Enominutni govori o zadevah političnega pomena
Predsednik
Naslednja točka so enominutni govori o zadevah političnega pomena.
Elena Băsescu
(RO) Pozdravljamo podpis sporazuma o projektu Nabucco 13. julija v Ankari. Vsekakor pa plin ni edini vir energije, ki ga imamo evropske države na voljo. Enak pristop moramo ubrati pri dobavljanju surove nafte za Evropo, in sicer s spodbujanjem južnega koridorja.
Parlamentu je bil podan predlog za projekt, ki ima enak strateški pomen kot Nabucco. Govorim o panevropskem naftovodu Constanza-Trst. Naftovod bo omogočal prenos naftnih virov iz Kaspijskega morja prek gruzijskega terminala v Supsi in nato prek pristanišča v Constanzi do Trsta.
Našim državam in državljanom lahko zagotovimo energetsko varnost samo z diverzifikacijo virov in poti za dobavo nafte in plina. S tem v mislih je Romunija že začela z razvojem pristaniškega terminala v Constanzi, da bi lahko sprejemal utekočinjen zemeljski plin in ga distribuiral drugim porabnikom v Evropi.
Marc Tarabella
(FR) Gospod predsednik, v tej minuti, ki jo imam na voljo za govor, želim opozoriti na pozitivne posledice - kot vemo že vsi v Parlamentu - uspešnega izida glasovanja Ircev o Ustavni pogodbi. Takšen volilni izid pomeni, da bomo odslej v odborih, zlasti v Odboru za kmetijstvo, in tudi na plenarnih zasedanjih Parlamenta soodločali. Parlament se bo postavil ob bok Svetu, kar je v demokratičnem smislu nedvomno zelo velik napredek.
Ob tej priložnosti bi želel poudariti, da glede na to, da je velika večina naših irskih prijateljev danes podprla Ustavno pogodbo in da poljski predsednik - sodeč po tem, kar je predsednik Parlamenta pravkar povedal - prav tako namerava podpisati pogodbo, potrebujemo le še privolitev češkega predsednika. Zato bi prosil vse kolege in kolegice iz različnih političnih skupin, da poskušajo v okviru svojih pristojnosti prenesti svojim češkim sogovornikom sporočilo, da je to Pogodbo resnično nujno podpisati - še toliko bolj, ker je češki parlament v to že privolil. Vse, kar mora predsednik storiti, je podpisati ta dokument in tako usmeriti državo na demokratično pot napredka s ciljem večje demokracije v Evropi.
Luigi de Magistris
(IT) Gospod predsednik, govoril bi o tragediji v Messini - na katero nas je danes že spomnil predsednik Evropskega parlamenta -, ki je terjala več deset žrtev. V Italiji so zopet poročali o tragediji, italijanski predsednik vlade pa je celo dejal, da je bila predvidljiva. Morda je res bila predvidljiva, a ni bilo storjeno nič za njeno preprečitev. Nič pa ni bilo storjeno zato, ker je na tistem območju vladavina cementa, "cementne mafije" in tudi "gozdne mafije" z njenimi gozdnimi požari.
Evropski parlament bi vsekakor moral preučiti, kako vlagati javna finančna sredstva in pomoč Evropske unije v različne oblike regionalnega razvoja, da zagotovimo, da se gradbena dela izvajajo pravilno in da se zmanjša resna okoljska škoda, ki pri tem nastaja. Javna sredstva prepogosto pristanejo v žepu kriminalnih združb, skorumpiranih politikov in mafije.
V tem parlamentarnem obdobju se moramo zato osredotočiti na porabo javnih sredstev, ki so dejansko namenjena obnovi narave, zaščiti naravnih virov, spodbujanju ekološko usmerjenega gospodarskega razvoja in ustvarjanju novih delovnih mest. Ne smejo se več dogajati strahotne tragedije, kot je bila ta v Messini.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospod predsednik, rad bi se postavil v bran poljski manjšini v Litvi, ki je bila nedavno tega podvržena diskriminaciji. Priča smo bolečemu paradoksu, kajti pred vstopom Litve v Evropsko unijo so bili Poljaki v Litvi, ki so v nekaterih regijah večinski prebivalci, v boljšem položaju kot sedaj, ko je Litva članica EU.
Samouprava v regiji Šalčininkai mora do 14. oktobra odstraniti poljska imena ulic, kar je v nasprotju z evropskimi standardi in Evropsko listino o lokalni samoupravi. Marca 2008 je bila na podlagi litovskega zakona okrnjena neodvisnost poljskega šolskega sistema. V letu in pol so se zaprle štiri šole s skupno 45 razredi, 107 razredom pa še grozi zaprtje. Poljske priimke prisilno spreminjajo, da zvenijo litovsko. Nenazadnje pa veliko Poljakov še ni dobilo povrnjenega premoženja, ki so ga zasegli sovjetski komunisti po letu 1939 ali po letu 1944.
Pozivam Evropski parlament, da brani Poljake v Litvi v skladu z evropskimi standardi na področju človekovih pravic in pravic manjšin.
João Ferreira
(PT) Gospod predsednik, slišimo optimistične izjave, ki že napovedujejo začetek konca krize. Te izjave pa žal postavlja na laž vsakodnevno življenje. Razmere na severu Portugalske to lepo ponazarjajo. Samo v okrožju Braga se je v zadnjih tednih zaprlo deset podjetij, 300 delavcev pa je ostalo brez zaposlitve. Veliko drugih podjetij čaka podobna usoda.
Situacija je še posebej resna v sektorju tekstila in oblačil: to je eden izmed sektorjev v Evropski uniji, ki ga je vedno večja liberalizacija svetovne trgovine najhuje prizadela. V tej tragični situaciji nujno potrebujemo rešitve - drugačne od političnih smernic, ki so nas spravile v to stanje.
Izvedba zaščitnih ukrepov je ključnega pomena, zlasti v sektorjih, ki jih posebej izpostavijo države članice, saj bomo le tako lahko obdržali delovna mesta, ustvarjali nova ter omogočili nadaljnje poslovanje podjetij, s tem pa tudi stopili korak naprej pri vzpostavitvi - to vprašanje je že bilo zajeto v resoluciji Parlamenta - programa Skupnosti za podporo sektorju tekstila, pri čemer bi bila ustrezna sredstva namenjena regijam z najbolj omejenimi možnostmi, ki so odvisne od tega sektorja.
Paul Nuttall
Gospod predsednik, izpostaviti bi želel potuhnjeno in nedemokratično prepoved uporabe žarnic z žarilno nitko po vsej Evropski uniji. Prva direktiva je izvedbene ukrepe posredovala Evropski komisiji, kar pa je dejansko pomenilo, da se ureditev lahko sprejme brez soglasja tega fiktivnega "zbora poslancev" in mojega resničnega parlamenta v Westminstrski palači. Prepoved je zrežirala politična elita in jo meni nič, tebi nič sprejela brez razprave.
Ljudje so bili odrinjeni na stranski tir, pravzaprav pa vemo, da je Evropska unija v takšnih manevrih zelo dobra. Samo poglejte, kaj se je zgodilo z Lizbonsko pogodbo. Dopustili so, da se je to zgodilo, žal v dogovoru z britansko konzervativno stranko, ki je, kar zadeva evropska vprašanja, Jekyll in Hyde britanske politike. V Veliki Britaniji govorijo eno, nato pa tu v odboru obrnejo ploščo.
Da zaključim, na predvečer prve svetovne vojne se je britanski zunanji minister sir Edward Grey zbal, da bodo po vsej Evropi ugasnile luči. Čestitam Evropski uniji, saj s svojo obsedenostjo s tem neznanstvenim kultom okrog podnebnih sprememb, ki naj bi jih povzročil človek, dokazuje, da je bila ta žalostna prerokba sira Edwarda še kako pravilna.
Krisztina Morvai
Gospod predsednik, danes smo veliko govorili o Lizbonski pogodbi in tudi o tem, da med Evropejci krepi solidarnost. V imenu madžarskega naroda vas sedaj pozivam k solidarnosti, saj smo od visokih uradnikov madžarske policije, ki so občutljivi na vprašanje človekovih pravic, zanesljivo izvedeli, da bo na tretjo obletnico tako imenovanega "krvavega ponedeljka" iz leta 2006 (23. oktobra) madžarska policija uporabila silo nad Madžari, ki se bodo udeležili demonstracij ali spominskih slovesnosti.
Pozivam poslance Evropskega parlamenta, da nam priskočijo na pomoč in ta dan obiščejo Budimpešto kot opazovalci za človekove pravice. Prav tako bi si želela, da bi od vas to zahtevali tudi vaši volivci. Prosim vas, da se na internetu sami prepričate o kršitvah človekovih pravic in množičnih policijskih brutalnostih na Madžarskem ter poskrbite, da se to nikoli več ne zgodi. Prosim vas, da pridete in izkažete solidarnost, ki je bila danes tako pogosto omenjena.
György Schöpflin
(HU) Opozoril bi na slovaški zakon o jeziku, ki že od sprejetja povzroča veliko zaskrbljenost. V zadnjih nekaj tednih smo ugotovili, da je bila zaskrbljenost povsem upravičena, saj morajo ne glede na to, da zakonsko predpisane kazni še niso bile uporabljene, državni uslužbenci govoriti samo slovaško. To pomeni, da poštni uslužbenci, gasilci in policisti, katerih materni jezik je madžarščina, med delovnim časom ne smejo uporabljati svojega maternega jezika.
Torej, če se na policista na Slovaškem obrnem v madžarskem jeziku, mi mora odgovoriti v slovaščini, četudi je madžarščina njegov materni jezik in njegovega odgovora v slovaščini ne razumem. Mimogrede, enako velja, če skušam govoriti angleško. Predlagam nov oglaševalski slogan za slovaški gostinski sektor: veseli smo tujih turistov na Slovaškem, a samo če se, preden stopijo v našo državo, naučijo slovaško. Dobrodošli v Absurdistanu!
Monika Flašíková Beňová
(SK) Predvidela oziroma pričakovala sem več takšnih napadov na Slovaško republiko, saj so enominutni govori za kolege iz Madžarske ali madžarske narodnosti idealna priložnost za udrihanje po Slovaški republiki.
Povedati moram, da me to zelo žalosti, saj od Evropskega parlamenta pričakujem, da bo dejansko reševal probleme, s katerimi se sooča Evropska unija. Že večkrat smo na plenarnih zasedanjih Evropskega parlamenta ponudili roko kolegom poslancem Evropskega parlamenta iz Fidesza in drugih strank, da bi skupaj obravnavali nerešene probleme ali vprašanja. To smo storili tudi glede zakona o jeziku in reči moram, da sem zelo razočarana, gospod predsednik, da se nihče od kolegov poslancev iz Madžarske ali madžarske narodnosti ni odzval povabilu, moji kolegi iz SMK (stranke iz Slovaške republike) pa so zapustili sejo, ko smo načeli to vprašanje.
Na spletni strani Parlamenta Slovaške republike je ta zakon objavljen v celoti in ugotovila sem, da etničnim manjšinam nikakor ne krati pravice do uporabe lastnega jezika.
Ramon Tremosa I Balcells
Gospod predsednik, španska vlada se je odločila, da bo železniška proga za visoke hitrosti med Barcelono in Perpignanom potekala prav pod katedralo Sagrada Familia in tako ogrozila spomenik, ki ga je UNESCO leta 1984 uvrstil na seznam svetovne dediščine in ga je lani obiskalo tri milijone turistov. Izgradnja novega predora v neposredni bližini temeljev katedrale Sagrada Familia lahko na stavbi povzroči nepopravljivo škodo.
Španska vlada pravi, da ni nobenih težav, vendar pa so letos med vrtanjem predora za novo progo podzemne železnice v Barceloni v podobni strukturi tal beležili več nesreč z vrtalnimi stroji za predore. En vrtalni stroj se je zagozdil v bližini reke Llobregat in več mesecev te težave nihče ni uspel rešiti. Evropskim ustanovam želim sporočiti, da je katedrala Sagrada Familia izpostavljena tveganju zrušitve. Prosim vas, da preučite zadevo in ustavite dela, ki jih izvaja španska vlada, ter spremenite traso predora - da bomo ohranili to evropsko mojstrovino, ki je pomembna znamenitost v svetovnem merilu.
Oldřich Vlasák
(CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, opozoril bi rad na problem zaviranja v zvezi s povabilom Avtonomnim sindikatom vlakovodij Evrope (ALE), da se pridružijo železniškemu odseku Odbora za socialni dialog. Od leta 2005 ta organ združuje več kot 100 000 članov iz 16 evropskih članskih organizacij vlakovodij in si prizadeva, da bi ga priznali kot polnopravnega socialnega partnerja v odseku Odbora za socialni dialog, ki se ukvarja z železniškim prometom. Kljub dolgim pogajanjem z Evropsko federacijo delavcev v prometu, ki je trenutno edini zastopnik delavskih interesov v tem odboru, še vedno nismo uspeli doseči kompromisa, ki bi Avtonomnim sindikatom vlakovodij Evrope omogočil neposredno zastopanje interesov svojih članov. Menim, da je to resnično obžalovanja vredno. Socialni dialog, kot ga je potrdil Evropski parlament, bi po mojem moral dopuščati pluralizem. Trdno verjamem, da nobena organizacija, pa četudi zastopa 80 % vseh zaposlenih v evropskem železniškem sektorju, nima pravice do monopola in zato pozivam stranke, vključno z Evropsko komisijo, da pripravijo vse potrebno za nadaljevanje pogajanj.
Georgios Toussas  
Gospod predsednik, direktive Evropske unije in zakoni držav članic o osemurnem delavniku ter nazadnjaška prestrukturiranja v splošnem ustvarjajo srednjeveške delovne pogoje ter med delavci povzročajo nezadovoljstvo in jih spodbujajo k demonstracijam. Jezni kmetje in ogorčeni delavci Evropsko komisijo vsak dan zasipajo s protesti.
Kot primer naj povem, da delovnik letalske posadke in pilotov, kot je opredeljen v Uredbi (ES) št. 1899/2006, presega 14 ur na dan in zato ogroža življenja zaposlenih in potnikov, kot so pokazale številne znanstvene raziskave.
Evropska unija ne upošteva znanstvenih raziskav, saj se podreja zahtevam monopolnih poslovnih skupin, ki nočejo žrtvovati niti evra iz svojega dobička za zdravje zaposlenih in varnost leta.
Pozivamo, da se delovni čas letalske posadke in pilotov zmanjša in da se ugodi upravičenim zahtevam zaposlenih. Poleg tega pa je Evropska komisija sprejela zavezo do Evropskega parlamenta in tudi do delavcev.
Martin Ehrenhauser
(DE) Gospod predsednik, celoten postopek ratifikacije Pogodbe o reformi iz Lizbone je tragedija za demokracijo in tudi za Evropsko unijo. Morda mi boste dovolili, da kot nov, mlad poslanec rečem, da so bili referendumi za vse državljane Evropske unije zgodovinska priložnost, da Evropejce vključimo v snovanje tega zelo elitističnega projekta Evropske unije. Imeli ste priložnost, da prek referendumov vdihnete življenje in duha v čustveno razvalino Evropske unije. A te priložnosti niste izkoristili. Ravno nasprotno, rekli ste "ne" neposrednejši demokraciji in "ne" udeležbi državljanov.
Lahko rečem samo, da to ni demokracija. Demokracija zahteva ločitev oblasti in jasno razmejitev opozicije in vlade. To je tisto, za kar se zavzemamo in borimo.
László Tőkés
(HU) Gospod predsednik, naj najprej povem, da to, kar je povedala gospa Beňová, ni res. Pet mladih Madžarov je že pet let v zaporu v Srbiji zaradi pijanskega razgrajanja v mestu Temerin na jugu. Obsojeni so bili na 10 do 15 let zapora. Obsojeni so bili na skupaj 61 let zapora in njihov primer so nacionalisti uporabili v svoji volilni propagandi. Tako stroge kazni niso doletele niti tistih, ki so v balkanski vojni zagrešili vojne zločine. V istem obdobju je bilo v Srbiji pretepenih okrog 300 Madžarov, brez kakršnih koli pravnih posledic. Razmerje je tako 300 proti 1.
Evropski parlament je januarja 2005 v Srbijo poslal delegacijo za ugotavljanje dejstev. Že od takrat čakamo, da bo Pododbor za človekove pravice obravnaval poročilo o preiskavi brutalnega pretepanja Madžarov. Pozivam Parlament in predsednika Jerzyja Buzeka, da zagotovita izpustitev teh mladih mož iz zapora. EU mora Srbiji postaviti predpogoj za pridružitev, in sicer, da naj svoj pravosodni sistem vodi brez diskriminacije in namesto izrekanja ustrahovalnih, prejudiciranih sodb raje lovi resnične zlikovce - srbske vojne zločince.
Zigmantas Balčytis
Gospod predsednik, moja domovina, Litva, je v mnogočem podobna Irski in odločitev Ircev, da podprejo Lizbonsko pogodbo, je nedvomen dokaz želje vseh naših državljanov po močnejši in učinkovitejši Evropi. Jasno je pokazala, da v času krize ne moremo ukrepati vsak po svoje, če želimo svojim narodom zagotoviti blaginjo.
Bolj kot kdaj koli prej mora Skupnost govoriti soglasno, osnova za to pa je solidarnost med državami članicami. Evropa preživlja težke čase. Reforme, ki jih predvideva Lizbonska pogodba, bodo spodbudile učinkovitejšo institucionalno strukturo, ki bo nedvomno povečala koherentnost politik na mnogih področjih. To je resnično velik dosežek za Evropo in tudi za vsakega posameznika.
Še enkrat čestitam Ircem za njihovo neomajno željo po boljši in uspešnejši Uniji.
Frédérique Ries
(FR) Gospod predsednik, v ponedeljek - tega gotovo ni nihče spregledal - so proizvajalci mleka iz štirih koncev Evrope ponovno demonstrirali v Bruslju, da izrazijo svojo obupanost in razočaranje zaradi znižanja cen mleka, zaradi česar ne morejo nadaljevati s svojim delom. Še več, na kocki je njihova prihodnost.
Poziv k spremembi uredbe danes podpira velika večina držav članic oziroma mlečni G20, kot ga bomo sedaj imenovali. Menim, da je sedaj napočil pravi čas za sprejetje odločitve, vsekakor pa na naslednji seji Sveta ministrov za kmetijstvo - tedaj bo odločitev uradna -, ki bo 19. oktobra v Luksemburgu. Gre za izredno nujno vprašanje. Kriza takih razsežnosti ne sme postati predmet naročene študije, kot se je zgodilo pred dvema dnevoma.
Na kratko, imam dve vprašanji za predsednika Buzeka in upam, da mu jih boste posredovali. Kot vem, se je davi srečal s Cecilio Malmström, švedsko ministrico za evropske zadeve, in zanima me, ali mu je lahko potrdila zavezo predsedstva, da poišče hitro rešitev za to krizo v skladu z resolucijo, za katero smo glasovali na zadnjem delnem zasedanju.
Nazadnje pa naj omenim še skupino na visoki ravni, skupino strokovnjakov, ki se je izoblikovala predvčerajšnjim. Pred naslednjo uveljavitvijo Lizbonske pogodbe in po njej bo Parlament, kot vemo, postal enakovreden nosilec odločanja oziroma sozakonodajalec. Menim, da bi bilo smiselno, da tudi mi sodelujemo v tej tako pomembni skupini.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Avgusta je bil Marijus Ivanilovas, 35-letni Litvanec in direktor tiskarne dnevnega časopisa "Respublika", torej človek z redno zaposlitvijo in dohodkom, priprt v Belorusiji, nedaleč od Minska, in sedaj je že dva meseca brez sojenja ali dokazane krivde zaprt v zaporu v beloruskem mestu Zhodin. Pred nekaj dnevi je bil pripor gospoda Ivanilovasa podaljšan, kajti v dveh mesecih oblasti niso uspele najti nobenega dokaza za njegovo krivdo. Pomembno je povedati tudi to, da ima gospod Ivanilovas že od otroštva bronhialno astmo. Kolikor je njegovim staršem znano, je zaprt v celici, v kateri je 26 zapornikov in le 6 postelj, zaporniki pa ves čas kadijo. Marijus ima astmatične napade, vendar mu ne dovolijo prejemati predpisanih zdravil, ne morejo ga obiskati njegovi bližnji in niti litovski konzul. Gospod predsednik, to se dogaja v državi, ki je naša soseda. Na tak način ravnajo z državljanom države članice EU - Litve! Pozivam vas, da ukrepate v skladu s svojimi pooblastili in zagotovite takojšnjo izpustitev Marijusa Ivanilovasa, saj ni nobenih dokazov o njegovi krivdi, obtožba pa je neutemeljena. Gospodu Ivanilovasu mora biti dovoljena vrnitev v Litvo. Potrebuje takojšnjo zdravniško pomoč.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Prejšnji december je Evropska unija sprejela zgodovinsko zavezo, da zmanjša emisije ogljika in s tem utrdi svoj vodilni položaj v boju proti podnebnim spremembam.
Lahko smo ponosni na vlogo, ki jo je odigral Evropski parlament pri sprejetju zakonodaje, ki vsebuje določbe za zmanjšanje ravni onesnaževanja in tudi posebne ukrepe za izpolnitev teh zavez, kar nam bo pomagalo ugotoviti dvig svetovne temperature.
Na pogajanjih v Köbenhavnu decembra moramo dobiti trdne zaveze glede zmanjšanja emisij in glede višine finančne podpore državam v razvoju za ublažitev vplivov podnebnih sprememb in prilagoditev nanje. Vendar pa zakonodaja na področju podnebnih sprememb v Združenih državah ne more biti sprejeta pred konferenco v Köbenhavnu, čeprav si bo Obamova administracija prizadevala voditi pogajanja brez jasnih pooblastil.
Skupnega stališča Evropske unije ne smemo zapraviti. Ključnega pomena je, da smo soglasni in da spodbudimo ostale države, da pri zmanjšanju emisij sledijo našemu zgledu.
Sergej Kozlík
(SK) Madžarski predstavniki evropsko javnost zavajajo s številnimi neresnicami. Trdijo na primer, da so državljani lahko kaznovani, če uporabljajo manjšinski jezik, da bodo zdravniki madžarske narodnosti svoje delo lahko opravljali le v uradni slovaščini ali da se morajo verski obredi opravljati samo v uradnem jeziku.
Pravkar smo lahko poslušali nesmisle madžarskih poslancev o policistih, ki turistom ne smejo odgovoriti v madžarščini ali angleščini. Nič od tega ne drži. Ravno nasprotno, spremenjeni zakon povečuje možnosti uporabe etničnega manjšinskega jezika v primerjavi s predhodnim. Sprememba ne zadeva zasebnega komuniciranja med državljani in ne omogoča izrekanja kazni posameznikom. Ustreznost spremenjenega zakona z mednarodnimi standardi so potrdili evropski organi, pristojni za manjšine - visoki komisar OVSE Knut Vollebæk in komisar EU Leonard Orban. Menim, da madžarska skupnost to zadevo izrablja, da bi prikrila naraščajoč ekstremizem in poboj Romov na Madžarskem.
Joanna Senyszyn
(PL) Gospod predsednik, z obžalovanjem vas obveščam, da se na Poljskem krši pravice ljudi, ki izstopijo iz katoliške cerkve. Proti volji apostatov se njihovi osebni podatki ne izbrišejo iz župnijskih arhivov. Ravno nasprotno, še naprej se uporabljajo. To je navodilo glede zaščite osebnih podatkov v okviru dejavnosti katoliške cerkve na Poljskem. Del navodil, o katerih govorimo, ne temelji na veljavnem Zakonu o varstvu osebnih podatkov, ampak - dobro prisluhnite - na določbah Zakonika kanonskega prava.
Kako je mogoče, da na Poljskem, ki zagovarja pravno državo, kanonsko pravo prevlada nad zakonom, ki ga izda nacionalni parlament? Zakaj Zakonik kanonskega prava ureja pravice državljanov, ki niso katoliki? Kako je mogoče, da glavni inšpektor za varstvo osebnih podatkov nima pooblastil za pregled cerkvenih arhivov? Samo ena razlaga je možna: Poljska je cerkvena država. Evropski parlament bi se moral odzvati na to.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Danes nameravam govoriti o najpomembnejšem dogodku, ki se je nedavno odvijal v Evropski uniji, in sicer o uspešnem izidu referenduma na Irskem za ratifikacijo Lizbonske pogodbe.
Rad bi tudi delil občutke kolegov in kolegic, ki so danes že imeli priložnost čestitati Ircem, da so tako odločno izrazili svojo voljo, da želijo nadaljevati s procesom evropskega vključevanja na politični ravni. Niso podlegli populističnim izjavam, ki so pozornost usmerjale na nekatere negativne posledice, saj bo ta Pogodba precej očitno pripomogla k učinkovitejšemu in demokratičnejšemu poslovanju evropskih ustanov.
Prav tako menim, da je dolžnost češkega predsedstva, da spoštuje zaveze, sprejete ob pogajanju o tej Pogodbi, in da ne zavira njenega izvajanja brez utemeljitve. To Pogodbo potrebujemo, da v razvoju EU vsaj za nekaj časa zapremo institucionalno poglavje in se lahko dejavneje vključimo v politike EU. Zadnji dve državi, Poljska in Češka republika, morata čim prej ratificirati Lizbonsko pogodbo, tako da se lahko ljudje zaposlujejo na novih delovnih mestih, ki jih predvideva Pogodba na ravni Komisije in Sveta.
Edit Bauer
(HU) Na zadnji parlamentarni seji je bilo veliko besed o slovaškem jeziku, enako kot danes. To ni naključje. Ne glede na različne izjave pa ta zakon manjšinam omejuje uporabo lastnega jezika, čeprav je res, da se manjšinski jeziki lahko uporabljajo tudi v zelo majhnem segmentu javnega življenja. Vsekakor pa ni res, da se izogibamo razpravi o tej zadevi, kajti če se poskušate o tem dogovoriti v petih minutah pred desetimi novinarji, vam to verjetno ne bo uspelo. Pozornost bi rada usmerila na dejstvo, da je bil ta zakon pripravljen slabo in zlonamerno ter da vzpostavlja pravno negotovost, saj je slovaško Ministrstvo za kulturo v dveh dnevih za nekatere člene zakona podalo tri različna pojasnila.
Zasejal je strah med ljudi. Znanih je že več primerov, ko so delodajalci od svojih zaposlenih zahtevali, da govorijo slovaško. Globoko obžalujem, da moram to zadevo sprožiti v Parlamentu. Upam, da nam bo Lizbonska pogodba dala možnost, da ustrezno obravnavamo človekove pravice in pravice manjšin.
Josefa Andrés Barea
(ES) Gospod predsednik, piratstvo je velik problem za Parlament, države članice in seveda tudi Španijo, saj je bila ravno sedaj španska ribiška ladja s šestintridesetčlansko posadko na krovu ugrabljena v vodah Indijskega oceana.
Prva stvar, ki jo želim storiti, je izraziti svojo solidarnost s posadko in njihovimi družinami ter seveda podpreti špansko vlado, ki si prizadeva za njihovo takojšnjo izpustitev.
Ne glede na vse pa ne govorimo o problemu, ki zadeva le španska plovila za ribolov tunov, ampak o problemu, ki zadeva tri države - Francijo, Italijo in Španijo -, ki izvajajo ribolovne dejavnosti v mednarodnih vodah, izven somalijskega izključnega območja. Zato pričakujemo mednarodni odziv ter skupne evropske preprečevalne in odzivne ukrepe. Več sredstev je treba nameniti izboljšanju Operacije Atalanta, ki že poteka in je uspešno zmanjšala število ugrabljenih plovil v letu 2009 v primerjavi z letom 2008.
Nazadnje bi se želela dotakniti še podpore, ki bi jo morali izraziti mednarodnemu vrhu o piratstvu v Somaliji, kajti če želimo odpraviti te probleme na kopnem, moramo izboljšati mednarodne odnose in okrepiti mednarodni dialog.
Chris Davies
Gospod predsednik, mnogi v Parlamentu so danes čestitali Ircem za njihovo razumno odločitev, da se ne odzovejo pozivom Nigela Faraga in Stranke za neodvisnost Združenega kraljestva ter s tako veliko večino glasujejo za Lizbonsko pogodbo.
Poslanci bi lahko sočustvovali tudi z Britanci, saj moramo gospoda Faragea prenašati vsak dan. Dvotretjinski večini na Irskem pravi "zmaga nasilnežev". Njegove besede so tipične zanj, saj je znan kot človek, ki izkrivlja dejstva in zavaja, včasih pa kar odkrito laže o Evropski uniji. Novinarji pa vse prevečkrat njegovih izjav ne preverijo.
Vseeno pa se hiperbola lahko spremeni v norost. Sedaj kampanjo na Irskem primerja z brutalnostjo zadnjih volitev v Zimbabveju. Pogodbo, ki vsaki državi daje pravico, da se umakne iz Unije, opisuje kot konec neodvisnosti. Vseeno pa bi morali pokazati sočutje. Parlament ima na voljo zdravstveno službo. Gospod predsednik, predlagam vam, da gospode v belih haljah prosite, da našemu kolegu ponudijo svoje storitve. Blebetanja o Evropi ga sicer ne bodo uspeli ozdraviti, vendar pa bodo morda poskrbeli vsaj za to, da se ne zaduši z njimi.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Tu, v Evropskem parlamentu, bi želel spomniti na izjavo poljskih in nemških škofov ob 70. obletnici začetka 2. svetovne vojne. V tem posebnem času, ko se veliko ljudi spominja travmatičnih dogodkov, so še zlasti izpostavili, da moramo poskrbeti, da mlajša generacija spozna pravo in celotno resnico o preteklosti ter na njej zgradi skupno prihodnost.
Nemogoče je, da se ne bi spomnili na prvo pismo poljskih škofov nemškim škofom leta 1965, ki je spodbujalo k spravi in vzpostavitvi partnerskih odnosov med državama.
Tako se tudi danes, enako kot tedaj, zavzemamo za graditev zaupanja in prijateljskih odnosov med obema narodoma. Vendar pa smo se, čeprav smo stopili na isto pot k spravi, znašli vsak na svojem koncu. Ustvarimo skupaj skupno Evropo, Evropo sodelovanja in prijateljstva, Evropo vrednot, ki imajo krščanske korenine in so ustanoviteljem Evropske skupnosti služile kot temelj za njeno izgradnjo. V prid naše skupne prihodnosti moramo prisluhniti opozorilom in priporočilom, ki jih posreduje skupna izjava poljskih in nemških škofov.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospe in gospodje, danes smo že veliko govorili o manjšinskih vprašanjih. Zato bi želel v zvezi s tem podati pozitiven primer. Srbija je sprejela zakon o kulturni avtonomiji, ki je edinstven v vsej Evropi in je pozitiven ne le za celotno Evropsko unijo, ampak tudi za vso Evropo.
V skladu s tem zakonom lahko 13 manjšin, vključno s slovaško, romunsko in madžarsko, neposredno voli svoje državne svete. Ti državni sveti se financirajo iz proračuna in lahko v okviru kulturne avtonomije upravljajo in nadzorujejo ustrezne ustanove. Drugi nauk, ki ga lahko potegnemo, je ta, da so pri pripravi zakona sodelovale tudi manjšine. Zato je lahko Srbija zgled mnogim državam članicam EU, kot so Francija, Slovaška in druge, kako naj zakonsko zagotovijo pravice manjšin. To je tudi pripomoglo k velikemu napredku Srbije na poti k evropskemu povezovanju.
Iuliu Winkler
Gospod predsednik, ker sem madžarski poslanec iz Romunije, danes ne bom govoril o slovaščini, čeprav bi na žalost imel zelo dober razlog za to. Namesto tega želim govoriti o naši današnji odločitvi, da imenujemo poseben odbor za gospodarsko krizo.
Ta odločitev kaže na odgovornost Parlamenta glede največjega izziva, s katerim se Evropa trenutno sooča. Poseben odbor bo ponovno potrdil stališče Evropske unije glede novega svetovnega finančnega upravljanja, poleg tega pa bo sodeloval tudi z državami članicami, da bi se ukrepi Skupnosti izvajali kar se da uspešno in spodbujali trajnostno gospodarsko rast.
Ključnega pomena za nove države članice v osrednjem in vzhodnem delu Evrope je, da prejmejo potrebno podporo za oživitev gospodarstva. Usklajevanje oživitvenih prizadevanj mora biti učinkovitejše, boljša uskladitev pa ni le odgovornost vlad, ampak tudi Bruslja.
Soočamo se z najbolj zapleteno gospodarsko perspektivo, ki jo spremlja še neposredna nevarnost hudih družbenih nemirov. Zato mora Evropska unija izoblikovati najučinkovitejši odgovor na vedno slabše razmere v regiji, Parlament pa mora v tem odigrati vodilno vlogo.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Gospod predsednik, pred nekaj dnevi je bilo ugrabljenih 36 ljudi, ki so izvajali ribolov v vodah Indijskega oceana v skladu s sporazumom, ki ga je potrdila Evropska komisija.
15. septembra sem obsodila tvegane razmere ter nemoč in nezaščitenost teh delavcev. Predlagala sem nekaj konkretnih ukrepov, a ni bilo nič storjeno.
Žal smo se znašli v situaciji, ko govorimo o ugrabljenih ljudeh, ki jih zadržujejo pirati.
Zato prosim Evropsko komisijo, da pokaže svojo odločnost in predlaga državam članicam, da na ribiške ladje namestijo vojake, poleg tega pa prosim, da to priporočilo posreduje španski vladi, ker gre za učinkovit ukrep. Francija že izvaja te ukrepe in rezultati so vidni.
Parlament je v svoji resoluciji priznal, da je ribiški sektor nezaščiten, saj je bila prednost dana trgovski mornarici. Evropska komisija je to tudi uradno priznala na predvečer ugrabitve, zato zahtevamo, da zaščita velja tudi za ribiške ladje.
Prav tako pozivam predsednika, da izrazi in posreduje našo solidarnost in podporo ugrabljenim članom posadke in njihovim družinam ter da kapitana ladje po izpustitvi povabi v Parlament.
Ádám Kósa
(HU) Veliko smo že govorili o manjšinah. Pozornost pa bi želel pritegniti tudi k 50 milijonom invalidov, ki živijo v Evropski uniji. Menim, da so največja manjšina. Finančna kriza je ravno njih najhuje prizadela. Izpostaviti želim, da so ti ljudje vedno med prvimi, ki izgubijo službo ali se jim zniža dohodek, ki imajo manj priložnosti za preživljanje ter jim pada življenjski standard, da ne omenjam nenehnega krčenja podpore socialnim organizacijam, ki jih zastopajo.
Najpomembnejša lekcija sedanje krize je ta, da se splača vlagati v ljudi, tudi posamezno in tudi namesto drugih vrst vlaganj. Nosilci političnega in gospodarskega odločanja so odgovorni za to, da se invalidi upoštevajo. Zato vas pozivam, da storite, kar je v vaših močeh, da so pravičneje obravnavani. To poudarjam zato, ker ima lahko 50 milijonov ljudi zelo velik vpliv v Evropski uniji, zato je v našem interesu, da v družbi zagotovimo enake možnosti.
Nessa Childers
Gospod predsednik, seveda sem zadovoljna, da je Lizbonska pogodba v moji domovini uspela. Vendar pa smo danes popoldne lahko videli, da je razprava o Pogodbi o reformi nihala med stvarnostjo in zmedo, zato ne smemo obstati na poti, ki jo utira. Stvarnost je taka, da se je svet v zadnjih desetletjih zelo spremenil, saj nam veliko več držav sedaj konkurira na svetovnem trgu.
Preprosto povedano, Evropa mora biti bolj povezana, če želi uspevati. Pogodba evropske ustanove obvezuje, da se bolj odpirajo posameznim evropskim narodom. Listina o temeljnih pravicah to še posebej poudarja. Ne moremo si privoščiti delovati samo v interesu svojih lastnih držav; okrepiti moramo Unijo, ki jo vsak od nas predstavlja. Enako kot na referendumu moramo še naprej sporočati, kdo in kaj smo.
Iosif Matula
(RO) V sedanji gospodarski krizi so evropska sredstva za manj razvite regije v državah članicah ključni instrumenti za dosego konvergenčnih ciljev.
Dolg in dokaj zapleten proces poteka od takrat, ko se cilji opredelijo, do takrat, ko sredstva preidejo v prejemnikove roke, vse to pa ovira še cela vrsta birokratskih predpisov EU.
V času, ko poslanci Parlamenta poudarjamo učinke gospodarske krize in sprejemamo ukrepe za pospešitev postopka in poenostavitev predpisov za dostop do teh sredstev, imajo države članice le postopoma koristi od ukrepov in še to ne v celoti.
Zato želim v zvezi s tem omeniti poseben primer iz Romunije. Projekti, ki jih financira Evropski socialni sklad in katerih namen je izboljšati pogoje delavcev ter povečati število zaposlenih v določenih podjetjih, se še vedno srečujejo s težavami pri izvajanju.
Pozivam k uvedbi ukrepov za poenostavitev postopkov za pridobivanje sredstev in njihovo pospešitev, da se poenostavi ustvarjanje novih delovnih mest v evropskih regijah.
Alan Kelly
Gospod predsednik, skrajno nujno pozivam Parlament, da poskrbi, da delavci iz srednjezahodne Irske, in sicer iz regij Limerick, Kerry in Tiperary, ki so bili zaposleni v Dell Computers in njegovih dobaviteljih, čim prej dobijo 14,8 milijona EUR, kot jim je bilo obljubljeno. Ta denar je predsednik Komisije med nedavnim obiskom Limericka obljubil iz sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji. Obljube se ne sme prelomiti in zadevo je ne glede na vprašanja protokola in upravljanja sklada treba nemudoma rešiti. Parlament ne sme zadrževati teh sredstev, ki bodo regiji dala prepotrebno gospodarsko spodbudo. Ocenili so, da je podjetje Dell skupaj z dobavitelji zaposlovalo enega od petih ljudi po vsej srednjezahodni Irski, zato je to območje zelo prizadeto.
Komisijo torej pozivam, naj pregleda pravila o državni pomoči. Sestavljena so bila v letu 2006, pred tem velikim pretresom, ki ga je povzročila izguba v Dellu in drugih industrijah. Pozivam Komisijo, da prihodnje leto pri pregledu pravil o državni pomoči srednjezahodno Irsko vključi med območja z visoko stopnjo nezaposlenosti, da se lahko poteguje za tako potrebno financiranje iz EU.
Csaba Sógor
(HU) Gospod predsednik, vloga Evropskega parlamenta - tu citiram njegovega predsednika - je posredovati med strankami in državami v sporu, če je potrebno. Parlament se ne bi smel ukvarjati samo z gašenjem, ampak bi moral prispevati tudi k preprečevanju požara.
Parlament bi na primer moral sprejeti okvirni zakon o manjšinah, ki bi zagotavljal manjšinske pravice. Manjšine imajo pravico do tega, da se počutijo varne. Takšen okvirni zakon bi pomagal zagotoviti, da manjšine niso na milost in nemilost prepuščene vladam, skrajnim organizacijam in takšnim dejanjem, kot je sprejetje slovaškega zakona o jeziku, ki manjšine kaznuje, če uporabljajo svoj materni jezik. Nesprejemljivo je, da so v Evropski uniji prepovedane manjšinske organizacije, dvojezični krajevni napisi prebarvani, skrajne organizacije pa organizirajo provokativne protimanjšinske demonstracije.
Vloga Evropskega parlamenta je tudi, da izvaja zakonodajo, ki ščiti človekove pravice, preprečuje diskriminacijo in manjšinam zagotovi, da v svoji domovini živijo kot spoštovani člani družbe.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Gospod predsednik, v zvezi s piratsko ugrabitvijo španske ribiške ladje Alakrana v Indijskem oceanu želim poudariti, da je španska vlada trdno odločena, da bo ob podpori Evropske unije osvobodila 36 članov posadke - med njimi je 16 Špancev - in jih pripeljala žive in zdrave domov, ugrabitelje pa postavila pred sodišče.
Zahvaljujoč Atalanti, evropski operaciji, ki se je začela decembra 2008 na pobudo Francije in Španije in so se ji nato pridružile druge države Evropske unije, smo na to območje razporedili svoje sile. Širitev zavarovanega območja pa ne zajema lokacije, kjer ribiči izvajajo ribolov, zato pozivamo upravljavce ladij, da ne zapuščajo zavarovanega območja, ter obenem pozivamo Evropsko unijo in države članice, da potrdijo širitev območja, ki ga pokriva Atalanta, proti jugu ter odobrijo več sredstev za zagotavljanje prostega gibanja 20 000 plovil, ki prečkajo ocean, katerega površina je trikrat večja od Sredozemskega morja.
Čeprav je razporeditev sil zagotovila dostop trgovskim ladjam, ki so v okviru Svetovnega programa ZN za prehrano v Somalijo prepeljale 227 000 ton, si moramo sedaj prizadevati zagotoviti zaščito več deset evropskih ribiških ladij, ki izvajajo ribolovne dejavnosti na tem območju.
Nazadnje pa pozivamo države članice, da angažirajo svoje informacijske in obveščevalne službe, da poiščejo in odvzamejo prostost posrednikom, ki obveščajo pirate in so plačani za reševanje, delujejo pa na evropskih tleh.
Seán Kelly
Gospod predsednik, v zadnjih dveh urah in v zadnjih dveh tednih je bilo na Irskem veliko govora o pomanjkanju komunikacije in o tem, da je treba Evropo približati ljudem.
Imam predlog: menim, da bi morali enkrat v prihodnje v Parlamentu razpravljati, zlasti naj nam poslanci predstavijo svoje mnenje, kako naj Komisija in tudi sami poslanci sodelujejo na tem področju, kajti nacionalne vlade so doslej pokazale, da Evropski uniji nerade priznajo zasluge in zato ljudje niso obveščeni o tem.
Sedaj, ko imamo večja pooblastila in več možnosti, bi morali izkoristiti priložnost in v Parlamentu odpreti razpravo o tem vprašanju ter poiskati načine in predloge, s katerimi bi to pomanjkljivost odpravili ter Evropo približali ljudem. To bi se nam vsekakor zelo obrestovalo.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Junija 2009 je Evropski svet pozval Evropsko komisijo, da do konca leta 2010 pripravi in predstavi strategijo za donavsko regijo.
Evropska komisija in države članice bi morale sprejeti skupno evropsko strategijo, ki bi združevala sedanje donavske pobude in dala večji pomen tej reki v okviru politik Evropske unije. Strategija za donavsko regijo bi se morala osredotočiti na skupne cilje in projekte na področju prometa, energetike, okolja in kulturnega sodelovanja.
Lani je odbor Evropskega parlamenta za promet in turizem poslal delegacijo v donavsko regijo, da se seznani s potenciali, ki jih ta reka ponuja, ter jih spodbuja v okviru politik EU. Eden glavnih sklepov te delegacije je bil, da je treba v Evropskem parlamentu izoblikovati medskupino za podporo reki Donavi. Vzpostavitev te medskupine bi pripomogla k ponovni potrditvi zaveze Evropskega parlamenta, da sodeluje pri pripravi strategije za donavsko regijo in njenem izvajanju ter jo dejavno podpira.
Teresa Riera Madurell
(ES) Gospod predsednik, Parlament bi želela opomniti na dejstvo, da smo 27. septembra praznovali 30. svetovni dan turizma, ki se je odvijal pod sloganom "Turizem - praznovanje raznovrstnosti", in to v času, ko vsi upamo na hitro uveljavitev Lizbonske pogodbe, ki turizem vključuje kot novo področje delovanja Evropske unije.
Med izzivi tega sektorja je izboljšanje ponudbe turističnih doživetij za ves svet, brez razlikovanja.
Kot je poudarila Montrealska deklaracija, dostop do prostočasnega turizma za ves svet nujno pomeni tudi sodelovanje v boju proti neenakosti in izključevanju kulturno drugačnih, ljudi z omejenimi sredstvi ali zmožnostmi ali tistih iz držav v razvoju.
Parlament je to ambicijo pretvoril v pilotni projekt o socialnem turizmu, ki ga bo Komisija razvila letos. Drugi razlog za ukrepe Parlamenta je v tem, da socialni turizem pripomore k dvigu zaposlenosti, saj odpravlja sezonskost - enega največjih problemov sektorja - ter krepi enakost in ustvarja nova, dolgoročnejša delovna mesta.
Gospe in gospodje, to je naš cilj.
María Paloma Muñiz De Urquiza
(ES) Gospod predsednik, pred samo nekaj urami je bil v Heratu v Afganistanu ubit Cristo Ancor Cabello. Bil je španski vojak iz Mednarodne varnostne podporne sile, ki deluje pod okriljem Združenih narodov in združuje vojake različnih narodnosti. Ti opravljajo zelo težko nalogo in bi jim morali biti za to hvaležni, saj izboljšujejo življenjske pogoje in varnost afganistanskega civilnega prebivalstva.
Gospod predsednik, prosim, da v imenu Evropskega parlamenta njegovi družini izrazite sožalje ter našo podporo in solidarnost sovojakom, med katerimi je bilo pet ranjenih.
Gospod predsednik, naj še dodam, da se španska vlada še naprej odločno zavzema za zagotovitev varnosti vsem vojaškim enotam na mirovnih misijah po vsem svetu, ne samo v Afganistanu.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Zadnji dve širitvi Evropske unije sta prinesli številne koristi starim in tudi novim državam članicam, postavili pa sta nam tudi veliko izzivov.
Dve leti po pridružitvi Evropski uniji je Romunija ena od držav z najslabše izkoriščenimi možnostmi pridobitve evropskih sredstev. Postopek za pridobitev evropskih sredstev je precej zapleten in nerazumljiv. Strukturni in kohezijski skladi zagotavljajo finančno vzvode, ki lahko pospešijo oživitev gospodarstva, zlasti v sedanji krizi.
Glede na to sem mnenja, da potrebujemo preprosta pravila za dostop do strukturnih skladov, da evropski denar čim hitreje doseže upravičence. Posebno pozornost moramo posvetiti odpravi vseh tistih težav, ki ovirajo dostop do sredstev Skupnosti in upravičence odvračajo od pridobivanja finančne podpore EU.
Spodbuditi moramo evropska prizadevanja za poenostavitev postopkov pridobivanja sredstev, namenjenih Romuniji, da bi pospešili njihovo dodeljevanje in hitro porabo.
Predsednik
S tem se točka zaključi.
(Seja je bila prekinjena ob 20.40 in se je nadaljevala ob 21.00)
