Új élelmiszerek (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont Liotard asszony jelentése a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság nevében az új élelmiszerekről és a(z) xxx/xxxx/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (közös eljárás) - C6-0027/2008 -.
Kartika Tamara Liotard
Elnök asszony, mindenekelőtt szeretnék köszönetet mondani az árnyékelőadóknak a bizottsági jelentés továbbfejlesztéséhez nyújtott hatalmas segítségért. Szintén meg kell említenem a cseh elnökséggel folytatott együttműködést. Ők szintén nagymértékben hozzájárultak a munkához és csak néhány kisebb megoldatlan kérdés választott el bennünket attól, hogy megegyezésre jussunk már az első olvasat során, bár mindenképpen egy kicsit demokratikusabb, ha először a Parlamentben szavazunk.
Amikor először értesültem arról, hogy a Bizottság javaslatot készül tenni egy új élelmiszerekről szóló rendeletre vonatkozóan, nagyon kíváncsi voltam, hogy mit értenek "új élelmiszerek” alatt. Azon is meglepődtem, hogy a Bizottság a javaslatában a belső piacot vette alapul.
Ezzel szeretném kezdeni. Mint sok más témát ebben a Parlamentben, ezt a témát is meg lehet közelíteni a belső piac, a gyártók vagy a gazdaság szempontjából. Meg lehet azonban közelíteni élelmiszerbiztonsági, fogyasztói, egészségügyi és környezetvédelmi szempontból is: más szóval az európai polgárok jólétét véve alapul. Az Európai Unióban sok szó esik a környezetvédelemről és az állatjólétről és úgy gondoltam, hogy ennek a jelentésnek túl kell mutatnia pusztán a szavakon: cselekednünk is kell. Így amikor a jelentésemben válaszút elé kerültem az új élelmiszerekkel kapcsolatban, elsődlegesen az élelmiszerbiztonság, a fogyasztók jóléte, a környezetvédelem és az állatjólét mellett döntöttem. Őszintén remélem, hogy az árnyékelőadók - ígéretüknek megfelelően - támogatni fognak ebben a szavazás során.
Az innováció természetesen rendkívül fontos. Ezzel el is jutottunk a következő ponthoz, nevezetesen ahhoz, hogy tulajdonképpen mik is azok az "új élelmiszerek”. A Bizottság javaslatából ez nem igazán derült ki pontosan. A Bizottság arról tájékoztatott, hogy például a nanotechnológiáról és a klónozott állatoktól származó húsról van szó. Engedjék meg, hogy először a nanotechnológiával foglalkozzam. Fogalmam sem volt, hogy mi is az. Úgy vélem, hogy nagyon sok fogyasztó így van ezzel, viszont sokkal gyakrabban előfordul az élelmiszereinkben, mint azt gondolnánk: energiaitalokban, zöldségek és gyümölcsök csomagolóanyagaiban, valamint olaj- és teaszármazékokban is. Mindezek miatt sürgősen szükség van a szabályozásra, mert a technológia jó és szép és áldás lehet a fogyasztónak, de tudnunk kell biztosan, hogy az asztalunkra kerülő élelmiszer biztonságos is. Ezért ez a rendelet hatáskörébe kell, hogy tartozzon.
Áttérve a klónozott állatoktól származó húsra, a Parlament a Bizottságnak címzett állásfoglalásában már leszögezte, hogy nem akarja, hogy a klónozott állatoktól származó hús élelmiszerként a piacra kerüljön. Amennyiben a klónozott állatoktól származó hús a rendelet hatálya alá tartozna, akkor mi mint Parlament közvetve elismernénk, hogy hozzájárulunk az effajta húsok piacunkra kerüléséhez. Ez elfogadhatatlan és a klónozott állatoktól származó húsoknak nem szabad e rendelet hatálya alá tartozniuk. Ez valójában nem is biztonsági kérdés. A hústermékek előállítása céljából történő klónozás általában rengeteg szenvedést okoz az állatoknak és sok klónozott állat nem is él sokáig. Pillanatnyilag ez nem biztosít hozzáadott értéket az élelmiszerellátás szempontjából.
Androulla Vassiliou
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, a Bizottság 2008. január 15-én nyújtotta be a Tanácshoz és a Parlamenthez az új élelmiszerekről szóló javaslatát azzal a céllal, hogy leegyszerűsítsék az élelmiszer üzletágban tevékenykedők adminisztratív terheit az új élelmiszerek előzetes forgalombahozatali engedélyének beszerzésével kapcsolatban.
A jelenlegi javaslat fenntartja azt az alapelvet, hogy az innovatív termékek bevezetéséhez előzetes forgalombahozatali engedélyre van szükség annak érdekében, hogy a fogyasztókat biztosíthassuk arról, hogy az újfajta tenyésztési és gyártási módszerek az emberek és az állatok számára biztonságosak és tiszteletben tartják a környezet, valamint a fogyasztók érdekeit.
A javaslat az EFSA által végzett központi élelmiszerbiztonsági értékelés által leegyszerűsíti és felgyorsítja az engedélyezési folyamatot és pontos határidőket állapít meg az eljárás minden szakaszára. Magában foglal továbbá egy, kifejezetten a különböző élelmiszertípusokra vonatkozó továbbfejlesztett biztonsági értékelést, ami lehetővé teszi a harmadik országokból érkező tradicionális élelmiszerek jóval könnyebb piacra jutását az Európai Unióban.
Köszönöm a Parlament munkáját; jelentése a legfontosabb témaköröket érinti a biztonságos élelmiszer-ágazat fejlődésével kapcsolatban. Szeretném külön kiemelni, hogy határozottan támogatom a következő alapelveket: a mesterséges nanoanyagok meghatározásának szükségességét, valamint annak tisztázását, hogy valamennyi ilyen jellegű terméknek eseti engedélyezésen kell keresztülmennie az uniós intézmények részéről; továbbá annak megerősítését, hogy a klónozott állatoktól származó élelmiszerek új élelmiszernek minősülnek, ezért nem kerülhetnek piacra az EFSA vizsgálata, valamint egy ellenőrzési eljárás keretében megkapott engedély nélkül.
Várom a véleményüket ezekkel a kényes kérdésekkel kapcsolatban és szeretném megköszönni az előadónak, Liotard asszonynak, valamint az árnyékelőadóknak az ezzel a fontos jelentéssel kapcsolatban végzett értékes munkájukat.
Zuzana Roithová
Elnök úr, szeretném megköszönni képviselőtársaimnak, hogy támogatták azokat a javaslatokat, amelyeket előadóként előterjesztettem. Ilyen többek között a tárgyalt ügyek tudományos és technológiai etikával foglalkozó európai csoporthoz történő benyújtása, valamint az adatvédelmi idő 5 évre csökkentése, ami felgyorsítja az innovációt. Teljes mértékben egyetértek azzal, hogy nagyon fontos fenntartani az elővigyázatosság alapelvét. Szeretném azonban kiemelni, hogy 12 év alatt mindössze 86 kérelmet nyújtottak be, 28 új élelmiszert engedélyeztek és 3 kérelmet utasítottak el. A jelenleg érvényben lévő jogszabály nem igazán áttekinthető, ezért most egységesítjük a tagállamok számára az eljárást ezen a területen, ezáltal egyszerűbb lesz az új élelmiszerek engedélyeztetése és piaci bevezetése.
Mindazonáltal úgy vélem, hogy a jelentéstervezet nem kielégítő. Sajnálom, hogy a képviselőtársaim nincsenek tisztában a genetikailag módosított élelmiszerekről és állati takarmányokról szóló rendelettel való összefüggéssel. A genetikailag módosított élelmiszerek nem tartoznak ennek a rendeletnek a hatálya alá, mivel azokra pillanatnyilag egy másik rendelet vonatkozik és az ismétlődés itt nem indokolt. Ezért ellenzem az állatok és a környezet védelmével, valamint az állati takarmányokkal és genetikailag módosított élelmiszerekkel kapcsolatos javaslatot. Egyszerűen nem tartoznak ehhez a rendelethez, és csak bonyolítják a javaslatot, bár nagyon fontos területet képviselnek. Másrészről viszont támogatok egy olyan rendeletet, amely előírja a nanotechnológia segítségével készült élelmiszerekre vonatkozó szabályokat, és amely határozottan garantálja az élelmiszerek biztonságát az európai emberek számára.
Philip Bushill-Matthews
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony, ez egy bonyolult dosszié, amellyel kapcsolatban sok esetben eltérőek az álláspontok, ezért először is szeretném megköszönni az előadónak, hogy számos dologban az egyetértés szellemében tudtunk előrelépni, annak ellenére, hogy neki néha más elképzelései voltak. A képviselőcsoportok azonban általánosan egyetértettek abban, hogy az új élelmiszerekkel kapcsolatban egyértelmű szabályozásra van szükség, egyrészt a fogyasztók védelme miatt, másrészt azért, hogy jogbiztonságot teremtsünk a gyártók részére.
Szeretném megköszönni a biztos asszonynak a munkáját és a tájékoztatóját, amellyel egyértelműen rávilágított arra, hogy a cél az egész eljárás egyszerűsítése és megkönnyítése. Számunkra valóban az az egyik legfontosabb alapelv, hogy egy ilyen rendeletnek meg kell könnyítenie az ilyen jellegű élelmiszerek kifejlesztését ahelyett, hogy megszorítások egész sorával megakadályozzuk, hogy azok valaha is napvilágra kerüljenek. Ezért a 30. módosítással kapcsolatban név szerinti szavazást kértünk annak érdekében, hogy biztosítsuk ennek a kulcsfontosságú kérdésnek a támogatását.
Úgy véljük továbbá, hogy minden rendeletnek arányosnak és gyakorlatiasnak kell lennie, ezért ellenezzük azt a javaslatot, hogy a nanoanyagok segítségével előállított termékeken ezt az információt külön fel kell tüntetni. Szintén ellenezzük azt a javaslatot, hogy egy új élelmiszert nem lehet engedélyezni, amennyiben "elfogyasztás után vagy nanohulladék formájában káros a környezetre”. Ez ésszerűen hangzik, de ki fogja ezt megállapítani és milyen bizonyíték alapján? Nem lehetséges, hogy néhány meglévő terméket is be kellene tiltani egy ilyen rendelkezés alapján?
Egyetértünk azzal, hogy a Bizottságnak jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie a klónozással kapcsolatban. Egyetértünk továbbá azzal, hogy egy bizonyos ideig meg kell erősíteni az adatvédelmet. Örülünk annak, hogy számos módosítási javaslatunkat elfogadták a bizottságban és reméljük, hogy amelyeket hajszál híján nem, azokat majd a holnapi teljes plenáris ülésen jóváhagyják. Azt azonban megerősíthetem, hogy általános támogatásunk jeleként javasolni fogjuk a jelentés elfogadását és az ügy elindítását.
Åsa Westlund
a PSE képviselőcsoport nevében. - (SV) Elnök asszony, nagyon köszönöm a Bizottságnak ezt a javaslatot. Köszönöm továbbá Liotard asszonynak ezt a kiváló jelentést, amely a Bizottság javaslatához képest lényegesen továbbfejlesztette azokat a részeket, amelyek véleményem szerint különösen fontosak: nevezetesen a közegészségügy és a fogyasztóvédelem témaköreit. Számos kérdéskörön együtt dolgoztunk korábbi munkánk során az élelmiszer-adalékanyagokkal kapcsolatban.
A nanorészecskékkel és nanoanyagokkal kapcsolatos kérdésekről van szó. Az előadó a javaslatában kiválóan foglalkozik ezzel a témakörrel, csakúgy, mint Breyer asszony az általa készített módosító javaslatban, amely a kozmetikai termékekről szóló irányelvvel kapcsolatos munkánk révén ismerős számomra. Akkor csaknem ugyanezt a javaslatot terjesztettük elő, amely most az irányelvben felmerült, és amelynek természetesen itt is helye van. Ez a nanoanyagok címkézésével kapcsolatos és azzal, hogy a termékek összetételének világosan ki kell derülnie a fogyasztó számára annak érdekében, hogy aki kerülni kívánja a nanorészecskéket és nanoanyagokat tartalmazó élelmiszereket, az ezt meg tudja tenni.
Örömmel vettem, hogy ismét felmerült az a kérdés, hogy számításba kell vennünk az élelmiszerek környezetre gyakorolt hatását. Ez rendkívül fontos és jelentősége egyre nő. Felmerülnek etikai szempontok is, például a klónozással kapcsolatban, amivel a jelentés konstruktív és tiszta szellemben foglalkozik. Itt nem arról van szó, hogy a klónozott húsok fogyasztása milyen hatással van a fogyasztókra, hanem elsősorban az etikai szempontokról, amelyeket valóban figyelembe kell vennünk, amikor ilyen jogalkotási döntéseket hozunk.
Egyetértek az előadóval abban, hogy engedélyezés szükséges az olyan nanoanyagokat tartalmazó csomagolóanyagok esetében, amelyek közvetlenül érintkeznek az élelmiszerekkel.
Az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportja azon a véleményen van, hogy az előadó javaslata igen kiváló. Támogatunk néhány módosítást is. Reméljük, hogy hamarosan megegyezésre jutunk a Bizottsággal.
Magor Imre Csibi
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony, az új élelmiszerekről szóló rendeleteknek a termékválaszték bővítését kell szolgálniuk az európai piacon, ugyanakkor azt is garantálniuk kell, hogy ezek az új termékek biztonságosak is a fogyasztó számára.
A jelenleg érvényben lévő rendelet alapján azonban nagyon kevés új élelmiszer európai piacra történő bevezetését hagyják jóvá a rendkívül bonyolult engedélyeztetési és elbírálási eljárás miatt. Amennyiben a pillanatnyilag érvényes engedélyeztetési eljárást alkalmaznánk a burgonya vagy a kivi forgalomba hozatalára, akkor valószínűleg ezek az élelmiszerek nem is kerülhetnének ma az asztalunkra. A jelenlegi szabályozás felülvizsgálatának egy jóval hatékonyabb és jobban alkalmazható rendszer felállítását kellene kitűznie célul az új élelmiszerek engedélyezése vonatkozásában.
Megértem néhány képviselőtársam aggodalmát, hogy olyan új termékek kerülhetnek a piacra, amelyek veszélyt jelenthetnek vagy félrevezethetik a fogyasztót. Nem kellene azonban a biztonságmánia csapdájába esnünk és meggátolnunk az innovációt, továbbá nem kellene az új élelmiszereket hátrányosan megkülönböztetnünk és kedvezőtlenebb helyzetbe hoznunk olyan, már piacon lévő termékekkel szemben, amelyek nem biztos, hogy táplálkozási szempontból előnyösek a fogyasztónak; végül is a fogyasztók szabadon választhatnak.
Képviselőcsoportom általában véve elégedett a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottságban történt szavazás eredményével. Bizonyos kérdések azonban messze túllépnek ennek a rendeletnek a hatályán, ezért azt nem tudjuk támogatni. Nem írhatjuk elő például, hogy egy új élelmiszernek ne legyen kedvezőtlen hatása a környezetre. Ha tetszik, ha nem, minden emberi tevékenység hatással van a környezetre, és egy ilyen rendelkezés aránytalan lenne ebben az összefüggésben. Képviselőcsoportom azon a véleményen van, hogy ehelyett meg kell találnunk a megfelelő egyensúlyt az innováció ösztönzése és az élelmiszerbiztonságot, fogyasztó- és környezetvédelmet, valamint állatjólétet érintő elővigyázatossági alapelvek alkalmazása között.
Abból indultunk ki, hogy egyszerűsíteni kell az új élelmiszerek piaci bevezetésével kapcsolatos hosszadalmas bürokratikus eljárást, valamint megerősített adatvédelemmel az ipari beruházások megóvását.
Ennek érdekében újra előterjesztettünk egy módosításcsomagot, hogy megkönnyítsük azoknak a termékeknek az engedélyeztetési eljárását, amelyek hasonlóak a már piacon lévő élelmiszerekhez vagy alapanyagokhoz és amelyek engedélyeztetése a régi rendelet alapján már elkezdődött. A régi rendelet alapján függőben lévő kérelmeket a dokumentáció benyújtása idején érvényben lévő szabályok szerint kell kitölteni. A kérelmeknek az átdolgozott rendelet alapján történő ismételt benyújtása csak további késedelmeket és többletköltségeket jelentene az ipar számára.
Ugyanakkor igyekeztünk védeni a fogyasztók érdekeit is például a marketingre és az ellenőrzésre vonatkozó végrehajtási intézkedések megerősítésével, valamint a klónozott állatok élelmiszerláncból történő kizárásának támogatásával, illetve különleges címkézési előírásokkal.
A klónozás kérdésével kapcsolatban határozottan támogatom a klónozott állatoktól és utódaiktól származó élelmiszerek jelen rendelet hatálya alól történő kizárását, és felszólítom a Bizottságot, hogy tiltsa meg a klónozott állatok élelmiszerláncba történő bekerülését. 2008 szeptemberében az Európai Parlament nagy többséggel elfogadott egy állásfoglalást a klónozott állatok élelmiszer-ellátásból történő kitiltásáról.
Következetesnek kell lennünk abban, hogy milyen politikai üzenetet fogalmazunk meg a Bizottság és az állampolgárok felé. Ki kell térni továbbá olyan alapvető kérdésekre is, mint az élelmiszer-ellátás céljából történő klónozás etikai vonatkozásai, valamint a klónozás emberi egészségre, valamint az állatjólétre gyakorolt hatásai.
Ezért az új élelmiszerekről szóló rendelet nem biztosít megfelelő kereteket egy ilyen bonyolult kérdés számára. Amennyiben a klónozott állatoktól származó élelmiszeripari termékek a jövőben az európai piacra kerülnének, akkor külön rendeletre lesz szükség, amelyet először nyilvános vitára kell bocsátani és demokratikusan kell elfogadni.
Úgy vélem, hogy a Parlamentnek többségi szavazással határozottan állást kell foglalnia, és nyomást kell gyakorolnia a Bizottságra, hogy olyan megoldást sikerüljön találni, ami az állampolgárok akaratát tükrözi.
Szintén támogatjuk a nano-alapanyagok címkén való feltüntetését. Az embereknek joguk van tudni, hogy mit esznek, és hogy ennek megfelelően dönthessenek. Amennyiben valaki aggódik a nanotechnológia miatt, akkor lehetőséget kell neki adni arra, hogy másként döntsön. Ugyanakkor úgy gondolom, hogy a genetikailag módosított takarmányt fogyasztó állatokból származó élelmiszerek címkézése egyszerűen nem reális és nem megvalósítható. Személy szerint erősen ellenzem a GMO-kat, de el sem tudom képzelni, hogyan tudnánk hatékonyan nyomon követni, mely állatokat etették GMO-val és melyeket nem.
Zdzisław Zbigniew Podkański
az UEN képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök asszony, az új élelmiszerekről szóló 258/97/EK rendelet jó alkalom arra, hogy tisztázzuk, tulajdonképpen miről is van szó. Valóban az egészséges és biztonságos élelmiszereket támogatjuk és a fogyasztók egészségét védjük, vagy inkább bizonyos érdekcsoportok és személyek érdekeit képviseljük, akik számára nem az emberek és az emberek egészsége a legfontosabb, hanem a pénz?
Ha tényleg az emberek és az egészségük miatt aggódunk, akkor gondoskodnunk kell arról, hogy valódi információk álljanak a fogyasztók rendelkezésére az élelmiszerek eredetével és összetételével kapcsolatban. A tájékoztató címkén fel kell tüntetni többek között a termék összetételét és a mennyiségeket; azt, hogy a termék környezetkímélő vagy GMO-termékekből készült; az esetleges adalékanyagokat mint pl. az élelmiszerenzimeket és aromákat, a származási országot és azt, hogy a termék klónozott állatoktól származik-e, amit - véleményem szerint - teljesen be kellene tiltani.
Lényegében arról, hogy az új élelmiszerek előállításához és marketingjéhez szükséges engedélyek kibocsátásával kapcsolatosan megfelelő eljárások alkalmazására van szükség, nem is kellene vitát folytatnunk. Az eljárásoknak meg kell védeniük a fogyasztókat az egészségtelen élelmiszerek veszélyeitől és attól, hogy félrevezessék őket. Az előadó, Liotard asszony egyetértett a Bizottság jelentésével abban, hogy áttekinthető engedélyezési eljárásra van szükség az új élelmiszerekkel kapcsolatban, bár számos módosító javaslatot terjesztett elő, ami a jelentéssel kapcsolatos munkája iránti elkötelezettségét bizonyítja, és ez elismerésre méltó.
Hiltrud Breyer
Elnök asszony, Liotard asszony, hölgyeim és uraim, új szabályozásra van szükség az új élelmiszerekkel kapcsolatban. Az élelmiszerekkel kapcsolatos követelményeinknek - különösen a nanotechnológia tekintetében - éppen olyan szigorúaknak kell lenniük, mint a kozmetikumok esetében.
A nanoanyagok pontos meghatározására és világos címkézésre van szükség. A nanoélelmiszereket azonban nem szabad addig engedélyezni, amíg sajátos kockázatelemzési módszereket nem vezetünk be, ellenkező esetben tengerimalacokat csinálunk a fogyasztókból, amit - remélem - senki sem szeretne.
A géntechnológia esetében a lehető leggyorsabban be kell zárnunk a címkézési kiskaput. A génmódosított takarmánnyal táplált állatoktól származó élelmiszerek címkéjén ezt a tényt fel kell tüntetni. Papíron létezik a nyomon követhetőség, tehát ez meg is valósítható. Holnap kiderül, hogy a német képviselőtársak hogyan szavaztak, mert itt egy címkézési kiskapu van. Nem akarjuk a fogyasztókat megfosztani a szabad választás jogától. Biztosítani kell számukra a választás szabadságát, és lehetővé kell tenni számukra, hogy saját maguk dönthessenek.
Egyértelműen le kell szögeznünk, hogy állatjóléti és etikai okok miatt nem akarjuk a klónozott hústermékek engedélyezését Európában. Ezt nagyon világosan meg kell fogalmaznunk ebben a rendeletben.
Végül szeretném leszögezni, hogy az állatokat nem volna szabad felesleges szenvedésnek kitenni. Ezért kérjük, hogy tiltsák be az állatokon kétszer elvégzett kísérleteket. Köszönjük!
Renate Sommer
(DE) Elnök asszony, örömmel venném, ha én is fél perccel tovább beszélhetnék, mint az előbb Breyer asszony a Zöldek/Európai Szabad Szövetség Képviselősoportjából.
A Bizottság nagyon jó javaslatot terjesztett elő az új élelmiszerekről szóló rendelet aktualizálására. Sajnos néhány módosítási javaslat azért került benyújtásra, hogy olyan dolgokkal egészüljön ki ez a beadvány, amelyek nem összeegyeztethetők ennek a rendeletnek a célkitűzéseivel, sőt még ütköznek is a meglévő esetjoggal. Az a kötelezettség, hogy az élelmiszer-kereskedők egészségügyi és állatjóléti szempontból ellenőrizzék az új élelmiszereket, túl nagy terhet róna a kiskereskedőkre.
Ismét megkísérlik aláásni a meglévő GMO-szabályozást, ebben az esetben azzal, hogy a genetikailag módosított takarmányokkal táplált állatoktól származó új élelmiszerek külön címkézésére szólítanak fel. Minderről már hallottunk korábban.
A GMO-szabályozást érintő kérdéseknek nem kellene az új élelmiszerekről szóló rendelet témakörébe tartozniuk. Ezt állítom, azonban én is előterjesztettem egy olyan módosító javaslatot, hogy tegyünk különbséget az új növényfajták és az új élelmiszerek meghatározása között. Nem volna szabad azonban megengedni, hogy az érdekelt pártok a Parlamentben az új élelmiszerekről szóló rendeletet választási kampányuk céljaira használják. A 62. és 90. módosítás, amellyel kapcsolatban a Zöldek név szerinti szavazást kértek, nyilvánvalóan egy ilyen kísérlet. Kit akarnak ezért pellengérre állítani? Képviselőcsoportom mindig is támogatta a fogyasztók jogait arra vonatkozóan, hogy megismerjék az élelmiszerek összetételét. Miért ne lehetne a nanoanyagokat feltüntetni az összetevők között? Bár a 62. módosítás meglehetősen ügyetlen kísérletet tesz arra, hogy elébe vágjon az élelmiszerek címkézésével kapcsolatos jelentésemnek, azt kell mondanom, hogy az új élelmiszerek címkézése - véleményem szerint - teljes mértékben összeegyeztethető a jelentésemmel.
Ezért azt javaslom, hogy képviselőcsoportom szavazza meg a módosításokat. Az élelmiszer-címkézési szabályozásról szóló jelentésemben utalni fogok az új élelmiszerekről szóló rendelet azon részére, amely a címkézésre vonatkozik. Erre azért lesz lehetőség, mert az élelmiszerek címkézésével kapcsolatos első olvasatot a következő parlamenti időszakra halasztották el, a Zöldek óhaja ellenére. Most vált azonban csak nyilvánvalóvá, hogy milyen előnyös is számukra ez a halasztás.
Egy rövid megjegyzés a klónozással kapcsolatban. Ez állatkínzás és ellenezzük. Az élelmiszerek azonban ennek a rendeletnek a hatálya alá kell, hogy tartozzanak, ellenkező esetben ...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Csaba Sándor Tabajdi
. - (HU) Az európai fogyasztó számára nagy megnyugvás, hogy az asztalára kerülő uniós élelmiszerekben tökéletesen megbízhat. Közép- és hosszú távon ez a közös agrárpolitika fennmaradásának egyik legfontosabb indoka is. Kompenzálnunk kell az európai termelőket azért, hogy mi szigorúbb élelmiszer-biztonsági és környezetvédelmi szabályokat állapítunk meg, mint az Unión kívüli versenytársaink.
Jó lenne, ha a WTO-tárgyalásokon sikerülne érvényesítenünk azon jogos igényeinket, hogy a globális versenytársaink ugyanolyan szigorú élelmiszer-biztonsági, állat- és növény-egészségügyi és környezetvédelmi normákat, szabályokat tartsanak be.
Az új élelmiszerekre vonatkozó szabályozás, a jelentés mostani módosítása is a fokozott élelmiszer-biztonságot szolgálja. A jelenlegi globális élelmiszerválság a népesség folyamatos növekedése által támasztott kihívások ugyanakkor felértékelik, sőt létszükségletté teszik az új megoldások keresését. Ahhoz, hogy 2050-ben a föld 9 milliárd embert is élelmezni tudjon, a technológiai fejlődés által nyújtott lehetőségek, elsősorban a biotechnológia kihasználása elengedhetetlen.
A félreértések elkerülése végett ez a jelentés nem foglalkozik a génmódosított élelmiszerekkel. A Bizottság szándékai szerint az új élelmiszerek hatálya alá tartoznának viszont a nanotechnológiával készült élelmiszerek. Vannak képviselőtársaim, akiknek az aggályait bizonyos fokig értem, de fontos látnunk, hogy a nanotechnológia a jövő egyik kulcsa.
Európa súlyos versenyhátrányt szenvedne, ha kimaradna a fejlesztésekből e téren. A kulcs az engedélyezési folyamatot kísérő tudományos, körültekintő vizsgálat, amire a rendelettervezet garanciát nyújt. Lényeges szempont a szigorú címkézési szabályrendszer. Nem szabad, hogy a szóban forgó élelmiszer a fogyasztók megtévesztésére alkalmas legyen.
Nagy vita van a klónozott állatokról is. Helyesebb volna önálló rendeletben szabályozni a klónozást. A klónozott állat leszármazottját az Európai Élelmiszerbiztonsági Hivatal véleményével egyetértve ne tekintsük klónnak, de a rendelet utaljon a klónozott állat leszármazottjára is. Ezt pontosan világossá kell tennünk a fogyasztók számára.
Mojca Drčar Marko
. - Elnök asszony, az elmúlt évben meggyőző többséggel szavaztuk meg az élelmiszer-előállítás céljára történő klónozás, illetve a klónozott állatoktól és leszármazottaiktól származó termékek betiltására irányuló állásfoglalást.
Az új élelmiszerekről szóló jogszabály megszavazása előtt fel kellene elevenítenünk, hogy miért is voltunk olyan óvatosak és körültekintőek az állatok egészségét és jólétét fenyegető veszélyek kapcsán. Korábbi tapasztalatainkból tudjuk, hogy az élelmiszerbiztonságot és az ember mint domináns faj, valamint a természet közötti etikai viszonyt érintő hasonló kérdésekben a nagyközönség fogadtatása nagyrészt attól függ, hogy milyen ismeretekkel rendelkeznek a témáról. A fogyasztók egyre érzékenyebbek a tenyésztett állatok szenvedéseivel, illetve az őket ért sérelmekkel kapcsolatban, ezért joguk van tudni, hogy a klónozás fájdalmat okozhat és elfecsérelheti a természeti erőforrásokat. Az állatklónozás fejlesztését mint az élelmiszer-előállítás egyik módját azonban az emberek tudta nélkül mégis tovább folytatják.
A klónozással kapcsolatos problémák nemcsak az állatok jólétét érintik, hanem a fogyasztók élelmiszerekbe vetett bizalmát is, hiszen úgy gondoljuk, hogy Európában az élelmiszer-előállítás nagyon magas színvonalon történik. A tavaly októberi Eurobarométer felmérés komoly aggodalmakra vetett fényt a klónoktól származó élelmiszerek feltételezett jövőbeli használatával kapcsolatban. Ez az aggodalom az import élelmiszerekhez kötődik, amelyek végül az európai piacra kerülhetnek anélkül, hogy a címkén fel lenne tüntetve, hogy a termék klónozott állatoktól származik. Ezért egyetértek az előadó megközelítésével, ami sürgeti a Bizottságot, hogy önálló rendeletben foglalkozzon a klónozás kérdésével.
A képviselőcsoportom által előterjesztett módosításokban foglalt egyéb problémák mellett szeretném kiemelten támogatni az állatkísérletekkel kapcsolatos információcserét annak érdekében, hogy el lehessen kerülni az újabb állatkísérleteket.
Végül szeretném megköszönni az előadó alapos munkáját ezzel az élelmiszerbiztonságot, fogyasztóvédelmet, állategészségügyet és állatjólétet érintő rendkívül fontos uniós rendelkezéssel kapcsolatban.
Satu Hassi
. - (FI) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, nagyon köszönöm Liotard asszony nagyszerű munkáját és kiváló jelentését. Annak különösen örülök, hogy a bizottság komolyan vette a nanoanyagok veszélyeit, és be akarja tiltani a klónozott állatokból származó húsokat. Elvégre a klónozás nagy fájdalmakat okoz az állatoknak.
Szintén fontosnak tartom a 60. módosítást. Az elképzelés szerint a génmódosított takarmányt fogyasztó állatoktól származó termékeket, mint pl. a tejet, tojást és húst külön fel kell címkézni, és remélem, hogy ezt az egész Parlament támogatni fogja. Az európai fogyasztók kerülik a génmódosított élelmiszereket, és alig találunk az üzletekben olyan, növényekből származó génmódosított élelmiszert, amit fel kell címkézni. A takarmányok esetében azonban óriási a kiskapu, ami lehetővé teszi, hogy a génmódosított étel mégis az asztalunkra kerüljön. Az európai piacon lévő takarmányok nagy részét a világ más tájairól importálják, főleg Brazíliából és Argentínából, ahol óriási mennyiségben állítanak elő génmódosított állati takarmányt.
Itt az ideje, hogy az átláthatóság alapelvét kiterjesszük a takarmányokra is, a génmódosítás tényét feltüntető címkézést pedig az állati termékekre. Hazám miniszterelnöke 2 évvel ezelőtt támogatta ezt az elképzelést, és remélem, hogy Finnország a Miniszterek Tanácsában szintén ezt teszi majd.
Avril Doyle
. - Elnök asszony, örülök az új élelmiszerekről szóló rendelet felülvizsgálatának, aminek ösztönöznie kell az innovációt az élelmiszer- és italiparban. Védenie kell továbbá a belső piac működését és a közegészségügyet, ugyanakkor meg kell könnyítenie az új élelmiszer piacra jutását.
Aggodalmaim vannak ugyanakkor azzal kapcsolatban, amit tudományos ellenszenvnek és bizalmatlanságnak neveznék az Európai Parlament részéről - és a nemzeti parlamentjeink részéről egyaránt -, ami számos területen komolyan nyugtalanítóvá vált. Méltánytalanul bánunk önmagunkkal, amikor érzelgős, hisztérikus és populista válaszokat adunk a szakemberek által véleményezett legfrissebb tudományos eredményekre, és méltánytalanul bánunk a mandátumunkkal is. Amikor génmódosított termékekről, klónozásról vagy nanotechnológiáról esik szó a Parlamentben, akkor túl óvatosak vagyunk, és egyből nemet mondunk, aztán lassan megnyílunk, de halogatjuk az engedélyezést.
Érdekelne, biztos asszony, hogy vajon az EFSA-nak elegendő erőforrás áll-e rendelkezésére, hogy az ezzel a rendelettel kapcsolatos dokumentációt időben, de alaposan feldolgozza. Ha a génmódosított élelmiszerekkel és takarmányokkal kapcsolatos kellemetlen tapasztalataink és az ezen a téren tett előrelépéseink alapján akarunk cselekedni, akkor nemet kell mondanunk. Miért reagálunk úgy ezen a téren az új fejleményekre, mintha tudományos analfabéták lennénk? Miért nem adunk ennyire a tudományos szakemberek véleményére? Senkinek sincs ebben a Parlamentben tudományos háttere, vagy legalább néhányunknak? Ugyanezt a kérdést fel lehetne tenni a nemzeti parlamentekkel kapcsolatban is. A jogalkotást az alapos, komoly tudományos eredményekre kell alapozni, és el kell azokat fogadni. Ha nem ezt tesszük, akkor a jogalkotói hitelességünket kérdőjelezzük meg.
Czesław Adam Siekierski
. - (PL) Elnök asszony, abból kiindulva, hogy mi a jó a fogyasztónak és figyelembe véve azt, hogy az általunk elfogyasztott élelmiszerek milyen óriási hatással vannak az egészségünkre, egyetértek az előadóval abban, hogy világosan meg kell határoznunk az új élelmiszerekkel kapcsolatos szabályozások célját. Mindent meg kell tennünk annak érdekében, hogy az új élelmiszerek engedélyezési rendszerének átláthatósága és hatékonysága garantálja a fogyasztók biztonságát és javítsa a belső piac működését.
Véleményem szerint az új élelmiszer jelenlegi meghatározását finomítani kell, figyelembe véve az élelmiszerekről szóló jogszabályok általános alapelveit és követelményeit. Úgy vélem, hogy egy élelmiszer csak akkor kerülhetne piacra, ha az nem téveszti meg a fogyasztót, tökéletesen biztonságos és a tápértéke nem károsodott. Amennyiben az alapanyagait vagy összetevőit emberi fogyasztásra még nem alkalmazták, akkor különös figyelmet kellene fordítani a jogi szabályozásával kapcsolatos bármilyen döntés meghozatalára. Támogatok minden olyan tevékenységet, ami elősegíti az élelmiszer-biztonság magas színvonalának fenntartását, és akik arról beszélnek, hogy ...
Androulla Vassiliou
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, szeretnék kitérni néhány nagyon fontos kérdésre, amelyet a tisztelt képviselők említettek.
Ami a nanotechnológiát illeti, követtem a legfrissebb tudományos véleményeket és a Liotard asszony jelentéséhez kapcsolódó dokumentáció véleményem szerint nagyon meggyőző. Az Európai Unió fogja először a világon előírásszerűen meghatározni a mesterséges nanoanyagok fogalmát, valamint koherensen és rugalmasan megközelíteni ezt a technológiát.
Annak érdekében, hogy tisztázzuk a Bizottság álláspontját a nanotechnológiák meghatározásával kapcsolatban, szeretném a következő nyilatkozatot tenni a Bizottság részéről.
A Bizottság meg kívánja jegyezni, hogy a nanoanyagok közös meghatározása még folyamatban van. A Bizottság ezért megerősíti, hogy a közös meghatározással kapcsolatban tett előrelépéseket a jövőben a közösségi jogban figyelembe kell venni, meg kívánja továbbá jegyezni, hogy a javaslatban érintett bizottsági eljárások szintén lehetővé teszik a javaslatban szereplő meghatározás aktualizálását.
A nanotechnológia segítségével előállított élelmiszerek kötelező címkézése tekintetében szeretném megjegyezni, hogy a Bizottság valóban támogatja a fogyasztók tájékoztatását a nanoanyagok élelmiszerekben való előfordulásával kapcsolatban. Az új élelmiszerekről szóló rendelet alapján ugyanakkor eseti engedélyezés van érvényben, ami szintén tartalmaz előírásokat az ilyen jellegű termékek használatára vonatkozóan, beleértve a címkézési követelményeket is. A címkézést tehát minden esetben egyedileg ellenőrzik.
Szeretném tisztázni a klónozás fontos kérdésével kapcsolatos állásfoglalásomat. Már korábban elmondtam, hogy szerintem az új élelmiszerekről szóló rendelet nem a legalkalmasabb a klónozással kapcsolatos valamennyi kérdés szabályozására. Ez a rendelet csak az élelmiszerbiztonsággal és a piaci engedélyezéssel foglalkozik. Ezért a tenyésztési programokban használt klónok - a sperma, az embrió, valamint a petesejt - nem tartozhatnak az új élelmiszerekről szóló rendelet hatálya alá, ahogyan az állategészségüggyel, illetve állatjóléttel összefüggő kérdések sem.
Január 13-án a biztosok kollégiuma orientációs vitát folytatott az élelmiszer-előállítás céljából tenyésztett állatok klónozásával kapcsolatban. A Bizottság tagjai egyetértettek abban, hogy számos megválaszolatlan kérdés maradt. A Bizottság szorosan együttműködik az ügyben az EFSA-val és kezeskedik afelől, hogy tudományos kutatásokat folytassanak ebben a témakörben. Ugyanakkor tárgyalásokat kezdeményeztem a legnagyobb kereskedelmi partnereinkkel: az Egyesült Államokkal, Kanadával, Japánnal, Ausztráliával és Új-Zélanddal.
Valóban több információra és adatra van szükségünk a klónozási módszerekkel kapcsolatban, és arról, hogy szabályozási szempontból hogyan kellene kezelni a klónozott állatok utódait.
Ahogyan néhányan említették, múlt év júliusában az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság nyilvánosságra hozta véleményét az Európai Unióban élelmezési célból történő klónozás tudományos vonatkozásaival kapcsolatban. A vélemény lényege az volt, hogy a kockázatértékelés nem kielégítő a rendelkezésre álló adatok hiányossága miatt. Az állatok egészsége és jóléte tekintetében a vélemény világosan megfogalmazza, hogy a klónok jelentős részét hátrányosan, sokszor súlyosan érinti az eljárás, ami gyakran végzetes mind a klónozott állatok, mind a helyettesítő állatok szempontjából.
Az európai etikai csoport arra is felhívja a figyelmet, hogy számos tudományos kérdés még megválaszolásra vár, és hogy kutatásokat kell még folytatni az élelmiszerbiztonsággal, állategészségüggyel, állatjóléttel, nyomonkövethetőséggel és címkézéssel kapcsolatban.
Végezetül a klónozással kapcsolatban szeretném megjegyezni, hogy egy kérdést feltétlenül elő kell terjeszteni, de az új élelmiszerekről szóló rendelet nem a megfelelő hely ezzel a kényes témával kapcsolatos valamennyi kérdés szabályozására.
Mindazonáltal szeretnék kötelezettséget vállalni a Bizottság nevében arra, hogy a lehető legrövidebb időn belül átfogó jelentést fogunk készíteni a klónozási módszerek valamennyi kérdéskörével kapcsolatban, figyelemmel az élelmiszerek előállítására, beleértve a klónokkal és utódaikkal kapcsolatos állategészségügyi és állatjóléti kérdéseket, valamint, amennyiben lehetséges, a jogalkotási javaslatokat is. Szeretném hangsúlyozni, hogy véleményem szerint megoldást tudunk találni ebben az ügyben, és szeretném megköszönni a Parlament megértését és együttműködését.
Liotard-jelentés
A Bizottság elfogadja a következő módosításokat: 7, 12, 34, 35, 41, 42, 44, 45, 53 és 63.
A következő módosítások elvileg elfogadhatók: 3, 8, 15, 20, 58, 64, 65, 76, 87, 88 és 89.
A következő módosításokat átszövegezés esetén elfogadhatók: 1, 6, 10, 25, 30, 31, 36, 40, 66, 67, 69, 77, 82, 84, 85 és 93.
A Bizottság nem fogadja el a következő módosításokat: 2, 4, 5, 9, 11, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 21, 22, 23, 24, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 37, 38, 39, 43, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 54, 55, 56, 57, 59, 60, 61, 62, 68, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 78, 79, 80, 81, 83, 86, 90, 91 és 92.
Kartika Tamara Liotard
Elnök asszony, szeretnék őszinte köszönetet mondani képviselőtársaimnak a vitában való részvételért és a jelentésemben érintett kérdésekben kapott támogatásért. Természetesen volt néhány bíráló megjegyzés is. Ezeknek is örülök, mert ez csak a vita hasznára válhat.
Az a célunk, hogy biztosítsuk a fogyasztókat afelől, hogy az új technológiák segítségével előállított termékek vagy új élelmiszerek, amelyek a piacunkra kerülnek, biztonságosak. Befektetett munkánk és javaslataink révén el fogjuk érni ezt a célt. Az innováció felé forduló gyártók számára is biztonságot nyújt majd, mert így tudni fogják, hogy mit lehet és mit nem. A jelentés az adatvédelmet is érinti a gyártók vonatkozásában és ez szintén az innovációt segíti elő az élelmiszerbiztonság terén.
Szeretném továbbá szívből megköszönni a biztos asszonynak, amit a nanotechnológiával kapcsolatban elmondott. Ezen a területen valóban sok változás várható, és ha már most az elején lefektetünk egy meghatározást, akkor a tudomány fejlődésével később tudunk majd azon módosítani.
Azt is szeretném megköszönni a biztos asszonynak, amit az állatok klónozásáról mondott. Szeretném azonban kiemelni, hogy a Parlament már elfogadott egy állásfoglalást, amelyben egyértelműen leszögezzük, hogy nem akarjuk a klónozott állatoktól származó hús mint élelmiszer piacra kerülését. A jelentésem ezt a kérdést is érinti, és szorgalmazom, hogy az állatklónozás kérdését zárjuk ki az új élelmiszerekről szóló rendelet hatálya alól. A jelentés is erre szólít fel és, amint azt hallhatták, a Parlament határozottan támogatja ezt az álláspontot.
Végül szeretném megragadni az alkalmat, hogy hálás köszönetet mondjak kollégáimnak, Thomasnak, Viviannek és Jan-Jaapnek a jelentés elkészítése során végzett áldozatos munkájukért.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra szerdán kerül sor.
