Uporaba informacijske tehnologije za carinske namene (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospoda Alexandra Alvara v imenu Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o pobudi Francoske republike za sprejetje sklepa Sveta o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene (17483/2008 - C6-0037/2009 -.
Alexander Alvaro
Gospod predsednik, rad bi pozdravil komisarja Kallasa in kolege poslance. Načeloma vprašanje, o katerem bomo zdaj razpravljali, sploh ni sporna tema. Obravnavali bomo prilagoditev informacijske tehnologije za carinske namene. Za veliko ljudi je to skrajno tehnična tema. Vendar je ta tema zelo pomemben vidik carinskega sodelovanja in izmenjave informacij v zvezi z bojem proti goljufijam in drugim oblikam kriminala.
S švedskim predsedstvom Sveta smo lahko uspešno sodelovali in zato bi se rad zahvalil tistim, ki so nas podpirali in spremljali skozi celoten postopek, saj ta dokument ni ravno nov. Naše sodelovanje smo pokazali s tem, da je Parlament obravnaval bistvene spremembe, ki jih je Svet predložil že med svojim delom, in o njih glasoval v Odboru. Zato tudi predvidevam, da bo rezultat glasovanja o tej zadevi, ki bo potekalo ta teden, pozitiven.
Edini ukrep, s katerim se Parlament ne strinja, je razširitev pristojnosti Europola na tem področju. Gotovo tako ne menijo v vseh političnih skupinah v tem parlamentu. Se pa to mnenje odraža v končnem rezultatu glasovanja o poročilu o informacijski tehnologiji za carinske namene. To je do določene mere povezano z razpravo, ki je pred tem potekala tukaj, ko je bil naš namen drugačen, namreč, da bi poslali sporočilo, da se po tem, ko je bil pred kratkim opredeljen mandat Europola, v skladu s katerim naj bi Europol postal agencija, njegove pristojnosti na številnih majhnih in posebnih področjih razširjajo.
V veliki meri je glede na pomen in vlogo Europola tudi primerno, da se njegova pristojnost opredeli v mandatu, kakršnega smo določili. Mandat prav tako spodbuja preglednost, tako da mi in predvsem državljani, za katere pripravljamo politike, vemo, kaj Europol sme in česa ne sme. Preglednost je temeljni del vsake strukture, ki vključuje organe kazenskega pregona in policije v državah članicah, to pa mora veljati tudi na evropski ravni.
Sicer ni veliko za povedati in čeprav radi prekoračimo svoj čas za govor, lahko jaz svojega v tem primeru skrajšam. Rad bi se zahvalil predsedstvu Sveta in kolegom poslancem za njihovo odlično sodelovanje in prepričan sem, da bomo ta teden lahko uspešno glasovali o poročilu.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, Komisija načeloma podpira besedilo osnutka sklepa Sveta, ker je treba zagotoviti, da se določbe o medsebojni pomoči in upravnem sodelovanju razvijajo čim bolj vzporedno, in ker je treba določiti določbe glede tega, da bo splošni proračun Evropskih skupnosti kril stroške za uporabo carinskega informacijskega sistema s strani držav članic.
Ta pravni popravek ne bo pomenil nobenega povečanja proračuna, treba pa je zagotoviti večje dopolnjevanje z ukrepi v okviru sodelovanja z Europolom in Eurojustom tako, da se tema agencijama omogoči enaka raven dostopa do podatkov iz carinskega informacijskega sistema, vključno z njegovo identifikacijsko podatkovno bazo carinskih datotek. Ker je to tako, Komisija ne more podpreti spremembe Parlamenta, katere namen je Europolu in Eurojustu omogočiti različno raven dostopa do podatkov iz carinskega informacijskega sistema in identifikacijske podatkovne bate carinskih datotek.
Komisija na splošno pozdravlja večino sprememb, ki jih je vložil Parlament. V zvezi s tem bi rad pripomnil naslednje.
Komisija se strinja z mnenjem poročevalca gospoda Alvara, da je obžalovanja vredno, da morajo države članice o tem predlogu odločiti v taki naglici pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe. Pravzaprav Lizbonska pogodba zagotavlja novo pravno podlago, pri čemer bi sedanjo Konvencijo CIS lahko nadomestila nova uredba, uredba, ki bi imela neposreden učinek v državah članicah in je ne bi bilo treba prenesti v nacionalno pravo, da bi začela veljati, kakor je zdaj pri Uredbi (ES) št. 766/2008 o upravnem delu carinskega informacijskega sistema.
Komisija se strinja tudi z mnenjem Evropskega parlamenta, da je v zvezi z nadzorom nad varstvom podatkov aplikacije IT najustreznejša rešitev, da se skupni nadzorni organ nadomesti z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. Skupni nadzor skupnega nadzornega organa in evropskega nadzornika za varstvo podatkov bi predstavljal nekaj tveganja za morebitno podvajanje in prekrivanje dela. V vsakem primeru bi bilo treba vzpostaviti mehanizem za usklajevanje, tudi za izdajo zadevnih priporočil.
Petru Constantin Luhan
v imenu skupine PPE. - Gospa predsednica, čestitam in se zahvaljujem kolegu Alexandru Alvaru za njegovo delo in za naše dobro sodelovanje med pripravo tega poročila. To je poročilo, pri katerem sem se strinjal s poročevalcem o glavnih točkah, namreč da se dostop do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem, zagotovi le posebej imenovanim organom in uslužbencem, kot so države članice, Europol in Eurojust.
Druga točka, ki sem jo načel v eni od svojih sprememb in jo je poročevalec podprl, se nanaša na dejstvo, da države članice, Europol in Eurojust nimajo možnosti, da bi sporočali podatke državam nečlanicam in tretjim državam, zaradi pomanjkanja zadostnega varstva podatkov v teh državah. Menim, da je pregled carinskega informacijskega sistema, kakor se odraža v poročilu, nujen za to, da se sistem bolje prilagodi zahtevam nadzornih služb in da se omogoči, da omejeno število uporabnikov opravi analize informacij v sistemu.
Pregled bo prav tako povečal učinkovitost postopkov sodelovanja in nadzora carinske uprave zaradi skupnega, avtomatiziranega informacijskega sistema, ki bo pomagal pri preprečevanju, preiskovanju in pregonu resnih kršitev nacionalnih zakonov.
Marie-Christine Vergiat
Gospa predsednica, najprej bi rada popravila informacijo, ki je na oglasni deski. Nisem se pridružila Skupini Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov); še vedno sem pri Konfederalni skupini Evropske združene levice - Zelene nordijske levice.
Na zahtevo francoske vlade nam je bilo predloženo besedilo, ki predvideva sodelovanje carinskih uprav z Europolom in Eurojustom.
Ponovno, to je področje, ki bo po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe zagotovo spadalo na področje soodločanja. Zato obžalujemo, da je naglica tako kot pri Europolu prevladala nad željo, da se zaščitijo temeljne svoboščine.
V vseh teh besedilih obžalujemo dejstvo, da je ključno ravnovesje med varnostjo in spoštovanjem temeljnih pravic čedalje bolj ogroženo na škodo svoboščin, ter skupne rezultate, ki naših državljanov včasih ne prepričajo.
Prav tako nam je žal, da je, kar zadeva namen tega besedila, da se vzpostavijo povezave med datotekami carine, policije in Eurojusta, stališče, ki naj bi ga na predlog Evropskega parlamenta sprejeli, bolj neodločno od našega stališča o Europolu, saj so nevarnosti enake, ukrepi za zaščito, določeni v besedilu, ki nam je predloženo, pa še šibkejši. Na primer, nezaslišano je, da roki hranjenja podatkov niso jasno omejeni.
Obžalujemo, da Evropski parlament v času, ko varnostne politike v vseh naših državah čedalje bolj spodkopavajo naše temeljne svoboščine, svoje funkcije pri varstvu temeljnih pravic in svoboščin ne izpolnjuje ustrezno.
Na tem področju, zlasti v zvezi z Europolom, so bile sprejete določene izboljšave, ki sem jih predlagala. S tem sem zelo zadovoljna in zahvaljujem se kolegom poslancem, vendar te izboljšave niso dovolj, zlasti ne v povezavi z načeli sorazmernosti in nujnosti, ki morata vedno prevladati, kadar gre za pravice in svoboščine.
Zaradi tega, če ne bodo sprejete druge spremembe, ki našim državljanom zagotavljajo večjo zaščito, se bo skupina GUE/NGL vzdržala glasovanja o tem besedilu.
Carlos Coelho
(PT) Gospa predsednica, namen te iniciative je vzpostaviti skupni, avtomatizirani sistem za informacije, povezane s carino, za carinske uprave v državah članicah. Tak sistem bi pomagal preprečevati, preiskovati in odpravljati kršitve tako zakonov Skupnosti kot nacionalnih zakonov.
Pozdravljam željo, da se olajša izmenjava informacij, da se izboljša in utrdi sodelovanje carinskih uprav, in vzpostavitev postopkov za skupno ukrepanje. Prepričan sem, da se bo s hitro in učinkovito izmenjavo informacij vzpostavila storitev, ki je bistvena za boj proti nezakonitemu trgovanju.
Vendar ko govorimo o informacijskih sistemih, ne smemo pozabiti, da ti sistemi vsebujejo osebne podatke in da so vprašanja v zvezi z varstvom takih podatkov in človekove zasebnosti nadvse pomembna.
Strinjam se s poročevalcem gospodom Alvarom, da moramo biti še naprej pozorni, tako da se bomo izognili vsem morebitnim kršitvam osnovnih pravic, zlasti pravice do zasebnosti, v skladu s katero morajo biti osebne informacije, vnesene v sistem, omejene na tisto, kar je nujno potrebno, brez poseganja v človekovo zasebnost. Zagotoviti moramo, da se ti podatki lahko uporabljajo samo v namene, ki so jasno opredeljeni in omejeni znotraj okvira veljavne zakonodaje. Poleg tega se smejo ti podatki hraniti samo tako dolgo, kot je potrebno za dosego cilja, zaradi katerega so bili zabeleženi.
Enako pomembno je, da se zagotovi, da je dostop do tega informacijskega sistema pregleden in skladen s pravili, ki veljajo za podobne informacijske sisteme, kot na primer za schengenski informacijski sistem II ali vizumski informacijski sistem. Zaradi tega ne podpiram sprememb, ki jih je vložila Konfederalna skupina Evropske združene levice - Zelene nordijske levice.
Kar zadeva nadzor varstva podatkov, namesto, da se poskušajo pripraviti začasne rešitve, bi bilo bolje in priporočljivo, da se ohrani in izvaja enak sistem nadzora, kot je sistem, izbran za druge, podobne sisteme, ne samo zaradi doslednosti, temveč tudi zato, da se zagotovi, da na področju varstva podatkov ni razlik.
Za konec, gospa predsednica, strinjam se s stališči komisarja Kallasa in poročevalca gospoda Alvara, ki obžalujeta naglico, s katero poskuša Svet zapreti ta dokument pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe.
Alexander Alvaro
Gospa predsednica, iz množice ljudi, ki prosijo za besedo, je razvidno, da je to razburljiv zakonodajni dokument. Vseeno bi rad na kratko izkoristil to priložnost, da odgovorim na tisto, o čemer je govoril komisar Kallas, namreč, da Komisija zavrača predlagane spremembe v zvezi z Europolom. Zelo dobro razumem tako razloge kot željo Komisije, da se ohrani doslednost.
Ravnokar je gospod Coelho omenil vprašanje, vprašanje, ki so ga omenili tudi drugi, vključno z gospo Vergiat, ki nam daje veliko misliti. Ko smo pred nalogo, da moramo doseči čim višje standarde v zvezi s podatki o naših državljanih, potem ni ravno v pomoč - in morda bi morala Komisija v prihodnosti razmisliti o tem, kljub temu, da zavračajo predloge -, da imamo določbe o pristojnosti Europola, namreč kateri podatki se obdelujejo, kdo je za to pooblaščen ali komu se podatki posredujejo, raztresene v številnih zakonodajnih dokumentih. Na nekem mestu potem ni več jasno, katere podatke sme uporabljati Europol, na kakšen način jih sme uporabljati in katerih podatkov ne sme uporabljati. Kar zadeva mandat Europola, bi bilo bolj smiselno, če bi se vse to določilo na splošno, namesto da se zakonodaja vedno pripravlja za vsak primer posebej. Tako bi bila zakonodaja preglednejša za državljane in bi bila gotovo bolj v pomoč tudi delu Europola.
Sicer pa nimam več kaj dodati. Morda bi lahko dodal samo kratko pripombo glede tistega, kar je bilo omenjeno prej, namreč različnih pravic Eurojusta in Europola do dostopa. V tem primeru je seveda treba upoštevati, da organ kazenskega pregona deluje drugače kot preiskovalni organ in bi zato moral imeti drugačne pristojnosti. Vendar če bomo v prihodnosti imeli komisarja za pravosodje, bomo to vprašanje lahko obravnavali tudi na evropski ravni.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri ob 12.00.
