Prihodnja globalna ureditev finančnih trgov in načrt EU za oživitev gospodarstva (razprava) 
Predsednica
Pozdravljamo študente iz Evropske univerze v Rimu, ki so prisotni na galeriji.
Naslednja točka je vprašanje za ustni odgovor z razpravo, naslovljeno Svetu in Komisiji o prihodnji globalni ureditvi finančnih trgov in načrtu EU za oživitev gospodarstva - B6-0487/2008) in - B6-0488/2008).
Pervenche Berès
Gospod predsednik, gospod Alumnia, gospod Novelli, gospod Barroso, nedavno smo slišali, da je prišel čas, ko mora Komisija podrezati države članice. Če je to strategija Komisije, ste dobrodošli tu v Parlamentu, pri izvajanju take strategije pa boste imeli našo popolno podporo.
Za nas je trenutni problem povezan s stopnjo sodelovanja med državami članicami. Prepogosto se dogaja, da se ugotovi nujnost nastalega položaja in se izvede primerjava med nacionalnimi rešitvami, ki se nato preoblikujejo v evropsko rešitev. Mislimo, da moramo ravnati drugače, če želimo naše vire bolje izkoristiti.
Kar zadeva mednarodno finančno ureditev, se je sestal vrh G20 in določil prihodnje roke. V zvezi z včeraj sprejetimi sklepi Sveta Ecofin mi je padla v oči ena stvar in sicer, da v njegovih sklepih ni mandata za Komisijo. Zato pozivam Svet, da mi pove, kako namerava uveljaviti svoje predloge, predvsem glede boja proti nesodelovanju nekaterih sodnih oblasti in določitve vloge MDS v odnosih do drugih mednarodnih finančnih institucij.
Želim tudi, da nam Svet in Komisija povesta, katere so naslednje faze glede na sprejet časovni razpored, in pod kakšnimi pogoji bi se Parlament vključil v te razprave, saj sem prepričana, da je to pravi način ravnanja za zagotovitev evropske dinamike.
V zvezi z načrtom za oživitev gospodarstva se omenja številka 1,5 %. V primerjavi s številkami, ki so krožile pred tem, je to treba obravnavati kot korak v pravi smeri. Bo to zadostovalo, gre zares za 1,5 % ali pa le za preimenovanje že načrtovanih izdatkov? To bo morali podrobneje preučiti.
Podala pa bi rada tri pripombe glede samega načrta. Prvič, če ne bo resničnega usklajevanja v smislu pogodbe, v smislu člena 99, ki države članice poziva, naj svoje gospodarske politike obravnavajo kot vprašanja skupnega interesa, ne bomo uspeli. Presenečena sem, ko vidim, kot izhaja tudi iz sklepov včerajšnjega Sveta Ecofin, da se ta metoda še vedno ne uporablja. Usklajevanje gospodarskih politik v tej kritični fazi ne more zajemati le načrtov za oživitev, ki jih posredujejo države članice, o katerih najprej razpravljajo njihove vlade, nato pa jih oceni Komisija. To ne zadostuje.
Drugič, preseneča me, ko vidim, da v tem dokumentu ni omenjena možnost okrevanja, čeprav vem, da ni združljiva s Pogodbo v njenem sedanjem stanju, vendar ni omenjena več niti ideja, ki je občasno krožila, in po mojem mnenju povsem upravičeno, o možnem združevanju dolgov držav članic v območju evra.
Če Komisija želi biti drzna, je sedaj čas za odpiranje razprave o tem. Morda Svet tega predloga ne bo takoj podprl, toda glede na vaše dosedanje aktivnosti v tem parlamentu sem skoraj prepričana, da boste uspeli pridobiti podporo v Parlamentu, zato se splača nadaljevati v tej smeri.
Tretje vprašanje zadeva delovna mesta in plače. Pravkar ste omenili pomembnost ciljev v smislu delovnih mest. Ne pozabite, da morajo to biti visokokakovostna delovna mesta ali pa ne bomo dosegli ciljev, ki smo jih opredelili v naši lizbonski strategiji.
Na koncu bi želela podati pripombo še glede Evropske investicijske banke. Zadolžena je za veliko nalog, mi pa moramo spremljati način, po katerem banke same izvajajo te storitve in orodja, ki so ponovno na voljo, saj morajo MSP uporabljati bančni sistem, če želijo dostop do njih. Dobro vemo, kako krhek je bančni sistem, zato vas pozivam, da to vprašanje dobro preučite, vse nas pa, da se učimo iz preteklih napak ali z drugimi besedami, opredelimo javno porabo, ki bo koristna za naše dolgoročne cilje na usklajen način, ali pa bo javna poraba nekoristna.
Predsednica
Ponovno pozdravljamo našega predsednika Sveta, gospoda Novellija, ki je bil eden od poslancev v letih 1999 do 2002, če se prav spominjam.
Hervé Novelli
Gospod predsednik, gospod komisar, spoštovani poslanci in poslanke, najprej bi rad odgovoril gospe Berès in sicer s kratkim pregledom o tem, kaj se je zgodilo v obdobju približno enega leta.
Posledice krize, ki se je, kot veste, začela v Združenih državah, se še nadaljujejo. Medtem ko je videti, da se je stanje v finančnem sektorju stabiliziralo in kaže znake izboljšanja, čeprav se vse še ni umirilo, pa se je sedaj treba lotiti izziva, kako v čim večji meri omejiti učinke finančne krize na realno gospodarstvo in podjetja.
Napoved, ki jo je v začetku novembra objavila Komisija, kaže znaten padec gospodarske rasti v Evropski uniji, ki se za leto 2008 pričakuje v višini 1,4 %, leta 2007 pa je znašala še 2,9 %.
Po podatkih Komisije naj bi v letu 2009 ekonomska aktivnost v Evropski uniji stagnirala, povprečna letna stopnja rasti pa naj bi znašala 0,2 % BDP. Pričakuje se, da se bo v teku leta zelo počasi ponovno pojavila rast, ki bi v letu 2010 dosegla letno povprečje v višini 1,1 %. Takšno bo stanje v naslednjih tednih in mesecih, kot ga je mogoče napovedati.
V zvezi s finančno situacijo - če se zdi, da se premika v boljši smeri kot pred nekaj meseci, je to predvsem zaradi odločnega ukrepanja držav članic in centralnih bank, tudi Evropske centralne banke, ker pa je o tem vprašanju obširno govoril moj kolega in prijatelj Jean-Pierre Jouyet, te teme ne bom ponovno odpiral.
Voditelji držav z evrskega območja so se sestali 12. oktobra in se prvič dogovorili o načrtu usklajenega delovanja, njegova načela pa je Evropski svet potrdil 15. in 16. oktobra.
Vse države članice so sedaj sprejele nacionalne ukrepe v skladu z načeli tega načrta in sicer, kot že veste, v obliki jamstvenih mehanizmov za financiranje bank in sistemov za njihovo dokapitalizacijo.
Poleg tega si je ECB zelo prizadevala, da z diverzifikacijo razpisov in širjenjem obsega zavarovanj posojil trgu zagotovi likvidnost.
Mislim, da smo izkazali solidarnost pri podpori držav članic, ki jih pestijo finančne težave. V začetku novembra smo pomagali eni državi članici, Madžarski, ker je to bilo treba storiti. Sedaj smo se dogovorili tudi o nujnosti zvišanja zgornje meje z 12 milijard EUR na 25 milijard EUR za posojila, ki jih Unija odobri v skladu s to ureditvijo.
Kot ste že povedali, gospa Berès, je sedaj čas, da našemu gospodarstvu damo nov zagon. Države članice in Unija morajo delovati usklajeno in prispevati k širšemu odzivu na globalni ravni.
Kar zadeva oživitev evropskega gospodarstva je Komisija prevzela pobudo z objavo sporočila dne 26. novembra o evropskem načrtu za oživitev gospodarstva za rast in delovna mesta. Svet je s tem sporočilom zelo zadovoljen, vesel pa sem, da vi, gospa Berès, na to gledate kot na korak v pravi smeri.
Za popolno rešitev krize, predvsem pa, da se iz tega kaj naučimo, moramo analizirati, kaj se je zgodilo. Kot veste, je do prve finančne turbulence prišlo na trgu drugorazrednih hipotekarnih posojil v ZDA. Postopoma se je širila in odkrivala resne pomanjkljivosti naših finančnih sistemov.
Z makroekonomskega vidika ta kriza odraža tudi posledice notranjih neravnovesij v smislu zadolženosti gospodinjstev in zunanjih ravnovesij, zlasti trenutnega primanjkljaja v ZDA. Toda poudariti želim, da gre predvsem za krizo ureditve finančnih trgov, ki razkriva nepravilno delovanje nekaterih vidikov naših regulativnih in nadzornih okvirov.
Obravnava velikega števila teh vidikov je potekala že v okviru načrtov in dela, ki ga je opravil Svet Ecofin med francoskim predsedovanjem. Poleg nujnih ukrepov, sprejetih na ravni Skupnosti za povrnitev zaupanja v finančne trge in zaščito vlog varčevalcev, zagotovitev podpore finančnim institucijam in pomoč državam članicam, ki so v težavah, se temeljne reforme, ki jih zahtevate, gospa Berès, po mojem mnenju že izvajajo.
V zvezi s tem bi rad izrazil svoje zadovoljstvo zaradi dogovora, doseženega na Svetu, o štirih osnutkih direktiv, ki bodo imele odločilen vpliv na izboljšanje stabilnosti finančnega sektorja, zaščito posameznikov in nadaljnjo krepitev notranjega trga. To so direktive o kapitalskih zahtevah bank, zajamčenih vlogah, solventnosti II in kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP).
Poleg tega poteka tudi delo v zvezi z nadzorom nad finančnimi institucijami, ki doslej niso bile nadzorovane. Začelo se je delo v zvezi z evropskimi predpisi za bonitetne agencije, ki bo predvidoma zaključeno pomladi leta 2009.
Ne dvomim, da je podobno kot mi tudi Parlament odločen zagotoviti, da bodo ta besedila čim prej sprejeta. Francosko predsedstvo Sveta se je zavezalo, da bo začelo dolgoročno delo na področju procikličnosti finančnih predpisov z namenom revizije nadzornega in računovodskega okvira in na področju ugodnosti, ki jih nudi finančni sektor, s preučitvijo zelo pomembnega vprašanja plačil direktorjev in borznih trgovcev. V zvezi z nadzorom v Evropi je v zadnjih nekaj mesecih bil zabeležen konkreten napredek: večja konvergenca med praksami nacionalnih nadzornih sistemov, tako da vsi dokumente uporabljajo na enak način; krepitev nadzornih sistemov čezmejnih skupin z ustanovitvijo nadzornih svetov; in učinkovitejše delovanje evropskih nadzornih odborov z uvedbo odločanja s kvalificirano večino na njihovih sestankih za izboljšanje postopkov odločanja.
Vseeno pa menim, da so na tem področju potrebne radikalnejše spremembe, zato se že zelo veselimo dela skupine na visoki ravni, ki jo vodi Jacques de Larosière, ki bo preučila tudi nadzor, zlasti vprašanje nadzora investicijskih skladov.
Ti dosežki in to delo vsekakor kažejo, da Evropska unija ostaja gonilna sila pri mednarodnem delu, ki se izvaja kot odziv na finančno krizo. Unija je vsekakor gonilna sila v mednarodnih aktivnostih, katerih namen je zlasti celovita reforma finančne ureditve in povečanje zmogljivosti mednarodnih finančnih institucij za preprečitev ponovnega pojava kriznih dejavnikov.
Kriza je zelo jasno pokazala, da je te probleme, ki imajo globalne razsežnosti, treba reševati na globalni ravni. Zato je francosko predsedstvo podalo pobudo za predlog Združenim državam o izvedbi mednarodnega vrha, na katerem bi sodelovale glavne razvijajoče se države, in kjer bi opredelili načela in začetne ukrepe, namenjene ponovni vzpostavitvi mednarodne finančne ureditve.
Za dosego tega cilja je predsedstvo predloge poslalo državam članicam. O teh predlogih je tekla razprava na Svetu Ecofin, nato pa so jih potrdili voditelji držav ali vlad. Na ta način je na sestanku v Washingtonu 15. novembra Evropa lahko podala enotno stališče, za kar sem prepričan, da je zelo pomembno.
Pred sestankom G20 je Svet Ecofin opravil svoje delo s pripravo skupnega sporočila Evropske unije glede mednarodne finančne ureditve. Na svojem sestanku 4. novembra je preučil vsa ustrezna vprašanja, da bi sprejel odločitev o evropskem odzivu na krizo, njegove predloge pa so kasneje podprli voditelji držav ali vlad na svojem neformalnem srečanju 7. novembra.
Menim, da je ta evropska enotnost omogočila znaten napredek, zlasti pri naših partnerjih v ZDA in v razvijajočih se državah, tako z vidika podpore globalni rasti kot na področju ureditve in nadzora globalnih finančnih trgov, to načelo pa se je razširilo na vse zainteresirane strani, trge in sodne pristojnosti.
Prepričan sem, da ta vrh pomeni odskočno desko za preučitev orodij in virov mednarodnih finančnih institucij. MDS mora imeti na voljo široko paleto instrumentov, ki mu bodo omogočili prožno in hitro podporo držav članic. Pozvati je treba Svetovno banko, da zagotovi potrebna sredstva za razvijajoče se in revne države in jim omogoči reševanje težav zaradi pomanjkanja in predragih virov na trgu.
Mednarodne finančne institucije pa nimajo le virov za spopad s krizo, ampak morajo igrati tudi ključno vlogo pri njenem preprečevanju. Zlasti MDS, skupaj s Forumom za finančno stabilnost, mora biti sposoben prepoznati kakršnokoli kopičenje tveganj in mehurčkov v finančnem sistemu ter priporočati ustrezne gospodarske politike.
Svet zato brez zadržkov podpira izjavo, ki so jo 15. novembra dali voditelji držav ali vlad iz skupine G20. Sedaj je vse nared za pripravo skupnih evropskih stališč, da bo izvajanje "washingtonske deklaracije" lahko potekalo v časovnem okviru, ki je usklajen s prihodnjimi mednarodnimi roki.
Prepričan sem, gospod predsednik, in s tem zaključujem, da je poleg napredka, doseženega pri dveh osnovnih vprašanjih, iz tega pravzaprav mogoče potegniti dva pomembna zaključka.
Po zelo hitrih pripravah je Evropa na vrhu v Washingtonu podala enotno stališče. Zato mora Evropa ostati gonilna sila v sedanji razpravi o reformiranju mednarodne finančne ureditve.
Naše notranje razprave in reforme, ki jih bomo še naprej sprejemali, se morajo nadaljevati in spodbujati proces, ki se šele začenja.
Joaquín Almunia
Gospod predsednik, gospod Novelli, gospod Jouyet, gospa Berès, gospe in gospodje, pred manj kot mesecem dni smo v Strasbourgu govorili o rezultatih in sklepih srečanja v Washingtonu.
Danes gospa Berès sprašuje Svet in Komisijo o tem, kakšni morajo biti koraki za izvedbo sklepov v praksi, kdo bi jih moral izvajati in kako bi posamezna evropska institucija v ta namen morala ukrepati.
Povedati ji moram, da se popolnoma strinjam s tem, da je te odločitve, tako kot tiste, ki jih je od septembra 2007 sprejel Svet Ecofin in Evropski svet, treba sprejeti hitro in obenem spoštovati vlogo institucij Skupnosti. Vse institucije Skupnosti morajo biti vključene v doseganje soglasja, da bo Evropa lahko imela enotno stališče glede vseh vprašanj, potrebnih za učinkovitejše urejanje finančnega sistema in iskanje rešitev za njegove probleme. Na ta način bo EU lahko še naprej vodilna v svetu pri zagotavljanju rešitev na prihodnjih srečanjih po sestanku v Washingtonu.
Komisija je seveda v zvezi s tem dejavna. Po eni strani imamo aktivno vlogo v de Larosièrovi skupini, po drugi pa pripravljamo tudi svoje lastne pobude. Komisija je šele včeraj uskladila te najave v Svetu Ecofin. Poleg tega bo Komisija zagotovo uporabila svoje pristojnosti, skupaj s Svetom in Parlamentom, da bi čim prej dosegla zahtevane dogovore.
Usklajevanje ukrepov in stališč EU na finančnem področju je zelo pomembno, saj bomo sodelovali v globalnem procesu usklajevanja, v katerem Evropa ne more imeti več različnih stališč. Sodelovanje moramo začeti z enotnim stališčem, formalno sprejetim znotraj Evropske unije.
V zvezi z načrtom za oživitev gospodarstva in reflacijskim načrtom, ki ga je Svet Ecofin obravnaval včeraj, so se ministri strinjali z mnenjem Komisije, da je glede na gospodarski položaj in recesijo, ki je prizadela Združene države, Japonsko, območje evra in nekatere večje ekonomije EU izven območja evra, davčna spodbuda bistvenega pomena. Monetarna politika mora še naprej ohranjati povpraševanje, ne more pa samo nositi celotnega bremena, zlasti glede na sedanje stanje finančnih in kreditnih trgov.
Tudi fiskalna in proračunska politika mora zagotoviti spodbudo. Komisija je predlagala spodbudo, za katero meni, da je potrebna in možna v situaciji, kot je ta, v kateri smo. Določili smo višino, do katere bomo prispevali z evropskimi viri in ukrepi, tako s pomočjo proračuna EU kot ukrepov Evropske investicijske banke in EBOR. Priznam, da se nekaj članic Ecofin na žalost ni strinjalo z našim predlogom Svetu in Parlamentu o tem, da bi se zagotovila prožnejša uporaba neporabljenih sredstev brez spremembe celotne zgornje meje proračuna EU, kar bi nam omogočilo, da bi znesek 5 milijard EUR namenili naložbi v infrastrukturo in boju proti podnebnim spremembam na evropski ravni.
Predlog na žalost ni bil deležen zadostne soglasne podpore. Kljub temu pa upamo, da ga bo mogoče izpeljati. Poleg evropskih prizadevanj (s pomočjo proračuna EU in Evropske investicijske banke, in tu so se ministri dejansko dogovorili, da bodo zvišali kapital, kot je predlagala Komisija, do konca 2009), smo države članice prosili tudi, da s sprejetjem, po njihovem mnenju najustreznejših ukrepov za povečanje povpraševanja v okoliščinah, v kakršnih trenutno so, v letu 2009 zagotovijo znesek v višini 170 milijard EUR .
Pri tem predlogu je treba upoštevati lastno odgovornost držav članic, saj imajo one proračun za financiranje oživitve prek fiskalne politike. Upošteva se tudi dejstvo, da vse države članice nimajo na voljo enakega manevrskega prostora. Od Madžarske ali Latvije ne moremo zahtevati, da prispevata sedaj prav toliko kot Nemčija ali Nizozemska. Seveda to ni stališče Komisije. Vse države članice morajo imeti koristi od povečanja in od posledične oživitve, vse pa zaradi različnih začetnih položajev ne prispevajo v enakem obsegu. Usklajevanje je zato bistvenega pomena.
Z usklajevanjem ukrepov lahko dosežemo, da je ena in ena tri. Brez usklajevanja ima lahko ena in ena negativen rezultat. To je jasen primer nujnosti usklajevanja. Nekatere države nimajo manevrskega prostora, druge pa se morajo odločiti, ali naj uporabijo prostor, ki ga imajo. Če energije in priložnosti vsake posamezne države ne bomo izkoristili v največji meri, bomo na koncu vsi poraženci. To je sporočilo, s katerim je Komisija včeraj seznanila ministre Sveta Ecofin.
Poudaril bi rad tri zelo specifične točke.
Prvič, v prejšnji razpravi je poslanec tega parlamenta povedal, da Pakt za stabilnost in rast ne velja več. Kot sem temu parlamentu že večkrat povedal in ponovno ponavljam, je Pakt za stabilnost in rast v celoti veljaven in veljaven je, ker smo ga leta 2005 revidirali in uvedli prožnost, ki jo potrebuje, da ga je mogoče uporabiti v situacijah, kot je ta. Pakt je veljaven, ker smo ga revidirali leta 2005, ni pa nobene potrebe, da bi ga ponovno izumljali ali spreminjali. Moramo ga le izvajati in spoštovati, vendar pa ga je treba spoštovati v mejah in s prožnostjo, ki jo zahteva proračunska politika v časih, kot so sedaj.
Drugič, gospa Berès je omenila evropske dolžniške vrednostne papirje. Nekatere večje države to možnost popolnoma izključujejo in je ne želijo upoštevati. Ali je potrebno skupno vprašanje nacionalnih državnih dolžniških vrednostnih papirjev? Nekatere večje države evrskega območja to možnost zavračajo. Obstaja pa še tretja možnost, ki je bila deležna soglasne podpore in ki jo nameravamo uporabiti. Gre za to, da Evropska investicijska banka zagotovi dodatno in bolj specifično financiranje za tiste naložbe in ukrepe, ki so bistvenega pomena za ohranjanje povpraševanja in čim večji učinek teh prizadevanj po vsej Evropi v obdobju, kot je sedaj.
Tretjič, popolnoma se strinjam s pozivom gospe Berès za kakovostna delovna mesta. Ko je Komisija v načrt za oživitev gospodarstva vključila ne le fiskalne spodbude ampak tudi deset prednostnih ukrepov za pametne naložbe, smo želeli večjo rast, večjo trajnost in kakovostnejšo zaposlitev kot pa s pomočjo nekaterih kratkoročnih ukrepov. Ti ukrepi so seveda lahko začasni, kar je ena od zahtev spodbude. Nimajo pa drugih dveh potrebnih značilnosti za kakovostno fiskalno spodbudo, in sicer da morajo biti sposobni kratkoročno okrepiti in povečati povpraševanje in razširiti možnosti za naše ekonomije med gospodarsko oživitvijo, ki bo zagotovo sledila.
Jean-Paul Gauzès
v imenu skupine PPE-DE. - (FR) Gospod predsednik, gospodje ministri, gospod komisar, najprej bi v zvezi z vprašanji rad povedal, da očitno odražajo željo Parlamenta o tem, da bi bil obveščen in bolj vključen v proces reformiranja ureditve finančnih trgov. Parlament je tudi odločen, da bi Evropa morala imeti enotno stališče, kot je bilo omenjeno.
Za gospodarsko oživitev Evrope je skupno in usklajeno delovanje, kot je bilo poudarjeno, seveda bistvenega pomena. Mi podpiramo predlog Komisije o združevanju vseh razpoložljivih evropskih in nacionalnih političnih vzvodov v boju proti tej krizi. Sedaj gre za to, da med Evropejci, torej potrošniki, ponovno ustvarimo zaupanje.
Doseči moramo tudi pravo ravnovesje med dolgoročnim in kratkoročnim. Ukrepi, ki se izvajajo zlasti v zvezi z bančnim sektorjem, so dobri za spopadanje s to finančno krizo: dokapitalizacija, jamstva za medbančna posojila in kreditna jamstva. Pazljivi pa moramo biti, ko gre za dejansko doseganje cilja teh ukrepov, in sicer da banke ponovno opravljajo svojo primarno vlogo kot ponudnice likvidnosti in kreditov - skratka cilja financiranja realnega gospodarstva.
Okrepiti je treba vlogo EIB in EBOR. Rezerve EIB je treba uporabiti za okrepitev njene kapitalske baze. Oblikovanje proračuna je prav tako korak v pravi smeri. Toda na koncu, brez velikih besed, je pomembno izvajanje načrtovanih ukrepov. Ne smemo biti neodločni. Omenil bi državno pomoč v zvezi s programi, povezanimi z bankami. Omenil bi tudi - in o tem ste pravkar govorili - Pakt za stabilnost in rast. Zavedati se moramo, da naši sodržavljani, ki v tem obdobju krize od Evrope pričakujejo, da bo našla rešitve, ne bi smeli imeti občutka, da Evropa danes reče eno, jutri pa stori ravno nasprotno.
Na koncu, gospod minister, glede uredbe o bonitetnih agencijah, o čemer sem poročevalec v tem parlamentu, si bomo prizadevali, da bomo izvedli učinkovit in pragmatičen sistem, ki ne reagira le na sedanjo situacijo, ampak tem agencijam omogoča dolgoletno delovanje.
Poul Nyrup Rasmussen
v imenu skupine PSE. - Gospod predsednik, najprej bi komisarju Almunii potrdil, da "ena in ena " ni dve ampak tri, če delamo skupaj. To bom poskušal razložiti svojemu vnučku in razumel bo, saj postaja dober Evropejec.
O usklajevanju ne bom govoril, saj menim, da je moja dobra kolegica gospa Berès to vprašanje poudarila, kakor tudi vi. V zvezi s tem bi želel povedati le eno stvar - kar je naslovljeno tudi na predsedstvo Evropske unije in Sveta - in sicer, da obstaja velika nevarnost, da naše države članice še niso zares razumele, kako velika je nujnost finančnih naložb. Naj vam v ilustracijo navedem naslednje: če je naš cilj ohraniti sedanjo raven zaposlenosti v Evropski uniji, moramo investirati 1 % več BDP ne le v letu 2009 ampak dodaten odstotek tudi leta 2010 in dodaten odstotek leta 2011. To kažejo naši makroekonomski izračuni za celo Evropsko unijo.
Upam, da bo to, kar bomo storili do božiča, pomenilo začetek - in vem, da je želja francoskega predsedstva enaka. Zato si prosim postavimo naslednji časovni okvir: učinke ocenimo do pomladi naslednje leto in pred spomladanskim zasedanjem Sveta. Do spomladanskega zasedanja Sveta bodimo pripravljeni za oblikovanje novih finančnih spodbud. Bojim se namreč, da bo sedanja prognoza Komisije - ki jo je opravila po svojih najboljših močeh - dopolnjena z novo, ki nam bo pokazala, da je delo, ki ga je potrebno opraviti, celo bolj zahtevno.
Na koncu bi rad spregovoril o ureditvi. Želel bi se iskreno zahvaliti predsedstvu, ker je omenilo, da gre za krizo normativne ureditve. Strinjam se. Zato sem bil včeraj tako razočaran zaradi informacije, ki sem prejel na Odboru za ekonomske in monetarne zadeve, ki ga vodi gospa Berès. Tu v Parlamentu smo se soglasno strinjali glede poročila, v katerem piše, da moramo zaradi te krize normativne ureditve dobiti nove predpise s pooblastili za vse finančne akterje brez izjeme - tudi hedge sklade in sklade zasebnega kapitala.
Včeraj sem od komisarja McCreevyja dobil sporočilo, ki se glasi: "Vabim vse akterje na novo posvetovanje o hedge skladih". Pred dvema letoma smo imeli zadnja posvetovanja o hedge skladih, kjer je pozornost bila namenjena le fantom iz Cityja. Sedaj po dveh letih imamo novo posvetovanje. Ne potrebujemo več posvetovanj. Potrebujemo predpise. Natančno vemo, kjer tiči problem. Gospod McCreevy je nato včeraj povedal: "Mimogrede, v zvezi s skladi zasebnega kapitala ne nameravam storiti ničesar". Vendar pa lobistične organizacije za sklade zasebnega kapitala prosi, ali bi bile tako prijazne, da bi prosile tiste, ki jih kodeks ne pokriva, naj to zagotovijo.
(Govornika prekine drug poslanec)
- (FR) Gospe in gospodje, sedaj sem jaz na vrsti!
- Povedati želim naslednje: prosim, potrebujem vašo pomoč - in pozivam vas komisar Almunia - saj želim, da bi razumeli, da ljudje preprosto ne bodo razumeli, da mi, Evropska unija, nismo sposobni izpolniti naše naloge urejanja finančnega trga na celovit način, tako da bi lahko bili prepričani, da do te situacije ne bo ponovno prišlo; in da lahko to širitev financiramo natančno tako, kot je opisal komisar Almunia.
Zares bi vas prosil za odgovor pred božičem, da bom svojemu vnučku lahko rekel "dajmo, lotimo se stvari!"
Daniel Dăianu
v imenu skupine ALDE. - Če v EU ne bomo dosegli resnično skupnega stališča za pravo reformo, bo doseganje ustreznih globalnih pravil za finančne trge postalo mnogo težje. Razumni ljudje bi rekli, da velikanska polomija z ureditvijo in nadzorom, skupaj z razkritimi pomanjkljivostmi preveč poenostavljene ekonomske paradigme, daje nedvoumen odgovor o tem, kaj nam je storiti. Toda nekateri navzlic temu še vedno trdijo, da bi mehki predpisi morali biti norma novega sistema. Po mojem mnenju se motijo, ne glede na to, ali zares tako mislijo ali pa jih v to silijo ozki interesi.
Ena od Keynesovih intelektualnih zapuščin - in sicer, da so zelo volatilni kapitalski tokovi nenaklonjeni trgovini in blaginji - je pokazala svojo ustreznost v sedanji ogromni zmešnjavi in drugih krizah, tudi na razvijajočih se trgih. Desetletja je po vsem svetu bilo mogoče poslušati mantro o tem, da ni mogoče veliko storiti pri oblikovanju nacionalnih politik, ker bi globalni trgi kaznovali vlado. Ali je videz finančnih trgov dan od boga? Ali niso globalni trgi, poleg svojih tehnoloških gonilnih sil, tudi produkt odločitev ljudi o določitvi pravil za finance, trgovanje in naložbe? Trditev, da glede financ ni mogoče storiti nič, ko povzročajo bedo, ni prepričljiva. Veliko je mogoče storiti glede normativne ureditve vseh finančnih subjektov (tudi hedge skladov in skladov zasebnega kapitala), omejitve zadolževanja, reševanja vprašanja procikličnosti in računovodstva, boljšega usklajevanja politik in obravnavanja bonitetnih agencij.
Zaton paradigme, ki tržne ekonomije enači s stanjem brez predpisov, je treba obravnavati v povezavi z večpolarnim ekonomskim svetom v poskusu oblikovanja novega mednarodnega finančnega sistema. Od slednjega je odvisna usoda odprtega svetovnega gospodarskega sistema. Če sedaj ne bomo ravnali prav, obstaja nevarnost, da bomo pohabili naše liberalne demokracije. Upam, da bo nova ameriška administracija razumevajoča glede tega. Mi pa moramo doma v Evropi poudarjati pomembnost tega obdobja.
Rebecca Harms
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, najprej bi rada izrazila iskreno strinjanje z oceno gospoda Rasmussena o tem, da v zvezi s celotnim finančnim svetom govorimo o popolnoma novem odnosu med državo in trgom. Mislim, da se glede tega strinjamo. V zvezi z vlogo gospoda McCreevyja pa bi rekla, da bi moral imeti manjšo vlogo kot prej in da mu nikakor ne bi smelo biti dovoljeno zamujanje.
Od zloma finančnih trgov smo se lahko naučili, kaj se zgodi, če država preveč ovira in si ne upa uporabiti pravil, ki jih mora opredeliti kot pravilne.
Še enkrat bi rada sedanji spor o zelenem New Dealu povezala z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Po mojem mnenju je v Evropskem svetu in Evropski komisiji še vedno preveč omahljivcev, ki mislijo, da se bodo trajnostne strategije ali agresivno varstvo podnebja izvajali na račun delovnih mest. In te iste sile, ki tam zavirajo stvari - nas Zelene skrbijo tudi delovna mesta - prav tako zavirajo razvoj proizvodnih metod in gospodarskih sistemov ter novih proizvodov, pripravljenih na prihodnost , in blokirajo našo pot iz Evrope na globalna tržišča prihodnosti.
To se mi zdi zelo nevarno in mislim, da je šibka ureditev področja avtomobilov, ki jo trenutno pripravljamo, slab znak za to, kako se nas je treba bati. Načrt za oživitev gospodarstva sedaj nekoliko diši po Keynesu, je nekoliko zelen, v bistvu pa gre še vedno za isto staro stvar.
Mislim, da ni dovolj, če Evropa izvede le majhne spremembe. Morda bo usklajevanje deležno večje podpore, če bodo strategije pripravljene bolj dosledno. Revizija celotnega proračuna EU na začetku naslednjega leta bi Komisiji omogočila, da se večjih kriz, ki jih moramo obvladovati, loti sistematično in enotno.
Sergej Kozlík
(SK) Gospod predsednik, spoštovani poslanci Parlamenta in gostje, pozdravljam pobudo institucij Evropske unije, ki je spodbudila spopad s finančno krizo na globalni ravni. Vendar pa se mi gospodarski odziv na posledice finančne krize na osnovi načrta za ponovno vzpostavitev rasti in zaposlovanja v Evropski uniji zdi podoben improvizaciji v naglici.
V načrtu se stanje olepšuje in pozablja, da je Evropska unija skupina nacionalnih držav in da so okoliščine,prednostne naloge in rešitve za gospodarske probleme ter gospodarski razvoj v vsaki državi drugačne. V načrtu je podcenjena pomembnost usklajenega razvoja celotne energetske infrastrukture, ne le zelene energije, in usklajenega razvoja cestne in železniške infrastrukture kot predpogoja za učinkovito porazdelitev naložb ter nujnosti rešitve financiranja kmetijskega sektorja. To pa zaradi tega, ker se svet ne spopada le s finančno krizo, ampak tudi z nevarnostjo energetske krize in krize s hrano.
José Manuel García-Margallo y Marfil
(ES) Gospod predsednik, ne bom veliko govoril o izjemnem, zgodovinskem značaju sedanje krize. Vsi moji kolegi poslanci so to omenili, gospod Rasmussen pa je o tem zelo lepo govoril. V zvezi s tem želim dodati tri stvari: to je najhujša likvidnostna kriza, kar jih poznam, in počasi že prihajam v leta; za to krizo ni nobenih navigacijskih kart ali časovnih načrtov; in tretjič, vsi vemo, da finančna kriza traja in da so se trgi izsušili.
Zato moramo najprej normalizirati finančne trge in v zvezi s tem bom spregovoril o Evropski centralni banki.
V tem parlamentu se čuti častitljiv odnos do Evropske centralne banke. Laik sem na številnih področjih, tudi na tem, pa vendarle moram povedati, da mora ECB hitro in nujno znižati obrestne mere. Transmisijski mehanizmi ne delujejo dobro, kot na primer oktobra, ko se uradno znižanje obrestnih mer ni v zadostni meri preneslo v realne obrestne mere.
Drugič, likvidnost je treba zagotoviti v daljšem časovnem obdobju kot trenutno. Zavedam se, da je v ta namen treba spremeniti okvir jamstev, toda tako pač je. Finančne institucije denar posojajo dolgoročno in zato tudi potrebujejo zanesljivo dolgoročno financiranje.
Nacionalne banke s pomočjo politike centralne banke pomagajo pri zagotavljanju likvidnostnih sredstev, to pa lahko vodi v državne pomoči, ki izkrivljajo konkurenco. To področje mora zato biti pod našim skrbnim nadzorom.
Moja tretja in zadnja točka pa je, da se je pravkar vloga proračunske politike izkazala kot osrednja, vodilna, veliko bolj kot vloga denarne politike. Proračunska politika povzroča zunanje učinke, kar pomeni, da je dobro usklajevanje bistveno. Popolnoma se strinjam s tem, kar je povedal komisar.
Če nadaljujem, se strinjam tudi, da je pomembno trošiti, še bolj pa je pomembno trošiti pametno za jasne cilje, ki povečujejo konkurenčnost evropskega gospodarstva. Le tako bomo lahko naš proračun ponovno uravnovesili.
Strinjam se, da je Pakt za stabilnost in rast še vedno v veljavi, komisar pa bi nam moral najprej povedati, kaj po njegovem mnenju pomeni "odstopanje od referenčne vrednosti". Ali je to za nekaj stotink, nekaj desetink ali nekaj točk? Verjemite mi, komisar, da bom skrbno opazoval delo, ki ga morate opraviti, da bo Pakt za stabilnost in rast ostal veljaven. Če boste to dosegli, naj vas bog nagradi, če ne, naj vas kliče na odgovornost.
Elisa Ferreira
(PT) Danes je tukaj bilo že večkrat omenjeno, da kriza praviloma ustvari priložnost, in res je tako. Če želimo izkoristiti priložnost, ki je pred nami, se je enostavno odločiti, kako ravnati.
Prvič, na ravni Evropske unije se zavedamo nujnosti uvedbe mehanizmov za preglednost finančnih trgov ter njihovo urejanje in nadzor. Komisarju McCreevyju ni treba začeti več posvetovanj, predsedstvu pa ne analizirati in iskati več študij in predlogov: le predloge socialdemokratov moramo pogledati, ki so bili podani v ustreznem času, mnoge med njimi pa je povzel ta parlament.
Drugič, mednaroden vidik: Evropa v mednarodni areni ne more sodelovati pasivno. Njena vloga pri gradnji novega mednarodnega reda mora biti aktivna in braniti mora novo ureditev, ki v sistemu ne pušča črnih lis, kot so tiste, ki jih trenutno predstavljajo davčne oaze.
Tretjič, slišali smo predsednika Komisije, ki je danes tukaj povedal, da različne države oklevajo glede usklajevanja strategij. Če od članov Komisije ne bi tolikokrat slišali, da se trgi sami regulirajo, da se država ne sme vmešavati in da finančni trgi ne vplivajo na rast ali zaposlovanje, bi morda med različnimi državami vel močnejši in aktivnejši duh solidarnosti.
Predlog, ki ga imamo danes pred nami, pa predstavlja le prvi del dolgega procesa primerjave s programi Kitajske in Združenih držav; prav tako svojega cilja ne opredeljuje dovolj jasno, ta cilj pa mora biti zaposlovanje; in končno, evropski program ne more biti združitev nacionalnih agend.
Sedaj je čas državljanom Evrope pokazati, da je Evropa mreža pravic, ki vključuje tudi gospodarsko sfero; da jih ščiti v času krize, in da spodbuja solidarnost pri malih in srednje velikih podjetjih ter programe za rast in podporo malim in srednje velikim podjetjem, ki trenutno niso deležna rezultatov intervencij v bančni sektor. Realno gospodarstvo je prav to in mi Evropejci moramo državljanom pokazati, da je Evropa tudi tukaj in da je na njihovi strani.
Sophia in 't Veld
(NL) Gospod predsednik, dokaj čudno se mi zdi, da v zadnjih letih nikoli ni bilo dovolj sredstev za izobraževanje, zdravje, inovacije in okolje, sedaj pa naj bi nenadoma deževale milijarde. Najboljši načrt reševanja za prihodnost je močan evropski trg skupaj z zdravimi državnimi sredstvi, saj dediščine prihodnjih generacij ne smemo zapraviti.
Krize zadolževanja zasebnega sektorja ni mogoče enostavno reševati na račun javnega dolga. Komisija se mora zavzemati za dosledno izpolnjevanje Pakta za stabilnost in pravil o državni pomoči, in v zvezi s tem pozdravljam izjave, ki sta jih podala gospod Almunia in gospa Kroes. Navsezadnje morajo denar državljanov pametno porabiti ne le bankirji, ampak tudi politiki. V najvišjo prestavo ni treba dati samo tiskarn denarja, ampak tudi Lizbonsko pogodbo, saj je od nje mogoče pričakovati obilo koristi.
Prosti trg storitev lahko na primer brez dodatnih stroškov ustvari na stotine novih delovnih mest. Po mojem mnenju je zato presenetljivo, ker so države članice tako počasne pri uvajanju direktive o storitvah. Načrt reševanja naraščajočega števila osipnikov brez kvalifikacij je vsaj tako zahteven kot tisti za opeharjene varčevalce, saj ti mladi ljudje brez kvalifikacije nimajo v življenju popolnoma nobene bonitete.
Po drugi strani pa bi morali vlagati v to, da bi dosegli 3 % cilj za raziskave in razvoj, ki je bil postavljen leta 2000. Industrija nikoli ni dosegla svojega obljubljenega 2 % deleža, pa je trenutno vendarle deležna milijard podpore.
In končno, glede na to, da se na prostem trgu stvari lahko izredno poslabšajo, pravila in nadzorniki trga zagotovo niso razkošje, vendar pa vseeno ni primerjave z gospodarskim in socialnim opustošenjem, ki so ga za seboj pustili različni eksperimenti z nacionalističnimi in socialističnimi državnimi ekonomijami.
Hans-Peter Martin
(DE) Gospod predsednik, nisem edini, ki se težko pridružim temu vse bolj izrazitemu samoljubju evropskih nosilcev odločitev, ko gre za obvladovanje krize finančnih trgov, kajti če bi Evropa oziroma EU bila delujoča demokracija, bi najprej bilo treba postaviti vprašanje odgovornosti in kako se je vse to lahko zgodilo.
Enostavno ni res, da pri vseh teh problemih, s katerimi se sedaj spopadamo, gre za cunami, za nekaj, kar je povzročila narava. Gre za nekaj, v kar je bil vpleten človek. Pri vsej tej regulativni vnemi, značilni za Unijo, se vprašamo, zakaj ni bilo ukrepov, ko so banke na veliko začele prehajati preko državnih meja? Zakaj se kljub ustreznim opozorilom niso izvajali ukrepi, ko so se pritajeno pojavili izvedeni finančni instrumenti. Dobro se spominjam, da je o vseh teh točkah govoril dobitnik Nobelove nagrade Joseph Stiglitz. Toda o tem se ni govorilo, to je bil tabu. Tu bi morali začeti, kajti priznanje lastnih napak je edini način iskanja rešitve v prihodnosti.
Margaritis Schinas
(EL) Evropski parlament mora danes dati jasno sporočilo o obeh vidikih razprave: prvič, glede osnove finančnega sistema, ki ga moramo zgraditi za prihodnost in drugič, glede naše začetne reakcije na načrt za oživitev, ki ga je Komisija predstavila 26. novembra. Glede prvega ni nobenega dvoma, da se Komisija v celoti zaveda, da je dobe samoregulacije ali neregulacije dokončno konec. Če so nekateri znotraj Komisije ali celo znotraj tega parlamenta mislili, da je realno gospodarstvo mogoče graditi na predpostavki, da pravila niso potrebna, so sedanji dogodki pokazali, da so se motili. Nekaj časa smo potrebovali, toda sedaj razumemo. Ne mislim, da je treba kriviti komisarja Almunio. Drugi so morda Komisijo napeljali na tako razmišljanje, toda sedaj je prepozno. Novi gospodarski red je treba graditi na pravilih in spet pravilih.
Drugi del načrta za oživitev, ki ga je prejšnji teden predložila Komisija, vsebuje nekaj pozitivnih točk, in priznati moramo, da je Komisiji uspelo uskladiti (vem, kako težko je to) različna mnenja in vladam ponuditi medsebojno povezan okvir za ukrepe s skupnim izhodiščem. Že slišim ljudi na levi in desni, ki pravijo "mi smo to želeli drugače", "kaj pa, če bo predrago" ali pa "to nam ni všeč". To so isti ljudje, ki bi v primeru, da Komisija ne bi storila ničesar, rekli "Komisija ne stori ničesar", "čakamo na Komisijo, da nam da načrt". Zato menim, da je drugo sporočilo, ki ga moramo poslati komisarju, to, da je izhodišče tega svežnja pravilno, da bo pomagal vladam in da bo morda služil kot rešilni čoln, na katerem lahko realno gospodarstvo preživi v prvih dneh krize. Hvala.
Donata Gottardi
- (IT) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, s pripravo načrta za reševanje in oživitev evropskega gospodarstva Evropska unija svojim državljanom in trgom pošilja prvo sporočilo. Pričakovanja so velika in treba jih je izpolniti. V času, ko obstaja nevarnost, da bo na finančno konsolidacijo in raven javnega dolga negativno vplivala javna intervencija, tako v smislu dejansko danih kot zajamčenih sredstev, z namenom reševanja glavnih finančnih in industrijskih akterjev, z očitnimi posledicami za javne finance in osebne prihodke, potrebujemo usklajen pristop na evropski ravni, tudi za boj proti davčnim utajam in davčnim oazam. Vsa proračunska sredstva in nacionalne načrte je treba dosledno in učinkovito usklajevati in usmerjati v isti cilj.
Z zadovoljstvom poudarjam, da obstajajo načrti za natančnejšo opredelitev prožnega izvajanja Pakta za stabilnost, ki mora biti ciljno usmerjen, začasen in ustrezen, z mehanizmi, namenjenimi strukturnim spremembam, učinkoviti porazdelitvi javnih sredstev, prestrukturiranju javnih izdatkov in naložbam v rast v skladu s cilji lizbonske strategije, s posebnim poudarkom na vlogi malih in srednje velikih podjetij. Skupni pristop mora upoštevati tudi makroekonomske proračunske in plačne politike, kakor tudi postopno, močno zmanjšanje davčnega bremena za plače in pokojnine. To je treba izvajati s pomočjo davčnih olajšav, spremenjenih davčnih stopenj in nadomestila za pretirano obdavčenje za znižanje revščine, in to ne le skrajne revščine, in za spodbujanje potrošnje in gospodarske rasti z zagotavljanjem proticikličnega odziva na sedanjo gospodarsko krizo, ki napoveduje recesijo. V opozorilo naj povem, da je treba ohranjati prihodke in ponovno spodbuditi povpraševanje potrošnikov, pri tem pa poudarek nameniti okoljski in socialni trajnosti in tako preprečevati potrebo po nekritičnem reproduciranju vzorcev in sistemov, ki so pokazali vse svoje slabosti.
Margarita Starkevičiūt
Gospod predsednik, v tem načrtu za oživitev pogrešam omembo finančnih trgov. Na začetku tega leta, ko so potekale razprave o širših gospodarskih smernicah, je Parlament podal predlog o vključitvi razsežnosti finančnih trgov v smernice.
Na žalost je Komisija takrat nasprotovala temu predlogu. Razvoj dogodkov pa je pokazal, da smo imeli prav. Pozivam vas, da te napake ne ponovite še enkrat in da načrt za oživitev gospodarstva povežete z izboljšanim akcijskim načrtom za finančne storitve. Če bomo to strategijo izvajali, bo dolgoročno mogoče zagotoviti, da se bodo v sedanji modernizaciji finančne ureditve EU odražale potrebe realnega gospodarstva.
- (LT) Podprla bi rada pregled vaših predlogov s perspektive udeležencev na finančnih trgih. Komisija sedaj podaja toliko novih predlogov, da jih celo mi, poslanci, težko obvladamo. Niso zelo dobro usklajeni. Pomislite, kako se počutijo vodje institucij finančnih trgov in vlagatelji, ki imajo zares težave s sprejemanjem odločitev. To nikakor ne daje vtisa, da je naš trg stabilen; zato menim, da je potrebno več usklajevanja.
John Purvis
Gospod predsednik, kar veliko smo slišali o usklajevanju, toda začenjam se spraševati, ali usklajevanje še vedno zadostuje, ali se ne bi bilo potrebno premakniti k solidarnosti namesto k usklajevanju, saj se je izkazalo, da ne gre le za krizo bank, kar je dovolj slabo, ampak za krizo držav. Ker se je usklajevanje z nacionalne premaknilo na evropsko raven in nato na globalno, je treba sedaj razmisliti, ali je potrebne več solidarnosti. Komisijo in Svet bi vprašal, ali zares rešujeta vprašanje globalnih institucij, saj se ustno vprašanje posebej nanaša na Mednarodni denarni sklad ali alternativne institucije, ki bi na globalni osnovi lahko izvajale solidarnostno vlogo.
Moje drugo vprašanje bi bilo v zvezi z vrsto spodbude, ki bi jo bilo treba poiskati za davčno spodbudo, kolikor je to zares najboljša pot. Ali bi davek na dodano vrednost moral biti pot in ali bi moral omogočati znižane stopnje davka na dodano vrednost z višje ali srednje stopnje na nižjo stopnjo na nekaterih področjih - in kaj v zvezi s tem delamo? Ali ni mnogo bolje, če je skoncentriran na ta način, namesto da je na široko razpršen na mnogo nižji stopnji zmanjševanja?
Ureditev: Veliko slišimo, zlasti od naših prijateljev, ki se nagibajo v levo, da potrebujemo vse več predpisov, da je treba uničiti hedge sklade in sklade zasebnega kapitala, bonitetne agencije in tako naprej. Toda, ali lahko enostavno pozovem Komisijo in Svet, naj to upoštevata? Čakati moramo, veliko razmišljati in za vsako ceno preprečiti nepredvidene posledice. Če je nova ureditev utemeljena - in morda je - mora biti prava ureditev in ne sme se zgoditi, da bi postala ovira za oživitev in da bi preprečila ali povzročila zamudo pri tej oživitvi. Gospoda McCreevyja bi v nekaterih pogledih zares rad podprl pri njegovi premišljeni reakciji na probleme in ga ne bi obsojal, kot se zdi, da ga želijo številni izmed naših kolegov.
In na koncu, javne finance. Pakt za stabilnost in rast vpliva tako na evrske kot neevrske države. Če so začasni preveliki primanjkljaji upravičeni - in tukaj gre za velik če - morajo biti začasni, v skladu z realističnim časovnim razporedom jih je treba odpraviti in če si nekatere države lahko privoščijo dolg, druge pa ne, se zagotovo vračamo k temu vprašanju vzajemne solidarnosti. Komisijo in Svet bi prosil, da mi povesta, kateri so po njunem mnenju realistični roki za reševanje tega vprašanja.
Paul Rübig
(DE) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, sprašujem vas po vašem mnenju glede uvedbe evra kot druge valute v Islandiji in na Madžarskem. Ali menite, da bi to lahko rešilo problem teh dveh držav?
Drugo vprašanje je: ali menite, da bi bilo mogoče uvesti premijo za tveganje za izvedene finančne instrumente, kar bi se nato uporabljajo za krepitev lastnega kapitala bank?
Moje tretje vprašanje se glasi: ali po vašem mnenju znižanje davka na dodano vrednost ne bi spodbujalo uvoza, zlasti s Kitajske in iz Indije? Ali ne bi bilo pametneje razmišljati o zniževanjih davkov za naša podjetja in za naše zaposlene, plačevati naložbene premije, usmeriti se v progresivno depreciacijo, zlasti pa zvišati premoženja nižjih vrednosti za faktor deset in preprečiti obdavčenje fiktivnih dobičkov ter denar zadržati v podjetju in s tem omogočiti lažje izplačilo plač?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Načrt EU za oživitev gospodarstva omogoča dobre naložbe in s tem podpira povečanje proračunskih sredstev za okrog 200 milijard EUR za prihodnje obdobje, kot del pakta za gospodarsko rast in stabilnost.
Cenim zlasti pripravljenost Evropske centralne banke, da zniža obrestne mere in zagotovi ravni likvidnosti, ki jih potrebuje bančni sistem, da bi lahko vlagal v realno gospodarstvo.
Podpiram tudi predlog spremembe finančnega okvira, da bi v naslednjih letih v razvoj širokopasovne infrastrukture vložili 5 milijard EUR in povezali evropsko energetsko infrastrukturo.
Pozdravljam pobudo, ki jo je podala Evropska investicijska banka in nekatere nacionalne banke, za oblikovanje sklada 2020, namenjenega aktivnostim v zvezi z energijo in podnebnimi spremembami ter razvoju prometne infrastrukture.
Državno pomoč bo mogoče uporabljati za podporo raziskavam in razvoju, inovacijam, komunikacijski in informacijski tehnologiji, transportu in energetski učinkovitosti.
Ján Hudacký
(SK) Mislim, da dveletni načrt za oživitev gospodarstva lahko postane dober, usklajen odziv Evropske unije na gospodarsko krizo, če se bo izvajal na razumen način. Predlagani obseg financiranja za podporo gospodarstva Unije bi moral zagotoviti finančni okvir, ki bi zadostoval za nove razvojne impulze v gospodarstvih držav članic. Financiranje v višini 30 milijard EUR, ki bi ga naj v enakih deležih zagotovili iz proračuna Evropske unije in iz Evropske investicijske banke, mora biti ciljno usmerjeno v razvoj na znanju temelječega in nizkoogljičnega gospodarstva ter v srednjeročne in dolgoročne programe energetske učinkovitosti.
Kar zadeva davčne spodbude, menim, da bi ti ukrepi morali ostati v rokah držav članic. Osebno podpiram zamisel o zmanjšanju stopenj DDV za nekatere izdelke, tesno povezane z energetsko učinkovitostjo, kar lahko spodbudi visoke energetske prihranke.
Na koncu moram priznati, da imam nekatere pomisleke v zvezi z načrtom izvajanja maksimalne prožnosti, kar omogoča revidirani Pakt za stabilnost in rast. Težnja nekaterih vlad je, da bi te ukrepe zlorabile za svoje populistične in čisto politične cilje brez jasnega razvojnega koncepta.
Charles Tannock
Gospod predsednik, dovolite mi, da izrazim posebno spoštovanje nemški kanclerki, Angeli Merkel, ki je postala nova evropska Margaret Thatcher. Podobno kot železna lady tudi ona verjame v usklajene proračune in v rešitev iz kreditnega krča in gospodarske krize na način, ki ne zahteva financiranja. Nasprotno pa ima britanski predsednik vlade Gordon Brown ogromen gospodarski sveženj za reflacijsko fiskalno krizo v smislu "zadolži se in porabi", kar nikakor ne pomeni usklajenega proračuna.
Čeprav priznavam, da so bile naše lastne britanske banke tiste, ki so nas spravile v godljo s svojim lahkomiselnim kreditiranjem, skupaj z neustrezno ureditvijo in vladnim nadzorom, pa menim, da morajo to fiskalno politiko - ki je izredno neodgovorna - spremljati znižanja javne porabe in dobro premišljeni načrti za njeno dolgoročno financiranje. V nasprotnem primeru bomo po obdobju krčenja gospodarstva prišli v obdobje ogromne inflacije, ki bo požrla vse naše prihranke in spodkopala evropske ekonomije.
Colm Burke
Gospod predsednik, države članice, Svet in Komisija opravljajo dobro delo pri reševanju tega težkega vprašanja. Številni moji kolegi so že podrobno obravnavali ukrepe, ki so potrebni. Države članice pa sedaj ne bi smele spremeniti svoje zaveze do držav v razvoju. Države članice EU morajo ohraniti čezmorsko razvojno pomoč (ODA). Pričakovati je, da bo finančna kriza močno prizadela financiranje humanitarnih programov in nekateri analitiki napovedujejo znižanja pomoči ODA do ene tretjine ali več.
Države članice EU sedaj, ko se poskuša zmanjšati porabo, ne smejo popuščati pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja. Globalni finančni zlom je razkril soodvisno globalizirano naravo našega sveta. Kljub temu, da so se zahvaljujoč svoji omejeni izpostavljenosti globalnim trgom države v razvoju izognile številnim takojšnjim učinkom finančne krize, pa ekonomisti opozarjajo, da bo prišlo do verižne reakcije v smislu zmanjšanja prilivov ter nakazil, tujih neposrednih naložb in gospodarske rasti.
Videli smo lahko, da so države v razvoju utrpele znatno škodo zaradi finančne godlje, ki je niso povzročile. Zato bi države članice morale ohraniti status quo.
Predsednica
Opravičujem se gospodu Gollnischu in gospodu Sikierskemu, ki sta prosila za besedo, vendar smo na žalost pozni in zato zaključujemo s petimi govori.
Hervé Novelli
predsednik Sveta. - (FR) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, gospodu Almunii bi najprej rad povedal, da je pravilno poudaril tri vidike, ki so zelo pomembni za zagotavljanje učinkovitosti oživitve.
Prvi je dovolj močno ukrepanje. S tega vidika se mi en odstotek in pol BDP kot cilj oživitve zdi dokaj visok, glede na zneske, za katere gre.
Drugi je upoštevanje različnih situacij v državah članicah. Pravilno je poudaril, da vse države niso, če smem tako reči, v istem čolnu glede na gospodarsko ali proračunsko situacijo, kar pa ne pomeni, da jim ni treba delovati zares usklajeno. Predsedstvo se namerava s tem ukvarjati v času do naslednjega srečanja Evropskega sveta. Prepričan sem, da bomo na ta način na koncu - čeprav še ne vem, kdaj to bo - sposobni oživeti rast in zaposlovanje.
Gospod Gauzès, rad bi vam povedal, da ste imeli prav, ko ste poudarili, da so vsa naša prizadevanja usmerjena v financiranje realnega gospodarstva. Če pomagamo bankam, to delamo zato, da bodo lahko vlagale v to gospodarstvo, in naš edini cilj - kar ste pravilno poudarili - je financiranje malih in srednje velikih podjetij. Mislim, da je včeraj Svet seznanil Komisijo s pomočjo za banke, jasno pa je, da želimo prožno in hitro odločanje glede podpore, ki jo je mogoče dati bankam in finančnim institucijam v sedanjih okoliščinah. Kot vem, je Svet bil uslišan, in rad bi vam povedal, gospod Gauzès, da si tudi Svet zelo želi, tako kot vi, da bi se za bonitetne agencije na evropski ravni in dodal bi, da tudi na mednarodni ravni, vzpostavila učinkovita ureditev, kot je omenilo že več mojih kolegov in mnogo poslancev Evropskega parlamenta.
Gospod Rasmussen, čeprav je vaš govor bil naslovljen bolj na Komisijo, bi vam rad povedal, da se strinjam z vami, ko ste poudarili, da noben segment trga ne bi smel ostati brez ureditve ali nadzora. Vsi smo se strinjali, da na je nekaterih tržnih segmentih prisotno pomanjkanje ureditve. To ureditev je zato treba izboljšati in jo ustvariti tam, kjer je bistvenega pomena. To je bilo tudi jasno sporočilo vrha v Washingtonu 15. novembra, Evropa pa si seveda mora prizadevati za doseganje teh ciljev, tudi na področju špekulativnih skladov.
Gospod Dăianu, drži, da bi ureditev finančnih trgov bilo treba usklajevati na mednarodni ravni; na pobudo Evropske unije je zato tudi prišlo do vrha v Washingtonu. Prepričan sem, da je na tem vrhu ta glas Evrope, združene Evrope, bil odločilen dejavnik, ki je omogočil, da so določili neke vrste časovni načrt za resnično ureditev mednarodnega finančnega sistema, in sicer zahvaljujoč dejstvu, da je Evropa bila sposobna učinkovito pripraviti lasten program.
Gospa Harms, natančno rečeno, načrt za oživitev predlaga dolgoročne naložbe, morda ne dovolj za vaš okus, vendar pa jih predlaga.
Gospod Kozlík, želim vam reči, da se strinjam, da moramo podpirati kmetijsko politiko, kakor tudi druge večje evropske politike. Omenili ste energetsko politiko; mislim, da ste imeli prav, da ste to storili. To so prednostne naloge in take morajo ostati, tudi v tem težkem obdobju.
Gospod García-Margallo, delo Evropske centralne banke je po mojem mnenju bilo odločilno pri premagovanju težav, na katere smo naleteli šele nedavno, njen predsednik pa je jasno navedel, da se v Evropi inflacija znižuje in da zato, kot je ugotovilo več poslancev Evropskega parlamenta, predvideva nov manevrski prostor na področju denarne politike.
Mislim, da je gospa Ferreira bila dokaj ostra glede odziva Evropske unije. V nasprotju s tem, kar je povedala, menim, da se je Evropska unija na krizo odzvala hitro, saj je v zelo kratkem času sprejela pomembne odločitve, zahvaljujoč pozitivnemu sodelovanju naših institucij - Komisije, Sveta in Evropskega parlamenta - za kar se vam zahvaljujem.
V zvezi s podporo MSP bomo kmalu imeli razpravo o odločitvah, ki jih je sprejel Svet za konkurenčnost glede potrditve evropskega Akta za mala podjetja in prepričan sem, da je tudi na tem področju Evropa opravila svojo nalogo glede financiranja MSP in prednosti, ki jim jo je treba nameniti, tudi v obdobju upočasnitve gospodarstva.
Gospa in't Veld, prav ste imeli, ko ste poudarili, da mora kratkoročna oživitev temeljiti na dolgoročnih strukturnih reformah v okviru lizbonske strategije. Ta strategija še nikoli ni bila tako pomembna, še posebej v tem obdobju upočasnitve gospodarstva, strukturne reforme pa morajo iti svojo pot.
Gospod Martin, dobro sem slišal, ko ste pozvali k skupnem ukrepanju za določitev resničnih prednosti.
Gospod Schinas, pravila smo imeli, a niso dobro delovala; in to je vsa resnica. Zato potrebujemo pravila, ki pa morajo biti učinkovita; seveda ne prekomerne regulacije, ampak resničen okvir, ki ustreza evropski konkurenčnosti.
Gospa Gottardi, povedati vam želim, da se tudi sam strinjam z nujnostjo boja proti davčnim goljufijam. Francosko predsedstvo je to pravzaprav navedlo kot prednostno nalogo na evropski in mednarodni ravni. Prav tako vam želim reči, da se strinjam z vašimi zelo ustreznimi pripombami glede nujnosti učinkovite oživitve gospodarstva.
Gospa Starkevičiūtė, strinjam se, da je običajna upočasnitev finančnega sektorja sestavni del oživitve evropskega gospodarstva in da bi to moralo biti v usklajenem kontekstu.
Gospod Purvis, strinjam se, da je treba iti v smeri večje solidarnosti - to je pomembno. To predlagamo tudi mi, ko se pri reformi mednarodnega finančnega sistema opiramo na institucije, ustanovljene v Bretton Woodsu, med njimi zlasti na Mednarodni denarni sklad, univerzalno in politično legitimno institucijo, v zvezi s katero sem prepričan, da se bo njena vloga v naslednjih letih okrepila. Omenili ste vprašanje DDV. Predsedstvo je dejansko za znižanje DDV, usmerjeno zlasti v delovno visoko intenzivne sektorje in tiste, ki jih ni mogoče preseliti.
Gospod Rübig, govorili ste o isti temi. DDV je instrument, ki lahko - seveda, če se zniža - ohranja aktivnost in predvsem zaposlenost, toda ta znižanja DDV morajo biti le ciljna, kar pomeni, da je mogoče dokazati, da so popolnoma ustrezna. Toda razprava o tej zadevi, kot veste, še vedno ni splošna.
Gospa Ţicǎu, mislim, da so realne, pravočasne, trajne in strukturirane naložbe eno od načel predlogov Komisije o oživitvi gospodarstva; glede tega se z vami popolnoma strinjam.
Gospod Hudacký, da, Evropska investicijska banka je zelo pomembno orodje za podporo pri oživitvi gospodarstva, tudi s pomočjo različnih naložb. Menim, da je to nekaj osnovnega. To bomo lahko ugotovili med razpravami Sveta naslednji teden.
Gospod Tannock, vseeno menim, tako kot celotni Svet, da potrebujemo oživitev, ki je usklajena, a jo je ob ponovni rasti mogoče preklicati.
Na koncu želim reči, gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, da so ta razprava in vsa vaša vprašanja za Svet bila zelo pomembna in zelo zanimiva. Kažejo, da je med nami veliko soglasje o tem, da se mora na mednarodnih forumih slišati močan in dosleden evropski glas. Podpora Evropskega parlamenta je bistvena. Glede tega se vam želim zahvaliti.
Prepričan sem, da moramo o tem, kako si zamišljamo finančni sistem in njegovo ureditev, znova dobro premisliti. To je treba opraviti na evropski ravni, pri tem pa je treba upoštevati tudi rešitve, opredeljene na mednarodni ravni, kajti iz te krize se zares lahko naučimo, da ima današnji finančni sistem resnično mednarodno razsežnost; zato je rešitve treba iskati na mednarodni ravni, z evropskim impulzom.
Joaquín Almunia
Gospod predsednik, gospod Novelli, gospe in gospodje, najprej naj povem, da sem zelo hvaležen za vaše pripombe in ugotovitve ter za zanimanje, ki ste ga pokazali za pobude Komisije, zlasti za načrt za oživitev, o katerem razpravljamo danes popoldne. Ne bom ponavljal veliko odgovorov, ki jih je pravkar podal gospod Novelli. Strinjam se praktično z vsemi njegovimi pripombami glede tega, kar so povedali poslanci, ki so se oglasili.
Zelo na hitro bi rad omenil šest točk. Prvič, strinjam se s stališči tistih med vami, na primer z gospodom Gauzèsom, ki so povedali, da je kreditni krč izredno močan in da predstavlja izvor vseh resnično težkih problemov, s katerimi se sedaj spopada realno gospodarstvo. Na Svetu Ecofin smo včeraj razpravljali o tem, kako izboljšati učinkovitost načrtov za dokapitalizacijo in jamstvo vlog, ki so jih ali jih bodo sprejele različne države članice. Za veliko davkoplačevalskega denarja gre: za zagotavljanje poslovanja bank in finančnih institucij je bilo porabljenih veliko sredstev oziroma jim je bil zagotovljen kapital. Sedaj gre za to, da je kreditiranje treba usmeriti v gospodarstvo, saj je to bistvena sestavina, potrebna za njegovo dobro delovanje.
Ker pa ne poteka dobro, gospodarske napovedi, ki jih je omenil gospod Rasmussen, in ki sem jih jaz predstavil pred mesecem dni, na žalost niso več tiste, ki bi jih predstavil danes. Zato sem včeraj ministrom tudi napovedal, da bom nove gospodarske napovedi predstavil 19. januarja.
Medtem pa so Mednarodni denarni sklad, OECD in druge institucije objavile ocene za leto 2009, ki so celo bolj zaskrbljujoče kot tiste, ki se odražajo iz napovedi Komisije z dne 3. novembra. Napovedi Evropske centralne banke bodo predstavljene jutri in so tudi mračne.
Moja druga pripomba je, da bo zagotovo več normativne ureditve finančnih storitev. Pravzaprav je več normativne ureditve že sedaj. Kot je prej omenil gospod Jouyet, je na pobudo Komisije Svet včeraj - če se prav spominjam - podal svojo politično podporo najmanj štirim pobudam Komisije o ureditvi različnih vidikov finančnih trgov ali storitev. Obstoječe predpise je treba spremeniti, področja, ki niso normativno urejena, je treba urediti, izboljšati kakovost normativne ureditve ter način nadzora nad izvajanjem teh pravil na evropski in globalni ravni. O vsem tem govorimo.
Glede na to, da bo osnutek direktive o solventnosti II kmalu prišel pred Parlament, vam naj povem, da se reakcija v Svetu še vedno vselej ne sklada z lastnimi izjavami Sveta o tem, kaj je treba storiti v smislu finančne ureditve in nadzora. Parlament se tega zaveda, saj je o tej direktivi imel razgovore s Svetom. Ni soglasja o tem, kako najbolje usklajevati nadzorne aktivnosti v zavarovalništvu. Nujno moramo najti soglasje o takem nadzoru na ravni Evrope, pogovarjamo pa se že o kolegiju nadzornikov za institucije, ki poslujejo na globalni ravni.
V zvezi s hedge skladi naša stališča temeljijo na načelu, da je njihovo dejavnost treba normativno urediti. To smo povedali v Komisiji, enako je povedal Svet ter udeleženci srečanja v Washingtonu.
Skupina na visoki ravni, ki ji predseduje Jacques de Larosière, med drugimi dejavniki analizira tudi tega. Komisar McCreevy se je včeraj sestal z Odborom za ekonomske in monetarne zadeve.
Videl sem, da vam je predsednik Komisije v tem parlamentu med svojimi nedavnimi obiski ponovil, da bo Komisija normativno uredila hedge sklade in to moramo storiti. Razprava poteka o tem, do kolikšne mere, na katerih področjih in katere dele dejavnosti hedge skladov je treba normativno urediti, kar ne bo vplivalo le na hedge sklade. Pomembni prispevki k tej razpravi prihajajo s področja zaposlovanja in pa poročilo, ki ga je pripravil ta parlament na pobudo gospoda Rasmussena.
Popolnoma se strinjam s tistimi med vami, ki ste omenili naložbe in nujnost povezave potrebnih srednjeročnih in dolgoročnih naložb z energetsko-podnebnim svežnjem. Strinjam se s tistimi, ki pravite, de je v naši monetarni politiki na voljo manevrski prostor brez ogrožanja neodvisnosti Evropske centralne banke ali drugih centralnih bank. To je očitno. Po podatkih Eurostata je inflacija na evrskem območju ob koncu novembra znašala 2,1 %. Le pred nekaj meseci smo govorili o inflacijskih številkah, ki so bile dvakrat tolikšne, in ta rezerva se sedaj porablja. Centralna banka se sestane jutri tu v Bruslju. Ne vem, kaj namerava, slišal pa sem izjave predsednika banke, gospoda Tricheta, ki so glede te teme popolnoma jasne.
Moja naslednja točka zadeva Pakt za stabilnost in rast. Pakt jasno navaja, da primanjkljaj, ki presega prag 3 %, sproži postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, z eno samo izjemo, in sicer, kadar gre za izredno ekonomsko situacijo in sedaj smo v ekonomski situaciji, ki je izredna. Drugi pogoj, ki velja sočasno s prvim, je ta, da mora čezmerni primanjkljaj biti začasen, pri čemer začasen ne pomeni več let ampak le eno leto. Tretji pogoj, sočasen s prvima dvema, je, da zaradi te prekomernosti primanjkljaj ne sme zelo presegati referenčne vrednosti in tu, gospod García-Margallo - brez navajanja strokovnih podrobnosti, ki ne ustrezajo predvsem laični publiki v tem parlamentu - govorimo o nekaj desetinkah odstotne točke.
Na koncu, v odgovor gospodu Parishu in nekomu, ki je tudi omenil vprašanje davka na dodano vrednost, dokument ali načrt Komisije vključuje vrsto instrumentov, ki jih je mogoče uporabljati za dajanje fiskalne spodbude, med katerimi je zagotovo znižanje tako pomembnega davka ali bolje rečeno stopnje tako pomembnega davka, kot je DDV. Dejstvo pa tudi je, da Komisija nikogar ne sili, naj to stori. Preberite načrt in videli boste, da ne gre za nobeno obveznost, saj je tudi ne more biti. Tretja točka - in tu gre za informacije v zvezi z včerajšnjimi razgovori Sveta Ecofin - je, da je le ena država članica od 27 včeraj bila za uporabo tega instrumenta in to država članica, ki ga je že uporabila.
Predsednica
Hvala, gospod komisar, zlasti zato, ker ste obravnavali teme od matematike do teologije.
Razprava je končana.
Pisne izjave (člen 142)
Louis Grech  
v pisni obliki. - Finančna kriza je za gospodarstvo EU in za globalno gospodarstvo povzročila velike izzive. Usklajena prizadevanja držav članic so bila učinkovita pri stabilizaciji bančnega sistema EU, vendar pa je treba storiti še veliko za zajezitev širjenja krize v širše gospodarstvo in zaščito gospodinjstev, podjetij in delovnih mest. V medsebojno odvisnem svetu je spopadanje s temi izzivi lahko priložnost za EU, da prevzame vodilno vlogo pri zagotavljanju jasnosti, družbene odgovornosti in predvidljivosti v globalni finančni ureditvi.
Izvajanje kakršnih koli ukrepov za ublažitev mora biti pravočasno, celovito in podprto z ustreznim ureditvenim ukrepom, da se odpravijo ključni razlogi za krizo. Posebno pozornost je treba nameniti normativni ureditvi, ki zadeva nove finančne produkte, kot so drugorazredna hipotekarna posojila in njihovi izvedeni finančni instrumenti ter subjekte, vpletene v njihovo trženje, kot so banke, hedge skladi in skladi zasebnega kapitala. Nujno je treba pregledati poslovni model bonitetnih agencij in pravno podlago njihovih bonitet.
V procesu oživitve moramo prednost dati rešitvam, ki ščitijo delovna mesta, rast in najbolj ranljive, promovirati gospodarsko dinamiko in stabilnost ter zagotavljati, da so zainteresirane strani, ki želijo ohraniti status quo, na varni razdalji.
Gábor Harangozó  
v pisni obliki. - (HU) Pozdravljam skupna evropska prizadevanja za reševanje krize in pobude, namenjene ohranjanju evropskih delovnih mest in odpiranju novih.
Hkrati bi rad opozoril na to, da države, ki so v tako hudi fiskalni situaciji, kot je Madžarska, nimajo na voljo nobenih monetarnih ali fiskalnih orodij oziroma orodij za znižanje davkov. V teh državah je zato gospodarska spodbuda mogoča predvsem s prerazporeditvijo in učinkovito uporabo evropskih virov ter znižanjem stroškov plač, večjo učinkovitostjo ureditve konkurence in zmanjšanjem upravnih stroškov.
Zlasti sem zadovoljen, ker imajo naša skupna prizadevanja podporo komisarja Joaquína Almunie. Zato menim, da so pobude v zvezi s strukturnimi skladi zelo pomembne in trdno podpiram njihov sprejem brez odlašanja. Pospešitev sprejema velikih projektov ter podpora v obliki kreditov MSP lahko pomagata povečati povpraševanje.
Hkrati pa menim, da naša prizadevanja v imenu tistih, ki so pomoči najbolj potrebni, še vedno niso zadostna, in zato pozivam, da se prostorski razvoj in novogradnja vključita v vse spremembe, predlagane na področju pomoči stanovanjskemu sektorju. V nerazvitih regijah in naseljih so parcele ali objekti, ki so neprimerni za obnovo, zato moramo spodbujati gradnjo sodobnih in energetsko učinkovitih stanovanj. Na ta način lahko prispevamo k doseganju ciljev Evropske unije glede varčevanja z energijo ter odpiranja delovnih mest, hkrati pa pomagamo tistim, ki so pomoči najbolj potrebni.
Janusz Lewandowski  
v pisni obliki. - (PL) V napovedi svojega kriznega akcijskega načrta se je Evropska komisija odzvala na resnično nujnost ukrepanja na ravni Skupnosti za stabilizacijo in oživitev gospodarstva. Vendar pa je do te napovedi prišlo nekaj dni po tako imenovanem usklajevanju, ki določa obliko proračuna Evropske unije za leto 2009. V proračunu ni predvidenih dodatnih sredstev za premagovanje krize in težko si je zamisliti načrt v višini 200 milijard EUR, ki na noben način ne bi vplival na proračun.
Dolgotrajni spor o virih sredstev za pomoč v višini 1 milijarde EUR državam, ki jim grozi lakota, kaže, da ne bo enostavno pridobiti soglasja 27 držav za dodatno financiranje, in sicer več kot 116 milijard EUR plačil, o katerih sta se 21. novembra dogovorila Evropski parlament in Svet za leto 2009. Če ne drugače, je že zaradi tega načrt gospoda Barrosa le vsota nacionalnih prizadevanj, pospremljenih z obljubami o večjem toleriranju predpisov o proračunskih primanjkljajih in državni pomoči.
Ne glede na to pa upam, da morebitna omilitev Pakta za stabilnost in rast ne bo edini rezultat načrta Evropske komisije. To se bo zgodilo, če bomo izpolnili obljubo o povečanju predplačil in racionalizaciji strukturnih skladov, ki morajo delovati kot lokalni in sektorski protikrizni paketi v obdobju 2009-2010. To bi obrnilo škodljiv trend širjenja vrzeli med obveznostmi in dejansko sprejetimi sredstvi regionalne politike.
