Naravne nesreče v Evropski uniji
Predsednik
Začel bom z zelo žalostno informacijo glede poplav v Evropi. Letos so Evropo spet prizadele poplave. Nedavno so jih utrpele Belgija, Nizozemska in severna Italija - v tem trenutku je poplava v srednji Italiji -, prav tako pa tudi jugozahodna Anglija in nekatere druge države. Ko boste sprejeli priložnost in spregovorili, saj vam bom kmalu dal besedo, boste morda podali tudi druge primere resnih poplav, ki so prizadele Evropo.
Povzročile so smrtne žrtve in tudi več milijonsko materialno škodo Pred osmimi leti je bil ustanovljen Solidarnostni sklad Evropske unije, namenjen za pomoč državam, ki so jih prizadele naravne nesreče. Denar, namenjen za ta sklad, je bil do sedaj uporabljen v 33 resnih naravnih nesrečah. Danes delimo bolečino z družinami žrtev in s tistimi, ki jim je voda vzela vse, kar so imeli. Vemo, da so to grozni in izjemni dogodki v življenju vsake prizadete osebe.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
v imenu skupine PPE. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, v zadnjih tednih so hude poplave prizadele več evropskih držav in spravile na kolena prebivalce prizadetih regij.
Prejšnji teden so štirje belgijski državljani izgubili življenja v provincah Valonski Brabant, Vzhodna Flamska in Hainaut, na meji med glavnim mestom in severnim delom države. Po mnenju oblasti je to najhujša poplava zadnjih 50 let. V dveh dneh je padlo toliko dežja, kot ga običajno pade v enem mesecu. Bilo je tako hudo, da je morala pri evakuaciji najbolj prizadetih območij posredovati vojska.
Podobne razmere so nastale v zahodnem delu Francije, kjer je bilo mnogo cest neprevoznih in to je povzročilo zastoj v prometnem sistemu. Zaradi nenehnih padavin, ki so preprečevale dostop do zemljišč, jeseni ni bilo mogoče posejati posevkov.
Pred dvajsetimi dnevi je bila moja matična država, Italija, tudi močno prizadeta v regijah Benečija, kjer sta umrli dve osebi, Furlanija - Julijska krajina, Ligurija in Kalabrija, v vsaki je umrla ena oseba, v provinci Salerno v Kampanji in v Toskani, kjer so umrli trije ljudje, pri tem je bilo treba več deset ranjenih ljudi rešiti iz blata in grušča, v Rovigu pa je še vedno pogrešana ena oseba.
Škode je več kot za milijardo EUR le za najnujnejše delo, temu pa je treba dodati še sredstva, potrebna za nujna gradbena dela. Več kot 4500 ljudi je izgubilo dom, 280 občin in več ko 500 tisoč ljudi je bilo prizadetih, opustošene so bile kmetijske površine in poginilo je 150 tisoč glav živine.
Izpostavil bi rad dva vidika. Prvi je izjemna sprostitev mehanizma za pomoč in mobilizacija sveta solidarnosti, ki je poslal več tisoč prostovoljcev v pomoč ljudem, ki jih je prizadela prva stopnja nevarnosti. Zaslužijo si zahvalo in spoštovanje naše institucije.
Drugi vidik je povezan z dolgoročnimi učinki, ki jih bo sprožila ta nesreča. Sistem evropske proizvodne industrije je sestavljen iz malih in srednje velikih podjetij, ki so izgubila vse: stroje, vozila in materiale. Enako velja za več tisoč kmetij, ki so bile priča uničenju njihovih pridelkov, blato pa je uničilo tudi traktorje, stroje in posevke, poplavljeni so bili hlevi in živinorejske kmetije in utonilo je več tisoč glav živine in perutnine.
Te kmetije, ki se že borijo z gospodarsko krizo, so sedaj obsojene na propad. Sčasoma bodo poplave pripeljale do uničenja pridelovalnega sistema ter brezposelnosti na prizadetih območjih in njihovo izpraznitev. Evropa mora zato nujno igrati svojo vlogo in zagotoviti vladam prizadetih držav, da je pripravljena sprostiti Solidarnostni sklad.
Čeprav to pomeni razveljavitev strogih meril za sprostitev sklada in celo brez odobritve proračuna za leto 2011, se moramo takoj odzvati našim sodržavljanom, ki še vedno doživljajo, celo zdaj, učinke tako velike krize in ki imajo pravico čutiti, da jih Parlament podpira in da Evropska unija zagotavlja znatno pomoč.
Edite Estrela
Gospod predsednik, v imenu Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu bi rada izkazala našo solidarnost vsem regijam, ki so jih prizadele naravne nesreče in izrazila iskreno sožalje družinam žrtev neurij. Leto 2010 se je začelo osuplostjo sveta nad razsežnostmi tragedije, ki jo je povzročila nesreča, ki je prizadela neodvisno regijo Madeira na Portugalskem. Kmalu zatem je vihar Ksintija udaril v Franciji. Skrajni vremenski pojavi so prizadeli tudi Španijo, Belgijo, Nemčijo in Nizozemsko in povzročili znatno škodo.
V srednji Evropi postajajo poletne poplave vedno pogostejše in puščajo za sabo vedno večje opustošenje. Več tisoč ljudi je moralo zapustiti svoje domove v Češki Republiki, na Slovaškem, Madžarskem, v Avstriji, na Poljskem, v Italiji ter Združenem kraljestvu in številne tovarne so morale prenehati obratovati. Vsako leto več sto tisoč hektarjev gozdov v južni Evropi uničijo požari. Podnebne spremembe naj bi še poslabšale razmere in v porastu so naravne nesreče, ki povzročajo strašno škodo v smislu izgube življenj, okoljske škode in zmanjšane gospodarske dejavnosti. Nujno je preprečevati, raziskovati in ustrezno upravljati to tveganje.
Glede na Mednarodno strategijo ZN za zmanjševanje nesreč lahko boljše mestno načrtovanje na obalnih območjih in ohranjanje ekosistemov zmanjša vpliv naravnih nesreč. Po drugi strani bi bilo treba okrepiti mehanizme za civilno zaščito, poenostaviti instrumente EU za odzivanje in poskrbeti za večjo prožnost pravil za izvajanje predpisov. Gospod predsednik, govorili ste o Solidarnostnem skladu. Nepojmljivo je, da je Svet ohranil blokado na nov predpis o Solidarnostnem skladu, ki ga je odobril Parlament. Opozorila bi tudi, da je Parlament nedavno odobril predlog za ustanovitev Evropskega observatorija za sušo. Večje vlaganje v preprečevanje in boljša skrb pri pripravi in usposabljanju osebja lahko tudi močno pripomoreta k temu.
Dirk Sterckx
v imenu skupine ALDE. - (NL) Gospod predsednik, seveda je naše prvo sočutje namenjeno žrtvam. V moji matični državi so štirje ljudje umrli in slišim, da je tudi v drugih državah več sto in tisoč ljudi utrpelo ogromne finančne in čustvene izgube za njihova podjetja in domove. Naše prve misli so seveda namenjene njim. V zadnjih tednih, mesecih, celo letih se je veliko število držav članic srečevalo s težavami z vodo, to je s poplavami. Imam vprašanje za Komisijo. Ali mislite, da bi bilo pri ocenjevanju teh dogodkov koristno zbrati strokovnjake iz različnih držav članic, iz različnih regij, in jim dati možnost, da nam povedo svoja mnenja o preteklih dogodkih, da bomo lahko dobili boljši vpogled v vzroke? To je zelo zapletena zadeva, vendar bomo lahko po mojem mnenju, če bomo lahko dognali vzroke, s temi strokovnjaki razpravljali tudi o pomoči. Menim, bi bila primerna analiza tveganja vsakega porečja, takšna kot so tiste, ki smo jih izvedli za okolje v direktivi o vodah. Prav tako se moramo posvetovati z njimi o preprečevalnih ukrepih. Kako lahko preprečimo, da se takšna nesreča ponovi? Namreč zato, ker še vedno pričakujemo močne padavine in te bodo zgoščene na posameznih območjih; to je bil nenazadnje vzrok za poplave. Nazadnje, če potem doživimo nove izredne razmere, bomo morali zagotoviti, da bomo lahko izvedli bolje usklajene ukrepe za izboljšanje odvodnjavanja. Komisijo bi rad zaprosil, naj zbere strokovnjake, da bomo lahko ustrezno ocenili sedanje nesreče.
Isabelle Durant
v imenu skupine Verts/ALE. - (FR) Gospod predsednik, tudi jaz bi rada v imenu skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze izrekla svoje sožalje vsem družinam in vsem ljudem, ki so jih prizadele te tragične poplave, vsem tistim, ki so izgubili ljubljene osebe in vsem tistim, ki so utrpeli gmotno škodo. Vendar pa bi prav tako rada omenila vse gasilce, reševalce in prostovoljce, ki so bili zadnjih nekaj tednov zelo dejavni na vseh prizadetih območjih, in se jim zahvalila.
Žrtvam bo treba pomagati in jih povrniti škodo ne le zelo kratkoročno, ampak tudi v prihodnjih mesecih. Najti bomo morali tudi ustaljeno in inovativno politiko, ki rešuje temeljne vzroke problema, in Komisiji predlagam tri vrste ukrepov.
Najprej moramo izvesti obnovitvene in gradbene projekte za manjšo neprepustnost prsti, ker je treba vsako izgradnjo industrijskega območja, trgovskega centra ali stanovanjskega kompleksa načrtovati tako, da se prepreči povečanje neprepustnosti prsti. Ta določba ne velja le za poplavna območja.
Drugič, pregledati moramo svoje kmetijske prakse. Intenzivne kmetijske politike so povzročile večjo ranljivost tal za nenadne vremenske spremembe. Zato bi morali v tej smeri okrepiti vse kmetijsko-okoljske ukrepe.
Nazadnje pa gre za opozarjanje in usklajevanje mest, da se bodo lahko pripravila na takšne dogodke, ko se zgodijo, in jih reševala. Menimo, da komunikacija in mobilizacija včasih nista bili dovolj hitri in nedvomno bo treba premisliti o dejavnejših postopkih za usklajevanje širjenja opozoril v zvezi z vodo.
Zato predlagam, da bi morala Evropska unija pregledati vse svoje politike - politike preprečevanja in dejavne politike na vseh drugih področjih - in razviti takšne, ki so lahko v pomoč pri tej zadevi, drugače se bomo čez nekaj mesecev, ko se pojavijo naslednje precej izredne vremenske razmere, znova znašli tu in izražali svoje sožalje žrtvam - ljudem, družinam in podjetjem. Menim, da bi se morali temu izogniti, in to lahko storimo v vseh svojih politikah.
Julie Girling
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, tudi moja skupina izraža svoje iskreno sožalje prizadetim. S tem imam zelo osebne izkušnje; zagotovo je bila poplava v moji domači regiji tista, ki me je prvič pripeljala v stik z Evropskim parlamentom in zagotovo me je navdihnila, da sem sčasoma poslala poslanka, torej je bila sprostitev Solidarnostnega sklada v tem primeru zame zagotovo velik dogodek. Še ta teden pa smo imeli v Cornwallu, ki je v moji domači regiji, nove poplave.
Kar sem nameravala poudariti, je povedal že gospod Sterckx, a menim, da velja to ponoviti. Menim, da je zgodnje opozarjanje pomembno, a vsi vemo, kako hitro napreduje vreme in kako hitro se vreme spreminja. Sprašujem se, ali je denar res dobro porabljen, če ga mnogo vlagamo v zgodnje opozarjanje glede vremena, ki že obstaja. Tu gre za to, kaj ukrenete, ko dobite opozorila. Kakor je povedal gospod Sterckx, bi lahko Evropa zagotovo dodala veliko vrednost, če bi imela položaj, v katerem bi se lahko učili drug od drugega.
Vem, da so nam bile v primeru Gloucestershire, od koder sem prišla, po poplavah v veliko pomoč zveze zlasti z avstrijskimi regijami, kjer so imeli veliko izkušenj na področju poplav v zelo visokih predelih. Mi tega nismo imeli.
Menim, da bi bilo zelo dobro, da bi se Komisija osredotočila na vzpostavitev nekaterih regionalnih povezav, da bi se lahko drug od drugega učili o tem, kako lahko to obvladujemo, ker problem očitno ne bo izginil.
Lothar Bisky
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, v imenu Konfederalne skupine Evropske združene levice/Zelene nordijske levice bi rad izrazil svoje sočutje žrtvam in prizadetim. Vse skupine v Parlamentu se glede tega strinjajo. Prav tako se strinjamo, da moramo hitro zagotoviti pomoč. Mnogo pametnih stvari je že bilo povedanih. Ni potrebno, da jih ponavljam, a popolnoma jih podpiram. Rad pa bi izpostavil še en vidik in to je dolgoročna škoda. Ne smemo pozabiti, da bodo imele mnoge od posledic trajnejši vpliv na naravno okolje, kot ga lahko zdaj pričakujemo. Zato se mi zdi pomembno, da se Solidarnostni sklad in ukrepi, o katerih govorimo, usmerijo v te dolgoročne posledice naravnega uničenja.
Rad bi podal še zadnjo pripombo. Lahko sedimo tu in razpravljamo o tem vprašanju, a najpomembneje je, da zagotovimo podporo ljudem, da bodo lahko sami začeli organizirati pomoč, ker bolje razumejo lokalne pogoje, kot jih razumemo mi tu v Parlamentu.
Mara Bizzotto
Gospod predsednik, gospe in gospodje, v imenu svoje skupine bi rada izrazila svojo solidarnost z vsemi državljani, ki so jih prizadele poplave. Vseeno pa bi rada govorila o svoji regiji, regiji s 5 milijoni prebivalcev, kjer so poplave prizadele 500 tisoč ljudi, udeleženih je bilo 131 občin, 7 tisoč ljudi je bilo razseljenih, 140 km2 je bilo poplavljenih, tri bolnišnice in zdravstveni objekti so bili evakuirani in umrli sta dve osebi. Kmetijstvo je bilo močno prizadeto in 23 % podjetniškega sistema Benečije je prav tako čutilo celoten vpliv. S tem vam želim le podati predstavo razsežnosti te nesreče.
Evropa mora narediti več. Evropa mora sprostiti Solidarnostni sklad in vemo, da sklada ni mogoče sprostiti, če proračun ni sprejet. Popolnoma lepo in prav je, da sedimo tu in razpravljamo o velikih strategijah, razvojnih načrtih in mitičnih programih: Evropa bi morala vlagati več tudi v raziskave in preprečevanje hidrogeološkega tveganja, spodbujati odgovorno načrtovanje rabe tal in zagotavljati spodbude za uporabo in razvoj sistemov za zgodnje opozarjanje.
Več bi morala vlagati v hidravlične protipoplavne objekte, ker so naše reke tvegane in še naprej ogrožajo življenja naših državljanov. Zato iskreno upam, da se bo Evropa vsaj enkrat odzvala in poskrbela, da se bo njen glas slišal, ker je pogosto obtožena, da je preveč odmaknjena od svojih državljanov.
Predsednik
Razprava je končana.
Pisne izjave (člen 149)
Olga Sehnalová
Naravne in tudi industrijske nesreče, kot smo videli v nedavni tragediji razlitja strupenega blata na Madžarskem, so žal dokaj pogost pojav v Evropi. Verodostojnost Evropske unije kot organizacije, ki kaže solidarnost, ko je ta potrebna, je odvisna od sposobnosti zagotavljanja učinkovite in zlasti hitre pomoči prizadetim območjem in njihovim državljanom. Tu je najpomembnejše vprašanje čas. Pravila, ki urejajo kakršno koli pomoč, bi zato morala biti čim bolj prožna, zlasti pri čezmejnih nesrečah. Pogoj doseganja opredeljene pričakovane ravni škode, ne glede na obseg prizadetega območja in na intenzivnost škode, se zdi nezadosten. Dejansko je nemogoče kar koli predvideti. Zato popolnoma podpiram spremembe, usmerjene v učinkovito in hitro sprostitev sredstev. Zmožnost pomoči našim lastnim državljanom je po mojem mnenju pomemben pozitivni element pri dojemanju EU. Kako bi lahko bolje dokazali, da je Evropa na voljo svojim državljanom?
