Europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien (kortfattet forelæggelse) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Nadja Hirsch for Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender om europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien.
Nadja Hirsch
Hr. formand, fru kommissær! I morgen skal vi stemme om erhvervsuddannelsens rolle i Europa 2020-strategien. I denne forbindelse er det værd at kaste et kort blik på den situation, vi tager udgangspunkt i. Vi har i øjeblikket en ungdomsarbejdsløshed på 21 % med andre ord næsten det dobbelte af det normale gennemsnit. Vi har en frafaldsprocent i skolerne på over 14 % på EU-plan. Kvindernes deltagelse i lønnet beskæftigelse er fortsat meget lav. Mange mennesker med handicap samt migranter er uden job.
Målet med Europa 2020-strategien er netop at udnytte potentialet i form af arbejdstagere og bringe dem ud på arbejdsmarkedet, så EU også kan håndtere globaliseringen. Det er således vores opgave at sikre, at navnlig den erhvervsrettede grunduddannelse er af høj kvalitet. Drøftelserne blev indledt i forbindelse med Københavnprocessen efterfulgt af Bruggekommunikéet, og nu er det op til os at se, i hvor høj grad dette område kan indarbejdes i Europa 2020-strategien.
Et absolut nøgleelement er den omstændighed, at unge skal have muligheden ikke blot under deres studier, men også under deres erhvervsuddannelse for at deltage i uddannelse i en anden EU-medlemsstat. Det er et nøgleelement, fordi personer, der allerede har arbejdet i en anden medlemsstat, også på et senere tidspunkt vil betragte det europæiske arbejdsmarked som hans eller hendes arbejdsmarked med alle de muligheder, det indebærer. Det er derfor et absolut nøgleaspekt, som vi må forfølge.
Det andet store område er naturligvis efteruddannelse. På grund af de demografiske ændringer må folk arbejde længere og længere - eller de kan arbejde længere, men enhver må selv træffe denne beslutning. Folk lever meget længere og vil fortsætte deres arbejdskarriere meget længere, og hvis de fortsat skal kunne udføre faglært arbejde, indtil de er ældre, skal de også kunne deltage i efteruddannelse.
Der er i øjeblikket en meget lav deltagelse i efteruddannelsesinitiativer. Også her må det sikres, at både arbejdsgivere og arbejdstagere er villige til at deltage, og at denne vilje bliver større, når det gælder om at benytte sig af efteruddannelse og fortsat uddanne sig via livslang uddannelse. Derfor skal valgmulighederne også være fleksible. Vi må tage hensyn til alle. Efteruddannelse skal passe sammen med andre elementer i folks liv, og det skal være muligt at følge den samtidig med, at man arbejder og har et familieliv. Derfor må vi helt klart skabe fleksible muligheder i fremtiden.
Universitetsområdet har været genstand for stor opmærksomhed - i forbindelse med Bolognaprocessen f.eks. - og vi står over for en tilsvarende situation med hensyn til erhvervsuddannelse, herunder i forbindelse med mobilitet. Vi kan næsten sige, at ingen har bemærket dette. Alligevel er erhvervsuddannelse sammen med universiteterne særlig vigtig, og vi må derfor ikke overse den. Derfor vil jeg gerne her takke mine kolleger fra de andre grupper endnu en gang for deres meget engagerede samarbejde.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Hr. formand! Som skyggeordfører glæder jeg mig over Hirsch-betænkningen, fordi den understreger, hvor vigtigt det er altid at have kapacitet til at lære og arbejde sammen med mobilitet og fleksibilitet i det moderne og krævende internationale arbejdsmiljø. Det er rigtigt, at den økonomiske krise har medført arbejdsløshed og usikkerhed for alle, særlig unge, kvinder og handicappede.
For at nå målene med EU 2020-strategien har vi brug for en konstant og ordentlig erhvervsuddannelse både i EU og i medlemsstaterne. Vi har brug for målrettede politikker og strategier for at nedbringe frafaldsprocenten, egentlig programmering af folks behov for uddannelse og tættere forbindelser mellem den uddannelse, der formidles, og arbejdsmarkedets behov.
Jeg er sikker på, at den europæiske referenceramme for kvalifikationer, det europæiske system af akademiske enheder for erhvervsuddannelse, gennemsigtighed og samarbejde og sammenligneligheden af de forskellige uddannelsessystemer vil støtte behovene ...
(Formanden afbrød taleren)
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand! Investering i uddannelse er afgørende for at sikre en bedre fremtid for europæerne. I øjeblikket ligger ungdomsarbejdsløsheden i EU på 20 %, mens den gennemsnitlige frafaldsprocent i skolerne på EU-plan er på 16 %, og i nogle lande som f.eks. Portugal er den nået op på 40 %.
Livslang læring er afgørende, hvis arbejdsløshed skal forhindres. Vi må nøje overveje de forskellige karriereveje. Arbejdstagerne skal orienteres bedre om behovet for løbende videreuddannelse.
Vi mener, at erhvervsuddannelse bør være tilgængelig, mulig og billig i alle faser af livet, uanset folks status på arbejdsmarkedet og deres indkomst. Erhvervsuddannelse skal skabe betingelser, der er befordrende for arbejdskraftens mobilitet, både under grunduddannelsen og som en del af den livslange læringsproces.
Vi opfordrer medlemsstaterne til at forenkle procedurerne for anerkendelse af kvalifikationer.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Hr. formand! En af de største udfordringer, Europa står over for, er ungdomsarbejdsløshedssatsen. På europæisk plan fokuseres der på at nedbringe frafaldsprocenten i skolerne til under 10 % og på foranstaltninger såsom "nye kvalifikationer til nye job"initiativet, hvis mål er at bringe erhvervsuddannelsessystemet og arbejdsmarkedet tættere på hinanden. Sondringen mellem uddannelse og erhvervsuddannelse vil, bortset fra sammenhængen på arbejdspladsen, blive endnu mindre klar i fremtiden. For at nå en højere grad af integration må der ske en vigtig ændring i den måde, erhvervsuddannelserne udformes på, ikke blot ud fra et individuelt perspektiv, men også på institutionelt plan og på alle administrative planer.
Jeg mener derfor, at systemrelaterede hindringer og hindringer i form af holdninger, der forhindrer integration skal fjernes, hvis europæerne skal lære at gøre fremskridt i forbindelse med deres færdigheder og værdier og yde et effektivt bidrag til realiseringen af målene i Europa 2020-strategien.
Emilie Turunen
(DA) Hr. formand! Først og fremmest tusind tak til ordføreren, som har forelagt en rigtig god betænkning. Jeg mener ligesom de andre, at vi skal huske konteksten for denne betænkning, og det er jo den ungdomskrise, vi oplever i Europa. Vi er fælles om den generelle krise, en tårnhøj ungdomsarbejdsløshed og unge, der faktisk flytter ud af Europa for at finde arbejde, og dette er efter min mening en ret alvorlig trussel mod vores økonomi og vores sammenhængskraft i Europa i de kommende år.
Den anden kontekst, som denne betænkning indgår i, er de fælles 2020-mål, vi har sat for uddannelse, beskæftigelse og mindskelse af frafaldet. Det handler om Europas konkurrencedygtighed. Det handler om at have en uddannet arbejdsstyrke, som vi ved, at vi får brug for. Det gælder desuden om at sikre en ny generation muligheder for job og uddannelse. Dette er altafgørende. Det kan godt være, at EU ikke har overvældende stor kompetence på dette område, men noget kan der gøres. Det er i hvert fald et fælles anliggende, og derfor skal vi sikre kvalitet i uddannelserne og sikre vejledning. Vi skal mindske frafaldet, og vi skal sikre et stærkt link mellem uddannelse og arbejdsliv, f.eks. gennem vekselsystemer, som vi har i Tyskland og Danmark. Desuden skal vi sikre alle unge retten til at tage en uddannelse.
Viviane Reding
Hr. formand! Jeg vil gerne takke ordføreren, fru Hirsch, for hendes meget konstruktive tilgang. Jeg har lyttet til hende med stor interesse, fordi det rent faktisk var min sag for 12 år siden. Jeg begyndte med at sikre mobilitet i uddannelsen, som ikke stod på dagsordenen på det tidspunkt, og jeg er meget glad for at høre, hvor stærkt Parlamentet går ind for udvikling af dette vigtige element i Europa 2020-strategien. Jeg vil også gerne sige, hvor meget vi glæder os over betænkningen, der styrker og supplerer Kommissionens meddelelse fra juni 2010.
Denne meddelelse var et input til den seneste gennemgang af Københavnprocessen, og Bruggekommunikéet er nu naturligvis blevet den europæiske dagsorden frem for nogen for erhvervsuddannelse i årene 2011-2020. Mange af Parlamentets forslag svarer til handlinger foreslået i Bruggekommunikéet. Kommissionen deler Parlamentets synspunkt, fordi vi har behov for at modernisere erhvervsuddannelsen i Europa for at gøre den attraktiv, for at få kvalificerede lærere og undervisere, innovative indlæringsmetoder og infrastruktur og faciliteter af høj kvalitet, og vi har naturligvis behov for mobilitet. Vi må give de unge - og de ikke så unge - viljen til at rejse uden for deres medlemsstat for at få erfaringer, der er vigtige, hvis vi ønsker et reelt europæisk erhvervsuddannelsesområde.
Kommissionen sigter også mod at opnå balance mellem kønnene og mod at hjælpe ugunstigt stillede grupper via programmet for livslang læring, navnlig via Leonardo da Vinci-programmet, der er medtaget. Så enhver hjælp, Kommissionen kan få fra Parlamentet, er yderst velkommen.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted tirsdag, den 7. juni kl. 12.00.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Ioan Enciu
I den aktuelle økonomiske og finansielle krise, hvor arbejdsløshedssatsen, navnlig blandt unge er på over 20 % på EU-plan og endog over 30 % i nogle medlemsstater, er forbedring af erhvervsuddannelse blevet en prioritet for EU. I denne forbindelse er ungdomsmobilitet i EU kombineret med større fleksibilitet på arbejdsmarkedet og i den erhvervsuddannelse, der udbydes, vigtige elementer, som bør udvikles på EU-plan og på nationalt plan.
Den løbende, velstrukturerede dialog mellem universiteter, forskningscentre og virksomheder kan muliggøre etableringen af en reel forbindelse mellem arbejdsgivernes krav og de færdigheder, der erhverves under erhvervsuddannelserne. Desuden kan øget mobilitet på EU-plan via udvidelse af programmer såsom Erasmus, Leonardo da Vinci eller Youth on the Move også bidrage til at forbedre EU's evne til at reagere bedre på det europæiske arbejdsmarkeds krav og til at have et større potentiale for udvikling på dette område. Der må navnlig fokuseres på socialt dårligt stillede grupper, som har brug for en fair adgang til erhvervsuddannelse.
Alajos Mészáros
Overgangen fra uddannelse til arbejde er en strukturel udfordring for arbejdstagere over hele EU. Desværre har tidlig arbejdsløshed varige negative virkninger. Derfor bør medlemsstaterne sikre, at erhvervsuddannelse er bedre tilpasset arbejdsmarkedets behov, og at erhvervsuddannelse giver arbejdstagere de færdigheder, der er nødvendige for at besætte nye, bæredygtige job, som vil blive skabt i den fremtidige bæredygtige økonomi. Jeg mener, at de lokale regeringer, iværksætterpartnerskaberne og uddannelsesinstitutionerne er vigtige elementer i udviklingen af arbejdsmarkedets krav til erhvervsuddannelsen. Muligheden for mobilitet er en vigtig del af erhvervsuddannelsen, men der bør lægges større vægt på en bedre harmonisering af medlemsstaternes forskellige uddannelsessystemer - herunder gensidig anerkendelse af certifikater og eksamensbeviser - for at øge samarbejdet og støtte mobiliteten. Erhvervsuddannelse af høj kvalitet bidrager grundlæggende til bæredygtig udvikling. Der skal skabes bedre uddannelsesmuligheder for lærere, særlig på regionalt og lokalt plan med henblik på at sikre erhvervsuddannelsessystemernes effektivitet samt en effektiv og vellykket videnoverførsel. Muligheden for at lære i en international sammenhæng er en forudsætning for et vellykket arbejdsliv, der vil fremme tilegnelse af færdigheder i fremmedsprog og øget konkurrencedygtighed.
Olga Sehnalová
skriftlig. - (CS) Samarbejde på europæisk plan inden for erhvervsuddannelse er også absolut afgørende for det europæiske indre markeds funktion. Erhvervsuddannelse af høj kvalitet skal både opfylde arbejdsmarkedets krav og skabe betingelser for arbejdskraftens mobilitet. Højt kvalificerede og veluddannede mennesker udgør en konkurrencemæssig fordel for EU, og der bør tages højde herfor i støtten til erhvervsuddannelse. Vi må fokusere på at etablere tætte forbindelser med arbejdslivet og også på at fremme erhvervserfaringer af høj kvalitet som en del af erhvervsuddannelsen både hjemme og i udlandet inden for rammerne af de europæiske mobilitetsprogrammer. Vi har behov for større koordinering på europæisk plan mellem uddannelsessystemerne i de enkelte medlemsstater og i forlængelse heraf samarbejde om gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer. Betænkningen omfatter disse spørgsmål, og som skyggeordfører for Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse er jeg meget glad for den endelige form.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
Jeg glæder mig over betænkningen om europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse. Den peger på et utrolig vigtigt spørgsmål, som ikke er blevet drøftet særlig ofte indtil nu, nemlig behovet for, at de nationale myndigheder i samarbejde med Kommissionen træffer foranstaltninger til at undgå arbejdsløshed ved at skræddersy erhvervsuddannelsen til behovene på arbejdsmarkedet. Desværre er erhvervsuddannelse blevet overset i de senere år og har fået mindre betydning. Det er derfor, det er så vigtigt at fremme den som et effektivt redskab i bekæmpelsen af arbejdsløshed og navnlig af arbejdsløshed blandt unge borgere i EU, som er nået op på 21 %. Lærlingeuddannelser, oprettelse af rådgivningstjenester, der gør det lettere for arbejdstagere at planlægge deres uddannelse afhængigt af behovene på arbejdsmarkedet, og fremme af livslang læring bør prioriteres. Derfor opfordrer jeg Kommissionen til hele tiden at overvåge udsigterne til mulige ændringer på EU's arbejdsmarked, så medlemsstaterne hele tiden kan tilpasse deres erhvervsuddannelsesprogrammer til markedets behov.
Jutta Steinruck
Jeg glæder mig over betænkningen om europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse og vil gerne understrege, hvor vigtigt det er at fremme livslang læring gennem initiativer og europæiske programmer for at give arbejdstagerne muligheden for en bedre fremtid. I denne tid er arbejdstagerne underkastet hyppige og risikable beskæftigelsesovergange. Der er mange former for overgange. Fra uddannelse, masseafskedigelser, praktikophold eller usikker beskæftigelse til fuldtidsbeskæftigelse. Betænkningen indeholder nogle vigtige punkter, herunder forøgelse af kvindernes kvote på arbejdsmarkedet, anerkendelse af uformel uddannelse og fremme af sprog med det formål at formidle mobilitetsprogrammer. Jeg glæder mig navnlig over, at der fokuseres på erhvervsuddannelse for unge, som er noget, jeg aktivt vil støtte i det flagskibsinitiativ, der følger.
Overgangen fra uddannelsesinstitutioner til arbejdsliv skal være så problemfri som muligt, og den skal navnlig være skræddersyet individuelle behov, fordi det også skal være muligt for unge med en utilstrækkelig uddannelse at erhverve de kvalifikationer, der er nødvendige for at kunne udføre faglært arbejde og tjene godt. Social baggrund må ikke være bestemmende for en persons uddannelsesmuligheder. Unge skal have hjælp og støtte til at sikre deres indtræden på arbejdsmarkedet. Arbejdstagerne skal dog ikke bære omkostningerne ved et moderne arbejdsmarked.
Jarosław Leszek Wałęsa
Nye færdigheder og kompetencer erhvervet af afgangselever fra forskellige typer uddannelsesinstitutioner har strategisk betydning for økonomisk vækst og åbner nye muligheder for mennesker og skaber et grundlag for bæredygtig udvikling. Derfor kan vi ikke undervurdere arbejdsløshedsproblemet, navnlig blandt unge. Det er dem, der oftest ikke får et fast arbejde og er tvunget til at acceptere midlertidigt arbejde på et lavere socialt sikringsniveau og med manglende udviklingsperspektiver. Et af målene med Europa 2020-strategien er at nedbringe frafaldsprocenten til maksimalt 10 %, og gøre det muligt for 40 % af de unge europæere at fuldføre en videregående uddannelse. Lovgivningsprocessen bør også fokusere på at fremme gennemførelsen af erhvervspraktikophold og erhvervserfaring for unge, navnlig i mikrovirksomheder og små virksomheder, der har vanskeligt ved at finansiere denne type initiativer. Der bør også lægges stor vægt på at fjerne forskelle mellem mænds og kvinders løn i 2020, da denne lønforskel i øjeblikket ligger på omkring 18 %. Jeg mener, at de to vigtigste initiativer på det overnationale jobmarked er referencerammen for kvalifikationer udarbejdet inden for rammerne af Københavnprocessen og det fælles europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse. Det er også værd at nævne uformel uddannelse, der repræsenterer en undervurderet supplerende kilde til færdigheder, og som former personens karakter og ansvarsfølelse, og derfor bør den finansieres af EU. For at nå disse mange mål er samarbejde mellem medlemsstaterne afgørende, og det samme er inddragelse af alle enheder, herunder dem på lokalt og regionalt plan.
