Klausimų valanda (klausimai Komisijai) 
Pirmininkė
Kitas klausimas yra klausimų valanda (B7-0009/2011).
Komisijai pateikiami tokie klausimai.

Tema: Draudimas prekiauti vaistais "Mediator"
Ar Komisija gali nurodyti priežastis, kodėl sprendimas uždrausti prekybą vaistais, kurių sudėtyje yra benfluorekso, nebuvo priimtas 1998 m.? Ar Ispanijos ir Italijos valdžios institucijų priimti sprendimai uždrausti nebuvo vėl pavojaus signalas Komisijai? Taigi, kodėl Komisija lauktiek ilgai, t. y. iki 2010 m. birželio mėn., kad priimtų ryžtingą sprendimą dėl prekybos šia medžiaga?
Ar gali Komisija nurodyti, ar ji ketina prašyti Europos vaistų agentūros parengti išsamius retrospektyvius tyrimus apie šio vaisto vartojimą per pastaruosius 20 metų?
John Dalli
Komisijos narys. - Paeiliui atsakysiu į visas keturias klausimo dalis.
Pirmas klausimas buvo toks: ar Komisija gali nurodyti priežastis, kodėl sprendimas uždrausti prekybą vaistais, kurių sudėtyje yra benfluorekso, nebuvo priimtas 1998 m.? Atsakymas: 1998 m. benfluoreksas buvo svarstomas Europos vaistų agentūros nepatentuotų vaistų komitete, dabar vadinamame Žmonėms skirtų vaistų komitetu, vėliau farmakologinio budrumo darbo grupėje.
Komitetas manė, kad benfluoreksas neturėtų būti vertinamas pagal nuolatinę vertinimo tvarką Europos Sąjungos lygmeniu dėl skirtingo tam tikrų anorektinių medžiagų veikimo. Tačiau buvo susitarta, kad komiteto farmakologinio budrumo darbo grupištirs, ar šis junginys saugus. 1999 m. kovo mėn. farmakologinio budrumo darbo gruppriėjo prie išvados, kad nėra jokių esminių su rizika ir veiksmingumu susijusių klausimų dėl vaistų, kurių sudėtyje yra benfluorekso. Per vėlesnes diskusijas darbo grupėje išvados nebuvo pakeistos.
Antras klausimas: ar Ispanijos ir Italijos valdžios institucijų priimti sprendimai uždrausti nebuvo vėl pavojaus signalas Komisijai? Atsakymas: Italija ir Ispanija nepanaikino leidimo prekiauti benfluoreksu. Tiesą sakant, pirmas kartas, kai valstybnarėmėsi veiksmingų priemonių panaikinti nacionalinį leidimą prekiauti "Mediator", buvo 2009 m., kai Prancūzija sustabdsavo nacionalinį leidimą prekiauti.
Ispanijoje būtent vaisto tiekimo rinkai teisės turėtoja "Servier" 2003 m. panaikino leidimą prekiauti. Taip pat pati "Servier" 2003 m. neprašatnaujinti leidimo prekiauti Italijoje.
Vaistais ir toliau buvo leidžiama prekiauti Prancūzijoje, Portugalijoje, Liuksemburge ir Graikijoje. Benfluoreksas buvo svarstomas farmakologinio budrumo darbo grupėje, kuri veikkaip valstybių narių forumas farmakologinio budrumo duomenimis keistis.
Norėčiau paaiškinti, kad farmakologinio budrumo duomenų stebėsena ir atitinkamai priimami sprendimai dėl nacionalinių leidimų prekiauti vaistais yra pirminvalstybių narių atsakomybė. Komisija tik išimtiniais atvejais įsikiša į šiuos klausimus ir tik tada, kai tai numatyta teisės aktuose.
Komisija gali pradėti Europos vaistų agentūros vykdomą Europos masto tyrimą dviem atvejais: pirma, kai valstybės narės priima skirtingus nacionalinius sprendimus dėl leidimų prekiauti, ir antra, prieš priimant sprendimą dėl leidimo prekiauti suteikimo, pakeitimo, sustabdymo arba panaikinimo, kai tai būtina, visų pirma atsižvelgiant į farmakologinio budrumo informaciją, kai manoma, kad tai susiję su Bendrijos interesais.
Šiuo atveju nebuvo imtasi jokių veiksmų ES lygmeniu, atsižvelgiant į farmakologinio budrumo darbo grupės išvadas ir į tai, kad tuo metu valstybės narės nesiėmjokių skirtingų veiksmų, reaguodamos į diskusijas darbo grupėje.
Trečias klausimas toks: kodėl Komisija lauktiek ilgai, t. y. iki 2010 m. birželio mėn., kad priimtų ryžtingą sprendimą dėl prekybos šia medžiaga? Atsakymas: tik 2009 m. valstybnarė, būtent Prancūzija, sustabdleidimą prekiauti "Mediator". Remiantis naujomis 2004 m. priimtomis nuostatomis, savaime buvo vykdoma vaistų veiksmingumo ir rizikos pusiausvyros peržiūra, po kurios buvo priimtas Komisijos sprendimas, kuriuo visų valstybių narių reikalaujama panaikinti visus leidimus prekiauti vaistais, kurių sudėtyje yra benfluorekso.
Šiuo atžvilgiu svarbu pabrėžti, kad naujame 2010 m. gruodžio 15 d. priimtame teisės akte dėl farmakologinio budrumo įtvirtinamos papildomos nuostatos, kuriomis siekiama užtikrinti Europos vaistų agentūros vykdomą nustatymą dėl vaistų, kuriais leidžiama prekiauti nacionaliniu lygmeniu, saugumo ir sukuriama nauja ES lygmens tvarka dėl tokių vaistų saugumo signalo įvertinimo, kurio pagrindu galima suderinti valstybių narių veiksmus.
Ketvirtas klausimas toks: ar gali Komisija nurodyti, ar ji ketina prašyti Europos vaistų agentūros parengti išsamius retrospektyvius tyrimus apie šio vaisto vartojimą per pastaruosius 20 metų? Atsakymas: iki šiol Komisija neprašEuropos vaistų agentūros parengti išsamių retrospektyvinių tyrimų apie šio vaisto vartojimą per pastaruosius 20 metų. Tais duomenimis ir dokumentais, kurie nurodomi Prancūzijos pranešime, aiškiai parodoma, kad iki šiol šis vaistas labiausiai vartojamas Prancūzijoje.
Pirmininkė
Tiesiog norėčiau paaiškinti, ką šį vakarą darysime dėl papildomų klausimų. Priimsiu visus papildomus klausimus iš karto - prisiminkite, kad jiems turite 30 sekundžių - ir tada paprašysiu Komisijos narių atsakyti į visus papildomus klausimus en masse.
Gilles Pargneaux
(FR) Ponia pirmininke, norėčiau pasakyti dar vieną dalyką dėl Komisijos nario J. Dalli, kuriam norėčiau padėkoti už paaiškinimą, pateiktų pastabų ir atsakymų. Kaip nurodėte, Komisijos nary, 2003 m. ir 2005 m. būtent "Servier" paprašpašalinti šį produktą iš pardavimo šiose dviejose šalyse. Taip pat sakėte, kad 1998 m. ir 1999 m. darbo grupnepasirinko nei leisti prekiauti produktu, nei siūlyti uždrausti šį produktą. Tačiau žinome, kad 1997 m. šis vaistas buvo uždraustas Jungtinėse Valstijose.
Todėl tikrai aišku - ir tai yra visa šio klausimo esm- kad tokioje didelėje rinkoje kaip Europos Sąjunga, kurioje gyvena 500 mln. Europos Sąjungos piliečių, mums reikia daugiau budrumo. Visų pirma mums reikia papildomų perspėjimų, kuriais būtų skatinama imtis veiksmų Europos mastu, nustačius aiškias pareigas Europos Komisijai ir Europos vaistų agentūrai. Taip galėsime išvengti, kad nepasikartotų padėtis, kokia kilo kai kuriose valstybėse narėse, tokia kaip minėtas atvejis Prancūzijoje.
Marc Tarabella
(FR) Ponia pirmininke, Komisijos nary, išplėskime šią diskusiją, nes "Médiator" yra tik matoma ledkalnio viršūnė, dėl kurios kyla kitų klausimų.
Pvz., kaip gali būti, kad vaistai, kurie gali būti žalingi, netgi mirtini, kurie buvo pašalinti iš kai kurių valstybių narių rinkos, gali ir toliau cirkuliuoti Europos Sąjungoje?
Ar neturėtume rimtai pagalvoti apie Europos vaistų agentūros vaidmenį ir veiksmingumą, jeigu jos išvados nėra privalomos valstybėms narėms?
John Dalli
Komisijos narys. - Iš tiesų per istorinius įvykius, apie kuriuos kalbėjau, pateikdamas atsakymą, galiojusi tvarka buvo tokia: buvo aiškiai atskirti valstybių narių ir Europos Sąjungos įgaliojimai - šis atskyrimas, tiesą sakant, vis dar galioja, ir jį valstybės narės pavydžiai saugo. Iš tiesų būtent todėl manome, kad laikui bėgant turėtume sustiprinti savo farmakologinio budrumą procesą ir tvarką.
Turiu pasakyti, kad 2004 m. buvo žengtas žingsnis į priekį dėl jau turimos farmakologinio budrumo tvarkos ir proceso, numatytų ir farmakologinio budrumo susitarime, peržiūrėjimo. Dabar turime daugybę "stabdžių", be to, dabar taip pat įmanoma imtis kitų veiksmų Europos Sąjungos lygmeniu, siekiant užtikrinti, kad būtų pranešama apie viską, kas pašalinama iš bet kurios rinkos, ir dėl to galima imtis veiksmų. Anksčiau tai nebuvo įmanoma.
Taigi šiandien padėtis tokia. Dabar nurodžiau savo tarnyboms atlikti tikrinimą nepalankiausiomis sąlygomis, įskaitant ir dėl farmakologinio budrumo proceso ir tvarkos, įsigaliojusios po mūsų paskutinio susitarimo. Jie pasirinko "Médiator" kaip tiriamąjį atvejį, kad nustatytų, ar kas nors panašaus į "Médiator" vis dar gali nutikti per naujausią farmakologinio budrumo procesą. Užtikriname, kad jeigu rasime kokių nors vakuumų, kliūčių arba sričių, kuriais nebus imtasi veiksmų tokiais atvejais, informuosime jus ir pabandysime ištaisyti padėtį.
Tema: Įmonės "Apple" vykdomas žiniasklaidos leidinių, skaitomų naudojant "iPad", prenumeratos pardavimas
Planšetinius kompiuterius "iPad" gaminanti įmon"Apple" reikalauja, kad laikraščių ir žurnalų leidėjai, vykdydami mažmeninę prekybą ir prenumeratą, produktus savo skaitytojams siūlytų vien tik "Apple" interneto parduotuvėje "iTunes", kad ši įmongalėtų kontroliuoti pardavimo sąlygas. Tai reiškia, kad "iPad" naudotojai nebegali atitinkamo leidėjo tinklavietėje užsisakyti jokių laikraščių arba žurnalų, skaitomų naudojant "iPad".
Ar Komisija mano, kad šie veiksmai suderinami su ES teise ir su sąveikumo bei atviro interneto principais?
Ar šis atvejis nereiškia piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi ir atitinkamai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 ir 102 straipsnių pažeidimo?
Kokių veiksmų Komisija imsis šiuo atveju?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Šiandien įmon"Apple" pranešė, kad planšetiniams kompiuteriams "iPad" skirtos skaitmeninių laikraščių ir žurnalų prenumeratos bus siūlomos tik per taikomąsias programas, parduodamas jos internetinėje svetainėje. Leidėjai vis dar turės galimybę siūlyti įsigyti internetines prenumeratas savo tinklavietėse arba kitomis priemonėmis, tačiau jie nebegalės apdoroti prenumeratos per taikomąsias programas "iPhone" telefone, naudodami "Apple" kaip tarpininkę.
Tai, ar įmonės "Apple" elgesys pažeidžia ES konkurencijos taisykles, priklauso nuo daugybės faktinių, teisinių ir ekonominių elementų. Reikalaujama, inter alia, kad "Apple" užimtų dominuojančią padėtį atitinkamoje rinkoje. Nėra aiškios tokių rinkų ribos, nes šis sektorius vis dar yra gana naujas ir besivystantis, taip pat todėl, kad yra keletas panašių platformų ir įtaisų, kuriais teikiamos panašios funkcinės galimybės, kurių dalis palaikomos internetinių taikomųjų programų parduotuvių pagrindu, nes neaiški ir besivystanti vartotojų paklausa dėl elektroninių ir (arba) spausdintinių žurnalų.
Tinkamai nustačius rinką, reikėtų įvertinti dominavimo klausimą. Europos Teisingumo Teismas apibrėždominavimą kaip įmonės užimamą ekonominės galios poziciją, kurios pagrindu ji gali sutrikdyti veiksmingą konkurenciją atitinkamoje rinkoje, nes jai sudaroma galimybiki tam tikro masto elgtis nepriklausomai nuo savo konkurentų, klientų ir galiausiai vartotojų.
Komisija visų pirma pabrėžia, kad yra alternatyvių taikomųjų programų platformų, ir neseniai kelios įmonės pristatarba artimoje ateityje ketina pristatyti keletą įtaisų, kurie funkcinėmis galimybėmis panašūs į planšetinius kompiuterius "iPad". Komisija stebi įmonės "Apple" prekybos politikos vystymąsi ir glaudžiai bendradarbiauja su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis.
Ivo Belet
(NL) Ponia pirmininke, šią popietę įmon"Apple" iš tiesų paskelbė, kad nori pasiūlyti naują modelį savo abonentams, tačiau aišku, kad taip norima pasinaudoti savo padėtimi rinkoje, nepaisant to, ar jos padėtis dominuojanti, ar ne, siekdama kontroliuoti informaciją apie klientus, kurią turi leidėjai. Ilgalaikėje perspektyvoje tai gali būti labai žalinga leidėjams Europoje, taip pat ir žiniasklaidos pliuralizmui.
Todėl norėčiau jūsų paklausti, ar esate pasirengę imtis veiksmų, nepaisydami to, ar tai yra dominuojančios padėties atvejis, ir kada imsitės veiksmų, jeigu jų imsitės. Kitaip sakant, ar galėtumėte paaiškinti, kokias laiko gaires esate numatę? Ar iniciatyva, kurios imsis Komisija, yra savaičių, ar mėnesių klausimas?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Ponia pirmininke, Komisijos nary, norėčiau padėkoti jums už atsakymą, tačiau, mano nuomone, jūs nepaminėjote svarbiausio dalyko, būtent to, ar apskritai galime įsivaizduoti, kokią dalį Europos Sąjungos rinkos galėtų užimti naujasis įmonės "Apple" produktas. Jūs atsakėte gana bendrai, teigdamas, kad šis klausimas tik dabar nagrinėjamas. Tačiau manau, kad turėtume žinoti, ar iš tiesų yra rimta grėsmė, kad "Apple" taps dominuojančia Europos Sąjungos rinkoje.
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Reikia pamatyti, ar įmon"Apple" taps dominuojančia rinkoje, nes rinka plėtojasi. Turime įvertinti, kokia yra rinka ir ką reiškia dominuojanti padėtis rinkoje. Šiuo metu rinkos mastas yra mažas, ir per anksti kalbėti apie kokius nors Komisijos veiksmus.
Jeigu yra daugybkonkurencingų pasiūlymų, o įmonės "Apple" požiūris nesudaro dominuojančios padėties, tada nėra jokios būtinybės Komisijai imtis veiksmų. Kaip sakiau, Komisija stebi padėtį, remdamasi ES konkurencijos teisės taisyklėmis, ir jeigu būtina imtis veiksmų, jų bus imtasi nepriklausomai, kai bus tinkamas metas, kai prieisime prie išvados, kad būtina jų imtis. Taigi užtikrinta, kad bus imtasi veiksmų, jeigu bus būtina.
Tema: Investicijų apsauga ES ir Rusijos derybose dėl naujo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo
Ar Komisija derybose su Rusijos Federacija dėl naujo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo kelia klausimus dėl investicijų apsaugos, ypač energetikos sektoriuje? Turint omenyje daugelį tokių atvejų, kai Europos energetikos kompanijos buvo priverstos pasitraukti iš Rusijos rinkos nesuteikiant joms galimybės siekti nešališkos ir sąžiningos vietos teisminės apsaugos, ar Komisija ketina į naują partnerystės susitarimą ar kitus su Rusijos Federacija sudaromus ekonominius susitarimus įtraukti investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo mechanizmą?
Kokia Komisijos pozicija dėl Energetikos chartijos sutarties? Ar Komisija vis dar tikisi, kad Rusijos vyriausybvėl pasirašys šią chartiją ir galbūt ją ratifikuos? O gal į naująjį partnerystės susitarimą bus įtrauktos panašios nuostatos dėl investicijų apsaugos energetikos sektoriuje?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, turėjusi bendras 92 mlrd. EUR vertės užsienio investicijas 2008 m. pabaigoje, Europos Sąjunga iki šiol yra didžiausia užsienio investuotoja Rusijos Federacijoje.
Dėl energetikos sektoriaus, tai ES tvirtai siekia užtikrinti, kad Europos energetikos chartijos sutartyje įtvirtinti principai taptų vykstančių Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos derybų dėl naujos sutarties dalimi. Atitinkamos nuostatos turėtų apimti investicijų apsaugą energetikos sektoriuje ir visų pirma tvirtą ginčų sprendimo mechanizmą.
Šiuo požiūriu nebūtų pažeidžiamas bendras ES vertinimas, kad Europos energetikos chartijos sutartis ir toliau bus vertinga daugiašaltarptautinių energetikos santykių reguliavimo priemonė. Joje įtvirtinamos teisiškai privalomos taisyklės dėl investicijų apsaugos perkėlimo ir nuostatos dėl ginčų sprendimo energetikos sektoriuje.
Europos Sąjunga mano, kad atnaujintas Rusijos įsipareigojimas dėl Energetikos chartijos proceso, kaip pareikšta paskutiniame ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikime, yra labai svarbus, ir ji laikysis konstruktyvaus ir atviro požiūrio. Šiuo atžvilgiu ES palankiai vertina Rusijos susidomėjimą sukurti teisiškai privalomą energetikos sistemą, remiantis jos pastaruoju pasiūlymu dėl konvencijos dėl tarptautinio energetinio saugumo užtikrinimo projekto. Energetikos chartijos proceso modernizavimas būtų tinkamas pagrindas daugiašalėms deryboms dėl šio pasiūlymo.
Laima Liucija Andrikien
Turiu papildomą klausimą. Šiuo metu Europos Parlamente rengiame būsimą Europos Sąjungos investicijų politiką. Dėl Rusijos, tai dažnai girdime apie Rusijos plėtrą Europos Sąjungos rinkoje, visų pirma energetikos sektoriuje, tačiau kartu Europos Sąjungos investuotojams kyla didžiulių sunkumų, kai jie nori investuoti Rusijoje, visų pirma tokiuose sektoriuose, kuriuos Rusija laiko strateginiais, kaip energetikos sektorius. Taigi kaip Komisija ketina užtikrinti, kad naujame partnerystės susitarime būtų įtvirtintas abipusiškumo principas santykiuose dėl investicijų?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Po savaitės susitiksime su Rusijos vyriausybe ir neabejotinai aptarsime investicijų politikos klausimus, nes abi pusės turi pastabų. Rusija taip pat teigia, kad Europos Sąjunga nevertina kai kurių jos investicijų, todėl vyksta nuolatinės derybos.
Kartu galiu aiškiai pasakyti, kad praėjusiais metais pradėjo gerėti santykiai dėl gana sudėtingų klausimų: Rusija išsamiai ir detaliau aptarinėjo klausimus. Nepaisant to, manau, kad santykiai turėtų būti pagrįsti susitarimu ir kad naujuosiuose susitarimuose, kurie, kaip minėjau, bus priimti po partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, būtų įtvirtintos griežtos nuostatos dėl investicijų apsaugos. Tai vienintelis būdas, kurio pagrindu galime išvengti padėties, kai viena šalis kaltins kitą dėl taisyklių nesilaikymo.
Dabartinpolitindinamika kelia daug vilčių, kad galime sudaryti susitarimą ir į jį įtraukti gana griežtas nuostatas. Labai aišku, kad praėjusiais metais mūsų santykiuose buvo keletas svarbių teigiamų pokyčių.
Tema: ES parama Pasauliniam kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondui
2011 m. biudžete Pasauliniam kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondui skiriama daug lėšų (65 000 000 įsipareigojimų asignavimų / 47 608 950 mokėjimų asignavimų).
Remiantis naujausiomis ataskaitomis sutriko fondo veikimas. Dėl su fondu susijusių korupcijos ir kyšininkavimo problemų kai kurios valstybės narės sustabdsavo mokėjimus fondui.
Kaip Komisija ketina užtikrinti, kad Pasauliniam kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondui skiriamos lėšos nebūtų naudojamos kyšiams ir su korupcija susijusiems veiksmams?
Ką Komisija padarė, siekdama užtikrinti, kad šis fondas atitiktų tinkamumo reikalavimus, būtinus ES paramai gauti?
Ar Komisija svarstgalimybę sustabdyti šio fondo finansavimą?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Tai labai tinkamas klausimas dėl problemos, kurią Komisija labai rimtai vertina ir todėl atidžiai ir su nerimu stebi. Komisija labai pritaria Pasauliniam kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondui. Fondas buvo labai sėkmingas, ir ketinu dirbti su fondu, kad būtų kuo greičiau išspręstos problemos, kad Komisija galėtų ir toliau būti viena didžiausių fondo rėmėjų.
Svarbu pabrėžti, kad nustatytos problemos kilo ne iš paties fondo, o dėl žmonių atskirose šalyse, su kuriais susitarta dėl programų įgyvendinimo. Tai šalys, kuriose visada buvo skiriamas labai didelis dėmesys, kad tokių problemų būtų išvengta. Viešai žinoma, kad Pasaulio fondo generalinio inspektoriaus biuras atliko tyrimus dėl 4,8 mlrd. USD panaudojimo 33 šalyse. Šie tyrimai buvo vykdomi arba sistemiškai, arba reaguojant į gautą informaciją apie galimą lėšų pasisavinimą. Tyrimai jau baigti; remiantis bendrąja praktika, generalinio inspektoriaus biuras parengataskaitą ir paskelbją Pasaulio fondo tinklalapyje.
Ši praktika buvo veiksminga ir skaidri, įgyvendinant Pasaulio fondo paskelbtą politiką dėl visiško korupcijos netoleravimo. Komisija įgaliojo atlikti nepriklausomą penkių pakopų Pasaulio fondo auditą, kaip reikalaujama pagal Europos Sąjungos finansinį reguliavimą visoms organizacijoms, kurioms skiriama ES finansinparama. 2010 m. lapkričio mėn. pateiktoje audito ataskaitoje įtvirtinama bendra auditorių išvada, kad Pasaulio fondo vidaus kontrolės aplinkoje laikomasi pareigų pasiskirstymo ir šalies bei regioninės finansinės atskaitomybės valdymo kontrolės principų. Taigi nustatytos standartinės priemonės ir kontrolė, siekiant užtikrinti, kad tinkamai panaudojamos iš rėmėjų gaunamos lėšos.
Tačiau auditoriai pateikkeletą pasiūlymų, kaip papildomai, be rizikos valdymo strategijos, pagerinti lėšų valdymą. Remdamosi šia ataskaita, mano tarnybos šiuo metu diskutuoja dėl reikiamų pakeitimų, kuriais siekiama pagerinti ir pagreitinti Pasaulio fondo reformos darbotvarkę, kuri patvirtinta sausio 4 d. Taip pat vykdome antrą audito misiją, įskaitant apsilankymus šalyse, siekdami vykdyti institucinį vertinimą. 2011 m. sausio 27 d. laišku ir per vasario 2 d. vykusią telekonferenciją jau bendravau su Pasaulio fondo vykdomuoju direktoriumi M. Kazatchkine ir išreiškiau neatidėliotiną būtinybę imtis papildomų reformų, siekiant toliau sustiprinti fondo pagrindinį valdymo procesą ir operacijas.
Per vasario 2 d. vykusį valdybos susitikimą Pasaulio fondo sekretoriatas pasiūlatlikti išorinę peržiūrą Pasaulio fondo priežiūros mechanizmo pagrindu. Valdybos nariai tam pritarė. Taigi atsakydamas į jūsų klausimą, ar Komisija svarstgalimybę sustabdyti šio fondo finansavimą, norėčiau informuoti, kad Komisija nurodPasaulio fondo vykdomajam direktoriui ir valdybos nariams, kad ES parama sustabdoma. Kartu manau, kad Europos Sąjunga ir visų pirma Komisija turi išsaugoti savo bendrą įsipareigojimą dėl Pasaulio fondo tikslų, reformos proceso ir suderinimo strategijos šalies ir sveikatos sistemoms.
Šiuo atžvilgiu Komisija nustatys aiškius kriterijus, kurie bus taikomi prieš atnaujinant tolesnę paramą Pasaulio fondui. Šiomis priemonėmis dėl prevencijos ir sukčiavimo nustatymo užtikrinimo nebus sukeliama jokių padarinių teikiant gydymą pacientams, tačiau kartu suprantama, kad mums labai skubiai reikalingos naujos, tvirtesnės kontrolės priemonės, nes laikas bėga, ir neribotai sustabdyti mokėjimus nėra geriausia išeitis. Mums reikalingos papildomos tvirtesnės kontrolės priemonės šalyse, kuriose lėšų pasisavinimo pavojus bus sumažintas ir bus galima atnaujinti mokėjimą. Komisija, kaip sakiau, išliks tvirta fondo rėmėja, nes fondo pagrindu pasiekta puikių rezultatų, tačiau kilo sukčiavimo atvejų, ir turime juos tinkamai išspręsti.
Anne E. Jensen
(DA) Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos nariui už jo paramą fondui, taip pat už tai, kad imamasi ryžtingų veiksmų išspręsti tai, kas nutiko, ir rimtai įvertinti problemą. Konkrečiau kalbant, mano klausimas Komisijos nariui yra apie tai, kokį kalendorinį planą jis yra numatęs dėl paramos fondui įšaldymo? Kaip greitai jis tikisi sugebėti rasti problemų sprendimą? Remiantis fondu, buvo suimti kai kurie asmenys, atsakingi už lėšų pasisavinimą. Buvo imtasi veiksmų. Norėčiau sužinoti, kiek laiko, jo manymu, užtruks, kol vėl bus imtasi teikti pinigus.
Michael Cashman
Komisijos nary, ar sutinkate, kad Pasaulinis kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondas yra labai svarbus ir kad būtų nusikaltimas dabar nutraukti paramą, nes taip būtų nutraukiami šie gyvybes gelbstintys projektai?
Dar daugiau, ar manote, kad turime, kaip sakėte, sustiprinti kontrolės priemones, taip pat savo įsipareigojimą užtikrinti, kad Pasaulio fondas būtų naudojamas tiems, kuriems labiausiai to reikia - žmonėms, kuriems kyla grėsmdėl AIDS / ŽIV, maliarijos ir tuberkuliozės?
Už šį korupcijos blogį neturi mokėti nekalti žmonės, kurie serga AIDS / ŽIV ir kuriems kyla grėsmdėl maliarijos ir tuberkuliozės.
Georgios Papanikolaou
(EL) Ponia pirmininke, aš taip pat dėkoju jums, Komisijos nary, už atsakymą. Remiantis paskelbta statistika, Europos Sąjunga nuo 2002 m. iki 2010 m. Pasauliniam kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondui skyr972,5 mln. EUR. Tai sudarapie 50 proc. visų fondo lėšų.
Mano klausimas toks: be to, ką pasakėte apie nustatytas problemas, ar Komisija parengįvertinimo ataskaitą arba ar atliko tyrimą dėl to, ar visi šie pinigai buvo skirti tikslinei grupei?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Yra dvi šio klausimo medalio pusės. Viena vertus, pripažįstu, kad fondas vykdo puikų darbą, suteikdamas pagalbą tiems, kuriems jos reikia. Dėl to klausimų nekyla.
Tačiau kita vertus, tai viešieji pinigai. Viešieji pinigai yra mokesčių mokėtojų pinigai, ir vienu pasisavinimo arba sukčiavimo atveju galima sužlugdyti šimtų tūkstančių žmonių darbą. Todėl turime labai skubiai rasti sprendimą. Mano tikslas - iki vasaros nustatyti papildomas priemones, kad rudenį galėtume atnaujinti mokėjimus. Manau, kad tai padaroma.
Nustatėme sritis, kuriose to reikia, nacionaliniu lygmeniu. Centrinis biuras tinkamai audituojamas, ir kai pervedame pinigus, viskas tinkamai vykdoma, tačiau kai ateina įgyvendinimo laikas tam tikroje šalyje, kyla per daug rizikos. Jeigu pamatytumėte, kurios šalys dalyvavo ir kokio dydžio biudžetinis paketas joms skiriamas, suprastumėte, kad lėšos per didelės, kad būtų galima sustabdyti mokėjimus, ir turime imtis labai skubių reformų.
Jeigu kitais metais bus nustatyta pasisavinimo atvejų, jūs pirmieji man pasakysite, kad aš žinojau apie tuos atvejus, ir klausite, kodėl nesiėmiau veiksmų. Tada pasakyčiau, kad galvojau tik apie sergančius žmones. Tokio atsakymo nepakaktų.
Jeigu per pusmetį, iki vasaros, išspręsime šį klausimą, tada nebūsime padarę jokio esminio poveikio fondo veikimui, tačiau būsime suteikę daugiau patikimumo tiek fonde, tiek tam, kaip panaudojami ES mokesčių mokėtojų pinigai.
Tema: Ženklas CE
Ar Komisija galėtų pateikti informacijos apie pažangą stiprinant ženklą CE siekiant skatinti Europos eksportą į Pietų Amerikos ir Azijos rinkas, kadangi tai buvo vienas iš Komisijos nario A. Tajanio įsipareigojimų skiriant jį į pareigas?
Antonio Tajani
Ponia pirmininke, pone J. Higgins, ženklas CE yra matoma mechanizmo dalis, kuri yra labai svarbi sklandžiam vidaus rinkos veikimui.
2008 m. priėmus naują teisės aktų sistemą, visų pirma trimis būdais buvo sustiprintas ženklo CE patikimumas. Pirma, sustiprinta ženklo CE sertifikavimo sistemos kontrolė; antra, įtvirtinta rinkos priežiūra, vykdoma nacionalinių valdžios institucijų, kurios turi patikrinti gamintojų atitikties deklaracijas ir nepriklausomų organizacijų, kurios suteikia leidimą naudoti ženklus CE ant produktų, išduotus sertifikatus; ir trečia, valstybių narių reikalaujama sustiprinti muitinių kontrolę, kad tik tiems produktams, kurie atitinka teisės aktus, būtų leidžiama cirkuliuoti Europos Sąjungos ir pasaulio rinkose.
Nustačius priemones, kuriomis siekiama apsaugoti ženklą CE ir kurių iki šiol trūko veiksmingai įgyvendinant naują teisės aktų sistemą, bus sustiprintas ženklo CE patikimumas ir taip padidinta turinčių ženklą CE produktų reputacija Europos Sąjungos ir atitinkamai tarptautinėse rinkose. Dar daugiau, sustiprinus importuotų produktų kontrolę, bus užtikrinta, kad būtų mažiau piktnaudžiaujama ženklu CE pasaulio rinkoje. Be to, remdamasi aiškiu Parlamento prašymu, Komisija sėkmingai pradėjo informacinę kampaniją dėl ženklo CE, kuri skirta tiek ūkinės veiklos vykdytojams, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, tiek vartotojams.
Kampanija siekiama suteikti suinteresuotosioms šalims, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, geresnį supratimą apie tai, ką reiškia ženklas CE ir kaip veikia visas jo mechanizmas, kad jos galėtų tinkamai įgyvendinti taisykles dėl ženklinimo ir geriau apsiginti teismuose klastojimo arba pavojingų produktų bylose. Taip Europos Sąjungos produktai taps konkurencingesni.
Mūsų susitarimai ir derybos su trečiosiomis šalimis, įskaitant Mercosur ir Pietų Ameriką, visų pirma Argentiną, skirti tam, kad būtų skatinamas reguliavimo ir techninis modelis, kuriuo pagrįstas ženklas CE. Bendraudamas su ta pasaulio dalimi, noriu paaiškinti šiuos dalykus ir, žinoma, skatinti priimti sprendimus, kuriuos sutarėme įgyvendinti. Pavasarį būsiu Pietų Amerikoje, ir šis klausimas taip pat bus įtrauktas į susitikimų su vyriausybės atstovais darbotvarkę tose šalyse, kurias aplankysiu: Braziliją, Argentiną ir Čilę.
Žinoma, dar kartą patvirtinu savo įsipareigojimą glaudžiai su jumis dirbti, siekdamas užtikrinti, kad tinkamai veiktų mechanizmas, kuriuo pagrįstas ženklas CE, ir kad valstybės narės laikytųsi įsipareigojimų, kuriais siekiama padaryti mūsų produktus konkurencingesnius. Žinoma, reguliariai jus informuosiu apie įvykius šioje srityje, ir noriu jums priminti, kad Komisija dar kartą išnagrinės padėtį ir 2013 m. pateiks ataskaitą Parlamentui, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008.
Jim Higgins
Noriu padėkoti Komisijos nariui už atsakymą. Manau, kad tai labai gera koncepcija. Ji orientuota į vartotoją, susijusi su reputacija, ES gaminamų prekių patikimumu. Tačiau negaliu rasti jokios informacijos iš Eurostato, pvz., dėl to, kiek vertas šis ženklas Europos Sąjungos įmonėms arba koks procentas europiečių iš tiesų žino, kas daroma ženklu CE.
Antra, manau, kad turėtume labiau jį panaudoti. 2010 m. balandžio mėn. Hanoverio parodoje buvo vykdoma didžiulkampanija ženklui CE reklamuoti, tačiau nepakankamai jį panaudojame. Reikia imtis daug labiau suderintų veiksmų, nes galimybės tikrai didelės.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ponia pirmininke, kadangi paminėjote Europos Sąjungos konkurencingumą ir kadangi palankiai vertinu jūsų pastangas sukurti Europos Sąjungos pramonės politiką, norėčiau jums pateikti tokį klausimą: kokia procentindalis produktų Europos Sąjungos rinkoje turi ženklą CE ir kokia procentindalis Europos Sąjungos vidaus rinkoje esančių produktų pagaminti Kinijoje?
Antonio Tajani
Pone pirmininke, esu dėkingas, kad buvo paminėta nemažai problemų, kurioms dėmesį skiriame ir mes, nes tikra tiesa, kad dažnai klastojami teisėtai arba neteisėtai iš už Europos Sąjungos ribų importuojami produktai. Deja, kad ir kaip ten būtų, nei Komisija, nei Europos Sąjungos institucijos neturi muitų agentūrų arba policijos pajėgų, kurios tikrintų importus, todėl turime pasikliauti įvairių valstybių narių atliekamais patikrinimais, kai tokį ženklą turintys produktai patenka į ES ir yra tiekiami rinkai.
Vėliau paaiškinsiu konkrečiau, siekdamas atsakyti į papildomą J. Higgins klausimą, tačiau turiu paaiškinti, kad pradėjome informacinę kampaniją, kuria siekiama ne tik reklamuoti ženklą CE, bet ir užtikrinti, kad būtų labiau apsaugomi produktai, tikrinant suklastotas prekes.
Pasiūlymas apsilankyti Roterdamo uoste, į kurį atgabenami dauguma žaislų, yra idėja, apie kurią galvojau. Turbūt pats ten vyksiu, siekdamas parodyti, kad Komisija skiria dėmesį produktų iš už Europos Sąjungos ribų, kurie atgabenami į vieną didžiausių jos uostų, patikrinimui.
Pritariu tam, kad turi būti skatinama naudoti ženklą CE. Esame ankstyvame etape, ir manau, kad turėtume toliau eiti šiuo keliu. Toks yra informacinės kampanijos, kuri taip pat yra Parlamento prašymo rezultatas, tikslas. Daug pasiekėme, kai vis dar buvau Europos Parlamento narys, reikalaudami ES nustatyti ženklą, kuriuo pirmiausia būtų užtikrinamas ES reguliavimo laikymasis. Tiesą sakant, neturėtume pamiršti, kad ženklas CE nėra Europos Sąjungos kokybės ženklas, jis tiesiog reiškia, kad laikomasi tam tikrų ES taisyklių - todėl tai yra tam tikra atitikties deklaracija arba trečiosios šalies sertifikavimas.
Kai kurie šio Parlamento nariai tikisi, kad po ženklo CE bus priimtas kokybės ženklas, ir tiesą sakant, Parlamentas ragino mane tai daryti per klausymą prieš metus, kai pateikiau savo kandidatūrą Komisijai. Tikrai neprieštarauju šiai idėjai, tačiau manau, kad pirmiausia turime paraginti ir padidinti ženklo CE naudojimą informacinės kampanijos ES pagrindu. Reikia padaryti dar daugiau, ir kitame etape turime pagalvoti apie kitas naujas iniciatyvas. Tačiau pirmiausia turime užtikrinti, kad ženklas CE taptų bendrąja visų ES įmonių praktika, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios turbūt reikalauja daugiau informacijos.
Užtikrinu jus, kad esu pasiryžęs siekti dar geresnės informacijos. Džiaugiuosi, kad vyksta tokios diskusijos ir keliami klausimai - ir dėkoju J. Higginsui už juos, - nes jais skatinamos diskusijos dėl darbo Europos Parlamente ir tarp jų narių, taip pat dėl Komisijos nario ir Komisijos ir Parlamento atstovybių biurų Europos Sąjungoje darbo.
Labai svarbu informuoti visas valstybes nares ir verslo organizacijas, kaip svarbu pasinaudoti šia priemone, taip pat labai svarbu - ir tai jau pabrėžiau savo kalboje - daryti spaudimą valstybėms narėms išlaikyti tvirtą budrumą tiek pasieniuose, tiek rinkoje, siekiant panaikinti arba bent jau sumažinti klastojimo problemą ir neteisėtą ženklo CE naudojimą, siekiant apsaugoti mūsų produktus ir užtikrinti ES teisės aktų, kuriais pirmiausia ginami vartotojų interesai, laikymąsi.
Tema: Verslo aplinkos nevienodumas valstybėse narėse
Vienas iš pirmųjų strategijos "Europa 2020" prioritetų yra verslumo rėmimas, taikant plėtros ir verslo aplinkos gerinimo politiką, būtent mažoms ir vidutinėms įmonėms. Nepaisant to, kad valstybėse narėse vyrauja dideli, susiję su verslo aplinka, skirtumai, dėl kurių daugelyje valstybių narių atsiradusi biurokratijos našta ir didelės išlaidos, atsiradusios sukūrus naują įmonę, stabdo verslą. Be to, dėl ekonominės krizės problema tik didėja ir tarp valstybių narių sukuria skirtumus, susijusius su verslu ir plėtra ES teritorijoje.
Ar Komisija galėtų atsakyti į šiuos klausimus: Ar ji mano, kad įmonių plėtros tikslas, numatytas strategijoje "Europa 2020", yra realus ir gali būti pasiektas visose valstybėse narėse per dešimt ateinančių metų, kai tik yra nustatyti anksčiau minėti skirtumai?
Ar Komisija ketina valstybėms narėms patarti taikyti konkrečią ir bendro pobūdžio politiką, siekdama išspręsti problemas, kuriomis stabdomas verslas?
Tema: Mažos ir vidutinės įmonės
Ar galėtų Komisija nurodyti, kokios priemonės taikomos siekiant padėti Europoje įsisteigusioms mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios norėtų eksportuoti ir investuoti į tokias kylančios ekonomikos šalis kaip Kinija?
Tema: Verslumas šalyse, kurios taiko griežtas taupymo priemones
Ar yra kokių priemonių verslumui skatinti, ypač tose šalyse, kurios taiko griežtas taupymo priemones?
Antonio Tajani
Ponia pirmininke, pasistengsiu kalbėti trumpai, kaip darydavau, kai buvau Europos Parlamento narys. Kalbame apie didžiulio susidomėjimo sulaukusius klausimus, pirmiausia apie Komisijos ketinimą paremti verslumą ir pagerinti aplinką, kurioje veikia įmonės, visų pirma mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), remiant jas, siekiant patekimo į trečiųjų šalių rinkas. Manau, kad šios trys temos yra prioritetinės.
Būtent todėl artimiausiomis dienomis bus peržiūrimas 2008 m. Komisijos priimtas Europos smulkiojo verslo aktas. Europos smulkiojo verslo akto principai ir nuostatos visiškai atitinka strategijos "Europa 2020" prioritetus, nes užtikrinama, kad jie bus įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu, nes visos suinteresuotosios šalys jiems pritaria. Kitaip sakant, visi - valstybės narės ir verslo organizacijos - bus įtraukti į pasiektų rezultatų stebėseną.
Sieksime užtikrinti, kad tiek Europos Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis būtų įgyvendinti principai, kuriems pritariama Europos smulkiojo verslo akte ir kuriais siekiama skatinti verslumą ir panaikinti praktiką nuolat galvoti apie principą "pradėk nuo mažo", rengiant politiką.
Jau nustatėme testą MVĮ, kuriuo siekiama labiau atsižvelgti į tvarką, kuri naudojama vertinant įvairių politikos sričių ir įsipareigojimų, ribojančių MVĮ, poveikį. Peržiūrėtas Europos smulkiojo verslo aktas apims priemones šio testo naudojimui suderinti ir vertinimų kokybei pagerinti. Be to, visos valstybės narės bus paragintos laikytis to paties požiūrio per procesą, kuriant nacionalinę sprendimų priėmimo procedūrą.
Kadangi žinome apie būtinumą sumažinti biurokratiją ir panaikinti skirtumus tarp šalių, nurodysime konkrečias priemones - tokias kaip vieno langelio principo įtvirtinimą ir elektroninės valdžios naudojimą, - kad būtų pagreitintas procesas šioje srityje. Komisija taip pat organizuoja geriausios patirties keitimąsi tarp valstybės tarnautojų konkrečiomis temomis.
Siekdami paskatinti verslumą tarp jaunimo ir tarpvalstybinį prekybinį bendradarbiavimą Europoje, vėlgi paraginti Parlamento, sukūrėme Erasmus programą jauniesiems verslininkams, kurios rezultatai buvo teigiami. Todėl ketiname bandyti suteikti projektui teisinį pagrindą, pakeisdami jį iš bandomojo į nuolatinę programą.
Taip pat planavome veiksmus, skirtus būtent verslininkėms: sukūrėme tinklą, dabar apimantį 250 ambasadorių iš 22 Europos Sąjungos šalių. Tikiuosi, kad šis tinklas gali dar labiau išsiplėsti. Galiausiai siekiame sukurti mentorių programas verslininkėms mažiausiai 12 ES šalių.
Dėl paramos MVĮ dėl eksporto ir investicijų už Europos Sąjungos ribų, tai praėjusių metų pradžioje pradėjome vykdyti didžiules viešas konsultacijų pratybas, siekdami sustiprinti paramos priemones. Pratybų rezultatų pagrindu galėsime pritaikyti siūlomas gaires, kuriomis siekiama sustiprinti MVĮ paramos tarnybas, kartu užtikrinant veiksmingą viešųjų lėšų panaudojimą.
Jau įgijome daugybę patirties, kaip padėti MVĮ tapti tarptautinėmis įmonėmis. Kalbu apie projektus, kurie buvo tikrai sėkmingi, tokie kaip Kinijos intelektinės nuosavybės teisių MVĮ pagalbos tarnyba, ES ir Japonijos centras dėl pramoninio bendradarbiavimo, Europos įmonių tinklas ir mokymo programos. Be to, remdamiesi Parlamento finansuoto tyrimo rezultatais, rengiame komunikatą dėl paramos MVĮ trečiųjų šalių rinkose didinimo.
Dėl tokių kylančios ekonomikos šalių kaip Kinija, tai galiu patvirtinti, kad Smulkiojo verslo akto pagrindu Komisija panaudojo Parlamento skirtas lėšas parengiamiesiems darbams, kurie leido sukurti MVĮ pagalbos ir paramos centrus Kinijoje ir Indijoje. Praėjusį lapkričio mėn. pats buvau Pekine per Europos Sąjungos MVĮ Kinijoje centro atidarymą.
Taip pat galiu pasakyti, kad rytoj Komisija paskirs naują MVĮ specialųjį pasiuntinį Danielį Calleja Crespo, už įmones ir pramonę atsakingo generalinio direktoriaus pavaduotoją, kuris bus atsakingas už įdėmią Smulkiojo verslo akto įgyvendinimo stebėseną ir bus kaip MVĮ kontaktinis asmuo.
Šiuo metu priimamame Komisijos dokumente visos valstybės narės ir vietos institucijos raginamos paskirti pasiuntinį MVĮ, kuris prižiūrėtų Smulkiojo verslo akto įgyvendinimą Europos Sąjungos regionuose. Džiaugiuosi, galėdamas jums pasakyti, kad jau sulaukiau teigiamų atsakymų iš keleto valstybių narių ir ES regionų.
Georgios Papanikolaou
(EL) Ponia pirmininke, labai dėkoju už tai, ką pasakėte, Komisijos nary; tai labai plataus masto siekis. Tačiau, truputį grįžtant atgal, 2008 m. gruodžio mėn. Konkurencingumo taryba paragino valstybes nares sumažinti įmonės įkūrimo laiką daugiausia iki trijų dienų, ir, žinoma, Komisija pažadėjo tai stebėti.
Po trejų metų, per patį ekonomikos krizės vidurį, matome, kad Graikijoje įregistruoti įmonę trunka 15 dienų, Austrijoje 11 dienų, Suomijoje 8 dienas, o Belgijoje tik pusantros dienos. Kitaip sakant, yra didelių neatitikimų.
Mano klausimas toks: kadangi visi sutinkame, kad verslumas yra plėtros prielaida, kaip Komisija gali imtis ko nors daugiau nei tiesiog raginti daryti rimtą spaudimą vyriausybėms, kad galėtume suderinti procedūras?
Brian Crowley
Norėčiau pasakyti tris dalykus.
Pirmiausia dėl Kinijos pagalbos tarnybos. Nors tai puiki idėja, MVĮ labai sudėtinga patekti į sektorius, kuriuose jos dalyvauja. Atrodo, kad jie geriau pritaikyti didesnėms įmonėms.
Antra, BRIC šalyse - tai yra Brazilijoje, Rusijoje, Indijoje ir Kinijoje - galėtų būti įtvirtinta vieno langelio principo idėja, kuri jau naudojama ES, siekiant padidinti eksporto ir išvežamųjų investicijų, kurias gali įgyvendinti Europos Sąjungos įmonės, mastą.
Trečia, galiausiai geriausiai iki šiol veikęs modelis yra ES ir Japonijos santykiai. Tai puikiai tiko tiek prekybos, tiek investicijų srityje. Galbūt tai galėtų būti standartas, kuriuo būtų vadovaujamasi.
Marian Harkin
Manau, kad mano klausimas kiek sudėtingas, jis susijęs su šalimis, kurios įgyvendina griežtas taupymo priemones kaip kad mano šalis Airija.
Tai žemiausias taškas: MVĮ reikalinga galimybgauti kreditą, ir jos jų negauna dėl įvairių priežasčių, galbūt todėl, kad bankai ieško šio to užtikrintesnio, nei jos gali suteikti, arba kartais MVĮ tiesiog nenori rizikuoti skolintis dabartinėje padėtyje, kai nėra jokios plėtros.
Mano klausimas šiuo atžvilgiu toks: ar Komisija galėtų pritarti kitoms tokioms priemonėms kaip paskolų garantijos sistemos arba, tiesą sakant, ES mikrofinansų priemonės išplėtimui?
Antonio Tajani
Ponia pirmininke, gerbiamieji nariai, tikrai džiaugiuosi, kad jau antrą dieną iš eilės mažųjų ir vidutinių įmonių klausimas yra vienas pagrindinių Parlamento diskusijų klausimų. Vakar vakare aptarėme Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (KIBP), taip pat kaip padėti mažosioms bei vidutinėms įmonėms ir labai mažoms įmonėms gauti ES finansavimą būsimos aštuntosios bendrosios programos pagrindu. Taip pat pabrėžėme, ką jau padarėme ir ką šiuo metu darome dėl šio pobūdžio įmonių.
Kaip sakiau savo kalboje - ir kaip pareiškiau vakar vakare - manau, kad parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms yra prioritetas dėl daugybės priežasčių. Pirmiausia mažąsias ir vidutines įmones galime laikyti svarbiu įrankiu, kaip atsigauti po dabartinės krizės. Dokumento "Europa 2020" pagrindu realioji ekonomika vėl tampa pagrindiniu ekonomikos politikos klausimu. Mažosios ir vidutinės įmonės yra mūsų tikrosios ekonomikos ir pirmiausia judėjimo į priekį šerdis, ir manau, kad MVĮ taip pat gali atlikti svarbų socialinį vaidmenį, nes būtent jose kuriamos naujos darbo vietos Europos Sąjungoje netgi tada, kai didelės pramoninės korporacijos vykdo restruktūrizaciją.
Todėl turime sudaryti sąlygas mažosioms ir vidutinėms įmonėms būti konkurencingoms. Konkurencingumas yra kitas inovacijų apibūdinimas, o kad jos būtų naujoviškos, turime padėti MVĮ gauti kreditą. Dėl Europos Parlamento paramos priėmėme direktyvą dėl valstybių institucijų pavėluotų mokėjimų ir įmonių tarpusavio sandorių, kuri patenka į Smulkiojo verslo akto sritį. Tai puikus rezultatas, ir tikiuosi, kad valstybės narės įgyvendina šią direktyvą, kuri dabar privaloma visoje Europos Sąjungoje, po 24 mėnesių nuo praėjusio spalio mėn., ir galbūt netgi prieš galutinį terminą. Taip rinkai bus suteikta apie 180 mlrd. EUR likvidumo, o tai bus naudinga mažosioms ir vidutinėms įmonėms.
Tai dar ne viskas. Taip pat sukūriau MVĮ finansų forumą, kaip nurodyta Parlamento pranešime dėl MVĮ ir KIBP politikos. Tai naujas Komisijos kūrinys, kuriuo išnagrinėsime sunkumus dėl kredito gavimo ir nustatysime šių problemų sprendimus. Neatsitiktinai pirmą kartą įtikinome Londono biržą dalyvauti šioje iniciatyvoje. Tai tvirtas ženklas ir iš Didžiosios Britanijos, kuris tolygus didžiulei paramai mažosioms ir vidutinėms įmonėms iš finansų pasaulio. Todėl finansų ekonomika siekiama paremti ir pasitarnauti realiajai ekonomikai, ir tai, manau, yra svarbus ženklas. Imsiuosi veiksmų ir toliau remti MVĮ finansų forumo darbą galimybės gauti kreditą atžvilgiu, taip pat nustatysiu visas turimas iniciatyvas, įskaitant tarpvalstybinį rizikos kapitalą ir pastangas sumažinti kliūtis tarp Europos investicijų banko ir vietos kredito institucijų, kurios galiausiai suteikia finansavimą.
Ką turėtume daryti, kad palengvintume galimybę gauti ES finansavimą? Šiuo metu rengiame būsimą aštuntąją bendrąją programą, ir jau laimėta keletas pergalių MVĮ labui. Pakartosiu tai, ką sakiau vakar vakare, nes nežinau, ar šį vakarą čia esantys gerbiami nariai buvo čia ir vakar vakare: dėl reglamento dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), tai vėl sumažinau registracijos mokesčius iki 60 proc. MVĮ ir 90 proc. labai mažoms įmonėms. Taip pat užtikrinau, kad taisyklės dėl REACH reglamento įgyvendinimo būtų išverstos į visas Europos Sąjungos kalbas. Todėl MVĮ mato tikros paramos ženklus ir iš šios pusės. Ketiname tą patį padaryti ir dėl labai mažų įmonių statybų sektoriuje.
Taip pat surengiau nemažai susitikimų dėl mikrokreditų. Prieš dvi savaites Briuselyje vykusiame susitikime su Italijos vyriausybės naujos mikrokredito organizacijos, kuri atrodo kaip puikiai veikiantis pavyzdys, atstovu taip pat įdėmiai išnagrinėjau šį klausimą. Tikiuosi, kad galėsiu skleisti įvairių valstybių narių geriausios patirties žinias šiame sektoriuje, kad jos galėtų būti įgyvendinamos.
Dėl laiko, kuris reikalingas leidimui gauti, skirtumų, tai tikra problema. Neabejotinai turime daryti spaudimą valstybėms narėms sumažinti biurokratijos naštą. Daug kas pasiekiama Europos Sąjungos biurokratija - kuria neabejotinai užkraunama našta, - tačiau kartais biurokratija valstybėse narėse yra gana panaši. Bet kokiu atveju manau, kad piliečiai suinteresuoti suvienodinti procedūras. Kai sakome, kad turėtume vadovautis principu "pradėk nuo mažo", turime užtikrinti, kad valstybės narės taip pat taikytų šį testą, kaip ką tik pradėjo daryti Komisija. Įvairiose Europos Sąjungos sostinėje pristatant Smulkiojo verslo akto peržiūrą, taip pat bus sudaryta galimybparaginti valstybes nares sumažinti laiką, reikalingą leidimui steigti MVĮ išduoti.
Tema: Lygių galimybių strategija Komisijoje
Komisija 2010 m. gruodžio 17 d. paskelbnaują moterų ir vyrų lygių galimybių strategiją (2010-2014), kurioje bus nustatyti tokie nauji tikslai - kiek moterų turėtų eiti aukštesniosios ir viduriniosios grandies vadovų pareigas, taip pat kiek moterų turėtų būti įdarbinta administratorių (AD) kategorijoje Komisijos generaliniuose direktoratuose, departamentuose ir tarnybose.
Taigi, naująja lygių galimybių strategija bus siekiama užtikrinti Komisijoje dirbančių moterų ir vyrų lygių galimybių politiką, tačiau į šią strategiją nėra įtrauktos kitos Europos Sąjungos institucijos ir agentūros. Ar kitose ES institucijose dirbančioms moterims turės įtakos ši Komisijos parengta lygių galimybių strategija? Ar Komisija nemano, kad reikėtų išleisti bendrą lygių galimybių strategiją, pagal kurią būtų užtikrinamos ir kitose ES institucijose bei agentūrose dirbančių moterų ir vyrų lygios galimybės? Moterų ir vyrų lyčių lygybbei lygios galimybės yra vienas iš svarbiausių Europos Sąjungos principų, tad jis turėtų būti taikomas visuotinai ir be išimties visiems ES darbuotojams.
Maroš Šefčovič
Komisijos narys. - Džiaugiuosi gavęs šį klausimą, nes turiu gerų žinių. Tiesą sakant, nuo sausio 1 d. pirmą kartą Komisijoje dirba daugiau moterų nei vyrų. Labai didžiuojamės šiuo rezultatu, tačiau žinome, kad tai dar ne pabaiga. Turime tęsti savo politiką didindami kolegių, užimančių vadovo ir administratoriaus (AD) pareigas Komisijoje, skaičių.
Todėl patvirtinome šią iki Komisijos kadencijos pabaigos galiosiančią 2010-2014 m. strategiją. Iš tiesų norėtume pasiekti, kad moterys sudarytų 25 proc. aukščiausios grandies vadovų, 30 proc. vidutinės grandies vadovų ir 43 proc. administratorių (AD). Per pastaruosius 15 metų pasiekėme nemažai ir pastebimai padaugėjo moterų vadovių. Be abejo, norėtume ir toliau dėti tiek pat pastangų. Ketiname pasitelkti tokį metodą: į pensiją išėjusius asmenis pakeistų moterys, kurios sudarytų 30 proc. naujai samdomų darbuotojų aukščiausios grandies vadovų ir 50 proc. vidutinės grandies vadovų bei administratorių. Taigi, vadovams išėjus į pensiją, 30 arba 50 proc. juos pakeisiančių asmenų turėtų būti moterys.
Toliau atsakant į jūsų klausimą: patikrinau padėtį kitose institucijose ir turiu pasakyti, kad padėtis Parlamente pakankamai gera. Skaičiai gana įspūdingi. Taryboje, jei būsime atviri, padėtis nėra tokia gera, čia turime kitokius skaičius. Tačiau manau, kad geriausias būdas ateityje pasiekti pažangos - tęsti mūsų keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais politiką ir keistis savo politikos įgyvendinimo patirtimi.
Žinau, kad mūsų administracijų vadovai, mūsų generaliniai sekretoriai nuolat diskutuoja dėl šio klausimo, ir manau, jog taip keičiantis gerosios praktikos pavyzdžiais visose ES institucijose bus pasiekta tinkamų rezultatų.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Ačiū, pone Komisijos nary, už geras naujienas. Sveikinu, kad Komisijoje yra daugiau moterų negu vyrų. Bet štai kokį norėčiau užduoti papildomą jums klausimą. Kaip manote, kiek Europos Komisijai reikėtų laiko, kad ne 25 proc. ir ne 43 proc. būtų moterų, dirbančių vadovaujamą darbą, o bent jau 50 proc.? Kiek tai užtruktų, kaip jūs manote? Iki kadencijos pabaigos sakėte, kad tik tokius pasiekimus galite turėti.
Ir vis dėlto ne visai tiksliai atsakėte į mano klausimą, kokia būtų jūsų, kaip Komisijos nario, nuomondėl bendros Europos Sąjungos institucijų lygių galimybių strategijos? Bendros Europos Sąjungos institucijų, visų? Nes tai būtų labai geras pavyzdys valstybėms narėms, tiek dirbantiems žmonėms viešajame sektoriuje, tiek privačiajame sektoriuje.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ponia pirmininke, norėčiau šiek tiek išplėsti savo kolegės klausimą ir paklausti Komisijos nario, ar yra nustatyta ir lygių galimybių strategija. Čia turiu omenyje asmenų iš naujųjų valstybių narių skyrimą į ES institucijų vidurinės ir aukščiausios grandies vadovų pareigas.
Maroš Šefčovič
Komisijos narys. - Labai ačiū už papildomus klausimus.
Sutinku su jumis, jūsų paminėti skaičiai gali atrodyti ne tokio plataus užmojo, kokį norėtumėte matyti ateityje, tačiau nuo 1995 m., kai Komisijoje pradėjome vykdyti lygių galimybių politiką, sugebėjome penkis kartus padidinti moterų, užimančių aukščiausias pareigas, skaičių. Tai reiškia, kad šiuo metu tokias pareigas eina penkis kartus daugiau moterų nei anksčiau. Žinoma, turime atsižvelgti į buvusią pradinę padėtį. Sutinku su jumis, kad ji buvo labai prasta. Taip pat turime palyginti, kokioje europinėje aplinkoje vykdome savo veiklą.
Tai iš dalies yra atsakymas ir į antrąjį klausimą: vis dar reikia gerinti politiką, skirtą sudaryti tokias sąlygas moterims ne tik ES institucijose, bet ir valstybėse narėse. Pirma, turime sukurti tinkamas sąlygas moterims, kad jos iš tiesų galėtų dirbti eidamos aukštas pareigas, t. y. suteikti tinkamas vaikų priežiūros sąlygas, tinkamas darbo priemones, lankstų darbo laiką ir kitas sąlygas, kurioms esant moterys iš tiesų gali užimti tokias aukštas pareigas. Be abejo, tokios sąlygos kuriamos palengva. Manau, kad Europos institucijose pasiekėme gana aukštų standartų, galima matyti, kad tokios sąlygos valstybėse narėse sukurtos įvairiuose lygmenyse.
Todėl mano kolegPirmininko pavaduotoja V. Reding šiuo metu teikia pasiūlymą dėl strategijos, kuri bus vadinama verslo vadovų lyčių pusiausvyra. Kol kas tai Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, dėl kurio per ateinančius du mėnesius bus diskutuojama su verslo vadovais ir tuomet bus pradėtos viešosios konsultacijos. Ko galime išmokti šiame procese? Ar turėtume laikytis privalomos kvotos sistemos? Ar turėtume remtis tokia sistema, kokia yra Komisijoje, kur stengiamės sukurti palankią aplinką ir su vadovavimu susijusias paskatas tiems generaliniams direktoratams, kuriuose iš tiesų įgyvendinami dėl moterų nustatyti tikslai? Manau, kad ilgainiui matysime tinkamus rezultatus.
Pirmininkė
Į dėl laiko stokos neatsakytus klausimus bus pateikti atsakymai raštu (žr. priedą).
Seán Kelly
Ponia pirmininke, tiesiog noriu pateikti pastabą dėl bendros tvarkos- žinau, kad daug Parlamento narių su manimi sutiks. Tai visai nesusiję su jumis asmeniškai, o susiję su tuo, kaip organizuojama klausimų valanda.
Nėra tokio vakaro, kad kuris nors Parlamento narys žinotų, į kiek pateiktų ar papildomų klausimų bus atsakyta, kiek truks atsakymai ir ar iš viso turėsime klausimų Komisijai arba Tarybai valandą. Tai nepriimtina. Sutikau baronienę S. Ludford. Ji valandą vėlavo į vakarienę, nes tikėjosi, kad bus atsakyta į jos klausimą. Susiskaičiavau, kad į mano klausimą bus atsakyta, ir atsisakiau kvietimo vakarienės. Bent jau Parlamento nariams turėtų būti iš anksto pasakoma, į kiek klausimų ketinama atsakinėti, kad jie galėtų atitinkamai planuoti savo laiką.
Žinau, kad gausiu raštišką atsakymą, tačiau jei aš ar kiti Parlamento nariai norėtume atsakymo raštu, galėtume patogiai iš savo namų pateikti klausimą elektroniniu paštu ir gautume atsakymą.
Tai viskas, ką norėjau pasakyti. Manau, kad reikėtų tai apsvarstyti. Ponia pirmininke, tai visiškai su jumis nesusiję, jūs puikiai tvarkotės. Nenoriu jums parodyti jokios nepagarbos.
Pirmininkė
Pone S. Kelly, dėkoju jums už pastabą. Būdama viena iš Pirmininko pavaduotojų, atsakingų už klausimų valandą, turiu pasakyti, jog man kelia nerimą tai, kad mes, kaip institucija, ir Komisija nepasistūmėjome į priekį įgyvendindami tarpinstituciniame susitarime numatytus klausimus, kurių vienas - pagerinti klausimų valandą. Džiaugiuosi, kad šiandien čia yra Komisijos narys M. Šefčovič ir pats matproblemas, su kuriomis susiduriame. Todėl tikiuosi, atsiras naujas postūmis stengiantis priartėti prie padėties, kokią numatėme derėdamiesi dėl tarpinstitucinio susitarimo.
(Posėdis sustabdytas 20.50 val. ir atnaujintas 21.00 val.)
