Teollisuuspolitiikan väliarviointi - EU:n kasvu- ja työllisyysstrategiaan liittyvä tiedonanto (keskustelu)
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana Romana Jordan Cizeljin teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan puolesta laatima mietintö teollisuuspolitiikan väliarvioinnista - EU:n kasvu- ja työllisyysstrategiaan liittyvä tiedonanto.
Romana Jordan Cizelj
esittelijä. - (SL) Lissabonin strategian muotoilua koskevat uutiset ovat herättäneet merkittävästi huomiota Euroopan kansalaisten parissa.
Ymmärsimme pian, että asetetut tavoitteet olivat aikaan nähden liian kunnianhimoisia, mutta ajatus julkistettiin ja esiteltiin Euroopalle ja koko maailmalle. Hioimme sitä jonkin verran vuonna 2005, jolloin laadittiin uusi Lissabonin strategia, edelleen kunnianhimoinen, mutta paljon realistisempi. Tässä yhteydessä komissio valmisteli myös yhtenäisempää lähestymistapaa teollisuuspolitiikkaan.
Nyt arvioimme saavutuksia ja pohdimme sitä, kuinka tästä edetään. Vaikka teollisuuspolitiikka kuuluukin jäsenvaltioiden toimivaltaan, yhteisön toimenpiteillä, kehityksen ja talouskasvun edistämisellä on merkittävää vaikutusta. Teollisuus stimuloi tietoyhteiskunnan rakentamista, se stimuloi tutkimusta, kehittämistä ja innovaatioita ja on samalla näiden toimintojen kuluttaja.
Päätettäessä yhteisön tason aloitteista meidän on tarkasteltava vain yhteisten toimien painopistealueita. Mikä siis on todella tärkeää? Mitkä seikat Euroopan parlamentti katsoo painopistealueiksi?
Haluan todeta, että olemme tyytyväisiä komission kertomukseen tähän mennessä tehdystä työstä ja korostamme painopistealueita tulevissa toimissamme.
Niistä ensimmäinen on epäilemättä ilmastonmuutos ja kestävä kehitys. Kasvihuonekaasupäästöjen merkittävää vähentämistä koskevia sitoumuksia ei sovelleta ainoastaan energiaan ja liikenteeseen. Niillä on suuri vaikutus myös teollisuuteen, jota ilman on mahdotonta luoda vähäisten hiilidioksidipäästöjen yhteiskuntaa. Teollisuuden kestävä kehitys edellyttääkin koordinointia, johdonmukaisuutta ja säännönmukaisuutta.
Meidän on kysyttävä itseltämme, minkälaista kannustusta teollisuus tarvitsee kehittääkseen puhtaampaa teknologiaa. Kuinka kannustamme entistä tehokkaamman teknologian käyttöä? Mitä mekanismeja on käytettävä, jotta vältettäisiin kilpailukykyyn tai kuluttajien valinnanvapauteen kohdistuvat haitat? Kuinka toimimme unionin rajojen ulkopuolella?
Pyrimme vähentämään maapallon lämpenemistä. Tämän vuoksi ei voida hyväksyä korkeampipäästöisen teknologian siirtymistä kolmansiin maihin. Ilmastonmuutos on Euroopan taloudelle mahdollisuus, ei uhka.
Toisen painopistealan on oltava luonnon raaka-aineiden turvaaminen ja siitä huolehtiminen, että luonnonvaroja käsitellään viisaasti. Jäsenvaltion yhdenmukaistamaton toiminta voi aiheuttaa kilpailua ja heikentää pitkällä ajanjaksolla kansallisia talouksia. Tämän vuoksi odotan keskitettyä yhteisön toimintaa, johon liittyy voimakas kansainvälinen osatekijä.
Työtä on jäljellä vielä paljon pienten ja keskisuurten yritysten toimintaa edistävän ympäristön luomiseksi. Eurooppa voi olla niille täysin avoin vain, jos ne eivät kohtaa uusia, erillisiä ja monimutkaisia menettelyjä ja esteitä jokaisessa jäsenvaltiossa.
Tämän vuoksi toivon yhä enemmän yhtenäisyyttä, yhdenmukaisuutta ja hallinnollisen taakan vähentämistä niin yhteisön tasolla kuin kansallisellakin tasolla. Toivon toimenpiteitä, joilla kannustetaan yhä enemmän henkilökohtaista aloitteellisuutta. Samalla toivon muutosta eurooppalaiseen arvojärjestelmään, eurooppalaisen yhteiskunnan rohkaisemista suurempaan riskinottoon.
Eurooppalaisessa yhteiskunnassa arvostetaan uuden tiedon hankkimista ja tuottamista, tutkimusta ja innovaatioita. Lainsäädäntökehyksen on oltava tämän mukainen. Meidän on laadittava asianmukaisia menettelyjä teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseksi. Menettelyjen on oltava eurooppalaisia ja kohtuullisen nopeita. Tarvittavien rahoituskeinojen ei pitäisi olla este toiminnalle - tarkoitan niin kutsuttua yhteisöpatenttia.
Hyvät kollegat, arvoisa komission jäsen, olen luetellut vain joitakin painopistealoja, jotka esitetään myös mietinnössämme. Odotan innolla keskustelua, jonka tiedän olevan antoisa, ja kehotan teitä esittämään kantanne, jotka tarkistustenne tavoin lisäävät huomattavasti mietinnön arvoa.
Kiitos.
Günter Verheugen
komission varapuheenjohtaja. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, nykyaikaistimme EU:n teollisuuspolitiikkaa kolme vuotta sitten ja asetimme sen koko taloudellisen strategiamme kulmakiveksi.
Nyt voimme todeta, että päätös oli oikea. Eurooppalainen teollisuus on parantanut asemaansa merkittävänä kilpailijana, mitä tulee markkinaosuuksien puolustamiseen. Eurooppalaisen teollisuuden erinomainen vientitulos vaikuttaa osaltaan makrotaloudelliseen vakauteen, jopa kriisiaikoina.
Teollisuuspolitiikan väliarvioinnin perusteella olemme esittäneet teille aikataulun ja työsuunnitelman tuleviksi vuosiksi. Pyydän teitä tukemaan suunnitelmaa. Kiitän Romana Jordan Cizeljia tämän mietinnön laatimisesta, ja ymmärtänette, että olen todella tyytyväinen ja haluan ilmaista iloni siitä, että mietintö on näin suotuisa ja tarjoaa meille vahvaa tukea. Esittelijä katsoo itseni tavoin teollisuuspolitiikan tärkeimmiksi tehtäviksi oikeiden edellytysten luomisen yrityksille, sen, että teemme Euroopan unionista yrityksille pysyvästi houkuttelevan sijaintipaikan ja teollisuuspohjamme vahvistamisen, jotta meillä on riittävästi hyviä ja turvallisia tuotantotyöpaikkoja tulevaisuudessa. 2000-luvun teollisuuspolitiikka ei enää juuri muistuta sitä, mitä ennen kutsuttiin teollisuuspolitiikaksi. Toistan vielä, että teollisuuspolitiikkamme perustuu siihen lähtökohtaan, että yrityksemme joutuvat kohtaamaan kilpailua, emme voi suojella niitä kilpailulta emmekä sitä haluakaan.
Tehtävämme ei ole teollisuuden suojeleminen. Meidän tehtävämme on tarjota niille edellytykset, joissa ne voivat täysimääräisesti kehittää potentiaaliaan. Olen iloinen siitä, että parlamentin mietinnössä tuetaan sekä teollisuuspolitiikkamme tavoitteita että niiden saavuttamiseksi soveltamaamme menetelmää. Menetelmämme perustuu monialaisten ja yksittäistä alaa koskevien aloitteiden yhdistelmään.
On todellakin tarpeen toimia monilla aloilla, joilla on suuri vaikutus koko eurooppalaiseen teollisuuteen. Mainitsen vain kolme esimerkkiä, nimittäin eurooppalaisia yrityksiä rasittavan byrokratian poistaminen, niiden innovaatiokyvyn vahvistaminen ja yrityskulttuurin vaaliminen. Toisaalta on myös tekijöitä, jotka koskevat vain tiettyjä teollisuudenaloja.
Muistutan teitä siitä, että olemme ottaneet käyttöön järjestelmän, joka takaa kemiallisten aineiden turvallisen tuotannon ja markkinoille saattamisen unionissa. Olemme juuri käynnistäneet kattavan toimenpidepaketin, jonka on määrä vahvistaa eurooppalaista puolustusteollisuutta, ja juuri tällä viikolla on hyväksytty kunnianhimoinen ohjelma autoteollisuutta säätelevien säännösten yksinkertaistamiseksi.
Voisin lisätä luetteloon paljon muitakin esimerkkejä. Kaikki tämä on tehty tiiviissä kumppanuudessa sekä teollisuuden että kaikkien eturyhmien kanssa. Pidän hyvin merkittävänä sitä, että olemme tehneet tämän yhteistyössä Euroopan parlamentin, ammattiliittojen sekä ympäristö- ja kuluttajajärjestöjen kanssa avoimessa ja toteen näytettävissä olevissa menettelyissä.
Tuomitsen ajatuksen teollisuuspolitiikasta suljettujen ovien takana tai takahuoneissa. Eurooppalainen teollisuus on innovaation tärkeä edistävä tekijä ja aivan välttämätön tekijä asemamme turvaamisessa maailmankaupassa, joten sen saavutukset ansaitsevat tunnustusta ja kehua. Ne ansaitsevat toimenpiteitä, joilla tuetaan eurooppalaisen teollisuuden kykyä säilyttää suorituskykynsä mahdollisimman laajasti tulevaisuudessa, ja ne ansaitsevat ponnistelujamme voidakseen kohdata välittömiä haasteita. Haasteet juontavat tietenkin juurensa talouden globalisaation voimakkaasta kasvusta - tämän on oltava meille selvää. Tähän mennessä olemme nähneet vain alkua.
Sama koskee varmasti myös teknologian muutosta ja tahtia, jolla se tapahtuu, kaikkine vaikutuksineen tuottavuuteen, rakenteisiin ja työpaikkoihin sekä tietenkin yhä keskeisempään kysymykseen siitä, kuinka ilmastoa ja ympäristöä koskevat tavoitteemme vaikuttavat teollisuuspolitiikkaamme. Mukautuksia tarvitaan, ja niitä me tarkastelemme lähitulevaisuudessa.
Tämän vuoksi komission seuraava merkittävä aloite, joka käynnistetään ennen tämän kuun loppua, on kestävää teollista kehitystä, kestävää teollisuuspolitiikkaa ja kestävää teollista tuotantoa koskeva aloite. Poliittinen tavoitteemme on yhdennetyn lähestymistavan soveltaminen ympäristö-, työllisyys- ja teollisuuspolitiikkaan. Haluamme vahvan talouden, turvallisia työpaikkoja, vähemmän energiariippuvuutta ja puhtaan ympäristön. Nämä tavoitteet ovat saavutettavissa sellaisten tuotteiden ja prosessien kautta, jotka ovat innovatiivisia ja suunniteltu tulevaisuuden tarpeisiin, vähentämällä ympäristön pilaantumista ja tukemalla muita alueita niiden pyrkimyksissä selviytyä ilmastonmuutoksesta nykyaikaisen eurooppalaisen teknologian avulla. Tätä tietä me aiomme kulkea teollisuuspolitiikassamme.
Lisäksi olemme käynnistäneet teollisuusklustereita ja pilottimarkkinoita koskevat uudet aloitteet. Esittelen teille standardointia koskevan toimintasuunnitelman, ja tarkastelemme tapoja, joilla teollisuudelle voidaan tarjota korkealaatuisia ja entistä kilpailukykyisempiä palveluita. On käynnistetty myös kaksi uutta alakohtaista aloitetta. Toisessa käsitellään elintarviketeollisuuden erityisiä ongelmia, ja se on tietysti nyt tullut hyvin merkittäväksi elintarvikkeiden hintojen nousun vuoksi. Toinen aloite koskee toisen keskeisen eurooppalaisen teollisuudenalan, sähkötekniikan kohtaamia haasteita.
Kaiken kaikkiaan katson voivani todeta, että teollisuuspolitiikkamme suunta on nyt oikeiden edellytysten luomiseen, jotta eurooppalaiset yritykset voivat kukoistaa. Toistan vielä, ettei tarkoituksemme ole tulla väliin tai suosia tiettyjä taloudellisia toimijoita. Emme myöskään pyri poistamaan jäsenvaltioilta niiden vastuuta. Pyrimme kumppanuuteen, optimaaliseen koordinointiin ja yhteisten tavoitteiden saavuttamiseen yhteistyöllä.
Sovitamme parhaillaan yhteen Euroopan unionin teollisuuspolitiikkaa ja jäsenvaltioiden politiikkaa, ja olen iloinen siitä, että parlamentti tukee meitä voimakkaasti tässä pyrkimyksessä.
Jerzy Buzek
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, onnittelen Romana Jordan Cizeljia erinomaisesta ja kattavasta mietinnöstä. Se kattaa kaiken minkä pitääkin. Kiitän myös Euroopan komission varapuheenjohtajaa Verheugenia hänen juuri antamastaan lausunnosta, jota kannatan kokonaisuudessaan. Aluksi muistutan parlamenttia vanhasta sanonnasta, jonka mukaan paras teollisuuspolitiikka ei ole teollisuuspolitiikkaa. Olemme onneksi edenneet näistä ajoista ja asiat ovat toisin. On muistettava, että Lissabonin strategia koskee pääasiassa teollista toimintaa. Se koskee tuotantoa. tuotteita ja kilpailukykyisiä tuotteita, ja kattaa kaikki yritykset pk-yrityksistä suuriin konserneihin. Katson, että viisi keskeistä seikkaa liittyy teollisuuteemme, aina pienimmästä suurimpaan yritykseen. Nämä seikat on jo mainittu, mutta haluan vielä korostaa niitä.
Ensimmäinen on innovaatio. Se edellyttää luonnollisesti tutkimusta ja kehittämistä, mutta se on erillinen asia, jota tarkastellaan Euroopan unionin seitsemännessä puiteohjelmassa sekä myös kansallisissa ohjelmissa. On kuitenkin joitakin hyvin tärkeitä vaatimuksia, nimittäin sellaisten makrotaloudellisten edellytysten luominen, joita tarvitaan sen varmistamiseksi, että innovointi voi loistaa markkinoilla uuden teknologian rinnalla, sen sijaan että turvauduttaisiin valtiontukeen.
Toinen seikka on asianmukaisten edellytysten luominen pankkitoiminnalle ja pankkien rohkaiseminen myöntämään korkean riskin luottoja, sillä innovointiin liittyy riski.
Kolmanneksi meidän on taisteltava monopoleja vastaan markkinoillamme. Tämä on aihe, jota tarkastellaan ja josta keskustellaan vapaiden energiamarkkinoiden yhteydessä. Me kaikki tiedämme, että aihe on vaikea. Meidän on kuitenkin samalla suojeltava markkinoitamme Euroopan ulkopuolelta peräisin olevalta polkumyynniltä.
Neljänneksi lainsäädäntöä on yksinkertaistettava ja toteutettava parempaa sääntelyä. Meidän on tuettava tässä kaikkia Euroopan komission ja komission varapuheenjohtaja Verheugenin toimia.
Viidenneksi meidän on luotava perusta aidolle solidaarisuudelle energian ja raaka-aineiden suhteen. Tämä on ehdoton edellytys teollisuuden kehitykselle. Lisäksi on ryhdyttävä kattavaan standardointiin ja jäsenvaltioiden politiikkaan yhteydessä olevan politiikan koordinointiin unionin tasolla.
Kaikki jäsenvaltiot koordinoivat aluepolitiikkaa jollain tavalla kansallisella tasolla. Vastaavasti kaikkien jäsenvaltioiden politiikkaa on koordinoitava ylhäältä päin. Loppuhuomautuksena totean, että meidän on noudatettava ympäristön suojelua ja ilmaston suojelua koskevia säännöksiä. Aiomme edelleen pysyä johtajina tällä alalla, mutta teollisuutemme edun vuoksi meidän on edettävä varovasti.
Silvia-Adriana Ţicău
PSE-ryhmän puolesta. - (RO) Onnittelen Romana Cizeljia ja kiitän häntä hänen osoittamastaan avoimuudesta mietintöprosessissa. Esitin neljä tarkistusta, jotka ovat nyt mietinnön kohdat 18 ja 27.
Aluksi kiinnitän huomiota tarpeeseen korreloida teollisuuden kehitystä sosiaaliturvajärjestelmien parantamisen kanssa. Kaikkien teollisuustyöntekijöiden on saatava inhimilliset työolot. Romana Cizeljin mietinnön 18 kohdassa Euroopan parlamentti katsoo, että teollisuuden kehitys on tiiviisti sidoksissa Euroopan tasolla toimivaan liikenneinfrastruktuuriin. Toimiva liikenneinfrastruktuuri mahdollistaa teollisuusalueiden kehityksen myös kaupunkien ulkopuolella. Jäsenvaltiot voivat käyttää aluekehitysrahastoja, jotta ne voivat perustaa teollisuus- ja teknologiapuistoja kaupunkialueiden läheisyydessä oleville maaseutualueille.
Toisessa esittämässäni tarkistuksessa pyysin komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan ja nopeuttamaan niiden hankkeiden loppuunsaattamista, jotka Eurooppa-neuvosto katsoi Euroopan etua koskeviksi energiavarmuutta ja Euroopan unionin energialähteiden monipuolistamista koskeviksi hankkeiksi. Mietinnön kohdassa 27 Euroopan parlamentti kiinnittää huomiota siihen, että on tarpeen tehdä edelleen investointeja yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja tutkimukseen. Teollisuuden kehitys ja eurooppalaisten tuotteiden kilpailukyky riippuvat henkilöresurssien laadusta ja koulutustasosta sekä uusien tuotteiden sisältämästä innovaatiosta.
Valitettavasti yhteisön tutkimusohjelmista ja niihin osoitetuista varoista huolimatta Euroopan unionin tasolla investoidaan liian vähän soveltavaa tutkimusta, ja tämä koskee varsinkin pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Ne kohtaavat vaikeuksia saada yhteisrahoitusta, jota edellytetään tutkimuksen puiteohjelmaan osallistumiseksi. Tämän osalta katson, että pankkijärjestelmässä voitaisiin kehittää rahoitusvälineitä helpottamaan pk-yritysten osallistumista tutkimuksen puiteohjelmiin.
Jorgo Chatzimarkakis
ALDE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, aluksi esitän kiitokseni Romana Jordan Cizeljille, jonka mietinnössä todella tarkastellaan kaikkia nykyaikaisen teollisuuspolitiikan näkökohtia ja korostetaan erityisesti oikeiden perusedellytysten luomisen merkitystä. Olen hänelle hyvin kiitollinen. Me teimme hienoa yhteistyötä tämän mietinnön parissa.
Hyvä Romana Jordan Cizelj, perusteluissanne, että yleisesti ottaen EU:n teollisuus on terve ja dynaaminen. Totta, me jopa koemme niin kutsutun vanhan talouden uudelleensyntymistä. Itse olen kotoisin hyvin teollistuneesta valtiosta. Kukaan ei koskaan kuvitellut, että esimerkiksi terästeollisuus voisi äkkiä taas kukoistaa. Olemme energinen globaali talous. Teollisuutemme tila on vankka, ja lippulaivamme euro on todellakin luotsannut meidät vaikeista tilanteista. Euroopan terveestä teollisesta pohjasta ja investointitoimien uudesta käynnistymisestä huolimatta havaitsemme kuitenkin olevamme käännekohdassa. Teknisten muutosten vauhti on henkeäsalpaava. Kysymys kuuluukin, kuinka me käsittelemme sitä. Onko nyt oikea aika toteuttaa teollisuuspolitiikkamme väliarviointia?
Ilman raaka-aineita ja halpaa työvoimaa - joita kumpaakaan meillä ei ole - kohtaamme kilpailupaineita, joista emme selviä ilman luovuutta. Tämän vuoksi kiitän komissiota ensinnäkin siitä, että se on nimennyt vuoden 2009 Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodeksi. Mutta mitä se tarkoittaa? Kuten tiedämme, innovoinnin on todella tehokkaasti muutettava tieto varallisuudeksi. Olemme perustaneet Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin - tai tarkemmin sanottuna se perustetaan pian - ja tämä on hyvä perusta. Maailman luovat ihmiset kuitenkin hylkäävät Euroopan lisäksi jo Yhdysvallatkin. Suosittelen luettavaksi Richard Floridan kirjaa, jossa hän kuvaa tätä tilannetta. Mitä maailman luovalle luokalle on tapahtumassa? Luovat ihmiset asettuvat paikkoihin, jotka täyttävät kolme kriteeriä, joita Florida kutsuu kolmeksi T:ksi - teknologia, taito ja toleranssi. Kysymys kuuluukin, onko näitä kolmea T:tä riittävän runsaasti täällä Euroopassa. Minusta me olemme luoneet hyvän perustan seitsemännellä puiteohjelmalla ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutilla, mutta se ei vielä riitä. Meidän on tehtävä paljon enemmän. Kolme T:tä tarvitsevat lisää rahaa. Klusterit on järkevä ajatus. On kuitenkin tärkeää valita oikeat erikoisalat. Klusterialoitteen on oltava johdonmukainen, kuten koko EU:n teollisuuspolitiikankin, ja myös asianmukainen ja tasapainoinen.
Autoteollisuudessa havaitsemme tietenkin epäjohdonmukaisuutta; havaitsemme, että tietyin osin kiristämme ruuvia liikaa. Se liittyy varmasti ilmastonmuutosta koskevaan politiikkamme, josta on yhä selvemmin tulossa fanaattinen eettinen ristiretki, jossa Eurooppa alistetaan eräänlaisille elämätapasäädöksille, jotka ovat toisinaan liioiteltuja. Kuinka muuten pakoputkien hiilidioksidipäästöistä rangaistaan 24 kertaa rankemmin kuin savupiippujen päästöistä? Arvoisa komission jäsen Verheugen, meidän on varmistettava, että EU:n politiikka on johdonmukaista. Emme voi olla markkinajohtajia ja hallita 80 prosentin osuutta korkealuokkaisten autojen maailmankaupasta ja sitten vetää mattoa omien jalkojemme alta juuri tällä osalla markkinoita. Meidän on huolehdittava toimintamme johdonmukaisuudesta.
Mieczysław Edmund Janowski
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, esittelijän työn arvo on tunnustettava. Väliarviointi esittelee rohkaisevan kuvan monien unionin teollisuudenalojen tilanteesta. Meidän on kuitenkin tunnistettava yhteisömme kohtaamat haasteet. Haasteet liittyvät pääasiassa teknisten muutosten tahtiin, erityisesti uusien materiaalien osalta, tarpeeseen säästää energiaa ja vettä, ympäristönsuojeluun sekä työmarkkinoihin vaikuttavaan väestökehitykseen. Meidän on parannettava lähestymistapaamme, joka koskee innovatiivisten ratkaisujen toteuttamista kaikilla aloilla, tekniikassa ja organisoinnissa, lainsäädännössä ja rahoituksessa. Nykyiset oikeudelliset, hallinnolliset ja byrokraattiset esteet haittaavat teollisuustuotteidemme kilpailukykyä. Tässä yhteydessä on tarkasteltava siirtymistä ajatuksesta tuotantoon sekä patentteja ja eurooppalaisia keksintöjä. On pyrittävä kaikin tavoin löytämään niin pienille ja keskisuurille kuin suurillekin yrityksille sopivia ratkaisuja. Eurooppalaiset tuotteet voivat menestyä ja tulevat menestymään houkuttelevan designin, viimeistellyn ja erinomaisen laadun, luovuuden ja erinomaisen palvelun ansiosta.
Jacky Hénin
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, tämän mietinnön ja tämänpäiväisen keskustelun ainoa tavoite on yksinkertaisesti salata silmiinpistävä todellisuus Euroopan unionissa: teollisuus on kriisissä ja aiheutuneet vahingot ovat mittavia. Esitetyt luvut ovat epätodellisia: 80 prosenttia, 73 prosenttia. Ne olisi voitu korvata miljardeilla euroilla kaikille esiteltäväksi. Eivät ne kuitenkaan ketään huijaa. Niillä vaan peitellään todellista tilannetta.
Yksi koko teollisuuden suurimpia ongelmia on se, että vain voittomarginaalilla on merkitystä. Teollisuuspamppujen uhanalainen laji on korvattu synkästi puhuvilla kolikkokoneilla. Riippumatta tehdyistä päätöksistä ja niiden seurauksista naisille ja miehille Euroopassa, voittojen on oltava suuria ja nopeita.
Tiedän hyvin, että eräät sanovat minulle, ettei teollisuus ole koskaan investoinut, tuottanut, tehnyt kauppaa ja ansainnut näin paljon. Se on totta, mutta mitä merkitystä on muutamaa ihmistä hyödyttävillä valtavilla taloudellisilla voitoilla, kun suurin osa kärsii ja näkee onnenhaaveidensa haihtuvan savuna ilmaan?
Me kaikki havaitsemme, että työllisyysteema ei esiinny tässä mietinnössä, kuten eivät myöskään käsitteet aluesuunnittelusta, väestön tarpeet, verotus ja sosiaaliasiat. Tosiasia on, että Euroopan suurten teollisten ryhmien kaupallinen menestys edistää nyt yhä vähemmän EU:n kehitystä. Suuret eurooppalaiset yritykset sijoittuvat uudelleen ja siirtyvät valtioihin, joissa poljetaan palkkoja, sosiaaliturvaa, terveydenhoitoa, veroja ja ympäristöä, ja samalla EU kieltäytyy toteuttamasta minkäänlaista teollisuuspolitiikkaa.
Politiikka myös kuristaa pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja rohkaisee niitä toimimaan samoin. Kyse ei selvästikään...
(Puhemies keskeytti puhujan)
Puhemies
(EN) Hyvä Jacky Hénin, me emme päättäneet ajasta, siitä päätti oma ryhmänne. Teillä on valitettavasti puolitoista minuuttia. Jos valitatte asiasta, valittakaa omalle ryhmällenne.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Eurooppa panee paljon peliin säilyttääkseen ja vahvistaakseen kilpailukykyä, ja tiedämme, kuinka voimme säilyttää markkinaosuutemme olennaisilla aloilla, mutta aivan kuten komission jäsen juuri totesi, tämä on vasta globalisaation ensimmäinen aalto. Meidän on todella pysyttävä varuillamme.
Sitten on kysymys siitä, kuinka yhdistetään tutkimus, kehittäminen ja innovatiivisten tuotteiden myyminen siten, että se on tosiasiassa tuottavaa. Romana Jordan Cizeljin mietinnössä korostetaan aivan oikeita asioita. On poistettava byrokratiaa ja todellakin puhuttava lakien ja lainsäädännön tehostamisesta. Toimintaohjelmassa annetaan tälle alkusysäys, mutta haluan esittää voimakkaan vetoomuksen. Teollisuuden on vaikea selvitä tavanomaisten yhteisön välineiden kanssa. Kilpailukykyä ja innovointia koskeva puiteohjelma sekä seitsemäs puiteohjelma ovat keskeisiä ylhäältä alaspäin -välineitä, joista päätetään Brysselissä. Rakennerahastot ovat luonteeltaan hajautettuja. Niihin kaikkiin on erillinen pääsy, omat kriteerit ja vaikka mitä.
Viestini on, että olisi oltava enemmän yhdistelymahdollisuuksia, enemmän koordinointia, enemmän vaihtoehtoja painopistealoiksi ja niiden määritelmiksi, myös Euroopan komissiossa. Silloin olisi nähtävissä vaikutuksia alueilla. Nähtäisiin menestyksekkäiden alojen klustereita. Perustimme alueellani viime kuussa toimiston, yhden luukun keskistetyn toimiston, eri välineille, ja se selkeyttää asioista.
Yhteenvetona totean, että sirpaleisuus ja byrokratia ovat tarpeettomia. Meidän on tiedettävä, mitä tahdomme, ja se lisää myös niin tarpeellista näkyvyyttä yrityksiin ja kansalaisiin päin. Näiden on voitava sanoa, että yhteisö on tehnyt oikeita valintoja ja täytäntöönpano on ollut asianmukaista. Tässä on vielä paljon toivomisen varaa.
Bogusław Liberadzki
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olen tyytyväinen komission jäsenen juuri antamaan lausuntoon. Haluan tarkastella kolmea hänen siinä mainitsemaansa seikkaa. Ensinnäkin, arvoisa komission jäsen, korostitte, että meidän on yksilöllistettävä lähestymistapaamme tiettyihin liikenteen aloihin. Toiseksi sanoitte tiettyjen alueiden tarvitsevan enemmän tukea. Kolmanneksi viittasitte innovaatioon.
Tietyt teollisuutemme osat toimivat globaalilla tasolla, ja toiset taas paikallisella tasolla. Haluan mainita laivanrakennusteollisuuden. Tämä teollisuudenala on tyypillisesti yhteydessä rannikkoseutuihin. Se on kuitenkin yksi globaalilla tasolla vaikeuksia kohtaavista aloista. Vaikeuksia on ollut sekä Puolassa että esimerkiksi Maltassa ja muissakin Euroopan unionin jäsenvaltioissa.
Arvoisa komission jäsen, sopimukset ulottuvat seitsemälle vuodelle. Kolme vuotta sitten kukaan ei osannut aavistaa dollarin kurssin laskevan suhteessa euroon. Eikä kukaan osannut aavistaa sitäkään, että dollarin ja euron kurssi laskisi esimerkiksi suhteessa zlotyyn. Tästä on seurannut hyvin vakavia taloudellisia ongelmia. Arvoisa komission jäsen, vetoan teihin, jotta ratkaisisitte eurooppalaisen laivanrakennusteollisuuden suojelun yhteisön politiikassa, jotta tavat suojella sitä olisivat ensisijaisesti löydettävissä näiden globaalien edellytysten puitteissa kilpailussa kiinalaisten ja indonesialaisten telakoiden kanssa. Arvoisa komission jäsen, uskon asian olevan sydäntänne lähellä, sillä olettehan Szczecińin yliopiston kunniatohtori.
DanutBudreikait
(LT) EU:n teollisuuspolitiikan täytäntöönpano, joka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, kohtaa useita esteitä, jotka estävät yhä parempien tulosten ja paremman kilpailukyvyn saavuttamisen. Korostan näistä joitakin - sääntelyä ja kestävää kehitystä.
EU:n teollisuutta vaivaavat liiallinen sääntely ja byrokratia. Eniten kärsivät pienet ja keskisuuret yritykset, joiden hallinnollinen taakka on kestämätön.
Pieniä ja keskisuuria yrityksiä on 90 prosenttia kaikista yrityksistä. Ne ovat tunnettuja innovoinnista, dynamiikasta ja joustavuudesta sekä niiden merkittävästä asemasta kilpailupaineiden kestämisessä ja työpaikkojen luomisessa. Tämän vuoksi kehotan Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tekemään suuria muutoksia ja yksinkertaistamaan pk-yritysten sääntely-ympäristöä.
Kestävä kehitys on kaiken EU:n politiikan horisontaalinen ulottuvuus. Meidän on EU:ssa pyrittävä saamaan aikaan siirtymä vähemmän hiilidioksidia tuottavaan teollisuuteen ja resurssien tehokkaaseen käyttöön, jotta voidaan vähentää ympäristön pilaantumista, saastumisen kannalta vaarallista vientiä kolmansiin maihin ja ilmastonmuutoksen vaikutuksia. Kestävän kehityksen on perustuttava uuteen teknologiaan, joten on lisättävä tieteellisen tutkimuksen rahoitusta, sillä olemme kaukana jäljessä Yhdysvalloista ja Japanista tällä alalla. Patenttien kustannuksia on kuitenkin vähennettävä innovaation leviämisen helpottamiseksi.
Vaikka teollisuuspolitiikka kuuluukin kansalliseen toimivaltaan, olen aikaisemminkin pyytänyt komissiota ottamaan keskeisemmän aseman erityisesti toteuttamalla tutkimuksia ja laatimalla ennusteita sekä valmistelemalla hallituksille suosituksia siitä, mitkä alat voivat olla kilpailukykyisiä. Tämä on hyvin tärkeää, kun tuotantoa siirretään kolmansiin maihin. Tämän vuoksi olen tyytyväinen komission uusiin alakohtaisiin sähkötekniikkaa ja elintarviketeollisuutta koskeviin aloitteisiin, sillä näillä aloilla on tällä hetkellä vakavia ongelmia.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Arvoisa puhemies, haluan kiinnittää tässä keskustelussa huomiota kahteen seikkaan. Ensinnäkin Yhdysvaltojen rahoituskriisin ja sitä seuranneen talouskriisin seurauksena talouskasvu- ja työllisyysasteet ovat Euroopan unionissa sekä vuonna 2008 että vuonna 2009 alhaisemmat kuin mitä aiemmin ennustettiin. Tämä voi aiheuttaa vakavia vaikeuksia varsinkin pk-yritysten toiminnassa.
Toiseksi Euroopan komissio on asettanut kunnianhimoisia tavoitteita eurooppalaisen teollisuuden hiilidioksidipäästöjen rajoittamiselle, kun taas enin, mitä muista maailman maista voidaan sanoa, on että ne suhtautuvat päästöihin varovaisesti. Tämän lähestymistavan seurauksena tuotantokustannukset nousevat Euroopassa juuri kun talouskasvu on hidastumassa. Toinen Euroopan valmistusteollisuuden kannalta kielteinen seuraus liittyy hiilidioksidipäästöjen jakamiseen yksittäisten jäsenvaltioiden kesken tarkastelematta sitä, kuinka paljon ne ovat kehityksestä jäljessä. Vaikutus uusiin jäsenvaltioihin on ollut katastrofaalinen, varsinkin kotimaani kaltaisiin valtioihin, joiden erittäin herkät taloudet perustuvat hiileen. Vaikuttaa siltä, että nyt tarkasteltavassa mietinnössä ei oteta huomioon näitä kahta seikkaa, eikä varsinkaan niiden vaikutuksia Euroopan talouskehitykseen ja työllisyyteen.
Ilda Figueiredo
(PT) Tässä keskustelussa keskeinen aihe on eri jäsenvaltioiden nykyisen teollisuuden puolustamisen ja tukemisen ensisijaisuus. On muistettava niiden erityisluonne, olipa kyse tekstiili-, vaatetus- ja jalkineteollisuudesta tai auto-, laivanrakennus- ja kemianteollisuudesta tai muista perinteisistä tai uusista aloista, joihin liittyy uusia materiaaleja ja innovatiivista teknologiaa.
Ensisijaisuus edellyttää sekä toimenpiteitä innovoinnin stimuloimiseksi ja mikroyritysten, pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi että myös kansainvälisen kaupan strategiaa, jossa otetaan huomioon nykytilanne sekä valtioiden nykyinen teollisuus, työllisyyden ja oikeuksien puolustaminen, aluekehityksen edistäminen ja sosiaalinen osallisuus.
Emme voi vain todeta haluavamme tulevaisuuteen suuntautuvaa teollisuutta. Meidän on todellakin tarkasteltava nykytilannetta ja asetettava teollisuudenalat ja niiden sosiaaliset vaikutukset keskiöön tehtäessä päätöksiä makrotaloudellisesta politiikasta, talous- ja kauppapolitiikasta niin yhteisön tasolla kuin kansallisellakin tasolla.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Arvoisa puhemies, uuden Lissabonin syklin yhteydessä on korostettava teollisuuspolitiikkaa, sillä kukoistava teollisuus on hyvin merkittävä pyrittäessä käyttämään täysimääräisesti hyväksi Euroopan unionin taloudellista potentiaalia. On totta, että teollisuuspolitiikkaa kuuluu laajalti kansalliseen toimivaltaan. Tarvitaan kuitenkin entistä parempaa kansallisen ja yhteisön tason toimien koordinointia poliittisten strategioiden tehokkuuden takaamiseksi.
Uudessa toimintasuunnitelmassa kestävästä teollisuuspolitiikasta on otettava huomioon parempi sääntely pk-yrityksille erittäin vaikeiden hallinnollisten taakkojen keventämiseksi. Pk-yrityksillä on kuitenkin merkittävin asema talouskasvun synnyttäjänä ja kilpailukyvyn lisääjänä Euroopassa, sillä niillä on innovointiin, dynamiikkaan ja joustavuuteen liittyvää potentiaalia.
On otettava huomioon myös ympäristötavoitteet, kuten kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen ja energiatehokkuuden lisääminen. Loppujen lopuksi innovatiivisten ratkaisujen soveltamisesta saatavat edut voivat tuoda eurooppalaiselle teollisuudelle johtoaseman maailmassa ympäristöystävällisten ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävien tekniikan, tuotteiden ja palvelujen alalla.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa komission jäsen, Euroopan päivitetty teollisuuspolitiikka, uusi lähestymistapa, säädösten määrän vähentäminen sekä lisääntynyt kilpailukyky ja innovointi ovat teidän ansiotanne, arvoisa komission jäsen Verheugen. Haluan tehdä sen täysin selväksi.
Olemme kaikki samaa mieltä siitä, että yrityksiä koskevia liiallisia säädöksiä on vähennettävä. Tähän sisältyy erityisesti pk-yritysten hallinnollisen taakan keventäminen. Olemme esittäneet teollisuudelle suuria vaatimuksia, jotka koskevat laatua, ympäristönormeja, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, energiansäästöä ja asianmukaisten työolojen varmistamista. Nämä kaikki nostavat kustannuksia. Samalla haluamme valmistettujen tuotteiden olevan markkinoilla kilpailukykyisiä. Kuinka se tehdään? Onko se edes mahdollista?
Lisään vielä, että unioni ja sen teollisuus tarvitsevat tietoon perustuvan talouden tarpeisiin riittävän päteviä työntekijöitä. Tämän vuoksi on tuettava toimenpiteitä inhimillisen pääoman laadun kehittämiseksi kaiken tyyppisen koulutuksen avulla ja rahoitettava investointeja yksilölliseen kehitykseen.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Haluan kiinnittää huomiota eurooppalaisten varojen riittämättömyyteen Euroopan unionin ilmastonmuutosta koskevien kunnianhimoisten tavoitteiden tukemiseksi. Komissio on laatinut lainsäädäntöaloitteita, joilla olisi merkittävä vaikutus eri teollisuudenaloihin, eikä näihinkään toimenpiteisiin löydy varojen unionin talousarviosta.
Katson myös, että kunnianhimoisen teollisuuspolitiikan on kuljettava käsi kädessä eurooppalaisen työllisyysstrategian kanssa. Ihmisten vapaa liikkuvuus, laittoman maahanmuuton torjuminen ja erityisesti kaikkien Euroopan kansalaisten oikeuksien kunnioittaminen takaavat oikeudenmukaiset työolot. Laillisten maahanmuuttajien oikeuksien noudattaminen jäsenvaltiossa takaa myös kaikkien kyseisen jäsenvaltion työntekijöiden oikeuksien suojelun ja auttaa estämään sosiaalista polkumyyntiä.
Bogusław Liberadzki
(PL) Arvoisa puhemies, uskaltaudun käyttämään vielä puheenvuoron, sillä säästin muutaman sekunnin minulle aiemmin annetusta puheajasta. Arvoisa komission jäsen, viittasitte monopoleihin kielteisellä tavalla. Toivoisin meidän puhuvan monopolistisista käytännöistä ongelmana, josta voimme päästä eroon.
Arvoisa komission jäsen, haluaisin tietää, kuinka suhtautuisitte niihin, joita talousopissa kutsutaan luonnollisiksi monopoleiksi. Annammeko teollisuuspolitiikassamme luonnollisten monopolien säilyä tietyillä aloilla? Mehän loppujen lopuksi pystymme valvomaan niitä, ja voimme varmistaa suurtuotannon edut.
Günter Verheugen
komission varapuheenjohtaja. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, yritän näiden kahden viimeisen minuutin aikana hahmotella, kuinka odotan asioiden kehittyvän tulevan ajanjakson aikana. Meillä on edelleen vahva eurooppalainen teollisuuspohja. Ei ole olemassa vaaraa, että teollisuus häviäisi Euroopasta. Olen myös varsin vakuuttunut siitä, että eurooppalainen teollisuus vastaisuudessakin luo kasvua ja työllisyyttä, mutta ei välttämättä Euroopassa. Tässä ongelma onkin.
Näemme jo nyt yhä useampien suurten eurooppalaisten yritysten kasvavan ja saavan voittonsa Euroopan ulkopuolella, ja ne luovat myös uudet työpaikkansa Euroopan ulkopuolelle. Tämä aiheuttaa työllisyysongelmia Euroopassa, ja ainoa tapa palauttaa tasapaino ja todella ratkaista tämä aikamme merkittävin yhteiskunnallinen ongelma, nimittäin se, kuinka luomme riittävästi hyviä työpaikkoja, on itse asiassa keskittää aloitteet entistä voimakkaammin yrityksiin asettamalla keskiöön pienet ja keskisuuret yritykset.
Talousstrategiamme pitkän ajanjakson menestyksen avain ei ole suuret teollisuusyritykset, jotka kykenevät itse huolehtimaan itsestään. Avain menestykseen löytyy Euroopan lukuisissa pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, joiden potentiaali ei todellakaan ole hyödynnetty loppuun, ja niihin politiikkamme on kohdistuttava.
Toinen asia on se, että olot, joissa eurooppalaiset teollisuudenalat kilpailevat, muuttuvat hyvin nopeasti. On väärin kuvitella, että voimme edelleen pitää Kiinan kaltaisia kilpailijoita halpoja tuotteita massoille syytävinä ja itseämme hienompien ja kalliimpien tavaroiden tuottajina. Kiinassa tuotetaan jo korkealaatuisia ja teknisesti monimutkaisia tuotteita vientiin. Meidät haastetaan hyvin pian niillä aloilla, joilla vielä nyt olemme erityisen vahvoja. Meidän on siis pyrittävä tulemaan entistä paremmiksi.
Kaikki se, mitä täällä on tänään sanottu tutkimuksesta, kehittämisestä, innovaatiosta ja koulutuksesta on siis totta. Euroopan talous ja erityisesti eurooppalainen teollisuus menestyy, jos pyritään määrätietoisesti muuttumaan tietoon perustuvaksi taloudeksi. Menestys edellyttää myös sen ymmärtämistä, että aikamme suuret ympäristöhaasteet, varsinkin energiaan ja ilmastonmuutokseen liittyvät haasteet, voivat itse asiassa luoda myös taloudellisia mahdollisuuksia, joihin on tartuttava.
Romana Jordan Cizelj
esittelijä. - (SL) Komission jäsen mainitsi myönteisen lähestymistavan. Uskon, että hyvällä tahdolla ja yhteistyöllä me onnistumme siirtämään tämän myös yhteisön tasolta kansalliselle tasolle ja luomaan entistä voimakkaamman yhteyden Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden teollisuuspolitiikan välille.
Hyvät kollegat, en pidä teollisuuspolitiikkaa myöskään yritysten suojelemisena. Minusta kyse on politiikasta, jonka laadimme Euroopan kansalaisten hyväksi ja jonka tietenkin voimme toteuttaa luomalla suotuisat kehityksen edellytykset yrityksille, investoinneille, innovoinnille ja uusien työpaikkojen luomiselle.
Tätä ei ole tänään mainittu, mutta politiikalla voidaan tehdä paljonkin asianmukaisten julkisten hankintojen tilausten alalla. Olen samaa mieltä ajatuksesta, että meidän on oltava varovaisia ja kiinnitettävä huomiota erityisesti siihen, että teollisuuden kehitys Euroopan unionissa on tasapainoista niin maantieteellisesti kuin hankkeiden ulottuvuudenkin kannalta. On totta, ettei näkemyksemme teollisuuspolitiikasta tai muista sitä koskevista vaatimuksista saa olla liian kapea.
Minäkin olen vakuuttunut siitä, että eurooppalainen teollisuus on hyvässä kunnossa, vaikka se saattaa tietysti tarvita lisää liikevoimaa, ja uskon, että olemme samaa mieltä siitä, että ensisijaisesti tarvitsemme lisää innovaatioita.
Mikä aiheuttaa innovoinnin pullonkaulat? Minusta yksi sellainen on riittämättömät henkilöresurssit. Tällä eurooppalaisen yhteiskunnan osa-alalla me voimme tehdä jotain uusille arvoille, ei pelkästään politiikassa, mutta odotan myös yrityksiltä suurempaa vastuullisuutta.
Jos yrityksissä todella ymmärretään, että niilläkin on vastuuta tarvittavien henkilöresurssien luomiseksi, uskon niiden itse asiassa kykenevän osoittamaan, mitä mahdollisuuksia ihmisillä on, jos he osallistuvat tiiviisti innovointiin liittyvään toimintaan.
Arvoisa komission jäsen, uskon klustereita koskevan aloitteen olevan menestyksekäs. Uskon myös Euroopan teknologiainstituutin menestykseen.
Kiitän antoisasta keskustelusta ja toivotan teille menestystä tulevassa työssänne.
Kiitos.
Puhemies
(PL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina 22. toukokuuta 2008.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Esko Seppänen
, kirjallinen. - (FI) Mietinnössä on yksi erityisen ongelmallinen kohta, joka englannin kielellä kuuluu seuraavasti: "Welcomes the Commission's proposals on consolidating the European market in defence equipment and improving the global competitiveness of the EU defence industry". Tämä tarkoittaa, että rauhan nimissä markkinoitavaan unioniin ollaan rakentamassa oma sotilaallis-teollinen kompleksi USA:n malliin.
On selvää, että siihen kuuluu myös unionin rahoitettavaksi kokonaan tullut satelliittipaikannusjärjestelmä Galileo. Ja aivan yhtä selvää on, että kaiken EU:n militarisoinnin laillinen perusta on uusi perustuslaki eli Lissabonin sopimus. Kansalaisille näistä unionin militääriasioiden puuhasteluista ei kerrota, vaan unionia markkinoidaan siviilien ja rauhan projektina, jota se ei enää ole. Unionilla on toiminnalliset ja kvasijuridiset valmiudet kansainvälisoikeudellisesti laittomiin hyökkäysluonteisiin operaatioihin taistelujoukoilla kaukana EU:n rajojen ulkopuolella.
Iuliu Winkler
, kirjallinen. - (EN) Euroopan unioni on hyvin merkittävä maailmanlaajuinen toimija ja johtava teknologian viejä nykymaailmassa.
Johtoaseman säilyttämiseen liittyy lukuisia haasteita. Näiden joukossa on kiinnitettävä huomiota tarpeeseen säilyttää eurooppalainen vientiteollisuus globaaleilla markkinoilla varmistamalla epäreilun kilpailun torjuminen samalla vastustaen protektionismin kiusausta sekä tarpeeseen tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä EU:ssa vähentämällä hallinnollisia ja markkinoille pääsyyn liittyviä esteitä. EU:n toimielinten on kiinnitettävä erityistä huomiota uusien jäsenvaltioiden pk-yritysten tukemiseen, jotta ne voivat kiriä umpeen niiden ja muiden EU:n pk-yritysten välisen kehityskuilun.
Kestävän teollisuuspolitiikan tarjoamien mahdollisuuksien yhteydessä EU:n on otettava huomioon uusien jäsenvaltioiden teollisuudenalojen potentiaali.
Kattavan pienyrityksiä koskevan aloitteen nopea hyväksyminen auttaa paljon pk-alan kehitystä kaikissa jäsenvaltioissa ja tätä kautta vahvistaa Euroopan johtoasemaa kestävän ja teknologiasuuntautuneen teollisen tuotannon alalla.
