Finančne in gospodarske razmere v Moldaviji (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o gospodarskih in finančnih razmerah v Moldaviji.
Leonard Orban
Volitve v Republiki Moldaviji, ki so bile ponovljene 29. julija, so bile odločilni preskus sposobnosti države, da prečisti svoj demokratični razvoj in nadaljuje napredovanje k približevanju Evropski uniji. Veseli nas, da so volitve potekale v umirjenem, urejenem ozračju in da nova vlada ni zgolj izrazila svojega trdnega namena, da bo naklonjena proevropski smeri, temveč je tudi sprejela številne ukrepe, ki kažejo v to smer.
Po drugi strani pa se nove oblasti v Republiki Moldaviji srečujejo z ogromnimi težavami. Ena najresnejših kriz in največjih težav je potreba, da se spopadejo s posledicami gospodarske in finančne krize. Med sosedami Evropske unije na vzhodu je Moldavija verjetno v najbolj negotovem položaju. Trgovina in industrijska proizvodnja sta propadli in to ne le kot posledica krize, temveč tudi zaradi političnega nemira, ki so ga sprožile parlamentarne volitve v aprilu.
Zneski denarja, ki so ga moldavijski državljani pošiljali iz tujine, in so do lanskega leta znašali več kot tretjino BDP države, so padli globoko pod običajno raven. Izvoz in uvoz sta se dramatično zmanjšala. Enako velja za domače povpraševanje in industrijsko proizvodnjo. Za leto 2009 je napovedan oster padec, celo več kot 10 % BDP.
Glede na to, da je Republika Moldavija že zdaj najrevnejša država v Evropi, jo bo ta upad še posebno močno prizadel in bo še bolj zaostril že tako velike težave, s katerimi se spopada prebivalstvo, zlasti najranljivejši ljudje v družbi. Da bi Evropska unija pomagala Republiki Moldaviji in njenim prebivalcem, je pripravljena podpreti to državo in ji ponuditi makrofinančno pomoč poleg tega, kar ji bo verjetno priskrbel Mednarodni denarni sklad, in skupaj z njim v usklajenem prizadevanju. Poleg tega bomo zagotovili izvedensko pomoč in pospešili plačilo naše običajne pomoči tej državi.
V zvezi z makrofinančno pomočjo, ki je potrebna za tako pomoč, bo naša podpora odvisna od sklenitve sporazuma o programu podpore med Republiko Moldavijo in Mednarodnim denarnim skladom. Predstavniki MDS so zdaj v Kišinjevu in z zanimanjem pričakujemo njihovo poročilo. Ne moremo nadaljevati s pripravami programa makrofinančne pomoči pred uvedbo programa MDS. Zato je za nas prezgodaj, da bi lahko vedeli, kakšno obliko bo imel program makrofinančne pomoči, ki bi ga lahko zagotovila Evropska komisija.
Pričakujemo, da bodo oblasti te države zaprosile za pomoč, ne le za utrditev njihovih sedanjih rezerv, ampak tudi za pokritje proračunskega primanjkljaja. Omeniti moram tudi, da je Republika Moldavija upravičena do nepovratnih sredstev in do posojil. Končna sestava tega svežnja pomoči pa bo seveda odvisna od ugotovljenih potreb.
Medtem je Evropska komisija že poslala v Kišinjev misijo strokovnjakov, ki jo vodi Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve (GD ECFIN), da bi pomagala oblastem v Republiki Moldaviji pri sestavljanju gospodarskega programa. Cilj misije, ki izhaja iz nedavnega sestanka z oblastmi v Kišinjevu, je bil, da jim pomaga oceniti odziv države na sedanje gospodarske razmere. Ob tej priložnosti so službe Komisije zbrale informacije, potrebne za pripravo programa makrofinančne pomoči.
Komisija ostaja ves čas na voljo, da ponudi oblastem v Kišinjevu izvedensko svetovanje na tem področju. Hkrati si prizadevamo, da bi pospešili plačila iz proračunske podpore, ki so značilna za Evropski instrument sosedstva in partnerstva. Septembra je Evropska komisija odobrila povečanje zgornje meje plačil, namenjenih za proračunsko podporo, s 30,5 milijona EUR na 34,5 milijona EUR. Seveda je cilj naše pomoči v obliki proračunske podpore predvsem spodbuditi reforme v dogovorjenih sektorjih in ne zgolj zapolnitev lukenj v proračunu.
Vendar je v sedanjih razmerah več kot le sredstvo za nadomestitev omejenih proračunskih virov. Je tudi način pomoči prebivalcem Republike Moldavije, da bodo premagali resnične težave, s katerimi se srečujejo.
Zlasti pozdravljamo, da so poslanci Evropskega parlamenta zahtevali nujno pomoč za Republiko Moldavijo. V prihodnjih mesecih vas bomo pozvali, da podprete prizadevanja, ki jih izvajamo na tem področju. Prepričani smo, da bo Parlament takoj odobril sveženj makrofinančne pomoči za Republiko Moldavijo, ko ga bo dobil na mizo. To nam bo zagotovilo, da bo ta pomoč pravočasno zagotovljena.
Preden končam svoj govor, gospe in gospodje, mi dovolite, da na kratko omenim stanje v Pridnjestrski moldavski republiki. Najprej bi rad poudaril, kako pomembno je za nas, da ne izgubimo izpred oči tega problema zaradi znatnih političnih sprememb, ki se dogajajo v Republiki Moldaviji. Pogovori, namenjeni reševanju spopada, bi se morali čim prej nadaljevati v obliki 5+2. Glede tega smo optimistični, ker je nova vlada v svojem programu ponovno potrdila, da podpira to načelo. Evropska unija ima izredno pomemben vpliv v tem procesu.
Računamo da bo nova vlada v Kišinjevu sprejela proaktivni pristop do tega problema, ki bo pomagal rešiti spor. Kar zadeva nas, smo pravkar uvedli dva projektna svežnja s financiranjem iz Evropske komisije za okrepitev zaupanja v zdravstveni, okoljevarstveni, socialni in gospodarski sektor. Ta ukrep je del naših stalnih širših prizadevanj, namenjenih reševanju spora.
Gospe in gospodje, Republika Moldavija je na razpotju, političnem in gospodarskem. Mi smo se v celoti zavezali, da bomo podpirali prihodnji razvoj te države. Še naprej bomo dajali vse od sebe na tej posebno kritični točki, da bomo zagotovili znatno in učinkovito podporo v pravem trenutku.
Marian-Jean Marinescu
Republika Moldavija prestaja resno gospodarsko, finančno in institucionalno krizo, ki jo je povzročilo svetovno gospodarsko in finančno vzdušje in zlasti osem let komunistične vlade.
Predčasne volitve, ki so bile julija 2009, in zmaga Zavezništva za evropsko povezovanje označujejo pomemben korak v smeri izpolnjevanja evropskih teženj moldavijskih državljanov. Zmaga je bila dosežena s prizadevanjem strank v Zavezništvu proti komunističnim metodam in proti vplivu razmer v Pridnjestrski moldavski republiki in vplivu Ruske federacije. Občudovati moramo tiste, ki so skoraj z levo roko dosegli to zmago s tem, ko so uspeli pridobiti zaupanje moldavijskih državljanov.
Moldavija potrebuje pomoč. Od tega je odvisna stabilnost nove vlade v Kišinjevu, pa tudi prihodnji razvoj te nekdanje sovjetske države proti zahodu ali vzhodu. Trdno sem prepričan, da bo Moldavija dobila pomoč iz številnih koncev. To mora vključevati tudi nas.
Evropska unija nima nobene druge možnosti, kot da se pozitivno odzove na prizadevanja Zavezništva za evropsko povezovanje v Moldaviji. To izrecno pomeni čimprejšnji dogovor za pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Moldavijo, zelo hiter začetek tvornega dialoga, namenjenega uvedbi odprave vizumov za moldavijske državljane in zagotovitev finančne podpore Republiki Moldaviji, da bi lahko pokrila proračunski primanjkljaj. Evropska komisija mora Moldaviji čim prej zagotoviti makrofinančno pomoč, ki jo tako obupno potrebuje.
Komisar, pozorno sem poslušal, kar ste povedali in veseli me, da Komisija posveča pozornost Republiki Moldaviji in da pripravljate sveženj makrofinančne pomoči, le, da je vse to odvisno tudi od sodelovanja z MDS. Prosil bi vas, Komisijo in MDS, da ne obravnavate Moldavije vzporedno, temveč, da sodelujete drug z drugim tako, da ne bo prišlo do scenarija, da bi MDS pričakoval, da bo ukrepala Komisija, in obratno.
Kristian Vigenin
V posebno veselje mi je bilo poslušati govor gospoda Orbana o namerah in pristopu Evropske komisije v zvezi z Moldavijo. Prepričan sem, da moramo dati Moldaviji zelo jasne signale iz evropskih institucij in Evropske unije kot celote in ji zagotoviti potrebno finančno in gospodarsko podporo. Vendar moram poudariti, da je politična podpora potrebna tudi za sedanjo vlado in njene poskuse, da bi izvlekla Moldavijo iz težkega položaja, v katerem je država. Po dveh zaporednih volitvah si bo ta vlada očitno prizadevala, da bi se lotila resničnih problemov prebivalstva, ker se zdi, da je to v teh zadnjih mesecih, če ne letih, ostajalo v ozadju. Poleg tega v tem trenutku ne smemo pozabiti, da se lahko politične razmere v Moldaviji, čeprav se zdijo stabilnejše in pozitivne, zelo hitro obrnejo v drugo smer. Prepričan sem, da je še vedno popolnoma nejasno, ali bo Moldavija uspela izvoliti svojega predsednika, in če se to ne bo zgodilo, bo država očitno imela naslednje leto nove volitve. To bi bil najslabši možen razvoj, ne le za državo samo, temveč tudi za ljudi v Moldaviji.
Zato podpiramo prizadevanja Komisije. Prepričan sem, da bosta naša skupina in Parlament podprla namere Evropske komisije. Poleg tega moramo zelo jasno opozoriti Moldavijo, njeno vlado in sedanjo opozicijo, da je čas, da se Moldavija sooči z resničnimi problemi prebivalstva in da ne sme biti nobenih političnih igric na račun njenih državljanov. Zdi se mi, da bo takšno strogo opozorilo v trenutku razumela tudi opozicija v Moldaviji. Podpiramo tudi zamisel o hitrem podpisu pridružitvenega sporazuma, ki bi moral, kot je omenil gospod Marinescu, vključevati odpravo vizumov, resen problem, ki je povzročal napetost med Moldavijo in Romunijo, in vključevati tudi vzpostavitev območja proste trgovine. Mislimo, da moramo poleg nujnih ukrepov, ki jih je predlagala Komisija, poskrbeti, da bo začelo pravilno delovati vzhodno partnerstvo, ki je bilo uvedeno sredi tega leta. Pokazati moramo tudi prave rezultate v skladu s to politiko Evropske unije.
Cristian Silviu Buşoi
v imenu skupine ALDE. - (RO) Republika Moldavija je v izredno težkem gospodarskem položaju. Finančna kriza v Evropski uniji je vplivala tudi na države, ki mejijo na nas, in naša dolžnost je, da jim pomagamo.
Gospodarska kriza v Moldaviji ni le posledica globalne krize, ampak je vzrok prvenstveno v pomanjkanju takojšnjih ukrepov, ki so bili potrebni, ko je v Republiki Moldaviji izbruhnila kriza. Dejansko je prejšnja komunistična vlada zaradi volitev potvorila lokalne proračune s tem, ko je prednostno dodelila sredstva oblastem, ki so bile pod nadzorom komunistov. Poleg tega je bil sprejet sklep, da se obdrži umetni menjalni tečaj med levom in evrom na ravni, ki je morala zagotoviti, da kriza ni prizadela prebivalstva v tej državi, ki meji na nas. Tako lokalne oblasti zdaj, ko se bliža zima, tvegajo, da ne bodo mogle plačati toplotne energije, vlada pa bo imela probleme z izplačilom plač in pokojnin.
Pozdravljamo pobudo za pogajanja med vlado Republike Moldavije in MDS ter Svetovno banko. Prepričan sem, da se bodo končala s sporazumom, v katerem bo upoštevana gospodarska, politična in socialna realnost Republike Moldavije. Republiki Moldaviji ni treba nalagati pogojev, ki jih glede na občutljive politične in gospodarske razmere v državi ni mogoče izpolniti.
Aprila je bilo nekaj priložnosti, ko smo v Evropskem parlamentu razpravljali z Republiko Moldavijo. Vsi smo soglašali, da mora Evropska unija zagotoviti finančno podporo. To je veliko pomembneje zdaj, ko so na oblasti liberalne, proevropske sile. Zato v imenu Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo jasno prosim Komisijo, naj zagotovi, da bo predlog, ki ga bo pripravila, vključeval posebne ponudbe makrofinančne pomoči, kajti Republika Moldavija potrebuje pomoč takoj, da bo sposobna pokriti proračunski primanjkljaj, ki bo do konca leta 2009 verjetno dosegel 14 % BDP države.
Srednjeročno lahko vzhodno partnerstvo služi kot pomemben instrument, vendar mora postati operativno takoj, ko bo mogoče, in dobiti zadostna sredstva. Prosimo tudi, da se v prihodnji pridružitveni sporazum vključi predlog o oblikovanju razširjenega, celovitega, skupnega območja proste trgovine skupaj s predlogom o odpravi vizumov za moldavijske državljane.
Werner Schulz
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, verjetno se bodo jutri politične razmere v Moldaviji sprostile zaradi izvolitve predsednika, ki ga podpira koalicija za evropsko povezovanje. Drugače bodo, kot smo slišali, potrebne nove predčasne volitve in bo morala EU, če bo prišlo do tega, zagotoviti konstruktivno pomoč.
Ta pa seveda ne sme biti omejena na opazovanje volitev in rad bi se dotaknil problema, kako je mogoče povečati volilno udeležbo in doseči preglednejše rezultate. Približno en milijon Moldavijcev dela in živi v tujini, na zahodu, predvsem v Italiji, na Portugalskem in v Avstriji. Odstotek njihove udeležbe na zadnjih volitvah je bila enomestna številka in za to obstajajo logični razlogi. V Italiji, na primer, je bilo mogoče glasovati samo v Rimu in Bologni in številni Moldavijci, raztreseni po državi, niso uporabili te možnosti zaradi stroškov.
Mi, Evropski parlament, Komisija, Svet in tudi moldavijska vlada, bi morali poskrbeti, da bo pri naslednjih volitvah postavljenih več volilnih skrinjic in posebnih volišč, da se bodo Moldavijci, ki živijo v tujini, lahko udeležili volitev, kajti oni so tisti, od katerih lahko pričakujemo jasno zavezo Evropi, zato bi rad usmeril vašo pozornost, vašo osredotočenost, ne le na gospodarsko in finančno podporo, temveč tudi na potrebo, da zagotovimo zavestno in konstruktivno politično podporo.
Charles Tannock
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, Moldavija je najrevnejša evropska država in je tudi brez morja, vendar je imela pred nedavnim uspešne demokratične volitve. Novi parlament mora zdaj modro izbrati svojega predsednika.
Moldavija bi bila nedvomno uspešnejša in varnejša, če ne bi utrpela umetne ozemeljske delitve. Glede rešitve zamrznjenega spora v Pridnjestrski moldavski republiki, problema, ki je star kakšnih 17 let, pa je bil narejen zelo majhen napredek. Vzrok je v glavnem v tem, da Rusija denarno podpira nezakonit režim v Tiraspolu in nadaljuje z nameščanjem vojaških enot v Pridnjestrski moldavski republiki.
Navadno lahko iskrenost Rusije presojamo po stopnji njene zavzetosti za reševanje sporov, kakršen je ta, vendar je dejstvo, da Rusija v Pridnjestrski moldavski republiki, kakor tudi v Gruziji in Ukrajini, ne prenese vmešavanja. Rusija meni, da je Moldavija kot nekdanja sovjetska republika v njenem območju vpliva. Takšni koncepti pa so zastareli. Moldavija je očitno suverena in evropska država, ki se lahko nekega dne pridruži Natu ali celo EU.
EU mora zdaj podvojiti prizadevanja, da bo rešila odprta vprašanja v Moldaviji in ji dala primerno finančno pomoč, za katero prosi, vendar se to ne bo zgodilo z naivno ponastavitvijo odnosov s Kremljem.
Jiří Maštálka
Rad bi govoril o teh problemih, pa tudi o naslednjem poročilu o Gruziji. Dodeljeno nam je premalo časa, da bi ocenili tako zapletena vprašanja. Čutim se dolžnega navesti, da se češki predsednik Václav Klaus ni motil v svojih izjavah glede razmer v Moldaviji ali o mejnem sporu med Gruzijo in Rusijo. Vse to je bilo seveda v preteklosti, mi pa se danes srečujemo z novimi težavami, kljub dejstvu, da imamo predsednika Komisije, pa nobene nove Komisije.
Rad bi pohvalil vsaj poročilo o sporu med Gruzijo in Rusijo in prizadevanja za objektivno oceno celotnega položaja. Najavili smo ambiciozen program vzhodnega partnerstva in rad bi na hitro dal nekaj predlogov v zvezi z obema, Moldavijo in Gruzijo. Prvič, projekt vzhodnega partnerstva se ne sme obravnavati kot politični instrument proti Rusiji, temveč kot instrument za reševanje vprašanj skupaj z Rusijo. Drugič, vprašanje ozemeljske celovitosti Moldavije in Gruzije je treba reševati v skladu z mednarodnim pravom in ne s tako imenovano različico Solun-Kosovo. Tretjič, obe državi sta izrazili interes za tesnejše sodelovanje z Evropsko unijo in to mora vključevati ustrezno finančno podporo pa tudi resnično politično podporo, na primer s sprostitvijo vizumskega režima. Četrtič, obe državi potrebujeta veliko pomoči na področju svetovanja, zlasti v zvezi z vodenjem javnih institucij, kot so uradi predsednika, parlamenta, javnega tožilca in tako naprej. Četrtič, obe državi nujno potrebujeta pomoč, zlasti pri uvedbi pravnega okvira za svobodo izražanja in svobodo medijev, s katero lahko okrepita občutek zaupanja pri svojih državljanih.
Da pa bi se vse to izpolnilo, mora biti Evropska unija pripravljenja in sposobna dokončati nalogo povezovanja teh držav v novo Evropo s politično in finančno podporo pa tudi z drugimi mehanizmi. Če ji to ne bo uspelo, bo vzhodno partnerstvo obveljalo preprosto za del geopolitičnega manevriranja in ostalo zgolj prazna zamisel. Če to propade, preprosto tvegamo razočaranje in še več besed, povedanih ob koncu našega volilnega obdobja o potrebi po novi oranžni, rožnati ali ne vem še kakšni revoluciji. Morda lahko res zagotovimo njihovo financiranje, vendar ne bodo pomenile prave rešitve razmer ali izboljšanja življenja prebivalcev.
Bastiaan Belder
Gospod predsednik, finančne in gospodarske razmere v Moldaviji se lahko povzamejo v nekaj besedah. To je popoln polom, kot me je včeral obvestil dr. Aneli Gabani, eden od vodilnih evropskih strokovnjakov o Moldaviji. Mandat v Kišinjevu je 25. septembra res prevzela nova vladna ekipa z obetavnim imenom in programom - Zavezništvo za evropsko povezovanje - a komunistična stranka je ostala močna in že pripravlja svojo vrnitev na oblast, po pričakovanjih z izsiljenimi novimi volitvami.
Če bi Evropska unija rada podprla sedanjo evropsko smer moldavijske vlade, se mora Bruselj tega kar hitro lotiti. Zato morata Svet in Komisija pozvati MDS, da čim hitreje pristopi k pomoči Moldaviji, ne da bi pri tem takoj zahteval družbeno varčnost. Pustimo kabinetu, ki razmišlja o reformah, nekaj prostora za lastno politiko. Ni treba posebej poudarjati, da mora tudi sama Evropska unija v tem primeru zagotoviti radodarno financiranje. Navsezadnje je politična prihodnost Moldavije danes tukaj na evropskem dnevnem redu.
Cristian Dan Preda
(RO) Tudi jaz bi rad pozdravil namero Komisije, da podpre Republiko Moldavijo. Republika Moldavija potrebuje podporo, ki mora biti usmerjena v njeno prebivalstvo. To je edini način, da bodo prebivalci Republike Moldavije lahko pridobili zaupanje, ki ga potrebujejo, da bodo našli pot v stabilnost in rast.
Sveženj makrofinančne pomoči, ki je bil tukaj dogovorjen, mora biti očitno čim hitreje pripravljen. Z ukrepanjem se ne sme odlašati, kajti vsako odlaganje bo v Moldaviji na koncu pripeljalo do razočaranja namesto do zaupanja. Poleg tega sem prepričan, da je treba vlado v Kišinjevu politično podpreti, kajti po dolgem času se država končno zares odpira k Evropski uniji. Ime, ki si ga je izbrala vladna koalicija, gotovo ni naključno. Sestavljena je iz strank, ki resnično želijo drugačno možnost od tiste, ki si jo je Moldavija izbirala do zdaj.
Ta politična podpora je bistvena, še toliko bolj, ker obstaja tveganje, in to močno poudarjam, da se bo Moldavija obravnavala kot lokalni problem, v skrajnem primeru kot problem za Romune znotraj Evropske unije. Je pa vse kaj drugega. Je evropski problem in veseli me, da obstajajo poslanci s celo vrsto različnih pogledov, ki govorijo o tej temi. Navsezadnje je Moldavija blizu Evrope in jo je treba podpreti v času, ko se tam dogaja to odpiranje. Sicer tvegamo, da bomo zapadli nazaj v cikel odlaganja in odlašanja, ki je bil značilen za Voroninovo administracijo.
Demokratični razvoj in podpora s strani EU lahko dejansko vodita do rešitve razmer v Pridnjestrski moldavski republiki, ker je bila ta regija na mrtvi točki. Vzrok je bil v tem, da si vlada v Kišinjevu ni preveč želela končati pat položaja in je o tem sprejela dvoumno, nekonstruktivno stališče.
Navsezadnje državljani Moldavije potrebujejo vizume. Razmere tam nikakor niso nič slabše kot na zahodnem Balkanu in državljani iz Republike Moldavije morajo zato uživati možnost neoviranega potovanja.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Kot sem tukaj v Evropskem parlamentu dejal že v ponedeljek, Moldavija potrebuje konkretna dejanja, ne obljube. Moldavija ima zdaj najtežje gospodarske razmere od vseh držav na naši celini. Prav zato morajo institucije Evropske unije najti rešitve za zagotovitev takojšnje makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji.
Ta pomoč je namenjena pokritju proračunskega primanjkljaja, ki znaša 14 % BDP. Že zelo dolgo obstaja potreba po začetku pogajanj za nov sporazum z Moldavijo. Zdaj je to postalo možno in upamo, da se bodo čim hitreje izvedla. A parlament v Kišinjevu je v težkem položaju. Tveganje novih volitev je še vedno navzoče. Volitve novega predsednika, ki so bile na začetku načrtovane za jutri, je bilo treba preložiti še za 10 dni.
Veseli me navdušenje, s katerim je Komisija najavila začetek teh pogajanj, in upam, da se bo to navdušenje nadaljevalo. Ne moremo si privoščiti razočaranja moldavijskih ljudi. Potrebujejo nas, potrebujejo Evropo.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospod predsednik, v naših razpravah o Moldaviji v tem Parlamentu, je bilo veliko pozornosti namenjene izredno slabim gospodarskim razmeram v državi, a odkrito povedano, razmere so danes precej boljše, kot so bile pred letom dni. Vidimo, da je Moldavija očitno dosegla jasen napredek v smeri gospodarstva, ki bo svojim državljanom sposobno zagotoviti blagostanje. Paradoksalno je, da ima Moldavija zdaj boljše razmere kakor pred enim letom, Ukrajina, ki smo jo dajali kot primer za vzgled, pa ima zdaj slabši položaj.
Vidimo lahko napredek, ki ga dosegata Moldavija in njena vlada. Evropska unija mora tej državi ponuditi jasno evropsko perspektivo in dati sedanjim oblastem čvrsto podporo, da bo preprečila vrnitev stare politične nočne more. Sedanje razmere v Moldaviji so rezultat osmih let vladanja komunistov in če ne želimo igrati ključnega pomena pri vračanju te nesposobne ekipe na oblast, pomagajmo sedanji moldavijski vladi in moldavijskim ljudem.
Lena Barbara Kolarska-Bobińska
Gospa predsednica, tudi jaz bi se rada zahvalila komisarju in Komisiji za vse izjave v zvezi z Moldavijo in za korake, ki jih želi Komisija sprejeti v prihodnje. Ker sem iz Poljske, vem, kako pomembni so takšni koraki in izjave o krepitvi šibke demokracije pri prehodu v njihovih državah. Razvoj v Moldaviji je pomemben za njene ljudi, vendar je zelo pomemben tudi za celotno regijo. To je tisto, kar bi rada poudarila.
V času procesa prehoda so reforme v številnih postsovjetskih državah zelo krhke in uspehi v Moldaviji bodo pomemben primer in pomemben signal za druge proreformistične skupine v postsovjetski regiji.
Ko govorimo o krhkosti vlade v tem trenutku in o razmerah v Moldaviji, se moramo spomniti izkušenj iz začetka devetdesetih let prejšnjega stoletja v tej državi, ko so težke gospodarske razmere pripeljale do nezmožnosti plačila pokojnin in plač ter do zloma reform. Zdaj govorimo o tem, kako bi pomagali v gospodarskih razmerah, vendar se moramo spomniti tudi na potrebo po krepitvi institucij. V srcu vseh demokracij so institucije: politične institucije, institucije pravne države, pravosodni sistem in svoboda tiska.
Poljska je pred nedavnim storila veliko, da je pomagala Moldaviji med volitvami in pred njimi, vendar mislim, da moramo prav mi uporabiti vzhodno partnerstvo kot ustrezen ukrep, ker ponuja številne možnosti. Mislim, da ni samo Komisija tista, ki sprejema pomembne ukrepe, ampak moramo tudi mi v Parlamentu, ki dobivamo vse te dokumente, pospešiti svoj postopek in sklepe, da bomo pomagali pri reševanju razmer.
Monica Luisa Macovei
Gospa predsednica, ne moremo pustiti, da postane proevropska vlada v Republiki Moldaviji žrtev resnih gospodarskih razmer. Zahtevam večjo pomoč kakor je sveženj, dogovorjen s Komisijo, in vztrajam pri tem.
Finančna pomoč mora podpreti prebivalstvo in mora podpreti reforme, ki naj bi jih izpeljala država v skladu s spodbujanjem Unije. Te reforme je treba podpreti z okrepljeno in hitro finančno podporo iz Unije, v povezavi z mehanizmi za zagotavljanje in podporo pravilnemu upravljanju teh sredstev. Nazadnje, novi sporazum z Republiko Moldavijo mora biti pridružitveni sporazum, tako kot pri drugih državah v okviru evropske sosedske politike. Treba se je dogovoriti o liberalizaciji vizumov in pomagati, da se uresniči.
Elena Băsescu
(RO) Gospodarska kriza se močno čuti tudi v Republiki Moldaviji. Romunija in Republika Moldavija imata posebno tesne gospodarske odnose. Moja država je namembna država številka ena za moldavijski izvoz in drugi največji vir za njen uvoz. A te trgovinske izmenjave je težko prizadela škodljiva vizumska shema, ki jo je uvedla komunistična uprava. Po odpravi te sheme so bile izmenjave ponovno uvedene.
Odobritev 100 milijonov EUR posojila, ki ga je obljubila Komisija, je treba pospešiti. S tem v mislih lahko misija MDS že v kratkem obišče Kišinjev. Tudi Poljska je obljubila, da bo zagotovila znatno pomoč. Evropska unija mora upoštevati, da je rezultat volitev, ki so jih imeli državljani Republike Moldavije v juliju, pokazal, da se odpirajo k Evropi.
Zdaj, še pred nastopom zime, je potrebna znatna intervencija Evropske unije, tako da protievropske sile ne bodo imele nobene možnosti, da bi izkoristile težke razmere, v katerih je zdaj Moldavija. Do zdaj ni v Republiko Moldavijo prispel niti en sam evro.
Victor Boştinaru
(RO) Volja moldavijskih državljanov je povzročila radikalno spremembo v Kišinjevu s proevropsko vlado, ki iskreno želi izpeljati pravi projekt za Republiko Moldavijo, to je evropski projekt.
Moldavija se zdaj srečuje z resnimi gospodarskimi in socialnimi težavami in Evropska unija mora dokazati, da se simbolična beseda "solidarnost" ne uporablja samo med volilnimi kampanjami. Pokazati moramo, da ima Evropska unija namen izpolniti pričakovanja državljanov v tej državi. Republika Moldavija, ki se srečuje s katastrofalnim položajem, ki ga je zapustil Voroninov režim, z učinki gospodarske krize, da ne omenjamo še nastopa zime, potrebuje pomoč zdaj. Ko govorimo o MDS, ne smemo pozabiti, da so številne države članice Evropske unije tudi pomembne udeleženke Mednarodnega denarnega sklada in da je treba odločitev sprejeti zdaj.
Zigmantas Balčytis
(LT) Dejansko sem bil opazovalec med volitvami v Moldaviji in so mi te razmere poznane. To je država z razmeroma zapleteno zgodovino. Gre za Pridnjestrsko moldavsko republiko, Gagauzijo, Moldavijo in številne druge zadeve. Skoraj vse države postsovjetskega sistema najprej potrebujejo določen znesek finančne podpore. Zato bi vas resnično pozval, da se pogovori začnejo takoj, ko je mogoče, in da se sprožijo pogovori z Mednarodnim denarnim skladom, kajti vsi mi moramo resnično podpreti to državo in to vlado, ki je bila oblikovana ob zadnjih volitvah in ki zasleduje pot v demokracijo. Mislim, da so imeli moji kolegi popolnoma prav glede tega, kar so dejali o posebnih ukrepih za prihodnost, to je o odpiranju priložnosti za območje proste trgovine in o vizumskem režimu. To so vsakdanje zadeve, ki jih bomo v prihodnje morali prav tako rešiti.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Gospa predsednica, rad bi predstavil svoje razloge za glasovanje.
Sem za to, da Evropska unija zagotovi podporo Moldaviji za reševanje kritičnih razmer. Sem za finančno podporo, ki jo dajeta Mednarodni denarni sklad in Evropska unija, namreč za nujno podporo in finančno pomoč ljudem v Moldaviji. Sem za to, da se zagotovi politična podpora koalicijski vladi v Kišinjevu, ker bo ta poteza odprla vrata upanju. Ta vrata je treba odpreti s finančno pomočjo.
Ljudje v Moldaviji morajo imeti možnost zapustiti svojo državo in potovati, zato sem za ustrezno vizumsko politiko. Sem tudi močno in odločno za to, da je to pridružitveni sporazum. Gospa predsednica, zdi se, da vsota 100 milijonov EUR ne bo zadoščala. Resnično moramo zagotoviti takojšnjo in nujno pomoč.
Ioan Enciu
(RO) Vse bolj spodbudna sporočila, ki jih Evropska unija zadnje čase pošilja v Kišinjev, so sprejeta z velikim navdušenjem, kajti večina državljanov v tej državi polaga velike upe v to, da bi postali del Evrope. Teh teženj ni težko razumeti.
Evropska unija je več kot enkrat dokazala sposobnost, da spravi svoje članice iz težkih gospodarskih razmer in da ima tudi mehanizme, ki so potrebni, da to stori. Vendar obstajajo motivi, ki zbujajo določeno skrb, povezano z nevarnostjo pojemanja moldavijskega navdušenja. Prvenstveni razlog je v tem, da vzorec sporazuma, ki je bil predlagan Moldaviji, ne ponuja enakih jamstev za vključitev kakor stabilizacijsko-pridružitveni sporazum, ki je bil ponujen državam na zahodnem Balkanu. Po drugi strani pa bodo pogajanja o sporazumu zahtevala več časa, kar je bilo navedeno že na začetku.
Prepričan sem, da mora Evropska unija hitro predlagati tudi alternativno možnost, na primer načrt velike gospodarske pomoči, morda celo mini Marshallov načrt za Moldavijo.
Leonard Orban
Opazil sem nekaj izredno pomembnega. V Parlamentu obstaja politična podpora za krepitev vezi z Republiko Moldavijo in približevanje te države Evropski uniji.
Posebej moram odgovoriti na nekatera vprašanja, ki so bila pravkar postavljena. Eno najpomembnejših se nanaša na usklajevanje med Evropsko komisijo in Mednarodnim denarnim skladom o dodelitvi makrofinančne pomoči. Kot sem dejal že prej, z MDS tesno sodelujemo pri usklajevanju naših postopkov pomoči. Za nas je še vedno prezgodaj, da bi rekli, kako se bodo sporazumi obnesli, vendar menimo, da bo Evropska unija želela, da bi program prilagoditve vključeval tudi vrsto reform, za katere menimo, da so bistvene za zagotovitev dobrega upravljanja in trajnostne rasti v prihodnje.
Na podlagi izkušenj, pridobljenih v programih makrofinančne pomoči za druge države, je mogoče sklepati, da se lahko v sklopu pogajanj o natančnih postopkih za zagotavljanje te pomoči pojavijo nekateri pogoji, ki so posebej povezani, na primer, z dobrim upravljanjem, kar je omenilo že nekaj govornikov, in usklajenostjo z evropsko sosedsko politiko. Rad bi še enkrat poudaril naslednja dejstva: na podlagi pravil, ki jih moramo upoštevati, ne moremo dodeliti samo makroekonomske pomoči. Zato je treba skleniti sporazum med oblastmi v Republiki Moldaviji in Mednarodnim denarnim skladom. Brez tega sporazuma se makrofinančna pomoč, o kateri smo natančneje govorili, ne da zagotoviti.
Po drugi strani pa vam zagotavljam, da usklajujemo ukrepe z Mednarodnim denarnim skladom. Zdaj je delegacija MDS v Kišinjevu. Kot sem vam že povedal, so tudi naši kolegi iz GD ECFIN prav tako v Kišinjevu in usklajujejo dialog z Mednarodnim denarnim skladom pa tudi z oblastmi v Republiki Moldaviji.
Naslednje vprašanje, ki je bilo omenjeno, se nanaša na to, ali lahko da Evropska unija Republiki Moldaviji še kakšno drugo pomoč, usmerjeno v prebivalstvo, da bi pokazali, da si želimo resnično pomagati tudi prebivalstvu, ne zgolj oblastem v Republiki Moldaviji. Naj navedem samo nekaj primerov. Ta pomoč Skupnosti je prinesla prebivalstvu in mu bo še naprej prinašala posebne koristi.
Sofinanciramo projekte cestne infrastrukture, posodobitev letališča v Kišinjevu, razširitev republikanske klinične bolnišnice v Kišinjevu, ki je največja v državi, pa tudi utrditev osnovne zdravstvene pomoči. Letos spomladi smo dostavili zdravstveno opremo v vrednosti 4,5 milijona EUR v 60 klinik v Republiki Moldaviji.
Ta država je največja koristnica pomoči Skupnosti na prebivalca po palestinskem ozemlju. V sklopu evropske sosedske politike se je proračun za pomoč, ki se je v letu 2007 dvignil na 40 milijonov, letos povečal na 62 milijonov in bo po napovedih še naraščal.
Zdaj ne moremo natančno določiti velikosti svežnja finančne pomoči, kot deleža makroekonomske podpore in drugih programov ter vrst podpore, ki jih nameravamo priskrbeti. Ta znesek bo znan, ko bomo prišli na stopnjo sklenitve sporazuma z oblastmi v Republiki Moldaviji, ki bo izpolnjeval predvsem potrebe, ki jih ima ta država.
Postavljeni sta bili še dve vprašanji. Eno od teh se nanaša na časovni razpored pogajanj za sklenitev novega pridružitvenega sporazuma z Republiko Moldavijo. Rad bi vam povedal, da je prejšnji teden Evropska komisija poslala v Kišinjev delegacijo za tehnična posvetovanja z oblastmi o pogajanjih za novi sporazum.
Dnevni red teh pogovorov vključuje obliko, cilje in časovni razpored pogajanj, pa tudi sestavine prihodnjega sporazuma. Torej se pogajamo o tem vprašanju.
Zadnja stvar, ki bi jo rad omenil, je vprašanje odprave vizumov. V skladu s skupno deklaracijo z dne 7. maja 2009, ki je zaznamovala začetek vzhodnega partnerstva, bo Evropska unija sprejela ukrepe, ki se postopno gibljejo v smeri odprave vizumov, z dolgoročnim ciljem, da bi to dosegla za vsako državo, ki je članica tega partnerstva. Pogoj za to je izpolnitev zahtev, ki se nanašajo na dobro upravljanje in varnost ter jamstvo varnosti gibanja.
Na sedanjem razpotju Evropska komisija s posebnim interesom čaka na razpravo Sveta o začetku strukturiranega dialoga o odpravi vizumov z Republiko Moldavijo. Do takrat pa bomo še naprej močno spodbujali oblasti v Republiki Moldaviji, naj nadaljujejo z reformami na področju pravosodja, svobode in varnosti, ki bodo nedvomno olajšale razprave o poenostavitvi vizumskega režima.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Sebastian Valentin Bodu  
Poročilo Evropske komisije o gospodarskih in finančnih razmerah v Republiki Moldaviji je povsem nedvoumno. Vlada v Kišinjevu prestaja težke čase, ki jih ne povzroča samo globalna gospodarska recesija, temveč tudi gospodarske odločitve, ki so bile napačne ali pa je prejšnja vlada z njimi predolgo odlašala. Poleg tega je v zadevah, s katerimi imamo zdaj opravka, nedvoumno, da se je Republika Moldavija jasno opredelila za evropsko možnost in da želi biti mnogo več, kot le država, ki meji na Evropsko unijo.
Zdaj Moldavija išče podporo, da bi se izvlekla iz gospodarskega propada, pa tudi zaveznike. Moldavija je neločljiv del Evrope in podpora Skupnosti bi lahko poleg dajanja spodbud in izjav o podpori in približevanju prevzela obliko posebnih ukrepov. Živimo v medsebojno povezani, globalni Evropi, kjer ne more nobena vlada delati čudežev sama zase, zlasti če jih čez noč pričakujejo ljudje, na katere so vse predolgo pozabljali lastni voditelji.
Pomoč pri sodelovanju, ki jo Evropa ponuja Moldaviji in veliko približevanje med Kišinjevim in Brusljem, bo vlilo zaupanje vlagateljev v to državo. To se bo potem odrazilo v dolgoročni stabilnosti in rasti.
George Sabin Cutaş  
v pisni obliki. - (RO) Pot Republike Moldavije k demokraciji je bila težka in se je zdaj usmerila k Evropi. Vendar ima nova večinska vlada v Kišinjevu šibek položaj, ker jo čaka še preloženo glasovanje, ki ga je določil njen parlament ob imenovanju predsednika Moldavije.
Hkrati imajo lahko težke gospodarske razmere, s katerimi se spopada nova vlada, resne družbene in politične posledice. V teh okoliščinah je potrebna takojšna zajetna pomoč iz Evropske unije na številnih področjih, vključno s tremi vejami prihodnjega pridružitvenega sporazuma: politični sporazum, sporazum o prosti trgovini in odprava vizumov.
Finančna podpora je bistvena za zagotovitev stabilnosti te države in spodbujanje demokratične in gospodarske reforme. EU in MDS morata res dodeliti znatno makroekonomsko pomoč za pokritje proračunskega primanjkljaja in socialnih stroškov za naslednje obdobje.
Izražam upanje, da predsedniške volitve v Moldaviji in spremembe, ki se bodo pojavile v Evropski komisiji in predsedstvu EU, ne bodo vplivale na prednost, ki jo mora dobiti evropska pomoč tej državi v naši neposredni soseščini, na ozemlju katere se odvija najbližji nerešeni spor na mejah EU. Tega dejavnika se ne sme spregledati, ker neposredno vpliva na stabilnost vzhodne Evrope in varnost evropskih meja.
Rafał Kazimierz Trzaskowski  
v pisni obliki. - (PL) Republika Moldavija je zelo pomembna partnerica za Evropsko unijo in razmere v državi odražajo stabilnost celotne regije. Nova vlada bi se rada v prihodnosti pridružila Evropski uniji, zato jo moramo podpreti, da bo vzdrževala spremembe, ki se jih država loteva v pravi smeri. V teh okoliščinah je zelo pomembno, da uporabimo možnosti, ki jih ponuja sodelovanje v okviru vzhodnega partnerstva, in vključujejo podpis pridružitvenega sporazuma in liberalizacijo vizumske politike. Evropska unija ne sme pozabiti, kako pomembno je, da podpira postsovjetske države, ki si prizadevajo uvesti demokracijo v svoje politično življenje.
Iuliu Winkler  
v pisni obliki. - (RO) Sporočilo švedskega predsedstva o čimprejšnjem začetku pogajanj o novem sporazumu z Republiko Moldavijo, ki naj bi zamenjal sedanji sporazum o partnerstvu in sodelovanju, je več kot dobrodošlo glede na nove politične razmere v tej državi. Evropsko usodo Republike Moldavije je okrepila proevropska večina vlade, oblikovana v parlamentu v Kišinjevu.
Prepričan sem, da mora Evropska unija zlasti zdaj, v času, ko se čutijo globoki učinki gospodarske krize, podpreti Republiko Moldavijo, kar pomeni tudi finančno, hkrati pa prepoznati mehanizme, ki bodo pomagali spodbuditi reforme v Republiki Moldaviji, da bodo privedle to državo bliže k izpolnitvi njene želje po priključitvi k EU. Mehanizmi, ki vključujejo gospodarsko sodelovanje in trgovinske sporazume, so močni instrumenti za uresničitev evropske usode Republike Moldavije.
Prednostni trgovinski pogoji, ki jih je Evropska unija odobrila na začetku leta 2006 in udeležba Moldavije v Cefti leta 2007 skupaj z vsemi zahodnobalkanskimi državami, od katerih so nekatere kandidatke za EU, povezuje gospodarstvo te države z evropskim enotnim trgom. To je točka, kjer lahko dočaka možnost za vključitev v EU. Prepričan sem, da morajo evropske institucije pripisati poseben pomen ne le političnim odnosom z Republiko Moldavijo, temveč tudi gospodarskim in trgovinskim odnosom.
