Raportul de țară pe 2010 privind Croația (dezbatere) 
Președinte
- Următorul punct pe ordinea de zi îl reprezintă declarațiile Comisiei și Consiliului privind raportul de țară pe 2010 privind Croația.
Ieri m-am întâlnit cu prim-ministrul croat și am fost însoțit de doi reprezentanți ai instituțiilor noastre cheie; dl Swoboda, raportorul, și dl Hokmark, șeful delegației noastre permanente în Croația. Am discutat despre progresul realizat de Croația în drumul său către Uniunea Europeană. Sunt foarte încântat că astăzi putem discuta deschis, cu toți colegii noștri prezenți, despre stadiul negocierilor și perspectivele pentru viitorul Croației în Uniunea Europeană. De asemenea, mă bucură faptul că dl comisar Füle, responsabil pentru politica de vecinătate, se află astăzi aici. Îi dau acum cuvântul dlui Martonyi, în numele Consiliului. Dl Martonyi și Președinția ungară acordă o foarte mare importanță extinderii UE pentru a include și Croația și, prin urmare, acesta este un subiect important pe agenda Președinției ungare. Domnule Martonyi, aveți cuvântul.
János Martonyi
președinte în exercițiu al Consiliului. - Domnule Președinte, în numele Președinției Uniunii Europene, permiteți-mi să spun că este o reală plăcere să mă adresez astăzi în ședința plenară a Parlamentului European.
Această ședință ne oferă posibilitatea de a revizui progresul înregistrat în cadrul procesului de aderare a Croației și de a prezenta planurile Președinției ungare pentru acest prim semestru al anului.
În primul și în primul rând, aș dori să salut angajamentul activ al Parlamentului în procesul de extindere și contribuția sa activă la dezbaterea generală privind extinderea și, în special, procesul de aderare a Croației.
După cum s-a mai afirmat deja, extinderea consolidează pacea, democrația și stabilitatea în Europa, servește intereselor strategice ale Uniunii Europene și ajută UE să își atingă mai bine obiectivele politice din sectoare importante, esențiale pentru redresarea economică și creșterea durabilă.
Extinderea reprezintă un factor esențial al reformei politice și economice. Ea avansează într-un ritm determinat în mare măsură de respectarea de către țara candidată a criteriilor de la Copenhaga și de capacitatea acesteia de a-și asuma obligațiile de membru.
Extinderea este una din principalele priorități ale Președinției noastre, iar în acest semestru ne vom concentra să avansăm în ceea ce privește politica, în conformitate cu consensul reînnoit asupra extinderii, adoptat de Consiliul European în decembrie 2006, precum și cu concluziile Consiliului din 14 decembrie 2010, care au fost aprobate de Consiliul European.
În ceea ce privește Croația, după cum se menționează și în concluziile Consiliului European, finalizarea negocierilor de aderare este posibilă, iar noi ne propunem ca acest lucru să se întâmple până la sfârșitul mandatului Președinției ungare - desigur, cu condiția ca și Croația să finalizeze indicatorii de referință restanți pentru încheierea capitolelor de negociere.
De asemenea, am dori să finalizăm tratatul de aderare, în măsura în care acest lucru este posibil, pavând astfel drumul Croației către aderarea la UE, pe care o așteptăm cu nerăbdare. Prin urmare, după cum ați subliniat și în rezoluție, acesta va fi un semestru crucial pentru procesul de negociere al Croației.
Și acum voi vorbi foarte pe scurt despre chestiunile nesoluționate. Până în momentul de față, de la începutul negocierilor, 34 din cele 35 de capitole au fost deschise pentru negociere, iar 28 au fost închise provizoriu.
Prin urmare, suntem foarte aproape de încheierea negocierilor. Cu toate acestea, mai avem încă de închis câteva capitole dificile, cum ar fi concurența, agricultura și dezvoltarea rurală, pescuitul, politica regională și coordonarea instrumentelor structurale, sistemul judiciar și drepturile fundamentale, precum și dispozițiile financiare și bugetare, unele dintre acestea având, desigur, implicații bugetare.
În concluziile Consiliului privind Croația adoptate în decembrie anul trecut, am subliniat probleme cheie din aceste domenii asupra cărora mai trebuie să se lucreze. Ați fost informați cu privire la ele. Am dori, de asemenea, să subliniem câteva aspecte reflectate în mod corect în rezoluția dvs.
Consiliul a notat progresul încurajator realizat de Croația în multe domenii, printre care statul de drept și combaterea corupției la nivel înalt. În același timp însă, este clar că se impun și mai multe eforturi. Acestea re referă la independența și eficiența sistemului juridic și la combaterea corupției la toate nivelurile.
Consiliul a încurajat Croația să își accelereze eforturile pentru a atinge și restul indicatorilor de referință, printre care crearea unui istoric credibil, în special în ceea ce privește politica privind concurența, dar și sistemul judiciar și drepturile fundamentale.
Și, referitor la acestea, aș dori să subliniez importanța pe care o acordăm procesului de monitorizare pentru alinierea la acquis și punerea sa în aplicare, în vederea asigurării capacității administrative și a creării unui istoric convingător.
În particular, evaluarea Comisiei privind progresul în domeniul justiției și al drepturilor fundamentale din martie va avea o importanță crucială pentru posibila închidere a capitolului 23 către finalul semestrului. În plus, în ceea ce privește Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII), Consiliul a notat că, în general, Croația a cooperat bine cu acesta și a reiterat faptul că o cooperare deplină rămâne esențială, conform cadrului de negociere.
Acum, când Interagency Task Force a început să exploreze direcții importante noi, Consiliul a făcut apel la Croația pentru a continua ancheta administrativă și să dea socoteală pentru documentele militare lipsă.
De asemenea, Consiliul a salutat rolul activ asumat de Croația în cooperarea regională, precum și îmbunătățirea relațiilor sale cu statele vecine și eforturile pentru reconcilierea în regiune.
Intrarea în vigoare a acordului de arbitraj privind granița cu Slovenia la sfârșitul lunii noiembrie a fost un pas înainte binevenit în acest sens. Având în vedere importanța acordată unor bune relații cu vecinii, Consiliul a încurajat Croația să-și continue eforturile pe baza acestui progres în vederea soluționării tuturor problemelor bilaterale și regionale restante, prin cooperare cu statele în cauză.
În concluzie, permiteți-mi să reiterez faptul că încă mai sunt multe de făcut în timpul Președinției noastre. Croația va trebui să depună toate eforturile pentru a atinge indicatorii de referință restanți, pentru a păstra și îmbunătăți ce s-a realizat deja și, în conformitate cu cadrul de negociere, să abordeze în mod decisiv toate celelalte obligații restante.
Din punctul nostru de vedere, este de la sine înțeles că, în acest demers, contăm pe sprijinul și cooperarea tuturor statelor membre, ale Comisiei Europene și, desigur, în primul și în primul rând, ale Parlamentului European.
Este important să păstrăm acest avânt, pentru a încheia negocierile cu succes, după cum s-a stabilit în prioritățile Președinției ungare, până la finalul lunii iunie, adică până la finalul Președinției noastre.
Președinte
Politica de vecinătate este foarte importantă pentru Uniunea Europeană, pentru regiunea mediteraneană, pentru Parteneriatul estic și, în primul și în primul rând, pentru Balcanii de Vest. Îi dau acum cuvântul comisarului responsabil de această politică.
Štefan Füle
membru al Comisiei. - Domnule Președinte, aș dori să îl felicit pe raportorul pentru Croația, dl Hannes Swoboda, și să îmi exprim aprecierea pentru raportul său corect și echilibrat. Acesta recunoaște progresul impresionant realizat de Croația pentru îndeplinirea criteriilor de aderare, menționând, în același timp, eforturile care încă sunt necesare pentru încheierea negocierilor.
Uniunea Europeană și Croația au închis provizoriu 28 din cele 35 de capitole de negociere. Conferința ministerială pentru aderare din 19 aprilie ar trebui să permită închiderea provizorie a altor capitole pentru care Croația fie a atins indicatorii de referință, fie este foarte aproape de a-i atinge. După cum a observat deja Consiliul Afaceri Generale în decembrie 2010, încheierea negocierilor este aproape.
Așa cum se întâmplă cu toate negocierile, aspectele cele mai dificile rămân a fi soluționate în faza finală. După cum dl ministru Martonyi tocmai a subliniat, Președinția ungară și-a anunțat mai devreme obiectivul de a finaliza negocierile în prima jumătate a lui 2011, dacă vor fi îndeplinite toate criteriile și toți indicatorii de referință. Este un obiectiv ambițios, care poate fi îndeplinit doar dacă Croația va continua să facă eforturi excepționale pentru a îndeplini cerințele restante la timp.
Cele mai importante obstacole restante sunt atingerea indicatorilor de referință pentru Capitolul 23: sistemul judiciar și drepturile fundamentale, și Capitolul 8: politica în domeniul concurenței. Croația a munci mult în ambele domenii, însă acum este momentul să străbată și acei kilometri finali.
În ceea ce privește sistemul judiciar și drepturile fundamentale, principalele domenii unde Croației i se cere să își respecte angajamentele sunt: crearea unui istoric credibil și durabil în ceea ce privește lupta împotriva corupției; consolidarea independenței, răspunderii, imparțialității și profesionalismului sistemului judiciar; abordarea problemei impunității pentru crime de război; atingerea țintelor din programul de asigurare a locuințelor pentru refugiați și ameliorarea punerii în aplicare a drepturilor minorităților. Cooperarea deplină cu TPII rămâne una din cerințe.
Pentru fiecare dintre aceste domenii există indicatori de referință clari care trebuie atinși. În momentul de față, Comisia inventariază progresul înregistrat de Croația pentru fiecare dintre acești indicatori, iar concluziile noastre vor fi prezentate în viitorul raport intermediar referitor la acest capitol, care trebuie finalizat până la mijlocul lunii martie.
Ieri am avut o întâlnire foarte utilă și constructivă cu dna prim-ministru Kosor. Am discutat despre cât de important este să profităm de acest avânt al negocierilor de aderare și să soluționăm problemele restante. Autoritățile croate sunt conștiente de ceea ce mai trebuie să facă. Și, într-adevăr, m-a bucurat angajamentul personal al dnei prim-ministru, care m-a asigurat că lucrurile vor continua să evolueze la viteză maximă, până când procesul de aderare la Uniunea Europeană va putea fi încheiat.
Sunt complet de acord cu cei care fac un apel către Uniunea Europeană să nu ofere "discounturi speciale” Croației, dar nici să nu îi impună sarcini suplimentare. Principiul respectării depline a condiționalității aplicabile țărilor candidate, dar și cel al respectării depline a angajamentelor asumate de Uniunea Europeană, rămân pietre de hotar ale procesului de extindere. Acestea sunt esența credibilității sale.
Comisia va continua să ofere sprijin deplin Croației, care muncește intens pentru a-și atinge țelul, acela al aderării la Uniunea Europeană. Am certitudinea, și aici urmez ideea dlui ministru Martonyi, că statele membre vor decide că negocierile de aderare pot fi încheiate de îndată ce vom avea confirmarea că indicatorii de referință de închidere restanți au fost atinși. Sunt, de asemenea, sigur că, atunci când Parlamentului i se va cere să își dea acordul pentru proiectul de tratat de aderare, își va asuma acest rol critic în conformitate cu abordarea extrem de constructivă de care a dat dovadă cu privire la procesul de aderare a Croației.
Împreună cu raportorul dvs., dl Swoboda, cred cu tărie că cetățenii croați, după ce vor fi fost chemați să aprobe aderarea țării lor la Uniunea Europeană, vor putea vota pentru reprezentanții lor la viitoarele alegeri pentru Parlamentul European.
Hannes Swoboda
în numele Grupului S&D. - (DE) Domnule Președinte, doamnelor și domnilor, în primul rând, doresc să le mulțumesc sincer tuturor raportorilor alternativi pentru cooperarea lor excelentă, în urma căreia am obținut un raport care sperăm să beneficieze de un sprijin larg.
O să încep referindu-mă la ceea ce sunt sigur că a fost o vizită foarte reușită făcută aici ieri de dna prim-ministru, Jadranka Kosor, cu siguranță una de succes. Domnule Președinte, ați afirmat că aderarea Croației nu este doar importantă pentru Croația și pentru Uniunea Europeană, ci că ea transmite și un mesaj important pentru întreaga regiune. Și, pentru a sublinia acest lucru, aș dori să mă refer în primul rând la reforme. Dacă o țară îndeplinește toate sarcinile care i s-au cerut, atunci și noi trebuie să ne ținem promisiunile legate de aderare. După cum au afirmat dl Martonyi și dl comisar, mai sunt încă lucruri care trebuie făcute. Mesajul trebuie să continue să fie următorul: vă rugăm să parcurgeți și ultimii pași ai reformelor, pentru a ne putea atinge obiectivul comun, acela al încheierii tratatului în iunie.
În timpul discuției cu dna Kosor, dl Schulz a reamintit că, în trecut, disputa asupra Golfului Piran ar fi fost soluționată pe cale armată. Astăzi, stăm la o masă și încercăm să găsim o metodă de a negocia aceste probleme. Și acesta este, din nou, un mesaj important pentru întreaga regiune - și mă gândesc aici la Serbia și la Kosovo - că aceste dispute pot fi soluționate nu pe cale armată, ci pur și simplu prin negocieri și dialog. Dna prim-ministru a afirmat că, în țara sa, guvernul și opoziția urmăresc aceeași direcție în ceea ce privește UE. Iar cea mai recentă discuție pe care am avut-o cu Zoran Milanovic, liderul opoziției social-democrate, confirmă acest lucru.
Ieri, am discutat despre Albania. Albania ar putea și ea urma acest exemplu al modului în care trebuie procedat atunci când avem de-a face cu aspecte comune, importante, care sunt mai presus de orice dezbatere politică.
Prin urmare, ar trebui să transmitem Zagrebului și Croației un dublu mesaj, acela că noi - Consiliul, Comisia și Parlamentul European - lucrăm împreună pentru a putea finaliza negocierile în iunie, astfel încât tratatul să poată fi încheiat, ir noi să ne putem exprima acordul în toamnă, permițând astfel desfășurarea reală a procesului de ratificare, însă vă rugăm - și aici ne adresăm Croației - să rezolvați acele aspecte care încă nu au fost soluționate. În ceea ce privește combaterea corupției, s-au făcut deja pași curajoși în această direcție, însă mai există câțiva pași finali care trebuie parcurși. În ceea ce privește reforma din sistemul judiciar, precum și șantierele navale, mai este încă de lucru. Cu toate acestea, ne referim la toate aceste aspecte și în raportul nostru, și nu sunt bariere insurmontabile, ci îi oferă Croației ocazia de a-și îndeplini în continuare cerințele esențiale.
Având în vedere toate acestea, doamnelor și domnilor, noi, toți cei de aici, ar trebui să transmitem astăzi un mesaj comun către Croația, dar și către întreaga regiune, acela că dacă o țară îndeplinește sarcinile care i s-au cerut, Uniunea Europeană își va ține și ea promisiunea, permițându-i să adere la ea. Domnule președinte, așa cum ați spus și dvs. ieri, acceptarea Croației va fi benefică și pentru Uniunea Europeană, cu condiția ca aceasta să fi realizat tot ceea ce i s-a cerut.
Prin urmare, doresc să le mulțumesc încă o dată raportorilor alternativi. Dacă vom putea trimite un mesaj cât de unificat posibil Croației și întregii regiuni, vom face un pas imens către integrarea pașnică a întregii regiuni.
Bernd Posselt
în numele Grupului PPE. - (DE)Domnule președinte, domnule comisar, doamnelor și domnilor, trebuie să recunosc că astăzi sunt foarte emoționat, pentru că anul acesta se împlinesc 20 de ani de la consolidarea mișcării pentru democrație din Slovenia și Croația. Sărbătorea un an și oamenii se bucurau, așa cum făceau, de altfel, și în Ungaria, Republica Cehă și în alte părți.
Apoi, la 28 iunie 1991, a venit atacul brutal al Armatei populare iugoslave. La vremea respectivă, totul părea că s-a întors la cum fusese în trecut. Mă aflam la Vukovar când acest model mic și înfloritor de Europă a fost distrus și sute de mii și mii de oameni și-au pierdut locuințele și viețile. De atunci, am avut posibilitatea de a însoți Croația în drumul său către Uniunea Europeană. Trebuie să recunoaștem clar eforturile extraordinare realizate de Croația pentru a avansa în această direcție.
Domnul comisar a venit astăzi cu un cuvânt cheie. A vorbit despre echitate. Raportul Swoboda ar putea primi titlul "Echitate pentru Croația”, pentru că aceasta este esența sa. Nu se referă la discounturi sau privilegii - după cum s-a afirmat deja pe bună dreptate -, ci despre echitate. Croația este pregătită să adere la Uniunea Europeană acum. În următoarele luni mai trebuie făcute eforturi finale în câteva domenii. Cu toate acestea, nu trebuie să creăm bariere artificiale pentru această țară, așa cum s-a întâmplat, din păcate, de mai multe ori în ultimii ani. Din punct de vedere istoric și cultural, locul Croației este alături de Ungaria și Slovenia. Ar fi trebuit acceptată în Uniunea Europeană împreună cu aceste țări din Europa Centrală - Croația este în mare măsură un stat din Europa centrală. Dar acest lucru nu s-a întâmplat din mai multe motive; acum însă, momentul este potrivit. Tocmai de aceea insistăm. Nu stabilim date - rămânem fideli ideii conform căreia criteriile sunt mai importante decât datele. Totuși, facem un apel puternic pentru a nu se crea bariere artificiale și pentru ca această țară să fie tratată echitabil și corect.
Ivo Vajgl
în numele Grupului ALDE. - (SL) Domnule Președinte, astăzi dezbatem pentru ultima dată raportul privind progresul înregistrat de Croația ca stat candidat la statutul de membru deplin al Uniunii Europene. Țin să îi mulțumesc raportorului, dl Hannes Swoboda, care face acest lucru de câțiva ani, pentru abordarea sa constructivă și prietenoasă, atât în rândul raportorilor alternativi, cât și atunci când a interacționat cu guvernul croat și, aș spune eu, cu poporul croat.
Privind în urmă și având în vedere faptul că această țară a devenit independentă în urmă cu douăzeci de ani, am putea spune că a așteptat suficient, dacă nu chiar prea mult, pentru a deveni membru. Domnule ministru Martonyi, ne-ați oferit informații foarte punctuale în legătură cu planurile dvs. privind negocierile pentru aderarea Croației. Sprijinim aceste planuri și sperăm ca ele să devină în întregime realitate.
Conducerea de la Zagreb mai are încă multe de făcut în lunile care preced încheierea negocierilor cu Croația. Grupul Alianței Liberalilor și Democraților pentru Europa (ALDE) a acordat o atenție specială pe tot acest parcurs Capitolului 23. Am discutat și am căzut de acord asupra acestuia ieri, în timpul discuțiilor amicale dintre dl Verhofstadt, președintele Grupului ALDE, și dna Kosor.
Acest capitol este cheia către statul de drept, către soluționarea moștenirii trecutului, către un sistem judiciar eficient și imparțial, către securitatea juridică și egalitate pentru toți cetățenii. Orice stat democratic la baza căruia se află statul de drept - orice membru al Uniunii Europene - trebuie să asigure libertăți cum sunt deschiderea și libertatea presei, protejarea minorităților, egalitatea de gen și protejarea tuturor celor care sunt diferiți.
Merită să felicităm guvernul croat și prim-ministrul Jadranka Kosor pentru abordarea hotărâtă pe care au avut-o împotriva corupției și a infracțiunilor. De asemenea, Croația trebuie felicitată pentru crearea cu succes a unor relații amicabile cu vecinii săi, însă, în același timp, trebuie încurajată pentru a rezolva problemele restante.
Atunci când îi dăm Croației undă verde către ultima rundă a negocierilor și către ultimele sale eforturi în drumul său către statutul de membru deplin, trebuie să subliniem faptul că acest raport se adresează tuturor țărilor din sud-estul Europei, care au aceleași așteptări. Și noi avem așteptări: ne așteptăm ca Europa să încheie procesul de extindere și să devină un continent al coeziunii și valorilor egale.
Vă rog să îmi permiteți să mai fac o singură afirmație. Doar în acest mod va putea Uniunea Europeană, în lumea în care trăim, să devină și să joace rolul unui lider mondial. Vă mulțumesc pentru răbdare, domnule Președinte.
Franziska Katharina Brantner
în numele Grupului Verts/ALE. - Domnule Președinte, mă alătur celor care i-au mulțumit dlui Swoboda pentru buna cooperare de anul trecut și, pentru prima dată, anul acesta.
Sunt de acord cu dl Posselt că acesta este un raport echitabil. Suntem foarte nerăbdători să primim Croația alături de noi - după cum s-a spus deja - de îndată ce a îndeplinit toate criteriile. Această țară, care urmează să adere, este una specială, iar UE va avea responsabilitatea specială de a se asigura ulterior că toate celelalte state din Balcanii de Vest vor putea și ele adera. Tocmai din cauza acestei perspective regionale trebuie Croația să fie cea mai bună din clasă, pentru ca restul colegilor să i se alăture după aceea. Avem o responsabilitate față de celelalte țări, pentru că, dacă acum eșuăm și facem greșeli, celorlalți le va fi mult mai greu să adere. Nu putem renunța la acest obiectiv pentru Balcanii de Vest.
Unii dintre dvs. s-au referit la Capitolul 23 privind corupția. Cred că și UE trebuie să fie sinceră cu ea însăși și să recunoască în ce măsură a fost implicată în corupție. Prin urmare, facem apel la OLAF pentru a vedea care sunt implicațiile și pentru UE. Le cer tuturor grupurilor să ni se alăture în acest efort, pentru că trebuie să fim cinstiți cu noi înșine.
Ca o ultimă observație, aș dori să spun că modul în care gestionăm trecutul este important pentru aderarea la UE. S-a menționat TPII. Acesta este crucial, însă considerăm că și tribunalele naționale pentru crime de război ar trebui să funcționeze mai bine. Un raport al Amnesty International subliniază că există, în continuare, câteva capcane și deficiențe aici. Noi considerăm că încă se mai pot face îmbunătățiri, de exemplu în ceea ce privește protecția martorilor, și am dori să asistăm la îmbunătățiri și în această privință. Considerăm că este crucial ca UE să insiste pe aceste aspecte ale trecutului și pe gestionarea sa.
În afară de cele menționate, suntem cu toții nerăbdători să primim Croația în acest Parlament.
Geoffrey Van Orden
în numele Grupului ECR. - Domnule Președinte, considerăm că extinderea este unul dintre cele mai reușite aspecte ale politicii UE, cu condiția să se desfășoare conform unor criterii riguroase, iar din aderările anterioare și să se desprindă învățăminte.
Conform Consiliului, încheierea negocierilor de aderare cu Croația sunt aproape, însă știm de la Comisie că problemele corupției și reformei din sistemul judiciar încă nu au fost soluționate corespunzător. Acest lucru foarte serios. Îngrijorările noastre nu sunt artificiale.
În Croația, stat cu o populație de 4,5 milioane de locuitori, se pare că aproape 1 milion de cazuri așteaptă pentru a fi soluționate în instanță, un număr semnificativ al acestora referindu-se la abuzul drepturilor de proprietate. Și libertatea presei este sub asalt. Foști miniștri au fost acuzați de corupție. Poate că unii văd în aceasta dovezi că s-au luat măsuri. De fapt, ea scoate la iveală amploarea unei probleme care nu a fost aproape deloc abordată. Corupția la scară largă răspândită în rândul politicienilor și în sistemul judiciar a dus la imposibilitatea soluționării problemei crimei organizate care are legătură directă cu ruta balcanică.
În ciuda litaniei de probleme subliniate aici, aderarea timpurie a Croației pare o concluzie inevitabilă. Ar fi păcat dacă procesul de aderare ar deveni doar o pură formalitate, determinată de capricii politice subiective, care se încheie înainte de rezolvarea acestor probleme fundamentale.
Takis Hadjigeorgiou
Domnule Președinte, noi, cei din Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică, suntem în favoarea aderării Croației la Uniunea Europeană și avem încrederea că în curând ea va deveni membru deplin, cu condiția ca și poporul croat să își dorească acest lucru și ca țara să îndeplinească toate criteriile de aderare.
Raportul de țară notează, și salutăm acest lucru, progresul făcut pentru întoarcerea refugiaților, drepturile femeilor și egalitatea de gen și soluționarea diferendelor cu țările vecine. Cu toate acestea, insistăm să se facă reforme suplimentare, mai ales în sistemul judiciar și pentru eliminarea corupției.
Cu toate acestea, trebuie să acordăm atenție și problemelor socioeconomice cu care se confruntă populația croată, cum ar fi sărăcia, șomajul pe termen lung și subminarea drepturilor de muncă. Din păcate, propunerile de promovare a economiei liberale vor exacerba aceste probleme ale croaților.
Prin urmare, sprijinim promovarea unei dezvoltări sociale reale, care va asigura calitatea vieții pentru toți cetățenii din Croația, prin modernizarea sistemului de protecție socială, soluționarea problemei șomajului, îmbunătățirea accesului la servicii de sănătate, locuințe și educație și eliminarea discriminării, mai ales față de minorități.
Jaroslav Paška
în numele Grupului EFD. - (SK) Domnule Președinte, din octombrie 2005, când s-a luat decizia începerii negocierilor de aderare a Croației la UE, guvernul croat a schimbat semnificativ modul în care țara este condusă, pentru a pregăti cât mai bine Croația în vederea aderării la UE.
Progresele cele mai mari în procesul de aderare s-au realizat în 2010, când prietenii noștri croați au încheiat negocierile asupra câtorva capitole complexe și au adus modificări fundamentale constituției, dar au și avansat către o soluție civilizată pentru disputele legate de granițe pe care le aveau cu țările vecine. Vizita oficială a președintelui sârb Tadic la Vukovar a demonstrat că relațiile dintre cetățenii croați și sârbi pot fi clădite și pe respect reciproc, stimă și înțelegere.
Viteza cu care se va încheia procesul de aderare depinde acum doar de partea croată, care, odată îndeplinite toate condițiile pentru aderarea la UE, va trebui să obțină, printr-un referendum național, consimțământul cetățenilor pentru acest pas. Le urez prietenilor noștri croați toate cele bune în finalizarea cât mai rapidă a ultimelor capitole și în confirmarea, prin vot popular, a faptului că sunt pregătiți să facă parte din comunitatea europeană.
Andrew Henry William Brons
Domnule Președinte, în urmă cu mai puțin de 20 de ani, Croația a luptat pentru a-și asigura independența. Acum însă, o predau fără nici un foc de armă.
Croația a trebuit să facă schimbări legislative semnificative și invazive. De asemenea, a trebuit să își retragă sprijinul acordat unor industrii vitale și oamenilor care munceau în acestea. Croații trebuie să facă toate aceste modificări înainte ca Uniunea Europeană să binevoiască să accepte Croația ca membru.
Și ceea ce este important este că toate aceste schimbări au loc înainte de a fi obținut, sau cel puțin cerut, consimțământul poporului printr-un mult promis referendum. În ciuda rezultatelor sondajelor de opinie, care arată că majoritatea se opune aderării la UE, se ia ca deja obținut un rezultat pozitiv al referendumului. Atunci când se fac schimbări majore înainte de a se fi obținut consimțământul, putem fi siguri că acesta este văzut ca o simplă formalitate.
Raportul de aici menționează că editorii și jurnaliștii se plâng de o presiune politică necorespunzătoare. Cu toate acestea, nu menționează dacă această presiune va permite organizarea unui referendum liber și echitabil.
Elmar Brok
(DE) Domnule Președinte, domnule Președinte în exercițiu al Consiliului, domnule comisar, doamnelor și domnilor, ne aflăm acum în ultima rundă înaintea aderării, cel puțin în ceea ce privește discutarea acestui subiect aici, în instituțiile comunitare, pentru după aceea va urma procesul de ratificare în parlamentele naționale, unul care, cu siguranță, nu va fi ușor. Totuși, întrucât în perioada când am fost șeful Comisiei pentru afaceri externe am avut posibilitatea să observ îndeaproape aderarea ultimelor doisprezece state membre, pot spune că Croația este o țară care a muncit foarte mult pe parcursul unei perioade îndelungate pentru a îndeplini criteriile și, din acest motiv, perspectiva unui "da” se arată pozitivă.
Ar trebui să sprijinim acest lucru din considerente politice. Este și un semnal către alte țări care poate că vor trebui să aștepte destul de mult până ce li se va deschide ușa către Europa, dar că aceasta nu este, în mare, închisă. Mesajul politic general este important. Totuși, în baza experienței pe care o avem cu alte țări, aș spune că, indiferent de procesul de aderare, Croația trebuie să lucreze pentru a-și reforma sistemele judiciar și administrativ pentru propriul său interes. Atunci când procedurile juridice rămân nesoluționate o perioadă prea îndelungată sau când se formulează acuzații de corupție, dar procedurile întreprinse împotriva acuzatului durează prea mult, este afectată și dezvoltarea generală a țării. Ar trebui să se facă mai multe în această privință.
Göran Färm
(SV) Domnule Președinte, aș dori în primul rând să îi mulțumesc raportorului, dl Swoboda, care a făcut o treabă minunată. Croația s-a apropiat acum și mai mult de statutul de membru UE, însă există în continuare câteva aspecte care trebuie soluționate, printre care combaterea corupției. Croația a adoptat o nouă legislație îmbunătățită, însă acum reformele trebuie puse și în aplicare. Este nevoie de anchete eficiente, puneri sub acuzare și hotărâri judecătorești.
În momentul de față, atenția tuturor se îndreaptă către fostul prim-ministru conservator, Ivo Sanader, care este în închisoare în Austria. Aplaudăm ce au realizat jurnaliștii și politicienii din Croația, care au demascat corupția din rândul elitei politice. Totuși, cazul lui Ivo Sanader reprezintă momentul adevărului și pentru UE, deoarece în corupție trebuie să există două părți. Având în vedere acuzațiile formulate împotriva lui Ivo Sanader, care ar fi încercat să influențeze UE într-un mod necorespunzător, am propus Oficiului European de Luptă Antifraudă, OLAF, să coopereze cu anchetatorii croați pentru a clarifica aceste informații, pentru că, desigur, nu știm dacă sunt corecte sau nu.
Grupul Partidului Popular European (Creștin-Democrat) își dorește ca această parte importantă să fie scoasă din rezoluție, însă noi, împreună cu Grupul Verzilor/Alianța Liberă Europeană, facem un apel către toate grupurile politice pentru a o sprijini. UE trebuie să aibă o atitudine proactivă și să nu pună întreaga responsabilitate pe umerii Croației.
Lena Ek
Domnule Președinte, în contextul tumultuos al crizei economice, este încurajator să vedem cum Croația își păstrează neabătută cursul către statutul de membru.
Progresul înregistrat până acum a fost impresionant, însă doresc să menționez că acest avânt pozitiv ar trebui acum să se reflecte și în alte domenii, unde mai sunt încă multe de făcut.
Astăzi aș dori să subliniez două aspecte. În primul rând, reformarea și consolidarea sistemului judiciar. Un sistem juridic robust și independent este absolut necesar pentru a combate corupția și pentru a garanta statul de drept pe termen lung. Nu este vorba doar de arestarea infractorilor, ci și de ce vom face cu ei după aceea. Altfel, eforturile de combatere a corupției și crimei organizate nu vor avea niciun efect.
Un al doilea aspect pe care doream să îl menționez este nevoia ca societatea croată să se concentreze pe ideea de toleranță. Proiectul european înseamnă reconciliere, care nu se aplică doar între state - și aici salut îmbunătățirea relațiilor dintre Croația și vecinii săi - ci și în interiorul fiecăruia dintre acestea. Nu sunt acceptate amenințările cu violența împotriva minorităților. Înțeleg pe deplin cât de dificil este acest lucru, însă cred cu tărie nu numai că, astfel, discuțiile în vederea aderării vor fi impulsionate, ci și că efortul în sine va aduce beneficii directe pentru societatea croată.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Domnule Președinte, cu siguranță trebuie să sprijinim Președinția ungară în planurile sale ambițioase de a finaliza negocierile cu Croația în prima jumătate a acestui an. Aderarea Croației la Uniunea Europeană va însemna pentru noi câștigarea unui aliat important și constructiv, din moment ce țara joacă deja un rol important și acționează ca o forță importantă pentru asigurarea stabilității în regiune, și va reprezenta și un exemplu pentru multe alte state balcanice care se gândesc și ele să adere la Uniunea Europeană în viitor.
Astăzi doresc să îmi exprim respectul și admirație pentru reformele întreprinse de guvernul croat și de societatea croată, mai ales cele legate de combaterea corupției și a crimei organizate și reformele din administrația publică și din sectorul judiciar. Este de la sine înțeles că mai există zone unde încă mai trebuie aduse îmbunătățiri. Sper ca acest lucru să se realizeze cât mai repede posibil. Este la fel de adevărat că primim rapoarte din partea Croației conform cărora populația croată nu este încă pe deplin convinsă că statutul de membru al UE va aduce beneficii țării lor. Consider că ar fi înțelept să luăm măsuri pentru a inversa această tendință fără întârziere, împreună cu guvernul croat.
Bastiaan Belder
(NL) Domnule Președinte, Croația a înregistrat un progres bun în drumul său către aderarea la UE. Nu există nicio îndoială aici, lucru care mă bucură. Însă, în continuare, există două aspecte care mă îngrijorează profund.
Corupția este încă foarte răspândită în această țară balcanică - uitați-vă, de exemplu, la considerentele 7 și 8 din rezoluția pe care o dezbatem. Iar acest lucru are un impact semnificativ asupra relațiilor economice și comerciale cu această țară. Avem urgent nevoie de o mai bună abordare pentru soluționarea acestei probleme, eventual în cooperare cu instituțiile europene.
Cea de-a doua îngrijorare este legată de slaba organizare administrativă a țării - a se vedea considerentul 28 din rezoluție. Este nevoie de o organizare administrativă sănătoasă dacă ne dorim ca legislația UE să fie pusă în aplicare în mod corespunzător, iar Croația să nu fie luată pe nepregătite de evenimente.
Atâta timp cât aceste două blocaje nu sunt soluționate, voi continua să îmi exprim îngrijorarea față de ritmul rapid în care Președinția ungară dorește să realizeze aderarea Croației. În opinia mea, experiențele trecute ar trebui să ne învețe să punem accent pe calitatea aderării și nu pe aderare în sine. Astfel ne vom asigura sprijinul cetățenilor și pe cel al concetățenilor mei olandezi.
Angelika Werthmann
(DE) Domnule Președinte, per ansamblu, realizările Croației se îndreaptă în direcția bună. Teoria este finalizată, dar rămâne să fie pusă în practică. Totuși, există în continuare trei domenii unde mai unt multe de făcut.
În primul rând, Croația trebuie să lucreze mai strâns cu Curtea Internațională de Justiție de la Haga, pentru a accelera progresul privind drepturile omului și punerea sub acuzare a foștilor criminali de război. După cum a afirmat Amensty International în "În spatele unui zid de tăcere”, există în continuare cazuri evidente de încălcare a drepturilor omului care nu au fost rezolvate. Protejarea drepturilor omului este un aspect cheie pentru UE. Nu trebuie să fim dispuși și, într-adevăr, nu suntem dispuși să facem compromisuri în această privință.
În al doilea rând avem problema corupției. Ea se infiltrează în continuare în societate, în industrie și în politică. Salut eforturile guvernului croat de a rezolva corupția în propria țară, însă aceasta este o problemă care trebuie urmărită riguros.
În al treilea rând, Croația trebuie să garanteze, pentru binele propriu, că se înregistrează acum un progres rapid și în ceea ce privește reformele inițiate în sistemul judiciar.
Krzysztof Lisek
(PL) Doamnă președintă, în urmă cu doi ani, când eram președintele Comisiei pentru afaceri externe a Parlamentului polonez, am avut plăcerea de a fi gazda membrilor Comisiei pentru afaceri externe din Croația. Cu această ocazie, membrii comisiei croate m-au întrebat dacă știu cât de mulți polonezi se află în vacanțe de croazieră în Croația. S-a dovedit că răspunsul era de câteva zeci de mii de oameni în total. Milioanele de turiști care vizitează această țară frumoasă astăzi ne poate spune că Croația este o țară modernă și democratică și confirmă faptul că este pregătită pentru aderarea la Uniunea Europeană. Cu toate acestea, aceiași membri ai comisiei croate m-au întrebat, de asemenea, cum restructurează Polonia șantierele sale navale. Cu alte cuvinte, continuă să persiste o serie de probleme, așa cum a menționat toată lumea aici, iar acestea sunt probleme care trebuie rezolvate. Cu toate acestea, îmi doresc ca speranțele domnului Martonyi să se îndeplinească, ca prietenii noștri din Ungaria și Comisia Europeană să încheie negocierile și ca astăzi să auzim de la domnul Sikorski, șeful diplomației poloneze, care va fi alături de noi în Parlamentul European, că Polonia va avea plăcerea de a asista la aderarea Croației la Uniunea Europeană când va deține Președinția Consiliului European.
Zoran Thaler
(SL) Doamnă președintă, permiteți-mi să mă alătur vocilor care laudă abordarea și activitatea raportorului Swoboda.
Sper sincer că, pentru Croația și pentru domnul Swoboda, acesta va fi într-adevăr ultimul raport și că Croația ni se va alătura cât mai curând posibil. În orice caz, aderarea va permite Croației să compenseze o parte din timpul pe care l-a pierdut cu aderarea la UE.
Într-adevăr, dacă am lua în considerare stadiul de dezvoltare a economiei, societății, culturii și artei Croației, această țară s-ar fi putut cu ușurință alătura grupului de țări care au aderat la Uniunea Europeană cu șapte ani în urmă. Propun ca autoritățile de la Zagreb să profite de aderarea Croației la Uniunea Europeană pentru a ataca în mod decisiv cultura corupției și a criminalității. O altă problemă de importanță capitală o reprezintă dezvoltarea libertăților unei mass-media obiective și protecția jurnaliștilor cu opinii critice din cadrul postului public de televiziune croat.
Aderarea Croației la UE va însemna că îmbrățișăm și întindem o mână regiunii balcanice. Aștept cu nerăbdare să lucrăm împreună cu colegii noștri croați pentru a aduce stabilitatea și progresul în această regiune încă turbulentă.
Andrey Kovatchev
(BG) Doamnă președintă, aș dori să mulțumesc domnului Swoboda pentru buna sa activitate și sper că acest raport va fi ultimul înainte ca Croația să semneze Tratatul de aderare la Uniunea Europeană.
Cred că intrarea Croației în UE va da un impuls reformelor în regiune și va fi un succes pentru întreaga Europă. Croația a dovedit acest lucru ea însăși, recent, atunci când a furnizat traduceri legalizate gratuite ale acquis-ului comunitar vecinilor săi din fosta Iugoslavie - Bosnia și Herțegovina, Serbia, Muntenegru și Macedonia. Țara a demonstrat astfel că este dispusă și capabilă să contribuie la viitorul european al regiunii.
Acceptarea Croația în UE va da un semnal clar că UE își onorează angajamentele asumate față de Balcanii de Vest și că extinderea este un proces deschis. Aș dori să subliniez că, deși fiecare țară de pe continentul nostru are propriile sale probleme, trebuie să fim atenți atunci când arătăm cu degetul la țările est-europene, atunci când vorbim despre corupție și a criminalitate.
Acestea nu sunt marca doar a acestei regiuni, ci o provocare pentru noi toți, și numai prin eforturi combinate putem limita tendințele negative în acest domeniu. Transparența și democrația sunt valori invariabile și tocmai din acest motiv trebuie să sprijinim și să încurajăm reformele în Balcanii de Vest. Doresc Croației toate cele bune și aștept cu nerăbdare să o salut aici în calitate de cel de-al 28-lea stat membru al Uniunii Europene.
László Tőkés
(HU) Doamnă președintă, trebuie să observăm cu critici dure la adresa UE că, deși Croația a fost, în mai multe privințe, deja pregătită pentru aderare la data ultimului val de extindere de acum șase ani, aceasta este încă împiedicată să se integreze. Din acest motiv nu putem decât să fim de acord cu obiectivul Președinției ungare de a face din integrarea Croației una dintre prioritățile sale cele mai importante pe perioada mandatului său. În mod similar, suntem în totalitate de acord cu declarația prim-ministrului ungar, Viktor Orbán, că unificarea Europei nu poate fi completă fără integrarea țărilor din Balcanii de Vest. Statele din fosta Iugoslavie care rămân în afară sunt ca niște găuri negre pe harta UE. Aderarea Croației marchează începutul schimbării acestei situații. Așa cum declara ieri prim-ministrul croat, Jadranka Kosor, este obligația noastră morală să încurajăm țările din Europa de sud-est, pentru că pentru acestea nu există nicio alternativă de integrare.
Andrzej Grzyb
(PL) Doamnă președintă, atât raportul Swoboda cât și declarațiile făcute de Președinție și de comisarul Füle indică faptul că climatul pentru încheierea negocierilor cu Croația este foarte pozitiv. O atenție deosebită ar trebui acordată determinării arătate de către Croația însăși, cum ar fi de către prim-ministru, doamna Kosor, nu numai în ceea ce privește încheierea negocierilor în sine, ci și în ceea ce privește cooperarea cu țările învecinate și cu Tribunalul Penal Internațional. Perspectiva încheierii negocierilor în viitorul apropiat și starea de spirit care predomină în sală vor ajuta, de asemenea, Croația. Este un semn important că nu se va permite acumularea niciunei probleme viitoare și că așteptarea de 20 ani va lua sfârșit odată cu semnarea Tratatului de aderare. Să recunoaștem, de asemenea, gesturile simbolice făcute de Croația, cum ar fi transmiterea traducerii integrale a acquis-ului comunitar către toți vecinii săi ce lucrează în vederea aderării. Aș dori să-mi exprim recunoștința pentru munca depusă de domnul Swoboda și sunt și eu sigur că acesta este ultimul raport privind progresele Croației în ceea ce privește pregătirile pentru aderare. În curând o vom primi ca stat membru al Uniunii Europene.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Doamnă președintă, domnule comisar, domnule ministru, eu sprijin în mod clar Președinția ungară în încercarea de a încheia negocierile de aderare a Croației în luna iunie. În mai multe privințe, Croația a atins un grad mai mare de dezvoltare decât unele state membre ale UE. Este evident că, așa cum a menționat domnul Martonyi, sunt încă multe de făcut. Domnul Hannes Swoboda are o înțelegere excelentă asupra complexităților din regiunea Balcanilor de Vest.
Succesul Croației ar putea servi drept stimulent pentru Serbia și celelalte țări din Balcanii de Vest. Este important pentru prietenii noștri din Balcanii de Vest și colegii noștri croați să înțeleagă că reformele lor interne trebuie să fie puse în aplicare nu de dragul Uniunii Europene, ci pentru binele propriilor lor popoare. Cred că este de o importanță excepțională să se îmbunătățească situația sârbilor, ungarilor și a altor minorități naționale și să se asigure o bine-meritată reîntoarcere a sârbilor care au fugit sau care au fost alungați, sârbii din Krajina, și să se stabilească relațiile de vecinătate dintre Slovenia și Croația. Trebuie să apreciem că șeful statului croat a făcut mai multe gesturi spre reconcilierea istorică dintre Serbia, Bosnia și Herțegovina și Croația.
Jelko Kacin
(SL) Doamnă președintă, urez guvernului croat și Comisiei Europene multă determinare, răbdare, perseverență și energie în finalizarea reformelor și îmi doresc, de asemenea, probabil, ca Croația să-și marcheze cea de-a douăzecea aniversare a independenței sale prin încheierea negocierilor ce o privesc.
Îmi doresc cu sinceritate acest lucru. Ceea ce se va dovedi posibil totuși depinde de guvernul croat și de cooperarea dintre acesta, mai exact coaliția de la guvernare, și opoziția din Parlamentul croat. Mai este nevoie acum, de asemenea, de o mult mai mare sensibilitate socială și capacitate de reacție în rândul politicienilor. Criza economică actuală împinge acum orice beneficii pe care aderarea la UE le-ar putea aduce economiei Croației și cetățenilor săi către marginile priorităților sociale și sporește criticile Uniunii Europene.
Nu în ultimul rând, Croația are nevoie ca și cetățenii săi să voteze da în cadrul unui referendum. Orice încetinire a ritmului de aderare a Croației nu ar avea consecințe dezastruoase pentru Croația, ci ar trimite un mesaj extrem de negativ pentru țările din Balcanii de Vest care se află pe calea către UE. Fără încheierea negocierilor, parlamentarii croați nu vor putea să obțină statutul de observator în acest Parlament și nu va exista niciun membru. Prin urmare, fac apel la dumneavoastră pentru a menține ritmul și a depune toate eforturile.
Marije Cornelissen
(NL) Doamnă președintă, mă bucur că Croația se apropie și mai mult de aderare. Grupul Verzilor/Alianța Liberă Europeană susține cu fermitate aderarea tuturor țărilor din Balcani, precum și a Turciei. Cu toate acestea, suntem niște susținători atât de fervenți ai aderării lor tocmai deoarece acordăm o importanță atât de mare reformelor necesare în vederea atingerii calității de membru. Croația nu a finalizat încă aceste reforme. Procesul trebuie să continue.
La vot, vom căuta, prin urmare, să ne asigurăm că nu este menționată nicio dată specifică în raport. Este posibil ca negocierile să fie finalizate în prima jumătate a acestui an, dar, în egală măsură, acest lucru ar putea să nu se întâmple. Aici nu este vorba despre •când se vor finaliza negocierile, ci despre cum va îndeplini Croația toate criteriile până la acel moment.
Într-adevăr, dacă există o lecție pe care am învățat-o de la aderarea României și Bulgariei, aceasta este următoarea: că nu trebuie să menționăm o dată specifică. În schimb, trebuie să clarificăm ceea ce mai trebuie să fie făcut. Încă un aspect: una din problemele cu privire la care Croația ar putea face ceva mai mult o reprezintă protecția minorităților sexuale. Ar fi frumos dacă actuala noastră Președinție a UE ar da un bun exemplu permițând paradei homosexualilor de la Budapesta din 18 iunie 2011 să continue.
Charles Tannock
Doamnă președintă, progresul Croației către aderarea la UE continuă fără piedici, așa cum precizează și raportul. Conservatorii britanici sprijină extinderea Uniunii Europene pentru a include țările care îndeplinesc pe deplin criteriile de la Copenhaga, deoarece credem că o Uniune Europeană extinsă trebuie să ducă la o uniune mai flexibilă și mai puțin centralizată.
Croația ar trebui să fie felicitată pentru eforturile sale de a elimina corupția, după cum reiese din arestarea fostului prim-ministru Sanader. Mă bucur că Slovenia nu va mai bloca aderarea Croației ca urmare a disputei cu privire la granița dintre cele două țări. Aceasta a reprezentat întotdeauna o problemă bilaterală, dar nu ar trebui sub nicio formă să împiedice Croația de la a adera la Uniunea noastră. Există, de asemenea, o mică dispută cu Muntenegru, pentru care raportor sunt eu, care va fi rezolvată de către CIJ.
De asemenea, cred că aderarea Croației va accelera integrarea întregii regiuni a fostei Iugoslavii în UE, în special în calitate de raportor pentru Muntenegru și prieten de nădejde al Serbiei. Sper că aderarea Croației va inspira ambele țări să continue reformele și că Croația nu va încerca să-și rezolve socoteli mai vechi, odată ce aceasta va fi în cadrul Uniunii, prin blocarea aderării Serbiei.
Andreas Mölzer
(DE) Doamnă președintă, printre țările candidate, Croația este cunoscută a fi țara care a făcut cele mai multe progrese. Acest lucru nu este surprinzător, deoarece cultural și istoric aceasta este foarte bine înrădăcinată în Europa Centrală. Croația și-a dovedit disponibilitatea de a adera la UE de mai multe ori, de exemplu prin soluționarea litigiului legat de pescuit. Mai sunt, desigur, necesare eforturi suplimentare în ceea ce privește corupția, dar, în mod clar, nu există nicio lipsă de voință aici, așa cum poate fi văzut prin arestarea fostului prim-ministru, Ivo Sanader. Au fost, de asemenea, o serie de mișcări cu privire la modul de tratare a crimelor de război. În acest sens, rămâne de văzut ce rol vor juca mandatele de arestare emise de Germania la adresa unor foști membri de rang înalt din serviciul secret iugoslav.
Croația pare să fie pregătită să se îndepărteze de trecutul ei, cum ar fi prin acordarea de sprijin pentru întoarcerea refugiaților de război. În acest sens, ar fi de dorit, de asemenea, dacă UE ar sprijini nu numai refugiații de război, ci și persoanele deportate și ar căuta o soluție la cererile de restituire ale șvabilor dunăreni.
Jean-Pierre Audy
(FR) Doamnă președintă, aș dori să aduc un omagiu rezoluției echilibrate a colegului meu, domnul Swoboda, și să spun că este vital să facem din această aderare un succes. Acest lucru mă face să atrag atenția asupra îndoielilor considerabile ale anumitor sectoare ale opiniei publice conform cărora această aderare a venit la momentul nepotrivit. Istoria nu funcționează după un calendar și suntem într-o perioadă de criză. Cetățenii europeni au îndoieli.
După căderea Zidului Berlinului, a avut loc un val de aderări post-comuniste, iar astăzi continuăm de la caz la caz. De aceea, domnule comisar, cred că este necesară o campanie importantă de comunicare în toate statele membre ale UE, și poate chiar în Croația însăși, pentru a explica tot ceea ce a fost realizat, că toate capitolele sunt respectate cu adevărat și că au fost făcute pregătiri serioase pentru această aderare.
Aceasta este propunerea mea, deoarece competența de aderare nu revine Europei. Competența pentru aderare revine statelor și popoarelor acestor state. Noi avem datoria de a face din această aderare un succes. Să ne folosim toate resursele pe care le avem la dispoziția noastră în această perioadă dificilă de integrare europeană prin care trecem.
Štefan Füle
membru al Comisiei. - Domnule Președinte, permiteți-mi să vă mulțumesc foarte mult pentru această dezbatere încurajatoare și constructivă. Proiectul de rezoluție a Parlamentului European, cu mesajul său echilibrat, reprezintă un sprijin vital pentru activitatea întreprinsă de către Comisie. Acesta oferă multe îndrumări utile pentru activitatea viitoare a Croației și salut în mod deosebit numeroasele referiri la corectitudinea, calitatea și credibilitatea făcute în timpul dezbaterii de astăzi.
De asemenea, sunt pe deplin de acord cu acele declarații făcute astăzi ce subliniază că acest întreg proces și eforturile necesare sunt în beneficiul cetățenilor croați. Va trebui ca aceste beneficii să fie comunicate în mod clar în lunile următoare.
Sprijinul constructiv și statornic din partea Parlamentului față de procesul de aderare a Croației reprezintă un semnal important. Acesta este important nu numai pentru Croația însăși, ci pentru toate țările candidate și potențial candidate. Într-adevăr, sprijinul dumneavoastră le va încuraja să mențină intensitatea eforturilor lor pe calea spre Uniunea Europeană și să încheie negocierile cu succes.
János Martonyi
președinte în exercițiu al Consiliului. - Doamnă președintă, în primul rând, în numele Președinției, aș dori să-mi exprim recunoștința și mulțumirile față de Parlament, și în special față de domnul raportor Swoboda, pentru angajamentul neîncetat și contribuția pozitivă la eforturile pe care le facem pentru a avansa nu numai către o extindere cu succes prin includerea Croației, ci și către progresul procesului de extindere în ansamblul său.
Cred cu tărie că toate aceste eforturi au fost foarte bine demonstrate de dezbaterea foarte constructivă și foarte utilă din această dimineață. Cred, de asemenea, cu tărie că rezoluția ce urmează a fi adoptată va sublinia rolul crucial al Parlamentului, care, într-adevăr, depășește elementul concret al aderării Croației.
Acest lucru va trimite un mesaj extrem de important opiniei publice europene, cetățenilor Europei, în sensul că extinderea servește cu adevărat celor mai bune interese ale lor, și-i va convinge, probabil, că oboseala extinderii care s-a dezvoltat, și a fost simțită, imediat după ce noi numim acum reunificarea Europei, a trecut și că trenul procesului de extindere trebuie să meargă mai departe.
În același timp, va trimite și un mesaj politic extrem de important pentru celelalte țări candidate și aspirante. Acest lucru este subliniat și în raportul și rezoluția dumneavoastră. Știm cu toții că factorul-cheie al stabilității, cooperării și reconcilierii în Balcanii de Vest reprezintă de fapt perspectiva europeană.
Așadar, perspectiva europeană trebuie să fie credibilă și trebuie să fie subliniată și demonstrată prin măsuri concrete. Aceasta este exact viitoarea aderare a Croației la Uniunea Europeană. Știm cu toții că aici este vorba despre o problemă nefinalizată. Europa nu este încă un întreg, iar obiectivul nostru fundamental este de a duce mai departe acest proces.
Au fost făcute aici câteva remarci și comentarii extrem de importante, de exemplu dacă negocierile de aderare au fost sau nu prea îndelungate. Este adevărat că acestea au durat aproape șase ani și că sunt mai lungi decât a fost procesul de negociere pentru țările noastre. Ce aș recomanda acum este să privim spre viitor și să încercăm să accelerăm acest proces, cât de mult putem.
Au fost realizate foarte multe progrese și realizări importante de ambele părți și aș sublinia doar fără încetare determinarea noastră că, împreună cu eforturile combinate ale tuturor părților, putem face acum o extindere credibilă, de bună calitate. Acesta ar fi un mesaj extrem de important pentru noi toți, din interiorul și din afara actualei Uniunii Europene.
Aș dori să vă mulțumesc din nou pentru gândurile și comentariile extrem de importante și, de asemenea, să adresez mulțumirile mele Comisiei, toate acestea, desigur, în speranța că vom fi capabili să ne realizăm obiectivul nostru, care este, repet, acela de a încheia negocierile înainte de sfârșitul lunii iunie a acestui an.
Președinta
Am primit o propunere de rezoluție în conformitate cu articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură cu privire la subiectul acestei dezbateri.
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc la ora 12.00, astăzi, marți, 16 februarie.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Debora Serracchiani
Sperăm că Croația face progrese rapide în cadrul negocierilor pentru aderarea la UE. Accelerarea aderării Croației este crucială dacă se ia în considerare poziția sa strategică geopolitică ca poartă de acces la piețele din Europa Centrală. De aici, nevoia pentru o dezvoltare integrată a porturilor și conexiunile la coridoarele europene, în special având în vedere faptul că Croația va beneficia de un flux semnificativ de fonduri europene, din care 60 % vor fi alocate pentru infrastructură.
Pentru ca acest lucru să se întâmple, Croația ar trebui să continue să adopte reformele necesare. În special, ar trebui să consolideze administrația publică și sistemul judiciar, să combată corupția și să asigure cooperarea deplină cu Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie. Salut încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Croația privind Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie. Sunt dezamăgit de situația industriei construcțiilor navale din Croația, un sector care a fost odată perla exporturilor industriale iugoslave, dar care se află acum în ruină aproape în totalitate.
Sper că guvernul croat va reuși să încheie procesul de restructurare cât mai curând posibil, astfel încât să poată închide și capitolul cu privire la concurență. Subliniez, în special, importanța aderării Croației în ceea ce privește politica maritimă integrată din Marea Adriatică, care în curând va fi oficial o mare europeană aproape în totalitate.
Jiří Havel
Raportul este în general favorabil Croației. Acesta arată că țara este aproape de finalizarea negocierilor de aderare. Cu toate acestea, în același timp, ca și în anii precedenți, se atrage atenția asupra deficiențelor persistente, și de multe ori grave. În lumina experienței anterioare cu disputa croato-slovenă teritorială, este îngrijorător faptul că nu au avut loc progrese pozitive semnificative în ceea ce privește numeroasele dispute teritoriale ale Croației cu ceilalți vecini ai săi (în special Bosnia și Herțegovina, dar și Serbia și Muntenegru). Abordarea extrem de lentă a pedepsei pentru crime de război împotriva sârbilor continuă să ridice câteva probleme importante. "Câteva sute de cazuri” rămân să fie investigate și urmărite în justiție; faptul că sistemul judiciar croat ignoră aceste cazuri asigură neîncrederea continuă a sârbilor. Croația, de asemenea, nu a depus încă documentele cunoscute ca jurnalele de artilerie la Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie de la Haga (TPII). A venit, prin urmare, timpul să se ia în considerare cât de departe ar trebui Uniunea Europeană să se implice în această problemă. Chiar și întoarcerea refugiaților sârbi din 2010 a fost foarte redusă. Raportul nu spune cât de mulți dintre cei 130 000 de sârbi care au revenit în Croația după război au fost din Serbia și câți au fost din Republika Srpska din Bosnia și Herțegovina. Numărul de refugiați sârbi din Republika Srpska (Bosnia și Herțegovina) a rămas relativ stabil de mai mulți ani (între 25 000 și 35 000 de persoane). Autoritățile croate au făcut imposibilă întoarcerea lor în principal prin faptul că nu au reușit să rezolve probleme cum ar fi restituirea bunurilor, locuințelor, drepturilor de închiriere, pensiilor și așa mai departe.
Monika Smolková
Croația, în calitate de țară candidată din 2003, când a depus cererea sa, a finalizat pregătirea exigentă pentru aderarea la UE. Acest proces necesită reforme profunde care sunt adesea extrem de nepopulare pentru public. În calitate de reprezentant pentru Slovacia, care a completat acest proces exigent cu doar șapte ani în urmă, admir Croația, și am credința că Croația va finaliza restul de 10 capitole cât mai curând posibil. De la destrămarea Iugoslaviei și sfârșitul conflictului militar, Croația a înregistrat progrese mari într-un interval scurt de timp în infrastructură, servicii și turism, care este ramura dominantă a economiei naționale a țării. În calitate de turist care vizitează Croația în fiecare an, cred că Croația aparține familiei de state ale UE, și mă voi alătura colegilor mei în susținerea aderării Croației.
Ildikó Gáll-Pelcz
în scris. - (HU) Croația este la un pas de îndeplinirea obiectivului său istoric. Întrebarea este cum va fi acest pas. Va fi un pas mare plin cu obstacole, probabil chiar și artificiale? Sau va fi un pas mai ușor, mai scurt, unul care se bazează pe cooperare și care apreciază performanțele dificilelor angajamente asumate până în prezent? Cetățenii croați au făcut eforturi considerabile pentru a asigura încheierea negocierilor de aderare, iar recunoașterea cooperării lor este bine meritată, fie că este vorba despre eforturile lor de reducere a corupției, a conflictelor de interese și a criminalității organizate, sau pentru îmbunătățirea politicii lor de vecinătate. Unele întrebări, desigur, rămân încă deschise la această zi, cele mai multe dintre ele fiind de natură bilaterală, dar este important de subliniat că acestea nu ar trebui să fie confundate cu chestiunile europene.
Sunt convinsă că Croația este demnă de a deveni stat membru al UE și de a încheia cu succes negocierile pe durata Președinției ungare. Poziția Croației în Balcanii de Vest are o importanță strategică. Acest rol este întărit de cele trei acorduri semnate de către Croația și Guvernul Ungariei privind consolidarea securității aprovizionării cu energie, exploatarea în comun a câmpurilor de hidrocarburi transfrontaliere și depozitarea proviziilor de petrol. Sincer, doresc croaților ca toate barierele naturale, apărute probabil, în mod artificial ridicat, să fie eliminate din calea aderării lor, deoarece Croația nu este numai suficient de matură, ci și demnă de aderarea la UE. Ceea ce vă cer, stimați colegi deputați, este să contribuiți cu voturile dvs. de sprijin la aderarea Croației la UE cât mai curând posibil, pentru ca, astfel, aderarea să aibă loc în cel de-al douăzecilea an simbolic de independență a Croației.
Iuliu Winkler
în scris. - (HU) Accelerarea negocierilor de aderare a Croației aduce posibilitatea de integrare în UE pentru regiunea Europei de Sud-Est la care se ajunge. Nu numai Croația, ci și celelalte țări din Balcanii de Vest privesc cu optimism spre viitorul lor în Europa. Acest lucru, la rândul său, va aduce stabilitate, și ireversibilitatea procesului de democratizare, și creștere economică în această regiune, care poartă o grea moștenire istorică. Apreciez eforturile depuse de guvernul croat pentru combaterea corupției, asigurarea utilizării corecte a fondurilor UE și încercarea de a încheia capitole de negociere care sunt încă deschise. Progrese semnificative au fost realizate și în îmbunătățirea relațiilor cu țările vecine. Sprijin în mod consistent aderarea la UE a Croației cât mai curând posibil, pentru că, în calitate de deputat român de naționalitate ungară, am monitorizat îndeaproape soarta comunității ungare din Croația. Ar fi spre satisfacția mea minunată dacă am putea ura bun venit în curând unei alte comunității ungare care trăiește în afara țării de origine în Uniunea Europeană. Parlamentul European trebuie să sprijine în mod clar eforturile de aderare ale Croației. Este nevoie nu de relaxarea cerințelor, ci de facilitarea îndeplinirii acestor cerințe. Sunt de acord cu colegii mei deputați care au cerut Comisiei Europene să precizeze datele ulterioare pentru încheierea procesului cât mai curând posibil și să închidă capitolele de aderare în timp ce deținem încă Președinția ungară.
Giovanni Collino
Intenția Președinției ungare de a încheia negocierile în prima jumătate a anului 2011 ne face să fim foarte optimiști cu privire la viitorul regiunii balcanice și cu privire la aderarea acestor țări la Uniunea Europeană. Guvernul croat a făcut multe pentru a aborda procesul de reformă și de protecție a drepturilor omului. Mai sunt necesare îmbunătățiri în anumite aspecte pentru a ne asigura că Croația poate fi considerată pregătită pentru Uniunea Europeană și obiectivele înscrise în Strategia Europa 2020: lupta împotriva corupției, protecția minorităților, inclusiv minoritățile italiene, scurtarea duratei procedurilor judiciare, suport pentru infrastructura și dotarea instanțelor, consolidarea reformelor fiscale și reducerea cheltuielilor publice.
În cazul în care Croația va continua să pună în aplicare toate reformele necesare pentru finalizarea acquis-ului comunitar, atunci din toamna anului viitor Uniunea Europeană va avea un plus de valoare necesar creșterii bunăstării sale și asigurării echilibrului geopolitic între Est și Vest, începând din regiunea mediteraneană și până în nord-estul Italiei. Dezvoltarea macroregiunilor europene, din regiunea mărilor Adriatică și Ionică, care va include Italia, va aduce rapid Croația în centrul programelor și politicilor europene.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
în scris. - (PL) Aderarea Croației la Uniunea Europeană este subiectul unei dezbateri publice aprinse. Țara este o destinație extrem de atractivă pentru turiștii europeni, dar are și probleme cu care se confruntă. Aș vrea să rețineți că Croația încă se confruntă cu multe provocări și multe reforme de stat, care ar trebui să fie efectuate în mod eficient, astfel încât țara să poată îndeplini cerințele UE cât mai curând posibil.
O politică de extindere, care facilitează consolidarea democrației, în special în țările balcanice, ar trebui totuși să fie și în interesul Uniunii Europene. Parlamentul European ar trebui să fie pozitiv în evaluarea sa cu privire la modificările efectuate în Croația până în prezent, deoarece țara dă dovadă de o voință puternică de a-și rezolva problemele interne. Trebuie să fim deschiși către noi state membre. Sper că ritmul negocierilor va face posibilă pentru croați semnarea Tratatului de aderare în timpul Președinției poloneze, deoarece această țară merită să fie membru al Uniunii Europene. Vă mulțumesc.
