Barrosu. Z Joséjem Manuelom sem to jesen verjetno preživel več kot primerno veliko časa. Meni in švedskemu predsedstvu je bil v veliko podporo.
Nazadnje bi se želel zahvaliti državam članicam za njihovo pripravljenost, da so pozabile na razlike in začele sklepati kompromise - z najboljšimi nameni za Evropo - za iskanje rešitev, ki ne koristijo samo njim, ampak Evropi kot celoti. Ta enotnost je naša moč.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, predsednik vlade, v zadnjih šestih mesecih smo doživeli uveljavitev nove pogodbe, s čimer se je končalo skoraj desetletje razprav in so se odprla vrata za nove priložnosti za to novo, razširjeno Evropsko unijo, ki jo imamo danes. Videli smo prve dokaze o tem, da odločno ukrepanje za stabilizacijo evropskega gospodarstva spričo krize prinaša nekatere rezultate. In ko vstopamo v zaključni krog igre v Københavnu, smo lahko prepričani, da je Evropska unija trdo delala za ohranitev zagona, za katerega se je zavzemala v zvezi z odločilnim svetovnim ukrepanjem glede podnebnih sprememb.
Zato bi želel izraziti iskreno spoštovanje do predsednika vlade Fredrika Reinfeldta in celotne ekipe švedskega predsedstva za nadvse uspešno predsedovanje. Posebno pomembno je, da je bilo švedsko predsedstvo tako učinkovito pri zagotovitvi zaključka postopka ratifikacije Lizbonske pogodbe in mu je uspel prehod na novo pogodbo ob sočasni izpolnitvi vseh drugih ciljev. Doživeli smo imenovanje prvega predsednika Evropskega sveta in prvega visokega predstavnika, podpredsednika Komisije, s strani Evropskega sveta. In ne pozabimo - ker je bil to zelo pomemben trenutek za ta Parlament po soglasnem imenovanju s strani Evropskega sveta -, doživeli smo izvolitev predsednika naslednje Komisije s strani tega Parlamenta s kvalificirano večino.
Zasedanje Evropskega sveta prejšnji teden je bilo prvo zasedanje, ko se je ta sestal kot polnopravna institucija. To je bilo tudi prvič, da se je zasedanja udeležila nova visoka predstavnica in podpredsednica Komisije Catherine Ashton. Novi predsednik Evropskega sveta bo polno funkcijo prevzel 1. januarja 2010 in je predstavil svoje zamisli o tem, kako v prihodnje organizirati Evropski svet. Pozdravljam vse predloge, ki bodo Evropskemu svetu dali večjo doslednost in kontinuiranost njegovemu delu. Pozdravljam tudi zamisli o bolj političnih, odkritih razpravah ter kratkih in udarnih sklepih.
Bilo je še mnogo drugih vprašanj, ki jih je obravnaval Evropski svet. Izpostavil bi jih samo nekaj, pri tem pa ne bom pozabil na pomembno vprašanje, opredelitev strategije za Baltsko morje, ki je lahko zgled za drugo regionalno sodelovanje znotraj Evropske unije in z nekaterimi izmed naših partnerjev.
Glede gospodarstva vzdržujemo ustrezno ravnotežje med ohranjanjem spodbude in pripravo naših izhodnih strategij. Predstavil sem okvir za našo evropsko strategijo 2020. Upam, da se bo Evropski svet osredotočil na razpravo o tej zelo pomembno agendi za prihodnost Evrope, in sicer z razpravami na naslednjih zasedanjih, na formalnem Evropskem svetu v februarju in na spomladanskem Evropskem svetu. Tu bi ponovil svojo ponudbo, da se udeležim tega plenarnega zasedanja, da bi Parlament lahko organiziral specifično razpravo o tem zelo pomembnem vprašanju. Menim, da je izredno pomembno, da Evropski parlament in, na strani Sveta, Evropski svet prevzameta lastništvo strategije Evropske unije 2020, kjer se bo odvijala naša prihodnost.
Glede stockholmskega programa so bili zdaj predlogi Komisije preneseni v dogovorjeni pristop za naslednjih pet let. Vem, da mnogi v tem Parlamentu delijo našo odločenost, da to odskočno desko izkoristimo za priložnosti Lizbonske pogodbe za postopno spremembo evropskega ukrepanja glede svobode, varnosti in pravice. To je bil eden izmed glavnih razlogov za to, da sem se odločil reorganizirati portfelje naslednjega kolegija na tem področju. To bo eno izmed najpomembnejših področij dela Evropske unije v naslednjih petih letih.
Evropski svet je imel poseben pomen za podnebne spremembe. V zadnjih nekaj letih je Evropska unija razvila dosleden in ambiciozen pristop k podnebnim spremembam. Zelo ponosen sem, da je bila Komisija pobudnica te zelo ambiciozne agende. Vpliv zmanjšanja emisij bo mogoče občutiti šele čez nekaj desetletij, vendar pa že konkretno ukrepamo in naši cilji postajajo pravno zavezujoči.
Bodimo iskreni glede tega. Nekateri izmed naših partnerjev napovedujejo svoje namere z izjavami za tisk; toda mi smo napovedali svoje namene z zakonodajo, zakonodajo, o kateri so se že dogovorile vse države članice. Razviti svet mora ukrepati, vendar pa mora tudi pomagati svetu v razvoju, da loči rast in emisije. Menim, da je prav, da se je Evropski svet prejšnji teden osredotočil na to, kako lahko to svetovno vodstvo služi ambicioznemu dogovoru v Københavnu: z zagotovitvijo pomoči državam v razvoju ne v daljni prihodnosti, ampak že naslednje leto; z razjasnitvijo, da mora biti dogovor celovit in mora imeti mehanizme za preverjanje, da bo sprejet; z ohranitvijo naše pripravljenosti do povišanja naših ciljev, vendar samo, če bodo tudi zaveze drugih ambiciozne.
Menim, da je Evropski svet dosegel zelo pomembne rezultate, in sicer glede dveh zadev. Prvič, glede financ je Svetu uspelo sestaviti sveženj zagonskega financiranja, ki je večji, kot je bilo pričakovano, in sicer z vsako udeleženo državo članico. Seveda so nekateri rekli, da to, kar ponuja Evropska unija, ni dovolj, toda 7,2 milijard EUR, v trenutnih okoliščinah več kot 10 milijard USD, tri leta dolgo je zelo resna obveznost. Upam, da je denar zdaj zagotovljen in ni samo želja. Zdaj so na vrsti drugi, da storijo enako. Evropski svet je tudi ponovil svojo zavezo srednjeročnemu financiranju, da bi zagotovil pošten prispevek, ki je potreben za leto 2020.
Drugič, ukrepanje glede podnebnih sprememb je bilo točka razkola za Evropski svet. Vendar pa je bilo tokrat ozračje drugačno. Obstajal je močan skupni občutek, da je vsak zainteresiran za to, da Evropska unija opravi svoj del. Zdaj bi morali imeti koristi od naložb, ki smo jih opravili kot pionirji v to agendo.
Na splošno spodbudno se mi je zdelo spoznanje, da mora Evropska unija držati skupaj. Upajmo, da bo ta odločenost ohranila svojo trdnost pod pritiskom naslednjih dveh ali treh dni.
Kaj lahko pričakujemo v naslednjih nekaj dneh? Predsednik vlade Rasmussen z Danske bo danes verjetno predložil besedilo - toda mnoge ključne številke še vedno ne bodo določene. Naloga voditeljev bo, da to pripeljejo do dogovora. Zato grem takoj po tej razpravi v København. Skupaj s predsednikom vlade Reinfeldtom se bomo nadvse potrudili, da bo Evropska unija vodila to razpravo.
Vemo, da ozračje v Københavnu trenutno ni lahkotno. Vemo tudi, da je to del običajnega ritma pogajanj na vrhu. Vendar pa bo prihod voditeljev držav ali vlad v tako velikem številu močan zagon za dosego dogovora. Če ta dogovor vključuje resnično zavezanost zmanjšanju emisij razvitih držav in držav v razvoju; jasno zavezo financiranju za uresničitev tega; in sporazum o tem, kako se bo uporabljal in preverjal - če ta sporazum vključuje različne elemente iz balijskega načrta in se zdi, da je v pravih mejah, da bo spoštoval omejitev 2 °C, potem bomo lahko upravičeno rekli, da je velik dosežek. Nismo še prišli do tam, vendar pa sem prepričan, da je mogoče doseči ta sporazum.
Naslednjih nekaj dni bo pokazalo, ali se bodo ambicije, o katerih smo tako pogosto razpravljali v tem Parlamentu, uresničile, vendar pa že čutim, da obstaja nujna potreba po spremembi in da moramo uspeti v Københavnu. Na kocki je veliko. Seveda je treba najti ravnotežje, vendar pa se nam zdi, da današnja generacija ve, da obstaja izziv, ki se mu ni mogoče izogniti. Menim, da je Evropski svet prejšnji teden Evropsko unijo pripravil na soočenje s tem izzivom. Upam, da bomo z vodilno vlogo Evrope v Københavnu uspešni.
Joseph Daul
Gospod predsednik, gospod Barroso, gospod Reinfeldt, gospe in gospodje, skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) se lahko povsem poistoveti z načinom, na katerega ste, gospod Reinfeldt, vodili rotirajoče predsedstvo v skladu z Lizbonsko pogodbo. Poistoveti se lahko tudi z zadnjimi predlogi Evropskega sveta bodisi o podnebnih spremembah, krizi ali vzpostavitvi Evrope varnosti, Evrope, ki ščiti.
Moja skupina podpira odkrito in odgovorno obravnavanje evropskih zadev, ki je zaznamovalo švedsko predsedovanje. Odkrito obravnavanje, ker v času, ko je toliko naših prijateljev, sosedov in sorodnikov prizadela kriza, saj so izgubili svoja delovna mesta ali pa so ta še vedno ogrožena, Evropa ni dajala praznih obljub. Gradi prihodnost, našo prihodnost z zagotavljanjem, da bodo podjetja ponovno imela sredstva za ustvarjanje, inovacije in s tem ustvarjanje delovnih mest.
Odgovorno obravnavanje, ker Evropa glede podnebnih sprememb, varnosti, toda tudi glede zaposlovanja in gospodarstva izvaja model socialnega tržnega gospodarstva. Organizira časovni razpored, priprave za usklajen, postopen, toda tudi težaven izhod iz krize. Čisti katastrofalne prakse, ki smo jih v zadnjih nekaj letih doživeli na finančnih trgih. Podpira MSP in krepi socialno kohezijo, brez katere ni mogoče doseči nič trajnega.
Toda bodimo previdni, da ne ponovimo napak lizbonske strategije, ki je bila zaradi določitve neuresničljivih ciljev bolj razočarljiva kot karkoli drugega. Bodimo natančni, da zagotovimo, da nova gospodarska strategija, imenovana "Evropska unija 2020" ne postane še ena zapletena zver. Gospod Reinfeldt, gospod Barroso, tudi glede podnebnih sprememb Evropa kaže občutek odgovornosti. S svojo odločitvijo, da tri leta zapored sprosti 2,4 milijard EUR pomoči Evropa daje zgled, saj zagotavlja tretjino mednarodne pomoči, namenjene najrevnejšim državam.
Zdaj pričakujem, da bodo naši partnerji storili enako. Od Københavna pričakujem uravnotežene zaveze, kratkoročne in srednjeročne obveznosti ter preverljive obveznosti, skupaj z denarnimi kaznimi v primeru neizpolnjevanja. Z drugimi besedami, pričakujem, da København ne bo zavedel Evrope.
Za zaključek, skupina PPE podpira smernice Parlamenta o varnosti v skladu z novim stockholmskim programom. Naši sodržavljani hočejo večjo varnost, toda tudi spoštovanje javnih svoboščin. Hočejo zaščito v svojem vsakdanu, vedeti hočejo, kaj jedo in kaj uživajo, sočasno pa pričakujejo - in to je povsem naravno - življenje v bolj pošteni družbi, ki bolj spoštuje druge. To je točno takšna Evropa, za kakršno se mi, skupina PPE, zavzemamo in kakršno spodbujamo.
Gospe in gospodje, zdaj ko so se končali huda kriza ter institucionalni vzponi in padci, je prišel čas za sprejetje velikih odločitev, prostora za napake pa ni veliko. Čez nekaj dni bomo videli, ali se je pogumno stališče Evrope glede podnebnih sprememb izplačalo. Videli bomo, ali Združene države, Kitajska in drugi izigravajo čas ali pa se hočejo kvalificirati za finale in postati odgovorne zainteresirane strani na svetu.
Švedskemu predsedstvu bi se želel zahvaliti za njegova prizadevanja, zdaj, ko je prišel božič, pa predvsem gospodu Reinfeldtu. V zadnjih mesecih ste trdo delali; ni bilo lahko, to vemo vsi. Veliko sreče želim tudi gospodu Van Rompuyu, ki bo prevzel delo za dve leti in pol, Svet pa prosim, naj ne pozabi, da odslej Svet in Parlament v nekoliko preglednejših okoliščinah igrata v isti ligi.
Martin Schulz
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, danes je bil nekajkrat omenjen koncept prehoda in menim, da je to ustrezen izraz za opis švedskega predsedovanja. Bilo je predsedovanje prehoda od ene pogodbe, Pogodbe iz Nice, ki se je izkazala za povsem neuporabno, na Lizbonsko pogodbo, ki je nasičena s pričakovanji, izmed katerih po mojem mnenju ni mogoče izpolniti vseh, saj Lizbonska pogodba ne more biti konec institucionalnega razvoja v Evropi. V zvezi s tem moramo biti previdni glede pričakovanj, da bo Lizbonska pogodba izpolnila vse naše želje glede rešitve vseh problemov sveta, saj lahko vidimo, kako težko je delati z Lizbonsko pogodbo glede vprašanj pravilnosti postopka, ki so bila zastavljena.
Začeti želim z institucionalnimi problemi, ki jih je ustvarila ta pogodba. Danes imamo tu še vedno švedskega predsednika vlade. Kdo bo naslednjič zastopal predsedstvo Sveta? Gospod Van Rompuy, rotirajoče predsedstvo Sveta, nato predsednik Komisije, zatem baronica Ashton - če bodo govorili vsi, potem vsaj prvič pri prvih štirih govorih ne bomo imeli te stalne konference PPE, temveč bo zraven tudi baronica Ashton in torej prava socialistka, ki bo razvnela zadeve. To je vsekakor koristno.
(Medklici)
Seveda ne vem, ali se bo zasedanja udeležil gospod Van Rompuy ali gospod Zapatero, vendar hvala, gospod Langen. Če že veste, da se bo zasedanja udeležil gospod Zapatero, ste enkrat za spremembo koristno prispevali. Najlepša hvala.
Švedsko predsedovanje je bilo predsedovanje prehoda, toda tudi predsedovanje, ki je moralo ponovno izkusiti skrivanje kart gospe Merkel in gospoda Sarkozyja vse do samega konca, saj sta trenutnemu predsedniku pustila, da je šel svojo pot - medtem ko je javnost govorila: "Ta ne ve nič, ne ve, kaj se dogaja, ne zna povezati koncev" - in je plačal za njuno taktično igro. Takšna je bila usoda gospoda Reinfeldta v zadnjih nekaj mesecih. Hvala bogu, da se je to zdaj končalo. To je napredek, ki smo ga dosegli z Lizbonsko pogodbo: nekoliko večja preglednost v naših institucionalnih strukturah. In zagotovo tudi nekaj drugega: povečanje pristojnosti Evropskega parlamenta. Vendar pa povečanje pristojnosti Evropskega parlamenta pomeni tudi, da bodo morale druge institucije nekako shajati s tem. Za predsednika Evropskega sveta to pomeni, da bo moral usklajevati odločitve, ki jih želi pripraviti v Svetu - vsaj zakonodajne odločitve -, s Parlamentom. Pametno bi bilo, da na predsednika Evropskega parlamenta ne bi gledal kot na gledalca na zasedanjih Sveta, ampak kot na predstavnika institucije, ki so ji bile podeljene večje pristojnosti. To je na primer tisto, kar pričakujem od gospoda Van Rompuya.
Pametno bi bilo, če bi Svet in tudi Komisija poskušala na podlagi te nove pogodbe doseči večino v Parlamentu, ki bo kos izzivom socialne okoljske in finančne politike, ki jih sama formulirata v svojih programih, saj za zakonodajo nenazadnje potrebujeta kvalificirano večino v Parlamentu, če hočeta doseči sprejetje svojih pobud. Zato bi si morala Komisija prizadevati za večino v celotnem Parlamentu, kar se morda ne sklada dobro z dejstvom, da so člani Komisije namestniki voditeljev evropskih strank in so zato dokaz za enostranskost določenih političnih teženj. To je nekaj, gospod Barroso, o čemer morate zelo dobro premisliti.
Švedsko predsedstvo si je zelo prizadevalo. To z veseljem priznam tu. Vendar pa nazadnje - in to ni vaša krivda, gospod Reinfeldt, ampak krivda sistema - ni imelo vpliva na velike odločitve, vključno s tistimi, ki se jih trenutno sprejema v Københavnu, saj eno rotirajoče predsedstvo ne more imeti velikega vpliva, lahko samo usklajuje, obstaja pa velika razlika med usklajevanjem in vplivanjem. Vplivanje na nadzor nad finančnimi trgi, podnebne spremembe, prizadevanja za oživitev gospodarstva - to so zadeve, ki jih lahko stori samo Evropa kot celota v sodelovanju s svojimi institucijami. Zato menim, da Lizbonska pogodba predstavlja napredek. Zdi se mi, da je dejstvo, da jo je švedsko predsedstvo nazadnje uveljavilo, veliki uspeh tega prehodnega predsedstva.
Guy Verhofstadt
Gospod predsednik, prvič, to jutro ne bom govoril o institucionalnih zadevah, kot so to storili drugi pred menoj. Vsekakor bomo imeli čas razpravljati o teh zadevah, saj namerava Svet očitno uveljaviti protokol, ki zahteva medvladno konferenco. Razmisliti moramo o tem, ali hočemo konferenco ali ne. Menim, da bomo v Evropskem parlamentu imeli nekaj zamisli glede tega, da bi zagotovili doseganje napredka na področju evropske demokracije in da nadomestimo pomanjkanje preglednosti in demokracije v kooptacijah, ki so bile predlagane.
Predvsem se želim zahvaliti predsedstvu, predsedniku vlade Reinfeldtu in gospe Malmström za odlične odnose, ki so jih vzdrževali s Parlamentom, in za njihovo tenkočutno obravnavanje, vprašanj, ki so bila zelo težka - seveda govorim o ratifikaciji Lizbonske pogodbe. Premagati smo morali celo "oviro Klaus" ; odslej bomo govorili o oviri Klaus in izvrstnem načinu, na katerega je švedsko predsedstvo rešilo ta problem.
Drugič, menim, da je drugi najpomembnejši element stockholmski program, ki je bil sprejet in ki ga je zdaj treba izvajati. Vendar pa se za vas, gospod Reinfeldt, predsedovanje seveda ne konča tu, saj je na vrsti še vrh v Københavnu, kjer morate prav tako doseči napredek.
Pred tem Parlamentom bi rad poslal optimistično in odločno sporočilo, ki nekoliko nasprotuje temu, kar beremo v današnjem tisku. Današnji tisk zaznamuje pesimizem: bo dosežen sporazum ali ne? Menim, da je sporazum mogoč, saj imamo na razpolago resne partnerje, ki jih moramo poiskati in spodbuditi.
Prihod predsednika Obame in kitajskega predsednika vlade, ki bosta prispela jutri oziroma pojutrišnjem, dokazuje njuno pripravljenost za sklenitev sporazuma. Menim, da moramo slediti strategiji. Toda kateri, gospe in gospodje? Menim, da moramo slediti strategiji, s katero si prizadevamo za tristransko sodelovanje med Združenimi državami, Kitajsko in Evropo.
Če bodo te tri v naslednjih dveh dneh dosegle začetni sporazum, bomo imeli pomembno podlago za prepričevanje ostalih - Indije, Brazilije in drugih držav -, da se nam pridružijo pri teh prizadevanjih. Zato pozivam k proaktivnemu pristopu. Najpomembneje je, da stremimo k temu tristranskemu zavezništvu, ki je potrebno za sklenitev sporazuma, in da že na začetku predlagamo 30-odstotno zmanjšanje emisij. V tem predlogu je treba pokazati namen.
Po mojem mnenju se moramo v tej zaključni fazi pogajanj v Københavnu prepustiti vodstvu Hegla, ki je dejal, da tisto, kar nekoga spravi v obup, ni nemogoče, ampak tisto, kar je bilo mogoče, vendar ni bilo doseženo. Menim, da bomo z vztrajnostjo švedskega predsedstva uspešni na vrhu v Københavnu.
Rebecca Harms
Gospod predsednik, gospod Barroso, gospod Reinfeldt, po štirih dneh v Københavnu zelo težko poslušam besede "vodilna vloga Evropske unije". Vodstvo - in tega sem se naučila že v vrtcu - se doseže predvsem z dobrim zgledom. Zdaj bi vas vprašala, gospod Reinfeldt in gospod Barroso, ali res verjamete, da lahko s strategijo, ki temelji na lažeh, samoprevari in obsežni mednarodni prevari, resnično dosežemo vodilno vlogo v mednarodnem procesu kot je proces v Københavnu.
Vedeti morate, gospod Reinfeldt - in gospod Barroso to zagotovo ve, saj je že dovolj dolgo udeležen -, da je cilj 2 °C "misija nemogoče", če bodo Evropejci izpolnili ponudbe, ki so jih predložili doslej. Cilj zmanjšanja je neprimeren. Hkrati smo Evropejci odprli vsa zadnja vrata, da bi se doma izognili politiki zmanjšanja. Za nadomestila ni več omejitev. Vroč zrak je postal tema dneva ne samo za Poljsko, ampak tudi za Švedsko. Vključitev gozdov, ki ste jo spodbujali predvsem vi in vaša vlada, gospod Reinfeldt, je še en prispevek Evrope k izogibanju, da bi imela aktivno politiko zmanjšanja.
Mnogi strokovnjaki v Københavnu so presodili, da tisto, kar ste sami doslej predlagali, da je najbolje, kar lahko storimo, ne bo doprineslo k zmanjšanju emisij v Evropi do leta 2020, ampak k njihovemu naraščanju. Zato, gospod Reinfeldt, prosim, razložite, kako naj dosežemo cilj 2 °C, če se oklepate tistega, kar je bilo ponujeno doslej.
Da bi bile zadeve še slabše, je nemški časnik Financial Times danes objavil, da ste opustili cilj 30 % do leta 2020 in hočete zdaj to ponuditi za leto 2025. Če hočete spodbujati ta proces, bi vas prosila, da nujno umaknete, kar je bilo v današnjem časopisu objavljeno kot evropska smer.
Povedati želim še nekaj, preden končam. Pred vrati centra Bella bo v naslednjih nekaj dneh stalo na tisoče uradnih opazovalcev - čeprav imajo akreditacijo za konferenco. To so ljudje, ki so leta dolgo, nekateri izmed njih desetletja zelo trdo delali za podnebno politiko. Prosim, zagotovite, da ti ljudje, ker nenadoma ne morejo biti več udeleženi, ne bodo končali v kletkah ali bodo morali z zvezanimi rokami ure dolgo sedeti na zmrznjenih tleh.
V Københavnu je mogoče izgubiti številne vodilne vloge. Vendar pa je treba v Københavnu resnično razložiti načelo pravne države v EU - vseeno mi je za moteče množice, povsem vseeno - in nesorazmerno obravnavanje miroljubnih protestnikov - Cecilia Malmström je seveda pravna strokovnjakinja.
Michał Tomasz Kamiński
Gospod predsednik, škoda je, da ste govorili o tem, da moramo upoštevati čas, ki nam je na voljo, tik pred mojim govorom. Poskušal bom spoštovati časovno omejitev.
Gospod Reinfeldt, vsekakor si zaslužite našo zahvalo. Kot je bilo povedano, je švedsko predsedovanje prišlo v težkem obdobju prehoda in pretresov, povezanem s sprejetjem Lizbonske pogodbe. To je zdaj za nami, vendar pa je predsedovanje prišlo tudi v obdobju gospodarske krize. Svoj govori, ki ne bo v celoti laskav, bi rad začel z zahvalo, da se je švedsko predsedstvo izognilo skušnjavi populizma, v katerega je tako lahko pasti, v tem težkem obdobju krize.
Gospod Reinfeldt, dokazali ste, da ni enostavnih odgovorov na zapletena vprašanja. Švedsko predsedstvo je pokazalo, da je Evropska unija v času krize sposobna poiskati dobre in nepopulistične rešitve, ki ne bodo pomagale le Evropi, ampak vsemu svetu, da se izkoplje iz tega težkega položaja. Iskreno bi se vam rad zahvalil, da ste opravili to težko delo, za vaše spoštovanje držav članic in tudi za spoštovanje, ki ste ga pokazali do Evropskega parlamenta. To so bili težki časi in menim, da ste opravili preizkus. Svojo misijo boste lahko v dveh tednih končali s popolnim zadovoljstvom.
Menim, da v svojem govoru niste brez razloga izpustili zunanje politike. Žal sem prisiljen tu povedati nekaj ostrejših besed. Menim, da švedskega predsedovanja in zadnjih šestih mesecev na področju zunanje politike, zlasti na dveh področjih, ni mogoče imeti za uspešne.
Prvič, mislim na popolnoma nepotrebno krizo, povezano z nesrečnim člankom o izraelskih vojakih v švedskem časopisu, popolnoma nepotrebna zaostritev odnosov med švedskim predsedstvom in Izraelci pa meče senco na zadnjih šest mesecev. Povedati hočem, da je bilo napačno, da predsedstvo ni soglasno obsodilo članka v švedskem časopisu. Skupaj s celotno skupino menimo, da izraelski vojaki ne branijo samo Izraela, ampak našo celotno civilizacijo. Menim, da je zadnjih šest mesecev primanjkovalo jasne podpore našemu glavnemu zavezniku na Bližnjem vzhodu, Izraelu. Dokaz tega je izid zadnjega Evropskega sveta v zvezi z Bližnjim vzhodom, ki nam ne daje vodilne vloge na Bližnjem vzhodu, čeprav je po mojem mnenju boljši kot tisto, kar je bilo predlagano. Evropska unija bi morala voditi mirovni proces in biti glavna sila, ki si prizadeva za mir na Bližnjem vzhodu. Če hočemo igrati to vlogo, moramo premagati svoje razlike. Ne moremo zavzeti enostranskih propalestinskih stališč. Zadnjih šest mesecev zunanje politike žal ni zaustavilo tega.
O tem smo govorili včeraj med razpravo o Gruziji. Menim, da je naraščajoči ruski imperializem eden izmed najresnejših problemov Evropske unije. Nevaren ni samo za sosede Rusije, ampak za celotno Evropsko unijo. Kljub temu bi se vam, gospod Reinfeldt, zahvalil za vaše vodenje in za švedsko vodenje Evropske unije. Vloga Parlamenta je pritegniti pozornost k zadevam, ki po našem mnenju niso vedno najboljše. Menim, da je bilo kljub mojim negativnim pripombam švedsko predsedovanje pozitivno.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8).)
Zoltán Balczó
(HU) Gospoda Kamińskega bi vprašal, ali meni, da so dejanja izraelskih vojakov v Gazi del boja za človeško civilizacijo. Vi ste tisti, ki je pristranski, saj se mora vsak, ki hoče mir v tej regiji, v skladu z resolucijo ZN predvsem zavzeti za pravice Palestincev do neodvisne države. Vi ste tisti, ki krivično pozivate Švedsko, naj utemelji stališče, ki ga je zavzela.
Michał Tomasz Kamiński
Menim, da je Izrael edina demokracija na Bližnjem vzhodu. Država Izrael je svetel vzor državam Bližnjega vzhoda na področju demokracije. Vojna je seveda težavna zadeva, ki vedno prinese boleče posledice. Zato se zavzemamo za mir. Po mojem mnenju je naša vloga krepitev mirovnega procesa na Bližnjem vzhodu in odločno nasprotovanje terorizmu.
Lothar Bisky
Gospod predsednik, moja kolegica gospa Svensson bo govorila o švedskem predsedovanju. Izpostavil bi dve točki iz zaključkov prvega vrha po uveljavitvi Lizbonske pogodbe. Prvič, obžalujem, da Evropski svet ni poslal jasnih sporočil v zvezi s prihodnjo strategijo EU. Prav nasprotno, prilagodil se je stari Komisiji, ki se je hotela držati osnovnih načel neuspele lizbonske strategije.
Toda čeprav je bilo priznano, da je potreben nov politični pristop, kje je? Nisem ga videl. Z novo Komisijo, novim Parlamentom in predsednikom Evropskega sveta bo zdaj priložnost začeti povsem novo razpravo. Seveda je tu nova pogodba in tudi priložnost za državljanske pobude, ki jo je še vedno treba uresničiti.
Naše izhodišče je jasno: naša prednostna naloga, pred vsemi drugimi, predvsem pred interesi po dobičkih, morajo ostati socialni in okoljski pomisleki ljudi. To mora postati novo osnovno načelo strategije in zakonodaje Evropske unije, saj bodo državljani šele takrat EU dojeli kot predstavnico dolgoročnega napredka.
Moja druga točka se nanaša na to, da v levici v Evropskem parlamentu pozdravljamo dejstvo, da Svet končno izpolnjuje zahtevo po davku na prenos kapitala. Veselilo nas je, da smo v včerajšnji razpravi slišali gospoda Barrosa obljubiti, da bo nova Komisija pod njegovim vodstvom v bližnji prihodnosti podala zadevne predloge. Še naprej bomo izpostavljali to temo in naše mnenje še naprej ostaja, da Evropska unija lahko in mora narediti prvi korak v primeru dvoma. Čakanje na nekoga drugega, ki bo na svetovni ravni prevzel to našo vlogo, ni nekaj, kar bi lahko počeli še naprej.
Mario Borghezio
v imenu skupine EFD. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, glede finančne krize lahko trdimo, da se je švedsko predsedstvo vedlo logično in je zavzelo jasno in odločno stališče.
Zakaj niste bili dovolj pogumni, da bi navedli imena in priimke odgovornih za finančno krizo, jasno navedli ukrepe, da bi pristrigli peruti špekulacijam, ali našim državljanom povedali, da naše banke in naše finančne institucije še vedno prodajajo mnoge finančne produkte, ki so predmet špekulacij, in onesnažujejo naš trg?
Zakaj niste ponudili jasne poteze podpore realnemu gospodarstvu, ki ga predstavljajo predvsem mala in srednje velika podjetja, svet proizvodnje, zdrav svet našega evropskega gospodarstva, ki mu je in bo treba, ponavljam, vedno zagotoviti znake spodbujanja in resnične podpore?
Morda je najpomembnejši izziv, s katerim se je moralo spopasti švedsko predsedstvo, zadeval svobodo, varnost in pravico, to pa velja tudi za izvajanje stockholmskega programa. Kakšne zaključke lahko potegnemo iz tega? Menim, da to predsedstvo ni zadostno ukrepalo proti nezakonitemu priseljevanju in da so bili sprejeti ukrepi izredno neučinkoviti. Predsedstvo ni bilo aktivno pri nasprotovanju nezakonitemu priseljevanju niti v zvezi s projekti vključevanja in obravnavanjem problema beguncev.
Zdi se, da je Evropa govorila neodločno ne samo na splošno o zunanji politiki - in povsem se strinjam s tistimi, ki so temu nasprotovali -, ampak tudi o tej zadevni temi. Evropi je očitno primanjkovalo moči glede tako ključne teme kot je priseljevanje, ne glede na vidik; bodisi v vidika ljudi kot sem jaz, ki so zelo zaskrbljeni zaradi nezakonitega priseljevanja, ali z vidika tistih, ki jih bolj skrbi izvajanje politik vključevanja.
Močno upamo, da bo novo špansko predsedstvo uveljavilo zamisli, ki so že bile razkrite v nekaterih vplivnih izjavah in ki trdijo, da Evropa o priseljevanju ne sme razmišljati kot o izključnem problemu držav, ki mejijo na Sredozemlje.
To je očitno problem, ki zadeva vso Evropo, vendar pa obstaja točka, glede katere je vlada moje države podala jasno zahtevo, ki pa je bila prezrta. Predlagala je sprejetje resne vseevropske strategije za boj proti nasledstvu organiziranega kriminala; strategija, ki je v Italiji dala izjemne rezultate. To nasledstvo je prisotno po vsej Evropi: mafija, organizirana mafija je zavzela celotno Evropo, prežela realno gospodarstvo in predvsem finančno gospodarstvo.
Še vedno čakamo jasen znak, da bomo doživeli uvedbo evropskega pravnega sistema proti tej vrsti organiziranega kriminala, ki je zelo močan v številnih državah - če ne v vseh državah Evropske unije. Ker lahko ta vrsta kriminala deluje preveč svobodno, je izkoristila naše svoboščine in se kot se mu zdi premika med finančnimi trgi, davčnimi oazami in trgi, ki trgujejo z nepremičninami in drugim premoženjem. Prav na tem področju bi si želeli precej več jasnosti, bolj opredeljeno področje ukrepov švedskega predsedstva. Javno obtožujemo švedsko predsedstvo.
In nato naletimo na izjave določenih predstavnikov tega predsedstva o še enem pomembnem in simboličnem vprašanju, vprašanju švicarskega referenduma o minaretih. Švedsko zunanje ministrstvo je "ne" gradnji minaretov opredelilo za "izraz predsodka". Šlo je še dlje in trdilo, da je vprašljiva že sama odločitev Berna o izvedbi referenduma o tem. Tako imamo tu vprašanje, ki ne sodi v področje referenduma, in to je vprašanje o tem, ali izvesti referendum ali ne.
Kako lahko zakonodajalci Evropske unije grajajo majhno državo, ki je vedno bila demokratična, vse od srednjega veka? Bi morali res mi, sužnji birokracije, ki nas ni izvolil nihče, Švicarje učiti o demokraciji? Bi jim morali res mi odreči pravico do izvedbe referenduma o pomembnem vprašanju, glede katerega ima vsak pravico do svojega mnenja?
Nasprotno, Evropska unija se mora od švicarske demokracije naučiti, kako se spopasti z najobčutljivejšimi problemi tako, da se da glas ljudem, ljudem, ne birokraciji, lobijem in bankam te evropske velesile, ki se vedno odloča o življenju državljanov, ne da bi se posvetovala z njimi!
Barry Madlener
(SV) Gospod predsednik, vesel sem, da se je zaključilo strahopetno švedsko predsedovanje, ki ni imelo hrbtenice.
(NL) Na srečo se je švedsko predsedovanje ta teden končalo, saj nam Švedska ni dala prav veliko dobrega. Ni bilo trdnega stališča glede Turčije, ki še naprej nezakonito zaseda Ciper. Švedska je Izrael pustila na cedilu, njen predlog o razdelitvi Jeruzalema pa kaže njeno naivnost glede sporne, barbarske ideologije, kakršna je islam. Bolje bi bilo, če bi Švedska močno podprla izvedbo evropskega referenduma v vseh državah članicah, kot je to storila Švica glede prepovedi minaretov. To je tisto, kar hoče evropska javnost.
Potujočemu cirkusu med Brusljem in Strasbourgom ni niti še uspelo priti na dnevni red, gospod Reinfeldt. Prosili smo vas za to, vendar pa se niste drznili storiti tega, saj vas je nedvomno prestrašila Francija. Potem tratite denar za podnebno politiko v Københavnu, čeprav podnebne spremembe niso znanstveno potrjene.
Nizozemska plačuje velike vsote denarja. Njeno neto plačilo na prebivalca je še vedno dva do trikrat večje od plačila drugih bogatih držav. Ta položaj je treba čim prej popraviti. Upamo, da bo naslednje predsedstvo pokazalo več poguma.
Anna Maria Corazza Bildt
Gospod predsednik, opazila sem, da ste nekaterim našim kolegom dali skoraj minuto več časa za govor. Spomnila bi vas, da imamo tisti iz majhnih držav kot novo izvoljeni poslanci na razpolago samo točno eno minuto po postopku "catch the eye", ta čas pa je bil odvzet naši priložnosti, da izrazimo svoje mnenje. Prosim, spoštujte tudi nas.
Fredrik Reinfeldt
predsedujoči Svetu. - Gospod predsednik, imam dve kratki pripombi. Najprej bi se želel poslancem zahvaliti za njihove prijazne besede - tudi druge besede, toda predvsem prijazne besede in prijazne pripombe. Zdaj imamo novo Evropsko unijo, ki temelji na Lizbonski pogodbi, zaradi vključenosti v rotirajoče predsedstvo pa bi lahko rekel, da bo izgradnja Evrope, ki bo delovala v prihodnosti, morala biti kombinacija prevzemanja odgovornosti s strani držav članic, Komisije in tega Parlamenta. Če vse te strani ne bodo prevzele odgovornosti, bo zelo težko začeti s tem delom.
Samo nekaj pripomb glede prizadevanj za uskladitev 27 držav članic. Za to je potreben čas, vendar pa se bomo brez tega znašli v situaciji, ko bo Evropsko unijo upravljala le peščica ali nekdo drug. Vzeli smo si ta čas. Vem, koliko časa potrebujete za uskladitev, in menim, da bo to očitno tudi za Hermana Van Rompuya in tudi še vedno trajajoče rotirajoče predsedstvo.
Moja druga pripomba zadeva København. Nenehno poslušam: Evropa ne vodi, v moji državi pa opozicija pravi, da ne vodi Švedska: gre za pripravljenost, da kritiziramo sami sebe. Potem mi pokažite, kdo je voditelj. To bi rad vedel, ker bi bilo čudovito videti tega voditelja in slediti njegovim pobudam. Tega še nisem videl. Zavezujemo se zmanjšanju, pravno utemeljenemu, predlaganemu prej, s konkretnim financiranjem, česar nisem doživel s strani drugih delov sveta v razvoju.
Ko gre za København, menim, da je zelo pomembno zapomniti si, da moramo vztrajati pri cilju 2 °C. Nisem prepričan, da nam bo ta cilj uspelo doseči. Vem, da je Evropa storila svoj del in se je pripravljena premakniti k 30 %, vendar pa problema ne moremo rešiti sami. Naše emisije predstavljajo samo 13 % svetovnih emisij. Če naj bo to svetovni odgovor, mora biti svetovni odziv, vendar pa morajo tudi drugi veliki onesnaževalci sprejeti večje obveznosti.
Nekaj besed o Švedski, ki je bila omenjena. Menim, da je zelo pomembno, da po sprejetju takšnih zavez - naj gre za Kjoto ali zdaj za sporazum v Københavnu - odidemo domov in opravimo svoje delo. Ravno včeraj smo posodobili zmanjšanja emisij, ki se na Švedskem izvaja od leta 1990. Zdaj smo dosegli zmanjšanje za -12 %. Spremljamo, kako se to spoštuje na mednarodni ravni, način, na katerega se predstavlja. Vedno bi lahko rekli, da je to napačen način za obravnavanje tega, toda to je svetovni sporazum, ki ga ima svet. Glede na to smo predstavili takšne številke.
Seveda je moteče, da gredo nekatere druge države v nasprotno smer, zaradi tega pa se jih tudi kritizira. Zato ne gre samo za sklenitev dogovora: gre tudi za spremembe v vašem gospodarstvu ob uporabi trgovanja s pravicami do emisij in drugih sredstev za uvedbo sprememb. To je tudi področje, kjer številne evropske države ukrepajo na način, ki ne obstaja v drugih delih sveta.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, samo dve pripombi: prva je o Københavnu, druga pa o uspešnem švedskem predsedovanju. Prvič, v zvezi s Københavnom sem zelo presenečen, ko slišim številne evropske kolege s porazno retoriko. Če obstaja področje, na katerem smo lahko ponosni na vodilno vlogo Evropske unije, potem so to vsekakor podnebne spremembe. Pokažite mi enega pomembnega akterja ali skupino držav, ki so se zavezale v takšnem obsegu kot mi.
Kot sem dejal že prej, so tudi nekateri drugi v tiskovnih izjavah napovedali svoje namere. Evropska unija je napovedala svoje namere z zakonodajo, ki je že zavezujoča: zakonodajo, ki jo je ustvarila Evropska komisija, ki je dobila podporo Evropskega sveta in tega Parlamenta, in - enostransko in brezpogojno - Evropska unija je že določila zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 20 % do leta 2020. Noben drug akter doslej ni naredil česa primerljivega. Zato pozovimo druge, naj storijo nekaj podobnega našim prizadevanjem.
(Aplavz)
Je to dovolj za dosego 2 °C? Ne, ni dovolj. Zato drugim govorimo, da se lahko medsebojno pogajamo. Pogajajo se lahko politiki in diplomati, ne moremo pa se pogajati z znanostjo; ne moremo se pogajati s fiziko. Zato imejmo svetovni dogovor, ki nam bo omogočil skleniti sporazum, skladen s tem, kar nam govori znanost. Tega ne more storiti samo Evropa, ker je Evropa odgovorna za približno 14 % svetovnih emisij, težnaj pa je konkretno zmanjšanje. Celo če Evropa jutri popolnoma ustavi svoje emisije toplogrednih plinov, ne bo rešila problema.
Zato se nam morajo pridružiti Američani, pridružiti se nam morajo Kitajci in pridružiti se nam morajo Indijci. V teh šestih mesecih smo se skupaj s predsednikom vlade Reinfeldtom pogovarjali z Obamo; pogovarjali smo se s Hujem in Wenom; pogovarjali smo se s Singhom, pogovarjali smo se z Medvedevom; pogovarjali smo se z Lolo. In povem lahko, da smo bili na vseh teh srečanjih mi tisti, ki smo jih pozivali, naj podajo pomembnejše predloge.
To je tisto, kar zdaj delamo v Københavnu - da ne pozabimo - ker ljudje včasih pozabljajo -, da ne gre samo za igro med tistimi akterji, ampak tudi z državami v razvoju: najrevnejšimi, najbolj ranljivimi, afriškimi državami. Pogovarjali smo se tudi z Melesom Zenawijem iz Etiopije in drugimi. Zato je bila Evropska unija prva, ki je položila denar na mizo.
Bodimo pošteni drug z drugim. Vedno smo lahko bolj ambiciozni in Evropska unija je kazala svoje ambicije. Toda zahtevajmo tudi večje ambicije drugih, saj lahko samo s takšnimi ambicijami sklenemo dogovor, ki je skladen z našimi ambicijami. To je svetovni problem in potrebujemo svetovno rešitev.
Naj nazadnje povem še nekaj besed predsedniku vlade Reinfeldtu in švedskemu predsedstvu. To je zadnjič, da bomo imeli predsednika Evropskega sveta samo za šest mesecev, zato je to konec mnogih let dela Evropske unije. Povedati želim - in v teh šestih mesecih sem to povedal tudi predsedniku Reinfeldtu -, da je bil enajsti predsednik Evropskega sveta, s katerim sem delal, zato resnično pozdravljam dejstvo, da bomo zdaj imeli stalnega predsednika Evropskega sveta.
Vendar pa bi rad predsedniku vlade Reinfeldtu povedal, da je bil enajsti po vrsti, ki je delal s Komisijo, toda zagotovo si zasluži mesto na govorniškem odru kot eden izmed najboljših predsednikov, ki smo jih imeli v tem obdobju Evropske unije. Zahvaljujem se vam za vse, kar ste vi in švedsko predsedstvo storili v teh šestih mesecih.
Rebecca Harms
Gospod predsednik, zdaj ko je uveljavljena Lizbonska pogodba, se zelo pogosto poudarja preglednost do Parlamenta. Obstaja nov predlog Evropskega sveta za København s ciljem 30 % - večja izravnava kot cilj 20 % - za leto 2025? V Københavnu kroži dokument, ki je prišel v javnost, in zdaj želim na podlagi stikov s Komisijo pojasnilo, ali je to resnična strategija Sveta. Prosim, povejte nam resnico.
Gunnar Hökmark
Gospod predsednik, obotavljam se, da bi to povedal tako, ker kot Šved ne bom zvenel preveč skromno, toda mislim, da je pošteno povedati, da Evropska unija in Evropa po tem predsedstvu ne bosta več enaki. Evropska unija je drugačna - močnejša in boljša Unija - iz številnih razlogov in nekatere izmed njih bom kot Šved zelo ponosno omenil.
Prvič, pogodba, ki je zdaj uveljavljena, spreminja institucionalno ravnotežje te Unije, vendar pa jo dela tudi zmožnejšo doseči naše politične cilje. Omenil bi, da smo začeli širitveni proces s sporazumom med Slovenijo in Hrvaško, ki je pomemben za slednjo, toda tudi z vidika Zahodnega Balkana in prihodnjega širitvenega procesa. To je ena izmed prednosti Evropske unije, toda tudi priložnost za vse nas.
Menim, da je pomembno omeniti tudi, da je Evropska unija med tem predsedovanjem prvič postala vodilni svetovni akter v eni izmed najpomembnejših mednarodnih zadev, s katerimi se sooča človeštvo, in ima to vlogo tudi medtem ko stojimo tu. To je novo in nalaga veliko odgovornost za prihodnost, saj je očitno, da je Evropska unija ne glede na to, kaj bo doseženo v Københavnu, igrala temeljno in ključno vlogo pri določanju načrta za zadeve, ki jih moramo doseči. Ne glede na to, kako uspešni bomo, delo ne bo končano, vendar pa poudarja veliko odgovornost Evropske unije.
Potem imamo še oživitev gospodarstva s strogimi pravili za ureditev javnih financ in preprečevanje protekcionizma. Sem Šved, zato sem morda malo subjektiven glede tega vprašanja, toda menim, da imamo vsi razlog, da smo ponosni na to, kar smo dosegli v tem obdobju. Vendar pa navkljub vsej skromnosti ne smemo pozabiti, da nam ti dosežki dajejo še večjo odgovornost za prihodnost.
Åsa Westlund
(SV) Gospod predsednik, za začetek bi povedala, da je predsedstvo izpolnilo naša visoka pričakovanja kot učinkovit diplomatski stroj. To zelo cenimo, zlasti glede na zmešnjavo, ki je včasih vladala med češkim predsedovanjem. Tudi zaključni krog pogajanj v zvezi z Lizbonsko pogodbo je bil obravnavan na zelo pozitiven način. Predsedstvu je uspelo tudi uvesti funkcijo stalnega predsednika Evropskega sveta in novega visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.
Žal je bil njegov neposredni politični vpliv na vsakdanje življenje ljudi nekoliko manj pomemben. Evropski zaposleni niso dobili podpore glede končanja plačnega dampinga spričo sodbe Laval, dobili pa niso niti nobenih novih pobud za obravnavanje brezposelnosti in ustvarjanje več delovnih mest.
Okoljsko gibanje je razočarano nad Švedsko, da se ni zavzela za okoljska vprašanja. Švedska je pravzaprav storila korak nazaj, namesto da bi izkoristila priložnost in si prizadevala za bolj ambiciozne cilje na področju okolja in podnebnih sprememb.
Da Švedska nima pomembnejše vloge na podnebni konferenci, ki trenutno poteka v Københavnu, je verjetno krivda predsednika vlade Reinfeldta, ki je iz strankarskih političnih razlogov že kmalu zmanjšal pričakovanja v zvezi s konferenco. To je bilo v nasprotju s pogajalsko strategijo EU in je ogorčilo veliko število drugih evropskih voditeljev. Resnejše od tega je, da je spodkopalo priložnost za sklenitev dobrega sporazuma o podnebnih spremembah.
Nazadnje bi rada omenila stockholmski program - eno izmed redkih zadev, ki se bo nadaljevala po zaključku švedskega predsedovanja. Kot Stockholmčanka sem zaskrbljena, da se bo moje domače mesto povezovalo s političnim programom, ki bolj temelji na trdnjavi Evropi kot na zaščiti človekovih pravic.
Švedski socialni demokrati smo kljub temu zadovoljni, da ste na koncu deloma upoštevali naše zahteve in zahteve Parlamenta po obsežnejši vključitvi pravic žensk in otrok v ta program. Prepričani smo, da bo gospa Malmström izpolnila naša pričakovanja in bo v svoji novi vlogi storila vse, kar lahko, za nadaljnjo krepitev teh elementov.
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Gospod predsednik, gospod Barroso, gospod Reinfeldt, vaše mirno in preudarno predsedovanje je bilo uspešno. Rešiti ste morali težka politična vprašanja in vaše delo je bilo v celoti dobro. Osebe, ki ste jih izbrali za pomembne nove položaje EU, jih lahko zdaj opredelijo brez vnaprejšnjih predstav o njih, saj večini evropskih državljanov še niso znani. Če smem dodati, vaša najboljša odločitev sedi na vaši desni.
Vendar pa vašemu predsedovanju, gospod Reinfeldt, ne morem dati najvišje ocene. Za to sta dva razloga. Prvič, okrepili ste razvoj Evropskega sveta v nekakšno "supervlado" EU. Njegova celovita pristojnost se povečuje in sega od okolja do finančne politike. Sočasno pa še tesneje zapirate vrata. Pregledne razprave predstavnikov ljudi ne izgledajo tako.
Drugi razlog je naslednji: dejstvo, da ste sistem SWIFT spravili skozi Svet le nekaj ur pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe dokazuje jasno nespoštovanje Evropskega parlamenta in tako pomanjkanje spoštovanja do državljanov.
Kljub temu bi se vam zahvalila za zadnjih šest mesecev.
Carl Schlyter
(SV) Gospod predsednik, švedsko predsedstvo je dobro delovalo v praktičnem in institucionalnem smislu. Bilo je dobro naoljen, učinkovit stroj - in kljub temu nikoli ni teklo. Kaj se je zgodilo s socialno zakonodajo? Delo na protidiskriminaciji se je ustavilo. Predlog o uvedbi evrovinjete za ustavitev emisij težkih tovornih vozil je zastal, prav tako pa tudi podnebna politika. Glede teh zadev so vodilno vlogo prevzeli raziskovalci in Evropski parlament - Svetu je spodletelo!
Svet je v podnebnih pogajanjih zagotovil vrzel za gozdarstvo, pomorski promet in letalske družbe. Kje je denar za države v razvoju - točno določenih 30 milijard EUR, h katerim je pozval Parlament? Kaj se je zgodilo s cilji za emisije? Parlament je pozval k 32-odstotnemu do 40-odstotnemu zmanjšanju. Zdaj slišimo, da dokumenti, na katerih dela Svet, še bolj slabijo naše cilje za emisije. Podnebna politika Sveta ima tako velike luknje, da jo je mogoče primerjati samo z ribiško mrežo za lov na kite!
Nazadnje bi rad omenil Vattenfall. Ustavite pravne postopke podjetja Vattenfall! Ovirajo naše delo v zvezi s podnebnimi spremembami. Lahko vplivate na to podjetje. Zagotoviti bi morali vsaj, da se podjetje Vattenfall ne bo vmešavalo in bo prenehalo vzbujati dvome v okoljsko zakonodajo Nemčije in EU.
Timothy Kirkhope
Gospod predsednik, najprej bi rad čestital švedski vladi za predsedovanje Svetu. Funkcijo je prevzela z zelo težko agendo in je bila zmožna doseči zelo veliko, večino tega pa pozdravljamo.
V tem Parlamentu sem večkrat govoril o potrebi po ponovnem zagonu lizbonske strategije; Evropska unija si je predolgo prizadevala za politično in institucionalno reformo z energijo in odločnostjo, ki enostavno nista mogli zadostovati za gospodarsko reformo. Vendar pa so ogroženi naš trgovinski položaj, relativna gospodarska teža in mednarodna konkurenčnost. Zato pozdravljam pobudo Komisije EU 2020, ki jo je zdaj sprejel Evropski svet, zlasti pa čestitam gospodu Barrosu za njegovo vlogo pri tem.
Prihodnja blaginja in dobrobit naših državljanov sta odvisna od dinamičnega gospodarstva, ki je zmožno ustvarjati delovna mesta in bogastvo s sprostitvijo ustvarjalne energije podjetnikov in spodbujanjem rasti uspešnih podjetij. Del te gospodarske prenove bodo okolju prijaznejša gospodarstva in vsi upamo, da bo sporazum ta teden v Københavnu opredelil uresničljiv okvir za boj proti podnebnim spremembam ob sočasnem olajšanju gospodarske rasti in razvoja.
V zvezi s sprejetjem stockholmskega programa podpiramo načelo, da morajo države članice bolj sodelovati pri boju proti problemom, povezanimi s priseljevanjem, čezmejnim kriminalom in terorizmom. Vendar pa so to tudi področja v središču nacionalne suverenosti; in zaščita zakonodaje in zagotavljanje varnosti ter varstvo javnosti so med najpomembnejšimi nalogami demokratične države. Zato moramo uravnotežiti potrebo po skupnem ukrepanju in spoštovanje pravic naših držav članic. Deli stockholmskega programa enostavno ne morejo vzpostaviti pravilnega ravnotežja. Nekateri izmed predlogov bodo zgolj centralizirali oblast, povzročili nepotrebne izdatke in še povečali birokracijo za zelo majhno dodano vrednost. Naše prednostne naloge morajo biti primernost za konkurenco, deregulacija, inovacije in ustvarjanje delovnih mest. Ljudje Evrope si ne zaslužijo nič manj.
Eva-Britt Svensson
(SV) Gospod predsednik, tudi jaz bi švedskemu predsedstvu dala najvišjo oceno za njegove organizacijske sposobnosti. Švedska nacionalna uprava je izpolnila pričakovanja vseh. Žal ne morem biti tako pozitivna, ko gre mojo politično oceno.
Kritizirati moram predvsem dve področji. Prvič, vprašanje preglednosti in odprtosti. Švedska običajno daje zgled na tem področju, vendar pa je namesto tega sprejela pasiven pristop - in to je še posebno resno, ko je ogrožena svoboda komunikacije naših državljanov. Dovolite mi, da v zvezi s tem omenim direktivo o hranjenju podatkov, telekomunikacijski sveženj in tajni sporazum ACTA. Zahtevalo se je, naj predsedstvo ukrepa, da bodo dokumenti na razpolago, kot je bilo mogoče od spremembe iz leta 2001 uredbe o preglednosti - ki navaja, da ima javnost dostop do vseh dokumentov v zvezi z mednarodnimi pogajanji, ki so v teku. Zakaj švedsko predsedstvo ni ukrepalo v zvezi s tem?
Drugo področje so podnebne spremembe in po mojem mnenju način, na katerega se izneverja revne države z uporabo sredstev za pomoč za ublažitev najhujše škode, za katero je bil odgovoren in še vedno je bogati svet. In to kljub dejstvu, da konvencija o podnebju, balijski načrt in Kjotski protokol vsi navajajo, da morajo biti sredstva za financiranje podnebnih ukrepov nova sredstva. Ponovno so najbolj ranljivi tisti, ki morajo poravnati račun za ukrepe bogatih držav. Tisti, ki nimajo čiste vode, tisti, ki jih ogroža malarija, tisti, ki trpijo zaradi virusa HIV, in zlasti najrevnejše ženske in otroci sveta, morajo zdaj plačati za to. Ta politika je sramoten način za obravnavanje revnejših delov sveta.
Andreas Mölzer
(DE) Gospod predsednik, švedsko predsedovanje se zdaj zaključuje - brez velikih polomov, toda po mojem mnenju tudi brez izrednih uspehov. Ambicioznega cilja obvladanja gospodarske krize ni bilo mogoče doseči. Sistemu, od katerega imajo korist samo nekateri, smo namenili milijarde, javnost pa mora nositi tveganje in stroške. Nesprejemljivo je, da težko prisluženi denar evropskih davkoplačevalcev pristane v nagradnih skladih vodilnih bančnih delavcev.
Če že imamo vrh o podnebju, potem po mojem mnenju potrebujemo tudi točnejšo sliko stroškov in nekaj iskrenosti v razpravi o jedrskih reaktorjih. Če iščemo rešitve za zaščito podnebja, moramo ustaviti tudi goljufije okoli pravic za trgovanje z emisijami.
V primeru pogajanj o sistemu SWIFT je švedsko predsedstvo po mojem mnenju dovolilo, da mu v zvezi z razkritjem bančnih podatkov narekujejo ZDA. Zaradi tega in stockholmskega programa je mogoče še lažje manipulirati državljane, ki tako postajajo vse preglednejši.
S Švedsko je Turčija izgubila tudi zagovornico njenega pristopa. Po mojem mnenju je čas, da ustavimo pristopna pogajanja in Turčiji ponudimo prednostno partnerstvo.
Werner Langen
(DE) Gospod predsednik, najprej bi se rad zahvalil. Kljub številnim problemom je švedsko predsedovanje Svetu opravilo odlično delo. Švedska je srednje velika država v Evropski uniji, na to pa moramo gledati kot na nekaj pozitivnega z vseh vidikov. Zahvalil bi se vam, gospod Reinfeldt, in vaši celotni vladi. S podnebjem, krizo finančnih trgov, Lizbonsko pogodbo in novo Komisijo ste imeli resnično težke naloge in vprašanja, ki ste jih morali obravnavati. Izpostavil bi dve vprašanji.
Prva je kriza finančnega trga. Izredno pozitivno je, da je Švedska skupaj s Komisijo ostala trdna v zvezi z usklajevalnimi prizadevanji posameznih držav članic. Dejstvo, da niste rekli "zdaj bomo Grčijo oprostili odgovornosti znotraj evrskega območja" je nekaj, kar lahko v celoti podprem.
Drugo področje je podnebna politika. Poslušali smo kritike komunistov in zelenih. Nikjer v Evropi nimajo dejanske odgovornosti. Lahko si prizadevamo za podnebno politiko v slogu Kitajske ali ZDA in dajemo velike izjave, toda ne dosegamo nobenih rezultatov. Evropa je dosegla rezultate. Nasprotujem trditvi, da je Greenpeace merilo za evropsko podnebno politiko. Ostati moramo realistični! Tudi tu je švedsko predsedstvo skupaj s Komisijo presenetljivo doseglo zelo dobre rezultate med svojim mandatom. Iskreno se želim zahvaliti tudi za to.
Glede Lizbonske pogodbe: gospoda Schulza trenutno ni tu. Rekel je, da na Komisijo vpliva to, da jo sestavljajo namestniki voditeljev evropskih strank. Presenečen sem samo, da hoče predsednik politične skupine kot pomembno prikazati politično zavezanost posameznih članov Komisije. Kakšen je smisel tega? Ta argument lahko samo zavrnem.
Nazadnje bi vas rad spodbudil - kot sem vas, ko ste prevzeli funkcijo -da se končno pridružite evrskemu območju. Lahko rečem "Švedska ante portas", gospod Reinfeldt?
Adrian Severin
Gospod predsednik, če sem povsem pošten, menim, da je lahko švedsko predsedstvo zadovoljno s svojimi dosežki, prav tako pa sem mnenja, da je Švedska lahko ponosna na uspehe švedskega predsedstva. Toda kot se vedno zgodi s kratkoročnimi predsedstvi, če so dobra, nas zapustijo z grenkim priokusom nekako nedokončanega dela.
Zato menim, da je zdaj najpomembnejše vprašanje: kako in kaj lahko naprej gradimo na dosežkih švedskega predsedstva? Prva zadeva je izvajanje Lizbonske pogodbe. Pogodba nikoli ne zadostuje za rešitev problema. Vedno je potrebna politična volja za njeno ustrezno izboljšanje, vendar menim, da v tem primeru potrebujemo celo več kot voljo. Potrebujemo pogum in domiselnost - domiselnost, da zapolnimo vrzeli ali razjasnimo nejasnosti pogodbe. Zato upam, da bo švedsko predsedstvo z izkušnjami, ki jih je pridobilo, še naprej ostalo udeleženo v podpori vzpostavitvi nove institucije, ki jo je ustvarila Lizbonska pogodba, in sicer stalnega - ali dolgoročnega - predsednika Evropskega sveta in funkcije visokega predstavnika s Službo za zunanjepolitično delovanje.
Ena izmed nalog švedskega predsedstva je bilo seveda obvladovanje gospodarske in finančne krize. To je bilo zelo pomembno. Glede na to sta bila opažena dva pojava, ki sta precej ogrožajoča: prvič, skušnjava nacionalnega protekcionizma in nacionalne sebičnosti, in drugič, gospodarske in socialne neskladnosti med našimi državami članicami in pomanjkanje gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije v Evropski uniji.
Bi morali podvomiti v modrost širitve? Zagotovo ne. Ta neskladja so obstajala že prej, medsebojna odvisnost pa ne velja samo v Uniji, ampak po vsem svetu. Zato so ta neskladja lahko spodkopala ali ogrozila stabilnost celotne celine in Unije. Menim, da je širitev novim državam članicam omogočila, da se bolje spoprimejo s temi neskladji znotraj Unije v korist vseh držav članic Unije.
Toda zaključek je naslednji, z njim pa bom tudi končal. Menim, da so naslednji korak pogumnejše in bolj vsebinske politike ozemeljske, gospodarske in socialne kohezije v Evropi - in ne manj številne tovrstne politike - skupaj s pogumnimi reformami, finančnimi in gospodarskimi reformami, ki nam bodo omogočile, da ne ponovimo krize, in politikami za obnovo po krizi. V tem okviru je treba pohvaliti zadnjo izjavo Komisije o gospodarski podpori vzhodnim državam in tudi pripravljenost, ki jo je izrazil gospod Barroso, za razpravo o strategiji 2020.
Charles Goerens
(FR) Gospod predsednik, tudi jaz bi želel izraziti svojo hvaležnost švedskemu predsedstvu Evropskega sveta, vendar pa obstaja en problem. V četrtek je Evropski svet sprejel sklep o odobritvi 7,2 milijard EUR za financiranje delne prilagoditve držav v razvoju podnebnim spremembam, kar je dobro.
Po mojem mnenju bi moral biti ta znesek dodan razvojni pomoči, za katero se je Evropska unija zavezala, da jo bo do leta 2015 zvišala na 0,7 % bruto nacionalnega dohodka. Zakaj? Predpostavimo, da 7,2 milijarde EUR prihaja iz svežnja, ki je že bil dodeljen kot uradna razvojna pomoč; ta znesek ne bo zadostoval za financiranje razvojnih ciljev tisočletja. To bi bilo, kot da bi si izposodili pri enem, da bi plačali drugemu.
Glede te zadeve pričakujemo pojasnilo Evropskega sveta in Komisije. Kakršne koli dvoumnosti v zvezi z dopolnilno naravo zneska, ki ga je napovedal Evropski svet z dne 10. in 11. decembra, bi spodkopale verodostojnost Evropske unije na konferenci v Københavnu, ki jo brez omahovanja opisujemo kot ključno za prihodnost človeštva.
(Aplavz)
Ian Hudghton
Gospod predsednik, zastopam del Evropske svobodne zveze moje skupine, ki vključuje stranke za neodvisnost Walesa, Flandrije, Katalonije in Škotske. Prizadevamo si za neodvisni status, da bi lahko naši narodi prispevali k zasedanjem Evropskega sveta in svetovnim dogodkom, kot je konferenca o podnebnih spremembah v Københavnu.
Vlada in škotski parlament sta sprejela najbolj ambiciozen akt o podnebnih spremembah na svetu, v katerem sta določila cilja zmanjšanja emisij 42 % do leta 2020 in 80 % do leta 2050. To sta cilja, ki ju nameravamo doseči, toda vlada Združenega kraljestva je zavrnila utemeljeno zahtevo, da bi bil škotski minister del uradnih postopkov v Københavnu. Takšno vedenje samo izpostavlja dejstvo, da bo lahko samo z neodvisnostjo - običajnim neodvisnim statusom - Škotska ustrezno prispevala k mednarodni skupnosti, in upam, da bo Evropski svet kmalu razpravljal o notranji širitvi Evropske unije, pri kateri bo Škotska kazala pot.
Hans-Peter Martin
(DE) Gospod predsednik, potrebujemo revolucijo v demokraciji. Ker občudujem mnoge švedske običaje, sem bil še toliko bolj razočaran nad celotno bilanco švedskih dejavnosti. Žal to ni bilo predsedstvo ljudi, ampak predsedstvo Sveta in tudi predsedstvo velikih vlagateljev v slogu gospe Wallström in ne gospe Malmström.
Gospa Malmström, dobro se vas spominjam iz časov, ko ste bili poslanka Evropskega parlamenta. Med tem predsedovanjem ste bili nekoliko drugačna oseba. Resnično upam, da boste, ko se boste vrnili, nadaljevali tam, kjer ste končali, ko ste bili tu, namreč da vas bo navdihoval parlamentarni sistem. Zakaj ste v tako pozni fazi sprejeli SWIFT? Zakaj imamo zdaj nekakšen izvršilni odbor na ravni EU - kar je bil eden izmed ciljev Švedov, prav njih, z njihovo preglednostjo? Prosim, uporabite prihodnost za to, da se vrnete k svojim koreninam.
János Áder
(HU) Gospod predsednik, v zadnjih dveh in pol urah te razprave je bilo veliko povedanega o Københavnuin pogajanjih v Københavnu. Povedati moram, da švedsko predsedstvo v tem pogledu ni bilo povsem uspešno, saj v Københavnu ne bo predstavljeno skupno stališče Evropske unije. To ni nujno krivda švedskega predsedstva, prej krivda Evropske komisije. Kaj se dogaja in zakaj ni skupnega stališča? Ni skupnega stališče o vsaj dveh vprašanjih. Eno izmed njih je, ali je mogoče kvote ogljikovega dioksida prenesti po letu 2020 in ali jih je nato mogoče tudi prodati.
Evropska komisija to možnost kritizira na nepojmljiv, kratkoviden in ozkogleden način. Madžarska, Poljska, Romunija in druge nekdanje socialistične države so izpolnile svoje kjotske zaveze. Pravzaprav jih niso samo izpolnile, ampak celo presegle. Upravičeni smo do prodaje presežnih kvot. Vendar pa nam hoče Komisija to še vedno vzeti. Z drugimi besedami, kaznovati hoče spoštovanje pogodbe, ki ga je pokazala tudi Madžarska. Drugim ni uspelo izpolniti svojih zavez in so celo povečali svoje škodljive emisije, vendar pa jih nihče noče kaznovati. Kako lahko po tem pričakujemo, da bodo podpisnice spoštovale novi sporazum, seveda če bo v Københavnu nadaljevanje Kjota?
Pozivam Evropsko komisijo in bi, če bi bil tu, pozval in rotil predsednika Barrosa, naj spremenita ozkogled odnos, ki ga je predsednik pokazal doslej, in se zavzameta za stališče, ki je skladno s trenutno veljavnim Kjotskim protokolom. Vašo pozornost bi pritegnil tudi k dejstvu, da ne smemo pozabiti, da brez novih držav članic EU15 ne bi mogla izpolniti svoje zaveze za zmanjšanje emisij za 8 %. Brez njih bi imela Evropska unija v Københavnu precej šibkejše in slabše pogajalsko izhodišče.
Catherine Trautmann
(FR) Predsedniki, minister, švedsko predsedstvo je imelo nekatere zgodovinske trenutke, če jih lahko tako opišem: začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe, imenovanje prvega predsednika Evropskega sveta in visokega predstavnika, toda tudi konferenco o podnebnih spremembah in imenovanje nove Komisije ter tudi - dovolite mi, da to na kratko omenim - telekomunikacijski sveženj.
Ti dogodki so ustvarili upanje. Ob upoštevanju vsega tega ostaja en ali dva mešan rezultat. Prvič, naš Parlament, ki je zavezan uvedbi evropskega nadzora finančnih trgov, je pozdravil predlog skupine modrecev gospoda de Larosièra kot ključni korak. Vendar pa so sklepi sveta ECOFIN z dne 2. decembra precej pod to realno ravnjo ambicij.
Tu bi omenila, da bo Parlament zagotovo vzpostavil ravnotežje glede predlogov, ki so mu bili predloženi, da bi finančne trge naredil trdnejše. Enako velja za finančne obveznosti za južne države, ki naj bi pripomogle k njihovemu boju proti podnebnim spremembam. Čeprav revne države v Københavnu potrebujejo resnične zaveze za dolgoročno financiranje, je Svetu uspelo zagotoviti 7,2 milijard EUR v treh letih. Res je, da je to prvi korak, vendar pa je zelo oddaljen od zahtev, in sicer še toliko bolj, ker del tega izhaja iz prestrukturiranja.
Na finančnem področju pozdravljamo voljo za uveljavitev pravil in odločno ukrepanje v zvezi z nadzorom in obdavčenjem. V sklepih Sveta opažam predvsem sklicevanje na svetovni davek na finančne transakcije. To je nekaj, glede česar smo socialdemokrati gojili upanje in molili več kot 10 let. Še vedno obstaja delo, ki ga je treba opraviti. Iskanje novih finančnih virov za spodbujanje zaposlovanja, solidarnosti znotraj in zunaj Evrope in financiranje boja proti podnebnim spremembam je velik izziv. Ker bo kmalu božič, Svet pozivam, naj nam poveri odločanje o lastnih sredstvih v prihodnjih letih.
Olle Schmidt
(SV) Gospod predsednik, nekoliko nenavadno je poslušati nekatere izmed cmeravcev - vključno z nekaterimi mojimi švedskimi kolegi -, ki kritizirajo švedsko predsedovanje. S čim Carl Schlyter primerja to predsedstvo? S Češko republiko ali kakšnim drugim pomembnim predsedstvom?
Nihče ne sme pričakovati, da bo od gospoda Borghezia dobil dobre ocene. Pravzaprav so slabe ocene s strani gospoda Borghezia dober rezultat.
Storjenega je bilo veliko. Začela je veljati Lizbonska pogodba. Dve najvišji delovni mesti v EU sta bili zapolnjeni. Številni pomembni predlogi so bili s težavo sprejeti: stockholmski program, prihodnji finančni nadzor in zlasti telekomunikacijski sveženj. Podnebni vrh v Københavnu bi se lahko premaknil tudi v pravo smer, če si mi v Evropskem parlamentu to želimo.
Na negativni strani bi omenil neuspeh izvajanja mobilnosti bolnikov. Predstavlja nenehno pravno negotovost in nepotrebno trpljenje, ko ljudje čakajo na zdravljenje.
Na splošno pa lahko čestitam predsedniku vlade Reinfeldtu, gospe Malmström, ministrici za evropske zadeve, in vsem drugim članom ekipe predsedstva. Vsi si zaslužite srečno novo leto!
Judith Sargentini
(NL) Gospod predsednik. Gospod Reinfeldt, edini resni madež vašega predsedovanja so odločitve v zvezi s programom SWIFT. Lizbonska pogodba je začela veljati 1. decembra, 30. novembra pa ste vi in vaši voditelji držav ali vlad uveljavili ureditev in Združenim državam dali naše bančne podatke. Če to nakazuje prihodnji razvoj stockholmskega programa - programa, namenjenega zagotavljanju naših državljanskih pravic, varnosti in svobode -, potem se mi zdi, da bo njegovo izvajanje resnično prevesilo tehtnico in ogrozilo svobodo in državljanske pravice.
To je madež vašega predsedovanja. Menim tudi, da slabi začetek Lizbonske pogodbe, ki Evropskemu parlamentu daje več pravic, in prosila bi vas za zagotovilo, da boste v prihodnosti pokazali večje spoštovanje do državljanskih pravic, državljanov in Parlamenta.
Zoltán Balczó
(HU) Gospod predsednik, radi bi ocenili rezultate švedskega predsedstva z vidika 10-20 let. Najpomembnejši dogodek, ki ga bomo omenili, je uveljavitev Lizbonske pogodbe. Ta Pogodba vzpostavlja pravni okvir za naddržavo, v kateri se z osrednje točke nadzoruje življenje 500 milijonov ljudi in slabi nacionalne države. Pot, ki nas je vodila sem, je bila nedemokratična. Ta koncept so zavrnili trije referendumi, vse dokler ni vsiljeni irski referendum in pridobljeni podpis Václava Klausa ustvaril priložnosti za njegovo uresničitev. Večina prebivalcev Evrope je zavrnila ta koncept in ohraniti hočejo nacionalno državo. Zato sem prepričan, da bo zgodovina to obdobje prikazala kot jalov poskus vzpostavitve imperija.
Othmar Karas
(DE) Gospod predsednik, predsedujoči Svetu, gospe in gospodje, v razpravah o predsedstvu Sveta pogosto govorimo, kot da bi bilo predsedstvo Evropska unija. Predsedstvo Sveta ni EU; je pomemben upravljavec evropske institucije. Zato bi prosil vse, naj bodo nekoliko pravičnejši in mirnejši.
Predsedstvo Sveta je v zadnjih šestih mesecih dobro opravilo delo. Pripomoglo je k odprtju novega poglavja v zgodovini uspeha Evropske unije. Vendar pa nihče izmed nas noče Evrope vlad. Prizadevamo si za Evropo državljanov in večje sodelovanje med institucijami in različnimi deli Evropske unije. Vsak izmed nas je del Evropske unije.
Institucionalna razprava je bila končana, novi položaji zasedeni in glede nekaterih pomembnih točk je Svet zavzel stališče, ki nam bo omogočilo nadaljevati z delom. Zazrimo se v prihodnost. Nekdo je dejal, da imamo velik problem, ker Lizbonska pogodba še ni bila upoštevana v delovnih metodah Sveta. Svet ima več priložnosti za vplivanje na Evropski parlament in odbore Evropskega parlamenta, kot jih ima Evropski parlament za vplivanje na delovne skupine in zasedanja Sveta. Tudi v zvezi s tem zahtevamo enakopravno obravnavo obeh institucij, saj imamo enakopraven položaj kot zakonodajalci.
Da, bila je napaka - razpravljamo lahko o vsebini -, da smo SWIFT uveljavili pred spremembo pristojnosti soodločanja Parlamenta dan kasneje. Sklep o nadzoru finančnih trgov še vedno ni dokončan. Uvesti moramo izboljšave, potrebujemo izvršilne pristojnosti, potrebujemo večji evropski nadzor, kjer gre za čezmejne institucije, in doseči moramo boljšo usklajenost med državami članicami, Komisijo in Evropsko centralno banko v Baselskem odboru, drugače bo vzpostavljena vzporedna struktura.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Gospod predsednik, švedskemu predsedstvu želim čestitati za njegovo delo v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice.
Začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe predstavlja kakovosten premik in od naslednjih predsedstev - španskega, belgijskega in madžarskega - zahteva, da nadaljujejo s to razliko, ki jo je švedsko predsedstvo s stockholmskim programom doseglo pri pripravi akcijskega načrta.
V okviru sodelovanja, ki se zahteva v skladu z Lizbonsko pogodbo med Evropsko komisijo, Svetom in Parlamentom ter nacionalnimi parlamenti držav članic (člen 17 Pogodbe o Evropski uniji in člen 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije), bi rad pozornost pritegnil k pomenu treh točk, ki jih je izpostavilo švedsko predsedstvo.
Prva se nanaša na dvoumnost, ki obdaja koordinatorja za protiterorizem in nezakonito trgovino z ljudmi ter obseg, v katerem je ta uradnik odvisen od Komisije in podvržen nadzoru Evropskega parlamenta.
Druga je zunanja razsežnost temeljnih pravic, ki bodo zdaj prečna razsežnost evropskih politik. Evropska unija ima komisarja, odgovornega za temeljne pravice in pravosodje, ima pa tudi Službo za zunanjepolitično delovanje, ki se mora zavezati človekovim pravicam in močnemu vključevanju v varstvo človekovih pravic.
Tretja zadeva schengensko območje za prosti pretok ljudi. Menimo, da bo dejstvo, da se je pomen pripisovalo ocenjevanju in spremljanju Evropskega pakta o priseljevanju in azilu ter politiki nadzora zunanjih meja (azil, priseljevanje in preprečevanje organiziranega kriminala), vodilo k uspehu pri vzpostavitvi območja prostega pretoka ljudi in človekovih pravic, s čimer bomo dokončali notranji trg in uresničili naš evropski projekt.
Lena Ek
(SV) Gospod predsednik, gradnja mostov ni nikoli enostavna. Še zlasti je zapletena, ko moramo preko teh mostov spraviti 27 držav članic in 500 milijonov ljudi ter narediti prehod s stare EU na bolj odprto, preglednejšo in bolj demokratično EU v skladu z Lizbonsko pogodbo, kjer bo Evropski parlament zdaj imel precej večji vpliv.
Letošnjo jesen smo se morali boriti s podnebno krizo in krizo delovnih mest. Kljub temu je švedskemu predsedstvu uspelo uvesti številne dele neverjetno pomembne zakonodaje o energetski učinkovitosti. Še posebno sem zadovoljna, da je EU zdaj uvedla označevanje gospodinjskih aparatov z energijskimi nalepkami. Drugi primeri zakonodaje, ki je bila uvedena zdaj, vključujejo zahteve glede energetske učinkovitosti stavb in okoljsko označevanje pnevmatik vozil.
Nazadnje se želim zahvaliti vladi za njeno učinkovito, usklajeno predsedovanje. Predvsem želim izraziti spoštovanje ambasadorki EU Ulriki Barklund Larsson, ki nas je letos jeseni tako nepričakovano zapustila. Opravila je odlično delo in zelo jo pogrešamo.
Vse, kar nam zdaj še ostane, je končati podnebno konferenco v Københavnu - zadnja in najpomembnejša naloga z največjim dolgoročnim učinkom. Veliko sreče!
Mario Mauro
(IT) Gospod predsednik, gospod Reinfeldt, gospe in gospodje, v sklepih zadnjega Evropskega sveta je veliko zadev, o katerih bi se morali biti sposobni dogovoriti in ki bi jih lahko opisali kot spodbudne za bližnjo prihodnost.
Prvič, priseljevanje: izpostavljena je bila potreba po tem, da naredimo dostop do ozemlja Evropske unije učinkovitejši v smislu zagotavljanja varnosti njenih državljanov. Da bi lahko to storili, potrebujemo politiko vključevanja. Z drugimi besedami, vzpostaviti moramo pravilno ravnotežje med potrebami držav članic in človeško dramo, proizvodnim potencialom priseljencev.
Kjer gre za priseljevanje in azil, se je nato sklicevalo na Evropo odgovornosti in solidarnosti. V zvezi s tem me bodri način, na katerega je Svet poudaril nujno potrebo po boju proti nezakonitemu priseljevanju, začenši z mejnimi državami članicami, zlasti na jugu. To pomeni delitev virov in problemov. Žal ta vidik prepogosto zasenčita sebičnost in pomanjkanje poguma.
Drugi vidik, za katerega menim, da je v tem obdobju gospodarske krize, ko še vedno ne vidimo svetlobe na koncu predora, prednosten, je ponovni zagon lizbonske strategije. Čim prej se moramo vrniti k tekmovanju z rastočimi silami na finančni in trgovinski ravni: samo najsodobnejše raziskave in informacijski sistem nam bosta omogočila storiti ta korak, ki je tako pomemben za nas in predvsem za nove generacije.
Z zadovoljstvom opažam, da je cilj novega načina, ki ga je uvedel Svet, krepitev povezave med nacionalnimi ukrepi in ukrepi Evropske unije ter krepitev nacionalnega lastništva z aktivnejšo udeležbo uprave in delavcev ter regionalnih in lokalnih oblasti, kar je mogoče povzeti z eno besedo: subsidiarnost.
Še vedno se mi zdi, da moramo v tej smeri storiti več: družina, ljudje in vmesne skupine morajo biti v središču oživitve gospodarstva Evrope. Samo ljudje, pravzaprav samo moški in ženske imajo izvirno dinamičnost, ki lahko ponovno aktivira številne sektorje našega socialnega življenja, ki je zdaj pokleknil pod pesimizmom, ki ga prepogosto kažejo institucije.
Ivari Padar
(ET) Gospod predsednik, najprej bi rad pohvalil predsednika zaradi odobritve strategije za Baltsko morje, ki je zagotovo zelo pomembna za mojo domovino. Nekoliko dlje bi govoril o treh vidikih, ki zadevajo vprašanje financ.
Najprej bi se zahvalil za prizadevanja glede ureditve vseevropskega finančnega sistema in Evropski parlament pozval, naj ga podpre v največji možni meri.
Drugič, da bi nadzorovali finančno krizo, so Evropska unija in njene države članice izvajale veliko število izrednih ukrepov, kar je zelo pozitivno. Stabilizacijo gospodarstva je že mogoče videti. Sočasno se strinjam s Svetom, da položaj še ni dovolj varen, da bi opustili podporne ukrepe. Posledica krize je po mojem mnenju vsekakor dejstvo, da so banke nujno potrebne, prav tako pa so nujno potrebne storitve, ki jih zagotavljajo. Zato ni potrebno pretiravati pri njihovem kaznovanju, vendar pa bi morale bančne dejavnosti temeljiti na tistem, kar se dogaja v realnem gospodarstvu in ne na medbančnem virtualnem trgu, ki je bil glavni vzrok za nedavno krizo. Sočasno moramo upoštevati plačilo nagrad bančnikom, vprašanje, ki je postalo posebno pomembna tema v Estoniji.
Tretjič, v zvezi s tem podpiram pozive Mednarodnemu denarnemu skladu, naj preuči uvedbo svetovnega davka na finančne transakcije - Tobinov davek -, da se v času hitrega razvoja denar vrne družbi. Podpiram potrebo po obnovi gospodarskih in socialnih sporazumov med finančnimi institucijami in družbo, ki ji služijo, in povečanju koristi družbe v dobrih časih in njeni zaščiti pred nevarnostjo.
Paulo Rangel
(PT) Gospod predsednik, začeti želim s čestitkami švedskemu predsedstvu, zlasti predsedniku vlade Reinfeldtu, v imenu skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in portugalske delegacije v skupini PPE.
Naša ocena švedskega predsedovanja je, da je bilo skoraj popoln uspeh na štirih temeljnih področjih. Prvič, na institucionalnem področju je bil prispevek švedskega predsedstva k uveljavitvi Lizbonske pogodbe, k zelo uspešni izvolitvi predsednika Komisije in k vsemu, kar je povezano z ratifikacijo, zelo profesionalen in na ravni, ki smo jo pričakovali za najboljšo prakso v Evropski uniji. Seveda je bil za državo kot je Portugalska, ki je igrala odločilno vlogo pri sprejetju Lizbonske pogodbe, prispevek švedskega predsedstva neprecenljiv.
Moja druga točka je podnebni program, kjer so bila prizadevanja Komisije seveda prav tako izredno pomembna. Po mojem mnenju in mnenju mnogih mojih kolegov v skupini PPE je področje podnebnih sprememb tisto, na katerem je bila Evropska unija najuspešnejša. Je na samem čelu svetovnega boja zaradi prizadevanj švedskega predsedstva in predvsem predsedstva Komisije. Menimo, da so tudi ti rezultati zelo pozitivni.
Moja tretja točka je finančna ureditev. Predvsem s tem zadnjim Svetom je bil narejen korak naprej, za katerega menimo, da je odločilen, in ki ima lahko velik vpliv na naš izhod iz krize. Zato bi posredoval tudi naše čestitke za dosego sporazuma na tem področju. Nazadnje bi omenil področje, ki je zame osebno zelo pomembno: stockholmski program in območje svobode, varnosti in pravice. Spremljal sem tamperejski proces in tako tudi predvsem haaški proces. Menim, da je stockholmski program absolutno nujen, in bi rad zanj čestital švedskemu predsedstvu in predsedniku vlade Reinfeldtu.
Marietta Giannakou
(EL) Gospod predsednik, rezultati švedskega predsedstva so resnično pozitivni. Sovpadajo z uveljavitvijo Lizbonske pogodbe, ki zaznamuje konec medvladnosti, ki je nam je toliko let povzročala težave, in izvajanjem celovitejše in kohezivne politike.
Švedsko predsedstvo zaznamujejo tudi oblikovanje stockholmskega programa in odločitve, sprejete med finančno krizo, ki so resnično pomembne, ključne točke v nadaljnjem razvoju teh prizadevanj.
Sočasno so izvolitev predsednika Evropske komisije in imenovanja, ki so vsa zelo pomembna za razvoj prizadevanj, ki jih izvajamo prek Lizbonske pogodbe, posebno pomembna in zanimiva za Evropski parlament ter so pozitivni in bistveni elementi.
Evropski parlament prevzema novo vlogo kot zakonodajno telo skupaj z Evropskim svetom. To zaznamuje nov razvoj, v zvezi s katerim morajo biti naša prizadevanja močnejša in celovitejša.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Gospod predsednik, švedskemu predsedstvu čestitam za njegovo zgledno vodstvo v zadnjih šestih mesecih.
V zvezi s stockholmskim programom bi poudaril, da si prizadeva dati zagon skupni politiki priseljevanja, ki smo si jo želeli. Vendar pa so bila določena ključna vprašanja potisnjena na drugo mesto.
V Evropski uniji je bilo leta 2008 v 11 državah članicah 515 terorističnih napadov. Boj proti terorizmu in zaščita žrtev morata zato biti vključena med prednostne naloge našega političnega programa in morajo predstavljati ločeno, posebno kategorijo stockholmskega programa.
Drugič, osem milijonov nezakonitih priseljencev živi znotraj območja svobode, varnosti in pravice. Tozadevno moramo okrepiti politike za razvoj in sodelovanje z državami izvora in tranzita. Evropska unija mora spodbujati sklenitev sporazumov o vračanju in ponovnem sprejemu z državami kot do Maroko, Alžirija in Libija. Prihodnji akcijski načrt stockholmskega programa, ki bo predstavljen sredi junija 2010, mora upoštevati te vidike.
Andrzej Grzyb
(PL) Tudi sam bi se želel pridružiti zahvalam švedskemu predsedstvu in osebno gospodu Reinfeldtu za njegovo učinkovitost in tudi za odličen način, na katerega je izpolnil prednostne naloge predsedstva.
Kar je seveda pomembno za državljane Evropske unije, je predvsem ukrepanje s ciljem zmanjšanja učinkov gospodarske in finančne krize. To je povezano s podporo poslovnega sektorja, da se ponovno ustvari delovna mesta in vzpostavi pogoje za razvoj malih in srednje velikih podjetij ter odpravi vzroke krize, zlasti na finančnih trgih, da se v prihodnosti ne bodo ponavljali. Zdi se mi, da je evropski nadzor na tem področju nezadosten in da moramo tu kot demokratično izvoljena institucija vplivati tudi na etične standarde, ki jih morajo spoštovati tisti, ki nadzorujejo banke in finančne institucije.
Glede vrha v Københavnu povsem podpiram stališče, ki ga je zavzel gospod Barroso. Tu resnično obstaja potreba po partnerstvu s strani drugih pomembnih gospodarskih akterjev, da bi bili učinki vrha res uresničljivi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Bila sem poročevalka o Direktivi o energetski učinkovitosti stavb, o kateri sem se na drugem branju pogajala s švedskim predsedstvom Evropskega sveta. To je izredno pomembno poročilo za prihodnost Evropske unije in boj proti podnebnim spremembam. Pomembno je tudi za konferenco v Københavnu, toda predvsem za 2,7 milijonov delovnih mest, ki jih je mogoče v tem sektorju ustvariti do leta 2020.
V zvezi s komitologijo so se v skladu z Lizbonsko pogodbo začela pogajanja o institucionalnem sporazumu o pristojnostih in postopkih, ki jih poverja Komisija. Ob upoštevanju tega, da Lizbonska pogodba ustvarja novo podlago za podnebne spremembe in skupno energetsko politiko, upam, prav tako pa pričakujemo od Evropske komisije, predsednik Barroso, da nam boste predložili delovni program za naslednjih pet let, tako da se bodo lahko tudi komisarji, ki jih poslušamo, odzvali na te izzive.
Nazadnje želim omeniti odpravo ovir za prosti pretok delovne sile v primeru delavcev iz novih držav članic, kar bi moral biti zadnji ukrep švedskega predsedstva.
Predsednik
Opravičiti se moram gospodu Balčytisu in gospodu Luhanu: ne morem ugoditi njuni zahtevi, ker imamo že tako številne druge govornike in nimamo dovolj časa, da bi vsem pustili do besede. To bosta morala prihraniti za drugič. Še enkrat se opravičujem.
Ivo Vajgl
(SL) Hvala švedskemu predsedstvu za korektno in odgovorno vodenje, kot ste sami rekli, v času institucionalnih sprememb in gospodarske in finančne krize. Mogoče ste v tem času zamudili priložnost, da bi spodbudili širši evropski diskurs o drugačnem socio-ekonomskem modelu od tega, ki nas je pripeljal v krizo. Na Švedskem o tem veste več, kot nekateri drugi.
Trčili ste tudi na grenko spoznanje o tem, kje so meje skupnega v Evropski uniji, zlasti ko smo izbirali vodstvo Evropske unije. Postavili ste nekaj novih standardov na področju zunanje politike, na primer na Bližnjem vzhodu, in hvala vam za to. Hvala vam tudi za pozornost, ki ste jo posvetili širitvi Evropske unije in reševanju, skupaj s Komisijo, nekaterih odprtih vprašanj, ki so stala na poti tega procesa. The job well done!
Jean-Pierre Audy
(FR) Gospod predsednik, gospod Barroso, gospod Reinfeldt, izvedel bi rad tudi vaše stališče, gospod Reinfeldt, glede sklepov trojke, saj so se voditelji držav ali vlad odločili ustvariti koncept te trojke, da bi predsedstvu dali občutek kontinuitete. Ker sklepate trojko med Francosko republiko, Češko republiko in Kraljevino Švedsko, kakšno je vaše mnenje o tem instrumentu in kakšne zaključke lahko potegnete iz tega?
Mirosław Piotrowski
(PL) Gospod predsednik, tu v Parlamentu se zberemo vsakih šest mesecev, da bi povzeli dosežke druge države, ko končuje z vodenjem Evropske unije.
Švedsko predsedstvo se bo zapisalo v zgodovino, saj je med njegovim mandatom prišlo do uveljavitve evropske ustave, za katero so si nekateri prizadevali skoraj 10 let in ki je v svoji trenutni obliki znana kot Lizbonska pogodba. To je bilo storjeno proti volji mnogih narodov. Izidi referendumov v Franciji, na Nizozemskem in na Irskem so bili oblastno prezrti. Uvedeno je bilo načelo demokratičnega primanjkljaja, ki dovoljuje nadzor od zgoraj, da bi se domnevno izboljšalo upravne mehanizme EU. Prve spremembe, povezane z izbiro oseb za nove položaje v Uniji, so trenutno prinesle organizacijsko zmedo in povzročile splošno zabavo v Evropi in po svetu. Švedsko predsedstvo Evropsko unijo dejansko zapušča v negotovosti in zmedi.
Anna Maria Corazza Bildt
Gospod predsednik, švedskemu predsedstvu želim čestitati za vizijo Evrope, osredotočene na državljane, v skladu s stockholmskim programom. Nikoli ne moremo dovolj poudariti zgodovinskega pomena tega, da imamo končno vizijo, ki upošteva zaskrbljenost naših državljanov glede varnosti in sočasno glede spoštovanja posameznih pravic. Nazadnje se lahko premaknemo proti Evropi za državljane, Evropi državljanov.
Pozdravila bi tudi Evropski urad za podporo azilu, ki pomeni pomemben in konkreten korak k upoštevanju pomislekov držav, ki se želijo boriti proti nezakonitemu priseljevanju, sočasno pa zagotoviti bolj humano politiko priseljevanja. Stockholmski program bo ostal z nami pet let in upam, da se lahko premaknemo k izvajanju. Zahvaljujem se švedskemu predsedstvu. Vaš dosežek bo ostal z nami pet let.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Švedsko predsedstvo je opravilo odlično delo in za to želim čestitati predsedniku vlade. Dokončanje ratifikacije Lizbonske pogodbe je rešilo obžalovanja vredno in sramotno manjšo krizo, v katero je bil vpleten češki predsednik Klaus. Ta situacija je bila posledica politične napake, storjene med procesom širitve, v katerem Evropska unija ni prej izjavila, da je 13 diskriminatornih Beneševih dekretov moralno nesprejemljivih. Drugi pomembni dogodek je, da je EU uspelo oblikovati enotno stališče za pogajanja o podnebnih spremembah. ZDA in Kitajska še vedno nista dojeli tega dejstva, vendar pa Evropska unija jasno razume, da prihodnost pripada tistemu, ki zdaj kaže pot v ekološkem gospodarskem razvoju. Ne pozabimo, da je edini razlog za to, da je EU lahko izpolnila svoje cilje, ta, da so nove države članice močno zmanjšale svoje emisije. Nazadnje, tretji pomemben dogodek je bil ta, da so se začela pristopna pogajanja s Srbijo, Srbiji, Makedoniji in Črni gori pa so bila odobrena potovanja brez vizumov. Zahvaliti se želim švedskemu predsedstvu, da je ustvarila odlično priložnost za predsedniški trio Španija-Belgija-Madžarska.
Rachida Dati
(FR) Gospod predsednik, gospod Barroso, gospod Reinfeldt, najprej bi rada čestitala švedskemu predsedstvu za šest mesecev nepopustljivega in zelo ambicioznega dela, ki ga je opravilo in s katerim je skupaj z voditelji držav ali vlad in v okviru G20 zagotovilo skupno in ambiciozno stališče glede finančne ureditve.
Tudi ko gre za konferenco v Københavnu, opažamo, da ima Evropska unija ambiciozno, zelo plemenito, zelo proaktivno in skupno stališče. Zato bi rada podprla njena stališča in njene odločitve. Evropa je bila gonilna sila za predlogi, pogajanji in sklenitvami pomembnih sporazumov v zvezi s finančno krizo, ki vpliva na celotno Evropo.
Evropski svet je prejšnji teden odločil tudi o novi finančni nadzorni arhitekturi, odprta pa so tudi pogajanja z Evropskim parlamentom, saj bo odslej odgovornost za spremljanje izvajanja odločitev, sprejetih v Pittsburghu, delil tudi Evropski parlament.
Finančna kriza je razkrila šibke točke v našem sistemu finančnega nadzora. Namen je bil zagotoviti boljše usklajevanje, toda tudi obnoviti in okrepiti pristojnosti evropskih organov; to so nujne zahteve.
Upam - in tu naslavljam Komisijo -, da bomo ostali odločni in ohranili to raven ambicij, ko bo šlo za izvajanje naših odločitev.
Diane Dodds
Gospod predsednik, to jutro želim v imenu ribiške industrije severne Irske izraziti svoje veliko razočaranje, da je bilo industriji naloženo še eno zmanjšanje. Napoved Sveta včeraj zvečer, da se bo ulov škampov zmanjšal za 9 % na področju 7A, je močan udarec za ribiško industrijo na Severnem Irskem.
To je zaradi načrta obnovitve staleža trsk in zaradi zmanjšanja dni na morju krhka industrija. Je industrija, ki se je morala zanašati na škampe. To 9-odstotno zmanjšanje bo imelo pogubne posledice in je še zlasti nadležno, saj bi Komisija na podlagi znanstvenih podatkov morala omogočiti prenos.
Menim, da mora biti prednostna naloga španskega predsedstva v naslednjem mandatu reforma skupne ribiške politike in sprejemanje odločitev, kot je ta, na regionalni ravni s strani lokalnega, odgovornega prebivalstva in ne bruseljske birokracije.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Med švedskim predsedovanjem se je zgodilo veliko dobrega v Uniji v težkem obdobju krize in pričakovanj v zvezi s sprejetjem Lizbonske pogodbe. Vendar pa se ne strinjam z mnenjem, da imamo drugačno Unijo ali novo Unijo. Menim, da je največ, kar imamo obnovljena Unija. Splošne določbe pogodbe je treba dopolniti ne samo s podrobno vsebino, ampak tudi s praktičnimi rešitvami. Pomembno je razjasniti delitev pristojnosti med ključnimi položaji in vzpostavljanje odnosov med institucijami EU, vključno z novo vlogo Evropskega parlamenta.
Strah mi vzbujajo morebitne omejitve funkcije rotirajočega predsedstva, ki jo zaporedno izvršujejo države članice. Ta vodilna vloga je nekaj, za kar se države članice pripravljajo in kar opravljajo z veliko odločnostjo. Če poleg stalnega predsednika Evropskega sveta ne bomo imeli tudi voditelja države, ki je trenutno prevzela vodenje in tu podaja poročila, bo Unija nepopolna in bo izgubila nekaj svoje raznolikosti. Države, ki prevzamejo vodenje, morajo še vedno ustvarjalno navdihovati novo ukrepanje, stalni predsednik Evropskega sveta pa bo moral zagotoviti usklajevanje, kontinuiranost in povezanost dela Unije.
Fredrik Reinfeldt
predsedujoči Svetu. - Gospod predsednik, ko se bližamo koncu te razprave, se bližamo tudi zaključku zadnjega predsedovanja po načelu rotiranja, kot je bilo omenjeno. Skupaj s Joséjem Manuelom Barrosom bova kmalu odšla v København, zato bom podal samo pripombo o finančnih virih, ker menim, da bodo ti v središču razprav, ki jih bomo zdaj imeli z državami v razvoju.
Uspelo nam je določiti številko - 2,4 milijard EUR letno - med leti 2010 in 2012. Za nas je bilo pomembno povedati, da je to usmerjeno k tem letom, namenjeno za leta 2010 do 2012, in bo na razpolago tudi za podporo, ko bo šlo za podnebne spremembe.
Razprava o tem, kako doseči razvojne cilje tisočletja, je pomembna razprava. Poudaril bi, da so se države članice strinjale, da se moramo zavezati dodelitvi skupaj 0,56 % BND EU do leta 2010, to je že naslednje leto, in se približati odstotkovni ravni ZN v višini 0,7 leta 2015, ko gre za uradno razvojno pomoč.
To je predvsem v rokah držav članic. Da izpostavim očitno, naj povem, da mnoge države članice danes ne dosegajo teh številk. Švedska je v zelo ekskluzivnem klubu, skoraj sama z 1 % BND, ko gre za razvojno pomoč. Na to ne smemo pozabiti, ko bomo razpravljali o teh ravneh: da obstajajo razlike med državami.
Države članice so prostovoljno dale sredstva, ki so jih bile zmožne dati. Zelo sem zadovoljen, da lahko poročam, da je vseh 27 držav članic prispevalo k tem sredstvom za hitri začetek. V nekaterih primerih so bili ti prispevki majhni, toda evropski glas se sliši v smislu, da so pravzaprav prispevali vse države.
Še enkrat hvala tudi za sodelovanje, ki smo ga imeli s Parlamentom. To je četrtič, da sem kot predsednik vlade nagovoril ta Parlament. To sicer ne dosega števila govorov Cecilie Malmström v Parlamentu, saj vam je govorila več kot 25-krat. Skupno je predsedstvo na plenarnih zasedanjih nagovorilo Parlament ob 43 priložnostih med našim mandatom, v odborih pa smo bili ob 44 različnih priložnostih.
To je pomembno tudi, ko gre za razprave o preglednosti in dobrem sodelovanju med institucijami. Poznali smo pomen dobrih odnosov z Evropskim parlamentom. Pripravili smo se, da bomo prisotni, da bomo tu, da bomo lahko odgovorili na vprašanja, in zahvaljujemo se vam za to zelo dobro sodelovanje.
Predsednik
Predsednik vlade, v dveh tednih se bo končalo vaše predsedovanje Evropski uniji. Zahvaljujem se vam za vašo dejavnost in energijo. To ni bilo lahko predsedovanje; to vemo. Kot smo slišali od naših poslancev in je bilo razbrati iz mnogih izraženih mnenj, je to bilo uspešno predsedovanje. Osebno bi se zahvalil vam in celotni švedski vladi. Prvič v zgodovini smo v zadnjih nekaj tednih izkusili nove odnose zaradi Lizbonske pogodbe.
Najlepša hvala. Zapomnili si bomo vaše predsedovanje.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, odgovoril bi samo na nekaj konkretnih vprašanj poslancev Parlamenta, ki so še vedno tu.
Gospod Severin je na primer govoril o gospodarski, socialni in ozemeljski koheziji, in poudariti želim njegovo izhodišče. Pri prvi izmenjavi mnenj v Evropskem svetu o prihodnji strategiji Evropske unije 2020 smo se dogovorili - glejte točko 18 sklepov -, da si je treba prizadevati za zagotovitev gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije ter tudi enakost spolov. Menim, da je pomembno, da imamo to od samega začetka razprave o strategiji Evropske unije 2020. Seveda je poudarek na konkurenčnosti in potrebi po odzivu na svetovne izzive, s katerimi se soočamo zdaj, vendar pa bi morali to storiti v povezavi s spodbujanjem gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije v Evropski uniji. To bo zelo pomembno ne samo za opredelitev te strategije, ampak tudi za naslednje finančne perspektive.
Gospod Karas in tudi gospa Dati sta načela še eno konkretno vprašanje v zvezi z evropskimi nadzornimi organi. Naj bom glede tega zelo jasen. Pozdravljamo, da je Evropski svet lahko dosegel soglasen dogovor. Če sem odkrit, bi bilo nekaj časa nazaj nepredstavljivo, da bi se vse države članice strinjale o besedilu o finančnem nadzoru na evropski ravni. Čeprav cenim občutljivo naravo nekaterih izmed tem, na katere se nanašajo naši predlogi, menim, da je bilo besedilo Komisije nekoliko preveč oslabljeno. Komisija je v svojem predlogu predvidela enostavno in izvedljivo finančno zaščitno klavzulo prav zato, ker gre za občutljivo zadevo. Obžalujem črtanje predlaganih pristojnosti organov, da odločitve naslovijo neposredno na posamezne finančne institucije, v dveh izmed treh situacij, kjer jih je predlagala Komisija.
Obžalujem, da je bilo vprašanje izrednih razmer spolitizirano s tem, da je bila Svetu naložena odgovornost, da izjavi, da izredne razmere obstajajo, in obžalujem tudi, da je bil morebitni obseg neposrednega nadzora s strani evropskih nadzornih organov omejen samo na bonitetne agencije. Upam, da bo Evropski parlament okrepil in uravnotežil predpise na teh področjih v naslednji fazi pogajanj.
Prehajam k vprašanju Københavna in naj bom jasen glede tega: zelo pomembno je bilo, da je Evropski svet potrdil prejšnje obveznosti in rekel, da smo se pripravljeni premakniti k 30-odstotnemu zmanjšanju do leta 2020 v primerjavi z letom 1990, če se bodo druge razvite države zavezale primerljivim zmanjšanjem emisij in bodo države v razvoju ustrezno prispevale v skladu s svojimi odgovornostmi in zmožnostmi.
Še naprej bomo ocenjevali ublažitvene načrte iz drugih držav in to odločitev v Københavnu sprejeli ob ustreznem času. Med Evropskim svetom sem omenil možnost manjše spremembe v naši ponudbi, namreč možnost izgradnje nekaj poti po letu 2020. To ni razprava samo o letu 2020; je razprava za čas po letu 2020. Zato bi morali biti prožni glede poti, ki jih lahko opredelimo po letu 2020. V tem duhu odhajamo v København ne samo, da bi dosegli najbolj ambiciozen sporazum, ampak da dosežemo resnični svetovni sporazum.
Predsednik
Predsednik Barroso, še enkrat hvala. Zahvaliti se želim predsedniku vlade Reinfeldtu, ministrici Malmström, nekdanji poslanki Evropskega parlamenta, in celotni švedski vladi za njihovo zelo dejavno sodelovanje z Evropskim parlamentom.
S tem se razprava zaključi.
Pisne izjave (člen 149)
Vilija Blinkevičiūt 
Švedskemu predsedstvu želim čestitati za konstruktivno in učinkovito izpolnjevanje ciljev svojega programa. Švedska si je zelo prizadevala za zagotovitev uveljavitve Lizbonske pogodbe 1. decembra letos, slednja pa pomeni, da bo Evropa postala bolj demokratična, učinkovitejša in preglednejša. Prepričana sem, da bo pogodba izboljšala kontinuiranost in okrepila vlogo EU na mednarodnem prizorišču.
Med švedskim predsedovanjem je bila sprejeta strategija EU za regijo Baltskega morja. Zadovoljna sem, da je bila za izvajanje strategije EU za regijo Baltskega morja namenjena finančna podpora. Kot Litovka še predobro poznam izzive, s katerimi se danes sooča regija Baltskega morja. Eden izmed njih je, kako rešiti nujen in resen problem varstva okolja Baltskega morja. Drugi je, kako regijo Baltskega morja spremeniti v močnejši stroj za gospodarsko rast in razvoj.
Prve odgovore na ta vprašanja lahko že danes najdemo v strategiji EU za Baltsko morje, ki je bila sprejeta med švedskim predsedovanjem. Je prvi izmed številnih evropskih makroregionalnih razvojnih načrtov, s katerim nameravamo izboljšati okolje regije in okrepiti njeno konkurenčnost. Strategija stockholmskega programa je ena izmed najpomembnejših prednostnih nalog, ki jih je izpolnila Švedska. Ta petletni program bo ustvaril pogoje za nadaljnji razvoj območja svobode, varnosti in pravice.
José Manuel Fernandes  
Obdobje šestih mesecev švedskega predsedovanja pod vodstvom predsednika vlade Reinfeldta je bilo velik uspeh in ga je zaznamovala odličnost.
Švedsko predsedstvo je igralo ključno vlogo pri uveljavitvi Lizbonske pogodbe. Z njo se je končalo skoraj desetletje razprav in institucionalnega mrtvila in je odprla vrata novim možnostim za Evropsko unijo.
Boj proti podnebnim spremembam je tema, ki je bila vedno na vrhu njegovega programa. EU je na tem področju vodilna, kot kaže njen ambiciozni predlog za zmanjšanje emisij za 80 % in 95 % do leta 2050. Dosegla je tudi dogovor o zagotovitvi 7,2 milijard EUR sredstev za države v razvoju v naslednjih treh letih.
Švedsko predsedstvo se je z gospodarsko krizo in finančnimi pretresi soočilo z razumnimi, realnimi ukrepi. Soočena z najhujšo finančno krizo vse od tridesetih let prejšnjega stoletja, je EU hitro sprejela posebne podporne ukrepe. Delo v zvezi s "preprečevanjem" nadaljnjih kriz je opravila tudi nova finančna nadzorna struktura.
Švedsko predsedstvo je pripomoglo k obravnavi krize in je okrepilo Evropo ter ji omogočilo, da še naprej ubira pot miru, uspeha in sodobnosti.
Ilda Figueiredo  
Dejstvo je, da so bile med švedskim predsedovanjem narejene pomembne institucionalne spremembe, zlasti uveljavitev Lizbonske pogodbe po vseh pritiskih in izsiljevanju Ircev, naj spremenijo svoj glas na drugem referendumu, ki so ga morali izvesti.
Vendar pa je celo za nekoga, ki si resnično želi vse bolj neoliberalno, militaristično in federalistično obliko evropskega povezovanja, nesprejemljivo, da ne more povedati niti besede o težkem socialnem položaju, v katerem se je znašla Evropska unija in ki ga je mogoče razbrati iz povečanja števila brezposelnih za 5 milijonov v samo enem letu, tako da je zdaj brezposelnih več kot 23 milijonov ljudi.
Značilno je, da je bila pozornost usmerjena na začetek razprave o strategiji EU za leto 2020, pri čemer se je skoraj pozabilo na oceno tako imenovane lizbonske strategije, ki je bila odobrena pred desetimi leti in je obljubljala oazo v EU. Tako je bilo nedvomno zato, da ne bi bilo treba omeniti vzrokov največje gospodarske in socialne krize v zadnjih desetletjih, ki sta jo spodbudila liberalizacija in prožnost delovne sile, ki sta povzročili negotovo in slabo plačano delo ter naraščajočo brezposelnost.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
v pisni obliki. - (PL) Gospod predsednik, ocena švedskega predsedovanja daje zelo pozitiven rezultat. Seveda je bil največji uspeh švedskega predsedstva dokončanje postopka ratifikacije Lizbonske pogodbe. Kot članica Odbora za pravne zadeve menim, da je uspeh tudi kompromis, dosežen v Svetu glede patentov EU in celovitega sistema patentne jurisdikcije.
Razprava o skupnem patentu za celotno Unijo traja že nekaj časa. Skrajni čas je, da opredelimo določena pravila o tem, saj odsotnost enotnih predpisov predstavlja oviro razvoju evropskih podjetij in jim otežuje konkurenco na primer z ameriškimi podjetji. V preteklosti smo pogosto videli, kako težko je uskladiti interese vseh držav članic v zvezi s patentom EU, zato sem švedskemu predsedstvu še toliko bolj hvaležna za kompromis, za pomen, samo na politični ravni, ki je bil dosežen.
Lizbonska pogodba Uniji daje pravno podlago za oblikovanje prava intelektualne lastnine in zagotavlja sprejetje ustreznih standardov po rednem zakonodajnem postopku. Zato bo med prihodnjim španskim predsedovanjem v Parlamentu zelo zanimiva razprava o kompromisu, ki je bil dosežen decembra letos.
Zita Gurmai  
v pisni obliki. - Lizbonski pogodbi, ki je ustvarila vse potrebne pogoje za institucionalne reforme, je bila dana zelena luč. Vloga švedskega predsedstva je bila utiranje poti za izvajanje določb Lizbonske pogodbe. Zmoglo je ta izziv. Naloga naslednjega predsedstva je zagotoviti, da nove strukture učinkovito delujejo. V tem okviru si je treba prizadevati za zagotavljanje gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije ter enakosti spolov. Zdi se mi pomembno poudariti, da bo s Pogodbo Listina o temeljnih pravicah postala zavezujoča, zato bodo človekove pravice (vključno z enakostjo spolov) protidiskriminacijska vprašanja imeli boljšo možnost, da se jih podpre z zakonodajo.
Še en uspeh sta bili priprava in odobritev stockholmskega programa, katerega cilj so ključna vprašanja in ki ga je mogoče imeti za pragmatičen akcijski načrt za varnejšo in bolj odprto Evropo, temelječo na skupnih vrednotah, načelih in ukrepih.
Poudarila bi, da je švedsko predsedstvo, čeprav enakost spolov ni bila prednostna naloga, igralo tudi vlogo pri povečanju števila komisark in pri imenovanju visoke predstavnice.
Petru Constantin Luhan  
Lizbonska pogodba je okrepila vlogo Parlamenta v evropskem postopku sprejemanja odločitev in posledično legitimnost te institucije v očeh evropskih državljanov. Zato švedskemu predsedstvu čestitam za pomembna prizadevanja za uveljavitev nove Pogodbe. Enako pozdravljam tudi razvoj na področju pravosodja in notranjih zadev. Stockholmski program, ki je bil sestavljen v zadnjih mesecih in o katerem se je glasovalo na Evropskem svetu, ki je potekal 10.-11. decembra, določa novi referenčni okvir na tem področju za obdobje 2010-2014. Veseli me, da je Svet upošteval priporočila Parlamenta. Mislim predvsem na razširitev schengenskega območja na vse države EU, ki je po spremembah, ki smo jih predložili, postala prednostna naloga notranje politike Evropske unije.
Marian-Jean Marinescu  
Čestitati želim švedskemu predsedstvu za šest mesecev ambicioznega dela, ki ga je opravljal v težkem ozračju gospodarske in finančne krize, priprav na vrh v Københavnu in sprejetja Lizbonske pogodbe. Zaradi Lizbonske pogodbe imamo končno jasen institucionalni okvir za boj proti vsem izzivom, s katerimi se sooča sodobni svet. Nova Pogodba EU omogoča, da trdno zavzame pionirsko vlogo v boju proti podnebnim spremembam in tudi položaj svetovnega akterja ne samo v odnosu do Združenih držav in Ruske federacije, ampak tudi v odnosu do držav v vzponu. Poleg tega bosta novi funkciji stalnega predsednika Sveta in visokega predstavnika zagotovili kontinuiranost dejavnosti zunanje politike EU, kar zaznamuje napredek pri utrjevanju vloge EU na svetovnem prizorišču. Zaradi vseh teh institucionalnih sprememb bo EU učinkovitejša in bo imela na razpolago večji izbor metod za reševanje glavnih problemov, s katerimi se sooča mednarodna skupnost, kot so boj proti terorizmu, prilagajanje na podnebne spremembe, zagotavljanje energetske varnosti in boj proti učinkom gospodarske in finančne krize. Prepričan sem, da bo špansko predsedstvo izpolnilo pričakovanja in uspešno nadaljevalo ukrepanje in dejavnosti, ki jih je začelo švedsko predsedstvo.
Véronique Mathieu  
v pisni obliki. - (FR) Čestitati želim švedskemu predsedstvu za njegovo delo, zlasti na tistih področjih, za katera je pristojen Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve. Izzivi so bili ogromni: bil je prehod s pravnega sistema Pogodbe iz Nice na pravni sistem, ki ga zagotavlja Lizbonska pogodba, in tudi priprava osnutka naslednjega večletnega programa, ki bo opredelil prednostne naloge za območje svobode, varnosti in pravice za naslednjih pet let. Pohvalila bi stockholmski program, ki bo spodbudil ambiciozna politična prizadevanja za krepitev tega območja do leta 2014. Vendar pa je treba doseči še velik napredek in to predvsem na področju azila. Pozdravljam vzpostavitev Evropskega urada za podporo azilu, saj je ključnega pomena približevati ne samo zakonodajo, ampak tudi prakse držav članic. Druge predloge v azilnem paketu bo treba sprejeti čim prej, da bi preprečili, da bi bilo treba razviti tretjo fazo skupnega evropskega azilnega sistema. S pomembnimi institucionalnimi spremembami, ki jih uvaja Lizbonska pogodba, se lahko zdaj veselimo takojšnjega sprejetja bolj ambicioznih in bolj kakovostnih zakonodajnih instrumentov pod prihodnjimi predsedstvi.
Rovana Plumb  
v pisni obliki. - (RO) Švedsko predsedstvo je pomenilo napredek s tremi pomembnimi dejanji: - izvolitvijo predsednika EU in visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe; - sprejetjem "Stockholmskega večletnega programa za obdobje 2010-2014"; - pripravo in usklajevanjem pogajanj COP 15 o podnebnih spremembah v Københavnu. Pozdravljam odločitev Sveta o pripravljenosti EU in njenih držav članic, da prispevajo s hitrim začetnim financiranjem 2,4 milijard EUR letno za obdobje 2010-2012, da bi podprle države v razvoju pri prilagoditvi na podnebne spremembe. Komisijo pozivam, naj oblikuje ustrezen mehanizem za porazdelitev finančnega bremena med državami članicami v skladu z gospodarsko močjo vsake posamezne izmed njih.
Joanna Senyszyn  
Strategija 2010 zaznamuje usmeritev delovanja Unije in njene glavne prednostne naloge za naslednjih 10 let. Ko se približujemo zaključku lizbonske strategije, je pomembno, da najdemo učinkovita sredstva za zmanjševanje učinkov gospodarske krize, medtem ko nadaljujemo s trenutnimi družbeno-gospodarskimi prednostnimi nalogami.
V zvezi s posvetovanji, ki trenutno potekajo, o prihodnji strategiji, bi rada pozornost pritegnila k dvema vidikoma: izboljšanju izobraževalnega sistema v Evropi in enakosti spolov na trgu dela. Izobraževalni sistem v Evropi se mora spremeniti. Vzpostavitev sodobnega, na znanju temelječega gospodarstva ni mogoča brez mladih, dobro izobraženih delavcev. Zagotoviti moramo večjo finančno podporo za trenutne programe EU (Erasmus, Erasmus Mundus, Leonardo da Vinci) in začeti nove pobude, ki bodo mladim pomagale do znanja in pridobivanja izkušenj v tujini in bodo zagotavljale tudi finančne in upravne možnosti, potrebne za uporabo te podpore pri delu v svoji državi.
Unija mora kot prednostno nalogo postaviti potrebe državljanov in sprejeti program, ki na vseh področjih svojega delovanja spodbuja enakost spolov, predvsem na področju boja proti brezposelnosti. Pri načrtovanju nove strategije moramo posebno pozornost posvetiti povečanju deležu žensk v zaposlovanju, saj raziskava, ki jo je opravil Eurostat, kaže, da je kriza zaposlene ženske prizadela bolj kot moške med drugim tudi zato, ker so zaposlene na delovnih mestih, ki so precej manj varna. Diskriminacija na trgu dela ostaja resen problem, nova strategija pa se mora soočiti z njim.
Nuno Teixeira  
Kljub težavam zaradi odloga začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je švedsko predsedstvo doseglo nekaj opaznih uspehov. Ti vključujejo sveženj o energetski učinkovitosti in telekomunikacijski sveženj, vzpostavitev organa za bonitetni finančni nadzor, dogovor o proračunu za leto 2010, predvsem v zvezi s financiranjem načrta za oživitev gospodarstva, strategije za Baltsko morje in uskladitev za podnebno konferenco v Københavnu ta teden. Špansko predsedstvo, ki bo mandat prevzelo leta 2010, bo vodilo prehod s Pogodbe iz Nice na Lizbonsko pogodbo ter bo nadaljevalo strategijo za pospeševanje zaposlovanja s spodbujanjem in podpiranjem evropskih gospodarstev ter obravnavanje drugih pomembnih izzivov kot so finančna ureditev in podnebne spremembe. Zaradi svoje geografske in zgodovinske bližine si morajo Portugalska in zlasti najbolj oddaljene regije kot je Madeira, ki bi rade videle, kako uspešno bo špansko predsedstvo, prizadevati, da kar najbolj izkoristijo priložnosti, ki bodo zagotovo ustvarjene. Pionirsko srečanje na vrhu EU-Maroko bo na primer primeren forum za spodbuditev evro-afriškega atlantskega območja sodelovanja, ki bo vključevalo Madeiro, Azore, Kanarske otoke in sosednje države, predvsem Maroko. Vanj bom vložil vsa svoja prizadevanja in ga bom pozorno spremljal.
Georgios Toussas  
Gospod predsednik, sklepi, sprejeti na vrhu, kažejo zaostritev politike Evropske unije, ki je naravnana proti navadnim ljudem, in buržoaznih vlad ter ostrih ukrepov proti delavskemu razredu in razredu navadnih ljudi v družbi, da bi se okrepila donosnost in položaj evropskih monopolov, oba v okviru enotnega notranjega trga in mednarodne imperialistične konkurence. Strategija EU za leto 2020, poglobljena različica lizbonske strategije, kot prednostne naloge določa hitrejša kapitalistična prestrukturiranja in uničenje preostalih plačnih, delavskih in socialnih pravic delavcev. Temelj izstopne strategije EU iz kapitalistične krize so hitre spremembe v sistemih socialne varnosti, povišanje upokojitvene starosti in drastično zmanjšanje plač, pokojnin in socialnih ugodnosti. Za ideološko teroriziranje delavcev se uporabljajo primanjkljaji in javni dolg ter postopki za nadzor gospodarstev različnih držav članic, vključno Grčije. Ta politika EU, naravnana proti navadnim ljudem, nosi tudi pečat PASOK in strank Nove demokracije, ki še naprej podpirajo izbire kapitala, medtem ko posledice krize prelagajo na ramena delavcev. Grška komunistična stranka poziva delavski razred, naj organizira svoj protinapad, naj obsodi stranke evropske enosmerne poti in naj se v čim večjem številu udeleži shoda o brezposelnosti, ki ga 17. decembra organizirajo razredne sile sindikata Vsedelavska bojna fronta.
