Esikaupalliset hankinnat: innovoinnin edistäminen kestävien ja korkealaatuisten julkisten palvelujen varmistamiseksi Euroopassa (lyhyt esittely)
Puhemies
- (FR) Esityslistalla on seuraavana lyhyt esittely Harbourin sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä esikaupallisista hankinnoista: innovoinnin edistäminen kestävien ja korkealaatuisten julkisten palvelujen varmistamiseksi Euroopassa.
Malcolm Harbour
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, on erittäin asianmukaista, että komission jäsen Reding vastaa tänä iltana komission puolesta, koska mietinnössäni käsitellään ehdotusta, jota on kehitetty monta vuotta hänen yksiköissään. Tämä on äärimmäisen tärkeä ehdotus, joka tarjoaa monipuolisia mahdollisuuksia koko Euroopan taloudelle. Ensimmäinen viestini komission jäsenelle on tänä iltana se, että haluan kiittää hänen yksiköitään tämän asian käsittelyn johtamisesta. Totean kuitenkin, että tätä aloitetta on tehtävä paljon paremmin tunnetuksi. Sen on levittävä laajalle tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosaston ulkopuolelle - mitä nyt mielestäni alkaakin tapahtua - koska se on niin tärkeä etenkin nykyisessä taloustilanteessa.
Mistä siis on kyse? Asian ydin on se, että Euroopan unionin julkiset viranomaiset käyttävät valtavasti julkisia varoja tuotteiden ja palvelujen ostamiseen. Julkisiin hankintoihin arvioidaan kuluvan vuosittain 1 800 miljardia euroa. Kuinka paljon näistä hankintamenoista käytetään tosiasiassa sellaisiin suuriin haasteisiin kehitettävien uusien ratkaisujen tarkasteluun, tutkimiseen ja edistämiseen, joita julkiset viranomaiset ja koko yhteiskunta kohtaavat päivittäin? Tällaisia ratkaisuja voisivat olla terveyspalvelujen ja liikenneratkaisujen parantaminen, ilmastonmuutoksen käsitteleminen ja rakennusten energiatehokkuuden lisääminen. Tutkimukseen ja kehittämiseen liittyvät EU:n hankintamenot eivät ole edes yhtä prosenttia hankintojen kokonaisbudjetista.
Tämä tarjoaa paljon mahdollisuuksia, kun otetaan huomioon, että Lissabonin strategian tavoitteena on nimenomaan lisätä tutkimus- ja kehitysmenojamme 3 prosenttiin.
Esikaupalliset hankinnat liittyvät juuri tähän. Tavoitteenamme on ennen kaikkea, että älykkäät, tutkimukseen keskittyvät julkiset viranomaiset luovat kysynnän innovatiivisille ratkaisuille ja tekevät tämän jälkeen vaatimusten täyttämiseksi yhteistyötä sekä suurten että pienten innovatiivisten yritysten kanssa, erityisesti sellaisten pienten yritysten kanssa, jotka voivat todella hyötyä tästä. Haluamme, että nämä älykkäät asiakkaat todellakin ajattelevat tulevaisuutta, ovat vaativia ja pohtivat kaupallisia ratkaisuja, joita ei ole vielä olemassa. Jos lähtökohtaisesti on jo olemassa ratkaisuja, joita voidaan kehittää julkisten viranomaisten taloudellisella tuella, haluamme kuitenkin, että ne tekevät juuri niin - rahoittavat tutkimusta ja kehittämistä ehkä ensimmäisessä vaiheessa kilpailuttamalla ideat ja viemällä nämä kehitysratkaisut sen jälkeen seuraavaan vaiheeseen, jossa tuote tai palvelu toteutetaan.
Tällaisen tuen saannin edut ovat todella tärkeitä etenkin pienelle yritykselle, ja kaupallisen tuen antaminen on todella tärkeää kyseisen liiketoiminnan kannalta. Tapauksissa, joissa on jo menetelty näin, myös sellaiset yritykset, joiden ratkaisua ei ole valittu, ovat todellakin saaneet tutkimus- ja kehittämistoimintaansa osittain rahoituksen, jota ne voivat käyttää muiden tuloja tuovien tuotteiden kehittämiseen.
Tämä liittyy myös toiseen mietinnössäni käsiteltyyn komission aloitteeseen eli edelläkävijämarkkinoita koskevaan aloitteeseen. Sen tavoitteena on, että julkiset viranomaiset ottavat johtoaseman joillakin keskeisillä teknologian aloilla, jotka liittyvät terveyteen ja ilmastonmuutokseen liikenteessä. On merkkejä siitä, että on syntymässä yhdennetty politiikka, mutta mietinnössäni todetaan, että tarvitsemme lisää koulutusta ja hyviä käytäntöjä ja että tätä ehdotusta on levitettävä. Toivon, että komission jäsen ja itse asiassa koko kollegio ottaa tämän huomioon ja että parlamentti osoittaa tukevansa tätä ratkaisua.
Jos annatte minulle hieman lisäaikaa, koska tämä koskee tavallaan työjärjestystä, haluan lopuksi ensinnäkin huomauttaa tyhjälle parlamentille, että mietintööni laadittiin kaksi lausuntoa, Sakalasin valmistelema oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunto ja Podimatan valmistelema teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunto. Lausunnon valmistelijat eivät tietenkään voi esitellä lausuntojaan tässä keskustelussa, mikä on varsin harmillista, koska niissä oli hyödyllisiä huomautuksia, jotka olen lisännyt tarkistuksiini. Haluan kiittää myös varjoesittelijä Hasse Ferreiraa yhteistyöstä. Hän osallistui myös laajalti asian käsittelyyn.
Totean lopuksi, että tässä ratkaisussa voittajia ovat kaikki: yhteiskunta, kansalaiset, julkiset viranomaiset, liiketoiminta, innovoijat ja Euroopan talous. Se on siksi erityisen tärkeä, ja koska haluamme julkisten viranomaisten jatkavan investointeja nykyisen talouskriisin aikana, tämä ehdotus on nyt vielä tärkeämpi kuin muutama kuukausi sitten, jolloin aloin laatia mietintöä.
Viviane Reding
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, olen aivan samaa mieltä, koska esikaupallisilla hankinnoilla on kaksitahoinen tavoite. Ne parantavat julkisten palvelujen laatua, mutta tarjoavat ennen kaikkea teollisuudelle mahdollisuuden ottaa johtoaseman kansainvälisillä markkinoilla. Nämä varat käytetään siis erittäin hyvin, etenkin kriisiaikana, jolloin meidän on autettava teollisuuttamme toteuttamaan tutkimustulokset käytännössä sekä hyödyntämään teknisiä ratkaisuja ja innovaatioita mahdollisimman hyvin.
Olen erittäin iloinen siitä, että esittelijä Harbour on yhdessä komission kanssa tukenut jo melko kauan valmisteilla ollutta asiaa. Valmisteilla olo ja käytännön toteutus ovat kuitenkin kaksi eri asiaa. Toivon todella, että parlamentin mietintö antaa sysäyksen ja että siitä tulee tärkeä tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaamme lisäävä tekijä. Voimakkaan julkisen sektorin kysynnän luominen uusien innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen kehittämiselle Euroopassa voi todellakin vaikuttaa etenkin pk-yrityksiimme, ja kannatan aloitetta nimenomaan tästä syystä. Kiitän esittelijä Harbouria työstä.
Mitä konkreettisia toimia meidän on toteutettava seuraavaksi? Voin vastata heti mietinnössä annettuihin konkreettisiin suosituksiin ja vahvistaa, että komissio aikoo tukea toimia, joilla edistetään kokemusten jakamista ja tietoisuuden lisäämistä, ja aion tutkia, miten hankkijoita voidaan joissakin jäsenvaltioissa kannustaa toteuttamaan esikaupallisia hankintoja yhdessä.
Komissio on jo pyytänyt ehdotuksia - Interreg-, CIP- ja FP7-ohjelmissa - tukeakseen julkisten viranomaisten verkostojen perustamista esikaupallisten hankintojen alalla.
Euroopan valtioiden hallitusten on nähdäkseni keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä sisällytettävä esikaupalliset hankinnat julkisten investointien strategiseen suunnitteluun. Elvytyspaketeista olisi mielestäni hyvä aloittaa. Mitä tulee komissioon, aion korostaa tätä tiedonannossa, joka on tarkoitus antaa maaliskuun alussa ja jossa ehdotan vahvistettua Euroopan tieto- ja viestintätekniikan tutkimus-, kehitys- ja innovointistrategiaa, joten esikaupalliset hankinnat sisällytetään tähän asiakirjaan.
Kuten tiedätte, jotkin jäsenvaltiot ovat alkaneet jo kokeilla esikaupallisten hankintojen pilottihankkeita. Toivomme, että niitä toteutetaan tulevina kuukausina lisää, ja kehotan valiokunnan ja myös koko parlamentin jäseniä puhumaan esikaupallisista hankinnoista kotivaltioidensa ministereille ja kunnallisviranomaisille. Muutoksia saadaan aikaan vain yhteistyöllä. Paljon kiitoksia tässä asiassa avustamisesta.
Puhemies
(FR) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna.
Kirjalliset kannanotot (työjärjestyksen 142 artikla)
Zita Pleštinská  
Innovoinnin edistämisellä ja osaamistalouden kehittämisellä on keskeinen merkitys varmistettaessa kestävät ja laadukkaat julkiset palvelut. Yhdysvaltojen julkisella sektorilla käytetään tutkimus- ja kehittämisalan hankintoihin vuosittain 50 miljardia dollaria, mikä on kaksikymmenkertainen määrä EU:hun verrattuna. Jäsenvaltioiden on siksi täytettävä lupauksensa ja investoitava 3 prosenttia BKT:stä tutkimukseen ja kehittämiseen. Julkiset hankinnat ovat strateginen väline tämän tavoitteen saavuttamisessa.
Euroopassa on nykyään lukuisia tutkimusohjelmia, mutta julkiset viranomaiset eivät ole vielä hyödyntäneet niiden tuloksia toteuttamalla julkisia hankintoja. EU:n nykyinen käytäntö perustuu poissulkevaan kehittämiseen, joka tarkoittaa, että kukin yritys säilyttää omistusoikeudet luomiinsa uusiin ideoihin.
Vaikka esikaupalliset hankinnat yksinkertaistavat joitakin asioita, koko prosessi on erittäin tiukka. Yliopistojen ja tutkimuslaitosten osallistumisesta voi olla huomattavaa apua julkisille viranomaisille. Tutkimukseen ja kehittämiseen osallistuvien eurooppalaisten innovaatioelinten kokemusten olisi innostettava jäsenvaltioita.
Uskon, että komissio laatii Harbourin mietinnössä tehtyjen ehdotusten pohjalta kattavan ja helppolukuisen käsikirjan, joka auttaa etenkin pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja julkisista hankinnoista vastaavia viranomaisia täytäntöönpanotoimissa.
Innovoinnin edistäminen sekä kestävien ja laadukkaiden julkisten palvelujen varmistaminen edellyttävät EU:n jäsenvaltioiden tiivistä yhteistyötä julkisten hankintojen alalla.
