Revizija Direktive Sveta 94/45/ES z dne 22. septembra 1994 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o reviziji Direktive Sveta 94/45/ES z dne 22. septembra 1994 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev.
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Zahvaljujem se za priložnost, da lahko spregovorim o dveh tesno povezanih zadevah, Evropskem svetu delavcev in zahtevanem prestrukturiranju, za katero Komisija meni, da je nadvse pomembno in pri katerem smo v zadnjem letu bistveno napredovali.
V zvezi z Evropskim svetom delavcev Komisija verjame, da je za izboljšanje pravnega okvira Evropskega sveta delavcev potrebno ukrepanje na vseh ravneh Skupnosti. Pri primerih prestrukturiranja posvetovanje z Evropskim svetom delavcev ni samodejno. Poleg tega v zvezi z izvajanjem direktive obstaja tudi pravna negotovost, medtem ko je treba zagotoviti tudi boljšo povezavo med informacijami in posvetovanji z delavci na nacionalni in nadnacionalni ravni ter z ustreznimi direktivami.
Kot veste, je Komisija 20. februarja začela drugo posvetovanje s socialnimi partnerji v zvezi z revizijo direktive. Pri tem je Komisija predlagala več pristopov, na podlagi katerih bi se pri direktivi rešila navedena vprašanja. Ti pristopi so zlasti spreminjanje opredelitev, krepitev pravil, ki bodo uporabljana na področjih brez sporazumov, usposabljanje zaposlenih, spremembe sporazumov v primeru bistvenih sprememb, kot na primer združitev, ter izvajanje dogovorjenega sistema za vzajemni dialog na nacionalni in nadnacionalni ravni.
To posvetovanje je potekalo pred predložitvijo zakonodajnega predloga Komisije. Socialnim partnerjem je dalo priložnost, da o zadevi razpravljajo. Socialni partnerji imajo nedvomno največ možnosti, da zagotovijo pozitiven vpliv revizije direktive, kar je najpomembnejše. Komisija jih je zato povabila na pogajanja o Evropskem svetu delavcev. Evropska zveza sindikatov je na koncu izjavila, da z organizacijami delodajalcev ni mogla začeti pogajanj o Evropskem svetu delavcev. V imenu Komisije sem socialne partnerje ponovno povabil, da bi si čim bolj prizadevali za izboljšanje okvira za te dejavnosti. Komisija zdaj pregleduje možnosti, ki jih ima Skupnost na voljo, pri čemer upošteva odzive in prispevke socialnih partnerjev.
Če ugotovitve te ocene potrjujejo, da je najboljši način za reševanje obstoječih težav revidiranje direktive, in če se socialni partnerji ne bodo odzvali na zadnje vabilo, ki so ga prejeli, bom poleti komisarjem predlagal, da sprejmemo uravnotežen zakonodajni predlog, ki bo upošteval interese vseh strani in njihova stališča.
Evropski svet delavcev potrebuje nov zagon, razviti morajo resničen nadnacionalni dialog in imeti možnost, da pri predvidevanju in izvajanju sprememb v celoti sodelujejo. Biti mora močnejši in učinkovitejši. Glede na dejstvo, da je to ena od prednostnih nalog Komisije leta 2008, si bomo prizadevali za tesno sodelovanje s Parlamentom in Svetom.
Druga točka je prestrukturiranje. Prestrukturiranje je neizogiben odziv na bistvene gospodarske in socialne spremembe v Evropi, ki so jih povzročili tehnološki napredek, globalizacija in staranje prebivalstva, ter tudi na nujne korake, ki nam omogočajo preprečevanje globalnega segrevanja in groženj naravnemu okolju. Prvotno so za prilagajanje odgovorna podjetja, saj poznajo razmere in tehnologije na trgu ter prevzemajo prihodnja tveganja, ki so del vsake odločitve o prestrukturiranju.
Socialni, gospodarski in regijski vpliv prestrukturiranja, zlasti v velikem merilu, vključuje to, da morajo imeti podizvajalci, podjetja, uslužbenci in njihovi zastopniki možnost za izražanje mnenja na različnih stopnjah prilagajanja. Zaradi istih razlogov prilagajanja na gospodarske spremembe zahtevajo tudi javne ukrepe, ki niso usmerjeni le k oblikovanju splošnega okvira za spodbujanje gospodarske konkurenčnosti, ampak tudi k ciljni podpori pri predvidevanju priprav za prestrukturiranje in socialno odgovorno upravljanje prestrukturiranja.
Skupaj z regijami, o katerih govorimo, so prestrukturiranju najbolj izpostavljena podjetja. Po eni strani morajo biti sposobna hitrega razvoja in ohranitve svoje konkurenčnosti, medtem ko morajo po drugi strani izpolnjevati svojo socialno in regijsko odgovornost s predvidevanjem sprememb ter zagotoviti, da so vpletene strani čim prej ustrezno informirane, ter zlasti uvesti mehanizme, ki bodo pripravili uslužbence in regije na predvideno prestrukturiranje.
Leta 2003 so se socialni partnerji sporazumeli o splošnem okviru, ki vse te zahteve izpolnjuje. Na podlagi tega okvira so bile oblikovane direktive, ki se zdaj le redko uporabljajo. Zato bo Komisija kmalu vložila poročilo, ki bo poskušalo pomagati socialnim partnerjem napredovati na tem področju, na primer z učinkovitejšim izvajanjem obstoječih smernic in širitvijo obsega načel ter opredelitvijo načinov za reševanje resnih obstoječih težav.
Poudariti želim, da je Komisija pripravljena pri obeh prednostnih zadevah, Evropskem svetu delavcev in prestrukturiranju, ter seveda socialnem programu, ki sega zunaj obsega današnje razprave, s Parlamentom čim tesneje sodelovati.
Philip Bushill-Matthews
v imenu skupine PPE-DE. - Gospod predsednik, govorim v več vlogah, ne le kot koordinator največje politične skupine v tem parlamentu, ampak tudi kot človek, ki je pri razpravi o dokumentu v prejšnjem mandatu imel glavno vlogo, ter zlasti kot človek, ki je v prejšnji poslovni karieri pravzaprav uvedel svete delavcev v več različnih podjetij: človek, ki popolnoma verjame v razvoj informacij in posvetovanje ter nekaj ve o tem, kaj deluje in kaj ne - gotovo resnični prvak tega mišljenja.
Gospod komisar, zagotovo je nadvse ironično, da taka zadeva, ki govori zlasti o socialnem dialogu in dveh straneh industrije, ki se združujeta, ne uspe že na začetku, ker evropska zveza sindikatov o njej noče razpravljati. Čestitam vam za to, da ste poskusili in da še vedno poskušate vzpostaviti dialog. Ampak kje je spodbuda za obe strani, da o zadevi razpravljata, če pravite, da boste zakonodajo uvedli, tudi če dialoga ne bo? Kje je kazen za eno stran, ker ni bila pripravljena razpravljati o tem? Gospod komisar, predlagam vam, in to pravim s težkim srcem, da je za vas zagotovo rešitev taka, da "pregledate možnosti", in nato vsak vaš predlog izraža dejstvo, da je bila ena stran pripravljena na razpravo, druga pa ne.
Na koncu, v svetu naraščajoče globalizacije in seveda potrebe po prestrukturiranju podjetij, zato da se prilagodijo razmeram, so zadeve v zvezi z informacijami in posvetovanjem z delavci zelo pomembne. Ampak kaj vidimo? Neuspešnost socialnega dialoga, neuspešnost socialnega partnerstva in neuspešnost prav tistih ljudi, ki bi morali biti vodilni. S tem, da se nočejo pogajati, evropski sindikati ne škodijo le sebi, ampak tudi delavcem, za katere pravijo, da jih predstavljajo. Ko bo zadeva končno prišla v Parlament, moramo mi, evropski poslanci, poskrbeti, da bomo uspešni.
Harlem Désir
v imenu skupine PSE. - (FR) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, direktiva o Evropskem svetu delavcev je bila med svojim sprejetjem leta 1994 med prvimi na tem področju. Čeprav določa le minimalne zahteve, je odprla pot uslužbencem skupin na ravni Skupnosti, ki so dobili pravico do informiranja in posvetovanja, ter je bila ena od ustanovnih elementov evropskega delovnega prava. Vendar danes zaostaja za spremembami v poslovni realnosti in za finančno usmeritvijo vodstva podjetij ter celo za drugimi direktivami o informiranju in posvetovanju z uslužbenci, ki so bile od takrat sprejete. Zato je revizija neizogibno potrebna, da zagotovimo, da bosta v skupinah na ravni Skupnosti pravočasno prejemanje informacij in zagotavljanje visokih standardov za posvetovanje pomenila, da bo pri zadevah, pri katerih se bodo uslužbenci soočali z odločitvami o prestrukturiranju, zaprtju poslovalnic in zmanjšanju števila delovnih mest, mogoče najti tudi nadomestne rešitve.
V zadnjih letih so bile prepogoste nepričakovane odločitve o kolektivnem odpuščanju, ne da bi se kdor koli posvetoval z uslužbenci ali da bi njihovi predstavniki lahko kar koli povedali. Včasih uslužbenci slišijo po radiu, da bodo odpuščeni. Njihovi predstavniki so o tem obveščeni le nekaj minut pred javno objavo, običajno takrat, ko se začne trgovanje na borzah.
Vse to poudarja nujnost revizije. Poleg tega so določbe za to revizijo že v besedilu prvotne direktive, medtem ko bi morali biti mehanizmi te direktive posodobljeni leta 2000. Od takrat je Businesseurope - oziroma Unija industrijskih in delodajalskih konfederacij Evrope, kot se je organizacija imenovala takrat, naredila vse, da bi to revizijo onemogočila in zagotovila, da posvetovanje ne bi ničesar spremenilo.
Gospe in gospodje, gospod Bushill-Matthews, zato kot poročevalec Evropskega parlamenta z drugimi iz leta 2001 in zato, ker sem pripomogel k temu, da je bila ambiciozna revizija te direktive v Parlamentu sprejeta z veliko večino, kar se je ponovilo tudi leta 2007, ne morem sprejeti te kritike evropske zveze sindikatov. Zveza je odkrita in pripravljena na pogajanja. Če ta posvetovanja, ta pogajanja ne bodo vodila nikamor, bo Komisija lahko uporabila svojo pravico do pobude. Komisija ima monopol za pravico do pobude. To spoštujemo. Vendar ji to da tudi odgovornost, da ščiti splošne interese Evrope in ne dopusti, da nanjo vplivajo zasebni interesi, da zagotovi, da se delavci na naši celini lahko zanesejo na Evropsko komisijo, ki bo pravočasno branila njihovo pravico do posvetovanja in informacij, tako da bo v glavnih skupinah na ravni Skupnosti lahko obstajal resničen evropski socialni dialog.
Siiri Oviir
v imenu skupine ALDE. - (ET) Gospe in gospodje, to, da je Komisija postavila v ospredje težave v zvezi z Evropskim svetom delavcev ter potrebo po posvetovanju in informiranju delavcev v razmerah, ko je globalno resnično gospodarsko prestrukturiranje nujno, je zelo pozitivno.
Popolnoma se strinjam s prejšnjim govornikom na moji levi, da je posvetovanje zelo pomembno. Vendar posvetovanje ni edina pomembna zadeva: konstruktivna in pozitivna izmenjava informacij je prav tako zelo pomembna. Velik poudarek se je tu namenil potrebi po socialnem dialogu.
Vendar danes Evropsko unijo ne sestavlja le 15 starih demokratičnih držav; 27 nas je. In v moji državi je v sindikate, ki so naravna stranka na eni strani socialnega dialoga, včlanjenih približno 5 % delovne sile. Delavci na podlagi svoje odločitve niso člani sindikata. Za to imajo svoje razloge, eden od njih je nedvomno ta, da ne verjamejo, da imajo sindikati dovolj moči, da bi jih branili.
Komisija zdaj sestavlja osnutek pravnega okvira in zakonodaje, pri čemer bi morala upoštevati, da je veliko držav v takšnem položaju. Zato jo pozivam, da upošteva to točko, sicer bomo dobili zakonodajo, ki v veliko državah članicah ne bo delovala in je ne bomo mogli uporabljati.
Ewa Tomaszewska
v imenu skupine UEN. - (PL) Kot članica neodvisnega in samoupravnega sindikata Solidarnost govorim tudi v imenu svojih sindikalnih kolegov. Delodajalci zavlačujejo začetek dialoga. Dialog je v interesu sindikalistov in delovnega okolja.
Direktiva 94/45/ES že dolgo nima več prvotnega pomena in ni usklajena z drugimi direktivami EU, zlasti z direktivo 2001/86/ES, ki dopolnjuje statut evropske družbe v zvezi z udeležbo delavcev, ter direktivo 2002/14/ES o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti. Prav tako ni ustrezno opredeljena vloga sindikatov pri ustanavljanju in delovanju evropskih svetov delavcev. Postopek njihovega ustanavljanja je zapleten, zato obstaja le tretjina skupnega števila svetov, ki bi jih bilo mogoče ustanoviti.
Ker ni natančne opredelitve obveščanja in posvetovanja, imajo delavci resne težave pri dostopu do informacij, zlasti med privatizacijo ali prevzemom podjetja. Pričakujemo takojšnjo spremembo tega pravnega akta.
Elisabeth Schroedter
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, gospod komisar, izjemno me veseli, da se evropsko socialno politiko končno spet prednostno obravnava. Skrajni čas je že bil, saj je bilo jasno, da bodo pogajanja med sindikati in združenjem evropskih delodajalcev neuspešna, ker je ena stran brezpogojno zavračala kakršno koli revizijo. Ker Komisija zavlačuje s tem ključnim zakonitim projektom, imajo ljudje občutek, da se zavzema le za liberalni model notranjega trga in si ne prizadeva za evropski socialni model.
Ni dovolj, da le govorimo o socialni Evropi, ljudje želijo konkretne ukrepe. Že dolgo je jasno, da je spodnji prag v višini 1 000 delavcev veliko previsok, da bi lahko bili delavci v stalno spreminjajočih se razmerah za upravljanje podjetij v Evropi ustrezno zastopani.
Jasno je tudi, da evropski sveti delavcev svoje zastopniške vloge ne morejo ustrezno opraviti, če se jih prepozno obvesti o združitvah ali prodaji ali delni prodaji podjetij. Če je Komisija na eni strani prepričana, da je danski model prožne varnosti tako zelo primeren za evropsko strategijo zaposlovanja, mora seveda zagotoviti tudi oblikovanje ustreznih pogojev na evropski ravni, da se podpre danski model trga delovne sile, pri čemer mislim na učinkovito zastopanje delavcev.
Poleg tega mora Komisija okrepiti tudi pravice sindikatov na podlagi revidirane direktive o Evropskem svetu delavcev. Komisija mora na podlagi pobude za preglednost v Evropi in kodeksa upravljanja družb zagotoviti tudi, da se v vseh podjetjih, za katera velja direktiva o Evropskem svetu delavcev, ustanovijo evropski sveti delavcev. Govorim lahko le o svoji državi, ampak med vsemi podjetji s sedežem v Nemčiji, ki naj bi ustanovila svete delavcev, jih je to storilo le 30 %. Neupoštevanje evropske zakonodaje o zaposlovanju ne sme ostati nekaznovano. To je resničen izziv za Komisijo.
Francis Wurtz
v imenu skupine GUE/NGL. - (FR) Gospod predsednik, gospod komisar, Komisija je pred osmimi leti objavila poročilo, predvideno v direktivi o Evropskem svetu delavcev iz leta 1994, v katerem priznava, da uporaba tega besedila v nekaterih primerih - citiram - "zagotavlja le zelo nizko raven nadnacionalnega posvetovanja in obveščanja". Na koncu ugotavlja, če ponovno citiram, da "bo ob primernem času sprejela odločitev glede možnosti revizije direktive". To je bilo pred osmimi leti. Od takrat so pretekla štiri leta, zgodilo pa se ni nič. Komisija je leta 2004 končno začela prvo fazo posvetovanj s socialnimi partnerji. Nato pa so se zapravila še štiri leta časa, čeprav so bila stališča vseh strani dobro znana in se niso spreminjala.
Organizacije delodajalcev menijo, da je kakršna koli revizija direktive nesmiselna, medtem kot sindikati menijo, da je nujna. Dodati moram, da je Komisija sama priznala, da je leta 2006 le tretjina podjetij ustanovila takšen svet, da se je z 20 % obstoječih evropskih svetov delavcev posvetovalo šele po javni objavi odločitev uprave, medtem ko se s 30 % svetov sploh ni posvetovalo. V tem času se je močno povečalo število združitev, prestrukturiranj in selitev.
Zdaj končno presegamo to neopravičljivo nedejavnost. Vložilo se je nekaj predlogov. Dejansko so tako neodločni, da je organizacija BusinessEurope, ki je reviziji nasprotovala, navdušena, ker so predvsem zanosni in niso preveč zavezujoči, kot sami pravijo. Kljub temu pa se lahko vsaj začne razprava. Zdaj je na potezi Parlament, ki mu ni treba začeti od začetka. Spominjam se, da se je leta 2001 sprejelo poročilo kolega poslanca iz skupine PPE, gospoda Menrada, o tem vprašanju. Med drugimi zahtevami za izvajanje direktive so bile navedene - citiram - "ustrezne sankcije na nacionalni in evropski ravni za neupoštevanje direktive", tj. posebne in stroge sankcije, "pravica do razveljavitve odločitve uprave na zahtevo predstavnikov delavcev ter pomembnejša vloga sindikatov".
Naša skupina bo podprla prevzemanje predlogov iz starega poročila skupine PPE, ki jih je leta 2001 podprla večina, poleg tega pa predlagamo podrobnejšo obravnavo zlasti v zvezi z dvema točkama. Prvič, evropski sveti delavcev morajo imeti dostop do strateških informacij o skupini, tako da posvetovanje ni le formalnost, zlasti pa morajo imeti pravico, da začasno prekinejo kakršen koli načrt za prestrukturiranje, in sicer ne le, da odložijo rok, ampak da lahko izvedejo svojo oceno, predložijo nasprotne predloge in sodelujejo v dejanskih pogajanjih. Zelo malo časa imamo, ker se približuje konec tega parlamentarnega mandata, zato mislim, da je zdaj odločilni trenutek.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Moj pristop se nekoliko razlikuje od pristopa kolega poslanca, gospoda Bushill-Matthewsa. Z njim se sicer strinjam glede več točk, na primer da sta zaradi čezmejnih združitev, selitev in prestrukturiranj v vse bolj globaliziranem svetu obveščanje in vedno pomembnejša.
Zdaj obstaja 800-820 evropskih svetov delavcev, ki zastopajo približno 145 milijonov delavcev. Mislim, da morajo v socialno usmerjenem tržnem gospodarstvu čim bolje delovati interesi delavcev, ki lahko zagotovijo red in stabilnost na tem trgu delovne sile.
Gospod predsednik, zato se mi zdijo evropski sveti delavcev tako pomembni. Delodajalci in delavci morajo doseči soglasje, zato delavce pozivam, naj si še naprej prizadevajo za takšen sporazum. Da bi se delavci vrnili za pogajalsko mizo, pa jim morajo delodajalci predložiti ponudbo, na kateri bodo temeljila pogajanja.
V celoti sprejemam besedilo, za katerega smo glasovali leta 2001 na podlagi poročila poslanca Menrada. Kaj smo takrat sklenili? Sklenili smo, da je treba vzpostaviti novo zakonodajo za zagotovitev zgodnejšega in bolj pravočasnega obveščanja in boljšega posvetovanja, povečanje spodnjega praga števila delavcev v evropskem svetu delavcev, uvedbo več različnih in bolje delujočih sankcij za primer neustreznega izvajanja zakonodaje ter izboljšanje pogojev, v katerih morajo delovati evropski sveti delavcev.
Gospod predsednik, vse strani pozivam k pogajanjem. Če do tega ne bo prišlo, je od vas, gospod komisar Špidla, odvisno, ali se bo letos pripravilo to novo besedilo. Najlepša hvala.
Predsednik
Primanjkuje nam časa, ker bo v naslednji razpravi govoril predstavnik Sveta, ki mora ob določeni uri oditi, zato sem vam opravičujem, gospe in gospodje, da bom moral biti glede časa za govore precej strog.
Jan Andersson
- (SV) Gospod predsednik, zdi se, da se vsi strinjamo glede pomembnosti te direktive. Zlasti v času pospešenega prestrukturiranja je bistven pravilen potek obveščanja in posvetovanja. Strinjam se tudi s stališčem Komisije in komisarja Špidle, da direktiva, kot se zdaj izvaja, ni dovolj dobra. Nujne so izboljšave. Znano je, da so pomembna prestrukturiranja potekala brez kakršnega koli obveščanja in posvetovanja.
Strinjam se tudi, da je bila odločitev o prepustitvi tega vprašanja socialnim partnerjem ustrezna. Vendar se glede na sedanje razmere zdi, da so možnosti za pripravo direktive v tem parlamentarnem mandatu slabe. Če ena od pogajalskih strani pogajanja izkorišča le za zavlačevanje postopka in se po devetih mesecih ne bo dosegel sporazum, se direktiva ne sprejela in do sprememb ne bo prišlo. Obstaja precejšnja nevarnost, da se bo v tem primeru zgodilo prav to. Zato se je ena od strani umaknila. Kot vidite, je lahko to le zavlačevanje.
Takšno je sedanje stanje in Komisija se je dolžna na to odzvati. V tem položaju smo se znašli zaradi neuspešnih pogajanj. Zato mora Komisija predložiti predlog na podlagi načel, ki jih je navedel gospod Špidla, in njegove analize. Hkrati pa se v Parlamentu zavezujemo, kot smo že razpravljali na sestanku koordinatorjev v odboru za zaposlovanje, da si bomo na vse mogoče načine prizadevali za pripravo direktive še med tem parlamentarnim mandatom. Zdaj je pomembno, da Komisija ukrepa.
José Albino Silva Peneda
(PT) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, na začetku Komisiji čestitam za delo, ki ga je skupaj s socialnimi partnerji opravila za revizijo direktive o Evropskem svetu delavcev. Vseeno mislim, da je razkorak med evropsko retoriko in stvarnostjo vsakodnevnega življenja ljudi bistven razlog za zmanjšano zaupanje med vodstvom in delavci.
Zdaj je ključno, da povečamo raven zaupanja med obema socialnima partnerjema za povečanje konkurenčnosti in solidarnosti v Evropski uniji. Raven zaupanja se bo povečala s krepitvijo socialnega dialoga; bolj kot se bo socialni dialog okrepil, bolj pregledne bodo odločitve glede procesov prilagajanja ali prestrukturiranja.
Z izboljšanjem pretoka informacij med delodajalci in delavci lahko prispevamo k boljšemu razumevanju vpliva mednarodnih pojavov in strinjanju obeh strani, da bosta skupaj poiskali rešitve za procese prestrukturiranja. Zato moramo pregledati in posodobiti pravne mehanizme za posvetovanje z delavci in njihovo udeležbo, da se oblikuje pravni okvir, ki spodbuja intenzivnejši socialni dialog.
Zato Evropsko konfederacijo sindikatov pozivam, da ponovno razmisli o svojem stališču ter se vključi v pogajanja in skupaj s predstavniki delodajalcev preuči ta osnutek direktive. Če to ne bo mogoče, bom razočaran, vendar moram povedati, da mora Komisija prevzeti svojo odgovornost in da bi bilo dobro, če bi se postopek revizije te direktive končal še med tem mandatom Parlamenta in Komisije.
Harald Ettl
(DE) Gospod predsednik, ko Komisija poziva evropske socialne partnerje, naj se ponovno poskušajo sporazumeti, s tem razkriva, da politične realnosti ne razume popolnoma. Industrija ne želi sodelovati in Komisija ne more razumeti, zakaj mehanizem socialnih partnerjev deluje tako slabo.
V hitro spreminjajočem se industrijskem okolju, kjer so nujna hitra prilagajanja, je odločanje, ki temelji na doseganju soglasja, kot je v primeru organizacije BusinessEurope, neuporabno. Na drugi strani se Evropska konfederacija sindikatov odloča na podlagi kvalificirane večine, kar omogoča prilagodljivost in spremembe. Zaradi tega mehanizma odločanja socialnih partnerjev so se leta 1994 politiki, na primer Helmut Kohl, in Evropski parlament pogajali o direktivi o Evropskem svetu delavcev ter jo tudi sprejeli, vendar se je že takrat vključila določba o reviziji in spremembah po petih letih veljavnosti. Zdaj smo leta 2008 in Komisija želi ponovno začeti postopek pogajanj, ki bo neizogibno trajal dlje kot sedanje zakonodajno obdobje, čeprav se industrija zaradi svojega notranjega mehanizma odločanja ne želi ali ne more pogajati.
Če povzamem, je ta položaj enak kot leta 1994. Ali želimo izboljšati tako ključen instrument, kot je Evropski svet delavcev, kot je pojasnil gospod Barroso na zasedanju, ali pa se želimo le pretvarjati, da smo si želeli revizije in da je na koncu propadla zaradi okoliščin, kot se je pogosto zgodilo v primeru drugih socialnih vprašanj?
Če velja slednje, potem si ne prizadevamo dovolj za doseganje boljše rešitve in rezultati naših prizadevanj v zvezi s socialnimi vprašanji in vprašanji, povezanimi z delavci, bodo v tem zakonodajnem obdobju še slabši. To je treba preprečiti.
Alejandro Cercas
(ES) Gospod predsednik, gospod komisar, hvala vam. Če vas prav razumem in upam, da je tako in da realnosti nisem zamenjal s svojimi željami, mislim, da ste pripravljeni na ta boj, da ne boste opustili svojih sposobnosti sprejemanja pobud ter da boste poskusili zagotoviti, da bomo še pred koncem tega mandata Parlamenta in Komisije po osmih letih čakanja končno dobili spremenjeno direktivo o Evropskem svetu delavcev. Očitno je, da je bila direktiva v preteklosti zelo pozitivna, vendar jo je zdaj razvoj prehitel.
Če je temu tako, gospod komisar, lahko pričakujete našo popolno podporo, mojo popolno podporo, ker mislim, da je vaša pravica in dolžnost, da ohranite to pobudo Komisije, tudi če ena od strani ne želi revizije te direktive, čeprav je nujna. Nujna je, ker gre za splošni interes. Delavci v Evropi so zelo razburjeni in za to imajo dober razlog.
Gospod komisar, danes zjutraj sem sprejel delegacijo delavcev iz tovarne Smurfit Kappa s sedežem v Valladolidu, ki naj bi se naslednji mesec zaprla; to so izvedeli iz časopisa in ne vedo, zakaj se tovarna sploh zapira, ker gre za donosno podjetje. Ne poznajo niti svojih šefov, ker je podjetje del skupine družb in nihče več ne ve, kdo so lastniki delnic.
Gospod komisar, delavci zahtevajo varnost in Evropa jim jo mora zagotoviti; zagotoviti jim mora gotovost ter pravico do obveščanja in posvetovanja. Prestrukturiranje ne more potekati brez socialnega dialoga. Socialni dialog je zagotovo zelo pomemben in obvladati je treba težave.
Vem, da to za vas ni enostavno. To ne bo enostavno za kolegij komisarjev ali Svet. Vendar vam, gospod komisar, zagotavljam našo polno podporo, če boste delovali v tej smeri; v vsaki bitki ni mogoče zmagati, vendar se je treba boriti za pomembne cilje, kakršen je tudi ta.
Karin Jöns
(DE) Gospod predsednik, gospod komisar, zdi se, da Komisija znova le navidezno podpira zamisel o socialni Evropi. Odgovorni ste za dejstvo, da še vedno nimamo predloga za reformo svetov delavcev, ker prav Komisija ne upošteva izjave Evropske konfederacije sindikatov, da ne želi sodelovati v pogajanjih z organizacijo BusinessEurope, dokler ne bodo pristna. Uvajate popolnoma nova pravila, saj člen 138 Pogodbe ne predvideva tretje faze v postopku posvetovanja. Takšna faza se ni nikoli izvajala. Namen Komisije je očiten, in sicer želi zavlačevati.
Ali je Komisija resnično ponovno na strani delodajalcev? Dejansko zlasti pred naslednjimi evropskimi volitvami nihče ne želi večje reforme svetov delavcev. Naj vas spomnim, da nam je Jacques Delors že posredoval predlog, in sicer le dva tedna po tem, ko so delodajalci zavrnili pogajanja. Tudi vi bi lahko storili enako. Konec junija bo prepozno, poleg tega pa izraz "uravnoteženi predlog" pomeni nekaj povsem drugega.
Proinsias De Rossa
Gospod predsednik, gospodu Špidli se zahvaljujem za njegovo izjavo in dejstvo, da namerava spremeniti direktivo o Evropskem svetu delavcev. Vseeno pa je nujno določiti roke in ukrepati, da bi ljudem v Evropi in evropskim delavcem uspešno zagotovili, da je Evropa več kot le enotni trg.
Mislim, da so izjave poslancev iz skupine PPE, ki obtožujejo Evropsko konfederacijo sindikatov, ker je zapustila pogajanja, nelogične. Evropska konfederacija delavcev, sindikati in delavci so tisti, ki bi imeli koristi od temeljite revizije direktive o Evropskem svetu delavcev. To je velik nesmisel. Če bi verjeli, da obstajajo možnosti za napredek v pogajanjih, bi se še vedno pogajali. Vendar niso pripravljeni devet mesecev sodelovati v pogajanjih, ki jih bodo nato delodajalci prekinili.
Zato mislim, da je bistveno, da Komisija čim prej pripravi predlog.
Pier Antonio Panzeri
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, mislim, da tudi vi, gospod komisar, razumete objektivno protislovje med izjavo, da je revizija direktive ena od prednostnih nalog Komisije, in neukrepanjem v zvezi s tem; bodite bolj pogumni in odločni, na vas ne smejo vplivati pogajanja, ki niso neuspešna zaradi Evropske konfederacije sindikatov, ampak zaradi ljudi, ki z navidezno pripravljenostjo na pogovor le zapravljajo čas.
Dva razloga sta, zakaj morate prevzeti več odgovornosti. Prvi je metoda. Ne moremo odnehati na tej točki in Komisija mora zaščititi svoje pristojnosti odločanja. Drugi razlog je politične narave; znano je, da sedanja zakonodaja ovira učinkovitost CA. Revizija direktive ni nujna le za doseganje prvotnih ciljev, ampak tudi za zagotovitev, da bomo bolje pripravljeni na obvladovanje današnjih izzivov.
Zato vas prosim, gospod komisar, da posredujete jasno sporočilo in dokažete svoj pogum pri sprejemanju odločitev.
Genowefa Grabowska
(PL) Gospod predsednik, direktiva o Evropskem svetu delavcev se je sprejela leta 1994. Od takrat so se v globaliziranem gospodarstvu pojavili novi izzivi, v državo EU pa so vstopile nove države članice, vključno z mojo državo, Poljsko. Zato je treba to direktivo čim prej spremeniti. Spremembo zahteva tudi lizbonska pogodba, ki socialni dialog vrednoti zelo visoko. To direktivo je treba spremeniti, ker to zahteva tudi Listina o temeljnih pravicah, ki v členu 27 jasno določa: "Delavcem ali njihovim predstavnikom se morajo (...) zagotoviti informacije in možnost posvetovanja (...)".
Nova direktiva mora torej izboljšati obstoječe mehanizme in vzpostaviti nujne nove mehanizme, ki bodo prispevali k odpravljanju bremen zaradi organizacijskih sprememb, kot so ločevanje ali združevanje podjetij, skupinsko odpuščanje delavcev ter zlasti selitev podjetij in tovarn znotraj EU.
Prepričana sem, da bo zgodnejše obveščanje o takšnih nepriljubljenih ukrepih omogočilo zmanjšanje pretresov na trgu delovne sile in zagotovilo enotnost evropskega sindikalnega gibanja.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod predsednik, ti procesi prestrukturiranja, združitev ter delnih ali popolnih selitev večnacionalnih podjetij potekajo v različnih državah EU, vključno z mojo državo, Portugalsko, pri tem pa se ne spoštujejo pravice delavcev, prav tako pa ni nobenega posvetovanja s sindikati, kot je bilo že večkrat navedeno, in nobenega neposrednega obveščanja.
Revizijo te direktive bi bilo treba izvesti že veliko prej, saj je bistvena za boljšo zaščito pravic delavcev. Revizija mora poleg jamstev v zvezi z obveščanjem zagotoviti tudi jamstva glede udeležbe delavcev, predstavnikov delavcev in sindikatov na vseh stopnjah postopka ter jamstva za pravico delavcev do demonstracij in ugovora, če je to potrebno, vključno s pravico do veta proti prestrukturiranjem ali selitvam, pri katerih se ne spoštujejo pravice delavcev, regionalne pravice in pravice držav. To bi bilo treba storiti že veliko prej, zato, gospod komisar, se tega ne sme več odlagati.
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Gospe in gospodje, žal ni dovolj časa, da bi lahko podrobneje odgovoril na vprašanja. Vendar se bom dotaknil nekaterih najpomembnejših točk. Prvo vprašanje je položaj socialnih partnerjev. Odločno sem prepričan, da so socialni partnerji v najboljšem možnem položaju za neposredno sodelovanje pri takšni spremembi. Na drugi strani ima Komisija lastno pravico do pobude; predlog direktive je bil seveda pripravljen zelo temeljito ter temelji na oceni sedanjih razmer in dosedanjih izkušenj. Komisije torej ravnanje socialnih partnerjev ne bo oviralo. Kljub temu menim, da je bilo in je ustrezno, da socialne partnerje še enkrat pozovemo k sodelovanju.
Med razpravo je bilo navedeno, da se zdi, da predlog graja nekatere socialne partnerje. Ker živimo v pravni državi, se nikogar, ki zahteva svoje pravice, za to ne sme kaznovati. To pomeni, da na napredek pogajanj ne sme vplivati, če eden od socialnih partnerjev izkoristi svojo pravico in zapusti pogajanja. Poudarjam, da so v preteklosti pogajanja prekinili delodajalci. S tega vidika imajo socialni partnerji svoje pravice, ki jih lahko uveljavijo, kar ima očitno posledice, ki jih je treba upoštevati. Upoštevati je treba posledice, na drugi strani pa se v zvezi s tem ne sme soditi o vrednosti namena pogajanj o tem besedilu.
Cilj Komisije je izboljšanje direktive o Evropskem svetu delavcev v tem parlamentarnem mandatu, od česar so seveda odvisni vsi roki. Naš cilj je večja učinkovitost direktive. Kljub kritiki glede izraza "uravnoteženost" sem prepričan, da je uravnotežen pristop temeljni pogoj za tako zapleteno besedilo.
Spremljal sem navdušenje vseh političnih skupin v tem parlamentu, s čimer se celo v tem omejenem okviru izpostavlja zapletenost direktive in njenih posledic. Zato se veselim nadaljnjega sodelovanja s Parlamentom, Evropskim svetom in socialnimi partnerji pri pripravah za izboljšanje te direktive.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Pisne izjave (člen 142)
Mary Lou McDonald  
v pisni obliki. - Komisija mora pri pregledu direktive o Evropskem svetu delavcev v celoti obravnavati zaščito pravic delavcev.
Delavci morajo imeti popoln dostop do informacij o procesih prestrukturiranja in priložnost, da na takšen proces odločilno vplivajo. Delovno silo se o načrtih za prestrukturiranje, ki vključujejo znatno zmanjšanje števila delovnih mest ali slabše plače in pogoje, prepogosto obvesti šele po sprejetju takšnih odločitev. Delavci si zaslužijo pravico, da se jih vključi v vse stopnje procesov prestrukturiranja in se jim zagotovi možnost vpliva, da se zaščitijo njihova delovna mesta in pogoji zaposlovanja.
Luís Queiró  
Razprava o evropskem svetu delavcev je zagotovila več predlogov za pogajanja, ki so ustrezno usmerjeni h krepitvi zamisli o udeležbi, sodelovanju in partnerstvu med različnimi vključenimi stranmi. Prav tako se je v tej razpravi stalno poudarjalo negospodarsko stališče, ki kljub plemenitim namenom pogosto povzroča vrsto predlogov, ki ne spodbujajo gospodarske rasti in ne ščitijo delovnih mest. Takšen je primer ukrepov za ohranjanje delovnih mest, ki se sprejemajo tudi, ko zadevno podjetje ali industrijski sektor ni donosen. Seveda nihče ne bi pomislil na prepoved uporabe digitalnih fotoaparatov ali uvedbo dodatnega davka na ceno teh fotoaparatov. Vendar je široka uporaba digitalnih fotoaparatov neposredno vplivala na izgubo več tisoč delovnih mest v industriji za proizvodnjo filmov za analogne fotoaparate.
Široka udeležba delavcev mora temeljiti na konceptu zaposljivosti, zaščiti posameznika in obvladovanju gospodarskih kriz, ne pa na viziji, v kateri ima gospodarska realnost zanemarljivo vlogo. Tehnološki razvoj in odpiranje trga je treba obravnavati kot priložnost, h kateri mora biti usmerjen poslovni dialog.
