Statutten for det europæiske private selskab - Grænseoverskridende flytning af virksomheders hjemsted - "Small Business Act" - Arbejdstagernes deltagelse i selskaber med europæisk statut (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om:
betænkning af Klaus-Heiner Lehne for Retsudvalget om forslag til Rådets forordning om statutten for det europæiske private selskab - C6-0283/2008 -;
betænkning af Klaus-Heiner Lehne for Retsudvalget med henstillinger til Kommissionen om grænseoverskridende flytning af selskabers vedtægtsmæssige hjemsted;
betænkning af Edit Herczog for Udvalget om Industri, Forskning og Energi om en lov for små virksomheder;
redegørelse fra Kommissionen om arbejdstagernes deltagelse i selskaber med europæisk statut.
Klaus-Heiner Lehne
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg har to betænkninger at anbefale, der begge stammer fra Parlamentets Retsudvalg.
Jeg vil gerne begynde med den, der for øjeblikket er vigtigst, da den omhandler en specifik lovgivningsprocedure, som Kommissionen har iværksat: det europæiske selskab (SPE-selskabet). Dette er nemlig det lovgivningsmæssige kerneelement i loven for små virksomheder, hvis man må beskrive det sådan.
Jeg vil gerne sige nogle få ord om baggrunden. Idéen om det europæiske private selskab var allerede indeholdt i kommissær Bolkesteins handlingsplan for selskabsret. Af uvisse årsager blev idéen om det europæiske private selskab derefter så at sige slettet fra handlingsplanen i løbet af årene, under denne Kommissions valgperiode, og blev ikke forfulgt yderligere af Kommissionen på daværende tidspunkt.
Europa-Parlamentet var dog uenig, hvilket var baggrunden for dets lovgivningsmæssige initiativbetænkning i henhold til forretningsordenens artikel 39 og EF-traktatens artikel 192, som blev vedtaget her i Parlamentet med et overvældende flertal for noget tid siden. På den baggrund følte Kommissionen sig forpligtet til at tage idéen om det europæiske private selskab op til fornyet overvejelse og har nu fremsat forslag herom inden for rammerne af loven om små virksomheder - hvilket er meget påskønnet.
Dette tilbud om en særskilt selskabsform er især rettet mod små og mellemstore virksomheder i Europa. Indtil nu er det kun store virksomheder, der har haft deres egen selskabsform, nemlig det europæiske selskab. Efter min mening skulle et sådant forslag have været fremsat for længst. Da dette er rettet mod SMV'er, og der også skal tages hensyn til nyetablerede virksomheder - dvs. virksomheder, som opstår ud fra en idé om at starte en virksomhed snarere end som et resultat af omdannelse, opsplitning eller fusion af eksisterende eller andre virksomheder - hilser vi også Kommissionens tilbageholdenhed med hensyn til de krav, der pålægges det grænseoverskridende element, velkommen. Jeg mener også, at Parlamentet har udtrykt dette i denne betænkning.
Vi mener også, at det er rigtigt, at alle de emner, der især drejer sig om kapital og ansvar, skal afklares lovgivningsmæssigt på europæisk niveau, da disse er særlig problematiske for SMV'er. Det forhold, at de for øjeblikket skal arbejde med meget forskellige nationale juridiske selskabsformer, betyder, at de har et stort behov for at få rådgivning, hvilket undgås med denne nye juridiske selskabsform.
Vi mener også, at vi er i overensstemmelse med EF-Domstolens retspraksis, for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt selskabers hovedforretningssteder skal være identiske med deres vedtægtsmæssige hjemsteder eller hovedkontorer, dvs. at der kun kan forekomme ét hovedforretningssted. Jeg ved, at der er en mindretalsopfattelse af emnet her i Parlamentet, men flertalsopfattelsen i Parlamentets Retsudvalg - som jeg formoder, at plenarforsamlingen vil lade sig inspirere af i morgen - er, at det helt sikkert skal være muligt at foretage en adskillelse, og at en europæisk selskabsform ikke kan være dårligere stillet end nationale selskabsformer, der har denne mulighed i henhold til EF-Domstolens retspraksis.
Et stort problem, som krævede lange forhandlinger, var situationen med hensyn til medarbejderdeltagelse. Vi har tidligere haft betydelige problemer med dette under behandlingen af andre retsakter, der henhører under selskabsretten. Jeg behøver blot at nævne det europæiske selskab og direktivet om grænseoverskridende fusioner. Jeg mener, at det, takket være de kompromisændringsforslag, som de tre største politiske grupper her i Parlamentet har undertegnet, er lykkedes os at finde en reel løsning på dette problem, en løsning, som trækker på de vellykkede elementer i de foregående EU-retsakter, som repræsenterer et kompromis mellem de forskellige juridiske situationer i medlemsstaterne, og som også er medvirkende til at beskytte medarbejdernes rettigheder.
Min endelige bemærkning drejer sig om det 14. direktiv, som jeg også er ordfører for. Historien ligner den om det europæiske selskab. Vores mål er at anvende dette lovgivningsmæssige forslag til at tvinge Kommissionen til at udarbejde et håndgribeligt forslag, ligesom vi gjorde i tilfældet med det europæiske selskab, og vi forventer bestemt, at Kommissionen vil gøre dette for at lukke et af de sidste huller i selskabsretten og garantere etableringsfrihed for virksomheder.
Edit Herczog
ordfører. - (HU) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Vi er ved at nå til enden af en lang proces, en lang og vellykket proces, hvor vi har været i stand til at flytte små og mellemstore virksomheder fra periferien til at være i centrum. Det har været en lang proces for os at nå til det punkt, hvor dette indre marked, omend det er fælles, ikke er homogent. En lang vej, ved hvis ende vi kan se, at de 23 mio. små og mellemstore virksomheder er underlagt de samme administrative byrder og regler som de 41 000 store europæiske virksomheder, selv om førstnævnte ikke kan komme ind på markedet på tilnærmelsesvis de samme betingelser.
Det forekommer os, at Kommissionen under kommissær Verheugens ledelse er kommet et langt stykke vej i løbet af de sidste fem år, og derfor glæder vi os over den nye filosofi i EU, der skal udrydde de hindringer, som SMV'er står over for både på EU-niveau og i medlemsstaterne. En måde at øge SMV'ernes omsætning på er at gøre det muligt for flere og flere af dem at komme ind på EU's indre marked, da blot 8 % af virksomhederne opererer på dette marked i øjeblikket, og kun 15 % af deres omsætning genereres på dette marked. Deres omsætning kunne øges, hvis de i langt højere grad kunne deltage i innovative forsknings- og udviklingsprogrammer og -projekter. Det ville fremme de små virksomheders markedsaktiviteter, hvis finansieringskilder blev gjort langt mere tilgængelige, end de er på nuværende tidspunkt. Deres omsætning kunne øges, hvis vi langt om længe fik oprettet et EF-patent, hvorved billige forfalskede produkter blev forhindret i at fortrænge intellektuel ejendom fremstillet af små virksomheder.
Jeg mener helt bestemt, at den største udfordring ud fra et perspektiv om en vellykket Lissabonstrategi er at hjælpe SMV'erne med at flytte fra deres egen medlemsstat til EU's indre marked. I den aktuelle økonomiske situation skal vi dog påpege, ud over det der er blevet sagt, at der er problemer med den største finansieringskilde for små og mellemstore virksomheder. For den kilde er fortsat kredit. De finansielle institutioners øgede risikofølsomhed har dog betydet, at flere og flere virksomheder har svært ved at få kredit. Under henvisning til den usikre økonomiske situation er bankerne tilbageholdende med at give lån til disse virksomheder. Direktører i SMV'er klager over, at tusinder af virksomheder og titusinder af arbejdspladser kan være i fare. Det er grundlæggende i vores interesse at sikre, at de midler, der er beregnet til at skyde likviditet ind i systemet, når frem til virksomhederne frem for at blive i bankboksene. Et af de vigtigste skridt er, at bankerne skal begynde at stimulere økonomien og SMV'erne så hurtigt som muligt.
Den anden udfordring er at skabe europæisk solidaritet. Dette er den eneste måde, hvorpå vi kan tilbyde en mere effektiv beskyttelse end nationalstaterne af SMV'er, der har problemer på grund af krisen. I den forbindelse vil jeg gerne påpege, at SMV'ernes situation og den måde, hvorpå dette håndteres, også stiller den europæiske solidaritet på prøve. Det viser, at Europa kan påtage sig en fælles risiko, også sammen med medlemsstater uden for euroområdet. De foranstaltninger, der primært er rettet mod at stabilisere euroområdet, kan nemt give anledning - og har allerede givet anledning - til et finansielt vakuum uden for euroområdet. I den aktuelle situation må jeg derfor bede de europæiske beslutningstagere og repræsentanterne for banksektoren om ikke at tillade, at der skabes et Europa med to hastigheder, da et kollaps af en region, hvor SMV'er spiller en afgørende rolle - og udgør over 90 % af alle virksomheder - ville medføre katastrofale økonomiske konsekvenser. Derfor anmoder jeg om Kommissionens og mine kollegers støtte. Jeg vil gerne takke min medordfører, Nicole Fontaine, og de andre skyggeordførere for deres arbejde og endnu en gang lykønske kommissær Verheugen med de opnåede resultater.
Ján Figeľ
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne takke de to ordførere. Damerne først, og ikke kun i disse dage. Jeg vil starte med at takke fru Herczog for kvaliteten af hendes betænkning om en lov for små virksomheder (SBA), hvori der gives udtryk for stærk støtte til Kommissionens initiativ om at etablere en omfattende politik for små og mellemstore virksomheder. Jeg vil også gerne rose hr. Lehne, ikke blot for hans effektivitet og arbejde med at styre statutten for det europæiske private selskab gennem høringsproceduren, men også for de interessante og kreative løsninger, som præsenteres i betænkningen.
Vi befinder os nu virkelig i en kritisk fase. Vi lytter hver dag til meddelelserne om f.eks. behovet for at fremme og skabe fornyet tillid til den globale økonomi. Den finansielle og økonomiske krise har ramt de europæiske virksomheder virkelig hårdt, og jeg mener, at det nu er mere vigtigt end nogensinde at udnytte det fulde potentiale af de små og mellemstore virksomheder. Dette er den europæiske økonomis livline.
Loven for små virksomheder, som Kommissionen vedtog i juni 2008, fastlægger nogle omfattende rammer for foranstaltninger på kort, mellemlang og lang sigt for SMV-vækst og -konkurrenceevne inden for rammerne af Lissabonstrategien. Den omfatter 10 politiske principper og en række konkrete initiativer, som skal sikre, at SMV'ernes anliggender indtager en central plads i beslutningstagningen - som fru Herczog sagde, bliver SMV'erne centrum for opmærksomheden og strategierne.
Loven for små virksomheder omfatter et sæt lovgivningsinitiativer, herunder forslaget om en statut for det europæiske private selskab. Loven for små virksomheder er udarbejdet med henblik på at sikre, at princippet om "først at tænke småt" og prioriteringen af små virksomheder vedvarende og uigenkaldeligt forankres i de politiske beslutninger i hele Unionen. Det understreges også i loven for små virksomheder, at der bør ske større anerkendelse af iværksætterånd og iværksættere. Vi har mere end nogensinde brug for folk, der er klar til at tage initiativer, udarbejde projekter og tage risici. Vi mener derfor også, at ærlige iværksættere, som oplever virksomhedsfiasko, har fortjent at få en ekstra chance.
I den aktuelle økonomiske krise skal vi foretage prioriteringer og rette fokus mod at reagere hurtigt på de foranstaltninger, som har det stærkeste potentiale til at bidrage til genopretningen. I SBA-handlingsplanen og den europæiske økonomiske genopretningsplan foreslås ambitiøse foranstaltninger på tre centrale områder: for det første at frigøre forsyningen af den yderst nødvendige kredit, for det andet at reducere den administrative byrde og for det tredje at hjælpe SMV'er med at operere i udlandet.
Succesen af loven for små virksomheder afhænger af, at alle interessenter samarbejder gnidningsløst. Vi er taknemmelige for Deres støtte. Den betænkning, som Parlamentet vedtog i starten af december, var et belejligt og meget velkomment initiativ. Som De ved, vedtog stats- og regeringscheferne på topmødet senere i december enstemmigt loven for små virksomheder, under det franske formandskab.
Det er derfor vigtigt, at Parlamentet i dag giver sin fulde støtte til fru Herczogs betænkning, så der etableres et solidt og reelt grundlag for yderligere handling. Jeg vil gerne opfordre Dem til at støtte loven for små virksomheder i Deres respektive lande og valgkredse for at medvirke til at sikre, at dette ambitiøse politiske program bliver en realitet, og at det virkelig hjælper SMV'erne i deres daglige forretninger.
Lad mig nu tage fat på hr. Lehnes to betænkninger. Parlamentet har altid været stærk tilhænger af statutten for det europæiske private selskab. Deres initiativbetænkning fra 2006 og Deres hurtige behandling af Kommissionens forslag er vigtige bidrag til den nye statut for det europæiske private selskabs succes.
Statutten for det europæiske private selskab er et centralt element i loven for små virksomheder. Den er udarbejdet til SMV'er. Derfor foreslog Kommissionen, at et europæisk privat selskab skal kunne etableres på nøjagtig samme måde som ethvert nationalt selskab, uden at der kræves, at det opererer i forskellige medlemsstater eller har aktionærer fra mere end ét land - præcis ligesom derhjemme. Der er nogle, som mener, at et sådant grænseoverskridende krav er væsentligt for et europæisk virksomhedsforum. Parlamentets beslutning, som giver virksomhederne et valg mellem en lang række grænseoverskridende elementer, er fleksibel. Europæiske private selskaber kunne opfylde dette krav ved f.eks. at etablere et datterselskab i udlandet eller ved blot at registrere deres intention om at operere på tværs af grænserne.
De har også foreslået en fleksibel løsning på spørgsmålet om minimumskapitalkravet. Som De ved, krævede Kommissionens forslag en minimumskapital på blot 1 euro, og derudover er det op til aktionærerne, hvor meget kapital deres europæiske private selskab har behov for. Der er blevet sat spørgsmålstegn ved dette forslag af dem, som mener, at kapitalkrav spiller en rolle i beskyttelsen af små virksomheders kreditorer.
Der er i Europa-Parlamentets betænkning fremsat alternative løsninger til forbedring af kreditorbeskyttelsen. Det betyder, at virksomheder vil kunne vælge mellem en solvensbaseret eller en kapitalvedligeholdelsesbaseret kreditorbeskyttelsesordning.
Kommissionen er enig i de elementer i betænkningen, der har til formål at øge statuttens ensartethed og således fremme retssikkerheden af dens anvendelse. Disse omfatter krav om registrering af virksomhedens formål, en afklaring af, at forbuddet mod at tilbyde andele til offentligheden ikke udelukker tilbud til virksomhedens medarbejdere, eller en forbedring af reglerne om de pligter og det ansvar, der påhviler ledelsesorganets medlemmer. Alle disse elementer udgør et nyttigt bidrag, som letter anvendelsen af denne statut.
Jeg hilser også Deres brugbare forslag om en voldgiftsklausul, der tilskynder aktionærerne til at løse konflikter på en alternativ måde, velkommen.
Endelig vil jeg gerne nævne det emne, der er blevet drøftet mest i Parlamentet og andre steder, nemlig arbejdstagernes deltagelse i bestyrelsen af europæiske private virksomheder. Som jeg allerede har nævnt, udarbejdede Kommissionen en statut for små virksomheder. Medarbejderdeltagelse i små virksomheder findes kun i nogle få medlemsstater, og derfor virkede en løsning baseret på national lovgivning, der muliggjorde sameksistensen af forskellige modeller, som den mest passende og fornuftige tilgang.
Parlamentets ændringsforslag omfatter yderligere og komplekse bestemmelser, der ikke finder anvendelse på SMV'er, som i de fleste medlemsstater er etableret i henhold til national lovgivning. Derved bliver statutten for det europæiske private selskab sandsynligvis meget lidt attraktiv i disse medlemsstater og en meget mindre bæredygtig mulighed for SMV'erne.
Afslutningsvis vil jeg sige, at der er en række brugbare løsninger i Deres betænkning. Nogle af dem kunne meget vel bane vejen for et hurtigere kompromis mellem medlemsstaterne. Kommissionen hilser derfor vedtagelsen af denne betænkning velkommen.
Endelig, for så vidt angår grænseoverskridende flytning af selskabers vedtægtsmæssige hjemsted, har Kommissionen ved tidligere lejligheder informeret Parlamentet om sine årsager til ikke at foreslå det 14. selskabsdirektiv. Disse årsager gælder stadig. Vi er enige med ordføreren i, at selskaber skal kunne etablere sig frit inden for det indre marked og flytte deres vedtægtsmæssige hjemsteder fra ét land til et andet. Vi er dog ikke overbevist om, at den bedste løsning til at opnå dette er at foreslå ny lovgivning. EF-Domstolens retspraksis gør det helt klart muligt at flytte selskaber. Desuden danner eksisterende lovgivning - direktivet om grænseoverskridende fusioner - rammen om flytningen, herunder nødvendige sikkerhedsforanstaltninger for tredjeparter. Direktivet om grænseoverskridende fusioner gør det især muligt for et selskab at etablere et datterselskab i et andet land og derefter fusionere det eksisterende selskab med datterselskabet. Flytningsproceduren og de sikkerhedsforanstaltninger, som Retsudvalget har foreslået, er meget lig dem, der er fastlagt i direktivet.
Vores økonomiske analyser viser, at kompleksiteten af proceduren for grænseoverskridende flytninger vil kunne sammenlignes med kompleksiteten af proceduren for grænseoverskridende fusioner. Direktivet om grænseoverskridende fusioner skulle omsættes af medlemsstaterne senest i december 2007. Det er for tidligt at vurdere dets fulde anvendelse. Før der iværksættes ny lovgivning, skal Kommissionen evaluere, hvordan disse nye eksisterende rammebestemmelser fungerer i praksis. Vi er heller ikke overbevist om, at direktivet forbedrer den eksisterende situation under national lovgivning og EF-Domstolens retspraksis på dette område.
I lyset af ovennævnte og det forhold, at den indeværende valgperiode er ved at udløbe, ville det være mere passende for den næste Kommission at beslutte, hvordan den vil behandle spørgsmålet om flytning af selskabers vedtægtsmæssige hjemsted. Til den tid vil det også stå mere klart, hvordan spørgsmålet om flytning af selskabers vedtægtsmæssige hjemsted blev løst i statutten for det europæiske private selskab.
Gunnar Hökmark
Hr. formand! De små virksomheders vilkår i dag har afgørende betydning for beskæftigelsen fremover. De er afgørende for vores evne til at komme ud af denne krise og opnå en bedre og mere kvalificeret og konkurrencedygtig økonomi. Det er de små virksomheder, der fremmer innovationen, men det er også de små virksomheder, der har de største kreditproblemer i de enkelte medlemsstater og i Unionen som helhed.
Vores hensigt med statutten for det europæiske private selskab - og her vil jeg gerne takke Kommissionen for forslaget og ordføreren for hendes arbejde - er at åbne det indre marked for små virksomheder i samme omfang som for store virksomheder. Der er i denne henseende behov for nye tiltag. Som vi har drøftet i Økonomi- og Valutaudvalget, er det et spørgsmål om at forenkle reglerne betydeligt, hvilket vil åbne dørene for de små virksomheder.
Det handler om at sørge for, at små virksomheder kan deltage i offentlige indkøb på lige fod med store virksomheder gennem den måde, hvorpå de offentlige indkøb gennemføres. Det handler om at gøre det nemmere for små virksomheder at handle på tværs af grænserne, herunder vedrørende spørgsmål som f.eks. betaling af moms, og om at bekæmpe bureaukratiet, der på nuværende tidspunkt virker prohibitivt. Det handler endvidere om at give de europæiske finansielle markeder bedre vilkår for ekspansion og vækst ved at skabe et bedre kreditmarked for små virksomheder gennem arbejdet i Den Europæiske Investeringsbank og andre aktører. Endelig skal jeg bemærke, at
Småt er smukt. Små virksomheder vokser sig større og skaber nye job og større velstand.
Harald Ettl
Hr. formand! På nuværende tidspunkt medfører flytningen af en virksomheds hjemsted administrative hindringer, omkostninger og sociale følger samt manglende retssikkerhed for aktionærer, kreditorer og arbejdstagere. En offentlig høring i 2004 gjorde det klart, hvor vigtigt det var at vedtage et 14. selskabsdirektiv.
Derfor opfordrer jeg Kommissionen til at forelægge et forslag til retsakt om dette hurtigst muligt med det dobbelte formål at forenkle virksomheders mobilitet og sikre, at spørgsmålet om medbestemmelse i forbindelse med flytningen af en virksomheds hjemsted ikke overlades til Domstolen.
Et kommende 14. selskabsdirektiv må ikke blive en flugtrute bort fra systemer med en høj grad af medbestemmelse. Eksisterende rettigheder må under ingen omstændigheder omgås. Med henblik på at sikre sammenhængen i og den substantielle karakter af procedurerne for medarbejdernes medbestemmelse bør der henvises til direktivet om samarbejdsudvalg, det tiende direktiv og direktivet om information og høring af arbejdstagere. Det er afgørende, at denne information forelægges i god tid, og at der forelægges en plan for flytningen forud for en eventuel flytning af et selskabs hjemsted.
Donata Gottardi
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Forordningen om europæiske private selskaber, som vi skal vedtage, fuldender rammerne for den type virksomheder, der skal reguleres på europæisk niveau. I visse afsnit bærer den endelige tekst præg af den tekst, der blev vedtaget af Økonomi- og Valutaudvalget.
Jeg beklager, at vi ikke benyttede lejligheden til at opfordre Kommissionen til at være mere modig og træffe yderligere foranstaltninger med henblik på at indføre et specifikt beskatningssystem, et egnet regnskabssystem og ensartede regler for afvikling, insolvens, konvertering, fusion, spaltning, opløsning og ugyldighed.
For mange områder hører fortsat under national selskabsret, hvilket fører til overlapninger og øgede omkostninger. Hvis vi er enige om betydningen af at skabe et fælles europæisk system, og hvis vi ønsker at undgå opportunistiske flytninger, ville det, nu hvor rammerne er fuldendte som følge af indførelsen af det europæiske selskab og det europæiske andelsselskab, være en god idé at tage spørgsmålet op igen og gå videre med det.
Harald Ettl
Hr. formand! Kommissionens forslag om det europæiske private selskab som led i Small Business Act havde alvorlige svagheder. Der blev stort set ikke taget hensyn til kreditorers, ansattes, forbrugeres og små leverandørers interesser. For blot at nævne nogle få af bestemmelserne blev der stillet forslag om en mindstekapital på 1 euro. Endvidere var der tale om utilstrækkelige registreringsprocedurer, og der blev ikke stillet krav til grænseoverskridende aktiviteter og adskillelse af artiklerne om selskab, hjemsted og forretningssted.
Sidstnævnte ville have ført til en omgåelse af bestemmelserne om medarbejdermedbestemmelse. Alle nye europæiske direktiver om selskabsret bør bidrage til at nå målet om at harmonisere arbejdstagernes rettigheder og de europæiske standarder for medbestemmelse på grundlag af Lissabontraktaten, herunder chartret om grundlæggende rettigheder. Arbejdstagernes rettigheder er centrale i et socialt Europa.
Anja Weisgerber
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Små og mellemstore virksomheder er rygraden i vores samfund og står for 67 % af beskæftigelsen i den europæiske private sektor.
Jeg bifalder derfor i høj grad tænk småt først-princippet og agter at sikre, at det tages i betragtning i beslutningstagningen på alle politiske og administrative niveauer. Især i disse tider med finanskrisen er det vigtigt at skabe en reel, håndgribelig merværdi for de små og mellemstore virksomheder med henblik på at styrke disse virksomheder som en stabiliserende faktor i krisen.
Som ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender var jeg involveret i at formulere de idéer, der nu skal stemmes om. Adskillige af mine forslag er blevet inddraget i teksten, herunder betydningen af princippet om flexicurity. Dette begreb bør skabe fleksible arbejdsmarkeder, der også har en høj grad af beskæftigelsessikkerhed.
Min opfordring til, at arbejdsretten skal udgøre et pålideligt retsgrundlag for små og mellemstore virksomheder, er også blevet inddraget. SMV'er har ofte ikke råd til deres egne juridiske afdelinger eller HR-afdelinger og er derfor afhængige af enkle og klare bestemmelser.
Et af mine vigtigste krav - "SMV-testen" for lovgivningsinitiativer - blev også støttet af det korresponderende udvalg. Bureaukrati skal tages i opløbet. Der bør systematisk gennemføres konsekvensanalyser i forbindelse med ny lovgivning. Inden deres vedtagelse skal alle EU-bestemmelser undersøges, for så vidt angår deres indflydelse på SMV'er. Det er vigtigt for mig, at resultatet af denne SMV-test underlægges en individuel evaluering foretaget af en uafhængig instans, og denne idé er inddraget i teksten.
SMV'er står over for særlige udfordringer i forbindelse med den globale finanskrise. Derfor bifalder jeg i særlig høj grad betænkningens opfordring til, at Stoibers forslag om gruppen på højt plan af uafhængige aktører vedrørende administrative byrder gennemføres så hurtigt som muligt. Vi skal handle hurtigt, hvis vi skal udnytte dette potentiale.
Othmar Karas
ordfører for udtalelsen fra Retsudvalget. - (DE) Hr. formand! Vi ved alle, at vores evne til at bygge videre på små og mellemstore virksomheders vækst- og innovationspotentiale er afgørende for EU's velstand. SMV'er spiller også en afgørende rolle i at komme igennem krisen. Vi skal derfor lette deres byrde og støtte dem ud fra princippet om, at færre regler potentielt har meget større betydning for SMV'erne.
Som formand for Den Tværpolitiske Gruppe om Små og Mellemstore Virksomheder vil jeg dog gerne understrege, at Small Business Act blot er en hensigtserklæring fra stats- og regeringsoverhovedernes side. Hensigtserklæringer alene er ikke til gavn for SMV'er, og derfor har vi klart og tydeligt opfordret til, at national og europæisk lovgivning underkastes tænk småt først-princippet, og vi har i den forbindelse stillet fire krav.
For det første skal medlemsstaterne oplyse, hvordan og inden for hvilke frister de vil gennemføre nøgleelementerne i tænk småt først-princippet i den nationale lovgivning. For det andet skal medlemsstaterne underrette Parlamentet om de fremskridt, der er opnået, for så vidt angår gennemførelsen af tænk småt først-princippet, i deres årsrapporter om de nationale reformprogrammer som led i Lissabonprocessen. For det tredje er der behov for standardkriterier for evalueringen af fremskridtene, for så vidt angår gennemførelsen af tænk småt først-princippet. For det fjerde skal vi sikre, at tænk småt først-princippet finder anvendelse i al kommende fællesskabslovgivning. Derudover er det min holdning, at den eksisterende lovgivning som svar på aktuelle begivenheder bør undersøges, for så vidt angår dens procykliske indvirkning på SMV'er. Vi er nødt til at reagere hurtigt.
Formanden
Vi kan desværre ikke høre Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, da Anni Podimata ikke er til stede på nuværende tidspunkt.
Nicole Fontaine
for PPE-DE-Gruppen. - (FR) Hr. formand, mine damer og herrer! Først vil jeg gerne understrege betydningen af denne forhandling under ét om SMV'er, og jeg håber virkelig, at SMV'erne hører det stærke budskab, som Parlamentet sender dem.
Vores gruppe bifaldt i høj grad udkastet til Small Business Act, som Kommissionen forelagde os i juni 2008. Det er korrekt, at der siden 2000 er taget initiativer vedrørende SMV'er. Disse initiativer var velkomne, men utilstrækkelige. Hvorfor utilstrækkelige? Fordi de ifølge de berørte parter alt for ofte blot var et udtryk for gode intentioner. I dag er vi nødt til at tage yderligere skridt. Small Business Act giver os muligheden for det, da den er en del af en proaktiv global tilgang.
Jeg vil gerne understrege, at Parlamentet allerede har haft succes, da Rådet (konkurrenceevne) efter vores mundtlige forespørgsel fra december enstemmigt vedtog den handlingsplan, som kommissær Figel nævnte lige før.
Det var naturligvis et udtryk for regeringernes stærke politiske vilje, og jeg hilser i dag Edit Herczogs fremragende betænkning velkommen, da den kommer i forlængelse heraf på det helt rigtige tidspunkt. Jeg er også meget tilfreds med kvaliteten af samarbejdet og det fremragende arbejde, som vi har gjort i Udvalget om Industri, Forskning og Energi. Vi har kun stillet to ændringsforslag. Det viser, hvor godt vi har gjort vores arbejde.
I vores gruppe er vi - med de ændringsforslag, som vi har stillet, og som vores ordfører har accepteret - gået i gang med at lede efter en måde, hvorpå medlemsstaterne og EU-institutionerne i højere grad kan inddrages med henblik på at sikre, at de planlagte tiltag reelt skaber merværdi for SMV'erne.
Vi har opfordret til, at tænk småt først-princippet bliver en obligatorisk og integreret del af al kommende lovgivning. Vi har insisteret på fællesskabspatentet og naturligvis også på, at de nødvendige finansielle ressourcer gøres tilgængelige på en effektiv og hurtig måde.
Ieke van den Burg
Hr. formand! Først vil jeg gerne kommentere Kommissionens indlæg.
For det første er det beklageligt, at kommissærens kollega, Charlie McCreevy, ikke er til stede - væddeløbssæsonen må være gået i gang! Det er yderst beklageligt, da selskabsret er et meget vigtigt emne for os og kernen i hans portefølje. For det andet er jeg ikke tilfreds med Deres argumenter mod Parlamentets forslag om medarbejderes medbestemmelse, hr. kommissær! Vi tilkendegav tydeligt, at dette ikke kun gælder små virksomheder, men at statutten for det europæiske private selskab er tilgængelig for alle virksomheder. Der er ingen størrelsesmæssige begrænsninger. Vi ønsker ikke, at statutten for det europæiske private selskab giver mulighed for at misbruge og omgå eksisterende lovgivning - navnlig i nationale traditioner - hvilket er et meget vigtigt aspekt i medbestemmelsen. Vi ønsker ikke, at der er mulighed for at "shoppe rundt", og at der skabes et nyt Delaware i EU, hvor selskaber kan omgå denne type lovgivning.
For det tredje, for så vidt angår det 14. selskabsdirektiv - som vi ved, at Charlie McCreevy ikke er stor tilhænger af - gentog De de argumenter, som han fremlagde. Han bør tage til efterretning, at Parlamentet virkelig ønsker, at han forelægger et sådant forslag.
For det fjerde har vi indgivet et beslutningsforslag med det formål at anmode Kommissionen om at høre arbejdsmarkedets parter på grundlag af artikel 138. Det ville have været hensigtsmæssigt med en sådan høring, inden vi traf beslutning om en forordning vedrørende statutten for det europæiske private selskab, da spørgsmålet om konsultation behandles i EF-traktatens artikel 138, i henhold til hvilken arbejdsmarkedets parter skal konsulteres. Dette er ikke sket. Vi anmoder nu om, at det sker umiddelbart efter. Hvis jeg hører en lignende reaktion fra Kommissionen, vil jeg imidlertid genoverveje sagen alvorligt og foreslå min gruppe, at vi på ny drøfter, om vi kan støtte SPE-forslaget. De kan måske ringe til Charlie McCreevy og Vladimir Špidla i aften og finde ud af, om der kan forelægges et bedre forslag om dette i morgen inden afstemningen.
Kort sagt - fordi jeg nu er ved at have opbrugt min taletid - er PSE ikke imod muligheden for, at små og mellemstore virksomheder kan få den nye statut - vi støtter dette - men vi er imod denne form for misbrug. Vi indgik et godt kompromis med ordføreren. Det er meget moderne og tidssvarende og meget aktuelt på nuværende tidspunkt i lyset af de katastrofale forsøg fra aktionærers og finansielle markeders side på at finde en bedre ledelsesform for virksomheder, hvori de ansatte har en andel. De er virkelig nødt til at drøfte med Deres kollega og med de ansvarlige kommissærer, om der kan afgives en mere positiv erklæring over for Parlamentet.
Jean Marie Beaupuy
for ALDE-Gruppen. - (FR) Hr. formand, hr. kommissær! Jeg vil selvfølgelig også gerne lykønske Edit Herczog for den glimrende betænkning med 90 punkter om Small Business Act.
Parlamentets arbejde vil imidlertid kun have reel betydning, hvis det gennemføres hurtigt og effektivt i hver enkelt medlemsstat, hr. kommissær!
De sagde i Deres indledende bemærkninger, at De på basis af denne betænkning ville udvikle en global strategi, men at De ville være opmærksom på, at vi befinder os i en finansiel krise, en økonomisk krise og en klimakrise, der kræver hurtige svar fra vores side.
Jeg vil komme med to eksempler. Første eksempel: Jeg opfordrer til, at virksomheder betales inden for 30 dage. Dette fremgår af punkt 87 om Samhørighedsfonden. Jeg opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger med henblik på at sikre, at alle offentlige kontrakter afregnes over for virksomhederne inden for 30 dage.
I lyset af at 20 % af alle konkursbegæringer skyldes forsinkelser i offentlige myndigheders betalinger, kan vi se, i hvor høj grad dette tiltag fra regeringernes og Kommissionens side ville nedbringe arbejdsløsheden, der stiger dagligt.
Andet eksempel: bureaukrati. I punkt 72 opfordrer vi til at nedbringe de administrative byrder med mindst 25 %. Som direktør for en virksomhed har jeg ventet på en sådan konkret foranstaltning i årevis. Direktører er der ikke for at udfylde formularer hele dagen. De er der for at stille produkter og tjenesteydelser til rådighed for vores medborgere.
Hvis De tager disse forslag til efterretning - ikke blot i forbindelse med den globale strategi, som De ønsker at udvikle, men også for så vidt angår regeringernes og Kommissionens praktiske svar - vil der som led i den nuværende genopretningsplan være bestemmelser, der sikrer vores medborgere omgående løsninger.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
Hr. formand! Jeg vil gerne gøre opmærksom på fire aspekter. For det første håber jeg, at Klaus-Heiner Lehnes betænkning i høj grad vil tilskynde Kommissionen til at træffe egnede retlige foranstaltninger, der i overensstemmelse med den traktatfæstede etableringsfrihed giver virksomheder mulighed for at flytte deres hjemsteder inden for EU uden overdrevne administrative byrder.
For det andet bør denne type flytninger omvendt bidrage til at beskytte aktionærers, kreditorers og især ansattes eksisterende rettigheder. Jeg håber også, at ordførerens forslag, herunder udarbejdelse af et forslag om flytning og især en rapport, hvori de retlige og økonomiske aspekter af flytningen begrundes og forklares, og hvori der redegøres for følgerne af flytningen over for aktionærer og medarbejdere, ikke viser sig at blive en yderligere hindring for virksomheders flytning.
For det fjerde lader det til, at konkurrence, for så vidt angår beskatning og løn, var en særlig motiverende faktor bag forslaget, da den blev opfattet som havende positive virkninger på hastigheden af den økonomiske vækst i de enkelte medlemsstater og derfor i hele EU.
Francis Wurtz
for GUE/NGL-Gruppen. - (FR) Hr. formand, hr. kommissær! Udkastet til en statut for det europæiske private selskab forelægges af Kommissionen som en del af Small Business Act.
Inden for disse rammer og efter amerikansk model var det fra begyndelsen et spørgsmål om at afsætte en nærmere bestemt del af de offentlige kontrakter til små virksomheder. Sådanne gode intentioner kan kun bifaldes.
Det er desværre en helt anderledes situation, nu hvor forslaget er stillet ledsaget af det europæiske private selskab. For det første er der målvirksomhedernes størrelse. I stedet for små virksomheder har det mere vage begreb "små og mellemstore virksomheder" sneget sig ind. Dette har i sidste ende - og her læser jeg op fra begrundelsen til det forslag til forordning, som Kommissionen har vedtaget - ført til en statut, der samtidig kan "være til fordel for større virksomheder og grupper". Dette ændrer hele politikkens filosofi. Hvad vil der nu ske med disse pseudo-SMV'er? Reelt vil de blive datterselskaber af multinationale selskaber, der, som vi ved, længe har efterspurgt en enkelt, mindre bindende statut end den, der på nuværende tidspunkt finder anvendelse på de virksomheder, som de kontrollerer i de forskellige europæiske lande.
Lad os se på de fordele, som virksomheder kan drage af statutten for det europæiske private selskab. Det er ikke længere et spørgsmål om at sikre lettere adgang til offentlige kontrakter. Derimod - og her henviser jeg igen til Kommissionens begrundelse - er formålet "at forbedre rammebetingelserne for virksomhederne i det indre marked". I denne forbindelse kan alle europæiske private virksomheder have deres hjemsted i ét land og deres reelle aktiviteter i et andet. De kan også flytte deres hjemsted til en hvilken som helst medlemsstat efter eget valg.
Hvordan kan vi undgå at opfatte disse bestemmelser som andet end en mulighed for, at de pågældende virksomheder kan etablere postkasseselskaber uden forpligtelser på meget lempelige vilkår for virksomhederne? Anfører Kommissionen endda ikke, at "den lov, som skal anvendes, er loven i den medlemsstat, hvor SPE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted, som gælder for aktieselskaber"?
Som Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation så rigtigt bemærker, er der stor fare for, at virksomheder vil bruge statutten for det europæiske private selskab til at omgå den mest beskyttende lovgivning for arbejdstagere.
Vi forstår nu, hvorfor Kommissionen ikke hørte fagforeningerne, inden den vedtog sit forslag, og stillede sig tilfreds med en rent formel onlinehøring.
Sammenfattende lader det ved læsning af forslaget til forordning til, at "små virksomheder" først og fremmest tjener som et politisk udstillingsvindue, der skal gøre det acceptabelt at genindføre det berygtede oprindelseslandsprincip. Det er blot et forklædt Bolkestein-direktiv.
Derfor foreslår min gruppe, at Parlamentet sender et klart signal til Kommissionen og Rådet ved at forkaste dette forslag om en statut for det europæiske private selskab.
Roberto Fiore
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg mener, at vi skal løse denne krise for de små og mellemstore virksomheder på en ægte europæisk måde. Vi er vidne til en sygdom, der rammer små og mellemstore virksomheder på hele kontinentet, og som skyldes manglende adgang til kredit. Problemet er, at bankerne ikke låner penge til virksomheder, og det er en kendsgerning, at visse regeringers forsøg på at finansiere bankerne, så de kan finansiere de små virksomheder, har været en fiasko, fordi ingen ved, hvor stor en gæld bankerne reelt kæmper med på nuværende tidspunkt.
Jeg foreslår derfor, at de nationale stater ved at nationalisere deres nationale banker får trykt penge eller vouchere, der svarer til penge, til finansiering af små virksomheder. Der blev for nylig gjort et forsøg herpå i Taiwan, der udstedte vouchere, der i alle henseender svarede til penge, og gav dem - i form af personlige vouchere - til taiwanske borgere. Dette betød, at der reelt blev udstedt 3 mia. USD eller EUR i Taiwan.
Vi er nødt til at gøre det samme. Vi skal give kredit til små virksomheder ved at udstede penge, som var vi i praksis stater, der ikke længere var i gæld, men derimod stater med overskud.
Georgios Papastamkos
(EL) Hr. formand! Jeg vil koncentrere mig om det første emne til forhandling, nemlig statutten for det europæiske private selskab. Som De ved, foretager kun 8 % af de europæiske små og mellemstore virksomheder grænseoverskridende transaktioner på et tidspunkt, hvor små og mellemstore virksomheder udgør omkring 99 % af virksomhederne i EU.
Dette viser manglerne i den politik til fremme af samhandelen inden for Fællesskabet, der er blevet ført hidtil. Det viser også behovet for at træffe målrettede foranstaltninger med henblik på at etablere fælles og mere gunstige lovgivningsmæssige rammer på europæisk niveau.
Den globale økonomiske krise har nu ramt realøkonomien, nemlig de millioner af små og mellemstore virksomheder i hele Europa. Under de nuværende omstændigheder skal vores hovedmålgruppe være små, effektive virksomheder.
Kommissionens forslag til Rådets forordning er et skridt i den rigtige retning, hvilket efter min mening er så vidt muligt at nedbringe den administrative byrde for europæiske små og mellemstore virksomheder, som skal leve op til forskellige lokale administrative krav for at etablere en virksomhed.
Europæiske private selskabers fleksibilitet og ensartethed, kravet om et grænseoverskridende element, forenklingen af kontrollen af lovligheden af stiftelsesoverenskomsten og vedtægterne og princippet om en startkapital på 1 euro er hovedpunkterne i en strategi, der meget vel kan sætte fornyet skub i udviklingen af iværksætterånden i Fællesskabet.
Til sidst vil jeg gerne lykønske ordføreren, Klaus-Heiner Lehne, for hans indsats for en vellykket indgåelse af et kompromis mellem de forskellige holdninger, der blev formuleret af hans kolleger i Retsudvalget og i de forskellige politiske grupper.
Manuel Medina Ortega
(ES) Hr. formand! Jeg mener, at forhandlingen her til aften vil kunne afklare visse punkter. For det første betyder den kendsgerning, at forhandlingen om europæiske private selskaber finder sted på samme tid som forhandlingen om små europæiske virksomheder, ikke, at et europæisk privat selskab nødvendigvis er en lille europæisk virksomhed.
Som Ieke van den Burg sagde - og jeg mener, at Francis Wurtz også understregede dette i sin kritik af forslaget - er statutten for det europæiske private selskab, som anført i Kommissionens forslag og godkendt af Retsudvalget, et redskab til etablering af virksomheder, som kan være store, og som har visse karakteristika såsom begrænsning af partnernes hæftelse og forbud mod handel på offentlige markeder. Både statutten for det europæiske private selskab og nationale statutter for private selskaber kan imidlertid finde anvendelse på både små og store virksomheder.
Som Ieke van den Burg sagde, er det præcis på grund af det europæiske private selskabs fleksibilitet, at vi skal udvise ekstrem forsigtighed. Dette har været Retsudvalgets opgave. De forholdsvis mange ændringsforslag, der blev vedtaget af Retsudvalget, skal netop forhindre, at det europæiske private selskab, som Ieke van den Burg nævnte, danner grundlag for, at der opstår et europæisk Delaware. Dette er især relevant for et af de to spørgsmål, der bekymrer Francis Wurtz, nemlig medarbejdermedbestemmelse i virksomheder.
Jeg mener, at den ordlyd, der blev vedtaget i Retsudvalget, tydeligt fremhæver disse begrænsninger. Det er ikke et spørgsmål, som Francis Wurtz sagde, om at anvende oprindelseslandsprincippet, men nærmere i overensstemmelse med de bestemmelser, vi har vedtaget i Retsudvalget - og jeg vil anbefale Francis Wurtz at læse de ændringsforslag, som vi har vedtaget - om, at der er en række restriktioner, der forhindrer oprindelseslandsprincippet i at finde anvendelse på de virksomheder, hvori der er en højere grad af medarbejdermedbestemmelse end normalt. De er fuldt ud indbefattet i de ændringsforslag, som vi har vedtaget, og jeg mener, at det med disse ændringer er helt berettiget at vedtage teksten, selv ud fra Francis Wurtz' synspunkt.
Med andre ord handler det om en type europæisk selskab, der findes i alle medlemsstaterne, og som bør harmoniseres inden for EU. Vi må dog ikke i den forbindelse tillade disse virksomheder at blive virtuelle enheder. De skal etableres i en national sammenhæng og overholde national lovgivning, især inden for så følsomt et område som medarbejdermedbestemmelse.
Det er min overbevisning, at den tekst, der er vedtaget af Retsudvalget, er et afgørende bidrag, og at det ville være en fejl fra Kommissionens side ikke at tage ændringsforslagene i betragtning.
Jeg mener, at Retsudvalgets ændringsforslag netop har til formål at rette op på manglerne i Kommissionens tekst, og at Parlamentet kan vedtage den med god samvittighed, ikke blot på grund af det fremskridt, som den udgør for små virksomheder, men også med henblik på forvaltningen af denne type virksomhed, der eksisterer i henhold til lovgivningen, og som vil være genstand for grundig kontrol fra arbejdstagernes side i et system med medbestemmelse.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Fru formand, hr. kommissær! Små og mellemstore virksomheder har aldrig været så vigtige, som de er i dag. SMV'er er særlig vigtige i en situation med en økonomisk og finansiel krise, der er forårsaget af de store snarere end de små virksomheder. SMV'er er vigtige, fordi de også snart vil lide under krisen, men alligevel er ansvarlige for så stor en del af vores økonomiske resultater.
I det land, jeg kender bedst, tegner SMV'er sig for 20 % af alle patenter, 40 % af alle bruttoinvesteringer, 49 % af den samlede omsætning, 70 % af alle arbejdstagere og 80 % af alle praktikanter. Det, vi har brug for nu, er en ny tankegang. Vi er nødt til at nulstille. Vi skal fremme iværksætterånden - det er det, som Small Business Act står for.
Jeg vil gerne lykønske Edit Herczog med betænkningen. Det er vigtigt, at vi nu beskriver og opfatter SMV'er som et tværsnit, at vi genovervejer støtteforanstaltninger, at vi giver forrang for små virksomheder i forbindelse med offentlige udbud (tænk småt først), og at vi forhindrer offentlige myndigheder i at gribe ind i konkurrencen. Derfor vil jeg gerne lykønske ordføreren, idet det, der er behov for nu, er skattelettelser i arbejdskraftintensive sektorer.
Eoin Ryan
(EN) Fru formand! Jeg bifalder også denne betænkning. Omkring 80 % af alle nye job i EU skabes af SMV'er, og i min egen valgkreds i Dublin er omkring 400 000 ansat i omkring 100 000 virksomheder i SMV-sektoren.
Vi må gøre alt, hvad vi kan på nuværende tidspunkt, for at støtte disse virksomheder i disse vanskelige tider. Jeg er glad for, at EIB har en fond på 31 mia. EUR til små og mellemstore virksomheder, og jeg mener, at der bør gøres en større indsats på dette område.
Kommissionens indsats for at begrænse de administrative byrder og bureaukratiet må støttes. Det betyder en besparelse for EU på omkring 2,3 mio. EUR. Jeg havde et møde med kommissær Verheugen for nylig, hvor vi med irske erhvervsdrivende drøftede de problemer, som de står over for. En idé, man kan kigge nærmere på, er idéen om et stop for nye administrative byrder, der pålægges af EU, da de hæmmer erhvervslivet. I disse vanskelige tider må vi gøre vores bedste for at sikre, at virksomhederne overlever, indtil konjunkturerne forhåbentlig vender.
Dette kan dog ikke ske fra europæisk side alene. De nationale regeringer og lokale myndigheder, der spiller en enorm rolle, skal også gøre deres bedste. Hvis vi ønsker, at vores små virksomheder og beskæftigelsen stabiliseres i EU og i de enkelte medlemsstater, må vi gøre vores bedste for at redde dem.
Udfordringen nu handler om beskæftigelse, og vi må anstrenge os for at opretholde den nuværende beskæftigelse og forhåbentlig i de kommende år skabe nye job. Det er afgørende for os alle.
Georgios Toussas
(EL) Fru formand! Det europæiske private selskab er et forsøg på at svække arbejdstagernes sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder yderligere på linje med Bolkestein-direktivet. Det påstås, at det europæiske private selskab vil være til gavn for små og mellemstore virksomheder, men reelt styrker det monopolerne.
Der oprettes en type selskab uden kapital (en enkelt euro er nok), som vil kunne etablere fiktive hjemsteder og flyttes til et hvilket som helst sted. De medlemsstater, der har det laveste beskyttelsesniveau for løn og sociale rettigheder, vil blive anvendt for at omgå og reducere arbejdstagernes rettigheder til det lavest mulige niveau.
Forordningen, der finder umiddelbar anvendelse i medlemsstaterne, ligger i naturlig forlængelse af Bolkestein-direktivet og de arbejdstagerfjendtlige domme, som Domstolen afsagde i Viking-, Laval- og Ruffert-sagerne. Den er en konsekvens og et resultat af Maastrichttraktaten og anvendelsen af de fire friheder. Det europæiske private selskab udstiller de politiske aktører, der stemte for Maastricht, og som forsøgte at snyde arbejdstagerne, da de stemte for Bolkestein-direktivet, ved at lyve og sige, at det ikke ville påvirke arbejdstagernes rettigheder.
Dette er årsagen til, at vi stemmer imod forordningen. Alle dem, der støtter denne antigræsrodspolitik, beder om problemer.
Jim Allister
(EN) Fru formand! Den kendsgerning, at små og mellemstore virksomheder tegner sig for 70 % af beskæftigelsen i det private erhvervsliv viser i høj grad deres styrke som iværksættere, da undertrykkende EU-lovgivning gør deres liv unødvendigt vanskeligt.
Jeg gentager derfor min opfordring fra tidligere om, at små og mellemstore virksomheder skal fritages fra regulering under den nuværende økonomiske krise. Udgifterne til EU-lovgivning i Det Forenede Kongerige er blevet skønnet til 107 mia. britiske pund i de seneste 10 år. Det er de 107 mia. britiske pund, der skulle være gået til innovation, en intensiveret eksportindsats og vækst. En stor del heraf er imidlertid blevet brugt på blot at sikre overensstemmelse med lovgivningen. En forenkling af fremgangsmåderne ved tilbudsgivning, en reduktion af patentudgifterne, en lempelse af reglerne om statsstøtte og reelle tiltag mod illoyal konkurrence fra Fjernøsten er afgørende elementer, hvis SMV'erne skal blomstre.
I dag har vi mere end nogensinde brug for familiedrevne SMV'er - små virksomheder - da de har den type engagement og viljestyrke, der skal til for at få os gennem krisen. De har dog brug for vores hjælp, og den skal komme i form af en lempelse af den EU-lovgivning, der tynger dem.
Kurt Lechner
(DE) Fru formand, mine damer og herrer! Mange medlemmer har rejst spørgsmålet om medbestemmelse. Jeg ønsker ikke at komme yderligere ind på dette nu, men jeg vil gerne i den forbindelse understrege, at medlemsstaternes selskabsret også har til formål at forsvare den offentlige ordens interesser såsom kreditorbeskyttelse, retssikkerhed og forbrugerbeskyttelse - formål, der opfyldes i medlemsstaterne gennem forebyggende lovgivning, f.eks. i form af bestemmelser om formularer og registre. Der er betydelige forskelle medlemsstaterne imellem i denne henseende.
I Retsudvalgets beslutninger tages der hensyn til dette på en lang række punkter - hvilket er yderst tilfredsstillende - ved at holde medlemsstaternes muligheder åbne. I sidste ende modvirkes disse elementer dog, eller de kan modvirkes, medmindre vi gør noget ved den kendsgerning, at hjemstedet og det reelle hovedsæde - dvs. virksomhedens reelle forretningssted - kan være forskellige, da dette i sidste ende gør beskyttelsesforanstaltningerne meningsløse. Virksomheden kan reelt have hjemsted, hvor den ønsker det, og således undgå kravene i det land, hvor den reelt driver forretning. Efter min mening mister medlemsstaterne de facto - om end ikke de jure - en stor del af deres suverænitet over deres selskabsret og dens lovgivningsfunktioner, da disse kan gøres ugyldige.
Jeg vil gerne tilføje, at dette også vil - eller kan - true det europæiske private selskabs rygte, i hvert fald i de medlemsstater, der har indført strengere lovgivning. Man kunne foreslå, at vi venter og ser, hvad der sker, og efterfølgende foretager de nødvendige justeringer, og jeg ville være enig heri, hvis denne udvikling ikke blev styrket af procedurer og konsensus. Det er min største bekymring. Det er der ingen grund til. Domstolens retspraksis lukker blot hullerne, da vi ikke har et direktiv om flytning af selskabers hjemsted. I den nuværende form ville det europæiske private selskab i bund og grund blot styrke denne opsplitning og forankre den i fællesskabsretten én gang for alle. Derfor vil jeg opfordre Rådet til at tage dette spørgsmål op til fornyet og grundig overvejelse.
Juan Fraile Cantón
(ES) Fru formand! Små og mellemstore virksomheder er rygraden i EU's økonomi. Deres dynamik og vækstpotentiale har givet dem en vigtig rolle i EU's politikker.
Vi lykønsker Edit Herczog, da hendes betænkning tilskynder til SMV'ers vækst på grundlag af et princip, der på ingen måde er trivielt, nemlig at vi i EU's politiske og økonomiske tiltag skal tænke småt først.
Small Business Act indeholder lovgivningsmæssige forslag og politiske aftaler, der vil sikre administrative, lovgivningsmæssige og finansielle vilkår, der skaber mulighed for at udvikle disse enheder i den europæiske økonomi. Den nuværende krise og det finansielle systems manglende stabilitet begrænser SMV'ernes adgang til kredit, hvilket hæmmer deres almindelige økonomiske aktivitet. Vi har mere end nogensinde brug for et koordineret svar på europæisk niveau, og medlemsstaternes initiativer bør struktureres ud fra og rettes ind efter bestemmelserne i det dokument, som vi drøfter i dag.
Til sidst skal det bemærkes, at det navnlig er vigtigt at tildele 30 000 mio. EUR i perioden 2009-2011 til fremme af lån til SMV'er. Dette initiativ er et supplement til rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og Jeremieinitiativet og vil øge de midler, som SMV'er vil kunne opnå.
Vi er helt overbeviste om, at europæisk koordinering og en europæisk indsats er afgørende for at gøre fremskridt på vejen mod økonomisk genopretning så hurtigt som muligt.
Patrizia Toia
(IT) Fru formand, mine damer og herrer! Small Business Act blev udformet i et andet klima end det nuværende på et tidspunkt med vækst og udvikling. Vi skal i dag vedtage teksten i Parlamentet i en helt anden situation, hvor SMV'erne står over for alvorlige problemer i lyset af krisen i fremstillingsindustrien og finanskrisen.
I forbindelse med vedtagelsen af retsakten i Parlamentet mener jeg, at hovedbudskabet til SMV'erne bør være, at Parlamentet og de europæiske institutioner står bag dem og ønsker at styrke den vilje og modstandsdygtighed, som små og mellemstore virksomheder i Europa udviser i krisen. Vi ønsker at fremme disse elementer ved at give udtryk for prioriteringen af denne støtte og for praktiske aspekter. Det skal ske ved at opfordre til større fleksibilitet i lovgivningen og til, at der stilles redskaber til rådighed, der vil skabe et klima, der er mindre fjendtligt mod disse virksomheder.
Derudover mener jeg, at vi bør vise, at vi hjælper SMV'er med det, der på nuværende tidspunkt er den mest kritiske faktor, nemlig adgang til og tilgængelighed af kredit. De midler, som EIB stiller til rådighed, er ikke tilstrækkelige. Det er afgørende, at vi giver udtryk for - og det er det, vi vil sige i morgen - at vi vil gøre mere for at yde kredit til små og mellemstore virksomheder.
Ewa Tomaszewska
(PL) Fru formand! Finanskrisen og den deraf følgende økonomiske krise får arbejdsgiverne til at forsøge at ændre deres virksomheders juridiske status med henblik på at nedbringe udgifterne, herunder de udgifter, der er forbundet med arbejdstagernes rettigheder og sociale forpligtelser. Dette er årsagen til, at de søger at registrere deres virksomheders hjemsted i lande, hvor lovgivningen og de økonomiske vilkår giver mulighed for at nedbringe omkostningerne, fordi de juridiske krav såsom mindsteløn eller pensionsbidrag er mere lempelige. Det understreges i betænkningen, at flytning af virksomheders hjemsted på tværs af grænserne ikke bør give virksomheder mulighed for at omgå retlige, sociale og skattemæssige bestemmelser. Arbejdstagernes rettigheder må ikke krænkes. Vi må ikke slække på de sociale standarder. Der bør findes en anden metode til at støtte de små og mellemstore virksomheder såsom adgang til lån.
Vladimír Remek
(CS) Fru formand, mine damer og herrer! Edit Herczogs betænkning omhandler små og mellemstore virksomheder, der tegner sig for ca. 70 % af beskæftigelsen og 70 % af EU's momsindtægter. Jeg vil derfor gerne give udtryk for min store påskønnelse af - og støtte til - ordførerens initiativ. I den nuværende krise er SMV'erne tydeligvis i højrisikogruppen. Vi skal derfor sikre bedre social bevidsthed om SMV'erne. De står konstant over for en række forhindringer. Det er meget sværere for dem at få adgang til lån, end det er for store selskaber. Den administrative og bureaukratiske byrde vejer også tungere for SMV'er. Det er altid meget sværere for SMV'er at vinde offentlige kontrakter i Europa, end det er i USA og mange asiatiske lande. Vi har konstateret, at de er afgørende for den europæiske økonomis sundhed. Lad os derfor give dem, hvad de har behov for, nemlig muligheder i denne tid, hvor krisen breder sig som følge af den dominoeffekt, der er sat i gang af de finansielle giganter og de multinationale selskaber.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Fru formand! Vedtagelsen af statutten for det europæiske private selskab vil gøre det muligt at oprette sådanne selskaber, som vil kunne drives i alle medlemsstater på samme vilkår. Formålet er frem for alt at fjerne den nuværende byrdefulde lovgivning for små og mellemstore virksomheder, der opererer på internationalt niveau. For at kunne drive forretning er SMV'erne reelt tvunget til at stifte et selskab i mållandet. Denne proces giver naturligvis - i lyset af at der er 27 forskellige retssystemer i EU - anledning til enorme udgifter. Når der er tale om et europæisk privat selskab, vil ejerne kunne registrere deres virksomhed i samme form, uanset om de opererer i deres hjemland eller i en hvilken som helst anden medlemsstat. Den tid og de penge, der spares på juridisk rådgivning, forvaltning og administrative procedurer, vil utvivlsomt gøre processen mere enkel og hensigtsmæssig for iværksættere, der ønsker at investere.
En af skeptikernes væsentligste bekymringer går på manglen på krav om, at selskabet ejer en tilstrækkelig del af aktiekapitalen til at beskytte kreditorerne. Intet er længere fra sandheden. Selskaber med begrænset ansvar er beviset på, at en virksomhed kan have succes uden at have behov for aktiekapital - disse selskaber er den mest populære type virksomhed i verden. I dag har aktiekapitalen mistet sin vigtigste funktion, nemlig at beskytte kreditorerne. I forbindelse med et europæisk privat selskab ydes denne beskyttelse via andre mekanismer, som hovedsagelig er baseret på øget gennemsigtighed i selskabets operationer og tættere samarbejde med kreditorer. I dag lægger kommercielle partnere selv ikke så stor vægt på aktiekapital som på cashflow, som siger meget mere om en virksomheds solvens end kapitalen alene.
Der er dog stadig spørgsmålet om arbejdstagernes rettigheder - det er især i denne sammenhæng, at fagforeningerne er bekymrede over risikoen for, at der vil blive slækket på allerede opnåede standarder. Jeg mener dog, at der er tale om falsk alarm. Den foreslåede statut indeholder en entydig bestemmelse, ifølge hvilken medarbejdermedbestemmelse er omfattet af nationale retlige bestemmelser. Det europæiske private selskabs popularitet kan være truet, hvis grænsen for medarbejdermedbestemmelse sættes for lavt. Jeg mener, at minimumsniveauet på 500 medarbejdere bør opretholdes, således at små virksomheder ikke bebyrdes med yderligere omkostninger.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Fru formand! Der bør rettes større opmærksomhed mod SMV'er i EU, da de udgør 99 % af alle virksomheder og tegner sig for 70 % af arbejdsstyrken og næsten 60 % af den europæiske værditilvækst for virksomheder og spiller en afgørende rolle for den europæiske mangfoldighed, innovation og samhørighed.
Det er afgørende, at vi giver dem integrerede rammer, der fremmer iværksættelse, accepterer tænk småt først-princippet i forbindelse med udarbejdelsen af politikker og stimulerer deres enorme potentiale. Administrative instanser bør rette sig ind efter deres behov og familiebaserede tilgang med henblik på at lette deres tilværelse, flytning heraf - især i forbindelse med sygdom, pension eller konkurs - og afvikling heraf.
De 23 mio. europæiske SMV'er kan ikke underlægges samme krav som de 41 000 store selskaber. Det er afgørende at sikre et enklere lovgivningsklima uden uforholdsmæssigt store bureaukratiske byrder. Skridt i denne retning omfatter statutten for det europæiske private selskab, tiltag til oprettelse af virksomheder på 48 timer, reduktion af de administrative udgifter med 25 % inden 2012, oprettelse af en "one-stop-shop" vedrørende moms og reduktion af momssatserne for arbejdskraftintensive og lokalt leverede tjenesteydelser og et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag.
SMV'er bør øge deres deltagelse i det indre marked og i offentlige indkøb. På nuværende tidspunkt har kun 8 % af SMV'erne grænseoverskridende aktiviteter, og deres deltagelse i offentlige udbud er på 42 %. Metoder til fremme af mere afbalancerede konkurrencevilkår ville være at lette undtagelser i forbindelse med nye statsstøttekategorier, fremme samarbejde, ændre direktivet om forsinket betaling med henblik på at sikre betaling inden for 30 dage og fjerne hindringer for offentlige indkøb.
I disse krisetider er det afgørende med europæiske tiltag til beskyttelse af SMV'ers adgang til finansiering til rimelige priser. Det er også afgørende at træffe foranstaltninger til konstant at øge formidlingen af viden og hjælpetjenesternes effektivitet.
Olle Schmidt
(SV) Fru formand! Vi ved, at små virksomheder udgør rygraden i vores økonomi. Især i denne tid er det nødvendigt, at EU og medlemsstaterne gør tingene enklere for de små virksomheder, både for dem, der allerede eksisterer, og for kommende virksomheder, ved at reducere antallet af regler, reducere bureaukratiet og sænke omkostningerne. Små og mellemstore virksomheder har en helt anden kapacitet end traditionelle store virksomheder, når det drejer sig om at tilpasse sig nye omstændigheder og anvende nye opdagelser og teknologi.
Ud over at gøre det nemmere for små virksomheder at deltage i offentlige udbud ved at give bedre adgang til det indre marked, ved at gøre det lettere at indhente kapital og ved at gøre bestemmelserne om statsstøtte ikkediskriminatoriske bør der også ske en holdningsændring i beslutningstagningen samt i skoler, universiteter og på arbejdspladsen. Forskning viser, at der er en stærk sammenhæng mellem iværksættelse og vækst. Det kommende svenske formandskab vil især træffe målrettede foranstaltninger til fremme af kvinders iværksættelsestiltag, hvilket er en vigtig europæisk strategi for fremtiden.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Fru formand! Under denne forhandling skal vi være bevidste om, at der i sidste ende ikke er tale om en lovgivningsmæssig standard - og som sådan en fællesskabsbestemmelse, der finder anvendelse i de forskellige medlemsstater - men nærmere en række retningslinjer, der skal sikre, at alle EU-medlemsstaterne anvender en fælles tilgang til små og mellemstore virksomheder.
Der er mange aspekter i dette spørgsmål, men jeg vil nævne tre, som jeg opfatter som særligt vigtige.
For det første er det nødvendigt at fjerne mange af de juridiske barrierer, mange af forhindringerne og en stor del af det bureaukrati, der - i visse lande i enormt omfang - hindrer oprettelsen af små virksomheder og udviklingen af disse virksomheder, når de er oprettet. Alt dette kræver finansielle og menneskelige ressourcer til at tackle den voldsomme mængde overdreven lovgivning, og disse ressourcer kan ikke anvendes til andre formål.
For det andet er der spørgsmålet om teknologisk innovation og anvendt forskning. Til dette formål skal vi også øge vores indsats for at sikre, at SMV'er har adgang til fællesskabsprogrammer, der også i mange tilfælde tynges af for meget bureaukrati.
Endelig mener jeg, at forholdet mellem SMV'er og uddannelsessektoren er afgørende. Hvis SMV'erne, de små virksomheder, ikke bliver det naturlige forum for videreuddannelse på forskellige uddannelsesniveauer, vil vi, eller nærmere SMV'erne, ikke længere have en række ekstraordinære ressourcer - og hermed mener jeg personer, der uddannes.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Fru formand! Dette forslag til retsakt svarer i vid udstrækning til Europa-Parlamentets beslutning med henstillinger til Kommissionen om statutten for det europæiske private selskab, der blev vedtaget for to år siden. Formålet med forslaget er at skabe en standardiseret type virksomhed i henhold til fællesskabslovgivningen, som vil være attraktiv for små og mellemstore virksomheder, som vil være baseret på forenklede vilkår, og som vil holde den bureaukratiske byrde på et minimum.
Den mindstekapital på 10 000 EUR, som Kommissionen foreslog, kan være til gavn for virksomhedens image ved at sikre et vist troværdighedsniveau. På den anden side er dette beløb sværere at få adgang til i nogle medlemsstater end i andre. Aktiekapitalen bør ikke være en alvorlig barriere for at starte en virksomhed, og jeg støtter derfor kompromisændringsforslaget fra Retsudvalget, der sætter mindstekapitalen for et europæisk privat selskab til 1 euro, men som er ledsaget af et krav om, at selskabets ledelsesorgan skal undertegne en solvenserklæring.
For så vidt angår spørgsmålet om medarbejdermedbestemmelse i virksomheder, bør der træffes bestemmelser herom i lovgivningen i det land, hvor selskabet har sit hjemsted. Der bør imidlertid indrømmes en mindre fritagelse fra denne regel, såfremt et vist antal medarbejderes ret til medbestemmelse, som måtte finde anvendelse i den medlemsstat, hvor de reelt arbejder, begrænses af den gældende lovgivning i det land, hvor det europæiske selskab har hjemsted. I dette tilfælde ville virksomhedens ledelse være forpligtet til at etablere en ensartet medbestemmelsesordning som en del af en aftale, der forhandles på plads med medarbejderrepræsentanter.
Endelig vil jeg gerne tilføje, at denne nye type virksomhed ikke erstatter andre typer virksomheder, der allerede findes i de forskellige lande, men tilbyder et alternativ hertil, og kun når specifikke betingelser for etableringen af en sådan virksomhed er opfyldt.
Giles Chichester
(EN) Fru formand! Som leder af en lille virksomhed med omkring 25 års erfaring i "den virkelige verden" støtter jeg hovedtrækkene i Small Business Act og Edit Herczogs betænkning fra mit udvalg.
Jeg bifalder især forslaget om et direktiv om reducerede momssatser for arbejdskraftintensive og lokalt leverede tjenesteydelser, især på nuværende tidspunkt.
Jeg bifalder også de ændringsforslag, hvori der opfordres til inddragelse af resultaterne fra ekspertgruppen på højt niveau om en reduktion af den administrative byrde. Hvis der er noget, de små virksomheder har brug for, er det en reduktion af den administrative byrde.
Jeg bifalder også det ændringsforslag, hvori det understreges, at der snarest muligt skal indgås en aftale om et fællesskabspatent, der er tilpasset SMV'ernes behov. Men "snarest muligt" og "fællesskabspatent" er ikke ord og begreber, der hænger sammen.
Jeg bifalder også opfordringen til at forbedre adgangen til finansiering, da adgang til finansiering er afgørende for de små virksomheders overlevelse - og vækst - i det nuværende økonomiske klima.
Jeg har dog to forbehold. Det første angår forslaget om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag. Jeg er bange for, at dette vil mindske SMV'ernes og medlemsstaternes fleksibilitet. For det andet er jeg i tvivl om fordelene og ulemperne ved at ændre direktivet om forsinket betaling. Jeg har personligt altid været i tvivl om fordelene ved dette tiltag vedrørende små virksomheder, da jeg føler, at de er bedre tjent med at forvalte deres egen kredit, frem for at lade dette være op til lovgivningen.
Joel Hasse Ferreira
(PT) Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! I denne betænkning understreger vi SMV'ernes betydning, herunder familievirksomheder og kooperativer. Jeg vil gerne lykønske min kollega, Edit Herczog, da hendes betænkning er afgørende i denne henseende. Der er udarbejdet andre dokumenter og tekster på dette område, og det er vigtigt, at de stemmer overens. Jeg kan f.eks. nævne det europæiske Eurostars-program og betænkningen om prækommercielle indkøb.
Denne betænkning fremhæver også de mange muligheder for at reducere bureaukratiet for at gøre det nemmere at etablere denne type virksomhed med henblik på at drage nytte af deres evne til at tage initiativer, starte nye virksomheder, fremstille nye produkter og levere nye tjenesteydelser, der er tilpasset forbrugernes og andre virksomheders behov, og således fremme udvikling i den europæiske økonomi. Jeg vil gerne nævne et aspekt, der efter min mening er meget vigtigt. Det drejer sig om det spørgsmål, der tages op i punkt 47 i Edit Herczogs betænkning. Det er tilrådeligt at ændre visse aspekter af medlemsstaternes rets- og skattesystemer i denne henseende, da den aktuelle model i de fleste medlemsstater kan virke afskrækkende for overdragelsen af virksomheder, navnlig af familievirksomheder, og således øge risikoen for likvidation eller lukning af virksomheden. Medlemsstater skal derfor grundigt revidere deres retlige og beskatningsmæssige rammer for at lette betingelserne for virksomhedsoverdragelser og fremme og anvende effektive modeller for virksomhedsoverdragelser til medarbejdere som et alternativ til lukning af virksomheden. Denne tilgang vil også sikre bevarelse af arbejdspladser og geninvestering af overskud med henblik på at sikre en bedre udvikling af disse virksomheder.
Til sidst vil jeg gerne understrege, at støtte til små og mellemstore virksomheders innovative projekter, lettere adgang til europæiske fonde og øget adgang til kredit - især, men ikke kun, i den aktuelle situation - er afgørende faktorer til støtte for SMV'erne.
Dragoş Florin David
(RO) Fru formand! Først og fremmest vil jeg gerne takke ordføreren og de personer, der har arbejdet med den måske vigtigste retsakt i denne valgperiode.
Det skal understreges, at vi tillægger SMV'er og iværksætteri blandt kvinder særlig betydning, og eftersom vi lige har fejret den internationale kvindedag den 8. marts, vil jeg gerne benytte lejligheden til at sende mine bedste tanker til kvinderne. Det må dog understreges, at dette er en relativt kompleks retsakt, hvori vi har inddraget alle de aspekter, som vi kunne inddrage, vedrørende SMV'er. Vi skal begrænse de administrative byrder og rette særlig opmærksomhed mod forsknings- og udviklingstiltag i SMV'er og finansiering af disse tiltag.
Det er min overbevisning, at denne retsakt vil være et skridt i den rigtige retning i den aktuelle økonomiske krise, da den europæiske økonomi har brug for samhørighed og for sin største drivkraft, SMV'erne. Derfor mener jeg, at vi i videst muligt omfang skal støtte Kommissionen og Rådet, fremskynde vedtagelsen af denne retsakt og blive i stand til at fremhæve den europæiske økonomis styrke og dynamik på dette område, således at vi her i Europa kan holde fast i alt, hvad den europæiske økonomi og produktion står for.
Endelig skal vi opfordre Kommissionen til at finde så mange finansieringskilder som muligt og stille så mange kreditmekanismer til rådighed for SMV'erne som muligt.
Zsolt László Becsey
(HU) Fru formand! For så vidt angår betænkningen om små og mellemstore virksomheder, vil jeg først og fremmest lykønske Kommissionen og især ordføreren, Edit Herczog, for det fremragende stykke arbejde, de har udført. Samtidig beklager jeg, at denne betænkning ikke blev udarbejdet i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 39, ifølge hvilken Parlamentet kan anmode Kommissionen om at fremsætte konkrete forslag til retsakter.
Specifikt mener jeg, at det for medlemsstaternes skyld er vigtigt, at vi kræver, at de rapporterer om fremskridt i deres årlige Lissabonrapporter. Ellers vil størstedelen af de gode anbefalinger heri blot være tomme ord. Jeg er også enig med Edit Herczog i, at fortrinsbehandling af de nye medlemsstater, og især dem uden for euroområdet, er en vigtig politisk konsekvens heraf. De er i en særlig vanskelig situation og er endda mindre gunstigt stillet end de generelt ufordelagtigt stillede små og mellemstore virksomheder, og de kan komme til at spille en ekstremt vigtig rolle i overvindelsen af krisen.
Jeg skal blot nævne nogle få elementer vedrørende det indre marked. Det er bekymrende, at kun 8 % af SMV'erne har grænseoverskridende aktiviteter. Denne procentdel skal øges. Mentorordninger er særlig vigtige i bestræbelserne på at fremme sådanne aktiviteter. Dette kan dels opnås ved at reducere de administrative byrder og dels gennem aktiviteter vedrørende moms såsom en "one-stop-shop" eller reducerede momssatser. Derudover skal vi fremme øget SMV-deltagelse i offentlige indkøb på fællesskabsniveau ved f.eks. i højere grad at vælge SMV'er som hovedordremodtagere eller ved at rette udbudsprocedurer specifikt mod sådanne virksomheder.
SME Circle (SMV-arbejdsgruppe), som jeg er formand for, vil meget gerne se resultater, for så vidt angår etableringen af et omfattende garanti- og kreditsystem på EU-niveau. Jeg håber, at de nye muligheder for at optage lån i Den Europæiske Investeringsbank (EIB) vil leve op til de forhåbninger, som folk har til dem. For så vidt angår den hurtige gennemførelse af direktiverne om betaling og med henblik på at løse gældssituationen, bør der træffes koordinerede tiltag på medlemsstatsniveau. Det er kort sagt tvingende nødvendigt, at medlemsstaterne gør en indsats for at styrke en mentorordning, og at EU støtter denne ordning, både for at finde nye markeder og håndtere de administrative udfordringer.
Jacques Toubon
(FR) Fru formand! Jeg bifalder drøftelserne om og vedtagelsen af statutten for det europæiske private selskab, og jeg vil især lykønske vores ordfører, Klaus-Heiner Lehne. Det er min overbevisning, at den tekst, der vedtages af Parlamentet, på sin vis vil bære hans navn, og at det europæiske private selskab fremover vil blive kendt som Klaus-Heiner Lehne-selskabet.
Jeg vil blot kommentere ét punkt. Jeg er enig i Zsolt László Becseys synspunkt. Jeg mener, at de bestemmelser om medarbejdermedbestemmelse, der er foreslået i kompromiset, strider mod det aftalte mål, med andre ord at de strider mod denne statuts brugervenlighed og effektivitet for små og mellemstore virksomheder.
Jeg mener, at det er en fejl at indføre medarbejdermedbestemmelse på dette niveau, dvs. i så små virksomheder. Jeg har fuld forståelse for tilslutningen til et system med social og økonomisk ledelse, der har bevist sit værd. Jeg mener, at vi i dette tilfælde mister noget af effektiviteten i den statut, som vi foreslår, og som vil blive vedtaget, ved at pålægge små virksomheder at indføre ordninger for medarbejdermedbestemmelse, når sådanne ordninger - efter min mening - kun er egnede til store virksomheder. Bortset fra dette forbehold mener jeg dog, at teksten er fremragende.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen, tirsdag, kl. 12.00.
Martí Grau i Segú
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse. - (ES) Fru formand! Først vil jeg gerne takke ordføreren, Edit Herczog, for hendes betænkning og hendes samarbejde med ordførerne for udtalelserne fra de andre udvalg.
Som ordfører for udtalelsen fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse vil jeg gerne kort berøre de tre aspekter, som efter vores mening er afgørende - selv om vi også har opnået meget bred enighed om andre aspekter - og som vi ønskede at fremhæve, da vi udarbejdede vores udtalelse.
Først vil jeg gerne påpege, at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger for at håndtere den situation, der ofte opstår, når ejere af små og mellemstore virksomheder trækker sig tilbage. I alt for mange tilfælde medfører dette, at virksomheden ophører eller overdrages til en større virksomhed med det resultat, at der ikke længere er tale om små eller mellemstore virksomheder.
Dernæst vil jeg gerne understrege betydningen af uddannelse som et nøgleelement - både til at forbedre virksomhedens og medarbejdernes kapacitet og til at fremhæve virksomhedernes sociale værdi i en bredere samfundsmæssig sammenhæng.
Endelig vil jeg især fremhæve kvinder, der stadig er dem, der oplever de største vanskeligheder, når de leder denne type virksomheder.
Richard Corbett
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne bestride det, som Jim Allister sagde tidligere i sine vanvittige kommentarer om de omkostninger, som EU-lovgivningen angiveligt skulle påføre virksomheder, og navnlig britiske virksomheder.
Hans kommentarer er baseret på såkaldte undersøgelser, der fremhæves i den britiske euroskeptiske presse i øjeblikket, med stadig mere tvivlsomme beregninger af disse omkostninger.
Undersøgelserne er imidlertid fejlagtige på tre områder. For det første er det en overdrivelse at påstå, at der vedtages over 50 % mere lovgivning på EU-niveau end på nationalt niveau, idet de fleste nationale undersøgelser viser, at det drejer sig om 6-15 %. For det andet tages der ikke hensyn til den kendsgerning, at EU-lovgivning, hvis den lykkes, reducerer virksomhedernes omkostninger og administrative byrder ved at tilbyde et enkelt sæt standarder - fælles regler for det indre marked - i stedet for 27 divergerende og separate regelsæt. For det tredje tages der ikke hensyn til den kendsgerning, at det, når vi pålægger omkostninger, ofte er et bevidst tiltag for at spare penge senere i forløbet. Når vi kræver, at cigaretter påføres sundhedsadvarsler, eller når vi kræver, at asbest fases ud af vores produkter og vores arbejdspladser, er det for at spare på sundhedsudgifterne og redde borgernes liv.
I disse undersøgelser undlades det ud fra en kynisk betragtning at præsentere hele billedet, og det er en skandale, at en person, der påstår, at han repræsenterer alle sine vælgere, kun ser på den ene side af sagen.
Ieke van den Burg
(EN) Fru formand! Det er en skam, at Jacques Toubon forlader lokalet. Jeg ville svare på en beskyldning, som han fremsatte vedrørende vores kompromis, nemlig at det skaber nye tunge byrder for SMV'er. Kompromiset genopretter faktisk status quo for fusioner, spaltning af virksomheder og flytning af hjemsted. For så vidt angår nye virksomheder, der starter fra bunden, er der en forholdsvis høj grænse for virksomheder med under 500 ansatte. Virksomheder med mellem 500 og 1 000 ansatte har præcis samme rettigheder som dem, der er fastlagt i de andre direktiver. Man kan ikke sige, at det gør byrden tungere. Tværtimod bliver den lettere. I forbindelse med høringen af arbejdsmarkedets parter ønsker vi at se på en forenkling og et bedre system, der er harmoniseret på EU-niveau.
Ján Figeľ
Fru formand! Jeg vil gerne takke alle for en meget interessant drøftelse. For det første vil jeg gerne undskylde på vegne af min kollega, Charlie McCreevy, som har et Økofin-møde i morgen tidlig. Hans fravær skyldes forberedelser hertil.
Jeg vil gerne kommentere nogle af de forelagte synspunkter. En del af svaret ligger i den overordnede proces, som vi styrer sammen, herunder f.eks. de vigtige politiske budskaber, som Parlamentet har sendt SMV'erne i 2009. Disse budskaber er meget motiverende, især i en krisetid, især eftersom vi mener, at SMV'erne har et stort potentiale og fortjener særlig opmærksomhed - f.eks. i form af mainstreaming af forbindelsen mellem uddannelse og SMV'er.
Jeg er glad for, at vi siden 2007 har arbejdet sammen med GD for Erhvervspolitik og kommissær Verheugen om iværksætterundervisning, som er meget nødvendig i Europa og sakker agterud i forhold til mange andre områder. Jeg kunne henvise til mange eksempler på gode instrumenter - såsom Erasmus for unge iværksættere - men ønsker ikke at komme ind på disse lige nu. Det er en proces med mange spørgsmål vedrørende adgang til finansiering. EIB er på nuværende tidspunkt i færd med at frigøre midler til kredit: 30 mia. EUR til SMV'er, 1 mia. EUR mere om året til mellemstore virksomheder og yderligere 1 mia. EUR til mezzaninfinansiering.
Som De ved, besluttede vi for nylig at lempe reglerne for statsstøtte ved at hæve de minimis-grænsen til 500 000 EUR, hvilket betyder generelt bedre vilkår for intensiveret statsstøtte. Det vil også fremme støtte til produktion af grønne produkter.
Othmar Karas talte om Small Business Act (SBA). Visse medlemsstater overvåger allerede gennemførelsen af SBA og rapporterer herom. Dette var tilfældet i 2008, og fra 2009 vil medlemsstaterne foretage en årlig evaluering som led i alle nationale reformprogrammer. Vi vil derfor få større viden, og mainstreaming- og støttekulturen vil vokse.
Kommissionen har afholdt omfattende høringer med interesserede parter, herunder erhvervsorganisationer, om offentlige indkøb og SMV'er. Der er et reelt problem i forbindelse med offentlige indkøberes anvendelse af reglerne. Vi har behov for øget konkurrence, større gennemsigtighed og ikkeforskelsbehandling, men de gode nyheder er, at 42 %, dvs. over EU-grænserne, allerede går til de små og mellemstore virksomheder i EU, hvilket allerede udgør en omfattende støtte.
Hr. Wurtz talte om adskillelsen af hjemsted og hovedkontor og problemet med en potentiel udvanding af medarbejdermedbestemmelse. Adskillelsen af SMV'ers hjemsted og hovedkontor er allerede en generel praksis i halvdelen af medlemsstaterne, herunder de medlemsstater, der har meget høje standarder for social beskyttelse. Denne adskillelse sikrer den fleksibilitet, som virksomheder har brug for, når de driver forretning i mere end et land.
For så vidt angår Jean Marie Beaupuys opfordring vedrørende en 30-dages frist, bør denne behandles i det forslag, der allerede er under udarbejdelse, om forsinket betaling, som Kommissionen agter at vedtage inden månedens udgang.
Spørgsmålet om konsultation og medarbejdermedbestemmelse er blevet drøftet indgående i Parlamentet - og ikke kun i dag. Kommissionen afholdt som led i sine forberedelser mellem juli og oktober 2007 en offentlig høring om den potentielle statut for det europæiske private selskab. Repræsentanter for fagforeninger, herunder europæiske fagforeninger, præsenterede deres synspunkter på konferencer, især i løbet af 2008. Der blev afholdt en stor konference i marts 2008, og vi drøftede disse spørgsmål med eksperter fra europæiske fagforeninger flere gange det år. Jeg vil understrege én vigtig ting, nemlig retsgrundlaget. Det drejer sig ikke om artikel 138, da det ikke er et socialpolitisk spørgsmål, men derimod om artikel 308, hvilket gør det til et andet initiativ, som er baseret på enstemmighed mellem medlemsstaterne. Der var ikke nogen grund til at indlede en specifik høring i overensstemmelse med førstnævnte artikel.
Jeg vil gerne minde om, at vi allerede målrettede forslaget mod store offentlige virksomheder, da vi lancerede forslaget om det europæiske selskab, og at forslaget til en statut for det europæiske private selskab var tilpasset SMV'er. Medarbejdernes ret til information og medbestemmelse blev behandlet i 2001 i det første direktiv om det europæiske selskab.
Siden 2002 har vi haft generelle rammer for information og konsultation af arbejdstagere i EU. Der er ingen grund til at tilsidesætte disse regler og finde en anden løsning i det nuværende forslag om en statut for det europæiske private selskab.
Hvis arbejdstagernes fælles rettigheder skal forbedres, hvilket er vores hensigt, bør dette ikke blot ske for én type virksomhed, men gennem et mere overordnet initiativ, hvor der også tages hensyn til de forskellige traditioner i medlemsstaterne.
Vi har allerede gjort vigtige fremskridt i evalueringen af arbejdstagernes rettigheder i statutten for det europæiske private selskab. Opfølgningsforanstaltninger vil blive drøftet, når den fulde evaluering er afsluttet i 2010.
Der blev sat spørgsmålstegn ved, hvorfor der ikke var flere bestemmelser om beskatning og regnskabsføring. Jeg skal minde om, at vi ikke har overordnede lovgivningsbeføjelser inden for alle områder. Lovgivningsinitiativer om selskabsret, insolvensret og regnskabs- og skatteret er omfattet af meget specifikke, og ofte restriktive, retsgrundlag i vores traktater, og den eksisterende traktat danner ikke grundlag for en fuld europæisk selskabsret.
Sidst, men ikke mindst, vil jeg gerne takke medlemmerne for en meget åben og konstruktiv drøftelse og for et reelt samarbejde om SMV-politiske emner. Der er mange, der bakker op om SMV'er her. Henstillingerne i den første betænkning vil blive taget i betragtning i forbindelse med gennemførelsen af handlingsplanen og især i forbindelse med alle relevante spørgsmål om små virksomheder.
For så vidt angår Klaus-Heiner Lehnes betænkning, er der stadig behov for et stort arbejde, da vi skal nå til enighed i Rådet. Vi har brug for tid, navnlig med henblik på at opnå enstemmighed, men Parlamentets input kan bløde atmosfæren op og bidrage til at opnå reel konsensus og accept. Vi ønsker at fremme denne proces og udarbejde en statut, der reelt hjælper de europæiske virksomheder.
For så vidt angår grænseoverskridende flytning af hjemsteder, er Kommissionen enig i, at virksomheder bør have frihed til at flytte deres hjemsted inden for EU, forudsat at aktionærers, kreditorers og arbejdstageres rettigheder garanteres. Vi er derfor nødt til at opnå den rette balance mellem etableringsfrihed og tredjeparters interesser.
Jeg vil slutte af med at nævne, at dette er det europæiske år for kreativitet og innovation, og at det er meget vigtigt at have en tilgang, der bringer vores virksomheders kreative potentiale frem i lyset. Mennesker er meget vigtige, ikke kun fordi der er en krise, men fordi der ikke findes noget større potentiale end menneskers potentiale. Spørgsmål som intellektuelle ejendomsrettigheder eller EF-patentet kan i den nærmeste fremtid behandles på grundlag af en mere åben politisk tilgang. Europa kan blive mere innovativ og kreativ ved at støtte SMV'erne.
Klaus-Heiner Lehne
ordfører. - (DE) Fru formand, hr. kommissær! Jeg har fire kommentarer. For det første mener jeg - for så vidt angår direktivet om grænseoverskridende flytning af virksomheders hjemsted - at Kommissionen bør droppe sin modstand, da den risikerer at gøre sig til grin blandt eksperter. Teorien om, at flytning af en virksomheds hjemsted kan planlægges på en sådan måde, at en virksomhed kan startes op i et naboland, og at ens egen virksomhed derefter kan fusioneres hermed i henhold til direktivet om fusioner, kan næppe være mere bureaukratisk. Vi taler her om at reducere bureaukrati og om at gøre tingene nemmere for SMV'er. Forslaget beviser blot, hvor lidt mening det giver, når Kommissionen insisterer på at nægte at forelægge et forslag om det 14. selskabsdirektiv. Dette er ikke til gavn for andre end advokater.
Min anden kommentar vedrører medbestemmelse. Ieke van den Burg har ret i, at rigtige SMV'er overhovedet ikke berøres af det kompromis, som vi er nået frem til. Vi sigter mod at undgå misbrug og registrere virksomheder, der reelt er store virksomheder og mere egnede til det europæiske selskab end til det europæiske private selskab, for så vidt angår antal medarbejdere. Det er stort set kun misbrug, der registreres.
Min tredje kommentar angår princippet om det faktiske hjemsted, som kun syv medlemmer stadig støtter - kun syv! Sidste år gik den største medlemsstat, Tyskland, bort fra dette princip. Domstolen støtter det ikke, men giver tilladelse til det i undtagelsestilfælde, som i Cartesio-dommen. Princippet er ikke længere relevant, og der er ingen grund til at blive ved med at diskutere det.
Det fjerde aspekt, som jeg ønsker at nævne, er, at der i det argument, som medlemmer på venstrefløjen - hvoraf ingen blev tilbage for at deltage i forhandlingen - har fremsat om, at forslaget bør forkastes, ikke tages hensyn til betænkningens indhold - Manuel Medina Ortega har helt ret i dette. Betænkningen behandler faktisk alle kritikpunkter. Jeg vil derfor foreslå, at medlemmerne på venstrefløjen også læser betænkningen og ændringsforslagene og derefter igen drøfter dem med deres gruppe.
Edit Herczog
Fru formand! Det er virkelig en skam, at alle mine vælgere ikke er til stede i dag. Det har været pragtfuldt at lytte til så mange medlemmer fra så mange lande og så mange partier, der støttede min betænkning om Small Business Act. Det skal dog nævnes, at betænkningen ikke ville have været mulig uden Kommissionen, især kommissær Verheugen og hans gruppe vedrørende Small Business Act, Le Bail m.fl. Jeg kunne heller ikke have gjort det uden den tværpolitiske gruppe om Small Business Act.
De fleste af mine kolleger var enige i alle punkter i betænkningen, hvilket fremgår af den kendsgerning, at der ikke blev indgivet ret mange ændringsforslag. Nogle af mine kolleger spurgte, hvorfor den ikke er juridisk bindende. Den er i sagens natur ikke juridisk bindende af mange årsager. I morgen vil vi imidlertid anmode om en afstemning ved navneopråb om en lang række punkter med henblik på at bevise Parlamentets fælles handling og Rådets fælles krav herom.
Endelig vil jeg gerne nævne, at Darwin for nøjagtigt 200 år siden udgav sin bog om arternes oprindelse. Ifølge Darwin er det ikke den stærkeste, der overlever, men den, der er bedst til at tilpasse sig. Efter min mening er det, vi har gjort med Small Business Act, at skabe plads for medlemsstaterne, så de kan tilpasse sig og manøvrere, og for de små virksomheder i medlemsstaterne, så se kan tilpasse sig hurtigere, overleve denne krise og løfte de kommende udfordringer.
Formanden
Jeg har modtaget fire beslutningsforslag fra fire politiske grupper om medarbejdermedbestemmelse i det europæiske private selskab.
Afstemningen finder sted torsdag.
Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 142)
Gabriela Creţu  
Jeg vil blot fremhæve to helt afgørende aspekter.
Det er afgørende at sikre adgang til finansiering samt juridiske og administrative faciliteter. Oprettelsen af en særlig fond for små og mellemstore virksomheder og anvendelse af mikrokreditter er forudsætninger for, at SMV'er kan modstå de vanskelige markedsvilkår, og uden disse aspekter ville muligheden for at starte nye SMV'er være meget begrænset.
Det andet aspekt vedrører forholdene for kvinder, der leder små virksomheder. På mange måder afviger de ikke væsentligt fra de ansattes forhold. Dette kan skyldes manglende udvikling af tjenester, der fremmer balancen mellem privatliv og arbejdsliv, samt den hårde konkurrence, hvor netværk har stor betydning. Sådanne netværk, der letter informationsstrømmen og kan yde støtte, hvis der er behov for det, er et træk i virksomheder, der ledes af mænd, hvorimod kvinder er mere sårbare i denne henseende. Derfor bør der tilskyndes til forbindelser mellem virksomheder, der ledes af kvinder, og virksomheder, der ledes af mænd.
Vi opfordrer også til anerkendelse i alle medlemsstater af medejerskab for kvinder, der arbejder i små familievirksomheder. I de fleste tilfælde er ejeren en mand, mens kvinder opfattes som ulønnede arbejdstagere i familien. De har ikke engang samme socialsikring som arbejdstagere. Når de bliver ældre, og hvis de er blevet separeret fra deres partner, er de negative konsekvenser rent faktisk åbenlyse og katastrofale...
Adrian Manole  
SMV'ernes konkurrenceevne reduceres ofte som følge af barriererne for grænseoverskridende handel. En fjernelse af disse barrierer ville skabe større juridisk stabilitet og gøre det muligt på en mere effektiv måde at forudse de risici, som virksomheder og iværksættere står over for. Med betænkningen har Parlamentet givet udtryk for, at det fuldt ud har forstået, hvor stor en rolle små og mellemstore virksomheder spiller for den europæiske økonomis konkurrenceevne.
En gennemtænkt statut for det europæiske offentlige selskab, som skal supplere de juridiske typer, der allerede eksisterer, ville gavne de europæiske SMV'ers konkurrenceevne på mange måder. Den ville konsolidere det europæiske indre marked, forenkle de juridiske rammer for virksomheder og hermed reducere omkostningerne til konsulentbistand og fremme adgangen til udenlandske markeder samt forbedre den økonomiske integration og øge væksten.
En sådan statut ville også sikre SMV'erne større fleksibilitet.
SMV'erne tegner sig for mere end 90 % af EU's økonomi og to tredjedele af beskæftigelsen. De skal derfor have de bedst mulige vilkår med henblik på at bidrage til økonomisk vækst i et integreret indre marked, kapitalisere de tilgængelige muligheder og løfte globaliseringens udfordringer.
Søren Bo Søndergaard  
Formålet med dette forslag er ifølge Kommissionen "at forbedre rammebetingelserne for erhvervslivet" på EU's indre marked.
Det sker ved at give virksomheder mulighed for frit at vælge deres hjemstedsadresse i et EU-land, uanset hvor deres faktiske aktiviteter foregår, samt kun være forpligtet til at overholde hjemstedets love.
Dermed åbnes der en ladeport for omgåelse af opnåede arbejdstagerrettigheder i EU's medlemslande.
Sandheden er konkret. Tillad mig derfor at være konkret.
Et dansk aktieselskab med hjemsted i København med 35 ansatte er i henhold til dansk lovgivning forpligtet til at acceptere, at medarbejderne vælger repræsentanter til virksomhedens ledelse. Det sikrer medarbejderne en vis indsigt i virksomhedens situation og fremtid.
Hvis det fremlagte forslag vedtages uændret, så kan det pågældende firma bare lade sig registrere som et europæisk firma med hjemsted i Finland. Så kræves der pludselig over 150 medarbejdere for at opnå medarbejderrepræsentation. Og i de fleste andre EU-lande er det endnu værre.
Måske bliver Kommissionens forslag forbedret en smule i de kommende forhandlinger. Måske bliver den endelige vedtagelse lidt mindre slem.
Alligevel må spørgsmålet stilles: Hvorfor? Hvorfor fremlægger Kommissionen igen og igen forslag hvis eneste formål er at forringe lønmodtagernes rettigheder? Kan det mon skyldes, at der er et eller andet fundamentalt galt med EU?
