Az EK és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodás - Az EK és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodás (a vita folytatása) 
Elnök
A következő napirendi pont az EK-Szerbia megállapodás együttes vitájának folytatása.
Maria Eleni Koppa
Elnök asszony, én is szeretnék gratulálni Kacin úrnak a kiegyensúlyozott és részletes szöveghez. Az Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetségének Képviselőcsoportja teljes mértékben támogatja Szerbia csatlakozási szándékát. Az ország az elmúlt években hatalmas haladást ért el, és a Nyugat-Balkán békéjének és stabilitásának zálogát jelenti. A stabilizációs és társulási megállapodás Parlament általi jóváhagyása ezért történelmi pillanat, amit üdvözlünk. Az Európai Parlament állásfoglalásában üdvözöljük az ország csatlakozási kérelmét is, de kiemeljük, hogy még további lépésekre is szükség van.
Világossá kell tenni, hogy a regionális együttműködés fejlesztése továbbra is az Unió fő nyugat-balkáni prioritása. Így tehát Szerbia és a Nemzetközi Törvényszék együttműködése abszolút nemzetközi kötelezettség, és jó ütemben kell haladnia - nem azért, mert az Unió így akarja, hanem azért, mert az igazságszolgáltatáshoz el kell fogadni a múltat, és ez teheti lehetővé, hogy a volt Jugoszlávia népei között javuljanak a kapcsolatok.
Nem szabad azonban elfelejteni, hogy a szerbek e háború áldozatai voltak. Jelenleg egész Európában Szerbiában van a legtöbb menekült és hazáján belül lakóhelyét elhagyni kényszerült személy; nekik segítségre, lakhatásra és munkalehetőségre van szükségük. Az Uniónak gyakorlati támogatást kell nyújtania minden ilyen irányú erőfeszítéshez, különösen a hitelválság fényében. Ezért üdvözöljük a szerb és a horvát elnöknek a menekült-probléma közös megoldására nemrégiben tett kötelezettségvállalását.
A koszovói hatóságokkal való párbeszéd megkezdéséről hozott döntés a régió stabilitása szempontjából különösen fontos. Támogatjuk a párbeszédet, aminek minden koszovói érdekében a lehető leghamarabb meg kell indulnia, és reméljük, hogy az hozzájárul majd a régióban élők közös európai jövőjéhez. Végezetül szeretnék gratulálni a szerb kormány miniszterelnök-helyettesének, Đelić úrnak, aki tegnap az Európai Parlament Külügyi Bizottsága előtt kijelentette, hogy Szerbia történelmi kompromisszumot kíván kötni Koszovó ügyében. Erre a kompromisszumra nagy szükség van, és mindannyiunknak segítenie kell az elérését.
Norica Nicolai
Elnök asszony, liberálisként ki kell emelnem, hogy a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoportja mindig is támogatta a bővítési folyamatot, mert hiszünk abban, hogy az Európai Uniónak minden európai országot be kell fogadnia, hogy Európa erős és egységes legyen. Románként csak üdvözölni tudom a Szerbia által választott európai irányvonalat, és kiemelném azt is, hogy Szerbia európai ország, és az Unió felé vezető útján a nehéz múltja biztos, hogy nehézségeket fog még okozni. Szerbiának azonban előre kell néznie, és igyekeznie kell elfelejteni a múltat, mert a múlttal való megbékélés nem állhat a Szerbiának elrendelt európai jövő útjában.
Szeretném kiemelni, hogy létfontosságú a koppenhágai kritériumok megfelelő, alapos, szigorú alkalmazása az egész régióban, így Szerbiában is, mert e kritériumok önmagukban garantálják az európai értékek tiszteletét, a jogállamiságot és az életképes demokráciát. Úgy gondolom, hogy az európai úton való elindulás történelmi döntése óta eltelt két év mutatja, hogy a belgrádi kormány és a szerb nép egyaránt motivált és elszánt. Mélyen hisznek az EU-integrációban, mert mi lehetne fontosabb, mint az, hogy egy kormány jogi vagy politikai kényszer nélkül, önszántából az európai integráció mellett dönt.
A szerb gazdaság stabilizálása is kiemelten fontos. Jelenleg a szerb gazdaság helyzetével kapcsolatos jelek kiválóak. Létfontosságú a demokrácia stabilizálása is. Komoly figyelmet kell azonban szentelni a Balkánon a multikulturalizmusnak is, ami érzékeny kérdés. El kell kerülni, hogy a kisebbségek problémája konfliktusokat okozzon. Úgy gondolom, hogy feltétlenül szükség van a kisebbségek segítését és támogatását és a kulturális megbékélést magában foglaló modell bevezetésére.
Marije Cornelissen
Elnök asszony, a Zöldek/ az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja a szerb EU-csatlakozás elkötelezett támogatója. Ezért nagy örömmel fogadjuk a jelenlegi kormány határozottan EU-párti politikáját. Véleményem szerint azonban egyik oldal sem lehet különösebben büszke a csatlakozási folyamatban mutatott teljesítményére. Az EU hagyta, hogy kijátsszák.
Szerbia EU-párti politikájának támogatására vízummentességet nyújtott anélkül, hogy az ország teljes mértékben teljesítette volna a kritériumokat. Szerbia októberben kapta meg az avis-t, azért cserében, hogy Koszovóval kapcsolatban mérsékelt álláspontot foglalt el. Az EU ezzel azt jelzi, hogy a csatlakozási folyamatban a politikai játszmák a döntőek, nem a csatlakozási kritériumok. Nem helyes, ha Szerbiát jutalmaznunk kell azért, hogy érett európai demokráciaként viselkedik. Sőt, teljesen természetesnek kellene lennie, hogy Szerbiától elvárhassuk, hogy Koszovó és Bosznia kapcsán felelősségteljes régiós vezető szerepet játsszon, anélkül, hogy jutalmaznunk kéne, mint egy kisgyereket, aki nyalókát kap, ha jó volt.
Egyvalamin mindenképp változtatni kéne: azon, hogy mindig engedünk Mladić és Hadžić elfogásával kapcsolatban. Itt rettenetes háborús bűnök és népirtás elkövetőiről van szó. Nem hagyhatjuk, hogy megússzák a gyilkosságot. Szerbia képes és köteles többet tenni a letartóztatásukért. Nem hagyhatjuk, hogy az ICTY-vel való együttműködés háttérbe szoruljon a diplomáciai érdekek miatt. A végső döntést ebben annak kell kimondania, aki meg tudja ítélni, hogy Szerbia teljes mértékben együttműködik-e: Brammertz főügyésznek. Ezért kérem, hogy támogassák módosító indítványunkat.
Charles Tannock
az ECR képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony, Szerbia EU-csatlakozásának folyamata egyre gyorsabban halad - jogosan, ahogy azt a kiváló Kacin-jelentés is mutatja.
Amikor tavaly októberben Szerbiában jártam, lenyűgözött Szerbia dinamikus, nyugatbarát, demokratikus kormányának elkötelezettsége és erőfeszítései. Világos, hogy Szerbiának még sok mindent meg kell oldania az igazságügyi reform és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén. Az Európai Konzervatívok és Reformisták csoportja azt is reméli, hogy Ratko Mladićot elfogják és Hágába küldik, bár az egyáltalán nem biztos, hogy szerb területen tartózkodik. Létfontosságú azonban, hogy a szerb eredményeket az EU és tagállamai viszonozzák és jutalmazzák, például a stabilizációs és társulási megállapodás ratifikálásával, nem utolsósorban azért, mert néhány Szerbiával szomszédos ország, például Horvátország sokkal előbbre tart az EU-csatlakozás útján.
Szerbia és Koszovó viszonya problémás, de nem megoldhatatlan. Személy szerint én úgy gondolom, hogy a legjobb út egy igazságos, teljes és végleges megoldás lenne a megosztás és a Közel-Keleten is alkalmazott "terület békéért” elv alapján. Véleményem szerint az EU-nak alaposan meg kellene fontolnia ezt a megoldást a főképviselő vezetésével beindítandó párbeszéd során. Veszélyesen rövidlátó lépés lenne ezt eleve elvetni, és csak állandósítaná Koszovó EU, NATO és ENSZ általi elismerésének bizonytalanságát.
Miloslav Ransdorf
Elnök asszony, a szerb történelem legnagyobb alakja, Szent Száva azt mondta, hogy a szerbek a Kelet és a Nyugat népe is egyben. Ebből az a probléma adódik, hogy a szerbek nem bíznak a nyugatiakban, mert keletinek tartják magukat, és nem bíznak a keletiekben, mert nyugatinak tartják magukat. Valójában Szerbia hidat képez Kelet- és Nyugat-Európa között; az európai egység szempontjából kulcsfontosságú ország. Még a nagy szerb író, Dobrica Ćosić regénye, a "Halál idején” is azt mutatja, hogy Szerbiának kulcsszerepe van Európa egysége vagy szétesése szempontjából.
Úgy gondolom, hogy ideje felismernünk, hogy Szerbia kulcsfontosságú az európai egység szempontjából. Szerbia a Balkán legfontosabb gazdasága, és a Balkán nélkül nem valósulhat meg az európai egység. Szeretném kiemelni, hogy vannak viszonylag gyorsan megoldható közös feladataink, mint például a Szerbiában élő menekültek problémái (kb. 750 000 menekült él az ország területén), a környezetvédelmi problémák (amelyek némelyike az 1990-es évekre nyúlik vissza) és a dunai hajózási útvonalak (az Európai Parlamentben van is a Dunával foglalkozó frakcióközi csoport), és emellett igyekeznünk kell támogatni Szerbiát a bátor igazságügyi reformban és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben.
Nikolaos Salavrakos
Elnök asszony, véleményem szerint Kacin úr jelentésében tökéletesen megtalálta az egyensúlyt, amihez gratulálok. A jelentés reálisan mutatja be a Szerbia által a szükséges reformok terén elért előrehaladást. A szerb miniszterelnök-helyettes éppen tegnap tartott egy kielégítő előadást a fejleményekről a Külügyi Bizottságban.
Van azonban egy fontos megoldatlan kérdés: a Nemzetközi Törvényszékkel való együttműködés, ideértve az utolsó szökésben lévő gyanúsítottak kiadását Hágának, ami alapvető feltétele annak, hogy Szerbia továbbhaladhasson a csatlakozás felé.
A sajtószabadság az egyik legfontosabb megoldásra váró probléma, amit a szerb kormánynak kezelnie kell; nem lehet politikai nyomás vagy más befolyás, ami korlátozza a szerb újságírók függetlenségét.
Szintén súlyos probléma Szerbiában a menekültek és a hazájukon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerültek magas száma, akiket lakhatási problémák és szegénység sújtanak, a munkanélküliség pedig megközelíti a 19%-ot. Véleményem szerint segítenünk kell Szerbiának, és nem szabad elfeledkeznünk arról, hogy az országban nemrég még háború dúlt.
Barry Madlener
(NL) Elnök asszony, ne csak a háborús bűnös Mladić letartóztatásával és perével foglalkozzunk! Szerbiának igen komoly problémái vannak a szervezett bűnözéssel. Ezt több felszólaló említette, és e problémákat nem szabad alábecsülnünk. Tény, hogy történt előrelépés, de ez egyáltalán nem elegendő az elfogadható szint eléréséhez.
Ugyanakkor Szerbia, mint minden tagjelölt állam, természetesen szegény ország. E szegény országok és csatlakozásuk igen komoly költséget jelentenek majd az európai polgárok számára. Szerbia még Romániánál és Bulgáriánál is korruptabb ország. Romániának és Bulgáriának nem lett volna szabad megengedni az uniós csatlakozást. Ez sok problémát fog okozni a korrupció terén, és Szerbia még korruptabb. Ezt különösen nagy problémának tartom, amelyet nem lehet ilyen egyszerűen megoldani. Arra kérem tehát önöket, hogy nem becsüljék alá a bajt.
Ugyanakkor Szerbia potenciális csatlakozása - a vízummentességhez hasonlóan - még nagyobb mértékű, Nyugat-Európába irányuló emigrációhoz vezet majd, amely nem tesz majd jót nekünk.
Adrian Severin
Elnök asszony, a stabilizációs és társulási megállapodás, valamint Szerbia európai integrációja Szerbia és az Európai Unió számára egyaránt fontos.
Két megjegyzést szeretnék tenni. A megállapodás megfelelő tárgyalásának és az integrációs folyamat megfelelő kezelésének érdekében az Európai Uniónak először is saját érdekeit kell felismernie. Ott van a megoldatlan albán probléma, a déli részek geopolitikai koherenciájának hiánya, valamint a szervezett bűnözés és a korrupció fekete lyuka a balkáni területen. Ez azt jelenti, hogy az Unió közepén bővített funkcionális és összetartó piacra, valamint jobb közlekedési folyosókra van szükség. Egyik probléma sem oldható meg Szerbia hozzájárulása nélkül.
Másodszor, el kell kerülnünk azt, hogy Szerbiát másodrangú európai országnak tekintsük és minden lehetséges alkalommal kioktassuk. Valóban, Szerbia sok bűnt követett el, de az e bűnökhöz való euroatlanti hozzájárulás is komoly szerepet játszott. 2011 valóban a kihívással járó lehetőségek éve Szerbia és az Európai Unió számára egyaránt. Nem fogunk tudni élni ezekkel a lehetőségekkel, ha nem tesszük félre az önimádatot és Szerbiát nem tekintjük partnernek.
Csak a méltósággal bíró Szerbia lehet megbízható partner a Balkán történelmi megbékélésében és az Európai Unióval való történelmi újraegyesülésben. Kacin úr jelentése ezt mozdítja elő.
Sarah Ludford
Elnök asszony, szeretnék csatlakozni azokhoz, akik dicsérték és örömmel fogadták Jelko Kacin kollégám jelentését, és teljes mértékben egyetértek azzal megjegyzéssel, miszerint Szerbia jövőjét az Európai Unió jelenti és hogy Szerbiának fontos szerep jut a nyugat-balkáni régió biztonságának és stabilitásának garantálásában.
Az utóbbi évtizedben - abban az időszakban is, amikor a balkáni küldöttség alelnöke voltam - támogattam a nyugat-balkáni országok uniós tagsággal kapcsolatos céljait. Szoros együttműködésben dolgoztam az előadóval a vízummentes utazás előmozdításában, és örömmel fogadtam, amikor egy évvel ezelőtt ez Szerbiában és más országokban is megvalósult. Úgy vélem, hogy ez valóban alapvető fontosságú hozzájárulás a személyes kapcsolatok elősegítéséhez és a lehetőségek kibővítéséhez, és végső soron a tágabb értelemben vett biztonság garantálásához.
Említésre került már több olyan kihívás, amellyel jelenleg Szerbia szembesül. Ehhez szeretném hozzátenni az igazságügyi reformot mint kihívást. A Bizottság tavaly őszi értékelő jelentése aggasztónak tartotta, hogy az újrakinevezési eljárásokat nem átlátható módon folytatják le, ami veszélyezteti az igazságszolgáltatás függetlenségének elvét és a politikai befolyás komoly veszélyét jelenti. A jogállamiság szempontjából ez mindenképpen kulcsfontosságú.
A volt Jugoszláviával foglalkozó hágai nemzetközi büntetőtörvényszékkel kapcsolatban Kacin úr tegnap este azt közölte a Külügyi Bizottsággal, hogy Szerbia mindent megtesz annak érdekében, hogy megtalálja és letartóztassa az eddig el nem fogott két vádlottat és kiadja őket Hágának. Serge Brammertz főügyész az ENSZ Biztonsági Tanácsa előtt szeptemberben tartott beszédében azonban kijelentette, hogy Szerbiának át kell hidalni a szakadékot, amely a letartóztatásokkal kapcsolatban szóban vállalt kötelezettségei és a tényleges fellépés hatékonysága között tátong. Az eredményeket nem látjuk. Szerbiának proaktívabb megközelítést kell alkalmaznia a szökevények elfogása terén, tehát attól tartok, hogy a szavak és tettek között nagy a szakadék, és ezt a szakadékot mindenképpen át kell hidalni.
Franziska Katharina Brantner
(DE) Elnök asszony, mi is támogatjuk a nyugat-balkáni országok, köztük Szerbia csatlakozását az Európai Unióhoz. Az egyes országok természetesen különállók, de a régióra mégiscsak az összekapcsolódás jellemző, és a régió egyes országainak fellépése kulcsfontosságú hatással van a folyamat sikerére.
Ezzel kapcsolatban szeretném ismét hangsúlyozni, hogy Szerbia csatlakozásának folyamata véleményünk szerint nem haladhat előre addig, amíg a Nemzetközi Büntetőbíróság véglegesen ki nem mondja, hogy minden rendben van, és amíg - ahogy azt képviselőtársam épp az imént említette - Szerbia részéről nem tapasztalható proaktívabb és mindenekelőtt hatékonyabb együttműködés a Bírósággal.
Pozitív fejleményekről is beszámolhatok. Az egyik ilyen a nemek közötti egyenlőség előmozdításáról szóló törvény elfogadása, amelyet nagy örömmel veszünk tudomásul. Most azt szeretnénk látni, hogy a törvény igen gyorsan végrehajtásra kerül, és felhívjuk a Bizottságot arra, hogy e folyamat támogatására tegyen forrásokat elérhetővé. Amennyiben e régió országai együtt szeretnének növekedni, szükség van a régióban működő és a régión átvezető tömegközlekedés bővítésére is. Ezzel kapcsolatban is arra kérem fel a Bizottságot, hogy nyújtson több támogatást és segítséget e téren az előcsatlakozási támogatási eszközzel (IPA), mivel meggyőződésünk, hogy nem pusztán a vezetők közötti szerződésre, hanem az emberek közötti szerződésre van szükség. Ezt nagyban előmozdítja az, ha a régióban az emberek könnyebben tudnak mozogni.
Mielőtt gyorsan befejezem, szeretném megemlíteni a mobilitás kérdését, különös tekintettel azokra a rendszámtáblákra, amelyeket Belgrád bocsát ki hét észak-koszovói régió számára. Felszólítjuk Belgrádot arra, hogy végleg hagyjon fel ezzel a gyakorlattal.
Ryszard Czarnecki
(PL) Elnök asszony, Szerbia európai ország: része az európai történelemnek, része az európai kultúrának. Nem csupán földrajzilag tartozik Európához. Szerbiának ezért szerepelnie kell Európa politikai térképén, tehát ne keressünk ürügyet arra, hogy Szerbia Európai Unióba vezető útját meghosszabbítsuk. Az a benyomásom, hogy az EU esetenként figyelmen kívül hagyja ezt az országot, és hogy Szerbiát nem úgy kezeli, mint bizonyos balkáni országokat. Ennek az egyenlőtelenségnek egyszer és mindenkorra véget kell vetnünk. Szeretném újra hangsúlyozni: ne keressünk ürügyet arra, hogy Szerbia Európai Unióba vezető útját meghosszabbítsuk. A szerb nemzet eleget tett ahhoz, hogy a lehető leghamarabb helyet kapjon az európai nemzetek között.
Bastiaan Belder
(NL) Elnök asszony, Szerbiában és a nyugat-balkáni országokban a gazdasági válság most éri el a kritikus pontot. Ez a bizonytalan helyzet azzal a veszéllyel jár, hogy ismét felerősödnek a populista és nacionalista érzelmek. Füle biztos úr, vajon nincs itt az ideje annak, hogy a háború utáni Marshall-terv mintájára létrehozzunk egy fejlesztési alapot a Nyugat-Balkán számára?
Biztos úr, egy másik kérdésem is van önhöz. Tegnap azt az információt kaptam egy bennfentes személytől, hogy a szerbiai Sandžakban potenciálisan kialakulóban van a radikális iszlám tevékenység új melegágya. Ezzel kapcsolatban a régióban működő mufti, Zukorlić úr neve kerül említésre sok helyen. Milyen konkrét információval rendelkezik az Európai Bizottság ezzel az üggyel kapcsolatban, és milyen ellenintézkedéseket fontolgat?
Dimitar Stoyanov
(BG) Elnök asszony, több tízezer bolgár él Kelet-Szerbiában, Bosilegrad és Caribrod környékén. Olyan etnikai kisebbség ez, amely az első világháború vége után maradt Szerbiában.
Nem járok túl messze az igazságtól, ha azt mondom, hogy e kisebbség tagjai a legszegényebb európaiak közé tartoznak. A szerb kormány nemcsak hogy nem tesz semmit ezen a téren (gondolok itt olyan beruházásokra, amelyek egy kissé fellendítenék a régió gazdaságát): tavaly novemberben magyarázat nélkül és nemzetközi kötelezettségeit megszegve feltartóztatta bolgár polgárok egy csoportját, amely segítséget kívánt adni a régióban élő gyermekeknek, akik Bulgáriában készültek tanulmányokat folytatni.
Szeretném emlékeztetni a szerb kormányt arra, hogy a személyek szabad mozgása és a nyitott határok az Európai Unió legfontosabb értékét képviselik. És amíg ezt önök nem tanulják meg és nem alkalmazzák, addig önök számára itt nincs hely.
Elmar Brok
(DE) Elnök asszony, Győri asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim, szeretném megköszönni Kacin úr munkáját. Egyértelmű, hogy a jelentésre igennel kell szavazni.
Úgy vélem, hogy ami azokat a kérdéseket illeti, amelyekkel kapcsolatban folyamatosan bíráljuk Szerbiát - gondolok itt a belső reformfolyamatok szükségességére, a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY) való együttműködésre, a korrupció elleni küzdelemre (amely Szerbiára különösen érvényes, tekintettel arra, hogy a maffia működik és befolyással van a gazdasági életre) -, a harcot évek alatt kell megvívni, és Szerbia számára ez a feltétele annak, hogy pozitív Európa-párti útján továbbhaladhasson az uniós csatlakozás felé. Thesszalonikben ezt a határozott ígéretet kapták, és nekünk be kell tartanunk ezt az ígéretet.
Szeretném azonban azt is hozzátenni, hogy együtt kell működnünk Szerbiával. Csak bele kell pillantanunk a régió történelmébe ahhoz, hogy lássuk: hosszú távú békés fejlődés csak Szerbia tagsága esetén lehetséges, és ezért Szerbiát nem csupán az Európai Unióhoz csatlakozni szándékozó államnak kell tekintenünk, hanem olyan országnak, amely kulcsfontosságú stratégiai partner az egész régió stabil fejlődésében. Ezért ösztönzést kell nyújtanunk, és semmilyen okból - akár rövid, akár hosszú távú történelmi okokból - nem szabad Szerbiát kevesebbre tartanunk az Európai Unió tagállamainál vagy a csatlakozás hosszú folyamatában részt vevő államoknál. Tekintettel arra, hogy Tadić elnök milyen bátorsággal küzd az európai ügyért, és hogy Szerbiában milyen támadások érik, mindenképpen támogatnunk kell e politikai erőket, és ösztönöznünk kell őket, mégpedig azért, hogy az ország polgárainak megmutassák, hogy az emberek számára a helyes út az Európába vezető út, nem pedig a nacionalista út.
Ezért szeretnék felkérni mindenkit - és különösen a tagállamokat - arra, hogy gyorsítsák meg a ratifikációs eljárást és ezzel üzenjék azt, hogy Szerbia Európa felé tett lépéseinek támogatást kell élvezniük, hiszen a régióban hosszú távon csakis így valósíthatjuk meg a biztonságot.
Hannes Swoboda
(DE) Elnök asszony, néhány nappal ezelőtt Horvátországban voltam, ahol még sose beszéltek ennyit Szerbiáról, mint az utóbbi napokban, mégpedig nagyon pozitív értelemben. Ennek az oka (ahogy azt Brok úr is említette) Tadić úr és Josipović elnök úr együttes bátor fellépése - és jól tudom, hogy ebben a tekintetben Đelić miniszterelnök úr is fontos szerepet játszik. Ezek komoly lépések Európa irányában. Ezek a regionális együttműködés elemei, azonban ennek az együttműködésnek komoly politikai és humanitárius jelentősége egyaránt van. Nagyon fontos tehát - és ezzel kapcsolatban teljes mértékben egyetértek azzal, amit Brok úr és más képviselők elmondtak -, hogy Szerbiát a továbbiakban is hasonló lépésekre ösztönözzük.
Ez természetesen a Bosznia-Hercegovinával való kapcsolatokra is vonatkozik. Mindannyian tudjuk: nagyon fontos Szerbia - és Horvátország - pozitív részvétele, hogy az ország összetartó legyen és végrehajtsa a szükséges reformokat. E tekintetben Szerbia valóban igen bátor, és kulcsszereplő a regionális együttműködés tekintetében.
Egy kritikus pontot azonban szeretnék megemlíteni: a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY) való együttműködést. Természetesen meghívtam Brammertz urat a Külügyi Bizottság munkacsoportjába, amelynek elnöke én vagyok. Ezen a téren nem vagyunk teljesen elégedettek - sokkal többet lehetne tenni. Ezzel kapcsolatos javaslatainkat nem igazán valósították meg. Arra kérek tehát mindenkit, hogy ennek érdekében gyakoroljon nyomást.
Ahogy azt Koppa asszony mondta, nem csak európai kérdésről van szól. Szerbiának a maga érdekében is dolgoznia kell ezeken a területeken. Ahogy a vukovári bocsánatkérés megtörtént - és ez kétségtelenül bekerül az ország történelmébe -, ugyanúgy folytatódnia kell a harcnak azok ellen, akik súlyos bűnöket követtek el.
Anna Ibrisagic
(SV) Elnök asszony, nem lehet figyelmen kívül hagyni azt a hatalmas fejlődést, amelyen Szerbia a közelmúltban keresztülment. Hadd szemléltessem ezt néhány példával: a vízumliberalizációs folyamat sikeres lezárása, regionális együttműködés a közlekedés és az energiaügy terén, a régióban folyó megbékélési folyamat előmozdítására irányuló politikai akarat és az új politikai vezetés, amely leginkább Tadić elnök úr szrebrenicai és vukovári látogatásakor mutatkozott meg.
Mindez nem csupán az egyes személyek jó vezetői képességeit mutatja, valamint azt, hogy Szerbia határozott szándéka, hogy az EU-tagság felé haladjon, hanem azt is, hogy a szerbek úgy döntöttek, hogy ezt a típusú vezetést választják.
Örömmel fogadjuk tehát az EU és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodást, és egyértelmű jelét adjuk Szerbia felé annak, hogy érzékeljük erőfeszítéseik eredményét, és hogy Szerbiának van helye az EU családjában.
Természetesen számos kihívás van továbbra is: a szervezett bűnözés elleni fellépés, a további jogi reformok és a kisebbségekkel kapcsolatos kérdések megoldása. E problémák nagy része nem csupán Szerbiára jellemző, hanem a többi balkáni országra is.
Van azonban egy igen jellegzetes, Szerbiával kapcsolatos kérdés, amelyet meg kell említeni ebben a kontextusban: a volt Jugoszláviával foglalkozó hágai nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY) való együttműködést. A szerb kormány rendelkezik a politikai akarattal. Azzal is tisztában van a kormány, hogy együtt kell működnie a büntetőtörvényszékkel. Reméljük, hogy Ratko Mladić hamarosan Hágában lesz.
María Muñiz De Urquiza
(ES) Elnök asszony, egy percem van arra, hogy hangsúlyozzam, mennyire fontos az, hogy az Európai Uniót Szerbia tagságával tegyük teljessé. Remélem, hogy az ország jelentős előrehaladására tekintettel ez ebben az évben megerősítést nyer. Az előrehaladást a Tanács is elismerte a csatlakozási folyamat folytatására vonatkozó döntésével és a Parlament Kacin úr jelentésében. Az előadónak pedig szeretnék gratulálni.
Ebben az egy percben azt is ki kell emelnem, hogy Koszovóval kapcsolatban az Európai Unióra jellemző eltérő álláspontok arra ösztönözték Szerbiát, hogy egyértelműen kötelezze el magát Európa mellett - ez alapvető fontosságú a béke és a demokrácia konszolidálásához a Balkánon, valamint a regionális integráció konstruktív megközelítése szempontjából, ahogy arra a spanyol elnökség alatt, június 2-án Szarajevóban megrendezett magas szintű ülés is rámutatott.
Remélem, hogy Szerbia az EU teljes támogatását élvezi az igazságszolgáltatás, a korrupció elleni küzdelem és a régiók közötti párbeszéd terén szükséges reformok végrehajtásához.
Eduard Kukan
Elnök asszony, örömmel látom, hogy Szerbia szilárd elhatározást mutatott és határozott előrelépést tett az integrációs folyamatban. A stabilizációs és társulási megállapodás lezárása és végrehajtása a következő fontos lépés ezen az úton.
A szerb kormányt dicséret illeti azokért a lépésekért, amelyeknek köszönhetően idáig eljutott az ország. Biztos vagyok abban, hogy a stabilizációs és társulási megállapodás kézzelfogható gazdasági és kereskedelmi hasznot jelent majd az országnak a környezetvédelem, az energiaügy és a közlekedés terén, valamint számos más területen. A megállapodást eddig tizenhárom ország ratifikálta. Remélem, hogy az Európai Parlament általi ratifikáció a folyamat mihamarabbi lezárására ösztönzi majd a többieket is.
Azonban mind Szerbia, mind az EU számára vannak még további kihívások. Szerbiának teljes mértékben el kell köteleznie magát a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel való együttműködés mellett, és a bíróság elé kell állítania a háborús bűnösöket. Sürgős szükség van előrehaladásra a korrupció és a szervezett bűnözés elleni fellépésben, valamint az igazságszolgáltatás és a közigazgatás további reformjára. Hasonlóképpen, a szerb parlamentnek szakítania kell az "üres mandátumok” gyakorlatával és a parlamenti mandátumok önkényes kiosztásával.
Végül remélem, hogy a Szerbia és Koszovó közötti párbeszéd helyes úton folyik majd, és az egyszerű emberek számára jobb lehetőségeket biztosít a jövőre nézve. Az Európai Parlament mindig is határozottan támogatta a nyugat-balkáni országok integrációját. Szerbia ennek kulcsfontosságú eleme...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Emine Bozkurt
(NL) Elnök asszony, a balkáni stabilitás szempontjából fontos pillanat ez. Szerbia egyértelműen bizonyította, hogy úgy döntött: az európai jövő érdekében munkálkodik. Ahhoz azonban, hogy ezt elérhesse, keményen kell dolgoznia. A lehetséges uniós tagsághoz vezető úton számos akadály van. Továbbá az ICTY két gyanúsítottat, Goran Hadžićot és Ratko Mladićot még nem tartóztatta le. Sajnálatos módon - ahogy az Brammertz főügyész jelentéséből is kitűnik - Szerbia nem tudta meggyőzni a nemzetközi közösséget arról, hogy e bűnösök felkutatására minden erőfeszítést megtesz.
Brammertz véleménye szerint a szerb kormány, ahelyett, hogy mindent megtett volna a gyanúsítottak letartóztatása érdekében, voltaképpen nem tett többet a tőle megkövetelt minimumnál. Szükségünk van a szerb kormány egyértelmű és egységes üzenetére. Hasonlóképpen fontos, hogy az Európai Bizottság készen álljon még nagyobb nyomás gyakorlására. Fontos az is, hogy a nők és a homoszexuális emberek jogainak kérdése továbbra is fontos napirendi pont maradjon Szerbiában. Elvárom, hogy Szerbia szüntesse meg ezeket az akadályokat, és tegye lehetővé a nyílt folyamatot.
Kinga Gál
(HU) Tisztelt biztos úr, államtitkár asszony! Először is gratuláció illeti a jelentéstevőt és az árnyék-jelentéstevőt egyaránt, hogy megfelelő kompromisszumok születtek ebben a szövegben és egy jó jelentésről beszélünk. Az elmúlt évben Szerbia sok tekintetben komoly lépésekkel haladt az integráció irányába, és ezeket a jelentés számba is veszi, úgyhogy én csak néhány pontot emelnék ki.
Az egyik a vízummentesség kérdése, amit a szerb hatóságoknak nagyon komolyan kellene vennie és a továbbiakban mindent megtenniük, hogy az állampolgárokat felvilágosítsák, hogy ne éljenek vissza ezzel a lehetőséggel, hiszen egyébként sérülne a jövő fiatalságának az európai perspektívához való hozzáférése, hiszen ez a vízummentesség, ami mellett mindig is kiálltunk, pont a fiatal generációk európai csatlakozásához, felzárkózásáról szól, és ezt pedig nem lehet eljátszani. Ugyanakkor Szerbiának haladéktalanul előrelépéseket kell tennie a nemzetközi törvényszékkel való együttműködés tekintetében és felmutatni a tárgyalási eredményeket Koszovóval.
De amit én kiemelnék, az a koppenhágai kritériumokban felsorolt kisebbségi jogok kérdése. Örülök, hogy a jelentés már idejében figyelmet szentel ezeknek a kérdéseknek.
Elena Băsescu
(RO) Elnök asszony, a Tanács döntése, miszerint megkezdi a stabilizációs és társulási megállapodás ratifikálásának folyamatát, arra ösztönzi majd Szerbiát, hogy a koppenhágai kritériumoknak való megfelelés érdekében folytassa a reformokat. A megállapodás hatályba lépése megnyitja majd a kereskedelmet az EU és Szerbia között, és a csatlakozás tényleges lehetőségét mutatja majd fel.
Eddig jelentős előrelépés történt, különösen az EULEX-szel való együttműködés terén, az igazságszolgáltatás reformjával és a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatban. Ugyanakkor úgy vélem, hogy Koszovó függetlenségének el nem ismerése nem állhat Szerbia euroatlanti törekvéseinek útjában. A szerb kormány késznek mutatkozik arra, hogy az EU égisze alatta újabb párbeszédet kezdjen Koszovóval.
Szeretnék említést tenni arról a kulcsszerepről, amelyet Szerbia játszott a Balkán békéjének megóvásában. Ezzel kapcsolatban úgy gondolom, hogy rendkívül fontos az, hogy a nyugat-balkáni országokkal szemben továbbra is a nyitott kapuk politikáját folytassuk. Románia fenntartás nélkül támogatta a régió nyitását az EU és a NATO felé - Szerbia külön említésre is került.
Végezetül szeretném hangsúlyozni: az európai államoknak el kell ismerniük és támogatniuk kell Szerbia erőfeszítéseit és törekvéseit. Kötelességünk, hogy támogassuk balkáni partnereinket abban, hogy továbbra is az általuk választott euroatlanti úton járjanak.
Andrey Kovatchev
(BG) Elnök asszony, Győri asszony, biztos úr, először is szeretném megköszönni az előadó, Kacin úr munkáját. Szerbia és a Nyugat-Balkán jövője az Európai Unió. Meggyőződésem, hogy a balkáni országok által az utóbbi évszázadban tapasztalt történelmi tévedések és igazságtalanságok csak az európai integrációval egyenlíthetők ki.
Közös érdekünk, hogy a jelenlegi határok ne elválasszák, hanem összekössék az országokat. Nem lenne szabad, hogy számítson, hogy a polgárok a határ melyik oldalán élnek és milyen etnikumhoz tartoznak. Függetlenül attól, hogy Nišben vagy Kalotinában, Caribrodban vagy Szófiában, Prištinában vagy Leskovacban élnek, az európai integráció az egyetlen olyan út, amely stabilitáshoz, biztonsághoz és jóléthez vezet, a szerb polgárok és szomszédaik számára egyaránt.
Kacin úr jelentése leírja azt, amit Szerbia eddig elért, és azt, amit a továbbiakban kell megvalósítania. Szerbiát támogatjuk és támogatni fogjuk az integrációhoz vezető úton. Mi, kelet-európaiak azonban hasznos tanáccsal szolgálhatunk szerb barátaink számára annak érdekében, hogy ők ne kövessék el újra a mi hibáinkat.
Az egyik ilyen tanács az, hogy nyissák meg a jugoszláviai elnyomó kommunista rendszer aktáit. Bulgáriának keserű tapasztalatai vannak arról, hogy mit jelent a késlekedés ezen a téren. A régióban a korábbi titkosszolgálatok szoros kapcsolatban állnak a korrupcióval és a szervezett bűnözéssel. Gratulálok Szerbiának azért, hogy kormányában megkísérli korlátozni a kommunista struktúrák befolyását. Egy demokratikus ország jövőjét nem határozhatja meg totalitárius múltja.
Mi, kelet-európaiak, nagyon is tisztában vagyunk a korábbi kommunisták manipulációival, akik mindent megtesznek azért, hogy tevékenységüket a nemzeti érdek védelmének tüntessék fel. Ne hagyják magukat becsapni. Egyetlen dolog érdekli őket: a saját érdekük.
Az kontrollálja a jövőt, aki a múltat kontrollálja. A kommunista titkosszolgálat aktáinak megnyitása egyértelmű jel lesz Európa számára, hogy Szerbia szakítani akar azzal a rezsimmel, amely évtizedeken át elszigetelte Európától. A volt Jugoszlávia polgárainak jogukban áll megismerni a közelmúlt történelmét.
Sok sikert kívánok Szerbiának az európai integráció felé vezető úton, amely úton támogatjuk. Szeretnénk Szerbiát mihamarabb az európai demokratikus családban üdvözölni.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Elnök asszony, először is szeretném megköszönni az előadó kiváló munkáját, valamint a Szerbiáról benyújtott anyagát. Az EU és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodás aláírása Szerbia és az Európai Unió fejlődése szempontjából egyaránt kulcsfontosságú. A következő szakasz, a következő fontos lépés a tagjelölt ország státuszának megszerzése. Úgy vélem, hogy erről jövő decemberben döntünk. Nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy 2011 a választásokat megelőző év Szerbiában, mivel a parlamenti és a helyi választások 2012 márciusában zajlanak.
Akik tegnap hallhatták Đelić miniszterelnök-helyettes beszédét a Külügyi Bizottságban, megtapasztalhatták, hogy Szerbia elkötelezte és elszánta magát arra, hogy mindent megtegyen az európai kritériumoknak és előfeltételeknek való megfelelés érdekében. Tapasztalhattuk azt is, hogy Szerbia és a szerb kormány pozitívan és konstruktívan áll hozzá a Prištinával folytatott alapvető fontosságú párbeszédhez. Bátorítanunk kell Szerbiát.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Elnök asszony, tekintettel a Tanács következtetéseire azzal az előrehaladással kapcsolatban, amelyet Szerbia tett a reformok terén, gratulálnunk kell az országnak. Bizonyos kérdések azonban aggodalomra adnak okot. Ahogy Szerbia lépéseket tesz az Európai Unió felé, hatalmas erőfeszítéseket kell tennie bizonyos területeken, különösen a szerbiai üzleti környezet javítása kapcsán. A litván befektetők tapasztalatai megalapozott kérdéseket vetnek fel a szerbiai üzleti környezettel és a befektetések védelmével kapcsolatban. A szerb kormány mulasztással vádolta a 34 millió eurót beruházó litván vállalatokat, majd - a befektetések előmozdításáról és a kölcsönös védelemről szóló, Szerbia és Litvánia közötti egyezményt megszegve - felmondta a privatizációs szerződést. Szerbiának meg kell találnia az eszközöket arra, hogy biztosítsa az átláthatóságot és kiszámítható üzleti környezetet teremtsen, valamint hogy kezelje a bürokratikus megszorításokat, a jogi bizonytalanságot és a hasonló problémákat. Kétségtelen, hogy támogatjuk Szerbia európai uniós integrációs céljait, és bízunk abban, hogy Szerbia megoldja majd a problémás kérdéseket.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Kedves államtitkár asszony, Füle biztos úr! Nemcsak egy folyamatot zárunk le, hanem remélem, hogy már ebben az évben megkezdjük a csatlakozási tárgyalásokat, hiszen Szerbia rengeteg eredményt ért el az elmúlt időszakban. Kiemelném azt, hogy maga Brammertz főügyész a hágai törvényszékkel való együttműködést kifogástalannak tekinti. Ez sokáig egy kényes kérdés volt. Ugyanez vonatkozik a NATO-partnerségre, és amit én különösen fontosnak tartok a Nyugat-Balkán esetében, Szerbiának olyan példamutató kisebbségpolitikája van, amely számos uniós tagállam számára is példaértékű lehet, hiszen az a széleskörű kulturális autonómia, amely a különböző nemzeti kisebbségek tanácsainak valós működésében megmutatkozik, az garantálja a kisebbségek fennmaradását, és Koszovó ügyében is rendkívül jelentős az előrelépés, amely érzelmileg egy nagyon bonyolult, összetett kérdés, de Szerbia nagyon jó úton halad...(az elnök megvonja a szót)
Ivo Vajgl
(SL) Elnök asszony, kollégám, Kacin úr jelentése kiegyensúlyozottan realista és biztató.
Az európai stabilitás és biztonság szempontjából fontos Szerbia teljes uniós integrációja. Az integráció azt is jelenti majd, hogy megszűnik a délkelet-európai szürke zóna - vagy legalábbis megtörténik az első lépés felszámolása felé.
Támogatom Szerbiát és stratégiai céljait, amelyekről Đelić alelnök úr tájékoztatott minket.
A kulcs Szerbia kezében van: Szerbiának kell megfelelnie a feltételeknek. Ez egy lehetőség lehet arra is, hogy a szerb közvélemény felé jelezzük: Mladić tábornok a szerb nemzet szégyene, nem pedig büszkesége.
Szeretném hangsúlyozni, hogy örömmel fogadok minden olyan lépést, amelyet a szerb kormány és a szerb közvélemény tesz a jó szomszédság kialakítása érdekében. Ugyanakkor rá kell mutatnom arra is, hogy a szomszédsági viszonyok terén a határok kérdése az egyik kulcskérdés.
Ulrike Lunacek
(DE) Elnök asszony, én is szeretnék hangot adni annak, hogy támogatom Szerbia uniós csatlakozását, és azt az elgondolást, miszerint a szerb embereknek - ahogy az egész nyugat-balkáni régiónak - van jövőjük a közös Európában. Személy szerint igent mondok a stabilizációs és társulási megállapodásra, habár úgy érzem, fel kell hívnom a figyelmet arra, hogy Szerbia továbbra sem működik együtt megfelelő mértékben a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY). Remélem azt is, hogy a mai plenáris ülésen a többség támogatja majd módosításunkat, és hogy Brammertz úr szavai a jövőben is érvényesek lesznek.
Szeretnék köszönetet mondani Kacin úrnak a jelentésért, valamint azért, hogy egyes pontokon határozottan jelezte Szerbia előrehaladását, ugyanakkor a problémás elemeket is.
Most pedig szeretnék szólni a Koszovói Köztársasággal való kapcsolatról. E Parlament koszovói ügyekkel foglalkozó előadójaként kéréssel fordulok a szerb kormányhoz. Figyelmesen hallgattam Đelić miniszterelnök-helyettes úr szavait tegnap, amikor kijelentette, hogy hajlandók megkötni ezt a történelmi megállapodást, ugyanakkor egyértelművé kell tenni azt is, hogy a Szerb Köztársaság és a Koszovói Köztársaság közötti párbeszéd...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Jaroslav Paška
(SK) Elnök asszony, először is szeretném kijelenteni, hogy támogatom a Szerbiával kötött társulási megállapodás lezárását.
Szerbia befolyásos balkáni állam volt és lesz. Az ország polgárai azonban már sok éve fizetik politikai vezetőik tévedéseinek az árát, akik kockázatos döntéseikkel nehéz politikai helyzetbe juttatták az országot. Ha azonban hosszú távon szeretnénk stabilizálni a balkáni politikai helyzetet, nyílt és korrekt kapcsolatot kell kiépítenünk a régió összes országával.
Szerbiát tehát a régió többi, stabil országához hasonlóan komoly partnernek kell tekintenünk annak érdekében, hogy - a nyílt dialógus és a jó együttműködés révén - az ország polgárait segítsük a lehető leggyorsabb és legjobb integrációban, amelynek eredménye a szabad és demokratikus európai országok közössége lesz.
Krisztina Morvai
(HU) Magyar emberként nagy öröm számomra a magyar elnökség és sok sikert kívánok a Tanácsnak, ugyanakkor ez a felszólalás Szerbia EU-csatlakozásával kapcsolatban némi szomorúságot és hiányérzetet okozott nekem. Nem volt szó ugyanis délvidéki magyar testvéreink sérelmére elkövetett rendkívül durva emberjogi jogsértésekről, és szeretném megkérdezni azt, hogy a magyar elnökségnek, illetőleg a Bizottságnak van-e tudomása azokról az emberi jogi szervezetek jelentéseiről, illetőleg megfigyelők jelentéseiről, egyfelől a temerini fiúk ügyével kapcsolatban. A temerini fiúk az a kirívó jogsértés, amit öt fiatalember sérelmére követtek el oly módon, hogy egy kocsmai verekedésért eltúlzottan súlyos, összesen 61 évi börtönbüntetést szabtak ki rájuk, amely börtönbüntetést harmadik világbeli körülmények között megkínozva, embertelen, kegyetlen bánásmód mellett kell letölteniük. Ezt egészíti ki az, hogy ugyanakkor a magyarok sérelemére elkövetett legdurvább bűncselekményeket nem vizsgálják ki. Tudnak-e... (az elnök megvonja a szót)
Andreas Mölzer
(DE) Elnök asszony, a rózsaszín szemüveget viselő EU-pártiak véleményével ellentétben az Unióhoz való csatlakozás önmagában még nem old meg minden konfliktust. Törökország mint tagjelölt állam esetében különösen igaz, hogy az EU kettős mércével mér. Szerbia végső soron készen áll arra, hogy párbeszédet kezdjen Koszovóval, annak ellenére, hogy az EU hozzáállása egyértelműen következetlen: Boszniában több etnikai csoport kénytelen együtt élni egy multikulturális országban, míg Koszovó esetében legitimnek tartják azt, hogy egy etnikai csoport kiváljon egy államból.
Szerbia nem csupán jelét adta annak, hogy hajlandó Koszovóval tárgyalni, hanem bocsánatot is kért a szrebrenicai népirtás miatt. Ennek ellenére Belgrádot továbbra is az a vád éri, hogy nem működik megfelelően együtt a volt Jugoszláviával foglalkozó hágai nemzetközi büntetőtörvényszékkel. Láthatólag el lehet tekinteni azonban az emberi jogok Törökországban tapasztalható megsértésétől, ahol az örmény népirtás puszta említése is elegendő a büntetéshez.
A koszovói miniszterelnök, Thaçi ellen felhozott, emberi szervek kereskedelmével kapcsolatos vád is azt mutatja, hogy a háborús bűnöket nem lehet egyoldalúan kezelni. Ezeket az ügyeket meg kell oldani. Az EU-csatlakozás szempontjából nagyon fontos, hogy Szerbia és Koszovó először rendezze a vitás kérdéseket.
Victor Boştinaru
Elnök asszony, a Szerbiával kötött stabilizációs és társulási megállapodás újabb fontos lépés Szerbia uniós integrációs folyamatában. Olyan országról van szó, amelynek fejlődése az utóbbi években igen meggyőző volt, és úgy vélem, hogy a stabilizációs és társulási megállapodásnak köszönhetően bekövetkező további politikai és gazdasági integráció adja majd meg azt a végső lökést, amelyre Szerbiának szüksége van az EU felé vezető úton.
Tekintettel arra, hogy Szerbia milyen fontos szerepet játszik a Nyugat-Balkánon, a stabilizációs és társulási megállapodás pozitív hatással lesz nem csupán az EU-ra és Szerbiára, hanem az egész régióra azzal, hogy növeli a biztonságot és a stabilitást, előmozdítja a fejlődést és leteszi a nyugat-balkáni bővítési folyamat szilárd alapjait.
Remélem, hogy miután az Európai Parlament megszavazza, a stabilizációs és társulási megállapodási folyamatot a lehető leghamarabb lezárhatjuk. Ezért arra kérem a képviselőket, hogy tegyenek annak érdekében, hogy a ratifikációs folyamat a lehető legsimábban és leggyorsabban menjen végbe.
Jarosław Kalinowski
(PL) Elnök asszony, az európai szomszédainkkal folytatott együttműködés az uniós politika alapvető fontosságú eleme. Szerbia, hasonlóan a Balkán-félsziget többi országához, igen különleges eset. Annak következtében, hogy Jugoszlávia az 1990-es években felbomlott és háborúk törtek ki a térségben, ezek az országok a mai napig gazdasági és politikai problémákkal küzdenek. Az Európai Unió feladata, hogy támogassa és segítse ezeket az országokat. A történelemből megtanultuk, hogy a régió politikai helyzete az egész földrészre hatással van, és következményeit mindannyian sokáig érzékeljük.
Európa bizonyos mértékben, részben felelős az eseményekért. Ezért különös erkölcsi kötelezettségeink vannak ezekkel az országokkal szemben. A megállapodások, amelyekről ma tárgyalunk - és amelyek az összes területre kiterjedő együttműködésről, valamint a kérdéses országok polgárainak helyzetét megkönnyítő intézkedésekről szólnak - kulcsfontosságúak legalább annak garantálására, hogy a történelemnek ez a szakasza nem ismétlődik meg.
Zoran Thaler
(SL) Elnök asszony, ma ismét bebizonyosodott, hogy az Európai Unióban sok szövetségese van a demokratikus, európai Szerbiának.
Tény, hogy csak egy demokratikus és Európa-párti Szerbiának van esélye arra, hogy a demokrácia, a gazdaság és a polgárok életminőségének fejlődése terén tapasztalható húszéves lemaradást behozza.
Szerbia demokratikus kormánya és Tadić elnök méltó a támogatásunkra. Szerbia kulcsfontosságú a Balkán stabilitásának szempontjából. A modern, európai Szerbiának ezen a téren komoly felelőssége van.
Felelőssége elsősorban abban áll, hogy szomszédja, Bosznia-Hercegovina számára stabil, európai, békés és jobb jövőt biztosítson, másfelől pedig abban, hogy történelmi jelentőségű kompromisszumra jusson a szomszédos albán nemzettel.
Mindkét célkitűzéssel egyetért a szerb kormány - dolgozzunk tehát együtt, és támogassuk e célokat.
Andrzej Grzyb
(PL) Elnök asszony, Füle biztos úr mondta, hogy minden Szerbia kezében van, azaz Szerbián múlik, hogy helyes döntéseket hoz-e. Kétségtelen, hogy ez így van, ugyanakkor annak is tudatában kell lennünk - és ezt mint új tagállam tudjuk -, hogy ezt a folyamatot meg kell erősíteni. Szerbia helyesen döntött, amikor aláírta a stabilizációs és társulási megállapodást. Elkötelezte magát amellett, hogy végrehajt egy egész sor kétségtelenül nehéz reformot. Ami az Európai Parlamentet illeti, meg kell erősítenünk e reformokat, mivel nem csupán a kormánynak, hanem mindenekelőtt a társadalomnak kell meghoznia ezt a helyes döntést Európa mellett. Az alkotmánnyal kapcsolatos népszavazás megfigyelése során ezt mondtam a szerbeknek, ezt mondtam európai kollégáimnak: "nézzék Belgrádot, nézzék a szerbeket - európai emberek, és nekünk segíteni kell őket a reformhoz vezető úton.” Úgy gondolom, hogy mindaz, ami a stabilizációs és társulási megállapodás ratifikációs folyamata során történik, valamint az Európai Parlament állásfoglalása nagyban segíthet Szerbiának ezen az úton.
Štefan Füle
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, szeretnék köszönetet mondani képviselőtársaimnak ezért a színes vitáért, amely megmutatta, hogy a Parlament konstruktív módon támogatja Szerbia európai uniós integrációjának folyamatát. A stabilizációs és társulási megállapodás ratifikációs eljárásához nyújtott parlamenti támogatás fontos jelzés Szerbia számára, és hozzájárul ahhoz, hogy az ország még nagyobb erőfeszítéseket tegyen az Európai Unióhoz vezető úton.
Röviden szeretnék szólni néhány olyan kérdésről, amely a vita során vetődött fel. Belder úrnak Sandžak ügyéről azt mondanám, hogy inkább a muszlim képviselet átpolitizálódásáról van szó, semmint a radikális iszlám térnyeréséről. Ebben a helyzetben várakozással tekintünk a bosnyák nemzeti tanács áprilisban esedékes választásai elé, amelyeknek békésnek és inkluzívnak kell lenniük, és segíteniük kell a párbeszédet és a radikalizálódás elkerülését.
Ami a fejlesztési alapot illeti, részletekbe menő párbeszédet folytatunk Szerbiával és a nyugat-balkáni régió más országaival arról, hogy hogyan lehetne a legjobban kihasználni az IPA-t, és hogyan lehetne még hatékonyabbá tenni. A technológiai fejlődés támogatásának kérdésével is foglalkozunk.
Morvai asszony kérdésével kapcsolatban szeretném elmondani, hogy különleges figyelmet fordítunk az emberi jogok és a kisebbségi jogok kérdésére. A felszólalásában felvetett egyedei esettel kapcsolatban írásos választ küldök majd neki.
Személy szerint igen biztatónak tartom Szerbia komoly és konstruktív hozzáállását a bővítési folyamat jelenlegi szakaszához. Ahogy tegnap az aggályokról beszéltünk, ma azt tárgyaljuk, hogy Szerbia jó úton jár például az igazságszolgáltatási reform fontos kérdésének kezelésében. Ez jó alap Szerbiának ahhoz, hogy teljes mértékben kihasználja azt az integrációs potenciált, amelyet a 2011-es év nyújt a számára.
Enikő Győri
Elnök asszony, biztos úr, miniszterelnök-helyettes úr, tisztelt képviselő hölgyek és urak! Köszönöm szépen ezt a kiváló vitát. Egy kiváló jelentéshez kiváló észrevételek érkeztek, és azt, hogy milyen kiváló a jelentés, számomra az is bizonyítja, hogy az itt felemlegetett kérdések nagy része magában a jelentésben is megtalálható, tehát azt hiszem, hogy ez egy kiváló vitaalap volt.
Mindannyian megerősítették, hogy nem egy lezárt folyamatról van szó, sokkal inkább egy kezdetről. Ezután a kezdet után azt hiszem, hogy mindazok a kérdések terítékre kerülnek, amelyeket önök is felemlítettek a vitában. Komoly előrelépések történtek, ezért tartunk a folyamatban ott, ahol tartunk, és sok még a teendő. Igen sok kérdést önök is megemlítettek itt, úgymint a demokrácia elmélyítése, menekültek, üzleti környezet kialakítása, vízummentességgel kapcsolatos problémák, vagy a kisebbségek helyzete.
Hallottuk, hogy kisebbségi politikában Szerbia terén van komoly előrelépés, Tabajdi képviselő úr is hivatkozott rá, ugyanakkor a koppenhágai kritériumok érvényesek - a Bizottság is utalt rá. Ez egy fontos iránytű számunkra, és minden mozdulatunkban, minden értékelésünkben oda fogunk erre figyelni.
Az is elhangzott, hogy a helyzet törékeny. Ezzel maximálisan egyetértek, és emiatt különösen fontos, hogy bátorítsuk Szerbiát, hogy haladjon tovább ezen az úton. Brok úr és Swoboda úr is utaltak erre. Amit a legfontosabbnak érzek, az az - és erre Nicolai asszony is utalt - hogy Szerbia saját akaratából hozott döntésről van szó, hogy az Európai Unió iránt elkötelezett, a tagság iránt elkötelezett, és mi minden lehetséges módon segíteni fogjuk ezt a folyamatot. Azt, hogy saját akaratukból választották ezt az utat, ezt tekintem garanciának arra, hogy minden szükséges lépést Szerbia meg fog tenni. Én nagyon bízom abban, elnök asszony, ezután a kiérlelt vita után a Parlament meg fogja adni a hozzájárulást a stabilitási és társulási megállapodáshoz.
Jelko Kacin
Elnök asszony, a mai sokszínű és részletes vita mutatja a legjobban azt, hogy itt, az Európai Parlamentben és a többi európai intézményben milyen élénk érdeklődést mutatunk Szerbia iránt, és milyen határozottan támogatjuk.
Az 1990-es évek háborúiból örökölt kihívások közepette Szerbia most mindenekelőtt a jogállamiság alapjait teszi le.
A 2009-ben megkezdett igazságügyi reform továbbra is több szempontból befejezetlen - ebben az esetben a hiányosságok szisztematikus orvoslására van szükség.
A jogállamiság kulcsfontosságú koppenhágai kritérium. Szerbiának a jogbiztonság és a gazdasági fejlődés garantálása érdekében biztosítania kell igazságügyi hatóságainak függetlenségét, kompetenciáját és hatékonyságát.
Örömmel vesszük tudomásul, hogy Belgrád az utóbbi időben erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy megértse ezeket a kihívásokat. A jóvátétel, vagyis az elkobzott vagyontárgyak visszaszolgáltatása és a magántulajdon védelme ennek egy eleme.
Örömmel várom a szerb nemzetgyűlés elnökének érkezését, aki már ebben a hónapban ellátogat az Európai Parlamentbe. A szerb parlament és minden tagja szerepét és felelősségét erősítenünk kell.
Továbbá sikeresebben kell bevonnunk a szerb ellenzéket, amelynek több felelősséget kell vállalnia Szerbia integrációs folyamatának sikeréért.
Azoknak a válaszoknak a benyújtása, amelyeket a szerb kormány az Európai Bizottság kérdőívére adott - a dokumentumot Cvetković miniszterelnök úr ebben a hónapban nyújtja majd be Füle biztos úrnak - történelmi lépés lesz a szerb állam és minden polgára számára.
Remélem, hogy ez igen jelentős és sikeres lépés lesz, és kívánok a magyar elnökségnek sok sikert a szerbiai Európa-párti erők segítéséhez.
Tudom, hogy a szerb kormány európai integrációs hivatala Milica Delević vezetésével kiváló munkát végez, és ezért az együttműködés nem lesz nehéz.
Božo Đelić úr, szerb miniszterelnök-helyettes és tudományügyi miniszter mai jelenléte a Parlamentben annak bizonyítéka, hogy a szerb kormány élénken érdeklődik munkánk iránt és Szerbia európai uniós jövője iránt.
Végezetül még egy gondolatot szeretnék megosztani önökkel.
Kevesebb, mint három évvel ezelőtt Szerbia az önkéntesen választott elszigetelődés küszöbén állt. Mára ez a veszély elmúlt, és Szerbia szilárdan halad az Európai Unió felé vezető úton. A haladás sebessége kizárólag magán Szerbián múlik majd.
Ezzel az állásfoglalással arra ösztönözzük Szerbiát, hogy haladjon tovább a történelmi úton, és egyértelműen jelezzük felé, hogy értékeljük sikereit, és tisztában vagyunk az előtte álló kihívásokkal.
Elnök

A vitát lezáró állásfoglalási indítványt a Külügyi Bizottság nyújtotta be. A szavazásra holnap 12.30-kor kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Jiří Maštálka
Örömmel fogadom és támogatom Szerbia gyors uniós integrációját, mivel a szerbek többsége az integráció mellett van. Ugyanakkor szeretnék rámutatni, hogy az Európai Parlament állásfoglalás-tervezetében bírált szerb hiányosságok nagy részének az oka bizonyos uniós tagállamok destruktív balkáni fellépése és a NATO Szerbia elleni agressziója. Elő kell mozdítanunk Szerbia uniós csatlakozását, mivel a tagság nem Szerbia számára jutalom, hanem az EU számára lehetőség arra, hogy elősegítse az általa közvetetten vagy közvetlenül okozott problémák nagy részének megoldását. Szeretném most azonnal felhívni a figyelmet arra, hogy a szerbiai etnikai kisebbségekkel kapcsolatban igen körültekintő és kiegyensúlyozott megközelítésre van szükség. Az Európai Parlament állásfoglalás-tervezete elismeri a szerbiai "albán kisebbség további törekvéseit”, és említést tesz "a tartományi autonómiához való jogról”. Amennyiben a kisebbségek problémáját a számukra különleges jogokat biztosító kollektív jogalkotással kell "megoldani”, úgy ez a "megoldás” katasztrofális következményekkel jár az érintett államokra nézve - és ez nem csupán Szerbiára igaz. A kisebbségek jogai kizárólag az egyéni emberi jogok előmozdításával és védelmével biztosíthatók.
Csanád Szegedi
Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Az EU és Szerbia közötti társulási megállapodást Magyarország 2010. november 16-án ratifikálta. Az EU soros elnökségére akkor még készülő Magyarország nem tanult a történelmi hibájából, amikor Románia csatlakozását az őshonos erdélyi magyar kisebbségek területi önrendelkezéséhez köthette volna. A mai napig tapasztalhatjuk ennek az elszalasztott lehetőségnek az eredményeit: magyar temetők meggyalázása, csendes magyar népirtás zajlik Erdélyben. Az EU és Szerbia közötti társulási megállapodás folyamán az EU-nak és a magyar külügynek érvényesíteni kell a kisebbségek védelmét. Az Unión nagy a nyomás, hogy a társulási megállapodások megkötésével és felgyorsításával az uniós csatlakozást elérhető célnak tüntessék fel a jelölt országoknak. Amíg a Jobbik támogatja például Horvátország, mint a feltételeket teljesítő ország csatlakozását, addig élesen ellenzi a Szerbia irányába tett további, elhamarkodott lépéseket. A további csatlakozási folyamat feltételeként a Szerbiában élő őshonos magyar kisebbség sokkal nagyobb fokú önrendelkezését, teljes területi és kulturális autonómiáját kell megszabni. Nem szabad elvetnünk annak a gondolatát sem, hogy a Délvidéken élő emberek népszavazás útján nyilváníthassák ki akaratukat területi hovatartozásuk ügyében, ezzel is valamelyest enyhítve a magyarság Trianonban elszenvedett felejthetetlen sérelmeit.
(Az ülést 10.25-kor felfüggesztik, és 10.30-kor újra megnyitják)
