Evropska vesoljska politika: trezen premislek o vesolju (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je razprava o:
vprašanje za ustni odgovor Svetu (B6-0482/2008), ki ga je postavil gospod Pribetich v imenu Odbora za industrijo, raziskave in energetiko glede evropske vesoljske politike: Trezen premislek o vesolju in
vprašanje za ustni odgovor Komisiji (B6-0483/2008), ki ga je postavil gospod Pribetich v imenu Odbora za industrijo, raziskave in energetiko glede evropske vesoljske politike: Trezen premislek o vesolju.
Ker prihajam iz Toulousa, z veseljem predsedujem tej razpravi.
Pierre Pribetich
avtor. - (FR) Gospod predsednik, gospod podpredsednik, minister, "skrajni čas je, da ponovno prižgemo zvezde".
Svoj govor sem želel začeti z verzom iz pesmi Guillauma Apollinaira, da bi poudaril pomen, ki ga ima za Evropski parlament ponoven zagon vesoljske politike.
Več kot trideset let so Evropska unija in njene države članice sodelovale pri financiranju, načrtovanju in razvoju vesoljske politike. Na žalost pa je ta politika postopoma izgubila svoj blišč in pomen.
Drži, da so leta 2003 bili pripravljeni temelji za evropsko vesoljsko politiko na podlagi okvirnega sporazuma ES-ESA. Prav tako drži, da je "vesoljski" Svet dne 22. maja 2007 bil v skladu s političnim kontinuumom tega okvirnega sporazuma. Vendar svetloba, ki jo oddaja ta zvezda, ne zadostuje. Kajti neodvisnost Evrope, njena vloga na mednarodnem prizorišču, njena varnost in blagostanje nastopajo skupaj, da bi ta pomembna politika postala neprimerljiv adut za industrijsko politiko, ki ustvarja delovna mesta in spodbuja rast; gre za ambiciozno politiko s kulturnim, gospodarskim in znanstvenim vplivom, ki se uveljavlja na mednarodnem prizorišču in ki je temeljno gonilo družbe za pridobitev znanja, ki ga želimo osvojiti.
V institucionalnem trikotniku Unije, da se ne bi spremenil v Bermudski trikotnik, mora Evropski parlament v imenu evropskih državljanov igrati pomembno in večjo vlogo pri pripravi in opredelitvi te politike.
Skrajni čas je, da ponovno prižgemo zvezde. 26. septembra 2008 je Svet pri tem dejanju sodeloval in želimo pustiti svoj pečat na tej politiki. Seveda je ta nagovor tukaj in zdaj v imenu Odbora za industrijo, raziskave in energetiko narejen v istem duhu. Da bi šli po pravi poti, se mi zdi bistvenega pomena, da se zavedamo temeljnih elementov pri ustvarjanju te vesoljske politike.
Kot prvo se postavlja vprašanje proračuna. Od te točke naprej pozivamo k ustanovitvi posebne proračunske postavke, ki odseva in prikazuje našo zavezo evropski vesoljski politiki.
Vesoljske industrije potrebujejo zadostno javno podporo za povečanje njihove raziskovalne in razvojne zmožnosti in, preprosto, da ostanejo dobičkonosne. Mednarodna konkurenca je težka in huda.
Medtem ko Združene države, Rusija, Japonska in celo Indija občutno večajo svoje proračune, namenjene vesoljski industriji, in množično povečujejo javna naročila, mi Evropejci še zmeraj iščemo potrebna sredstva za dosego ambicioznih ciljev, podobno kot drugi iščejo izgubljen čas.
Katere spodbude lahko posledično sprejme Komisija, da bi izboljšala prispevek k evropskemu vesoljskemu sektorju in ne bi bila le akter temveč glavni akter, ki se odziva na to rastočo globalno zahtevo glede vseh vidikov vesoljske politike od začetka do konca?
Druga točka je izdaja strateških opcij za tiste vloge, po eni strani povezane z Galileom in EGNOS-om in po drugi z GMES-om, skozi prizmo upravljanja, da bi ustvarili učinkovito strukturo, ki ustvarja jasno upravljanje za okrepljeno učinkovitost vseh evropskih vesoljskih programov.
Zadnje vprašanje je raziskovanje vesolja. Kakšna je dolgoročna vizija naše evropske vesoljske politike in katere cilje skuša doseči? Odprava osvajanja vesolja na dolge razdalje je projekt, ki traja več desetletij in zahteva dolgoročno vizijo in ambicije.
Na tej točki vidim odmev govora, ki ga je imel predsednik Kennedy, ki je usmeril pozornost Američanov na novo neosvojeno področje. Korak, ki je bil ovekovečen 21. julija 1969, je bil v tehnološki zgodovini naše civilizacije nedvomno najčudovitejša gonilna sila vesoljskih in celo vsakodnevnih industrij.
V tej skladnosti narodov nam dajte dolgoročno vizijo. Znašli smo se pred mejnikom na tej dolgi poti. Evropa se je znašla na križišču poti, kar se tiče vesoljske politike. Vesolje je pomnožilo svoje sfere delovanja in uporabe. Od znanstvenih do obrambnih dejavnosti, vesolje pokriva sektorje dejavnosti, ki so tako obsežni in raznoliki, kot sta varovanje okolja in razvoj malih in srednje velikih podjetij.
Približajmo se uporabnikom in povečajmo zanesljivost in kakovost zbranih podatkov. Postanimo vodilni na vesoljskih trgih. Dolžnost, ki jo dolgujemo prihodnjim generacijam, je okrepiti evropsko vesoljsko politiko in sprejeti bistvene odločitve, da v orbito izstrelimo napredno in futuristično Evropo, v kateri bodo živele prihodnje generacije.
Vesolje je novo evropsko neraziskano območje. Velika zgodovinska knjiga je odprta in razkriva vrtoglavo količino praznih strani. Ne le, da mora v njej odigrati vlogo, Evropa mora biti njena glavna akterka. Zato je skrajni čas, da ponovno prižgemo zvezde.
Jean-Pierre Jouyet
gospod predsednik, gospod podpredsednik Komisije, gospod Verheugen, spoštovani poslanci, vaš govor, gospod Pribetich, in vprašanja so zelo primerna in glede na elan, s katerim ste jih postavili in podprli, bom zelo težko podal svoj govor za vami.
Primerna so, ker je vesolje postalo, kot ste omenili, temeljno orodje za vse evropske dežele. Te misije prispevajo k našemu pridobivanju znanja, naj gre za opazovanje zemlje ali oceanografijo ali meteorologijo s pomočjo satelitov. Prav tako ustreza rasti naših gospodarstev preko satelitske telekomunikacije in navigacije. Na diskreten, a vendar bistven način je postalo sestavni element sodobnega življenja.
Vesolje je prav tako orodje, kot ste navedli, ki omogoča Evropi, da postane enotna glede skupne ambicije in da razvije skupno identiteto. V tem duhu je francosko predsedstvo z Valérie Pécresse julija organiziralo prvo neformalno srečanje evropskih ministrov za vesolje v Kourouju, ki je, kot veste, evropsko vesoljsko pristanišče. Vem, da je Evropski parlament na tem dogodku prestavljal gospod Rovsing in se mu za to zahvaljujem.
To srečanje nam je omogočilo ustvariti skupno vizijo Evrope v vesolju, ki temelji na treh glavnih akterjih evropske vesoljske politike: Uniji, Evropski vesoljski agenciji in državah članicah - medtem ko priznava povečano odgovornost Unije. Ti trije akterji bodo združili moči, da bo Evropa postala ena od glavnih vesoljskih sil na mednarodnem prizorišču, o tem smo prepričani.
Da bi razvili evropsko vesoljsko politiko tako, da bi koristila vsem Evropejcem, moramo najprej vsem državam članicam Unije zajamčiti odprt in enakopraven dostop do prednosti, ki jih prinašajo vesoljske dejavnosti. Drugič, okrepiti moramo obstoječe usklajevalne mehanizme v vesoljskem sektorju, evropsko strokovno znanje in izkušnje ter investicije Skupnosti ter investicije iz medvladnih in nacionalnih virov. Končno, potrebno je izboljšati sinergijo med civilnimi in obrambnimi vesoljskimi programi.
Zaradi tega bodo Unija, Evropska vesoljska agencija in države članice zagotovile, da imamo koristi od dostopa do vesolja, ki je avtonomen, zanesljiv in po najboljši ceni, kar je potrebno zaradi naših največjih partnerjev. Seveda bo zaradi tega treba okrepiti vlogo Evropske unije na področju evropske vesoljske politike.
Unija mora združiti zahteve za vesoljske aplikacije, slediti zahtevam uporabnikov, ustvariti prednostne naloge in nadzirati neprekinjenost storitev. Prav tako smo na ravni Unije razvili instrumente in finančne sheme Skupnosti, da bi upoštevali lastnosti vesoljskega sektorja, posebej glede prihodnjih finančnih perspektiv.
"Vesoljski" Svet, ki se je sestal 26. septembra, je omogočil, da bomo poslali v orbito, če se lahko tako izrazim, in potrdili pomen dveh vodilnih programov, to sta Galileo EGNOS in GMES. Kar se tiče programa Galileo EGNOS, si lahko Evropska unija čestita za podpis velikega števila sporazumov o sodelovanju s tretjimi državami, kot so Združene države, Kitajska, Izrael, Južna Koreja, Ukrajina in Maroko.
Isti Svet z dne 26. septembra je poudaril pomen povečanega usklajevanja med Komisijo, Evropsko vesoljsko agencijo in državami članicami na področju raziskav in razvoja, posebej glede sistemov satelitske navigacije.
V zvezi s programom GMES se od približujočih se Svetov z dne 1. in 2. decembra pričakuje, da bosta opredelila smernice in pogoje partnerstva med Unijo in državami članicami ter da bosta predpisala zakonske predloge za formalizacijo programa pred koncem leta 2009. Že zdaj vas lahko obvestim, da Svet verjame v ohranitev pristopa, ki temelji na javnem dobrem, da bi se ta program lahko uspešno razvil. Nadalje je prav tako treba hitro vzpostaviti podatkovno politiko.
Končno morajo obstajati tri prednostne naloge, ki jih je prav tako navedel gospod Pribetich: prva zadeva vesolje in podnebne spremembe, saj je prispevek vesoljskih aplikacij na tem področju edinstven. Pod drugo spada prispevek vesoljskih dejavnosti k lizbonski strategiji. Tretja pokriva vesolje in varovanje, ki se nanaša na vzpostavitev spremljanja in nadzora evropskih vesoljskih objektov in vesoljskih razbitin na evropski ravni. Končno, četrta prednostna naloga ostaja raziskovanje vesolja, to je politična in planetarna politika in Evropa bi morala delovati v okviru svetovnega programa.
V zvezi s tem mora Evropa razviti skupno vizijo in dolgoročni strateški načrt, prav tako mora imeti potrebni politični dialog z drugimi državami znotraj razširjenega okvira mednarodnega sodelovanja in zato je Svet zelo zadovoljen nad objavo Komisije, da bo leta 2009 organizirala politično konferenco na visokem nivoju glede dolgoročne svetovne vizije raziskovanja vesolja.
Gospod predsednik, gospe in gospodje, ta obnovljena vizija evropske vesoljske politike tako priča o novi zavezi držav članic, zavezi, ki bo v interesu evropske ambicije brez primere nedvomno odmevala po Parlamentu.
Günter Verheugen
podpredsednik Komisije. - (DE) Gospod predsednik, gospod predsednik Sveta, gospe in gospodje, zelo sem hvaležen gospodu Pribetichu, da mi je dal priložnost, da govor o zelo tehnični temi začnem z verzom iz pesmi mojega najljubšega francoskega pesnika Guillauma Apollinaira: "Il est grand temps de rallumer les étoiles." Menim, da je francosko predsedstvo že naredilo velike korake k temu, da bi evropska vesoljska politika dobila pomen, ki si ga resnično zasluži.
V zadnjih letih smo zelo napredovali in prvič imamo evropsko vesoljsko politiko, ki je nismo imeli še nikoli prej. Imamo okvir za skupno evropsko politiko, v kateri ima Komisija usklajevalno vlogo. Dosegli smo visoko raven sporazuma glede strateškega, okoljskega in gospodarskega pomena vesoljske politike za Evropo. Temu nihče ne oporeka. Posebej bi želel poudariti srečanje Evropskega vesoljskega sveta konec julija v Vesoljskem središču Kourou v Francoski Gvajani, kjer je prvič postalo jasno, da je Evropa pripravljena za ta nov odhod v vesolje.
Prav tako smo lahko pokazali, da je evropska vesoljska industrija zelo konkurenčna. Če primerjamo denar, ki ga Evropa lahko potroši za dejavnosti v vesolju, s tistim, ki ga porabijo naši ameriški prijatelji, smo na primer v dobrem položaju. Evropa ima vodilno vlogo v satelitski tehnologiji in v prenosni raketni tehnologiji. Imamo najboljše prenosne raketne sisteme na svetu. V Kourou imamo infrastrukturo, ki je ni moč najti nikjer drugje na svetu. Naš prispevek k Mednarodni vesoljski postaji v obliki vesoljskega laboratorija kaže na visoko stopnjo evropske vesoljske tehnologije. Prav tako sem vesel, da je ESA izvedla celo vrsto uspešnih raziskovalnih odprav znotraj našega sončnega sistema, česar druge države niso uspele izvesti.
Kot Evropejci nimamo popolnoma nobenega razloga, da bi se skrivali za drugimi. Sodelovanje med Evropsko komisijo in ESA je odlično in delitev del poteka gladko. Če upoštevamo to učinkovito sodelovanje, nimamo prav nobenega razloga za spreminjanje struktur na tem področju.
Vendar obstajajo težave, ki še jih moramo rešiti. Kot Evropejci nimamo neodvisnega dostopa do vesolja. Ljudi ne moremo poslati v vesolje ali jih pripeljati nazaj. Odločiti se moramo, ali dolgoročno želimo biti odvisni od drugih ali ne. Ne želim vam prikriti lastnega mnenja. Evropa potrebuje neodvisno in varno sredstvo za dostop do vesolja. Prav tako se bomo morali odločiti, kakšne oblike naj bodo prihodnje misije za raziskovanje osončja. Menim, da na prihodnje misije velikega obsega lahko gledamo le kot na naloge, ki jih izvajamo v imenu celotne človeške rase. Izogniti se moramo vsem vrstam nacionalnih in regionalnih tekmovanj. Naša politika vsekakor želi doseči najvišjo možno raven sodelovanja. To bo tema konference, o kateri je pravkar govoril gospod Jouyet in ki jo bo Komisija organizirala prihodnje leto.
Da bi zagotovili, da je zadeva popolnoma jasna, bomo razpravljali o naslednji večji misiji, ki ne vključuje le čisto tehnične uporabe vesoljskih tehnologij. Katera je naslednja večja misija, naslednji veliki cilj, ki bo zadovoljil človekovo željo po raziskovanju vesolja? Vesoljska tehnologija je nepogrešljiva za našo civilizacijo, našo varnost in gospodarstvo. Pomislite le na našo komunikacijsko tehnologijo ali finančne trge, ki sploh ne bi mogli delovati brez satelitov.
Prav je, da ta politika vsebuje močno varnostno komponento. Tega nočemo spregledati. Uspeli smo vzpostaviti reden in strukturiran dialog med Svetom in Komisijo, ki vključuje Evropsko obrambno agencijo in Satelitski center EU. Namen tega dialoga je boljše usklajevanje civilnih, varnostnih in obrambnih vesoljskih dejavnosti.
Z okoljskega stališča sistem GMES (globalno spremljanje okolja in varnosti), ki je trenutno v fazi razvoja, predstavlja evropski odgovor na globalno okoljsko krizo. Ta sistem nam bo priskrbel podatke in informacije, ki jih potrebujemo za ukrepanje in odzivanje v primeru naravnih nesreč. Seveda naša dva vodilna projekta - GMES in Galileo - pomembno prispevata k izvajanju lizbonske strategije, tako da zagotavljata močno industrijsko in tehnološko podlago v Evropi za vesoljske aplikacije.
Kar se tiče GMES-a, sem zelo vesel, da vam lahko povem, da je le pred nekaj dnevi Komisija sprejela sporočilo, podano na mojo pobudo, ki se nanaša na organizacijo financiranja in vprašanje sodelovanja z GMES-om. Svet za konkurenčnost jo bo obravnaval čez nekaj dni. Lahko rečemo, da je GMES na pravi poti. Prvi predstavitveni projekti so se začeli in, kar se mene tiče, se bomo lahko držali časovnega načrta. Popolnoma se strinjamo z ESA glede vesoljske infrastrukture GMES-a. ESA je že precej napredovala pri razvoju evropskih satelitov, ki jih potrebujemo za ta sistem, torej so obeti dobri.
Vendar moramo razrešiti še eno stvar. Proračun Skupnosti predvideva le financiranje raziskav GMES-a. Nimamo operativnih sredstev. Prihodnje leto bomo prvič potrebovali manjši znesek operativnih sredstev in to smo že razjasnili s proračunskim organom. Vendar moramo najti dolgoročno rešitev, saj je jasno, da GMES ni sitem, ki bi se samofinanciral. Proizvedel bo prihodek, vendar ta nikoli ne bo pokril stroškov. GMES je evropski infrastrukturni projekt in tako je tudi treba nanj gledati, če želimo zagotoviti dolgoročno financiranje.
Prihodnje leto bomo pripravili natančen časovni načrt in akcijski načrt za prihodnje izvajanje pobude GMES. Če povzamem, v letu 2009 bo Komisija predstavila predlog za financiranje uvodne faze GMES-a na podlagi podrobne ocene vplivov in analize stroškov in koristi.
O Galileu smo že razpravljali. Tukaj želim le povedati, da imata zaradi učinkovitega sodelovanja med institucijami programa Galileo in EGNOS zdaj trdno pravno podlago in se lahko zaženeta. Izvajanje Galilea in EGNOS-a je prav tako del načrta, seveda pa moramo ugotoviti, ali lahko zahtevo iz uredbe GNSS za zaključek sistema Galileo do leta 2013 izpolni tudi industrija. To bo postalo jasno tekom postopka naročanja.
Želel bi pozvati evropsko vesoljsko industrijo, da izkoristi veliko priložnost, ki jo predstavlja Galileo, ter čim tesneje sodeluje z nami in mobilizira vsa svoja sredstva. Za nas je Galileo eden najpomembnejših, če ne najpomembnejši projekt industrijske politike in zagotoviti moramo njegov gladek potek.
To vključuje vprašanja, ki jih postavlja resolucija, kot so na primer vprašanja konkurence, ki se postavljajo v zvezi z mednarodnimi poslovnimi praksami in trgi javnega naročanja. Res je, da različni mednarodni predpisi urejajo postopke naročanja na področju vesoljske industrije. Te prakse se razlikujejo glede na to, ali so predmet naročanja storitve ali blago, predvsem pa so odvisne od tega, katere države so podpisale ustrezne sporazume. Med postopkom oddaje naročil za uvodno fazo Galilea je Komisija strogo izvajala načelo vzajemnosti in upamo, da je to spodbudilo pogajanja s tretjimi državami glede vzajemnega odpiranja trgov.
Zadnja točka - in zelo sem hvaležen, da je to Parlament upošteval - je vprašanje vključevanja malih in srednje velikih podjetij v evropske vesoljske dejavnosti. To je zame zelo pomembno, ker v vesoljski industriji obstaja le nekaj velikih evropskih akterjev. Samo prgišče evropskih držav je lahko prisotnih v vesolju. Vendar pa mnogo druge k temu prispevajo in zelo sem vesel, da se posebna vesoljska tehnologija vse bolj razvija v številnih državah članicah, posebej novih državah članicah, nosilci pa so mala in srednje velika podjetja, ki pogosto ponujajo zelo kompleksne in zelo napredne proizvode ter storitve. Zaradi tega je pomembno zagotoviti, da dobijo mala in srednja velika podjetja pri velikih projektih ustrezen delež naročil. Ta delež znaša 40 % in Komisija bo naredila vse v svoji moči, da bo zagotovila upoštevanje tega deleža.
Pri tem ne gre za le za ekonomsko vprašanje, temveč tudi za politično, ker bomo tako lahko zagotovili, da na evropske vesoljske dejavnosti ne bomo gledali le kot na privilegij peščice velikih evropskih držav, ampak kot nekaj, v čemer sodeluje in od česar žanje koristi vseh 27 držav.
Etelka Barsi-Pataky
v imenu skupine PPE-DE. - (HU) Hvala za besedo, gospod predsednik. Naslov naše parlamentarne odločitve je "Trezen premislek o vesolju". Gospe in gospodje, povprečni evropski državljan uporablja dnevno 50 satelitov. Uporaba vesolja je neopazno postala del našega vsakodnevnega življenja. Vprašanje je: ali lahko Evropa v tem procesu sodeluje, ali lahko aktivno oblikuje uporabo vesolja?
Nekaj pripomb je na mestu. Vesolje je naše skupno in globalno premoženje. Zato je mednarodno sodelovanje bistvenega pomena za Evropo. Toda Evropa lahko smiselno sodeluje le, če ustvari avtonomijo na političnem, tehnološkem in operativnem področju. Torej je pomembna za parlament.
Ob upoštevanju svetovne finančne in že deloma gospodarske krize sedaj jasno vidimo, da visokotehnološke pobude, kot je uporaba vesolja, dodajajo bistven pomen k naši konkurenčnosti.
Poleg tega se ob izzivih, s katerimi se soočamo, in nalogami, ki jih je potrebno opraviti, vse bolj zanašamo na vesoljsko tehnologijo, na primer, da bi razumeli in spremljali podnebne spremembe ali dosegli varnost s pomočjo obrambe, preprečevali vse pogostejše katastrofe ali zagotavljali vse širše komunikacijske in navigacijske storitve.
Tako se tukaj spoprijemamo s strateškimi vprašanji. Evropski parlament želi odigrati v tem procesu konstruktivno vlogo, kot prvo s spodbujanjem strukturiranega dialoga med EU in vladnimi institucijami. Po našem mnenju bo to zagotavljalo vsem državam članicam priložnost, da sodelujejo in si pridobijo odprt in pošten dostop.
Galileo, naš skupni evropski projekt, je imel pionirsko vlogo v mnogih pogledih. Naj jih naštejem le nekaj: vzpostavil je operativni model Medinstitucionalni odbor za Galileo, s katerim je ustvaril tesnejše sodelovanje in v primeru dolgih projektov smo lahko zagotovili skupno financiranje iz proračuna Skupnosti. Toda to je šele začetek. Kot je omenil komisar Verheugen, je program Galileo zagotovil sodelovanje MSP, saj sedaj vemo, da so odcepljena podjetja tista, ki so najbolj sposobna dokončati velike stvari v svetu visoke tehnologije.
Evropska ljudska stranka in Evropski demokrati so podali nešteto predlogov, ki deloma zadevajo našo industrijsko politiko, kjer še moramo veliko nadoknaditi, preden bo ta lahko služila kot trdna osnova. Poleg tega moramo okrepiti našo vlogo v raziskavah in razvoju. In te spretnosti so bistvene tudi za obrambno in varnostno politiko. Na ta način bo evropska vesoljska politika postala del evropske identitete. Hvala za besedo.
Silvia-Adriana Ţicău  
Sistemi za satelitsko navigacijo in satelitsko podprta telekomunikacijska omrežja, storitve in aplikacije so orodja, v katera mora Evropska unija investirati.
Raziskave so eden izmed bistvenih stebrov, na katerih temelji lizbonska strategija. Program GALILEO je eden izmed prednostnih projektov za evropske raziskave ob upoštevanju njegove potencialne uporabe za upravljanje prometa, spremljanje učinkov podnebnih sprememb in za posredovanje v razmerah, ki vključujejo nujne primere in naravne nesreče.
Lani je Evropski parlament poleg Komisije in Sveta uspel opredeliti vire financiranja za projekt GALILEO, za katerega se je smatralo, da je eden izmed strateških projektov Unije. Poudaril bi rad pomen razvoja industrijske politike, ki se navezuje na vesolje.
Prav tako bi vas rad spomnil, da uredba o GALILEO postavlja mejnik za vključevanje MSP v evropsko industrijsko politiko, ki se navezuje na vesolje. Čas je, da Evropa razvije skupno vizijo in strateško načrtovanje za raziskovanje vesolja.
Anne Laperrouze
v imenu skupine ALDE. - (FR) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, zdi se, da se vsi strinjamo glede dejstva, da je postala vesoljska politika bistvena komponenta prihodnosti za našo družbo.
V zvezi s tem bi lahko povzeli tri pomembne dimenzije: varnost in obrambo, zaščito pred okoljsko krizo in ponudbo novih storitev za človeške dejavnosti.
Da, gospe in gospodje, kot Evropejci moramo priznati, da gre vesolje proti strateški obrambni dimenziji. Vem, da bi nekateri moji kolegi temu oporekali. Da, dolgoročno je treba zagotoviti opazovanje planeta, tako da se preučuje njegove počasne, dinamične variacije in zlasti tiste, ki so jih povzročila človekova dejanja, ki vplivajo na globalno podnebje, naravne vire in biotsko raznovrstnost.
Istočasno potrebuje veliko število javnih političnih skupin in gospodarskih dejavnosti informacije in napovedi iz opazovalnih sistemov, ki so nameščeni v vesolju. To je še zlasti pomembno za evropski GMES v svetovnem GEO procesu. Da, vesoljske politike imajo vse večji vpliv na znanstvene raziskave, tehnološke inovacije in še več, spodbujanje domišljije. V tem pogledu imajo programi za raziskavo vesolja in planetov bistveno vlogo od sedaj naprej.
Telefonija in televizija, GPS in pa tudi vremenske napovedi ali celo zdravstvena oskrba na daljavo so dramatično spremenile naš način življenja. Ne moremo si več zamišljati, kaj bi se zgodilo, če bi sateliti prenehali delovati.
Izkušnja, pridobljena z vesoljskimi tehnologijami - zlasti z uspehom rakete Ariane - sama po sebi upravičuje izvajanje prave evropske vesoljske politike. Da bi se odzvali na našo težnjo po neodvisnosti, bo potrebno doseči ne le dobro vladanje ampak tudi seveda dobro financiranje.
Za zaključek naj povem, da bo vesoljska politika, ki jo vodi Evropa, izkazala svojo pripravljenost, da ostane vplivni akter na svetovni sceni, tak, ki je več ali manj omejen na partnersko vlogo, ali pa da bo Evropa močna, bistveni akter pri vladanju v svetu, ki bo sposobna reševati ključne težave, s katerimi se sooča prihodnost človeštva.
Patrick Louis
Gospod predsednik, gospe in gospodje, v mojem prejšnjem položaju poročevalca Odbora za promet sem o projektu Galileo navdušeni razmišljal.
Danes vidimo, da se je ta središčni projekt potopil zaradi vsemogočnosti in tehnokratske lenivosti naših institucij. Vsakič, ko je Unija zavrnila svobodno in spremenljivo sodelovanje med državami, je zatrla zasebne pobude, povečala stroške in preprečila pojav tekmeca - sposobnih in koherentnih konzorcijev. Pa vendar so vsakič, ko so se države združile prostovoljno, projekti uspeli.
Tako je tukaj kot tudi drugje vloga naših institucij vzdrževati preprosto substitutivno vlogo, želeč da bi bili upravljavec vsega, medtem ko bi morali jamčiti za nekaj malega. V mislih moramo imeti eno: ko obravnavamo stvari, povezane z vesoljem, mora Evropa najprej stati trdno na tleh.
Giles Chichester
Gospod predsednik, kot otrok sem imel željo, da bom en prvih v vesolju - in upam si trditi, da je veliko drugih otrok imelo isto željo - in ko sem odrasel, so me leta 1969 navdihnile tiste slike, ki so nas dosegle iz projekta pristanka na Luni, zlasti televizijska slika Zemlje iz vesolja. Vesolje je sedaj manj senzacionalna vest, toda je izjemno pomembno zaradi vseh razlogov, ki so jih navedli drugi kolegi, in čestitam Evropski uniji, ker se je zavezala vesoljski politiki.
Pred enim letom sem obiskal Nasin Goddard center v Washingtonu in pred kratkim ESO, evropsko vesoljsko agencijo v Rimu in slike, ki nam jih lahko pokažejo o delu, ki ga opravljajo, so zame bolj vznemirljive kot kdaj koli prej. Več ljudi bo videlo te slike, bolj bomo morda približali vesolje Zemlji. Toda kar so mi pokazali na novo, je bil pomen uporabe vesolja za znanost, raziskave in gospodarstvo ter pomen satelitov in njihovih pobudnikov.
Komisar, seznanil sem se s skrbmi, ki jih imajo operaterji satelitov glede tega, da morajo spoštovati mednarodne dogovore v zvezi z uporabo spektra in pokritosti satelitov. Pojavlja se skrb, da če se bo katera kršitev mednarodnih dogovorov tolerirala, bodo jih druge regije prav tako kršile. Zdi se mi, da je učinkovito raziskovanje vesolja odvisno od spoštovanja skupnih dogovorjenih zakonov in načel, zato upam, da Komisija lahko glede tega pomiri nas in njih. Imamo dobro zgodbo o dosežkih in pričakovanjih v vesolju.
Teresa Riera Madurell
(ES) Gospod predsednik, komisar, gospod Pribetich, po mojem mnenju je vaš predlog zelo celovit in uravnotežen. Zato vam čestitam, ker ste posvetili z več luči, da lahko bolje vidimo zvezde.
Evropska unija mora biti nedvomno odgovorna za opredelitev političnih teženj Evrope v smislu vesolja, da ga uporabi za evropske prebivalce in gospodarstvo in da zagotovi neodvisni in zanesljiv dostop do njega.
Prav tako sem zadovoljen s septembrskimi sklepi Sveta, ki navajajo koristno politično zavezo za razvoj evropske vesoljske politike.
Prioritete morajo vsekakor biti pravočasna aplikacija Galilea in EGNOS-a ter program za globalno nadzorovanje okolja in varnosti, ki bo pomagal pri oceni in izvedbi evropskih politik, ki vplivajo na okolje.
Kar zadeva financiranje, moramo najti instrumente, primerne za evropsko vesoljsko politiko, ki bodo poleg navedenega v Sedmem okvirnem programu omogočali srednje- in dolgoročno načrtovanje. Možna vključitev posebnega poglavja v proračun bo pokazala zavezo Evropske unije za to politiko in povečala njeno jasnost in preglednost ob upoštevanju možne uveljavitve določb Lizbonske pogodbe.
Janusz Onyszkiewicz
(PL) Gospod predsednik, zelo sem zadovoljen, da razvijamo naš vesoljski program v sodelovanju z Rusi. Toda moramo se spomniti, da je v ozadju še en partner, s katerim moramo vzpostaviti sodelovanje - Ukrajina. Najboljše sovjetske rakete so bile izdelane v Ukrajini. Njen potencial na tem področju je ogromen. Mislim, da se ga moramo zavedati in ga uporabiti za naše skupno dobro.
Moja druga pripomba se navezuje na program Galileo. Spomniti se moramo, da je ta program lahko in tudi mora biti izredno pomemben za naše vojaške operacije in tudi za naše vojaške misije. Pomembno je, da je uporaba tega sistema za vojaške namene primerno varovana, tako da se zagotovi, da drugi udeleženci programa - predvsem mislim na Kitajsko - ne bi mogli izvedeti, kako sistem blokirati in ga tudi ne bi mogli blokirati.
Predsednik
Preden predam besedo Svetu, naj vam omenim, gospe in gospodje, da so trije člani tega parlamenta rojeni 5. avgusta - to je na dan, ko je bil rojen Neil Armstrong. To vem zato, ker sem eden izmed njih. Pustil vas bom, da o tem razmišljate, medtem ko bomo prisluhnili Svetu.
Jean-Pierre Jouyet
Gospod predsednik, to me ne preseneča, sem telo vesel za vas, saj ste tega zares vredni!
Gospod predsednik, gospod podpredsednik Komisije, spoštovani člani parlamenta, zelo bom kratek, saj je veliko že bilo povedano.
Najprej, vaši govori in razprave so pokazali zavzetost parlamenta glede vprašanja evropske vesoljske politike. Smo v iskanju enotnega evropskega projekta. Smo v iskanju evropskih projektov, ki so resnično spodbudni in zagotavljajo novim generacijam Evropejcev, da sodelujejo v tej edinstveni pustolovščini.
Kot je bilo poudarjeno, smo v iskanju projektov, ki so namenjeni izboljšanju praktičnega življenja naših sodržavljanov. Smo v iskanju projektov z resnim namenom razviti konkurenčnost, povezati različne evropske industrijske partnerje in podpreti dejavnost v tem obdobju depresije. Smo v iskanju projektov, katerih namen je izboljšati raziskave, razvoj in inovacije. Smo v iskanju projektov - če sem res izčrpen - ki delajo Evropo vidnejšo, globalnega akterja in vplivno pri reševanju globalnih izzivov, ki nas čakajo, pa naj bo to boj proti podnebnim spremembam ali razvojne zadeve ali strateška usklajevanja z našimi drugimi partnerji.
Verjamem, da vaša razprava jasno kaže, da pri naših prizadevanjih ne smemo popustiti. Nasprotno, vsa svoja sredstva in sposobnosti sodelovanja moramo osredotočiti na najbolj simbolne evropske projekte: evropsko vesoljsko politiko.
Günter Verheugen
Gospod predsednik, gospe in gospodje, hvaležen sem vam za široko podporo, ki je bila v tej razpravi izražena evropski vesoljski politiki. Zelo bi želel, da se ta široka podpora izkaže med procesom ustvarjanja finančnih temeljev za stalno in trajno evropsko prisotnost v vesolju. Vašo pozornost bi rad usmeril na dejstvo, da naši tekmeci ne sedijo križem rok. Druge regije v svetu so že daleč pred nami kar zadeva vizijo o tem, kaj bi moralo biti nadalje storjeno. Če ne bomo našli novih projektov in razvili novih tehnologij, ne bomo mogli zadržati naše vodilne vloge na področju vesoljskih aplikacij, ker preprosto ne bomo imeli potrebnih financiranj znanosti in raziskav.
Iz tega razloga bi rad ponovil, da sem bil zelo hvaležen, da se je vse to danes pojasnilo. Če lahko sodelujemo pri dvigovanju ozaveščenosti, bomo lahko vsem državljanom Evrope povedali zgodbo gospoda Chichestra, zgodbo, da so lahko evropski vesoljski projekti vzrok, ki nas bo vse združil.
Predsednik
Razprava je zaključena.
