Psykisk hälsa (kortfattad redogörelse)
Talmannen
Nästa punkt är en kort redogörelse för betänkandet av Evangelia Tzampazi, för utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, om psykisk hälsa.
Evangelia Tzampazi
Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Allt fler inser att det inte kan finnas någon hälsa utan psykisk hälsa. Psykiska hälsoproblem påverkar ofta såväl enskilda individer och deras familjer som samhället i stort från humanitär och ekonomisk synpunkt. Den påverkan märks ofta i personliga förhållanden, i familjeliv, yrkesliv och sociala relationer.
Siffrorna talar sitt tydliga språk: en person av fyra kommer att uppleva någon form av psykisk störning. Depression är en av de vanligaste störningarna och år 2020 kommer det att vara den vanligaste sjukdomen i den industrialiserade världen. Cirka 59 000 självmord begås i Europeiska unionen varje år. Av dem kan 90 procent tillskrivas psykiska störningar. Sårbara och marginaliserade grupper, såsom funktionshindrade, löper större risk att drabbas av psykiska hälsoproblem.
Dessutom börjar neurodegenerativa störningar bli allt vanligare i ett åldrande Europa. Vi kan därför vara överens om att det behövs en samlad strategi för att möta utmaningarna inom psykisk hälsa och att detta är något som rör oss alla. Vi är alla skyldiga att försvara den psykiska hälsan. Att skydda patienternas och deras familjers rättigheter är en ideologisk och politisk ståndpunkt som innebär att staten ger socialt stöd och skydd åt dem som behöver det. Första steget var kommissionens grönbok. Nästa var den europeiska konferensen ”Tillsammans för psykisk hälsa och välbefinnande”, där också den europeiska pakten för psykisk hälsa och välbefinnande slöts.
I linje med detta innehåller betänkandet om psykisk hälsa, som godkändes enhälligt av utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, en serie rekommendationer för att främja befolkningens psykiska hälsa och välbefinnande, bekämpa stigmatisering, diskriminering och social utstötning, stärka förebyggande åtgärder och självhjälp och tillhandahålla stöd och korrekt behandling åt människor med psykiska hälsoproblem, deras familjer och vårdare.
I betänkandet understryker vi behovet av att erbjuda högkvalitativa, överkomliga, effektiva och universella tjänster för psykisk hälsa och en modern lagstiftning. Vi anser att fokus bör läggas på att ge alla personer i nyckelposition utbildning i psykisk hälsa. Vi anser att alla människor med psykiska problem måste få tillgång till lämplig utbildning, fortbildning och sysselsättning, och det måste skapas ett gynnsamt klimat med stödinsatser under hela livet, med särskild tonvikt på de mest utsatta grupperna. Vi anser att man bör fokusera förebyggandet av psykisk ohälsa genom sociala ingripanden. Vi vill att medlemsstaterna ska ge ökade resurser åt organisationer som företräder personer med psykiska hälsoproblem. Vi föreslår att man inrättar en plattform för att övervaka pakten. Vi uppmanar kommissionen att sprida resultaten från de tematiska konferenserna. Vi understryker behovet av att ta fram lämpliga indikatorer för att förbättra utvärderingen av behoven på nationell nivå och på EU-nivå.
Samtidigt formulerar vi förslag inom ramen för paktens fem prioriterade områden. Vi understryker behovet av att motverka depressioner och självmord genom att genomföra sektorövergripande program och inrätta nätverk, utveckla ett sunt klimat i skolorna, förbättra arbetsmiljön och anta åtgärder för att förbättra livskvaliteten. Slutligen understryker vi att det behövs offentliga informationskampanjer och medvetandehöjande insatser för att bekämpa stigmatisering och social utstötthet. Därför vill jag tacka de ledamöter som bidrog med sina förslag och jag hoppas att vi ska skicka ett budskap om att psykisk hälsa är en värdefull social tillgång som vi alla måste arbeta på att främja.
Janez Potočnik
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Jag gratulerar parlamentet och föredraganden för initiativbetänkandet om psykisk hälsa. I betänkandet understryks hur stor inverkan den psykiska hälsan har på allmänt välbefinnande, utbildning, inlärning och den sociala sammanhållningen i EU.
Parlamentet antar betänkandet bara två år efter antagandet av en resolution som var ett svar på kommissionens grönbok om psykisk hälsa, vilket visar hur brådskande behovet av åtgärder är inom området.
Enligt min åsikt finns det anledning att vara optimistisk. Jämfört med för några år sedan finns det en större medvetenhet om hur viktigt det är med psykisk hälsa och välbefinnande i alla sektorer. Detta bekräftas av det stora stödet för kommissionens högnivåkonferens ”Tillsammans för psykisk hälsa och välbefinnande” och den europeiska pakten för psykisk hälsa och välbefinnande, som båda togs upp av föredraganden.
Det har skett andra framsteg, till exempel har många medlemsstater sett över sina strategier för psykisk hälsa eller börjat ta fram handlingsplaner, däribland Finland och Ungern. Socioekonomiska frågor har lagts in i skolornas läroplaner, och i Storbritannien är livsfrågor nu ett eget ämne i många skolor.
Arbetsgivare inser allt mer hur välbefinnande och produktivitet hör ihop. CSR Europe har tagit fram en samling verktyg för välbefinnande på arbetsplatsen. Fast vi måste vara tydliga, det finns ingen anledning att nöja sig med det, mycket återstår att göra. Finanskrisen och den ekonomiska krisen kan innebära nya risker för den psykiska hälsan. Medlemsstaterna kanske frestas att dra ned på budgeten för psykisk hälsa eller minska arbetet med att bygga upp moderna system för psykisk hälsa med samhällsbaserade tjänster i stället för gammalmodiga anstalter.
Den ekonomiska tillbakagången ger dystra framtidsutsikter för de unga, i synnerhet för de som slutar skolan. Osäkra anställningar och den oro som det leder till när det gäller inkomst och ökad arbetslöshet, utgör ett stort hot för den psykiska hälsan.
Under de två närmaste åren kommer kommissionen att anordna en serie tematiska konferenser om de fem prioriterade områden som anges i pakten för psykisk hälsa. Dessa evenemang kommer att anordnas gemensamt med rådets ordförandeskap och medlemsstaterna. En första internationell konferens om stigmatisering och psykiatrisk vård kommer att organiseras av det tjeckiska ordförandeskapet den 29 mars i år. Den första tematiska konferensen om psykisk hälsa bland ungdomar och i utbildningen kommer att äga rum i Stockholm den 29-30 september, i samarbete med det svenska ordförandeskapet. Den andra tematiska konferensen om förebyggande av självmord och depression kommer att organiseras med Ungern i december. Det första halvåret 2010 kommer det spanska ordförandeskapet vara värd för en tematisk konferens om psykisk hälsa hos äldre. Vi diskuterar dessutom med medlemsstater angående ytterligare två andra konferenser om psykisk hälsa på arbetsplatsen och bekämpande av stigmatisering och social utestängning.
Parlamentets betänkande innehåller många konkreta förslag som utgör ett värdefullt bidrag till framtida debatter under dessa konferenser. I betänkandet påpekas hur viktig den psykisk hälsan är i EU, och man visar även att det finns många möjligheter att ingripa på EU-nivå.
Ett av förslagen i betänkandet består av att inrätta en struktur för att övervaka genomförandet av den europeiska pakten för psykisk hälsa och välbefinnande. Jag håller med om att det skulle ge ett betydande mervärde att utföra en regelbunden översyn av hur arbetet med att uppnå paktens mål går.
Vi kommer att överväga hur vi kan förverkliga den idén på bästa sätt. Jag vill tacka parlamentet och föredraganden ännu en gång för det stödjande betänkandet och de viktiga rekommendationerna.
Talmannen
Punkten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på torsdag den 19 februari 2009.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Louis Grech  
skriftlig. - (EN) Den psykiska hälsan är central för människor och det blir allt tydligare hur mycket den påverkar det sociala och ekonomiska systemet, och rättsväsendet. Jag stöder betänkandet eftersom det innehåller omfattande åtgärder för de utmaningar som vi står inför när det gäller psykisk hälsa, som bekämpning av stigmatisering, diskriminering och social utestängning, samtidigt som behovet av förebyggande program, offentligt stöd, och lämplig behandling tas upp.
Psykisk hälsa är en relativt ny vetenskap som inte prioriteras i någon större utsträckning, men tack vare de tekniska framsteg som gjorts nyligen har man kunnat utforska den mänskliga hjärnan, vilket banar vägen för nya behandlingar som kan förändra livet för individen. Jag anser att vi bör stödja forskning inom området, och särskilt inrikta oss på den växande äldre befolkningen i Europa, som hoppas på en frisk, värdig och aktiv ålderdom.
Vi behöver tillgängliga strukturer för behandling och vård av psykiskt sjuka, men det krävs också stöd i form av till exempel program för integration på arbetsmarknaden. Psykisk hälsa är viktig på arbetsplatser, då den påverkar resultatet i stor uträckning. Så vi behöver hjälpa arbetsgivare att använda bra metoder som minskar onödig stress och skyddar de anställdas psykiska välmående.
Eija-Riitta Korhola  
Jag vill tacka Evangelia Tzampazi för hennes betänkande om psykisk hälsa, som jag röstade för.
En person av fyra drabbas av psykiska hälsoproblem minst en gång i livet. Man beräknar att till år 2020 kommer depression att ha blivit den vanligaste sjukdomen i den industrialiserade världen och den näst vanligaste orsaken till arbetsoförmåga. Externa faktorer, såsom konsekvenserna av den nuvarande finansiella krisen, kommer att göra människor sårbarare för dessa problem. Psykisk sjukdom medför inte bara en kostnad som belastar hälso- och sjukvårdssektorn och hela det sociala och ekonomiska systemet. Det minskar dessutom livskvaliteten för dem som drabbas och deras familjer i onödig omfattning.
Även om vi har gjort dramatiska framsteg inom vård och allmänt synsätt, händer det allt oftare att personer som lider av psykiska hälsoproblem och deras familjer marginaliseras. Skillnaderna i kvalitet på de förebyggande insatserna och när det gäller garanterad, förstklassig vård är alldeles för stora, både mellan olika EU-länder och regionalt inom de olika länderna.
Det gläder mig att ungdomarnas psykiska hälsa fick särskild uppmärksamhet i Evangelia Tzampazis betänkande, som innehåller ett förslag om sektorsövergripande program för att ta itu med detta. Vi bör emellertid inte glömma bort att det alltid är utbildare och institutioner utanför hem och familj som har störst ansvar för det förebyggande arbetet vad gäller psykisk hälsa. Det arbetet omfattar att främja en sund livsstil, att lyssna på barn och ungdomar och att alltid uppmärksamma dem.
För mig är den kvalitet, tillgänglighet och effektivitet för allmänna tjänster inom psykisk hälsa som Evangelia Tzampazi efterlyser i sitt betänkande särskilt viktiga, liksom ökade investeringar i forskning på högsta nivå. Det krävs mer resurser för medicinsk forskning kring kopplingarna mellan förebyggande insatser och psykiska och fysiska hälsoproblem.
Siiri Oviir  
Psykiska hälsostörningar är ett nationellt hälsoproblem i många länder, eftersom de i hög grad påverkar de människor som berörs, deras familjer och samhället i stort. Psykiska hälsostörningar leder också ofta till funktionshinder och kan därmed orsaka samhället betydande ekonomiska problem.
Enligt Världsbankens utvecklingsrapport från 1993 var fyra av de tio vanligaste orsakerna till funktionshinder psykiska hälsostörningar och/eller neurologiska störningar. År 1993 hamnade depression på fjärde plats bland de sjukdomar som orsakade funktionshinder. Om de nuvarande tendenserna håller i sig kommer depression år 2020 att vara den näst vanligaste orsaken bland befolkningen som helhet, och till och med den vanligaste orsaken till funktionshinder hos kvinnor.
Trots att konsekvenserna av psykiska hälsostörningar är så vanliga och så allvarliga, finns det fortfarande i dag länder i världen och i Europa som ägnar problemet otillräcklig uppmärksamhet. Det beror ofta på den övervägande negativa attityden bland allmänhet och politiker i samhället och stigmatiseringen av den psykiskt sjuke. Detta leder i sin tur till att man ägnar den psykiska hälsan otillräcklig uppmärksamhet, begränsad tillgång på tjänster, brist på alternativa behandlingsmetoder och otillräcklig information om behandlingsmöjligheter.
Oavsett om lösningen på psykiska hälsoproblem ofta ligger inom medlemsstaternas behörighetsområde är det viktigt att det finansiella och kunskapsbaserade stöd som medlemsstaterna erhåller från EU ökas ytterligare, för att hjälpa dem utveckla och förbättra de nödvändiga tjänsterna inom hälsa, omsorg och utbildning samt förebyggande sociala åtgärder.
Främjandet av individernas psykiska hälsa och välbefinnande måste bli ett högprioriterat mål i alla medlemsstater i Europeiska unionen, för individens psykiska hälsa påverkar medlemsstaternas ekonomiska produktivitet och sysselsättning direkt.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
Som vi alla vet är den psykiska hälsan av fundamentalt värde för varje individ, och vi, företrädare för Europas nationer, får inte glömma detta. Jag tycker det är bra att vi har tagit upp denna fråga i Europaparlamentet i dag. Psykisk sjukdom, en ström av självmord och depressioner har blivit ett hot mot dagens samhälle. Dessa problem påverkar inte bara människor som lever under konstant stress, utan också barn, ungdomar och äldre. Vi måste vidta långtgående åtgärder för att besegra dessa civilisationens sjukdomar. Det är också därför som jag stöder forskning och fri spridning av resultaten av den forskningen, liksom specialister.
Samtidigt som jag vill tacka för betänkandet om psykiska sjukdomar vill jag också uttrycka min oro för möjligheten att även inkludera projekt som syftar till att nå personer som är socialt marginaliserade, förutom att erbjuda vård åt de äldre och vidta åtgärder för att bekämpa stigmatisering och social utstötning. Marginaliserade personer uppvisar mycket ofta antipati gentemot andra, de känner sig alienerade och är rädda för samhällets dom. Jag anser att det vi i första hand bör fokusera på är ett omfattande utbildningsprogram så att alla som behöver det vet vart de ska vända sig, vilken typ av hjälp de kan få och, framför allt, att det är möjligt att återgå till ett normalt liv.
Daciana Octavia Sârbu  
Psykisk hälsa och välbefinnande är en stor utmaning i det århundrade vi nu lever i. Världshälsoorganisationen beräknar att psykiska störningar kommer att svara för 15 procent av alla sjukdomar till 2020.
Jag oroar mig särskilt över ungdomarnas och barnens framtid, och det är därför jag har föreslagit åtgärder för att göra medborgarna medvetna om den försämrade psykiska hälsan hos barn vilkas föräldrar har migrerat, och att införa program i skolorna som kan hjälpa dessa ungdomar klara av de psykiska problemen i samband med deras föräldrars frånvaro.
Jag understryker detta på grund av det stora antalet barn som övergetts av föräldrar som har rest utomlands för att arbeta, en situation som man träffar på allt oftare i Central- och Östeuropa. För att hjälpa dessa ungdomar har jag föreslagit åtgärder för att främja inrättandet av rådgivningsfunktioner i alla gymnasieskolor och erbjuda konfidentiella alternativ som inte stigmatiserar dessa barn, för att uppfylla deras sociala och känslomässiga behov.
Eftersom den psykiska hälsan bestämmer livskvaliteten för Europeiska unionens medborgare måste denna fråga hanteras lika seriöst som fysiska hälsofrågor. I själva verket krävs det en europeisk handlingsplan för detta för att reagera på de utmaningar som de psykiska störningarna innebär.
Richard Seeber  
När vi talar om hälsa menar vi ofta det fysiska välbefinnandet. Men psykisk sjukdom kan vara lika hämmande för vardagslivet för dem som drabbas, och det får omfattande sociala effekter. Parlamentets initiativ för att förbättra informationen om psykisk hälsa är därför ett mycket positivt steg. Det krävs mer offentlig diskussion om olika strategier för att hantera psykiska störningar och dessutom bör olika metoder för att förebygga psykiska sjukdomar göras tillgängliga för allmänheten.
Framför allt bör man lyfta fram arbetsmiljön i detta sammanhang. Eftersom den som arbetar tillbringar en mycket stor del av sin tid på arbetsplatsen och utsätts för stress i samband med arbetet är det nödvändigt att främja den psykiska hälsan i den miljön. Endast motiverade, harmoniska anställda kan uppfylla de krav som ställs på dem.
Kunskapen om denna fråga bör därför öka bland företag och offentliga organ. Genom att erkänna psykiska störningar pekar parlamentet på en modern tolkning av begreppet hälsa och erbjuder många som lider ett positivt perspektiv på lång sikt.
