Daugiametis rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - diskusijos dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano - C6-0081/2009 -.
Philippe Morillon
Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, ir praėjusią savaitę Žuvininkystės komitete ir šį rytą plenariniame posėdyje Parlamentas vieningai nusprendpritarti Tarybos prašymui šį klausymą svarstyti skubos tvarka.
Mes, be abejonės, visi žinome, kad Europos Sąjunga turi gerbti įsipareigojimus, kuriuos praėjusį lapkritį Marakeše prisiėmkompetentinga tarptautinkomisija TATAK. Mes ypač turime įgyvendinti rekomendacijas, kurias patvirtino ši organizacija, siekdama pažaboti nuolatinę problemą, susijusią su per dideliu paprastųjų tunų išteklių išnaudojimu rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, ir užkirsti kelią pavojui, kuris dėl to kyla šios rūšies ateičiai, taigi ir pačiai žvejybos pramonei.
Du mano kolegos Žuvininkystės komitete, C. Fraga Estévez ir R. Romeva i Rueda, buvo Marakeše ir apie tai kalbės diskusijoje. Asmeniškai aš norėčiau jums priminti, kad mūsų komitetas labai svarbiu laiko šį klausimą, kuris apims pagrindinius Bendrosios žuvininkystės politikos aspektus: išteklių valdymą, laivyno valdymą, tarptautinių, regioninių ir dvišalių susitarimų laikymąsi, technines priemones ir visų pirma stebėjimą, prie kurio trumpam sugrįšiu. Todėl šis apibrėžiantis klausimas, mūsų požiūriu, yra bendrosios žuvininkystės politikos patikimumo testas.
Todėl nebuvo abejonių, kad naujasis atkūrimo planas turėtų būti įgyvendinamas pasikonsultavus su Europos Parlamentu.
Todėl man malonu, kad Komisija pagaliau pasirinko vienintelį teisėtą ir politiškai priimtiną būdą įgyvendinti TATAK rekomendacijas, t. y. skubos tvarka pateikpasiūlymą dėl reglamento pagal EB steigimo sutarties 37 straipsnį.
Pagaliau, Komisijos įsipareigojimų, kuriuos ji prisiėmEuropos Sąjungos vardu regioninėse žuvininkystės organizacijose, perkėlimas į Bendrijos teisę vargu ar yra neginčytinas veiksmas ir mes privalome primygtinai reikalauti, kad jis visada būtų atliekamas prižiūrint šiai demokratinei institucijai.
Iš esmės esu labai patenkintas įvairiomis pateiktomis priemonėmis, nes, būdamos pakankamai suvaržančiomis, jos atitinka iššūkius, ir aš pabrėžčiau, kad svarbiausios iš šių priemonių, be abejonės, yra tos, kurios yra susijusios su stebėjimu, nes teisinga, kad joks atkūrimo planas negali būti veiksmingas be stebėjimo.
Todėl jums, Komisijos nary, esu dėkingas už šį pasiūlymą ir tikiuosi, kad dabar, kai planą ratifikavo Taryba, jį įgyvendindamas būsite toks pats ryžtingas, koks buvote siekdamas patenkinamo susitarimo su TATAK.
Joe Borg
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau pabrėžti svarbą, kurią Komisija teikia paprastųjų tunų išteklių tvarumui ir žuvininkystei, taip pat Europos Parlamento svarbai šiame procese.
Remdamasi 2006 m. paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planu, jo įgyvendinimu 2006, 2007 ir 2008 m. žvejybos sezonais ir atsižvelgdama į naujai gautas mokslines rekomendacijas, TATAK nusprendpatvirtinti naują atkūrimo planą. TATAK mokslo komitetas aiškiai išreišksavo požiūrį, kad 2006 m. atkūrimo planas buvo nepakankamas siekiant atkurti išteklius ir pakartojo savo susirūpinimą dėl BLSK ir per didelių žvejybos pastangų.
Be to, TATAK susitariančiosios šalys nustatkai kurias klaidas, kurios buvo padarytos įgyvendinant 2006 m. planą, ir todėl nusprendpatvirtinti naująjį planą. Šiame plane atsižvelgta į Mokslo komiteto susirūpinimą, ypač mažinant BLSK ir įvedant naujas su žvejybos bei auginimo pajėgumais susijusias priemones.
Taip pat reikėtų pažymėti, kad Europos bendrijos iniciatyva naujajame atkūrimo plane buvo nustatytas įsipareigojimas TATAK lygmeniu dėl metinių žvejybos planų. Tai veiksminga priemonsiekiant išvengti per didelio žuvų išteklių išnaudojimo, pagal kurią nurodomi ilgesni nei 24 metrų žūklės laivai, kuriais žvejojami paprastieji tunai ir nustatomos individualios jiems skirtos kvotos. Esu įsitikinęs, kad metinio žvejybos plano parengimas yra pagrindinpriemonė, užtikrinanti visišką nustatytų kvotų laikymąsi.
Naujasis atkūrimo planas taip pat yra patobulintas palyginti su šiuo metu galiojančiu planu ir jame numatytos naujos kontrolės priemonės, kuriomis siekiama išvengti susitariančiųjų šalių padarytų klaidų, kurias nurodPhilippe Morillonas.
Pagrindinės naujajame atkūrimo plane numatytos priemonės - esminis BLSK mažinimas nuo 27 500 iki 22 000 tonų 2009 m. ir tolesnis mažinimas iki 19 950 tonų 2010 m. ir iki 18 500 tonų 2011 m. Taigi EB kvota 2009 m. mažinama nuo 2006 m. plane numatytos 15 641 tonos iki 12 406 tonų. Trumpinami visų nurodytų metų žvejybos sezonai, ypač gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kuriems tenka didžioji šios žvejybos dalis. Priemonė, kuria siekiama įšaldyti ir sumažinti žvejybos ir auginimo pajėgumus, yra visiškai nauja ir lemiama naujoje plano sudedamoji dalis. Nustatyta, kad per dideli pajėgumai kurį laiką buvo pagrindinis per didelį žuvų išteklių išnaudojimą lemiantis veiksnys. Dabar atėjo laikas iš tikrųjų spręsti šį klausimą ir Bendrija, kaip ir kitos TATAK narės, turi prisidėti prie bendrų pastangų siekiant šio tikslo.
Žvejybos planų sudarymas yra dar viena priemonė, kurią jau minėjau. Be to, yra suderintos nukrypti leidžiančios nuostatos, susijusios su mažiausiu paprastųjų tunų dydžiu. Nukrypti leidžiančios nuostatos daugiau netaikomos Atlanto vandenyne pelaginiais tralais žvejojantiems traleriams, o nukrypti leidžiančios nuostatos, kurios buvo taikomos žvejybai pakrantės vandenyse naudojant tradicinius įrankius, buvo išbrauktos, išskyrus vieną atvejį. Iš tikrųjų tik kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai vis dar gali pasinaudoti ankstesnėmis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis. Dabar nukrypti leidžiančios nuostatos taikomos žvejybai Viduržemio jūros pakrantės vandenyse naudojant tradicinius įrankius. Vykdomos kontrolės priemonės, ypač susijusios su jungtinėmis žvejybos operacijomis, patvirtintu visuotiniu draudimu jūroje perkrauti paprastuosius tunus ir įvesta TATAK regionine stebėtojų programa.
Apibendrinant, paprastojo tuno padėtis laikoma labai rimta. Kvotų viršijimas, neatitikimas reikalavimams, ypač kalbant apie duomenų rinkimą ir perdavimą, labai trukdo atkurti išteklius. Vis dėlto esu įsitikinęs, kad mūsų susitarimas skubiai patvirtinti priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią per dideliam žuvų išteklių išnaudojimui ir užtikrinti griežtą atitikimą TATAK priemonėms, gali iš esmės pakeisti padėtį ir atkurti paprastųjų tunų išteklius iki tvaraus lygio.
Turime užtikrinti, kad ateityje vėl nepasikartotų situacija, panaši į tą, kuri buvo praėjusiais metais. Geriausias būdas to pasiekti - skubus naujojo paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano patvirtinimas Taryboje. Todėl reikėtų vengti bet kokios delsos patvirtinant šį reglamentą, ypač jei norime užtikrinti Bendrijos patikimumą tarptautiniu lygmeniu ir skatinti išteklių atkūrimo procesą. Esu įsitikinęs, kad iki galo vykdant šį planą bus suteikta reali galimybpalaipsniui atkurti paprastųjų tunų išteklius. Vadinasi, būtina skubiai, ryžtingai ir veiksmingai veikti Bendrijos lygmeniu.
Po to, kai bus patvirtintas šis reglamentas, Komisija yra pasiryžusi glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir kitomis TATAK susitariančiosiomis šalimis, kad būtų užtikrintas ir atidžiai stebimas visiškas išteklių atkūrimo plano įgyvendinimas.
Galiausiai norėčiau pritarti konstruktyviam Europos Parlamento požiūriui ir bendradarbiavimui nagrinėjant šią jautrią temą, išreiškiant mūsų bendrą interesą ir pasiryžimą užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi Bendrijos žuvininkystės politikos ir mūsų tarptautinių įsipareigojimų.
Carmen Fraga Estévez
Gerb. pirmininke, mano politinfrakcija balsavo už skubos tvarkos taikymą paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planui, nes svarbu užtikrinti, jog naujosios priemonės įsigaliotų iki balandžio mėn. prasidėsiančio žvejybos sezono.
Vis dėlto taip pat norėčiau visiems priminti, kad joks išteklių atkūrimo planas neišgelbės paprastųjų tunų, kol nebus sumažinti žvejybos pajėgumai pradedant kai kuriais Bendrijos laivynais, kurie yra gerai žinomi ir šiuo požiūriu buvo nurodomi daugelį metų. Visus šiuo metus minėtos valstybės narės leido savo laivynams didėti iki skandalingo dydžio, o Europos Komisija pasyviai laukė. Dėl to atsidūrėme tokioje padėtyje, iš kurios sunku rasti išeitį.
Kai 2007 m. buvo patvirtintas šiuo metu galiojantis planas, pateikiau pakeitimą, kurį Parlamentas patvirtino ir kurį Komisija įtraukį galutinį dokumento tekstą, taip įpareigodami valstybes nares pateikti žvejybos planus, rodančius, kad jų laivynų pajėgumai buvo priderinti prie jiems skirtų kvotų.
Nepaisant to, 2008 m. pradžioje žvejyba vėl turėjo būti nutraukta anksčiau laiko dėl to, kad praėjusiais metais buvo nustatyta, jog praktiškai visa Bendrijos kvota buvo panaudota vos per kelias savaites; vadinasi, mūsų padėtis tapo dar blogesnė.
Naujojo išteklių atkūrimo plano 5 straipsnis dabar įpareigoja valstybes nares, kurios turi per didelius pajėgumus, iki 2010 m. juos sumažinti bent 25 proc. Ne tik dėl to, kad, mano nuomone, kvotų sumažinimas buvo neįtikėtinai menkas palyginti su turimų pajėgumų pertekliumi, bet ir todėl, kad man vis didesnį susirūpinimą kelia Komisijos ir Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK) sugebėjimas užtikrinti šio įsipareigojimo įgyvendinimą atsižvelgiant į akivaizdų politinės valios trūkumą, kurį daugiau nei parodsusijusios valstybės narės.
Todėl maldauju Komisijos čia ir dabar suteikti mums garantijas, kad šis politinės valios trūkumas nesumažins Komisijos dėmesio ir kad šį kartą Komisija pademonstruos ryžtingus veiksmus, kurie šį pavasarį reikš daugiau nei žvejybos nutraukimą anksčiau laiko.
Rosa Miguélez Ramos
Gerb. pirmininke, pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano įgyvendina privalomą sprendimą, kuris buvo priimtas pasiekus susitarimo 2008 m. lapkričio mėn. vykusiame Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos metiniame susitikime.
Kaip buvo nurodyta, šis reglamentas turėtų įsigalioti iki balandžio mėn. prasidėsiančio žvejybos sezono ir tai reiškia, kad ši privaloma konsultacija Europos Parlamente turi įvykti šioje plenarinėje sesijoje. Norėtume padėti Taryboje pasiekti veiksmingo politinio susitarimo šiuo klausimu, kuris labai svarbus ir nusipelndidžiausio mūsų dėmesio. Būtent todėl Parlamento Žuvininkystės komitetas vienbalsiai pasisakuž skubos tvarkos taikymą.
Metiniais žvejybos planais, žvejybos sezono sutrumpinimu, stebėjimo sistemos, neršimo vietų Viduržemio jūroje ir TATAK stebėtojų buvimo žvejybos gaubiamaisiais tinklais vietose ir tunų auginimo žuvininkystės ūkiuose stiprinimu, visomis į reglamentą įtrauktomis priemonėmis siekiama užtikrinti atitikimą patvirtintoms valdymo priemonėms ir atsekamumą visuose lygiuose. Manau, kad jos bus sėkmingos.
Kiekviena susitariančioji šalis - manau, kad svarbu tai pažymėti - žūklės laivų ir stacionarių tinklų, kuriais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje gaudomi paprastieji tunai, atveju turės pateikti žvejybos planą, kuriame, inter alia, nurodomi ilgesni nei 24 metrų žūklės laivai, kuriems leista žvejoti, ir individualių kvotų laikymosi užtikrinimo priemonės.
Kita svarbi priemonė, kuri turi būti patvirtinta, yra žvejybos sezono sutrumpinimas ir žvejybos draudimo laikotarpio prailginimas gaubiamaisiais tinklais, ūdomis, kartinėmis ūdomis, velkamosiomis ūdomis ir pelaginiais tralais žvejojantiems laivams ir poilsinei žūklei. Taip pat svarbūs laivynų pajėgumų suderinimo planai šalyse, kuriose esama perteklinių pajėgumų, ir paprastųjų tunų tukinimo žuvininkystės ūkių pajėgumų suderinimo planai.
Ponios ir ponai, pastarosiomis dienomis perskaičiau daug informacijos apie tunus ir per man likusį trumpą laiką norėčiau iškelti keletą klausimų.
Greta beveik neegzistuojančio valdymo, kuriuo būtų atsveriami žvejojančių tautų konkurenciniai interesai, ir didelės paklausos rinkoje, yra daug įvairių veiksnių, kurie kartu lemia, kad paprastieji tunai, kurie šiuo metu yra labai išnaikinta rūšis, yra tokioje neaiškioje padėtyje.
Duomenys rodo, kad Europos Sąjungai, o tiksliau trims valstybėms narėms (Prancūzijai, Ispanijai ir Italijai) kartu tenka pusvisų pasaulyje sugaunamų paprastųjų tunų. Todėl gyvybiškai svarbu, kad Europos Sąjunga galėtų TATAK pateikti statistikos duomenis, kurie būtų tokie pat kokybiški kaip žvejyba ar dedamos žvejybos pastangos, ne tik todėl, kad statistikos duomenys yra svarbūs, jei norime atlikti tyrimus, siekdami atsakyti į poreikius ar klausimus, kuriuos šiandien kelia paprastųjų tunų biologija ir ekologija ir kurie yra susiję mokslo tyrimais, atsakančiais į realius iššūkius.
Jei norime išsaugoti šią rūšį, turime daugiau apie ją sužinoti. Todėl, mano nuomone, viskas, kas susiję su duomenų rinkimu ir jų statistiniais tyrimais, yra ypatingai svarbu.
Raül Romeva i Rueda
Gerb. pirmininke, atėjo laikas kalbėti aiškiai. Nemanau, kad tai, ką matome čia, yra atkūrimo planas; priešingai, tai galima būtų pavadinti mirties liudijimu.
Kai kurių vyriausybių ir Komisijos politinės atsakomybės jausmo stoka kartu su tam tikru dalies sektoriaus aklumu atvedmus prie scenarijaus, pagal kurį mes turime savęs paklausti, kada jau nebematysime ir nesugausime tunų mūsų jūrose ir vandenynuose, o ne apie mūsų galimybes padėti atkurti jų išteklius. Čia kalbu ne apie dešimtmetį, o daugiausiai apie penkerius metus.
Dėl to TarptautinAtlanto tunų apsaugos komisija iš tiesų turėtų būti vadinama Tarptautine visų Atlanto tunų išgaudymo komisija.
Vyriausybės ir Komisija apsimetnegirdinčios konkrečių rekomendacijų, kurios nuolatos jas įspėjo apie kolapsą tikintis politinės reakcijos, kurios niekada nesulaukta. Šio požiūrio rezultatas - privalome savęs neapgaudinėti - yra dar vienas žingsnis prarajos link.
Dabar, kai atsidūrėme tokioje padėtyje, bijau, kad mums lieka mažai sprendimų tunams išsaugoti, nors esama vieno, kuriuo vis dar galime pasinaudoti: privalome dirbti siekdami, kad tunai kaip nykstanti rūšis būtų įtraukti į CITES sąrašą ir uždraudus jų komercinį naudojimą užtikrinti jų ateitį.
Iles Braghetto
- (IT) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, džiaugiuosi galimybe kuo skubiausiai diskutuoti dėl priemonių, kurias būtina patvirtinti siekiant apsaugoti paprastųjų tunų išteklius ir palaipsniui mažinti TATAK nustatytas kvotas.
Europos Sąjunga privalo vykdyti savo įsipareigojimą remti Marakeše parengtą atkūrimo planą, kurį turi papildyti valstybių narių atliekamas stebėjimas siekiant užkirsti kelią nelegaliai tunų žvejybai. Kaip televizijoje ir spaudoje atskleidneseniai atlikti žurnalistiniai tyrimai, ji ypač paplitusi Viduržemio jūroje. Europos Sąjunga taip pat privalo atitinkamai kelti nesąžiningos konkurencijos, kurią sukelia pietinės Viduržemio jūros pakrantės šalys, klausimą.
Ypač pritariu šiems pasiūlyto reglamento aspektams: sprendimui suderinti žvejybos pajėgumus su skirtomis kvotomis; susitarimui iki nustatyto termino parengti informaciją apie atitinkamų metinių žvejybos planų įgyvendinimą; jungtinio tarptautinio inspektavimo sistemai, kuria užtikrinamas atkūrimo plano veiksmingumas; ir su sportinės ir pramoginės žūklės veikla susijusioms reguliavimo priemonėms. Kitaip tariant, tai griežtesnis ir reiklesnis planas palyginti su ankstesniu ir juo siekiama valdyti šią labai svarbią žvejybos veiklą.
Ioannis Gklavakis
(EL) Gerb. pirmininke, reglamento projekte dėl rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo, apie kurį skubos tvarka diskutuojame šį vakarą, pateiktos nuostatos dėl sumažintų kvotų iki 2011 m., žvejybos ribojimo tam tikrose rajonuose ir nustatytais laikotarpiais, nustatyto naujo verslinio žuvų dydžio, su sportinės ir pramoginės žūklės veikla susijusių ribojančių priemonių, su žvejybos bei tukinimo pajėgumais susijusių priemonių, griežtesnės kontrolės priemonių ir TATAK parengtos jungtinio tarptautinio inspektavimo programos taikymo, kad būtų užtikrintas išteklių atkūrimo plano veiksmingumas.
Sutinku su reglamento idėja, nes per didelio masto žvejyba sumažino tunų išteklius iki labai pavojingo lygio. Privalome neužmiršti, kad per pastaruosius dvejus metus Komisija skubiai taikdraudimą tunų žvejybai nepasibaigus žvejybos sezonui, nes paaiškėjo, jog tam tikros valstybės narės iki 200 proc. viršijo žvejybos kvotas taip akivaizdžiai pakenkdamos šalims, nepažeidusioms įstatymų, tačiau taip pat buvo privestoms nutraukti tunų žvejybą.
Vis dėlto naujajame reglamente yra du dalykai, keliantys man rūpestį:
Pirmasis jų susijęs su trumpu laikotarpiu, kuris skiriamas valstybėms narėms suderinti savo žvejybos pastangas. TATAK rekomendacijose 2010 m. nustatyti kaip taikymo metai, o reglamente pateikta nuostata dėl 2009 m., t. y. šių metų. Šis laikotarpis yra labai trumpas ir aš bijau, kad kils problemų.
Antrasis susijęs su padidėjusiomis išlaidomis, patiriamomis įgyvendinant Jungtinio tarptautinio inspektavimo programą, kurias turės padengti valstybės narės. Galbūt įmanoma apsvarstyti Bendrijos paramos šioje srityje galimybę.
Sebastiano Sanzarello
(IT) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, kaip galime suprasti iš to, kas iki šiol buvo pasakyta, TATAK planas iki šiol nėra visiškai įgyvendintas. Tai reiškia, kad planas, reguliuojantis tunų žvejybos metodus, kurie tarpusavyje labai skiriasi ir svyruoja nuo žvejybos gaubiamaisiais tinklais iki tradicinės žvejybos naudojant pritvirtintų tinklų sistemą, turi būti papildomai tobulinamas atsižvelgiant į smulkmenas, kol bus visiškai tinkamas taikyti. Privalome skirti tokį gaudymą, kai neatsižvelgiama į sugauto laimikio dydį žvejojant gaubiamaisiais tinklais - kuris yra dar blogesnis, kai laivynai viršija leidžiamą dydį, jiems nustatytas žvejybos kvotas, kurios nėra pakankamai stebimos, kaip nurodkai kurie pasisakiusieji - nuo tradicinės žvejybos pritvirtintais tinklais. Pritvirtintais tinklais, kaip nurodo jų apibrėžtis, neįmanoma ieškoti laimikio: naudojant šią sistemą žvejybos sezonas iš tikrųjų trunka nuo 50 iki 60 dienų.
Paskelbdama naujas reguliuojančias priemones, TATAK privalo atsižvelgti į šią žvejybos sistemų įvairovę. Ji taip pat turi atsižvelgti į tai, kad tunų žvejybos naudojant pritvirtintus tinklus sistema taip pat yra kultūrinių ir istorinių šaknų turinti veikla, kuri nekenkia aplinkai ir užtikrina užimtumą tūkstančiams žmonių. Taip pat manau, kad UNESCO turėtų pagalvoti apie šios žvejybos sistemos apsaugą, kadangi ji yra svarbi kultūros požiūriu, taip pat daro poveikį ekonomikai ir užimtumui. Mano požiūriu, TATAK į savo programas turėtų įtraukti papildomas kontrolės sistemas: turėtų būti neįmanoma be atrankos gaudyti tunų, kol jie nepasiekViduržemio jūros; turėtų būti neįmanoma Viduržemio jūroje be atrankos žvejoti paprastųjų tunų dėl komercinės jų vertės. Komisijos nary, norėčiau baigti sakydamas, kad verta dėti diplomatines pastangas siekiant leisti žvejybą Viduržemio jūroje tik toms valstybėms, kurių pakrantribojasi su Viduržemio jūra - draudžiant kitoms valstybėms čia žvejoti - nes šios šalys yra suinteresuotos išsaugoti Viduržemio jūros žuvų išteklius ir turi bendrą interesą užtikrinti savo žvejybos ateitį.
Joe Borg
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, visų pirma norėčiau padėkoti EP nariams už jų pastabas ir dalykus, kurie buvo išsakyti šioje diskusijoje, taip pat už pritarimą prašymui taikyti skubos tvarką. Kaip pareiškiau pradžioje, priemonės, dėl kurių buvo sutarta Marakeše, turi būti perkeltos kiek įmanoma greičiau, kad jas būtų įmanoma taikyti nuo žvejybos sezono pradžios.
Šie metai aiškiai taps išbandymu mūsų sugebėjimui parodyti savo pasiryžimą išsaugoti šią endeminę populiaciją. Negaliu nepabrėžti, kad nepaprastai svarbu, jog visos susitariančiosios šalys, tarp jų ir mūsų pačių žvejai, gerbtų priemones, dėl kurių buvo neseniai sutarta. Tai vienintelis būdas suteikti galimybę išsaugoti šią populiaciją. Naujojo atkūrimo plano nesilaikymas turės sunkių padarinių ir sukels šios populiacijos išnykimą.
Kalbant apie C. Fraga Estévez iškeltą klausimą, visiškai pritariu, kad siekdami atkūrimo plano sėkmės turime sumažinti pajėgumus, ypač žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivyno, kuris daro didžiausią neigiamą poveikį paprastųjų tunų populiacijai, pajėgumus. Šiuo atžvilgiu norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad praėjusiais metais mes sutarėme dėl restruktūrizavimo paketo, kuris buvo pradėtas svarstyti dėl degalų krizės, ir kad mes raginame valstybes nares pasinaudoti šiuo restruktūrizavimo paketu siekiat sumažinti laivyną, ypač žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivyną. Girdime drąsinančių žinių, susijusių su viena konkrečia valstybe nare, Prancūzija, kuri pasižada skatinti tam tikrus žvejus nutraukti savo laivų eksploataciją, kad būtų galima sumažinti pajėgumus.
Turime pamatyti šį procesą taip pat kitose valstybėse narėse, pvz., Italijoje, kuri ypač kenčia dėl per didelių pajėgumų. Todėl šiuo metu mes dalyvaujame diskusijose su Italijos valdžios institucijomis, siekdami išsiaiškinti, ar šiuo požiūriu jie gali ko nors pasiekti per labai trumpą laiką.
Turiu pabrėžti, kad praėjusiais metais mes taip anksti nutraukėme žvejybą, nes nenorėjome patirti nei vienos valstybės narės ar valstybių narių grupės spaudimo. Nutraukėme žvejybą anksti - tuojau pat po to, kai pagal savo skaičiavimus nustatėme, kad buvo panaudota visa Bendrijos kvota. Atsižvelgdami į metinius žvejybos planus, dėl kurių Bendrijai primygtinai prašant buvo sutarta Marakeše, šiais metais mes taip pat esame pasirengę anksčiau nutraukti žvejybos sezoną konkrečioms valstybėms narėms. Jei tam tikros valstybės narės laivynas viršys savo kvotą, mes nesivaržydami nutrauksime tos konkrečios valstybės narės žvejybą. Taip galėsime užtikrinti, kad dėl kvotos viršijimo padarinių kentėtų tik kvotas viršijusios valstybės narės laivynas, o ne visos Bendrijos laivynas. Tikiuosi, kad žvejybos sezono metu pakaks tik nežymiai paderinti mūsų veiksmus.
Jei nesilaikysime šio atkūrimo plano, artimiausiais metais susidursime su rimtais padariniais, dėl kurių ateinančiais metais žvejyba iš viso negalės būti pradėta. Tikiuosi, kad sugebėsime laikytis šio plano.
Todėl, deja, nesutinku su R. Romeva i Rueda išreikšta mintimi, kad atkūrimo planas - mirties liudijimas. Manau, kad tinkamai įgyvendinamas atkūrimo planas mums suteikia realią ir pagrįstą galimybę pamatyti, kad populiacija didėja. Mūsų rimtus ketinimus rodo tai, kad kvotas 2009 metams sumažinome nuo 15 641 tonos iki 12 406 tonų, mūsų šiandienos diskusija ir Tarybos direktyva, kuri, tikėkimės, bus priimta per mėnesį, ir tai, kad dar šiam žvejybos sezonui ketiname įgyvendinti lapkričio mėn. patvirtiną Marakešo atkūrimo planą. Nesame pasirengę taikstytis su piktnaudžiavimu žvejybos galimybėmis, kurios yra pagrįstos Marakeše pasiektu susitarimu.
Nelaukėme natūralaus Marakešo susitarimo įgyvendinimo, kuris įvyktų per vėlai, prasidėjus paprastųjų tunų žvejybos sezonui. Nutarėme iš pat pradžių įtraukti visus Marakešo plano reikalavimus.
Tikiuosi, kad jų bus tinkamai laikomasi, kadangi taip galėsime kartu atkuri šią endeminę populiaciją. Vis dėlto, jeigu jų nebus laikomasi, kitais metais turėsime kalbėtis kita kalba.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienį 12 val.
