Dieta mediteraneană (dezbatere)
Preşedintele
Următorul punct este întrebarea orală adresată Comisiei de dl Parish, în numele Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală, privind dieta mediteraneană, o dietă la care, întâmplător, preşedintele acestei adunări plenare aderă, într-o manieră rezonabil de strictă, cu rezultate mai mult decât acceptabile.
Neil Parish
autor. -Domnule preşedinte, sunt încântat că urmaţi dieta mediteraneană şi văd că, în ceea ce vă priveşte, are succes!
Ceea ce mi-a demonstrat această dimineaţă, ca preşedinte al Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală, este că avem o gamă foarte variată de subiecte de dezbătut. Acum un minut discutam despre transportul de animale - un subiect foarte important - şi acum vorbim despre un alt subiect foarte important: dieta mediteraneană.
Una dintre sarcinile care îmi revine, ca preşedinte al Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală, şi una pe care încercăm să o stăpânim în special, este că, cu ocazia Consiliului de Miniştri care a avut loc la Bruxelles la 16 iulie 2007, Comisia a reiterat suportul său deplin pentru numirea dietei mediteraneene drept Patrimoniu cultural intangibil al umanităţii de către UNESCO. Această nominalizare va fi examinată în 2009 - de fapt, este în prezent examinată - de comitetul responsabil UNESCO. Plănuieşte Comisia să stabilească o strategie specifică şi coordonată pentru susţinerea acestei nominalizări, întrucât acum ne mişcăm foarte rapid?
Eu reprezint aici, după cum am spus, Comitetul pentru agricultură, dar probabil că îi reprezint pe toţi membrii când vorbesc despre dietă, deoarece unul dintre lucrurile grozave legate de Europa este diversitatea şi cultura acesteia, iar în cadrul acestei diversităţi şi culturi se găseşte, desigur, alimentaţia noastră.
Dieta mediteraneană este una foarte bună. Ce este dieta mediteraneană? Sunt sigur că am putea vorbi mult despre acest subiect în această dimineaţă, dar, în general, aceasta este o dietă bogată în peşte gras, ulei de măsline, fructe şi legume. Fără nicio îndoială este o dietă foarte gustoasă şi puteţi vedea după proporţiile mele că sunt un mare admirator al acesteia. Este, de asemenea, o dietă sănătoasă: este o sursă bogată de acizi graşi esenţiali şi antioxidanţi, o combinaţie care poate ajuta la îmbunătăţirea nivelurilor de colesterol şi la protejarea sănătăţii cardiace. Cercetări medicale recente au sugerat, de asemenea, că poate ajuta la reducerea riscului unor boli precum demenţa.
Când te deplasezi în ţările mediteraneene, poţi vedea că oamenii se bucură de aceasta şi nu doar cei care locuiesc acolo, ci şi mulţi dintre noi care călătorim în ţările mediteraneene, în special când ne dorim puţin soare şi de asemenea, puţină mâncare foarte bună.
Este un aspect pe care trebuie să îl luăm în serios într-o lume în care totul pare a fi uniform. Vedem noile generaţii bombardate de lanţurile fast-food - nu le voi numi astăzi, aici, pe toate - care se răspândesc în întreaga Uniune Europeană. Ar trebui să ne amintim că, da, lanţul fast-food are un rol, însă ar fi un lucru teribil dacă, în anii următori, tot ce am găsi când am călători de-a lungul Europei ar fi mâncare de tip fast-food. Dacă călătoreşti prin diverse părţi ale Americii - în special pe coasta de vest - nu pare să existe altceva decât lanţuri de fast-food şi acesta este ultimul lucru pe care îl dorim, aici, în Uniunea Europeană.
După cum am spus, trebuie să susţinem alimentaţia mediteraneană şi aceasta este o idee foarte bună pentru cultură şi diversitate. Cred că pe viitor, va trebui să studiem şi alte forme de dietă din întreaga Uniune Europeană, deoarece, ceea ce vreau să vă spun cât se poate de clar în această dimineaţă este că, în timp ce sunt un susţinător înfocat al dietei mediteraneene, nu vin aici ca preşedinte al Comisiei pentru agricultură doar să susţin dieta mediteraneană, deoarece există şi alte diete în întreaga Europă care sunt la fel de bune, dar au calităţi diferite şi alimente diferite.
Prin urmare, acesta este începutul a multor lucruri care vor urma şi, după cum am spus, doresc cu adevărat să aflu cum intenţionează Comisia să susţină în mod activ această ofertă de-a lungul anului, deoarece aşteptăm cu nerăbdare un premiu pentru dieta mediteraneană şi aşteptăm cu nerăbdare, de asemenea, să avem o mâncare mediteraneană foarte bună în viitor.
Vladimír Špidla
membru al Comisiei. - (CS) Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, doresc să încep prin a sublinia importanţa unei diete sănătoase pentru prevenirea bolilor. Ca deputaţi europeni, ştiţi că acea Cartă Albă intitulată "O strategie pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentaţie, excesul de greutate şi obezitate”, care a fost adoptată de Comisia Europeană la 30 mai 2007, a reunit toate politicile comunitare care pot contribui la îmbunătăţirea obiceiurilor de alimentaţie şi la prevenirea obezităţii. Aceasta implică, în principal măsuri în domeniul sănătăţii publice, al catering-ului, transportului, politicii regionale, sportului, educaţiei şi statisticilor, precum şi al politicii agricole.
Unul dintre cele mai bune exemple este iniţiativa Comisiei care cuprinde programul pan-european de aprovizionare a şcolilor cu fructe şi legume. Obiectivul programului este de a facilita un început sănătos în viaţă pentru copiii noştri. Acesta va fi lansat la începutul anului şcolar 2009/2010 cu un buget anual de 90 milioane EUR pentru achiziţionarea şi aprovizionarea şcolilor cu legume şi fructe proaspete.
În ceea ce priveşte întrebarea specifică adresată de un deputat european privind cererea de a include dieta mediteraneană pe lista patrimoniului cultural mondial al UNESCO, predecesorul comisarului, Markos Kyprianou, a abordat acest subiect în cadrul reuniunii Consiliului pentru agricultură care a avut loc în luna iulie 2007. Comisia salută această iniţiativă, deoarece poate contribui la încurajarea obiceiurilor de alimentaţie sănătoase în întreaga UE.
Comisia Europeană, desigur, nu are atribuţii formale pentru a sprijini o astfel de cereri în cadrul UNESCO, deoarece nu este membră a UNESCO şi, prin urmare, nu poate participa la procesele de luare a deciziilor. Cu toate acestea, sper ca statele participante să aibă succes cu cererea lor la UNESCO şi că vor primi sprijin adecvat în acest scop din partea celorlalte state membre UE.
Rosa Miguélez Ramos
în numele Grupului PSE. - (ES) Domnule preşedinte, mai întâi, aş dori să mulţumesc Comisiei pentru sprijinul exprimat în mod repetat privind nominalizarea dietei mediteraneene drept Patrimoniu cultural al umanităţii de către UNESCO.
După ce am ascultat răspunsul comisarului, este important să nu uităm că dieta reprezintă un bun cultural şi că ideea de dietă este mult mai cuprinzătoare decât tipul de alimente pe care îl mănâncă o persoană. Desigur, după cum a precizat dl Parish, ca tip de mâncare, dieta mediteraneană joacă un rol foarte important într-un stil de viaţă sănătos, inclusiv în prevenirea bolilor legate de o dietă incorectă sau lipsa de exerciţiu fizic.
Cu toate acestea, conceptul de dietă mediteraneană înseamnă mult mai mult decât atât, şi, din acest punct de vedere, comentariile mele vin în completare. Aceasta înglobează un mod specific de viaţă, un mod de a împărţi mâncarea şi de a te bucura de ea într-o companie care are legătură cu un anumit tip de peisaj şi teritoriu, precum şi cu societăţi care, de secole, şi-au dezvoltat cultura, arta, tradiţiile şi festivalurile în jurul conceptului de dietă mediteraneană.
După ce am clarificat ce înseamnă dieta mediteraneană pentru mine şi majoritatea persoanelor implicate în acest domeniu şi motivul din spatele nominalizării, şi cu confirmarea bunăvoinţei Comisiei de a coopera, să ne gândim, domnule Comisar, că, deşi Comisia nu este membră UNESCO - după cum ştim deja - şi nici nu participă la procesele decizionale - după cum ştim de asemenea - Comisia poate susţine nominalizarea prin acţiuni indirecte care vor avea, fără îndoială, un efect pozitiv asupra percepţiilor celor implicaţi în procedura de votare.
Printre aceste opţiuni, aş sugera o declaraţie formală de susţinere din partea Comisiei Europene pentru nominalizare, după cum fac şi alte organizaţii internaţionale precum FAO, Organizaţia Mondială a Sănătăţii şi comunităţile ştiinţifice şi academice.
În ceea ce priveşte planul viitor de gestionare, credem, desigur, că aceasta ar trebui să se implice, prin sprijinirea sau participarea cu acţiuni transnaţionale specifice care pot fi propuse. Acesta a fost anul dialogului intercultural şi unul dintre statele care a contribuit la nominalizare este un popor mediteranean de-al nostru, Regatul Marocului. Toate acestea sunt în special importante, dacă luăm în considerare, după aţi precizat, interesul Comisiei de a promova diete şi stiluri de viaţă sănătoase pentru europeni.
Comisia ar putea contribui la căutarea de sprijin şi colaborare şi ar putea iniţia eforturi diplomatice, dat fiind respectul acordat Comisiei, în special în ţările mediteraneene din afara UE, precum şi din afara zonei mediteraneene şi a Uniunii Europene. Desigur, domnule comisar, Comisia se poate arăta disponibilă pentru organizarea sau colaborarea la activităţi potenţiale, care ar putea să apară în aceste luni în unele domenii de activitate.
Jorgo Chatzimarkakis
Domnule preşedinte, îi mulţumesc foarte mult domnului Parish pentru întrebarea sa, precum şi, de asemenea, comisarului pentru răspunsul său. Europa are multe lucruri pentru care este invidiată în lume: moda noastră, si stilul nostru de viaţă, sistemele noastre de securitate socială - şi, din ce în ce mai mult, dieta noastră. Noi în Europa am face bine să atragem atenţia asupra celei mai sănătoase diete, şi anume, dieta mediteraneană.
Pentru a clarifica definiţia: dieta mediteraneană îşi are originile în tiparele de dietă tipice unei mari părţi din Grecia, inclusiv insula Creta şi tipice sudului Italiei - de unde şi numele. Principala sa componentă - după cum a menţionat deja comisarul - este uleiul de măsline. Acesta este încă un motiv - şi adresez acest lucru nu doar comisarului Špidla, dar şi întregii Comisii - de a acorda acestui produs original european o şi mai mare protecţie.
Dieta mediteraneană constă, de asemenea, în pâine bogată în fibră, cantităţi mari de fructe şi legume - motiv pentru care salutăm programul Comisiei de încurajare a consumului de fructe în şcoli - peşte, produse lactate cu moderaţie, precum şi vin. S-a dovedit ştiinţific - s-a ajuns la această concluzie în ediţia din septembrie 2008 a British Medical Journal - că dieta mediteraneană contribuie la reducerea riscului apariţiei bolilor cardiovasculare, a diabetului de tip 2 - epidemia contemporană europeană - şi a cancerului, precum şi la reducerea efectelor bolilor Alzheimer şi Parkinson. Acest lucru este ilustrat de o vizită la cimitirele din Creta, insula de unde este originar tatăl meu: să vezi oamenii în vârstă trăind acolo ţi-o aduce cu adevărat aproape.
Prin urmare, trebuie să facem tot ce ne stă în putinţă pentru a creşte numărul de adepţi ai dietei mediteraneene în Europa şi nu numai, iar includerea sa pe lista Patrimoniului cultural mondial reprezintă un pas important în această privinţă. Aş dori să mulţumesc Comisiei pentru eforturile sale.
Cu toate acestea, trebuie, să conştientizăm, de asemenea că, dacă China şi India adoptă dieta americană, după cum şi fac din ce în ce mai mult, efectele adverse vor fi triple. Mai întâi, sănătatea populaţiei mondiale va fi în declin. În al doilea rând, va exista o creştere a activităţii intensive de creştere a animalelor, cu toate efectele sale adverse asupra mediului înconjurător, iar cel de-al treilea efect vizează producţia de metan, deoarece tipul de carne majoritar va fi cel de vită. Vitele produc metan şi acest lucru nu este favorabil climei globale. De aceea este atât de important să se facă acest pas special. Vă mulţumesc din nou, domnule Parish.
Sebastiano  Musumeci
în numele Grupului UEN. - (IT) Domnule preşedinte, domnule comisar, doamnelor şi domnilor, decizia Uniunii Europene de a sprijini recunoaşterea dietei mediteraneene drept Patrimoniu cultural al umanităţii de către UNESCO ne aminteşte, înainte de toate, de dreptul de protecţie a identităţii oamenilor în relaţia strânsă cu ţara lor. Cu toate acestea, angajamentul instituţional afişat de Italia, Grecia şi Maroc nu poate fi limitat doar la obţinerea acestei recunoaşteri prestigioase.
Cred că trebuie să reconstruim legătura, care în zilele noastre este din ce in ce mai slabă şi fragilă, între produsele agricole şi alimentaţia destinată consumului cotidian; adică, trebuie să încurajăm consumatorii să se informeze cu privire la principiile unei diete sănătoase şi ale caracterului sezonier al produselor. Produsele trebuie să fie din nou naturale şi fără aditivi sau conservanţi chimici. Comunitatea ştiinţifică internaţională ne asigură că un consum a unor astfel de produse reduce în mod semnificativ ratele mortalităţii. Mă gândesc, de exemplu, la uleiul de măsline extra virgin, la vin şi la fructe şi, în special, la portocalele roşii siciliene, unice în lume pentru pigmentul lor bogat în antioxidanţi.
În concluzie, sper ca acest obiectiv să poată fi împărtăşit cu alte ţări mediteraneene, iar, întrucât este necesară o strategie specifică, doar Comisia poate adopta rolul principal şi poate acţiona ca interpret în această chestiune.
Pedro Guerreiro
Iniţiativele care urmăresc promovarea şi protejarea culturii oamenilor, în special, cele legate de alimentaţie, sunt binevenite. Un exemplu este nominalizarea dietei mediteraneene ca Patrimoniu cultural intangibil al umanităţii, lucru care urmează să fie examinat de comitetul responsabil din cadrul UNESCO în 2009.
Realizarea unui astfel de obiectiv poate contribui la păstrarea, promovarea şi sensibilizarea cu privire la o dietă care predomină în ţările mediteraneene şi care a fost dovedită de diverşi nutriţionişti şi alţi specialişti ca fiind sănătoasă. Această dietă se bazează, după cum s-a menţionat deja, pe produse tradiţionale ale regiunii mediteraneene, precum fructe şi legume, ulei de măsline, peşte, cereale, nuci, ierburi aromatice, produse lactate, carne de oaie şi de capră şi vin.
Cu toate acestea, numărul de persoane care păstrează aceste obiceiuri culinare sănătoase este în scădere.
Astfel, printre alte iniţiative politice importante şi necesare, considerăm că trebuie să se ia măsuri eficiente pentru a susţine producţia tradiţională mediteraneană, în special în cadrul politicii agricole comune şi a politicii comune în domeniul pescuitului. Astfel de măsuri ar trebui direcţionate spre agricultura la scară mică şi agricultura de familie, precum şi spre pescarii din aceste regiuni, pentru a garanta producţia acestora. Măsurile ar trebui să ofere o valoare adăugată produselor tradiţionale şi artizanale şi să încurajeze dezvoltarea pieţelor locale.
În principal, este nevoie de măsuri pentru a contracara declinul progresiv al activităţii agricole şi reducerea acesteia în cadrul populaţiei care, cu ajutorul cunoștințelor pe care le deţine, continuă şi protejează producţia acestor produse tradiţionale de calitate.
Toate aceste aspecte şi măsuri se încadrează în mandatul Comisiei Europene.
Luis Manuel Capoulas Santos
(PT) Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, nu este un lucru obişnuit ca un subiect să combine, în acelaşi timp şi într-un mod pozitiv, cele trei aspecte foarte importante ale sănătăţii, culturii şi economiei. Dieta mediteraneană reuşeşte pe deplin acest lucru.
Din perspectiva sănătăţii, se pare că nu mai există îndoieli ştiinţifice legate de avantajele pentru sănătatea umană a unei diete bazate pe alimente proaspete şi naturale. După cum s-a menţionat deja aici, acestea includ cerealele, orezul, nucile, fructele şi legumele, un consum frecvent de peşte, ulei de măsline drept principala grăsime din dietă şi un consum moderat de vin.
Din punctul de vedere al culturii, sistemele de producţie şi prelucrarea şi consumul acestor produse sunt asociate cu tehnici şi tradiţii ancestrale care datează din cultura greco-romană şi care, în multe privinţe, sunt încă prezente în practicile, obiceiurile şi tehnicile comunităţilor din bazinul mediteranean.
Din perspectiva economiei, activităţile legate, în special, de sectoarele agriculturii, pescuitului şi turismului rural, care sunt atât de importante în prevenirea depopularizării şi în menţinerea vitalităţii zonelor rurale şi de coastă, continuă să aibă un impact socio-economic deosebit de însemnat. În acelaşi timp, lucru curios în cazul agriculturii, acestea reprezintă cele mai competitive forme de producţie din Uniunea Europeană şi au beneficiat întotdeauna de cel mai redus sprijin financiar posibil în cadrul politicii agricole comune.
Pentru toate aceste motive, iniţiativa autorităţilor spaniole de a obţine recunoaşterea dietei mediteraneene drept Patrimoniu cultural al umanităţii din partea UNESCO merită un salut călduros şi cred că este de datoria şi obligaţia Uniunii Europene să facă ce poate pentru a influenţa această decizie, deoarece aceasta nu este doar în interesul specific al unei ţări sau al unui grup de ţări. este în interesul întregii Uniuni.
Salvatore Tatarella
(IT) Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, obezitatea devine o problemă serioasă, aş spune, o problemă majoră în întreaga Europă, în special în rândul tinerilor. Conform experţilor, dacă vrem să avem grijă de sănătatea copiilor noştri, cel mai bun mod pentru a realiza acest lucru este să ne întoarcem zilnic la tradiţiile bucătăriei mediteraneene, singura asigurare pe viaţă pe care criza financiară nu o poate afecta niciodată.
Abordarea lui Alfonso Laccarino, un binecunoscut bucătar italian şi membru al comitetului de experţi privind recunoaşterea dietei mediteraneene ca Patrimoniu cultural intangibil al umanităţii, este să revenim la mâncăruri simple, naturale şi la modul de găti tradiţional, divers şi calitativ. Dieta mediteraneană nu înseamnă doar foarte multe paste şi pâine, ci implică, de asemenea, mişcarea, activitatea fizică şi stilul de viaţă. Dieta mediteraneană, bazată pe ulei de măsline extra virgin şi vinuri de soi, are un efect excelent asupra sănătăţii: uleiul de măsline reduce nivelurile colesterolului din sânge, iar vinul, consumat moderat, are un efect antioxidant.
Dieta mediteraneană i-a ajutat pe italieni să doboare recordul de longevitate din Europa, iar Italia se află în fruntea clasamentului pentru cel mai bun indice al masei corporale, care înseamnă relaţia dintre înălţime şi greutate. În concluzie: recent, senatul italian a aprobat în unanimitate un act în favoarea recunoaşterii dietei mediteraneene drept patrimoniu cultural al umanităţii. Sper că Parlamentul European are aceeaşi părere, iar Comisia va acţiona în consecinţă.
(Preşedintele l-a oprit pe vorbitor)
Vincenzo Lavarra
(IT) Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, mai întâi de toate, aş dori să îmi exprim mulţumirile preşedintelui Comisiei parlamentare pentru agricultură şi dezvoltare rurală, dl Parish, în calitate de autor al acestei întrebări, după audierea experţilor valoroşi care a avut loc în cadrul comisiei.
Este incontestabil faptul că mâncarea mediteraneană face parte din patrimoniul istoric şi cultural al continentului nostru. Principiile sănătoase ale dietei sunt, de asemenea, incontestabile. Carta Albă a Comisiei privind obezitatea a identificat dieta mediteraneană ca fiind un medicament natural excelent.
Beneficiile pentru sănătate au fost demonstrate ştiinţific şi au o reputaţie excelentă în străinătate, în special, în Statele Unite ale Americii. Acest lucru înseamnă că s-a extins conceptul până în punctul denaturării originii sale. Recunoaşterea de către UNESCO ar încuraja adoptarea unei definiţii care să protejeze această dietă specifică. I-aş comunica domnului Parish că, în ceea ce priveşte dietele specifice culturii gastronomice europene, în prezent, vorbim despre mâncarea mediteraneană, dar aceasta nu este, cu siguranţă, singura dietă specifică din bogata gastronomie europeană.
Domnule comisar, aţi respectat angajamentul asumat de predecesorul dumneavoastră de a recunoaşte importanţa acestei iniţiative şi vă mulţumesc pentru acest lucru. Aţi subliniat că nu aveţi putere de decizie în ceea ce priveşte procedura UNESCO. Cu toate acestea, cred că aţi putea da o declaraţie şi iniţia eforturi diplomatice...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Alessandro Battilocchio
(IT) Domnule preşedinte, domnule comisar, doamnelor şi domnilor, suntem conştienţi de faptul că dieta mediteraneană, astfel cum a fost confirmat de multe studii, poate contribui la lupta împotriva obezităţii şi bolilor cardiovasculare şi, în general, are un efect foarte pozitiv asupra sănătăţii umane în multe alte moduri.
Cu toate acestea, ideea subliniată aici nu este să încercăm să impunem dieta mediteraneană în întreaga UE sau să încercăm să o favorizăm în detrimentul altor diete care sunt mai bine adaptate climatului sau regiunilor non-mediteraneene. Cu toate acestea, ne revine sarcina de a o proteja şi a-i defini conţinutul şi caracteristicile, pentru a o apăra de imitaţiile şi contaminările externe care ar putea să-i strice imaginea şi valoarea.
Astfel, dieta ar trebuie preţuită în acelaşi mod ca toate celelalte expresii ale culturii europene care merită să fie protejate şi promovate la nivel global. S-au făcut încercări la nivel mondial de a imita modelul şi, din acest motiv, este important să definim natura deosebită a dietei şi să o protejăm, pentru a evita pierderea unui întreg patrimoniu european în apele globalizării.
Czesław Adam Siekierski
(PT) Dieta mediteraneană merită, de asemenea, să fie protejată şi promovată şi din alte motive. În momentul de faţă, într-o lume dominată de mâncarea supermarket-urilor şi fast-food-urilor, bucătăria mediteraneană reprezintă o excepţie lăudabilă, întrucât este populară şi sănătoasă. Aceasta nu a fost inventată de nutriţionişti, ci este produsul multor secole de tradiţie, trecute din generaţie în generaţie.
Peste jumătate din populaţia Uniunii Europene este supraponderală. 15% din populaţie este obeză. Eu însumi sunt afectat de această problemă. Aceste statistici sunt alarmante. Ar trebui să luăm măsuri de combatere a acestui curent negativ. Una dintre modalităţile de abordare a acestei probleme este prin promovarea obiceiurilor de alimentaţie sănătoase, iar dieta mediteraneană intră, cu siguranţă, în această categorie. Cercetările ştiinţifice au demonstrat că aceasta contribuie la scăderea riscului bolilor cardiovasculare, în special al cardiopatiei ischemice şi a diverselor tipuri de cancer şi are, de asemenea, un impact pozitiv asupra duratei medii de viaţă.
Marios Matsakis
Domnule preşedinte, se ştie că dieta este un factor important care contribuie la o sănătate bună. Acum există probe ştiinţifice incontestabile că dieta mediteraneană - bazată pe aportul tradiţional alimentar al cetăţenilor din părţile sudice ale Europei, precum Creta sau Cipru - duce la o viaţă mai lungă şi sănătoasă, în timp ce dieta aflată sub influenţa celei americane, cu mâncare nesănătoasă - cum ar fi hamburgerii procesaţi industrial, cartofii prăjiţi şi dulciurile - sunt factori care conduc la o viaţă mai scurtă şi afectată de boli. O dietă bună este, în special, importantă pentru copii. Prin urmare, va face Comisia mai mult - mult mai mult - pentru a se asigura că statele membre promovează eficient dieta mediteraneană în şcoli şi că interzic chiar utilizarea dietelor dovedite a provoca stricăciuni în sănătatea copiilor în astfel de instituţii?
Apropo, domnule comisar, nu am înţeles prea bine de ce UE nu este membră a UNESCO? Nu ar trebui să fie?
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Ewa Tomaszewska
(PL) Domnule preşedinte, este mai bine să avem o dietă sănătoasă şi să evităm bolile, decât să trecem prin cel mai modern şi eficient tratament medical. Tratamentul medical, inclusiv operaţiile complicate necesare pentru pacienţii cu niveluri de colesterol ridicate, este, de asemenea, mai scump decât mâncarea simplă, tradiţională. Această abordare este sensibilă, deoarece se bazează pe tradiţii bune, încercate şi testate. Dieta mediteraneană ne aduce sănătate şi bucuria de a trăi, prevenind, de asemenea, luarea excesivă în greutate. Salut faptul că UNESCO a pus dieta mediteraneană pe lista patrimoniului mondial.
Jean-Claude Martinez
(FR) Domnule preşedinte, sunt încântat că este un britanic, dl Parish, cel care a adus problema în discuţie. Acest lucru vă va demonstra că acum două mii de ani, acei soldaţi romani au făcut ce trebuia când au mers în Marea Britanie cu amfora lor plină cu ulei de măsline şi vin. Ei bine, de aici decurg două consecinţe inevitabile. Prima, este că este mai degrabă ciudat, din punct de vedere simbolic, stabilirea Autorităţii pentru Siguranţă Alimentară în Helsinky, iar a doua că este nerezonabil pentru Comisia Europeană să nu revizuiască următoarele aspecte: mai întâi, să restabilească măsurile de ajutorare a migdalilor, apoi să stopeze atacurile asupra măslinilor, în special în Andaluzia şi în întreaga Europă; să stopeze atacurile asupra pescarilor de ton albastru din Marea Mediterană şi atacurile asupra podgoriilor europene unde viţa de vie este smulsă din rădăcini. Eu însumi doresc să sugerez comisarului şi domnului Barosso să organizeze un banchet de amploare în Portugalia şi să servească brânză integrală de oaie şi vin de Samos.
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Vladimír Špidla
membru al Comisiei. - (CS) Doamnelor şi domnilor, pe baza strategiei stabilite în Cartea Albă, Comisia susţine toate propunerile şi toate procesele care încurajează obiceiuri alimentare sănătoase. Comisia sprijină în mod activ aceste iniţiative. Cu toate acestea, aceasta nu poate susţine doar un set de obiceiuri de alimentaţie definit într-un mod restrâns, întrucât există diferenţe semnificative între statele membre individuale şi între regiunile individuale, precum şi diferenţe între, de exemplu, ţările individuale mediteraneene. Desigur, acest lucru nu invalidează, în niciun fel, ceea ce am precizat în introducerea mea cu privire la Comisie care susţine propunerea de recunoaştere a dietei mediteraneene ca parte a Patrimoniului cultural al umanităţii. Facem progrese în această direcţie şi este, bineînţeles, clar că, deşi nu suntem membri ai UNESCO, există, cu siguranţă, modalităţi de susţinere a acestei propuneri.
Doamnelor şi domnilor, doresc să răspund unui discurs, în special, cu care nu sunt absolut deloc de acord. Nu văd niciun motiv de ce ar trebui să reconsiderăm amplasarea agenţiei din Finlanda. Nu am nicio îndoială că personalul agenţiei este pe deplin capabil să apere şi să îndeplinească mandatul oferit agenţiei. În opinia mea, locaţia s-a decis în mod corect şi rezonabil.
Preşedintele
Nu ştiu dacă există diferenţe majore între statele membre sau grupuri, însă un lucru este sigur, şi anume că, în cadrul dezbaterii pe care am avut-o aici, nu s-a putut observa nicio o diferenţă; din Germania până în Polonia, din Regatul Unit până în Portugalia, Spania sau Cipru, cred că a existat o unanimitate considerabilă pentru susţinerea iniţiativei.
Vă mulţumesc foarte mult tuturor. Şedinţa se suspendă pentru câteva minute. Am reuşit să terminăm dezbaterea la timp şi, mai presus de toate, în atmosfera calmă necesară, astfel încât să ne putem asculta unii pe ceilalţi. Acesta este un bun început de an pentru sesiunile noastre plenare. Sesiunea va fi reluată la ora 12 pentru votare.
(Şedinţa a fost suspendată la ora 11.50 şi reluată la ora 12)
Francis Wurtz
(FR) Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, din păcate trebuie să vă informez că tocmai am aflat că sediul agenţiei Naţiunilor Unite responsabile cu asistarea refugiaţilor din Gaza a fost lovit de obuze trase de tancurile israeliene. Trei oameni au fost răniţi, iar Organizaţia Naţiunilor Unite a decis să sisteze toate operaţiile sale.
Având în vedere votarea care urmează să aibă loc în curând, cred că este important ca fiecare dintre dumneavoastră să fie conştient de acest lucru.
(Aplauze)
Preşedintele
Vă mulţumesc pentru această informaţie, domnule Wurtz. Dacă este adevărat, acest lucru face ca votarea care va avea loc să fie mult mai presantă.
