EAKR, ESR, koheesiorahasto (tuloja tuottavat hankkeet) (keskustelu) 
Puhemies
- (PL) Esityslistalla on seuraavana Stavros Arnaoutakisin aluekehitysvaliokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevan asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta tiettyjen tuloja tuottavien hankkeiden osalta (13874/2008 - C6-0387/2008 -.
Stavros Arnaoutakis
esittelijä. - (EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, yleisasetuksen (EY) N:o 1083/2006 varainhoitosäännöt sisältävät säännökset rahastojen rahoitusosuuksista ja erityisesti tuloja tuottavista hankkeista (55 artikla), hankkeista, jotka, koska niiden liikarahoittamiseen on selkeä vaara, edellyttävät erityiskohtelua, jotta tulot voidaan ottaa huomioon, kun lasketaan yhteisön rahoituksen enimmäisprosenttiosuus. Siksi kyseisten hankkeiden tulojen laskemista varten on kehitettävä menetelmä. Edellisen kauden 2000-2006 aikana tätä periaatetta sovellettiin käytännössä käyttämällä kiinteämääräistä menetelmää. Neuvoston hyväksymän komission ehdotuksen mukaan uuden ohjelmakauden aikana sovelletaan tarkempaa ja ankarampaa lähestymistapaa, kun lasketaan tuloja tuottavien hankkeiden yhteisön rahoitusta. Tämä uusi lähestymistapa perustuu pikemmin tukikelpoisten enimmäismenojen laskentaan kuin osarahoituksen prosenttiosuuden kiinteämääräiseen vähentämiseen. Kaudella 2007-2013 55 artiklan nojalla tuloja tuottavalla hankkeella tarkoitetaan mitä tahansa tointa, johon sisältyy infrastruktuuri-investointi, jonka käytöstä syntyy välittömiä sen käyttäjien maksettavaksi tulevia maksuja tai mitä tahansa tointa, johon liittyy kiinteistöjen/maapohjan tai rakennusten myynti tai vuokraaminen tai muu palvelujen suorittaminen maksua vastaan. Siten tärkeä ero uudella kaudella on se, että [...] kohdassa olevan määritelmän mukaan 55 artiklan säännöksiä sovelletaan moniin hankkeisiin, jotka täyttävät tuloja tuottavien hankkeiden määritelmät, eikä vain hankkeisiin, joihin sisältyy infrastruktuuri-investointi, joka tuottaa suuret nettotulot, kuten oli kauden 2000-2006 osalta.
Euroopan komission ja jäsenvaltioiden epävirallisen kuulemisen tulosten mukaan 55 artiklan säännökset eivät selkeästi sovi Euroopan sosiaalirahaston osarahoittamiin hankkeisiin, sillä siitä rahoitetaan pääasiassa konkreettisia toimia eikä infrastruktuurihankkeita. Sama koskee Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston osarahoituksella toteutettuja pienempiä hankkeita. Näiden hankkeiden osalta noudatettavat valvontamääräykset, kuten se, että tulot voidaan ottaa huomioon kolme vuotta toimintaohjelman päättymisen jälkeen, ovat kohtuuton hallinnollinen rasite suhteessa odotettaviin määriin, ja ne muodostavat vakavan uhan ohjelman täytäntöönpanon aikana. Siksi komissio jäsenvaltioita kuultuaan katsoi, että oli välttämätöntä saada hyväksyntä asetuksen (EY) N:o 1083/2005 tarkistamiselle, joka rajoittuu 55 artiklaan ja koskee vain seuraavia kahta kohtaa: Euroopan sosiaalirahaston osarahoittamien toimien jättäminen 55 artiklan säännösten soveltamisalan ulkopuolelle ja sen miljoonaan euroon asetetun kynnysarvon vahvistaminen, jonka alittavat EAKR:n tai koheesiorahaston osarahoittamat hankkeet jätetään 55 artiklan säännösten soveltamisalan ulkopuolelle niin tukikelpoisten enimmäismenojen laskennan kuin seurannan osalta. Muita 55 artiklan säännöksiä ei ole muutettu.
Koska on lisäksi tärkeää varmistaa, että koko ohjelmakaudella sovelletaan samoja täytäntöönpanosääntöjä, on sisällytetty takautuvaa voimassaoloaikaa koskeva lauseke niin, että tarkistettua säännöstä sovelletaan 1. elokuuta 2006 alkaen. Tällä teknisellä muutoksella yksinkertaistetaan tuloja tuottavien hankkeiden hallintoa mahdollisimman paljon vähentämällä hallinnollista rasitetta suhteellisuusperiaatteen mukaisesti.
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, komissio hyväksyi 15. marraskuuta tarkistusluonnoksen rakennerahastoista annetun yleisasetuksen 55 artiklaan, jota sovelletaan ehtoihin, joiden mukaisesti otetaan huomioon tuloja tuottavat hankkeet koheesiopolitiikan ohjelman puitteissa. Muutoksen syynä oli hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistaminen. Ensimmäinen 55 artiklan mukaisesti toteutettu todellinen toimi osoitti, että tehokkaassa täytäntöönpanossa on vakavia vaikeuksia. Nämä vaikeudet, kuten jäsenvaltiot niistä tiedottivat, osoittivat, että niin kutsutun rahoituskuilun tukikelpoisen enimmäismäärän asettamista koskevien menettelyjen soveltaminen ja hankkeiden valvonta ei ollut oikeasuhteista.
Kyseessä olevan asetuksen tarkistamisen tavoitteena on vapauttaa kaikki Euroopan sosiaalirahastosta osarahoitetut toimet sekä Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta osarahoitetut pienet hankkeet, joiden kokonaiskustannukset ovat alle miljoona euroa, 55 artiklan soveltamisen nojalla. Päätös miljoonan euron ylärajan säätämisestä johtui alustavista tutkimuksista, ja sillä pyrittiin säilyttämään 55 artiklan yleinen luonne.
Toivomme, että tällä yksinkertaistamisella, joka on yksi vähämerkityksisen tuen muoto, pystymme nopeuttamaan varojen hallintoa jäsenvaltioiden ja niiden alueiden osalta, erityisesti suhteessa innovatiivisimpiin toimiin tietyillä aloilla, kuten uusiutuvien energialähteiden tutkimuksessa ja tuessa.
Oli kuitenkin tärkeää välttää oikeudellista epävarmuutta, joka olisi viivästyttänyt maksuprosessia epäoikeudenmukaisesti. Epävarmuus olisi voinut saada hankkeiden johtajat keskeyttämään toimintaohjelmien toteuttamisen, mitä piti välttää hinnalla millä hyvänsä.
Tämän takia komissio päätti ehdottaa vain yhtä teknistä muutosta. Tämä päätös johti menestykseen, koska saimme tarkistusprosessin päätökseen vain kolmessa kuukaudessa neuvoston ja parlamentin aluekehitysvaliokunnan ja työllisyysvaliokunnan työn ansiosta. Haluaisin komission puolesta ilmaista vilpittömän kiitollisuuteni esittelijällenne Stavros Arnaoutakisille. Tuotteliaan yhteistyömme ansiosta toivon voivani varmistaa Euroopan parlamentin sopimuksen, minkä ansiosta tarkistuksen loppuunsaattaminen on mahdollista vuoden loppuun mennessä. Sen ansiosta johtavat virkamiehet voisivat jatkaa työtään, mikä on yksinkertaistamisen ehdoton näkökohta.
Asetuksen 55 artiklan tarkistaminen on myös osoittanut aluepolitiikan pääosaston ja työllisyyden pääosaston kanssa yhteistyössä tehdyn työn laadun, millä edistetään poliittista koheesiota. Tämä yhteistyö ei ole koskaan heikentynyt. Siitä todisteena on se, että Euroopan talouden elvytyssuunnitelman puitteissa olemme yhdistäneet voimamme komission jäsenen Hübnerin kanssa laatiaksemme ehdotuksen kolmesta uudesta perustavanlaatuisesta tarkistuksesta rakennerahastoasetukseen. Näistä tarkistuksista keskustellaan myös.
Jan Olbrycht
Arvoisa puhemies, meillä on käsiteltävänämme käytännössä hyvin lyhyt ja ytimekäs asetus. Se on kuitenkin erittäin merkittävä. Sen merkitys liittyy muutoksen puitteisiin.
Ensiksi, tämän muutoksen avulla EU:n toimielimet osoittavat, että ne pystyvät reagoimaan joustavasti tietyn politiikan täytäntöönpanon aikana esiintyviin vaikeuksiin. Valmius aidosti yksinkertaistaa ja helpottaa menettelyjä edunsaajien eduksi osoittaa, että Euroopan komissio on yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa todella valmis muokkaamaan vallitsevia oloja koskevia säännöksiä.
Toiseksi, tämä asetus on merkittävä myös siksi, että se sisältää asetuksen tarkistamisen ohjelmakauden aikana. Se on erityisen merkittävää, koska se ei ole lopullinen muutos, ja asetuksen muutoksesta käytävät keskustelut ovat hyvin tärkeitä kriisiin liittyvän paketin tarkistamisen valmisteluissa.
Kolmanneksi, Euroopan komissiota on toistuvasti arvosteltu tavasta, jolla se valvoo varojen osoittamista. Tilintarkastustuomioistuimen arvostelu koski pääasiassa liian monimutkaisia menettelyjä.
Tämän päivän asetus osoittaa, että tarvitaan rohkeaa ja päättäväistä toimintaa, jotta voidaan parantaa tehokkuutta ja osoittaa, että EU:n varoja voidaan osoittaa joustavasti, tehokkaasti ja tuloksellisesti.
Jean Marie Beaupuy
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kuten kollegani Jan Olbrycht juuri sanoi, tässä on ennen kaikkea kyse - ainakin toivomme niin - yksinkertaistamisesta. Joulun lähestyminen epäilemättä inspiroi meitä tämän edistyksen toteuttamiseen, jotta voimme antaa tämän lahjan eurooppalaisille.
Kuten Jan Oblrycht juuri sanoi, toivomme kuitenkin ennen kaikkea, että tämä lahja ei ole ainoa kaltaisensa, ja ensi maaliskuussa meidän on annettava tuomiomme elvytyssuunnitelmasta, jotta meillä on rahoituskriisin keskellä tuotteliaampia aloitteita, joiden ansioista voidaan odottaa Euroopan laajuista elpymistä.
Näiden luonnosten, joista äänestämme maaliskuussa, ansiosta olemme vakuuttuneita, että komissio ehdottaa meille uusia yksinkertaistamisvälineitä erityisesti "pienen mittakaavan toimijoidemme", pk-yritystemme osalta. Se on ehdottoman tärkeää, koska jos kaiken politiikan, josta keskustelemme ja jonka puolesta olemme tehneet työtä kuukausia ja vuosia, halutaan olevan todella tehokasta, silloin tätä, tätä haluamaamme dynamiikkaa, ei saa tehdä tyhjäksi millään sitä estävillä hallinnollisilla näkökulmilla.
Arvoisa komission jäsen, te korostitte juuri nyt tätä hyvää työtä, jota on tehty erityisesti parlamentin aluekehitysvaliokunnan kanssa. Tiedätte, että me, tämän parlamentin muut jäsenet, olemme hyvin innokkaita työskentelemään komission kanssa. Siksi korostaisin jälleen kerran, että toivomme voivamme saada tulevana vuonna aikaan lujaa edistystä kohti uusia yksinkertaistamisia.
Meidän tekemämme työn lisäksi toivomme kuitenkin, että EU:n tasolla - erityisesti teidän avullanne komissiossa - jäsenvaltiot kantavat vastuunsa. Me kaikki tiedämme, että EAKR:n ja ESR:n tasolla ja YMP:n rahaston tasolla ja niin edelleen jäsenvaltiot lisäävät ylimääräisiä monimutkaisuuksia omaan EU:n hallinnolliseen monimutkaisuuteemme.
Toimintamme ja tämän illan keskustelun avulla toivomme, että sen lisäksi, että Euroopan unionin aloite toteutetaan EU:n tasolla, meitä kuullaan myös jäsenvaltioiden tasolla, ja että myös ne ponnistelevat selkeästi yksinkertaistamisen puolesta.
Mieczysław Edmund Janowski
Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentin päätöslauselma, josta tänään keskustelemme, on käytännössä muodollinen ja tekninen. Se liittyy kuitenkin unionin tukea koskeviin merkittäviin kysymyksiin. Ehdotettu asetus koskee Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun neuvoston asetuksen 55 artiklaa. Nykyinen 5 kohdan sanamuoto, jossa viitataan 200 000 euroon valvontamenettelyn enimmäiskustannuksina, korvataan tekstillä, jossa tuloja tuottavia hankkeita koskevia säännöksiä sovelletaan vain Euroopan aluekehitysrahastosta tai koheesiorahastosta rahoitettuihin toimiin, jos niiden kustannukset ovat alle miljoona euroa.
Tämä mielessä pitäen haluaisin esittää seuraavan kysymyksen. Onko mainittu määrä riittävä? Eikö se ole liian korkea tai liian alhainen? Olen vakuuttunut siitä, että sillä voidaan välttää tarpeetonta hallinnollista rasitetta pienempiä toimia koskevan suuren ryhmän osalta. Sen pitäisi johtaa sellaisten hankkeiden toimivampaan hallintoon, joissa on usein mukana paikallisviranomaisia ja jotka koskevat esimerkiksi ympäristönsuojelua, innovaatiota ja energiaa. Voisin mainita esimerkiksi, että meillä on Puolassa yli sata erilaista laitosta hallinnoimassa unionin varojen toteuttamista. Tämän avun tehokas käyttö riippuu kyseisten laitosten tehokkaasta toiminnasta.
Luotan myös siihen, että tämän aloitteen hyväksyminen saa tulevaisuudessa aikaan enemmän yksinkertaistamista, kuten komission jäsen ystävällisesti ilmaisi. Unioni kansakuntien Euroopan puolesta ryhmän puolesta haluaisin ilmaista arvostukseni tästä säännöksiä koskevasta luovasta lähestymistavasta, jonka ansiosta unionin varoja voidaan käyttää mahdollisimman järkevästi.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Stavros Arnaoutakisin mietintö osoittaa selkeästi, että yksinkertaistaminen on mahdollista, ja sitä parlamentti on pyytänyt monesti. Monissa tapauksissa hankkeiden viimeistely jäsenvaltioissa vie hyvin kauan aikaa, ja tämä on Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän mielestä hyvä esimerkki tehokkaasta yksinkertaistamisesta.
Tällä kertaa aloite muutoksesta tuli jäsenvaltioilta ja komissiolta, mutta enemmän voidaan tehdä. Satun tietämään, että alueiden komiteassa on perustettu alueiden ja kaupunkien valmisteluryhmä, jonka tehtävänä on määritellä nämä pullonkaulat ja puuttua niihin, ja joka pyrkii tekemään siitä ehdotuksia. Mielestäni meidän pitäisi itse asiassa hyödyntää näitä kokemuksia ja käyttää niitä tulevissa muutoksissa vuonna 2009.
Komissio on lisäksi esittänyt koko paketin, mukaan luettuna talouden elvytyssuunnitelma, jonka puitteissa varoja voidaan muun muassa käyttää nopeammin. Keskustelemme tällä viikolla parlamentissa Jutta Haugin talousarviokehyksestä laatimasta mietinnöstä, jossa esitetään toive työn jatkamisesta tällä tavalla ja vauhdin lisäämisestä, kun muita valvontaan ja hallintoon liittyviä näkökulmia tutkitaan.
Lopuksi haluaisin käsitellä aihetta, jonka Jean Marie Beaupuy myös otti puheeksi: jäsenvaltiot voivat tehdä hirvittävän paljon esimerkiksi antamalla varainhoitoilmoituksen tai kantamalla poliittisen vastuun varojen käyttämisestä. Sen tuloksena me voisimme omissa päätöslauselmissamme yksinkertaistaa menettelyjä vielä enemmän. Itse paikalla olevien ihmisten kehotus muutokseen on huomattava. Etenkin ensi vuoden vaalien takia meidän pitäisi pystyä sanomaan, että EU tekee hyviä asioita, mutta sen pitäisi myös tehdä ne asianmukaisesti. Jäsenvaltioiden ilmoitukset ovat askel tähän suuntaan.
Gábor Harangozó
(HU) EU:n varojen käyttöä koskevien asetusten tarkoituksena on varmistaa, että näitä lähteitä käytetään parhaalla mahdollisella tavalla ja että niitä osoitetaan sopivimpaan paikkaan. Toisin sanoen, varoja ei siis pidä ainoastaan käyttää, vaan ne on käytettävä aitoihin, tuloja tuottaviin investointeihin. Laadimme kuitenkin usein sitä varten niin byrokraattisen sääntelyjärjestelmän, että se on enemmänkin este tehokkaalle käytölle ja edustaa usein tarpeetonta rasitetta sekä yrityksille että hallinnolle.
Tuloja tuottavia hankkeita koskevien asetusten valtavirtaistamisesta on kaksitahoinen hyöty. Useammat pienet ja keskisuuret yritykset voivat saada helpommin EU:n varoja taloudellista elvytystä varten, ja hallinto puolestaan pystyy määrittämään nopeammin ja yksinkertaisemmin, käytetäänkö näitä varoja asianmukaisesti. Meidän on luotettava yrittäjiimme, niihin jotka saavat talouden toimimaan; voimme selvitä tästä kriisistä vain, jos liitymme yhteen ja autamme toinen toistamme. Tuen ehdotusta ja samalla pyydän komissiota jatkamaan samalla tiellä ja kitkemään kaikki tarpeettoman hallinnolliset esteet apuohjelmasta. Toivon vilpittömästi, että tätä avausohjelmaa seuraavat toiset samalla tavoin vakaat aloitteet.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Arvoisa puhemies, haluaisin kiinnittää huomiota neljään kysymykseen keskustelussa rakennerahastoista annettuja neuvoston asetuksia koskevista muutoksista.
Ensinnäkin säädökset, joita sovelletaan Euroopan aluekehitysrahaston, koheesiorahaston ja Euroopan sosiaalirahaston taloudellisesta tuesta hyötymiseen, ovat usein niin monimutkaisia, että niillä estetään mahdollisia edunsaajia hakemasta näitä varoja. Edellä mainituilla säädöksillä voidaan myös haitata hankkeen täytäntöönpanoa ja tilinpitoa.
Toiseksi, siksi on täysin asianmukaista, että Euroopan komissio on antanut ehdotuksen, jolla tarkistetaan asetuksen 55 artiklaa. Yksi artiklan vaikutuksista olisi koheesiorahastosta rahoitettujen tuloja tuottavien hankkeiden jättäminen 55 artiklan ulkopuolelle. Tämän muutoksen pitäisi helpottaa esimerkiksi sosiaalista osallisuutta tai hoitopalvelujen tarjoamista koskevien hankkeiden kaltaisten toimien täytäntöönpanoa.
Kolmanneksi, asetuksen 55 artiklan 5 kohdan soveltamisalaa rajoitettaisiin Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta osarahoitettujen pienten hankkeiden osalta näiden hankkeiden tukikelpoisten kustannusten enimmäismäärän laskennassa ja valvonnassa. Lisäksi, kaikkia näitä toimenpiteitä sovellettaisiin takautuvasti 1. elokuuta 2006 alkaen.
Neljänneksi, kaikki nämä ehdotukset ovat myönteinen esimerkki siitä, miten rakennerahastoihin liittyviä säännöksiä voidaan yksinkertaistaa tehokkaasti ja siten mahdollistaa niiden tehokkaampi käyttö. Mielestäni tämä ei ainoastaan palvele edunsaajien etuja, vaan sillä myös hyödytetään kaikkia Euroopan unionin kansalaisia.
Jan Březina
(CS) Keskustelun aiheena olevassa lakiehdotuksessa käsitellään tuloja tuottavia hankkeita koskevaa ongelmaa. Tämä ongelma vaikuttaa suoraan moniin hakijoihin, jotka saavat varoja Euroopan aluekehitysrahastosta ja Euroopan sosiaalirahastosta. Nykyisillä oikeudellisilla järjestelyillä on säädetty huomattavasta hallinnollisesta rasitteesta ja myös luotu oikeudellisesti epävarma tilanne, koska kokonaiset kolme vuotta toimintaohjelman päättämisen jälkeen niiden nojalla voidaan ottaa hankkeesta peräisin olevat tulot huomioon. Jos tulot ylittävät tietyn vähimmäisrajan, on vaarana, että hakijan ja lopulta myös valtion on palautettava varat.
Uskon lujasti, että tällaiselle jäykälle lähestymistavalle ei ole sijaa, erityisesti pienissä hankkeissa ja Euroopan sosiaalirahastosta rahoitetuissa hankkeissa. Erityisesti hankkeiden toisen luokan osalta tulot eivät ole kaupallisia vaan ainoastaan paikallisviranomaisten ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen tuloja, jotka on saatu hallinnollisten ja muiden maksujen muodossa. Koska näitä tuloja käytetään myöhemmin yleisen edun mukaisten tavoitteiden täytäntöönpanoon, ei ole mitään järkeä palauttaa niitä EU:lle.
Mielestäni meidän tehtävämme on yksinkertaistaa rakennerahastoista peräisin olevan rahan saamista koskevaa mekanismia ja samalla tietenkin säilyttää valvonta, joka on olennaista EU:n varojen avoimen käsittelyn seuraamiseksi. Pidän siksi myönteisenä päätöstä vapauttaa Euroopan sosiaalirahastosta rahoitetut hankkeet tulojen valvontamekanismista ja päätöstä nostaa kustannusraja 200 000 eurosta miljoonaan euroon Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta rahoitettujen hankkeiden osalta. Tällä toimella yksinkertaistetaan epäilemättä hallintoa ja lisätään näiden hankkeiden täytäntöönpanon tehokkuutta.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan sosiaalirahasto ja koheesiorahasto ovat välineitä, jotka on annettu jäsenvaltioille Euroopan eri alueiden taloudellisen kehityksen tukemiseksi. Näkemys on kuitenkin se, että näiden rahoitusvälineiden käyttämiseen liittyy paljon byrokratiaa.
Kaudella 2007-2013 käytetään tukikelpoisten enimmäismenojen laskentaan perustuvaa lähestymistapaa osarahoitusasteen pakollisen vähentämisen sijasta. Asetusta muuttavan ehdotuksen tarkoituksena on korvata alle 200 000 euron arvoisten hankkeiden valvonnan suhteellisuuteen perustuva järjestely sillä, että 55 artiklan säännöksiä ei sovelleta Euroopan sosiaalirahastosta osarahoitettuihin toimiin ja Euroopan aluekehitysrahastosta tai koheesiorahastosta osarahoitettuihin toimiin, joiden kokonaiskustannukset ovat alle miljoona euroa. Tämän tarkistuksen takautuvalla soveltamisella yksinkertaistetaan rakennerahastoista osarahoitettujen toimien hallintoa sekä tukikelpoisen enimmäismäärän laskennan että valvonnan osalta.
Kohtuuttoman hallinnollisen rasitteen vähentäminen hyödyttää erityisesti ympäristön, sosiaalisen osallisuuden, tutkimuksen, innovaation tai energian alalla hankkeita hallinnoivia pk-yrityksiä. Kiitos.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Arvoisa puhemies, Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta osarahoitettujen pienten hankkeiden sekä Euroopan sosiaalirahastosta osarahoitettujen toimien osalta nykyiset valvontamekanismit ovat epäilemättä epäasianmukainen hallinnollinen rasite, joka ei ole oikeassa suhteessa kyseessä oleviin määriin nähden ja joka on huomattava uhkatekijä näiden ohjelmien täytäntöönpanolle. Valvontamekanismien mukaisesti tulot voidaan ottaa huomioon jopa kolme vuotta ohjelman päättymisen jälkeen.
Komissio on siksi aivan oikein tunnustanut, että on välttämätöntä ja tärkeää hyväksyä muutokset asetuksen (EY) N:o 1083/2006 55 artiklan 5 kohtaan. Näiden muutosten tarkoituksena on yksinkertaistaa tehokkaasti rakennerahastoja koskevia nykyisiä säännöksiä kansalaisten etujen mukaisesti ja heidän hyödykseen. Muutoksia sovellettaisiin ympäristön, sosiaalisen osallisuuden, tutkimuksen, kilpailukyvyn ja energian kaltaisilla merkittävillä aloilla.
Haluaisin sanoa, että nykyisen rahoitus- ja talouskriisin puitteissa myös Puolassa toteutetaan suuria ponnisteluja sen varmistamiseksi, että rakennerahastoja voidaan käyttää mahdollisimman aikaisin. Tavoitteena on saada varat osoitettua mahdollisimman pian. Erityisesti uusille jäsenvaltioille se on yksi mahdollinen tapa vastata talouskriisiin. Rakennerahastoja on käytettävä joustavasti ja tehokkaasti.
Zuzana Roithová
(CS) Minä ja monet pienen mittakaavan yrittäjät haluaisimme ilmaista arvostuksemme tavasta, jolla Euroopan komissio on reagoinut odottaman nopeasti, tiukasti ja suorasti sekä jäsenvaltioiden että Euroopan parlamentin jäsenten ehdotuksiin esittäessään tämän täydentävän lausekkeen asetukseen (EY) N:o 1083/2006. Lainsäädännön yksinkertaistaminen sekä sen takautuva soveltaminen ovat myönteisiä uutisia ennen kaikkea sellaisten pienten yritysten suurelle enemmistölle, joiden hankkeiden arvo on alle miljoona euroa ja jotka voivat lisätä huomattavasti lisäarvoa EU:n kilpailukyvyn ja erityisesti työllisyyden osalta. Pidän Euroopan komission omaksumaa joustavaa lähestymistapaa pienten hankkeiden monimutkaisten valvontaprosessien byrokratian poistamista koskevien uusien hyvien uutisten airuena.
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Haluaisin kiittää teitä keskustelusta. Mielestäni ehdotus on saanut kannatusta monelta puolelta. Minulla ei ole niihin mitään lisättävää. Yhden miljoonan luvun määrittelymenetelmästä esitettiin kuitenkin kysymys. Haluaisin siksi käsitellä sitä hyvin lyhyesti. Ensinnäkin meillä oli edellisten kausien kokemukset ja toiseksi suhteellisen haastava ponnistus yksinkertaistaa järjestelmää järkyttämättä sen yleistä tasapainoa. Siksi ehdotettiin ajatusta erityisestä rajasta ja samalla komissio teki tutkimuksen näistä kysymyksistä. Näiden ajatusten ja myös rakennerahastoja koskevan valmisteluryhmän 3. heinäkuuta 2008 antamien suositusten perusteella komissio määritteli ehdotuksessa määrän, jota, kuten olen keskustelussa kuullut, pidetään yleisesti hyväksyttävänä.
Stavros Arnaoutakis
esittelijä. - (EL) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, menetelmien yksinkertaistaminen ja mekanismien joustavuuden varmistaminen ovat erittäin tärkeitä tämän vakavan rahoituskriisin aikana. Koheesiopolitiikalla on tärkeä tehtävä. Asetuksen 55 artiklan tarkistus on hyvä esimerkki Euroopan unionin toimielinten välisestä erinomaisesta yhteistyöstä. Siksi haluaisin kiittää erityisesti komission jäsentä Hübneriä ja Euroopan parlamentin puhemiestä ehdotuksen hyväksymisestä siten, että siitä voidaan äänestää vuoden loppuun mennessä. Kuten yksi jäsen sanoi, tämä päätös on joululahja.
Yksinkertaistaminen on myönteistä Euroopan kansalaisille, ja tänä iltana annamme viestin, että voimme muuttaa joitakin asetuksia Euroopan kansalaisten hyödyksi. Tätä suoran tarkistuksen menetelmää on käytettävä uudelleen tulevaisuudessa, koska on osoittautunut, että byrokraattiset menetelmät tekevät hankkeiden täytäntöönpanosta vaikeaa. Olen varma, että uusilla säännöksillä autetaan parantamaan koheesiopolitiikan painopistealojen soveltamista.
Puhemies
- (PL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tiistaina 16. joulukuuta 2008.
