Rådets presentation av förslaget till allmän budget - Budget 2008
Talmannen
Nästa punkt är rådets presentation av förslaget till allmän budget - Budget 2008.
Emanuel Santos
rådets ordförande. - (PT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag har äran att, för ordförandeskapet för rådet, presentera förslaget till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2008, som antogs av rådet den 13 juli 2007.
Först och främst vill jag föra till protokollet den utmärkta och konstruktiva stämning som har rått under de sammanträden som föregått rådets första behandling av budgeten för 2008. Vid förlikningssammanträdet uppnåddes ett betydelsefullt resultat, nämligen en överenskommelse om fem gemensamma uttalanden om viktiga ämnen, vilket utgjorde en god grund för vidare arbete.
I detta avseende är jag övertygad om att det utmärkta samarbetet mellan budgetmyndighetens två grenar, med ett värdefullt stöd från kommissionen, bådar om ett positivt resultat. Jag försäkrar er om att rådet gärna vill fortsätta den konstruktiva dialogen om budgeten, så att vi kan nå ett tillfredsställande avtal om en bra gemenskapsbudget för 2008.
I mars 2007 firade vi 50-årsdagen för Romfördragen och bekräftade på nytt våra gemensamma värderingar och mål. Inom det dynamiska projekt som Europeiska unionen är utgör unionens budget, liksom den gemensamma valutan, ett av de mest konkreta uttrycken för vad det innebär för den europeiska medborgaren och skattebetalaren att vara europé. Därför måste Europeiska unionens budget utarbetas mot bakgrund av de utmaningar som vi tillsammans står inför. Det finns flera utmaningar, men jag vill, om ni tillåter, fästa uppmärksamheten på några som jag anser är viktigare än andra. För det första utmaningen med att undanröja hindren för företagarandan för att skapa en dynamisk europeisk ekonomi utifrån Lissabonstrategin. En annan utmaning är att skapa ett transeuropeiskt transportnät som kan föra oss närmare varandra och befästa den europeiska inre marknaden. Utmaningarna inom informationssamhället visar på betydelsen av mänskliga resurser och social integration.
Europeiska unionen kommer att stärkas av ett upplyst deltagande av dess medborgare i detta projekt, som är unikt i den moderna historien. Den senaste utmaningen, som särskilt påverkar vissa regioner - den som utgörs av klimatförändringarna - måste vi möta genom att utveckla förnybara energikällor och genom en mer effektiv och socialt ansvarsfull användning av naturresurserna.
Alla dessa utmaningar uppstår i samband med globaliseringen av världsekonomin, som utgör en allvarlig utmaning för den gamla kontinenten Europa, en utmaning som vi måste möta på ett ekonomiskt och socialt plan, med en politik som ökar den europeiska ekonomins produktivitet och stärker den sociala sammanhållningen. Detta är vad alla européer förväntar sig av vår regering. Vi måste alla intensifiera våra ansträngningar för att se till att våra budgetar utgör ett effektivt och verksamt svar på de politiska prioriteringarna.
Därför är det nödvändigt att vi reducerar de administrativa bördorna, ett bekymmer som rådet och Europaparlamentet delar, och att kommissionen skyndar på processen med att godkänna operativa program och projekt så att vi kan undvika förseningar i genomförandet. Ett snabbare godkännande måste emellertid inte innebära ett ifrågasättande av principerna för en god budgetberedning. Det stämmer att vi behöver större flexibilitet, men inte till priset av ett övergivande av en effektiv och ansvarsfull användning av de europeiska skattebetalarnas pengar.
Innan jag presenterar förslaget till budget för 2008 mer detaljerat vill jag redogöra för riktlinjerna för rådets beslut. De viktiga delarna var, kort sagt, en lämplig finansiering av Europeiska unionens olika prioriteringar, en noggrant kontrollerad ökning av betalningsbemyndiganden, efterlevnad av de befintliga taken i budgetramen vilka, vid behov, inbegriper en tillräcklig marginal för de olika kategorierna och underkategorierna, och slutligen finansdisciplin och en god budgetberedning.
Jag vill bara, om ni tillåter, nämna en detalj. För att slutföra analysen av det preliminära förslaget till budget använde sig rådet av en kombination av budgetredskap som visade sig vara mycket användbara och som utvecklades i samband med budgetberedning för mål och verksamheter. Bland dessa skulle jag vilja uppmärksamma verksamhetsplaneringsformerna, i fråga om vilka rådet, efter att ha granskat ett antal av dem ingående, anser att den övergripande kvaliteten på processen har förbättrats avsevärt, och hoppas att denna budgetstrategi kommer att vidareutvecklas i framtiden.
Förslaget till budget för 2008 uppgår till 128 000 miljoner euro i åtagandebemyndiganden och till 119 000 miljoner euro i betalningsbemyndiganden. Vad gäller åtaganden vill jag påminna er om att rådet anser att det är nödvändigt att dessa når en lämplig total nivå i budgeten för 2008, när det gäller upptagningsförmågan. Vi anser, som ni vet, inte att en överskattning av betalningsbemyndiganden är en lösning för utestående åtaganden, Reste à liquider. En av våra riktlinjer har därför varit att bedöma behoven - verkliga och tydligt fastställda behov - och detta har resulterat i en ökning av betalningarna med 3,4 procent jämfört med 2007 års budget.
Vad gäller underkategori 1a - Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning - har rådet för avsikt att tillhandahålla lämpligt stöd för prioriteringar som hör samman med Lissabonstrategin, eftersom det har lämnats en betydande marginal för att täcka sådana av Europeiska unionens prioriteringar som fastställts i slutsatserna av Europeiska rådet i juni, liksom andra, hittills oförutsedda, behov. Även om rådet har för avsikt att begränsa ökningarna inom ramen för denna underrubrik i jämförelse med 2007 års budget så bör jag påpeka att rådet kommer att fortsätta att tillhandahålla en mycket stor ökning i forskningsbudgeten, dvs. 7,75 procent i åtaganden och 45 procent i betalningar, mot bakgrund av genomförandetakten under tidigare år och upptagningsförmågan. Denna ökning speglar den stora betydelse som rådet fäster vid ett effektivt genomförande av Lissabonstrategin som, liksom jag redan nämnt, utgör en viktig del av den ekonomiska utvecklingen i Europeiska unionen.
Vad gäller underkategori 1b - Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning - har rådet för avsikt att godkänna de åtagandebemyndiganden som kommissionen föreslagit i det preliminära förslaget till budget. I fråga om betalningsbemyndigandena vill jag betona att den ökning som föreslagits har bibehållits på en ännu högre nivå, dvs. 6,2 procent, med hänsyn till upptagningsförmågan och tidigare erfarenhet av fullbordande av gamla program och genomförande av nya.
Vad gäller kategori 2 - Bevarande och förvaltning av naturresurserna - baserades de bemyndiganden som rådet föreslagit på tidigare resultat, och erfarenheten visar att dessa bemyndiganden, trots att de tillämpas övergripande, i stort alltid ligger mycket nära siffrorna för det slutliga genomförandet.
Jag skulle vilja utveckla vissa överväganden som rör godkännandet av operativa program och projekt på områdena för landsbygdens utveckling och strukturfonderna och sammanhållningsfonderna för perioden 2007-2013. Detta var ämnet i ett gemensamt uttalande som vi antog vid förlikningssammanträdet, och jag kan försäkra er om att rådet fäster största politiska vikt vid att se till att alla operativa program och projekt genomförs så snabbt som möjligt och på korrekt sätt.
Vad gäller kategorierna 3a och 3b - Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa - tänker rådet bara göra en mindre justering av åtagandebemyndigandena och betalningsbemyndigandena, i enlighet med upptagningsförmågan och den tidigare genomförandetakten.
Vad gäller kategori 4 - EU som global partner - tänker rådet inbegripa några prioriteringar med politisk orientering i förslaget till budget. Jag talar om Palestina, för vilket det föreslås en ökning på 80 miljoner euro i reserv, och Kosovo, för vilket det föreslås en ökning på 180 miljoner euro, också här i reserv. Vi befinner oss fortfarande på det första stadiet av budgetförfarandet, och jag är övertygad om att vi kommer att få fler tillfällen att ange mer exakta siffror i detta sammanhang.
I nuläget har rådet för sin del för avsikt att godkänna den budget för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken som föreslås i det preliminära förslaget till budget som utgörande ett preliminärt minimum. Det är emellertid högst troligt att det belopp som föreslås för budgeten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken kommer att visa sig vara otillräckligt mot bakgrund av den internationella utvecklingen. Jag tror att vi alla vet vad som står på spel.
Jag vill avsluta motiveringen med ett par ord om kategori 5 - Administration. Rådets strategi baseras på övergripande kriterier såsom en ökad effektivitet, och samtidigt på varje institutions särskilda natur, framför allt i fråga om tillhandahållande av nya poster i samband med utvidgning. Rådet har för avsikt att, i det avsnitt som rör rådet, tillhandahålla en ökning på endast 0,2 procent, vilket jag anser ger en tydlig politisk signal.
Det har också genomförts en detaljerad analys av de decentraliserade gemenskapsorganens budgetar. En metod som baseras på övergripande kriterier har tillämpats både på subventioner och i fråga om det antal nya poster som ska godkännas.
Jag vill också ta tillfället i akt att säga några ord om behovet av att garantera en sund ekonomisk förvaltning av Europeiska unionens institutioner. I detta sammanhang är rådet mycket nöjt med de gemensamma uttalanden som vi antog vid förlikningssammanträdet och som väcker frågor om t.ex. decentraliserade organ, genomförandeorgan, avsättning av inkomster och rekrytering i samband med de senaste utvidgningarna.
Vi vet alla att detta bara är ett första steg i budgetförfarandet, men jag är övertygad om att vi tillsammans kommer att kunna undersöka alla möjligheter som finns för att nå en slutlig överenskommelse och sammanställa en tillfredsställande budget i slutet av året.
Vårt huvudsakliga mål är att i sinom tid ha en budget för 2008 till vårt förfogande som räcker till för unionens politiska prioriteringar men som inte är överdrivet stor, eftersom detta skulle innebära att underkasta sig ett sannolikt misslyckande att verkställa den på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Vi måste komma ihåg att denna budget kommer att ha inflytande på välbefinnandet för varje enskild medborgare i unionen, men också att det är skattebetalarna i varje enskild medlemsstat som betalar räkningen. Det är anledningen till behovet att finna rätt balans. Jag är övertygad om att de tre institutioner som företräds här i dag kommer att göra sitt yttersta för att lyckas med det.
Herr talman, mina damer och herrar! Tack så mycket för er uppmärksamhet.
Kyösti Virrankoski  
föredragande. - (FI) Herr talman, herr rådsordförande, fru kommissionsledamot! Nu måste Europaparlamentet överväga rådets förslag till budget för det kommande året. Jag vill redan från början tacka det land som innehar ordförandeskapet, Portugal, för det utmärkta och öppna samarbetet. Man har samarbetat mycket bra med Europaparlamentet och, i synnerhet, budgetutskottet. Debatten har förlöpt oerhört smidigt. Även om det finns anledning att kommentera rådets förslag ger oss ordförandeskapets arbete anledning att anta att vi kommer att uppnå ett utmärkt slutresultat.
Rådets förslag till budget är sparsamt. Jämfört med det preliminära förslaget till budget har åtagandebemyndiganden skurits ned med 717 miljoner euro, med en marginal för den fleråriga budgetramen på 3,9 miljarder euro. Betalningsbemyndigandena har skurits ned ännu mer, med en reducering på 2,1 miljarder euro, vilket innebär att de ligger gott och väl 10,3 miljarder under budgetramen, det vill säga bara uppgår till 95 procent av EU:s BNI. Om man nu tänker på att budgetramen antogs först för ett år sedan, efter långa och häftiga diskussioner, måste man betrakta betalningsbemyndigandenas nivå, och i synnerhet dessa, som orealistiskt låga.
Det är beklagligt att budgetkategorierna 1a (Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning) och 1b (Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning) har blivit måltavlor för särskilt drastiska nedskärningar. I det första fallet har betalningsbemyndigandena reducerats med över 500 miljoner euro och i det andra med 498 miljoner euro. Båda dessa kategorier berör en huvudprioritering för Europeiska unionen, nämligen Lissabonstrategin, en prioritering som nu försvagats genom en nedskärning på över en miljard euro.
Det föreligger också grundläggande problem för budgeten i samband med kategori 1. Förra året varnade Europaparlamentet rådet för att det ekonomiska stödet till det europeiska navigationssystemet inom ramen för Galileo inte var tillräckligt stort. Nu föreligger ett underskott på 2,4 miljarder euro, för att den privata sektorn inte engagerade sig. Europaparlamentet stöder inom ramen för sin resolution ett projekt i vilket gemenskapsmedel som kommer från unionens budget används. Detta är det enklaste förfarandet, det minst byråkratiska och det mest demokratiska. En sådan enorm summa pengar, 400 miljoner euro per år, är ändå omöjlig att finna med tanke på den befintliga budgetramen, och därför krävs ett gemensamt beslut av parlamentet och rådet. Vi kan rädda viktiga europeiska projekt, men det måste göras i samband med detta budgetförfarande.
Ett annat problem är Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). Om vi vill upprätta det måste det finansieras på ett hållbart sätt. Det kan inte grundas på förhoppningar och antaganden, utan det behövs realistiska beslut. Tanken att EIT nästan säkert skulle få pengar från EU-program baserade på fri konkurrens är bara en önskedröm. Men tänk om drömmen skulle bli sann? Det är anledningen till att vi behöver realistiska lösningar.
Det finns ett särskilt problem med budgeten för nästa år, och det gäller strukturfonderna, sammanhållningsfonden och fonderna för landsbygdens utveckling. Det är bara ett fåtal av strukturfondernas operativa program som har godkänts. Bara 20 procent av de 335 programmen inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden har godkänts, men siffran för Europeiska socialfonden är mindre än 10 procent. Det som är mest oroande är den situation som rör Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, där endast två av de 96 programmen har godkänts. I juni antog Europaparlamentet och rådet en förklaring i vilken man fäster uppmärksamhet på detta, och de lovade att övervaka kommissionens åtgärder i detta avseende. Parlamentet lovar för egen del att genomdriva denna förklaring.
Slutligen vill jag betona vikten av god förvaltning. Europaparlamentet vill främja verksamhetsbaserad förvaltning och budgetberedning. Vi har, tillsammans med rådet, antagit en förklaring i vilken vikten av en kostnadsnyttoanalys och ansvarsskyldighet vid inrättande av nya byråer betonas. Vi måste insistera på detta.
Temat för nästa års budget är en resultatinriktad budget. Syftet är att betona idén att det är bemyndigandena som måste användas för att vi ska kunna uppnå önskat resultat. Det är inte förvaltning som är huvudfrågan här: det är resultat. Jag är övertygad om att vi, tillsammans med rådet och kommissionen, kommer att lyckas utarbeta en sådan budget för nästa år.
Talmannen
Tack så mycket, herr Virrankoski, och jag vill också tacka er för ert ytterst noggranna iakttagande av talartiden. Det verkar som att finländarna har allt under kontroll här. Företrädare för mindre länder, som t.ex. Finland, kan liksom företrädare för större stater utöva stort inflytande. Vår andra föredragande är också finländsk: ordet är ert, herr Itälä.
Ville Itälä  
föredragande. - (FI) Herr talman! De mest betydelsefulla principerna att iaktta då parlamentet och andra institutioner utarbetade budgeten för nästa år var hushållning och budgetdisciplin. Vi måste föregå med gott exempel för skattebetalaren, den vanliga europeiska medborgaren, och visa att vi också kan ta ansvar för ekonomiska frågor. Det är det enda sättet vi kan vinna folkets förtroende på.
Parlamentets nya generalsekreterare har lagt fram ett nytt förslag till Europaparlamentets budget för 2008, och jag vill gratulera honom till det, eftersom det är oerhört bra och välbalanserat. Det kommer att hjälpa oss att nå en kompromiss när vi ska fatta det slutgiltiga beslutet. Jag bör nämna två saker i fråga om förslaget. För det första ligger generalsekreterarens förslag fortfarande under 20 procent i utgiftskategori 5. Ökningen tar alltså inte upp de 20 procenten helt. En annan viktig sak är att han har kunnat placera ett stort antal av den befintliga personalen på nya poster, fastän alla poster skulle ha blivit lediga.
Vi får ändå inte glömma hur detta förfarande i parlamentet i allmänhet går till. Vi har redan antagit vissa principer här några gånger i år. En går ut på att parlamentets budget är skattebetalarnas budget och att vi ska försöka hålla oss till 2007 års utgiftsnivåer i fråga om nya projekt. Detta mål ligger inte så långt borta, och jag menar att alla de projekt som föreslagits kan utföras om vi fastställer de exakta beloppen enligt budgetdisciplinen.
Jag vill ta upp en annan fråga beträffande parlamentets budget, och den har att göra med informationspolitik. Det har skapats olika projekt med avseende på det kommande valet, som exempelvis webb-tv, och det allra viktigaste är att parlamentsledamöterna och de politiska grupperna är delaktiga i alla aspekter av parlamentets informationspolitik. Grupperna och ledamöterna måste alltså vara med i bilden och får inte låta förvaltningen styra över informationspolitiken: folk vill veta varför en enskild ledamot eller grupp röstar på ett visst sätt eller lägger fram vissa förslag. Människor vill känna till den politiska bakgrunden, och därför bör vi vara delaktiga. Jag hoppas att den idé om att bjuda in små, lokala medier som vi enats om går igenom till den slutliga versionen. Ett sätt att närma sig folket är att bjuda in små, lokala medier som inte själva har medel att komma hit till parlamentet. Detta måste naturligtvis ske genom våra ledamöter.
Jag skulle vilja återgå till de andra institutionerna. Rådet föreslog en nedskärning på 2 procent över hela linjen för alla institutioner. Som föredragande måste jag säga att detta är svårt att godta, eftersom institutionerna i hög grad skiljer sig från varandra. Vissa är små, andra stora, och de utför olika slags arbete.
Låt mig ta revisionsrätten som exempel, som jag besökte i går. De har varit mycket ekonomiska och har efterlevt budgetdisciplinen i många år nu. De har redovisat ett överskott för allt, de har inte slösat med medel och deras utgifter utgörs enbart av löner och fasta kostnader. En nedskärning på 2 procent skulle inte kunna komma på fråga för revisionsrätten. Hela systemet skulle falla samman om vi skulle genomföra detta.
Jag hoppas att vi kommer att kunna enas om idén att gå igenom områden inom varje enskild institution där det skulle kunna göras nedskärningar. I princip håller jag med rådet om att alla måste hushålla med medlen och att vi måste finna områden där nedskärningar kan göras, men jag är inte för en princip med en allmän nedskärning på 2 procent.
Reimer Böge  
ordförande för budgetutskottet. - (DE) Herr talman, mina damer och herrar! Det vi diskuterar i dag är det andra året för genomförandet av den budgetram som vi enats om. Vi diskuterar genomförandet av fleråriga program med europeiskt mervärde som fastställts genom medbeslutande, och vi diskuterar ytterligare åtaganden för reform av alla tre institutionerna. Jag vill försäkra rådets ordförandeskap om att inledningen varit lovande i fråga om grundläggande överenskommelser, i och med trepartssamtalet och förlikningsförfarandet den 13 juli. De fem uttalanden som ni hänvisade till, framför allt i fråga om hur de decentraliserade organen hanteras, är ett steg i rätt riktning, en riktning som jag hoppas att vi kommer att fortsätta i.
Jag vill också säga till kommissionsledamoten att dennes initiativ till en presentation i två steg av genomförandet av budgeten är ytterligare ett viktigt steg i en effektiv budgetpolitik, för såväl kommissionen som Europaparlamentet.
Vad vi måste göra nu, i detta budgetförfarande utifrån rådets förslag, är naturligtvis att garantera budgetdisciplin och trygga sådana åtaganden som redan gjorts, men vi måste naturligtvis också justera de överskådliga och förestående siffrorna. I detta avseende förstår jag inte det som rådet har sagt i det kompletterande uttalandet när det gäller underkategorierna om tillväxt och sysselsättning (1a) och om jordbrukspolitik och marknadsrelaterade utgifter - nämligen att kommissionen måste uppmanas att lägga fram en ändringsbudget om beloppen är otillräckliga. Kategori 4, utrikespolitik, måste återigen framhållas som kroniskt underfinansierad. Jag måste också påpeka att vi angav dessa brister som önskvärda att ta upp redan i början av förhandlingarna om budgetramen.
Vi ska därför arbeta för att se till att de program vi enats om genomförs ordentligt i fråga om både åtaganden och betalningar. Samtidigt kommer vi inte - och detta vill jag klargöra - att acceptera att de politiska prioriteringarna läggs åt sidan, varken i det nuvarande budgetförfarandet eller genom stora globala överföringar i slutet av budgetåret.
Jag vill uttryckligen säga att uttalandet om genomförande av strukturfonder och landsbygdsutveckling var betydelsefullt för oss, och vi uppmanar kommissionen att lägga fram en lägesrapport så snart som möjligt, eftersom medlemsstaterna och regionerna med rätta förväntar sig att få se de aktuella programmen genomförda utan dröjsmål.
Uttalandena om de decentraliserade organen, i vilka en förbättrad kostnads- och intäktsanalys förespråkas, skulle i stort leda till en större insyn och klarhet i den personal som verkligen är anställd där - både fast och tillfälligt - och de utgör ett kvalitativt steg framåt som tillsammans med kommissionens så kallade ”screeningrapporter” om tjänsteförteckningar innebär ett positivt framsteg och som måste vidareutvecklas, studeras och drivas vidare mer grundligt. I detta sammanhang vill jag tillägga att mottot bör vara förstånd snarare än överreagerande.
Mycket av det som vi för närvarande klagar över när det gäller decentralisering eller bestämmelser för genomförande av budgetförordningen är naturligtvis en följd av gemenskapsbeslut, för vilka vi alla bär en del av ansvaret. Lösningen är bekant, och den innebär att man bantar ned förfarandena och förenklar dem i viss mån. I detta avseende kvarstår mycket arbete.
Jag vill gärna säga något här om ett par, tre nyckelpunkter. Siffran för betalningsbemyndiganden i kommissionens preliminära förslag var 8,2 miljarder euro lägre än taket i budgetramen. Nu har rådet lagt fram ett förslag med en siffra på 10,3 miljarder euro under taket. Men om man tittar på rådets översikt ser man att innehållet i hög grad är diskutabelt. Under kategorin för Lissabonstrategin, för tillväxt och sysselsättning exempelvis, innebär skapandet av en ny marginal på 342 miljoner euro och en minskning av betalningarna med 548 miljoner euro från siffran i det preliminära förslaget i praktiken att en marginal skapas på konstgjord väg som tillmötesgår Europeiska rådets uttalanden om politiska prioriteringar.
Jag utgår ifrån att det underliggande problemet har att göra med finansieringen av Europeiska institutet för innovation och teknik och av Galileoprojektet. Låt mig tala klarspråk: parlamentet ställer sig bestämt bakom en gemenskapslösning i fråga om Galileoprojektet, och inväntar i det övergripande sammanhanget nya förslag från kommissionen.
Jag har en kort kommentar angående kategori 3: i fråga om naturkatastrofer, vad har hänt med före detta kommissionsledamot Michel Barniers förslag om ett civilförsvar i Europa? Föreligger det ett gemensamt svar och, om så är fallet, hur kan det komma att påverka 2008 års budget och kommande budgetar?
De utrikes- och säkerhetspolitiska frågor som vi har hänvisat till ett flertal gånger bekräftar att vår politiska analys var korrekt: de nuvarande siffrorna i förslaget till budget är otillräckliga när det gäller att ta itu med utmaningarna i Afghanistan, Palestina och Kosovo, och att skära ned på reserven för katastrofhjälp är bara en skenbar lösning, vars poäng vi inte förstår. I detta avseende uppmanar vi kommissionen att tydligt klargöra vad som, utifrån deras synvinkel, står att vänta under de kommande åren.
Jag har en sista punkt att ta upp. Medlemsstaterna åtog sig att - och detta är ett citat - med hänvisning till den revisionsförklaring som nämns i punkt 44 i det interinstitutionella avtalet: ”göra en årlig sammanfattning på lämplig nivå av de tillgängliga revisionerna och förklaringarna”.
budgetutskottets ordförande. - (EN) ”att utarbeta en årlig översikt på lämplig nationell nivå om tillgängliga revisioner och redovisningar”.
ordförande för budgetutskottet. -(DE) Detta säger jag på största allvar: de medlemsstater som inte är i stånd att garantera att den årliga rapporten anländer i god tid kan förvänta sig att vi kommer att diskutera denna fråga med dem, både på budgetgrunder och på andra grunder. För övrigt stöder jag till fullo det som våra två föredragande har sagt.
Dalia Grybauskaitė
ledamot av kommissionen. - (LT) Jag vill välkomna alla till denna nya period, som ser ut att bli lika intressant och intensiv som alltid. Det är glädjande att vi redan i juli hade en mycket produktiv kommunikation med goda avsikter på flera områden. I Litauen säger vi att en bra början gör halva arbetet. Därför hoppas jag att den stämning som vi har inlett arbetet i, och de resultat som vi redan har lyckats uppnå genom att förhandla och att anta tre viktiga förklaringar, är en mycket bra inledning på uppgiften. I dag har vi diskuterat den första versionen av rådets budget, fastän jag ofta får höra från parlamentet att vi - kommissionen - tilldelas så många uppgifter. Jag godkänner den helt klart, och instämmer i den. Vi är redo att reagera och ge den information som kan tänkas krävas.
Vad gäller det första förslaget till rådets budget vill jag nämna att kommissionen hänvisade till medlemsstaternas prognoser med hjälp av vår analys när vi presenterade vår version. Därför anser vi att vårt förslag var fullständigt ekonomiskt och politiskt välgrundat. Det är följaktligen många aspekter i den budget som rådet först förhandlat fram som kommissionen inte helt kan instämma i. Vi instämmer helt klart i den åsikt som flera parlamentsledamöter redan har framfört, nämligen att de största horisontella nedskärningarna ... Jag vill upprepa att metoden med horisontell nedskärning tillämpades igen i alla kategorier. Kommissionen anser verkligen att denna strategi och metod är ohållbar, framför allt i kategorierna 1a och 1b, där det är fråga om innovation och forskning, desto mer eftersom vi har ytterligare ett problem med Europeiska institutet för innovation och teknik och Galileoprogrammet, som måste lösas som ett ytterligare parallellt problem till det årliga budgetförfarandet för EU. Detta innebär helt klart att vi måste återgå till diskussioner om kvantitet och storlekar och inte överväga aritmetisk reducering. Samma sak gäller för jordbruk och kategorin för utrikespolitik, där rådets tillvägagångssätt att föra medel till reserven enligt min uppfattning är ganska konservativt, och vi kommer säkert alla snart att vara tvungna att återkomma till det. Under de kommande 14 dagarna kommer kommissionen att lägga fram sitt förslag om justering av budgeten i fråga om Kosovo och Palestina för parlamentet och rådet.
Vi oroar oss helt klart, som alltid, för rådets hantering av administrativa utgifter, och jag håller med om att budgeten har en viss finsk karaktär, särskilt i Europaparlamentet. Jag säger detta i positiv mening, eftersom jag märker behovet av disciplin, strikt ansvar och hållbarhet när det gäller utgifterna för ländernas företrädare, och vi accepterar detta och kommer alltid att uppfylla det. Rådets förslag omfattar en övergripande nedskärning, vilket skapar sådana förutsättningar att rådet självt inte kommer att kunna uppfylla sitt åtagande att anställa extra personal. Kommissionen kan verkligen inte godkänna över 800 tjänstemän som ska utföra nya utvecklingsuppgifter. Vi förväntar oss verkligen att parlamentet delar vår åsikt i detta avseende, och hoppas att ändringen kommer att göras tillsammans med parlamentet. Det är därför kort sagt glädjande att inledningen har varit så framgångsrik. Vi är dock kritiskt inställda till rådets första förslag och bedömer det kritiskt, och vi är beredda att diskutera Kosovo och Palestina inom kort, och också att diskutera och fatta beslut i fråga om förslagen om Galileoprogrammet och Europeiska institutet för innovation och teknik runt den 19, och vi ska försöka nå enighet i dessa viktiga frågor. Jag hoppas följaktligen på ett framgångsrikt förfarande, och att mina litauiska landsmän lyckas tolka mitt första tal på litauiska korrekt och bra.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Silvia-Adriana Ţicău  
skriftlig. - (RO) Enligt Lissabonstrategin krävs att 3 procent av medlemsstaternas BNP investeras i forskning, varav två tredjedelar ska komma från den privata sektorn.
Det är bara ett mycket litet antal europeiska regioner som har uppnått detta mål. År 2004 genomförde 42 procent av de europeiska företagen forskning om sin verksamhet, och medlemsstaterna investerade bara 1,84 procent av sin BNP i forskning. År 2006 arbetade 35 procent av den aktiva befolkningen i EU inom området för vetenskap och teknik.
Utbildning är av avgörande betydelse för EU:s framtid. Den bör vara tillgänglig för alla, både fattiga och rika, vare sig man bor i en stad eller på landsbygden. Kvaliteten på den europeiska utbildningen borde mätas efter examensfrekvensen och intagningsfrekvensen till nästa utbildningsnivå. Vi behöver ett nytt socialt Europa, i vilket medborgarna prioriteras.
Med beaktande av att både Europeiska unionen och dess medlemsstater kommer att godkänna sina budgetar för 2008 i höst kräver jag att investeringarna i utbildning och forskning prioriteras i Europeiska unionen.
