Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji) 
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja (B7-0552/2010).
Na Komisijo so bila naslovljena naslednja vprašanja.
Prvi del

Predmet: Pravila Basel III in evropske banke
Baselski odbor je 12. septembra 2010 najavil, da so bila pripravljena nova merila, namenjena krepitvi stabilnosti finančnega sistema. Ta pravila med drugim določajo povečanje odstotka navadnega kapitala v zvezi s tveganju prilagojeno aktivo.
Ali Komisija meni, da je potreba po Baslu III posledica nedavne finančne krize, ali pa bo ta sporazum odpravil strukturne pomanjkljivosti, ki jih ni bilo mogoče odpraviti z Baslom II? Kakšen vpliv bo Basel III imel na zagotavljanje likvidnosti evropskih bank na trgu? Ali Komisija meni, da bo Basel III pospešil združevanje bank? Ali meni, da bodo manjše banke zaradi novih pogojev v še bolj podrejenem položaju glede na velike bančne skupine? Ali bi morala ta pravila biti tema širšega posvetovanja na vrhu G20 z namenom, da bi bilo mogoče zagotoviti lojalno konkurenco za finančne dejavnosti na svetovnem trgu?
Michel Barnier
Gospod predsednik, dober večer vsem skupaj. Pravkar sem se vrnil in Luksemburga, gospod predsednik, kjer se je sestal Svet gospodarskih in finančnih ministrov in dosegel soglasen sporazum o osnutku direktive o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala.
To v Parlamentu omenjam, ker je veliko zaslug za ta osnutek dokumenta, ki ostaja osnutek, vse dokler ne boste o njem razpravljali tudi vi, mogoče pripisati Evropskemu parlamentu, delu vašega poročevalca gospoda Gauzèsa in številnim spremembam, predloženim in vključenim na končno glasovanje Sveta ministrov, predvsem tistim, ki so bile povezane s svežnjem finančnega nadzora, pri katerem je prav tako veliko zaslug mogoče pripisati prispevku Evropskega parlamenta.
Seveda bomo zdaj sodelovali s Parlamentom, da bi tako zaključili sporazum o uredbi o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala. Ta sektor bo tokrat prvič predmet evropske uredbe in rad bi se vam zahvalil za vlogo, ki ste jo odigrali pri pripravi osnutka te direktive.
Gospa Kraca-Cangaropulu me je vprašala glede razprav, ki potekajo v Baslu in ki so povezane z vprašanjem uredbe, ki sem jo pravkar omenil. Reforma bančništva je zelo pomembno vprašanje in še enkrat pozdravljam zavezanost Parlamenta, ki se kaže v odličnem delu gospoda Karasa; o tem smo govorili pred dvema tednoma. Podati boste morali svoje mnenje o predlagani direktivi o kapitalskih zahtevah 4, ki jo bomo predstavili spomladi 2011, da bi tako v Evropi izvedli sporazum Basel III.
Gospe in gospodje, ni dovolj, če rečemo, da smo se srečali in se še vedno spopadamo s finančno krizo brez primere, ki je še ni konec. Glede na Mednarodni finančni sklad izgube bank, ki jih je mogoče pripisati krizi, znašajo 2 300 milijard EUR konec leta 2010 in polovico tega odpade na evropske banke. Ta kriza, ki se je začela v finančnem sektorju, je pahnila evropsko gospodarstvo v resno recesijo. Samo v tem letu se je evropski BDP zmanjšal za 5,7 % ali 700 milijard EUR.
Povrniti moramo zaupanje in stabilnost v bančni sektor, hkrati pa zagotoviti, da bodo krediti še naprej poganjali realno gospodarstvo, poslovanje, zaposlovanje in rast. Evropska unija in države članice so sprejele izredne ukrepe brez primere, ki so jih v tistem času, ne tako dolgo nazaj, financirali davkoplačevalci. Komisija je odobrila 4 100 milijard državne pomoči, kar znaša 35 % evropskega BDP. Skupaj z davčnimi politikami, namenjenimi izhodu Evrope iz recesije, so ti ukrepi pomoči močno prispevali k rasti primanjkljaja in javnega dolga.
Gospe in gospodje, državljani, davkoplačevalci so enkrat že plačali - ali bodo še drugič? Mislim, da ne, upam da ne, saj to ne bi bilo pošteno. Naša politika je predvidevanje, saj je preprečevanje vedno cenejše kot zdravljenje. Preprečiti moramo, da bi se kriza in njene uničujoče posledice še enkrat ponovile in ravno zaradi tega v Evropi uvajamo predpise Basel III, da bi tako vnesli ta predvidevanja in preprečevanje v naše stabilnostne politike.
V istem duhu želimo Evropi zagotoviti okvir preprečevanja, namenjen reševanju bančne krize, ki bo temeljila na mnenju Parlamenta. Predvsem mislim na delo, ki ga je opravila gospa Ferreira.
G20 je v svojem sklepu 2. aprila 2009 Baselski odbor za bančni nadzor zadolžil, da izvede obsežne izboljšave predpisov Basel II, kjer je to potrebno, da bi tako bilo mogoče izboljšati odpornost bank in izboljšati finančno stabilnost. Voditelji EU so 19. in 20. marca 2009 izrazili svojo podporo temu cilju. Predpise Basel III so v Baselskem odboru pripravili strokovnjaki nadzornih in regulativnih organov oblasti iz 27 večjih mednarodnih bančnih trgov, pri čemer je na zahtevo vseh držav članic Evropske unije zelo aktivno sodelovala tudi Komisija.
Analiza, ki sta jo izvedla Komisija in Baselski odbor, kaže, da bodo novi predpisi okrepili finančno stabilnost, omejili procikličnost in povzročili znatne gospodarske in socialne ugodnosti za najrazličnejše partnerje, ravno zaradi pričakovanega zmanjšanja pogostosti bančnih kriz in tveganj, ki so povezani z njimi. Predvsem bo ta reforma koristila posojilojemalcem, podjetjem in posameznikom, pa tudi upnikom, vladam, malim in srednje velikim podjetjem ter našim državljanom na splošno.
Res je, da bodo te koristi postale vidne šele sčasoma in sicer zaradi postopnega uvajanja novih predpisov in prehodnih določb, ki jih je najavila Skupina guvernerjev in vodij nadzora 12. septembra 2010.
To velja tudi za likvidnostne zahteve. Za likvidnostne predpise velja obdobje opazovanja do leta 2015. Gospa Kraca-Cangaropulu me je vprašala, ali bodo nova pravila pospešila združevanje bank; to ni cilj reforme, vendar če nekatere banke ne bodo izpolnjevale teh novih predpisov pravočasno in se bodo zaradi tega morale združiti s svojimi konkurenti ali celo svojimi partnerji, bi to vodilo v večjo zaščito za njihove vlagatelje in upnike in v večjo finančno stabilnost.
Prav tako razumem vaš pomislek, da bodo novi predpisi nesorazmerno vplivali na manjše banke. Kvantitativna raziskava, ki jo je izvedel Odbor evropskih bančnih nadzornikov o vplivu Basla III na bančni sektor, je pokazala, gospa Kraca-Cangaropulu, da bi novi predpisi manj vplivali na majhne banke kot na največjih 50 bančnih skupin v Evropski uniji. Predvsem zaradi višje ravni začetne kapitalizacije in enostavnejšega poslovnega modela majhnih bank.
Komisija velik pomen pripisuje vzpostavitvi lojalne konkurence na mednarodni ravni. V tej fazi menim, da ni priporočljivo, da bi G20 sprožil še eno pomembno razpravo glede vseh predpisov, opredeljenih v sklopu Basel III, saj so le ti rezultat dolgotrajnih, uravnovešenih razprav. Na drugi strani pa sta politično upravljanje G20 in Odbor za finančno stabilnost orodji Evrope, s katerima je mogoče zagotoviti, da bodo vsi učinkovito in pravočasno izvedli baselski sporazum. To lahko odgovorim na vaše zelo pomembno vprašanje.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Gospod predsednik, strinjam se, da je komisar Barnier podal zelo celovit odgovor. Odzval se je na vsako posamezno vprašanje, kar se ne zgodi vedno pri odgovorih Komisije. Komisar, želim vam postaviti dodatno vprašanje o likvidnostni bank v skladu z Baslom III. Ali menite, da to ne bo neposredno vplivalo na likvidnost, saj so trgi že tako ali tako prizadeti zaradi premajhne likvidnosti bank, ukrepi pa bodo uveljavljeni postopoma? Zakaj Komisija meni, da to ne bo vplivalo na likvidnost v času, ko trg tako močno potrebuje to likvidnost?
Paul Rübig
(DE) Komisar, zelo me zanima, kako Basel II vpliva na trg ZDA, kjer je veliko - več sto - majhnih bank zdaj šlo v stečaj. Kako je vplival na velike banke? Kakšne so razmere z Baslom III v ZDA? Ali bo tam izveden prav takrat kot tu v Evropi ali pa ga bodo v ZDA izvedli pred nami? Kakšen je časovni razpored za izvedbo Basla II in Basla III glede na ZDA?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Komisar, rad bi se vam zahvalil za te informacije, ki so pomembne, saj kažejo na finančno stanje v Evropi in na finančno stanje bank, s temi zadevami pa se Evropska komisija vsakodnevno ukvarja. Na srečo pri teh zadevah opažamo izboljšanje. Moje vprašanje je zelo kratko: povedali ste, da bo spomladi 2011 Evropska komisija objavila nove predloge. Ali lahko poveste kaj več o temeljnih lastnostih teh predlogov?
Michel Barnier
Gospod predsednik, gospa Kraca-Cangaropulu mi je zastavila vprašanje glede likvidnosti. Ponoviti želim, da je finančna kriza pokazala, kako so se banke s prekomerno likvidnostjo vzdržale in niso posojale na medbančnem trgu, saj so imele zelo skrbno akumulirana likvidna sredstva za lastne morebitne potrebe. Poleg tega se je ta problem še poslabšal zaradi pomanjkanja razumevanja finančne stabilnosti drugih institucij. Menim, da bodo nove likvidnostne zahteve pomagale rešiti problem neustrezne likvidnosti na trgih z izboljšanjem upravljanja tveganj likvidnosti bank in s krepitvijo njihovih denarnih rezerv.
Gospa Kraca-Cangaropulu, v prehodnih ureditvah, ki jih je pripravil Baselski odbor, je predvideno, da bo nov količnik likvidnosti obvezen šele od leta 2015 dalje, kar bankam zagotavlja dovolj časa, da v prehodnem obdobju zagotovijo skladnost in omejijo vse negativne vplive na trge.
Gospod Rübig, omenili ste Basel II. Naj spomnim, da v Združenih državah Amerike Basel II še ni bil izveden, prav tako ni bil izveden niti Basel 2.5. Med prvim obiskom Združeni držav 9. in 10. maja 2010 sem prav tako sklenil posel oziroma dosegel sporazum z ameriškim sekretarjem za zakladništvo - s katerim se bom spet srečal prihodnji teden - , da bi tako zagotovili, da bodo tudi Združene države izvedle Basel 2.5 sredi 2011.
Gospod Rubig, vaše vprašanje je zelo pomembno, ker lahko tako povemo, da imamo mednarodne zaveze. Američani so odigrali pomembno vlogo pri pripravi baselskih standardov. Tesno sodelujejo pri procesu in zato bi bilo nerazumljivo ... dovolite mi, da to povem na pozitivnejši način. Bilo bi povsem normalno, če bi te skupne odločitve izvedli skupaj, vzporedno. Pozorno spremljam to vzporednost z Združenimi državami Amerike; še več, za to bom poskrbel čez nekaj dni na mojem drugem obisku.
V zvezi z vplivom Basla III na velike in male banke, lahko na splošno povem, da bomo zelo pazljivo nadaljevali s študijami makro- in mikroekonomskih vplivov, ne da bi pri tem improvizirali, sam pa bom uporabil vso razpoložljivo prožnost, da bi razvili dobre ukrepe in sprejeli odločitve, ki so čim bolje opredeljene.
Gospod Zemke mi je zastavil vprašanje glede časovnega okvira. Gospod Zemke, spomladi 2011 bomo pripravili zakonodajna besedila, osnutek direktive, z naslovom direktiva o kapitalskih zahtevah 4 (CRD 4); ko bomo izvedli vse presoje vplivov, oceno baselskih ukrepov, študijo makro- in mikroekonomskih vplivov ter ocene drugih ukrepov, ki jih pazljivo spremljam in - o tem sem govoril že prej - , ki vključujejo zunanji in interni nadzor, bo s to direktivo pravilno izveden sistem preprečevanja tveganja v bankah, temu pa bo sledila čezatlantska presoja.
Potrebujem nekaj mesecev, da opravim temeljito delo: prisluhnem Parlamentu, prisluhnem partnerjem v finančnih storitvah, izvedem ustrezne ukrepe in pripravim dobre predloge. Vse to bo potekalo spomladi 2011, skupaj s CRD 4 in temi zakonodajnimi besedili.
Predmet: Vrhunsko srečanje EU-Afrika / Zanesljiva preskrba s hrano.
V zvezi s svetovnim dnevom hrane 16. oktobra 2009, je organizacija FAO pred kratkim navedla, da so razmere še naprej nezadovoljive, kljub majhnemu izboljšanju števila ljudi, ki trpijo zaradi kroničnega pomanjkanja hrane v svetu (925 milijonov letos, v primerjavi s 1,032 milijarde v 2009). Pomanjkanje zanesljive preskrbe s hrano ogroža 1. razvojni cilj tisočletja, predvsem v podsaharski Afriki. V pripravah na naslednje vrhunsko srečanje EU-Afrika (Tripolis, 29. in 30. novembra), mnogi izmed vpletenih pričakujejo, da bi moralo strateško partnerstvo večji poudarek nameniti zanesljivi preskrbi s hrano, vključno z vprašanji, ki so povezana z dostopom do hrane, infrastrukture, lastništvom zemlje in prilagoditvami na podnebne spremembe. Ali Komisija meni, da je treba uvesti novo posebno partnerstvo za zanesljivo preskrbo s hrano v sklopu skupne strategije EU-Afrika? Ali namerava okrepiti usklajevanje horizontalnih vprašanj v sklopu sedanjega partnerstva, saj je to potrebno za doseganje zanesljive preskrbe s hrano v Afriki?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Gospod predsednik, vprašanje je povezano z zelo pomembnimi zadevami. Zagotavljanje dostopa vsem državljanom do živil z visoko hranilno vrednostjo je glavni cilj razvojnega sodelovanja. Zmanjšanje deleža lačnih ljudi za polovico je zaradi tega povsem upravičeno prvi od osmih razvojnih ciljev tisočletja, za katerega je globalna skupnost obljubila, da ga bo izpolnila do leta 2015.
Zanesljiva preskrba s hrano prav tako ostaja glavna prednostna naloga Evropske unije v odnosih z Afriko, pri čemer mnoge države ne uresničujejo 1. razvojnega cilja tisočletja, kjer več kot 70 % prebivalstva živi na podeželju in kjer približno 90 % kmetijske pridelave izvajajo majhne družinske kmetije.
Zanesljiva preskrba s hrano je že bila prednostna naloga prvega akcijskega načrta EU-Afrika znotraj partnerstva o razvojnih ciljih tisočletja in predlagali bomo, da to še naprej ostane prednostno področje v naslednjem akcijskem načrtu, ki je zdaj v pripravi.
Prav tako bomo zagotovili, da bodo medsektorski vidiki z neposrednimi povezavami na zanesljivo preskrbo s hrano, kot so raziskave, trgovina in regionalno povezovanje, deležni ustrezne pozornosti v naslednjem akcijskem načrtu.
Osredotočenost Evropske unije na zanesljivost preskrbe s hrano poteka vzporedno s pomembnostjo, ki so jo afriški voditelji sami namenili kmetijstvu in zanesljivi preskrbi s hrano.
Celovit afriški kmetijski razvojni program je skupni okvir za ukrepanje na tem področju, ki ga bomo še naprej podpirali.
Prepričan sem, da imamo v tem trenutku na voljo dovolj mehanizmov, da poskrbimo za oskrbo z živili z visoko hranilno vrednostjo in nam ni treba vzpostavljati novega posebnega partnerstva za zanesljivo preskrbo s hrano v skupni strategiji EU-Afrika.
Kot sem povedal, je ta vidik, med drugim, že vključen v partnerstvo o razvojnih ciljih tisočletja.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Gospod predsednik, hvala lepa, komisar za vaš odgovor, ki bo zelo uporaben glede na vrhunsko srečanje Evropska unija-Afrika.
Zanima me, če lahko podate kakšne dodatne informacije o vrstah razprav, ki so potekale na vrhunskem srečanju v New Yorku o razvojnih ciljih tisočletja v zvezi z zagotavljanjem varne preskrbe s hrano in ali je bil Odbor za svetovno zanesljivost preskrbe s hrano Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo deležen ustreznega zagona za usklajevanje globalnih prizadevanj v boju proti lahkoti.
Georgios Papanikolaou
(EL) Gospod predsednik, komisar, Komisija je pred približno enim letom, avgusta 2009, vzpostavila odzivni mehanizem za ranljive države in namenila 500 milijonov EUR za boj proti posledicam globalne gospodarske krize ranljivejšim afriškim državam v obdobju 2009 do 2010.
Ali je Komisija ovrednotila ta program, da bi tako preverila ali je bil denar porabljen za dober namen? Parlament želim opomniti, da je ta program namenjen kmetom na majhnih kmetijah, ki prejmejo gnojila in seme za sajenje, da bi tako lahko dolgoročno povečali pridelek kmetije, srednjeročno pa zagotovili zanesljivost preskrbe s hrano.
Marc Tarabella
(FR) Poleg številk, ki jih je navedel naš cenjeni kolega gospod Guerrero Salom, od 829 milijonov prebivalcev podsaharske Afrike, strada 240 milijonov, se pravi 30 % prebivalstva. Vendar, ko ugotovimo, da sta se pridelava hrane in kmetijska pridelava povečali 2,6-krat v drugi polovici 20. stoletja, postane jasno, da je bilo v 50 letih doseženega več napredka kot prej v 10 000 letih.
Glede na to menim, da je neodgovorno, da še naprej gojimo bombaž kot glavni pridelek, na primer v Burkini Faso, ko 49 % prebivalstva strada. Komisar, ali ne bi bilo dobro, da bi pridelava hrane ponovno postala glavna prednostna naloga razvojnih politik?
Andris Piebalgs
član Komisije. - Na kratko o vprašanju glede vrha razvojnih ciljev tisočletja, menim, da je glavni rezultat tega vrha jasen sporazum med razvitimi državami in državami v razvoju, da bodo uresničile razvojne cilje tisočletja do leta 2015, predvsem pa 1. razvojni cilj tisočletja, se pravi za polovico zmanjšale globalno revščino ter hkrati okrepile vprašanja, povezana z zanesljivostjo oskrbe s hrano. Jasno je, da moramo zdaj izvesti številne ukrepe, če želimo uresničiti razvojne cilje tisočletja.
V zvezi z vprašanjem gospoda Papanikolaoua, v osnovi imamo na voljo dve orodji. Reflex v glavnem velja za države v krizi. Prav tako smo izplačali prehrambni instrument v višini 1 milijarde EUR, namenjen podpori kmetom na malih kmetijah in le ta je vsekakor dal številne rezultate pri odzivanju na krizo s hrano. V številnih državah se je oskrba s hrano izboljšala. Težava je v tem, da je ta zanesljivost preskrbe s hrano enkratni ukrep, zato pomagamo v času krize.
To nas pripelje do vprašanja, ki ga je zastavil gospod Tarabella. Zanesljivost preskrbe s hrano je vsekakor eno izmed področjih, ki ga bom v zeleni knjigi predlagal kot posebno področje Evropske unije, predvsem po tem, ko imamo zelo pozitivne izkušnje s prehrambnim instrumentom. Vemo, kaj je treba storiti in resnično si moramo prizadevati, da bi zagotovili produktivno rast, ki temelji tudi na kmetijskih strukturah, ki še vedno prevladujejo v Afriki.
Drugi del
Predmet: Nadzor nad spoštovanjem pravic potnikov v zračnem in železniškem prometu.
Uredbi (ES) št. 261/2004 in št. 1371/2007 sta zagotovili zelo pomemben sklop minimalnih pravic za vse potnike v zračnem in železniškem prometu v Evropski uniji. V vseh državah članicah je za nadziranje izvajanja teh uredb odgovoren neodvisen organ.
Kako lahko Komisija zagotovi, da bodo nadzorni organi izvajali uredbe na enoten način in da jim bodo zagotovljena zadostna sredstva za hitre odziv na izzive, predvsem glede na precej kaotičen način, na katerega so bili obravnavani potniki v zračnem prometu po krizi z islandskim vulkanom?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Kot je spoštovani poslanec izpostavil, so bile z Uredbo (ES) št. 1371/2007 o pravicah potnikov v železniškem prometu, Uredbo (ES) št. 261/2004 o pravicah potnikov v zračnem prometu - naj pri tem dodam še Uredbo (ES) št. 1107/2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu - uvedene minimalne, skupne pravice za državljane, ko potujejo v zračnem ali železniškem prometu.
Pravilno izvajanje teh uredb morajo zagotoviti nacionalni izvršilni organi, ki so pooblaščeni v državah članicah. Ti organi morajo izvesti vse razumne ukrepe ter zagotoviti, da so pavice potnikov v celoti spoštovane. Naloga Komisije je zagotoviti, da države članice pravilno izvajajo in uveljavljajo zakonodajo EU, s tem ko nenehno spremlja njihove dejavnosti.
Nacionalni izvršilni organi v skladu s pogoji uredb niso pravno zavezani poročati. Odzivajo se na zahteve Komisije v skladu s splošnim načelom lojalnega sodelovanja med državami članicami in institucijami EU, ki je vključeno v pogodbo.
Na krizo zaradi vulkanskega prahu se je Komisija hitro odzvala in storila vse, kar je v njenih močeh, da bi v skladu z zaključki izredne seje Sveta 4. maja 2010 zagotovila enotno in usklajeno izvajanje in uveljavljanje predpisov o pravicah potnikov v zračnem prometu po vsej EU. Da bi Komisija lahko uresničila ta cilj, je pripravila in se z nacionalnimi organi dogovorila o neuradnih razlagalnih smernicah in bila z njimi in vsemi partnerji v tesnih stikih.
Marc Tarabella
(FR) Komisar, v veselje vam bo, da je sprejetje uredb o pravicah potnikov v zračnem, železniškem, pred kratkim pa tudi pomorskem prometu, med evropskimi državljani upravičeno sprožilo upanje, da bodo končno našli hitro finančno rešitev zaradi zamud, odpovedi in drugih resnih zaostankov. Ti državljani so bili še bolj razočarani, ko so spoznali, da več tisoč pritožb še ni bilo obravnavanih, na primer ob izbruhu vulkana na Islandiji, ki ste ga omenili.
Države članice ne zagotavljajo operativnih in učinkovitih regulativnih storitev, s katerimi bi prisilile podjetja, da izvajajo te uredbe in jih finančno kaznovale, kadar tega ne počno. V Belgiji na primer gospodarska regulativna služba vse od 1. februarja 2006 ni izrekla kazni nobenemu letalskemu prevozniku, kar kaže, da te razmere ne prispevajo k reševanju problemov potrošnikov.
Ádám Kósa
(HU) Imam kratko vprašanje. Kaj mislite o različnih prometnih sektorjih, o razlikah pri tem, kako obravnavajo pravice potnikov? Moje vprašanje se glasi, ali ima komisar ali Komisija kakršne koli načrte glede enotnega upravljanja pravic potnikov in enotnega nadzora njihovega izvajanja v različnih prometnih sektorjih?
Justas Vincas Paleckis
Razmere z vulkanom so pokazale, da nekatere države Evropske unije, predvsem nove, nimajo alternativne možnosti. Nimajo železniških povezav z zahodno Evropo, vključno z vašo državo, komisar, in mojo državo.
Ali so te razmere pospešile delo na projektu baltske železnice?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Najprej, glede izkušenj s krizo zaradi vulkana in pravic potnikov imamo precej celovit pregled, ki kaže, da so letalski prevozniki v večini primerov ravnali odgovorno, potniki pa so se vedli razumno in odgovorno, tako da je bila večina teh problemov rešena. Seveda vedno obstajajo zahteve in problemi, vendar nihče ne govori o kaznih za letalske prevoznike: gre za vprašanje njihovega nujnega nadomestila.
Če sem pravilno obveščen, rešujemo te zahteve, ki niso bile dobro obravnavane. Smo v stikih z nacionalnimi izvršilnimi organi, vendar so odločitve še vedno odvisne od njih, razmere pa niso tako slabe.
Če odgovorim na drugo vprašanje, da, prizadevamo si za usklajena pravila glede pravic potnikov za vse vrste prevoza. 30. novembra bomo tu imeli posvetovanje, da bi s Svetom obravnavali zelo sporno vprašanje pravic potnikov v avtobusnem prometu. Na voljo že imamo zakonodajo, ki velja za pravice potnikov v železniškem prometu, vendar je manj ambiciozna. Tudi pri zračnem prometu si prizadevamo za usklajen pristop.
Glede baltske železnice bom storil vse, kar je v moji moči, da bi razvil ta projekt in upam, da bom lahko sodeloval z vami in vašimi državami, da bi ta projekt uspel.
Predmet: Direktiva 2002/15/ES
Kaj se dogaja s predlogom Komisije o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu, po tem, ko je bil na glasovanju v Parlamentu 16. junija 2010 zavrnjen?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Komisija se je 30. junija 2010, po tem, ko je Parlament predlog zavrnil, odločila, da ga bo umaknila.
Ker direktiva zdaj velja tudi na samozaposlene voznike, morajo države članice dokazati, kako zagotavljajo skladnost s pravnimi obveznostmi in izvajajo predpise za samozaposlene voznike.
Komisija je od držav članic zahtevala informacije v zvezi s prenosom in izvajanjem direktive, ki velja za samozaposlene voznike. Komisija se bo odločila o morebitnih potrebnih ukrepih, ko bo prejela odzive in jih bo analizirala.
Marian Harkin
Hvala za vaš odgovor. Sprašujem se, ali imate kakršen koli predlog ali smernice, ki jih boste predložili državam članicam, da bi jim tako predlagali, kako naj spremljajo delovni čas samozaposlenih voznikov, predvsem čas, ki so ga porabili za čiščenje ali vzdrževanje vozil ali administrativna dela, povezana z delom, ki ga bo po mojem mnenju zelo težko nadzirati.
Prav tako me zanima, ali boste obravnavali socialno-ekonomski vpliv na lastnike-voznike, saj se bo njihov čas vožnje zdaj znatno skrajšal?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Za zdaj še nimamo nobenih idej, kako bi pripravili takšne smernice; vsekakor gre za zelo zapleteno zadevo in to bomo obravnavali z državami članicami. Pravno gledano, določbe v tej direktivi zdaj veljajo in jih je treba spoštovati, vendar pa zdaj razmišljamo o smernicah in analiziramo odzive, potem pa bomo videli, kaj lahko storimo.
Predmet: Prometna varnost 2011-2020 - posebni ukrepi za šolske avtobuse in njihove voznike.
Vsako leto v prometnih nesrečah v Evropski uniji izgubi življenje približno 35 000 ljudi, 1,7 milijona pa jih je poškodovanih. Med statistiko je še posebej zaskrbljujoča ena številka: v letu 2008 je v prometnih nesrečah v Evropski uniji izgubilo življenje 1 100 otrok. S sklicevanjem na program Komisije o varnosti v cestnem prometu 2011-2020 in glede na to, da več milijonov otrok vsak dan z avtobusom potuje v in iz šole, ali bo Komisija odgovorila na naslednje vprašanje:
Kakšne posebne pobude in ukrepe bo sprejela, skupaj z državami članicami, da bi zagotovila učinkovitejšo preprečevanje prometnih nesreč, v katere so vpleteni otroci? Ali bo uvedla strožje varnostne standarde in nadzor kakovosti avtobusov, ki se uporabljajo za šolski prevoz in poklicne voznike teh avtobusov (na primer uporaba napredne tehnološke opreme, pogostejše preverjanje usposobljenosti in izkušenj poklicnih voznikov ter njihove osebne integritete s psihološkim testiranjem)?
Predmet: Cilji EU glede varnosti v cestnem prometu.
Ali Komisijo skrbi, da je število smrtnih žrtev prometnih nesreč letno v EU še vedno nesprejemljivo visoko, 35 000 smrtnih žrtev v prometu v 2009 v EU? Ali Komisijo skrbi, da evropski akcijski načrt za varnost v cestnem prometu, v skladu s katerim naj bi se število smrtnih žrtev v prometu zmanjšalo iz 50 000 na 25 000, ni uspešen? Ali lahko Komisija opiše, kako bo zagotovila, da bo mogoče s popravljenim programom EU za varnost v cestnem prometu med 2011 in 2020 dejansko uresničiti cilje?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Komisija se strinja, da je število mrtvih v cestnem prometu na letni ravni v EU še vedno nesprejemljivo visoko.
V 2009 je v EU na cestah izgubilo življenje približno 35 000 ljudi, kar pomeni manjše mesto.
Vendar pa se Komisija ne strinja z mnenjem cenjenega poslanca, da je bil tretji evropski akcijski načrt za varnost v cestnem prometu 2001-2009 neuspešen. Prvotni cilj ni bil dosežen. To je vodilo k močni mobilizaciji vseh vpletenih strani. V tem obdobju je bilo v Evropski uniji rešenih 78 000 življenj, vse skupaj pa je bilo rešenih 2 milijona žrtev.
Razen teh številk, koristi z vidika bolečin ter osebnih in družinskih tragedij, ki smo se jim izognili, ni mogoče izračunati. V nedavno sprejetih "političnih usmeritvah za varnost v cestnem prometu 2011-2020", je komisija predlagala še nadaljnjo prepolovitev števila smrtnih žrtev v prometu v Evropski uniji, kjer se kot izhodišče uporabljajo rezultati iz leta 2010.
Da bi uresničili ta cilj, morajo biti politike varnosti v cestnem prometu na ravni EU in nacionalni ravni učinkovitejše. To vključuje močno politično zavezanost vseh držav članic, predvsem tistih s slabo zgodovino varnosti, ki se mora odražati v razvoju celovitih nacionalnih strategij prometne varnosti, ki temeljijo na praksah, ki so se drugje izkazale za uspešne. Prav tako si bomo morali prizadevati za zmanjšanje prometnih nesreč na področjih, kjer je napredek počasnejši, kot je varnost motoristov ali varnost na cestah zunaj naselij.
Pomembno vlogo bo imel tudi tehnološki razvoj, predvsem tako imenovani inteligentni prevozni sistemi.
V zvezi s posebnim vprašanjem preprečevanja prometnih nesreč, v katere so vpleteni otroci, predvsem v šolskih avtobusih, moram navesti, da je bil v zadnjem desetletju dosežen znaten napredek, saj se je število smrtnih žrtev med otroci, mlajšimi od 15 let, zmanjšalo za 70 %.
Komisija se povsem zaveda potrebe po zagotavljanju visoke stopnje zaščite otrok, ki spadajo v še posebej ranljivo skupino uporabnikov.
Georgios Kumucakos
(EL) Hvala za vaš odgovor, komisar. Kljub temu bom zastavil vprašanje, saj vsak dan več milijonov učencev potuje iz in v šolo v vozilih, ki se uporabljajo kot šolski avtobusi. Dobesedno govorimo o cvetu evropske mladosti. Zaradi tega menim, da bi res morali sprejeti strožje tehnične varnostne standarde za ta vozila, doslednejše in pogostejše inšpekcije, da bi zagotovili izvajanje teh standardov in seveda strožje preverjanje strokovne usposobljenosti voznikov v teh avtobusih.
Komisar, verjamem, da bi Komisija morala razmisliti o pobudi v tej smeri. Prepričan sem, da bi evropska javnost to zelo dobro sprejela, saj kot sem povedal že prej, govorimo o zelo ranljivi skupini, ki se dotika srca in misli vseh evropskih državljanov.
Jim Higgins
(GA) Ne strinjam se s komisarjem, da so stvari zadovoljive. Kot je navedel, je v letu 2009 umrlo 35 000 ljudi. To je rezultat strategije za varnost na cestah Evropske unije med 2000 in 2010, 15 000 več ljudi, kot zmanjšan cilj, ki ga je postavila Komisija. Komisarja sprašujem, ali ima on ali Komisija kakršen koli načrt ali nove ideje, s katerimi bi izboljšali razmere? Sedanja prizadevanja ne delujejo. Smo neuspešni.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) 35 000 smrtnih žrtev prometnih nesreč ustreza prebivalstvu majhnega evropskega mesta, ki vsako leto izgine in na to gledam kot na zelo resno zadevo. Pešci, kolesarji in motoristi odtehtajo 57 % žrtev prometnih nesreč. Menim, da je pri splošnem šolanju še posebej pomanjkljivo učenje na to temo (tu smo lahko slišali tudi vprašanje, povezano z šoloobveznimi otroki). Zato vas sprašujem, kakšne ukrepe izvaja Komisija pri izobraževanju tistih, ki so v prometu ogroženi.
Marian Harkin
Imam zelo posebno vprašanje za komisarja z vidika šolskih avtobusov. Ali bi Komisija razmislila o predlogu, da je na sedežu lahko le en otrok in da morajo na šolskih avtobusih vsi otroci, mlajši od 15 let, uporabljati varnostne pasove?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Najprej o vseh avtobusih. Imamo stroge predpise, ki urejajo tehnične standarde v zvezi z avtobusi, še posebej v zvezi s šolskimi avtobusi. Nisem slišal nobenih posebnih pomislekov glede problemov s šolskimi avtobusi. Seveda bomo spremljali razmere in predlagamo - prehajam na zadnje vprašanje - strogo izvajanje predpisov, v skladu s katerimi morajo biti vsi otroci ustrezno nameščeni in da morajo uporabljati varnostne pasove. Nisem prejel nobenih sporočil v zvezi s tem problemom prometne varnosti, da bi šolski avtobusi bili slabo obravnavano vprašanje.
Umrlo je 30 000 ljudi in seveda zaradi tega ni nihče srečen. Vsaka nesreča s smrtnim izidom je tragična, vendar se vsekakor ne strinjam, da je bil ta akcijski načrt za varnost v cestnem prometu neuspešen. V Evropi se je število smrtnih žrtev zmanjšalo za 40 %. V moji državi se je v zadnjih 15 letih to število štirikratno zmanjšalo. Vsi smo šli po isti poti. Za tiste, ki vas zanimajo naši načrti, smo pred poletnimi počitnicami sprejeli smernice za politiko, ki pomenijo naslednji akcijski načrt za varnost v cestnem prometu in vsi imamo isti cilj - zmanjšati smrtne žrtve za polovico.
Opisani so številni ukrepi, ki lahko prispevajo k uresničevanju tega cilja, vključno z usposabljanjem najranljivejših ljudi v prometu. Najranljivejši so vedno starejši, pešci, kolesarji, pa tudi motoristi, katerim je očitno treba nameniti posebno pozornost, saj so edina kategorija, kjer se je število smrtnih žrtev povečalo - v vseh drugih kategorijah se je to število zmanjšalo.
Predmet: Pregost promet v Baltskem morju
Mednarodna nevladna organizacija Svetovni sklad za naravo je v avgustu objavila, da bo povečanje komercialnih dejavnosti v naslednjih 20 letih resno škodilo Baltskemu morju. Obseg transporta, industrijskih dejavnosti na odprtem morju in turizma se bo več kot podvojil. V turizmu se naj bi po napovedih število potnikov na krovu ladij povečalo iz 5 na 20 milijonov. V 2030 se bo število ladij povečalo iz 4 000 na 9 000, sorazmerno pa se bo povečala tudi verjetnost za okoljske nesreče. Na letni ravni se zdaj število ladij poveča za 150. V nasprotju z drugimi morji, izlitja nafte na Baltiku hitro onesnažijo obale, saj se voda obnovi le vsakih 30 let.
Kako Komisija ocenjuje grožnjo, ki je pregost promet na Baltiku in kakšne ukrepe predlaga državam članicam, ki mejijo na morje, da bi lahko rešile to vprašanje? Ali se Komisija strinja s predlogi nevladne organizacije glede omejevanja komercialnega prometa na Baltskem morju?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Številke v mojih dokumentih so verjetno nekoliko drugačne, vendar lahko z veseljem odgovorim na vprašanje gospoda Paleckisa.
Pomorski promet se je na Baltskem morju v zadnjih letih močno povečal, kar je posledica hitre gospodarske rasti. Hkrati pa ima danes Evropska unija v svetu enega izmed najsodobnejših regulativnih okvirjev o pomorski varnosti. Tretji sveženj o pomorski varnosti, ki sta ga 2009 sprejela Parlament in Svet, pomeni znatno izboljšanje sistema EU spremljanja in obveščanja za ladijski promet. Pokriva vsa morja, ki obdajajo Evropo in uvaja stroge inšpekcije na ladjah, ki se ustavljajo v pristaniščih EU, znane tudi pod imenom pomorske inšpekcije. Vsebuje posebne ukrepe za Baltsko morje, kot so zahteve za varno navigacijo v zimskem času in izboljšanje standarde za ladje glede ledu.
Komisija tesno sodeluje z vsemi baltskimi državami EU, da bi tako zagotovila brezhibno izvajanje teh novih ukrepov. Evropska agencija za varnost v pomorskem prometu (EMSA) prav tako zagotavlja tehnično pomoč. Če bi se zgodila nesreča, ima EMSA na Baltiku vedno v pripravljenosti plovila in opremo za preprečevanje onesnaženja. To se izvaja še dodatno k ukrepom za odpravljanje onesnaženosti, ki so jih že vzpostavile baltske države.
Komisija prav tako nenehno vodi dialog z Rusko federacijo, da bi tako zagotovila usklajeno izvajanje varnostnih pravil na Baltskem morju. V tem okviru bo Komisija izvedla poskusni projekt z rusko administracijo o spremljanju pomorskega prometa na Baltskem morju. Varnost in stabilnost sta obravnavani tudi v nedavno sprejeti strategiji EU v regiji Baltskega morja.
Seveda se želim odzvati na ta zanimiv predlog o zmanjšanju pomorskega prometa na Baltskem morju, vendar moramo pred uvedbo pazljivo razmisliti o kakršnem koli zmanjšanju tega prometa, hkrati pa mora biti tudi v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu in z drugimi mednarodno dogovorjenimi konvencijami. Mednarodna pomorska organizacija že priznava Baltik kot posebej občutljivo morsko območje, ta status pa s sabo prinaša posebne zahteve o pomorskem prometu, da bi bilo mogoče zmanjšati tveganje za nastanek nesreč in zaščititi morsko okolje.
Prav tako želim izpostaviti, da je pomorski prevoz relativno okolju prijazen način prevoza. Dodatne omejitve komercialnega prevoza na Baltskem morju bi lahko spodbujale druge, okolju manj prijazne načine prevoza, kar bi imelo za posledico povečanje emisij.
Justas Vincas Paleckis
Veseli me, da je komisar omenil sodelovanje z Rusijo. Katere so po vašem mnenju države, ki so vodilne na področju standardov za okoljsko izboljšanje ladij in katere niso med najboljšimi?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Zelo težko je razlikovati in nimam nobenega dokaza, na podlagi katerega bi lahko rekel, da je ena država boljša od druge. Na splošno so vse države ob Baltskem morju zelo dovzetne za okoljska vprašanja, pa tudi za vprašanja pomorskega prometa. Veste, da so nordijske države sprožile - in so bile glavna gonilna sila - posebno odločitev o zmanjšanju fosforja v emisijah ladij, zato res nimam nobenega dokaza, da bi izpostavljal eno državo.
Predsednik
Komisar, ste vzorni komisar, saj so vaši odgovori točni, koristni in kratki. To je zelo pomembno v času za vprašanja.

Predmet: Skupna kmetijska politika po letu 2013 - razdelitev neposredne pomoči.
Ker Evropski parlament meni, da hektar, kot osnova za pomoč, ni primeren za pošteno razdelitev neposredne pomoči v skladu s SKP po letu 2013, je pozval Komisijo, da predlaga dodatna objektivna merila in oceni njihov morebitni vpliv, pri tem pa upošteva celovitost kmetijskega sektorja in razlike med državami članicami (poročilo gospoda Lyona o prihodnosti SKP po letu 2013).
Ali bo komisija povedala, kakšne posebne ukrepe je sprejela v zvezi s tem? O katerih merilih razmišlja pri razdelitvi neposredne pomoči?
Predmet: Ukrepi za preprečevanje erozije tal v skupni kmetijski politiki po letu 2013
V srednji, vzhodni in južni Evropi se zgodi vse več nesreč, ki jih je mogoče pripisati hidrogeološkim motnjam.
Parlament je v resoluciji z dne 5. maja 2010 o kmetijstvu v Uniji in podnebnih spremembah (2009/2157 (INI)) poudaril, da mora "naslednja reforma SKP" vključevati "zaščito tal pred vodno in vetrno erozijo z zagotavljanjem vsebnosti organske snovi".
Ali lahko komisija navede, kakšne ukrepe namerava izvesti v sklopu nove SKP za spodbujanje pobud, ki so namenjene preprečevanju erozije tal?
Predmet: Novi okvir skupne kmetijske politike za obdobje 2014-2020
Brez znatnega povečanja usmerjenih subvencij Bolgariji, se lahko kmetijski sektor tam zruši. To je še posebej resno v času krize. Bolgarija in Romunija, ki sta se 2007 kot zadnji državi pridružili EU, prejemata le 40 % zneska, odobrenega v kmetijskih subvencijah za stare države članice, kot sta Nemčija, Francija in druge. 100-odstotna uskladitev subvencij v skladu s pogodbo o pristopu teh dveh držav članic k EU naj bi bila izvedena šele 2016. Ali namerava Komisija pospešiti povečanje obsega subvencij, odobrenih Bolgariji med pogajanji o novem okviru za skupno kmetijsko politiko za obdobje 2014-2020, ki zdaj potekajo in če to drži, ali bodo spremenjena tudi merila?
Predmet: Upoštevanje biotske raznovrstnosti v reformi skupne kmetijske politike.
V svojem poročilu z dne 21. septembra 2010 (P7_TA(2010)0325) je Parlament jasno obsodil neuspeh evropske strategije pri zaustavitvi izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010. Vse intenzivnejše kmetovanje, vse večja uporaba pesticidov in gnojil, povečanje velikosti kmetijskih gospodarstev, razvoj monokultur: predvsem je prizadeta kmetijska biotska raznovrstnost in je v zaskrbljujočem stanju.
Ukrepati moramo in to hitro. Kot izpostavlja poročilo, potrebujemo medsektorski pristop: varstvo in obnova našega naravnega kapitala ni le stvar okoljskih politik. Ti pomisleki morajo biti vključeni v vse politike EU: odločilnega pomena je način, kako obravnavamo kmetijstvo prihodnosti.
Trajnostna uporaba kmetijske biotske raznovrstnosti zahteva odločno zavezanost ekološko vzdržni prihodnosti. Izkoristiti moramo reformo SKP in obrniti trend, hkrati pa zagotoviti, da bo biotska raznovrstnost zaščitena in obnovljena. Biološka pogojenost je glavni element te spremembe.
Ali lahko Komisija zaradi neuspešnih prizadevanj za zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do 2010 navede, katera merila za zaščito biotske raznovrstnosti bo vključila v SKP po 2013. Ali bo mogoče to novo politiko uporabiti za obnovitev kmetijske biotske raznovrstnosti.
Predmet: Pravična razdelitev plačil v okviru skupne kmetijske politike.
V poročilu Georgea Lyona o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013, ki je bilo sprejeto 8. julija 2010, je Parlament pozval k "pravični razdelitvi plačil v okviru skupne kmetijske politike" in vztrajal pri tem, da "mora biti pravična za kmete v novih in starih državah članicah".
Kakšne korake izvaja Komisija in kakšne rešitve namerava predlagati, da bi se odzvala na ta poziv glede pravične razdelitve plačil v okviru SKP med starimi in novimi državami članicami?
Dacian Cioloş
Odgovoril bom na pet vprašanj, ki so združena in so povezana z isto temo.
Celotni znesek neposrednih plačil v države članice Evropske unije odraža njihovo kmetijsko pridelavo in povprečno raven pomoči v preteklem obdobju. Zaradi dejstva, da so bile za določaje neposrednih pravil uporabljene njihove zgodovinske reference, ta neposredna pomoč ni enakomerno porazdeljena med države članice, med regije ali različne kategorije kmetov.
EU-12, se pravi, 12 najnovejših članic EU, je v procesu postopnega povečevanja financiranja, povedano z drugimi besedami, postopnega izvajanja neposrednih plačil.
V EU-10 bodo neposredna plačila dosegla 100-odstotno raven Evropske unije v 2013. Kar se tiče držav članic, ki sta se zadnjih pridružili, Bolgarije in Romunije, in ki sta obravnavani enako, bosta začeli s postopnim izvajanjem neposrednih plačil v 2016, začeli pa sta pri 25 % te ravni plačil v letu 2007.
Vendar pa imajo vse države članice EU-12, se pravi vse nove države članice, tudi možnost, da dopolnijo neposredna plačila EU z nacionalnimi subvencijami in sicer znotraj omejitev, ki so jasno določene v uredbi in pristopnih pogodbah.
Kot je izpostavil Svet med sistematskim pregledom skupne kmetijske politike (SKP) v 2008 in med reformo SKP v 2003, Komisija išče načine za razvoj sistema neposrednih plačil, predvsem v zvezi z vprašanjem različnih ravni plačil med državami članicami.
Za obdobje po letu 2013 bo Komisija preučila in ocenila različne možnosti preoblikovanja sistema neposrednih plačil. Spremembe, ki jih moramo izvesti v sistemu neposrednih plačil in natančneje v načinu, kako so plačila porazdeljena, da bi zagotovili bolj pošteno obravnavo med državami članicami in med različnimi kategorijami kmetov, so v samem središču razprave o prihodnosti SKP. Še vedno pa obstajajo vprašanja, povezana s tem, katere metode in merila naj uporabimo, da bi začeli z delom za zagotavljanje pravičnejše podpore. Ena izmed pomembnih zadev, ki so povezane s prihodnostjo razdelitve neposredne pomoči med državami članicami, bo določiti, kako preiti iz sedanjih razmer na pravičnejšo porazdelitev v prihodnje, hkrati pa se izogniti večjim pretresom, ki bi lahko imeli znatne gospodarske posledice v nekaterih regijah ali za nekatere proizvodne sisteme.
SKP bo po letu 2013 prav tako morala obravnavati številne okoljske izzive, vključno z vprašanjem degradacije tal v Evropi, ki je danes zelo resen problem in se zaradi vprašanja podnebnih sprememb še zaostruje.
Biotska raznovrstnost je prav tako glavna prednostna naloga trajnostnega upravljanja naravnih sredstev v strategiji Evropa 2020. Čeprav cilj zaustavitve izgube biotske raznovrstnosti do 2010 ni bil uresničen, je bil dosežen očiten napredek, k temu pa je odločilno prispevala tudi SKP.
Zdaj SKP podpira trajnostno upravljanje tal prek neposrednih plačil, pogojenih z zagotavljanjem skladnosti z okoljskimi zahtevami, predvsem z dobrimi kmetijskookoljskimi praksami v zvezi z erozijo tal, organsko snovjo tal in sestavo tal, kot tudi prek posebnih ukrepov za razvoj podeželja, predvsem prek plačil za kmetijskookoljske ukrepe, ki presegajo osnovne pogoje, določene v načelih dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja.
Za zagotavljanje boljšega upravljanja tal v Evropi in pomoči pri ohranjanju organske snovi tal, je Komisija v letu 2006 predložila predlog za okvirno direktivo o tleh. Eden izmed ciljev je identificirati vzroke erozije in jih odpraviti. Ta predlog prav tako upošteva orodja, ki jih v ta namen ponuja SKP.
SKP je danes v zvezi z biotsko raznovrstnostjo povezana s skladnostjo z okoljskimi zahtevami, vključno z Direktivo o pticah in Direktivo o habitatih, kjer se za kršenje izrekajo kazni. Te kazni zmanjšujejo neposredno pomoč in posebne ukrepe za razvoj podeželja, predvsem plačila za regije Natura 2000, kot tudi kmetijskookoljska plačila.
V zvezi s SKP po letu 2013 se Komisija povsem zaveda obsega okoljskih izzivov, s katerimi se bo treba spopasti in preučuje različne načine za boljše vključevanje okoljskih vprašanj v vse instrumente SKP, v skladu s prvim in drugim stebrom. Poteka presoja vpliva, s katero bo mogoče pripraviti zakonodajne predloge za SKP po letu 2013, v novembru 2010 pa je predvideno sporočilo, ki bo široko opisovalo prihodnost skupne kmetijske politike. To sporočilo bom predložil Odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja 17. novembra.
Georgios Papastamkos
(EL) Komisar, vsem da poznate temeljne razlike med posameznimi regijami in državami članicami Unije v kmetijskem sektorju. Med drugim se želim dotakniti obsega, strukture in topologije kmetijskih gospodarstev ter prispevka kmetijstva k zaposlovanju in gospodarstvu na prikrajšanih območjih in okoljsko ranljivih območjih. Zaradi tega menim, da ne bi smeli enotno opredeliti površin s pomočjo, s tem mislim na ravni Evropske unije. Komisar, ali lahko potrdite, da bodo za dodeljevanje neposredne pomoči določena objektivna merila?
Giovanni La Via
(IT) Gospod predsednik, zahvaljujem se komisarju za odgovor o eroziji tal, vendar mu želim zastaviti dodatno vprašanje.
Ker pomemben vzrok v sredozemskih regijah pomeni obstoj golih tal zaradi gozdnih požarov in požarov, ki so značilni za sredozemske države, ali komisar meni, da je čas za spremembo izračunavanja podeželskih okoljevarstvenih premij in sicer z uvedbo dodatnih posebnih premij za kmetije, ki skušajo razviti in ohraniti okolju prijazne načine kmetovanja, katerih poseben namen je preprečevati požare na kmetijah in podeželski zemlji?
Nadezhda Neynsky
(BG) Kot ste omenili, Bolgarija in Romunija, ki sta se 2007 kot zadnji državi pridružili Evropski Uniji, prejemata le 40 % zneska, odobrenega v kmetijskih subvencijah za stare države članice kot sta Nemčija, Francija in druge.
Omenili ste, da usklajevanje subvencij ne bo potekalo vse do 2016, zaradi česar sta v času te krize dve novo sprejeti državi v izjemno težkem položaju. Zaradi tega je ogroženo kmetijstvo in velik del prebivalstva, ki sodeluje v kmetijskih opravilih. Ali ne mislite, da bi morali ta dejavnik, se pravi, gospodarsko in finančno krizo, upoštevati kot poseben primer pri teh dveh državah članicah?
Dacian Cioloş
Kot odgovor na prvo vprašanje, gospod Papastamkos, bom povedal, da res obstajajo razlike med državami članicami, med regijami in med različnimi kategorijami kmetov. Zato sem ob številnih priložnostih povedal, da po mojem mnenju pavšalni sistem - se pravi enoten znesek na hektar za vse te kategorije - ni ustrezna rešitev.
Zato smo na podlagi sedanjega zgodovinskega referenčnega sistema subvencije izračunali na podlagi pridelave pred 10, 15 ali 20 leti. To je sistem, ki ga želimo opustiti in ga nadomestiti z objektivnimi merili. Vendar pa moramo pri tem zagotoviti tudi, da bo ravnovesje zagotovljeno na prehodni in prožni podlagi, tako da bodo lahko tisti, ki jih ti sistemi ovirajo, vključili spremembe na ekonomičen način. Zato nameravam predlagati objektivna merila, ki bodo na nek način združena z izhodiščnim položajem, da bi tako zagotovili obvladljiv prehod.
Gospod La Via, vprašanja, ki jih izpostavljate, resnično lahko upoštevamo v sklopu drugega stebra programa razvoja podeželja za kmetijskookoljske ukrepe. Takšne kmetijskookoljske ukrepe, kamor je vključena posebna narava nekaterih regij, nameravamo obdržati, območje, o katerem govorite, je prizadeto zaradi erozije, prav tako pa je mogoče, da grmičevje povzroči požare.
morala Države članice bodo lahko s pomočjo uredbe, ki jo bomo prav tako predlagali za obdobje po letu 2013, ta posebna vprašanja obravnavale v sklopu okoljskih ukrepov in zagotovile posebne sisteme podpore na tem področju. Ravno zaradi tega menimo, da je prožnost koristna pri doseganju nekaterih ciljev, se pravi, preudarno gospodarjenje z naravnimi viri, da bodo lahko države članice uporabljale posebne instrumente v sklopu tega drugega stebra. Menim, da lahko to vprašanje vključimo v to prožnost, ki jo lahko ponudimo državam članicam.
V zvezi z Romunijo in Bolgarijo je bil med pristopnimi pogajanji teh dveh držav članic v pogodbi določen sistem postopnega uvajanja - povedano z drugimi besedami, sistem za postopno povečevanje neposredne pomoči. V 2008 med sistematičnim pregledom SKP smo povedali, da bomo v reformi po 2013 mogoče hitreje upoštevali vprašanje usklajevanja ravni plačil. Zato menim, da bi morali obravnavati to vprašanje; poiskati moramo ustrezno proračunsko rešitev, s katero bomo lahko po potrebi pospešili ta proces.
Predmet: Skupna kmetijska politika in navzkrižna skladnost
Navzkrižna skladnost je pomemben element skupne kmetijske politike, ki povezuje večino plačil SKP z upoštevanjem nekaterih predpisov na področju okolja, zdravja in dobrega počutja živali. Posebno poročilo Računskega sodišča št. 8/2008 vključuje ugotovitve, da "države članice v skladu s svojimi odgovornostmi niso izvedle učinkovitih nadzornih sistemov in sistemov sankcioniranja. Zaradi tega nadzorni sistem ne daje dovolj zagotovil glede skladnosti kmetov". Poročilo dodaja, da "podatki, ki so jih predložile države članice o pregledih in kršitvah, niso zanesljivi, Komisija pa učinkovitosti ni dovolj spremljala".
Ali lahko Komisija Parlamentu pove, kako bo spodbudila države članice k učinkovitejšemu izvajanju in uveljavljanju navzkrižne skladnosti? Ali je prišlo do kakšnih izboljšav?
Dacian Cioloş
Kot je bilo poudarjeno v poročilu Računskega sodišča 2008, se Komisija dobro zaveda, da je mogoče izboljšati izvajanje navzkrižne skladnosti držav članic.
Prav tako želim izpostaviti dejstvo, da poročilo Računskega sodišča pokriva dvoletno obdobje, ki se je začelo kmalu po uvedbi načel dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja.
Od prvega leta izvajanja navzkrižne skladnosti v 2005, je Komisija izvedla najrazličnejše pobude, namenjene na eni strani zagotavljanju pomoči državam članicam in na drugi, zagotavljanju, da bodo delovale skladno s svojimi pravnimi obveznostmi. Komisija zagotavlja podporo s številnimi izmenjavami na to temo in razpravami na različnih forumih, ki so povezani s tem posebnim vprašanjem.
V ustreznem upravnem odboru so potekali pogovori o predpisih, skupina strokovnjakov, ki se ukvarja posebej z navzkrižno skladnostjo, je opravila razprave, ki so bile izjemno tehnične narave, v nekaterih specializiranih delavnicah pa so potekale tudi razprave o metodah nadzora.
Poleg tega je Komisija od leta 2004 redno objavljala pisna navodila za države članice, ki so jim bila v pomoč pri prilagajanju nacionalnih sistemov. Komisija spremlja pravne obveznosti držav članic s pomočjo informacij, pridobljenih pri tem, ko države članice izvajajo revizije in jih posredujejo Komisiji. Če so pri revizijah ugotovljene pomanjkljivosti, so izvedeni finančni popravki v strošek zadevne države članice, če je ogrožen kmetijski sklad. Tako je potekalo v preteklosti in posledično potekajo nekateri postopki, tudi zdaj.
Komisija je prepričana, da se je zaradi teh pobud znatno izboljšalo delovanje sistema navzkrižne skladnosti, predvsem od opažanj, ki jih je Računsko sodišče zapisalo v svoje poročilo 2007. Seveda si bomo še naprej prizadevali na tem področju, saj Komisija pozornost namenja njegovemu brezhibnemu delovanju, ki je ključni element skupne kmetijske politike.
Karin Kadenbach
(DE) Gospod predsednik, komisarju se zahvaljujem za celovit odgovor. Imam še eno kratko vprašanje v zvezi z navzkrižno skladnostjo in biotsko raznovrstnostjo, ki ste jo danes že omenili. Preudarno kmetijstvo lahko pomaga pri ohranitvi biotske raznovrstnosti in zaustavitvi izumiranja vrst. Vendar pa za krepitev ozaveščenosti glede tega ni odgovoren le komisar za okolje. Komisar, moje vprašanje se glasi, kaj boste storili, da bi povečali ozaveščenost vpletenih strani - s tem mislim na nosilce političnega odločanja, potrošnike, predvsem pa vse vpletene kmete - glede vrednosti biotske raznovrstnosti in njenih povezanih ekosistemskih storitev?
Mairead McGuinness
Če obstajajo problemi s sedanjim sistemom navzkrižne skladnosti, kako bomo obravnavali morebitne dodatne probleme, če zaostrimo zahteve na okoljski strani prvega stebra, kar vsebuje dokument o reformi SKP, ki je prišel v javnost? Želim slišati vaše poglede na to.
Dacian Cioloş
Opažam, da so na to vprašanje občutljivi davkoplačevalci, potrošniki, nevladne organizacije in ravno ti veliko zahtevajo od kmetov.
Prav tako pa menim, da moramo kmetom zagotoviti načine, s katerimi lahko obveščajo o svojih prizadevanjih, tudi takrat, ko prodajajo svoje izdelke. V sistemu kakovosti, ki ga uporabljamo za kmetijsko-živilski sektor, ki ga prenavljamo, bomo kmetom prav tako zagotovili možnost, da svoje pridelke bolje uporabijo za obveščanje o svojem delu in vseh elementih, ki jih je treba upoštevati, vključno z vprašanji v zvezi z biotsko raznovrstnostjo. To predvsem velja pri obravnavanju različnih kmetijskih proizvodnih sistemov, saj ta raznolikost v kmetijskih proizvodnih sistemih pomeni, da lahko začnemo razmišljati tudi o vprašanjih, povezanih z okoljem in biotsko raznovrstnostjo. V primeru skupne kmetijske politike, je podpora pestrosti proizvodnih sistemov in neposreden stik med kmeti, pridelovalci in potrošniki še drug način, s katerim lahko kmetje s pomočjo izdelkov, ki jih prodajajo, bolje obveščajo o vseh pogojih, ki jih morajo izpolnjevati.
Uporabljajo se tudi druge metode. Povezave med kmetijsko pridelavo in kmečkim turizmom so še en način, s katerim lahko kmetje obveščajo o vsem, kar počnejo za ohranjanje zemlje in krajine s pomočjo svojega produktivnega dela. Menim, da bi kmetje lahko vsa ta orodja, ki so zdaj vključena v okvir skupne kmetijske politike in ki bi lahko v prihodnje bila okrepljena, bolje uporabili za obveščanje o svojih prizadevanjih.
Zdaj se bom dotaknil drugega vprašanja. Menim, da pravila in predpisi v zvezi z okoljem ali dejavnostmi, ki jih opravljajo kmetje, da bi upoštevali dobro gospodarjenje z naravnimi viri, niso ločeni od gospodarskih in socialnih vprašanj.
V predlogih, ki jih bomo pripravili in o katerih bomo govorili po 17. novembru, ne nameravamo preusmerili pozornosti z gospodarskih in socialnih vprašanj le na okoljska vprašanja, ampak še dodatno vključiti okoljsko vprašanje v način razmišljanja kmetov, da bomo tako lahko v prihodnje resnično govorili o konkurenčnem kmetijstvu. Kmetje morajo biti konkurenčni z gospodarskega in okoljskega vidika, povedano drugače, na način, kako gospodarijo s svojimi naravnimi viri, zemljo in vodo, ki jo uporabljajo ter hkrati upoštevajo socialne vidike, povezane z ustvarjanjem in ohranjanjem zaposlovanja na podeželju.
Zagotovim vam lahko, da s tem, ko se bomo osredotočili na okoljski vidik oziroma na dobro gospodarjenje z naravnimi viri v okviru skupne kmetijske politike, ne bomo ogrozili sposobnosti kmetov, da bi bili ekonomsko konkurenčni ob upoštevanju socialnih vidikov.
Ko bomo imeli dokumente pred sabo, vam bom lahko to dokazal na konkretnih primerih v predlogih, ki jih bomo pripravili.
Predmet: Pomoč za grške kmete in ribiče iz jamstvenega sklada za mala in zelo mala podjetja.
Grško ministrstvo za razvoj podeželja in prehrano je najavilo, da bo septembra 2010 vzpostavilo jamstveni sklad za podeželje, namenjen malim in zelo malim podjetjem (TEMPME), ki bo podoben sedanjemu za mala in zelo mala industrijska in poslovna podjetja, s katerim bo mogoče zagotavljati subvencionirane obrestne mere in bančne garancije v skupni višini 100 milijonov EUR za kmetijstvo in 50 milijonov EUR za ribištvo. Ker bi to kmetom in ribičem omogočilo, da zmanjšajo investicijske stroške in kapitalsko udeležbo v obdobju gospodarskega varčevanja: Ali je grška vlada obvestila Komisijo o tej pobudi? (a) Če je, ali zagotavlja financiranje v ta namen? Kakšen obseg financiranja je zagotovljen in kakšne pogoje morajo izpolniti upravičenci? (b) Če ne, ali Komisija meni, da bi bilo dobro vključiti takšno pobudo v NSRO? Ali bo to predlagala grški vladi?
Dacian Cioloş
Program za razvoj podeželja 2007-2013 za Grčijo, sofinanciran iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, ne vključuje jamstvenega sklada za mala in zelo mala podjetja.
Grške oblasti niso predložile zahteve na generalni direktorat Komisije za kmetijstvo za spremembo programa, da bi vključile ta jamstveni sklad.
Izpostaviti je treba, da države članice skladno z načelom subsidiarnosti predlagajo vsebino ukrepov programa za razvoj podeželja v skladu z Uredbo z razvojem podeželja.
V skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) je mogoče programe ponovno pregledati na zahtevo držav članic, po tem, ko jih odobri nacionalni nadzorni odbor ter pregleda in odobri Komisija.
Glede na grški ribiški sektor so nacionalni organi obvestili Komisijo o nameri po uvedbi novega instrumenta, da bi tako pomagali malim podjetjem v ribiškem sektorju. Po navedbah grških organov oblasti bo ta instrument upravljan v sklopu okvira že vzpostavljenega finančnega sistema.
Grški organi oblasti so Komisijo prav tako obvestili o nameri, da bodo sofinancirali ta instrument v sklopu operativnega programa 2007-2013 za ribiški sektor v Grčiji.
Glede na to, da v ribiškem operativnem programu obstaja načrt glede izvajanja finančnih instrumentov, Komisija podpira uvedbo takšnega finančnega instrumenta, da bi tako bilo mogoče vzpostaviti ključne ukrepe operativnega programa, če zadovoljujejo pravnim določbam o tej temi, predvsem členoma 34 in 37 Uredbe (ES) št. 498/2007.
Znesek, ki bo v skladu z Evropskim skladom za ribištvo, vplačan v ta instrument, lahko znaša do 35 milijonov EUR. Nadzorni odbor zgoraj omenjenega operativnega programa bo določil merila za izbiro upravičencev teh sredstev.
Grški organi oblasti zaključujejo akcijski načrt, ki bo prav tako vključeval pogoje delovanja finančnega instrumenta. Komisija pričakuje, da bo ta finančni instrument, ki bo sofinanciran iz Evropskega sklada za ribištvo, začel delovati pred koncem leta 2010.
Nikolaos Chountis
(EL) Komisar, vaš odgovor je bil dokaj celovit in hvala vam. Imam dodatno vprašanje: ali je grška vlada posebej podala ta predlog - pojasnili ste nekatere vidike vprašanja - in ali je to, kar ste povedali - s tem mislim ali bo to veljalo od 2010 - odvisno od tega, ali bo grška vlada pravočasno podala zahtevo, da bo mogoče sofinancirati točke, ki ste jih omenili?
Dacian Cioloş
Da pojasnim, obstajata dve strani vprašanja: ena, ki velja za kmetijski sektor, za mala in zelo mala podjetja v kmetijskem sektorju, in druga, usmerjena na ribiški sektor.
Kot odgovor na to pravim, da grški organi oblasti niso predložili zahteve za takšen inštrument, namenjen malim in zelo malim podjetjem v kmetijskem sektorju, čeprav so predložili zahtevo za ribiški sektor. Po zahtevi grške vlade bo instrument za ribiški sektor lahko pripravljen do konca 2010. V zvezi s kmetijskim sektorjem vam ne morem dati nobenih drugih informacij, ker grška vlada še ni podala zahteve. Pojasnil sem vam, da se je tako odločila vlada. Vlada lahko poda predlog, če se grški nadzorni odbor odloči, da bo spremenil program za razvoj podeželja.
Vendar do zdaj še nismo prejeli takšnega predloga za kmetijski sektor.
Predmet: Akvakultura v Evropski uniji.
Trajnostna in celovita akvakultura v EU lahko omogoči zadovoljevanje obsežnega in vse večjega povpraševanja po morskih sadežih v EU, to pa lahko prispeva k zmanjšanju izčrpanosti divjih staležev in obsega uvoza iz tretjih držav, ki pogosto prihaja na trge EU po tem, ko opravil več tisoč kilometrov zračne poti.
Akvakultura zdaj pomeni 20 % celotne pridelave rib v EU, v vrednosti, ki je vse od leta 2000 ostala skoraj nespremenjena. Vendar je prišlo do upada pridelave mehkužcev/školjk.
Ali lahko Komisija, ob upoštevanju sledljivosti, kakovosti in vprašanj povezanih s CO2 zaradi uvoza velikih količin mehkužcev iz oddaljenih tretjih držav, opiše, kako namerava spodbujati akvakulturo v EU s posebnim poudarkom na sektorju mehkužcev/školjk?
Maria Damanaki
članica Komisije. - Akvakultura Evropske unije je v samem vrhu trajnostnega razvoja. S Komisijo moramo priznati, da bi kmetijski sektor moral biti deležen več pozornosti glede njegovih sredstev in vrednot. Komisija je zaradi tega sprejela sporočilo z naslovom "Izgradnja trajnostne prihodnosti ribogojstva", ki določa tri strateške cilje, ki jih morajo upoštevati javni organi: spodbujanje konkurenčnosti akvakulture; ohranjanje njene vzdržnosti; in izboljšanje upravljanja.
V sporočilu Komisija identificira številne ukrepe, ki naj bi jih izvedli javni organi na vseh ravneh - EU, nacionalni in regionalni - , da bi tako obravnavali izzive, s katerimi se spopada sektor.
Da bi bilo mogoče podpreti trajnostni razvoj evropske akvakulture, vključno s pridelavo školjk, je v EU vzpostavljena celovita zakonodaja o dobrem počutju živali in varnosti živil. Smo zelo aktivni na mednarodni ravni pri vzpostavljanju standardov na področju dobrega počutja živali in varnosti živil za proizvode iz ribogojstva, vključno s školjkami, ki so zelo pomembni za mednarodno trgovino.
Komisija je prav tako ustanovila referenčni laboratorij EU za bolezni školjk, ki prejema letno finančno podporo ter zagotavlja usklajevanje nacionalnih laboratorijev držav članic in znanstveno podporo Komisiji.
Komisija, skupaj z vpletenimi državami članicami, skrbno spremlja nenormalno umrljivost ostrig v zadnjih nekaj letih in je izvedla ukrepe za nadzor virusa, ki naj bi bil povezan s to umrljivostjo.
V zvezi s splošno strategijo za akvakulturo EU želi Komisija prav tako spomniti na razpravo, ki je potekala junija 2010 v Parlamentu na podlagi poročila, ki ga je pripravil Guido Milana. Komisija ceni podporo Parlamenta trajnostni akvakulturi, prav tako pa ceni, da ji namenja večjo pozornost.
Komisija meni, da je trajnostne aktivnosti v akvakulturi treba ustrezno podpreti s skupno ribiško politiko in da mora ta vidik biti obravnavan v sklopu spremenjene skupne ribiške politike.
Komisija je prepričana, da je treba pomagati sektorju pri boljši organizaciji. Predvsem želimo okrepiti pridelovalce in medpanožne organizacije, da bi bilo mogoče bolje povezati napovedi pridelave s potrebami trga in zagotoviti večjo vrednost njihovih pridelkov s pomočjo trženja in označevanja.
Seán Kelly
Komisarka, hvala za vaš celovit odgovor. V zvezi s tem želim povedati, da je nedavna preiskava na Irskem pokazala, da je bilo veliko uvoženih rib napačno označenih in so tako ljudje, ki so mislili, da jedo polenovke, dejansko jedli druge ribe. Vprašati želim, ali je Komisija seznanjena s tem. Kaj, če sploh kaj, je mogoče kratkoročno narediti glede tega, razen, da razvijemo svojo akvakulturo, ki je zelo, zelo pomembna? Zahvaljujem se za odgovor.
Pat the Cope Gallagher
Gospod predsednik, iz odgovora komisarke Damanaki z veseljem opažam, da bo akvakultura imela pomembno vlogo v novi skupni ribiški politiki.
Izpostaviti želim, da obstajajo ogromne možnosti za ustvarjanje delovnih mest pri razvoju akvakulture, predvsem na območjih, kjer beležijo visoke stopnje brezposelnosti. Verjamem, da lahko ima Komisija pomembno vlogo. Začne lahko tako, da posreduje stališča komisarke državam članicam in jim predlaga, da bi morali, čeprav ne moramo razpravljati o kakovosti hrane, zagotoviti, da bo en organ v vsaki državi obravnaval akvakulturo, ne pa da se s tem ukvarjajo različni oddelki in agencije.
Maria Damanaki
članica Komisije. - Strinjam se z gospodom Gallagherjem, da akvakultura ponuja ogromne možnosti. Resnično lahko ustvarimo številna delovna mesta. V reformi SRP ravno zaradi tega načrtujemo ločeno poglavje o akvakulturi. Prav tako želim omeniti, da bomo uvedli posebno postavko financiranja. To je najpomembnejše.
Gospoda Kellya prav tako želim obvestiti, da smo seznanjeni s temi problemi in strinjam se z njim, da moramo še veliko storiti na področju sledljivosti naših pridelkov. Zato smo v reformo SRP vključili poglavje o označevanju. Komisija si po celem svetu prizadeva zagotoviti enake pogoje za naše ribiče in ribiče, ki pridelujejo pridelke, ki jih moramo uvažati.
Predmet: Uporaba sredstev iz Evropskega sklada za ribištvo.
Ker mora Komisija ob koncu vsakega leta predložiti poročilo o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo in glede na sedanjo finančno krizo, s katero se spopadajo številne države članice, ki so močno odvisne od ribištva, ali bo Komisija odgovorila na naslednje:
Kako ocenjuje dosedanje izvajanje uredbe? Katere države članice so lahko vzor na področju najboljših praks?
Ali so države članice v zadostni meri izkoristile Evropski sklad za ribištvo? V kolikšni meri so bili uresničeni cilji sklada od takrat, ko je bil ustanovljen v 2007 in kakšne spremembe so potrebne?
Kako ocenjuje dosedanjo učinkovitost grškega nacionalnega strateškega načrta za razvoj ribištva? Kakšna je stopnja izvajanja projektov in stopnja črpanja zadevnih sredstev?
Maria Damanaki
članica Komisije. - Rada bi se zahvalila gospodu Cukalasu za vprašanje, saj je to za nas resnično pomembna tema ter jasno in odkrito moram povedati, da izvajanje Evropskega sklada za ribištvo še ni doseglo optimalnega delovanja. S tem nismo zadovoljni.
Potrjena vmesna plačila, ki so jih države članice poslale Komisiji, znašajo 5 % vseh dodeljenih sredstev Evropskega sklada za ribištvo. Vendar pa podatki, ki smo jih nedavno prejeli pri letnem poročanju držav članic, kažejo, da je bilo do konca 2009 za posebne projekte dodeljenih 18,2 % vseh dodeljenih sredstev Evropskega sklada za ribištvo. To je spodbudno.
Še pomembneje, te številke vključujejo premije pod osjo 1 in drugimi osmi. Zaradi dolgotrajnih postopkov izvajanja, potrebnih za vzpostavitev partnerstev, zaostaja le os 4 "trajnostni razvoj ribolovnih območij".
Razlogi vključujejo, prvič, pozno sprejetje uredbe Evropskega sklada za ribištvo; drugič, zamudo pri sprejemanju operativnih programov in nekateri izmed teh programov so bili sprejeti v drugi polovici 2008; tretjič, probleme pri vzpostavitvi sistema upravljanja in nadzora, odobritev katerega je predpogoj za pošiljanje plačil Komisiji; in četrtič, posledice finančne in gospodarske krize na ribištvo.
V tej fazi izvajanja je še prehitro govoriti o tem, ali so bili uresničeni cilji Evropskega sklada za ribištvo. Več informacij bo na voljo po vmesni presoji, ki naj bi bila izvedena konec leta 2011.
Prav tako je težko v zvezi s tem izpostaviti najboljše prakse, saj imajo države članice zelo različne zneske Evropskega sklada za ribištvo, ki jih lahko porabijo in ti zneski so bili dodeljeni osem na različne načine, ki vplivajo na stopnjo črpanja. Os 1 "Ukrepi za prilagoditev ribolovne flote Skupnosti" je na primer zelo enostavno črpati. Druge niso tako enostavne.
Na srečanju generalnih direktorjev, ki ga je organiziralo belgijsko predsedstvo prejšnji september, je Komisija kot način za odpravljanje težav pri črpanju in sicer problem pri dostopanju do kapitala, priporočila tehnike finančnega inženiringa, kot je uporaba posrednikov ali poenostavitev postopkov in obrazcev za prijavo.
Naslednji Odbor Evropskega sklada za ribištvo bo predstavil uporabo teh možnosti. Pri izvajanju grškega operativnega programa za 2007-2013 prihaja do zamud. Žal mi je, da moramo to povedati, vendar resnično prihaja do zamud.
Do 15. septembra 2010 so dejanska plačila dosegla le 5 000 600 EUR, kar znaša 2 % vseh dodeljenih sredstev Evropskega sklada za ribištvo. Dva odstotka je zelo majhen znesek. Te nezadovoljive razmere so predvsem posledica problemov pri vzpostaviti sistema upravljanja in nadzora ter zamud pri začetku izvajanja ključnih ukrepov v skladu z operativnim programom.
Za nekatere zamude je kriva tudi finančna kriza, predvsem pri ukrepih v osi 2.
Komisija pripravlja letno poročilo o izvajanju Evropskega sklada za ribištvo v 2009, ki bo dalo dodatne informacije in ozadja glede vprašanja, ki ga je zastavil spoštovani poslanec.
Ioannis A. Tsoukalas
(EL) Komisarka, hvala za vaš celovit odgovor. To priložnost, ko se sklicujete na grozne gospodarske razmere in morebiten neuspeh pri vzpostavljanju Evropskega sklada za ribištvo, želim izkoristiti in vas vprašati, ali bi za uvedbo popolne prepovedi ribolovnih orodij, kot so potegalke odprtega morja, bila izplačana nadomestila za ribiče, ki izgubijo službo, ali, če bi v skladu z uredbo bilo mogoče podaljšati dvoletno odstopanje od pravil Evropskega sklada za ribištvo, da bi tako bilo mogoče zaščititi smiselne socialne razmere.
Seán Kelly
Vprašanje je bilo povezano tudi s tem, katere države članice so lahko za vzgled pri najboljših praksah, prav tako pa se sprašujem, katere države članice predstavljajo primer najslabših praks. Ali lahko poveste in mogoče hkrati tudi navedete razloge za razlike med najboljšimi in najslabšimi?
Maria Damanaki
članica Komisije. - Gospod predsednik, če najprej odgovorim gospodu Kellyu, na splošno želim povedati, da lahko države, ki imajo boljši sistem za nadziranje skladnosti in so jim na voljo vsi instrumenti, lažje črpajo denar. Gre za splošno pravilo. Na splošno moram priznati, da imajo največje težave sredozemske države - države na jugu.
Posebne težave ima Grčija. Zagotoviti moramo, da bomo lahko vsem pomagali do boljšega črpanja. Prizadevali si bomo za poenostavitev pravil za črpanje. Ravno zaradi tega bomo v okviru naše reforme SRP imeli finančno postavko, ki jo bodo države članice lahko veliko enostavneje črpale.
V zvezi z vprašanjem gospoda Cukalasa o Uredbi za Sredozemlje smo se odločili, da jo je treba izvesti. To uredbo je treba izvajati od 1. junija in ni več poti nazaj. Če bi spremenili to uredbo, bi potrebovali dve ali tri leta brez kakršnega koli sistema nadzora ali skladnosti, zato bomo izvedli to uredbo.
Z grškimi organi oblasti sem že sodelovala. Pojasnila sem jim, da moramo nemudoma izvesti to uredbo. To seveda pomeni, da je treba izpolniti tudi vse določbe o posebnih vrstah orodij, ki močno vplivajo na okolje. To tudi pomeni, da bomo porabili omejitve naših zmožnosti financiranja, da bi jim zagotovili financiranje in jim tako izplačali nadomestilo. V zvezi s potegalkami odprtega morja, vlečnimi mrežami in vsemi vrstami orodja želim povedati naslednje: zagotoviti morajo dober primer skladnosti. Po najboljših močeh se trudimo, da bi izkoristili vse možnosti financiranja in jim tako zagotovili boljša orodja in izboljšali izbiro teh orodij.
Predsednik
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
Čas za vprašanja Komisiji se je zaključil.
(Seja, ki je bila prekinjena ob 20.30, se je nadaljevala ob 21.00)
