Rajatylittävässä terveydenhuollossa sovellettavat potilaiden oikeudet (keskustelu)
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suositus toiseen käsittelyyn neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa (11038/2/2010 - C7-0266/2010 -
(Esittelijä: Françoise Grossetête).
Françoise Grossetête
Arvoisa puhemies, puhun nyt neljä minuuttia ja käytän jäljelle jäävät kaksi minuuttia keskustelun lopussa.
Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston edustaja Győri, arvoisa komission jäsen, vihdoinkin näemme valoa tunnelin päässä tässä potilaille äärimmäisen tärkeässä asiassa.
Emme voineet enää hyväksyä sekavaa tilannetta, jossa lainsäädännön saneli Euroopan unionin tuomioistuin. Tässä direktiivissä esitetään nyt selkeät säännöt potilaiden vapaalle liikkuvuudelle EU:ssa. Minkä tyyppistä hoitoa ulkomailla voi saada? Miten ja millä perustein siitä voi saada korvausta? Miten vastuu jakautuu vakuutusjäsenvaltion ja hoitojäsenvaltion välillä? Direktiiviehdotuksesta löytyy nyt vastaus kaikkiin näihin kysymyksiin.
Haluan ennen kaikkea kiittää puheenjohtajavaltio Belgiaa erinomaisesta työskentelystä koko neuvottelujen ajan. Sen vakuuttamiskyvyllä oli ratkaiseva merkitys, sillä on korostettava, etteivät useat jäsenvaltiot halunneet tätä direktiiviä. Se oli mielestäni vastuutonta.
Haluan kiittää myös ystävääni ja entistä parlamentin jäsentä Bowisia, joka istuu lehterillä. Hän oli esittelijänä ensimmäisessä käsittelyssä, joten hänkin on osallistunut direktiivin laadintaan ja taistellut aina potilaiden oikeuksien puolesta. Haluan tietenkin kiittää myös komission jäsentä Dallia ja varjoesittelijöinä toimineita kollegojani, jotka kaikki edistivät erittäin aktiivisesti neuvottelujen päätökseen saattamista ja joita ilman mikään ei olisi ollut mahdollista.
Mistä tässä on potilaiden kannalta kysymys? Lääketieteen kehityksen vuoksi kaikkia sairauksia ei voida enää hoitaa lähellä, vaan joskus sitä varten on ylitettävä rajoja. Tällainen tilanne voi olla raja-alueella asuvilla potilailla, joille ulkomailla tarjottava terveydenhuolto on joskus lähempänä kuin omassa maassa tarjottava terveydenhuolto. Toisessa jäsenvaltiossa voi myös olla saatavilla enemmän resursseja ja asiantuntemusta esimerkiksi joissakin pitkälle erikoistuneissa hoidoissa.
Lisäksi joillekin eurooppalaisille voi olla yksinkertaisesti käytännöllisempää saada terveydenhoitoa vakuutusjäsenvaltion ulkopuolella, koska heidän perheensä asuu toisessa jäsenvaltiossa. Kuluttajat, työntekijät, opiskelijat ja nyt myös potilaat voivat hyötyä liikkuvuutta koskevista oikeuksista unionissa selkeän lainsäädännön ansiosta.
Tarkoituksena ei tietenkään ole kannustaa minkäänlaiseen terveysmatkailuun, sillä sosiaaliturvajärjestelmät, niiden järjestäminen ja hallinta kuuluvat edelleen kokonaan jäsenvaltioiden toimivaltaan. Potilaat voivat nyt yleensä saada toisessa jäsenvaltiossa kaiken sen terveydenhoidon, johon he ovat oikeutettuja kotimaassaan, sekä samantasoisen korvauksen kuin he olisivat saaneet omassa järjestelmässään.
Yöpymistä tai erikoistuneen tai kalliin tekniikan käyttöä edellyttävän sairaalahoidon osalta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön ennakkolupajärjestelmän. Tämä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmään liittyvät suunnittelu- ja investointitarpeet voidaan ottaa huomioon. Parlamentti on onnistunut varmistamaan, että ennakkoluvasta kieltäytymiselle on vain harvoja perusteita, jotka mainitaan tyhjentävässä luettelossa, jotta potilaille voidaan taata oikeusvarmuus.
Parlamentti on edistynyt muissakin asioissa: jokaisen jäsenvaltion on perustettava kansallisia yhteyspisteitä, jotta potilaat saavat mahdollisimman hyvää tiedotusta ja ohjausta omien tarpeidensa mukaan. Kaikki kansalliset yhteyspisteet ovat "yhden luukun" palvelupaikkoja, ja niiden on tehtävä yhteistyötä muiden kansallisten yhteyspisteiden kanssa. Näin varmistetaan, että potilaat saavat selkeitä ja täsmällisiä tietoja.
Korvausasiassa, joka on todellakin oleellinen este, on tapahtunut huomattavasti parannusta. Potilas voi joko käyttää korvausjärjestelmää, kuten nykyään sosiaaliturvaa koskevan asetuksen (EY) N:o 883/2004 yhteydessä, tai hänen on maksettava ennalta ja saatava korvaus mahdollisimman pian.
Onnistuimme lopulta myös varmistamaan, etteivät harvinaisia sairauksia sairastavat potilaat ole niin paljon oman onnensa varassa vaan että he saavat käyttöönsä ulkopuolisen asiantuntijan, joka diagnosoi sairauden ja auttaa varmistamaan ennakkoluvan myöntämisen terveydenhoitoa varten.
Lopuksi totean, että esimerkiksi eurooppalaisten osaamisverkostojen yhteydessä tehtävän eurooppalaisen yhteistyön ansiosta potilaat voivat saada pitkälle erikoistunutta hoitoa. Tavoitteena on kannustaa jakamaan kokemuksia, jotta suoritusta, diagnosointia ja hoitoa voidaan parantaa potilaiden etujen mukaisesti.
Voimme siksi nyt todeta, että olemme saavuttaneet tavoitteemme, ja haluan vielä kerran kiittää kaikkia kollegojani. Voin sanoa, että tällä direktiivillä rakennetaan terveyden Eurooppaa.
Enikő Győri
Arvoisa puhemies, hyvä esittelijä Grossetête, hyvät parlamentin jäsenet, haluan puhua äidinkielelläni unkariksi.
(HU) Olen erittäin iloinen, että minulla on tilaisuus osallistua keskusteluun rajatylittävässä terveydenhuollossa sovellettavia potilaiden oikeuksia koskevasta direktiivistä. Tämä on erittäin tärkeä hetki, koska nyt kahden ja puolen vuoden kuluttua tätä säädöstä koskevat neuvottelumme ovat päättymässä. Aluksi haluan kiittää kaikkia, jotka ovat mahdollistaneet tämän erittäin tärkeän sopimuksen aikaansaamisen. Kiitän ensinnäkin puheenjohtajakolmikon aiempia jäseniä, Belgiaa ja sen edeltäjää Espanjaa, erinomaisesta työstä, jolla ne edistivät kompromissin aikaansaamista neuvoston kanssa. Lisäksi haluan neuvoston puolesta kiittää Euroopan parlamenttia erinomaisesta yhteistyöstä ja halukkuudesta tehdä kompromissi, jonka tuloksena tämä sopimus syntyi. Olen vakuuttunut siitä, että tästä sopimuksesta on paljon hyötyä Euroopan unionin potilaille ja että se on tärkeä askel eurooppalaisten potilaiden oikeuksien takaamisessa.
Kuten kaikki muistamme, kolmen toimielimen väliset neuvottelut eivät olleet helppoja, mutta ne pysyivät rakentavina ja tuloshakuisina aivan loppuun asti, ja niissä vallitsi kompromissihenki. Myönnän, etteivät myöskään Euroopan parlamentissa käydyt keskustelut olleet helppoja, ja suositus, josta huomenna äänestätte, perustuu myös parlamentin poliittisten ryhmien väliseen kompromissiin. Haluan siksi kiittää kaikkia, jotka edistivät työllään parlamentin yhteisen kannan vahvistamista, erityisesti Françoise Grossetêtea, jonka kanssa olen istunut Euroopan parlamentissa lähes vierekkäin vuoden ajan, sekä kaikkia varjoesittelijöitä, sillä ilman heidän yhteistyötään tämä lainsäädäntöprosessi ei olisi voinut onnistua.
Rajatylittävään terveydenhuoltoon liittyvät potilaiden oikeudet sekä jäsenvaltioiden velvoite järjestää ja tarjota terveyspalveluja ja sairaanhoitoa saatetaan hyväksytyssä tekstissä varmasti asianmukaiseen tasapainoon. Kolmen toimielimen välisten neuvottelujen aikana useissa poliittisissa asioissa löydettiin ratkaisuja, jotka kaikki saattoivat hyväksyä. Pääsimme sopimukseen ennen kaikkea terveyspalvelujen laatuun ja turvallisuuteen liittyvistä asioista. Vahvistimme ennakkolupaa koskevat kriteerit ja määritimme yleiset ehdot, joita sovelletaan rajaylittävän terveydenhuollon kustannusten korvaamiseen.
Lisäksi sovimme asioista, jotka liittyvät harvinaisen sairauden diagnoosin saaneiden potilaiden hoitoon, ja jäsenvaltioiden välillä sähköisen terveydenhuollon järjestelmien yhteydessä tehtävästä lisäyhteistyöstä. Neuvoston mielestä olemme saavuttaneet kaikkein tärkeimmän tavoitteen eli vakiinnuttaneet Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön, joka koskee tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta terveydenhuollon alalla. On kuitenkin muitakin tärkeitä tekijöitä, jotka voivat helpottaa tulevaisuudessa potilaiden mahdollisuuksia saada rajaylittäviä terveydenhoitopalveluja. Tällaisia ovat etenkin kansalliset yhteyspisteet, joita jäsenvaltioiden on perustettava ja joissa potilaille tarjotaan tietoja.
Merkittäviä askelia ovat myös lääkemääräysten vastavuoroinen tunnustaminen jäsenvaltioiden välillä sekä vastavuoroinen apu ja yhteistyö. Viimeisenä muttei vähäisimpänä seikkana totean, että direktiivi selkeyttää suhdetta sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annettuun asetukseen (EY) N:o 883/2004 ja takaa näin potilaille aiempaa paremman oikeusvarmuuden. Direktiivin täytäntöönpanon aikana jäsenvaltiot noudattavat periaatteita, jotka Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat jo useaan otteeseen tunnustaneet. Nämä ovat universaalisuutta, laadukkaan hoidon saatavuutta, tasapuolisuutta ja yhteisvastuullisuutta koskevat periaatteet. Lisään vielä, että tällä kertaa voimme myös päättää toimista, jotka ovat tehokkaita ja samalla parantavat kilpailukykyä.
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, puheenjohtajavaltio Unkari on luvannut neuvostolle, että tämä säädös hyväksytään mahdollisimman pian. Laillisen menettelyn mukaan neuvosto hyväksyy tekstin, kun siihen on tehty tavanomaiset oikeudelliset ja kielelliset viimeistelyt. Tämän jälkeen direktiivi voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä mahdollisimman nopeasti. Paljon kiitoksia, ja haluan vielä kerran onnitella kaikkia niitä, jotka edistivät työllään tämän direktiivin laadintaa.
John Dalli
Arvoisa puhemies, haluan onnitella parlamenttia suuresta saavutuksesta - siitä, että tästä direktiivistä on päästy sopimukseen. Kiitän erityisesti esittelijä Grossetêtea ja varjoesittelijöitä kovasta työstä ja sitoutumisesta potilaiden oikeuksiin. Haluan kiittää myös kahta edellistä puheenjohtajavaltiota - Espanjaa ja Belgiaa - ahkerasta työskentelystä tämän asian päätökseen saattamiseksi.
Uusi direktiivi tarjoaa nähdäkseni johdonmukaisen ja yhtenäisen säännöstön, jota sovelletaan koko Euroopan potilaisiin. Sen ansiosta myös 27 kansallisen terveysjärjestelmän välisessä yhteistyössä alkaa uusi vaihe.
Tämä asia saatetaan tänään menestyksekkääseen päätökseen, mutta siihen johtanut tie ei todellakaan ollut helppo. Muistan, kun minulle viime vuonna virkakauteni alkaessa sanottiin, että direktiivistä käytävät neuvottelut ovat ajautuneet umpikujaan. Tämä direktiivi on hyvä esimerkki poliittisen johtajuuden tarpeesta. Se osoittaa, että voimme tehdä kansalaisille tärkeitä päätöksiä, jos olemme rohkeita ja määrätietoisia. Lainsäätäjät eivät mielestäni saa antaa Euroopan unionin tuomioistuimen tehdä päätöksiä heidän puolestaan eivätkä sallia sitä, että oikeudenkäynti on kansalaisille ainoa keino saada oikeutensa tunnustetuiksi.
Euroopan unionin tuomioistuin on tunnustanut, että potilailla on oikeus liikkuvuuteen perussopimuksen nojalla. Lainsäätäjän tehtävänä on päättää, miten tällaiset oikeudet toteutetaan käytännössä.
Haluan seuraavaksi esittää teille joitakin näkemyksiä esillä olevasta direktiivistä. Direktiivissä tehdään ensinnäkin selväksi, että kaikkien jäsenvaltioiden on tehtävä investointeja omassa maassaan, jotta niiden kansalaiset saavat tarvitsemaansa terveydenhoitoa ilman kohtuutonta viivästystä.
Direktiivi näin ollen edistää eriarvoisuuden vähentämistä hoitoon pääsyssä, koska se auttaa minimoimaan viivästykset kaikkialla EU:ssa. Potilaat voivat hakea perusterveydenhuoltoa valitsemaltaan tarjoajalta koko EU:n laajuisesti. Sairaalahoidon osalta direktiivissä säädetään, että kun viivästys - tarkoitan hoitoon pääsyn odotusaikaa - on liian pitkä, potilas voi valita tarjoajan toisesta jäsenvaltiosta ja saa siitä korvauksen. On kuitenkin harkittava tarkasti ja määriteltävä, mikä on hyväksyttävä odotusaika.
Aiempaan lainsäädäntöön verrattuna tässä direktiivissä saavutettu suurin edistys on se, että potilaat voivat valita terveydenhuollon tarjoajan sekä saada tietoa hoitonsa laadusta ja turvallisuudesta. Voin vakuuttaa teille, että komissio seuraa tarkasti, miten jäsenvaltiot panevat direktiivin tältä osin täytäntöön.
Toiseksi potilaat saavat direktiivin ansiosta tietoa oikeuksistaan ja rajatylittävästä terveydenhuollosta - ja nimenomaan kansallisten yhteyspisteiden vahvistamaa tietoa. He eivät siis ole internetissä tai muissa välineissä tehtävien yksityisten aloitteiden varassa.
Kolmanneksi totean hoidon laadusta, että direktiivi takaa kansallisten normien avoimuuden ja vastuullisuuden. Tämän pitäisi vähitellen yhdenmukaistaa hoidon laatua ja turvallisuutta Euroopassa.
Direktiivissä luodaan myös perusta terveysalan eurooppalaiselle yhteistyölle. Direktiivissä tarkoitetut yhteistyöverkostot ovat vapaaehtoisia, mutta kaikki jäsenvaltiot varmasti huomaavat, että yhteistyöstä on paljon hyötyä. Tässä on kyse eurooppalaisesta yhteisvastuullisuudesta. Luotan siksi siihen, että jäsenvaltiot tekevät yhteistyöaloitteita keskeisillä aloilla, kuten sähköisessä terveydenhuollossa ja terveysteknologian arvioinnissa.
Direktiivissä säädetään myös eurooppalaisista osaamiskeskuksista, jotka helpottavat asiantuntemuksen keskittämistä ja levittämistä eri puolille Eurooppaa. Uskon, että tällaiset keskukset voivat parantaa kansalaistemme terveydenhoitoa.
Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, hyvät parlamentin jäsenet, tänään käsiteltävänä olevassa lopullisessa kompromississa otetaan huomioon tämän direktiivin perusajatus ja perimmäinen tarkoitus: tavoitteena on vahvistaa potilaiden oikeuksia rajatylittävään terveydenhuoltoon ja kiinnittää huomiota terveysjärjestelmien kestävyyteen. Tämä on hyvä päivä "terveyden Euroopan" toteuttamisessa.
Haluan lopuksi antaa seuraavan lausuman tekstin institutionaalisesta näkökohdasta:
"Komissiolla on tiettyjä epäilyjä siitä, että jotkin tulevista säädöksistä, joiden osalta komissiolle on lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävällä säädöksellä annettu toimivalta hyväksymiseen, ovat täytäntöönpanosäädöksiä. Täytäntöönpanovaltaansa käyttäessään komissio ei hyväksy sille annetun toimivallan perusteella säädöksiä, joiden se katsoo olevan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä."
Peter Liese
PPE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Győri, arvoisa komission jäsen Dalli, hyvät kollegat, tämä on todellakin tärkeä päivä kaikille eurooppalaisille potilaille. Oli täysin mahdotonta hyväksyä sitä, että Euroopan unionin tuomioistuin oli myöntänyt potilaille oikeuden hakeutua hoitoon toisessa jäsenvaltiossa mutta että monet jäsenvaltiot eivät olleet panneet tätä oikeuskäytäntöä täytäntöön.
Potilailla ei ole ollut muuta mahdollisuutta kuin nostaa kanne, ja yksittäiset tapaukset on jopa jouduttu saattamaan Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi. Tämä on mielestäni kyyninen menettelytapa, koska kyse on heikoista ihmisistä. He ovat sairaita, sillä muuten he eivät tarvitsisi hoitoa, ja he voisivat pahimmassa tapauksessa kuolla, ennen kuin Euroopan unionin tuomioistuin ratkaisee asian. Meidän on siksi vihdoinkin selvitettävä tämä oikeudellinen tilanne.
Esittelijä Grossetête ja kaikki muut asian käsittelyyn osallistuneet ovat saavuttaneet paljon myös niiden valtioiden potilaiden hyväksi, joissa tämä oikeuskäytäntö on pantu enemmän tai vähemmän täytäntöön. Tällaisia saavutuksia on esimerkiksi kansallisten yhteyspisteiden ja eurooppalaisten osaamisverkostojen perustaminen. Tämän tuloksena tilanne on parantunut valtioissa, joissa Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö oli jo lähtökohtaisesti pantu täytäntöön, sillä nyt on siirrytty kohti potilaiden Eurooppaa ja terveyden Eurooppaa, kuten komission jäsen Dalli totesi.
Minulla ei ole paljon aikaa, joten haluan viimeisten 15 sekunnin aikana kiittää esittelijää, varjoesittelijöitä, komission jäsentä Dallia, joka on todella sitoutunut tähän asiaan, ja ennen kaikkea tämä direktiivin "isää" John Bowisia, joka istuu lehterillä. Esitän sydämelliset kiitokset ja onnittelut kaikille.
Dagmar Roth-Behrendt
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tämä säädös on itse asiassa turha. Toivon sen olevan jatkossakin turha siksi, ettei potilaiden tarvitse turvautua siihen. Ihanteellisessa maailmassa potilaat saisivat parasta terveydenhoitoa nopeimmin koti- tai asuinmaassaan.
Se, että keskustelemme tästä tänään ja hyväksymme säädöksen huomenna, on, kuten jäsen Liese syystäkin sanoi, osoitus jäsenvaltioiden kyynisyydestä. Se tarkoittaa sitä, etteivät jäsenvaltiot ole ymmärtäneet, että ne ovat kansalaisilleen velkaa nopean, tehokkaan ja laadukkaan terveydenhoitojärjestelmän. Se osoittaa myös, että ne investoivat mieluummin muihin asioihin kuin kansalaisille palveluja tarjoaviin aloihin. Se on häpeällistä. Myöskään neuvoston neuvottelut tästä aiheesta eivät anna aihetta ylpeyteen. Jos tätä lainsäädäntöä kuitenkin sovelletaan jossakin vaiheessa siksi, että potilaat sitä tarvitsevat - mikä ei ole hyvä asia - olen hyvin tyytyväinen siitä, mitä olemme saavuttaneet. Haluan kiittää esittelijää jäsen Grossetêteä ja muita kollegoitani heidän tekemästään yhteistyöstä.
Olemme saaneet paljon aikaan. Olemme onnistuneet viimein keskittymään harvinaisiin tauteihin. Näitä tauteja sairastavat ihmiset ovat aina jääneet syrjään, ja heidän on ollut vaikeaa saada minkäänlaista hoitoa. Olemme viimein onnistuneet perustamaan jäsenvaltioihin tiedotuskeskuksia, joista ihmiset saavat tietoa oikeuksistaan. Mitään tällaista ei ole aiemmin ollut käytettävissä. Jos tulevaisuudessa perustetaan osaamisverkostoja, jäsenvaltiot voivat viimein jakaa parhaita käytäntöjä, tietoa huippuluokan standardeista ja tieteellisestä edistyksestä. Tätä ei ole vielä koordinoitu. Muutamia malliesimerkkejä huippuosaamisesta on, mutta koordinointi puuttuu.
Kaikki nämä seikat ovat suuria edistysaskeleita, samoin kuin avohoito ja muut alat, joihin en syvenny tässä yhteydessä. Jotkin asiat tekevät luonnollisesti minut myös surulliseksi. Olisin halunnut, ettei ennakkoluvista olisi syntynyt sellaista hässäkkää ja hämminkiä, joka yksinkertaisesti osoittaa, etteivät jäsenvaltiot ole ymmärtäneet, mitkä asiat ovat todella tärkeitä. Onneksi on kuitenkin jäsenvaltioita, joiden kanssa voimme tehdä hyvää yhteistyötä, ja olemme osoittaneet sen tänään. Meidän täytyy pyrkiä varmistamaan, että jokaisen maan terveydenhoitojärjestelmä on niin hyvä, ettei kukaan halua matkustaa toiseen maahan, jonka kieltä hän ei puhu. Jos se, mitä teemme tänään ja huomenna, vie meitä pienen askeleen tähän suuntaan siksi, että sen myötä selvenee, millä mailla on hyvät ja millä huonot palvelut ja mitkä maat toimivat kansalaistensa hyväksi ja mitkä eivät, olemme saavuttaneet paljon.
Toivon, että yksi tämän vähäisistä sivuvaikutuksista on avoimuus. Meidän on tiedettävä, missä jäsenvaltioissa palvelut ovat tasokkaita ja missä eivät. Tulen maasta, jossa minun ei tarvitse juurikaan olla asiasta huolissani. Olen kuitenkin tietoinen kansalaisten ongelmista monissa muissa jäsenvaltioissa, ja asia hävettää minua, sillä tilanne ei ole Euroopan unionin arvoinen.
Haluan kiittää esittelijää hänen tekemästään kovasta työstä ja erityisesti komissiota, komission jäsen Dallia ja hänen tiimiään, jotka ovat antaneet Euroopan parlamentille ja John Bowisille, joka vastasi tästä lainsäädännöstä parlamentissa edellisellä vaalikaudella, enemmän tukea kuin saatoimme toivoa. Haluan myös kiittää erityisesti puheenjohtajavaltio Belgiaa, jonka edustaja ei ole täällä tänään läsnä mutta joka on tehnyt kaiken voitavansa varmistaakseen tämän prosessin onnistumisen. Vaikka puheenjohtajavaltio Belgia tekikin kaiken voitavansa, se ei saanut aina paljoakaan aikaan muiden jäsenvaltioiden toisinaan jääräpäisten ja aataminaikaisten asenteiden vuoksi. Jotakin on kuitenkin saatu aikaan, ja uskon, että voimme huomenna äänestää tämän säädöksen puolesta hyvällä omallatunnolla.
(Suosionosoituksia)
Antonyia Parvanova
Arvoisa puhemies, kun muistelen neljän vuoden takaista aikaa, jolloin ALDE-ryhmä käynnisti kampanjansa "EU potilaiden asialla", minulla on hyvä syy pitää neuvostossa joulukuussa aikaan saatua sopimusta myönteisenä. Haluan aivan aluksi kiittää esittelijää jäsen Grossetêteä ja muita varjoesittelijöitä heidän tekemästään hyvästä yhteistyöstä ja heidän hienosta aikaansaannoksestaan sekä tämän aloitteen isää, kollegaamme John Bowisia.
Parlamentti pysyi yhtenäisenä ja lujana neuvoston kanssa käydyissä neuvotteluissa. Puolustimme potilaita, ja EU:hun saadaan ensimmäistä kertaa selvä lainsäädäntökehys potilaille, jotka hakevat hoitoa toisesta jäsenvaltiosta. Meidän on pidettävä saavutettua sopimusta pienenä askeleena, mutta se on todellinen saavutus EU:ssa asuville potilaille. Sillä vahvistetaan heidän oikeuksiaan ja samalla siinä keskitytään heidän tarpeisiinsa, heille annettaviin tietoihin sekä hoidon laatuun ja turvallisuuteen.
Olen kuitenkin varma, että parlamentti olisi kannattanut kunnianhimoisempaa tulosta. Vaikka myönnänkin toki, että jäsenvaltioiden täytyy voida vaatia ennakkolupa terveydenhoitojärjestelmiensä kestävyyden turvaamiseksi, mielestäni on ikävää, että ne - myös puheenjohtajavaltio Belgia - ovat joskus asettaneet organisatoriset näkökohdat potilaiden edun ja tarpeiden edelle. Me edustamme kuitenkin kansalaisiamme ja vastaamme heidän edustuksestaan täällä Euroopan parlamentissa.
Mainitsen vain yhden esimerkin: laadun ja turvallisuuden. Vaikka jäsenvaltiot halusivatkin asettaa laatu- ja turvallisuusriskit ennakkoluvan epäämisen perusteeksi, ne eivät halunneet hyväksyä minkäänlaista järjestelmää tietojen jakamiseksi ja tämän alan vaatimusten tiukentamiseksi EU:n tasolla, vaan ovat vastustaneet asiaa.
ALDE-ryhmä pitää tulevaa direktiiviä myönteisenä, mutta suhtaudumme tiukasti sen täytäntöönpanoon ja pidämme huolta siitä, että raportointi ja seuranta on kunnollista, jotta voidaan varmistaa direktiivin asianmukainen täytäntöönpano ja se, ettei ennakkolupa- ja korvaussäännöksistä tule potilaille kohtuutonta estettä.
Haluan lopuksi tuoda esiin yhden ikävänä pitämäni asian: sen, etteivät sähköiseen terveydenhuoltoon liittyvää yhteistyötä koskevat säännökset ole kunnianhimoisia. Tämä johtui jälleen tällä alalla kehittyneimpien jäsenvaltioiden vastustuksesta. Komission alkuperäistä ehdotusta on vesitetty huomattavasti. Haluan siksi esittää komission jäsen Dallille kysymyksen. Voisiko komissio harkita laativansa sähköistä terveydenhuoltoa koskevan erillisen ehdotuksen, jolla edistettäisiin yhteistyötä ja mahdollistettaisiin tietojen yhteentoimivuus ja potilasturvallisuus ja tehtäisiin siitä todellisuutta Euroopassa?
Jean Lambert
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, monet täällä parlamentissa varmaankin muistavat, että tämä oli ensimmäisessä käsittelyssä äärimmäisen päivänpolttava aihe, ja uskoakseni täällä on mainittu erimielisyyksistämme vain osa. Huolta aiheutti se, veisivätkö markkinavoimat voiton yleishyödyllisistä palveluista, ja ne, jotka olivat huolissaan potilaiden oikeudesta tehdä valintoja ja matkustaa, joutuivat väittelemään niiden kanssa, jotka kysyivät, ketkä potilaat todella käyttäisivät tätä valinnanvapautta.
Katson, että olemme saaneet loppujen lopuksi aikaan kohtuullisen kompromissin. Kuten monet ovat huomauttaneet, meillä on jo olemassa sosiaaliturvan koordinointijärjestelmä niiden tapausten varalta, joissa kiireellinen hoito on lääketieteellisesti tarpeen. Tässä direktiivissä on kyse pikemminkin markkinajärjestelmästä, valinnanvarasta ja ihmisten mahdollisuudesta valita, minne mennä, ja saada tähän rahoitusta. Olemme siis saaneet asiaan nyt selvyyttä sikäli, että jäsenvaltiot voivat perustaa järjestelmiä, joiden turvin ne voivat varmistaa, että tarpeet voidaan täyttää.
Tätä direktiiviä pitäisi pitää myönteisenä myös siksi, että siinä puututaan oikeudellista ulottuvuutta ja oikeusvarmuutta koskeviin kysymyksiin: siihen, kuka vastaa jatkohoidosta, korvauksia koskevaan kysymykseen ongelmatapauksissa sekä siihen, miten varmistetaan, että toimenpiteitä suorittavat pätevät lääketieteen ammattilaiset.
Olemme saaneet myös harvinaisten sairauksien osalta aikaan kompromissin, joka on parempi kuin se, jota tavoittelimme ensimmäisellä kierroksella.
Kuten monet ovat todenneet, monien potilaiden kohdalla tämä toimii hyvin, mutta meidän on myös huolehdittava potilaistamme omissa jäsenvaltioissamme.
Milan Cabrnoch
ECR-ryhmän puolesta. - (CS) Arvoisa puhemies, haluan aivan aluksi kiittää kumpaakin esittelijää, jäsen Grossetêteä ja John Bowisia. Tänään on kulunut tasan kaksi vuotta, kuusi kuukautta ja 16 päivää siitä, kun Euroopan komissio esitteli pitkään odotetun direktiivin potilaiden oikeuksista rajatylittävässä terveydenhuollossa, mutta direktiivin historia ulottuu kauas ajassa taaksepäin, sillä kysymys oli alun perin osa palveludirektiiviä. Nyt on selvää, miten valtava virhe oli jättää terveydenhoitopalvelut palveludirektiivin ulkopuolelle. Emme saa unohtaa, että hyväksytyllä direktiivillä puututaan vain potilaiden oikeuksiin ja että ongelma, joka koskee terveydenhuoltopalvelujen vapaata liikkuvuutta EU:ssa, jää ratkaisematta. Jäsenvaltioiden terveydenhoitojärjestelmät saattavat perustua samoihin yleisperiaatteisiin, mutta terveydenhuolto-organisaatioissa on suuria jäsenvaltioiden välisiä eroja.
Teksti, josta äänestämme huomenna ja jota kannatan, on suuri kompromissi kansalaisten ja potilaiden oikeuksien sekä jäsenvaltioiden hallitusten huolenaiheiden välillä. Monista myönnytyksistä ja vastoinkäymisistä huolimatta esitetty ehdotus on pieni mutta tärkeä edistysaskel. Ehdotetulla direktiivillä selvennetään, vaikkakaan ei täydellisesti, potilaiden oikeuksia ja tarjotaan heille mahdollisuus saada tietoa vahvistamalla täysin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti se, että jäsenvaltioiden hallituksilla on yksinomainen vastuu terveydenhuollon järjestämisestä ja rahoittamisesta sekä hoidon laadusta, turvallisuudesta ja saatavuudesta omilla alueillaan, ja antamalla niille mahdollisuus asettaa säännöt, joiden mukaisesti kansalaisten on tarvittaessa haettava lupa ennen hakeutumista hoitoon ulkomaille.
Hyvät parlamentin jäsenet, toivon, että me jatkamme työskentelyä tämän direktiivin parissa täällä parlamentissa tulevina vuosina ja että parannamme potilaiden oikeuksia EU:ssa.
Kartika Tamara Liotard
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, huominen on suuri päivä, sillä terveydenhuollosta tulee sisämarkkinatuote. Uudessa direktiivissä käsitellään terveydenhuoltoa kauppatavarana. Ne, joilla on eniten rahaa, pääsevät ensimmäisinä paikkoihin, joissa terveydenhuoltopalvelujen tarjonta on laajin ja palvelut edullisimpia. Tällä ehdotuksella säilytetään kuitenkin nykyinen kaksitasoinen terveydenhoitojärjestelmä. Haluaisin tietää, kuinka monet kollegani kykenevät samastumaan siihen, mitä sanon. Terveydenhuolto on perustarpeisiin vastaavaa palvelua, jota kaikilla pitäisi olla yhdenvertaiset mahdollisuudet käyttää. Ne teistä, jotka aikovat äänestää huomenna direktiivin puolesta, luultavasti ajattelevat puolustavansa potilaita, mutta se ei todellakaan pidä paikkaansa. Kannatan kaikkea, millä parannetaan potilaiden oikeuksia, mutta jos hyväksymme tämän direktiivin, voimme itse asiassa odottaa lukuisia ongelmia potilaiden oikeuksien alalla. Annan teille muutaman esimerkin.
Vakuutusyhtiöt lähettävät mielihyvin potilaita rajan toiselle puolelle, jos siellä on saatavana edullisempaa hoitoa. Tämä supistaa hoidon tarjontaa potilaiden kotimaissa. Kalleimmilla alueilla lakataan tarjoamasta hoitoja, jotka eivät ole enää kannattavia. Sen sijaan, että direktiivi toisi potilaille lisää oikeuksia, se vie heiltä vaihtoehtoja ja potilaiden on matkustettava rajan toiselle puolelle. Lisäksi potilaat, jotka asuvat alueilla, joilla hoito on halvempaa, eivät voi matkustaa muille alueille, sillä tästä aiheutuvia lisäkustannuksia ei korvata heille automaattisesti. Terveysmatkailusta, johon tällä direktiivillä pyritään, tulee siis vain rikkaiden etuoikeus.
Palaan vielä alueisiin, joilla terveydenhuolto on halpaa ja joilla odotusajat ovat lyhyet. Näillä alueilla terveysmatkailijoiden määrä kasvaa lopulta niin paljon, ettei niillä ole enää mahdollisuutta hoitaa oman alueensa potilaita. Saimme lukea asiaa koskevasta esimerkistä belgialaisen De Standaard -lehden maanantain numerosta, ja voin vakuuttaa teille, että tällaisia esimerkkejä tulee lisää. Katson, että jokaisella potilaalla on oikeus laadukkaaseen hoitoon hänen omalla kielellään lähellä kotipaikkaansa, missä hänen perheenjäsenensä ovat käden ulottuvilla. Sen sijaan EU kannustaa potilaita hakeutumaan hoitoon ulkomaille ja antaa sitten markkinoiden tehdä työnsä. Ne, jotka kannattavat tätä, äänestävät huomenna direktiivin puolesta, kun taas niiden, jotka ovat samaa mieltä kanssani, pitäisi ehdottomasti äänestää sitä vastaan.
Oreste Rossi
EFD-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, direktiivi sisälsi alun perin ongelmallisia aihealueita. Pääsimme valiokunnassa käydyissä ja kolmenvälisissä neuvotteluissa sopimukseen tekstistä, joka on kokonaisuutena tasapainoinen ja jossa otetaan huomioon terveydenhuollon laatu- ja turvallisuusvaatimukset, yleiset korvausperiaatteet, ennakkolupa, rajatylittävä yhteistyö harvinaisten sairauksien hoidossa sekä sähköiset terveydenhuoltopalvelut.
Tavoitteenamme oli tunnustaa kaikkien potilaiden oikeus rajatylittävään terveydenhuoltoon ja estää siten terveysmatkailu. Potilaan alkuperämaan pitäisi - syystäkin - maksaa kulut, joita aiheutuu siitä, että sen kansalainen saa hoitoa toisen valtion terveydenhuoltojärjestelmästä.
Halusimme myös jäsenvaltioille velvollisuuden turvata terveydenhuollon perustaso, mutta tämä ei onnistunut. Koska tekstiin tehtiin sovittelumenettelyssä parannuksia, äänestämme sen puolesta. Tämä koskee myös toista tekstiä, josta käydään parhaillaan keskustelua ja joka koskee Alzheimerin tautiin ja muihin muistisairauksiin liittyvää EU:n aloitetta. Se on ensiaskel kohti säädösehdotusta, jonka tavoitteena on olemassa olevien eri politiikkojen yhdentäminen.
Näiden toimenpiteiden yhteisenä tavoitteena on korostaa sitä, että jäsenvaltioiden välistä koordinointia on parannettava yksinomaan kansalaisten hyväksi.
Csanád Szegedi
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Győri, hyvät parlamentin jäsenet, kannatan itse mietintöä rajatylittävässä terveydenhuollossa sovellettavista potilaiden oikeuksista. Lukuisat esimerkit ovat osoittaneet, että monet potilaat hakevat sopivia terveydenhoitopalveluja toisista jäsenvaltioista. Tunnemme kaikki Luxemburgiin liittyvän Kohlin tapauksen, joka on luotettava todiste tästä ilmiöstä. Valitettavasti EU:n ulkoiset ja sisäiset erot, joilla tarkoitan Länsi- ja Itä-Euroopan alueiden välisiä eroja, eivät koske ainoastaan taloutta ja sosiaalipalveluja. Näiden alueiden välillä vallitsee terveydenhuollon alalla suuri kuilu, ja Euroopan parlamentin tehtävänä on pienentää näitä Länsi- ja Itä-Euroopan välisiä eroja, koska yhtenäinen, korkeatasoinen terveydenhuolto voi auttaa pienentämään niiden ihmisten määrää, jotka käyttävät muun kuin oman jäsenvaltionsa terveydenhuoltopalveluja. Lisäksi on hyvin tärkeää vahvistaa sairausvakuutusyhtiöiden roolia koskevat normit, koska näin voimme varmistaa, ettei liikkumisvapautta koskeva EU:n yleinen periaate vaarannu.
Lisäksi katson, että ammattilaisten suosituksia on tärkeää koordinoida, jotta varmistetaan, että samoja sairauksia hoidetaan eri jäsenvaltioissa samalla tavalla. Terveys ei saa olla etuoikeus, eikä samoja sairauksia pidä hoitaa eri tavoin Unkarissa ja Ruotsissa vain siksi, että toinen maa kuuluu Itä-Eurooppaan, missä ihmisten taloudellinen tilanne on heikompi, kun taas toinen kuuluu Länsi-Eurooppaan, missä ihmisten tilanne on parempi.
Christofer Fjellner
(SV) Arvoisa puhemies, katson, että huomisesta äänestyksestä tulee yksi tärkeimmistä, joihin olen osallistunut kuuden vuoden aikana Euroopan parlamentissa. Tämä ei johdu siitä, että asia vaikuttaa suureen ihmismäärään - useimmat tietysti haluavat ja heillä on oikeus saada hyvää hoitoa oikeaan aikaan siellä, missä he asuvat. Se johtuu siitä, että asia voi olla uskomattoman tärkeä niille, joihin se vaikuttaa. Kyse voi olla jopa elämästä ja kuolemasta. Asia koskee myös EU:n yhteistyön periaatetta, liikkumisvapautta. On itse asiassa häpeällistä, että laajennamme vasta nyt liikkumisvapautta niihin, jotka tarvitsevat sitä eniten, eli sairaisiin ja potilaisiin.
Tämä on kompromissi, ja sekä minä että kollegani Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraattien) ja Euroopan demokraattien ryhmässä olisimme halunneet mennä monissa asioissa pidemmälle. Meidän on kuitenkin muistettava, mikä tilanne oli vielä vähän aikaa sitten, kun täällä puhuttiin terveysmatkailusta, kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien romahtamisen vaarasta ja ennakkolupaa koskevasta vaatimuksesta eli suoraan sanottuna siitä, että meidän pitäisi potilaina pyytää lupaa voidaksemme käyttää unionin tuomioistuimen meille antamia oikeuksia. Tilanne oli aikaisemmin tämä, ja sen valossa ylipäänsä päätöksen aikaan saaminen merkitsee valtavaa onnistumista.
En katso tämän päätöksen syntyvän Ruotsin tai Euroopan vasemmiston ansiosta vaan pikemminkin siitä huolimatta. Muistan aiemman sanamuodon ja sen, että esimerkiksi Ruotsin sosiaalidemokraatit äänestivät tästä ensimmäisessä käsittelyssä tyhjää. Eilen joku vaati ennakkoluvan käyttöönottoa Ruotsissa. Toivon, ettei Ruotsi tee niin. Olemme selviytyneet ilman ennakkolupaa monta vuotta, ja toivon, että selviydymme ilman sitä jatkossakin.
Teemme kuitenkin huomenna päätöksemme täällä Euroopan parlamentissa, minkä jälkeen asia on kiinni jäsenvaltioista ja komissiosta. Pyydän jäsenvaltioita panemaan direktiivin täytäntöön, jotta vahvistamme potilaiden oikeuksia niiden supistamisen sijaan. Komissiota kehotan pitämään tiiviisti silmällä jäsenvaltioita, koska tiedämme, että ne haluavat välttyä direktiivin täytäntöönpanolta.
Gilles Pargneaux
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Győri, arvoisa komission jäsen, haluan ennen kaikkea tuoda esiin, että olemme tyytyväisiä huomenna hyväksyttävällä direktiivillä aikaan saatavaan edistykseen. Euroopan unionin tuomioistuin on vuosien ajan ratkonut riitoja, jotka koskevat rajatylittävää terveydenhoitoa ja potilaiden oikeuksia.
Potilaiden liikkuvuus ei ole enää EU:ssa epätavallinen ilmiö, vaan siitä on tullut osa jokapäiväistä elämää. Rajatylittävän terveydenhuollon osuus on nyt yksi prosentti EU:n terveydenhuollon kokonaismenoista.
Meidän ei pidä kuitenkaan sekoittaa potilaiden liikkumista viime vuosien aikana kehittyneeseen terveysmatkailuun. Jälkimmäisestä on tulossa järjestäytynyttä ja valitettavasti yhä tuottoisampaa toimintaa. Terveydenhuollosta on tulossa vähiten kilpailtu markkina.
Saksalainen matkustaa Unkariin hammashoitoon, kun taas varakas britti matkustaa Ranskaan päästäkseen leikkaukseen nopeammin. Tästä on lukuisia esimerkkejä. Meidän on kuitenkin varmistettava, ettei terveyttä käsitellä kauppatavarana, jotta olemme kaikki tasa-arvoisia. Siksi olemme puolustaneet viimeisten kolmen vuoden aikana periaatetta, jonka mukaan vakuutusjäsenvaltio myöntää etukäteisluvan sairaalahoitoon ja muuhun hoitoon.
Haluan kiittää esittelijöitä - jäsen Grossetêteä sekä erityisesti sosialistien ryhmään kuuluvaa jäsen Roth-Behrendtiä - heidän tekemästään työstä, joka on mahdollistanut huomattavat edistysaskeleet, kuten hoidon korvaamisen, kansallisten yhteyspisteiden ja eurooppalaisten osaamisverkostojen perustamisen sekä jäsenvaltioiden välisen yhteistyön parantamisen.
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, työmme ei ole vielä valmis. Meidän on mentävä nykyisiäkin saavutuksiamme pidemmälle ja poistettava EU:ssa olevat erot. Tiedän, että voimme yhdessä varmistaa, että EU:n kansalaiset ja potilaat saavat samanlaista hoitoa.
Corinne Lepage
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri Győri, arvoisa komission jäsen, tämän sopimuksen suurin ansio on se, että sillä täsmennetään lainsäädäntöä, kuten kollegani ovat todenneet. Tähän saakka näistä asioista on vastannut unionin tuomioistuin, mistä on johtunut oikeudellinen epävarmuus, jota olemme nyt poistamassa, ja katsonkin, että meidän on kiitettävä esittelijää jäsen Grossetêteä, varjoesittelijöitä sekä komission jäsen Dallia heidän tekemästään työtä. Tällä säädöksellä parannetaan tiedotusta potilaille, hoidon laatua sekä kustannuksiin ja korvauksiin liittyviä menettelyjä.
Olen myös tyytyväinen kalliita hoitoja, kuten sairaala- ja erikoishoitoja, sekä potilaiden kannalta erityisen riskialttiita hoitoja koskevaan ennakkolupajärjestelmään. Tarkoituksena on tietenkin se, ettei potilaita estetä saamasta hoitoa ulkomailla vaan että estetään terveysmatkailu ja ehkäistään myös sosiaaliturvajärjestelmille aiheutuvia riskejä.
Suhtaudun kuitenkin ristiriitaisesti tämän menettelyn täytäntöönpanoehtoihin, joihin voi liittyä se vaara, että eri jäsenvaltioiden potilaita kohdellaan eriarvoisesti.
Ensinnäkin mitä "kohtuullinen aika" tarkoittaa? Meidän on varmistettava, ettei sana "kohtuullinen" vaaranna potilaiden tarpeita.
Meidän on myös pidettävä huolta siitä, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön rahoitusmenettelyjä varmistaakseen, etteivät potilaat, varsinkaan köyhimmät potilaat, joudu maksamaan liian suuria etukäteismaksuja. Potilaiden oikeuksien heikentyminen hallinnollisten ongelmien vuoksi ei olisi hyväksyttävää.
Lisäksi jäsenvaltioiden erilaiset päätökset terveydenhuoltokustannusten korvaamisesta voisivat myös johtaa potilaiden väliseen epätasa-arvoon, jos käytössä olisi yhtäältä vähimmäiskorvaus ja toisaalta jotakin muuta.
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, nämä seikat halusin tuoda esiin.
Claude Turmes
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, hyvä John Bowis, tässä direktiivissä vahvistetaan selvät, avoimet oikeudet. Jos haluan matkustaa ulkomaille, tilanne on selvä eivätkä päätökset ole enää mielivaltaisia, niin kuin aikaisemmin joissakin maissa. Lisäksi saatavilla on paremmin tietoa, jos päätän lähteä toiseen maahan. Jäsenvaltioiden hallitusten on kuitenkin pantava direktiivi täytäntöön. Direktiivi on estänyt sen, mistä jotkut komission jäsenet ja ehkä jotkut Euroopan parlamentinkin jäsenet ovat unelmoineet, eli rajojen avaamisen kansallisten terveydenhoitojärjestelmien parantamiseksi. Olen ylpeä siitä, että kaksi esittelijäämme, joista toinen on jäsen Grossetête, ovat onnistuneet säilyttämään tasapainon. Olemme osoittaneet vastustavamme terveysmatkailua ja kannattavamme sen varmistamista, ettei kansallisia järjestelmiä heikennetä. Direktiivillä ei ratkaista terveydenhoidon laatueroja koskevaa ongelmaa. Se voidaan ratkaista vain kunkin jäsenvaltion riittävillä investoinneilla.
Arvoisa komission jäsen Dalli ja arvoisat muut komission jäsenet, toivoisin, että nyt, kun meillä on tämä direktiivi, keskittyisitte tiiviimmin sosiaaliturvaa - kaiken perustana olevaa järjestelmää - koskevaan asetukseen, jossa tehdään selväksi, kenelle suoritetaan maksuja, ja jossa kaikki on hyvin organisoitu. Teidän pitäisi painostaa voimakkaammin jäsenvaltioita varmistaaksenne, että tämä asetus pannaan tehokkaammin täytäntöön, sen sijaan, että esitätte uusia ajatuksia sääntelyn purkamisesta ja kilpailusta.
Kay Swinburne
(EN) Arvoisa puhemies, olemme vahvistaneet tällä direktiivillä konkreettisesti potilaiden oikeuksia saada terveydenhuoltopalveluja eri puolilla EU:ta. Olen kiinnostunut tästä direktiivistä, sillä sen täytäntöönpano vaikuttaa erityisesti vaalipiiriini Walesiin, missä terveydenhuoltopalvelujen hallinta ja tarjoaminen on siirretty Walesin aluehallinnon vastuulle, vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus neuvotteleekin EU:n kanssa terveydenhuoltoasioista.
Olin alun perin huolissani korvauksia ja ennakkolupaa koskevien ehdotusten mahdollisista vaikutuksista Walesin terveydenhoitojärjestelmään. Nämä ongelmat on kuitenkin ratkaistu, kun näitä ehdotuksia on joustavoitu. Jäsenvaltioiden ja niiden alueellisten vastineiden mahdollisuus päättää tukikelpoisista hoidoista ennakkoluvan avulla ja asettaa korvauksille yläraja keventävät jonkin verran huoltani jo äärimmilleen venytetyistä ja ylikuormitetuista terveydenhuoltojärjestelmistä.
Voimme olla tyytyväisiä siihen, että sen työn seurauksena, jota nykyiset ja aiemmat kollegani täällä parlamentissa ja varsinkin John Bowis ovat tehneet, olemme ottaneet askeleen eteenpäin kohti potilaiden kannalta selkeämpää tilannetta, terveydenhuollon palveluvalikoiman parantamista ja EU:n eri terveydenhuoltojärjestelmien välisen yhteistyön parantamista. Tämän seurauksena terveydenhuollon tason pitäisi nousta koko EU:ssa potilaiden valinnanvaran kasvaessa.
João Ferreira
(PT) Arvoisa puhemies, alusta asti on ollut selvää, mihin tällä direktiivillä on pyritty. Sen tarkoituksena on ollut vapauttaa myös terveydenhuoltopalvelut ja ajaa siten taloudellisten ryhmittymien etuja laajentamalla niiden liiketoiminta-alaa terveydenhuollon alalla kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja käsittelemällä terveydenhuoltopalveluja kauppatavarana ja niiden käyttäjiä kuluttajina.
Tämä ehdotus lisää eurooppalaisten keskinäistä eriarvoisuutta ja on vahingoksi niille, joilla ei ole varaa käyttää yksityisiä tai EU:n muiden jäsenvaltioiden terveydenhoitopalveluja. Vaikka tekstiin onkin tehty tarkistuksia, sen hyväksyminen ja sen mukanaan tuomat suuret kustannukset vaikuttaisivat vakavasti joihinkin maihin - eikä vähiten Portugaliin ja sen kansalliseen terveydenhuoltojärjestelmään.
Käytännössä sama EU, joka asettaa tiukkoja rajoituksia kansallisille talousarvioille, kun kyse on julkisten palvelujen, kuten terveydenhuollon, rahoittamisesta, ei ole huolissaan samojen talousarvioiden liiallisesta kuormittamisesta, kun kyse on julkisten varojen kanavoinnista terveydenhoitoalan liiketoimintaa harjoittaville yksityisille taloudellisille ryhmittymille tai terveysmatkailun edistämiseen.
Ehdotuksella halutaan niin innokkaasti edistää liiketoimintaa, että siinä ei itse asiassa oteta käyttöön riittäviä suojatoimia käyttäjien turvallisuuden tai terveydenhoidon, varsinkin muun kuin sairaalahoidon, laadun suhteen. Toisin kuin mitä jotkut ovat sanoneet, ennakkolupajärjestelmä ei ole riittävä varotoimenpide näiden tapausten varalta. Siksi myös nämä aikeet on estettävä samalla tavalla kuin vuonna 2007, jolloin terveydenhoitopalvelut jätettiin surullisenkuuluisan Bolkesteinin direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.
Jaroslav Paška
(SK) Arvoisa puhemies, haluan aluksi ilmaista olevani pettynyt neuvoston kantaan direktiivistä, joka koskee potilaiden oikeuksia rajatylittävässä terveydenhuollossa, koska neuvosto ei hyväksynyt ensimmäisessä käsittelyssä Euroopan parlamentin monia hyviä tarkistusehdotuksia.
Euroopan parlamentti loi nimittäin ensimmäisessä käsittelyssä hyvän perustan rajatylittävän terveydenhuollon tarjoamista koskevien sääntöjen moitteettomalle soveltamiselle jäsenvaltioissa siten, että potilaat voisivat tarvittaessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti ja tuomioistuimia kuormittamatta saada tarvitsemaansa avo- tai sairaalahoitoa toisessa jäsenvaltiossa.
Siksi on hyvä, että kun valiokunnassa laadittiin mietintöä toiseen käsittelyyn, voitiin jatkaa alkuperäistä ajattelutapaa, joka ilmensi parlamentin kantaa ensimmäisessä käsittelyssä, ja että vaikeaselkoisesta lähtötilanteesta rajatylittävän terveydenhuollon alalla päästiin eteenpäin niin, että ongelmaan saatiin kunnon ratkaisu.
Kompromissiteksti, jota unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö tukee ja josta keskustelemme tänään, tarjoaa kansalaisillemme uusia mahdollisuuksia terveydenhuollon alalla ja parantaa terveydenhuollon laatua, ja siksi meidän on mielestäni pyrittävä siihen, että tätä direktiiviä ryhdytään soveltamaan jokapäiväisessä elämässä mahdollisimman pian.
Licia Ronzulli
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, äänestämme huomenna vuosia kestäneen lainsäädäntöprosessin jälkeen lopulta mietinnöstä, joka tarjoaa oikeudellisesti vakaat lähtökohdat EU:n kansalaisille, joiden on pakko hakeutua joka vuosi ulkomaille sopivaan lääkärinhoitoon.
Tämän seurauksena kaikki potilaat - eivätkä ainoastaan ne, joilla on asiasta eniten tietoa tai eniten rahaa - voivat käyttää oikeuksia, jotka on jo tunnustettu vuosien mittaan Euroopan unionin tuomioistuimen tuomioissa. Kansallisten yhteyspisteiden avaamisen myötä rajatylittävässä terveydenhuollossa ei ole enää kyse hypystä tuntemattomaan; tähän saakka sairauksien jo heikentämät potilaat ovat joutuneet aivan liian usein painimaan byrokratian sekä kieli- ja rahoitusongelmien kanssa.
Sairaalahoidon osalta vakuutusjäsenvaltio voi vaatia ulkomaille hoitoon hakeutuvilta potilailta ennakkolupaa. Tämä on selvästikin tarpeen sen terveydenhuoltojärjestelmän vakauden suojelemiseksi. Tietyissä asioissa potilaiden suojelemiseksi olisi kenties voitu tehdä enemmän. Tämä koskee esimerkiksi ennakkoilmoitusjärjestelmää, jossa jäsenvaltiot voivat ilmoittaa terveydenhoitomenojen määrän, mutta vain vapaaehtoispohjalta.
Lopuksi haluan korostaa osallistuvani innolla keskusteluun, joka on perustunut kautta linjan yhteen yhteiseen nimittäjään eli siihen, että ensisijaisena tavoitteenamme on panna piste tuhansien potilaiden koettelemuksille eri puolilla EU:ta, ja tämä hetki näyttää vihdoin tulleen.
Karin Kadenbach
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri Győri, arvoisa komission jäsen Dalli, ymmärtääkseni poliitikkojen tehtävänä on turvata kansalaistemme elämänlaatu ja parantaa sitä. Tehtävä ei ole tällä hetkellä helppo terveydenhuollon alalla. Jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa terveydenhuoltopalvelujen tarjoamisesta ja sen varmistamisesta, että potilaat saavat parasta mahdollista sairaanhoitoa tuloihinsa tai asuinalueeseensa katsomatta.
Silti parhaissakin kansallisissa terveydenhuoltojärjestelmissä ilmenee myös jatkossa tapauksia, joissa potilaat tarvitsevat tai haluavat hakea apua, tukea ja lääkärihoitoa toisesta maasta. Tässä direktiivissä luodaan oikeudellinen perusta ja annetaan takeet siitä, että potilaat voivat saada näitä palveluja ilman ylimääräistä byrokratiaa, oikeudellista epävarmuutta ja tarvetta suorittaa suuria etukäteismaksuja.
Neuvotteluprosessi on ollut pitkä, ja pidän tätä direktiiviä todella onnistuneena, vaikka sen täytäntöönpano vaatiikin yksittäisiltä jäsenvaltioilta ja vakuutusyhtiöiltä merkittäviä toimia. Toivon todella, että jatkatte tältä osin painostamista, sillä parhaatkin direktiivit ovat tehokkaita vain, jos ne pannaan kunnolla täytäntöön. Kehotan teitä myös pysymään lujina pyrkimyksissänne laajentaa ehkäisytoimenpiteitä ja terveydenhuoltopalvelujen tarjontaa. Uskon, että me haluamme EU:n kansalaisten pysyvän terveinä mahdollisimman pitkään ja saavan mahdollisimman hyvät mahdollisuudet käyttää laadukkaita terveydenhuoltopalveluja mahdollisimman pienin kustannuksin.
Frédérique Ries
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri Győri, arvoisa komission jäsen, minäkin haluan kiittää ja onnitella esittelijäämme jäsen Grossetêteä, joka on tehnyt erinomaista työtä ottamalla vastaan viestikapulan entiseltä kollegaltamme jäsen Bowisilta. Ottaen huomioon, kuinka paljon jäsen Bowisia on kiitelty ja onniteltu, vaikuttaa siltä, että juhlimme häntä tänään!
Mielestäni on tärkeää korostaa, että puheenjohtajavaltio Belgia toimi tärkeässä tehtävässä tehdessään sen, mitä tarvittiin tämän vaikean kompromissin saavuttamiseksi parlamentissa ja erityisesti tiettyjen jäsenvaltioiden kanssa, joiden kanta oli - kuinka nyt asian ilmaisisin - tietyissä tapauksissa vastahakoinen.
Tämä direktiivi rajatylittävästä terveydenhuollosta on välttämätön, vaikka se koskeekin vain yhtä prosenttia kansallisista terveydenhuoltomenoista, koska meidän pitäisi keskittyä lukujen lisäksi sen symboliseen arvoon eli jokaisen EU:n kansalaisen legitiimiin oikeuteen saada hoitoa ulkomailla ja korvausta saamastaan hoidosta täsmällisten tietojen pohjalta.
Lisäksi oli tärkeää määrittää selvät varotoimet kaikenlaisen terveysmatkailun ehkäisemiseksi sekä joustavoida tekstiä riittävästi diagnosoinnin ja hoidon edistämiseksi rajan molemmin puolin. Viittaan nyt erityisesti tiettyihin tauteihin, kuten harvinaisiin tauteihin.
Arvoisa puhemies, totean lopuksi, että tämä on tärkeä ensiaskel, mutta meidän on mentävä pidemmälle ja tehtävä vieläkin enemmän edistääksemme terveyden Eurooppaa, joka on meille kaikille niin kovin tärkeä.
Tadeusz Cymański
(PL) Arvoisa puhemies, ihanteellisia lakeja ei ole olemassakaan. Niihin kaikkiin liittyy hyvät ja huonot puolensa. Tämä direktiivi herättää kuitenkin selvästi enemmän toiveita kuin pelkoa. Nopeista muutoksista huolimatta Eurooppa on edelleen suurten erojen ja jopa vastakkaisuuksien manner. Tämä koskee sekä terveydenhoitopalvelujen laatua että niiden laajuutta, ja on selvää, että köyhemmät maat, jotka ovat keskellä muutosta ja yrittävät kiriä kiinni vauraammat maat, tuovat enemmän esiin huolenaiheitaan. Muutoksen keskellä olevissa maissa terveydenhoitopalvelujen rahoitus ja tarjonta on kuitenkin paljon vähäisempää.
Siksi direktiivi merkitsee valtavaa tilaisuutta ja toivon lähdettä kyseisten maiden potilaille. Hallituksilla on edessään suuri haaste, mutta - ristiriitaista kyllä - tämä direktiivi itse asiassa pakottaa tekemään monia uudistuksia ja kiinnittämään huomiota terveydenhuollon rahoituksen riittämättömyyteen, koska tämä johtuu paitsi kyseisten maiden rajallisista varoista myös nykyisen politiikan virheistä ja siitä, että terveyden merkitystä EU:n kansalaisille on aliarvioitu.
Kiitän teitä ja pyydän teitä antamaan tukenne tälle direktiiville niin sanotun suojalausekkeen lopullisesta muodosta riippumatta. Suojalauseke on osoitus kompromissista, ja "kompromissi" on sana, josta me kaikki pidämme.
Sabine Wils
(DE) Arvoisa puhemies, direktiiviluonnos potilaiden liikkuvuudesta saattaa johtaa nopeasti siihen, että terveydenhoito heikkenee EU:ssa pienimmän yhteisen nimittäjän tasolle palvelulähtöisen lähestymistavan seurauksena. Ryhmäni vastustaa voimakkaasti sitä, että maksukyvystä tulee terveydenhuoltopalvelujen saatavuuden kriteeri ja että potilaista tehdään asiakkaita.
Direktiiviehdotus tarjoaa sairausvakuutusyhtiöille mahdollisuuden lähettää potilaita ulkomaille edullisempaan hoitoon. Tämä johtaa kilpailun kiristymiseen ja hintapaineisiin terveydenhuoltoalalla. Jos tiettyä hoitoa saa halvemmalla muutaman sadan kilometrin päässä ja jos vakuutusyhtiöt lähettävät potilaitaan sinne, lopputulos on se, ettei kyseistä hoitoa ole pian enää saatavana paikallisesti. Siksi terveydenhuoltoala alkaa yksinkertaisesti noudattaa markkinoiden uusliberalistista logiikkaa sen sijaan, että etusijalle asetettaisiin potilaiden hyvinvointi.
Hyvät parlamentin jäsenet, kysyn teiltä, haluatteko nähdä terveysmatkailua tällä herkällä alalla. Kannatan sitä, että potilaat saavat terveydenhuoltopalveluja lähellä asuinpaikkaansa. Tämä on yleishyödyllisten palvelujen tarjoamiseen kuuluva julkinen tehtävä, ja kaikilla pitää olla mahdollisuus käyttää tällaisia palveluja siellä, missä he asuvat.
Anna Rosbach
(DA) Arvoisa puhemies, kukaan, joka on sairas, ei halua lähteä ulkomaille, jos hoito on aivan yhtä hyvää kuin kotimaassakin. Tämän todettuani haluan sanoa tämän ehdotuksen olevan paras, jonka saatoimme saada aikaan. Varmistamme, että rahoitusmallia muutetaan ja että kansallisia terveydenhuoltojärjestelmiä ei heikennetä, ja pidämme samalla huolta siitä, että potilaat saavat paremmat mahdollisuudet saada hoitoa muissa EU:n jäsenvaltioissa.
Potilaat voivat hakeutua helpommin hoitoon toiseen maahan, jos heidän kotimaassaan ei esimerkiksi ole sairauteen liittyvää asiantuntemusta tai siihen ei ole tarjolla hoitoa. Tämä on tärkeää, kun kyse on hyvin harvinaisista sairauksista, joiden hoitaminen edellyttää suurta asiantuntemusta hyvin kapealta alalta. Jos voimme keskittää näiden harvinaisten sairauksien hoidon muutamaan paikkaan EU:ssa, potilaiden toipumismahdollisuudet paranevat huomattavasti, sillä lääkärit, jotka käyttävät erityisasiantuntemustaan usein, saavuttavat parempia tuloksia. Tämä ei saa kuitenkaan tarkoittaa sitä, että jäsenvaltiot supistavat terveydenhuoltojärjestelmiään. Tämä asia todetaan myös tekstissä. Arvoisa puhemies, kiitän teitä ja haluan kiittää myös komission jäsen Dallia ja esittelijää heidän tekemästään erinomaisesta työstä.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Arvoisa puhemies, haluan aivan aluksi kiittää esittelijää jäsen Grossetêteä, joka on toiminut hyvin vaikeassa tehtävässä. Tehtävä ei ole ollut helppo EU:n jäsenvaltioiden eriävien kantojen ja eri maiden erilaisten terveydenhuoltojärjestelmien vuoksi. Kompromissin saavuttaminen odotusten ja mahdollisuuksien välillä vaati paitsi neuvottelutaitoja myös ennen kaikkea asiantuntemusta. Olemme kaikki tietoisia siitä, että potilaiden oikeuksia rajatylittävässä terveydenhuollossa koskevan direktiivin toimenpiteet - joista esittelijä puhui jo tarkasti - ovat juuri sitä, mitä EU:n kansalaiset haluavat, varsinkin niissä maissa, joissa mahdollisuudet kääntyä erikoislääkäreiden puoleen ja käyttää nykyaikaisia menetelmiä ovat rajalliset.
On tärkeää, että direktiivitekstiä työstettäessä ja aikaan saatujen kompromissien ansiosta onnistuttiin muuttamaan niiden jäsenvaltioiden kanta, jotka alun perin vastustivat sen säännöksiä. Direktiivin keskeisiä piirteitä ovat terveydenhuoltopalvelujen saatavuus, niiden helppokäyttöisyys ja varmuus sekä potilaan oikeus käyttää toisen jäsenvaltion terveydenhoitopalveluja ja saada korvausta määritellyistä kustannuksista. Direktiivi perustuu potilaiden tarpeisiin eikä varallisuuteen.
Haluan huomauttaa, että sen lisäksi, että direktiivin säännökset johtavat potilaiden terveydentilan kohentumiseen, uskon, että sen pohjalta parannetaan EU:n joidenkin jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiä. Onkin korostettava, että direktiivi on ennen kaikkea perustavanlaatuinen askel kohti potilaiden liikkuvuutta, heidän oikeuksiensa lujittamista sekä eri jäsenvaltioiden välisten palvelutasoerojen poistamista.
Andres Perello Rodriguez
(ES) Arvoisa puhemies, mielestäni on oikeudenmukaista kiittää esittelijöitä, erityisesti jäsen Grossetêteä ja omassa ryhmässäni toimivaa jäsen Roth-Behrendtiä, heidän tekemästään työstä. He ovat tehneet paikoillaan polkeneesta säädöksestä hyödyllisen, sillä oikeus kansanterveyteen on otettu mukaan oikeusperustana ja terveydenhuollolle on annettu uusi suunta. Tämän ansiosta me voimme luoda perustan sille, että kansalaiset saavat haluamiaan turvallisia ja laadukkaita palveluja. Mikä tärkeintä, esittelijöiden työ on merkinnyt myös sitä, että alkuperämaiksi katsottavien, maksavina osapuolina toimivien jäsenvaltioiden sekä hoitoa antavien jäsenvaltioiden tehtäviä voidaan säännellä selvästi.
Katson silti, ettei meidän pidä tyytyä vain tähän, vaan että tämän on oltava alku paljon suuremmalle edistysaskeleelle, jotta - niin kuin jäsen Roth-Behrendt sanoi - direktiivistä tulisi vain muodollisuus siksi, että kaikissa jäsenvaltioissa saavutetun yhdenmukaisen tason vuoksi kansalaisten olisi tarpeetonta matkustaa maasta toiseen.
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi meidän on saatava aikaan säädös, jolla turvataan kansalaisten oikeudet tarvitsemaansa hoitoon - palveluihin ja niiden turvallisuuteen - eikä pelkkää oikeutta, joka heillä jo on, eli oikeutta liikkua jäsenvaltioiden välillä. Unioni syntyy yhtenäisyydestä. Muutoin edistysaskeleemme jäävät hyvin pieniksi.
Miroslav Ouzký
(CS) Arvoisa puhemies, meistä ne, jotka ovat olleet Euroopan parlamentissa kauan, muistavat varmasti, miten tämä säädös syntyi. Tarina on lähes naurettava. Aluksi jäsen Gebhardt laati mietinnön, jonka oli tarkoitus mahdollistaa palvelujen vapaa liikkuvuus EU:ssa. Irrotimme mietinnöstä osan ja päätimme, että terveydenhuoltopalveluihin pitäisi soveltaa erityisiä sääntöjä. Kun komissio viimein toimitti meille direktiivin, terveydenhuoltopalvelujen vapaa liikkuvuus poistettiin siitä vähitellen, jolloin meille jäi osa, jossa kuvailtiin potilaiden oikeutta liikkua vapaasti Euroopan unionissa hakeutuakseen hoitoon.
Haluan korostaa tällä sitä, että eurooppalaisuudessamme on joskus kyse enemmän banderolleista ja symboleista kuin niiden käytännön vapauksien toteuttamisesta, joihin unionin sanotaan perustuvan. Direktiivi on herättänyt yksittäisissä jäsenvaltioissa lukuisia huolenaiheita niiden järjestelmien liiallisesta hyödyntämisestä ja kansallisten talousarvioiden romuttamisesta.
Haluan todeta lopuksi, että emme halua suinkaan tätä, mutta tämä on oikea teko ja varmasti askel oikeaan suuntaan. Toivotan esittelijöille kaikkea hyvää ja kiitän heitä heidän tekemästään työstä.
Horst Schnellhardt
(DE) Arvoisa puhemies, mielestäni on erittäin hyvä asia, että tämä direktiivi tulee viimein voimaan. Haluan muistuttaa parlamentille, että yhdessä vaiheessa näytti siltä, että koko lainsäädäntöprosessi kaatuisi. Uskon, että on esittelijän ja neuvotteluryhmän sekä tietysti myös puheenjohtajavaltio Belgian taitojen ansiota, että olemme päässeet tulokseen, johon voimme olla varsin tyytyväisiä. Olen erityisen tyytyväinen siihen, että jäsenvaltioiden oikeus asettaa rajoituksia toisessa maassa annettavalle hoidolle, on määritelty selvemmin. Näin ei tehty jäsenvaltioiden esittämässä ehdotuksessa. Mielestäni meillä on nyt päätös, jonka ansiosta hoitopyynnön hylkäämisprosessi voidaan nyt jäljittää ja varmentaa. Tämä on suuri askel eteenpäin.
Keitä sitten erityisesti autamme? Katson, että autamme elinsiirtojen jonotuslistoilla olevia 60 000:tta ihmistä. Olemme tietysti jo hyväksyneet direktiivin elinsiirroista, mutta tällä toisella toimenpiteellä lyhennetään odotusaikoja. Autamme myös miljoonia ihmisiä, joilla on jokin 30 000 harvinaisesta sairaudesta. He voivat saada kohdennetumpaa ja laadukkaampaa hoitoa matkustamalla toiseen maahan.
En kuitenkaan usko tämän direktiivin johtavan terveysmatkailun kehittymiseen EU:ssa. Katson, että parlamentin vasemmiston esittämät kauhukuvat ovat täysin perusteettomia. Se ei ole asia, josta meidän tarvitsisi olla huolissamme.
Edite Estrela
(PT) Arvoisa puhemies, tämä teksti on syntynyt pitkällisen työn ja neuvottelun tuloksena, joten haluan kiittää John Bowisia, jäsen Grossetêteä ja jäsen Roth-Behrendtiä. On vain oikeudenmukaista panna saavutettu edistys merkille, sillä tämä uusi versio antaa lisää takeita turvallisuudesta ja palvelun laadusta. Vaikka 7 ja 8 artiklan sanamuotoa on parannettu, katson, että olisimme voineet tehdä enemmän lisätäksemme oikeudenmukaisuutta.
Suurin osa potilaista, erityisesti ne, jotka kuuluvat heikompiin sosioekonomisiin ryhmiin, eivät halua hoitoon ulkomaille kielimuurin ja perheen tuen puuttumisen vuoksi. Suurituloisilla eurooppalaisilla ei ole näitä esteitä. Pelkään siksi, että maissa, joissa joiden terveydenhuoltojärjestelmät kattavat kaikki kansalaiset ja ovat pääasiassa maksuttomia, uusi lainsäädäntö voi kannustaa vähentämään investointeja kansallisiin järjestelmiin ja auttaa luomaan terveydenhoitomarkkinat rikkaille. Toivon kuitenkin, että tämän direktiivin soveltaminen auttaa vähentämään eriarvoisuutta terveydenhuollossa.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, pidän muiden tavoin myönteisenä tätä keskustelua ja direktiiviä ja kiitän esittelijäämme.
Suhtaudun direktiiviin kenties hieman varovaisemmin kuin jotkut muut jäsenet. Mielestäni olisi väärin, jos täältä parlamentista kantautuisi uutisia, joiden mukaan rajatylittävän terveydenhuollon suhteen kaikki on vastedes hyvin. Meillä on edelleen paljon keskusteltavaa ja tehtävää saadaksemme tämän toimimaan. Saanen lainata - teen toivoakseni sen täsmällisesti - komission jäsenen omia sanoja. Hän sanoi olevan selvää, että "kaikkien jäsenvaltioiden on tehtävä investointeja omassa maassaan, jotta niiden kansalaiset saavat tarvitsemaansa terveydenhoitoa". Näen hänen nyökkäävän hyväksyvästi, joten lainaukseni meni oikein.
On hyvä, että voimme viedä tämän viestin jäsenvaltioihin, jotka eivät tee näin ja joilla on pitkät jonotuslistat. Yksi näistä maista on kotimaani Irlanti. Totuus on se, että ihmiset haluaisivat saada hoitoa lähempänä kotiaan. Siksi meillä on Irlannissa loputtomia mielenosoituksia - ja varsin perusteltuja sellaisia - paikallisten sairaaloiden ja paikallispalvelujen sulkemista vastaan. Tämä direktiivi voi kuitenkin toimia, jos sillä pakotetaan jäsenvaltiot ja niiden terveydenhoitopalvelujen tarjoajat tarkastelemaan palveluja, joita ne tarjoavat kotimaassa, ja parantamaan palveluja, joita ne tarjoavat niitä tarvitseville. Niiden täytyy maksaa palveluista joka tapauksessa, jos kansalaisemme käyttävät oikeuksiaan, joita tämä direktiivi heille antaa.
Lopuksi haluan todeta, että kansalaisilla on jo oikeus hakeutua toiseen maahan hoitoon asetuksen (EY) N:o 883/2004 nojalla, mutta he eivät tiedä sitä. Jos he tietäisivät sen, potilaita liikkuisi rajojen yli palvelujen perässä paljon enemmän. Tiedottakaamme siis kansalaisille, mihin heillä on oikeus, ja toivokaamme, että meidän ei tarvitse matkustaa toiseen maahan, mutta jos se on tarpeen, voimme tehdä niin vapaasti ja saamme tarvitsemiamme palveluja.
Edit Herczog
(HU) Arvoisa puhemies, pidän Unkarin puheenjohtajakaudella käytävää ensimmäistä keskustelua myönteisenä. Haluan ensinnäkin todeta, että tästä aiheesta oli hyvä keskustella erillään palveludirektiivistä, sillä rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevaan kysymykseen liittyy lukuisia ainutkertaisia piirteitä. Haluan kiittää esittelijöitä ja varjoesittelijöitä samoin kuin John Bowisia, joka istuu lehterillä. On kuitenkin äärimmäisen tärkeää, ettemme kyseenalaista jäsenvaltioiden velvollisuutta tarjota perusterveydenhuollon palveluja. Jäsenvaltioilla on velvollisuus tarjota kansalaisilleen hoitoa. On hyvin tärkeää vahvistaa, ettei tässä direktiivissä ole kyse rikkaiden etuoikeudesta vaan keinosta tarjota parempaa hoitoa harvinaisista sairauksista kärsiville potilaille. Tämä tavoite on ohjannut työtämme. Lisäksi on hyvin tärkeää, että direktiivi auttaa meitä hyödyntämään paremmin luonnollisia olosuhteita. Viittaan esimerkiksi Unkarin terveyskylpylöihin, joissa voidaan parantaa tiettyjä sairauksia hyvin tehokkaasti ja joita ei voida siirtää minnekään. On selvää, että potilaiden on matkustettava Unkariin. Meidän on hyvin tärkeää jatkaa tällä tiellä, jotta terveet ja sairaat EU:n kansalaiset tuntevat, että Euroopan unioni ajaa heidän etuaan ja toimii heidän hyväkseen.
David Casa
(MT) Arvoisa puhemies, monet meistä kiinnittävät varsin vähän huomiota terveyteensä mutta ovat silti terveitä eivätkä tarvitse sairaanhoitoa. Sairastuessamme vaaralliseen tautiin alamme kuitenkin automaattisesti ymmärtää, miten tärkeä asia terveys todella on meille ja miten välttämätön kunnollinen terveydenhuoltojärjestelmä on. En tarkoita tällä ainoastaan hyvää vaan myös tehokasta ja tuloksekasta järjestelmää.
Euroopan unionin kansalaiset voivat hakeutua hoitoon eri jäsenvaltioihin, kun heidän sairauttaan ei voida parantaa heidän kotimaassaan. Meidän on muistettava, että tämän pitäisi olla viimeinen oljenkorsi ja ettei sen käyttöön pidä kannustaa, sillä se on kallein ja lisäksi epäkäytännöllinen vaihtoehto. Siihen pitäisi turvautua vain, kun muita keinoja ei ole enää käytettävissä. Kun näin kuitenkin käy, meidän on varmistettava, että asiaan liittyvä byrokratia pidetään mahdollisimman vähäisenä ja että helpotamme hoitopalvelujen saatavuutta ja lisäämme turvallisuutta.
Jäsenvaltioille on myös annettava tarvittavat keinot suojella omia terveydenhuoltojärjestelmiään ja selviytyä muista maista mahdollisesti tulevasta potilasvirrasta. Siksi olisikin ihanteellista, että jäsenvaltioille myönnettäisiin lupa etukäteen. Tässä yhteydessä käy selvästi ilmi, että nykyiset säännöt eivät riitä, vaan ne ovat epäselviä ja epäjohdonmukaisia. Kuten elintenluovutustapauksessa kuitenkin nähtiin, meidän on pyrittävä löytämään ratkaisuja, jotta EU voi edetä tällä alalla ja tarjota kansalaisilleen parhaita sairaanhoitopalveluja.
Zuzana Roithová
(CS) Arvoisa puhemies, olen tavattoman huojentunut siitä, että parlamentti on saanut viimein aikaan poliittisen sopimuksen potilaiden oikeudesta rajatylittäviin terveydenhuoltopalveluihin ehdoin, jotka on turvattu vuosien ajan vain oikeudenkäynneillä unionin tuomioistuimessa. Olen iloinen siitä, että tämänpäiväisessä kompromississa esitetään samanlaisia maksuehtoja, joita jotkut meistä kannattivat palveludirektiivin kohdalla seitsemän vuotta sitten. Haluan kiittää vilpittömästi kollegoitani jäsen Grossetêteä ja John Bowisia siitä, että he ovat saaneet aikaan tämän hyväksyttävän sopimuksen ja laatineet tärkeät suojatoimenpiteet tämän oikeuden täytäntöönpanemiseksi. Uskon, että liikkumisoikeuden myötä kaikki eurooppalaiset voivat saada hoitoa vakaviin sairauksiin ja että viime kädessä tämä lyhentää leikkauksia edeltäviä odotusaikoja kaikkialla EU:ssa. Yksi elinikäisistä henkilökohtaisista tavoitteistani terveydenhuollon alalla on saavutettu. Haluan vielä lisätä, että meillä on edessämme vielä monenlaisia ongelmia: meidän on esimerkiksi ratkaistava muun muassa terveydenhuollon verkkopalveluja ja terveydenhuollon työntekijöiden liikkuvuutta koskevat kysymykset.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Arvoisa puhemies, haluan aivan aluksi onnitella puheenjohtaja Győriä hänen nykyisistä tehtävistään ja toivottaa hänelle ja puheenjohtajavaltio Unkarille onnea ja menestystä. Haluan kiittää kaikkia, jotka ovat osallistuneet tämänpäiväisen keskustelun kohteena olevan mietintöluonnoksen laatimiseen.
Kuten olette ehkä kuulleet, Romania on yksi niistä maista, jotka ovat esittäneet varaumia monista neuvostossa tehdyistä kompromisseista. Nämä varaumat eivät tarkoita sitä, että Romania vastustaisi rajatylittävää terveydenhuoltoa. Sen sijaan ne kertoivat Romanian hallituksen olevan huolissaan rajatylittävän terveydenhuollon rahoituksen vakaudesta ja mittasuhteista, jotka asia voi mahdollisesti saada, sillä kuten hyvin tiedätte, joidenkin jäsenvaltioiden kansantulo on hyvin pieni.
Toisaalta investoinnit tarjoavat keinon pienentää tätä riskiä. Samaan aikaan katson kuitenkin jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien uudistusten olevan äärimmäisen tärkeitä. Tältä osin katson, että Euroopan komission pitäisi osallistua tiiviimmin näihin terveydenhuoltojärjestelmien uudistuksiin.
Christa Klaß
(DE) Arvoisa puhemies, potilaiden liikkuvuus on valtava askel kohti kansalaisten Eurooppaa, ja tämä direktiivi on selvästi jäsennetty. Sillä on paitsi isä, John Bowis, myös äiti, jäsen Grossetête. Haluan kiittää heitä kumpaakin lämpimästi kaikesta heidän tekemästään työstä.
Olemme keskustelleet pitkään siitä, mikä tie on oikea, ja tiedämme nyt, ettei oikotietä ole vielä löytynyt. Meillä on kuitenkin vakaa, huolella laadittu perusta, jonka varaan voimme rakentaa. Tilanne on monimutkainen. Meillä on 27 jäsenvaltiota, joiden kaikkien lähtökohdat niin terveydenhuoltopalvelujen rakenteen kuin vakuutusjärjestelmienkin suhteen ovat erilaiset. Toisessa jäsenvaltiossa annettavaan sairaalahoitoon myönnettävä ennakkolupa sekä kunkin maan terveydenhuoltolainsäädännön eettisten ja moraalisten periaatteiden tunnustaminen ovat oikea lähestymistapa. Se mahdollistaa yhtäältä vakuutusyhtiöiden tukemisen ja kansallisen vastuunoton lisäämisen ja tarjoaa toisaalta kansalaisille mahdollisuuden käyttää muiden jäsenvaltioiden tarjoamia palveluja.
Tämä on suuri askel eteenpäin, varsinkin harvinaisten sairauksien hoitamisen alalla. Kullakin jäsenvaltiolla on oma palvelutasonsa. Nyt ne kaikki voivat kuitenkin hyötyä tutkimustuloksista ja muualla jo olevista rakenteista. Lisäksi asiantuntijat pääsevät kehittämään taitojaan, sillä heidän palvelujaan tarvitsee aiempaa suurempi määrä ihmisiä, minkä seurauksena kysyntä kasvaa. Kotiseudullani, joka sijaitsee lähellä Luxemburgin, Belgian ja Ranskan rajaa, rajatylittävä terveydenhuolto on suuri etu ja parantaa kansalaisten päivittäistä elämää.
José Manuel Fernandes
(PT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tällä direktiivillä myönnettävät oikeudet - jotka unionin tuomioistuin on jo itse asiassa tunnustanut - tarjoavat kaikille unionin potilaille mahdollisuuden käyttää terveydenhuoltopalveluja.
Tällä ehdotuksella selvennetään ja helpotetaan rajatylittävien terveydenhuoltopalvelujen saatavuutta, samalla kun vakuutusjäsenvaltio voi käyttää oikeuttaan korvaukseen. Se on askel eteenpäin Euroopan yhdentymistä, yhteisvastuun lujittamista ja kansalaisten Eurooppaa koskevassa prosessissa.
Jonotuslistat lyhenevät, terveydenhuollon laatu paranee, kilpailu lisääntyy ja tieteelliseen tutkimukseen tarjotaan kannusteita. Etusijalle asetetaan harvinaiset sairaudet, joita voidaan nyt diagnosoida ja hoitaa siinä jäsenvaltiossa, jossa siihen on parhaat edellytykset. Tämä direktiivi on tarkoitettu kaikille terveydenhuoltopalveluja tarvitseville EU:n kansalaisille.
Portugalin terveysministeri on siksi täysin väärässä sanoessaan, että tämä mahdollisuus on tarkoitettu korkeasti koulutetuille, varakkaille ihmisille. Se on tilanne nyt, ilman direktiiviä. Portugalilla on erinomainen terveydenhuoltojärjestelmä ja erinomaisia terveydenhuollon ammattilaisia, eikä se voi jäädä syrjään tässä tärkeässä hankkeessa. Sen on hyödynnettävä tätä direktiiviä nykyaikaistaakseen järjestelmiään entisestään ja kilpaillakseen kyvyllään tarjota tämän alan palveluja niitä tarvitseville eurooppalaisille.
Haluan vielä kiittää erinomaista esittelijäämme, joka on tehnyt upeaa työtä, jäsen Grossetêteä.
Puhemies
(EN) Aloitamme nyt "catch the eye" -menettelyn. Puheenvuoroa on pyytänyt 17 henkeä. Koska tämä säädös on tärkeä ja merkittävä, annan puheenvuoron kaikille. Teidän on kuitenkin pitäydyttävä yhdessä minuutissa, jonka jälkeen mikrofoni suljetaan.
Tämän toimenpiteen laatijoille - yleisölehterillä istuvalle John Bowisille, nykyiselle esittelijälle jäsen Grossetêtelle sekä kaikille varjoesittelijöille - haluan sanoa, että potilaat ovat puhuneet ja Euroopan parlamentti on kuunnellut. Kiitän teitä kaikkia lämpimästi.
Csaba Sógor
(HU) Arvoisa puhemies, tässä direktiivissä on mielestäni myönteistä se, että siinä määritellään potilaiden oikeudet tarkemmin, pannaan loputtomille jonotuslistoille piste ja ehdotetaan ratkaisua siihen ongelmaan, ettei potilaan kotimaassa ole käytettävissä asiantuntijoita. Olen varma, että ymmärrämme kaikki uusien, köyhempien jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien kannan ja suhtaudumme siihen ymmärtäväisesti, sillä meidän on myös varauduttava osaavan työvoiman maastamuuton vaaraan.
Jos äänestämme mietinnön puolesta, vaadimme jälleen vähävaraisempien jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiltä valtavia ponnisteluja, mutta jos äänestämme sitä vastaan, takaamme välillisesti sen, että potilaiden oikeuksien soveltaminen jää kyseisissä maissa rajalliseksi. Olen vakuuttunut siitä, että löydämme keinoja tasapainottaa resursseiltaan eriarvoisten kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien toiminnan. Esimerkiksi kotimaani Unkari voisi tarjota kilpailukykyisiä palveluja kylpylähoidon, fysioterapian tai hammashoidon alalla.
Richard Howitt
(EN) Arvoisa puhemies, olen syvästi järkyttynyt siitä, että tarkistuksemme, jonka mukaan kunkin maan terveydenhuollon sääntelyviranomaisten pitäisi tiedottaa EU:n muissa jäsenvaltioissa toimiville virkaveljilleen tapauksista, joissa terveydenhuoltoalan ammattilainen on kurinpitotoimien tai rikosoikeudellisten menettelyjen kohteena, hylättiin valiokuntakäsittelyssä eikä sitä otettu mukaan tästä uudesta EU:n rajatylittävästä terveydenhoitolaista toimitettavaan lopulliseen äänestykseen.
Haluan kertoa teille saksalaisesta lääkäristä Daniel Ubanista, joka tappoi vaalipiirissäni Cambridgeshiressa David Grayn antamalla hänelle särkylääkettä suositukseen nähden kymmenkertaisen määrän. Hän menetti oikeutensa toimia lääkärinä Yhdistyneessä kuningaskunnassa mutta harjoittaa edelleen ammattiaan Saksassa.
Haluan myös mainita tohtori Marcos Ariel Hourmannin tapauksen. Hänet tuomittiin taposta, sillä hän antoi Espanjassa tarkoituksellisesti kuolettavan ruiskeen. Silti hän työskentelee vaalipiirissäni West Suffolkin sairaalan tapaturma- ja ensiapuosastolla, vaikka Espanjalle on esitetty selvä kysely hänen kyvystään toimia lääkärinä.
Nämä esimerkit osoittavat, että EU:n lainsäädännössä on valtava porsaanreikä, jonka vuoksi terveydenhuollon ammattilaiset, joilta on evätty yhdessä jäsenvaltiossa oikeus harjoittaa ammattiaan, voivat jatkaa työskentelyä ja saattaa potilaita vaaraan toisessa jäsenvaltiossa. Pyydän siksi komissiolta selitystä.
Krisztina Morvai
(HU) Arvoisa puhemies, pyydän ystävällisesti puheenjohtajavaltio Unkarin ja neuvoston edustajia ottamaan tämän puolen vuoden aikana uusien jäsenvaltioiden, entisten kommunististen maiden, kuten Unkarin, ongelmat osaksi näitä keskusteluja. Kun nyt esimerkiksi puhumme lähes standardoidun Euroopan laajuisen rajatylittävän terveydenhoitojärjestelmän käyttöönotosta, meidän on muistettava puuttua myös siihen, että esimerkiksi Unkarissa pätevät ja koulutetut sairaanhoitajat saavat palkkaa 250 euroa kuukaudessa ja lääkärit 500-600 euroa kuukaudessa. Eikö Euroopan unionin mielestä ole äärimmäisen epäeettistä, moraalitonta ja sietämätöntä juhlia eräänlaista standardoitua eurooppalaista terveydenhoitojärjestelmää kiinnittämättä huomiota palkkoihin...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Siiri Oviir
(ET) Arvoisa puhemies, olemme ottamassa suuren askeleen eteenpäin potilaiden hyväksi. Monet täällä ovat puhuneet tästä tänään. Kiinnitin kuitenkin itse erityistä huomiota siihen, että terveysmatkailun edistämisen vaaraa painotettiin jälleen kerran. Näistä puheista oli kuultavissa pelko siitä, että niistä jäsenvaltioista tulevat potilaat, joissa elintaso on heikompi tai kansalliset varat pienemmät, aiheuttaisivat ruuhkaa lääkäreiden vastaanotolla rikkaammissa maissa, jolloin kyseisten maiden omat potilaat eivät enää saisi hoitoa.
Mietitäänpä tätä kuitenkin hetki. Pelko on aiheeton. Kotimaa maksaa potilaille korvauksen, ja erotuksen potilaat maksavat itse. Potilailla ei ole riittävästi rahaa erotuksen maksamiseen, jos hinnat ovat kaksin- tai kolminkertaiset kotimaan hintatasoon nähden. Minusta oli myös häpeällistä kuulla, että pelkäämme edelleen myyttiä niin sanotuista puolalaisista putkimiehistä.
Marina Yannakoudakis
(EN) Arvoisa puhemies, terveydenhoidon ja tämän direktiivin merkitystä ei voida korostaa liikaa. Se voi vaikuttaa perustavanlaatuisella tavalla jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin.
Voin ilokseni todeta, että kiistanalaisiin ja huolestuttaviin asioihin on puututtu ja lopputuloksena on syntynyt vankka, ratkaiseva direktiivi, joka vahvistaa jäsenvaltioiden asemia terveydenhuollon alalla.
Haasteena oli suojella terveydenhuoltojärjestelmien koskemattomuutta ja tarjota samalla potilaille enemmän vaihtoehtoja. Jäsenvaltioiden tarpeeseen säilyttää määräysvalta politiikan suunnasta ja terveydenhuoltojärjestelmiensä budjettivaatimuksista on vastattu ennakkolupalausekkeella ja sillä, että jäsenvaltiot voivat valita tarjottavat palvelut.
Myös sähköisiä terveydenhuoltopalveluja on käsitelty hyvin hienotunteisella tavalla: niiden avulla voidaan lisätä joustavuutta, ja jäsenvaltiot voivat ottaa niitä käyttöön, jos ja kun ne niin haluavat.
Kaiken kaikkiaan meillä on edessämme asiakirja, jolla turvataan jäsenvaltioiden itsemääräämisoikeus terveydenhuoltojärjestelmiensä suhteen ja jonka ansiosta potilaille tarjotaan parasta mahdollista palvelua. Kiitän esittelijää ja John Bowisia heidän tekemästään hyvästä työstä.
Seán Kelly
(GA) Arvoisa puhemies, olette antanut jalomielisesti kaikille puheenvuoron. Kunnioitan siksi järjestelyä ja puhun vain minuutin.
Keskustelu oli erittäin mielenkiintoinen ja omasta mielestäni hyvin opettavainen. Olen erityisen tyytyväinen siihen, että Euroopan unioni asettaa etusijalle potilaamme, olivatpa he rikkaita tai köyhiä. Lisäksi potilaitamme auttaa suuresti se, että kussakin maassa tietoa saa yhdestä paikasta. Tällä direktiivillä painostetaan myös kaikkia valtioita tarjoamaan laadukkaita palveluja, koska muussa tapauksessa kansalaiset haluavat matkustaa toiseen maahan, jossa kyseisiä palveluja on tarjolla. Lopuksi totean, että sähköisestä terveydenhuollosta ei ole puhuttu paljoakaan, mutta sekin on hyvin tärkeä voimavara, ja kuulemme tästä aiheesta enemmän tulevaisuudessa.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Győri, arvoisa komission jäsen Dalli, kiitän jäsen Grossetêteä tästä erinomaisesta mietinnöstä. Haluan ottaa esiin neljä mietintöön sisältyvää seikkaa. Ensinnäkin kansallisten yhteyspisteiden perustaminen on äärimmäisen tärkeää potilaiden tiedonsaannin kannalta. On äärimmäisen tärkeää tietää tarkkaan, milloin tilanne edellyttää ennakkolupaa. Tämä on hyvin tärkeää harvinaisten sairauksien tapauksessa. On myös ratkaisevan tärkeää, että potilailta ei voida pääsääntöisesti vaatia ennakkomaksuja. Lopuksi haluan tuoda esiin kysymyksen rajatylittävän terveydenhuollon alueista, jotka ovat erittäin tärkeitä Unkarille ja Keski-Euroopalle. Saksan ja Itävallan, Unkarin ja Slovakian sekä Unkarin ja Romanian välisillä rajoilla, missä kielialueiden rajat eivät vastaa valtioiden rajoja, on paljon alikehittynyttä, ylimääräistä ja hyödyntämätöntä terveydenhuollon kapasiteettia ja kielimuurit ovat olemattomat. Kiitos vielä kerran.
Petru Constantin Luhan
(RO) Arvoisa puhemies, mahdollisuus rajatylittävään terveydenhuoltoon on edellytys sille, että potilaat voivat saada parasta saatavilla olevaa hoitoa. Tämä voidaan toteuttaa määrittelemällä mahdollisimman selvät ja käytännölliset säännöt. Potilaiden oikeuksia voidaan parantaa erityisesti tiedottamisen ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön keinoin kehittämällä sähköisen terveydenhuollon järjestelmiä ja levittämällä tietoa rajatylittävästä terveydenhuollosta.
Rajatylittävillä yhteistyöohjelmilla tuettavilla tiedotuskampanjoilla voidaan tarjota potilaille tietoja, jotka voivat auttaa heitä käyttämään järjestelmää hyväksyttyjen sääntöjen mukaisesti ja niin, että väärinkäytöksiä tapahtuu mahdollisimman vähän. Siksi katsomme, että sähköinen terveydenhuolto ja rajatylittäviä terveydenhuoltojärjestelmiä koskeva tehokas tiedotus ovat direktiivin suositusten täytäntöönpanon perusedellytyksiä.
Zigmantas Balčytis
(LT) Arvoisa puhemies, haluan kiittää kaikkia esittelijöitä tämän tärkeän asiakirjan laatimisesta. Kansalaiset kohtaavat nykyään aivan liikaa epävarmuustekijöitä, jotka liittyvät hoidon saamiseen muissa EU:n jäsenvaltioissa, korvauksiin tarjotuista palveluista sekä vastuuseen kliinisestä seurannasta. Yhdessä jäsenvaltiossa annettuja lääkemääräyksiä ei aina tunnusteta toisissa maissa. Tämä direktiivi on hyvin tärkeä kansalaisillemme, sillä nykyinen järjestelmä on monimutkainen ja asianmukaista tietoa on vaikeaa saada. Lisäksi tieteen edistysaskeleita hyödynnetään hyvin epätasaisella tavalla. Siksi tällä direktiivillä tarjotaan potilaille mahdollisuus saada asianmukaista hoitoa toisessa jäsenvaltiossa, ellei sitä ole vielä saatavana heidän kotimaassaan. Näin potilaat pääsisivät hyödyntämään kunnolla yhtenäismarkkinoiden etuja, ja asia auttaisi myös uudistamaan jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiä oikeudenmukaisella tavalla tulevaisuudessa.
Salvatore Iacolino
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tämä toimenpide on todellakin kaikenkattava. Esittelijä ja ne, jotka ovat auttaneet häntä mietinnön laatimisessa, ansaitsevat vilpittömät kiitoksemme.
Rajatylittävä terveydenhuolto merkitsee rajojen murtamista ja valinnanvaran tarjoamista potilaille, mikä on täysin Euroopan unionille ominaisen liikkumisvapauden mukaista. Tämä liikkuvuus on nyt tunnustettu terveydenhuollon alalla sekä harvinaisten tautien että suurta asiantuntemusta ja pikaista hoitoa vaativien tautien osalta.
Oikea-aikaisten ja tarkoituksenmukaisten palvelujen ansiosta voimme turvata oikeuden terveyteen. Terveydenhuolto on sähköistymässä ja pienentää EU:n eroja kansalaisten saamassa hoidossa. Pitkällä aikavälillä tästä direktiivistä voi jopa tulla tiukat teknologia- ja henkilöstövaatimukset takaavan eurooppalaisen hyväksyntäjärjestelmän ennusmerkki.
Olga Sehnalová
(CS) Arvoisa puhemies, kaksi vuotta kestäneiden neuvottelujen tuloksena syntyneen kompromissidirektiivin ensisijaisena tarkoituksena on parantaa potilaiden oikeusturvaa rajatylittävään terveydenhuoltoon liittyvissä asioissa. Tämä on todellakin myönteinen tulos. Keskustelujen monimutkaisuus on kuitenkin tehnyt selväksi sen, millaisia eroja jäsenvaltioiden terveydenhoitojärjestelmien välillä ja EU:n kansalaisille tarjottavien terveydenhoitopalvelujen rahoituksessa on. Ongelman arkaluonteisuutta ilmentää hyvin myös se, että Tšekissä lukuisat turhautuneet sairaalalääkärit ovat viime aikoina irtisanoutuneet työstään. Ilmiön taustalla vaikuttavia syitä ovat muun muassa riskit ja epävarmuustekijät, jotka liittyvät direktiivin vaikutuksiin, esimerkiksi terveysmatkailijoihin, jotka hakevat laadukkaita mutta edullisia terveydenhoitopalveluja. Vain aika näyttää, jääkö tämä vähäiseksi ongelmaksi ja ovatko direktiivin vaikutukset ensisijaisesti kiistatta myönteisiä.
Miroslav Mikolášik
(SK) Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijänä toiminutta kollegaani jäsen Grossetêteä ja tämän direktiivin isää John Bowisia siitä suunnattomasta työstä, jota he ovat tehneet tämän turvalliseen ja laadukkaaseen rajatylittävään terveydenhuoltoon tähtäävän direktiivin parissa.
Haluan korostaa, että tarvitsemme selvästikin tätä säädöstä, sillä tähän saakka järjestelyt potilaiden hoitamiseksi ulkomailla ovat olleet sekavat, mikä on aiheuttanut potilaille epävarmuutta erityisesti vakavien sairauksien tapauksessa. Olen iloinen siitä, että säädös sisältää erityisesti näille potilaille suunnattuja erityistoimenpiteitä.
Kannatan esittelijän linjausta siltä osin kuin hän korostaa, että tämä oikeudellinen järjestely on tarkoitettu potilaille, jotka tarvitsevat sitä, eikä niille, joilla on varaa maksaa siitä. Siispä asetus on merkittävä askel kohti potilaiden liikkuvuutta EU:ssa. Neuvoston kanssa aikaan saatu sopimus tasapainottaa jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kantoja...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Mario Pirillo
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, lukuisat rajoitukset, jotka liittyvät pitkiin odotusaikoihin, monimutkaiseen korvausjärjestelmään sekä vaikeuksiin määrittää, kuka on vastuussa kliinisestä seurannasta rajatylittävässä terveydenhuollossa, ovat vaikuttaneet tähän saakka kielteisesti rajatylittävän terveydenhuollon saatavuuteen EU:ssa.
Direktiivi, josta Euroopan parlamentti on aikeissa äänestää, on tärkeä askel eteenpäin, koska siinä selvennetään näitä hallinnollisia kysymyksiä, parannetaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tiukennetaan terveydenhuollon laatu- ja turvallisuusvaatimuksia.
Kansallisten yhteyspisteiden perustamisen myötä potilaat voivat saada tietoa terveydenhuoltopalvelujen saatavuudesta muissa EU:n jäsenvaltioissa, hallinnollisista menettelyistä ja valitusmahdollisuuksista. Tämä mahdollisuus ei perustu enää maksukykyyn vaan todelliseen oikeuteen tehdä tietoon perustuva valinta.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijää ja kaikkia niitä, jotka ovat osallistuneet tämän tärkeän asiakirjan laatimiseen. Tie lopullisen sopimuksen saavuttamiseen on ollut pitkä. Alkuun saattoi näyttää siltä, että kaikki hyväksyvät asiakirjan, mutta täällä on skeptikkoja, jotka pelkäävät kenties palvelujen kustannusten epätasaista jakautumista, liiallisia byrokraattisia vaatimuksia ja mahdollista terveysmatkailua. Direktiivi sisältää kuitenkin mielestäni todella tasapainoiset mekanismit, joilla vältetään sen mahdolliset haittavaikutukset. Tärkeintä on kuitenkin luoda edellytykset potilaiden liikkuvuudelle ja tarjota mahdollisuus olla EU:n kansalainen - toisin sanoen tärkeintä on se, että kansalaisten on helppo käyttää palveluja liikkuessaan vapaasti koko Euroopan unionissa. Tämän mahdollisuuden käyttämisen esteitä ovat kielimuurit ja tiedonpuute. Siksi suunnitteilla olevissa yhteyspisteissä annetaan potilaille kaikenlaisia heidän tarvitsemiaan tietoja, selvennetään asioita, vahvistetaan heidän luottamustaan ja autetaan heitä huolehtimaan itsestään. Terveys on tärkeä asia meille kaikille, ja yhdistämällä voimamme varmistamme, että etenemme tähän suuntaan.
Kriton Arsenis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, keskustelemme direktiivistä, jolla todella ratkaistaan toisten jäsenvaltioiden terveydenhuoltopalvelujen käyttöä koskeva ongelma. Näitä palveluja käytetään jo. Direktiivillä kuitenkin yhtenäistetään ja säännellään tällaisten palvelujen käytön ehtoja. Olen samaa mieltä kollegoideni kanssa siitä, että terveydenhuoltopalvelujen on oltava laadukkaita ja niitä on tarjottava kansalaisille lähellä heidän asuinpaikkaansa. Meidän on kuitenkin käytettävä usein muiden jäsenvaltioiden terveydenhoitopalveluja - varsinkin, kun kyse on harvinaisista sairauksista tai uusista hoidoista.
Mielestäni on myös hyvä, että tekstissä viitataan erityisesti kuumien lähteiden ja terveyskylpylöiden tarjoamiin terveydenhoitopalveluihin. Näiden palvelujen käyttö tarjoaa meille mahdollisuuden parantaa useiden tautien ennaltaehkäisyä ja hoitoa vähäisin kustannuksin, millä saattaa olla suuri merkitys vakuutusrahastojemme "terveydelle".
Arvoisa komission jäsen, kehotan teitä tukemaan todella tätä aloitetta näiden palvelujen edistämiseksi.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Győri, arvoisa komission jäsen, tässä direktiivissä vahvistetaan rajatylittävien turvallisten ja laadukkaiden terveydenhuoltopalvelujen käyttöä helpottavat säännöt ja sillä edistetään jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä kunnioittaen täysin kansallista lainkäyttövaltaa.
Siinä otetaan huomioon universaalisuutta, laadukkaan hoidon saatavuutta, tasapuolisuutta ja yhteisvastuullisuutta koskevat perusarvot. Se tarjoaa selviä etuja potilaille, erityisesti harvinaisista ja monimutkaisista sairauksista kärsiville potilaille, sillä he voivat saada hoitoa omaan sairauteensa keskittyneissä osaamiskeskuksissa.
Tämä direktiivi on jälleen esimerkki siitä, miten EU voi palvella kansalaisiaan. Olemme kaikki ansainneet kiitoksen, ja erityiskiitos kuuluu komissiolle, neuvostolle ja kollegallemme jäsen Grossetêtelle heidän tekemästään erinomaisesta työstä ja siitä, että he ovat tehneet tästä direktiivistä totta...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Antigoni Papadopoulou
(EL) Arvoisa puhemies, rajatylittävä terveydenhuolto on nykyään välttämätöntä. Direktiivi luo edellytykset rajattoman Euroopan rakentamiselle terveydenhuollon alalla. Vakavia kroonisia tauteja sairastavat potilaat voivat saada nyt erikoislääkärin hoitoa, heidän liikkuvuutensa paranee, he saavat kattavampia tietoja yhteyskeskuksista ja he voivat saada kulunsa katettua ilman ongelmia. Yhteisön uusi direktiivi tuo mukanaan uusia haasteita sekä paineita nykyaikaistaa EU:n 27 jäsenvaltion kansallisia terveydenhuoltojärjestelmiä. Lisäksi sen seurauksena EU:n 27 jäsenvaltion terveydenhuoltojärjestelmien on kiistatta jatkettava verkostoitumista ja tehtävä yhteistyötä parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi, sähköisen terveydenhuollon edistämiseksi sekä rajatylittävän terveydenhuollon laadun parantamiseksi pysyvästi. Meidän on puututtava tähän haasteeseen...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
John Dalli
Arvoisa puhemies, haluan jälleen kerran kiittää parlamenttia siitä suuresta saavutuksesta, että se on saanut aikaan sopimuksen tästä direktiivistä. On erittäin hienoa nähdä, että tämä direktiivi hyväksytään.
Minun on sanottava, etten ole samaa mieltä siitä päätelmästä, jonka mukaan aloite edistää terveysmatkailua tai auttaa sairausvakuutusyhtiöitä karsimaan kulujaan. Sen sijaan se on tae siitä, että terveydenhuoltopalveluja tarvitsevilla kansalaisilla on paremmat mahdollisuudet käyttää niitä. Se vapauttaa heidät byrokratian kahleista, jotka toisinaan estävät heitä hakeutumasta hoitoon.
Katson direktiivin olevan todellinen läpimurto potilaiden sekä terveyden Euroopan vahvistamisen kannalta. Olen samaa mieltä jäsen Roth-Behrendtin, jäsen McGuinnessin ja muiden kanssa siitä, että direktiivin pitäisi kannustaa jäsenvaltioita investoimaan omiin terveydenhuoltojärjestelmiinsä, sillä - kuten olen todennut julkisesti monta kertaa tähän direktiiviin viitaten - emme halua tehdä kansalaisistamme kiertolaisia. Haluamme kansalaistemme saavan kotimaassaan parasta mahdollista hoitoa.
Tämän direktiivin seurauksena EU:n lainsäädäntö suojelee nyt potilaiden oikeuksia rajatylittävässä terveydenhuollossa. Työmme ei kuitenkaan pääty tähän. Viittaan jäsen Parvanovan kysymykseen mahdollisista yhteentoimivuutta koskevista erillisistä ehdotuksista. Minun on sanottava, että myös yhteentoimivuus on hyvin tärkeää, jotta tämä aloite, tämä direktiivi saadaan toimimaan ja pantua täytäntöön, koska en usko, että voimme panna direktiiviä kunnolla täytäntöön ilman kunnolla yhteentoimivaa sähköisen terveydenhuollon järjestelmää. Toisaalta yhteentoimivuudella on varsin suuri merkitys myös terveydenhuollon tasa-arvoisuuden lisäämisen ja sen kestävyyden parantamisen kannalta.
Odotan pääseväni tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa ja varmistamaan, että tämä direktiivi pannaan kunnolla täytäntöön koko EU:ssa. Tehtävää on vielä paljon sekä EU:ssa että jäsenvaltioissa sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien yhteistyöstä tulee totta. Voitte luottaa siihen, että pyrin tähän tavoitteeseen määrätietoisesti ja tarmokkaasti.
Enikő Győri
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, hyvä John Bowis, kiitän teitä kaikkia tästä antoisasta keskustelusta. Se on kuvastanut mielestäni hyvin niitä seikkoja, joiden käsittely on ollut vaikeinta neuvostossa ja täällä parlamentissa viime vuosina käytyjen keskustelujen osapuolille. Panen myös ilolla merkille, että parlamentin jäsenten suuri enemmistö on päässyt sopimukseen.
Tämä direktiivi todella ajaa EU:n kansalaisten etua selventämällä tilannetta ja luomalla avoimemman järjestelmän. Kuten huomenna esiteltävästä ohjelmasta ilmenee, puheenjohtajavaltio Unkari aikoo ottaa kansalaiset ohjelmansa keskiöön. On myös selvää, ettei aikaansaannoksemme ole täydellinen. Kuten komission jäsen Dalli juuri totesi, työtä on vielä jäljellä.
Pidin hyvin mielenkiintoisena keskustelua yhtenäismarkkinoista ja palveludirektiivistä sekä sitä, miten tämä kaikki liittyy potilaiden oikeuksiin. Mielestäni oli varsin älykäs ratkaisu, ettemme lähestyneet asiaa palvelujen kautta, sillä kaikki muistavat, minkä sekasorron palveludirektiivin hyväksyminen aiheutti. Oli oikea ratkaisu laatia tämä direktiivi lähestymällä asiaa potilaiden oikeuksien kautta. Se mahdollistaa potilaiden liikkumisvapauden ja tarjoaa heille mahdollisuuden saada laadukkaampia palveluja oikeaan aikaan. Katson siksi, että saavutimme tavoitteemme käyttämällä erilaista lähestymistapaa. On hyvin tärkeää, että sen lisäksi, että tällä direktiivillä vahvistetaan yhdenvertaisten mahdollisuuksien, laadukkaan hoidon saantia koskevan oikeuden, oikeudenmukaisuuden ja yhteisvastuun periaatteita, sillä myös lisätään valinnanvapautta, kuten olen aiemmin maininnut.
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, olen hyvin iloinen siitä, että tämä direktiivi syntyy Unkarin puheenjohtajakaudella. Kunnia asiasta ei kuitenkaan kuulu meille vaan edeltäjillemme, Belgialle ja Espanjalle, sekä Euroopan parlamentin jäsenille. Olen kiitollinen siitä, että neuvoston ja parlamentin erinomainen yhteistyö on voinut palvella tällä tavoin EU:n kansalaisten etua.
Puhemies
(ES) Haluan tietysti käyttää tämän tilaisuuden ja kiittää jäsen Grossetêteä erinomaisesta työstä, jota hän ja eri ryhmien varjoesittelijät ovat tehneet hyvin arkaluonteisen ja monimutkaisen asian parissa. Mielestäni meidän pitäisi tuoda tätä työtä laajalti esiin, sillä se on yksi niistä asioista, jotka vaikuttavat aidosti 27 jäsenvaltion kaikkiin kansalaisiin. Hyvä jäsen Grossetête, kiitos.
Françoise Grossetête
Arvoisa puhemies, olen täysin samaa mieltä näkemyksistänne ja haluan ensinnäkin kiittää niitä lukuisia jäseniä, jotka ovat käyttäneet puheenvuoron tässä keskustelussa ja antaneet tukensa direktiiville. Haluan kiittää vielä kerran kunkin poliittisen ryhmän varjoesittelijöitä - katson jäsen Roth-Behrendtiä, mutta ajattelen kaikkia kollegoitani, vaikken voi mainita heitä kaikkia. Haluan kiittää heitä siksi, että he kaikki ovat vaikuttaneet aktiivisella ja merkittävällä tavalla siihen, että neuvoston kanssa saatiin 21. joulukuuta aikaan tämä poliittinen sopimus, joka onnistutaan vahvistamaan huomenna.
Niille jäsenille, jotka ovat esittäneet muun muassa terveysmatkailuun liittyviä varaumia, vastaan, että me huolehdimme asiasta. Direktiivi sisältää jäsenvaltioita varten suojalausekkeen, joka tarjoaa niille mahdollisuuden käyttää määräysvaltaa terveydenhuollon ja infrastruktuurien suunnittelun suhteen juuri terveysmatkailun estämiseksi.
Niille, joiden mielestä direktiivi ei ole tarpeeksi kunniahimoinen, vastaan, että he ovat oikeassa, sillä minäkin olisin halunnut viedä sitä pidemmälle. Meidän on kuitenkin otettava nyt huomioon se, että olemme tämän direktiivin ensivaiheessa, ja huomaan, että komission jäsen Dalli, joka on auttanut meitä tältä osin paljon, on kanssani samaa mieltä.
Varmistamme yhdessä ennen kaikkea, että tämä direktiivi pannaan täytäntöön parhaalla mahdollisella tavalla. Direktiiviä ryhdytään soveltamaan 30 kuukauden kuluessa, ja meidän kaikkien on seurattava jäsenvaltioissamme tarkkaavaisesti, että sillä todella parannetaan potilaiden oikeuksia.
Totean lopuksi, että huomenna toimitettava äänestys on hyvin tärkeä. Odotan teidän varmistavan, että tästä direktiivistä tulee suuri menetystarina, sillä kyseinen menestystarina on lahja potilaille, kun tunnustamme viimein heidän oikeutensa laadukkaaseen terveydenhoitoon.
Puhemies
(ES) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
János Áder
Keskustelussa, joka käytiin valiokunnassa rajatylittäviä potilaiden oikeuksia koskevasta direktiiviehdotuksesta, muutamat jäsenet, kuten kollegani Peter Liese, eivät kiinnittäneet huomiota säädöksen vaaroihin vaan pikemminkin sen mahdollisuuksiin. Me unkarilaiset olemme hänen kanssaan samaa mieltä. Vaikka asiassa nyt tehty kompromissi, jota voidaan pitää potilaiden oikeuksien ja jäsenvaltioiden huolenaiheiden välisenä järkevänä kompromissina, eroaakin suuresti edellisestä mietintöluonnoksesta, mahdollisuudet ovat yhä jäljellä. Voimme sanoa tämän olevan pieni askel oikeaan suuntaan. Mitä nämä mahdollisuudet oikein ovat? Vaikka monet ovatkin maalailleet aiemmin kauhukuvia ulkomaalaisten potilaiden äkillisestä, epärealistisen suuresta tulvasta ja kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien romahtamisesta, katson itse direktiivin tarjoavan meille mahdollisuuden hyödyntää maamme luonnonvaroja jatkossa paremmin. Viittaan paitsi hoitaviin vesiimme myös maantieteelliseen sijaintiimme ja pätevän työvoiman kustannuksiin. Terveydenhuoltoalan ammattilaiset saavat viimein mahdollisuuden hyödyntää paremmin ammattitaitoaan ja mahdollisia ylimääräisiä voimavarojaan. Direktiivi hyödyttää myös potilaita, jotka haluavat käyttää esteittä terveydenhoitopalveluja, joita ei ole tarjolla heidän kotimaassaan tietynlaisten luonnonolojen vuoksi. Direktiivi hyödyttää siis sekä työntekijöitä että potilaita. Samalla jäsenvaltiot voivat myös pysyä rauhallisina direktiivin sisällytettyjen lukuisten rajoitteiden ansiosta. Kiitän esittelijää ja kollegoitani, jotka ovat osallistuneet tähän erinomaiseen työhön.
Giovanni Collino
Euroopan unionin terveydenhuoltoa standardoitaessa on otettava huomioon se, että kaikkien 27 jäsenvaltion kansalaisille on tarjottava yhtä laadukasta palvelua heidän varallisuuteensa ja maksukykyynsä katsomatta, jos haluamme toteuttaa terveydenhuollon sisämarkkinat.
Kehotan puheenjohtajaa ja kollegoitani varmistamaan, etteivät EU:n toimet lopu tämän aloitteen hyväksymiseen, vaan että EU vaatii toteuttamaan myös paikallisia toimia ennen kaikkea tämän direktiivin panemiseksi täytäntöön yksittäisissä jäsenvaltioissa.
Aivan yhtä tärkeää on hyväksyä kaikki rajatylittävät toimenpiteet, joita koko järjestelmän toiminta edellyttää. Esimerkiksi Friuli-Venezia Giulian kaltaisella raja-alueella tarvitaan asianmukainen tiedonkeruumekanismi yhteistyön optimoimiseksi sekä kansallisella alueella - varsinkin nyt, kun Italia kulkee kovaa vauhtia kohti fiskaalista federalismia - että raja-alueilla, kuten tietyillä Slovenian naapurialueilla, joiden kanssa olemme käyneet jo jonkin aikaa rakentavaa vuoropuhelua terveydenhuoltopalvelujen hallinnasta.
Meidän on myös pidettävä huolta asianmukaisen koulutuksen antamisesta työntekijöille, joiden potilaskunta kansainvälistyy ja joiden taitoja on kehitettävä kansainvälisempään suuntaan tilanteessa, jota ei voida luonnehtia enää yksinomaan eurooppalaiseksi.
Diogo Feio
Olemme pitkän prosessin jälkeen hyväksyneet tänään direktiivitekstin potilaiden oikeuksista rajatylittävässä terveydenhuollossa. Tämä merkitsee onnistumista parlamentille, mutta ennen kaikkea se on voitto palvelujen käyttäjille. Uusi lainsäädäntökehys tarjoaa kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisille mahdollisuuden saada terveydenhoitopalveluja toisessa jäsenvaltiossa samoin ehdoin kuin omassa kotimaassaan. Tällainen liikkuvuus tarjoaa kansalaisille mahdollisuuden välttää odottaminen kotimaan jonotuslistalla täysin legitiimisti ja käyttää toisissa EU:n jäsenvaltioissa tarjolla olevia terveydenhoitopalveluja. Se helpottaa myös erikoistumista varsinkin harvinaisiin tauteihin, sillä terveydenhoitopalveluja ei tarvitse enää tarjota paikallisesti vaan niitä voidaan tarjota kyseiseen erikoishoitoon erikoistuneissa paikoissa. Direktiivillä ei pyritä edistämään terveysmatkailua vaan turvaamaan EU:n kansalaisten liikkumisvapaus unionissa yhtäläisin ehdoin. Tämä tarkoittaa sitä, että voimme vastedes kaikki hakeutua hoitoon sinne, missä laadukkainta hoitoa saa nopeimmin ja tehokkaimmin, sekä saada vakuutusjäsenvaltiolta korvausta kuluista täysin samoin ehdoin kuin vakuutusjäsenvaltiossa annetusta hoidosta.
Lena Kolarska-Bobińska
"Potilaat ilman rajoja" -direktiivin voimaantulo on hieno mahdollisuus kaikille potilaille EU:ssa ja ennen kaikkea potilaille vähemmän kehittyneissä maissa, joiden terveydenhoitopalveluissa on paljon toivomisen varaa. Nämä potilaat saavat nykyistä paremmat mahdollisuudet päästä hoitoon toiseen maahan. Toiveena on myös, että uudet toimenpiteet johtavat kansallisten terveydenhoitojärjestelmien muutoksiin. Tämä koskee erityisesti tietynlaisiin sairaalahoitoihin pääsyä odottavien potilaiden pitkiä jonotuslistoja. Se vaara, että potilaita lähtee muiden maiden sairaaloihin, pakottaa ne maat, joissa jonot ovat pisimmät, tekemään hallinnollisia päätöksiä sairaalapaikkojen parhaista käyttötavoista ja muista menettelyistä. Velvoite perustaa jokaiseen EU:n jäsenvaltioon yhteyspisteitä on potilaille tärkeä. Näin he saavat enemmän tietoa muiden maiden tarjoamista hoitomahdollisuuksista sekä siitä, miten onnistuneesti muiden maiden sairaaloissa on hoidettu harvinaisia tai hyvin vakavia sairauksia. Uuden säädöksen tultua voimaan on tärkeää seurata tarkasti sen seurauksia sekä sen vaikutuksia palvelujen laatuun ja eri potilasryhmien mahdollisuuksiin saada hoitoa EU:n eri alueilla. Lisäksi on tärkeää kerätä tietoa siitä, ketkä näitä palveluja käyttävät - käyttävätkö niitä vain paremmin asioista perillä olevat ja varakkaammat sosiaaliryhmät vai kaikki hoitoa tarvitsevat.
Alajos Mészáros
Työvoiman liikkumisvapaus ja matkailun kehittyminen edellyttävät rajatylittävän terveydenhuollon ongelmien ratkaisemista. Palvelujen saatavuutta ja korvaamista koskevien sääntöjen on oltava selvät, ja jäsenvaltioiden kansalaisten on tunnettava ne hyvin. Tavoitteena on tarjota kansalaisille mahdollisuus saada ilman ennakkolupaa ja missä tahansa jäsenvaltiossa sairaalahoitoa ja muuta hoitoa, jota he saisivat omassa kotijäsenvaltiossaan, sekä korvausta kustannuksista kotijäsenvaltioiden omissa järjestelmissä määritettyihin rajoihin asti. Mahdollisten väärinkäytösten vaara - millä viittaan "terveysmatkailuun" - ei saa nousta tässä tapauksessa esteeksi, vaan meidän on tietenkin tehtävä kaikki voitavamme pitääksemme tämän vaaran mahdollisimman vähäisenä.
Haluan korostaa, että ehdotus koskee potilaiden liikkuvuutta Euroopan unionissa eikä palvelujen vapaata liikkuvuutta. On huomattava, että hyvällä pohjalla oleva järjestelmä voi tuottaa myös lisäarvoa käyttämättömän kapasiteetin hyödyntämisen ja logististen tappioiden välttämisen muodossa. Joissakin tapauksissa ripeä rajatylittävä sairaanhoito voi säästää henkiä. Yksi tärkeä näkökohta on myös se, että rajatylittävällä terveydenhoidolla on suuri merkitys myös tapauksissa, joissa tiettyyn tautiin ei ole saatavilla asianmukaista hoitoa yhdessä jäsenvaltiossa, mutta sitä on tarjolla toisessa jäsenvaltiossa. Ehdotus on mielestäni tasapainoinen kompromissi jäsenvaltioiden varaumien ja Euroopan parlamentin kunnianhimoisten tavoitteiden välillä.
Rovana Plumb
Rajatylittävässä terveydenhuollossa on tällä hetkellä vielä liikaa epävarmuustekijöitä, jotka liittyvät hoitoon pääsyyn, korvauksiin tai lääketieteellistä seurantaa koskevaan vastuuseen. Tämän direktiivin ansiosta kaikkien potilaiden - eikä ainoastaan asioista parhaiten perillä olevien ja varakkaimpien potilaiden - on mahdollista käyttää tiettyjä unionin tuomioistuimen jo tunnustamia oikeuksia terveydenhuollon alalla. Sosiaaliturvajärjestelmät, niiden järjestäminen ja hallinta pysyvät täysin jäsenvaltioiden toimivallassa. Ehdotus koskee potilaita ja heidän liikkumistaan Euroopan unionissa eikä palveluntarjoajien vapaata liikkuvuutta. Direktiivissä säädetään jäsenvaltioiden välisestä yhteistyöstä varsinkin toisessa jäsenvaltiossa annettujen lääketieteellisten suositusten (muun muassa hoitosuositusten ja lääkemääräysten) tunnustamisen, sähköisen terveydenhuollon ja terveysteknologian arvioinnin alalla. Kansallisten yhteyspisteiden luoma osaamisverkosto helpottaa yleisön tiedonsaantia. Romanian viranomaisten onkin varmistettava, että niiden kansalaiset saavat tietoa. Mietinnön hyväksyminen auttaa turvaamaan hyvän tasapainon parhaan sairaanhoidon saamista koskevien potilaiden oikeuksien sekä kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien rahoituksen kestävyyden turvaamisen välillä.
Bernadette Vergnaud
Pidän myönteisenä edistystä, jota tässä sopimuksessa on saavutettu suhteessa komission alkuperäiseen ehdotukseen, jossa potilaiden liikkuvuutta terveydenhuollon alalla pyrittiin edistämään markkinalähtöisestä näkökulmasta. Sosiaaliturvajärjestelmiemme suojelemiseksi oli välttämätöntä ottaa käyttöön sairaalahoitoa tai kallista hoitoa koskeva ennakkolupajärjestelmä. Samoin viittaus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 168 artiklaan oli välttämätön, jotta voitiin varmistaa, että terveydenhuoltojärjestelmien järjestämiseen liittyviä jäsenvaltioiden valtaoikeuksia kunnioitetaan. Lisäksi yhteistyön ja potilastiedotuksen alalla on saavutettu hienoa edistystä.
Tekstissä on kuitenkin edelleen suuria puutteita, kuten se, ettei ammattilaisten liikkuvuuteen, terveydenhuollon ikärakenteeseen ja väestön ikääntymiseen kiinnitetä huomiota. Tämä epäkohta pitäisi korjata muilla säädösehdotuksilla, erityisesti ammattipätevyyttä koskevalla ehdotuksella. Näissä ehdotuksissa on tärkeää vahvistaa, että terveydenhuolto on ala, jolla on omat erityispiirteensä, ja ettei se ole yksin markkinavoimien ohjaamaa kauppatavaraa vaan kansalaisille äärimmäisen kallisarvoinen etu.
Liite - komission kanta
Tarkistukset:
Välittömästi hyväksyttävät tarkistukset: tarkistus 107 (teksti kokonaisuudessaan, ryhmä 1, kompromissitarkistus). Komissio puoltaa kompromissitekstin hyväksymistä lainsäädäntöelimissä.
