Boj proti terorizmu (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je skupna razprava o naslednjih ustnih vprašanjih:
, ki so ga predložili gospod Weber, v imenu skupine evropske ljudske stranke (krščanskih demokratov) in evropskih demokratov, gospa Roure, v imenu skupine socialdemokratov v Evropskem parlamentu, gospod Alvaro, v imenu skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo, ter gospa Muscardini in gospa Angelilli, v imenu skupine združenje za Evropo narodov, za Svet v zvezi z bojem proti terorizmu (B6-0139/2007) in
, ki so ga predložili gospod Weber in gospod Daul, v imenu skupine evropske ljudske stranke (krščanskih demokratov) in evropskih demokratov, gospa Roure, v imenu skupine socialdemokratov v Evropskem parlamentu, gospod Alvaro, v imenu skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo, ter gospa Muscardini in gospa Angelilli, v imenu skupine združenje za Evropo narodov, za Komisijo v zvezi z bojem proti terorizmu (B6-0313/2007).
Kathalijne Maria Buitenweg
Gospod predsednik, prosim, da počakamo, da se nam pridruži Svet, ker se mi zdi precej nenavadno, da smo zastavili ustna vprašanja Svetu in Komisiji, zdaj pa o tem vprašanju razpravljamo le s Komisijo. To ni smiselno. Prosim, da počakamo, da se nam pridruži Svet in nam prisluhne.
Predsednik
Prosim vas, da mi oprostite, gospa Buitenweg, ampak menim, da to ni primerno, ker ne vemo, kdaj bodo prišli predstavniki Sveta. Lahko bomo čakali tako dolgo, da razprava ne bo več mogoča. Poleg tega se razprava začne z govori predstavnikov političnih skupin. Zato predlagam, da začnemo z njimi.
Ali se Parlament strinja s tem?
(Parlament se je odločil za začetek razprave.)
Joseph Daul  
avtor. - (FR) Gospod predsednik, predsednik Komisije, gospe in gospodje, boj proti terorizmu je področje, na katerem se mora Evropa premakniti od virtualnosti k realnosti. Zaradi globalne razsežnosti terorizma je potreben globalni odziv. Vzpostavitev politične Evrope vključuje sposobnost odpraviti nadlogo terorizma; vendar smo še vedno daleč od cilja. Naša skupina je sprejela pobudo za to razpravo, ker menimo, da se Evropa še ne zaveda v celoti obsega nevarnosti, s katerimi se srečuje.
Glavna in zelo neposredna grožnja je ogrožanje naše vsakodnevne varnosti s strani islamističnih in drugih terorističnih skupin, kot je ETA v Španiji. To se dogaja vsak dan, gospod komisar. Druga grožnja, ki je enako zaskrbljujoča, je, da bi lahko te vplivne mreže prevzele nadzor nad politično kulturo evropskih demokracij, da bi ogrozile naše bistvene vrednote in jih nadomestile s svojimi verskimi načeli. Poskrbeti moramo, da naše države članice bolj sodelujejo v boju proti mednarodnemu terorizmu. Marčevski odstop koordinatorja za boj proti terorizmu gospoda de Vriesa in njegova neuspešna nadomestitev kažeta, koliko je treba še narediti. Res je, da je gospod de Vries odstopil iz osebnih razlogov, vendar je bilo jasno, da zaradi nezadostnih sredstev, ki so mu bila dodeljena, ni mogel izpolniti svoje težke naloge.
Pozivamo Svet, ki je odsoten, njegovega predsednika in tudi visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko EU gospoda Solano ter predsednika Komisije gospoda Barrosa, da izpolnijo svoje obveznosti in čim prej imenujejo novega koordinatorja EU za boj proti terorizmu ter mu dodelijo ustrezna sredstva.
Gospe in gospodje, boj proti terorističnim organizacijam zahteva veliko odločenost in ne more vključevati pogajanj ali popuščanja. Teroristične organizacije niso tradicionalne centralizirane skupine, ki jih je mogoče premagati s tradicionalnimi vojaškimi operacijami. Delujejo v obliki mrež in pri izvajanju svojih kriminalnih dejavnosti uporabljajo najnaprednejšo tehnologijo. Le z nadaljnjim zagotavljanjem finančnih, človeških in obveščevalnih virov bomo imeli možnost za ustavitev teh mrež. Z medsebojnim spoštovanjem, zagotavljanjem uveljavljanja zakonov in javnih svoboščin, ponovnim potrjevanjem naše zamisli o tem, kaj je človeško, in o življenju v družbi ter sodelovanjem bomo ustavili terorizem, ki, čeprav se pri njem uporabljajo sredstva 21. stoletja, temelji na predsodkih in metodah iz najmračnejših obdobij človeštva.
Ne gre, kot ljudje pogosto pravijo, za razkol civilizacij, ampak za spopad med ljudmi, ki dajejo prednost spoštovanju človeških bitij in pluralizmu pred vsem, in ljudmi, ki bi v imenu džihada uničili vse ljudi, ki ne mislijo enako in imajo drugačna prepričanja. Žrtve z dne 11. septembra, na katere se bomo spomnili čez nekaj dni, tj. pet let po tragičnih dogodkih na Manhattnu, ter žrtve z dne 11. marca v Madridu in bombnih napadov v Londonu nas spodbujajo k odločnemu ukrepanju. Evropejci potrebujejo varnost; varnost pri delu, varnost oskrbe z energijo in varnost preskrbe s hrano. Najmanj, kar lahko naredimo za Evropo poleg zagotavljanja miru, je, da naredimo vse za zagotovitev najosnovnejše varnosti, tj. osebne varnosti.
Martine Roure
avtorica. - (FR) Gospod predsednik, predsedujoči Svetu, komisar, države članice so sprejele veliko predpisov za boj proti terorizmu. Vendar se veliko evropskih držav še naprej spopada z veliko nevarnostjo terorizma, zato je treba po več letih izvajanja teh predpisov oceniti učinkovitost izvajanja evropske zakonodaje na tem področju.
Kljub ukrepom za spodbujanje nacionalnih organov, ki so pristojni za boj proti terorizmu, da si izmenjujejo informacije, je očitno potrebno večje medsebojno zaupanje. Za zagotavljanje učinkovitega boja proti terorizmu ne potrebujemo dodatne zakonodaje, ampak moramo preveriti, ali države članice ustrezno izvajajo veljavno zakonodajo. Menim, da bi se morali osredotočiti zlasti na dejansko izboljšanje sodelovanja med državami članicami.
Z oceno bi lahko prav tako naredili revizijo zadevnih uredb. Zdi se mi, da je treba medtem vzpostaviti ponovno ravnovesje med potrebo naših državljanov po varnosti in ohranitvijo njihove pravice do zaščite zasebnosti. Sprejeti so bili nekateri ukrepi, ki močno omejujejo naše državljane, zdaj pa lahko vidimo, da nekateri izmed njih niso imeli pričakovanih rezultatov in da lahko dajejo lažen vtis varnosti.
Boj proti terorizmu prav tako zahteva boljše sodelovanje med Evropsko unijo in njenimi partnericami po svetu. Pri naših čezatlantskih odnosih moramo na primer vztrajati pri pripravi skupne strategije za boj proti terorizmu, pri čemer se spoštujejo temeljne pravice in zasebnost. Evropska unija mora sprejeti globalni pristop k tem vprašanjem, da bo določila splošna načela za izmenjavo informacij z našimi partnerji v ZDA in za varstvo podatkov pri teh izmenjavah.
Končno, Evropski parlament je bil pogosto izključen iz razprav Sveta o terorizmu. Menim, da je pomembno, da imamo pravo razpravo, ki bo omogočila boljši demokratični nadzor s strani Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov.
Alexander Alvaro  
avtor. - (DE) Gospod predsednik, obdobje 2001-2007 je bilo obdobje šestih let politično motiviranega boja proti terorizmu. Vse, kar se je zgodilo v teh šestih letih, je bilo prizadevanje za politični odziv na vsak sprejet ukrep. Vendar ne morem razumeti pristopa v zvezi z razvojem evropske politike boja proti terorizmu v globalnem smislu. Kakšno vlogo imamo? Kakšno vlogo želimo imeti v svetu? Ali imamo osnovni načrt?
Do zdaj Komisija, Svet ali države članice še niso pripravili nobenega načrta ali dokumenta, v katerem bi bila predlagana kratko-, srednje- in dolgoročna strategija za boj proti terorizmu. Sprejeli smo ukrepe s kratkoročnim vplivom, ki zadržujejo finančne tokove, kar je bilo odlično. Sprejeli smo ukrepe, katerih cilj je srednjeročni boj proti terorizmu z vključitvijo biometričnih podatkov v osebne dokumente, za kar osebno menim, da ni pravi pristop, vendar je bilo to sprejeto s politično večino.
Kar zadeva dolgoročno obdobje, menim, da na področju razvojne pomoči ni bilo nobenega napredka ali spremembe, ki bi se lahko razumela v smislu varnostne politike. Prav tako ni bilo nobenega napredka v zvezi s spoštovanjem kultur, iz katerih domnevno izvira terorizem; tj. v zvezi z našim prizadevanjem za življenje v globalnem svetu in dostojnim sobivanjem v globalnem svetu, namesto da našo družbo vsiljujemo ostalemu svetu. Zato je vprašanje, kakšno vlogo bo sprejela Evropa.
Odziv po 11. septembru 2001 je vključeval različne ukrepe: po vsakem napadu so si zadevne vlade prizadevale za pomiritev prebivalstva s sprejetjem kratkoročnih ukrepov, npr. Združeno kraljestvo se je odločno prizadevalo za uveljavitev hrambe podatkov takoj po tragičnih napadih v Londonu, Nemčija pa si je prizadevala za uveljavitev spletnega iskanja. Manjka osnovni načrt. S kršitvijo temeljnih pravic, tako kot v primeru zakonov o izrednih primerih, se ta težava ne bo rešila. Če se želimo uspešno boriti proti terorizmu, moramo opredeliti, kakšna je vloga Evrope v svetu pri tem boju, ne pa da sprejemamo ukrepe na nacionalni ravni, ki se nato izvajajo le v Evropi.
Cristiana Muscardini  
avtorica. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, dejstvo, da imamo to razpravo v sedanjih okoliščinah, brez navzočnosti Sveta, potem ko smo jo preložili z julija na september, o vprašanjih, ki jih želimo obravnavati, kaže le na to, da Evropa dejansko ni pripravljena, da bi težavo terorizma rešila odločno in celovito ter da je ta parlament še vedno prešibek v političnem smislu.
Nekoč so bile teroristične skupine v različnih narodih EU, imeli smo notranje težave, Evropa je bila že večinoma združena in pogovarjali smo se že o skupni strategiji, ki se nikoli ni uresničila. Po letu 2001 smo ugotovili, da je terorizem globalni pojav, da ni organiziran v obliki piramide, ampak da je organiziran v celice, ki so med seboj povezane zlasti prek interneta in najboljših informacijskih sistemov ter imajo korenine po vsem svetu in lahko napadejo kakor želijo in kadar želijo.
Kljub temu Evropska unija nima na voljo politike za nadzor nad internetom ali določanje natančnih varnostnih pravil za državljane, ki ne razumejo, katere ukrepe je sprejela EU ali katere ukrepe naj bi sprejela v bližnji prihodnosti. Najpomembnejši ukrep je uvedba odgovornosti ponudnikov spletnih strani za strani, ki spodbujajo, podpirajo ali upravičujejo teroristične dejavnosti, na primer z obvezno prepovedjo strani, ki so neposredno ali posredno povezane z osebami, ki hvalijo, spodbujajo ali upravičujejo nasilje. Švica to dela že dolgo časa, medtem ko Evropa še vedno okleva in razpravlja zaman.
Sprejeto ni bilo nobeno skupno stališče za spremljanje lažnih verskih zbirališč ali lažnih imamov, ki so, kot se je nedavno zgodilo na Nizozemskem in v Italiji, uporabljali prostore, ki so namenjeni molitvi, za izkazovanje sovraštva, načrtovanje napadov s spodbujanjem nasilja zoper Zahod, demokracijo, vključno s pravicami žensk, s čimer so dejansko sprožili teroristične napade v naših mestih.
Gospod predsednik, pogovori o skupni strategiji boja proti terorizmu ne zadoščajo več; potrebujemo moč in pogum za sprejetje odločitev, za ukrepanje s ciljem preprečiti prihodnje napade na eni strani in ustaviti teroristične celice, ki se skrivajo v senci, na drugi strani, ter spreobrniti ljudi z uporabo naših vrednot svobode, verske svobode in svobode izražanja, da bi preprečili napade na svobodo.
Nedavne aretacije oseb, ki so bile osumljene načrtovanja napada z uporabo eksploziva na Danskem, kažejo, da zdaj ne smemo postati manj pozorni in da protiteroristični zakoni, ki jih je sprejela Danska, delujejo, poleg tega pa so tudi opozorilo za celo EU. Ne moremo se več opirati le na učinkovitost naših nacionalnih zakonov in uspešnost preiskovalnih organov iz posameznih držav, ampak potrebujemo več sodelovanja.
Vse prepogosto se s politično korektnostjo prikrije nezmožnost sprejemanja odločitev ali nasprotovanje njihovemu sprejemanju. Ogroženi so demokracija, svoboda in pravica posameznikov, da živijo v miru in svobodi. Svobodo je mogoče doseči s pravili. Narediti moramo vse, kar je politično ustrezno, da zaščitimo naše narode in narode po svetu, ki spoštujejo svoje pravice in se zavedajo svojih dolžnosti. Z zamudami smo soodgovorni za krivice.
Zaključimo to razpravo s skupnim prizadevanjem za sprejetje takojšnjih ukrepov, ne z domnevnimi levo ali desno usmerjenimi stališči, ampak odločno in združeno. To bo najboljši način za poklon spominu na žrtve hudodelstev po 11. septembru po vsem svetu. Terorizem moramo vedno obravnavati kot zločin zoper človeštvo.
Kathalijne Maria Buitenweg
avtorica. - (NL) Gospod predsednik, moje najpomembnejše vprašanje za Svet je, ali meni, da je zmotljiv. Razumljivo je, da Svet občasno dela napake; ali vi menite, da je vseveden? Ali Svet meni, da so bili vsi ukrepi, ki so bili sprejeti v zadnjih letih na področju boja proti terorizmu, pravi? Ali poleg tega Svet nedvomno meni, da civilne pravice v nobenem primeru niso bile nesorazmerno kršene? Če je Svet nezmotljiv, potem ocena ni potrebna, če pa verjame v možnost za izboljšanje razumevanja, potem pa je potrebna. Prav tako si želim, da bi nas Svet med razpravo obvestil o posebnih ukrepih, ki po njegovem mnenju manjkajo, zlasti o ukrepih, za katere zdaj meni, da so potrebni, vendar še niso bili sprejeti. Ali se zdaj načrtujejo kakšni ukrepi? Kršitve civilnih pravic so dovoljene z evropsko zakonodajo, vendar se izvajajo le, če so pri tem izpolnjena merila nujnosti, sorazmernosti in učinkovitosti ter če se lahko ljudje zaščitijo proti zlorabam. Želim si, da bi Svet ocenil vse ukrepe, ki so bili sprejeti v zadnjih letih, in preveril njihovo skladnost s temi merili. Ali nam lahko Svet to danes obljubi?
Dovolite mi, da izpostavim nekaj vidikov, ki jih je treba temeljito oceniti. Prvič, vidik zlorabe: ne smemo dovoliti, da bi lahko državljani postali nenamerne žrtve. Kot primer bi rada navedla oblikovanje seznama osumljencev terorističnih dejanj. Vprašanje, ki je povezano s tem, ni, na kakšen način se ljudje in organizacije vključijo na ta seznam, ampak na kakšen način se s tega seznama odstranijo. Predstavljajte si, da se vaše ime pojavi na teh seznamih. Vse vaše premoženje in bančni računi se zamrznejo, vendar organi ne začnejo samodejno s pregonom. To pomeni, da ni nobenih sodnih postopkov, v katerih bi lahko predložili dokaze. Načelo nedolžnosti, dokler krivda ni dokazana, se ne upošteva. Poleg tega si lahko predstavljam, da se bančni računi zamrznejo pred objavo dejstev, sicer bi bil denar v trenutku na drugi strani sveta. Vendar si ne morem predstavljati, da sprejemamo dejstvo, da ljudje ostanejo na seznamih in so tako kaznovani brez ugotovitve njihove krivde. To je nesprejemljiva obrnitev dokaznega bremena v kazenskem pravu. Sodišče prve stopnje je že večkrat izjavilo, da je treba ta postopek spremeniti. 11. julija je bilo razsojeno, da sta bila fundacija al Aksa in José María Sison krivično vključena na seznam. Zanima me, kaj se je Svet naučil iz teh sodnih odločb in ali je pripravljen, da spremeni ali oceni postopek odločanja v zvezi s pripravo takih seznamov ter preuči možnosti posameznikov, da dosežejo pravico.
Drugič, učinkovitost: ali so ukrepi učinkoviti? Kot primer izpostavljam ukrepe v zvezi s tekočinami. Več kot milijon ljudi v Evropi se mora pred vkrcanjem na letalo še vedno ukvarjati s plastičnimi vrečkami in jih poslušno napolniti s 100-mililitrskimi steklenicami, ki pogosto končajo v košu za smeti, ker potniki pozabijo na to pravilo, pri čemer ni mogoče opaziti pretirane kršitve civilnih pravic, zlorabe pa je mogoče spremljati. Vendar ali je ta ukrep učinkovit? Ali je Svet pripravljen, da oceni učinkovitost na podlagi znanstvenih dokazov?
To je povezano s tretjo točko, tj. sorazmernost. Ali so ukrepi sorazmerni? To je še en pomemben vidik za oceno. Kot primer navajam podatke o potnikih in sporazum z Združenimi državami. Tudi moja skupina lahko povsem razume željo držav po tem, da vedo, kdo vstopi na njihovo ozemlje. Glavna težava ni, da se zahteva preveč podatkov, ampak da se ti podatki zahtevajo za zelo različne namene. Svet take ukrepe vedno utemelji s tem, da je vse to potrebno zaradi boja proti terorizmu. Vendar se lahko "v skladu z zakonodajo ZDA" ti podatki uporabijo tudi za druge namene, kot je navedeno v sporazumu. Zato je teoretično mogoče, da namen ni le boj proti terorizmu, ampak tudi boj proti kraji koles ali bančnim goljufijam. Ali je uporaba podatkov za ta namen sorazmerna? Ali je Svet poleg tega pripravljen, da opravi revizijo sporazuma na tej podlagi?
Končno, nujnost. Primer v zvezi s tem je, da se prometni podatki shranjujejo do dve leti, čemer je naša skupina nasprotovala, vendar je dobilo podporo večine v Parlamentu. Vendar vse informacije, s katerimi sem seznanjen do zdaj, kažejo, da so podatki, stari do tri mesece, najučinkovitejši in najbolj potrebni. Ali je Svet pripravljen, da preveri, ali se podatki, ki so starejši od treh mesecev, resnično uporabljajo? Skratka, ali je pripravljen narediti oceno na podlagi meril učinkovitosti, sorazmernosti in nujnosti ter preveriti možnosti za boj proti zlorabam?
Zadnji vidik za oceno je stališče Sveta o kršitvah človekovih pravic v Evropski uniji v povezavi z dejavnostmi CIE. Evropski parlament je preučil te kršitve kar najbolj podrobno in menim, da je sramotno, da Svet tega ni komentiral. Njegov komentar bi lahko vključeval njegovo mnenje v zvezi s tem, vidike poročila, s katerimi se strinja in s katerimi se ne, ter ukrepe, ki jih namerava sprejeti. Ali je Svet pripravljen, da se odzove na poročilo gospoda Fave ali bo še naprej molčal v zvezi s tem?
Giusto Catania  
avtor. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, navajeni smo na izjave, da je boj proti terorizmu prednostna naloga, in na oblikovanje novih političnih zakonodajnih pobud.
Menim, da moramo najprej oceniti odločitve, ki so bile sprejete v zadnjih nekaj letih, in si zastaviti nekaj vprašanj. Prvič: ali je terorizem postal močnejši ali šibkejši zaradi naših zakonodajnih pobud? Drugič: ali smo znatno prispevali k razvoju naše pravne kulture in naših vrednot ali pa smo jih izdali v imenu teroristične krize?
Menim, da mora biti naša prednostna naloga, da odgovorimo na ti dve vprašanji, in če bi to storili, bi odkrili, da so bili izredni ukrepi pogosto napačni in da so bili seznami terorističnih organizacij nenatančni ter da so nanje vplivali politični motivi in ne resnična nevarnost teh organizacij. Imenovali smo osebo za usklajevanje dejavnosti boja proti terorizmu, nato pa smo brez kakršnega koli jasnega razloga ugotovili, da lahko shajamo brez nje. Zato pozivam Svet, da ne imenuje novega koordinatorja za boj proti terorizmu, ker smo v zadnjih nekaj mesecih ugotovili, da lahko brez težav shajamo brez njega.
Večkrat smo že odločno povedali, da je terorizem sovražnik naše civilizacije, sovražnik demokratične države in mislim, da moramo to še enkrat ponoviti v tem parlamentu: terorizem je barbarstvo. Teroristični napadi pomenijo odmik od pravne države k primitivni državi. Vse to drži, vendar namesto da bi se v razpravi osredotočili na ponovno vzpostavitev pravil demokracije, smo se odločili, da bomo to vprašanje reševali z omejevanjem pravil za sobivanje ljudi. Odločili smo se za boj na domačih tleh naših nasprotnikov, za tekmovanje na področju kršenja človekovih pravic, vojaškega nadzora nad civilnim prebivalstvom in pogajanj o ključnih načelih demokracije.
Prizori iz Abu Graiba ali Guantanama so simbol zmage terorizma nad pravno državo in ključnimi načeli naše pravne kulture. Drug simbol so leti in ugrabitve CIE v Evropi, pri čemer so nedvomno sodelovale evropske vlade. Nihče ne komentira teh dogodkov - tako kot moji kolegi poslanci tudi jaz pozivam Svet, da izrazi svoje mnenje v zvezi s tem - nihče jih ne komentira in to so vsi izpostavili. Ta parlament je govoril o odgovornosti CIE, odgovornosti evropskih vlad, odgovornosti naših obveščevalnih služb. Komisija in Svet Evrope sta govorila o tem. Le evropske vlade tega niso komentirale in menim, da je to nesprejemljivo. Upajmo, da bo danes Svet izrazil svoje stališče o tem vprašanju.
Žal je v Evropi izjema postala pravilo in zdaj moramo jasno razpravljati o vplivih naših zakonodajnih odločitev: biometrični podatki v potnih listih in vizumih, sistem nadzora osebnih podatkov, baze podatkov o telefonskih komunikacijah, baze podatkov o letalskih potnikih, sporazum o evidenci imen letalskih potnikov, sistem SWIFT, sistem shranjevanja prstnih odtisov in uredbe o tekočinah, za katere upam, da jih bomo danes odločno zavrnili, s čimer bomo sporočili Komisiji, da moramo sprejemati odločitve, ki so sorazmerne s tem, proti čemer se borimo.
Menim, da moramo odločno povedati, da smo se odločili za avtoritativno kršenje pravne države, namesto da bi se pri boju proti terorizmu odločili za varstvo pravne države. Ni jasno - kmalu bom končal, gospod predsednik - ali so v zadnjih nekaj letih evropski državljani bolj ogroženi zaradi terorizma ali zaradi ukrepov, ki so bili sprejeti za boj proti terorizmu. Ameriška feministična pisateljica je rekla, da moramo biti previdni, kadar nam rešitve ponujajo tisti, ki so odgovorni za naše težave. Menim, da moramo biti previdni.
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej se opravičujem, ker sem malo zamudil v Parlament, kar se je zgodilo le zato, ker sem podcenil gostoto prometa med hotelom in Parlamentom.
Prav tako pozdravljam komisarja Frattinija, ki je tu z nami; poskušal bom odgovoriti na vprašanja poslancev in upam, da bom pojasnil vse, kar ste zahtevali.
Nedavni dogodki v Londonu in Glasgowu ter na meji med Španijo in Portugalsko ter napad v Jemnu so nedvomno potrdili, da terorizem močno ogroža evropsko varnost ter vrednote naših demokratičnih družb, zlasti pravice in svoboščine evropskih državljanov.
Države članice morajo zato nedvomno še naprej sodelovati pri krepitvi in izvajanju protiterorističnih ukrepov ob stalnem spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki so bistvene vrednote v naši družbi, pri čemer bosta njihova zaščita in spodbujanje prispevala k preprečevanju terorizma.
Proti terorizmu se je treba boriti na nacionalni in mednarodni ravni. Mednarodno sodelovanje je bistveno orodje za učinkovit boj proti tej težavi na nacionalni in večstranski ravni. Vemo, da je terorizem svetovna grožnja in da je zato potreben usklajen odziv, ki bo nujno vključeval večji pretok in izmenjavo informacij, notranje usklajevanje stališč, usklajevanje/partnerstva s tretjimi državami, izvajanje svetovne strategije boja proti terorizmu, pri čemer bi imeli vodilno vlogo Združeni narodi, ter tesno sodelovanje z različnimi regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, ki sodelujejo v boju proti terorizmu.
Ukrepanje Evropske Unije se je po 11. septembru 2001 okrepilo ter nato še po grozovitih napadih v Madridu leta 2004 in v Londonu leta 2005. Svet je decembra 2005 sprejel strategijo EU za boj proti terorizmu, s katero se je Unija zavzela za globalen boj proti terorizmu ob spoštovanju človekovih pravic in omogočanju državljanom, da živijo v območju svobode, varnosti in pravičnosti.
Strategija EU za boj proti terorizmu vključuje štiri področja: preprečevanje, zaščito, pregon in odziv. Predsedstvo potrjuje, da Svet resnično izvaja šestmesečni pregled stanja v zvezi z izvajanjem strategije EU za boj proti terorizmu in strategije za boj proti financiranju terorizma ter letno oceno izvajanja strategije za boj proti radikalizaciji in novačenju teroristov. Svet prav tako vsakih šest mesecev pregleda akcijski načrt za boj proti terorizmu, akcijski načrt za radikalizacijo in novačenje pa pregleda vsako leto. Ta proces spremljanja omogoča Svetu, da določi, kateri ukrepi, predlagani na ravni EU, niso bili sprejeti ali se niso ustrezno izvajali na ravni držav članic. Prav tako omogoča Svetu, da napreduje na področju nekaterih politik. Predsedstvo se je na primer odločilo, da bo pospešilo delo na področju eksploziva.
Sprejemanje nekaterih ukrepov na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah se je upočasnilo zaradi potrebe po soglasnem odločanju na tem področju. Sprejetje in izvajanje protiterorističnih ukrepov se bosta pospešila z ratifikacijo Pogodbe, ki jo mora odobriti medvladna konferenca na podlagi mandata, ki ga je sprejel Evropski svet na svojem zadnjem junijskem zasedanju.
Kar zadeva potrebo po tesnejšem sodelovanju med organi pregona in varnostno obveščevalnimi službami, varnostne službe držav članic že tesno in zelo učinkovito sodelujejo v skupini za boj proti terorizmu. Europol je pripravil zelo učinkovite analitične datoteke, v katere organi pregona držav članic pošiljajo vedno več informacij. Nedvomno je treba narediti še več. Evropski parlament ohranja tesen neposredni dialog s Svetom in Komisijo.
Predsednik Sveta, podpredsednik Komisije in predsednik Odbora za civilne svoboščine, pravosodje in notranje zadeve so se 16. maja 2007 sestali, da bi pregledali različne politike boja proti terorizmu in izvajanje strategije EU za boj proti terorizmu. Ta srečanja na vsakih šest mesecev so izjemno koristna pri doseganju soglasja o politikah, ki jih je treba razviti na področju boja proti terorizmu. Kar zadeva stališče koordinatorja EU za boj proti terorizmu, je generalni sekretar/visoki predstavnik obvestil države članice, da v tesnem sodelovanju s predsedstvom preučuje, na kakšen način bi bilo najbolje uskladiti delo na področju boja proti terorizmu v Svetu. Kar zadeva odnos med koordinatorjem EU za boj proti terorizmu in situacijskim centrom, situacijski center ne sodeluje pri pripravi politike EU na področju boja proti terorizmu ali usklajevanju dela na področju boja proti terorizmu, ki ga izvaja Svet, in ne spremlja nadaljnjega ukrepanja v zvezi z odločitvami Sveta.
Na področju boja proti terorizmu je njegova pristojnost omejena na predstavitev strateških ocen terorističnih groženj Svetu na podlagi informacij, ki jih predložijo nacionalne službe. Prav tako podpira ureditve EU za usklajevanje v izrednih primerih in v primeru krize, ki se lahko izvajajo z namenom zagotavljanja pomoči pri uskladitvi odziva na resne krize, ki bi lahko vključevale teroristične napade, na ravni EU. To je mehanska funkcija, ki vključuje razširjanje informacij, zagotavljanje prostorov za srečanja in podpiranje obstoječih ureditev za odločanje v institucijah. To ni vloga usklajevanja. Kljub temu je Svet na podlagi ocene tveganja, ki jo je pripravil SitCen, odobril politična priporočila na različnih področjih, kot je področje eksploziva, da bi se preprečila njegova nezakonita uporaba pri teroristih.
Predsedstvo ne dvomi, da ima njegovo prizadevanje v boju proti terorizmu podporo evropskih državljanov, ki so poleg tega v času zadnjih napadov jasno izkazali svojo solidarnost do žrtev teh napadov in željo po odzivu EU. Predsedstvo ima pri pripravi take strategije za boj proti terorizmu podporo partnerjev, ki svoje zamisli predstavijo v razpravah na visoki ravni, in zlasti Evropskega parlamenta, ki ima ključno vlogo.
Skladnost z določbo iz člena 6 Pogodbe o Evropski uniji je izjemno pomembna za Svet, tako kot skladnost z vsemi drugimi členi iz pogodb. Sodelovanje in dialog s tretjimi državami sta glavni del strategije EU za boj proti terorizmu. Že samo v tej polovici leta je načrtovan tristranski dialog z Rusijo, Združenimi državami Amerike, Alžirijo in Marokom, kar kaže na zanimanje za razširitev dialoga s temi državami. Evropska unija ima prav tako dialog na področju boja proti terorizmu z drugimi državami in mednarodnimi organizacijami.
Nato bodo, kar zadeva naše sredozemske partnerje, organizirana običajna priložnostna srečanja strokovnjakov Euromeda v zvezi s terorizmom, s čimer se bo zagotovila možnost za obsežnejše razprave z našimi sredozemskimi partnerji o zadevi, ki je ključnega pomena v zadevni regiji, in ki bo osredotočena na izvajanje prednostnih področij evrosredozemskega kodeksa ravnanja o boju proti terorizmu.
Povedati je treba, da ima Predsedstvo, zlasti z Združenimi državami Amerike, z različnimi organi na različnih ravneh redne pogovore v zvezi z bojem proti terorizmu, ki vključujejo teme, kot sta radikalizacija in novačenje teroristov, vključno z uporabo interneta pri ekstremističnih skupinah, analizo teroristične grožnje, sodelovanjem v mednarodnih forumih, javno/zasebnimi partnerstvi za boj proti terorizmu, zlasti v zvezi z varnostjo eksploziva, zaščito ključne infrastrukture, financiranjem terorizma, poleg drugih vrst sodelovanja med civilnimi in policijskimi organi.
Portugalsko predsedstvo naj bi skupaj z Združenimi državami organiziralo delavnico o izvajanju finančnih kazni za namen boja proti terorizmu. Obe strani sta prav tako večkrat izpostavili vprašanje spoštovanja človekovih pravic pri boju proti terorizmu in predsedstvo meni, da je zelo pomembno nadaljevati ta dialog, ki je po njegovem mnenju bistven za obe strani.
Na koncu bi rad izpostavil, da je krepitev območja svobode, varnosti in pravičnosti na podlagi haaškega programa in ustreznega akcijskega načrta ena od glavnih prednostnih nalog skupnega 18-mesečnega programa nemškega, portugalskega in slovenskega predsedstva. Boj proti terorizmu je eden od pomembnih izzivov na tem področju; ta tri predsedstva so med svoje cilje vključila tesnejše sodelovanje za boj proti terorizmu z izvajanjem strategije EU za boj proti terorizmu.
Z vašim dovoljenjem, gospod predsednik, bom zdaj odgovoril na ustno vprašanje št.. Obveščam Parlament, da Svet Evropske unije izvaja redni pregled boja proti terorizmu, kar sem že povedal, in da opravljamo tudi letni pregled strategije in akcijskega načrta za boj prot radikalizaciji in novačenju teroristov, vsakih šest mesecev pa opravimo pregled strategije za boj proti financiranju teroristov. Svet bo kmalu prvič predstavil poročilo o izvajanju komunikacijske strategije, ki je namenjena medijem in je bila odobrena julija 2006. V skladu s strategijo za boj proti terorizmu je treba med vsakim predsedstvom organizirati srečanje za boj proti terorizmu na visoki ravni med Svetom, Komisijo in Evropskim parlamentom. Taka srečanja so bila organizirana med avstrijskim in nemškim predsedstvom. Vloga nacionalnih parlamentov se bo z novo pogodbo, o kateri zdaj razpravlja medvladna konferenca, okrepila. Glavna prednostna naloga je izvajanje veljavnih ukrepov. Svet pri oceni uporablja različne mehanizme, kot je postopek strokovnega ocenjevanja EU za nacionalne ukrepe boja proti terorizmu, ocena izvajanja evropskega naloga za prijetje, ocena izmenjave informacij med Europolom in državami članicami ter med državami članicami itd.
Novi ukrepi se že analizirajo, na primer evropski program za zaščito ključne infrastrukture ali ukrepi v zvezi s tehnološkim programom biološke priprave itd. Svet je pripravil oceno izmenjave informacij med Europolom in državami članicami ter med posameznimi državami članicami. Generalni sekretar Javier Solana preučuje, na kakšen način bi se naloga najbolje izpolnila v generalnem sekretariatu. Prav tako se obravnavata mandat in naloga morebitnega novega koordinatorja.
Tako kot vse druge institucije tudi Svet zavezuje določba iz člena 6 Pogodbe o Evropski uniji, ki navaja, da Unija temelji na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države. Spodbujanje teh vrednot je ena od prednostnih nalog EU. Zavzemanje držav članic za spoštovanje temeljnih pravic je prav tako vključeno v listino o temeljnih pravicah Evropske unije. Poleg tega države članice Evropske unije, kot članice Sveta Evrope, zavezujejo obveznosti, ki izhajajo iz evropske konvencije o človekovih pravicah.
Agencija Evropske unije za temeljne pravice krepi sposobnost EU za spremljanje in zbiranje informacij, s čimer se spodbuja čim večje spoštovanje temeljnih pravic. Države članice EU morajo zagotoviti, da so ukrepi, ki jih sprejmejo, skladni z njihovimi obveznostmi v skladu z mednarodnim pravom, zlasti mednarodnim humanitarnim pravom, pravom človekovih pravic in begunskim pravom.
Predsedstvo meni, da je treba pri boju proti terorizmu spoštovati človekove pravice, glede na to, da so pravna država, odgovorno vodenje in varstvo temeljnih svoboščin orodja v boju proti terorizmu. To načelo je bistveni del strategije za boj proti terorizmu, ki jo je, kot veste, Svet sprejel decembra 2005.
Zdaj bom povedal nekaj besed o sodbi Sodišča prve stopnje Evropskih Skupnosti z dne 12. decembra 2006, na katero se sklicuje to vprašanje. Najprej izpostavljam, da sodba v zadevi T-228/02 z dne 12 decembra 2006, ki je znana kot zadeva OMPI (Organisation des Modjahedines du Peuple d'Iran proti Svetu Evropske unije), ne utemeljuje sklepa, da se s prakso terorističnih seznamov EU krši zakonodaja EU. Sodišče ni obsodilo prakse terorističnih seznamov, ampak je le menilo, da nekatere temeljne pravice in zagotovila, vključno s pravico do obrambe, pravico do navedbe razlogov in pravico do učinkovite pravosodne zaščite načeloma v celoti veljajo v zvezi s sprejetjem odločitve Komisije o zamrznitvi sredstev v skladu z Uredbo (ES) št. 2580/2001.
Drugič, splošno je znano, da je Svet že sistematično opravil potrebno revizijo postopkov v zvezi s seznamom oseb in subjektov, za katere velja Uredba (ES) št. 2580/2001. Svet je sprejel zlasti naslednje ukrepe za izvršitev sodbe v zadevi T-228/02: opozoril je na možnost spodbijanja odločitve Sveta na sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti; izpostavil je, da je bilo mogoče predložiti Svetu zahtevo skupaj z dokazno dokumentacijo za preučitev odločitve o vključitvi na seznam ali ohranitvi na njem - take zahteve je treba obravnavati takoj po njihovem prejetju; vsem osebam, skupinam in subjektom, za katere je bilo to praktično izvedljivo, je pojasnil razloge - v drugih primerih so bile osebe, skupine in subjekti obveščeni z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije; vsaj vsakih šest mesecev opravi splošni pregled seznama v skladu s postopki, ki so opisani zgoraj, pri čemer vedno ustrezno upošteva vse dodatne informacije.
Svet se je prav tako odločil, da bo ustanovil novo delovno skupino - delovno skupino o skupnem stališču št. 931 - ki naj bi obravnavala zahteve za vključitev na seznam ali črtanje z njega ter se pripravila na redni pregled seznama v Svetu. Mandat, praktična ureditev in delovne metode te nove delovne skupine so vključene v javni dokument, ki ga ja sprejel Svet. Vsi tisti, ki so vključeni na seznam, za katerega velja Uredba (ES) št. 2580/2001, se obravnavajo na enak način, kar je razvidno že iz prejšnjega odgovora. Vloga in pristojnost institucij sta določeni v pogodbah. Svet sprejme potrebne ukrepe za izvajanje sodb Sodišča v skladu z določbami člena 233 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Kar zadeva parlamentarni nadzor nad odločitvami, Svet vedno upošteva postopke iz pogodb.
Pomembno je navesti, da smo se pri sprejetju Uredbe (ES) št. 2580/2001 posvetovali z Evropskim parlamentom v skladu s členom 308 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Najlepša hvala za vašo pozornost.
(Ploskanje.)
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, Komisija se še vedno v celoti zavzema za izvajanje strategije EU za boj proti terorizmu, tj. akcijski načrt, ki je bil, kot je pravkar povedal Svet, potrjen leta 2005. Naš politični cilj je še vedno vzpostavitev pravega ravnovesja med temeljno pravico državljanov do varnosti, tj. predvsem pravico do življenja, in drugimi temeljnimi pravicami posameznikov, vključno z zasebnostjo in procesnimi pravicami. Vsi viri navajajo, da je nevarnost novih terorističnih napadov še vedno velika. Organi naših držav članic so preprečili veliko napadov, za kar jim moramo biti zelo hvaležni. Pri tem izpostavljam Španijo, Italijo, Belgijo, Združeno kraljestvo in Nemčijo. Včeraj so danski organi razkrili skupino mladih danskih teroristov, ki so se pripravljali na bombni napad. Minister Espersen je povedal, da je to najresnejši primer terorizma na Danskem.
Danes zjutraj smo izvedeli, da so bili osumljeni teroristi aretirani v Frankfurtu, nemški minister za obrambo pa je povedal, da naj bi bil napad neizbežen.
Ali zares menite, da v vseh teh primerih nismo nič dosegli? Ali se ne strinjate, da je preprečitev zadnje stopnje terorističnega napada že sama po sebi odličen dosežek za Evropo? Moj odgovor je - da.
(Ploskanje.)
Zato ni prostora za samozadovoljstvo ali nepazljivost. Najprej bom izkoristil to odlično priložnost in vas obvestil o paketu ukrepov, ki ga pripravljajo naše službe in ga bo Komisija sprejela jeseni v tesnem sodelovanju s portugalskim predsedstvom. Delamo na področju preprečevanja in pregona. Ta paket bo vključeval evropski akcijski načrt za varnost ravnanja z eksplozivom, predlog o spremembi okvirnega sklepa o boju proti terorizmu za obvladovanje zlorab interneta v teroristične namene in predlog o evropski politiki na področju evidence imen letalskih potnikov. Poleg tega bo sveženj vključeval poročilo o oceni izvajanja okvirnega sklepa o boju proti terorizmu v državah članicah.
V nadaljevanju bom povedal nekaj besed o teh sestavnih delih.
Evropski akcijski načrt o eksplozivu je nadaljevanje sporočila Komisije iz leta 2005 o tej temi, njegov cilj pa je odziv na večkratne pozive Evropskega sveta in Sveta ministrov za notranje zadeve k izboljšanju stanja na področju eksploziva v Evropi.
Zagotovo se spomnite, da so bili pri napadih v Madridu uporabljeni eksploziv in detonatorji, ki so na voljo na tržišču, zaradi česar je bil potreben poziv k ukrepanju EU na tem področju. Vesel sem, ker lahko poročam, da so naše službe skupaj z različnimi zainteresiranimi stranmi, vključno s predstavniki zasebnega sektorja, naredile veliko dobrega. Javno-zasebna strokovna skupina, ki sem jo ustanovil, mi je predložila poročilo, ki se bo po mojem mnenju izkazalo za revolucionarno ter ki vsebuje okrog 50 dragocenih in konkretnih priporočil za izboljšanje varnosti ravnanja z eksplozivom, predhodnimi sestavinami in detonatorji po celotni EU. Ta priporočila se bodo uporabila kot podlaga za evropski akcijski načrt, ki ga je treba, kot sem že povedal, sprejeti do novembra.
Ukrepi, ki bodo predlagani v njem, vključujejo na primer pripravo evropske zbirke podatkov o eksplozivu pri Europolu s povezavami do vseh pristojnih služb v državah članicah, poleg sistema zgodnjega opozarjanja, z uporabo katerega so te službe na podlagi verodostojnih obveščevalnih podatkov zelo hitro obveščene, na primer o kraji eksploziva ali odkritju novega načina delovanja teroristov.
Pri tem izpostavljam internet in način, na katerega to orodje, ki je prineslo neverjetne koristi za naš svet, zlorabljajo teroristi. Vsi vemo, da teroristi uporabljajo internet enako kot ostali državljani, na primer pri načrtovanju napadov ali širjenju sporočil, s katerimi dejansko spodbujajo k terorističnim napadom.
Teroristi uporabljajo tudi e-učenje. Na internetnih spletnih straneh so na primer na voljo podrobne informacije o vseh vrstah terorističnih taktik, vključno s proizvodnjo eksploziva. Cilj predloga, ki sem ga pravkar navedel, je zagotavljanje, da bodo postale te oblike negativnega in kriminalnega ravnanja kaznive po vsej EU.
Drugi del tega paketa ukrepov je povezan z zamislijo o evropski politiki na področju evidence imen letalskih potnikov. Ta predlog še ni bil dokončno obravnavan, glavni cilj Komisije pa je zagotoviti, da vsaka država članica zbira evidence imen letalskih potnikov, jih obdela in po potrebi izmenja z drugimi. Do zdaj so bile evidence imen letalskih potnikov večinoma povezane s pogajanji, katerih cilj je bil zagotavljanje, da naši partnerji in zavezniki, zlasti v Združenih državah, na pravilen način obdelujejo podatke o evropskih državljanih.
Mislim, da je zdaj čas, da nekoliko spremenimo našo usmeritev in namenimo sredstva za zagotavljanje varnosti v Evropski uniji. Poleg Združenih držav je tudi Unija potencialna tarča terorističnih napadov, pri čemer sta uporaba in analiza evidenc imen letalskih potnikov pomembno sredstvo kazenskega pregona za zaščito naših državljanov, ki si zaslužijo enako zaščito kot državljani Združenih držav.
Zadnji del paketa vključuje drugo poročilo o izvajanju okvirnega sklepa o boju proti terorizmu. Novo poročilo bo vključevalo tudi informacije o stanju v novih državah članicah, ki ni bilo na voljo leta 2004, in lahko si mislite, zakaj.
Pri tem izpostavljam splošnejše vprašanje, povezano s celovito in obsežno oceno vseh protiterorističnih ukrepov, ki so bili sprejeti do zdaj. Seveda podpiram načelo ocenjevanja učinkovitosti politike. Zlasti kar zadeva politiko na področju pravice, svobode in varnosti, bi se lahko zavedali, da delo v zvezi z razvojem splošnih ocenjevalnih mehanizmov še ni končano. Pripravljen sem na sodelovanje, tako kot sem v preteklosti sodeloval s Parlamentom in zlasti z Odborom za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, pri oceni sedanjih ukrepov, vključeno z mednarodnimi in evropskimi sporazumi z našimi mednarodnimi partnerji. Izpostavljam, da je moj cilj okrepiti in ne oslabiti našo sposobnost učinkovitejšega preprečevanja in pregona terorizma.
V celoti se strinjam, da je izmenjava informacij med državami članicami in evropskimi institucijami bistveni del boja proti terorizmu. Kot veste, sem bil dejaven na tem področju. V zadnjih letih sem predložil več predlogov o varstvu podatkov v tretjem stebru, načelu dostopnosti in hrambi podatkov o elektronskih komunikacijah. Žal razen hrambe podatkov v Svetu še ni bilo mogoče doseči sporazuma o teh predlogih, zlasti o varstvu podatkov v tretjem stebru. Vendar si še naprej prizadevam za njihovo sprejetje, pri čemer smo s portugalskim predlogom načeloma dosegli dogovor, da do decembra poskusimo dokončno sprejeti okvirni sklep o varstvu podatkov v tretjem stebru.
Zelo pogosto se izpostavlja, da je za učinkovito sodelovanje potrebno medsebojno zaupanje, zlasti pri boju proti terorizmu. Menim, da lahko zaupanje spodbudimo sami na dva načina. Prvič, z zagotavljanjem vzpostavitve jasnega in ustreznega pravnega okvira, s katerim se zagotavlja, da bodo zagotovljene informacije ustrezno obravnavane, in drugič, s spodbujanjem čim več skupnih mednarodnih izkušenj, vključno s skupnimi tečaji usposabljanja, da se bodo ljudje, ki delajo na tem področju, med seboj spoznali in spoštovali.
V zvezi s situacijskim centrom (SitCen) izpostavljam, da je Svetu zagotovo zagotovil koristno strateško analizo terorističnih groženj, pri čemer sem s pomočjo gospoda Solane vzpostavil zelo dobro praktično sodelovanje na tem področju. Vseeno si ne predstavljam, da bi imel SitCen vlogo na področju operativnega sodelovanja, zlasti ne v obliki sredstva za usklajevanje preiskav, ker je njegov mandat omejen na obravnavo neosebnih informacij. To je naloga, ki je bolj primerna za Europol in Eurojust. Mislim, da bi morale biti te organizacije bolje opremljene za obravnavo takih nalog.
Ne smemo pozabiti, da glede na zadnjo raziskavo Eurobarometra velika večina naših državljanov, tj. kar 84 %, močno podpira ukrepanje EU na področju boja proti teroristom in organiziranemu kriminalu. Zato na podlagi teh podatkov okrepimo Europol in Eurojust.
Seveda morajo biti vsi ukrepi, ki jih sprejmemo, v skladu s temeljnimi pravicami in členom 6 Pogodbe. Državam članicam nameravam predložiti vprašalnik o protiterorističnih ukrepih, ki so jih sprejele, njihovi učinkovitosti in načinu, na katerega so ti ukrepi povezani z okvirom človekovih pravic. Pripravljen sem deliti podatke in rezultate te raziskave z vami.
Končno, menim, da so pri našem prizadevanju za boj proti terorizmu potrebni skupni ukrepi ter popolna predanost Sveta, Parlamenta in Komisije. Pripravljen sem, da se ponovno pozitivno odzovem na morebitna naslednja povabila tega Parlamenta ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, kar delam že od svojega imenovanja v Komisijo.
(Ploskanje.)
Manfred Weber
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, gospod Catania, ki je govoril prej, je rekel, da se evropska javnost boji, da pravna država propada. Evropska javnost lahko v današnjih časopisih prebere o aretacijah teroristov na Danskem, ki so jasno načrtovali napade. Nemško javnost je danes prebudila novica, da so trije teroristi načrtovali napad na letališče v Frankfurtu na Majni. Javnost je prestrašena. Zaskrbljena je. Terorizem v Evropi je povzročil smrt več ljudi in veliko trpljenja. Javnost pričakuje varnost. Naša naloga v vlogi evropskih politikov je, da se s tem spoprimemo.
Kakšen je Evropski odgovor? Potem ko sem danes poslušal predsedujočega Svetu, sem ugotovil, da sta se pojavili stagnacija in ohromitev. Razočaran sem. Kot vemo, je terorizem razširjen po vsej Evropi. Celice pri svojem delu uporabljajo internet in različne metode. Ministri za notranje zadeve opravljajo svoje delo na nacionalni ravni in verjamejo, da imajo stvari pod nadzorom.
Tudi jaz podpiram ocenjevanje in preverjanje ukrepov, ki smo jih izvajali, vendar je potreben tudi nov zagon. Terorizma nismo premagali. Potrebujemo nov začetek. Zato skupina Evropske ljudske stranke (Krščanski demokrati) in Evropski demokrati podpiramo to pobudo.
Terorizem je usmerjen proti našemu načinu življenja, zato izpostavljam, da je boj proti njemu kulturni izziv. Evropa se na primer zavzema za enakost spolov, zato si ne želimo prisiljenih porok v Evropi. Vse, ki prisilijo mlada dekleta v poroko, je treba kaznovati. Evropa se zavzema za strpnost, zato si ne želimo pridigarjev sovraštva in njihovega obsojanja drugih verstev. Podpiram izgon takih ljudi iz Evrope. Zato bi vsem pridigarjem rekel: noben bog ne odobrava umora.
Rad bi pozval, da se z današnjo razpravo zagotovi podpora Svetu in zlasti Komisiji, ki je predložila dobre predloge, da se bo pripravila nova spodbuda.
Jan Marinus Wiersma
v imenu skupine PSE. - (NL) Gospod predsednik, menim, da je pomembno, da imamo danes to razpravo. Prav tako je pomembno, da Parlament zastavi vprašanja o napredku v zvezi s sodelovanjem med državami članicami na tem prednostnem področju, tj. boj proti terorizmu. Nekatere skrbi, ali je sodelovanje zadovoljivo in ali je odziv Sveta na grožnjo, ki je bil danes že večkrat opisan, ustrezen. Pomanjkanje nujnosti je postalo očitno v zvezi z napredkom Sveta glede več točk. V zvezi s tem je prav tako pomembno vprašanje naslednika gospoda Gijsa de Vriesa na mestu koordinatorja za boj proti terorizmu, ki je prosto že več mesecev. Odprto je tudi vprašanje, kaj se je zgodilo z odzivom Sveta na poročilo gospoda Fave, tj. izčrpnim poročilom Parlamenta o CII in nekaterih praksah, ki se uporabljajo v boju proti terorizmu. Sodelovanje ni vedno tako, kot bi moralo biti, kljub - to moramo izpostaviti - ogromnemu prizadevanju komisarja Frattinija, ki je pravkar dodatno razložil svoj aktiven pristop. Vendar je seveda to, kar želi narediti in kar lahko naredi, na koncu delno odvisno od tega, kar mu omogoči Svet.
Danes bi rad izpostavil zlasti pomemben vidik, ki sta ga izpostavila že komisar in predsedujoči, to sta radikalizacija in novačenje. Poiskati moramo najboljši način za boj proti radikalizaciji - ne glede na to, ali so razlogi zanjo verski ali desničarsko ekstremistični - tudi na evropski ravni, in sicer v obliki sodelovanja med državami članicami. V zvezi s tem je pomembno, da se poišče način za vzpostavitev stika z mladimi, ki so dovzetni za tak način radikalizacije. To je ena od prednostnih nalog Sveta, pri čemer bosta tudi Komisija in Parlament v bližnji prihodnosti dodatno razpravljala o tej temi.
Prizadevati si moramo, da bomo poiskali razloge, ki mlade, kot posledica radikalizacije, včasih spodbudijo k sodelovanju v terorističnih dejavnostih. Ti razlogi vključujejo nezadovoljstvo s svojim položajem, nezadovoljstvo z dogajanjem v mednarodni politiki ali polarizacijo družbe, potrebo po iskanju pomena in razočaranje nad svetovno politiko. Eden od razlogov je lahko tudi revščina. Vse te razloge moramo pregledati, če želimo oblikovati učinkovit dostop. Razlogi mladih, ki so izvedli napade v Maroku, so pogosto popolnoma drugačni od razlogov odgovornih za napad na Nizozemskem, na primer moškega, ki je umoril Thea van Gogha. Združiti se moramo in poiskati načine, na katere se bomo lahko borili proti radikalizaciji, in izboljšali okoliščine, da mladi ne bodo tako zelo dovzetni za spodbujanje k radikalizaciji in nasilju.
Glavni izziv je znižanje števila radikaliziranih mladih. Pri tem je ustrezna represivna politika: boj proti tistim, ki spodbujajo druge k nasilju, boj proti virtualnim internetnim mrežam, s katerimi se mlade spodbuja k ekstremističnemu vedenju, in omejevanje skupin s preventivno politiko. To se začne na lokalni ravni, lahko pa se prenese tudi na nacionalno in evropsko raven. V zvezi s tem bi rad izpostavil nove pobude, ki jih je objavila nizozemska vlada, za katere je bila prav tako namenjena znatna količina denarja. To je treba izvajati na lokalni ravni, v soseskah, da se poišče pristop za opredelitev mladih, ki so dovzetni za radikalizacijo in vse, kar lahko izhaja iz tega.
Priporočam, da se Komisija osredotoči na izkušnje Nizozemske, in na to, kako bi bilo mogoče deliti te izkušnje z drugimi državami članicami. Prav tako bi bilo mogoče uporabiti integracijski sklad Komisije za spodbujanje nekaterih dejavnosti, da bi evropski pristop imel dodano vrednost tudi na tem področju. Komisarja še enkrat sprašujem, ali bi lahko tudi on predvidel možnosti za izmenjavo nizozemske prakse z drugimi državami članicami, ki se spopadajo z enakimi težavami, zlasti v velikih mestih.
Graham Watson
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, nekaj več kot pred 2 000 leti, tj. jeseni leta 68 n.št., je bila edina velesila na svetu žrtev terorističnega napada skupine slabo organiziranih kriminalcev in v paniki je rimski senat po besedah Plutarha z zakonom Lex Gabinia podelil Pompeju "absolutno oblast in neomejeno moč nad vsemi". S tem najstarejšim trikom v zgodovini je vojska ogrozila svobodo, demokracijo in ustavo s soglasjem prestrašenih rimskih državljanov, pri čemer se je šele po 1 800 letih v Evropi ponovno vzpostavila zrela demokracija.
Zdaj spet obstaja tveganje, da bi se prikrito sprejemali zakoni, ki nam odvzemajo svoboščine. Pozdravljam ustna vprašanja, ki so jih danes zastavili kolegi ter ki vsebujejo zelo specifična vprašanja za Svet in Komisijo.
Ne trdim, da protiteroristični zakoni niso potrebni. Včerajšnja aretacija treh osumljencev v Nemčiji in aretacija še treh na Danskem danes zjutraj kažeta, da teroristi stalno ogrožajo našo družbo. Naša skupina se v celoti strinja, da je treba okrepiti pravosodno sodelovanje, da bosta Europol in Eurojust čim bolj učinkovita.
V celoti smo podprli evropski nalog za prijetje, pri čemer smo Svetu zaupali uvedbo minimalnih postopkovnih jamstev. Podprli bi evropski zvezni preiskovalni urad. Liberalci in demokrati ne popuščamo kaznivim dejanjem. Pravzaprav smo presenečeni, da je bil Evropski svet, v katerem prevladuje desnica, neuspešen pri iskanju skladnega pristopa k zagotavljanju javnega reda in miru. Vendar menimo, da morajo biti zakoni sorazmerni z grožnjami.
Če je grožnja res tako velika, zakaj Svet ni nadomestil koordinatorja za boj proti terorizmu, potem ko je zadnji marca odstopil?
Spoštovani gospod predsedujoči, povedali ste nam, da "razmišljate o najboljšem načinu za zagotavljanje sodelovanja". Teroristi so imeli med vašim razmišljanjem na voljo šest mesecev. Pravite, da "imajo Združene države vodilno vlogo pri boju proti terorizmu". Mi si želimo, da Evropska unija oblikuje svojo politiko. Pravite, da ima Evropski parlament, citiram, "temeljno vlogo", vendar se je izkazalo, da ta temeljna vloga pomeni vljudnostno srečanje s predsednikom našega odbora na vsaka dva meseca.
Pozdravljam današnje strinjanje komisarja Frattinija, da se skupaj s Parlamentom oceni učinkovitost politike Evropske unije, in upam, da se mu bo predsedstvo Sveta pridružilo pri tej razpravi.
Po 11. septembru so bili oblikovani strategija boja proti terorizmu, akcijski načrt, okvirni sklep in več pobud o sodelovanju. Nič od tega ni bilo temeljito in pregledno ocenjeno, zlasti s strani evropskih demokratičnih institucij. Svet in Komisija morata vključiti Parlament v obsežen pregled vseh sprejetih ukrepov.
V Parlamentu moramo vztrajati pri klavzulah o časovni omejitvi protiterorističnih zakonov, da zakonodaja, pri kateri so mogoče zlorabe, ne bo del pravnega reda dlje, kot je to nujno potrebno.
Zdaj smo na poti do sprejetja tretjega in zadnjega sporazuma o evidenci imen letalskih potnikov, tj. sporazuma, s katerim se za vedno odpravljajo nekatere pravice, pri čemer so njegove koristi negotove. Naša skupina dvomi v to, da mora vlada Združenih držav iz varnostnih razlogov poznati naše prehranske navade.
Komisar Frattini, pravite, da 85 % državljanov močno podpira ukrepanje na evropski ravni. Gospod Lobo Antunes, pravite, da po mnenju predsedstva državljani nedvomno podpirajo zadevne ukrepe. Ali letos poleti nista bila nikoli na letališču? Ali ne vesta, da so se mlade ženske spraševale, zakaj je bilo njihovo ličilo zaseženo pred vkrcanjem na letalo? Ali ne vesta, da so se starejše ženske razburjale, ker so jim vzeli škarjice za nohte? Ali ne vesta, da so ljudje besni, ker se protiteroristični zakoni izrabljajo zaradi komercialnih koristi? Naše lokalno letališče zdaj zaračunava 50 penijev za plastično vrečko, v katero morajo potniki dati zobno pasto. Volivci so mi pisali, koliko morajo plačati za ustekleničeno vodo, ki jo kupijo pri varnostnih kontrolnih točkah na nadzorovanem delu letališča.
Lex Gabinia je tipičen primer zakona z nenamernimi posledicami, ker je usodno ogrozil institucije, ki naj bi jih varoval. Upam, da se z evropskimi protiterorističnimi zakoni na koncu ne bo zgodilo enako.
Karl Popper je nekoč dejal: "Načrtovati moramo svobodo, ne le varnosti, če ne iz drugega razloga zato, ker se lahko le s svobodo zavaruje varnost".
(Ploskanje.)
Konrad Szymański
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, po tragičnih dogodkih v New Yorku, Madridu in Londonu je naša sposobnost za sodelovanje na področju boja proti terorizmu večja na ravni EU in čezatlantski ravni. Dodatno moramo ukrepati v tej smeri.
Naše zavzemanje za zasebnost in državljanske pravice se ne sme uporabiti kot utemeljitev zaustavitve učinkovitega ukrepanja. Na tem področju bomo morali neizogibno plačati določeno ceno za varnost. Naši državljani si želijo zlasti varnosti.
Prav tako je treba spremeniti mednarodno pravo. Sodobni terorizem je privedel do še nepoznanega pojava, do vojaka brez države. Ker ni države, je težko izvajati ženevsko konvencijo. Hkrati se moramo strinjati, da nima smisla, bi imeli teroristi postopkovne pravice, ki so značilne za evropski kazenski postopek, in da bi s tem naš boj proti temu pojavu postal neučinkovit.
Cem Özdemir
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, danes je bila že večkrat izpostavljena novica o aretaciji osumljenih teroristov na Danskem in v Nemčiji. To kaže, da ta težava ni teoretična, ampak resnična. Torej ne moremo več govoriti o geslu "več je boljše"; potrebujemo ciljno usmerjene ukrepe, ki bi bili usklajeni po vsej Evropi ter za katere se zlasti izkaže, da so smiselni v praksi in da so dejansko koristni.
To je povezano z mojim prvim predlogom, tj. nujno potrebo po pregledu ukrepov, ki so jih do zdaj sprejele nacionalne države. Pozdravljam namen komisarja, da je treba pripraviti vprašalnik. Ta ocena je potrebna, ker želimo prepričati državljane, da so protiteroristični ukrepi potrebni. Hkrati pa moramo dokazati, da so učinkoviti.
Zlasti bi radi vedeli, kaj je bilo do zdaj storjenega v boju proti terorizmu. V zvezi s tem nas prav tako zanima, zakaj ni bilo sprejeto stališče o nezakonitih ugrabitvah v Evropi, za katere je odgovorna CIA, kar je vredno obžalovanja. Tudi v zvezi s tem potrebujemo odgovore. Še nekaj bi rad pojasnil: tajni zapori in izgoni v tretje države, kjer se izvaja mučenje, so prav tako povezani z bojem proti terorizmu, zlasti z njegovo moralno razsežnostjo. Moralnega boja proti terorizmu ne smemo zanemariti, ker moramo tudi pri tem imeti vodilno vlogo, če želimo uspeti.
Nekateri govorniki so govorili o pomenu sodelovanja evropskega parlamenta v tej razpravi. Menim, da se mora predsedstvo Sveta zavedati, da je sodelovanje svobodno izvoljenih predstavnikov ljudstva nujno potrebno za namene sprejetja. Želim si, da bi predsedstvo Sveta okrepilo ta vidik razprav. Predsedujoči se zaveda, da je Sodišče Evropskih skupnosti večkrat odločilo, da je seznam EU o terorističnih organizacijah v nasprotju s pravom Skupnosti in mednarodnim pravom. Pozdravljam njegove današnje pripombe o tem vprašanju. Vendar me zanima, ali bodo letne ocene, o katerih je govoril, na voljo Parlamentu ter Odboru za civilne svoboščine, pravosodje in notranje zadeve. Navsezadnje jih potrebujemo za svoje delo, da bomo lahko resnično ocenili, kaj se dogaja s tem "seznamom terorističnih organizacij", v kakšnem obsegu se zagotavljata pravna država in parlamentarni nadzor ter v kakšnem obsegu je mogoče zagotoviti, da so tisti, ki so krivično vključeni na ta seznam, čim prej črtani z njega.
Vprašanje o koordinatorju EU za boj proti terorizmu je bilo že zastavljeno. Radi bi vedeli, kakšni so načrti za to delovno mesto. Naša skupina načeloma ne nasprotuje takemu evropskemu usklajevanju. Teoretično je smiselno uskladiti pristojnosti na tem področju in si prizadevati za združitev pridobljenih izkušenj na nacionalni ravni. Vendar bi prav tako radi vedeli, kaj meni predsedstvo Sveta o dosedanjem delu enote za boj proti terorizmu na evropski ravni. Kakšne so izkušnje v zvezi s tem? Zato sprašujem predsedujočega, kaj ste se naučili iz dosedanjega dela gospoda de Vriesa?
Tobias Pflüger
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, menim, da je ta razprava ključna za demokracijo v Evropski uniji. Dobro je pogledati v preteklost. Vojna proti terorizmu poteka od 12. septembra 2001. NATO je takrat zahteval uveljavljanje klavzule o vzajemni obrambi, pri čemer je napačno ocenil, da so napadi v New Yorku in Washingtonu vojaški. Na kakšen način se lahko klavzula o vzajemni obrambi prekliče, lahko le ugibamo. Zdaj se "vojna proti terorizmu" razširja po vsem svetu, na primer v Afganistan, za katerega je vedno bolj značilna irakizacija, medtem ko se na domači ravni krši vedno več temeljnih in državljanskih pravic. Celoten položaj lahko opišemo kot izredno stanje.
EU je sprejela okvirni sklep o boju proti terorizmu. Ta sklep določa veliko točk, ki jih izvajajo ali naj bi jih izvajale države članice EU ali EU sama.
Zdaj smo priča široko razširjenemu sprejemanju ukrepov, zlasti s strani nemškega ministra za notranje zadeve Wolfganga Schäubleja, ki zdaj vse imenuje terorizem in je očitno prestopil mejo tega, kar je nujno potrebno.
Po dogodkih v Londonu je pisatelj A. L. Kennedy imel zelo zanimivo pripombo, zato bom citiral njegove besede: "Nihče ne omenja, da je število žrtev v Bagdadu večinoma ocenjeno kot srednje veliko, ne glede na to, kako grozno je bilo. Nihče ni omenil, da je Tony Blair s svojo odločitvijo, da bo poslal naše vojake v vojno za dobiček, ogrozil celo državo [...] Nihče ni omenil, da sta se z našimi dejanji le povečala število in moč terorističnih dejanj. Nihče ni ugotovil, da smo celo mi upravičevali mučenje zapornikov, ker smo rekli, da bi lahko na tak način preprečili napade. Nihče ni omenil, da nas imajo v veliko delih sveta za teroriste." Točno to je treba preprečiti, zato se kršenje temeljnih in državljanskih pravic ne sme nadaljevati.
Johannes Blokland
v imenu skupine IND/DEM. - (NL) Gospod predsednik, na začetku se iskreno zahvaljujem predsedujočemu Svetu in podpredsedniku Evropske komisije za podrobne odgovore na naša vprašanja. Vesel sem, ker ta razprava omogoča, da pogledamo nazaj, da bomo lahko ponovno naredili korak naprej. V ospredju te razprave je vprašanje, kateri ukrepi so bili sprejeti za boj proti terorizmu in ali so bili učinkoviti. Še pomembnejše je vprašanje, ali so ukrepi v nasprotju z demokratično pravno državo.
Danes bomo glasovali o spremembi pravil o ročni prtljagi v zračnem prometu. Gospod Watson je že govoril o tem. Upam, da bomo s tem glasovanjem razveljavili sporni ukrep. Pravila o tekočinah so neučinkovita in so povzročila močno nasprotovanje. Zagotoviti moramo, da boj proti terorizmu ne bo postal politika prevare. Po napadih leta 2001 je bilo zbranih ogromno podatkov, ki pa jih je treba še obdelati. Po napadih v Londonu in Madridu se je izkazalo, da so obveščevalne službe imele na voljo podatke, vendar niso pravočasno ukrepale. Podatki so lahko na voljo, vendar je njihova uporaba vprašljiva.
Pred kratkim je bila na Nizozemskem objavljena knjiga o terorizmu in tistih, ki se borijo proti njemu. V njej je z zgodovinskega stališča utemeljeno, da je učinkovitost terorizma omejena. Boj proti terorizmu pa ima na drugi strani včasih velik vpliv na družbo in povzroči vznemirjenje. Tisti, ki se borijo proti terorizmu, med tem bojem izgubijo svojo moralno premoč nad državljani - pri čemer imajo koristi teroristi. Zato moramo pri sprejemanju novih ukrepov najti pravo ravnotežje med pravno državo in učinkovitim bojem proti terorizmu. Spremljanje je zakonit parlamentarni instrument v zvezi s tem.
Nekdanji koordinator za boj proti terorizmu je povedal, da si po njegovih izkušnjah nobena država članica ne želi evropske policije ali evropske varnostne službe. Države članice si želijo, da bi bila varnost še naprej organizirana na nacionalni ravni. Vendar vseeno poskušamo organizirati evropsko sodelovanje. Ena od težav, ki izhaja iz tega, je pomanjkanje demokratičnega nadzora nad takim sodelovanjem. Nacionalni parlamenti spremljajo svoje službe, ne pa sodelovanja. Kaj Svet meni o doslednem in rednem obveščanju Evropskega parlamenta? Pri tem ne mislim zlasti na predstavitev novih ukrepov za odobritev, ampak na odgovor na vprašanja, ki se zdaj tako pogosto zastavljajo. Tako kot velja za nacionalne parlamentarne varnostne odbore, taka srečanja ne bi smela biti za zaprtimi vrati. Zanima me, ali namerava Svet sodelovati pri tem.
Andreas Mölzer
v imenu skupine ITS. - (DE) Gospod predsednik, najnovejša poročila z Danske in Frankfurta na Majni v Nemčiji so dokaz, da nevarnost islamističnega terorizma še ni minila. Vendar najnovejše študije kažejo, da ta nevarnost ne prihaja toliko od zunaj, tj. od Al-Kaide, ampak bolj od mladih muslimanov, ki živijo v Evropski uniji ter so dovzetni za radikalizacijo in nato postanejo teroristi.
Teroristi se zato ne pojavijo nepričakovano; potencialni storilci odraščajo v naših islamističnih vzporednih družbah, z madrasami in pridigarji sovraštva, ki imajo zlasti pomembno in katastrofalno vlogo. Zaradi politične korektnosti je avtohtono prebivalstvo v Evropi prehitro označeno za desničarsko ekstremistično ali celo rasistično, ker vztraja pri svoji osnovni kulturi, medtem ko se priseljenci redko srečajo s to težavo. Islamistične vzporedne družbe v Evropi so pogosto podcenjene.
Terorizem se pogosto začne v šolah. Nato se nadaljuje v tolpah mladoletnikov, nadaljuje z radikalizacijo in pozneje tudi z napadi. V naši družbi moramo zatreti možnosti za razcvet terorizma, to so možnosti, ki so nastale zaradi napačnega razlaganja strpnosti. Določiti moramo meje; ni treba, da dopuščamo prav vse. Sprememba lastnega načina življenja in zanikanje lastne kulture sta najboljši podlagi za razvoj terorizma. Zato je skrajni čas, da tudi Bruselj dojame, da se je multikulturni vidik razblinil, in spet dolgoročno podpre avtohtono evropsko prebivalstvo, namesto da ga stalno diskreditira pod pretvezo izkoreninjenja rasizma.
Jim Allister
Gospod predsednik, v tej pomembni razpravi bi rad izpostavil predvsem dve stvari. Prvič, vsi ali večina izmed nas lahko pride v ta parlament ter obžaluje in obsoja terorizem, kar je tudi prav, ker je to neopravičljivo zlo. Toda ali v EU vedno delamo to, o čemer pridigamo?
Dogodki v Frankfurtu in na Danskem nas opozarjajo na to, kako vseprisotna je grožnja terorizma. Če bi kateri koli vladni minister kjer koli v EU obsodil aretacije, ki so se zgodile danes zjutraj, ali če bi nasprotoval izvršitvi potrebnih izročitev, povezanih s tem, bi bili vsi ogorčeni, saj je terorizem vendarle terorizem in čas ga nikakor ne more upravičiti.
V moji majhni državi pa se je le pred nekaj tedni namestnik predsednika vlade Martin McGuinness, ki bolj kot večina ljudi ve, kako gnusen je terorizem, obrnil proti sedanji praksi in vehementno obtožil sedanji zahtevek nemške vlade na podlagi evropskega naloga za prijetje v zvezi z izročitvijo irskega republikanca, osumljenega bombnega napada, ki se je zgodil pred mnogimi leti v Nemčiji. To je nesprejemljivo. Prav tako je nesprejemljivo, da je Irska ponudila zatočišče trem teroristom, obsojenim v Kolumbiji.
Zato menim, da se spodobi, da vsi v Evropi dajemo zgled. Terorizma ne moremo enkrat obsojati, drugič pa ne. Če smo proti, moramo biti vedno proti in primerno ukrepati. Če resnično podpiramo pravno državo, ne moremo napadati in obsojati načinov zagotavljanja mednarodne varnosti.
Drugič, teroristična dejavnost organizacije ETA je pravočasno opozorilo, da teroristi ne morejo iz svoje kože. Miselnost ljudi, ki dopuščajo terorizem, je nemoralna, saj lahko iz taktičnih razlogov spremenijo domnevno zavezanost političnim sredstvom, če to medtem bolje služi njihovim namenom.
Na take ljudi moramo biti pozorni in nikoli ne smemo narediti te napake, da bi sodili teroriste po svojih standardih.
Jaime Mayor Oreja
(ES) Gospod predsednik, najprej izpostavljam, da pri tem boju ne gre za boj proti pojavu terorizma. V vsakem primeru gre za boj proti posebni organizaciji, ki ima poseben politični program in posebne politične cilje.
Zato moramo poimenovati teroristične organizacije, zoper katere se borimo, pri čemer je zdaj glavno tveganje, s katerim se bo v prihodnosti spopadla Evropska unija, džihadistična teroristična organizacija, ki ni pojav, ampak organizacija, ki je že premagala strah pred izvajanjem terorističnih napadov na naši celini.
Razlika med temi organizacijami in drugimi tradicionalnimi organizacijami, ki so napadle ali napadajo Evropsko unijo, je, da še vedno ne poznamo njihovega obsega, ker ne razumemo načina napadov ali razlogov za izbiro držav, in ker se njihovo dojemanje časa močno razlikuje od našega.
Kot je dobro povedal gospod Watson, naloga institucij EU ni oblikovati izčrpen seznam ukrepov, ampak oblikovati temelje, stebre in področja sodelovanja, da bodo imele evropske institucije svojo vlogo v boju proti terorizmu.
Najti moramo usmeritev. Na tem področju to ne pomeni sprejemanja vedno več ukrepov. Razumeti moramo, da mora biti vloga institucij EU ugotavljanje, kaj je nujno potrebno za boj proti tej organizaciji, to so obveščevalni in drugi podatki.
Zato zlasti potrebujemo evropski model za boj proti tej teroristični organizaciji, sicer se bodo v Evropi leta 2025 spraševali, kakšen je sploh smisel Evropske unije, če ne bo zagotovila dodane vrednosti ter če ne bo uspešna, uporabna in priznana kot koristna za Evropejce v boju proti terorizmu.
Bárbara Dührkop Dührkop
(ES) Gospod predsednik, menim, da je bilo večkrat izpostavljeno, da pojav terorizma - to so seveda jasno prepoznavne skupine - ni le evropsko vprašanje, ampak svetovno vprašanje, kot je povedal Svet, zato se moramo nedvomno odzvati na svetovni in evropski ravni.
Glede na to, kar je povedal gospod Frattini o današnjih dogodkih v Frankfurtu, za katere sem izvedel tudi jaz, menim, da je to morda najpomembnejši izziv, s katerim se spopada EU, ker ne vpliva le na varnost državljanov in njihovo telesno celovitost, ampak poleg tega poskuša ogroziti nekaj zelo pomembnega: vrednote demokratične družbe. Zato je tako pomembno, da Evropska unija zahteva skupni odziv.
Menim, da to ustno vprašanje za Parlament dokazuje, kako močno si Parlament želi doseči napredek v boju proti terorizmu, dokazuje pa tudi, da smo zaskrbljeni, ker je gospod Watson predstavil več vprašanj, ki lahko pomenijo odstopanje, v okviru ukrepov, ki jih sprejemamo, ker smo v tem boju zlasti odgovorni za demokracijo in svobodo, ki sta zelo pomembni in ju ne smemo zanemariti.
Prav tako menim, da so ukrepi potrebni, tako kot vse, kar smo naredili za to, da se bo zgodilo vse, o čemer govori gospod Frattini, in da je policija naredila zelo veliko, vendar ne dovolj. Menim, da moramo prav tako okrepiti politiko, s katero se vzpostavljata povezovanje in dialog med različnimi kulturami. Menim, da je zavezništvo med civilizacijami učinkovito sredstvo za boj proti terorizmu.
Nadaljevati moramo s tem, kar smo obravnavali v Tampereju, in z našim delom iz Haaga, da bomo utrdili naše besede: ravnotežje med svobodo, varnostjo in pravičnostjo.
Zato je Evropska unija pohitela in sprejela prümsko pogodbo pred poletjem. Možnost hitre in učinkovite izmenjave točnih informacij je bistvena za mednarodno sodelovanje v boju proti terorizmu.
Res je, da govorimo, da moramo uskladiti te pravice državljanov in ljudi z zagotavljanjem varnosti. Evropski parlament ima odločilno vlogo, ampak po besedah Sveta Parlament zdaj pravzaprav nima vpliva na dogajanje na tem področju.
Ali Svet sprejme soglasno odločitev ali pa je sploh ne sprejme. Zato menim, da se s tem ogroža in omejuje moč Evropske Unije za odziv na nove izzive. Gospod Watson je zelo jasno povedal, da lahko Evropski parlament sodeluje s Svetom le na vljudnostnih srečanjih, kot demokratično izvoljena skupščina pa moramo imeti priložnost, da sodelujemo pri odločitvah.
Pozdravljamo ustanovitev evropske agencije za temeljne pravice in upamo, da bo lahko ta agencija pravično spremljala vse dejavnosti EU na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja.
Prav tako izpostavljam, da naša skupina podpira koordinatorja EU za boj proti terorizmu, ne glede na to, kdo bo prevzel to nalogo, in menim, da se mora to zgoditi kmalu. Pomembno je, da ta oseba ne bo papirnati tiger, ampak da bo imela jasen in odločen mandat.
Končno - s tem bom tudi končala - menim, da lahko rečemo, da morajo ukrepi Evropske unije za boj proti terorizmu in njihove posledice vključevati bistveno razsežnost: podporo za žrtve in njihove družine ter njihovo zaščito.
Sarah Ludford
Gospod predsednik, ker prihajam iz Londona, nikakor ne podcenjujem grožnje terorizma. Londončani ga poznamo že več desetletij, prisoten pa je bil tudi takrat, ko so terorizem irskih republikancev delno financirale Združene države. Visoko moralistično stališče je nevarno.
Europol poroča, da je bilo lani v EU skoraj 500 terorističnih napadov. To je vsekakor pomembna nevarnost na področju kaznivih dejanj, kamor spadajo tudi tihotapstvo, trgovina z ljudmi in korupcija. Kje so ukrepi Sveta, s katerimi bi se od vseh držav članic zahtevalo, da podpišejo in ratificirajo evropsko konvencijo o trgovanju z ljudmi? Kje je bil Svet, ko bi bilo treba izraziti nasprotovanje, potem ko je vlada Združenega kraljestva januarja končala obsežno preiskavo na področju korupcije zoper največjega nacionalnega proizvajalca orožja BAE?
Če liberalci dvomimo v učinkovitost prepovedi tekočin v primerjavi z nevšečnostmi, ki jih to povzroča, ali oporekamo množičnemu zbiranju osebnih podatkov, to še ne pomeni, da popuščamo terorizmu. Nobeno področje politike se ne bi smelo izogniti demokratični odgovornosti.
Ponosna sem, ker sem bila podpredsednica preiskave Evropskega parlamenta o izrednih izročitvah, in strinjam se z ogorčenjem drugih, ker se Svet ni odzval na naše ugotovitve, da veliko držav članic sodeluje pri množičnih zlorabah človekovih pravic, ugrabitvah in mučenju.
Dobro bi bilo, da bi Svet najprej počistil po svojem dvorišču, preden začne obravnavati državljanske svoboščine državljanov EU. Poslanci nimajo nobenih podatkov o izvajanju okvirnega sklepa o boju proti terorizmu, ki je bil sprejet pred več kot petimi leti. Ali so ga vse države članice v celoti prenesle? Koliko takih primerov je bilo? Koliko preiskav ali obsodb je bilo zabeleženih? Vemo, da si agencije, celo znotraj iste države, ne izmenjujejo informacij zaradi zavisti, boja za oblast in ozemeljskih bojev, še manj pa je primerov čezmejnega sodelovanja. Zakaj ne bi bila to naša prednostna naloga, namesto da kot blazni stalno sprejemamo predpise, ki ogrožajo našo zasebnost?
Na področju boja proti radikalizmu je prav tako veliko neskladij. To je pomembna tema, ki pa zajema tudi vključevanje velike večine zmernih muslimanov, čeprav so v nekaterih delih EU še vedno velike težave glede izgradnje mošej. Zakaj ne obravnavamo tega?
Gospod Szymański je izrazil skrajno desničarsko stališče, da cena za varnost ni nikoli previsoka. Temu močno nasprotujem. Ali niso tako govorili komunisti, da bi opravičili svoje zatiranje? Namesto da zaradi varnosti izgubimo preveč svobode, poglejmo raje, kaj zares deluje: ciljno usmerjene preiskave in policijska dejavnost, ki temelji na obveščevalnih podatkih. Na tak način bomo ohranili zaupanje in sodelovanje javnosti.
Mario Borghezio
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, 11. septembra je v Bruslju več katoliških in krščanskih demokratičnih gibanj organiziralo velike demonstracije proti islamskemu terorizmu in v spomin na 11. september, vendar jih je socialistični župan Bruslja prepovedal zaradi nepomembnega razloga, povezanega z notranjo politiko.
To daje negativen signal o terorizmu, še bolj zaskrbljujoče pa je snubljenje teroristov Hamasa s strani predsednika vlade Romana Prodija in ministra za zunanje zadeve D'Alema. Namesto tega bi moral biti politični signal Evrope enoten zoper islamskemu terorizmu, pri čemer moramo skupaj nasprotovati tistim, ki v mošejah pridigajo zoper nas in našo varnost.
Pozdravljam izjavo komisarja, da morajo biti evropski državljani bolj zaščiteni, vsaj toliko kot državljani ZDA, in da je treba zato okrepiti čezatlantske odnose. Vendar, gospod Frattini, ali smo pripravljeni na neposredno nevarnost terorističnih dejanj, na primer z uporabo bakteriološkega orožja - bog ne daj - ali jedrske tehnologije? Izkazalo se je, da južna Evropa ni pripravljena na nevarnost požarov, vendar se mi zdaj zdi, da moramo narediti še veliko več. Gospod Frattini, želim vam veliko uspeha pri vašem delu.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Gospod predsednik, najprej izpostavljam, da je bilo prizadevanje zadnjih let, da bi terorizem postal glavni projekt in prednostna naloga Evropske unije, neuspešno.
Tajne službe ZDA bodo lahko brez omejitev spremljale telefonske klice, internetno dejavnost in elektronsko pošto vseh ljudi na vseh strežnikih, postavljenih v Združenih državah. To je še en poskus za splošen in policijski nadzor nad državljani na svetovni ravni in EU se je žal predala z uvedbo ukrepov, za katere se je izkazalo, da ovirajo razvoj. Velik del proračuna EU je dodeljen za uvedbo in krepitev policijskih agencij, vojaških dejavnosti, vzpostavitev prostorov za pridržanje priseljencev itd.
Zlasti bi rad omenil pripravo terorističnih seznamov. Ti seznami niso predmet nikakršnega demokratičnega ali institucionalnega zakonodajnega nadzora, postopka pravosodne presoje ali pregleda pritožb. Evropska unija je celo po sprejetju odločb Evropskega sodišča z dne 12. decembra 2006, ko je bila sprejeta sodba o pomanjkljivem nadzoru in nespoštovanju potrebnih ukrepov za zaščito človekovih pravic, naredila le površinske spremembe.
Temeljne težave ostajajo. Državam članicam ni treba predložiti dokazov v zvezi s posamezniki, ki jih predlagajo za vključitev na seznam, še bolj nevarno pa je, da je Komisija še vedno odgovorna za dodajanja imen posameznikov in organizacij na ta seznam ter črtanje z njega. Skratka, gospod predsednik, Komisija ostaja sodnik, porota in izvršitelj.
Koenraad Dillen
(NL) Gospod predsednik, žal ugotavljam, da veliko ljudi v tej polkrožni dvorani ne želi reči bobu bob. Neprijetna resnica je - pa če to želimo ali ne - da je mednarodni terorizem preprosto vojna, ki so jo islamski teroristi napovedali Zahodu in Evropi. Imeti moramo pogum, da bomo priznali, da je sovražnik že med nami. Mreže džihada delujejo po vsej Evropi, mošeje pa pozivajo vernike k sveti vojni zoper našo odprto družbo. Včerajšnji dogodek na Danskem je še en primer tega. Zato potreba po celovitih ukrepih proti islamskemu trojanskemu konju še nikoli ni bila večja. Navsezadnje je naša pravica in dolžnost, da ščitimo vrednote naše odprte družbe.
Ali to res počnemo? Kolega poslanec gospod Borghezio je pravkar povedal, da je značilen dokaz evropske strahopetnosti odločitev socialističnega župana Bruslja v zvezi s preprečitvijo demonstracij zoper vedno večjo islamizacijo Evrope, ki so bile načrtovane za četrtek 11. septembra, ker bi se lahko demonstracije obravnavale kot ostro obsojanje vedno številčnejše islamske skupnosti, ki je zanimiva za volitve. Evropa želi po vsem svetu razširjati vrednote odprte družbe, zlasti svobodo izražanja, medtem ko je utišala zagovornike istih evropskih vrednot v svojem uradnem glavnem mestu. To veliko pove o tem parlamentu, tj. da ni sprejel jasnega stališča v zvezi s tem.
Timothy Kirkhope
Gospod predsednik, tema te razprave je varnost našega ljudstva in ohranitev našega načina življenja, liberalne demokracije, pravne države ter zagovarjanje svobode.
Terorizem ogroža bistvo vseh teh stvari. Vse mogoče oblike terorizma določajo boj med dobrim in zlom, zato moramo ostati previdni. V Veliki Britaniji imamo težave z IRO že trideset let. Pred nedavnim bo bili v Londonu samomorilski bombni napadi, v Glasgowu pa so poskušali zanetiti spopade.
Moji kolegi iz Španije se borijo proti grozovitim terorističnim operacijam organizacije ETA. Popolnoma jih podpiramo pri njihovih pogumnih akcijah. Boj proti radikalizmu je velik izziv, vendar živimo v svetu, v katerem se grožnja terorizma stalno spreminja in postaja vse bolj prefinjena. Demokracije po svetu morajo biti previdne, si učinkoviteje izmenjavati obveščevalne podatke in biti pripravljene na strogo ukrepanje.
Terorizem je vojno dejanje, usmerjeno v bistvo naše družbe. Zanj so odgovorni zločinci in morilci, ki sovražijo našo liberalno demokracijo in svobodo. Teroristične skupine je treba prepovedati, storilce nasilnih dejanj, osebe, ki spodbujajo terorizem ali pomagajo teroristom, pa preganjati. Primer ukrepov, ki jih lahko države članice sprejmejo skupaj, je bila aretacija pripadnikov organizacije ETA, ki so izdelovali bombe, ki se je zgodila ta konec tedna. To kaže, da skupne preiskovalne skupine pomenijo dodano vrednost pri boju proti terorizmu.
Danes glasujemo o prepovedi tekočin na letalih. Varnost potnikov mora biti naša glavna naloga - naša naloga, naloga vlad, upravljavcev letališč in letalskih družb. Vendar so tako kot pri kateri koli drugi zakonodaji izboljšave mogoče le na podlagi izkušenj in menim, da je to dober čas, da pregledamo, kako stvari delujejo.
Hkrati se moramo opreti zlasti na razpoložljive obveščevalne podatke, da se zagotovi pomoč zakonodajalcem, kot smo mi, pri določanju vrste in obsega stalne grožnje. Pozdravljam predloge komisarja Frattinija, ki so pozitivni v tem smislu.
Ugotavljam, da obstaja občutljivo ravnotežje, vendar moramo vsakem primeru narediti vse, kar lahko, da zaščitimo ljudi pred grozovitim in morilskim terorizmom.
Claudio Fava
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, mislim, da nam ta razprava medtem omogoča, da odpravimo, pregledamo in premagamo nekatere nevarne napake, oziroma prvo napako. Razpravljamo o strategiji boja proti terorizmu, ne proti islamu, zato bi pomenila poenostavljena omejitev vzrokov za terorizem na islamski fundamentalizem precej površno rešitev in precej poenostavljeno obravnavo. Podobno sem zaskrbljen zaradi nekaterih izjav, ki sem jih pravkar slišal: mošeje prinašajo vojno v našo družbo. To so precej splošna, nasilna in groba mnenja. Predstavljajte si, da bi jutri v turškem parlamentu nek poslanec dejal, da krščanske cerkve prinašajo vojno v njihovo družbo - kakšen bi bil ogorčen odziv tega parlamenta?
Prav tako bi rad nekaj predlagal gospodu Frattiniju: vemo, da ima pregon zagotovo temeljno vlogo, tako kot preprečevanje. Vendar menim, da izračuni ne smejo temeljiti na podlagi aretacij domnevnih teroristov, ampak na podlagi dejanskih teroristov, ki so bili spoznani za krive. Dobro bi bilo spremljati ali raziskati, koliko osumljenih teroristov je bilo v zadnjih letih aretiranih v naših državah in nato izpuščenih.
Prejeli smo nekaj odgovorov od Sveta, ki pa so bili le delni. Rad bi izpostavil tri točke, ki jih moramo podrobneje preučiti: ni povsem jasno, kakšna bi morala biti vloga Parlamenta v zvezi s tem in na kakšen način bi moral sodelovati pri tej strategiji Evropske unije. Menimo - to so izpostavili že drugi poslanci - da srečanje na vsakih šest mesecev med podpredsednikom, predsednikom Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Svetom ni dovolj. Menimo, da sta potrebni kakovost in določena raven soglasja, ki ne smeta biti omejeni na ta formalna, obredna srečanja.
Ni jasno, kaj se bo zgodilo v zvezi s funkcijo koordinatorja EU za boj proti terorizmu. Povedali so nam, da je njegova funkcija povezana zlasti z zagotavljanjem strateških ocen in razširjanjem informacij. Ko je imel naš odbor priložnost, da govori z gospodom de Vriesom, smo izvedeli, da ta funkcija nima nobene vsebine ali razpoložljivih sredstev. V tem primeru menim, da ni nič bolj škodljivo kot institucionalna funkcija, ki ima sredstev za obstoj ali utemeljitev svojega obstoja.
Končno, gospod predsednik, ni jasno, kakšno stališče bo sprejelo portugalsko predsedstvo o evroatlantskem sodelovanju. Rad bi se vrnil na zelo preprosto in odkrito zahtevo iz vašega vprašanja. Vprašanje je bilo, ali se bo to sodelovanje nadaljevalo z metodami v skladu s členom 6 Pogodbe, kot je priporočil ta parlament po koncu preiskave CIE. Potrebujemo jasen odgovor. Skupna strategija je smiselna, če vključuje popolno spoštovanje temeljnih pravic državljanov, vendar vedno ni bilo tako.
Pozdravljamo pobudo podpredsednika Frattinija o vprašalniku, ki naj bi se razdelil državam članicam EU in s katerim bi ugotovili, katere instrumente so vzpostavile in kakšen je bil odmev nanje, tudi na področju spoštovanja temeljnih pravic državljanov, pri čemer pa bi radi v zvezi s tem povedali, da namerava Parlament vseeno spodbuditi k spremljanju sklepov odbora o preiskavi CIE, in zastavljamo naslednje vprašanje: katere ukrepe sta sprejela Svet in Komisija v zvezi s številnimi vprašanje iz teh poročil?
Gospod predsednik, menim, da lahko na koncu rečem, da je za boj proti terorizmu potrebna visoka raven družbenega soglasja, pri čemer moramo biti pazljivi v zvezi z načeli iz člena 6 Pogodbe. Preprečevanje zlorab in poenostavitve je edini način za zagotavljanje doseganja tega soglasja.
Sophia in 't Veld
(NL) Gospod predsednik, demokracija, civilne pravice in pravna država so mi zelo pri srcu; prav tako so mi pri srcu moje življenje in življenja evropskih državljanov. Pogovor o kompromisu med tema dvema stvarema je zelo nevaren. Sovražnikom demokracije se je treba upreti; pri tem imam v mislih teroriste in nevarnost za demokracijo, tj. preveliko državno oblast in izključitev demokratičnega nadzora. Svet in včasih tudi Komisija vedno znova govorita o temeljnih pravicah, človekovih pravicah in demokraciji, vendar to zveni nekoliko prazno, ker vemo, da se državni nadzor nad državljani hitro povečuje. Znana je vsaka intimna podrobnost o našem zasebnem življenju. Na drugi strani pa imajo državljani vedno manj nadzora nad državo.
Poleg tega nacionalni organi in Svet ne želijo odgovarjati za svoja dejanja. Rad bi, da nam Svet na primer pove, kakšno je stanje s kontaktno skupino na visoki ravni, ki sodeluje pri pogajanjih z Združenimi državami v zvezi s prenosom naših osebnih podatkov. Vedno so nam govorili, da so to ekspertska pogajanja, vendar se zdi, da Združene države mislijo, da smo že pripravljeni na podpis sporazuma. Kakšne so razmere, gospod predsedujoči? Kakšen je mandat pogajalcev? Kaj je bila tema pogajanj? To je bilo obravnavano v Lizboni 19. in 20. julija. Zakaj nacionalni parlamenti in Evropski parlament - evropski državljani - niso obveščeni o tem?
Drug primer je nedavni zakon Združenih držav o nadzoru nad tujimi obveščevalnimi službami (Foreign Intelligence Surveillance Act). Z gospodom Watsonom sva zastavila vprašanja v zvezi s tem. To je zakon, ki Združenim državam omogoča, da spremljajo skoraj vso komunikacijo, telefonske klice in elektronsko pošto v Evropi. Zakaj Svet meni, da to ni povezano z njim? Ali ni Svet odgovoren za zaščito zasebnosti evropskih državljanov?
Tretji primer so evidence imen letalskih potnikov. To temo smo obravnavali že sto tisočkrat. Črnilo v sporazumu se je komaj dobro posušilo, Združene države pa so že umaknile edini koristni del tega sporazuma: izvajanje zakona o zasebnosti (Privacy Act) za evropske državljane. Komisija meni, da je treba uvesti evropski sistem evidence imen letalskih potnikov, ampak ali so bili rezultati ameriškega programa evidence imen že ocenjeni? Vesel sem, ker Komisija pravi, da bo ocena opravljena ter da bo zajela izvajanje in tudi rezultate politike boja proti terorizmu in vpliv na temeljne pravice, ker bi se to moralo zgoditi že veliko prej.
Zanimivo je, da so vsi, ki kritizirajo politiko boja proti terorizmu ali zastavljajo kritična vprašanja o tem, pogosto označeni kot protiameriški. Vendar pravzaprav Američani zastavljajo kritična vprašanja in so opravili izčrpne ocene v zadnjih mesecih ter dvomijo v učinkovitost teh ukrepov. Zato mora Evropa namesto posnemanja in sprejemanja slabe politike Združenih držav sprejeti dobro politiko in se pridružiti Združenim državam pri preučevanju, kaj je treba storiti in kaj ni.
Paul Marie Coûteaux
(FR) Gospod predsednik, jasno je, da ne nasprotujem dolgim razlagam o dobrih občutkih, zaklinjanju in hvalevrednih željah, ki prevladujejo v tej razpravi, vendar zares menim, da niso tako objektivni, kot bi morali biti, da bi razumeli pojav, ki je tako nepričakovano postal del našega razmišljanja - tako nepričakovano, da si ne prizadevamo, da bi ugotovili prednosti in slabosti, vzroke in posledice. Gospe in gospodje, kaj je politika, če ni potrpežljivo iskanje vzrokov in posledic za stvari, ki neposredno vplivajo na nas?
Zastrašujoči sistemi video nadzora se nameščajo povsod, na javnih krajih in celo na cestah. Zakaj? Zaradi boja proti terorizmu. Shranjujemo podatke o državljanih, razvijamo policijske službe in včasih tajno policijo. Zakaj? Zaradi boja proti terorizmu. Ponovno uvajamo mučenje. Zakaj? Zaradi boja proti terorizmu. Spreminjamo zakone in jih vedno bolj kršimo, kršimo celo temeljne pravice ljudi, ki naj bi nadomestile naše nekdanje biblije. Zakaj? Zaradi boja proti terorizmu. Protiraketne ščite nameščamo povsod, celo v državah, kot je Češka republika, na veliko razočaranje njenih prebivalcev, ki sicer niso bile žrtve terorizma, in vse to v imenu boja proti terorizmu. Skratka, ločujemo narode, ustvarjamo nezaupanje med ljudmi in jih nadzorujemo, kar se je žal zgodilo v naših evropskih narodih, na vzhodu in na zahodu. Zakaj? Zaradi boja proti terorizmu.
Gospe in gospodje, ali ni očitno, da naših misli ne zaposluje terorizem, ampak boj proti terorizmu? Zahrbtna tančica prikriva naš pogled, a tega ne opazimo. Seveda ne zanikam, do so bili napadi na naše narode v Španiji in Združenem kraljestvu nizkotni. Vendar ti primeri jasno kažejo, da je terorizem prizadel te države, ker so podprle vojno dejanje: napad suverene države. Poleg tega se ne bojim povedati, da dogodki v Iraku niso bili odziv na terorizem, ampak še ena prastara oblika terorizma, s katero se je zaostrila mednarodna napetost.
V resnici je terorizem posledica močno neuravnoteženega sveta, kateremu vlada imperij, ki tako kot vsi svetovni imperiji ne priznava meja in narodov ter povsod poskuša vzpostaviti enodimenzionalen, enoten svet in je obsedeno osredotočen le na vrednost blaga. Svet je tako zadušljiv in nasilen za raznolikost posameznih narodov, da je edini odgovor nova oblika nasilja, ki je očitno prav tako nesprejemljiva: ustrahovanje.
Biti moramo dovolj pogumni, da bomo resnično razmislili o tem. Kaj, če je bil terorizem na začetku posledica te nove odločne zahteve, ki jo določajo tržne sile in je del njene logike: ukinitev meja. Poleg odprave meja in priljubljenosti čezmejnosti, s čimer se omejuje raznolikost sveta in jezi tiste, ki jo želijo ohraniti, tudi izginjanje mej pozitivno vpliva na načrte tolp. Gospe in gospodje, morda je to izhodišče za razpravo, ki bi lahko bila vključena v razpravo o boju proti terorizmu.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospod predsednik, razmere v starodavni Evropi bi lahko povzeli z besedami "Hanibal je pred vrati". Razmere v sodobni Evropi pa z besedami "terorizem je pred vrati". Evropski parlament že eno leto uradno sodeluje v medinstitucionalni razpravi. To je dobro, zlasti ker se v Evropi še naprej izvajajo teroristični napadi in se bodo izvajali tudi v prihodnosti. S tem, o čemer se pogovarjamo, se bodo resnično omejile možnosti izvajanja teh napadov.
Zato je prav, da želimo vedeti, katere države članice EU niso uvedle protiterorističnih ukrepov, tj. ukrepov, ki so bili določeni pred tem. S tem se mora jasno zagotoviti, da se posamezne družbe ne bodo zbudile v šoku takoj po napadih v njihovih državah. Prav tako bi radi vedeli, kateri so resnični razlogi za odstop koordinatorja EU za boj proti terorizmu gospoda de Vriesa. Ali je bil ta odstop posledica sporov v zvezi s pristojnostjo?
Terorizem ni abstrakten, ampak je zelo resničen. Govorim kot predstavnik države, katere oborožene sile sodelujejo v Iraku in Afganistanu. Za našo državo, ki nima izkušenj s terorističnimi napadi, je terorizem kljub vsemu izziv.
Miguel Portas
(PT) Pazljivo sem poslušal besede Sveta in Komisije ter moram povedati, da sem prepričan, da bomo ponovno imeli to razpravo - pod popolnoma enakimi pogoji kot zdaj - čez nekaj mesecev, ker dr. Lobo Antunes in komisar Frattini menita, da je bilo vse, kar je bilo narejeno, dobro; da ni bilo nobenih napak in da se z ocenjevanjem ne bo odkrila nobena napaka. Vedno znova poslušamo isto stvar in to je glavna težava, vendar se motijo. Dokler bomo terorizem obravnavali kot težavo, ki spada na področje policije in obveščevalnih služb, bomo odlagali osrednje vprašanje.
Terorizem je danes tesno povezan s sorazmernimi političnimi načeli, ki spodbujajo razkol civilizacij in vojno, pri čemer je vaša tišina v zvezi s tem oglušujoča. Komisar Frattini na primer napoveduje ukrepe za nadzor nad eksplozivom prav v trenutku, ko se je vojna v Iraku spremenila v zasebno poslovno kupčijo, ki je vredna več milijonov dolarjev, in ko Združene države prepuščajo zbiranje in obdelavo zaupnih informacij zunanjim izvajalcem.
Nadzor nad eksplozivi? Poznam en način: nacionalizacija proizvodnje in trgovine. Le tako bomo preprečili, da bosta terorizem in boj proti terorizmu postala dve strani iste medalje, tj. da bosta spremenila življenje in smrt v posel.
Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc
(RO) Gospa predsednica, terorizem je zapleten pojav z dolgo zgodovino in se pojavlja v različnih oblikah, od uničevalnih gibanj, katerih cilj je zatiranje suverenosti držav in notranjega reda ter povzročanje državljanskih vojn, do atentatov, umorov in napadov. Zato je treba k temu vprašanju pristopiti realno in odgovorno, v zadevnih razpravah pa morajo sodelovati strokovnjaki z različnih področij.
Zaradi terorističnih napadov, ki so se zgodili 11. septembra, več deset tisoč žrtev in ogromne škode morajo družba, evropske države in institucije sprejeti skupne, sistematične in trajne ukrepe na več področjih, med katerimi izpostavljam zlasti:
1. objektivno iskanje vzrokov za ta pojav in trajno izboljšanje stanja;
2. iskanje finančnih virov za teroristična dejanja ter nadnacionalnih političnih in finančnih mrež;
3. določitev odnosa med terorizmom samim, orožarsko politiko in vojnami za pridobitev strateških surovin pod pretvezo boja proti terorizmu.
Enostranski pristop k vprašanju terorizma ne prispeva k iskanju resnice v zvezi s tem in izkoreninjenju tega nevarnega nadnacionalnega pojava.
Antonio Tajani
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, boj proti terorizmu mora ostati ena od glavnih prednostnih nalog Evropske unije. Zagotovo potrebujemo učinkovite, stalne in usklajene ukrepe za preprečevanje terorizma in boj proti njemu, zato so predlogi, ki jih je predstavil gospod Frattini v tem parlamentu, dobrodošli.
Zlasti ne smemo narediti te napake, da postanemo manj pazljivi, če se teroristični napadi dogajajo daleč stran od Evrope. Žal se nevarnost islamskega fundamentalizma ni zmanjšala, čeprav se napadi dogajajo daleč stran od naših meja.
Usklajeno ukrepanje zlasti vključuje sodelovanje v EU in trdne povezave z Združenimi državami: ukinitev naših povezav z Združenimi državami v boju proti terorizmu bi bila zelo velika napaka in bi povzročila zelo veliko škodo za prebivalstvo Evropske unije v celoti; potrebne so tudi povezave z zmernimi arabskimi državami, vključno s tistimi na dosegu Al-Kaide.
Evropa mora prevzeti vodilno vlogo pri teh ukrepih za preprečevanje terorizma in boj proti njemu, hkrati pa mora zagotoviti, da bo pomembno ukrepanje prevladovalo nad birokratskimi ukrepi. Žal je lažje uvesti strog nadzor nad deodoranti v stekleničkah, ki niso shranjeni v ustreznih plastičnih vrečkah, kot pa nad teroristi, ki prestopijo meje kot nezakoniti priseljenci. Zato ponavljam, da bo odločno ukrepanje Evropske komisije in Sveta dobrodošlo.
Proti terorizmu pa se je treba boriti tudi s političnimi pobudami, da bi se končno našla rešitev za izraelsko-palestinsko krizo, kar vključuje rojstvo palestinske države in zagotavljanje varnosti izraelske države brez popuščanja fundamentalističnim organizacijam, ki se skrivajo za političnimi skupinami - govorim o Hamasu in Hezbolahu.
Vendar pri boju proti terorizmu ne smemo pozabiti, da je v Evropi, poleg nevarnosti islama, nevarna mreža oboroženih skupin, ki so povezane z notranjimi in separatističnimi političnimi gibanji. Evropa - in s temi besedami bom končal - tudi na tem področju ne sme postati manj pozorna. Dogodki v Španiji kažejo, da teroristi vedno, kadar postanemo manj pazljivi ali se odločimo za pogajanja, ponovno napadejo.
Michael Cashman
Gospa predsednica, pozdravljam odzive komisarja Frattinija in predsednika Sveta. Vendar imamo v resnici v tem parlamentu privilegij, da lahko govorimo, govorimo in govorimo. V vladah in Komisiji pa je treba sprejemati ukrepe - ukrepe za preprečevanje terorističnih napadov, ki niso izmišljeni, ampak resnični in se prav zdaj načrtujejo. Dejansko stanje v politiki je, da če ne bi ukrepali, bi vas člani tega parlamenta, ki vas zdaj napadajo, ker ukrepate, napadali, ker ne ukrepate.
Zato pozdravljam strategijo in dejstvo, da jo bomo preučili. Poleg tega je bilo že izpostavljeno, da se moramo osredotočiti na vzroke terorizma. To so brezupnost, obup, revščina in sovraštvo. Naj povem jasno in nedvoumno: tisti, ki se pri zagovarjanju terorističnih napadov sklicujejo na načela, tradicijo ali vero, pravzaprav ogrožajo svojo ideologijo, vero, načela in tradicijo.
Predvsem mora vseh 27 držav članic ukrepati skupaj - ne ločeno - in v sodelovanju svojimi zavezniki, vključno z Združenimi državami. Združene države niso problematične. Napadi na Združene države se niso zgodili 11. septembra, ampak pred tem, pri čemer bi napad na enega le težko obravnavali kot napad na vse nas.
Ignasi Guardans Cambó
Gospa predsednica, vsi priznavamo teroristične grožnje, na katere se moramo odzvati, pri čemer pa ne smemo izdati sami sebe. Smo demokratična družba, ki ji vlada načelo pravne države. S tega vidika in le s tega vidika se moramo odzvati na kazniva dejanja ter podpirati preprečevanje mogočih prihodnjih napadov. Vendar stopamo na zelo nevarno pot, kjer se zdi, da je vse dovoljeno pod pretvezo preprečevanja. Smo žrtve moralnega izsiljevanja tistih, ki pravijo: če dvomite v ta ukrep, nas spravljate v nevarnost, tudi če je ukrep neprimeren ali popolnoma neuporaben.
To je nesprejemljivo. Kljub temu smo nekatere od nas tega obtoženi s strani uradnikov Komisije, ko na primer dvomimo v ukrepe glede varnosti na letališčih ali kritiziramo uredbo, zaradi katere skupina katoliških romarjev, ki se vrača iz Lourda, na vatikansko letalo ne more prinesti blagoslovljene vode, ker naj bi ta ogrožala varnost. Pravico imamo, da kritiziramo ta bedast del zakonodaje in ne sprejemamo izsiljevanja, da nas obravnavajo kot prijatelje terorizma, če le izpolnjujemo svoje naloge.
Gospod Frattini, to je področje - žal mi je, da moram to povedati - na katerem se izogibate svojim odgovornostim in ste prepustili zakonodajo boja proti terorizmu v zračnem prometu v rokah skupine fanatikov v Komisiji, ki anonimno in skrivno izvajajo to zakonodajo.
Vaša naloga v vlogi podpredsednika Komisije, ki je odgovoren za te zadeve, oziroma za to področje, je preprečevanje, da se to zgodi ali še naprej dogaja. Danes bo v Parlamentu potekalo glasovanje, na podlagi katerega boste lahko postavili nekatere zahteve kolegu, ki je odgovoren za promet pri Komisiji. To je vaša odgovornost in veliko pričakujemo od vas.
Govori o temeljnih pravicah so močno v nasprotju s skrivno zakonodajo ter samovoljnim omejevanjem zasebnosti in svobode posameznikov.
Poleg tega se veliko učinkovitejši ukrepi, ki so bili že sprejeti, ne izvajajo. Delajte to, kar dobro poznate: javno imenovanje. Javno imenujte države članice, ki ne izvajajo ukrepov o pravosodnem in političnem sodelovanju in v celoti vas bomo podprli pri tem.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Gospa predsednica, do zdaj pojem terorizem ni bil ustrezno opredeljen in to je več kot le ustni problem. Gre za praktično izvajanje strategije za boj proti eni od največjih nevarnosti sodobnega sveta, ki zadeva običajne državljane.
Čezatlantsko sodelovanje je eno od pomembnih področij evropske strategije za boj proti terorističnim organizacijam. Združene države so prevzele največje breme pri boju proti temu grozljivemu pojavu. Do zdaj so nekatere institucije, kot je Svet Evrope in žal tudi Evropski parlament, sprejele tako nekoristne ukrepe, kot je imenovanje nenavadnih komisij, ki bi poiskale domnevne zapore CIE v Evropi. Delo, ki so ga opravili ti organi, ni prispevalo k čezatlantskemu sodelovanju; spodbudilo je protiameriška čustva in s tem močno ogrozilo sistem boja proti terorizmu.
Izraziti moramo upanje, da bo današnja razprava povzročila pravo zavezanost Evropskega parlamenta za oblikovanje strategije boja proti terorizmu in ne le dosedanje simbolične zavezanosti; to mora biti strategija, katere cilj je resnično spodbujanje varnosti vseh naših državljanov.
Mihael Brejc
Prav je (...) kako preprečiti terorizem in v tem v celoti podpiram gospoda Frattinija in ukrepe Komisije. Prav pa je tudi, da odgovorim na vprašanje, zakaj se nam to dogaja in kdo je tisti, ki nam grozi.
Komisija je lansko leto predlagala, da ne uporabljamo izrazov kot je islamistični džihadizem in podobno, ampak, citiram, da so to "teroristi, ki uporabljajo religijo za svoje aktivnosti". Mislim, da je ključno, da se jasno zavemo, da je treba pojav imenovati s pravim imenom. In pravo ime zame je džihadistični terorizem, kajti ti ljudje so fundamentalisti, ki jim je skupno sovraštvo do demokratične pluralne družbe. Njihova ideologija je diametralno nasprotna klasičnim demokracijam, njihov cilj je ustvariti kalifat in džihadizem se pogosto omenja kot religija, ki tekmuje z drugimi religijami, kot ideologija, ki išče svoj prostor v svetu, vendar je to napačno. Džihadizem ni ekonomsko inspiriran in ni sposoben tekmovanja z drugimi, ampak je ideologija, katere cilj je uničenje drugih ideologij.
Zato bi bilo treba v Evropskem parlamentu, v evropskih inštitucijah ustvariti pogoje, akcijski načrt morda, za širjenje demokracije v svetu in okrepiti gospodarsko in politično sodelovanje z islamskimi državami.
V islamskem svetu obstajajo demokratične sile, ki so sposobne konfrontacije z drugimi. Pri tem je lahko tem demokratičnim silam pomagati z različnimi oblikami podpore, recimo s financiranjem medijskih postaj, ki širijo demokratične ideje in razkrivajo dejanja teroristov. Ustvariti je treba tudi pogoje za soočenje vseh različnih interpretacij in odpreti razprave, forume in spletne strani svobodno mislečim muslimanom. Tudi evropski javnosti je treba več povedati o terorizmu.
In končno, pomembno je tudi spoznanje, da se mora Evropska unija v boju proti terorizmu zavedati svojih vrednot in jih brez strahu in taktiziranja braniti.
Dan Mihalache
(RO) Ta razprava je izjemno pomembna, ker zagotavlja priložnost za preverjanje doslednosti in usklajenosti naše politike boja proti terorizmu. Danes imamo dovolj analitičnih podatkov, da lahko rečemo, da je uspeh te politike odvisen od tesne povezave med več glavnimi elementi.
Na eni strani so ukrepi v zvezi z varnostjo in pravičnostjo v Evropski uniji, pravilno razmerje med temi ukrepi in spoštovanje temeljnih človekovih pravic, na drugi strani pa je zunanja politika EU ter boj proti socialni izključenosti in družbenim vzrokom za terorizem.
Menim, da ukrepanje brez preprečevanja ni dovolj; domači ukrepi niso dovolj brez doslednega zunanjega dialoga. Njihova ustrezna kombinacija mora biti podlaga za evropski model boja proti terorizmu, s katerim bi se lahko zagotovila varnost državljanov EU in njihovih temeljnih pravic.
Priznati moramo, da je povezava med Evropskim parlamentom, njegovim zakonodajnim pooblastilom in področjem boja proti terorizmu pomanjkljiva, kar povzroča pomanjkanje demokracije. Da bi imel Parlament učinkovito vlogo v procesu odločanja na evropski ravni, mora v celoti sodelovati pri postopku soodločanja.
Pozivam Svet, da pospeši postopek izvolitve novega koordinatorja za boj proti terorizmu, ki bi imel več pooblastil v zvezi z dogovorjenimi strategijami.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Gospa predsednica, strategija EU za boj proti terorizmu je ustrezna, vendar ne po zaslugi novih uradnikov, organov ali organizacij. Za boj proti terorizmu so odgovorne zlasti nacionalne vlade in neodvisne države članice. Vendar je za uspešen boj proti terorizmu na nacionalni ravni potrebno zelo učinkovito evropsko in mednarodno sodelovanje, ki temelji na zaupanju. Kot je povedal komisar Frattini, je zaupanje pogoj za sodelovanje. Zaupanje je odvisno od jasne in natančne evropske zakonodaje, jasnega sodelovanja in spoštovanja človekovih pravic.
Boj proti terorizmu na letališčih je dosegel smešne razsežnosti. Zaseže se na primer šminka. Hkrati so EU in številne nacionalne države pozabile, da se lahko preprečijo naravne katastrofe.
(Predsednica je prekinila govornico.)
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Gospa predsednica, ko se na področju medicine poskušamo boriti proti bolezni, se ne osredotočimo toliko na simptome, ampak bolj na globlje, skrite vzroke; zelo podobno se pri boju proti terorizmu ne smemo osredotočiti le na nekaj samomorilskih agentov, ki podtikajo bombe, ampak tudi na razloge za njihova dejanja.
Terorizem je nepremišljeno nasilno dejanje, katerega cilj je zadovoljiti lastne potrebe in povzročiti trpljenje ljudi, zato ga je jasno treba ustaviti. To je nesprejemljiv način za zadovoljitev potreb, ki temeljijo na neki hierarhiji. To ni nepristransko nasilje. To je vedenje, ki nam ni všeč, vendar ima svoj smisel. Kako lahko zdaj muslimanom dokažemo, da je naša hierarhija potreb boljša od njihove? To ni mogoče in je zapleten etični problem, vendar nekje moramo začeti. Predlagam, da začnemo bolj spoštovati potrebe muslimanov na njihovem ozemlju, da se bo zmanjšal njihov vpliv na Zahodu.
Barbara Kudrycka
(PL) Gospa predsednica, v svetovni vojni proti terorizmu lahko zagotovimo, da bo manj ljudi umrlo zaradi ideoloških morilcev le z dobrim prepoznavanjem in oceno terorističnih groženj. Za ta namen potrebujemo dobro in uporabno evropsko strategijo boja proti terorizmu. Menim, da je za to strategijo ključna vzpostavitev evropskega zakonika o postopku boja proti terorizmu. Zato pozdravljam pobudo Sveta o tej zadevi.
Tak zakonik ni potreben le zaradi uskladitve ukrepov, ki jih sprejmejo države članice. Poleg tega bi moral jasno opredeliti, kateri ukrepi so sprejemljivi v boju za preprečevanje terorističnih dejanj. Zato je treba odkrivati in podrobno opredeliti okoliščine, v katerih je treba grožnjo terorizma obravnavati kot izredno stanje, ter sprejeti skupni dogovor o uporabi nekaterih dejanskih in pravnih ukrepov, s katerimi se bodo žal omejile pravice in svoboščine državljanov na nekaterih področjih. Utemeljeno je treba omejiti svoboščine državljanov, ker lahko brez takih omejitev takoj povemo teroristom, da nas bolj skrbi za pravice in svoboščine teroristov kot za pravice ljudi, ki umrejo v njihovih napadih.
Prav tako je pomembno opredeliti vlogo koordinatorja za boj proti terorizmu. Na voljo imamo dve možnosti: lahko še naprej krepimo upravno pristojnost in usklajujemo zmogljivosti, tako kot v času gospoda de Vriesa - čeprav moramo pri tej možnosti sodelovati v resnem razmisleku in sprejeti sklepe na podlagi dogodkov v zadnjih štirih letih - ali pa okrepimo politični profil osebe, ki bo prevzela to delovno mesto. Vendar se nato pojavi vprašanje konkurence z gospodom Javierjem Solano. Kakor koli že, naša odločitev v zvezi s tem ne sme temeljiti le na osebnih stališčih.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Nemiri v francoskih predmestjih in krvavi teroristični izgredi v Londonu, za katere je odgovorna mlada tretja generacija muslimanov, ki govori z yorkshirskim naglasom, poudarjajo krizo v zvezi z vključevanjem priseljenih manjšin v zahodni Evropi. Dober primer v zvezi s tem je Nizozemska, ki je bila nekdaj ena od najstrpnejših držav v Evropi, vendar se zdaj spopada s krizo v zvezi s sožitjem med različnimi etničnimi skupinami.
Celo ko poskušamo odpraviti bistvo težave v Evropi na področju boja proti terorizmu, je čas, kot so predlagali že mnogi, da še enkrat preučimo vprašanje vključevanja manjšin. Evropa tega vprašanja še ni obravnavala neposredno. V Evropskem svetu in Evropski uniji še ni instrumenta za "mehko pravo" v zvezi s težavo priseljenih manjšin ali - kar sem sam predlagal v Evropskem svetu in je bilo tudi sprejeto - v zvezi s težavo novih manjšin, čeprav vemo, da je pri težavi manjšin (priseljenih in avtohtonih) edino zagotovilo sprejemanje dveh ali več identitet. Najboljši primer za avtohtone manjšine je južna Tirolska, kjer obstaja dvojna identiteta, navedli pa bi lahko še več primerov.
Evropa na tem področju, tj. na področju manjšinske politike, ne bo dosegla napredka, če ne bomo sprejeli takega instrumenta.
Predsednica
Izpostavljeno je bilo, da nikoli ne rečem gospod ali gospa ta in ta, beseda je vaša, hvala. Tega ne delam, ker sem neolikana, ampak ker spoštujem vaš čas in ga ne želim tratiti. Zato vas prosim, da spoštujete časovne roke, sicer ne bomo nikoli končali.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Terorizem je stalna grožnja v Evropi, kjer je muslimanski ekstremizem zelo pogost. Evropska unija mora sprejeti ustrezne ukrepe in oblikovati skladno strategijo za vse države članice. Prihodnji zakonodajni predlogi Komisije, ki so neposredno povezani s tem pojavom, morajo vključevati določbe, ki prispevajo k preprečevanju širjenja in krepitve terorističnih napadov. Tak primer je zakonodajni paket o zakonitem in nezakonitem priseljevanju.
Pristojne evropske institucije morajo takoj poiskati učinkovit način za sodelovanje na podlagi zaupanja in izmenjave informacij. Ustrezno delovanje evropskega informacijskega središča bo odvisno od medsebojnega zaupanja držav članic.
Poleg ukrepov, sprejetih na evropski ravni, mora vsaka država prispevati k učinkovitosti skupnega ukrepanja za boj proti vsem oblikam terorizma. Države članice, kot je Romunija, kjer se islamski terorizem ne obravnava kot nevarnost, morajo biti prav tako pazljive kot druge države članice, ki se spopadajo s to težavo.
Te države morajo prejeti informacije in sodelovati v skupnih evropskih programih, ki prispevajo k preprečevanju vzrokov in okoliščin, ki povzročajo teroristična dejanja. Ne smemo se zadovoljiti s preprečevanjem ali odkrivanjem terorističnih dejanj, ampak moramo opredeliti dejavnike, ki podpirajo te pojave, kot so revščina, socialna izključenost ali ekstremizem, in se boriti proti njim.
Medverski dialog lahko znatno in odločilno prispeva k omejevanju terorizma. Verski voditelji morajo prednostno obravnavati to vprašanje ter sodelovati pri zagotavljanju miru in stabilnosti v skupnostih, za katere so odgovorni. Dober primer je evropska ekumenska skupščina, ki v teh dneh poteka v kraju Sibiu v Romuniji.
Evropski državljani se morajo zavedati nevarnosti terorizma. Informacijska kampanja in predstavitev vseh vprašanj, ki povzročajo spore, morata spodbuditi sodelovanje državljanov, skupaj z institucijami, da se bo ta pojav izkoreninil.
Genowefa Grabowska

(PL) Gospa predsednica, terorizem je nesporno zlo - ogroža življenje in zdravje državljanov ter pomeni grožnjo za narode s spodkopavanjem temeljev njihovega demokratičnega delovanja; vendar so bili do zdaj teroristi korak pred nami ter so napadali brez opozorila in so bili žal pogosto uspešni.
Protiteroristične ukrepe sprejemamo le po takih napadih, kar pomeni, da ukrepamo naknadno. Primeri na Danskem in v Nemčiji, ki jih je danes navedel komisar, so hvalevredne izjeme. Čestitam njihovim službam, vendar so bili to nacionalni ukrepi in moje vprašanje za komisarja je: kaj pa preprečevanje na evropski ravni? Ali imamo na voljo sistem izmenjave dobre prakse v zvezi z bojem proti terorizmu in kako deluje?
Evropska unija sprejema nove protiteroristične ukrepe in ustanavlja specializirane institucije: zdaj imamo Europol in Eurojust, situacijski center Evropske unije (SitCen), vendar ali te institucije učinkovito sodelujejo med sabo in zlasti ali si izmenjujejo informacije? V zvezi s tem in v zvezi z institucijami imam še eno vprašanje za komisarja: ali menite, da Frontex, tj. institucija, odgovorna za varovanje mej Unije, ne bi mogel biti bolje izkoriščen in bolje sodelovati v strategiji boja proti terorizmu? Prav tako imam vtis, da zamuda pri uvedbi sistema SIS II resno ogroža to strategijo. Kaže, da Schengen II ni pomemben le za državljane novih držav, ampak da je v zvezi z vojno proti terorizmu pomemben tudi za varnost Unije v celoti.
Bogdan Klich
(PL) Gospa predsednica, ponedeljkove aretacije v Kopenhagnu so dokaz, da je terorizem še vedno resnična nevarnost v Evropi. Poročilo Europola kaže, da ga je bilo lansko leto še vedno veliko. Dovolj je, če povem, da je bilo lansko leto zabeleženih 498 terorističnih napadov.
Res je, da ta grožnja ni enakomerno razporejena, ker se je v Franciji zgodilo 294 napadov, v Španiji pa 145, vendar je v času globalizacije celotno ozemlje Evropske unije zanimivo za teroriste. Tega ne spremeni dejstvo, da je velika večina teh napadov separatističnih (na kar se je Evropa navajala več desetletij), kot je baskovski terorizem ali terorizem na Korziki ali levičarska anarhija v Grčiji.
Ali ta postopek navajanja na terorizem pomeni, da smo v Evropi dobro pripravljeni na boj proti njemu? Prepričan sem, da je odgovor še vedno negativen. Izvajanje osnovnih tehničnih dokumentov, celo nekaj tako bistvenega, kot je strategija boja proti terorizmu, ali zakonodajnih dokumentov v obliki okvirnega sklepa iz junija 2002, se lahko še bistveno izboljša.
Usklajevanje preprečevanja in odziva na teroristična dejanja je prav tako nezadovoljivo. V zvezi s tem je nujno treba izboljšati tako sodelovanje, zlasti operativno sodelovanje in izmenjavo informacij med državami članicami; izboljšati je treba zmogljivosti Europola in Eurojusta; okrepiti je treba - to smo že večkrat izpostavili - zaščito ključne infrastrukture, zlasti prometne in energetske. Prav tako moramo vztrajati, da je solidarnostna klavzula, ki je bila vključena v prejšnji osnutek ustavne pogodbe, vključena tudi v novo pogodbo in da je ustrezna protiteroristična klavzula vključena v sporazume s tretjimi državami; v svojem poročilu sem pozval, da se to naredi pred počitnicami.
Ana Maria Gomes
(PT) (neslišno) ... nenaklonjenost Sveta, da bi dal Europolu, Eurojustu, koordinatorju za boj proti terorizmu in situacijskemu centru institucionalno, pravno ali finančno moč, s čimer bi se lahko začasne povezave preoblikovale v pravo strateško sodelovanje proti terorizmu. Več držav članic še ni niti ratificiralo glavnih mednarodnih konvencij na tem področju.
Al-Kaida in ETA ne spoštujeta mej ali nacionalne suverenosti, našo policijo in tajne službe pa še vedno ovirajo neustrezne ovire. Evropa mora postati učinkovitejša in strožja, ker je pristop "kar koli že je dobro" točno način, na katerega razmišljajo teroristi, pri čemer mednarodni terorizem pravzaprav ni napredoval v New Yorku, na Baliju, v Madridu, Londonu ali celo Bagdadu. Njegovo največjo zmago, zaradi katere ima vedno več podpornikov, so mu zagotovile demokratične vlade, in sicer ker tako preprosto žrtvujejo temeljne vrednote, pravice in zagotovila: stebre demokracije in civilizacije.
Evropa mora oprati svoje ime, ki je bilo žal umazano zaradi sistematičnega sodelovanja evropskih vlad z Bushevo administracijo pri ugrabitvah, nezakonitemu pridržanju in mučenju osumljenih teroristov. Parlament še vedno čaka na razlago teh vlad. Strateško sodelovanje Evrope, notranje in z zavezniki, mora biti učinkovitejše, da bomo premagali terorizem ter da ga bomo premagali s političnimi zamislimi in zakoni.
Portugalsko predsedstvo mora s svojo socialistično vlado poskusiti nekaj spremeniti.
Hubert Pirker
Gospa predsednica, komisar, terorizem je zločin proti človeštvu in je največja grožnja za našo družbo ter je žal že dosegel evropsko razsežnost. Vprašanje je naslednje: ali je Evropska unija ukrepala? Odgovor je jasno "da" in uspehi kažejo, da so bili sprejeti ukrepi dobri. Hvala bogu, da so se zgodile aretacije na Danskem in v Nemčiji. Zahvaljujem se komisarju Frattiniju za njegovo zavzemanje v zvezi s tem; kaže, da je Komisija na pravi poti.
Vendar moramo prav tako pregledati, ali so naši ukrepi učinkoviti, kateri ukrepi so učinkoviti in katere nove ukrepe je treba sprejeti. Prav tako se moramo vprašati, ali je naša splošna strategija ustrezna. V vsakem primeru si moramo prizadevati za tako strategijo po pregledu. Ta strategija je zagotovo potrebna, preden se bomo lahko odločili, ali bomo imeli novega koordinatorja za boj proti terorizmu. Prav tako moramo državam članicam jasno povedati, da bo moral imeti tak koordinator, če ga bomo imeli, ustrezna pooblastila in odgovornosti, sicer tako delovno mesto zagotovo ne bi bilo potrebno.
Strinjam se s številnimi drugimi, da moramo v vsakem primeru okrepiti in uporabiti Europol in Eurojust. Ta dva organa sta uspešna in imata na voljo instrumente. Sprejeli smo odločitve, kot je tista, ki smo jo sprejeli včeraj o izvedbenih pravilih, s katerimi se poenostavlja uporaba analitičnih datotek, poleg tega pa je treba vzpostaviti bazo podatkov o eksplozivih. Vendar težavo predstavlja zagotavljanje podatkov s strani držav članic. Pozivam vas, gospod predsedujoči, da od držav članic zahtevate, naj pravočasno predložijo podatke.
Predsedujoči, rekli ste, da z Združenimi državami potekajo redni pogovori. To je dobro in smiselno, vendar vas prosim, da izkoristite vsako priložnost, da bi bilo sodelovanje uspešno v interesu obeh strani. Skratka, pozivam vas, da se pogajate tako, da bodo morale Združene države takoj ob sumu, da gre za terorizem ...
(Predsednica je prekinila govornika.)
Libor Rouček
(CS) Gospe in gospodje, terorizem resno ogroža mir, stabilnost in blaginjo v Evropi.
Kot je bilo že povedano, terorizem prav tako pomeni napad na temeljne vrednote, ki so podlaga za evropsko povezovanje: človekove pravice, pravna država, svoboda in demokracija. Zato menim, da mora biti odgovor Evropske unije in držav članic na grožnje terorizma odločen in jasen. Vendar ta odločilen odgovor ne sme vključevati le represivnih varnostnih ukrepov. Namesto tega se mora osredotočiti na preprečevanje in preventivne ukrepe bolj kot do zdaj, in sicer v državah članicah in navzven pri odnosih z našimi čezmorskimi sosedi.
Cilj naše skupne zunanje in varnostne politike mora biti krepitev gospodarskega in socialnega razvoja, podpiranje civilne družbe in pojma človekovih pravic ter prizadevanje za mirno rešitev mednarodnih sporov, vključno z izraelsko-palestinskim sporom. Naša skupna zunanja in varnostna politika se mora prav tako bolj osredotočiti na podporo in razvoj regionalnega sodelovanja v okviru evropske sosedske politike in barcelonskega procesa.
Nenazadnje, gospa predsednica, komisar, skupaj z našimi prijatelji iz Združenih držav in drugih držav moramo pripraviti izčrpno konvencijo ZN proti terorizmu.
Herbert Reul
- (DE) Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, bili smo priče tragičnim dogodkom v Madridu in Londonu. Videli smo neuspešne napade, na primer zaradi razkritja ali neuspešne eksplozije kovčkov, kot se je zgodilo v Nemčiji. Razen tega smo v zadnjih dnevih ponovno videli učinkovito delo policije, ki je pravočasno zaustavila napade, kot v primeru današnjih novic iz Nemčije. Zato je seveda očitno, da je terorizem dejanska in velika nevarnost, pri čemer je nedvomno ena od naših ključnih nalog, da kot politiki zaščitimo ljudi in človeška življenja.
Veliko kolegov poslancev je danes razpravljalo o tem, da je eden ali drug ukrep skrajna meja, in da moramo preučiti, ali pomeni pretirano grožnjo za državljanske in temeljne pravice. Menim, da je to tehtno vprašanje, in se strinjam, da je treba to resno preučiti, vendar to ne sme potekati tako dolgo, da se o možnih ukrepih, ki so nujni, razpravlja v nedogled. Verjamem, da imamo odgovornost za zaščito ljudi in človeškega življenja, kar je najpomembnejše. To je naša prednostna naloga in zato pozivam vse nas, da kot politični voditelji zagovarjamo nujne ukrepe in ne razpravljamo o njih v neskončnost ali medtem pozabimo na vse kritike, da bi o tem prepričali ljudi, ker je to zanje edina možnost.
Za take prispevke k razpravi, ki nekako nadomeščajo vsako ravnanje v Združenih državah ali drugih državah v zvezi s tem, nimam časa. Tega ne razumem. Naša dolžnost je zaščititi ljudi in izvajati nujne ukrepe, pri čemer sem hvaležen komisarju za dodatne, posebne predloge, ki jih je danes pripravil. Hvaležen sem tistim, ki so dejali, da moramo pretehtati, ali naši ukrepi dejansko dosegajo svoj namen. Močno se strinjam s tistimi, ki zagovarjajo previden pregled, ali so nove institucije nujne in ali ni mogoče teh nalog prav tako uspešno opraviti s sedanjimi institucijami.
Boj proti terorizmu ima bistveno vlogo in to mora biti tako. Sicer bomo v prihodnosti, če se okvirni sporazum izvede, imeli ...
(Predsednica je prekinila govornika.)
Proinsias De Rossa
Gospa predsednica, močno podpiram zahtevo po učinkoviti, uspešni, uravnoteženi in odgovorni varnosti na evropski in mednarodni ravni pri obravnavi terorizma.
Če se želimo izogniti nadaljnjim grožnjam, je demokratična odgovornost bistvena za zagotavljanje ravnovesja in sorazmernosti. Vendar le odziv za varnost, ne glede na učinkovitost, ni dovolj. Odpraviti moramo mednarodne, politične in gospodarske nepravičnosti, ki jih nekateri demagogi uporabljajo za izkoriščanje mladostnega hrepenenja po pravičnosti.
Njihova privlačnost temelji na zgoščeni zgodovini, zgoščeni politiki, ki zanika razlike in nasprotja, vpletene v vse naše politične in verske tradicije.
Bitka za naklonjenost od nas zahteva, da se izogibamo demoniziranju vseh skupnosti vernikov. Zahteva odprt dialog in ne soočenja ter zahteva, da obravnavamo dejansko in zaznano nepovezanost s katero se srečujejo nekateri mladi. Ideja Evrope o "enotnosti z raznolikostjo" bi lahko pomagala, vendar to zahteva pogumno politično vodstvo, ki ga na ravni Sveta na žalost ni.
Nazadnje pozivam vsaj ljudi, predstavnike tega parlamenta, da se izogibajo površnemu jeziku, ki namiguje na površno razmišljanje. Samodejno enačenje fundamentalizma s terorizmom je površno razmišljanje. Na svetu je milijone katolikov, protestantov, judov in muslimanov, ki dobesedno verjamejo v Staro in Novo zavezo ter Koran, vendar niso teroristi. Zelo majhno število ljudi, ki dobesedno verjamejo v svojo vero in so vpleteni v terorizem. Obravnavati moramo, zakaj je tako.
Charlotte Cederschiöld
Gospa predsednica, terorizem ogroža vse države in vse narode: je resna grožnja za našo varnost, vrednote naših demokratičnih družb ter pravice in svoboščine državljanov.
Očitno se je z novimi ukrepi povečala učinkovitost boja proti terorizmu, vendar bo treba narediti še veliko več. Pokazati moramo, da ustvarjalni ukrepi zares ščitijo državljane in da so sorazmerni s poseganjem v zasebnost. Dvomim, da je uredba o tekočinah na letalih sorazmerna s svojim ciljem. Nedolžni ljudje včasih izgubijo pomembna zdravila, da ne omenjamo na tone zaseženih šamponov, ličil itd.
Če se bo s tem zagotovila popolna varnost, so ti ukrepi sprejemljivi, vendar državljani dvomijo v način, na katerega se to obravnava - verjetno so mogoče izboljšave. Določiti je treba pravo ravnotežje med protiterorističnimi ukrepi, bojem proti kaznivim dejanjem in temeljnimi pravicami v demokratični družbi, ki temelji na pravni državi. To mora vključevati obveščanje Evropskega parlamenta pred podpisom katerega koli sporazuma med EU in ZDA, pri čemer popolnoma zaupamo komisarju Frattiniju in Komisiji.
Za doseganje legitimnosti na tem področju potrebujemo večji demokratični nadzor s postopkom soodločanja, evropski državljani morajo imeti večjo vlogo pri postopku odločanja, potrebujemo pa tudi preglednejšo in bolj demokratično legitimnost. Svet mora javno utemeljiti svoje ukrepe na evropski ravni. Prav tako moramo izboljšati čezatlantske odnose.
Končno, obstaja potreba po strogih protiterorističnih ukrepih. To bo veliko lažje doseči, če bomo bolje sprejemali svoje demokratične ...
(Predsednica je prekinila govornico.)
Giulietto Chiesa
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, vrh med Evropsko unijo in Združenimi državami lanskega aprila je bil izgubljena priložnost. Glede na rezultate posebnega odbora Evropskega parlamenta o skrivnih letih Cie bi morali Washingtonu jasno povedati, da lahko napredek čezatlantskega sodelovanja v boju proti terorizmu temelji le na skladnosti s členom 6 Pogodbe EU in popolnem spoštovanju človekovih pravic.
To se ni zgodilo: kar ne pomeni le, da se boj proti terorizmu ne bo okrepil, ampak se bo celo poslabšal, ker je razen neproduktivnosti, kot je Parlament sam dejal, boj proti terorizmu z uporabo nezakonitih, terorističnih metod nesprejemljiv.
Države članice EU, ki so pod pritiskom ZDA uporabile te metode, niso kršile le temeljnih načel EU, ampak so tudi odprle pot k nezakonitosti ter izpostavile Evropo večjemu tveganju za teroristično maščevanje. Krepitev boja proti terorizmu pomeni predvsem ukrepanje ob popolnem spoštovanju zakonodaje.
Maria da Assunção Esteves
(PT) Terorizem pomeni dvom za svobodno in odprto družbo. Včasih nas celo izziva, da sprejmemo varnostno zakonodajo, ki bi se močno približala razpadu vrednot naše civilizacije.
Zato mora Evropska unija nujno oblikovati skupen zakonik, ki jasno določa načela in metode.
Najprej je treba zagotoviti načela človekovega dostojanstva in pravne države v vseh vidikih boja proti terorizmu. Moralnih temeljev demokracije, ki temelji na teh vrednotah, ne smemo ogroziti. Kot je dejala Simone de Beauvoir: našim krvnikom ne smemo dovoliti, da nam vsilijo slabe navade.
Drugič, za države članice je treba oblikovati enotno zakonodajo. Unija mora s tega vidika dejansko pomeniti Unijo. Boj proti terorizmu nujno zahteva uporabo pravil, ki so poenotena in skladna, pri čemer tega ni mogoče prepustiti nagibom vsake države članice in trenutnemu javnemu mnenju.
Tretjič, spodbuditi moramo delovanje v obliki mreže in spodbujati soglasje s potrjevanjem ukrepov v Evropskem parlamentu in nacionalnih parlamentih.
Četrtič, Evropska unija si mora prizadevati za vzpostavitev mednarodnega mehanizma ZN za spremljanje hitrih postopkov in zakonodaje. Boj proti terorizmu poteka na svetovni ravni in ni omejen le na Evropo ali evroatlantsko os.
Končno, za boj proti terorizmu moramo delovati za ustvarjanje bolj poštene in uravnotežene mednarodne skupnosti, opredeliti moramo vzroke in pomanjkljivosti, spodbujati kulturo pravic, ki jih sprejemajo vsi narodi, in veliko delati za pospeševanje dialoga med civilizacijami. Terorizem je zaleten pojav. Nanj se ne moremo odzvati s preprosto razlago.
Ioannis Varvitsiotis
(EL) Gospa predsednica, naj najprej Svetu postavim dve temeljni vprašanji: prvič, zakaj je sedež gospoda de Vriesa še vedno prazen, kljub temu, da je preteklo že veliko časa? Ali ga namerava Svet zapolniti? Ali Svet meni, da je to koristno? Da ali ne?
Drugič, zakaj države članice niso ustrezno izvajale sprejetih protiterorističnih ukrepov?
Še bolj pomembno je vprašanje, ali smo v prizadevanjih za boj proti terorizmu ukrepali le kot odziv na teroristično dejavnost. Ali upoštevamo inteligentno, celostno strategijo s ciljem boja proti vzrokom terorizma? Tega nikoli ne smemo pozabiti. Strah za lasno varnost pogosto povzroči sprejemanje strategij, ki ustvarjajo lažen občutek varnosti.
Večkrat sem izjavil, da je zaščita javne varnosti naš skupen, samoumeven cilj. Vendar je naša metoda dokaz zrelosti naše civilizacije. Spoštovanje pravic ni le neodtujljivo naše, to je edina pot do blaginje in varnosti.
Menim, da moramo ne le ovrednotiti učinkovitost vseh protiterorističnih ukrepov do danes, ampak tudi skrbno presoditi napredek, ki ga ne smejo sestavljati le odzivi na teroristično dejavnost.
Zato je treba pospešiti razprave med Svetom, Komisijo in Parlamentom. Sodelovanje držav članic je bistvenega pomena. Nazadnje menim, da moramo pospešiti dialog s tretjimi državami. Verjamem, da je to nujno, ker smo videli, kako učinkovito je bilo sodelovanje z Združenimi državami.
Józef Pinior
(PL) Gospa predsednica, današnja razprava zadeva vojno proti terorizmu, vprašanje varnosti, pravno državo in osebne svoboščine, tj. najvišje vrednote v sistemu EU. Evropski parlament vlaga vrsto vprašanj v Svetu in Komisiji, rešitve, ki so ključne za varnost državljanov, spoštovanje zakonodaje in status svoboščin državljanov.
Želim se osredotočiti na vprašanje preglednosti protiteroristične strategije Evropske unije. Demokratični nadzor na tem področju ter zlasti vloga Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov zagotavljajo izpolnjevanje temeljnih pravic, ki jih vsebuje Pogodba o Evropski uniji. Naj vas spomnim, da resolucija Evropskega parlamenta o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA priporoča uporabo metod, ki so usklajene s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji.
Geoffrey Van Orden
Gospa predsednica, pravkar se vračam s tiskovne konference, na kateri se je pozvalo k strogemu izvajanju gospodarskih sankcij zoper iranski režim, ki je zloglasni sponzor terorizma na Bližnjem vzhodu in drugod po svetu.
Prepričan sem, da vsi pozdravljamo ukrepe, ki zares prispevajo k boju proti terorizmu, vendar se sprašujem, kolikšen del dolgega seznama dejavnosti EU, o katerih smo slišali danes zjutraj, spada v to kategorijo.
EU je zelo uspešna pri povečevanju pristojnosti in prispevanju k birokraciji, vendar je zelo malo dosegla na področju dejavnosti in izdatkov.
Govorili smo že o evropskem koordinatorju za boj proti terorizmu. Iz njegovega naziva je mogoče sklepati, da gre za neke vrste nadzorno vlogo, kar je popolnoma neprimerno. Po mojem mnenju bi se morala taka oseba osredotočiti na delovanje EU in omejena področja, na katerih skupno ukrepanje prinaša jasno dodano vrednost.
Zelo spoštujem komisarja Frattinija, vendar si EU resnično ne more pripisovati zaslug za ukrepe naše nacionalne policije in varnostne službe. Koristno bi bilo, če bi se opravila neodvisna revizija tako imenovanih protiterorističnih ukrepov EU.
Boj proti terorizmu mora ostati v nacionalni pristojnosti in predmet mednarodnega sodelovanja. EU se mora osredotočiti na načine, na katere lahko podpira to prizadevanje boja proti terorizmu na nacionalni ravni.
Ena od resnih težav pri našem prizadevanju za zaščito državljanov je neuspešno nadziranje mej; teroristi prihajajo in odhajajo, pri čemer je stalno nenadzorovano priseljevanje velika ovira za ustrezno vključevanje naših priseljencev. To mora biti ključni del vsake strategije boja proti terorizmu.
Ta težava ogroža tudi celotno načelo prostega pretoka oseb, kar je še eno področje, ki ga mora preveriti neodvisen organ.
Omenil sem odgovornost naših nacionalnih organov za te zadeve. Na žalost so britanski organi popolnoma neuspešno nadzirali svoje meje. Poleg tega, da ne vedo, kdo vstopa v državo in izstopa iz nje, je zelo vprašljiva tudi agencija za meje in priseljevanje, ki je zadolžena za izvajanje nadzora.
Zaskrbljen sem, ker sem prebral, da je ženska, ki je več mesecev vedela za osumljene teroriste, ki se jim sodi zaradi terorističnih dejanj v Glasgowu, in ki očitno ni prijavila njihovih dejavnosti, zdaj zaposlena kot ...
(Predsednica je prekinila govornika.)
Marianne Mikko   -
(ET) Gospe in gospodje, ob razpravljanju o boju proti terorizmu se želim osredotočiti na člen 6 maastrichtske pogodbe, ki zadeva temeljne pravice in svoboščine.
Moje delo, kot vodje delegacije v Moldavijo in kot socialne demokratke, je bilo posvečeno varnosti Evrope, ohranjanju naših vrednot in njihovo razširjanje v državah sosedske politike. Želimo, da v bližini Evropske unije prevladujeta stabilnost in mir. Za boj proti terorizmu potrebujemo podporo tudi iz držav, kot so Pakistan, Rusija in celo Iran.
Naš uspeh pri varovanju vrednot je večinoma odvisen od uspešnega vključevanja partnerjev. Vsako okrnitev temeljnih svoboščin in pravic v Evropski uniji se petnajstkrat odbije iz 15 držav sosedske politike, brez omembe Rusije in Kitajske. Tretje države opazujejo, kaj delamo, in ne, kaj rečemo.
Komisija in Svet morata razumeti, da bo podpora naših državljanov v boju proti terorizmu izginila, če ne bomo spoštovali nekaterih temeljnih pravic, ki jih vsebujejo ustanovne pogodbe.
Jana Hybášková
Gospa predsednica, ne bom sodelovala v tej neumni razpravi o tekočinah. O tem lahko razpravljajo le strokovnjaki za varnost in tehnični strokovnjaki. Če bodo prišli do jasnih zaključkov, je naša dolžnost, da se takoj odzovemo. Nič ne prestraši teroristov bolj kot to, da smo se sposobni odzvati.
Grožnja terorizma temelji na naši togosti, tj. togosti umirjenih, konzervativnih sistemov, in nezmožnosti prilagajanja novim načinom komunikacije, pretokom informacij, prenosom denarja in pretokom oseb. Napredek bomo dosegli le z vzpostavitvijo prilagodljivih struktur, začasnih skupin, horizontalno in interoperabilno izmenjavo informacij, sodelovanjem med agencijami in državami ter okrepitvijo Europola in Eurojusta. Odstop gospoda de Vriesa je bil jasno zelo slab znak. S tem se je potrdilo, da EU ne more preseči bedastega in zastarelega nacionalnega pristopa k varnosti. To je žal značilno za nezmožnost izmenjave informacij in izvrševanje odločitev. Reformna pogodba na drugi strani pomeni jasen in pozitiven odziv.
Minimalna pravila o policijskem sodelovanju, približevanje kazenskih in civilnih zakonikov, vzajemno priznavanje sodb v kazenskih in civilnih postopkih ter varstvo dokazov v EU, žrtev kaznivih dejanj in zločincev samih so ukrepi, ki kažejo, da je mogoče z veliko energije, denarja in političnega prizadevanja obvladovati terorizem ter pomagati evropskim državljanom v Londonu, Glasgowu in drugih ogroženih krajih.
Komisar, države članice imajo do decembra 2007 čas za izvršitev tretje direktive o pranju denarja. Pozivam komisijo, naj bo jasna in odločna pri zahtevanju izvajanja potrebnih varnostnih ukrepov za nadziranje pranja denarja in financiranje terorizma. To bo pomagalo nam, mi pa moramo pomagati vam. Potem bomo lahko jasno povedali, da smo pripravljeni na borbo in zmago.
Paulo Casaca
(PT) 12. december 2006 je zgodovinski datum, ko je Sodišče Evropskih skupnosti v celoti razsodilo za argument, ki sem ga pred leti prav v tem prostoru zagovarjal pred Svetom in Komisijo, o pravici do obveščenosti o obtožbi o terorizmu. Vendar pravici ne bo zadoščeno in pravega boja proti terorizmu ne bo, dokler bodo nedolžne žrtve, kot je organizacija People's Mujahidin of Iran, še vedno na tem seznamu in medtem ko glavna svetovna teroristična organizacija, iranska revolucionarna garda in vse njene satelitske organizacije v Iraku, Libanonu, Zalivu in drugod po svetu, še vedno deluje nekaznovano ter nesporno, ker se evropske institucije bojijo soočiti s terorizmom.
Pozivam institucije, da storijo to, k čemur so bile pozvane.
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, menim, da je bila to zelo koristna, zanimiva in izjemno primerna razprava, toliko bolj glede na že omenjene nedavne dogodke na Danskem in v Nemčiji.
Svetu bom posredoval veliko vaših predlogov, skrbi in nasvetov, kot je moja dolžnost, ter vam zagotavljam, da je portugalsko predsedstvo seveda pripravljeno na sodelovanje in dialog s Parlamentom, ob upoštevanju pravnih določb, ki so za nas veljavne.
To je seveda težka in zapletena razprava. Nekateri menijo, da moramo nadaljevati, drugi menijo, da smo že šli predaleč in bi se morda morali vrniti. Nekateri kritizirajo, medtem ko drugi odobravajo, nekateri obsojajo, drugi pa spodbujajo. Vendar se vsi strinjamo, da moramo voditi trd in odločen boj proti tej novi nadlogi, torej terorizmu, ter pri tem boju nikakor ne smemo pozivati k premirju. Tudi za nas je to proces učenja, stalen proces izboljševanja. To je nova grožnja, ki nam prej ni bila znana in proti kateri se nismo bili navajeni boriti in jo odpravljati. Zato se moramo nenehno izpopolnjevati, učiti in ukrepati za zagotavljanje, da se taki napadi, kot smo jim bili priča, ne ponovijo.
Trdo smo delali in povsem upravičeno na splošno sodelovali s tretjimi državami. To je mednarodni boj. Nobena država članica, prav tako nobena organizacija ali skupina držav, se ne more sama učinkovito soočiti z bojem ali grožnjo, ki je pred nami. Potrebujemo zelo močno mednarodno sodelovanje.
V pripravah na to razpravo sem upošteval niz ukrepov in dejanj, ki smo jih sprejeli na področju preprečevanja, zaščite, pregona in odzivanja na teroristične napade. Ugotovil sem, da smo, čeprav je še veliko dela, že veliko naredili in si moramo prizadevati za izboljšanje na tistih področjih, kjer nismo bili tako uspešni, kot bi lahko bili. Tukaj je bistveno omeniti ocenjevalne mehanizme, ki smo jih vzpostavili posebej za možnost oblikovanja sklepov, kot pomoč za izboljšanje sprejetih ukrepov, potem ko so se ukrepi že nekaj časa izvajali.
Želim povedati, da je za portugalsko predsedstvo in za Svet boj proti terorizmu mogoče voditi in ga bomo vodili, to vam zagotavljam, le v okviru spoštovanja temeljnih vrednot in načel, kar sta v boju proti terorizmu ogroženi točki: torej, obramba teh načel in vrednot. Zapostavljanje ali neupoštevanje teh načel in vrednot bi nam v boju proti terorizmu škodilo. Portugalsko predsedstvo bo zlasti previdno pri tej točki in ne bo sklepalo kompromisov.
Končno, želim povedati, da je bilo tej točki posvečeno veliko pozornosti, pri čemer sem jo sam omenil v prvem govoru, in da predsedstvo tesno sodeluje z generalnim sekretarjem Sveta pri preučevanju vprašanja o koordinatorju za boj proti terorizmu, torej, kako razširiti njegove pristojnosti in sposobnosti ter mu omogočiti učinkovito izvajanje vloge, za katero je bil položaj prvotno oblikovan. Zavedam se, da lahko pride do zamude. Portugalsko predsedstvo si prizadeva za pospešitev razprave v okviru organov Sveta in da ob primernem času objavi imenovanje novega koordinatorja za boj proti terorizmu.
Kot sem dejal, bom upošteval nasvete, predloge in skrbi iz te razprave. Nismo in nikoli ne bomo ravnodušni do vaših stališč; ne trdimo in nikoli nismo trdili, da smo popolni ali da je bilo vse naše delo dobro, brezhibno ali nedostopno za kritiko. Nasprotno, naša prizadevanja bodo vedno usmerjena k izboljšanju za zagotavljanje, da bo naša družba vedno ostala svobodna, odprta in demokratična ter se bo uprla družbam, ki si želijo nasprotno. Najlepša hvala.
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, zahvaljujem se vsem, ki so govorili v tej zelo pomembni razpravi. Nekateri so dejali, da za terorizem potrebujemo politično strategijo. Gospod Mayor Oreja, s tem se strinjam. Terorizem je treba odpraviti z globalno politično strategijo.
Veliko ste govorili o preprečevanju in boju proti nasilni radikalizaciji. V svojem uvodu sem v zvezi z nekaterimi predlogi navedel nekaj posebnosti. Lahko vam povem, da v zvezi z nasilno radikalizacijo obstaja pomembna pobuda.
Čez malo več kot mesec dni, 16. in 17. oktobra, bo prvič potekala evropska konferenca o vlogi izobraževanja in šol pri izkoreninjanju nasilne radikalizacije med najmlajšimi člani družbe. Pozvali smo svet izobraževanja v Evropi in seveda vabim opazovalce iz Evropskega parlamenta, ki želijo sodelovati. To bo priložnost, da jasno povemo, da želimo kulturo zla in nasilja zamenjati s kulturo strpnosti in sodelovanja.
Načrtujemo vse pobude, ki so bile sprožene v državah članicah za boj proti radikalizaciji in preprečevanju novačenja teroristov. Rezultati in dobre prakse, ki jih bomo razkrili s tem načrtovanjem, bodo seveda Parlamentu na voljo.
Veliko smo govorili o razširjanju ter izmenjavi podatkov in informacij. Gospe in gospodje, pogosto imamo veliko podatkov, dejansko preveč podatkov, vendar nobene ustrezne analize teh podatkov. Zato moramo Europolu zagotoviti močnejšo vlogo. Zahvaljujem se vsem, ki so podprli krepitev Europola, vključno z gospodom Pirkerjem. Lanskega decembra sem vložil predlog Svetu o tej temi in upam, da bo portugalsko predsedstvo pred koncem tega leta podprlo sprejetje okrepljene analitične vloge Europola.
Julija je bila predstavljena pobuda o biološkem terorizmu. Zelo jasno smo navedli ranljive dele in kje je potrebno večje evropsko sodelovanje, pri čemer se sklicujem na gospoda Borghezia, ki je izpostavil vprašanje. Nekateri so govorili o neuspešnem ukrepanju držav članic. Strinjam se z izvajanjem poimenovanja in izpostavljanja. Lanskega junija sem objavil dokument, ki zelo jasno poudarja, katere države članice zamujajo tudi pri izvajanju veljavne zakonodaje proti terorizmu. To pomeni, pri čemer nagovarjam zlasti gospoda Guardansa Cambója, da sem pripravljen poudariti odgovornosti, vendar bo to izvajanje koristno le, če vse države članice in Svet upoštevajo izjavo o opustitvi ukrepanja kot predlog in spodbudo za napredek.
Več poslancev je govorilo o čezatlantskih odnosih. Gospe in gospodje, verjamem, da je večje sodelovanje z Združenimi državami Amerike nujno in da hkrati potrebujemo več vključevanja Evrope. Med drugim se zahvaljujem gospodu Cashmanu, da je izrazil to načelo. Zato nima smisla, da smo pri pripravi in razvoju evropskega modela počasni ter hkrati kritiziramo Združene države Amerike, ker dejansko imajo model. Menim, da je nujen večji vložek Evrope in več sodelovanja z Združenimi državami, vendar ne moremo reči, da Združene države Amerike pomenijo težave za Evropo. Težava so teroristi in njihove dejavnosti v središču Evrope. To je treba upoštevati.
(Ploskanje.)
Moja zadnja misel je: prepričan sem, da bo nova evropska pogodba uvedla boljše instrumente, ki nam bodo omogočili instrument za sodelovanje s Parlamentom za končno vzpostavitev soodgovornosti med tremi institucijami. Prav tako nam bo v Komisiji in Svetu omogočila večjo moč. Menim, da bodo zdaj vsi državljani lahko razumeli in jasno ugotovili, kdo je ravnal napačno in kdo prav ter kdo ni ukrepal, ko bi moral. Zato upajmo, da bo ta pogodba postala resnična, da se bomo o njej končno sporazumeli in da bo ta parlament postal celovit institucionalni dejavnik v boju proti terorizmu.
(Ploskanje.)
Predsednica
Hvala, gospod Frattini. Opravičujem se za hrup, vendar ni bilo mišljeno kot pomanjkanje spoštovanja do vas.
Ta skupna razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo 11. oktobra.
Pisne izjave (člen 142)
Pedro Guerreiro  
v pisni obliki. - (PT) Tako kot v prejšnjih razpravah so se večina EP, Komisija in Svet izognili navajanju podrobnosti ali celo resni analizi terorizma, v vseh oblikah, vključno z državnim terorizmom, ali "boju proti terorizmu"; jasno je, da si stalno prizadevajo za analizo terorizma zunaj okvira, da bi prikrili temeljne vzroke terorizma in politiko, ki povzroča terorizem.
Takšno ravnanje je toliko bolj resno in politično pomembno, ker je v "boju proti terorizmu", pri katerem imata ZDA in EU vodilni vlogi, vedno bolj očitno, da se narodi sveta soočajo z instrumentom, ki ne spoštuje mednarodnega prava, uničuje suverenost narodov in ogroža neodvisnost držav s spodbujanjem posredovanja, napadov in vojne, bodisi v Afganistanu, Iraku ali Palestini, s sto tisočimi žrtvami.
Čeprav so nekateri govorniki do izčrpanosti ponavljali ohranjanje človekovih pravic v "boju proti terorizmu" in v napadu varnostnih ukrepov, ki podpirajo ta boj, vedno več razmer in dejstev kaže na nespoštovanje temeljnih svoboščin, pravic in zagotovil državljanov.
Alexander Stubb  
v pisni obliki. - Bistvo EU je prosti pretok oseb, blaga, storitev in kapitala. Oviranje teh stvari je treba obravnavati resno. Boja proti terorizmu, kot dela mednarodnega kriminala, ne smemo zapostavljati.
Seveda je terorizem občutljiva tema. Nikoli ne smemo pozabiti, da morajo vse politike na področju boja proti terorizmu temeljiti na spoštovanju temeljnih pravic in človeškega dostojanstva.
Ukrepi morajo biti prav tako učinkoviti in sorazmerni s koristmi na področju varnosti. Dvomim na primer, da nove omejitve v zvezi s tekočinami na letalih izpolnjujejo ta merila.
Pozdraviti je treba vsako prizadevanje za boljše usklajevanje med državami članicami ter med državami članicami in institucijami EU. Po odstopu gospoda de Vriesa je treba čim prej imenovati novega koordinatorja za boj proti terorizmu v EU.
Sophia in 't Veld
(NL) Gospod predsednik, opozorila bi le, da smo med razpravo predsedujočemu Sveta, ki je že odšel, in Komisiji postavili zelo natančna vprašanja na katera nismo dobili odgovorov. Od Sveta in Komisije želim pisni odgovor na svoja vprašanja v zvezi s kontaktno skupino na visoki ravni za varstvo podatkov in zakonu Združenih držav o nadzoru tujih obveščevalnih služb (Foreign Intelligence Surveillance Act).
Predsednik
Nadaljevali bomo v skladu s Poslovnikom in na podlagi zahteve.
