Právny rámec Spoločenstva pre Európsku výskumnú infraštruktúru (ERI) (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je správa pani Riera Madurellovej v mene Výboru pre priemysel, výskum a energetiku o návrhu nariadenia Rady o právnom rámci Spoločenstva pre Európsku výskumnú infraštruktúru (ERI) - C6-0306/2008 -.
Teresa Riera Madurell
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, najskôr by som chcela poukázať na to, že pokiaľ ide o túto správu, vo výbore Európskeho parlamentu pre priemysel, výskum a energetiku sa dosiahlo jednohlasné prijatie. Jednohlasné prijatie bolo možné vďaka kvalitnej práci a spolupráci tieňových spravodajcov, ktorých prínos taktiež veľmi pomohol vytvoriť užitočnú správu o takej významnej otázke, ako je Európska výskumná infraštruktúra.
Musím povedať, že Parlament sa s Komisiou zhoduje v tom, že so zreteľom na globalizáciu výskumu a nástup nových vedeckých a technologických mocností, ako je Čína a India, musíme naliehavo urýchliť budovanie novej európskej výskumnej oblasti a na tento účel poskytovať stimuly.
Je mimoriadne dôležité, aby sme čo najskôr zabezpečili, že sa z Európskej únie stane oblasť, v ktorej sa môžu výskumníci, technológie a poznatky voľne pohybovať, v ktorej existuje efektívna koordinácia výskumných aktivít a v ktorej sa zdroje a prostriedky využívajú najlepším možným spôsobom. Toto si okrem iného vyžaduje, aby sme mali k dispozícii rozsiahle výskumné infraštruktúry na európskej úrovni.
Tieto infraštruktúry môžu ponúknuť aj vynikajúcu príležitosť na spoluprácu rôznych členských štátov s významným vplyvom na vedecké vzdelanie mladých ľudí a výraznými hospodárskymi dôsledkami pre európsky priemysel. Z tohto dôvodu majú podstatný význam pre vedecký pokrok v Európe. Preto musíme uľahčiť ich rozvoj. Parlament teda víta iniciatívu Komisie pri navrhovaní právneho rámca a podmienok pre tento rámec.
Od začiatku sme rozvoj európskych výskumných infraštruktúr vskutku považovali za jeden z pilierov Európskej výskumnej oblasti. Sme si ale neustále vedomí komplikácií, ktoré je potrebné prekonať: nielen preto, že vyžadujú značné finančné prostriedky - treba si pripomenúť, že plány ESFRI určujú 44 projektov, ktoré by sa mali realizovať v priebehu ďalších desiatich rokov - ale aj z dôvodu technickej a organizačnej zložitosti otázky.
K tomuto bodu by som chcela znova uviesť, že pri iniciatíve tohto kalibru mal Parlament zohrávať oveľa rozhodujúcejšiu úlohu. Naliehavosť týchto opatrení a absencia lepšieho právneho základu v súčasnej zmluve ale dostatočne oprávňujú použitie článku 171, ktorý neznižuje význam skutočnosti, že ide o ďalší dôvod upozorňovať na potrebu toho, aby sme novú zmluvu mali k dispozícii čo najskôr.
Stručne poukážem na niektoré prínosy správy. Po prvé, správa objasňuje definíciu "Európskej výskumnej infraštruktúry", aby sa zabránilo zamieňaniu právneho subjektu a skutočnej výskumnej infraštruktúry. Taktiež objasňuje a dopĺňa požiadavky na tú časť výskumnej infraštruktúry, ktorá sa má pokladať za európsku, a pripája dôležitú otázku, ako je posúdenie dôsledkov návrhu na európskej úrovni, dokladá svoje finančné kapacity a zabezpečuje, že bude existovať vhodná politika prístupu k celej európskej vedeckej komunite.
Taktiež navrhujeme rozšírenie tejto iniciatívy na existujúcu infraštruktúru a plne podporujeme návrh Komisie na oslobodenie od DPH, ktorý je podľa nás zásadnou súčasťou tejto iniciatívy.
Chceme preto Rade vyslať jasný odkaz, aby čo najskôr vyriešila svoje problémy s touto otázkou, a radi by sme ešte raz pripomenuli, že ak chceme podporovať výskum v Európe, musíme ho oslobodiť od daňovej záťaže. Je to krok, ktorý sme odporúčali pri viacerých príležitostiach s cieľom povzbudiť malé a stredné podniky k účasti na úlohách výskumu a vývoja. Teraz ho musíme podporovať v súvislosti s vytváraním rozsiahlych výskumných infraštruktúr na európskej úrovni, pretože majú podstatný význam pre vedecký pokrok.
Na záver by som sa chcela ešte raz poďakovať všetkým tieňovým spravodajcom a Komisii za ich vynikajúci prínos a aj výboru Európskeho parlamentu pre priemysel, výskum a energetiku za pomoc, ktorú mi poskytol pri vypracúvaní návrhu tejto správy.
Janez Potočnik
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, v prvom rade by som chcel vyjadriť svoju vďaku výboru Európskeho parlamentu pre priemysel, výskum a energetiku a najmä spravodajkyni, pani Riera Madurellovej, za podporu nášho návrhu o právnom rámci Spoločenstva pre Európsku výskumnú infraštruktúru. Počúvať vás bolo hudbou pre moje uši.
Dovoľte mi taktiež poďakovať tieňovým spravodajcom tohto výboru za ich konštruktívnu podporu.
Spolu sme urobili významný krok k právnemu rámcu, ktorý členským štátom umožní spolupracovať na budovaní nových rozsiahlych výskumných infraštruktúr, ktoré sú čoraz zložitejšie a nákladnejšie a ktoré možno budovať iba vtedy, ak budú spolupracovať viaceré európske krajiny.
O novom právnom nástroji ste diskutovali do hĺbky a predložili ste mnohé pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré pomôžu objasniť text a dať mu lepšiu štruktúru, najmä vzhľadom na definíciu, rozsah a štatút a tiež zavedením odkazov na Európske strategické fórum pre výskumné infraštruktúry (ESFRI).
Komisia vynaloží maximálne možné podporné úsilie, aby Rada zaviedla tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy.
Veľmi sa tešíme, že sme sa zhodli na najdôležitejšom aspekte diskusie, ktorá sa práve odohráva v Rade a ktorá by mohla ohroziť prijatie - mám na mysli otázku DPH.
Ako viete, všetky členské štáty sa zhodli na tom, že je potrebné, aby boli výskumné infraštruktúry vytvorené niekoľkými krajinami oslobodené od daní v hostiteľskej krajine.
Na pracovné účely sa o tom veľakrát rozprávalo ako o otázke oslobodenia od daní, čo vedie k určitým nejasnostiam. V skutočnosti sa týka výhradne uplatňovania existujúcej smernice o DPH, na ktorej sa Rada už dohodla a schválila ju. Otázka v skutočnosti znie, či by mal byť Európskej výskumnej infraštruktúre udelený štatút medzinárodných organizácií, ktorý je definovaný v smernici o DPH, a či má byť ako taká oslobodená od platenia DPH. Preto nehovoríme o daňovej harmonizácii, ale o zriadení právnych subjektov spojených s výskumnými infraštruktúrami.
Právne služby Komisie i Rady jednoznačne uviedli, že toto je to správne miesto. Preto ide o čisto politické rozhodnutie o tom, za aké dôležité členské štáty považujú zriadenie nových výskumných zariadení svetovej úrovne v Európe.
Vaša neochvejná podpora v tejto otázke by mohla mať ohromný význam.
Paul Rübig
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, pán van Nistelrooij raz povedal, že je to o definovaní "piatej slobody". Piata sloboda je jednoducho slobodou výskumníkov, ktorí nesmú byť viazaní na regionálnu, vnútroštátnu, ani medzinárodnú úroveň.
Musíme jednoducho vytvoriť členenie a právny rámec pre výskumníkov, aby sa mohli venovať práci, ktorú od nich spoločnosť očakáva. Hovoríme tu o výskume uskutočňovanom na univerzitách - akademickom výskume - alebo v priemysle, ale taktiež, a najmä, o výskume uskutočňovanom v malých a stredných podnikoch. Veď je taktiež dôležité, aby tieto výsledky výskumu boli ďalej prezentované a sprístupnené.
Minulý rok sme v tomto Parlamente zaviedli klub pre energetiku (Energy Club) - na ktorom sa zúčastnil pán podpredseda Onesta - a kompetentní šírili entuziazmus pre vynálezy, ktoré by mali potenciál priniesť nám všetkým mimoriadne veľké výhody. Vytvorenie takýchto výskumných nástrojov je správnou odpoveďou, predovšetkým za súčasnej hospodárskej a energetickej krízy, tak ako umožniť vývoj nových produktov a služieb, ktoré možno následne uviesť na trh po celom svete. Iniciatívu Komisie v tejto záležitosti treba mimoriadne oceniť, pretože organizácia takýchto iniciatív, samozrejme, podporuje možnosti na medzinárodnej úrovni. Obzvlášť medzinárodná spolupráca je čoraz dôležitejšia pre nás v Európe aj pre našich partnerov. Napokon, my v Európe sme sa stali súčasťou sveta s najvyššou kúpnou silou a našich 500 miliónov občanov má právo na to, aby výsledky výskumu boli zostavené čo najrýchlejšie a čo najefektívnejšie. Ďakujem.
Adam Gierek
v mene skupiny PSE. - (PL) Vážený pán predsedajúci, cieľom Európskej výskumnej infraštruktúry (ERI) je vybudovať unikátne výskumné strediská, ktoré budú spravovať najrenomovanejší špecialisti pracujúci v konkrétnych oblastiach. Podľa môjho názoru by mali strediská disponovať veľkým množstvom nákladného najmodernejšieho vybavenia a mal by v nich pracovať tím vedcov. ERI sa bude využívať na experimentálne pozorovanie javov sveta okolo nás, najmä s použitím induktívnych metód, s cieľom predkladať praktické riešenia. ERI by malo slúžiť aj na vzdelávanie mladých vedcov.
Myslím si, že účelom Európskeho strategického fóra pre výskumné infraštruktúry nie je kopírovať súčasné špičkové výskumné strediská (tzv. centrá excelencie), ale s použitím štrukturálnych a vnútroštátnych fondov vytvoriť rozličné výskumné jednotky, ktoré budú dopĺňať centrá excelencie a budovať infraštruktúru špecializovaných výskumných jednotiek - jednotnú sieť, ktorá sa bude rozprestierať po celej EÚ. Mladí, ambiciózni európski výskumníci nebudú musieť cestovať do Ameriky, aby realizovali svoje nápady. Podľa môjho názoru teda predpoklady efektívneho fungovania ERI zahŕňajú vysoký stupeň špecializácie a mobility, pokiaľ ide o výskumné prostredie. Výskum bude efektívnejší, ak sa zavedú časové obmedzenia a ak sa bude uskutočňovať v rámci viacerých lokalít, t. j. ak sa budú základné výskumné úlohy uskutočňovať simultánne vo viacerých medzinárodných špecializovaných jednotkách ERI, ktoré, keďže nie sú hospodárskymi subjektmi, by boli oslobodené od daní.
Ďakujem vám za pozornosť a blahoželám pani Madurellovej. Komisii želám rýchlu realizáciu tejto koncepcie nariadenia, ktoré - hoci je zaujímavé - si vyžaduje spresnenie.
Vladko Todorov Panayotov
Chcel by som zablahoželať Terese Riera Madurellovej k tejto správe, vďaka ktorej sme bližšie k úspešnému zriadeniu Európskej výskumnej oblasti. Som presvedčený, že vytvorením siete vedeckovýskumných partnerstiev medzi členskými štátmi budeme schopní docieliť konkurencieschopné a rentabilné hospodárstvo založené na znalostiach a inováciách. Výmena vedomostí by nebola možná bez patričnej infraštruktúry, pretože infraštruktúra zohráva kľúčovú úlohu pri budovaní efektívneho prostredia na uskutočňovanie aktuálneho a mimoriadne potrebného výskumu.
Momentálne sa všetky aktivity obmedzujú na spoluprácu medzi jednotlivými výskumnými inštitúciami. Taktiež sme nemali k dispozícii príslušné právne nástroje, ktoré by umožnili vybudovať vhodné partnerstvo účastníkov z rozličných štátov, ktoré je v tejto oblasti naozaj kľúčom k úspechu. Absencia takýchto právnych nástrojov značne brzdila procesy výskumnej integrácie nových členských štátov. Tieto členské štáty majú obrovský výskumný potenciál, ktorý treba začleniť do Európskej únie.
Táto správa nie je len krokom k vytvoreniu právneho základu na vybudovanie výskumnej infraštruktúry. Bude užitočná pri dosahovaní pohybu poznatkov v Európskej únii, čím sa zvýši prestíž a vážnosť európskych výskumných stredísk na svetovej úrovni a zvýši sa zamestnanosť. Taktiež bude prínosom pri hľadaní adekvátnych riešení nových environmentálnych problémov. Rád by som ešte raz zablahoželal spravodajkyni, pani Riera Madurellovej.
Nils Lundgren
v mene skupiny IND/DEM. - (SV) Potrebujeme vo výskumnom sektore európsky hospodársky a právny subjekt, alebo ide iba o ďalší príklad úporného boja EÚ proti európskemu pluralizmu? Samozrejme, je pravda, že konkurencia medzi inštitúciami je potrebná na úspešné inštitucionálne reformy. Predstavte si, že by medzinárodný právny výskumný rámec bol ustanovený pred 50 rokmi. Vývoj v tejto oblasti by sa zastavil. Zmena medzinárodných zmlúv je náročná a napreduje príliš pomaly. Pokrok sa dosahuje vtedy, ak krajiny môžu jednoducho reformovať svoje vnútroštátne inštitúcie. Úspešné reformy sa následne šíria do iných krajín.
Návrh Komisie určite nie je "zvieracou kazajkou". Ponúka alternatívu voči existujúcim vnútroštátnym návrhom a do tej miery predstavuje zlepšenie. Návrh je však úplne znehodnotený skutočnosťou, že Komisia chce regulovať aj zdanenie tohto právneho subjektu na úrovni EÚ. Z tohto dôvodu treba tento návrh zamietnuť.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, mám pocit, že toto je veľmi významný krok vpred v rámci európskej politiky v oblasti výskumu. Ide o výsledok hodnotiacej správy šiesteho rámcového programu, ale aj o úvahu pri vypracúvaní návrhov siedmeho rámcového programu.
Pán komisár, uviedli ste, že niektoré členské štáty teraz môžu spojiť svoje úsilie s ostatnými. Je absurdné - ak to poviem mierne - že je na to potrebné špeciálne povolenie Európskej únie - napriek tomu je to však pokrok. Čo ma znepokojuje, je vaše vyhlásenie, že DPH bude uplatňovaná pri svojej minimálnej sadzbe a že pokiaľ ide o medzinárodný štatút, situácia ešte nie je úplne jasná, aspoň tak som to pochopila.
Na hlasovanie o spoločnom podniku SESAR bol citovaný článok 171. Odvtedy sme o tomto návrhu hlasovali dvakrát. V počiatočnej verzii nebol medzinárodný štatút potvrdený, a preto nebolo možné zriadiť spoločný podnik. Iný spoločný podnik, Galileo, nebol zriadený vôbec.
Moje otázky znejú takto: Aký bude podiel financovania zo zdrojov Spoločenstva? Bude sa financovanie poskytovať tým, ktorí spolupracujú, s cieľom zabrániť plytvaniu prostriedkami určenými na výskumné infraštruktúry a s cieľom povzbudiť ich? Bude nakoniec možné využívať kohézny fond na výskum, aby sa špičkový výskum spojil so súdržnosťou?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Rok 2009 je Európskym rokom tvorivosti a inovácie.
Budovanie Európskej výskumnej infraštruktúry pôsobiacej na nehospodárskom základe pomôže zefektívniť výskumné programy Spoločenstva, ako aj distribuovať a optimalizovať výsledky v oblasti výskumu, technologického rozvoja a demonštračných činností na úrovni Spoločenstva.
Oceňujem skutočnosť, že tieto infraštruktúry môžu byť spolufinancované prostredníctvom finančných nástrojov kohéznej politiky v súlade s nariadeniami o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde.
Chcem zdôrazniť, že je veľmi dôležité, aby tieto infraštruktúry vytvorili spojenie medzi výskumnými inštitútmi a štruktúrami, univerzitami, akademickými kruhmi a súkromným sektorom a priemyselnými odvetviami, ktoré ťažia z využívania výsledkov výskumu.
Chcela by som sa ale zmieniť o tom, že predovšetkým počas súčasnej krízy musíme zaistiť, aby na výskum bolo vyčlenené najmenej 1 % HDP členského štátu.
Dragoş Florin David
(RO) Predstava spoločnej Európskej výskumnej oblasti a právneho rámca Spoločenstva, ktorý možno uplatňovať na európske výskumné infraštruktúry, bola základným princípom pri dosahovaní cieľov lisabonskej stratégie týkajúcich sa hospodárskeho rastu, vytvárania pracovných príležitostí a budovania dynamického hospodárstva založeného na vedomostiach.
Výskumné infraštruktúry zohrávajú čoraz väčšiu úlohu pri rozvoji poznatkov a technológií vďaka svojej schopnosti mobilizovať ľudské zdroje a investície tak, aby sa dosiahlo ich kritické množstvo, čím rozhodujúcou mierou prispievajú k európskemu hospodárskemu rozvoju. Keďže chceme, aby Európska únia bola špičkovým medzinárodným partnerom v oblasti výskumu, navrhli sme, aby sa výskumu poskytovalo konkurencieschopné financovanie a aby sa zabezpečili primerané infraštruktúry a pravidlá duševného vlastníctva, ako aj efektívna mobilita pre výskumníkov.
Dnes prostredníctvom tohto návrhu nariadenia o právnom rámci Spoločenstva pre Európsku výskumnú infraštruktúru konsolidujeme budovanie piatej slobody v Európe: voľného pohybu poznatkov. Súčasné nariadenie bude pilierom rozvoja v oblasti európskeho výskumu, keďže Európska výskumná infraštruktúra bude zaručovať vynikajúci vedecký výskum v rámci Spoločenstva a konkurencieschopnosť hospodárstva Spoločenstva, založeného na strednodobých a dlhodobých prognózach a vychádzajúceho z efektívnej podpory činností v oblasti európskeho výskumu.
Čo najrýchlejšie zavedenie tohto nariadenia spolu s podporou investícií do výskumu a vývoja, s vytváraním spoločných štandardov v odvetví poznatkov a s modernizáciou vnútroštátnych vzdelávacích systémov poskytne za súčasnej hospodárskej krízy skutočné riešenia zamerané na jej prekonanie.
Mám pocit, že tentoraz musíme svoju pozornosť pohotovo upriamiť na existujúce rozdiely v oblasti rozvoja infraštruktúry pre inovácie a výskum medzi rozvinutými členskými štátmi a štátmi s rozvíjajúcim sa hospodárstvom tak, aby sme nevyvolali veľkú migráciu výskumníkov z hospodárstiev štátov, ktoré sa nedávno pridali k členským štátom, ktorých ekonomiky stoja na čele globálneho hospodárstva. Homogénne rozloženie týchto infraštruktúr a príležitostí na výskum v rámci Európskej únie by bolo prínosom pre celú Európsku úniu a pomohlo by bojovať proti migrácii vedcov z Východu na Západ.
Na záver by som chcel zablahoželať spravodajkyni, pani Riera Madurellovej, a jej kolegom z Výboru pre priemysel, výskum a energetiku za ich prínos pri zostavovaní tejto správy.
Avril Doyle
Vážený pán predsedajúci, mohli by ste rozdeliť tých päť minút medzi dve predložené žiadosti? Ak by to bolo v poriadku, mala by som záujem o dve minúty.
Predsedajúci
Nuž, postavili ste ma pred dilemu. Rokovací poriadok hovorí o jednej minúte: máte jednu minútu.
Avril Doyle
Vážený pán predsedajúci, pri všetkej úcte, už sme premrhali dve minúty tým, že sme o tom hovorili. Podľa postupu "catch the eye" je k dispozícii minimálne päť minút.Zúčastnila som sa na ďalších rozpravách, pri ktorých bol možno jeden, dvaja či traja rečníci a čas sa delil. Chcem iba dve minúty - neviem o iných poslancoch.
Pán predsedajúci, ďakujem, že ste mi dovolili zneužiť vašu trpezlivosť.
Plne podporujem ustanovenie právneho štatútu pre nové európske výskumné infraštruktúry pre celoeurópske výskumné projekty a celoeurópske financovanie.
Mám dve stručné pripomienky Mám pred sebou - a chcela by som pána komisára a jeho spolupracovníkov pochváliť - publikáciu s názvom "A more research-intensive and integrated European Research Area: Science, Technology and Competitiveness key figures report 2008/2009" (Jednotnejšia Európska výskumná oblasť s intenzívnejším výskumom: kľúčové údaje o vede, technológiách a konkurencieschopnosti pre roky 2008/2009). Domnievam sa, že vzhľadom na pokles HDP v rámci celej EÚ aj v ostatných častiach sveta sú údaje pravdepodobne neaktuálne. Chcela by som poukázať predovšetkým na to, že verejné financovanie výskumu a vývoja môže mať proticyklický efekt, ako sa to stalo v Japonsku a v USA na začiatku deväťdesiatych rokov minulého storočia, resp. na začiatku prvej dekády tretieho tisícročia. Keď klesal ich HDP, investície verejného sektora do výskumu a vývoja rástli.
Mohli by ste z toho, čo v súčasnosti zažívame v EÚ, s tým, čo je dostupné v siedmom rámcovom programe a od členských štátov, s uvážením poklesu hospodárskeho rastu - a z globálneho hľadiska nie sme v tom sami - odhadnúť, či budeme schopní vykompenzovať zvýšené verejné financovanie výskumu a vývoja?
Moja druhá pripomienka sa týka hrozivých vyhliadok, pokiaľ ide o podiel EÚ na celosvetovom počte žiadostí o udelenie patentu, ktorý znepokojivo poklesol. Podľa vás by tento jav mohli vysvetľovať vysoké náklady na patenty v Európe. V Európe sú náklady a zodpovedajúce náklady na žiadosti o udelenie patentu o viac ako 20 % vyššie ako v USA a 13-krát vyššie ako v prípade Japonského patentového úradu, zatiaľ čo náklady na zachovanie ochrany patentu sú v 27 členských štátoch viac ako 60-krát vyššie v EÚ ako v USA - čo má desivé dôsledky. Možno by ste nám mohli povedať, pán komisár, ako by sme toto mohli čo najskôr vyriešiť?
Pán komisár, chcela by som vám ešte raz zablahoželať k fascinujúcej publikácii.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Vážený pán predsedajúci, rád by som poďakoval pani spravodajkyni za jej prácu. Zmienim sa o vyhlásení pani Doylovej. V čase, keď zažívame hospodársky kolaps, by sme si nemali dovoliť urobiť tú chybu, že zanedbáme výskum a vývoj či ľudí, ktorí v týchto oblastiach pracujú. Z tohto dôvodu podporujem opatrenia týkajúce sa ustanovenia právneho rámca pre Európsku výskumnú infraštruktúru.
Musíme si byť vedomí toho, že pre ERI je potrebné disponovať právnymi rámcami a taktiež primeraným financovaním, avšak aj toho, že tieto finančné prostriedky nemôžu pochádzať z príspevkov jednotlivých regiónov či dokonca krajín. V tomto prípade je dôležitá aj otázka primeraného zdanenia. Taktiež si myslím, že je potrebná lepšia spolupráca medzi výskumnými strediskami a hospodárstvom, vrátane malých a stredných podnikov. Som presvedčený, že ak bude ERI vo vhodnom vzťahu s rámcovými programami prispeje aj k zlepšeniu situácie ľudí, ktorí pracujú vo výskume, a najmä mladých ľudí, ako už povedal pán Gierek. Tak by sa v Európe mohlo zabrániť aj odlivu mozgov. Mali by sme si pripomenúť, že lisabonská stratégia počíta s podielom troch percent HDP pre výdavky na výskum a vývoj. V Európskej únii - moje údaje sú za rok 2007 - sa tento ukazovateľ momentálne nachádza na hodnote 1,84 %. Preto verím, že ERI túto situáciu zlepší.
Janez Potočnik
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, v prvom rade by som sa vám chcel poďakovať za podporu. Podľa môjho názoru všetci chápeme, nakoľko dôležitá je naša rozprava. Možno nebudem postupovať podľa poradia otázok, ale pokúsim sa ich stručne zodpovedať.
Pani Doylová, pokiaľ ide o verejné financovanie, skúsenosti z minulosti ukázali, že v čase krízy sa miera súkromného financovania znižuje. To je dôvod, prečo by sa vo verejnom financovaní nemala urobiť veľká chyba a nemalo by sa postupovať podľa toho modelu, pretože by to bola cesta, ktorá by nás po kríze zaviedla do úplne nevhodnej situácie. To je dôvod, prečo verejné financovanie musí pôsobiť proticyklicky, a je to dôvod, prečo sme dokonca aj v Európe mali podobný príklad. Takýmto prípadom bolo Fínsko začiatkom deväťdesiatych rokov minulého storočia. Domnievam sa, že by sme mali urobiť niečo podobné a mali by sme sa vydať touto cestou.
Pokiaľ ide o náklady na žiadosť o udelenie patentu, je to pozoruhodné. Myslím si, že na to neexistuje jednoduchá odpoveď. "Lepšou" by určite bola odpoveď, ktorá by bola horizontálnejšia ako čokoľvek, čo by sme mohli urobiť. Minulý rok sme sa snažili urobiť maximum prostredníctvom návrhu na objasnenie tejto podoby patentov vo vzťahu medzi súkromnými a verejnými inštitúciami, avšak toto určite nie je odpoveď na závažnosť problému, ktorému čelíme v oblasti žiadostí o udelenie patentu.
Teraz sa vyjadrím k návrhu o otázkach financovania zo siedmeho rámcového programu. Doteraz sme finančne podporili prípravnú fázu zverejnených projektov. Nie je v pláne inštitucionálne financovať infraštruktúru. Toto bude v kompetencii členských štátov a členské štáty taktiež rozhodnú napríklad o tom, kde sa bude nachádzať. Keď sa táto časť skončí, určite však budeme financovať granty rovnako ako v prípade ľubovoľnej inej infraštruktúry.
To je jediná skutočná možnosť napredovania. Môžem vám pripomenúť, že pri diskusii o otázke rozpočtu výskumnej infraštruktúry šlo o rozpočet, ktorý bol v percentuálnych bodoch z väčšej časti znížený pre siedmy rámcový program. Som však pomerne optimistický. Napredujeme a myslím si, že legislatíva prináša dobré riešenia.
Pokiaľ ide o DPH, rád by som bol presný. V legislatíve nenavrhujeme oslobodenie od DPH. Domnievame sa, že ak sa k úsiliu o vybudovanie spoločnej infraštruktúry, napríklad medzi Nemeckom a Slovinskom alebo Spojeným kráľovstvom alebo kdekoľvek inde, pridá viac krajín, potom nakoniec žiadna z krajín nebude súhlasiť s platením DPH v danej krajine. A práve o to dnes ide - ale o čo presne ide? V súčasnosti krajiny o tomto type oslobodenia od dane rokujú s hostiteľskou krajinou individuálne. Prostredníctvom tejto legislatívy sa snažíme zabezpečiť štatút medzinárodnej organizácie, ktorý by v konečnom dôsledku zaručoval oslobodenie od platenia DPH vďaka existujúcej legislatíve v oblasti DPH.
To by v podstate znamenalo koniec celej záležitosti, bol však spomenutý čas. Čas je v tomto prípade rozhodujúcou otázkou, takže hovoríme o tom, či môžeme urýchliť a zjednodušiť spôsob, akým spolu budujeme výskumnú infraštruktúru. Bohužiaľ, dnešná situácia v oblasti výskumnej infraštruktúry je taká zložitá, že strácame čas, a tým aj peniaze. Toto je v podstate celý príbeh.
Zabudol som na súdržnosť. Odpoveď znie "áno".
Na záver: toto je presne ten bod, ktorý musíme zdôrazniť. Potrebujeme infraštruktúru. Potrebujeme ju čo najskôr. Ide o krok, ktorý celý proces urýchli. Ďakujem vám za pochopenie a v tejto súvislosti ďakujem za vašu podporu.
Predsedajúci
Predtým, než slovo odovzdám našej spravodajkyni, rád by som niečo objasnil pani Doylovej. Skúmali sme formálne aspekty.
Pred vyše rokom, 8. januára 2008, ste dostali oznámenie od námestníka generálneho tajomníka o rozhodnutí Konferencie predsedov z 27. októbra 2007. V bode 3(B) sa jednoznačne uvádza, že čas pri postupe "catch the eye" je maximálne päť minút a je obmedzený na maximálne jednu minútu na každého rečníka.
To je pravidlo, ale bolo potešením počúvať vás, takže sme si veľmi radi vypočuli, čo ste chceli povedať. Teraz prejdime k našej spravodajkyni, pani Riera Madurellovej.
Teresa Riera Madurell
Vážený pán predsedajúci, chcela by som sa poďakovať všetkým, ktorí sa zúčastnili na tejto rozprave, za ich príspevky a taktiež by som sa rada poďakovala pánovi komisárovi za jeho slová a uviedla, že plne súhlasím s jeho jasným vysvetlením týkajúcim sa otázky DPH. Na záver by som chcela iba uviesť, že väčšina z nás sa zhodne v základných aspektoch. Posolstvo je jasné: špičkový výskum si vyžaduje výskumnú infraštruktúru vysokej kvality a v postate pre vysoké náklady na vybudovanie a prevádzku je dôležité spoločne znášať veľkú časť tejto výskumnej infraštruktúry. Inak povedané, je viac ako zmysluplné uvažovať o vybudovaní európskej infraštruktúry, ktorá bude môcť slúžiť celej európskej vedeckej komunite.
Strategický plán, ktorý navrhlo ESFRI, bol určite krokom k lepšiemu plánovaniu výskumnej infraštruktúry na európskej úrovni. Teraz musíme tento strategický plán zrealizovať. Jedným z hlavných problémov je istotne financovanie, ako na to upozornili niektorí z mojich kolegov, pretože napriek zvýšeniu financovania prideleného siedmemu rámcovému programu a napriek možnostiam podpory pre infraštruktúry v programoch politiky súdržnosti, ktoré spomenuli aj niektorí kolegovia, rozpočet Európskej únie nepostačuje na to, aby financoval potrebnú infraštruktúru. Z tohto dôvodu je nevyhnutné, aby sme do maximálnej možnej miery zmobilizovali vnútroštátne aj súkromné zdroje financovania, najmä z priemyslu, hoci ako pán komisár správne uviedol, nie je na to práve vhodný čas.
Ďalšou komplikáciou, ktorá je nemenej dôležitá, bola absencia právnej štruktúry. To bol cieľ Komisie pri predkladaní tohto návrhu: ustanoviť právny rámec a vytvoriť potrebné podmienky na rozvoj Európskej výskumnej infraštruktúry. Ide o dobrý návrh, ktorý podľa nášho presvedčenia posilnil Parlament, ako už uviedol pán komisár.
Chcela by som znova požiadať Radu, aby si vypočula naše posolstvo.
Paul Rübig
(DE) Vážený pán predsedajúci, môžem poprosiť, aby bolo kúrenie do konca rokovania zapnuté, keďže je v parlamente príliš chladno?
Predsedajúci
Túto poznámku berieme na vedomie. Možno by naše večerné rozpravy mali byť viac oduševnené a vášnivejšie, aby sme zohriali vzduch. Je ale pravda, že táto miestnosť je veľká.
Rozprava o tejto zásadnej otázke, ktorá významnou mierou prispeje k napredovaniu európskeho výskumu, sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok 19. februára 2009.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Constantin Dumitriu  
V časoch, keď sa hospodárstvo nachádza v zostupnej špirále, sú úrady v pokušení obmedzovať financovanie výskumu. Teším sa však, že diskusiou o tejto správe o návrhu nariadenia Rady o právnom rámci Spoločenstva pre Európsku výskumnú infraštruktúru vysielame dôležitý signál, že výskum je pre Európsku úniu naďalej prioritnou aktivitou.
Pevne verím, že ustanovenie inštitucionálneho rámca na podporu výskumných aktivít povedie k posilneniu európskeho hospodárstva. Dôvodom je, že tento výskum nie je výstrednosťou, ale nutnosťou, ktorá európskemu hospodárstvu zaručuje konkurencieschopnosť na globálnej úrovni.
Rád by som vyzdvihol jednu mimoriadnu významnú oblasť, kde by výskum mohol zohrávať dôležitú úlohu. V ďalších 25 rokoch sa očakáva, že v dôsledku urbanizácie sa takmer 25 % pôdy prestane využívať na poľnohospodárske účely. Aby sme vykompenzovali toto plošné zníženie, potrebujeme väčšiu produktivitu z menších plôch pri menšom použití vody alebo pesticídov. Riešenie môže prísť zo strany výskumu, najmä v oblasti biotechnológie, pričom treba mať, samozrejme, na pamäti zásadu potravinovej bezpečnosti.
To je ďalší dôvod na podporu väčších výskumných aktivít a na zabezpečenie jednotného európskeho rámca.
Daniel Petru Funeriu  
Vítam správu o vytvorení právneho rámca pre Európsku výskumnú infraštruktúru (ERI), ako aj návrh nariadenia Komisie v tejto oblasti.
ERI je odpoveďou na skutočnú potrebu zo strany európskych výskumníkov a nepochybne pomôže posilniť konkurencieschopnosť v európskej vede.
Jednou z dôležitých zložiek v tomto nariadení je príležitosť pre Európsku úniu investovať do subjektov typu ERI. To dáva Spoločenstvu schopnosť zúčastňovať sa a viesť transeurópske výskumné politiky.
Na základe tohto faktora vyzývam Európsku komisiu, aby mala na pamäti tri body, pokiaľ ide o poskytovanie finančnej podpory pre ERI:
1) Zapojenie Spoločenstva výhradne do projektov s mimoriadne vysokým vedeckým potenciálom.
2) Podpora vytvárania ERI v regiónoch, ktoré tradične trpia únikom mozgov v rámci aj mimo Spoločenstva.
3) Zjednodušenie prístupu spoločností súkromného sektora do ERI.
Politiky Spoločenstva v tejto oblasti musia zlúčiť vedeckú odbornosť spolu s naštartovaním prílevu výskumníkov a účinnej infraštruktúry do krajín, ako sú nové členské štáty Európskej únie z prístupových kôl z rokov 2004 a 2007.
Nicolae Vlad Popa  
Správa vypracovaná pani Teresou Rierou Madurellovou je mimoriadne dôležitá, keďže vytvára právny rámec požadovaný na vytváranie výskumných infraštruktúr.
Vytvorenie európskych výskumných infraštruktúr zaručí, že výskum dosiahne vysokú úroveň.
Okrem toho vytvorí nové príležitosti pre užšiu spoluprácu medzi tímami európskych výskumníkov, ku ktorým sa môžu takisto pripojiť početní študenti a technickí pracovníci, čím sa pomôže prilákať mladých ľudí do technologicky špičkového výskumu.
Tento právny rámec musí takisto zabezpečiť lepšiu spoluprácu medzi priemyslom a akademickým výskumom, čím sa uľahčí zavádzanie inovácií.
Podporujem návrh spravodajkyne, ktorým sa od Komisie požaduje pravidelné podávanie správ Európskemu parlamentu o stave týkajúceho sa rozvoja európskych výskumných infraštruktúr.
Náklady na vytvorenie rozsiahlych výskumných infraštruktúr vyžadujú spojenie síl viacerých krajín.
Vytvorenie spoločného právneho rámca je absolútne nevyhnutné na uľahčenie a urýchlenie rozvoja týchto infraštruktúr.
