Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel
President
(DE) Järgmine päevakorrapunkt on üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel vastavalt kodukorra artiklile 144.
Timothy Kirkhope
(EN) Härra president, aitäh heade sõnade eest Nicholas Betheli kohta. Tema surm kaks nädalat tagasi on toonud kaasa palju austusavaldusi kogu poliitiliselt spektrilt. Meid alati tagant sundinud inimõiguste teema arutamisel peaksime tema tohutut panust meeles pidama. Me mäletame talle 2003. aastal omistatud Schumani medalit ja oleme tema üle uhked, kui ta vaatamata oma viletsale tervisele pidas fraktsiooni liikmetele liigutava ja elegantse kõne. Paljude inimeste jaoks on tema võitlus Nelson Mandela ja Andrei Sahharovi ürituse eest unustamatu väärtusega.
Elena Bonner, Andrei Sahharovi lesk, kirjutas paar päeva tagasi Nicholas Betheli perekonnale kirja, milles väljendas tunnustust, et ilma tema abita ei oleks Sahharovi ja paljude teiste toonase Nõukogude Liidu dissidentide üritust - ja repressiivse süsteemi olemust - väljaspool õigesti mõistetud.
Briti konservatiivide delegatsiooni nimel on mul au sellele julgele mehele lugupidamist avaldada. Kes neljapäeval Londonis ta matustel osalesid, nägid ise, kui austatud ja armastatud ta oma paljude sõprade ja kolleegide hulgas oli nii poliitilises maailmas kui väljaspool seda. Oleme mõtetes ja palvetes tema perekonnaga sel raskel ajal.
Minu ja paljude minu kolleegide jaoks siin parlamendis oli au töötada koos sellise väljapaistva ja humaanse inimesega.
(Aplaus)
Marianne Mikko
Kallid kolleegid, Venemaa on asunud mitmel viisil näitama, kus tema arvates peaksid asuma Euroopa Liidu piirid. Ühele torkele Balti riikide vastu järgneb teine.
Augustist saadik seisavad lõputud autode kolonnid Narva piiripunktis minu kodumaal Eestis. Halvimatel päevadel kulub ülepääsuks rohkem kui 100 tundi, ootel on üle 400 veoauto. Olukord Venemaa ja Läti piiril on hullemgi.
Kreml on soostunud probleemi esialgse aruteluga Moskvas 16. novembril, aga see on alles kahe kuu pärast.
Ma tahan julgustada Euroopa Komisjoni ja Euroopa Nõukogu probleemiga tegelema märksa varem. Ja nimelt juba järgmisel tippkohtumisel, kuu aja pärast 26. oktoobril Portugalis.
Ma leian, et pooltel on suurepärane võimalus parandada suhteid, pöörates tähelepanu praktilistele küsimustele, nagu piiriületamise sujuvus.
Kaupade vaba liikumine on üks Euroopa põhivabadusi. WTO liikmeks pürgiv Venemaa ei tohiks endale sellist käitumist lubada. Ta ju tahab meie liidu toetust.
Marco Pannella
(IT) Härra president, daamid ja härrad, Altiero Spinelli, kartes, et pigem õõnestaks Euroopa Parlamendi 1984. aasta reformi väga kiiresti rahvaste Euroopa kui Euroopa rahvas, usaldas 30. oktoobril 1985. aastal meile siin täiskogus ülesande jätkata Euroopa revolutsiooni. Sooviksin lihtsalt tsiteerida, mida ta ütles 31. detsembril: "Euroopa Parlament võib komisjoni järele valvata, tuua kaasa selle tagasiastumise, lükata tagasi eelarve, hääletada nõukogu kavandatust erineva eelarve kasuks, kuid eelkõige peab Euroopa Parlament edastama oma arvamused nõukogule. Nende arvamusteta ei saa nõukogu otsuseid vastu võtta!"; Spinelli, kes korraldas sel teemal erinevates Euroopa riikides kümneid koosolekuid, lõpetas nii: "Euroopa Parlamendil peaks olema julgust oma arvamuste nimel jonnakalt edasi astuda."
Härra president, me otsustasime pigem sõjalise kui parlamentaarse toimingu kasuks, et saavutada Euroopa uut ülesehitust, uut organisatsiooni. Mulle tundub, et küsitlused ütlevad meile selgelt, mida mitte Euroopa rahvas, vaid Euroopa inimesed sellest ja bürokraatlikust rahvaste Euroopast arvavad.
President
(DE) Härra Pannella, me oleme teadlikud teie revolutsioonilisest entusiasmist. Peame siiski kinni pidama oma kodukorrast ning see näeb ette üheminutilised sõnavõtud. Teie rääkisite peaaegu kaks minutit.
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Härra president, praegu taotleb üks Poola katoliiklik kõrgema hariduse institutsioon Euroopa Liidult toetust. Meie riigi ajaloos on katoliiklik usk mänginud suurt rolli vabadusvõitluses kommunistlikul ajastul ning on üldiselt demokraatia arengut toetanud. Seda võiks võrrelda isegi sotsialismi rolliga Franco Hispaanias. Poola katoliiklus ei ole kunagi teinud midagi juutide kahjustamiseks. Olen siiski kuulnud, et juudid püüavad selle toetuse saamist takistada ja on pöördunud Euroopa Komisjoni presidendi poole. Tegemist on sekkumisega Poola asjadesse ning Euroopa, Poola rahva ja usu suhtes Poolale tundlikusse küsimusse. Euroopa Liit peaks usaldama asjaomaseid poolakaid ega tohiks anda järele lobirühmade survele.
Milan Horáček
(DE) Härra president, Angela Merkel võttis eile kantseleis vastu dalai-laama. Dalai-laama rahvusvahelisel areenil eraldamise strateegia raames palus Hiina Merkelil dalai-laamaga mitte kohtuda. Varem on Peking mitmel korral palunud liiduvalitsusel keelduda dalai-laama riiki sisenemisest. Selle häbitu sekkumise muudab veelgi märkimisväärsemaks see, kui meenutame, et järgmisel aastal soovib Hiina olla olümpiamängude armuline võõrustaja. Oleme näinud sellist jultunud katset avaldada survet mitte ainult Tiibeti inimestele, vaid ka inimõigustele üldiselt. Seepärast toetan hiinlasest kandidaati selle aasta Sahharovi auhinnale. Ma imestan tõsiselt, mida me sel aastal veel oodata võime ning mis peab veel juhtuma, enne kui Euroopa lõpetab juhuslikult oma väärtussüsteemi mahamüümise vastutasuks majandushuvide eest. See muudab Angela Merkeli eilse sammu veelgi julgustavamaks!
(Aplaus)
Pedro Guerreiro
(PT) - Sooviksin kasutada võimalust ja väljendada meie solidaarsust relvajõudude liikmeid esindavate ühingute sõdurite ja juhtidega, kelle suhtes on algatatud distsiplinaarmenetlused seoses nende tegevusega sellistes ühingutes, et nad on teostanud ja toetanud Portugali relvajõudude liikmete seaduslikke õigusi, eriti erinevates sotsiaalsetes ja professionaalsetes küsimustes, mida nimetatud ühingud püüavad edendada sõjaväeelu väärikuse väga vajaliku suurendamise raames.
Lõpetuseks sooviksin teile meelde tuletada Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee 11. aprilli 2006. aasta soovitust relvajõudude liikmete inimõiguste kohta, milles sätestatakse, et relvajõudude liikmed on vormis kodanikud, kel peavad olema teiste kodanikega samad põhivabadused, sealhulgas Euroopa inimõiguste konventsioonis ja Euroopa sotsiaalhartas sätestatud vabadused, ning nende õiguseid ja väärikust peab kaitsma nagu mis tahes teise kodaniku puhul.
Bernard Wojciechowski
(EN) Augustis osales Euroopa Parlamendi president saksa Landsmannschafti kongressil. Tema otsus seda organisatsiooni toetada on näide sellest, kuidas president ei ole võimeline jääma erapooletuks, kui tegemist on tema riigi huvidega ajaloo ümberkirjutamisel.
Tänu sellistele organisatsioonidele ja nende eksiteele viidud toetajatele võibki saksa rahvas uskuma jääda valet, et Poola pani toime kuriteo, kui võttis suurvõimudelt vastu põlised Poola läänealad Odra ja Nysa joonel. Üks poola poliitik on kirjutanud, et anglo-saksi osapooled Potsdami lepingus esitasid vormeli, et meile on antud läänealad kompensatsiooniks idaalade kaotuse eest. Poola rahvas on selle vormeli kõrvale lükanud ega pea seda territooriumit Venemaa-poolseks kompensatsiooniks meie isamaa idapoolse osa eest. Rahvas usub, et läänealad on hüvitiseks sakslaste poolt toime pandud kuritegude süütunde eest - kompensatsioon, millel ei ole midagi pistmist Lwówi või Wilnoga.
Euroopa Parlamendi presidendilt, kes esindab 27 riiki, oodatakse objektiivsust ja ühiste huvide esindamist. Kui see herr presidendile ei sobi, siis olgu tasa. Euroopal ei ole vaja rohkem võltspaatost, moraliseerivaid ristijaid, kes räägivad rahust ja koostööst.
President
(DE) Härra Wojciechowski, kuna te pöördusite isiklikult minu poole, siis lubage mul teile öelda, et Euroopa Liidu põhimõtted tuginevad asjade koos arutamisele, dialoogi läbiviimisele. Rääkisin oma sõnavõtus leppimisest ning Poolas ei saaks mitte keegi kritiseerida minu sõnavõtu ühtki lauset, sest tegemist oli leppimist käsitleva sõnavõtuga ja teie seisukohad on samuti esindatud. Pean teile ütlema, et ma ei mõista, kuidas te saate kritiseerida inimestega rääkimist ja püüdlusi neid veenda. Palun teil olla aus ja täita oma rolli Euroopa leppimise teostamisel!
(Aplaus)
Martin Schulz
(DE) Härra president, konkreetselt istungi läbiviimise korra osas on mul kahju, et te vastasite nüüd isiklikult. Ma mõistan seda, kuid pean täiesti vastuvõetamatuks, et selle täiskogu president peab end isiklikult kaitsma selliste põhjendamatute ja kohatute rünnakute eest. Seepärast ütlen järgmist - ning ma loodan, et räägin selle täiskogu kõikide mõistlike liikmete nimel: nii selles sõnavõtus kui ka teistes varasemates sõnavõttudes olete te silmapaistval moel hoidnud kõrgel selle täiskogu väärikust ja kaitsnud väärikalt Euroopa Liidu põhiväärtusi igas suhtes. Ma tänan teid selle ning ka Poolas esitatud sõnavõtu eest!
(Aplaus)
President
(DE) Tänan teid väga, härra Schulz. Loomulikult on liigutav kuulda selliseid sõnu suure fraktsiooni esimehelt. Minu soojad tänusõnad!
Petre Popeangă
(RO) Härra president, nagu teada, toimuvad 25. novembril 2007. aastal Euroopa Parlamendi valimised Rumeenias, mis on esimesed seda liiki valimised meie riigi ajaloos.
Selline poliitilise, sotsiaalse ja nagu ma juba ütlesin, ajaloolise tähtsusega sündmus peaks kokku tooma kogu ühiskonna, et sündmus saaks toimuda parimates tingimustes. Kahjuks seda ei juhtu, sest Rumeenia poliitiline stseen on pöörane lõputute vaidluste tõttu ning minu arvates ei soodusta selline olukord stabiilset õhustikku, mis oleks vajalik valimiste normaalseks arenguks.
Lisaks sellele, kui täna, kaks kuud enne valimisi esitatud umbusaldusavaldus vastu võetakse, ning see on väga tõenäoline, võttes arvesse, et selle on algatanud kõige arvukama liikmeskonnaga partei, võib poliitiline olukord veelgi halveneda ning selle peamiseks tulemuseks on elanikkonna huvi vähenemine Euroopa Parlamendi valimiste vastu.
Sellises olukorras pean ma kohaseks ja võib-olla isegi vajalikuks, et Euroopa Parlamendi poliitilised jõud ühineksid Rumeenia jõududega, et valimiste läbiviimiseks tingimused normaliseerida.
Joseph Daul
(FR) Härra president, sooviksin vaid lisada, et saabusin just neljapäevaselt visiidilt Poola.
Vaatasin ringi ja rääkisin poolakatega ning mul on hea meel teatada, et ma ei kohanud kedagi, kes oleks olnud meelestatud nagu meie kolleeg siin. Leidsin poolakad olevat läbinisti eurooplased. Asetasin ka pärja Auschwitz-Birkenaus: usun, et seal on käinud inimesi igast Euroopa riigist ning et me kõik ja eelkõige teie ise, härra president, olete otsusekindel, et selliseid asju enam ei juhtu!
Seega on mul hea meel öelda, et see, mida me just kuulsime, ei olnud ei Poola ega tavaliste Poola kodanike hääl; tegemist oli nende ohtlike inimeste häälega, kelle ohtlikud mõtted on võimelised meid viima tagasi koonduslaagrite päevadesse.
Ma ei söö siin oma sõnu. Mitte kunagi! Ning eelkõige lootkem, et me ei pea enam kunagi kuulma, et Euroopa Parlamendis väljendataks sellist viha!
(Aplaus)
Vladimír Maňka
(SK) Selle kohta, mida ma öelda tahan, tuleb võib-olla arutelu hiljem. 2002. aastal esines endine Ungari peaminister Viktor Orbán Euroopa Parlamendi väliskomisjoni ees. Ta märkis, et president Beneši dekreedid on kokkusobimatud ELi õigusega.
Seejärel analüüsis Euroopa Komisjon seda küsimust. Järeldusena leidis Euroopa Komisjon president Beneši dekreetide küsimused olevat lahendatud ja lõpetatud. Nende dekreetide küsimuse pideva avamise tulemusena võttis Slovaki Vabariigi Rahvanõukogu eelmisel nädalal vastu resolutsiooni sõjajärgsete dokumentide vääramatuse kohta. Resolutsiooni, mis mõistab hukka kollektiivse süü põhimõtte, toetasid koalitsiooniliikmed ja opositsiooniparteid.
Ajalugu ei saa tagasi pöörata ega muuta. Erandlikel asjaoludel tekkinud olukorda peab vaatlema selle aja kontekstis, mil olukord tekkis. Euroopa sõjajärgse korralduse vaidlustamine ja läbivaatamine ei ole see, mida enamus progressiivselt ja positiivselt mõtlevaid eurooplasi meilt ootab. Meie ühine eesmärk on rahu, koostöö ning siin ja praegu elavate inimeste ees seisvate probleemide lahendamine.
Markus Ferber
(DE) Härra president, daamid ja härrad, ma püüan väga juhtida teie tähelepanu resolutsioonile, mille Slovaki parlament eelmisel neljapäeval vastu võttis. Nimetatud resolutsioon ei peegelda Euroopa vaimu ega leppimise vaimu ega mõistmist, selle asemel öeldakse, et pärast II Maailmasõda jõustunud dekreete, Beneši dekreete kohaldatakse täiel määral ka täna. Seletuskiri võrdsustab ungari ja saksa vähemuse reeturite ja vaenlastega. Soovin rõhutada, et meie kui Euroopa Parlament - ning ma olen kirjutanud juba ka presidendile - peaksime saatma selge signaali, et see ei ole vaimsus, mis meid Euroopas inspireerima peaks; selle asemel peaksime tegema koostööd Euroopa ülesehitamiseks ja ühise tuleviku loomiseks.
(Aplaus)
Martin Schulz
(DE) Härra president, mulle on vastumeelt selles küsimuses sõna võtta, kuid mul on palve kõikidele osalevatele liikmetele, olgu nendeks siis härra Ferber või minu fraktsiooni kuuluv härra Maňka. Mõnes ELi liikmesriigis ja nende parlamentides viimastel nädalatel toimuv on muret tekitav.
Igaüks meist siin täiskogul teab, et isegi kui Slovaki parlament võtab vastu sellise resolutsiooni, ei saa Beneši dekreetidel olla enam mingit õiguslikku toimet. Ühinemisel Euroopa Liiduga on kõik liituvad liikmesriigid pühendanud end põhiväärtustele, mis muudab edasise arutelu härra Ferberi tõstatatud küsimuses mittevajalikuks. See toob meid küsimuseni: mida meie kui Euroopa Parlament teeme olukorra rahustamiseks?
Minu arvates ei peaks me hakkama teksti tõlgendama - ja juhuslikult ei leidnud ma tekstist teie kasutatud väljendeid -, vaid võtma teistsuguse lähenemisviisi. Selle asemel, et õhutada pingeid vastuoluliste aruteludega, võiks Euroopa Parlament otsustada teistsuguse lähenemisviisi kasuks ja kohaldada ka praegu vaidluste lahendamiseks menetlusi, mida me kasutame oma igapäevatöös. See tähendaks, et me ütleksime, et selle parlamendi missioon 60 aastat pärast sõja lõppu ei ole välja kutsuda 1945. aasta vaime, vaid edasi anda 2007. aasta koostöö vaimu.
Ühe võimalusena saab seda teha dialoogi kaudu, mis ei pea toimuma siin täiskogu istungjärgul. Seepärast kutsun kõiki kolleege nii minu kui ka teie ja ka teistes fraktsioonides üles proovima rahustada olukorda, selmet raskendada seda avaldustega, mis minu arvates on loodud meedia tähelepanu saavutamiseks.
President
(DE) Me ei korralda arutelu nüüd. Härra Ferber, puuduvad sätted, et liikmed peaksid üksteisele vastama.
(Vahelehüüded)
Markus Ferber
(DE) Härra president, ma palun, et liikmed võtaksid teadmiseks, mida see päevakorrapunkt tegelikult käsitleb. Kui härra Schulz leiab, et ta peab kommenteerima iga teist või kolmandat sõnavõttu, siis on see tema probleem. Kui ta aga on huvitatud tõelisest arutelust, siis oleks mul hea meel, kui ta toetaks meie fraktsiooni palvet korraldada esimesel võimaluse sel teemal siin täiskogus arutelu.
(Arvamuste vahetus suletud mikrofonidega)
President
(DE) Loodan, et see küsimus lahendatakse sõbralikult.
Alojz Peterle
(SL) Härra president, ma tänan Teid.
Eelmisel nädalal laastas mitut Sloveenia provintsi loodusõnnetus - kõige hullem üleujutus, mida mäletatakse. Kuus inimest kaotas oma elu ning esialgsetel hinnangutel on materiaalne kahju vähemalt 200 miljonit eurot.
Inimesed on mõjutatud piirkondades alustanud taastamistöid. Neid aitavad valitsus ja paljud vabatahtlikud, kuid kahjustused on nii suured, et me loodame õigustatult ka Euroopa Liidu solidaarsusele.
Mul on hea meel, et Euroopa Liit on juba teatanud, et küsimusele pööratakse abi seisukohast kohast tähelepanu.
Ma tänan teid ka teie tähelepanu eest.
István Szent-Iványi
(HU) Härra president, eelmisel nädalal võttis Slovaki Vabariigi Rahvanõukogu vastu resolutsiooni, millega kinnitatakse Beneši dekreetide vääramatust. Kollektiivse süü põhimõttele tuginedes jätsid need dekreedid etnilised ungarlased ja sakslased ilma nende varast, võimalusest teostada oma tsiviilõigusi ning sageli isegi nende isiklikust vabadusest.
Isegi tol ajal oli tegemist häbitu asjaga, kuid eriti häbitu on, et 21. sajandil, 60 aastat pärast sündmuste toimumist on Euroopa Liidu liikmesriik sellise ettepaneku esitanud ja ka kinnitanud. Loomulikult ei ole üllatus, et see toimub Slovakkias, kus on käimas sellise seaduse ratifitseerimise menetlus, millega nimetatakse Hlinka, poolfašistliku Slovaki riigi liider Slovaki rahva isaks. See toimub Slovakkias, kus lisaks sellele seisneb Ján Slota sõnul probleem selles, et neil ei ole oma riigis õnnestunud lahti saada ungarlastest ning et see on kõikide nende probleemide allikas.
Arvan, et iga demokraat on kohustatud hukka mõistma kõik sellised katsed taaselustada 60 aasta tagused kohutavad ja häbiväärsed sündmused - ning ma ütlen seda ka kogu austuse juures härra Schulzi vastu. Tänan Teid.
Irena Belohorská
(SK) Käesoleva aasta augustis moodustati Ungari Vabariigis paremäärmuslik rühmitus "Ungari valvur". Valvuri eesmärk on kaitsta Ungarit naaberriikide rünnakute eest, kuid rühmituse ametnikud väidavad, et nad ei loobu iial oma nõudmisest, et kõik ungarlased elaksid ühes riigis.
Ungari ametiasutused ei ole selle natsionalistliku rühmituse tegevusi vaidlustanud ning võimaldasid selle registreerimise, muutes sellega rühmituse tegevuse seaduslikuks. Rühmituse esimesel avalikul üritusel osales isegi Ungari parlamendi Fideszi partei liige. Nimetatud rühmituse moodustamine tekitab ärevust ja hirmu naaberriikides, eelkõige Slovakkias, Rumeenias ja Serbias. Ungari teatud poliitilistes ringkondades kasvavate radikaalsete vaadete valguses võttis Slovaki parlament vastu deklaratsiooni Kesk-Euroopas sõjajärgset korda reguleerivate sõjajärgsete dokumentide vääramatuse kohta.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Härra president, see arutelu näitab taas kord, et meie, uustulnukatest rahvad, ei tohiks järgida Euroopa Liidu vanade liikmesriikide eeskuju selles osas, kuidas Saksamaa ja Prantsusmaa rahvad saavutasid leppimise, kuidas itaallased ja austerlased saavutasid Lõuna-Tirooli käsitleva kokkuleppe, kuidas hollandlased ja sakslased, sakslased ja taanlased, sakslased ja belglased lahendasid sajandivanuseid konflikte.
Minu sõnum kõigile siin täiskogus on, et natsionalismile ei saa vastata natsionalismiga, vaid natsionalismi hukkamõistmisega ning ennekõike meie endi natsionalismi hukkamõistmise ja selle vastu võitlemisega.
Euroopa Liidu 50-aastane ajalugu on olnud II Maailmasõja järel täis leppimisi oma rahvaste ja etniliste rühmade vahel ning rahvaste patukahetsust ja enesevaatlust. Willy Brandti ajalooline žest põlvitada Varssavis võis aidata Saksa rahval hoida pead püsti ning saada taas suureks ja austatud rahvaks Euroopas. Teistelt rahvastelt või etnilistelt vähemustelt andeks palumine, meie mineviku vigade ja kuritegude tunnistamine ei saa kahandada inimeste või rahva moraali ega teegi seda; vastupidi, seda tehes muutuvad inimesed ja rahvas suureks.
Me teame väga hästi, et kollektiivse süü mõiste on kaasa toonud üleüldise palangu ning rahvaste hävitamise ja masenduse. Minu sõnum on, et ajaloolisele Ungari-Slovakkia leppimisele ei ole alternatiivi ei Slovaki enamusele, ungari vähemusele Slovakkias ega Ungari ja Slovakkia vahelistele suhetele. Ma tänan teid tähelepanu eest.
Roberta Alma Anastase
(RO) Härra president, 14. septembril esitasin Euroopa Parlamendi presidendi büroole resolutsiooni ettepaneku, mis käsitles Rumeenia kogukondade keeleliste õiguste järgimist ning rumeenia keele kaitsmist mitmekeelsuse ja kultuurilise mitmekesisuse edendamise raames.
Augusti lõpus oli ennekuulmatuks tunnistuseks Ilaşcu rühma liikmetega inimõiguste alamkomitees toimunud arvamuste vahetus. Nad rääkisid, et Moldaavia Transnistria piirkonnas suletakse rumeeniakeelseid koole ja põletatakse rumeenia keeles kirjutatud raamatuid. Samuti olen oma parlamendibüroos saanud mitmeid kaebusi Serbias asuva Valea Timocului Rumeenia kogukonna käest seoses rumeenia keeles õppimise ja palvetamise õiguse keelustamisega. Sama võib öelda Rumeenia kogukondade kohta Bulgaarias ja Ukrainas.
Pidades silmas kultuuridevahelise dialoogi aastaks kuulutatud 2008. aasta algust ning Euroopa Liidu poolt kultuurilise mitmekesisuse edendamisele pühendatud tähelepanu ja ka mitmekeelsuse eest vastutava voliniku koha loomist 2007. aastal, usun, et me ei saa eirata olukorda, kus Rumeenia kogukondade keelelisi õigusi jätkuvalt rikutakse. Peame aitama kaasa nende kaitsele Euroopa Liidu välis- ja sisepoliitika raames, et leida lahendus praeguse olukorra parandamiseks.
Alexandru-Ioan Morţun
(RO) Härra president, Euroopa press on esitlenud mitmeid Euroopa Liidu liikmesriikide tööandjate poolseid kuritarvitusi äsja ühinenud riikidest pärit hooaja- või alaliste töötajate suhtes; kuritarvitused on seotud tööõigusaktide tõsiste rikkumistega. Sellised kahetsusväärsed juhtumid on võimalikud tänu asjaolule, et uustulnukad ei tea oma õigusi tööturul, asjakohaseid õigusakte ja eelkõige neid kaitsta võivaid pädevaid institutsioone.
Seepärast nõuan ma tungivalt, et Euroopa Liit looks kõikides liikmesriikides bürood, mis pakuksid teistest liikmesriikidest pärit töölistele tasuta õigusalast nõustamist tööõiguse alal. Samuti leian, et selliste olukordade reguleerimiseks peab ka komisjon võtma arvesse meetmeid, millega julgustada ja edendada tööjõu rännet liikmesriikide vahel.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Härra president, meie, poolakate jaoks ei ole Gdański laevatehas mitte lihtsalt liikumise "Solidaarsus" sünnikoht, vaid ka nii riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil toimunud muutuste sümbol. See on vabaduse ja partnerluse sümbol.
Praegu valitseb laevatehase nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel konflikt, mis nõuab laevatehase võimsuse märkimisväärset vähendamist ja kahe ellingu sulgemist või siis riigiabi tagastamist. Sooviksin siin avalikult teatada, et Gdański laevatehas sai kõige vähem toetust, kuid sellele vaatamata oli ainus abisaaja, kes suutis käesoleva aasta esimese kuue kuu jooksul kasumit teenida.
Kui laevatehas annaks alla ja nõustuks nende tingimustega, siis tähendaks see praktiliselt lõppu sellele sümboolsele laevatehasele, mis on teinud nii palju, et on toetuse ära teeninud. Laevatehase nõukogu on otsustanud suurendada algkapitali 300 miljoni poola zloti võrra, mis eraldatakse täiendavaks investeeringuks. Seda laevatehast on võimalik päästa. Usun, et selle töökoha päästmine oleks austusväärne tegu mitte ainult poolakatele, vaid ka Euroopa Liidule. Täna paluvad nii töötajad kui ka mina, et liikmed allkirjastaksid deklaratsiooni nr 81 Gdański laevatehase tuleviku kohta.
Härra president, kas ma võiksin oma sõnavõtu jooksul lisaks öelda paar sõna korraldusliku küsimuse kohta? Sooviksin teada, kes andis härra Schulzile tsensori ülesanded? Ta teeb seda tööd viisakuse ja kommeteta, sekkub aruteludesse ja räägib, kui pole tema kord. Samuti sooviksin lisada, et kindlasti mitte ei toeta teda enamus.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Härra president, saabusime eelmisel nädalal Palestiinast, kus meil, arengukomisjoni liikmetel, õnnestus näha hetkeolukorda nii läänekaldal kui Gaza tsoonis.
Gaza tsoon on jõudnud oma kriisipunkti. Kunagine avatud vangla on nüüd katastroofiväli, sest Iisraeli ametiasutused on otsustanud keelustada impordi. Näiteks haiglatel on ravimeid, kuid mitte varuosi nende varustuse jaoks.
Teed on kaetud rämpsuga ning valitseb reoveemahutite ülevooluoht. Lühidalt öeldes on humanitaarolukord lootusetu. Gazas elavad inimesed söögijärjekorras; erinevus kahe Palestiina ala vahel on ilmselgeks saamas.
Meie kui parlament peame seega võtma meetmed, et vabastada Gaza isolatsioonist ja tuua kaasa jätkusuutlik lahendus, mis põhineks pigem kogu rahva, mitte vaid ühe poole elanike vajadustel.
Thomas Mann
(DE) Härra president, sarnaselt oma kolleegile ja sõbrale Milan Horáčekile sooviksin ka mina käsitleda eile toimunud sündmust. Kantsler Angela Merkel oli esimene Saksamaa valitsusjuht, kes võttis Berliinis vastu dalai-laama. Ta on seisnud kindlalt kõikide hiinlaste esitatud suuliste rünnakute ja halvustavate isiklike märkuste vastu. Ta on korranud, et on valmis toetama Tiibeti inimesi nende pürgimisel kultuurilise ja usulise identiteedi ning tõelise autonoomia saavutamise poole. Meie Euroopa Parlament, mis on inimõiguste hääleks kogu maailmas, kinnitab samuti dalai-laama poolt järjepidevalt järgitud mittevägivaldset lähenemist. Olgu eilne sündmus eeskujuks kogu Euroopa Liidule. See peaks julgustama meie liikmesriikide valitsusi mitte kunagi Hiinale alla andma, isegi mitte majandusliku ja poliitilise surve korral.
(Aplaus)
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Härra president, minu mõte on lihtne: kuna energia on muutumas rahvusvahelise poliitika keskseks teemaks ja jõupingutused ühise ELi energiaturu loomiseks leiavad riiklikelt monopolidelt järjest rohkem vastuseisu, siis saavad kahju just selle sama ELi jõupingutused liikmesriikide välispoliitikate lõimimiseks ühise välis- ja julgeolekupoliitika nimel, sest impordipoolel püüavad liikmesriigid jätkuvalt suurematelt tarnijatelt häid tehinguid välja kaubelda ja ekspordipoolel püüavad nad kahepoolse poliitika kaudu maksimaalset kasu saada. Mõjud on juba näha - vaatamata kindlale kõneviisile ELi tasandil, on fakt, et praeguse energiasõltuvuse vähendamise asemel muutub ELi järjest rohkem ja rohkem Vene ja/või Venemaa kontrollitavatest energiatarnijatest sõltuvaks. Mitte et sõltuv suhe Venemaaga oleks iseenesest halb, kuid mida sõltuvamaks see muutub, seda rohkem tasakaalust välja see kipub minema. Arvestades, et ma olen riigi kodanik, kus on piisavalt kogemust sellise majandusliku sõltuvuse tekitamise püüdega, tean ma, kui raske on vältida selle poliitilist ärakasutamist.
Ljudmila Novak
(SL) Härra president, olen mitmel korral juhtinud tähelepanu Sloveenia vähemustele Itaalias ja Austrias, kuid sel korral tervitan ma Itaalia valitsuse eelmisel aastal võetud meetmeid, mille eesmärk on rakendada seadus Sloveenia vähemuste kaitseks, nimelt Friuli-Venezia Giulia piirkonna 32 maakonna nimekirja koostamine ning Sloveenia kooli ehitamine San Pietro al Natisones ja Slavia Venetas. Need meetmed muudavad Sloveenia vähemuse elu Itaalias kergemaks ning rahuldavad vähemalt mõnda nende õigustest ja vajadustest.
Siiski kutsun ma ka Austria valitsust ja meie Austria liikmeid andma endast parima, et tagada, et ka Austria alustaks esimesel võimalusel Austria riigilepingu artikli 7 täies mahus rakendamist. Osutan eelkõige lõikele 3, mis põhimõtteliselt tagab Sloveenia vähemusele õiguse kakskeelsetele märkidele. See aitab kaasa asjaomaste riikide kooseksisteerimisele ja nende vahelistele suhetele ning ka suhetele Euroopa Liiduga.
Proinsias De Rossa
(EN) Härra president, ma tahan avaldada protesti ja teha ettepaneku. Ma tahan protesteerida Poola valitsuse tegevuse vastu, kes blokeerib nõukogus otsust võtta 10. oktoobril 2007 vastu üle-Euroopaline deklaratsioon surmanuhtluse kaotamise kohta. Ma usun, et see saadab väga halva signaali paljudele riikidele kogu maailmas, kus ollakse surmanuhtluse säilitamise poolt ja mõnes riigis hukatakse isegi lapsi ja vaimse puudega inimesi. Igal aastal hukatakse riikides ligikaudu 5 000 inimest ja 28 000 kiduneb surmanuhtluse ootel, nii et on andestamatu, et Euroopa Liidu täisliige võiks teha avalduse surmanuhtluse lõpetamise argumendi vastu.
Minu ettepanek on, et te teeksite siin parlamendis algatuse tähistada 10. oktoobrit erilisel moel ja julgustaksite Euroopa Liidu liikmesriike ja kõiki liikmesriikide parlamente tegema seda sama.
Neil Parish
(EN) Härra president, mina tahan rääkida ühest loomahaigusest, lammaste katarraalsest palavikust, mis on levinud üle Euroopa - Prantsusmaa, Saksamaa, Luksemburgi ja Belgia ja nüüd on meil üks juhtum ka Ühendkuningriigis. Seda haigust on raske leida ja raske diagnoosida ning pikaajaline lahendus on vaktsineerimine.
Minu soovitus parlamendile, komisjonile ja nõukogule on, et me teeksime kõik endast oleneva, et seda vaktsineerimist korraldada, sest viimase kümne aasta jooksul on see haigus tapnud Euroopas üle 1,8 miljoni karilooma ja lamba. Midagi on vaja tõsiselt ette võtta. Ma nõuan tungivalt, et te avaldaksite tugevat survet komisjonile, nõukogule ja siinsele parlamendile, et muuta vaktsiin kättesaadavaks.
President
(DE) See päevakorrapunkt on suletud.
