Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: Ruotsi/Volvo - Itävalta/Steiermark - Alankomaat/Heijmans (keskustelu) 
Puhemies
(EL) Esityslistalla on seuraavana Reimer Bögen budjettivaliokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta: Ruotsi/Volvo - Itävalta/Steiermark - Alankomaat/Heijmans - C7-0254/2009 -.
Reimer Böge
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tänään me keskustelemme itse asiassa jälleen kerran ehdotuksesta, joka koskee Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoa. Tällaisten mietintöjen väli supistuu kaiken aikaa. Tällä kertaa ehdotus liittyy Ruotsin ja Itävallan hakemuksiin, jotka koskevat autoteollisuuden irtisanomisia, sekä Alankomaiden, hakemukseen, joka koskee rakennusalan irtisanomisia.
Haluan muistuttaa teille vielä kerran, että rahaston, jonka vuotuinen yläraja on 500 miljoonaa euroa, tarkoituksena on auttaa ainoastaan työntekijöitä, jotka kärsivät maailmankaupan suurten rakennemuutosten seurauksista, ja tukea heitä ainoastaan jatkokoulutuksella ja mahdollisuudella saada uusi asianmukainen työpaikka.
Meidän on jälleen kerran tärkeää korostaa tässä yhteydessä yleisesti, että tulevaisuudessa pitäisi toimittaa vain yksittäisiä ehdotuksia tai yksittäisiä mietintöjä eikä sellaisia moniosaisia hakemuksia globalisaatiorahaston varojen käyttöönottamiseksi kuin tässä tapauksessa, joka on toivottavasti viimeinen kerta kun näin tapahtuu.
Haluamme muistuttaa jälleen kerran, että globalisaatiorahaston tuella ei saa korvata toimia, jotka ovat kansallisen lainsäädännön mukaan yritysten vastuulla, tai työehtosopimuksia tai toimia yritysten tai alojen uudelleen järjestelemiseksi. Meille jää vielä yksi kritiikin aihe - ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta ei varmasti hellitä tässä asiassa - joka on se, että maksumäärärahoja siirretään selvästi ja järjestelmällisesti Euroopan sosiaalirahastosta, mutta Euroopan globalisaatiorahasto on periaatteessa erillinen ja erityinen väline, jolla on omat tavoitteensa ja määräaikansa.
Tänään käsiteltävänä olevan kolmen hakemuksen, joista meidän on tehtävä päätös tällä viikolla, yhteismäärä on 15,9 miljoonaa euroa. Ruotsin ja Alankomaiden hakemukset perustuvat oikeusperustan 2 artiklan a kohtaan eli vähintään 500 irtisanomiseen neljän kuukauden aikana yhdessä yrityksessä yhdessä jäsenvaltiossa. Itävallan hakemus perustuu 2 artiklan b kohtaan eli vähintään 500 irtisanomiseen yhdeksän kuukauden aikana, erityisesti pk-yrityksissä. Kuten sanoin, Ruotsin hakemus liittyy autonvalmistaja Volvon ja sen 23 alihankkijan ja myöhempien tuotantovaiheiden tuottajien kaiken kaikkiaan 4 687 irtisanomiseen. Ruotsi on hakenut rahastosta 9,8 miljoonaa euroa tähän tarkoitukseen.
Itävallan hakemus koskee 744 irtisanomista yhdeksässä yrityksessä, joista 400 on Euroopan globalisaatiorahaston tuen kohteena. Itävalta on hakenut tähän tarkoitukseen 5,7 miljoonaa euroa. Alankomaiden hakemus liittyy yhden yrityksen, Heijmans N.V:n, 570 irtisanomiseen, joista 435:lle haetaan tukea, yhteensä noin 386 000 euroa.
Komission arviossa, jota me voimme tukea perusteellisen tutkimuksen jälkeen, todetaan hakemusten täyttävän kelpoisuusperusteet. Menemättä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kollegoiden edelle muistutan, että kyseinen valiokunta antaa täällä sovitun menettelyn mukaisesti aiheesta lausunnon ennen budjettivaliokunnan päätöstä ja tutkii myös yksityiskohdat erittäin tarkasti. Valiokunta on esimerkiksi todennut, että Ruotsin tapauksessa 4 687 irtisanomisesta vain 1 500 on tuen kohteena.
Esimerkiksi Heijmansin tapauksessa voidaan todeta, että on tapahtunut vielä 400 irtisanomista, jotka koskevat pääasiassa työtekijöitä, joilla on määräaikainen sopimus ja joita ei ole sisällytetty hakemukseen. Tässä suhteessa ilmenee aina yksittäisiä kysymyksiä, jotka täällä on perustellusti esitettävä mutta jotka eivät kuitenkaan saa estää meitä näyttämästä yleisesti vihreää valoa haettujen varojen myöntämiselle.
Vladimír Špidla
Arvoisa puhemies, hyvät Euroopan parlamentin jäsenet, kiitän esittelijää tuesta komission ehdotukselle, jolla pyritään antamaan Euroopan globalisaatiorahastosta varoja vastatoimensa irtisanomisille, joita on tapahtunut autoteollisuuden alalla Ruotsissa ja Itävallassa sekä rakennusalalla Alankomaissa.
Reimer Böge, tukeenne liittyi useita kommentteja, erityisesti kaksi talousarviota koskevaa seikkaa, joista minulla oli jo tilaisuus keskustella edellisessä keskustelussa ja joihin haluan palata tänään.
Ensimmäinen talousarviota koskeva huomionne liittyy rahoituksen lähteisiin. Sanotte, ettei Euroopan sosiaalirahasto voi olla ainoa rahoituksen lähde. Talousarvion näkökulmasta Euroopan globalisaatiorahasto on erityisväline, jolla ei ole omia varoja. Varat on siirrettävä, ennen kuin ne voidaan vapauttaa, mikä tarkoittaa ensinnäkin sopivien budjettikohtien löytämistä ja toiseksi ehdotusta budjettivallan käyttäjälle, että tällä tavalla löydetyt varat vapautetaan talousarvion tarkistuksella. Toimet toteutetaan tapauskohtaisesti ja tarpeen mukaan.
On totta, että tähän asti rahoituksen pääasiallisena lähteenä on käytetty Euroopan sosiaalirahastoa. Se ei johdu pelkästään kyseisen rahaston samankaltaisesta luonteesta. Se johtuu pitkälti siitä, että rahastolla on käyttettävissään riittävästi varoja. Vuonna 2009 Euroopan sosiaalirahastolla oli käytettävissä maksuihin lähes 11 miljardia euroa. Marraskuun loppuun mennessä yhteissummasta oli käytetty 6 miljardia. Kaiken kaikkiaan Euroopan globalisaatiorahastolle maksettiin vuonna 2009 53 miljoonaa euroa eli 0,5 prosenttia Euroopan sosiaalirahaston budjettimäärärahoista. Tähän saakka valitsemamme menetelmä, joka oli tietystä näkökulmasta looginen ja helpompi kuin muut menetelmät, ei ole vaarantanut Euroopan sosiaalirahaston tavoitteiden täyttämistä. Olen kuitenkin samaa mieltä siitä, että maksulähteitä on monipuolistettava ja voin vakuuttaa teille, että komissio käsittelee asiaa. Toivon, että voimme esittää ensi kerralla useita vaihtoehtoja.
Toinen esittämänne huomio ei liity pelkästään talousarvioon. Se koskee ennemminkin päätöksentekoa, koska pyysitte komissiota esittämään Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoa koskevat ehdotukset erillisinä asiakirjoina. Komissio tuntee tapauskohtaisen lähestymistavan edut. Se poistaisi täysin esimerkiksi salaisten sopimusten tai takuiden riskin. On totta, että alun perin käytetty menetelmä oli täysin normaali lähestymistapa, joka tietyssä määrin helpotti ongelmien hallinnollista käsittelyä, mutta minun mielestäni käytännön ja politiikan perusasiat puhuvat erittäin voimakkaasti tapauskohtaisen lähestymistavan puolesta ja komissio käyttää tästä lähtien sitä.
Lambert van Nistelrooij
PPE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, poikkeukselliset ajat vaativat poikkeuksellisia toimia. Globalisaatiorahastollaan, erityisellä yksilöllisellä välineellä, EU vastaa sanoihin teoilla. Yli 700 työntekijän joukkoirtisanominen alankomaalaisessa rakennusyhtiössä Heijmans N.V:ssä - puhumattakaan luvuista ulkomailla, esimerkiksi Begiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa - vaatii kohdennettuja toimia. Rakennusala on tärkeä tekijä Brabantin alueella, joka on myös minun kotini, ja tämänkaltaisten joukkoirtisanomisten vaikutukset tuntuvat kaukana alueen ulkopuolellakin.
EU:n toimilla pyritään perustellusti säilyttämään asiantuntemusta ja osaamista. Kriisi on merkinnyt sitä, että ihmiset menettävät työpaikkojaan, vaikka kokemus on opettanut meille, että pätevistä ammattilaisista on pulaa, erityisesti rakennusalalla. Niinpä liikkumiskeskus yhdessä asiantuntemuksen säilyttämisen kanssa ja myös työpaikat, silloin kuin ne ovat mahdollisia, muodostavat hyvän välineiden kokonaisuuden Heijmansin tapauksessa. Alankomaiden ministeriöt ja myös alueviranomaiset, esimerkiksi Pohjois-Brabantissa, työskentelevät nyt vauhdittaakseen tarkasti kohdennettuja investointeja hankkeisiin, infrastruktuuriin ja rakentamiseen. Pyrimme näyttämään ihmisille, jotka menettävät työpaikkansa, että me tarjoamme aktiivisen panoksen, myös rahoituksen alalla.
Muistutan vielä - tällä viikolla erityisesti Kööpenhaminan kokouksen takia - että tarvitsemme erityisen kiireellisesti energiatoimituksia ja energiatoimia rakentamisen ja myös liikenteen alalla. Olemme tarkistaneet Euroopan parlamentin sääntöjä muilla aloilla - kiinnitän tässä yhteydessä huomionne aluerahastojen nopeutettuihin maksuihin ja ennakoihin - ja parlamentin aktiivista panosta on tuettava. Heijmansin kaltainen yritys, joka keskittyy aina jatkuvuuteen ja laatuun, hyötyisi myös siitä. Annamme kyseiselle kolmelle ehdotukselle, erityisesti Heijmansia koskevalle ehdotukselle, tässä hengessä täyden tukemme.
Frédéric Daerden
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tähän rahastoon tulee hakemuksia yhä useammin. Suurin syy siihen on talouskriisi, joka on iskenyt mantereeseemme.
Kriisi vaikuttaa Euroopan teollisuuden perussektoreihin, minkä osoittavat autoteollisuuden ja rakentamisen alalta tulleet kolme viimeisintä pyyntöä, jotka ovat saaneet myönteisen vastaanoton.
Käytän tilaisuutta hyväkseni muistuttaakseni teitä siitä, että ilman rahaston säännöstön viimeisintä tarkistusta, jossa talouskriisi lisättiin kelpoisuusperusteisiin, moniin meille nyt tuleviin pyyntöihin ei voitaisi oikeudellisesti antaa myönteistä vastausta.
Se osoittaa sen, että kriisitilanteessa Euroopan parlamentista annetaan kansalaisille korkealaatuisia poliittisia välineitä poliittisen hyväntahtoisuuden vallitessa. Poliittinen hyväntahtoisuus voi vielä toimia, koska lukiessani Bögen mietintöä havaitsen, että rahaston toiminnan kehittämisen keskeiset tekijät ovat siinä: hakemusten käsittelyn nopeuttaminen, jotta voidaan reagoida kriisitilanteessa, hakemusten yhteisten käsittelyjen lopettaminen sekä muun rahoituksen kuin Euroopan sosiaalirahaston käyttäminen.
Viimeisessä kohdassa paras ratkaisu olisi jakaa rahastoon omia maksumäärärahoja kuten muihinkin rahastoihin, mutta me tunnemme neuvoston kannan tähän asiaan ja ymmärrän täysin sen, mitä komission jäsen sanoi.
Olen tyytyväinen havaitessani hyvien tahtojen lähentymisen. Tässä suhteessa en epäile sitä, että tämän rahaston kiistaton hyödyllisyys yhdessä Euroopan parlamentin tahdon kanssa merkitsee sitä, että tavoitteemme vahvistaa rahastoa saavutetaan.
Marian Harkin
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, Euroopan globalisaatiorahasto on konkreettinen solidaarisuuden ilmaus työntekijöille, jotka ovat menettäneet työpaikkansa maailmankaupan suurten rakennemuutosten seurauksena.
Tämän parlamentin jäseninä me voimme olla tyytyväisiä siihen, että voimme antaa panoksemme työntekijöiden irtisanomisen joidenkin välittömien vaikutusten lievittämiseen ja antaa heille todellakin jotain tulevaisuuden toivoa.
Roolimme ei saisi kuitenkaan rajoittua rahaston käytön hyväksymiseen. Velvollisuutemme on tehdä parhaamme sen varmistamiseksi, että kaikki perusteet täytetään, mutta myös tehdä voitavamme sen varmistamiseksi, että globalisaatiorahastolla varmistetaan lisäarvoa.
Yksi keskeisistä asioista, joita työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta nosti esiin, on se, että jäsenvaltioiden ehdottamat toimet täydentävät muita toimia, joita yhteisrahoitetaan rakennerahastoista, ja me tarvitsemme todellakin enemmän kuin pelkän vahvistuksen, että niin tapahtuu. On todistettava, että niin tapahtuu, koska se auttaa varmistamaan lisäarvon, josta puhuin.
Lisäarvoa tulee myös siitä, että globalisaatiorahastosta ei korvata toimia, jotka ovat yritysten vastuulla, vaan toimia, jotka ovat arvokas lisä jäsenvaltion toteuttamiin toimiin.
Kun arvioimme rahaston lisäarvoa vuosien 2007-2013 monivuotisen kehyksen budjettitarkistuksen yhteydessä, sen pitäisi mielestäni olla jatkuva prosessi ja meidän on oltava valppaita tällä alalla.
Toinen asia, joka huolestuttaa minua on naisten ja miesten tasa-arvon toteuttaminen ja syrjimättömyys rahaston puitteissa.
Olen tarkastellut pikaisesti tuen kohteeksi ehdotetun kolmen ohjelma sukupuolijakaumaa ja ne edustavat 91-, 72- ja 79-prosenttisesti miehiä. Olen tarkastellut joitakin muita ohjelmia, joita olemme rahoittaneet tätä ennen, ja vaikuttaa siltä, että rahoituksesta paljon suurempi osa menee miespuolisille irtisanotuille työntekijöille. Kyse voi olla tilastollisesta poikkeamasta tai tilanteesta, jossa syystä tai toisesta suurempi osa hakemuksista koskee miespuolisia työntekijöitä.
Meidän on arvioitava kaikki hakemukset huolellisesti, koska on ratkaisevan tärkeää, että rahoitusta annetaan niin nopeasti ja tehokkaasti kuin mahdollista.
Marije Cornelissen
Arvoisa puhemies, haluan tehdä heti selväksi, että me voimme hyväksyä Euroopan globalisaatiorahaston varojen käytön kaikissa kolmessa hakemuksessa. Hakemukset täyttävät perusteet, ja siksi irtisanotut työntekijät ovat oikeutettuja rahaston tukeen.
Haluan kuitenkin käyttää tätä tilaisuutta kiinnittääkseni huomiota globalisaatiorahaston suuriin puutteisiin. Kehittelemme parhaillaan yhteistä näkemystä EU:n talouden ja työmarkkinoiden tulevaisuudesta. Tämän parlamentin eri poliittiset ryhmät eivät ehkä ole täysin samaa mieltä siitä, miten se tarkalleen ottaen tehdään tai miten pitkälle tässä suhteessa on mentävä, mutta olemme kohtuullisen samaa mieltä laajoista linjauksista. Kestävää kehitystä ja osallisuutta vaaditaan lisää. Jos haluamme saavuttaa kyseiset tavoitteet, meidän on tartuttava tilaisuuteen nyt. Juuri nyt kun käsittelemme kriisiä, meidän on ryhdyttävä toimiin, jotka vievät meidän lähemmäksi kestävää taloutta.
Mielestäni hukkaamme tilaisuuksia nykyisellä globalisaatiorahaston varojen käyttöönotolla. On erittäin häpeällistä, että rahasto, joka on yksi välineistämme kriisin ratkaisemiseksi, ei osoita tietä eteenpäin. Meidän on uskallettava tehdä todellisia valintoja. Jos varmistamme sen, että ihmiset, jotka nyt menettävät työpaikkansa saastuttavassa teollisuudessa, kuten autoteollisuus, koulutetaan uudelleen kestäville tulevaisuuteen suuntautuneille aloille sen sijaan, että he juuttuvat menneisyyteen, osoitamme selvästi mihin suuntaan me haluamme edetä, ja se tuo myös innovatiivisen, osallistavan ja kestävän talouden hieman lähemmäksi.
Hynek Fajmon
ECR-ryhmän puolesta. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tänään me keskustelemme uusista tapauksista, jotka koskevat Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoa. Kyse on siitä, onko käytettävissä rahaa Ruotsin, Itävallan ja Alankomaiden hakemuksia varten tapauksissa, joissa autoteollisuuden ja rakennusalan yritykset ovat irtisanoneet työtekijöitä. Olemme aikaisemmin hyväksyneet useita vastaavia maksuja. Mielestäni tämä on kuitenkin väärä toimi, eikä Euroopan unionin pitäisi jatkaa sitä. Esitän kaksi perustetta kantani tueksi.
Ensinnäkin toimi on epäoikeudenmukainen. Globalisaatio tai pikemminkin kilpailun paine koskee lähes kaikkia työntekijöitä ja työnantajia EU:n pk-yrityksissä. Sen seurauksena monia työpaikkoja menetetään ja luodaan EU:ssa joka päivä. Työpaikkojen menettämistä koskevaa tukea annetaan kuitenkin EU:ssa vain suurten yritysten tapauksessa, kun työpaikkoja on menetetty riittävän monta. Pk-yrityksistä irtisanotut henkilöt eivät saa tällaista tukea, ja siksi se on valikoiva ja lopulta epäoikeudenmukainen toimi.
Toiseksi kyse on asiasta, joka mielestäni pitäisi ratkaista kansallisesti, koska jäsenvaltioissa on riittävästi resursseja, tietoja ja politiikkaa.
Miguel Portas
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (PT) Arvoisa puhemies, me äänestämme Ruotsissa, Itävallassa ja Alankomaissa irtisanotuille työntekijöille myönnettävän tuen puolesta. Jokainen tämän rahaston varojen käyttöönottoa koskeva hakemus kuitenkin pistää minut hämmästelemään sen oikeudenmukaisuutta ja tehokkuutta.
Ensinnäkin tehokkuus: rahastosta tuettiin vuonna 2009 16 000 työntekijää, jotka olivat pelkkä pisara irtisanottujen meressä, ja siitä käytettiin 53 miljoonaa euroa mahdollisesta 500 miljoonasta eurosta. Toiseksi oikeudenmukaisuus: miksi ruotsalaista autoteollisuuden työntekijää tuetaan noin 6 500 eurolla, kun itävaltalainen autoteollisuuden työntekijä saa 14 300?
Miten voin selittää sen portugalilaiselle tekstiilialan työntekijälle, jonka tuki oli vain 524 euroa, kun hänen katalonialainen kollegansa voi saada 2 000? Vielä pahempi kysymys on se, miksi alankomaalaiset määräaikaiset työntekijät jätettiin ilman tukea, kun he kärsivät eniten? Rahastoa ei voida enää käyttää laajentamaan työttömyyden eroja tai kärjistämään rikkaiden maiden ja köyhyyden rajalla olevien maiden välistä epätasa-arvoa.
Marta Andreasen
EFD-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni on perustanut budjettivälineitä tarjoamaan tukea työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmankaupan suurissa rakennemuutoksissa, joista moniin Euroopan unioni on suoraan tai epäsuorasti vaikuttanut.
Se edustaa kuitenkin tapauskohtaista lähestymistapaa. Niiden koulutuksen tukeminen, jotka ovat menettäneet työpaikkansa tietyillä aloilla, ei ratkaise kyseisten alojen tilannetta eikä auta luomaan vaihtoehtoista alaa, joka ottaisi vastaan työvoiman. Se on vain veronmaksajien varojen tuhlausta. Jos Euroopan unioni todella haluaisi auttaa Euroopan ulos kriisistä, sen olisi tutkittava ja käsiteltävä kriisin syitä, mutta se haluaa tulla nähdyksi hyväntekijänä, joka tulee pelastamaan köyhät.
Tietysti tällainen toiminta tuottaa aluksi tukea Euroopan unionille niiltä, joita asia koskee. Mietinnössä ja päätöslauselmaesityksessä, josta äänestetään, ei kerrota, kuinka laajaa tuki on - eli kuinka monta teollisuudenalaa ja kuinka monta yritystä kullakin alalla se kattaa. Huolestuttavaa on se, että mietinnössä korostetaan tarvetta nopeuttaa tukien maksua mainitsematta lainkaan tarvetta esittää todisteita siitä, että varat päätyvät oikeille ihmisille oikeaan tarkoitukseen. Vieläkin pahempaa on se, että mietinnössä ei vaadita tuen vaikutusten säännöllistä seurantaa ja arviointi jätetään ohjelmien yleiseen arviointiin vuosien 2007-2013 monivuotisen rahoituskehyksen prosessissa.
Kollegat, puhumme veronmaksajien rahoista, ja monet heistä ovat myös menettäneet työpaikkansa ilman tukea ja ovat vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa. Miten voimme käsitellä heidän rahojaan näin halveksuvasti? Torjun tämän päätöslauselman, ja kehotan teitä tekemään samoin.
Angelika Werthmann
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, globalisaatiorahastossa Euroopan unionilla on budjettiväline, joka tarjoaa taloudellista tukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan suurten rakennemuutosten seurauksista. Nyt globalisaatiorahasto antaa suoraa tukea myös kotimaani kansalaisille. Olen useassa yhteydessä huomauttanut, että globalisaatiorahastoa ei pidä väärin nähdä monikansallisten yritysten tukena, vaan varojen on mentävä suoraan kohteena oleville kansalaisille. Siksi kannatan valvontajärjestelmää ja haluaisin saada säännöllisiä edistyskertomuksia Steiermarkista. Rahastoa käytetään juuri siihen, mitä yhteiskunta eniten tarvitsee, eli auttamaan itse uhreja. Se on jotain myönteistä, mitä Euroopan unioni tekee kansalaisilleen.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olen tyytyväinen siihen, että keskustelemme tänään siitä, miten voimme käsitellä maailmanlaajuista kriisiä sekä erityisesti työttömyyttä. Kriisi vaikuttaa tietysti moniin syyttömiin yrityksiin, joilla on ollut yksinkertaisesti liian vähän tilauksia ja siten liikevaihtoa. Ne kärsivät siten likviditeetin puutteesta ja menettävät luottokelpoisuutensa.
Olen kiitollinen siitä, että täällä keskitytään erityisesti pk-yrityksiin. Uskon, että siirtymävaiheen tuki on erityisen tärkeää, jotta ne voivat jatkaa työskentelyä ja hyötyä markkinoiden uusista mahdollisuuksista. Meidän olisi analysoitava huolellisesti rahoituksen tulokset, jotta näemme missä olemme käyttäneet parhaita käytäntöjä ja missä pystyimme todella auttamaan työpaikkojen säilymistä sekä ennen kaikkea missä onnistuimme palauttamaan irtisanotut työntekijät työmarkkinoille mahdollisimman nopeasti.
Nyt kyse on tuen tarjoamisesta nopeasti, ja siksi kannatan rahaston varojen käyttöönottamista mahdollisimman pian, erityisesti Steiermarkissa Itävallassa, missä kokonainen autoteollisuutta harjoittava alue kärsii kriisistä ja missä on monia toimittajia, jotka ovat luonnollisesti erityisen tärkeitä infrastruktuurille. Mielestäni on hyvä asia, että nämä 5,7 miljoonaa euroa otetaan käyttöön. Tässä yhteydessä haluaisin kuitenkin pyytää, että kaikista tapauksista, joista teemme tänään myönteisen päätöksen, tehdään analyysi ja että rahoja ei vain anneta vaan että toimitetaan myös todisteet siitä, että ne edistävät elpymistä tai että uusia yrityksiä perustetaan ja että aktiivinen taloudellinen toiminta auttaa tulevaisuudessa kyseistä aluetta saamaan takaisin sen toimeliaisuuden, joka sillä on ollut tähän saakka. Kiitos, arvoisa komission jäsen.
Evelyn Regner
(DE) Arvoisa puhemies, Itävallan hakemus tuen saamiseksi Euroopan globalisaatiorahastosta koskee kaiken kaikkiaan yhdeksän autoteollisuuden alihankkijan entisiä työntekijöitä Steiermarkissa. Jos tarkastelemme lähemmin tätä tapausta, näemme heti, että se on klassinen tapaus globalisaatiorahastolle eli korjaavaa tukea. Euroopan globalisaatiorahasto voi tarjota nimenomaan sitä ja siksi rahasto perustettiin, toisin sanoen antamaan tukea niille, joihin globalisaation kielteiset vaikutukset osuvat suoraan ja joiden äkillisen työpaikan menettämisen jälkeen on kärsittävä rahoitusmarkkinoiden keinottelijoiden vastuuttomuudesta.
Steiermarkille on valitettavasti tyypillistä suuri riippuvuus autoteollisuuden kysynnästä. Se tarkoittaa sitä, että nykyinen taantuma sekä erityisesti autojen kysynnän lasku on vaikuttanut pahasti kokonaiseen alueeseen. Autojen myynti on pudonnut 59,4 prosenttia. Tässä yhteydessä 5,7 miljoonaa euroa on erinomainen investointi irtisanottujen työntekijöiden palauttamiseksi työmarkkinoille. Toisin sanoen tämä investointi antaa työntekijöille mahdollisuuden osallistua paikallisiin työsäätiöihin, erityisesti autoteollisuudessa, ja helpottaa samalla sellaisten toimien täytäntöönpanoa, joilla pyritään parantamaan työntekijöiden valmiuksia ja osaamista.
Milan Cabrnoch
(CS) Hyvät parlamentin jäsenet, tällä viikolla meidän on annettava mielipiteemme Euroopan komission ehdotuksesta vapauttaa rahoitusta Euroopan globalisaatiorahastosta kolmessa tapauksessa: Ruotsi, Alankomaat ja Itävalta. Meidän on jälleen kerran valitettavasti päätettävä kolmesta erillisestä ja hyvin erilaisesta tapauksesta.
Muistutan siitä, että Euroopan parlamentti on jo kerran pyytänyt komissiolta, että varojen käyttöönottoa koskevat yksittäiset hakemukset esitetään ja niistä keskustellaan erikseen. Hakemuksiin liittyi jälleen paljon epäselvyyksiä. Esimerkiksi Ruotsin hakemuksessa ei ole selvää, kuinka paljon varoja käytetään, ja Itävallan hakemuksessa kullekin työpaikkansa menettäneelle pyydetty rahamäärä on huikea. Kun aiemmissa hankkeissa on pyydetty satoja euroja henkilöä kohden, Itävalta pyytää 14 300 euroa kutakin työtöntä kohden. Emme ole edelleenkään vakuuttuneita siitä, että ehdotukset vastaavat tavoitteita, joita varten globalisaatiorahasto perustettiin, emmekä kannata varojen käyttöönottoa.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, käytän sinistä korttia vain korjatakseni yhden kohdan. Tukea ei myönnetä Itävallassa vain yhdelle henkilölle.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, kuten näette, tämä on selvästi tärkeä asia Itävallalle, ja Steiermark, yksi maakunnistamme joka on saanut kovan iskun, on meille suuri huolenaihe, toisaalta koska siellä keskimääräistä suurempi osuus väestöstä toimii autoteollisuudessa ja toisaalta koska suhteettoman suuri osuus kyseisistä tuotteista viedään ulkomaille. Maailmanlaajuinen kysynnän lasku on aiheuttanut yhteensä 744 irtisanomista, kuten jo mainittiin, ja me olemme erittäin tyytyväisiä siihen, että 400 kyseisistä ihmisistä saa tukea Euroopan globalisaatiorahastosta. Se on erittäin myönteistä.
Tässä tapauksessa - ja on myös selvennettävä se mitä edellinen puhuja sanoi - ei ole kysymys pelkästä rakenneuudistusta koskevasta tuesta. Kyse on yksittäisten työntekijöiden tukemisesta antamalla tukea elinkustannuksiin ja jatkokoulutusta koskeviin toimiin. Tässä suhteessa olen samaa mieltä kuin Marije Cornelissen, joka totesi, että jatkokoulutus on suunnattava tulevaisuuteen. Me tarvitsemme paremmin koulutettuja työntekijöitä tulevaisuudessa ja uudelleenkoulutus tekniikan ja uusiutuvan energian alalla on varmasti hyödyllinen asia. Steiermarkissa sitä kannatetaan varmasti.
Gunnar Hökmark
(SV) Arvoisa puhemies, tällaisessa keskustelussa on syytä muistaa, että globalisaatio teki Euroopasta rikkaan sekä loi työpaikkoja ja investointeja. Vienti on tarjonnut uusille yrityksille ja suurille yrityksille kasvun mahdollisuuden. Tuonti on tarjonnut kansalaisille mahdollisuuden elää hyvää elämää halpoine tuotteineen ja palveluineen, mikä kaiken kaikkiaan on saanut aikaan elpymistä.
Suuria muutoksia tapahtuu jatkuvasti, minkä ansiosta uudet yritykset, uudet työpaikat ja uudet mahdollisuudet voivat nousta esiin. Nämä laajamittaiset muutokset jättävät jälkensä koko yhteiskuntaan, eikä meidän pitäisi koskaan pyrkiä estämään niiden tapahtumista. Meidän on kuitenkin helpotettava siirtymistä niille, joita muutokset koskevat. Jokaisella jäsenvaltiolla pitäisi olla velvollisuus varmistaa, että siirtyminen tapahtuu turvallisesti ja tavalla, joka tarjoaa paljon mahdollisuuksia.
Euroopan unioni ei voi tarjota sellaisia mahdollisuuksia yhdestä rahastosta. Muutokset ovat liian suuria ja merkittäviä. Jos luulemme, että asia voidaan ratkaista globalisaatiorahastolla, niin meillä ei ole tilanteesta oikeaa kuvaa. Me vastustimme tällaisen rahaston perustamista. Autoteollisuuden kohdalla kuitenkin ymmärrämme, että EU on nyt erikoistilanteessa ja EU:ssa ja jäsenvaltioissa on valtavasti erilaisia tukia ja meitä uhkaa vääristyminen, joka seuraa julkisten tukien antamisesta yksittäisille toimijoille, mutta myös vääristyminen, joka kasvaa jos eri alueiden yritykset ja teollisuus eivät saa vastaavaa tukea. Sen perusteella me äänestämme ehdotuksen puolesta, koska me olemme tukiprosessissa jo niin pitkällä, että jos tukea ei anneta, niin kilpailu vääristyy. Korostamme kuitenkin, ettemme voi jatkaa tällä tavalla tulevaisuudessa.
Elisabeth Morin-Chartier
(FR) Arvoisa puhemies, korostan sitä, että perustamamme Euroopan globalisaatiorahasto on suunnattu työntekijöille parantamaan heidän työllistymistään. Siksi meidän on nyt ryhdyttävä todella perustavanlaatuisiin toimiin. Kyse on lähestymistavasta, jota me noudatamme tutkiessamme tapauksia globalisaatiorahaston ryhmässä varmistaaksemme, että työntekijät voivat palata työelämään ja pysyä työllistettyinä, koska sosiaalista integraatiota ei tapahdu ilman ammatillista integraatiota.
Toinen asia, jota korostan, on se, että autoteollisuudessa vaikutukset ovat tuntuvia, ja kehotan autonvalmistajia, joihin kriisin on iskenyt voimakkaasti, mukauttamaan tuotteitaan uusiin ympäristötavoitteisiin ja kuluttajien uusiin tarpeisiin. Kyseessä on alan tulevaisuus.
Lopuksi kehotan kaikkia tukemaan budjettivaliokunnan ehdotusta - kiitän myös Reimer Bögeä hänen ehdotuksestaan - ja pyydän Paul Rübigin tavoin seuraamaan politiikkamme vaikutuksia.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Viime vuonna me hyväksyimme useita vastaavia varojen siirtoja Euroopan globalisaatiorahastosta lisätuen tarjoamiseksi työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan suurten rakennemuutosten seurauksista. Talouskriisi on vaikuttanut maailmankauppaan erittäin voimakkaasti.
Voin kertoa teille, että alueella, jolta tulen, irtisanottiin viime vuonna rauta- ja terästeollisuudessa noin 2 500 henkilöä sekä telakkateollisuudessa noin 700, ja sittemmin on ilmoitettu noin 6 000 irtisanomisesta rautatieliikenteen alalla. Siksi minä uskon siihen, että meidän on tärkeää olla vuonna 2010 valmiina moniin vastaaviin hakemuksiin, joita tulee talouskriisin takia. Voimassa olevan menettelyn on oltava yksinkertainen, niin että valtiot ja edunsaajat voivat hakea tukea helposti. Ruotsi jätti hakemuksen kesäkuussa, Itävalta heinäkuussa ja Alankomaat elokuussa, mikä osoittaa sen, että hakemusten jättämisestä on kulunut useita kuukausia. Siksi uskon, että menettelyn on oltava yksinkertainen.
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, istuin täällä pari viikkoa sitten, kun Euroopan parlamentti äänesti globalisaatiorahaston tuen puolesta. Silloin tuki koski omia äänestäjiäni, jotka oli irtisanottu Limerickissä sen takia, että Dell siirsi toimintojaan Puolaan. Keväällä Waterford Crystalin työntekijät odottavat vastaavaa avustusta. Kaiken tämän perusteella kannatan luonnollisesti sitä, mitä tänään on ehdotettu Ruotsille, Itävallalle ja Alankomaille.
On mainittu muutamia epäjohdonmukaisuuksia, ja toistan ne erittäin lyhyesti Ensinnäkin katson, että on tarkasteltava alkamispäivämäärää. Toiseksi tukijakson on heijastettava kurssin pituutta eikä vain kahta vuotta, kuten nyt. Kolmanneksi on erittäin tärkeää, että varsinkaan viranomaiset eivät niele hallintoa. Neljänneksi - ja mikä tärkeintä - yrittäjille on annettava mahdollisimman paljon apua. EU:ssa työttömät ovat perustaneet 35 prosenttia uusista yrityksistä. Jos heitä autetaan, he tuottavat tuloksia. Hätä keinot keksii, ja minusta on erittäin tärkeää, että annamme heille kaiken tuen minkä voimme.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, jos oletamme, että useimmat työpaikat Euroopassa - ei vain kotimaassani Itävallassa - ovat uhattuna globalisaation takia, niin meidän on otettava huomioon se, että riski koskee erityisesti nuoria työntekijöitä - joista osa ei ole vielä rekisteröitynyt työttömäksi, koska on juuri päättänyt koulun tai koulutuksen. Erityisesti - ja tämä koskee pääasiassa Itävaltaa - meidän on varmistettava, että käytämme tällaisia toimia tukeaksemme niitä työntekijöitä, jotka on integroitava työmarkkinoille ensimmäistä kertaa, ja annettava heille mahdollisuus, myös Euroopan unionin tuella, päästä EU:n työmarkkinoille.
Vladimír Špidla
Hyvät parlamentin jäsenet, minun mielestäni keskustelu on osoittanut selvästi, että Euroopan globalisaatiorahasto toimii, ja me voimme todeta, että sitä on nyt käytetty useita kymmeniä kertoja ja se on aina tuottanut huomattavaa hyötyä ihmisille, joita varten sitä on käytetty. Komission jäsenenä olen aina yrittänyt tutustua tuloksiin kentällä, mikä ei tietenkään ole asianmukainen analyysi vaan vain suora kokemus, ja olen tyytyväisenä seurannut, miten myönteisesti rahastoon on suhtauduttu alueilla, joilla se on toiminut.
Keskustelussa on esitetty monia vakavia kysymyksiä, jotka odottavat vastausta ja joissa pyydetään selvää ja realistista kantaa. Ensimmäinen on ajatus, että rahastoa voidaan käyttää vain suuriin yrityksiin. Kokemus onneksi osoittaa, että rahastoa voidaan käyttää keneen tahansa riippumatta siitä, oliko kyseessä pieni vai suuri valtio tai pieni vai suuri yritys, ja se oli alkuperäinen tarkoituksemme. Vastikään mukautetuissa säännöissä tarjotaan selvästi mahdollisuus käyttää rahastoa myös työntekijöihin, jotka ovat työskennelleet kriisin kohteensa olevan alueen tai alan pk-yrityksissä. Rahasto siis toimii syrjimättä eikä jätä ketään huonoon asemaan.
Korostaisin myös rahaston perusluonnetta, joka on auttaa ihmisiä eikä yrityksiä, ja tästä näkökulmasta emme pidä sitä elvytyskoneena yrityksille, joilla ei ole realistisia taloudellisia mahdollisuuksia toimintaan vaan päinvastoin. Rahasto auttaa irtisanottuja löytämään työtä nopeasti niillä alueilla, joilla sitä on. Siten se on rahasto, jolla periaatteessa pannaan täytäntöön ja helpotetaan rakenneuudistusta.
Yhdessä puheessa ilmaistiin huoli sukupuolten tasa-arvosta ja muistelen, että kyseessä oli Harkinin puhe. Epätasa-arvo, jota todella esiintyy mietintöjen tasolla, osoittaa vain sen, että kriisi sekä erityisesti sen ensimmäinen vaihe on vaikuttanut erityisesti miesvaltaisiin aloihin. Myös tänään me puhumme autoteollisuudesta ja rakennusalasta, toisin sanoen kahdesta miesvaltaisesta alasta. Kaiken kaikkiaan rahasto on siten tarjonnut enemmän tukea miehille. Kriisi on muuttanut työmarkkinoiden rakennetta erityisellä tavalla, ja panin merkille presidentti Obaman lausunnon, jossa hän totesi, että tämän vuoden lopussa aktiivisesti työmarkkinoilla olevien työntekijöiden enemmistö Yhdysvalloissa olisi naisia. Siis Yhdysvalloissa, siten kriisi on tuottanut huomiota herättävän tuloksen miesten hallitsemilla aloilla. Vastauksena kysymykseen totean, ettei rahaston käsitteessä tai rakenteessa ole minkäänlaista sukupuolten epätasa-arvoa.
Keskustelussa esitettiin tietysti monia ajatuksia siitä, miten rahastoa voitaisiin muuttaa tai parantaa. Minun on sanottava, ettei komissio tietenkään pidä rahastoa minään muuttumattomana asiana, joka on ilmaantunut kuin Pallas Athene Zeuksen päästä. Rahasto on ihmisten instituutio, jota voidaan aina parantaa kokemuksen ja keskustelun perusteella. Siten minun mielestäni periaatteellisia esteitä ei asiassa ole.
Toinen kysymys esitettiin erityisestä rahoitusmenetelmästä toisin sanoen rahaston integroinnista talousarvioon itsenäisinä budjettikohtina. Tämä on varmastikin kysymys, josta keskustellaan poliittisella tasolla, mutta rahoituksen näkökulmasta tällä tavoin ei ollut mahdollista päästä tulokseen, ja mielestäni se, että otimme varoja käyttöön erilaisella mutta tehokkaalla tavalla, on sinänsä arvokasta.
Hyvät kuulijat, on epäilemättä totta, että tarkistetut säännöt ja kriisin paine on johtanut tilanteeseen, jossa yksittäisiä tapauksia tulee enemmän, mutta kuten olen jo todennut, komissio hyväksyy tapauskohtaisen lähestymistavan painavat perusteet ja me etenemme siksi tällä menetelmällä.
Lopuksi kiitän budjettivaliokunnan jäseniä ja kaikkia Euroopan parlamentin jäseniä, jotka ovat osallistuneet asian käsittelyyn, koska keskustelusta on käynyt selvästi ilmi, että siinä on otettu huomioon kaikki kiistakysymykset, joita aina esiintyy näin monimutkaisissa asioissa. Minun mielestäni keskustelusta ja komission ehdotuksesta ilmeni myös selvästi, että kaikki tapaukset kuuluvat globalisaatiorahaston soveltamisalaan. Siksi olen tyytyväinen siihen, että keskustelunne on vahvistanut komission näkemyksen ja odotan, että äänestys etenee samansuuntaisesti, tai ainakin toivon niin.
Reimer Böge
Arvoisa puhemies, minun ei tarvitse lisätä mitään siihen, mitä komission jäsen sanoi. Tuen sitä, mitä hän sanoi, erityisesti hänen päätelmiään globalisaatiorahaston tulevasta kehityksestä muihin ohjelmiin - erityisesti Euroopan sosiaalirahastoon - verrattuna, mistä meillä on tietysti vielä toinen vilkas yhteinen keskustelu.
On täysin selvää, että globalisaatiorahasto ei voi kumota rakennemuutoksen seurauksia, eikä se voi ottaa vastaan ja voittaa globalisation haasteita, eikä se tietenkään ole rahaston tarkoitus. Rahasto voi kuitenkin auttaa seurauksista kärsiviä henkilöitä, jotka ovat vaikeassa työllisyystilanteessa sen jälkeen, kun heidät on irtisanottu, ja rahasto voi antaa heille pätevöitymisen kautta mahdollisuuden saada takaisin näköalat ja löytää jälleen työtä. Sitä pitäisi tukea Euroopan sosiaalirahaston kaikkia toimia täydentävänä rahastona huolimatta keskustelusta toissijaisuusperiaatteesta, jolla on tässä yhteydessä tietysti tehtävänsä.
Sanon vielä yhden asian: jäsenvaltioiden ja EU:n talousarvioissa on varmasti ohjelmia, joiden menojen tarkoituksenmukaisuus voidaan kyseenalaistaa paremmin kuin rahasto, joka tarjoaa apua suoraan vaikeassa lähtötilanteessa oleville ihmisille.
Puhemies
(DE) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona.
