Doba vyhrazená pro otázky (otázky Komisi) 
Předsedající
Dalším bodem je doba vyhrazená pro otázky (B7-0017/2010). Ta bude dnes o trochu kratší, než by měla být, protože předchozí rozprava se kvůli dřívějším zdržením protáhla o 25 minut. Omlouvám se za to. Skončíme zhruba po 19:30. Hodlám čas bedlivě hlídat. Řečníci mají 30 sekund.
Následující otázky jsou adresovány Komisi.
První část

Předmět: Regulace soukromých penzijních fondů
V minulých letech se hodnota aktiv soukromých penzijních fondů výrazně snížila. Skupina na vysoké úrovni pro finanční dohled vedená Jacquesem de Larosièrem zdůraznila, že je nutné odvětví soukromých penzijních fondů důkladněji regulovat.
Během finanční krize vyšlo najevo, do jaké míry jsou členské státy zranitelné vůči mnoha druhům rizik. Tato rizika se bezprostředně dotýkají investorů, kteří svěřili své peníze těmto fondům, představují hrozbu pro stabilitu a integritu evropských finančních trhů a mají rovněž výrazný dopad na účastníky finančního trhu. V tomto období nestabilní ekonomiky ztratilo mnoho evropských občanů důvěru v regulaci systému soukromých penzijních fondů.
Nedomnívá se Komise, že by měla navrhnout komplexní právní opatření, kterým by stanovila normy pro dohled za účelem regulace soukromých penzijních fondů?
Michel Barnier
Paní Blinkevičiūtėová vznesla velmi důležitou otázku ohledně penzijní reformy, která je klíčovým tématem nadcházejících let vzhledem k problémům, kterým společně musíme čelit: stárnutí populace, udržitelnost veřejných financí a zejména mobilita zaměstnanců. Navíc penzijní fondy jsou významnými institucionálními investory.
Finanční krize odhalila slabiny ve formách některých penzijních plánů a na základě Larosièrovy zprávy, dámy a pánové, podnikneme jisté kroky. Pan předseda Barroso ohlásil Evropskému parlamentu některé politické pokyny týkající se této záležitosti.
Během roku 2010 představíme zelenou knihu o důchodech, která má podnítit diskusi o regulaci soukromých penzijních fondů. V této souvislosti lze očekávat revizi směrnice o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi. Komise je stále odhodlána posilovat vnitřní trh v oblasti penzijních fondů. Tato revize směrnice bude zahrnovat také pravidla pro solventnost penzijních fondů. Navíc, pane předsedající, toto splňuje požadavek, který vznesl Evropský parlament při vyjednáváních o směrnici Solventnost II.
Abychom se vyvarovali nejasnostem v této důležité otázce, která má vliv na občany, dodal bych, že ve jménu subsidiarity bude Komise velmi důkladně respektovat rozhodnutí přijatá v mnoha členských státech ohledně jejich připojení k důchodovému systému průběžného financování.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Děkuji vám, pane komisaři, za vaši odpověď. My samozřejmě doufáme, že Evropská komise předloží zelenou knihu o důchodech co nejdříve, protože ve většině členských států Evropské unie je to obzvláště naléhavá záležitost. V některých členských státech, jako je má rodná Litva, byly již tak nízké důchody ještě sníženy, což je realita současné hospodářské a finanční situace. Ráda bych se vás však zeptala, pane komisaři, zda můžete říct, proč Evropská komise ve strategii EU 2020 věnovala tak malou pozornost bezpečnosti a stabilitě důchodů a penzijním zárukám, protože musíme zohlednit současnou situaci na pracovním trhu a současnou demografickou situaci a jednou z nejdůležitějších otázek je, jaké důchody budou lidé dostávat za 10 let.
Michel Barnier
Paní Blinkevičiūtėová, je zjevné, že dokument o strategii 2020, což je dokument pro zelený růst, pro inteligentní, spravedlivý a přístupný růst, se nemůže zmiňovat o všech případech. Proto máme ostatní nástroje, ostatní příležitosti a ostatní rámce, v nichž můžeme splnit svou povinnost řešení základních otázek, jako jsou důchody a závislost občanů Evropy.
Právě jsem řekl, paní Blinkevičiūtėová, že penzijní fondy jsou významní institucionální investoři. Různé typy penzijních plánů fungující na základě zákonem řízeného financování, ať již povinného nebo dobrovolného, hrají dnes stále důležitější úlohu v celkových penzijních plánech v mnoha členských státech.
Opakuji, že ve jménu subsidiarity budeme respektovat odhodlání a ochotu mnohých zemí - a některé z nich dobře znám - přistoupit k systému průběžného financování, a na tomto základě budeme pracovat na zelené knize, která bude dokončena v nadcházejících týdnech, nejpozději měsících. Byl bych rád, kdybychom s vámi a ostatními zainteresovanými poslanci vedli co nejširší debatu.
Franz Obermayr
(DE) Pane předsedající, má rodná země, Rakousko, dotuje soukromé důchodové zabezpečení maximální částkou 210 EUR ročně, přestože se ukázalo, že spekulace s důchody byly jedním ze spouštěčů finančního krachu ve Spojených státech.
Jsem přesvědčen, že Komise by se měla ptát sama sebe, zda důchodové zabezpečení není ve skutečnosti svou podstatou úkolem státu a zda bychom v tomto ohledu neměli držet na uzdě pochybné finanční spekulanty. Je zde také otázka, zda podle Komise není krátkozraké, nebo zda to není dokonce nedbalost, poskytovat státní podporu soukromému důchodovému zabezpečení bez kvalitních norem, pokud existuje riziko, že po těch ohromných ztrátách budou příjemci důchodů podporu od státu potřebovat ještě více.
Michel Barnier
Pan Barroso měl nedávno zde ve sněmovně příležitost zodpovědět několik otázek ohledně významných problémů vztahujících se k finančním pohybům.
Vy jste, pane Obermayre, hovořil o spekulacích. Jako evropský komisař pro vnitřní trh a služby s odpovědností za regulaci a dohled mohu říci, že žádný produkt, trh nebo území nebudou z inteligentního dohledu a účinné regulace vynechány nebo mít imunitu.
Proto na všechny účastníky těchto trhů, s jejich různými produkty, bude mít dopad tato práce, kterou hodláme vykonat a která již začala ve formě balíčku předpisů o dohledu, o němž se již diskutuje, a revizí několika směrnic, zejména směrnice o zaměstnaneckém penzijním pojištění; zavedeme přísná pravidla pro investování.
Potvrzuji, že z požadavků na transparentnost a inteligentní, účinnou regulaci nevyloučíme žádné z těchto produktů nebo trhů.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Domnívám se, že k reformě důchodového systému, a to jak v soukromém, tak ve veřejném sektoru, je třeba zaujmout dlouhodobě strategický přístup. Odkazuji zde na skutečnost, že v 70. letech prudce vzrostla porodnost. Za 30 let budou tito lidé odcházet do důchodu, přičemž v současnosti je porodnost velmi nízká. Ti, kteří se dnes rodí, budou za 30 let pracovní silou a nebudou tou dobou schopni zajistit nezbytné prostředky pro penzijní fondy.
Proto bych se vás ráda zeptala: jaká přijímáte opatření pro provedení patřičné dlouhodobé reformy důchodových systémů udržitelným způsobem a ve prospěch evropských občanů?
Michel Barnier
Paní Ţicăuová, v první části svého projevu, který byl krátký, jak stanoví pravidla, jsem právě zmínil jednu z hlavních výzev vedle mobility, a sice demografii. Navíc, přestože otázka rodinné nebo demografické politiky nespadá do hlavních evropských oblastí odpovědnosti, domnívám se, že by nám všem prospělo o této problematice, která se více či méně dotýká všech evropských zemí, vést diskusi a dělat srovnání. Pokud se porodnost nezvýší, bude náš kontinent pravděpodobně jedním z mála kontinentů, kde ve srovnání s ostatními klesá počet obyvatel.
Toto jsou nesmírně závažné okolnosti, paní Ţicăuová, které přesahují samotnou otázku důchodů a jež budeme muset zohlednit při práci na důchodové problematice a na otázce odpovědnosti za závislost. Proto věřím, že tato zelená kniha je dobrým nástrojem, který přichází v pravý čas. Nebudete muset čekat příliš dlouho. Pracujeme na této záležitosti a budeme všechny tyto otázky klást při konečném dolaďování, přičemž budeme řádně přihlížet k tomu, co spadá do pravomocí jednotlivých států a co je možné řešit na evropské úrovni, zejména pokud jde o všechny soukromé penzijní fondy a jejich rozšiřování na evropské trhy.
V každém případě všechny tyto otázky - z nichž žádná nebude vynechána - budou patřit mezi témata, kterými se budeme zabývat při navrhování kroků nebo doporučení do zelené knihy, kterou jsem zmínil a jež bude publikována za několik měsíců.
Předmět: Systémy pojištění proti záplavám v EU
Nedávné záplavy v Irsku způsobily na soukromých a veřejných infrastrukturách škody ve výši zhruba 500 milionů EUR. Irská vláda předložila žádost o uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU na pokrytí části škod vzniklých na veřejné infrastruktuře.
Domácnostem a soukromým podnikům se však často nedostane žádného odškodnění, neboť cena soukromého pojištění proti povodním je pro ně příliš vysoká. Za povšimnutí stojí skutečnost, že jednou z příčin těchto mimořádných záplav bylo nekoordinované plánování územního rozvoje, jež v některých případech zahrnovalo i záplavové oblasti, a že některé pojišťovny odmítají uzavřít pojistky s určitými domácnostmi a podniky.
Pokud Komise plánuje předložit legislativní návrhy, které by harmonizovaly poskytování pojištění proti záplavám v EU a zohledňovaly skutečnost, že v některých členských státech není přiměřené pojistné krytí na trhu dostupné, mohla by je s ohledem na výše uvedené informace přiblížit? V případě že Komise takové návrhy předložit neplánuje, mohla by se vyjádřit k programům, které vytvořila za účelem výměny osvědčených postupů souvisejících s touto problematikou mezi členskými státy?
Michel Barnier
Pane předsedající, dámy a pánové, pan Kelly pokládá otázku vztahující se k nedávné tragické události, která zasáhla Madeiru a pobřeží Atlantiku a zejména v mé zemi zabila tucty lidí. Když jsem u tohoto tématu, samozřejmě bych rád znovu vyjádřil naši soustrast se všemi oběťmi. Můj kolega, pan komisař Hahn, obě místa, která jsem zmínil, navštívil.
I v tomto případě musíme čelit celosvětovému problému, který přinesly změny klimatu, a v budoucnu budeme svědky vzrůstajícího počtu přírodních katastrof, stejně jako budeme nadále zažívat i katastrofy, které nejsou přírodní a mohou mít vážné dopady na životy lidí, přírodu a hospodářství. Mám na mysli například průmyslové katastrofy, požáry a námořní katastrofy.
Toto je problém, kterému se osobně velmi dlouho věnuji. Právě zde ve sněmovně v roce 1999 jsem jako nově zvolený komisař pro regionální politiku musel odpovídat řeckým poslancům, kteří se obávali následků zemětřesení, k němuž právě došlo v jejich zemi.
V té době jsem navrhl zaprvé vytvoření fondu solidarity a zadruhé vytvoření evropské jednotky civilní ochrany. Museli jsme čekat do roku 2002, kdy Německo, Rakousko a Slovensko postihly velké povodně, než Komise byla s to vytvořit, během tří měsíců a s pomocí Parlamentu a Rady, Fond solidarity, který zasáhne v Madeiře a na pobřeží Atlantiku, stejně jako od roku 2002 zasáhl při několika dalších velkých katastrofách.
Má kolegyně, paní Georgievová, pracuje s baronkou Ashtonovou na zavedení evropské jednotky civilní ochrany a já doufám, že nebudeme muset čekat na další katastrofu, než spojíme své odpovědi a snahy o pomoc pod jednotnou evropskou vlajkou při katastrofách, jako byla ta na Haiti, nebo tsunami.
Vznesená otázka se vztahuje k pojištění, protože ne vše se vztahuje k nepojistitelnému veřejnému majetku, který pokryje fond solidarity. Domnívám se, že v oblasti rizik, která mohou pokrýt pojistky, dojde brzy k pokroku.
Bílá kniha z roku 2009 o přizpůsobení se změně klimatu navrhuje tam, kde neexistuje žádné pojištění, zavést veřejně podporované pojišťovací systémy. V pokračování této bílé knihy chci prozkoumat, jakou úlohu by mohly hrát pojistné produkty na doplnění těchto opatření. Hodlám začít srovnávacím testem: požádal jsem své asistenty o prozkoumání toho, co existuje v různých členských státech. V situacích, kde by mohlo dojít k přeshraničním dopadům, by mohlo být vhodnější prosazovat spíše systémy pojištění, které jsou celoevropské, než systémy vnitrostátní.
Jsem si velmi dobře vědom složitosti této otázky, pane Kelly. Budu se na této věci spolupracovat s dotčenými stranami, s pojišťovnami, s členskými státy a odborníky, abychom si vyměnili osvědčené postupy a správně nastavili priority. Jsem přesvědčen, že můžeme ochranu evropských občanů před rostoucím počtem přírodních katastrof zlepšit. Proto chci provést tento nesmírně praktický úkol pozorování a porovnávání různých existujících pojišťovacích systémů pro přírodní katastrofy ve všech 27 členských státech.
Seán Kelly
Situace na Madeiře a ve Francii nás všechny samozřejmě velmi znepokojila. V mé zemi naštěstí nikdo při povodních nezemřel, ale problém s pojištěním se projevil velmi brzy. Mnoho domácností teď nemůže získat pojistku a v jednom městě, Clonmelu, kde byly záplavy před několika lety, pojistné šestinásobně vzrostlo. To je samozřejmě velký problém a já děkuji panu komisaři, že se jím zabývá.
Také bych se ho rád zeptal na země a vlády, které neprovádí směrnici o povodních. Uvažoval o tom udělit jim také nějaké sankce?
Michel Barnier
Tato směrnice o povodních pochází z roku 2007. V roce 2009 bylo také vydáno sdělení Komise o přístupu Společenství v oblasti prevence přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem.
Pane Kelly, vy hovoříte o poměrně nedávných směrnicích, ale o nich platí totéž, co o všech ostatních směrnicích, jakmile vejdou v platnost: Komise musí a hodlá ověřovat, jak je členské státy uplatňují či neuplatňují. Když hovoříme o povodních, ve Francii i ve vaší zemi se jasně ukázalo, že důsledky selhání v preventivních opatřeních a výstavby v záplavových oblastech pro obhospodařování půdy jsou zjevné. Komise bude v této oblasti, stejně jako ve všech ostatních, jednat tak, že zjistí, co dělají nebo nedělají členské státy, a přijme příslušná opatření včetně postupů proti porušování předpisů, aby zajistila uplatňování těchto směrnic.
Jim Higgins
Pokud jde o otázku, kterou vznesl pan Kelly, tedy o směrnici o povodních: jak víte, směrnice musí být ve všech 27 členských státech provedena do vnitrostátních právních předpisů v letošním roce, tedy 2010. Nabádám Komisi, aby dohlížela na vnitrostátní orgány v souvislosti s jejím prováděním. V roce 1995 jsem byl ministrem odpovědným za povodně v Irsku. V té době jsme vydali zprávu, která doporučovala, že by se v záplavových oblastech neměly stavět žádné nové domy. Přesto mnohé domy v některých částech Irska, jejichž majitelé žádají o kompenzaci, byly postaveny až poté.
Musíme tedy provádět směrnici o povodních velmi přísně a irské vládě a místním orgánům a každému, kdo poruší podmínky směrnice o povodních, ukládat pokuty.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Pane Barniere, rád bych se vás zeptal na něco jiného. Hovoříme o pojištění, ale já se domnívám, že pokud jde o katastrofy, jsou třeba jiná dvě opatření. V souvislosti s tím bych se vás chtěl zeptat na následující věc - nemělo by být v Evropě rychleji zřízeno centrum pro okamžité reakce? Nemáme žádné jednotné centrum, které by mohlo reagovat na katastrofální situace. Zadruhé, neměli bychom se více snažit o budování občanského potenciálu? Například nemáme přepravní letadlo. Jinými slovy kromě pojištění potřebujeme jedno centrum a potřebujeme být lépe vybaveni na poskytování pomoci.
Michel Barnier
Zazněly dvě různé otázky. Nejprve k otázce povodní, přišel jsem jako komisař pro vnitřní trh a služby, abych zodpověděl konkrétní otázku, pane Kelly, která je následující: jak nejlépe lze využít pojistky, zejména k odškodnění lidí, jejichž osobní majetek byl poškozen? Budu se zabývat informacemi o různých více či méně sofistikovaných systémech soukromého pojištění v situaci, kdy některé země téměř žádné pojištění pro tento druh katastrof nemají a jiné, jako Francie, mají systém, který v případě přírodní katastrofy proplácí 100 % škody.
Povodně, pane Kelly, nejsou otázkou, která je v mé pravomoci. Požádám pana Potočnika, svého kolegu, který odpovídá za oblast životního prostředí, aby vám poskytnul písemnou odpověď, v níž vás informuje, jak je nebo není uplatňována směrnice o povodních. Máte však pravdu, že hlavní problém tkví v rozhodování vnitrostátních, nebo dokonce regionálních či místních orgánů o oblastech výstavby nebo místech vhodných pro výstavbu. Člověk se nemůže na Brusel obracet se vším, přestože obecné pravidlo je zjevné: jsou oblasti, kde je výstavba nebo pokračování ve výstavbě nevhodné. V mé zemi byl dokonce vydán zákon o přestěhování obydlí a továren umístěných v oblastech, které jsou pravidelně postihovány povodněmi. V roce 1995 byl vydán zákon a lidé dostávají odškodnění, aby se mohli odstěhovat, než se objeví další katastrofa.
To jsou myšlenky, které bych rád shromáždil, než se za vámi vrátím s nějakými návrhy ohledně otázky pojistek.
Rád bych na závěr pohovořil o otázce civilní ochrany, přestože spadá do příslušnosti mých kolegů. Je to otázka, na které jsem v roce 2006 pracoval, což - jak víte - podporoval Evropský parlament na žádost předsedy Barrosa. Tato práce mě vedla k návrhu na vytvoření evropské jednotky civilní ochrany poskytované členskými státy na základě dobrovolnosti. Mohli bychom zavést rozšířenou spolupráci zdola, abychom si zvykli připravovat své reakce. Když dojde k tsunami nebo k tragédii na Haiti, nikdy nám nechybí dobrá vůle, ale koordinace. Kdyby evropští dobrovolníci mohli připravit reakce na různé kategorie katastrof, zachránili bychom lidské životy, uspořili bychom čas a peníze a zároveň by se zlepšila přehlednost.
Samozřejmě nemohou být stejné reakce na průmyslovou katastrofu, na katastrofu, jako byla havárie tankeru Erika, na povodně v Německu nebo ve Francii, na požáry v Řecku, na tsunami, na rozsáhlé pandemie nebo na teroristický útok jako ten z 11. září, k němuž by bohužel stále mohlo dojít i v Evropě.
Cílem této myšlenky, na níž pracují moji kolegové - vrátíme se za vámi s konkrétními návrhy -, je připravit společnou plánovanou reakci. V každém případě zůstávám této myšlence, na které jsem s podporou Evropského parlamentu odvedl kus práce, velmi oddaný.
Předmět: Evropská opatření pro boj proti chudobě
Podle Eurostatu bylo v roce 2008 vystaveno riziku chudoby přibližně 85 milionů evropských občanů, 20 % dětí a 19 % občanů starších 65 let. Na úrovni EU je příjem 8 % pracující populace a 44 % nezaměstnaných pod prahem chudoby, přičemž zaměstnání často nepostačuje k zajištění slušné životní úrovně. Opatření zaměřená na sociální ochranu v členských státech vedla k 32 % snížení rizika chudoby, jemuž jsou vystaveni obyvatelé EU. V důsledku hospodářské krize došlo ke zvýšení míry nezaměstnanosti přibližně na 10 %, což vede k prohloubení sociálních rozdílů.
Chtěla bych se Komise dotázat, jaká opatření má v plánu pro vytvoření a zachování pracovních míst v EU a pro zajištění slušné životní úrovně v případě všech občanů EU na základě vhodného a promyšleného systému sociální ochrany?
László Andor
člen Komise. - Plně sdílím obavy vyjádřené v této otázce ohledně sociální péče a blaha Evropanů, zaměstnanosti a sociální ochrany a boji proti chudobě.
Jak víte, rok 2010 je Evropským rokem boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení, abychom zvýšili povědomí o sociálních problémech. Doufejme, že tento rok bude dobrý nejen pro diskutování o chudobě, ale také k tomu, abychom se zavázali k boji proti ní a k obnovení tohoto politického závazku na úrovni EU a mezi členskými státy.
Abychom poskytli příležitost pro tento obnovený závazek, Evropská komise do nové strategie EU 2020 zahrnula jako hlavní cíl snížení chudoby, což odráží naše znepokojení a poučení se z uplynulých desetiletí. Nyní je cílem do roku 2020 snížit chudobu o čtvrtinu.
Boj proti chudobě vyžaduje prosperitu, kvalitní pracovní místa pro ty, kdo mohou pracovat a sami se uživit, a solidaritu s potřebnými. Všechny tyto prvky jsou ve strategii EU 2020 zahrnuty. Dosažení hlavního cíle v boji proti chudobě bude podpořeno specializovanou stěžejní iniciativou nazvanou Evropská platforma proti chudobě. Jsou zde konkrétní nástroje pro udržování a vytváření pracovních míst na evropské úrovni prostřednictvím Evropského sociálního fondu, Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci a také nedávné iniciativy pro mikroúvěry.
Obzvláště důležitá jsou opatření přijatá jednotlivými členskými státy. Stále je například třeba snažit se zajistit, aby všichni měli přístup ke kvalitním pracovním místům, ale snižování chudoby musí dalece překračovat otázky zaměstnanosti. Jak uznává sdělení EU 2020, pro předcházení a snižování chudoby a vyloučení je nezbytné účinné a dobře navržené sociální zabezpečení.
Členské státy jsou odpovědné za financování a organizaci systémů sociálního zabezpečení a v tomto úkolu je podporuje Komise. Jako klíčový partner v otevřené metodě koordinace v oblasti sociální politiky pomáhá Komise určit a prosazovat jasné politické priority, poskytuje rámec monitorování a usnadňuje výměnu osvědčených postupů. Mezi dobré příklady dosud patří rámec pro aktivní začleňování, srovnávací testy ohledně chudoby dětí a monitorování sociálních dopadů krize.
Budeme velmi úzce spolupracovat s dvěma letošními předsednictvími - španělským a belgickým. Obě mají důležité iniciativy: je to první fáze summitu o romské problematice, o němž jsme diskutovali zde ve sněmovně před několika minutami a který má velký vliv na snižování chudoby, a s belgickým předsednictvím připravujeme iniciativu pro snižování chudoby dětí.
Musíme však spolupracovat nejen s vládami, ale i s nevládními organizacemi. Bez nich nemůžeme vytvořit zcela úspěšné programy. Nevládní organizace zabývající se chudobou a sociálním zabezpečením obecně podporujeme prostřednictvím rozvojového fondu.
To jsou hlavní témata, která zahrnují různé směry, v nichž Komise jedná v zájmu snižování chudoby.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Děkuji vám za odpověď. Byla bych však ráda, kdybychom stručně prodiskutovali proces deindustrializace, který probíhá v mnoha členských státech a který je jednou z příčin hospodářské a sociální krize, jíž procházíme.
Ambiciózní a inteligentní evropská politika pro oblast průmyslu posílí nejen konkurenceschopnost Evropské unie, ale především vytvoří nové pracovní příležitosti. Proto mě zajímá, jaká opatření pro evropskou průmyslovou politiku budou zahrnuta do současného pracovního programu Komise - opatření, která dokážou podpořit konkurenceschopnost Evropské unie, ale především vytvořit nové pracovní příležitosti, čímž umožní zajistit evropským občanům slušné životní podmínky?
Děkuji vám.
László Andor
člen Komise. - Vytváření více a lepších pracovních příležitostí je samozřejmě také zahrnuto do naší strategie EU 2020. Rád bych vás upozornil na dvě další stěžejní iniciativy. Již jsem se zmínil o té, která se zaměřuje na chudobu, ale pokud jde o kvantitu a kvalitu pracovních příležitostí v Evropě, máme iniciativu "Novými dovednostmi k novým povoláním" a v oddíle o udržitelnosti EU 2020 je iniciativa pro průmyslovou politiku.
Domnívám se, že toto je hlavním bodem tohoto tématu, protože je třeba uznat, že nástroje Evropské unie by se neměly zaměřovat - jako Fond pro přizpůsobení se globalizaci - jen na dopady toho, že společnosti opouštějí Evropu. To hraje velmi důležitou úlohu v předcházení chudobě, ztrátě příjmu a ztrátě dovedností, když se společnosti rozhodnou přemístit mimo Evropu; a poprvé za velmi dlouhou dobu zde bude stěžejní iniciativa pro průmyslovou politiku pro udržitelné hospodářství.
Domnívám se, že tato iniciativa vyřeší mnoho otázek průmyslového rozvoje a otázku umístění. Plně souhlasím s tím, co bylo naznačeno v otázce, že bez komplexní hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti nemůžeme proti chudobě úspěšně bojovat.
Franz Obermayr
(DE) V době hospodářské krize je obzvláště velké nebezpečí, že bude zneužíváno sociální zabezpečení. Je si Komise vědoma, že k němu ve velké míře dochází ve střední Evropě, ve státech s vysokými sociálními nerovnostmi? Například doplatky do výše minimální sociální podpory podvodně vyžadovali občané EU z devíti členských států, přičemž tyto doplatky zjevně přesahovaly výši samotných podpor.
Má otázka zní: má Komise v úmyslu poskytnout jednotlivým členským státům nástroje, které mohou použít k předcházení takovému zneužívání sociálního zabezpečení ve velké míře?
Nikolaos Chountis
(EL) Pane předsedající, pane komisaři, v Řecku žije více než 20 % obyvatelstva pod hranicí chudoby. 34 % z lidí žijících v chudobě je nezaměstnaných a 14 % jsou chudí pracující.
Problém chudoby, který kolegyně poslankyně nadnesla ve své otázce v souvislosti s Evropou, a statistika pro Řecko, kterou jsem vám dal, jsou podle mého názoru zapříčiněny selháním neoliberálního hospodářského modelu prosazovaného Lisabonskou smlouvou a obsaženého v textu strategie 2020.
Rád bych se vás zeptal: je možné bojovat proti nárůstu množství lidí žijících v chudobě pomocí roztříštěných politik s prvky charity, nebo potřebujeme jinou hospodářskou politiku, jež se bude opírat o zaměstnanost na plný úvazek, což by znamenalo, že je třeba provést revizi strategie EU 2020?
László Andor
člen Komise. - Pokud vám to nevadí, začnu s druhou otázkou. Je jistě velmi důležité mít stabilnější makroekonomické prostředí.
V předchozí odpovědi jsem se zmínil o významu komplexní hospodářské politiky, abychom mohli vytvořit stabilnější prostředí, a samozřejmě je třeba provést revizi toho, co bylo nazváno "neoliberálním trendem" nedávných desetiletí. V EU 2020 máme několik iniciativ a já bych rád zmínil zejména kapitolu o finanční regulaci. Toto je zásadní změna v porovnání s předchozím režimem a pochází z úmyslu stabilizovat makroekonomické prostředí, což by zmírnilo tlak na fiskální systémy, které mají podporovat systémy sociálního zabezpečení a politiky zaměstnanosti.
Pokud jde o zneužívání a účinnost systémů sociálního zabezpečení, krize je v tomto ohledu testem. Komise může použít otevřenou metodu koordinace a dostupné možnosti analýzy a podávání zpráv, aby pomohla členským státům lépe opatření sociálního zabezpečení zaměřit.
Výzva v době krize - která byla zmíněna v otázce - i v nadcházejícím období, kdy různé členské státy budou čelit potřebě fiskální konsolidace, bude skutečně zkouškou, a my nemůžeme jen tak snadno nalézt více prostředků na boj proti chudobě. Proto je třeba, abychom se dělili o zkušenosti s tím, jak používat své nástroje účinněji a jak se lépe zaměřit na zranitelné skupiny.
Předmět: Hodnocení programu Kultura 2007-2013
Jako součást úsilí o podporování a vyzdvihování evropské kultury přijala v roce 2007 Evropská unie program Kultura, který bude probíhat do roku 2013. Tento program má k dispozici celkový rozpočet ve výši asi 400 milionů EUR.
Mezi cíle tohoto programu patří zvyšování povědomí o těch aspektech kultury, které mají evropský význam, a podpora nadnárodní mobility lidí pracujících v oblasti kultury.
Jak hodnotí Komise pokrok, jehož bylo zatím dosaženo při plnění těchto dvou cílů?
Projevují členské státy zájem o účast v programu Kultura, nebo zvažuje Komise zahájení nových a dynamičtějších iniciativ, aby tyto cíle byly do roku 2013 splněny?
Androulla Vassiliou
Pane předsedající, jak řekl pan Papanikolaou, cílem programu Kultura je obohatit kulturní zkušenosti evropských občanů podporou našeho společného kulturního dědictví. Komise podporuje kulturní spolupráci mezi autory, lidmi pracující v odvětví kultury a institucemi v zemích podílejících se na programu a má v úmyslu podnítit tak vznik evropské národnosti.
Program Kultura má za cíl zejména podporovat přeshraniční mobilitu lidí pracujících v odvětví kultury, podněcovat přeshraniční pohyb uměleckých a kulturních děl a produktů a podporovat mezikulturní dialog. Například v roce 2009 bylo v rámci programu Kultura podáno 749 žádostí a pro financování bylo vybráno 256 plánů, z nichž 127 mělo za hlavní cíl mobilitu lidí pracujících v odvětví kultury.
Podle právního základu je vyžadováno pravidelné vnější a nezávislé hodnocení programu. V červenci 2009 Komise pozvala nezávislou stranu, aby zhodnotila první tři roky uplatňování programu Kultura v období 2007-2009 a především plnění cílů, první výsledky a první dopady programu.
Smluvní strana provedla hodnocení na základě údajů o výsledcích plánů, nedávných individuálních hodnocení a výzkumu a rozhovorů s příjemci a zainteresovanými osobami pracujícími v odvětví kultury. Závěrečná zpráva bude předložena ve druhé polovině letošního roku. Na jejím základě vypracuje Komise zprávu o uplatňování programu a předloží ji Evropskému parlamentu nejpozději do 31. prosince 2010.
Uvědomte si prosím, že program není primárně zacílen na vnitrostátní orgány; je zacílen na lidi pracující v odvětví kultury. Zapojení lidí z odvětví kultury do plánů je odpovídajícím způsobem a stejnoměrně rozděleno mezi členské státy. Vnitrostátní orgány jsou zastoupeny ve skupinách odborníků na evropské úrovni, aby zformulovaly politiku rozvoje programu.
Po dvou sériích pilotních studií o mobilitě umělců, které zahájil Evropský parlament pro rok 2008 a 2009, a s přihlédnutím k rozhovorům, které již proběhly v rámci otevřené metody koordinace, Komise v současnosti hodnotí dosavadní vývoj a hledá způsoby, jak stávající program lépe uplatňovat.
Později, před koncem roku, Komise zahájí postup veřejných konzultací, aby připravila půdu pro nový program Kultura pro období po roce 2014.
Georgios Papanikolaou
(EL) Děkuji vám, paní komisařko, za odpověď. Domnívám se, že to je poprvé za celou dobu, co tento postup probíhá, kdy jste zde. Rád bych vám popřál mnoho úspěchů ve vaší práci a bon courage.
Je jistě nezbytné zvyšovat mezi evropskými občany povědomí o kulturních prvcích, které jsou důležité pro Evropu a tvoří záchytné body naší evropské kultury a společných hodnot. Domnívám se, že toto hledisko se pro Řecko také v posledních letech stalo nesmírně důležitým, zejména - abych rozpravu trochu posunul vpřed - kvůli využívání kulturních památek k účelům nesouvisejícími s kulturou, pro utahování si z mé země. Hovořím o článku v německém časopise Focus s upraveným obrázkem Venuše Milétské; hovořím o článcích na internetu, které popisují Akropolis jako ruinu.
Obávám se, že tyto praktiky již nemohou být označeny za výjimku, a proto se vás ptám, paní komisařko, jestli jste je odsoudila a jestli Komise v rámci programu, o němž hovořím, ale nejen v jeho rámci, plánuje přijmout rozhodnější a - mohu-li to tak říci - agresivnější politiku pro podporu kultury...
(Předsedající řečníka přerušil)
Androulla Vassiliou
Nebudete-li se zlobit, raději bych nyní nekomentovala články v různých publikacích, protože reagováním na takovéto články bychom se podle mého názoru nikam nedostali.
Řekla bych, že kulturní památky, jako je Akropolis a další památky v Řecku a ostatních členských státech, jsou zdrojem inspirace a mezikulturního bohatství a Evropská komise právě dnes přijala nový systém označování významných kulturních památek Evropské unie včetně Akropole.
Domnívám se, že to hovoří samo za sebe, pokud jde o to, jak Evropa o těchto památkách smýšlí.
Předmět: Posiílení a financování místních sportovních organizací v EU
Místní sportovní organizace velkou měrou přispívají k evropské společnosti ke kultuře a zdraví evropských občanů; v současné ekonomické situaci má nicméně mnoho těchto organizací finanční potíže. Jaká opatření může Komise přijmout, aby byla v jednotlivých členských státech posílena pozice místních sportů a podpořen jejich rozvoj?
Komise nedávno ukončila veřejné konzultace o financování místních sportů. Může tedy podat další informace o účelu této veřejné konzultace a o tom, kdy budou k dispozici další informace o jejím výsledku?
Androulla Vassiliou
členka Komise. - Komise plně uznává význam úlohy místního sportu v evropské společnosti.
Bílá kniha o sportu z roku 2007 se proto soustředila na společenské aspekty sportu a navrhla několik opatření, včetně podpory fyzických aktivit zlepšujících zdraví nebo vzdělávací role sportu v rámci sociálního začlenění ve sportu a jeho prostřednictvím a také role dobrovolnictví ve sportu, a tato opatření se v současné době provádějí.
Podobně nové pravomoci EU v oblasti sportu zakotvené v článku 165 zdůrazňují specifickou povahu odvětví, jeho sociální a vzdělávací funkci a jeho struktury založené na dobrovolné činnosti.
Poskytují tak rámec pro budoucí kroky EU a určují směr pro podporu sportu po celé EU a pro rozvoj evropského rozměru sportu.
Komise má v úmyslu ještě letos navrhnout iniciativy pro provádění Lisabonské smlouvy v oblasti sportu. Tyto iniciativy zohlední potřebu posilování odvětví místního sportu.
Pan poslanec také správně upozorňuje, že místní sportovní organizace čelí v současném ekonomickém klimatu problémům. Probíhající studie EU o bariérách pro financování sportu na vnitřním trhu, která byla oznámena v bílé knize a jež se soustředí na financování místních sportů, se takovými problémy zabývá. Studie má za cíl popsat hlavní zdroje financování, určit modely financování v různých členských státech a pro různé sportovní disciplíny a analyzovat právní prostředí a vnitrostátní politiky, které mají vliv na financování sportu.
A konečně by studie měla nastiňovat účinné obchodní modely, které se také dokážou vypořádat s budoucími výzvami, jako je dopad hospodářské krize na rozpočty veřejného sektoru nebo na sponzorství, a určit způsoby posilování rozvoje místního sportu v celé Evropské unii.
Konzultace o financování místního sportu, o nichž se zmiňuje pan poslanec, byly prováděny v rámci této studie. Jejich první výsledky byly zainteresovaným stranám předloženy na konferenci o udržitelných modelech financování pro místní sport na vnitřním trhu, kterou organizovala jedna ze zainteresovaných stran dne 16. února v Bruselu.
Výsledky konference budou brzy zveřejněny na webové stránce generálního ředitelství pro vnitřní trh a služby.
Liam Aylward
Rád bych poděkoval paní komisařce za odpověď. Vítám její závazek v oblasti rozvoje sportu na místní úrovni.
Vítám, že díky ratifikaci Lisabonské smlouvy má nyní Evropská unie pravomoc v oblasti sportu s podpůrným rozpočtem. Může Komise nastínit, zaprvé jak hodlá zformovat program Evropské unie pro sport, a zadruhé kdy můžeme od Komise očekávat první sdělení o této otázce?
Androulla Vassiliou
členka Komise. - Samozřejmě hodláme vydat sdělení o sportu letos v létě, ještě před letní přestávkou. To by mělo zajistit rámec pro rozšířenou spolupráci, novou agendu pro sport na úrovni EU a také návrh rozhodnutí pro dvouletý program EU pro sport na roky 2012 a 2013.
Mezitím samozřejmě trvají opatření pro oblast sportu pro roky 2009, 2010 a 2011, která se soustřeďují na místní sport a sociální aspekt sportu. Opatření pro rok 2009 již byla přijata a v letošním roce budou prováděna. Chystáme se schválit opatření pro rok 2010, které také bude připraveno během několika měsíců.
Bohužel, jak víte, rozpočet pro rok 2010 byl snížen z 6 milionů EUR na 3 miliony EUR. Podle rozpočtu, který máme na rok 2011, máme nová opatření a nový testovací materiál, abychom mohli vytvořit program na roky 2012 a 2013.
Piotr Borys
(PL) Pane předsedající, rád bych vyjádřil velké díky za prohlášení týkající se zavedení nové agendy pro sport, ale rád bych také představil jistou myšlenku, která se k tomu vztahuje a o níž hovoří také Výbor pro kulturu a vzdělávání. Týká se nových klíčových dovedností, k nimž mohou být dnes také přidány sportovní dovednosti, znalost kultury a povědomí o Evropské unii. Paní Vassiliouová, chystáte se zúčastnit diskuse o novém a velmi důležitém aspektu klíčových dovedností mladých lidí v celé Evropské unii, aby byla zdůrazněna také témata sportu, znalostí o Evropské unii a znalostí kultury, která jsou tak důležitá pro vybudování evropské identity?
Androulla Vassiliou
členka Komise. - Jistě, když hovořím o společenské úloze sportu, záležitosti týkající se vzdělávání a odborné přípravy jsou velmi důležité a já se domnívám, že vzdělávání je pro naši společnou evropskou identity ještě důležitější. K tomu budeme jistě přihlížet, až budeme formulovat náš trvalejší program pro sport.
Předmět: Úmrtí na silnicích
Mohla by Komise uvést, jak hodlá bojovat proti třem hlavním příčinám úmrtí na silnicích: překračování povolené rychlosti, řízení pod vlivem drog/alkoholu a nedostatečné silniční infrastruktuře?
Siim Kallas
místopředseda Komise. - V rámci třetího evropského akčního programu pro bezpečnost silničního provozu do roku 2010 bylo zavedeno mnoho opatření pro boj proti překračování rychlostních limitů, řízení pod vlivem drog a alkoholu a pro zlepšení infrastruktury. Na mnoha těchto opatřeních se v rámci postupu spolurozhodování podílel Evropský parlament. Stále je však samozřejmě třeba dalších opatření.
Komise právě pracuje na evropské strategii pro bezpečnost silničního provozu pro příští desetiletí. Bude klást důraz na význam řádného vymáhání a sankce za nebezpečné jednání, zejména řízení pod vlivem alkoholu a překračování rychlostních limitů. Občané členských států nechápou, proč nejsou pokutováni občané jiných států EU, když poruší zákon. Z toho důvodu je nutné, abychom zahájili diskuse o návrzích na směrnici o přeshraničním vymáhání, které se dostalo plné podpory od Evropského parlamentu, ale zablokovala ji Rada. Komise je odhodlána tento návrh posunout vpřed.
Kromě kontroly a sankcí Komise zdůrazní oblasti vzdělávání a informovanosti. Měla by být navržena konkrétní opatření ohledně alkoholu a rychlé jízdy, jako jsou alkoholové zámky v některých autech nebo přísnější požadavky pro řidiče začátečníky. Řízení pod vlivem drog je stále častějším problémem. Komise očekává, že probíhající výzkumný projekt DRUID poskytne návrhy na konkrétní opatření. Pokud jde o infrastrukturu, Evropský parlament a Rada přijaly právní předpis týkající se bezpečné správy a bezpečnostních požadavků na silnice a tunely transevropské sítě.
Komise bude samozřejmě pozorně sledovat jejich řádné provádění v členských státech. Bezpečnost silniční infrastruktury se však neomezuje na hlavní silnice transevropské sítě, k 56 % úmrtí na silnicích dochází na venkovských silnicích. Proto Komise prozkoumá rozsah současných právních předpisů pro bezpečnou správu sítě silnic druhé třídy v členských státech. A konečně, Komise také ověří, zda projekty v oblasti infrastruktury, které obdržely prostředky z EU nebo půjčky, zohledňují bezpečnostní požadavky.
Musím také zdůraznit, že odpovědnost za bezpečnost silnic sdílejí orgány EU, členské státy, místní a regionální orgány, svazy a samozřejmě občané. Pro dosažení maximální účinnosti musí řešení odpovídat konkrétním problémům. V budoucí evropské strategii pro bezpečnost silničního provozu bude navrženo několik opatření založených na této zásadě. Jejím hlavním cílem je zavést společnou oblast evropské bezpečnosti na silnicích, která bude tvořit součást jednotné evropské dopravní oblasti, kde se všichni občané EU budou těšit stejné úrovni bezpečnosti po celé Evropě.
Jim Higgins
(GA) Pane předsedající, rád bych také poděkoval paní komisařce. Z její řeči vyplývá, že bylo odvedeno mnoho práce, pokud jde o dopravní nehody zapříčiněné vysokou rychlostí nebo alkoholem. Je však zjevné, že v těchto případech nezkoumáme účinek drog. Řízení pod vlivem alkoholu nebo drog je v Evropské unii každý rok hlavní příčinou téměř 25 % silničních nehod. Každý rok následkem těchto nehod umírá 10 000 lidí.
Musíme však ve vztahu k drogám dělat víc, protože jsou zjevně hlavní příčinou silničních nehod a úmrtí lidí na silnicích. Navrhuji paní komisařce, abychom se snažili mnohem více.
Vítám výzkum, ale musíme udělat mnohem víc, aby byl účinný.
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Samozřejmě mohu jedině sdílet vaše obavy. Problém s drogami, jak dobře víte, spočívá v tom, že sice máme relativně vyspělou technologii pro zjištění řidičů, kteří jsou pod vlivem alkoholu, zjistit drogy je však mnohem obtížnější. Skutečně musíme provést výzkum a nalézt nezbytnou technologii, protože dnes je jedinou metodou postřeh policistů, kteří pak pošlou lidi na lékařské testy. Samozřejmě potřebujeme lepší metodu.
Zigmantas Balčytis
(LT) Děkuji vám za předložené návrhy na řešení problému. Rád bych se zeptal, zda souhlasíte se studiemi, které ukazují, že používání mobilního telefonu při řízení může omezit dobu řidičovy reakce stejně jako vliv alkoholu nebo drog. Má další otázka se týká těžkých nákladních vozů. Ty představují zvýšené riziko, zejména za tmy, a jak víte, těžké nákladní vozy také poškozují stav silnic, což rovněž přispívá k počtu nehod. Nedomníváte se, že bychom měli posílit politiky pro přesun těžkých nákladů ze silnic na železnice?
Nikolaos Chountis
(EL) Pane komisaři, záležitost, o níž diskutujeme a které se dotkl můj kolega ve své otázce, je velmi závažná. To, čemu říkáme "dopravní nehody", jsou podle mého názoru kolize způsobené mnoha příčinami a také jsou skutečným původcem smrtelných úrazů v Evropě.
Proto bych vám rád položil dvě konkrétní otázky:
Zaprvé, vzhledem k tomu, že většina těchto kolizí se odehrává ve městech a většina obětí jsou chodci a cyklisté, jaké iniciativy by podle vás měly být vyvinuty, aby se splnila politika "vize nula", jinými slovy žádné oběti ve městech, zvláštní pozornost u škol, pruhy pro cyklisty atd.?
Má druhá otázka zní: co hodláte udělat, aby se obětem a jejich příbuzným dostalo v rámci této vize spravedlnosti, abychom ji mohli použít k prevenci nehod?
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Přesun dopravy těžkých nákladů ze silnic na železnici je pro Komisi samozřejmě také jasnou prioritou a je tomu tak již celá desetiletí. Nyní musíme nalézt a odstranit překážky, které nám brání v plném využívání železnic. Je zde mnoho věcí, které je třeba udělat, a já se domnívám, že během tohoto funkčního období Komise s nimi můžeme trochu pohnout.
Rád bych řekl, že používání mobilních telefonů při řízení je, alespoň v některých zemích - včetně mé - zakázáno.
Pokud jde o opatření pro snížení počtů zraněných a usmrcených při dopravních nehodách, tato Komise měla v akčním plánu ambiciózní cíl snížit počet usmrcených o 50 %. Nebyl dosažen, ale snížení počtu úmrtí bylo zásadní.
Toho jsme samozřejmě dosáhli společnými silami evropských orgánů a především členských států. Například v mé zemi bylo snížení počtu úmrtí v tomto desetiletí ještě výraznější - téměř trojnásobné. Máme rezervy, a přestože nulového počtu nehod nikdy nedosáhneme, můžeme udělat mnoho pro snížení počtu smrtelných nehod. Je to velmi složitá otázka, do níž patří zneužívání alkoholu, lepší silnice, lepší podmínky, vzdělávání, odborná příprava - toto vše.
Předsedající
Vzhledem k tomu, že se následující otázky zabývají stejným tématem, budou projednány společně:
Předmět: Železniční nehoda v Buizingenu a elektronický zabezpečovací systém
Jako příčina vážné železniční nehody, k níž došlo dne 15. února v belgickém Buizingenu, se označuje chybějící elektronický zabezpečovací systém, který vlak automaticky zabrzdí, jestliže projede na červenou.
Kromě vnitrostátních automatických vlakových zabezpečovacích zařízení, která v některých členských státech existují již řadu let, probíhají v Evropě naplno činnosti spojené se zaváděním evropského systému řízení železničního provozu (ERTMS).
Do jaké míry již jednotlivé členské státy vybavily své železniční tratě a vlakové soupravy vnitrostátními zabezpečovacími zařízeními a jak dlouho již proces vybavování probíhá?
V jakém stádiu je zavádění ERTMS v různých členských státech (jak na úrovni vlakových souprav, tak na úrovni železničních tratí)?
Vzhledem k probíhajícímu zavádění ERTMS a ke značným nákladům, které si přechod na tento systém vyžádá, má ještě smysl, aby členské státy, jež dosud nemají žádná vnitrostátní vlaková zabezpečovací zařízení, do těchto zařízení investovaly?
Jak lze odvrátit hrozící nebezpečí, že železniční infrastruktura bude systémem ERTMS vybavena, avšak vlakové soupravy nikoliv, či naopak?
Projevuje se v současnosti tento problém, například v provozu vlaků InterCity na trati Lutych-Cáchy?
Jaké ponaučení si z tohoto případu můžeme eventuelně odnést, pokud jde o liberalizaci železniční dopravy v Evropě?
Předmět: Příčiny tragického železničního neštěstí, k němuž došlo v pondělí 15. února v Buizingenu
Může Komise prokázat, zda liberalizace nějak ovlivnila bezpečnost?
V červnu 2008 Komise zaslala Belgii odůvodněné stanovisko, v němž formálně kritizovala složitou třídílnou strukturu belgické železniční společnosti NMBS. Zareagovala Belgie od té doby nějakým způsobem na výtky Komise? Jak?
Od kdy je k dispozici evropský standard ERTMS? Zpozdilo se jeho zavedení oproti plánovanému datu? Pokud ano, jaké jsou příčiny tohoto zpoždění a jaká nápravná opatření Komise přijala?
Zabránila diskuse o evropském standardu železnicím, aby zavedly vlastní systém, který by zaručil bezpečnost vnitrostátních železničních tratí? Jak dlouho jsou již k dispozici specifikace pro takové vnitrostátní systémy? V kolika z 27 členských států EU již existuje vnitrostátní systém a od kdy? Které státy mají nejlepší výsledky?
Jaká je pozice Belgie ve vztahu k EU-27, pokud jde o bezpečnost železniční sítě?
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Železniční nehoda v Buizingenu, k níž došlo v pondělí 15. února, je šokující tragédií a v jejím důsledku je možné si položit některé technické a politické otázky týkající se bezpečnosti na železnicích.
Příčiny nehody nejsou zatím zcela objasněny a technické vyšetřování bylo zahájeno v souladu s nařízeními směrnice EU pro bezpečnost. Belgický vyšetřující orgán má odpovědnost za provedení šetření. K belgickému týmu se jen pár hodin po nehodě připojili dva vyšetřovatelé z Evropské železniční agentury.
Rád bych zdůraznil, že dokud nejsou vyjasněny příčiny nehody, není vhodné dělat závěry.
Jak se příliš často při železničních nehodách stává, zaznívají poznámky o souvislosti mezi evropskými předpisy a nehodami. Předně bych se chtěl jasně vyjádřit k otevření trhu. Spolu s otevřením odvětví železniční nákladní přepravy hospodářské soutěži a stanovením požadavku na oddělení aktivit správců infrastruktury a železničních podniků byl zaveden přísný regulační rámec, který zahrnoval bezpečnost na železnici a interoperabilitu. Pečlivě jsme toto otevírání železničního odvětví hospodářské soutěži monitorovali, abychom zajistili, že nebude mít negativní dopad na bezpečnost železnic, a vše jasně dokazuje, že žádný dopad nemělo.
Také nevidím žádné spojení mezi nehodou a odůvodněným stanoviskem, které jsme zaslali do Belgie ohledně nedostatečné nezávislosti mezi správci infrastruktury a železničními podniky.
Jakékoli tvrzení spojující bezpečnost železnic s otevřením trhu je podle mého názoru jen záminka k odvedení debaty od skutečných příčin nehody.
Otázku společné existence vnitrostátních a evropských systémů kontroly vlaků lze vyložit následovně. V Evropě se dnes používá více než 20 různých vnitrostátních systémů zajišťujících bezpečný pohyb vlaků. Neslučitelnost různých vnitrostátních systémů představuje pro mezinárodní vlak velký problém, protože buď je třeba na každé hranici vyměnit lokomotivy, nebo musí být vybaveny několika palubními systémy.
Z toho důvodu byl navržen a vyvinut jednotný systém pro použití na evropské úrovni a je právě zaváděn na hlavní mezinárodní trasy a vlaky v Evropě. Systém je znám jako ERTMS, Evropský systém pro řízení železniční dopravy.
Pokud jde o načasování, většina vnitrostátních systémů byla vyvinuta počátkem 80. let, ale jejich rozmístění je dlouhý a nákladný proces. Ve většině zemí, kde tyto systémy existují, byla dosud vybavena jen část vnitrostátních sítí a lokomotiv a tato částečná instalace trvala přibližně 20 let.
Specifikace ERTMS jsou dostupné od roku 2000. Mezi lety 2000 a 2005 bylo provedeno několik pilotních projektů. Od roku 2005 bylo spuštěno několik tras vybavených ERTMS.
V současnosti má trasy s ERTMS 10 členských států a projekty probíhají téměř ve všech členských státech. Například v Belgii je tímto systémem vybavena trasa mezi Cáchami a Lutychem i meziměstské vlaky, které po ní jezdí.
ERTMS tedy bude zřejmě působit společně s vnitrostátními systémy po dobu 20 let. Některé členské státy se k evropskému systému dostanou dříve než jiné. Například italská a španělská vysokorychlostní síť je již téměř plně vybavena, lucemburská konvenční síť také, zatímco v 15 členských státech jsou zatím teprve pilotní tratě nebo projekty.
Také by mělo být řečeno, že automatické systémy ochrany vlaků jsou jen jedním prvkem přispívajícím k bezpečnosti sítí. Příslušné proškolení, řádná údržba a lepší ochrana úrovňových křižovatek jsou další součásti důležité pro ochranu.
Podíváme-li se na širší škálu ukazatelů bezpečnosti, celkové údaje ukazují, že bezpečnostní normy železniční dopravy v Evropě jsou obecně velmi vysoké.
Ivo Belet
(NL) Pane předsedající, pane komisaři, poučení, které plyne z této tragédie, patří belgickým službám - belgické vládě. V belgickém parlamentu jistě brzy zahájí činnost zvláštní vyšetřovací výbor.
Mám na vás, pane komisaři, ještě jeden dotaz. Jaký je váš názor na sociální aspekt pracovní zátěže obsluhy vlaků a zejména strojvedoucích? Neměli bychom se věnovat také tomu? Je možné, že by mohly být potřebné evropské předpisy, zejména vzhledem k tomu, že hospodářská soutěž v osobní dopravě bude v příštích několika letech vzrůstat?
Frieda Brepoels
(NL) Ráda bych vřele poděkovala panu komisaři za jeho odpovědi na mnoho velmi konkrétních otázek. Jednu z mých otázek však nezodpověděl, a to otázku týkající se odůvodněného vyjádření, jež Komise zaslala Belgii v roce 2008. V roce 2009 byla znovu zjištěna nedostatečná nezávislost správce infrastruktury Belgických drah (Infrabel) na Národní železniční společnosti Belgie (SNCB) a holdingové společnosti. Chtěla bych vědět, kolik času ještě Komise hodlá SNCB dát na provedení nezbytných restrukturalizačních opatření.
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Zaprvé, pokud jde o obsluhu vlaků a sociální otázky: můžeme tuto situaci hloubkově analyzovat, protože pokud se zvýší hospodářská soutěž a zintenzivní doprava, měli bychom se velmi vážně zabývat také těmito sociálními aspekty. Již existují různé předpisy například pro letecké piloty. Budete znát směrnici o době řízení v silniční dopravě a podobná kontrola doby řízení by se měla vztahovat na všechny řidiče včetně strojvedoucích.
Proto se domnívám, že bychom se měli nad touto otázkou vážně zamyslet. Vždy jsou zde také vnitrostátní předpisy a toto je především téma vnitrostátních právních předpisů, ale rozhodně bychom se na tuto otázku měli zaměřit.
Řekl jsem, že v roce 2008 Komise zaslala Belgii odůvodněné vyjádření ohledně nedostatečného zabezpečení záruky nezávislosti správce infrastruktury na podniku při vykonávání základních funkcí, přidělování tratí a dohledu. Belgické orgány na to reagovaly a služby Komise jejich reakci analyzují s úmyslem navrhnout další opatření.
Ale pokud se vrátíme k železniční nehodě, byla to tragická událost, ke které nemělo dojít, ale svět absolutně bez nehod nikdy existovat nebude. Toto je velmi složitá otázka. Předpokládám, že vyšetřování nám přinese konkrétní odpovědi ohledně příčin nehody. V mnoha případech jde o tragickou kombinaci mnoha faktorů, včetně lidského. Od 19. století dodnes bylo jasné, že červené světlo je signál k zastavení. To však neznamená, že můžeme nalézt jednu jednoduchou odpověď na to, proč k této nehodě došlo.
Piotr Borys
(PL) Pane Kallasi, myslím, že bychom z této tragédie měli vyvodit závěry. Velmi podrobný postup samozřejmě vysvětlí, jestli je na vině lidský faktor, nebo snad vybavení či chyba v systému. Jak dlouho bude podle vašeho názoru trvat, než ERTMS začne být používán, a domníváte se, že s liberalizací osobní i nákladní dopravy by měl být systém jasného ověřování kvality služeb a vybavení oddělen od vnitrostátních systémů?
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Plán je rozmístit systém ERTMS na hlavní evropské železniční sítě do roku 2015, to však neznamená, že každá trasa, zejména regionální, bude vybavena tak špičkovým zařízením, takže musí být i jiné systémy. Tento plán rozmístění existuje, ale je to nákladná operace a velká investice.
Evropský systém měření kvality je dobrý nápad. Jestliže vyjadřuji myšlenku rozvoje dopravy jako jednotného celku pro Evropu pod možným názvem evropská jednotná dopravní oblast, pak to samozřejmě znamená, že také musíme harmonizovat požadavky na kvalitu a kvalita služeb musí zůstat na velmi vysoké úrovni.
Předmět: Změna na letní a na zimní čas
Mohla by Komise uvést, zda probíhající studie odůvodňují změnu času, k níž dochází dvakrát ročně a která široce narušuje každodenní život obyvatel Evropské unie?
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Samozřejmě, měli jsme směrnici od ledna 2001 a poté Rada a Parlament přijaly současnou směrnici o úpravě letního času v Evropské unii. Tato směrnice harmonizuje časový plán uplatňování letního času v EU. Je to devátá směrnice na toto téma od roku 1980, kdy byla přijata první směrnice o letním čase.
V souladu se zmíněnými směrnicemi předložila Komise v roce 2007 zprávu o dopadech současného letního režimu. Zpráva došla k závěru, že na základě informací předložených Komisi nemá letní časový režim žádný negativní dopad, a ještě se díky němu ušetří energie. Současné nastavení nepředstavuje pro členské státy EU žádný důvod ke znepokojení. Žádný členský stát od zveřejnění zprávy nevyžadoval úpravu současného nastavení.
Pan poslanec by stěží našel vhodnější osobu pro odpověď na tuto otázku, a to ne proto, že jsem odpovědný za dopravu, ale proto, že jsem byl členem estonské vlády, která udělala právě to, co stojí za vaší otázkou. Nejprve jsme v roce 1999 zrušili od roku 2000 přeřizování hodin. Změnili jsme tento režim a ponechali jeden čas. V roce 2002 jsme se k letnímu času vrátili. Takže mám osobní zkušenost.
Staly se dvě nepříjemné věci, kvůli nimž začal být tento krok nesmírně nepopulární. Jedna věc je, že večer zmizí denní světlo. Ráno bude světlé, ale ráno vám je sluníčko k ničemu. Večer se setmí příliš brzy, a když přijdete domů z práce a chcete si zacvičit nebo jít ven s dětmi, už je večer. Lidem se to vůbec nelíbilo.
Zadruhé panoval naprostý zmatek ohledně jízdních řádů a rozvrhů - jak si umíte představit - souvisejících s cestami do ostatních zemí. Takže jsme obnovili současný režim letního času a dvakrát za rok posouváme hodiny. Lidé jsou spokojeni a tato otázka již vícekrát nezazněla.
Jacek Włosowicz
(PL) Pane předsedající, pane Kallasi, má pochybnost se týká skutečnosti, že v některých zemích v Evropě, například ve Spojeném království, mají jiný čas než v kontinentální Evropě, a to, že nemění čas, jim nezpůsobuje žádné potíže. Standardizování času po celé Evropě do jedné časové zóny by přece nebylo jen otázkou výhody při cestování?
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Jak jsem řekl, mám osobní zkušenost a nevidím žádný důvod, proč znovu měnit systém. Mohlo by se to ještě více zkomplikovat.
Předmět: Rovnováha mezi svobodou a bezpečností
V mnoha zemích Evropské unie došlo v důsledku paniky vyvolané celosvětovým terorismem ke znepokojujícímu narušení občanských svobod. Základní zásadou, na níž spočívá společenská smlouva, je, že vláda musí jakékoli omezení občanských práv zdůvodnit tak, že jasným a nevyvratitelným způsobem prokáže nezbytnost tohoto omezení v zájmu všeobecné bezpečnosti národa. Zdá se, že tato povinnost důkazu byla přenesena z orgánů, které bezpečnostní opatření uplatňují, na osoby, které mu podléhají.
Souhlasí Komise s tímto hodnocením? Jak hodlá Komise postupovat ohledně nápravy uvedené nerovnováhy mezi bezpečností a svobodou?
Viviane Reding
místopředsedkyně Komise. - Ochrana a prosazování základních práv by se neměla jevit jako protiklad k opatřením řešícím přetrvávající hrozbu terorismu: měly by jít ruku v ruce. Protiteroristické kroky musí být prováděny s plným respektem k zásadě právního státu a s plným respektem k základním právům zakotveným na úrovni Evropské unie v Listině základních práv.
Toto není otázka kompromisu nebo vyvažování jednoho požadavku proti druhému; je to otázka zajištění obojího, ovšem bez kompromisů v oblasti základních práv.
Dodržování základních práv nebrání přijetí účinných bezpečnostních opatření, což bylo mimochodem uznáno ve Stockholmském programu, který vyzývá evropské orgány, aby zajistily, že všechny nástroje použité pro boj proti terorismu budou plně respektovat základní práva. Proto jsem přesvědčena, že to je otázka rovnováhy, a nikoli otázka vyvažování jednoho na úkor druhého.
Gay Mitchell
Pokud jde o mě, tlučte teroristy, tlučte zločince. S tím nemám absolutně žádný problém, ale znepokojuje mě, že my jako poslanci Parlamentu dostatečně nezdůrazňujeme, ať již v Evropském parlamentu nebo v členských státech, že očekáváme, že se tak stane způsobem, který veřejnost chrání, místo aby ji podrýval či narušoval její soukromí, tak, aby údaje byly chráněny, aby bylo chráněno soukromí občanů a aby občané, kteří jsou nevinní a dodržují zákony, nebyli státem obtěžováni. Je nutné, abychom s tímto počítali.
Viviane Reding
místopředsedkyně Komise. - Naprosto s panem poslancem souhlasím. Z mých slyšení a předchozích kroků coby komisařky pro telekomunikace víte, že ochrany údajů si velmi cením.
Zavázala jsem se k reformě směrnice z roku 1995 o ochraně údajů, abychom ji přizpůsobili světu moderních technologií, ale také jsem jasně prohlásila, že nesmíme údaje vydávat kvůli ochraně společnosti. Soukromé údaje jednotlivce nesmí být jinými opatřeními ohroženy.
Zažila jsem, jak se Parlament dohadoval a hlasoval o otázce dohody SWIFT. Komise názory Parlamentu vezme v úvahu při vypracovávání nového mandátu pro novou dohodu SWIFT s našimi americkými partnery: smlouvu, v níž bude vyvážený poměr mezi právem na soukromí a potřebou bojovat proti terorismu.
Předmět: Zelená kniha o dobrovolnictví
Zvažuje Komise - s cílem zvýšit v EU povědomí o významu dobrovolnictví - společně s navrhovanými iniciativami na uspořádání Evropského roku dobrovolnictví vypracování souhrnné zelené knihy o dobrovolnictví, což by je usnadnilo a zvýšilo jeho uznání a hodnotu?
Považuje Komise kromě vypracování zelené knihy za důležité dosáhnout součinnosti s dalšími mezinárodními organizacemi jako je MOP a OSN, pokud jde o projekt měření dobrovolné činnosti JHU/MOP a příručku OSN o neziskových organizacích?
Viviane Reding
místopředsedkyně Komise. - Velice se omlouvám, ale tuto otázku nemám. Mám zde mnoho otázek, ale tuto nikoli.
(Předsedající navrhl, aby byla otázka zodpovězena písemně)
Marian Harkin
Budu naprosto spokojena, když mi paní komisařka odpoví písemně.
Viviane Reding
místopředsedkyně Komise. - Omlouvám se. Asi nám něco zaskřípalo v organizaci.
Marian Harkin
S ohledem na možnosti, které nám dává rok 2011 jako Evropský rok dobrovolnictví, doufám, že paní komisařka můj návrh pečlivě zváží a že snad zváží i možnost, aby zelená kniha navázala na konzultace s dobrovolnými skupinami atd. Doufám také, že zohledníte, že je důležité využívat návodu MOP nebo příručky OSN pro měření dobrovolné činnosti v členských státech.
Viviane Reding
místopředsedkyně Komise. - Mohu váženou poslankyni ujistit, že pokud jde o dobrovolnictví - což je otázka velmi důležitá a Komise se jí zabývá - budou její otázky náležitě zodpovězeny.
Předmět: Tradičně usazené menšiny
Jaké možnosti pro vypracování strategie na ochranu a podporu tradičně usazených národnostních skupin a menšin nabízí podle Komise Lisabonská smlouva a Listina základních práv EU a jaké konkrétní kroky jsou plánovány?
Viviane Reding
místopředsedkyně Komise. - Víte, že jednou z hodnot, na kterých je Evropská unie založena, je dodržování práv osob příslušejících k menšinám a se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost je to výslovně uvedeno v článku 2 smlouvy. Článek 21 Listiny základních práv výslovně zakazuje jakoukoli diskriminaci založenou na jazyku nebo příslušnosti k národnostní menšině. Komise v rámci svých pravomocí zajistí, aby tato základní práva byla dodržována v právních předpisech EU, a to i při provádění právních předpisů EU členskými státy.
Existují také některé právní předpisy EU a programy EU, jež mohou přispět ke zlepšení situace osob příslušejících k menšinám; Komise hodlá využívat všech těchto nástrojů při řešení potíží, včetně případů diskriminace, které by na osoby příslušející k menšinám mohly mít vliv.
Víte také, že existují stávající antidiskriminační právní předpisy EU, které budou uplatňovány s cílem zajistit rovné zacházení s osobami příslušejícími k některé z menšin, a Komise přijala návrh nové směrnice, která je nyní projednávána a má rozšířit ochranu proti diskriminaci založené na náboženském vyznání nebo přesvědčení, zdravotním postižení, věku a sexuální orientaci i na jiné oblasti, než je zaměstnání a povolání.
Také rámcové rozhodnutí Rady o boji proti určitým formám a projevům rasismu a xenofobie podle trestního práva má za cíl zajistit, aby ve všech členských státech byly trestány slovní projevy nenávisti založené na rase, barvě pleti, náboženském vyznání, původu nebo na příslušnosti k národnostním a etnickým skupinám a zločiny z nenávisti. Komise nyní provádění tohoto rámcového rozhodnutí co nejpozorněji sleduje a za tímto účelem byla ustavena skupina odborníků z členských států.
Existuje také Agentura Evropské unie pro základní práva, která Komisi velmi významně pomáhá při plnění jejích úkolů; a jsou zde charta regionálních či menšinových jazyků Rady Evropy a rámcová úmluva o ochraně národnostních menšin.
Chtěla bych váženému poslanci říci, že doufám, že více členských států bude následovat příkladu těch, kteří tyto důležité úmluvy již podepsali a ratifikovali.
Bernd Posselt
(DE) Paní komisařko, právě tento poslední bod souvisí s tím, co mne znepokojuje. Chtěl bych se zeptat znovu: existují nějaké nástroje pozitivní diskriminace ve prospěch tradičně usazených národnostních menšin? Měli bychom pro tyto osoby rozvíjet strategie stejně, jako to děláme pro jiné.
Za druhé, je za to odpovědná také Agentura pro základní práva ve Vídni a jak navazuje styky s občanskou společností? Tento proces v tuto chvíli samozřejmě teprve probíhá, jsou v tom však zahrnuty také tradiční menšiny? Neexistuje nic tak nespravedlivého, jako zacházet s nerovnoprávnými skupinami rovným způsobem.
Viviane Reding
místopředsedkyně Komise. - Souhlasím s váženým poslancem. Neexistuje nic nespravedlivějšího, než chovat se k nerovnoprávným skupinám stejným způsobem.
Skutečně musíme zvážit, jak využívat omezené zdroje, které máme, velmi aktivně a uváženě.
Agentura Evropské unie pro základní práva má samozřejmě plnit některé cíle, ale požádá-li Parlament nebo Komise agenturu o splnění určitého úkolu, agentura to zajisté učiní.
Proto bych chtěla požádat pana poslance, aby mi předal otázky, o kterých by chtěl, aby se jimi Agentura Evropské unie pro základní práva zabývala, a já se podívám, co pozitivního lze udělat.
Marc Tarabella
(FR) Pane předsedající, plně chápu časové požadavky. Chtěl bych jen zdůraznit, že je třeba vyhlásit zvláštní rok věnovaný násilí na ženách, taková jsou tabu, která často dosud existují, pokud jde o tuto otázku.
Příliš mnoho žen je oběťmi násilí, které je samozřejmě často fyzické, ale může být i slovní a psychické. Navíc k němu často dochází v rodinném prostředí a tyto ženy se stydí to přiznat. Je pravda, že rok věnovaný tomuto problému by jistě pomohl dosáhnout toho, že tento dosud tabuizovaný jev nebude tak častý, a proti násilí na ženách účinněji bojovat.
Předsedající
Na otázky, které nebyly zodpovězeny pro nedostatek času, bude dána písemná odpověď (viz příloha).
Doba vyhrazená pro otázky skončila.
(Zasedání bylo přerušeno v 19:50 a pokračovalo v 21:00.)
