Ülikoolide ja ettevõtjate dialoog kui uus partnerlus Euroopa ülikoolide moderniseerimiseks (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Pál Schmitti raport kultuuri- ja hariduskomisjoni nimel ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi kohta: uus partnerlus Euroopa ülikoolide moderniseerimiseks -.
Marco Scurria
raportööri asendaja. - (IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Ma võtan sõna meie raportöör Pál Schmitti asemel, kes - nagu president Buzek istungjärgu alguses teatas - astus Euroopa Parlamendi liikme kohalt tagasi, et täita kohustusi oma kodumaal, ja kellele ma saadan oma tervitused ja head soovid, sest ta on teinud suurepärast tööd.
Raport on tema kavatsuste tulemus ning see võeti meie kultuuri- ja hariduskomisjonis suure häälteenamusega vastu, kusjuures vastuhääli oli kõigest üks, mille eest ma soovin tänada kõiki variraportööre, kes on sellesse raportisse oma panuse andnud, ja teen seda enda ja Pál Schmitti nimel. Enne Strasbourgi saabumist viibisin ma esmaspäeval Roomas, et külastada erakoolituskeskust, mis on saavutanud suurepäraseid tulemusi, sest neil on õnnestunud töö leida väga suurele osale noortest, keda nad aja jooksul on koolitanud. Vesteldes keskuse juhatajaga, ütles ta mulle: "Palun aidake meil, ka teie Euroopas, järgida seda kurssi, lisada kaalu väljaõppele, mis liigub selles suunas, mis võimaldab nii paljudel noortel leida tööd; aidake meil ka kaasajastada ülikoolide ja ettevõtjate vahelisi suhteid!”
Raporti keskmes on just nimelt see: täna on ilma tööta 20% noortest eurooplastest, kellest umbes 30% on lõpetanud kõrgkooli. See osakaal on nii suur, et me peame endalt väga tõsiselt küsima, kuidas läheneda noorte inimeste koolitamisele, et nad saaksid siseneda praegusel ajal töömaailma siin Euroopas, selles globaliseerunud maailmas.
Me soovisime raportis käsitleda vahetult küsimust, kuidas parandada ülikoolide ja ettevõtjate sidet, tõstes esile teatavad põhipunktid: esiteks seada prioriteediks Euroopa Liidu üks tugevatest külgedest, milleks on selle kodanike võime kohaneda tööturu pidevalt muutuvate oludega; tõsiasi, et enam ei ole sellist asja nagu amet kogu eluks ja et tänapäeval on väljaõpe ja ümberõpe hädavajalikud.
Esimene punkt on seega elukestev õpe; teiseks, ja meie arvates on see põhjapaneva tähtsusega, on küsimus liikuvusest. Tänapäeval on oluline, nagu meie raportis esile tõstetud, rõhutada, et riikidevaheline ning ülikoolide ja ettevõtjate vaheline liikuvus on võtmeks, kuidas saavutada nende kahe maailma suurem koostöö, ning me julgustame pikendama ja laiendama mitte ainult üksikuid liikuvuskavasid, nagu Erasmus noorte ettevõtjate jaoks ja Erasmus praktikantidele, vaid ka korraldama magistriõppe programme "European Masters of Excellence”, tehes seda koostöös eri ülikoolidega ja kaasates aktiivselt ettevõtjaid. Lisaks tuleks soodustada rohkem ettevõtlikke ülikoole.
Selle tulemuse võib saavutada, kui näiteks võtta kasutusele teadmiste ülekandmise süsteem, nagu praegu mitmes liikmesriigis, mis võimaldab eriti VKEdel tõsta oma teadussuutlikkust, seadmata ohtu ülikoolide sõltumatust, autonoomiat ja avalik-õiguslikku iseloomu.
Kolmas põhipunkt puudutab teadusuuringuid, nimelt näeme, et suurem teadlaste liikuvus - nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis, eri riikides ning haridusasutuste ja ettevõtjate vahel - on hädavajalik teadmiste ülekandmise parandamiseks. Viimasena on võimalus nii paljudes riikides selles valdkonnas eksisteerivate heade tavade laiendamiseks.
Austatud juhataja! Lõpetuseks illustreerin ma seda raportit ja komisjoni tehtud väljapaistvat tööd näitega sellest, kui veendunud me oleme, et Euroopa ei võida lahingut Hiina ja teiste arenguriikidega madalamate palkade najal, vaid kõrge kvalifikatsiooniga professionaalide ja väga konkurentsivõimeliste ettevõtjate abil, ning selles protsessis on maksimaalselt oluline, et ülikoolid ja ettevõtjad mõistaksid, et nad on vastastikku sõltuvad, ja et kõigi tasandite ametiasutused panustaksid tõhusamate koostöömeetodite väljatöötamisesse.
Günther Oettinger
komisjoni liige. - (DE) Austatud juhataja! Head parlamendiliikmed! See raport on vastus meie teatisele ülikoolide ja ettevõtjate dialoogi kohta. Ma soovin tänada kõiki, kes on sellesse oma panuse andnud, eriti kultuuri- ja hariduskomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni liikmeid. Tahaksin eriti tänada lahkuvat parlamendiliiget Pál Schmitti, kes oli raportöör.
Ülikoolide ja ettevõtjate koostöö on üks võimalus - ei, see on rohkem kui võimalus, see on hädavajalik. Küsimus on ainult selles, mis vormis see peaks olema, et see oleks mõlemale poolele sobiv. Parem intensiivne koostöö soodustab teadmiste vahetamist ja levitamist nii ettevõtetes kui ka kõrgkoolides.
Kokkupuuted reaalsete probleemide ja lahendustega kohandatud õppekavade kaudu ning praktikandina töötamine rikastab üliõpilaste õpikogemusi ja valmistab neid ette tulevaseks karjääriks. Korrapärane ja pikaajaline koostöö tekitab usaldust ning võib viia ambitsioonikate partnerluste ja koostööprojektideni, mis tulevad kasuks nii ettevõtjatele kui ka ülikoolidele ühtemoodi teadusuuringute, arengu ja praktika mõttes.
Tööturu uued trendid ja tehnoloogiad muudavad lõpetajatele esitatavaid nõudmisi ja nii saab see olema ka eesolevatel aastakümnetel. Euroopa elukvaliteedi säilitamiseks ja parandamiseks peavad töötajad pidevalt ajakohastama oma teadmisi ja oskusi ning see on seda enam vajalik, kui mõtleme Euroopa demograafilisele arengule saabuvatel aastatel.
Me vajame avatud paindlikku ja dünaamilist kõigi asjaosaliste dialoogi. Sellel põhjusel on Euroopa Komisjon käivitanud ELi foorumi ülikoolide ja ettevõtjate dialoogiks.
Foorum on kõigile osalistele platvormiks, millelt saab arutada ja vahetada parimaid tavasid ning vastastikku õppida. Euroopa Komisjonil on vahendaja roll, kes aitab kõrvaldada takistusi nimetatud kahe maailma vahel.
Praeguseks on ELi foorum ülikoolide ja ettevõtjate dialoogiks Brüsselis kokku saanud kolm korda ning korraldatud on mitmeid temaatilisi foorumeid sellistel teemadel nagu õppekavade väljatöötamine, ettevõtlus, elukestev õpe, teadmiste edasikandmine, ülikoolide juhtimine, liikuvus, uued oskused uuteks ametiteks ja ülikoolide ja ettevõtjate koostöö praeguses kriisis.
Koostöös Euroopa Koolitusfondiga (European Training Foundation, ETF) toimus 2009. aasta detsembris Euroopa Parlamendi ruumides kolmandatele riikidele pühendatud temaatiline foorum. Sellele järgnes 2010. aasta märtsis temaatiline foorum, millel uuriti võimalust laiendada foorumi tegevust koolide ja ettevõtjate koostööle.
Väga hiljuti, 4. ja 5. mail peeti Brüsselis kõige värskem ELi foorum ülikoolide ja ettevõtjate dialoogiks ning selle prioriteedid olid järgmised: ülikoolide ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtete koostöö, uuendustegevuse koostöö ülikoolide ja ettevõtjate vahel, hariduse kvaliteedi koostöö ülikoolide ja ettevõtjate vahel. Ka teie raport käsitles neid küsimusi.
Ma soovin kasutada võimalust ja tänada Doris Packi osalemise eest nimetatud sündmuse avakohtumisel.
Me hindame kõrgelt positiivset reaktsiooni meie teatisele, mida kajastab teie tänane raport. Meil on vaja suuremat koostööd sidusrühmade vahel, mille aluseks oleks usaldus, austus ja läbipaistvus. Me ei edenda seega mitte vaid majanduskasvu, vaid loome ka sotsiaalseid hüvesid selle sõna laiemas tähenduses, aidates inimestel rajada edukalt teed kiiresti muutuvas ühiskonna- ja tööelus.
Georgios Papanikolaou
fraktsiooni PPE nimel. - (EL) Austatud juhataja! Ma tahaksin alustuseks soovida Pál Schmittile, kes on parlamendist lahkunud, edu tema uues ametis! Temaga oli meeldiv koos töötada, vähemalt samal ajal, kui mina olen parlamendis olnud.
Hariduse, teadusuuringute ja uuendustegevuse triptühhoni arendamine on Euroopa tulevikuks otsustava tähtsusega, nagu me juba varem seoses 2020. aasta strateegiaga rõhutasime. Nende eesmärkide saavutamisel on siiski tõsi see, et peame tunnistame raskusi, mis seisavad tänapäeval meie noorte inimeste teel, kui nad liiguvad õpingutest ametielusse, ja kriis pikendab neid raskusi.
Me tunnistame ka seda, et mitmetes liikmesriikides on haridussüsteemis puudujääke nii standardite kui ka õpilaste ja üliõpilaste koolituse osas. Ei ole kahtlust, et koolitust ei saa vaadelda eraldi tööturu kaasaegsetest vajadustest ning selles osas peame kasutama kõiki meie käsutuses olevaid vahendeid noorte inimeste abistamiseks.
Marco Scurria rääkis ennist liikuvusest. Ma lisaksin siia uued tehnoloogiad ja loomulikult on meil lisaks elukestvale õppele ja formaalsele haridusele, mille all ma pean silmas ülikoole, ka mitteformaalne haridus ja vabaharidus, millega antakse noortele samuti oskusi. Haridus ja töö on läbipõimunud mõisted. Peame järelikult pidama ja tõhustama haridussüsteemide ja tööandjate dialoogi.
Me räägime kõik, et noortel peavad olema kvalifikatsioon ja oskused ning teame ka väga hästi, et tänapäeval on ilma oskusteta noortel vähem võimalusi. Missugused oskused? Oskused, mida tööturg vajab, oskused, mis soodustavad uuenduslikke mõtteid ja algatusi. Aega ei tohi kaotada, töötus on tõusuteel ning me kõik peame selles dialoogis osalema ning selle koos võimalikult kiiresti integreerima.
Mitro Repo
fraktsiooni S&D nimel. - (FI) Austatud juhataja! Head kolleegid! Ka mina õnnitlen Pál Schmitti Ungari parlamendi esimeheks nimetamise puhul!
On selge, et Euroopa ülikoole tuleb pidevalt arendada, et saaksime vastata uutele sotsiaalsetele väljakutsetele ning aina kasvavale rahvusvahelisele konkurentsile. Me ei saa lihtsalt endale lubada jätkata nii nagu praegu. Euroopa ühiskonna aluseks nüüd ja tulevikus on ja peabki olema oskuste ja asjatundlikkuse kõrge tase ja teadmistel põhinev majandus. Selles suhtes on tähtis pöörata rohkem tähelepanu meie ülikoolide ja ettevõtjate dialoogile ning üritada kõrvaldada koostööd takistavad kitsaskohad. Nende seas on intellektuaalomandi õiguse ja uuendustegevusega seotud probleemid.
Meil on Soomes suurepärane näide ettevõtjate ja ülikoolide koostööst: kuulsa Soome arhitekti Alvar Aalto nime kandev Aalto Ülikool. Tegemist on multidistsiplinaarse ülikooliga, mis kujutab endast kolme väga austusväärse ülikooli ühendust: Helsingi Majanduskool, Helsingi Kunsti- ja Disainiülikool ja Helsingi Tehnoloogiaülikool. Majandus, esteetika ja tehnoloogia moodustavad omavahel sümbioosi.
Interdistsiplinaarne lähenemisviis, eriti uued platvormid, nagu design, media ja surface factor, võimaldavad akadeemikute meeskondadel korraldada teadusuuringuid ja üliõpilastel töötada tihedalt koos ettevõtete ja organisatsioonidega. Esmaklassilised uued teadusuuringute andmed kantakse vahetult üle haridusesse, mis tähendab, et üliõpilased saavad vahetult ära kasutada tööturul vajalikku uusimat teavet.
Peame siiski hoolikalt kaaluma, kuidas ja mis tingimustel tahame parandada ettevõtete ja ülikoolide koostööd. Otsustava tähtsusega on pidada kinni ülikoolide sõltumatuse põhimõttest ja kõigis oludes vabade teadusuuringute traditsioonist. Lõppkokkuvõttes on oht, et ülikoolide sektor erastatakse, kuid kas me tahame Euroopas selles suunas minna?
Sõltumatute ülikoolide süsteemi aluseks on piisav riiklik rahastamine. Ülikoolide erarahastamisest sõltuvusse seadmine tekitab muret, sest sellega nihkub võim ülikoolide kogukonnalt rahastajatele. Sel põhjusel on vaja pöörata erilist tähelepanu ülikoolide haldamise süsteemidele.
Morten Løkkegaard
fraktsiooni ALDE nimel. - (DA) Austatud juhataja! Ma tahaksin tänada eri raportööre nende suurepärase koostöö eest! Olen Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni variraportöörina raportiga väga rahul. Me oleme suutnud leppida kokku raportis, mis sisaldab soovitusi koostöö parandamiseks ülikoolide ja ettevõtjate vahel - raportis, mis ennekõike sisaldab väga konkreetseid algatusi ülikoolide moderniseerimiseks. Me teame kõik, et Euroopa ülikoolid sörgivad maailma eliidi sabas; tõsiasi, millel on ka olulised tagajärjed Euroopa konkurentsivõimele. Seega ei ole üllatav, et nii komisjoni tegevuskavas kui ka Euroopa 2020. aasta strateegias on haridusele, teadusuuringutele ja uuendustegevusele antud kõrge prioriteet. Ma loomulikult loodan, et enamik on selle poolt, et selle poliitika prioriteetsuse ajakohastamisele järgneb ka suurem rahastamine. Oleme praegu olukorras, kus peame mõtlema väljaspool meie haridussüsteemide konventsionaalset raamistikku ning hakkama lõhkuma müüre ülikoolide ja valdkonna vahel, mis lõikab kasu ülikoolide tööst, nimelt ettevõtjate vahel.
Me keskendume eelkõige kahele punktile ja ma räägin neist mõne sõnaga. Esiteks tahaksin mainida õppekavade moderniseerimist. Tähtis on rohkem keskenduda interdistsiplinaarsusele ja oskuste arendamisele, mille olemasolu ärimaailm tegelikult nõuab. Ülikoolide kursused peavad suuremas ulatuses peegeldama tööturu nõudmisi ning need tuleb üles ehitada seda silmas pidades, näiteks ettevõtlusele rohkem suunatud õppekavade koostamise teel, mille aktuaalsust peaks ärikogukond aktiivselt aitama säilitada. Teine asi, mida tahaksin mainida, on liikuvus. Tähtis on vähendada lõhet ülikoolide ja ettevõtjate vahel ning tähtis on, et oleksid olemas inimesed, kes selle lõhe ületavad. Töökohtade pakkumine on hea näide sellest, kuidas ülikoolide üliõpilased saavad omandada praktilisi kogemusi ning seejärel võtta need kogemused kaasa oma õpingutesse. Samal ajal on need üliõpilased paremini valmistunud kursuse lõppedes tööturule sisenemiseks. Kindlasti tuleb Euroopas toetada ja edendada praktikakohti.
Ka teadusuuringud aitavad ehitada sildu ülikoolide ja ettevõtjate vahel. Ma olen varemgi rääkinud oma isiklikust lemmikust, nimelt Taani majanduse doktoriõppe programmist, mille kohaselt Taani ettevõttes töötaval inimesel on võimalik riikliku toetuse abiga saada doktorikraad Taani ülikoolist. Tegelikult korraldasin ma 3. veebruaril 2010 Brüsselis parlamendis õhtuse arutelu, millel oli arvukalt osalejaid nii ärimaailmast kui ka ülikoolidest ja sellel õhtul väljendati selgelt seisukohta: ELi majanduse doktoriõppe programm oleks väga kasulik spetsialiseeritud ärialaste teadusuuringute ja konkurentsivõime edendamiseks Euroopa ettevõtetes, mille tulemusel luuakse juurde töökohti ja toetatakse majanduskasvu. Mõlemad pooled toetasid seda täiesti selgesõnaliselt. Lisaks on see kõige tõhusam viis tuua ärikogemused ja praktilised teadmised ülikoolidesse, mille tagajärjel keskendutakse õppes rohkem oskustele ja teadmistele, mis vastavad tööturu nõudmistele. Selle kava võib lisada olemasolevasse Marie Curie' programmi, seda on võimalik teha tööstuslik-akadeemilise partnerluse programmi raames ning see aitaks kaasa Bologna protsessi eesmärkide saavutamisele. Mul on hea meel, et homme on meil võimalik võtta vastu raport, milles soovitatakse just sellise kava loomist.
Malika Benarab-Attou
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FR) Austatud juhataja! Head kolleegid! Ma tahaksin tõsta esile selle raporti väärtust meie parlamendis arutelu algatamiseks Euroopa ülikoolide positsiooni ja rolli üle. Ülikoole tuleb tegelikult julgustada osalema Euroopa integratsioonis seestpoolt, selle asemel et seda teha väljastpoolt.
Euroopa ajaloo vältel on ülikoolid alati olnud kohaks, kus korraldatakse koosolekuid, vahetatakse teadmisi, arendatakse ideid ja pakutakse väljaõpet eri distsipliinides. Täna ei tohi kriisi ja töötuse mõjude tulemusel ülikoolide kui kohe tööks valmisolevate professionaalide tootjate roll kitseneda, sest meie muutuvas ühiskonnas on saamas eluliselt tähtsaks suutlikkus töökohti vahetada.
Vastupidi, ülikoolid kui kõrgema hariduse ja väljaõppe kohad peavad võimaldama ka õppijatel saada kriitilisteks, analüütilisteks mõtlejateks, sest see võimaldab neid mõista maailma, kus me elame, ja kasutada targalt oma ametioskusi.
Euroopa ülikoolid peavad looma tingimused elukestvaks õppeks, aitama kaasa intellektuaalelu rikastamisele ning mängima keskset rolli tänase digitaalajastu teadmistepõhises ühiskonnas.
Oldřich Vlasák
fraktsiooni ECR nimel. - (CS) Haridus on kindlasti meie prioriteetne eesmärk, kuid missugune haridus? Ajakirja The Economist ühes numbris avaldati uurimus, mille kohaselt ei õpetata ülikoolides 80% ulatuses neid oskusi ja teadmisi, mida suurettevõtete juhid peavad tähtsaks. Selle tulemuseks on kohutavad töötuse näitajad ülikoolilõpetajate seas.
Võimalik, et me kõik nõustume, et lahendus on arendada ettevõtjate ja ülikoolide sidemeid. Sellele on korduvalt osutatud eri dokumentides, sealhulgas jätkusuutlike Euroopa linnade Leipzigi hartas. Võtmeküsimus on siiski selles, kuidas need sidemed tekitada. Minu arvates oleks õige lisada mitme kuu pikkused töökogemused elukestva õppe protsessi kui selle lahutamatu osa ja mitte ainult üliõpilaste, vaid ka õppejõudude puhul. Mitte ainult üliõpilased, vaid ka õpetajad peavad säilitama regulaarse kontakti reaalse maailmaga. Selliste töökogemuste omandamise perioodide kaasrahastamine peaks saama ülikoolide eelarvete lahutamatuks osaks. Ettevõtjate jaoks tähendab see protsess märkimisväärseid jõupingutusi ning sageli ka märkimisväärseid kulusid.
Marie-Christine Vergiat
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FR) Austatud juhataja! Head kolleegid! Andke palun mulle andeks, kuid ma pean rikkuma siin istungisaalis valitseva imelise üksmeele.
Meile täna esitatud resolutsioon käsitleb väljakutseid ülikoolide ja ettevõtjate suhetes ning on seotud kurikuulsa Bologna protsessi elluviimisega. Kaks komisjoni, mis seda teksti analüüsid, on teinud ära tohutu töö, ning originaalteksti on arvukalt parandatud, et võtta arvesse selles valdkonnas reaalselt valitsevaid väljakutseid. Me kõik üritame mõista meie noorsoo püüdlusi. Me kõik muretseme, kuidas anda noortele parimad vahendid töö leidmiseks. Noorte töötuse määr on tegelikult vastuvõetamatu. Kas see siiski tähendab, nagu resolutsiooni teatud lõikudest võib aru saada, et peaksime ülikoolidesse suhtuma kui pelgalt masinatesse, mis suudavad vastata ettevõtete ja ärimaailma vajadustele, arvestamata kellegi teisega? Meie, Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon, ei arva nii.
Ei! Meie ülikoolide rikkus on selles, et nad produtseerivad aina enam üliõpilasi, kellel on rikkalikud ja mitmekesised intellektuaalsed teadmised, ja mitte selles, et ülikoolid tagavad vaid, et üliõpilased omandaksid tööga seotud oskused. See on elukestva liikuvuse võti.
Paljudes ELi riikides süveneb arusaamise puudumine ülikoolide maailmasse kuulujate seas. Meie arvame fraktsioonis GUE/NGL, et peaksime neid kuulda võtma. Me palume koostada terviklik raport Bologna protsessi kohta. Me ei hääleta selle resolutsiooni poolt, mis kutsub ülikoole üles pelgalt ettevõtjate vajadusi rahuldama ja eirama teisi sidusrühmi majandus- ja sotsiaalelus, mis ei piirdu ainult ettevõtjatega.
Derek Roland Clark
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! Miks taotletakse selles raportis suuremat rahvusvahelist koostööd ülikoolide tasandil? Ülikoolid on vahetanud omavahel teavet juba sajandeid, ammu enne ELi. Renessanss, mis kestis 14. kuni 17. sajandini, esindas intellektuaalse arengu lainet, mis levis ülikoolide kaudu Firenzest üle kogu Euroopa. Kunstid, muusika, kirjandus ja teadus täitusid elujõuga ning sündis lugematul hulgal teoseid, mis meid veel tänagi rikastavad.
Nii et, mida moderniseerida? Kas te otsite tehnoloogilisi lahendusi tulevikuks? Kui jah, siis on praegune olukord täpselt sama paljulubav. Mujal asuvad ülikoolid võivad meid edastada, kuid oma alguse võlgnevad nad Euroopa ülikoolidele. Kõrgema hariduse lained naasevad sageli koju. Briti ülikoolid võtavad kogu maailmast vastu magistrante, kes tahavad edasi õppida ja oma teadmisi jagada - sealhulgas ka ettevõtjate ja tööstustega. Me ei pea aga kõrgharidust politiseerima Bologna-suguste programmide ja Erasmuse protsesside kaudu.
Meil ei ole vaja mitmekultuurilisust või mitmekeelsust või mis tahes muid taolisi programme - need juhtuvad nii või teisiti, kui tudengid kogu maailmast kohtuvad ja segunevad ülikoolilinnakutes. Kui soovite teenida praegust ja tulevast maailma, siis kandke hoolt selle eest, et ülikoole rahastatakse korralikult, julgustage välismaal õppida soovivaid üliõpilasi ja siis laske neil rahus seda teha!
Martin Ehrenhauser
(DE) Austatud juhataja! Me teame, et ettevõtjate ja ülikoolide sidemed on juba mõnda aega reaalsus olnud. See olukord on meid toonud praeguse mõttetu üks-lahendus-sobib-kõige-jaoks-lähenemisviisi juurde, mille kohaselt osaliselt erastatud ülikoolid tegutsevad nagu kontrolliva osalusega ettevõtted, väidetavalt eesmärgiga planeerida väljalaset. Uskuda, et selline partnerlus aitab ühtäkki moderniseerimisele kaasa, näitab vaid seda, kui laisk ja ebaloominguline meie hariduspoliitika arutelu on.
Me elame tehnilise revolutsiooni ajal. Digitaalsüsteemid muudavad meid, nad muudavad meie tegutsemis- ja mõtteviisi, meie tunnetuslikke oskusi ja lõpuks meie aju. Me vajame seega revolutsiooni teadusuuringutes ja õpetamises, mis kohanduks selle olukorraga. Muutuste ajastul tähendab korrutatav väide, et ülikoolide sõltuvus sellest meie ühiskonna allsüsteemist on samm moderniseerimise suunas - ehkki need sidemed ei ole viimasel kümnel aastal olukorda märkimisväärselt parandanud -, ka õpetamise ja teadusuuringute tähtsuse eiramist ühiskonnale tervikuna.
See, mida me tegelikult muutuste ajal vajame, on teaduslik uudishimu ja loomingulisus, kuid need tekivad vaba mõtlemise võimaluse olemasolul ning keeldumisest alistuda survele, sealhulgas ärimaailma nõudmistele. Noor vaim, noor mõistus, millel on potentsiaali, peab saama vabalt liikuda. Oma raportis olete esitanud täpse vastandi.
Raport peegeldab ajast ja arust ning läbikukkunud mõtteviisi. Terve raport on ebaloominguline ja ma ütleksin isegi, et kasutu. Kohmakad väljendid on paljudel lehekülgedel kokku liidetud, et varjata tõsiasja, et puudub sisu. Austria haridussüsteemis oleksite te selle raporti eest mitterahuldava saanud.
Doris Pack
(DE) Austatud juhataja! Ma tahaksin Martin Ehrenhauserile öelda, et ta peaks meie ülikoole külastama ja ise veenduma, kui loomingulised nad on ja et ükski üliõpilane ei ole sõltuv ainult seetõttu, et on ettevõtjalt stipendiumi saanud. See käib ka Mitro Repo ja Marie-Christine Vergiat' kohta.
Peaksime keskenduma sellele, et tagada, et haridusasutuste ja ettevõtjate koostöös võetakse arvesse eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid. Me peame ka tagama, et VKEsid koheldakse teadusuuringute programmide raames paremini, kiiremini ja väiksema bürokraatiaga. See on tähtis ja seda on sedastatud ka raportis, Martin Ehrenhauser. Kui oleksite seda lugenud, siis oleksite aru saanud, et tegemist on millegi täiesti uuega.
Seega vajame selles valdkonnas tõhusamat ülikoolide ja VKEde koostööd. Meil on vaja koostööd kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil. Kui ettevõtjad ja ülikoolid teevad koostööd, siis nad paratamatult õpivad teineteiselt, kuna üks koolitab neid, keda teine võib kunagi oma ettevõttesse tööle võtta. Peaksime selles suhtes tagama, et raha läheks ettevõtjatelt ülikoolidele, sest riiklikel ametiasutustel on üha vähem raha ja nad ei saa endale lubada lisavahendite leidmist nendes valdkondades.
Ma olen tänulik igale ettevõtjale ning väikese ja keskmise suurusega ning suurettevõttele, kes annab raha hariduse jaoks, sest sellega harivad nad lõppkokkuvõttes järgmist põlvkonda, kes hakkab edendama majanduskasvu. Me peame ülikoole toetama. Me peame tagama tihedama riigiasutuste ja erasektori koostöö ning sätestama võimaluse erasektoris innovatsioonifondide loomiseks. Raport tabab sellega naelapea pihta.
Selge, et meil on vaja ka inimesi, keda õpetavad need, kes teavad, mida tähendab ettevõtlikkus, ja kes teavad, mida tähendab olla juht. Me peame tagama, et õpetajatel ja üliõpilastel oleksid õiged töövahendid ja et me julgustame ettevõtjaid osalema aktiivselt ettevõtlusalaste õppematerjalide koostamises.
Mitro Repo ja Martin Ehrenhauseri märkused ei vasta faktidele ja ma vaidleksin vastu sellele, et raportit nimetatakse rumalaks ja igavaks. Ei, raport on hea! Ma soovin tänada Pál Schmitti, kes on praegu Ungari parlamendi esimees.
Mary Honeyball
Austatud juhataja! Enamik meist siin nõustuvad, et peaksime toetama oma ülikoole ja oma noorsugu. Ehkki ma usun - ja arvan, et enamik meist usub -, et ülikoolid on ja peaksid olema loomulikult autonoomsed, siis asuvad nad reaalses maailmas ja peavad arvestama sellega, mis toimub reaalses maailmas, sealhulgas põhjusel, et nende üliõpilased lahkuvad ülikoolist, et leida endale töö reaalses maailmas.
Ma arvan, et see on see, millest me räägime. Me räägime, kuidas ülikoolid saavad säilitada oma akadeemilise taseme ja siiski valmistada oma üliõpilasi tööeluks ette. Sellepärast ongi see dialoog - ülikoolide ja ärisektori kontakt - nii väga tähtis põhjus, miks kulutasime nii palju selle läbitöötamisele ning miks Pál Schmitt kulutas selle raporti koostamiseks nii palju aega.
Me vajame reaalset tööandjate dialoogi, minu arvates kõigi tasandite tööandjate vahel. Ma olen nõus, et VKEd on tähtsad, kuid ma arvan, et uurime ka võimalust rääkida suurettevõtete ja avaliku sektoriga, valitsusametnikega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, tervishoiusektori ja üldse kõigiga, kes inimestele tööd annavad, sest nii saame tagada, et töötus ülikoolilõpetanute seas väheneb ja anname oma noortele inimestele võimaluse.
Sellega seoses on väga tähtis säilitada ülikoolide rahastamine piisaval tasemel - ma tean, et mõnedes liikmesriikides on see küsimus aina teravamaks muutunud. Kui me seda raha ei saa ja kui ülikoole ei rahastata korralikult ja piisavalt, siis ei ole meil tasakaalustatud kursuseid, tasakaalustatud distsipliine ning me ei saa anda oma üliõpilastele võimalusi, mida nad vajavad.
Ma palun niisiis kõigil seda olulist raportit toetada ja hääletada selle poolt, et saaksime edasi liikuda ja et meie ülikoolidel, üliõpilastel ja tööandjate oleks ees helge tulevik.
Marek Henryk Migalski
(PL) Esiteks tahaksin väljendada oma tänusõnu minu muudatusettepaneku toetamise eest, milles kutsutakse väljaspool Euroopa Liitu asuvaid riike osalema dialoogi foorumil, millest Günther Oettinger rääkis. See võimaldaks meil saada kasu Ameerika ülikoolide kogemustest, sest minu arvates asuvad seal maailma parimad ülikoolid, ning oleks hea, kui meie ülikoolid saaksid neist kasu ja samal ajal jagada oma kogemusi teiste riikidega, näiteks endise Nõukogude Liidu riikidega.
Mulle tundub siiski, et kõige olulisem on siinkohal rõhutada, et äri- ja ülikoolide maailma dialoogis ei tohi me unustada, et ülikool - kõrgharidust pakkuv kool - on sõltumatu, autonoomne asutus, mille eesmärk on otsida tõde - otsida seda erapooletult. Nii tekkisid ülikoolid Itaalias, Saksamaal, Prantsusmaal ja Poolas ja ma arvan, et me ei tohiks unustada, et samast eesmärgist peaksid juhinduma tänapäeva ülikoolid, samal ajal kui koostöö ettevõtjatega ei tohiks seda üllast tõe otsimise tööd - erapooletut tõe otsimist - takistada ega piirata.
Rui Tavares
(PT) Austatud juhataja! Ülikoolid on Euroopa selgroog - võimalik, et meie parim looming. Ammu enne poliitilist Euroopat oli 12. sajandil Euroopa Bologna, Coimbra, Oxfordi ja Sorbonne'i ülikoolides. Äri ja ärijuhtimise maailm aga, mida me täna tunneme, on 30-40 aastat vana: see sai alguse pärast sõda. See on üks harvadest kordadest, kui vasakpoolne parlamendiliige esitab teile konservatiivse küsimuse, nii et võtke sellest viimast!
Kas me tõesti tahame end siduda sajanditevanuse Euroopa loominguga või mõni aastakümmet vana äriideoloogiaga? Enda sidumine ärimaailmaga, mida me viimastel aastakümnetel teinud oleme, tähendab vältimatult enda lühiajalist sidumist ja selles on küsimus. Koolitada praegu plastide insenere, kes kolme aasta pärast jäävad ilma tööta, et siis koolitada finantsjuhti, kes kaotab töö nelja aasta pärast. Ma tahaksin selle küsimuse esitada Euroopa riikidele Portugalile ja Eestile.
Mida teie eelistate? Kas te eelistaksite, et teie lastel on haridus, mis järgib turu lühiajalist dikteerimist, või tahate, et neil oleks võimalikult tugev ja laialdane haridus, mida on alati Euroopa ülikoolides antud? Kas te eelistaksite, et nende haridus võimaldaks neil osaleda tööturul praegu või mõnel järgmisel aastakümnel või kogu nende elu jooksul? Mõelge selle küsimuse peale!
Jaroslav Paška
(SK) Kõigepealt sooviksin õnnitleda meie kaasparlamendiliiget, raporti autorit, tema valimise puhul uude ja tähtsasse Ungari parlamendi esimehe rolli. Ma tahaksin samuti kasutada ka võimalust, et väljendada lootust, et tänu oma tarkusele, avarale poliitilisele maailmavaatele ning rahulikele ja arukatele sõnavõttudele oma rollis aitab ta püsivalt parandada Ungari ja selle naabrite kooseksistentsi.
Ma sooviksin nüüd pöörduda ülikoolide moderniseerimise uue partnerluse juurde. Minu arvates on kogu tekstis peamine avaldus tehtud tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuse projekti 2. punkti sissejuhatuses, kus on kirjas - ja ma tsiteerin - "et teatises määratletud eesmärgid ei ole uued ja et nendega ei ole seni tulemuslikult tegeletud.”
Lihtsamalt öeldes on komisjon esitanud visiooni, korranud ja esitanud väljakutseid arvatavasti lootuses, et sellega saavutatakse midagi, kuid kahjuks ei ole siiani selles valdkonnas märgatavaid edusamme tehtud. Volinik, võib-olla oleks siis targem võimalikult ruttu põhjalikult analüüsida põhjuseid, miks varasemate väljakutsetega ei saavutatud soovitud tulemust, ja seejärel pragmaatiliselt määratleda uued ja tõeliselt tõhusad meetmed, millega saavutada kõrgetasemeline reaalne ülikoolide ja tootmisettevõtete koostöö.
Seán Kelly
(GA) Austatud juhataja! Pádraig Ó Conaire on kirjutanud raamatu "M'Asal Beag Dubh” (minu väike must eesel), milles ta ütleb, et eesel seisis seljaga vastu tuult, eirates elu, samal ajal kui elu eiras teda.
See kirjeldus võiks niisama hästi, kogu austuse juures, kehtida ka kunagiste ülikoolide õppejõudude suhtes, sest elasid nad ju elevandiluust tornides, puutumatuna maailmast ja maailm puutumatuna neist, kuid olukord on tänuväärselt nüüd muutunud ja üdini muutunud. Viimasel ajal olen olnud tunnistajaks kolmele suurepärasele näitele selle kohta.
Esiteks anti minu kodulinnas Tralees instituudile Euroopa aasta ettevõtluspiirkonna auhind selle ettevõtlusalase töö ja ettevõtete asutamisega seoses.
Teiseks olen oma vestlustes ja kohtumistel University College Corki uue professori ja presidendiga teada saanud, et nad tõepoolest on loonud sidemeid ettevõtjatega ja vastupidi.
Selle juures on kõige julgustavam see, et paar nädalat tagasi olime Santiagos ja sealne ülikool on välja töötanud fantastilise ettevõtjate kaasamise mudeli ning isegi asutanud oma panga, et soodustada ettevõtete loomist, kes sageli ei leia raha oma firma käivitamiseks.
Meie saame Euroopa Liidu tasandil teha nende julgustamiseks paljutki, luues võimalusi arenguks ning ka koordineerides teadusuuringuid, mille tulemuseks on teadmistepõhine majandus ja arukad töökohad, millest me räägime.
Nessa Childers
Austatud juhataja! Akadeemikud on loomu poolest vaidlemishimuline kamp, nii et endise õppejõu ja kursusejuhendajana olen ma suure huviga jälginud Iirimaal väga avalikku akadeemikute arutelu Iiri ülikoolide tulevikusuundumuste üle.
Akadeemikud on ühel nõul, et ülikoolid on endiselt üks suuremaid Euroopa uuendusi ning nende jätkuv edukus on Euroopa Liidu sotsiaalseks, poliitiliseks ja majanduslikuks eduks tulevikus hädavajalik.
Majandusedu ei tohi siiski ajada segi sotsiaalarenguga nii ühiskonnas kui ka ülikoolides; seega oleme jõudnud kolmanda astme hariduses ristteele, kus traditsiooniline üliõpilastel põhinev õpe läheb ühes suunas ja kaasaegse, ärilistest vajadustest lähtuva majanduse nõudmised teises suunas, ning seda protsessi peab väga hoolikalt suunama.
Kasumite suurenemine ja kaasaegne areng on tänapäeva ülikoolide lahutamatu osa, kuid kuna paljud teaduskonnad ei ole seotud ärilistest vajadustest ja kasumitest lähtuvate elukutsetega - ja ma pean silmas eelkõige kunsti ja humanitaarteadust -, siis on majandusliku ja intellektuaalse edu vahelise tasakaalu säilitamiseks oluline, et kaasaegsed ülikoolid säilitaksid mõned olulised akadeemilised sidemed oma finantsiliselt naiivsema minevikuga.
Elena Băsescu
(RO) Kahjuks asetatakse õppekavas liiga suurt rõhku teooriale, mis tähendab, et üliõpilastel on tööturule sisenemisel probleeme. Nende haridus peaks põhinema rohkem praktilisel käsitlusel ja selles tuleks käsitleda majanduskeskkonnas reaalselt esilekerkivaid probleeme. Sel põhjusel usun ma, et akadeemilise ja ärimaailma suhteid on vaja tugevdada.
Lisaks peavad ülikoolid olema ärimaailma suhtes vastuvõtlikumad, et kohandada paremini pakutavat haridust tööturu nõudmistega. See võimaldab üliõpilastel omandada kvalifikatsiooni ja arendada oskusi, mida tööandjad nõuavad. Mitmed liikmesriigid, näiteks Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Ühendkuningriik ja Hispaania on arendanud ülikoolide ning ärimaailma vahelist partnerlust juba mitmeid aastaid.
Eelmisel aastal käivitati Rumeenias Euroopa Liidu rahastatav projekt, mis hõlmab 20 teaduskonda, mis saavad endale uued, tööturu praeguste nõudmistega kohandatud õppekavad. Üks projekti peamistest tulemustest on see, et selle abil väheneb tööpuudus tänu pakutava hariduse parandamisele ning väheneb ülikoolilõpetajate arv, kelle omandatud kraad ei vasta tööturule.
Sellised partnerlused ei peaks piirduma ainult üksikute liikmesriikidega. Ma toetan praeguses olukorras Erasmuse noorte ettevõtjate ja praktikantide programmide edendamist ja laiendamist.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Ma soovin alustuseks õnnitleda Pál Schmitti selge ja asjakohase raporti eest kõrghariduse hetkeolukorra kohta. Meil on suur probleem, milleks on see, et hetkel saadame kõigis Euroopa Liidu 27 liikmesriigis välja töötuid ja mitte noori inimesi, kes on täielikult tööturu jaoks ette valmistatud. Selle vahel, mida noored koolis õpivad ja mida tööandjad tööturul vajavad, on tohutu kuristik. Probleemi võimendab pealegi see, et praegu on meil majandus- ja finantskriis, kus selgelt on ka töökohtade kriis.
Euroopa Liit on globaalsel turul palju aastaid tegutsenud, omades majandust, mis põhineb eelkõige teadmistel ja uuendustegevusel. Kui me tegelikult tahame majandust, mis põhineks teadmistel ja uuendustegevusel, siis peame arutelude etapist edasi liikuma ning toetama suuremaid investeeringuid ning avaliku sektori ja erasektori partnerlusi, julgustama ülikoolide ja ärimaailma partnerlusi, et ülikoolides tehtud avastusi ja teadusuuringute tulemusi saaks reaalmajanduses kasutusele võtta.
Ka mina olin koos Séan Kellyga Santiago de Compostelas, kus me külastasime kohalikku ülikooli. Võin teile öelda, et nägime väga sirgjoonelist mudelit ettevõtete loomiseks ja üliõpilaste väikefirmade käivitamiseks, kus ülikool annab üliõpilastele tagatiseta laenu. Ülikoolis üliõpilaste edukalt välja töötatud tooted võetakse kohalikus majanduses kohe praktilisesse kasutusse. See on mudel, mida peame ELis edendama ja jäljendama.
Piotr Borys
(PL) Kõnealune raport on seotud Euroopa 2020. aasta strateegia tähtsate eesmärkidega. Tuletan teile meelde, et kümneaastase perioodi jooksul peab kõrgharidusega inimeste arv suurenema 10% - 30%-lt 40%-le - ning liikmesriikide kulutused teadusuuringutele ja arengule peavad tõusma 3%. Sellest rahast tõuseb kasu peamiselt ülikoolidele ja nemad teostavad teadusuuringuid. Peaksime seega uurima põhjalikult süsteeme, mis on maailma teistes osades kõige edukamaks osutunud. Ma räägin Ameerika meetoditest seoses ettevõtjate ja ülikoolide vahelise partnerlusega ja sellest, kuidas kohandada teadusuuringute tulemusi turuga, et meie sageli imelised teaduslikud saavutused ei jääks riiulile, vaid võetaks praktiliselt, st ettevõtjad võtaksid, kasutusele.
Teiseks on vajadus võtta tõhusalt kasutusele haridustoetuste süsteem ning kaasata ettevõtjad sellesse süsteemi. Otsustavalt tuleb toetada doktoriõppe programme, kasutades selleks Euroopa Sotsiaalfondi ja juba olemasolevaid programme, nagu Marie Curie' programm. Kuidas luua arusaadavaid avaliku sektori partnerluse skeeme, peamiselt osana tehnoloogiaparkidest ja ettevõtete inkubaatoritest? Kuidas kaasata väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid ning kuidas saada ka üliõpilasi suhtlema VKEdega? Kõik need asjad on väga tähtsad. Minu arvates on samuti tähtis, et me ei investeeriks ainult tehnoloogia valdkonda, mis on tähtis valdkond. Peaksime investeerima ka kunstide ja humanitaarteaduse süsteemi, mille üks valdkond võiks olla pühendatud koostööle riigiasutuste ja ettevõtjatega.
Viimane märkus: täna on Hiinas palju üliõpilasi, nagu kogu Euroopa Liiduski. Ühiste eesmärkide saavutamisest rääkimine on seega meie ühine ülesanne ja ma arvan, et ettevõtjate dialoogis osalemine on tõhus viis edastada konkurente kogu maailmas.
Teresa Riera Madurell
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuse koostaja. - (ES) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon soovib väljendada meie toetust tööle, mida on teinud ELi foorum ülikoolide ja ettevõtjate dialoogiks.
Me usume, et see on hea vahend selliste oluliste suhete nagu avaliku ja erasektori suhted tugevdamiseks.
Oleme veendunud, et majanduskriisi ajal, kui noortel inimestel on suuremad raskused töö leidmisega ja ettevõtetele avaldatakse suuremat konkurentsisurvet, kujutab see koostöö majanduslikku ja sotsiaalset lisandväärtust, mis teeb sellest veelgi suurema prioriteedi.
Sedalaadi dialoog ja koostöö peab toimima mõlemas suunas, arvestades pakkumist ja nõudlust, ja see peab laienema riiklikule ja piirkondlikule tasandile, et oleks võimalik kindlaks teha parimad tavad, parimad poliitikad ja parimad vahendid.
Me nõustume, et kaadri liikuvuse soodustamine teaduskeskuste ja ettevõtete vahel, erasektori teadusuuringutesse ja arengusse tehtud investeeringute edendamine ning tagamine, et ülikoolid varustavad tööturgu hea ettevalmistusega töötajatega, on kõik hädavajalikud meetmed.
Euroopa Liit on juba astumas olulisi samme selles suunas, nagu tehnoloogiliste platvormide, ühiste tehnoloogiliste algatuste ja mis tahes avaliku sektori ja erasektori partnerluste skeemide toetamine, samuti Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi toetamine, kui võtame arvesse, et need on õigel teel tehtud äärmiselt huvitavad algatused, mida me jätkuvalt soodustame.
Lõpetuseks, austatud juhataja, soovime meie, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni liikmed, õnnitleda raportööri tema töö ja tema uue ameti puhul!
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Komisjoni käivitatud foorum ülikoolide ja ettevõtjate dialoogiks tugevdab ettevõtjate ja ülikoolide koostööd, abistades ülikoole partnerluste loomiseks nende teadus- ja tehnoloogialaste teadmiste kasutamise abil. See on hea mõte, kui tahame muuta Euroopa majandust dünaamiliseks ja tõeliselt konkurentsivõimeliseks. Ma tahaksin siiski osutada mitmetele puudustele komisjoni ettepanekus.
Mõned soovitused on liiga üldised ja jätavad liiga palju tõlgendamisvõimalusi, nagu sõna "ülikool” kasutamine kõigi kolmanda astme hariduse asutuste kohta nende staatusest hoolimata. Puuduvad teaduslikud meetodid, et hinnata kvalifikatsiooni puudujääke tööturul. Samuti ei mainita ühtegi haridus- või koolitussüsteemi, mille abil neid puudujääke vähendada. Elukestva õppega seoses ei arvestata ilma ülikoolihariduseta inimeste konkreetset olukorda.
Kokkuvõtvalt, valitud tee koostöö tugevdamiseks ülikoolide ja ettevõtjate vahel ei tundu vastavat turu praegustele vajadustele. Kõige tähtsam roll jääb siiski liikmesriikide kanda, mis peavad tagama ettepanekute tõhusa elluviimise, kui soovime kavandatud plaane saavutada.
(Aplaus)
Lara Comi
(IT) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Pärast Lissaboni strateegia esimest läbivaatamist on Euroopa Liit juba heitnud pilgu järgmisele kümnele aastale. Euroopa 2020. aasta strateegia prioriteetide seas jääb silma teadmistepõhisel majandusel ja uuendustegevusel põhinev arukas kasv.
Selles suunas jätkamiseks on oluline integreerida teise ja kolmanda astme haridussüsteemid tööturuga. Järgitav suund hõlmab uut tähelepanu töömaailmale koos personaalsete oskuste omandamiseks ehk nn teadmiste kolmnurka.
Euroopa saab seega kinnitada oma tähtsust rahvusvahelisel areenil sellega, kui tegutseb teaduse ja uuendustegevusega seotud küsimustes ühtselt ja kaasab kõik, kes määravad ära nii kasvu kui ka arengu. Selles kontekstis on enam kui sobiv kasutada ülikoolide hindamise süsteeme, et kehtestada ja mõõta tõhususe ja kvaliteedi standardeid. Seega on aeg edasi liikuda selle Euroopa ühtsuse uue mõõtme suunas, mida teatakse kui viiendat vabadust ehk teadmiste ja ande vaba liikumist.
Selleks on vaja Euroopa Liidu ettepanekut noorte teadlaste töö lihtsustamiseks, kasutades selleks orgaanilisi sidemeid ettevõtjatega eesmärgiga vastata nende arenguvajadustele. Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja investeerida rohkem sellistesse programmidesse nagu Erasmus. Kui seda tehakse, siis julgustatakse üliõpilasi õppima väljaspool oma riigi piire ja on tagatud nende akadeemiline tunnustamine.
Corina Creţu
(RO) Ajal, mil vajame uusi vahendeid, et hoogustada majanduskasvu, usun ma, et on oluline lihtsustada väikese ja keskmise suurusega ettevõtete juurdepääsu teadusuuringutele ja arengule. Paljud sellised ettevõtted kannatavad, kuna neil on raskusi rahastajate leidmisega, mis tähendab, et nad ei saa projekteerida ega välja töötada uusi tooteid ega ümber projekteerida olemasolevaid tooteid, millega kaotavad oma konkurentsivõimet.
Ülikoolide, eriti riiklikult rahastavate ülikoolide jaoks on soovitatav suhtuda vastuvõtlikumalt VKEde sektori vajadustesse. Bürokraatia vähendamine ja riikliku rahastamise suurendamine teadusuuringute ja arengu programmides, mille abil suudetakse luua VKEde ülevõetavaid tehnoloogiaid või tooteid, võib lihtsustada programmide rahastamist struktuurifondide raames.
Ülikoolid saavad kaasa aidata VKEde personali koolitamisega elukestva õppe osana. Julgust sisendab ühtse Euroopa ettevõtlus- ja innovatsioonikeskuste võrgustiku käivitamine.
Ka mina soovin raportööri õnnitleda.
Elena Oana Antonescu
(RO) Me peame endalt küsima, mis suunas tahame, et meie haridus- ja teadussüsteemid liiguvad. Väga palju räägitakse teadmistepõhisest ühiskonnast, kuid mulle tundub, et sellest mõistest on saanud vaid sõnakõlks, mis läheb meediale hästi peale. Minu arvates räägitakse selles kontekstis liiga vähe oskustest ja liiga palju teadmiste kogumisest.
Kui korraldada üliõpilaste seas uurimus, siis veendute, et esseede kirjutamisest on saanud harjumus kasutada kulunuid väljendeid, et täita õpetajate esitatud mahunõuded. Mõned peavad hakkama tegutsema majanduskeskkonnas, kus eduretseptid enam ei toimi. Ma arvan, et ettevõtjad ei ole ainsad, kes seisavad majandus- ja finantskriisi tagajärjel silmitsi radikaalsete ümberkorraldustega. See kehtib ka ülikoolide suhtes, mis peavad läbima teatud ümberkujundused, et kohanduda alatises muutuses oleva keskkonnaga, kus on vaja omandada mitte ainult teadmisi, vaid ka oskusi.
Iosif Matula
(RO) Ma soovin õnnitleda Pál Schmitti kahe saavutuse puhul: tema uue ameti ja tema hästi ülesehitatud tervikliku raporti eest, mis kindlasti tõhustab Euroopa ettevõtjate ja akadeemilise maailma suhteid.
Ajal mil kõigis meie vastu võetud strateegiates on sätestatud vajadus omada hea haridusega kodanikke, kelle oskused on kooskõlas tööturu nõudmistega, usun ma, et konkreetne meede mõlema valdkonna vahelise suhtlemise parandamiseks on tervitatav.
Minu arvates peab suhtumine kogu ELis muutuma ja ärikeskkond peab olema selline, et oleks võimalik ülikoolide õppekavasid kohandada spetsiifiliste kursuste käivitamise ja rahastamise teel - täpselt nagu Põhja-Ameerikas. Seeläbi saavad üliõpilased tuttavaks ettevõtluse karmide nõuetega ning Euroopa kõrgharidus muutub kogu maailmas atraktiivsemaks. Praktiline mõju peab seisnema ühiskonnale lisandväärtuse pakkumises ning ülikoolide ja ettevõtjate koostööst saadud teadmiste ja tulemuste levitamises, millega luuakse majanduskasv ning seeläbi parem elatustase meie kodanikele.
Martin Ehrenhauser
(DE) Austatud juhataja! Suur tänu, et lubate mul veel kord lühidalt sõna võtta! Paistab, et minu kaasparlamendiliige ei tee vahet koolitusel ja haridusel. Ajal mil tehnoloogia teeb ära enamiku meie tööst, on aina olulisem, et ülikoolid harivad kodanikke, et neist saaksid küpsed ja analüütilised inimesed. Täpselt seda on meil vaja. Me vajame seega inimesi, kes suudavad otsida vastuseid küsimustele sotsiaalsete protsesside kohta.
Lõppude lõpuks ei sea ettevõtjad endale ise seda eesmärki. Ettevõtjad tahavad inimesi koolitada ja neil on selleks õigus - see on kõik väga tore. See on aga vaid ühe meie ühiskonna allsüsteemi nõudmine ja ei peegelda seda, mida meie ühiskond tervikuna vajab.
Lubage veel üks kiire märkus: vajame teaduslikku loomingulisust ja uudishimulikkust! Ma ei nõustu seisukohaga ja kindlasti ma ei usu, et ettevõtjad oma finantspanusega suudavad osta uudishimu ja loomingulisust, mida me nii meeleheitlikult vajame. Ei!
Czesław Adam Siekierski
(PL) Ülikoolide peamine roll on teadusuuringud, teaduslik progress ja üliõpilaste harimine. Lissaboni strateegia prioriteedid on lühidalt teadmistepõhine majandus, uuendustegevus ja teadusuuringud. Isegi kui arvame, et strateegia tulemused on ebarahuldavad, on strateegias seatud eesmärgid siiski asjakohased.
Kuidas neid põhimõtteid ja eesmärke ellu viia? Esiteks ülikoolide, majanduse ja spetsiifiliste ettevõtjate koostöö ning teadusuuringute ja töökogemuste rahastamine ettevõtjate poolt. Teiseks üliõpilaste ja teadlaste vahetamine eri riikide ülikoolide vahel ning nende toetamiseks eraldatavate rahaliste vahendite suurendamine. Kolmandaks ettevõtjate finantseeritavad üliõpilaste töökohad ja nende tellitud teadusuuringud. Neljandaks: personali liikuvus on haritud inimeste täielikuks ärakasutamiseks oluline. Viiendaks: teadusuuringute ja arengu keskuste arendamine majanduse valdkonnas.
Ma tahaksin lõpetuseks öelda, et parim investeering on noorema põlvkonna haridusse, ja ma pean silmas elukestvat haridust.
Petru Constantin Luhan
(RO) Osaliselt olen ma raportööriga nõus. Ma soovin öelda, et ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks vajame teadmisi ja uuendustegevust. Me ei räägi teadmiste ostmisest, vaid turunõuetega kohandatud haridussüsteemi investeerimisest.
Praegu on Euroopa Liidus teadlastele ja üliõpilastele pakutavad tingimused vähem atraktiivsed kui nende kolleegidele Ameerika Ühendriikides pakutavad. Rahapuudus on üks peamistest põhjustest. Eurooplased võistlevad üksteisega parimate jalgpallurite ligimeelitamises, nagu rõhutas ka Euroopa Komisjoni president José Manual Barroso. Nad kaotavad aga oma teadlased ameeriklastele.
Sel põhjusel on Euroopa ülikoolide ümberkujundamine absoluutselt hädavajalik, et nad saaksid ühiskonnas ning teadmistel ja uuendustegevusel põhinevas majanduses mängida otsustavat rolli. Üks lahendus tööandjate - kes usuvad, et ülikoolihariduses ei arvestata tööturu nõudmisi ja ei valmistata üliõpilasi toime tulema praeguse keskkonnaga - rahulolematuse leevendamiseks on see, kui ülikooli õppekavades pakutakse üliõpilastele võimalusi töötada praktiliselt VKEdes.
Günther Oettinger
komisjoni liige. - (DE) Austatud juhataja! Head parlamendiliikmed! Tänan teid elava arutelu ja paljude ettepanekute ja ideede eest! Ma usun, et siin täiskogul nõustutakse üldiselt sellega, et ülikoolide ja äri- ning töömaailma dialoog oleks kasulik kõigile osapooltele - nii ülikoolidele endile, teadlastele, lektoritele, üliõpilastele, ettevõtjatele kui ka ühiskonnale tervikuna.
Minu arvates ei ole küsimus selles, kas saame, vaid selles, kuidas saame luua dialoogi ja koostööd. Küsimus on teadmiste ülekandmisest, dialoogist ja teabevahetusest hariduse omandamise ja elukestva õppe käigus, koostööst alusuuringute vallas ja lisaks teoreetilisele praktilisema lähenemisviisi edendamisest hariduses äriväärtuste kujunemisele ja tootmisele pilguheitmise teel. Ettevõtjad ei mängi siin väljatõrjujate rolli, vaid täiendavat rolli, ning otsustava tähtsusega on, et teadusuuringud, nagu ka õpetamine, jäävad vabaks. Ettevõtjad teevad selles suhtes oma otsused ise; poliitikud ei sunni seda neile peale.
Meil on vaja olukorda, millest võidaksid kõik, st olukorda, kus teadus- ja õppeasutused ühelt poolt ja teadusuuringutega tegelevad asutused ja ettevõtjad teiselt poolt selle partnerlusega nõustuksid. Teadusuuringute ja õpetamise vabadus ei tähenda vaakumis heljumist, vaid ühiskonnas ja töömaailmas osalemist.
Sel põhjusel usun, et see raport kujutab endast head ülevaadet ning selles on selgelt osutatud tee, mida mööda peame minema, et tugevdada meie ülikoole ja tõhustada Euroopa ettevõtjate ja tehnoloogia konkurentsivõimet. Foorum on meie väike panus; me oleme platvorm ja tahame arutada, kuidas meie foorumi tegevust täiendada. Raport on selleks hea alus ja see on hea teabeallikas ning selle eest olen ma väga tänulik.
Marco Scurria
raportööri asendaja. - (IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Ma soovin veel kord tänada komisjoni teatise eest, mille oleme suures osas vastu võtnud.
Ma sooviksin peatuda vaid ühel, võib-olla kriitilise täpsusega aspektil, mis on selles arutelus ilmnenud, sest keegi teist rõhutas, kui põhjapanevalt oluline on ülikoolide sõltumatus, teadusuuringute vabadus ja riiklik rahastamine. Me kõik nõustusime sellega ja seetõttu ei saa ma aru kriitilistest märkustest, sest piisab vaid raporti lugemisest, kus me juba esimestes lõikudes kirjutame selgelt ja rõhutame, et kõrgkoolide vaimne ja rahaline sõltumatus ettevõtlusest peab säilima ning et kõrgkoolidel ei peaks tekkima sõltuvussuhet ettevõtlusega.
Samuti rõhutatakse, et ülikoolid peaksid igal juhul säilitama sõltumatuse otsustada oma õppekavade ja juhtimisstruktuuride üle. See hajutab selles küsimuses igasugused probleemid või kahtlused ja seepärast ei saa ma aru, mis need probleemid võivad olla, kui just ei ole tegemist vanamoelise ideoloogilise ärakasutamisega.
Mõelgem siis tõepoolest tõsiselt selle üle, kuna raportis on sedastatud tingimused, kuidas parandada tõhusalt meie noorte ja üliõpilaste kogumit, sest tegelikult keegi ei taha jätta sadu tuhandeid noori nende hooleks, kes teavad, mis on ettevõtluse eesmärk, kuid vastuoksa tahavad, et vaid sadadel tuhandetel üliõpilastel oleks võimalus õppida, saada koolitust ja töötada ühiskonnas, mis neid ees ootab.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub homme, neljapäeval, 20. mail kell 12.00
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Liam Aylward  
kirjalikult. - (GA) Austatud juhataja! Euroopa ülikoolilõpetajatel peavad olema kogemused ja kvaliteetsed oskused, mis on vajalikud heade karjäärivõimaluste ärakasutamiseks, maailmaturul konkurentsivõimeliseks olemiseks ning Euroopas ettevõtluse soodustamiseks. Teadmistepõhise majanduse ehitamisel on väga oluline dialoog ja sellega edendatavad suhted ettevõtluse, teadusuuringute ja hariduse vahel.
Kuigi hariduse andmise eest vastutavad liikmesriigid, on piiriüleste sidemete loomisel ja tõhusama koostöö edendamisel Euroopa ärikogukonna ja Euroopa ülikoolide vahel väga suured eelised. Ma toetan otsustavalt raportööri püüdlusi saavutada ülikoolide ja ettevõtjate vahel ettevõtmisi ja kohustusi ning ma nõustun, et selles dialoogis ei peaks keskenduma mitte ainult teadus- ja tehnoloogiaküsimustele, vaid kõigile haridusvaldkondadele.
Euroopa ülikoolilõpetajatel peavad olema väga head tööandjale sobivad oskused ning neil peab olema hõlbus juurdepääs ülimalt olulistele programmidele, nagu Erasmus noortele ettevõtjatele ja praktikantidele. Haridus- ja koolituskursused tuleb ümber korraldada, et võtta arvesse tööjõu ja teadmistepõhise majanduse vajadusi.
Vilija Blinkevičiūt 
kirjalikult. - (LT) Viimastel kuudel on minu kodumaal Leedus algatatud uurimus selle kohta, kuidas kohandada kõrgkoole tööturu uutele vajadustele ja luua lõpetajatele võimalusi leida kohe kõrghariduse omandamise järel endale töökoht. Kahjuks selgus uurimusest, et paljud ülikoolid valmistavad ette spetsialiste, keda turul on juba külluses. Teisisõnu ei arvesta ülikoolid alati turuvajadusi ja kõige karmimini mõjutab see noori, kes on äsja õpingud lõpetanud. Ma olen seega täielikult päri algatusega luua tulevikus spetsiaalne strateegia või süsteem, millesse saame suunata oma jõupingutused ja pühendumuse eesmärgiga tugevdada sidemeid ülikoolide ja ettevõtjate vahel kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil. Ma tahaksin juhtida tähelepanu tõsiasjale, et töökohtade nappus ja rasked töötingimused mõjutavad iga inimese elu ning selles suhtes on noored eriti haavatavad. Ma tahaksin samuti rõhutada, et dünaamilise turu, kiiresti muutuva töökeskkonna ja uute tehnoloogiate aina kasvava väljaarendamisega peavad kõrgkoolid samuti uute muutustega kohanema - nad peavad oma õppekavasid parandama ja reformima, et tagada hariduse kõrge tase ja lahendada kõrgkooliõpetajate probleem. Ainult ülikoolide panusest ei piisa - ka ettevõtjad ja valitsus peavad sellele protsessile kaasa aitama.
Adam Gierek  
kirjalikult. - (PL) Akadeemilise kogukonna ja ettevõtjate dialoogis, millega tahetakse moderniseerida Euroopa ülikoole, tuleks arvestada nende praegust olukorda, mis on viidud vastavusse Bologna protsessiga, ning tuleks arvestada ka uuendusega kaasnevaid majanduslikke väljakutseid.
Bologna protsess võimaldab märkimisväärset paindlikkust spetsialistide harimisel, kes kraadiõppe esimesel tasandil valmistuvad oma elukutseks praktiliselt. Magistriõppe tasandil on neil võimalik paindlikult omandada interdistsiplinaarseid teadmisi majandusest arenevas maailmas, kusjuures doktorantuuris pakuvad nad ise uuenduslikke lahendusi. Konservatiivset haridust pakkuvad ülikoolid suurendavad turul uuenduslikule majandusele kasutute spetsialistide hulka. Õppekavasid on seega vaja pidevalt parandada ning leppida kokku majanduse eri harude vajadustes. Ettevõtlusalased ja intellektuaalomandit käsitlevad loengud aitavad lähendada ülikoolides tehtavat tööd tööstuse vajadustele. Kasuks tuleb, kui diplomi-, magistri- ja doktoritööd on temaatiliselt seotud majanduse nõuetega või tekivad vahetult vastusena selle vajadustele. See oleks parim ettekääne kahe kogukonna - teaduse ja äri - vaheliseks dialoogiks. Uuendusliku edu tõenäosus suureneks veelgi, kui nende väitekirjade praktiline osa teostataks vahetult kohas, kus need võidakse ühel päeval kasutusele võtta.
Ülikoolide ja ettevõtjate koostöö tähtis osa on üliõpilaste töökohad, mida praegu kulude tõttu ei taheta eriti organiseerida. Ülikoolid peaksid ka pakkuma magistriõppe kursuseid tööstuses rakendatud inimestele, mis hõlmavad teaduse ja tehnoloogia värskemaid saavutusi.
Tiziano Motti  
kirjalikult. - (IT) Me oleme väsinud kuulmast noori eurooplasi rääkimas: "Oleks mul kogemused, siis oleksid nad mu tööle võtnud, kuid mitte keegi ei anna mulle võimalust kogemusi omandada.” Praegune majanduskriis on neid tabanud eriti rängalt ning juba enne kriisi oli neil raskusi tööturule sisenemisel ning endale jätkusuutliku tuleviku kujundamisel. ELis on töötus alla 25aastaste vanusegrupis jõudnud 21,4%ni: kaks korda nii palju kui elanikkonna keskmine. Andmed ei sisenda julgust: töötuse määrad tunduvad olema tõusuteel ning kardame, et 30aastaseks saades ei ole väljapaistva hariduse saanud noored inimesed ikka veel majanduslikult iseseisvad, et luua perekond, olla sõltumatud, investeerida oma tulevikku - nimelt näidata, mida nad on väärt, ja areneda inimestena. Me tahame Euroopa Liitu, mille aluseks oleks üksikisiku keskne roll. Meie noored peavad saama toetuda tugevale, püsivale sidemele ülikoolist saadud väljaõppe ja tööturu vahel, mis võimaldab neil leida töökoha, mis vastab õpingute jooksul õpitule. Me kutsume üles koordineerimisele ülikoolide ja ettevõtjate vahel, vaatama läbi noortele suunatud Euroopa programmid ning neid palkavatele ettevõtetele ettenähtud toetuste ja stiimulite süsteemid, panema suuremat rõhkuinfotehnoloogiale, nii et noorsoopoliitika sisalduks kõikides poliitiliste otsuste ja arutelude valdkondades.
Siiri Oviir  
kirjalikult. - (ET) EL on seadnud endale eesmärgiks saada 2010. aastaks maailmas üheks kõige konkurentsivõimelisemaks ning dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandusjõuks. Kiiresti muutuv töökeskkond, teadmistepõhine majandus ja üha kiirenev tehnoloogia areng on probleemid, millega Euroopa kõrgharidus ja teadustegevus täna silmitsi seisavad. Samuti on oma mõju Euroopa konkurentsivõimele avaldanud Euroopat räsiv majanduskriis, mis on endaga kaasa toonud suuri muutusi finants- ja majandusturgudel, põhjustades tervete tootmisharude pankrotistumiseja paljude töökohtade kaotamise jmt, mis kõik omakorda raskendab ELil eelpool kirjeldatud eesmärgi saavutamist. Just tänases olukorras pean tähtsaks ülikoolide ja ettevõtjate vahelise dialoogi tihendamist, sest koostöö parandamine pakub suuremaid võimalusi mõlemapoolse kasu saamiseks, mis ei stimuleeriks hiljem mitte üksnes majanduskasvu, vaid on kasulik ka laiemas sotsiaalses mõttes, toetades tegudepõhise ühiskonna pidevat täiustumist. Leian, et liikmesriikidel tuleks tunduvalt enam tähelepanu pöörata ka muutuva tööturuga pideva kohanemise stimuleerimisele - mis on Euroopa Liidu jaoks eriti praeguse majanduslanguse ajal esmatähtis -, edendades just elukestvat õpet. Täiendkoolitus ja ümberõpe kõikides eluetappides on Euroopa konkurentsivõime suurendamise, majanduskasvu ja töökohtade edendamise jaoks oluline. Võttes siinjuures arvesse ka ELis asetleidvaid demograafilisi muutusi, olen seisukohal, et liikmesriikidel tuleb lähiaastatel tõsta just inimestesse panustamise taset, seades esikohale ELi kõige tähtsama ressursi - tema inimesed.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid  
kirjalikult. - (FR) Ülikoolide-ettevõtjate partnerlused on üks meie haridusmudeli edu peamistest elementidest, nagu on esile tõstetud ka Pál Schmitti suurepärases raportis. Kuigi tänu Bologna protsessile ja sellistele programmidele nagu Leonardo on kogemuste omandamiseks töökohtade leidmiseks palju ära tehtud, on siiski veel tööd vaja teha. Liiga paljud ülikoolid on ikka veel mures oma akadeemilise sõltumatuse pärast ja keskenduvad oskuste arvelt liialt palju teadmistele. Liiga paljud ettevõtted usuvad, et ülikoolid on kurdid töökohaga seotud vajaduste suhtes. Tõde on selles, et oskused ja teadmised on tihedalt seotud ja täielikult vastastikku sõltuvad. Ettevõtted võivad rahastamise, õppeprogrammide rohkem kutsekesksemaks muutmise ning programmide kohandamisega olla ülikoolidele väga suureks abiks, kui ülikoolid samal ajal oma sõltumatuse ja kvaliteedistandardid säilitavad. EL peab aitama lihtsustada õiguslikku raamistikku, mis selliseid partnerlusi võimaldab, ning soodustama õpetajate ja noorte ettevõtjate liikuvust. Liikmesriigid on aga need, kes eeskätt peavad oma õigusakte kohandama, nagu Prantsusmaa seda 2007. aastal tegi oma seadusega ülikoolide sõltumatuse kohta. Me ei räägi siinkohal teadmiste n-ö turustamisest, nagu mõned väidavad, vaid tõelise dialoogi loomisest, mis võimaldab kindlaks teha ja kohandada iga üksikisiku vajadusi.
