Sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemine ELis (lühiettekanne)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel Gabriele Zimmeri esitatud raport sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis.
Gabriele Zimmer
Härra juhataja, avaldan kõigepealt kahetsust selle üle, et omaalgatuslikku raportit, mille ma komisjoni nimel siin esitan, ei panda täiskogu avalikule arutelule, ning sellele pole võimalik teha ka muudatusettepanekuid. Leian, et on vastuvõetamatu, et parlamendiliikmed omaenda õigusi sel moel piiravad ja omaalgatuslikke raporteid alahindavad.
Meie komisjon pidas täna esitatava raporti üle väga tarmukaid arutelusid, tehti üle 200 muudatuse, 40 kompromissmuudatust ja ekspertidele ja sidusrühmadele toimus kaks istungit. Kõik see tihedas koostöös naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoniga. Kõik see näitab parlamendiliikmete suurt huvi selle teema vastu.
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon hääletas ülekaaluka enamusega kõigis fraktsioonides selle poolt, et jätkata vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise ELi strateegia väljatöötamist, ning ma loodan, et terve täiskogu teeb homme sedasama. Komisjon teeb absoluutselt selgeks, et kuna vaesuses elab 78 miljonit inimest, nende hulgas 19 miljonit last, on ELi ja selle liikmesriikide kohus algatada konkreetsed mõõdukad sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse vastu võitlemise eesmärgid.
Mõne päeva eest soovitas komisjon aktiivse integreerimise põhimõtteid, mille Euroopa Ülemkogu peaks heaks kiitma. Nagu komisjongi, toetame me neid soovitusi sellises ulatuses, nagu meile on neist eelnevalt teatatud. Me läheme siiski kaugemale ja kutsume oma raportis üles arendama terviklikku lähenemist aktiivsele sotsiaalsele integratsioonile.
Me usume, et see peab toetuma neljale sambale: esiteks, muutes sissetulekud vaesuse kindlaks miinimumsissetulekute ja -palkade kehtestamise kaudu; teiseks, aktiivsed tööturupoliitikad, et saada paremaid töökohtasid ja piisavaid sissetulekuid; kolmandaks, üldiste sotsiaalteenuste ja kvaliteetteenuste parem kättesaadavus; neljandaks, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse all kannatajate suurem kaasamine selle strateegia arendamisse ja rakendamisse. Lisaks tahame kõigisse selle strateegia aspektidesse integreerida soolise võrdõiguslikkuse.
Meie komisjon leiab olevat ebarahuldava, et isegi kõigis ELi liikmesriikides ei ole miinimumsissetuleku toetuste üleriigilist võrgustikku. Paljudes riikides on miinimumsissetuleku toetused väiksemad kui ELi vaesuse künnis. Sellepärast me nõuame, et miinimumtoetuse ja palgatöö sissetulek ei tohiks viia vaesuseni. Me kutsume nõukogu üles nõustuma tervet ELi hõlmavate eesmärkidega: miinimumsissetuleku toetus vähemalt 60% riigi keskmisest sissetulekust ning miinimumpalk vähemalt 60% riigi keskmisest palgast või asjaomase sektori keskmisest palgast. Liikmesriigid peaksid need eesmärgid saavutama kindlaks määratud tähtajaks, võttes täielikult arvesse subsidiaarsuse põhimõtet ning kohaldades avatud koordineerimismeetodit.
Komisjon pööras selle raporti üle konsulteerides erilist tähelepanu võitlusele laste vaesuse vastu. Meie jaoks on tähelepanu keskmes laste heaolu. Me rajasime oma töö ÜRO lapse õiguste konventsioonile ning võtsime sealt poliitiliselt integreeritud nõude võidelda laste vaesuse vastu.
Me rõhutame, et meie arvates annab juurdepääs kõrgekvaliteedilistele teenustele otsustava hoo täiskasvanute sotsiaalsele integratsioonile ning laste integratsioonile seda enam, eriti vaesuse ohus olevate laste puhul. Me nõuame, et liikmesriigid esimese sammuna vähendaksid laste vaesust 2012. aastaks 50%. Peale selle toetame me täiskogu käesoleva aasta jaanuaris vastuvõetud resolutsiooni kaotada tänavalaste nähtus 2015. aastaks.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Härra juhataja, daamid ja härrad, lubage mul kõnealuse raporti kohta paar sõna öelda. Te teate väga hästi, et uuendatud sotsiaalses agendas toob komisjon välja mõtte, et vaesuse vastu võitlemine on sotsiaalse agenda lahutamatu osa, ning seda mõtet korratakse soovituses sotsiaalse kaasamise kohta. Mul on hea meel, et selles raportis, mida raportöör oma sõnavõtus esitles, väljendatakse toetust sellele soovitusele ning samuti vaadatakse positiivselt mõnedele selle soovituse olulistele arvamustele. Lubage mul öelda, et kuigi komisjoni arvates on äärmiselt oluline koondada oma sotsiaalse kaasatuse saavutamise jõupingutused, paneb ta isegi veel rohkem rõhku laste vaesuse probleemile. Tahaksin selles kontekstis välja tuua, et praeguse komisjoni ametiajal on see esimene kord, kui seda teemat nii suurepärasel viisil käsitletakse. Me kavatseme tulevikus selles suunas jätkata, sest on üsna selge, et päritud vaesus, mis vanemalt lapsele edasi antakse, on üks vaesusega seonduvatest tõsistest probleemidest. Meie arvates on äärmiselt tähtis see suletud ring purustada.
Daamid ja härrad, on selge, et selles küsimuses võib komisjon loota parlamendi toetusele. Muidugi tunnen ma huvi selle vastu, kuidas need dokumendid ja raport tulevikus edasi arenevad. On samuti üsna selge, et komisjonil on parlamendi otsustest ja arvamustest märkimisväärne kasu oma edaspidistes püüetes sotsiaalset kaasatust saavutada: see ei ole probleem, mille saaks ainult ühe teatisega lahendada, samuti pole see lahing, mille saaks mõne nädala või kuuga kiiresti võita.
Juhataja
Sellega lõpetame arutelu.
Hääletus toimub homme.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Slavi Binev  
kirjalikult. - (BG) Härra juhataja, kolleegid, tahaksin väljendada oma toetust Gabriele Zimmeri raportile sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse vastu võitlemise kohta. Laste vaesuse vastu võitlemine on ELi prioriteet, ent korraliku sotsialiseerimise teel seisab arvukalt tõkkeid.
Tahaksin teile tutvustada üht pretsedenditut juhtu Bulgaarias, mis näitab, kuidas ametivõimud piiravad tuhandete laste võimalusi saada haridust ja oma elus midagi paremat saavutada. Riigi juhtkond allutab kristlikud lapsed avalikes koolides religioossele diskrimineerimisele. Moslemi püha Ramazan Bayrami tõttu, mis on riigipüha ainult islamiusulistes riikides, sulgesid Bulgaaria haridusministeeriumi vaikival nõusolekul Kardzhali, Razgradi, Targovishte ja Shumeni piirkondade koolid kaheks päevaks oma uksed, et moslemi püha pühitseda. Bulgaaria hariduse sekulaarsest iseloomust hoolimata kuulutati nendes piirkondades välja religioosne koolivaheaeg. Bulgaaria lapsed sunniti koolist koju jääma.
Bulgaaria on kristlik riik ega ole kohustatud riiklikult moslemi pühi pühitsema. Kuidas siis juhtus, et Bulgaaria avalikud koolid sulgesid oma uksed ja pühitsesid püha, mis ei ole Bulgaaria religioosne püha, omaenda laste arvelt, vaikides ja seletusi andmata? Teatav isik või teatavad inimesed Bulgaarias on nähtavasti huvitatud sellest, et jätta avalike koolide klassiruumid tühjaks ning täita Türgi mošeesid.
Bairbre de Brún  
kirjalikult. - (GA) Sotsiaalse kaasatuse poliitikad peaksid keskenduma eelkõige isiku õigusele väärikalt elada ning tagama nende ühiskonda kaasatuse. Selleks peavad sotsiaalse kaasatuse poliitikad tagama sissetuleku taseme, mis ei laseks inimestel vaesuse või tõrjutuse tõttu kannatada.
See raport toetab Euroopa Komisjoni selle tähtsa sammu astumisel, mis muudab võitluse vaesuse vastu ja sotsiaalse kaasatuse eest nähtavamaks. Raportis nõutakse strateegia intensiivistamist selgete näitajate ja konkreetsete eesmärkide väljatöötamise kaudu. See rõhutab vaesuse vastu võitlemisel vajadust terviklikuma lähenemisviisi järele, mis hõlmab mitut ELi poliitikat.
Eriti olulised on raportis esitatud nõudmised: miinimumsissetulek ja -palk, laste vaesuse kaotamise prioriteediks muutmine, sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate rühmade juurdepääs avalikele teenustele. Seda tuleks täiendada, hõlbustades juurdepääsu sotsiaalse kaasatuse sellistele vormidele nagu majutus, haridus, koolitus ja elukestev õpe, samuti sissetulekutoetuse skeemide rakendamist üksikisikutele ja perekondadele.
Proinsias De Rossa  
kirjalikult. - Seda raportit on kirjeldatud kui terviklikku lähenemist vaesuse kõrvaldamisele. Kuigi ülemaailmne finantstorm jätkab meie kodanike ja majanduse räsimist, pole kunagi varem olnud rohkem selge, et elame vastastikustes seostes olevas, vastastikku sõltuvas maailmas.
Liidu sees jõustatud poliitikatel on mõju ka väljaspool liitu. Sellepärast peaksid väljaspool liitu eksisteerivad probleemid mõjutama poliitikaid liidu sees. Me ei saa võitlust vaesuse vastu Euroopas isoleerida ülemaailmsest võitlusest tõrjutuse vastu.
Laste töö süvendab vaesust, määrates ühele põlvkonnale teise järel teadmiste puudumise, viletsa tervise ja varajase surma. Laste õige koht on koolis. Arenenud majandust ei saa üles ehitada harimatu tööjõuga. Töötavad lapsed tõrjuvad kõrvale oma vanemad selle töö juurest ja seega ka võimaluse juurest võidelda paremate tingimuste eest. Tõesti, laste töö annab oma panuse kiiresse ülemaailmsesse allakäiku.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
kirjalikult. - (PL) 2005. aastal elas Euroopa Liidus 78 miljonit inimest (16%) vaesuse piiril. Praegu elab iga viies ELi kodanik nõuetele mittevastavates tingimustes; iga päev otsib umbes 1,8 miljonit inimest ööseks varju kodutute varjupaikadest; 10% inimestest elab leibkondades, kus kellelgi pole tööd; pikka aega tööpuuduse all kannatanud inimesi on 4%; 15% palgatöölistest saavad äärmiselt väikest palka; 8% palgatöölistest elab vaesuses, kuigi neil on töö. Peale selle kannatab vaesuse all 19 miljonit last.
ELi liikmesriikide seas on riike, kus pole ikka veel paika pandud asjakohast riiklikku sotsiaalkindlustuse süsteemi.
Selles kontekstis väärib tunnustamist Euroopa Komisjoni tehtud ettepanek aktiivse sotsiaalse integratsiooni lähenemisviisi kohta. Sotsiaalse integratsiooni poliitika peab tagama kõigile inimestele põhiõiguse omada väärikat elu ja olla ühiskonna osa ning see peab tagama ka integreeritud tööturu, parema juurdepääsu kõrgekvaliteedilistele teenustele, soolise võrdsuse ja diskrimineerimise puudumise.
Sotsiaalse abi tase on praegu madalam kui vaesuse oht ning liikmesriigid peaksid seda kohandama, et see suudaks täita oma peamist eesmärki: inimesi vaesusest välja aidata. Sotsiaalkindlustuse programmid peaksid inimestele tõhusalt abi andma ning toetama neid püsiva töö leidmisel.
On tarvis viivitamatult võtta meetmed, et aidata mitmesuguste probleemide all kannatavaid lapsi, sisserändajate perede lapsi, mahajäetud lapsi, ekspluateeritavaid lapsi ja vägivalda taluvaid lapsi.
Louis Grech  
kirjalikult. - Pärast hiljutist, tegelikult käesolevat finantsilist ja majanduslikku murrangut ning selle ülemaailmseid mõjusid tunnen ma, et on tarvis läbi vaadata vaesuse definitsioon ja piirväärtused.
Ma arvan, et märkimisväärne osa vaesusest ei ole nii silmnähtav, kui see oli aastakümneid tagasi, kuid kardan, et see on just niisama reaalne. Kaasaegne elustiil aitab seda uut vaesust väga suurel määral maskeerida.
Paljude leibkondade ostujõud on tohutult langenud järsu üldise hinnatõusu tõttu, aga eriti toidu, tervise ja energiaga seotud kaupade hinnatõusu tõttu. Väikese sissetulekuga perekondi, pensionäre, töötuid ja muid riskirühmi meie ühiskonnas ähvardab oht muutuda haavatavaks ja vajadus ellujäämise eest võitlema hakata, kuna just need hinnad moodustavad suurima osa nende kuueelarvest.
Arvatakse, et ülemaailmsete majandusharude toimimine muutub kiiresti halvemaks, sest oletatakse majanduslangust. See võib vältimatult tekitada ebastabiilsuse kõigis majandussektorites. Sotsiaalprogrammide ja -teenuste vähendamine võib muutuda probleemiks nende jaoks, kes oma ostujõu langust kogevad.
Ma arvan, et liit ja liikmesriigid peavad selle küsimusega tegelema hakkama, et vähendada drastilist ebavõrdsust ja raskusi, mis paljudel ELi kodanikel varjatud vaesuse tõttu on.
Lívia Járóka  
kirjalikult. - Laste vaesuse kaotamine tundub olevat üks oluline teema Euroopa Liidus. Eriti romide lapsed on kõigest ilma jäetud, neil puudub abi majutuse, tööhõive, hariduse ja tervishoiu valdkonnas.
Nende tegurite kombinatsiooni tulemuseks on kohutav olukord, kus romi lastel puudub tulevik ning romid ja romi lapsed on sotsiaalselt eriti tõrjutud, eelkõige juhtudel, kui romi lapsed kasvavad üles äärmises vaesuses. Selline keskkond keelab romi lastele oma olemasolevate õiguste kasutamise võimalusi, mida nad väärivad. Vaesuses üles kasvanud romi lapsed on enamusrahvusele vabalt antud võimalustest ilma jäetud. Sotsiaalne tõrjutus ja laste vaesus tuleb ELi ja liikmesriikide poliitikate koostamisel vaatluse alla võtta, eriti valdkondade osas, mis on seotud aktiivse sotsiaalse kaasamisega.
Praegused andmed näitavad, et umbes 50% romidest on kirjaoskamatud või poolkirjaoskamatud; 30% kolme kuni kümne aasta vanustest lastest kannatab selliste raskete haiguste all nagu tuberkuloos; romide keskmine eluiga on 10 aastat madalam kui enamusrahvusel. Sotsiaalse tõrjutuse tase, mida romid kogevad lapsepõlves, halveneb täiskasvanuks saades veelgi. Enamikus Euroopa linnadest on 90% romidest töötud ja neil on vähe lootust lähemas tulevikus tööd leida. Euroopa Liidu sotsiaalseks ühtekuuluvuseks tuleb see suletud ring lõhkuda.
Magda Kósáné Kovács  
kirjalikult. - (HU) Meie laste heaolu aluseks on tervislik keskkond, viisakas majutus, korralik toit ja juurdepääs haridusele. Selle raporti pealkiri on liiga laiaulatuslik, et vajaliku rõhuasetusega keskenduda laste olukorrale. Seetõttu ei saa ma rääkida ulatusest, mil määral laste vaesus ühiskonna tulevikku ja olevikku kujundab, vaid ainult vihjan sellele.
Raport hõlmab kaasatuse ja vaesuse teemasid kompleksselt, mõnikord tervikuna, mõnikord keskendudes sellistele riskirühmadele nagu rahvusvähemused, sisserändajad, eakad ning puuetega inimesed, rõhutades eriti naiste ja laste olukorda. Loomulikult toetan ma seisukohta, et tööhõive on kõige tähtsam vaesusest väljamurdmise vahend. Iseenesest ei ole see siiski sotsiaalse integreerumise või vaesuse likvideerimise tagatiseks.
Paistab, et ka töötavate inimeste seas on palju vaeseid. Raporti sõnumit tugevdades võib öelda, et selle põhjuseks on halvad töötingimused ja ebaõiglane palgasüsteem, mida teatavate ebasoodsas olukorras olevate rühmade puhul kohaldatakse. Kahjuks ei anna see dokument, mis püüdleb mitmekesisuse peegeldamise poole, võimalust uurida teatavate riskirühmade probleeme. Võttes arvesse autori pühendumust ja selle raporti sisu, olen ma kindel, et selle antav panus aitab Euroopa institutsioonidel teha seadusi, mis saavutavad selle eesmärgi, aidates neid, kelle aitamiseks see on mõeldud - vaeseid.
Siiri Oviir  
kirjalikult. - (ET) Härra president, kolleegid. Kõikidel inimestel peab olema võrdne võimalus osaleda täisväärtuslikult ühiskondlikus elus, sealhulgas töötada ja olla majanduslikult aktiivne, omada elustandardit ja heaolu, mida peetakse normaalseks ühiskonnas, kus nad elavad.
Kahtlemata on tööhõive parim viis vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vältimiseks. Kurioosne on aga asjaolu, et täna elab ELis vaesuses 20 miljonit töötavat inimest, kellest enamik on naised.
Leian, et lisaks ebasoodsas olukorras olevate elanikerühmade vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse probleemidega tegelemisele tuleb ELis tunduvalt enam tähelepanu pöörata ka töötavate inimeste vaesusele ja seda eriti naiste osas.
Üle tuleb vaadata senine ELi tööturu aktiveerimispoliitika: pakkumaks inimestele enam sotsiaalset kaitset, vajame hüppelauda korrapärase, tasuva ja õiguslikult turvalise tööhõive suunas.
Samuti leian, et liikmesriikides töötajale makstav töötasu (sh miinimumpalk) peab olema õiglane ja tagama tema toimetuleku, välistades vaesuse lõksu sattumise.
Tervitan raportis väljakäidud ELi sihtmärki saada tulevikus miinimumpalgaks vähemalt 60% (riigi, sektori) keskmisest palgast ning fakti, et liikmesriikide vahel on kokku lepitud ka selle saavutamise ajakavas.
Vaid tasakaal paindlikkuse ja kaitstuse vahel parandab tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust.
Rovana Plumb  
kirjalikult. - (RO) Üheksa aastat pärast mõiste "väärikas töö” kasutuselevõtmist, saab pool planeedi tööjõust palka alla 2 dollari päevas ning 2007. aastal oli naiste tööhõive kogu elanikkonnast 49%, võrreldes meeste 74,3%ga.
Rumeenias on ainult 15%l töötajate koguarvust väärikad töökohad ning naiste arv, kellel on oht vaesusesse langeda, on umbes 10% suurem kui samasuguste meeste arv. Lahknevused palkades on silmnähtavad, sest mehed teenivad naistest rohkem enamikus majandusharudes ning igakuine erinevus riigi tasandil on umbkaudu 1/3 miinimumpalga ulatuses.
Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni läbiviidud uuring, mis rahvusvahelise naistepäeva puhul avaldati, näitab selgelt, et Euroopa ei saa kauem ignoreerida naiste potentsiaali ning et soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel on otsustava tähtsusega juurdepääs tööturule ja väärikale tööle. Kõigi kodanike juurdepääs väärikale tööle peab olema tööhõivepoliitikate prioriteediks, sest see on põhiline sotsiaalse kaasamise mehhanism ning samal ajal ka ainus jätkusuutlik lahendus võitluseks vaesuse vastu.
Katrin Saks  
kirjalikult. - (ET) Sotsiaalne kaasatus ja laste vaesus on midagi, mida peame tõsiselt võtma, ja selles suhtes on komisjoni initsiatiiv siin teretulnud. Peame siiski küsima, kas meie kavatsused on piisavalt ambitsioonikad. Liikmesriigid peavad siinkohal mitmeid olulisi samme tegema.
Sotsiaalse tõrjutuse vähendamiseks on kõigepealt vaja, et inimestel oleksid piisavad sissetulekud, et ära elada. Tunnistagem, et suuremas osas ELi riikides, kus see kehtestatud on, ei taga miinimumpalk normaalset toimetulekut.
Kindlasti on üks osa sotsiaalse tõrjutuse vähendamisel sotsiaalabil. Praeguse majandussurutise raames räägitakse meil Eestis, kus toimusid elavad arutelud eelarve tasakaalustamiseks, juba avatult kompromissidest lastetoetuste vallas. Universaalne lastetoetus on midagi, mis väärtustab kõiki lapsi ja on sellisena peale praktilise abi ka suure sümboolse tähendusega. Endise rahvastikuministrina ja praeguse Lastekaitse Liidu presidendina hoian ennast kursis nende küsimustega ja teen kõik, et seda toetust kui kallist ja ebaefektiivset ei kaotataks.
Lisaks toimetulekutoetusele on olulised sihtotstarbelised toetused sellistele riskirühmadele nagu vanurid, üksikvanemad, paljulapselised pered, puudega inimesed. Sellised toetused peaksid katma näiteks isikuabi, meditsiinilise ja sotsiaalabiga seotud lisakulud. Suurbritannias kasutusel olevad toetused vanematele inimestele külmade ilmade puhul, et tube soojas hoida ja võidelda energiavaesusega, on suurepärane näide, mida teised liikmesriigid, sh Eesti peaksid võtma eeskujuks.
Silvia-Adriana Ţicău  
kirjalikult. - (RO) Maanteetranspordi teenused esindavad 1,6% SKTst ja annavad tööd 4,5 miljonile Euroopa Liidu kodanikule.
Majandus ja ühiskond üldises mõttes sõltuvad suuresti maanteetranspordi tõhususest, sest 44% kaupadest veetakse veoautodega ning 85% veavad sõiduauto või bussiga reisivad inimesed.
Ma arvan, et sotsiaaltingimustega seotud juriidiliste nõuete täitmiseks peaksid liikmesriigid maanteetranspordi infrastruktuuri investeerima ning võtma vajalikud meetmed, et tagada investeeringute õige tase, et arendada maanteetranspordi infrastruktuuri. Sel taustal peaks prioriteediks olema turvaliste parklate ehitamine.
Selleks, et kaupade vaba liikumise teele ei püstitataks kunstlikke tõkkeid nõudsin, ma muudatusettepanekuga, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile aruande liikluskontrolli olukorrast kõigis liikmesriikides. Võttes arvesse, et esineb kontrolli liike, millega piiratakse kaupade ja isikute vaba liikumist, nõudsin ma, et komisjon vaataks läbi kehtivad õigusaktid ja teeks liikluskontrollide kooskõlastatud süsteemi tagamise muudatusettepanekuid.
