Antidampingové prípady - súčasný stav a vyhliadky (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je rozprava o otázke na ústne zodpovedanie o antidampingových prípadoch - súčasnom stave a vyhliadkach -, ktorú Komisii položili Daniel Caspary, Cristiana Muscardiniová, Tokia Saïfiová, Georgios Papastamkos, Kader Arif, Bernd Lange, Gianluca Susta, Metin Kazak, Niccolò Rinaldi, Marielle De Sarnezová, Yannick Jadot, Carl Schlyter, Helmut Scholz, Robert Sturdy, Syed Kamall, Jan Zahradil v mene Poslaneckého klubu Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov), Skupiny progresívnej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente, Skupiny Aliancie liberálov a demokratov za Európu, Skupiny zelených/Európskej slobodnej aliancie, Konfederatívnej skupiny Európskej zjednotenej ľavice/Nordickej zelenej ľavice a Európskych konzervatívcov a reformistov - B7-0562/2010).
Daniel Caspary
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, antidampingové opatrenia zohrávajú vo svete dôležitú úlohu. Pre nás v Európskom parlamente - a som presvedčený, že môžem hovoriť za väčšinu poslancov - nejde o protekcionizmus, ale o rozumné používanie antidampingového nástroja. Musíme byť schopní chrániť sa, keď iné krajiny narúšajú hospodársku súťaž pomocou štátnych subvencií. Musíme byť schopní chrániť sa, keď spoločnosti dodávajú na trh výrobky pomocou dampingu, inými slovami, keď predávajú výrobky za ceny nižšie, ako sú ich výrobné náklady, aby dostali svojich konkurentov z trhu a získali tak neoprávnenú výhodu.
Chcel by som sa konkrétne zamerať na jeden bod. Zaujímali by ma odpovede Komisie na otázky uvedené ďalej. Má Komisia nejaké skúsenosti alebo nejakú spätnú väzbu od Rady o tom, do akej miery sa do týchto činností zapájajú zahraničné vlády? Sú prípady, keď sa vlády krajín, v ktorých majú určité spoločnosti sídlo, pokúšajú ovplyvniť rozhodnutia prijaté vo Výbore pre antidampingové praktiky? Došlo k nejakým reakciám alebo možno dokonca pokusom o uplatnenie vplyvu, ktoré viedli k rozdielu vo výsledkoch hlasovania? Chcel by som o tom zistiť viac, lebo v minulosti ku mne prichádzali spoločnosti so svojimi obavami.
Moja druhá poznámka sa týka toho, že ma pri niekoľkých príležitostiach oslovili spoločnosti a žiadali ma, aby som sa obrátil na Komisiu s cieľom zabrániť v istých prípadoch uskutočňovaniu antidampingových vyšetrovaní. Ak stanovíte antidampingové clo, bude to mať negatívny vplyv na európske spoločnosti podnikajúce v iných oblastiach, ako napríklad v Ázii. Zaujímalo by ma, čo si Komisia o tomto myslí. Aká je súčasná situácia? Sú nejaké prípady tohto druhu?
Vital Moreira
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, chcel by som pána komisára vyzvať, aby o čo najbližšie vysvetlil stanovisko výboru k nástrojom na ochranu obchodu, ku ktorým patria aj antidampingové opatrenia. Skutočnosť je taká, že Komisia sa v nedávnom oznámení vyjadrila, že otvorený obchod závisí od spravodlivej hospodárskej súťaže medzi národnými a zahraničnými výrobcami, a dodala, že uplatňovaním nástrojov na ochranu obchodu v súlade s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie chránime výrobu EÚ pred deformáciami a narušeniami medzinárodného trhu. To je v poriadku. Okrem dobrého právneho základu však musí existovať aj účinný a predvídateľný rozhodovací mechanizmus, aby sa dali tieto ciele dosiahnuť.
Moja otázka znie takto: vyjadruje tento nedávny návrh Rady, aby členské štáty kontrolovali vykonávacie akty Komisie, súčasťou ktorých sú aj opatrenia na ochranu obchodu, želanie zaručiť, aby sa opatrenia na ochranu obchodu naozaj prijímali? Pripomínam, že toto rozhodnutie Rady vytvára výnimku zo všeobecných pravidiel výborov, čo znamená, že je možné sťažiť, ak nie úplne zablokovať, odložiť alebo prinajmenšom spolitizovať rozhodovanie v tejto veci, ktorá je zodpovednosťou Komisie. Moja druhá otázka sa týka toho, že v tomto oznámení Komisia spomína aj to, že bude analyzovať dôležitosť a spôsob uskutočňovania aktualizácie a modernizácie našich nástrojov na ochranu obchodu. Mám obavy z jednej veci. Ak Komisia nebude bojovať proti tomuto návrhu Rady o postupe rozhodovania o opatreniach na ochranu obchodu, môže nám zaručiť, že pri ich revízii odolá tlaku členských štátov, ktoré majú záujem o obmedzenie a oslabenie uplatňovania nástrojov na ochranu obchodu?
Niccolò Rinaldi
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, len niekoľkí tu dnes večer diskutujeme o antidampingu, pričom však o tejto téme často hovoríme vo vlastných krajinách. Domnievam sa, že v medzinárodnom obchode nejestvuje téma, ktorá by podnikateľov, malé a stredné podniky, odborové zväzy a spotrebiteľov zaujímala viac než damping. Veľká časť nášho produktívneho hospodárstva sa dampingom zaoberá prakticky denne.
Komisia usilovne pracuje a určite si plní svoju úlohu, pokiaľ ide o antidampingové iniciatívy, ale my vyzývame na konanie na základe zásad, ktoré vymenujem.
Po prvé, transparentnosť konania, úplná transparentnosť postupov, prijatých hodnotiacich kritérií a ich výsledkov a transparentnosť komunikácie a stratégie komunikácie, pretože kroky podniknuté Európskou komisiou v oblasti antidampingu môžu slúžiť na upokojenie našich podnikateľov a pracujúcich.
Po druhé, v rámci antidampingových postupov je priestor na uplatňovanie vlastného úsudku. To je síce normálne, ale niekedy mám pocit, že v prijatých rozhodnutiach sa uplatňuje aj príliš veľa vlastných úsudkov.
Po tretie, po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy musí byť Európsky parlament lepšie integrovaný, informovaný a musí sa viac angažovať. V tomto smere sa mi zdá, že Komisia sa v istej miere usiluje o uznanie úlohy Parlamentu v medzinárodnom obchode - aj keď sa vyvinulo veľa úsilia, za čo ďakujem pánovi komisárovi - a Parlament celkom iste musí mať väčšie slovo aj vo vzťahu k antidampingu.
A napokon je tu otázka dialógu so spoločnosťou. Aj tu má asi Komisia pred sebou ešte veľa práce. Parlament nemôže len sedieť a počúvať vplyvných ľudí v spoločnosti, ani v otázkach týkajúcich sa antidampingu. Komisia by v tejto súvislosti zrejme mala zobrať na vedomie nové požiadavky týkajúce sa výlučných právomocí v oblasti medzinárodného obchodu, ktoré Parlamentu priznáva Lisabonská zmluva.
Napokon, je nám jasné, že antidamping musí byť súčasťou súvislej obchodnej stratégie a integrovanej politiky založenej na kritériách čestnosti a otvorenosti. Ak na to bude Európa pamätať, bude môcť napredovať so vztýčenou hlavou.
Carl Schlyter
Vážený pán predsedajúci, už teraz tu vidíme následky. Je škoda, že Komisia nevyužila príležitosť reformovať nástroje na ochranu obchodu v roku 2007, keď sme hovorili o globálnej Európe, čo bolo zrejme pôvodným zámerom. Pokiaľ ide o tému Lisabonskej zmluvy a o to, aké rozhodovacie postupy by sme mali mať, asi žiadne z existujúcich postupov naozaj riadne nevyhovujú našim účelom. My zelení však nemáme žiaden problém s otázkou vykonávania za predpokladu, že pravidlá sú jasné, transparentné a spravodlivé.
Chcem zdôrazniť, že v tejto súvislosti je dôležité ochrániť nielen záujmy výrobcov, ale aj záujmy spotrebiteľov a zahrnúť aj samotný účel, ako povedal pán Caspary, a to zastaviť damping pod úrovňou skutočných nákladov. V tomto smere by som však chcel zdôrazniť, že skutočné náklady musia zahŕňať environmentálny damping. Získať ekonomickú výhodu obídením právnych predpisov v oblasti životného prostredia je to isté, ako získať ďalšiu subvenciu popri hospodárskom dampingu vo forme subvencie v oblasti životného prostredia. Tento faktor sa musí zohľadňovať pri skúmaní problematiky dampingu.
Predtým sme hovorili o obchodnej politike ako o nástroji na dosahovanie iných cieľov. V tomto prípade môže byť dokonca účinnejšie využiť antidampingové opatrenia napríklad na zabránenie únikom oxidu uhličitého v rámci systému obchodovania s emisiami. V súčasnom systéme je dlhý zoznam stoviek obchodných sektorov, ktorý zahŕňa tisíce spoločností, a obsahuje štyri rôzne kritériá, kedy im môže byť udelená výnimka zo systému ETS alebo kedy môžu dostať bezplatné kvóty. V tomto prípade je, samozrejme, oveľa jednoduchšie začať antidampingové konanie, keď sa európsku spoločnosť stane obeťou nespravodlivej hospodárskej súťaže v dôsledku nedostatočnej environmentálnej zodpovednosti v iných krajinách.
Helmut Scholz
Vážený pán predsedajúci, pán De Gucht, dámy a páni, už v predchádzajúcej rozprave sme diskutovali o potrebe pozrieť sa na obchodnú politiku v širšom kontexte a dodržiavať, chrániť a vykonávať medzinárodné právo. Jedným zo zákonných rámcov, ktorého súčasťou sú Európska únia a jej členské štáty, je Svetová obchodná organizácia (WTO). Naša skupina však bola kritická k jej nedostatkom ihneď od začiatku a najmä v tejto súvislosti. Komisia má povinnosť chrániť európske spoločnosti a ich zamestnancov pred nespravodlivou hospodárskou súťažou použitím antidampingových nástrojov, ktoré WTO povoľuje. Konkrétne tu ide o predaj výrobkov pod úrovňou nákladov. Vyzývame vás, aby ste rozšírili definíciu výrobných nákladov a aby ste túto definíciu uplatnili všeobecne, pretože sociálny damping a environmentálny damping, ako už zdôrazňovali iní rečníci, tiež spôsobujú pokles výrobných nákladov. Výsledkom je nespravodlivý konkurenčný tlak na európske spoločnosti, ktorý môže vystaviť riziku aj ich existenciu. Ohrozuje nás globálna zostupná špirála, ktorú nemôžeme prijať a neprijmeme.
Vzhľadom na to musíme naďalej pokračovať v definovaní objektívnych kritérií používania nástrojov, pretože medzi krajinami v Európskej únii aj mimo nej majú momentálne povesť dobrovoľnosti. Jedným z dôvodov je chýbajúci funkčný odvolací orgán. Niektoré malé a stredné podniky v EÚ sa sťažujú, že ich záujmy sa pri použití antidampingových nástrojov považujú za menej dôležité ako záujmy väčších spoločností. Týka sa to najmä globálneho delenia práce pre výrobné firmy v Európe. Tieto spoločnosti sa pýtajú, či má Komisia stále dobrý prehľad o následkoch opatrení, ktoré prijíma. Bol by som rád, keby sa k tomu Komisia vyjadrila použitím konkrétneho príkladu prípadu AD549, kde kľúčovými slovami sú európska skupina Saint-Gobain. Rozhodnutie Komisie v tomto prípade možno podporí túto spoločnosť, ale z nášho hľadiska zároveň ohrozí mnohé pracovné miesta v malých a stredných výrobných podnikoch. Moja otázka pre pána De Guchta je takáto: uskutočnilo sa primerané vyšetrovanie, bol dostatok možností namietať, využili sa tieto príležitosti a dostali malé a stredné podniky dostatok informácií o postupoch?
Robert Sturdy
autor. - Vážený pán predsedajúci, chcel by som pánovi komisárovi povedať toto: od začiatku hospodárskeho poklesu Komisia opakovane sľubovala, že sa neuchýli k protekcionistickým politikám, ale že bude presadzovať liberalizáciu - ktorú vy sám veľmi podporujete -, vytvárať príležitosti pre európske podniky a zatraktívňovať investičné príležitosti v Európe.
Súhlasím síce s tým, že antidampingové opatrenia sa musia používať, keď sú potrebné, problémom však, samozrejme, je, či ich použijete ako protekcionistické opatrenie. Už len počet vyšetrovaní antidampingu momentálne naznačuje, že sa práve tak používajú.
V tejto veci musím s vami nesúhlasiť, pán komisár, pokiaľ ide o konkrétny problém s elektronickou spoločnosťou v Belgicku, o ktorej som s vami hovoril približne pred tromi alebo štyrmi týždňami. V skutočnosti dotknuté spoločnosti dospeli k dohode a k riešeniu, no napriek tomu ste stále nezastavili antidampingové postupy proti tejto konkrétnej spoločnosti. Šlo o belgickú elektronickú spoločnosť a čínsku spoločnosť. Vyriešili to a pracujú spoločne konkrétne s cieľom poskytnúť pracovné príležitosti v Európskej únii.
Uvediem ďalší príklad. V Spojenom kráľovstve, a teda v Európe máme problém týkajúci sa skleneného vlákna, na ktoré sa momentálne uplatňuje dovozné clo vo výške 43,6 % (môžete ma opraviť, ak sa mýlim). Je to užitočný výrobok, ktorý sa používa v celom Spojenom kráľovstve a v Európe na výrobu mnohých produktov.
A napokon, pán komisár, dovoľte mi pripomenúť vám, že antidampingové právne predpisy na hnojivá ste nezaviedli vy ani váš predchodca, ale predchodca vášho predchodcu. Pokiaľ ide o poľnohospodárske produkty, momentálne máme hlboké obavy z nákladov na výrobu, z dodávok a bezpečnosti potravín. A pritom sa skutočné náklady na hnojivá zvýšili o 173 %, pretože ste zaviedli antidampingové opatrenia. Prečo sa to deje? Musíme otvoriť naše trhy. Spomedzi všetkých ľudí verím práve vám, že nás naozaj zbavíte protekcionizmu v celej Európe. Teším sa na vaše odpovede.
Karel De Gucht
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, teší ma, že Európsky parlament sa stotožňuje s naším názorom, že obrana výroby EÚ proti deformáciám medzinárodného obchodu by sa mala považovať za potrebnú zložku otvorenej a spravodlivej obchodnej stratégie.
Stotožňujem sa s vaším názorom, že rozhodnutia o nástrojoch na ochranu obchodu sa musia aj naďalej zakladať na technických a faktických prvkoch, a som si istý, že máme jeden z najúčinnejších a najspravodlivejších systémov na ochranu obchodu na svete. Som si vedomý, že pri antidampingových a antisubvenčných vyšetrovaniach je v stávke veľa záujmov a že niektoré subjekty sa pokúšajú ovplyvniť rozhodnutie. Napriek tomu však môžem potvrdiť, že rozhodovací proces je účinný, transparentný a založený na faktických dôkazoch a dôslednej analýze.
Priznávam, že tretie strany sa nedávno pokúsili ovplyvniť naše rozhodovanie vyvinutím tlaku na priemysel alebo aj na členské štáty a spoločnosti fungujúce v týchto tretích krajinách. Takéto kroky dôrazne odsudzujem. Nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy v tejto súvislosti poskytuje príležitosť na riešenie tohto problému.
Chcem vás ubezpečiť, že počet prípadov použitia nástrojov na ochranu obchodu je zo strednodobého a dlhodobého hľadiska stabilný. Takže odpoveď pre pána Sturdyho je nie, nestúpa. Podarilo sa nám vyhnúť významnému zvýšeniu, ku ktorému mohlo dôjsť v dôsledku svetovej recesie, a zaistili sme, aby sa antidampingový nástroj nepoužil na protekcionistické účely.
Podľa väčšiny štatistík je počet prípadov v EÚ stále nižší ako u našich hlavných obchodných partnerov. Čína zostáva celkovo hlavným zdrojom nespravodlivého obchodu (približne 35 % prípadov, ktoré EÚ začala vyšetrovať, je proti Číne). Som odhodlaný konať, ak to bude potrebné, a týka sa to aj antisubvenčného konania.
Pán Sturdy položil aj otázku v súvislosti s nedávnym prípadom, takzvaným "modemovým prípadom", kde Komisia skúmala tri hľadiská: damping, subvencie a ochranné opatrenia. Damping a subvencie boli prešetrené na základe sťažností danej spoločnosti a v súlade so základnými právnymi predpismi môžu sťažovatelia stiahnuť svoje sťažnosti. Právo EÚ stanovuje, že keď je prípad stiahnutý, konanie sa dá ukončiť za predpokladu, že v záujme Spoločenstva nie je jeho pokračovanie. Momentálne skúmame následky stiahnutí. Treba poukázať na to, že Komisia prijala také stiahnutia v minulosti a potom ukončila vyšetrovania bez prijatia opatrení.
V treťom prípade, ktorý sa týka ochranných opatrení, ide v podstate o sťažnosť iniciovanú vládou zaangažovanou do prípadu - belgickou vládou -, je to teda trochu iný postup. Daná spoločnosť (Option NV) teraz informovala Komisiu, že požiadala belgickú vládu o stiahnutie žiadosti o použitie ochranných opatrení, ale belgická vláda zatiaľ neinformovala Komisiu, či vyhovie žiadosti spoločnosti Option. Čakáme teda na belgickú vládu, aby prijala rozhodnutie o svojej pozícii. Presne to sa v tomto prípade stalo.
Prejdem teraz na širšiu problematiku. Nástroje na ochranu obchodu existujú z dobrých dôvodov. Ak neexistujú medzinárodné pravidlá hospodárskej súťaže a ďalšie pravidlá súvisiace so správne fungujúcimi trhmi, nástroje na ochranu trhu sú jediným možným prostriedkom ochrany nášho priemyslu pred nespravodlivo predávanými tovarmi. Tieto pravidlá sa snažíme používať čo najúčinnejšie v prospech nášho priemyslu. Existencia časových limitov zaisťuje rýchle konanie pre priemysel a predvídateľnosť pre vývozcov. Plánujem zachovať účinnosť a spravodlivosť našich nástrojov v prospech všetkých zúčastnených hospodárskych subjektov.
O medzinárodných pravidlách na ochranu obchodu sa znovu rokuje v Svetovej obchodnej organizácii (WTO). Pozícia EÚ je tu jasná: chceme udržať účinnosť našich nástrojov a pritom chrániť naše podniky proti protekcionistickým krokom ostatných subjektov. Tieto rokovania vo WTO, ako aj zmeny, ktoré priniesla Lisabonská zmluva, sú dôležité v súvislosti s každou revíziou našich pravidiel, ktorú by sme chceli uskutočniť.
Pokiaľ ide o MSP, nástroje na ochranu obchodu skutočne predstavujú problém pre MSP, a to z pohľadu tak nákladov, ako aj zložitosti. Je potrebné obmedziť administratívnu záťaž pre MSP v prešetrovaniach ochrany obchodu. Práve preto som dal vypracovať štúdiu, ktorá sa má zamerať na konkrétne problémy, s ktorými sa stretávajú MSP pri používaní nástrojov na ochranu obchodu, a na možné riešenia zmiernenia týchto problémov.
Čo sa týka inštitucionálnych aspektov, určite ste si všimli, že komitologický návrh predložený Komisiou v marci stanovuje, že Parlament bude v plnej miere informovaný o činnosti výborov. Komisia bude poskytovať aj informácie o navrhovaných opatreniach, pri ktorých sú výbory požiadané o stanovisko, konečných opatreniach a konečnom prijatí Komisiou. Parlament môže kedykoľvek dostať na požiadanie aj ďalšie informácie.
V tejto súvislosti chcem potvrdiť, že Komisia je skutočne pripravená predložiť návrh harmonizácie nástrojov na ochranu obchodu s novým systémom kontroly delegovaných a vykonávacích aktov (ide o tzv. "súhrnný akt pre obchod"). Ako však viete, medzi inštitúciami sa vedie dôležitá diskusia o všeobecnej problematike vykonávacích aktov. Komisia pozorne sleduje diskusie a na základe kontaktov s inými inštitúciami vyhodnocuje, kedy by mala takýto návrh prijať. Môžem však jasne povedať, že jediným problémom je, kedy návrh predložíme, nie či ho predložíme.
Pán Moreira položil konkrétnu otázku týkajúcu sa komitológie. Aj tu by som sa chcel vyjadriť veľmi jasne. V Lisabonskej zmluve nevidím žiaden argument, aby mala komitológia špeciálny prístup, čo sa týka obchodu, a ani s tým nebudeme súhlasiť. Rozhodnutie je, samozrejme, v rukách Parlamentu a Rady, aj keď svoju úlohu by mohla zohrávať aj Komisia a napokon aj Európsky súdny dvor. Zavedenie inej väčšiny - pretože o to v skutočnosti ide - na prehlasovanie Komisie v otázkach obchodu pre nás nie je prípustné a určite to nie je prípustné pre mňa.
A napokon, čo sa týka používania nástrojov na ochranu obchodu tretími krajinami, od začiatku hospodárskej krízy sme naozaj spozorovali zvýšenie.
Chcem vás ubezpečiť, že pozorne sledujeme kroky tretích krajín v oblasti ochrany obchodu, a keď to je potrebné, podnikáme opatrenia vrátane intenzívneho monitorovania, účinnej podpory pre dotknutých vývozcov EÚ a začatia postupov na riešenie sporov vo WTO.
Kroky Komisie v mnohých prípadoch vedú k ukončeniu vyšetrovania bez uplatnenia opatrení. V iných prípadoch tieto zásahy často vedú k tomu, že na príslušných vývozcov EÚ sa uplatnia opatrenia v menšej miere.
Odznela tu aj otázka o možných formách odvetných opatrení voči tretím krajinám vzhľadom na tlak vyvinutý na európske spoločnosti. Od európskych spoločností sme dostali v tejto veci petície, ale v záujme ich ochrany nezverejňujeme ich názvy. V nedávnom prípade týkajúcom sa Číny napríklad Čína napadla urovnanie sporu vo WTO a panel nás podporil, ale nezverejnili sme názvy daných spoločností a myslím si, že to bolo tiež na ochranu spoločností.
Posledné dve otázky sa týkali toho, či budeme revidovať nástroje na ochranu obchodu. Nebudeme, pretože sa naozaj domnievam, že to nie je potrebné. V najbližších rokoch treba v oblasti obchodu urobiť obrovský kus práce a musím povedať, že nechcem znovu otvárať určité diskusie prostredníctvom takéhoto procesu preskúmania. Uvažoval by som o tom len po skončení kola rokovaní v Dauhe.
Konkrétnu otázku položil aj zástupca zelených. Pán Schlyter, musím povedať, že vaša otázka je zaujímavá, pretože ako veľmi pravdepodobne viete, tieto antidampingové prípady začínajú spoločnosti. Prijímajú sa na základe sťažností spoločností. Ak by teda spoločnosť otvorila prípad, ktorý ste predložili a ktorý sa týka úniku uhlíka, Komisia by, samozrejme, prípad preskúmala a zistila by, či má viesť k použitiu opatrení. Ale táto otázka určite nie je nad rámec argumentov, ktoré zvažujeme. Zvažujeme argumenty, ktoré predložia dané spoločnosti, ak by teda spoločnosť túto záležitosť predložila, určite by sme sa na ňu pozreli.
Cristiana Muscardini
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, antidamping predstavuje jeden z najpohotovejších nástrojov na obranu obchodnej slušnosti v Európskej únii, aby na trhu bola spravodlivá hospodárska súťaž. Vyžaduje si to nové a vymožiteľné pravidlá v rámci novej komitológie.
Lisabonská zmluva jasne uvádza, že Komisia zodpovedá za výkonné akty. Rada a Parlament majú právomoc monitorovať prácu Komisie. Kompromis, ktorým sa dnes zaoberáme, odníma úlohu, ktorú Parlamentu prisudzuje Lisabonská zmluva, a mohol by tak vytvoriť nový demokratický deficit v rámci inštitúcií.
Konkrétne nechápeme a odmietame návrh uplatňovať rôzne postupy k antidampingovým opatreniam, ktoré do konaní zavádzajú prvky svojvoľného rozhodovania, politizácie a právnej neistoty, a pritom by sa namiesto toho mali zameriavať na ochranu legitímnych záujmov podnikov poškodených praktikami nečestnej hospodárskej súťaže.
V čase vážnej hospodárskej krízy, ako je tá súčasná, sa zdá nerozumné a masochistické robiť zložité a azda aj nepraktické závery antidampingových postupov. Práve to by bolo výsledkom aktuálneho návrhu, ak by sa nezmenil.
Vyzývame na zmysel pre zodpovednosť členských štátov aj Komisie, pretože v ich spoločnom záujme musí byť zaručenie lepšieho rozvoja. A rozvoj je možný len vtedy, ak budú existovať pravidlá brániace deformácii trhu, pravidlá rešpektujúce inštitucionálne úlohy a urýchľujúce postupy.
Mario Pirillo
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, za posledné roky sa zvýšil počet antidampingových postupov uplatnených Európskou komisiou. Je to znamenie nárastu nečestných praktík uskutočňovaných inými krajinami voči európskym podnikom. Napriek hospodárskej a finančnej kríze naši medzinárodní partneri za posledné dva roky prijali približne 332 protekcionistických opatrení.
Veríme vo voľný, ale čestný medzinárodný obchod, ktorý bude založený na spoločných pravidlách rovnakých pre všetkých. Je dôležité ochrániť účinnosť európskych nástrojov obchodnej ochrany, ktoré sa používajú na nápravu nezákonných situácií.
Mám vážne obavy z vplyvu, ktorý môžu mať súčasné pokusy o reformovanie komitológie na účinnosť týchto nástrojov. Ak by sa ponechal priestor politickým a diplomatickým rokovaniam, aby rozhodli o uplatňovaní antidampingových opatrení, riskuje sa narušenie procesu, ktorý by mal byť namiesto toho založený na konkrétnych, objektívnych informáciách.
Jan Zahradil
Vážený pán predsedajúci, ja by som sa predsa len vrátil k tomu, čo tu hovoril náš kolega pán poslanec Sturdy. Antidamping je dobrý sluha, ale zlý pán. Práve tak, ako slúži na ochranu európskych podnikov a európskeho hospodárstva pred nečestnou hospodárskou súťažou a nečestnými obchodnými praktikami, môže byť zneužitý v prospech protekcionizmu, bohužiaľ, aj na uzatváranie európskych trhov pred dovozmi z tretích krajín. Vyzývam preto Komisiu, vyzývam vás, pán komisár, aby ste nedovolili takýto vývoj a aby sme sa naozaj vystríhali zneužívania antidampingových opatrení v prospech protekcionizmu a v prospech zatvárania európskeho trhu a európskeho hospodárstva pred zvyškom sveta. Myslím si, že by nám to neprospelo. Myslím si, že uzavretá pevnosť Európa neprospeje nikomu. A myslím si, že história vždy dokazuje, že ak je Európa otvorená a spolupracuje so zvyškom sveta, má z toho len úžitok. Majte to, prosím, na pamäti.
Elisabeth Köstinger
(DE) Vážený pán predsedajúci, lacná pracovná sila a sociálny damping sú metódy, ktoré sa veľmi často používajú v rozvojových a rýchlo sa rozvíjajúcich krajinách. Problém antidampingu ukazuje, aké dôležité je počas rokovaní o dohodách o voľnom obchode s tretími krajinami požadovať najmä environmentálne a sociálne normy, ako aj opatrenia na ochranu obchodu. Európske spoločnosti vo všetkých výrobných oblastiach nesmú byť znevýhodnené v dôsledku svojich vysokých noriem kvality, ktoré sa, samozrejme, odrážajú na ich cenách. Vývoj aktuálnych rokovaní so združením Mercosur u mňa v tomto smere vyvoláva veľké obavy.
Nesmieme otvárať dvere sociálnemu dampingu, ale namiesto toho musíme do obchodných dohôd začleniť udržateľný prístup. Damping je obrovským problémom v poľnohospodárskom priemysle, najmä keď vedie k zániku malých, nezávislých poľnohospodárskych podnikov, ktoré nahrádzajú veľkí poľnohospodárski dodávatelia.
V tejto súvislosti by som chcela zdôrazniť iniciatívnu správu o obchodných vzťahoch medzi EÚ a Latinskou Amerikou. Táto správa jasne vysvetľuje záujmy Európskej únie v oblasti sociálnych, environmentálnych a výrobných noriem. Chcem poďakovať poslancom, ktorí predniesli túto dôležitú otázku Komisii.
Karel De Gucht
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, odpoviem veľmi krátko. Ešte stále mi ostáva odpovedať na otázku pána Scholza o prípade sklenených vlákien a spoločnosti Saint-Gobain.
Antidampingové clá vedú k tomu, že dodávky sú drahšie, a to aj pre MSP. Komisia vypočítava tento možný vplyv v rámci preskúmania skutočnosti, či sú tieto opatrenia vo všeobecnom záujme. MSP sa pritom môžu konania zúčastniť. Na uľahčenie spolupráce sme zriadili linku pomoci pre MSP. V tomto prípade je však vplyv malý, pretože Čína má na trhu EÚ len 14 %.
Pokiaľ ide o otázku pána Zahradila o používaní nástroja na ochranu obchodu ako protekcionistického nástroja a rizika tohto použitia, jediným faktorom, ktorý ovplyvňuje počet prípadov, je počet sťažností, ktoré Komisia dostane, a kvalita predložených dôkazov. Politika Komisie na ochranu obchodu je systém založený na pravidlách v súlade s pravidlami WTO. Ak je predložená sťažnosť a existujú dostatočné dôkazy o tom, že dochádza k dampingu, Komisia nemá inú možnosť, ako začať vyšetrovanie.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Jarosław Kalinowski
Ak chceme chrániť európske hospodárstvo, je potrebné účinne ohraničiť proces lobingu v prospech výrobkov pochádzajúcich z tretích krajín. Tieto výrobky sú veľmi často vyrobené z materiálov, ktoré obsahujú látky škodiace životnému prostrediu aj spotrebiteľom. Dobre známym príkladom sú detské hračky. Nebezpečné zložky obsiahnuté vo farbách alebo umelých častiach môžu spôsobiť zdravotné problémy a zlé zhotovenie môže spôsobiť nehodu, ktorá môže končiť návštevou nemocnice. Presne týmto spôsobom - teda použitím lacných materiálov a nevenovaním pozornosti zhotoveniu - je totiž možné dosiahnuť nízke maloobchodné ceny a zaplaviť trhy. Musíme nekompromisne zvýšiť kontrolu výroby dovážaných tovarov a zaistiť účinné presadzovanie právnych predpisov, ktoré regulujú uvádzanie lacných výrobkov z tretích krajín na európsky trh. Nástroje na ochranu obchodu musia byť účinné a musia zaručiť, že všetky naše podniky budú mať vytvorené spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže.
