Преразглеждане на бюджета (разискване)
Председател
Следващата точка е разискването относно изявлението на Комисията относно преразглеждането на бюджета.
Януш Левандовски
Г-жо председател, днес Европейската комисия прие своето съобщение относно преразглеждането на бюджета, което веднага ще бъде обявено за обсъждане в Парламента, на представителите, избрани от народа.
Това бе предвидено първоначално за 2008-2009 г., но редица свързани събития като късното приемане на Договора от Лисабон, късното назначаване на Комисията и след това новата стратегия "ЕС 2020" обясняват защо се реализира през октомври 2010 г.
Преразглеждането на бюджета следва да се разглежда като единна част от нашето разбиране за това как да направим Европа по-конкурентоспособна, по-динамична, приобщаваща и устойчива. Но то не може да бъде разделено от политическите цели. Това е политика в цифри и исторически погледнато винаги разискването върху бюджета е било поставяно в определен политически контекст. В миналото той беше свързан с единния пазар, единната валута и разширяването.
Бихме искали по-добри политически цели този път, тъй като има напълно нови отговорности, произлизащи от Договора от Лисабон. Освен това е ясно, че трябва да намерим общи европейски отговори на общите предизвикателства, пред които сме изправени в сферите на изменението на климата, енергията, безопасността и миграцията.
От друга страна, ние имаме евроскептична Европа и евроскептична следкризисна Европа Има истинско напрежение - или дори противопоставяне - между двете и ние следва да се справим с това напрежение. Имаме нужда от консенсус; имаме нужда от единомислие за следващия финансов период.
Следва да разчитаме на опита и това е част от преразглеждането на бюджета. Опитът ни учи, че трябва да преработим баланса между предвидимостта и гъвкавостта. От нейното въвеждане през 1988 г. финансовата рамка донесе бюджетно спокойствие и предвидимост на Европа, предоставяйки приемлив период от време на нашите региони, селскостопански производители и научни изследователи да подготвят и реализират своите проекти.
Това е истинско постижение. Но тази предвидимост се получи на цената на много ограничена гъвкавост, а в миналото се разкри до каква голяма степен сме застрашени от внезапни обрати. Можем да се гордеем с определени действия - като щедрата и навременна реакция спрямо наводненията в Пакистан и проблемите в Хаити - но като цяло реагираме бавно. Отне ни една година да мобилизираме средства за инструмента за хранителна помощ. Действаме най-бавно при вътрешни проблеми и сме по-бързи при външни предизвикателства.
Следователно нашият урок е, че се нуждаем от по-голяма гъвкавост. Трябва да можем да прехвърляме средства и неоползотворени маржове по-лесно, да се справяме както с планирането, така и с изпълнението. В преразглеждането на бюджета предлагаме фиксирани маржове, които са по-големи в края на финансовия период, както и създаване на резерви, ориентирани към изпълнението.
Друг фактор, който трябва да бъде взет предвид, разбира се, е икономическата криза и новите функции на интелигентно-насочения бюджет, който би могъл да послужи като малък антикризисен пакет, ориентиран локално и по сектори. По този начин той би могъл да послужи като обезпечение за заеми, извън баланса на разплащателните инструменти. Така той може да действа като комплект от инструменти за заздравяване на Пакта за стабилност и растеж.
Искам да спомена още един фактор за преразглеждането на бюджета и това е, че обсъждането на приоритетите винаги е било засенчвано от нетния баланс, т.н. "справедлива възвръщаемост" като вид подход към бюджета, който е свързан с комплексната приходна страна на европейския бюджет. Опит за намиране на път извън този порочен кръг можем да направим, ако имаме открито отношение без забранени теми и ако можем да анализираме не само разходната, но и приходната страна на европейския бюджет.
Както председателят Барозу заяви в своята реч "Състоянието на Съюза", това не е обсъждане за по-малко или по-голямо харчене, а за това как да харчим по-интелигентно. Преразглеждането на бюджета предоставя редица предложения за това как да генерираме европейска добавена стойност, как наново да легитимираме европейския бюджет.
Това трябва да бъде направено. Обединяваме ресурси на европейско ниво, с което позволяваме на държавите-членки да намалят своите разходи, да избегнат припокриване и да получат по-добра възвръщаемост за своите инвестиции.
Да вземем за пример изследванията и инфраструктурата. Това може да бъде направено, като се обръщаме към общите предизвикателства по последователен и координиран начин, особено ако те оказват трансгранични въздействия, характерни за области като енергията, безопасността, миграцията и изменението на климата.
Това може да бъде направено като показваме солидарност в случай на природни или причинени от човека бедствия; то може и следва да бъде направено чрез предоставяне на инструменти, които да ни позволят да действаме по-уверено на глобалната сцена и да направим Европа още по-очевидно най-големия донор (55% от общото подпомагане).
Това не е достатъчно. Това, от което се нуждаем - и което също е част от преразглеждането на бюджета - е самоограничаване на административните разходи. Имаме нужда и от много по-професионално управление на широкообхватни проекти и - това е отделна част от приложението към бюджетното преразглеждане - иновативните финансови инструменти трябва да заемат над 1% от европейския бюджет.
В крайна сметка това, което има най-голямо значение, са собствените ресурси. (Може би отнемам време от моето заключително изказване.) Толкова е лесно да се критикува настоящата система като нечестна, сложна и противоречаща на Договорите, но също така е много лесно да предизвикаме безпочвени обвинения, ако навлезем в дискусии по този въпрос.
Трябва да отбележим, че Договорът от Лисабон недвусмислено изисква решението за собствените ресурси да бъде взето единодушно и то трябва да бъде ратифицирано от всички държави-членки. Националната суверенност по отношение на данъчната политика не е застрашена.
Струва си обаче да поразсъждаваме върху въпроса за система, по-близка до първоначално замислената, система, която позволява на Европейския съюз да бъде по-автономен и на държавите-членки да консолидират своите публични финанси, прогресивно намалявайки своите преки вноски. Можем да започнем с премахването на изкуственото начисляване на ДДС. Изреждаме шест възможни кандидата: същите са споменати и в доклада, а повече са посочени в приложението, но, разбира се, никой не е съвършен. Това не е заместване на националните вноски. Следва да се разглежда само като допълнение.
Преразглеждането на бюджета е покана за и откриване на актуалния бюджетен сезон в Европейския съюз. С нетърпение очаквам сътрудничеството с Европейския парламент. Наша обща отговорност е да покажем, че Европейският съюз е способен да отговори на предизвикателствата и бюджетът - когато целите са насочени интелигентно - би се превърнал в инструмент за подновяване на доверието в нашия европейски проект.
Благодаря ви за вниманието.
Joseph Daul
Г-н председател, госпожи и господа, бюджет 2011 е първият бюджет, който Парламентът е призован да обсъди и върху който да гласува със своите нови пълномощия по силата на Договора от Лисабон. Той е първият, при който ние се въздържахме да призовем за увеличение на общия обем, предложен от Комисията, като вместо това предпочетохме реалистичен и политически подход.
Това е един реалистичен подход, тъй като нашите държави-членки бяха призовани да положат безпрецедентни усилия за стабилизиране и свиване на своите публични финанси. Групата на Европейската народна партия (Християндемократи) е първата, която призова държавите-членки да направят това. Свиването на публичните разходи е всъщност предпоставка нашите икономики да станат по-конкурентоспособни и да се изправят пред международна конкуренция при благоприятни условия. Така че не става дума да призоваваме двадесет и седемте държави-членки за тази бюджетна година към разходи, които не отговарят на усилията, положени от нашите граждани в рамките на тяхната собствена национална рамка.
Обаче нашият подход е и политически, тъй като считаме, че бюджет 2011 не може да бъде отделен от по-общия финансов контекст на годините, които предстоят, и особено от изгледите за следващия финансов цикъл 2014-2020 г.
Госпожи и господа, ако има цел, към която нашият Парламент трябва да се стреми във връзка със своята законодателна власт, това е да гарантира, че европейските политики са финансирани по начин, съобразен със сферите, които са застрашени. Това не означава непременно да искаме повече средства, а по-скоро да гарантираме, че задачите, възложени на Европейския съюз, могат да бъдат постигнати с подходящо финансиране. Нашите държави могат дори да спестят, да намалят своите вноски към бюджета на Общността, ако те са подготвени за това, че Европа ще промени своята финансова система, тъй като тя вече е отживелица, и се възползват от собствените си ресурси. Едно евро, изхарчено на европейско ниво, всъщност е много по-доходоносно, много по-продуктивно, отколкото евро, изхарчено на национално ниво, тъй като европейското евро не се налага да покрива дефицит.
На национално ниво еврото сега струва само половината си стойност или по-малко в някои държави. Също така на национално ниво това евро, което още не е било намалено, се връща обратно във формата на кохезионните фондове, фондовете за развитие на селското стопанство и за насърчаване на иновацията. Бих искал да призова Съветът да обърне сериозно внимание на този нов подход към европейското финансиране. Признателен съм на члена на Комисията Левандовски за това, че вече откри разискването по тази тема с нашите министри на финансите.
Европейците имат право да знаят какво харчат техните публични органи, независимо дали това са местните, регионални, национални или европейски органи. Държавите-членки трябва да бъдат готови да поемат това предизвикателство. Г-н председател на Съвета, г-да министри, във Вашите ръце е ключът към отключването на тези разисквания и преговори, така че всички държави-членки да могат да се придвижат напред, така че еврото на брюкселско ниво да се изравни със своето ниво на гражданите в държавите-членки, за да бъде много по-продуктивно и да генерира нови работни места на европейско ниво. Призовавам Ви, възможностите са все още пред нас. Като коледен подарък, Вие трябва да ни уверите, че собствените средства и ресурси на Европа се превръщат в обект на сериозно обсъждане и сериозни преговори под Вашето председателство. Уверявам Ви, че следва да обсъждаме този въпрос много години напред, за да успеем да го постигнем.
Stéphane Le Foll
Г-жо председател, г-н Ватлет, г-н член на Комисията, бих искал да говоря, без да поглеждам назад към разискването, което имахме досега.
Разисквахме бюджет 2011 при ограниченията, с които сме запознати, които са дълбоката криза, засягаща цяла Европа с публичните дефицити на национално ниво, водещи до две възможности. Едната е тези публични дефицити на национално ниво да поставят ограничение върху европейския дефицит, а другата - тези дефицити на национално ниво да дадат нова посока и нов прилив на жизнени сили в Европа. Това е въпросът.
Бих искал да Ви помоля, г-н член на Комисията, да се опитате, освен всичко друго, когато разискваме преразглеждането на бюджета, когато започнем да разискваме перспективите пред бюджета за периода след 2013 г., да не оставате напълно погълнат от настоящия кризисен контекст, освен ако не смятате да заявите на мен и на всички европейски граждани, че всъщност Европа ще остане в криза за дълго време.
Целият наш проблем е свързан с това как да се справим с кризата и как да намалим нашите дефицити и дългове, както и как да подготвим себе си за изхода от кризата. Именно тук идва въпросът за бюджета. Можем да се измъкнем от кризата, както и г-н Daul току-що отбеляза, ако европейският бюджет, поради това, че сме европейци, е способен да ни предостави ресурси за възстановяване на това, което ни липсва днес; това е растеж, създаване на работни места, иновации, научна и развойна дейност. Това са сферите, които са застрашени, и от тази гледна точка трябва да разискваме бюджета, а не както често сме склонни - да разискваме отново и отново проблема с кризата и дефицитите, в което Съветът наистина се представя отлично.
Забелязах как в Довил немският канцлер и френският президент дори обявиха предварително реформа в Договорите, без да са провеждали никакви обсъждания с г-н Ван Ромпьой, така че за в бъдеще да накажат всички онези държави, които не спазиха бюджетната дисциплина.
Това е, което трябва да направим днес в Съвета, докато Парламентът настоява само за едно, по-конкретно Комисията, и то е да се опитаме да придвижим европейския проект напред, което ще се случи чрез бюджета.
И така, забелязали сте, че по определен брой въпроси ние сме напълно съгласни. Необходима ни е по-голяма гъвкавост. Определено трябва да успеем заедно да намерим възможност да осигурим много по-гъвкав бюджет, тъй като той е необходимост, защото европейската възможност за реакция е поставена на карта. Това е освен всичко друго и въпрос на поставяне на приоритети и ефективно организиране на европейския бюджет. Без съмнение всички ние сме съгласни, че това е необходимост. Обаче също така трябва да се съгласим един с друг, че ни е необходим времеви график, че е необходимо заедно да поставим нашите цели. Г-н член на Комисията, не можем да оставим тези въпроси да се превърнат в празни думи и обещания, има писмени текстове, които са изключително интересни и с които съм почти 100% съгласен.
Сега смятаме да се обърнем към практически въпроси, и по-специално към един основен въпрос, който избягвахме досега, този за собствените ресурси. Какво трябва да направим, за да имаме собствени ресурси за Европа утре или по-скоро за всички граждани на Европа, така че всички ние да се завърнем отново на пътя на растежа и дори да поемем по-стабилен път към Европа на утрешния ден?
Очакваме Вашите амбициозни предложения, г-н член на Комисията.
Guy Verhofstadt
Г-жо председател, бих искал само да кажа, че считам, че Комисията е създала добър документ, макар и с 15 месеца закъснение.
Все пак фактът, че средносрочният преглед следваше да бъде направен преди 15 месеца, е съвсем малък детайл, затова няма нужда да го споменаваме отново. Всъщност винаги когато има преговори, ни предлагат средносрочен преглед, който се случва на края на срока. Това е неприемливо и за в бъдеще не трябва да го допускаме.
Второ, основната идея на този текст засяга собствените ресурси. Защо? Защото това е основата на Европейския съюз. Основателите на ЕС създадоха Европейски съюз на базата на собствените ресурси, т.е. - на тарифи, данъци върху вносните селскостопански продукти и ДДС. Това е, което всъщност се случи. Националните вноски бяха инициирани поради британската отстъпка. Това е реалността. Следователно трябва да се върнем към собствените ресурси като основа на финансирането. Трябва да го направим сега, тъй като това е единственият ни шанс да придвижим Европа напред. Трябва да направим това и заради демокрацията.
За да съществува една демократична система, е необходимо едно - и то е гражданите да плащат за своите индивидуални приходи направо на Европа, така те могат да съдействат и контролират функционирането на Европейския съюз чрез тези ресурси.
Второто, на което искам да се спра, г-жо председател, всъщност засяга нещата, които бяха казани тук: това, че трябва да намалим бюджета на ЕС и вноските на европейско ниво, за да подобрим публичните финанси - това са глупости. Реалността е, че фискалните дефицити - бюджетните дефицити в Европа - сега достигат 868 млрд. евро или 7% от БВП на Европейския съюз. Дори ако преследваме идеята за намаляване на харченето на европейско ниво и пълно замразяване на европейския бюджет, тези 868 млрд. евро биха се намалили до 860 млрд. евро. Това всъщност е реалността. Би трябвало да направим обратното - да прехвърлим отговорностите от национално на европейско ниво, с което да намалим разходите за държавите-членки.
Отбрана, изследвания, дипломация, инфраструктура - тези са сферите, в които Европейският съюз може да се представи по-добре и които могат да подпомогнат за намаляването на бюджетните дефицити. Така че това е подходът, който Вие сега трябва да следвате с Вашите колеги, г-н председател на Съвета: прогресът трябва да бъде постиган въз основа на собствени ресурси, тъй като в противен случай Вие няма да стигнете до споразумение за бюджет 2011.
Bas Eickhout
Г-н председател, бих искал да изкажа благодарности на члена на Комисията за преразглеждането на бюджета, което най-накрая е тук. Това, което е най-важно за преразглеждането на бюджета, е, че ние смятаме да огледаме критично дали с ресурсите на ЕС сме постигнали това, което сме имали предвид. Има много средства, насочени към селското стопанство и кохезионните фондове, тези средства предоставят ли се за целите, за които са били предназначени? Трябва да кажа, че преразглеждането на бюджета е малко оскъдно по отношение на този вид въпроси.
Но нека погледнем към бъдещето. Подкрепям силно Вашето становище, г-н член на Комисията, когато казвате, че трябва да разгледаме целите, към които се стремим в Стратегия 2020 - т.е. целите, свързани с иновацията, климата, изкореняването на бедността, заетостта. На тези цели следва да обърнем специално внимание и тези цели също следва да бъдат взети предвид при преразглеждането на бюджета. Това означава нещо за нашите селскостопански и кохезионни политики и ние очакваме полезни и амбициозни реформи от Комисията, за да бъдем сигурни, че селскостопанските и кохезионните политики наистина допринасят за изкореняване на бедността, намаляване на парниковите газове, за иновациите и за намаляване на безработицата. Отново ще отбележа, че считам тези цели за особено важни.
Да погледнем някои особено важни идеи, които Вие засегнахте, като някои нови идеи за частните инвеститори. Трябва да кажа, че този въпрос за частните инвеститори е бил засяган преди, но ние знаем от опита с ИТЕР и Галилео, че те не са тук, така че трябва да бъдем сигурни, че не разчитаме на тях, ако те не възнамеряват да участват.
Относно Европейската инвестиционна банка, да, опитваме се да я включим, но демократичната отчетност на Инвестиционната банка е изключително важна. Как можем да сме сигурни, че техните инвестиции също се предоставят?
Накрая, за собствените ресурси. Отново беше споменат данъкът върху финансовите операции, но ние знаем от Екофин тази седмица, че данъкът върху финансовите операции не се подкрепя от Комисията; той дори не е в списъка на Барозу за Г20. Все пак този данък е включен в документа, което означава, че може би този вид приходи ще бъдат използвани. Каква е позицията на Комисията във връзка с данъка върху финансовите операции, тъй като по този въпрос мнението на Комисията е изразено неясно и непоследователно?
Marta Andreasen
Г-н председател, при представянето на средносрочното преразглеждане на многогодишната финансова рамка Европейската комисия представя новости, които според мен ще бъдат причина за тревога за всички европейски граждани и особено за британците. На фона на скромните опити за ограничаване на общите разходи на селскостопанската политика, има по-радикални усилия за премахване на британската отстъпка. И дори още по-лошо, налице е ясно намерение за създаване на нови собствени ресурси. Подобно на крадец, Европейският съюз сега се опитва да бръкне направо в джоба на британския данъкоплатец. Било то въглероден данък, банков налог и други подобни - със сигурност данъкоплатците ще бъдат по-натоварени.
Тъй като хората виждат как ЕС им взема парите, ще нарасне тяхното негодувание срещу прахосничеството и липсата на прозрачност на ЕС. Премахването на отстъпката и създаването на нов европейски данък - нека го наречем с правилното име - няма да изискват промяна на Договора. Но споразумението, постигнато между немския канцлер и френския президент за въвеждането на политически санкции за осигуряване на финансова стабилност, ще изисква такива промени.
Ако ЕС иска повече власт, той трябва да поиска съгласието на управляваните. Ако политиците на ЕС искат нов Договор, те трябва първо да дадат на хората референдум. Сега е шансът на "железния Дейв" да си спомни своето нарушено обещание да обяви референдум за ЕС. Ще повярвам на това, когато го видя.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Г-н председател, би било интересно, ако вместо да напуска залата, г-н Verhofstadt бе прочел документите на Европейската комисия. Един от тях обяснява именно това, че преразглеждането на бюджета е било отложено, тъй като имаше споразумение с Парламента, то да се извърши тогава, когато влезе в сила Договорът от Лисабон. Действително е така.
Искам да благодаря на члена на Комисията за съобщението, което ни представи, което е добро интелектуално упражнение върху това как финансовите периоди са работили досега и как последващите такива следва да работят.
Бих искал също така да Ви благодаря за това, че откроихте слабите положения на финансовите периоди, особено скандалната невъзможност на настоящата финансова рамка да отговори на непредвидените потребности.
Бих искал да Ви напомня, че единственият отговор, който сме получавали досега, когато е възниквала непредвидена потребност, беше да вземем средства от селското стопанство, за да финансираме други сектори. В бъдеще не можем да продължаваме така.
Но г-н член на Комисията, въпреки че разбирам колко е трудно от Вашата настояща позиция да предлагате преразглеждане, което при никакви обстоятелства не бива да се обърква с преработка, и тъй като разбирам, че Вие наистина сте свършили отлична работа, не мога да устоя на изкушението да не прочета на глас коментара, придружаващ изявлението, което беше представено:
(EN) "Преразглеждане на бюджета на ЕС: Често задавани въпроси": "Какво е съобщението относно преразглеждането на бюджета?" "Какво не е?"; "Защо преразглеждане на бюджета?"
(ES) Три много елегантни въпроса, за да обясним необяснимото - факта, че в това изявление, за съжаление, няма цифри.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Г-н председател, все още си спомням, че винаги сме гледали доста подигравателно на многогодишните планове на Съветския съюз, но ако не се лъжа, те траеха само пет години, докато ние сега създаваме многогодишни бюджети, които не подлежат на промяна за срок от седем години. Както виждам, един от основните проблеми в момента - което беше потвърдено и от члена на Комисията Левандовски - е, че ние се съсредоточаваме прекалено много върху приложимостта. Освен всичко друго, това е от полза само за капиталовите интереси.
Разбира се, ние сме единодушни и именно тук е основният проблем. Все още единственото, обслужвано от бюджета на ЕС, са капиталовите интереси: капиталовите интереси в селското стопанство, рибарството, в кохезионен смисъл, както и в "старата" промишленост, ако мога да я нарека така. Капиталовите интереси застрашават динамичната икономика, каквато всички ние искаме да имаме в Европа.
Представям си Европа и бюджета по-конкретно като много голям танкер със суров нефт. Трудно е да смени своя курс, но сега имаме възможност да го извадим от водата и да го насочим към корабостроителницата. Нека се възползваме от тази възможност и да видим дали не можем да превърнем големия танкер в няколко по-малки моторни лодки.
Накрая, по отношение на собствените ресурси, те са важни не само с цел Европа да има свои собствени ресурси, но също и за да можем да се противопоставим на вредния ефект от вноските на държавите-членки. Държавите-членки са заинтересовани само от едно нещо и то е - колко средства могат да измъкнат от европейския бюджет, именно срещу това ще се противопоставим чрез системата за собствени ресурси.
László Surján
(HU) Членът на Комисията току-що каза, че бюджетът е политика, изразена в цифри. Запознати сме с този начин на изказване, но уважаеми г-н член на Комисията, къде са цифрите в този материал? Именно това е, което напълно липсва. Така че сега не знам за какво говорим в крайна сметка. Средносрочна преработка. Това също бе разгледано от други колеги преди мен. Добре, ние сме в третата четвърт и не знам кога ще приключим с тази преработка. Но в тази връзка бих искал да задам един въпрос. Той е и към Съвета. Може би чрез превода ще ме разберат. Това, което бих искал да кажа, е, че би следвало да приключим с тази преработка, или както и да я наречете, тази година. През 2011 г. няма да има смисъл все още да се суетим за това какво сме искали да направим през 2008 г. или какво е следвало да направим през 2008 г.
Считам, че следва да продължим със следващата бюджетна рамка, която вече сме започнали в известна степен. В Парламента се върши сериозна работа, точно както и в други партньорски институции. Тази работа следва да включи смели реформи. Въпросът за собствените ресурси бе повдигнат тук. Това е наистина невъзможна ситуация - ние сме единственият Парламент в света, който създава бюджет, но не усеща тежестта на това задължение, когато се обръща към избирателите, тъй като не ние сме тези, които вземат тези средства от гражданите, а това се прави от посредниците - националните правителства.
Трябва ли да сме разтревожени за суверенитета на държавите-членки, за това, че самият Европейски парламент взема от гражданите и ги натоварва със своите собствени разходи, общите европейски разходи? Знам, че това е труден въпрос. Въпросът за суверенитета е много важен. Има и още един въпрос, който е много важен, г-н председател, а именно - че това, което харчим, трябва да съответства на принципа на субсидиарност и не трябва да прехвърляме тук - на европейско ниво - въпроси, които са в правомощията на държавите-членки. Благодаря ви за вниманието.
Reimer Böge
(DE) Г-н председател, госпожи и господа, признавам, от една страна - усилията на Комисията да разшири разискването относно преразглеждането чрез това съобщение, а от друга - открито ще призная, че някога, както и днес, имахме различна идея за предложенията във връзка с преразглеждането, основана на общата декларация от 2006 г. Ако следваме съдържанието на съобщението, ще означава, че няма да има преразглеждане до 2014 г. Но това означава, че, както казах и преди, най-съществените елементи на политиката, основана на новия Договор от Лисабон, най-малко частите, свързани с бюджета, ще бъдат отложени за след 2014 г. Тогава въпросът, който възниква, е дали ще можем да си позволим това, особено в контекста на глобализацията, когато способността на Европейския съюз да действа както на политическо, така и на икономическо ниво подлежи на обсъждане, а също и дали бихме могли да поемем отговорността. Имам чувството, че действащата Комисията тогава, заедно с г-н Проди, беше твърде амбициозна в своите предложения, а сегашната Комисия е прекалено предпазлива.
Разбира се, когато трябва да предприемем следващата стъпка, преди всичко е важно да се съсредоточим върху по-добро законодателство, за да насърчим растежа и заетостта, опростяването, ефективността и намаляването на разходите, свързани с прилаганите програми, преди да искаме повече средства. Това, между другото, е свързано и с научната и развойната дейност, където имаме дефицити и където все още има жълти/червени картони от Сметната палата. Необходими са и нови финансови инструменти, както и обсъждане на това какво ще правим например с широкомащабните проекти, свързани с иновации в промишлеността и научните изследвания като ИТЕР или Галилео или с енергийните проекти. "Да" или "не" ще кажем на подобни проекти? Ако кажем "да", следва ли те да бъдат също подходящо и по различен начин, в сравнение с преди, финансирани до тяхното финализиране чрез европейския бюджет в рамките на общата многогодишна финансова програма?
От гледна точка на понякога подвеждащо обсъждане на нивото на държавите-членки, позволете ми да кажа и нещо за нашите собствени ресурси. Това е напълно легитимно и в съответствие с Договора - да, Договорът го изисква в действителност - изисква от нас да се интересуваме от нашите собствени ресурси, тъй като Договорът посочва, че без да е във вреда на други приходи, следва да се финансираме преди всичко от нашите собствени ресурси. В това разискване всички ние следва да вземем участие.
Jean-Luc Dehaene
(NL) Г-н председател, средносрочният преглед на многогодишната финансова рамка, който Комисията ни представя днес, е едновременно разочароващ и окуражаващ. Документът е разочароващ, тъй като не открива никакви изгледи за преработка на многогодишната рамка за 2010-2012 г. Още веднъж бюджет 2011 доказа, че е несъстоятелен. Всъщност финансовата рамка не взема предвид нито новите задачи във връзка с Договора от Лисабон, нито целите на "Европа 2020". Това наистина е несъстоятелно. Все пак трябва да бъде въведена поне възможност за по-голяма гъвкавост. За щастие, Комисията също застъпва това. Тази увеличена гъвкавост следва да се прилага не по-късно от 2012 г. Документът е окуражаващ, от друга страна, с това, че Комисията най-накрая откри разискването за собствените ресурси. Това може да бъде голямото разискване за следващите няколко години; трудно, но неизбежно.
Договорът заявява, че бюджетът на ЕС трябва да бъде финансиран от собствени ресурси. Понастоящем 80% от него се финансира от трансфери от национални бюджети. Това не са европейски собствени ресурси, а вместо това формират част от разходите по националните бюджети. Те тежат върху националните дефицити, които Европейският пакт за стабилност и растеж се опитва да намали, затова държавите-членки се опитват да намалят тези трансфери. В същото време те очакват повече от Европа, както се вижда от Договора от Лисабон и стратегията "ЕС2020".
Трябва да намерим начин да се справим с това противоречие. Това може да стане, само като прибегнем към истински собствени ресурси. Те трябва също да направят възможно да се намалят вноските на държавите-членки и да се увеличат ресурсите на ЕС. Като възможни собствени ресурси Комисията правилно посочва нови данъци, пряко свързани с области на политики, разработени основно на европейско ниво. Бих цитирал примери от политиката за климата и регулацията на финансовия сектор. Можем да се надяваме, че Европейският съвет и Съветът също ще се възползват от необходимостта сега да открият разискване върху собствените ресурси като неотложен въпрос по отношение на финансовата перспектива от 2014 г. нататък.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Г-н председател, г-н член на Комисията, аз съм много доволна, че в крайна сметка имаме пред нас този документ. Добре е, че той се появи и че ни се представя сега. Разбира се, някой винаги може да се оплаче, че това би могло да стане по-рано и т.н. Считам, че преди всичко, в настоящия момент ние следва да похвалим една специфична характеристика на документа, а именно факта, че той повдига забранени теми. Не следва да възприемаме нито един въпрос, свързан по някакъв начин с бюджета, като забранена тема и следва да си говорим за всичко, включително и за собствените ресурси. Това определено е характеристика, която заслужава да бъде похвалена.
Бих искала да изкажа и едно предупреждение, свързано с определена опасност, която засяга обсъждането за новите собствени ресурси. Както знаем, това е много трудно обсъждане, обсъждане, което би могло да блокира всички други разговори за това как би следвало да изглежда бюджетът на Европейския съюз и това, което вече сме научили от настоящата финансова рамка. Не следва да си позволяваме да стигаме до глуха улица. Следва да разширим хоризонтите на нашето обсъждане и да не се препъваме на темата за собствените ресурси, защото така ще се окаже невъзможно да намерим решение.
Бих искала да подчертая, че приходната страна на бюджета на ЕС следва да бъде стабилна и предсказуема. Следва винаги да помним голямото постижение на бюджета на ЕС, което всъщност е фактът, че той е балансиран. Това е бюджет, който не генерира дългове за нас. Тази негова добра страна следва да продължи да бъде ръководен принцип. Бих искала също така да подчертая, че новите собствени ресурси следва да направят приходите на Европейския съюз стабилни и предсказуеми и освен това - не следва да генерират дългове. Считам, че следва да помислим за това и да си спомним, че настоящата система, в която приходите на Европейския съюз се основават на брутния национален продукт на индивидуалните държави-членки, не е толкова лоша, че да я отхвърляме.
Според мен новата система би следвало да бъде комбинация от ново и старо. Следва до голяма степен да мислим за реформата, но освен това не следва априори да отказваме добрата традиция. С други думи, едновременно продължение и промяна - едното не изключва другото. Следва да започнем с това, което вече работи успешно и да не го премахваме, така че да не затъваме всеки път в обсъждане само за собствените ресурси, а всъщност да мислим за това как да конструираме новата финансова рамка.
Seán Kelly
(EN) Г-н председател, преразглеждането на бюджета е винаги необходимо. Необходимо е в семействата, в Европейския съюз, необходимо е дори на Фейджин в "Оливър Туист". Когато неговото малко джебчийско предприятие не работи добре, той си казва: "Считам, че трябва да го преосмислим.".
Добре е, че ние тук също преосмисляме. Можем да положим особено специални усилия, за да направим това, което се опитваме да правим, по-приемливо за държавите-членки и техните граждани.
Първо, целта за намаляване на бюрокрацията с 25%, - да се надяваме и с повече - е много желана и много търсена. Второ, трябва да спрем да преследваме собствени цели. За съжаление, аз съм съгласен с някои от евроскептиците, които заявяват, че увеличаването на бюджета за представителни цели не беше твърде разумно. То се оказа мливо за мелницата на евроскептиците и считам, че разочарова евроентусиастите. Трето - и особено важно - целият въпрос за създаване на собствени ресурси е доста желана цел. Считам, че нашият председател, г-н Daul, изрази това много добре, когато заяви, че евро, изхарчено на европейско ниво, е с по-добра стойност, отколкото евро, изхарчено на ниво държава-членка. Считам, че следва да вървим в тази посока и особено да окуражаваме инвеститорите в рисков капитал, които търсят проекти с еврооблигации, за да финансират различните проекти, от които имаме нужда.
Имаме 3% цел научна и развойна дейност. Това е изключително важно за Европа, ако искаме да сме конкурентоспособни и да създаваме работните места, от които имаме нужда. Също така трябва да поддържаме добре финансирана обща селскостопанска политика - стълб едно, за да осигурим, че селското общество няма да бъде обезлюдено, и стълб две, за да осигурим доставката на публични стоки. Освен това не може да се прави компромис с целите, свързани с възобновяемата енергия и въглеродните емисии, нито, разбира се, с политиката на сближаване, която беше много успешна. Ако успеем да постигнем всичко това, вероятно ще имаме увеличение на БВП с 4% и с 5,6 млн. повече работни места до 2020 г.
Markus Pieper
(DE) Г-н председател, в комисията по регионално развитие също имахме големи очаквания относно преразглеждането на бюджета. Освен всичко друго, европейската структурна политика и политиката на сближаване са история на успеха, особено през последните години. Приносът на Кохезионния фонд за превъзмогване на кризата е изключително голям, особено в най-бедните региони. Хоризонталният подход във връзка с целите на конкурентоспособността и работоспособността дава окуражителни резултати. Никога фондовете на ЕС не са били използвани по-резултатно, никога не сме успявали да включим повече малки и средни предприятия в международната мрежа и никога регионите не са били по-добре подготвени да използват европейските програми. Използването и усвояването на европейски фондове дава много ясен и окуражителен сигнал. Чрез прогреса дори нередностите при употребата на структурните фондове могат да бъдат значително намалени.
Сметната палата, учените и регионите ни информират по тези въпроси, но за съжаление - не Комисията или държавите-членки. Те очевидно не желаят да говорят за това. Не е имало истинско средносрочно преразглеждане на бюджета във връзка със структурните фондове. Много съжалявам за това, тъй като едно доброжелателно преразглеждане на бюджета би дало добри причини за продължаване на структурната политика. Разбира се, необходимо е да се приспособи неговото съдържание към целите до 2020 г. Ресурсите трябва да бъдат използвани по-резултатно в много области. Обаче целевите структури и сътрудничеството с държавите-членки и регионите са доказали многократно своята полза. Пропуснахме възможност да докажем това чрез извършването на истинско преразглеждане на бюджета.
Все пак, госпожи и господа, Парламентът има добра памет. Когато говорим за бъдещия финансов период, ще имаме предвид успехите на регионалната политика. Когато говорим за надеждността на политиката, ще защитаваме дългосрочно планираните периоди на структурните фондове. Когато говорим за бъдещи преразглеждания на бюджета, ще призоваваме те да бъдат задължителни, тъй като редовните бюджетни преразглеждания също допринасят за прозрачността. В бъдеще трябва да приемем това по-сериозно.
José Manuel Fernandes
(PT) Г-н председател, уважаема Комисия, госпожи и господа, всички ние сме наясно с политическите предизвикателства, пред които се изправяме: глобализация, борба с изменението на климата, застаряващо население и енергийна безопасност. Всичко това се случва посред криза, която не показва никакви признаци на затихване. Искаме да поддържаме силен социален статус, който също ще увеличи нашата конкурентоспособност. За всичко това ние сме създали стратегията "Европа 2020". Но тази стратегия се нуждае от финансиране. Следва да определим сумата, която се изисква за всяка от политиките с цел ефективно прилагане на тази стратегия, така че да знаем общата необходима сума.
Разбира се, заставам зад метода "отдолу-нагоре", основан на добавянето. Тогава, след като веднъж установим какво се изисква, ще трябва прецизно да определим с какви ресурси следва да разполагаме. Приблизително 80% от бюджета на Общността идва от националните бюджети и трябва да намалим тази зависимост, за да спазим самите Договори. Но стратегията "Европа 2020" трябва да стартира сега и затова аз бих искал да попитам защо многогодишната финансова рамка не се преразгледа сега, за да съответства на тази стратегия, за която вече всички сме дали своята подкрепа?
Jutta Haug
(DE)Г-н председател, г-н член на Комисията, ще кажа веднага, че документът, който имаме пред себе си, е добър. Той е балансиран, както г-н Левандовски винаги е обещавал - балансиран с голям брой предложения и идеи за това как можем и как следва да продължим да работим. Но той не е това, което ние като бюджетни специалисти в комисията по бюджети очаквахме. Ако трябва да сме честни, мислехме, че ще има анализ на сегашната финансова рамка, а истинските оптимисти дори считаха, че бихме могли да направим и малка преработка за оставащата част от настоящия финансов период. Това, което имаме пред себе си сега, е просто поглед в бъдещето. Почти всяка негова част споменава как в бъдеще би следвало да направим нещата по-добре по отношение на нашия бюджет или във връзка с нашите приоритети, как да постигнем целите на стратегия "Европа 2020", по-добро сътрудничество с нашите съседи, по-добра европейска инфраструктура или бъдеща селскостопанска политика и политика на сближаване. Документът дори представя идеи, свързани с бъдещата структура на нашия бюджет и продължителността на следващия финансов период.
(Председателят отнема думата на оратора )
Elie Hoarau
(FR) Г-н председател, в Женева през декември 2009 г. ЕС сключи бананови споразумения с латиноамерикански страни, което доведе до значително намаление на тарифите.
След тези споразумения ЕС установи компенсаторни мерки за държавите от Африка, Карибските острови и Тихоокеанския басейн (АКТБ) за около 190 млн. евро, ако не се лъжа. След 2009 г. бяха сключени нови споразумения между ЕС и страните от Централна Америка, с които още повече се намалиха тарифите за тези страни.
Съпътстващите мерки, които се предвиждат в коригиращия бюджет, не вземат предвид тези нови споразумения. Държавите от АКТБ обаче са изчислили необходимите съпътстващи мерки на не повече от 190 млн. евро. Според мен коригираното решение трябва да вземе предвид искането на държавите от АКТБ.
Тъй като аз самият съм избран от общност, която произвежда банани, ще обърна специално внимание на това решение относно коригиращия бюджет.
Mairead McGuinness
(EN) Г-н председател, считам, че е много рано да обобщаваме дали документът е добър или лош, но е добре, че имаме документ, защото мина дълго време от началото на неговото създаване.
Искам да направя моите коментари върху частта за селското стопанство по-специално, тъй като аз съм докладчик за бюджета за следващата година. Бих изразила известна тревога по отношение на езика, използван в частта за селскостопанската политика. Например "по-радикална реформа", цитирам документа, "предлага преместване на акцента от подкрепата на приходите и пазарните мерки към даване на приоритет по-скоро на целите по опазване на околната среда и изменение на климата, отколкото на икономическите и социални измерения на общата селскостопанска политика (ОСП).
Също така има предположение, което твърди, че сега сме в култура на зависимост поради преките плащания на селскостопанските производители. Всъщност "културата" на реалността е, че селскостопанските производители не получават достатъчно от пазара, за да имат прилични приходи. Приходите от земеделието са много под средните и трябва да обърнем внимание на това в бъдеще, когато реформираме общата селскостопанска политика, но аз приветствам документа.
Ивайло Калфин
Аз също искам да благодаря, че Комисията представя този документ. Мисля, че той ще даде повод на много обсъждания в бъдеще. По него има доста теми, по които съм сигурен, че ще има оживен дебат в Парламента. Искам да засегна три от тях с по едно изречение.
Първо, стои въпросът дали всички политики на Европейския съюз могат да влязат под общата шапка на "Европа 2020". Знаем, че от нея излизат много важни за Европейския съюз политики и аз не мисля, че най-доброто място на селскостопанската политика, например, е в частта за "Sustainable growth" или на кохезионната политика в частта за "Inclusive growth". Мисля, че те са доста по-широки, малко трудно ще влязат в целите, които си поставя "Европа 2020".
На второ място бих искал да се спра на принципите. Един от тях се споделя, принципът за солидарност, който безспорно е много важен. Само че ние трябва да гледаме на средствата, включително на Кохезионния фонд, не само като солидарност, но и като повече конвергенция и знаем, че това има много важен икономически ефект, който не е само морален, а е действително свързан с икономическите резултати.
Последно, темата, свързана със собствените ресурси. Тук се обсъжда включително издаване на заеми от Европейския съюз, гарантиране с европейския бюджет на заеми, финансиране на големи проекти. Мисля, че трудно можем да говорим за заемане на средства, без да сме наясно със собствените ресурси, включително с теми като взаимодействието с финансовите институции като Европейската инвестиционна банка или с използването на неизползваните средства отново в европейския бюджет вместо да се връщат на страните членки.
Damien Abad
(FR) Г-н председател, няколко думи върху изявлението на Комисията. Съжалявам за това, че особено в областта на разходите се показахме доста плахи в това изявление. Знаете, че комисията по бюджети поиска да не предприемаме просто преразглеждане на бюджета, а по-скоро подходящо средносрочно преразглеждане не заради самото преразглеждане, а просто за да анализираме структурата на разходната страна на бюджета и да си направим изводи от определени аспекти на тази разходна страна.
Вие знаете, както и аз, че е необходимо да се съсредоточим отново върху определени аспекти на разходите в областта на политиката на сближаване, да се съсредоточим върху големи индустриални проекти като ИТЕР или други, свързани с Галилео, както и да защитим ресурсите, предназначени за селскостопанската политика.
От друга страна, смятам, че Комисията действа по интересен начин, дори в известна степен смело относно приходната страна. Всъщност считам, че ние не можем да говорим за бюджета на ЕС днес, без да открием разискването както за собствените ресурси, така и за общностния режим, или пък без да споменем определени разходни пера. Считам, че това е изключително необходимо и основно условие за бъдещето на Европейския съюз. Затова се надявам, че заедно можем да намерим начини да финансираме нашите приоритети по-добре - било то проблемите на младежта, образованието или някои от другите приоритети, които току що споменах - защото заедно се надяваме да идентифицираме тези зони на изразходване с висока добавена стойност, така че да избегнем повторението на това, което за съжаление се случва точно сега със Службата за външна дейност.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Г-н председател, истината е, че, както много от моите колеги току-що казаха, очаквахме с нетърпение съобщението на Комисията. Г-жа Haug отбеляза съвсем точно, че много от нас бяха оптимистични, когато очакваха резултатите от съобщението, и ние наистина очаквахме, че те ще доведат до преработка на настоящата финансова рамка тук и сега.
В това отношение трябва да кажа, че документът, който Вие ни представяте, се оказа доста голямо разочарование за мен, тъй като причината, поради която ние Ви позволихме да отложите представянето на документа до влизането в сила на Договора от Лисабон и стратегия "Европа 2020", беше, че искахме нещо по-точно определено. Истината е, че този обобщен документ би могъл лесно да бъде внесен през 2007 г. или 2008 г., така че не разбирам защо трябваше да чакаме.
При всички случаи винаги е важно да се открои нещо позитивно и считам, че всички сме съгласни, че Вие трябва в крайна сметка да включите в дневния ред разискването за собствените ресурси. Вече видяхте, че Парламентът пита за това, и се надяваме, че Съветът, който слуша разискването, ще се присъедини към нас: тогава ще можем да го откроим като позитивен елемент.
Isabelle Durant
(FR) Г-н председател, независимо дали тази ситуация прилича на "наполовина празна" или "наполовина пълна" чаша, документът все още съдържа полезни прозрения и това, което има най-голямо значение за мен е какво ще правим с него - какво Парламентът ще прави с него. Считам, че той съдържа някои интересни моменти, както казваме днес и както други колеги отбелязаха преди мен.
Проблемът за собствените ресурси очевидно е най-важното, което трябва да обсъдим. Аз също съм съгласна с важността на използването на тези идеи, особено във връзка с разработването на възможността за стратегия "Европа 2020", но настоявам, че е нужно много повече, отколкото разработването на документа за 2020 г. Определено трябва да работим върху него, но също така и върху селскостопанската политика, и върху въпроса за транспортните мрежи, както и върху два други документа, за които трябва да се тревожим.
По-специално мисля за доклада на работната група за икономическото управление, ръководена от г-н Ван Ромпьой, който също открои редица въпроси, свързани с бюджетната координация. В крайна сметка, въз основа на това, което Вие предлагате, ние също ще трябва да разработим всички възможности, които ще ни бъдат представени, и по-конкретно мисля върху друг доклад: известния доклад на г-н Monti - "Нова стратегия за единния пазар" - който представя другата страна на бюджетните политики, с други думи всичко, свързано с фискалното сътрудничество.
Не считам, че бихме могли да изолираме разискването върху предложенията на Комисията от всички други въпроси, повдигнати в други европейски институции, защото в крайна сметка те са различни етапи на едно и също разискване.
Jan Olbrycht
(PL) Имаме интересен документ пред нас и следва да кажем, че от доста дълго време очаквахме документ, който няма да съдържа никакви цифри, и че с настоящия Комисията спази своето обещание. Получихме документ, който всъщност съдържа определени елементи от програма и определени декларации. В качеството си на Европейски парламент следва да обмислим това, което Комисията представя днес.
Например нещо, което е много важно днес за нас, членовете на Европейския парламент, е обсъждането относно темата за взаимоотношенията в стратегия "Европа 2020", по която вече беше говорено днес, и политиките на ЕС. Ако в документа Комисията дава възможност за организиране на бюджета около Стратегия 2020, тогава всъщност декларацията означава, че съществува възможността за обединяване на повечето политики на ЕС в Стратегия 2020. Четем това в текста - написано е ясно. Реорганизацията на структурата на бюджета означава основно реорганизация на политиките на ЕС. Декларацията, че политиката на сближаване ще бъде основата на Стратегия 2020, е също декларация, която ни радва и със сигурност ще се опитаме да преведем тези изявления и декларации на езика на конкретните решения.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Г-н председател, аз също бих искал да кажа, че това е интересен документ. Той илюстрира интереса на Комисията и ще бъде разумно Европейският парламент да го използва. Искам също да кажа, че двата въпроса, които си струва да бъдат отбелязани, са употребата на собствени ресурси и въпросът за селскостопанската политика.
Giovanni La Via
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, преди всичко трябва да благодаря на г-н члена на Комисията за това, че документът наистина съществува. Този път говорим за нещо написано на хартия, а не както се случи няколко пъти - само думи, които се говориха, но не се превърнаха в истински документ.
Въпреки това, както се случва винаги, когато се прави първоначална оценка на документ, един открива позитивни, а друг - негативни аспекти в него. Донякъде виждам чашата наполовина пълна, защото документът говори за собствените ресурси, проблем, който Парламентът се надяваше да разреши преди известно време, за да намали вноските на държавите-членки и да увеличи вероятността за реализиране на основните инвестиции, от които Европа има нужда.
За новата многогодишна финансова рамка документът определя срок от пет плюс пет години, но се страхувам, че ще има друго средносрочно преразглеждане, защото ако следващото преразглеждане е като последното, за което трябваше да чакаме толкова много време, то със сигурност няма да бъде положително развитие. Но той също говори и за връзката със стратегия "Европа 2020" и това е нещо, с което аз съм съгласен, тъй като е един от приоритетите на Парламента.
От друга страна обаче, виждам чашата наполовина празна, тъй като по отношение на общата селскостопанска политика документът прави редица препратки към обществените стоки и услуги, които селското стопанство трябва да произведе за хората, но много малко към основната селскостопанска продукция и конкурентоспособността на сектора.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Госпожи и господа, преразглеждането на бюджета беше причина за много тревоги, но начинът, по който то бе представено от члена на Комисията, беше толкова изкусен, че сега трябва да сме по-спокойни и доволни. Това не означава, че членът на Комисията не представи и много проблеми, на които трябва да обърнем внимание. Например как можем да балансираме разходите с приходите? Следва ли да намалим първите и да увеличим вторите? Може би трябва да зададем въпроса как да увеличим ефективността на ресурсите на ЕС и как да ги харчим по-интелигентно.
Трябва да започнем прехода от финансирането на традиционната инфраструктура към финансирането на инфраструктурата на научната и развойна дейност. Но трябва да има определен баланс, който взема предвид различните нива на развитие на различните държави-членки. Знаем, че всяко евро, изхарчено от бюджета на ЕС, носи повече печалба, отколкото евро от национален бюджет. Но нека си спомним, че всяко евро, влязло в бюджета на ЕС, носи значителни ползи и възвръщаемост и на този, който го е дал, а не само на този, който получава това евро от бюджета на ЕС. Важна забележка е, че нетните вносители също имат сериозни ползи от ресурсите, които са внесли в бюджета на ЕС.
Януш Левандовски
Г-н председател, благодаря ви за вашите коментари. Това е не само съвпадение на време и място; ясна връзка се установи по време на обсъждането между преразглеждането на бюджета и годишния бюджет за 2011 г. или дори със съпътстващите мерки в сектора на бананите. Това се случва късно, наистина късно. Ако трябва да сме честни, ние сме в средата на финансовата перспектива за периода 2007-2013 г. с три години зад нас и други три години пред нас.
Благодаря ви за насърчението и за вашите амбиции за следващата стъпка, която е представянето на бъдещата финансова перспектива. Благодаря ви за вашите амбиции при дискутирането и на двете страни на бюджета, включително собствените ресурси (г-н Daul, г-н Le Foll, г-н Verhofstadt, г-н Böge, г-н Dehaene, г-н Abad, г-н Fernandes, г-н Калфин, г-жа Durant и г-н La Via). Благодаря ви за насърчението да търсим гъвкавост (г-н Garriga) и опростяване (г-н Daul).
Г-н Eickhout зададе въпроса за позицията на данъка върху финансовите операции или данъка дейност. Има деликатен намек в анекса, че предпочитанието е не за облагане с данък операции, свързани с движимо имущество, които лесно подлежат на избягване на данъчното облагане, а по-скоро за облагането с данък на корпоративните сделки, т.е. сделките, свързани с дейности. Не е необходимо да се съгласуваме международно, за да предотвратим избягването на данъчно облагане.
Г-н Garriga и г-н Surján са разочаровани по отношение на цифрите. Има анекс, който дава известно количествено изясняване, както и оценка на въздействието върху сближаването. Това е основната позиция, която очаквах, знаейки позицията на Парламента. Това не е преработка на цифрите за 2011-2013 г., както сметнаха г-н Böge, г-жа Gardiazábal Rubial, г-жа Haug, г-н Dehaene и г-н Abad.
Не можем просто така да коригираме. Имаме нужда от законова база; можем да коригираме съгласно Договора от Лисабон, можем да коригираме и съгласно стратегия "Европа 2020" на годишна база. Това е приложимо и е дейност, която ни предстои за 2011 г., 2012 г. и 2013 г., но не можем да го направим наведнъж, като просто задаваме количества без законова база и като въвеждаме нови изисквания към бюджета.
Все още не знаем какво ще излезе от споразумението във връзка с ИТЕР и други широкообхватни програми, които би следвало да струват повече до 2013 г. Разочаровани сте, но това е моят отговор.
Относно селското стопанство, това е балансирана позиция. Вие знаете, г-жо McGuinness, че има много по-радикални мнения относно това какво би трябвало да се направи с разноските по селското стопанство. Има също така и силна политическа защита. Ние сме тук, за да представим балансирано мнение, защото в крайна сметка всичко е свързано с компромиси и трябва да имаме окончателното съгласие на 27 държави.
Още веднъж ви благодаря за вашите коментари.
Председател
Г-н Левандовски, Вие винаги сте били толкова добър парламентарист, защитавайки бюджета от наша страна. Надяваме се, че опитът, който сте придобили тук, няма да бъде използван срещу Парламента, а по-скоро за постигане на консенсус с Парламента и в този смисъл Ви вярваме.
