Izraelio Valstybės dalyvavimas Bendrijos programose - Izraelio Valstybės dalyvavimas Bendrijos programose (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - bendros diskusijos dėl:
Veronique De Keyser pranešimo Užsienio reikalų komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio valstybės asociaciją, Protokolo, dėl Europos Bendrijos ir Izraelio valstybės pamatinio susitarimo dėl Izraelio valstybės dalyvavimo Bendrijos programose bendrųjų principų (05471/2008 - C6-0180/2008 -; ir
Europos Vadovų Tarybos ir Europos Komisijos pareiškimų dėl Izraelio valstybės dalyvavimo Bendrijos programose.
Véronique De Keyser
pranešėja. - (FR) Gerb. pirmininke, per plenarinį pasėdį prašėme atidėti balsavimą, aš tuo labai džiaugiuosi, bet kaip pranešėja jaučiu, jog turiu pasiaiškinti.
Kaip pirmiau pastebėjo gerb. I. J. Salafranca, visiška tiesa, jog Parlamento Užsienio reikalų komitetas lapkričio 6 d. priėmdu dokumentus dėl Izraelio dalyvavimo Europos bendrijos programose: vienas buvo sutikimas, kitas - rezoliucija. Abiem dokumentams buvo pritarta absoliučia balsų dauguma, o rezoliucija buvo priimta vienbalsiai.
Kas rašoma šiuose dokumentuose ir kokią žinią Užsienio reikalų komitetas nori perduoti Izraelio valstybei? Buvo pritarta Izraelio valstybės dalyvavimui Bendrijos programose atsižvelgiant į tai, kad ji jau dalyvauja 7-ojoje mokslinių tyrimų programoje, kad prašoma dalyvauti tik "naujovių ir technologijų" programoje, kad šioje programoje gali dalyvauti visos kaimyninės politikos valstybės narės, taigi Izraeliui nedaroma jokia išimtis bei nekeičiamas jos politinis statusas.
Asociacijos susitarimų pagrindas - pagarba žmogaus teisėms. Todėl komiteto nariai norėjo suteikti šiam sutikimui politinės svarbos priimdami labai svarbią rezoliuciją, raginančią pripažinti laikinąjį asociacijos susitarimą tarp Europos Sąjungos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PLO), geriau kontroliuoti Izraelio gaminių importą iš okupuotų teritorijų pagal preferencinio importo schemą ir taikyti atitinkamas sankcijas, bei efektyviau panaudoti mokslinio bendradarbiavimo rezultatus civiliniame gyvenime. Europos Komisija turėtų parengti metinį pranešimą, suteikiantį Parlamentui teisę įvertinti situacijos atitikimą šioms sąlygoms. Trumpai tariant, rezoliucija buvo teigiama, bet tvirta. Ji priimta po ilgų derybų su įvairiomis partijomis, kurios parodpavyzdinį pritarimą pasiektam kompromisui, už tai joms labai dėkoju.
Taigi kodėl mes bijome ir vengiame balsuoti vis atidėdami šią procedūrą? Iš esmės, gerb. pirmininke, todėl, kad humanitarinsituacija Gazoje tapo nebetoleruotina. Kai Europos Parlamento delegacija, kurios nariu buvau ir aš, lankėsi Gazoje vasaros pradžioje, žmonių gyvenimo sąlygos jau kėlnerimą; kita delegacija, apsilankiusi okupuotose teritorijose lapkričio mėn., pateikanalogiškas išvadas. Niekas nesikeičia, situacija katastrofiška, o blokada ne tik nekenkia judėjimui "Hamas", bet tik daro jį radikalesnį.
Prieš tris dienas Louis Michel pastebėjo, kad užsitęsęs Gazos perėjimo punktų uždarymas tapo kolektyvine bausme civiliams Palestinos gyventojams, tai visiškai prieštarauja tarptautinei humanitarinei teisei: tai paties mūsų Komisijos nario žodžiai. Jungtinių Tautų Paramos ir viešųjų darbų Palestinos pabėgėliams agentūra (angl. UNRWA), dirbanti su pabėgėliais Gazoje, pateikpagalbos prašymus, kaip ir Oxfam, Amnesty International, Médecins sans frontiers ir kelios nevyriausybinės organizacijos, negalinčios šiuo metu naudotis net "Ereso" perėjimo punktu.
Kaip tik šiandien sužinojau, kad PEGASE mechanizmas Gazoje visiškai nebeveikia; jis daugiau nebegali užtikrinti energijos tiekimo, Palestinos valdžios pareigūnai nebegauna atlyginimų ir pensijų; sustabdyti mokėjimai vargingiausiems gyventojams. UNRWA taip pat turėjo sustabdyti paramos teikimą vargingiausiems Gazos gyventojams. Tai nepriimtina, gerb. pirmininke, ir netoleruotina, todėl aš, prieš savo valią, pritariau balsavimo atidėjimui.
Šiuo metu politinis Izraelio "paaukštinimas" labai skubotai ir miglotai diskutuojamas Tarybos lygmeniu, ir būtent dėl šios paaukštinimo galimybės, šiandien, šiuo metu visiškai neatitinkančios politinių aplinkybių regione, mes gauname šimtus piliečių elektroninių laiškų. Taryba turi užtikrinti šiuo metu vykstančių diskusijų skaidrumą ir jaustis atsakinga prieš Europos piliečius.
Parlamentui šiandien visiškai aiškiai pareiškiame: mes norime humaniškų gyvenimo sąlygų Palestinos žmonėms ir nutraukti Palestinos blokadą. Ji visiškai nepadeda silpninti judėjimo "Hamas", tačiau verčia netoleruotinai kentėti nekaltus žmones, kurių pusė, tarp kitko, balsavo už "Fatah" 2006 m. rinkimuose. Šis apsisprendimas dar galioja. Mes tiesiame Izraeliui ranką, tačiau netiname paminti svarbiausių Europos Sąjungos vertybių. Dabar Izraelio eilveikti.
Pasinaudosiu šia galimybe, atsiprašau, gerb. pirmininke, šį laiką galite atimti iš mano kitų dviejų minučių, ir pasmerksiu politinį spaudimą, šmeižto kampanijas ir kaltinimus antisemitizmu, skirtus Parlamento nariams, kurie paprasčiausia siekia taikos ir teisingumo. Noriu atiduoti duoklę visiems mūsų draugams žydams, gyvenantiems Izraelyje ar kur kitur, šiems teisingiems žmonėms, patekusiems į itin sudėtingą padėtį, tačiau taip pat norintiems taikos ir raginantiems nenusižengti tarptautinei teisei. Dirbkime kartu, kad to pasiektume. Turime nutraukti Gazos apgultį, o imtis karinių veiksmų, kaip girdėjau siūlant, būtų tikra beprotybė.
Jean-Pierre Jouyet
Tarybos pirmininkas. - (FR) Gerb. pirmininke, Komisijos nary G. Verheugenai, Parlamento nare V. De Keyser, ponios ir ponai, norėčiau iš pradžių padėkoti Parlamento narei De Keyser už puikų pranešimą. Aš kaip ir ji pastebėjau, kad dauguma Parlamento narių pasisakuž balsavimo atidėjimą dėl jos minėtų priežasčių.
Žvelgiant iš Tarybos pozicijos, Izraelio dalyvavimą Bendrijos programose reikėtų vertinti kaip ES ir Izraelio santykių perėjimą į aukštesnį lygį, todėl Taryba birželio 16 d. pasiuntsignalą 8-ajame ES ir Izraelio asociacijos tarybos posėdyje. Šis santykių perkėlimas į aukštesnį lygį atitinka Europos kaimynystės politiką.
Taryba įsitikinusi, jog tai būtų naudinga abiem pusėms, ne tik valstybei, kurią mes priartiname prie Europos Sąjungos šeimos. Europai šis žingsnis būtų naudingas ta prasme, kad mes galėtume labiau suartėti su naujais Izraelio gyventojų sluoksniais: studentais, mokslininkais, verslininkais ar techniniais darbuotojais.
Europa galėtų visiškai įrodyti daugiašalio bendradarbiavimo naudą siekiant taikos ir gerovės. Norėčiau pasakyti Parlamento narei V. De Keyser, kad šią pamoką jau išmokome Viduriniuosiuose Rytuose. Tada Europa galės pasakyti teisybę valingiau ir įtikinamiau - keldama didesnį pasitikėjimą.
Atidžiai įsiklausiau į Užsienio reikalų komiteto narės V. De Keyser išreikštus lūkesčius. Žinoma, kalbu apie jos paminėtą žinią dėl visiško mokėjimų įšaldymo, būtinybės siekti pažangos taikos su Palestinos vadovybe procese, apribojimų Gazos gyventojams ir bankui "West Bank" atšaukimo bei ypatingos būtinybės gerinti daugelio Gazos piliečių, nukentėjusių nuo blokados, gyvenimo sąlygas.
Galite būti tikri, kad tokius lūkesčius puoselėja ir Taryba, ir, esu įsitikinęs, Komisija. Todėl 2008 m. birželio 16 d. deklaracijoje paskelbti keli labai aiškūs teiginiai: dėl šiuos santykius supančių politinių aplinkybių ir žinios, kurią Europa ketina pasiųsti Izraeliui ta proga.
Tiesa, kad Izraelis visada tai žinojo. Aš esu iš tų, kurie apgailestauja, kad į šias žinias nebuvo įsiklausyta, tačiau birželio mėn. Taryba, pasinaudodama galimybe sustiprinti Europos Ir Izraelio santykius, pabandišsiųstis šias žinias su didesne jėga, aukštesniu lygiu ir įvairesniais kanalais. Štai ką daro Taryba.
Minėjote, jog Europa kviečia prisijungti prie tam tikrų Bendrijos programų ne tik Izraelį, bet ir kitas kaimynystės politikoje dalyvaujančias šalis.
Gerb. pirmininke, Komisijos nary G. Verheugenai, ponios ir ponai, Europos Parlamentas šiandien turi galimybę prisidėti prie regionų bendradarbiavimo proceso, pradėto Europos saugumui ir gerovei svarbiame regione.
Tikiuosi, kad atėjus laikui, atsižvelgdami į dabartinio balsavimo rezultatus, pasinaudosite pranešėjo rekomendacijomis, ir rezoliucijoje, kurią norite priimti šiuo klausimu, paremsite tas pozicijas, kurios atspindės visą laiką rodytą valstybių narių vyriausybių išmintį ir padės atkurti taiką ir stabilumą regione.
Günter Verheugen
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - (DE) Gerb. pirmininke, Tarybos pirmininke, ponios ir ponai, 2006 m. gruodžio mėn. Europos Komisija pasiūlvisiškai integruoti šalis, dalyvaujančias Europos kaimynystės projekte, į tam tikrų priemonių ir Bendrijos programų įgyvendinimą. Su tokimis sritimis kaip moksliniai tyrimai ir plėtra, naujovės, konkurencingumas, vartotojų apsauga, informacinvisuomenir daugeliu kitų, buvo siejami didžiausi lūkesčiai.
Taryba pritaršiam pasiūlymui kelis kartus. 2007 m. kovo mėn. ji parėmKomisijos pasiūlymą, kad visos valstybės partnerės turėtų visada galėti dalyvauti tam tikrose Bendrijos programose.
Izraelis - pirmoji mūsų valstybpartnerkaimynystės politikoje, šiais metais formaliai pasirašiusi protokolą dėl pamatinio susitarimo su Europos bendrija dėl bendrųjų jos dalyvavimo Bendrijos programose principų.
Komisija sveikina tokį rezultatą, nes jis pabrėžia mūsų seną ir artimą bičiulystę su Izraelio valstybe. Nuo 1995 m. Izraelis turėjo pilnateisio Mokslo tyrimų ir plėtros pagrindų programos partnerio statusą. Metams bėgant šis artimas bendradarbiavimas peraugo į daugelį bendrų aspektų, tarp kitko davusių puikių rezultatų, kuriais pats galėjau įsitikinti parėjusių metų susitikime Izraelyje.
Dėl itin stiprių Izraelio mokslininkų ir universitetų ši šalis yra itin įdomus ir vertingas partneris. Izraelis gali įnešti svarų indėlį ir naujovių srityje, o tai naudinga abiem pusėms, nes bus pasiekta glaudesnio pramonės įmonių bendradarbiavimo. Tuo tarpu Izraelio ministro pirmininko Ehudo Olmerto ir mano inicijuotas dialogas tarp ES ir Izraelio įmonių jau įsibėgėjo ir duoda rezultatų.
Be to, Izraelis jau dalyvauja Verslininkystės ir naujovių programoje, kuri yra viena iš trijų pagrindinių programų konkurencingumo ir integracijos srityje. Ši programa itin svarbi mažosioms ir vidutinio dydžio įmonėms. Abi pusės su šiuo bendradarbiavimu sieja daug vilčių ir lūkesčių. Todėl ES ir Izraelio asociacijos taryba parėjusiais metais pabrėžė, jog ji nori suintensyvinti santykius su Izraeliu, kurių pagrindas - bendras veiksmų planas.
Be abejonės mūsų ryšius galima paaiškinti. Viskas, kas padeda žmonėms lengviau susitikti; vienija žurnalistus, kūrėjus, tyrėjus ir verslininkus; skatina dialogą ir tarpusavio supratimą, nusipelno besąlygiškos mūsų paramos. Šie dalykai turės teigiamą poveikį ir vykstančiam dialogui dėl žmogaus teisių.
Tolesnis mūsų santykių su Izraeliu stiprinimas, ypač Europos kaimynystės politikos srityje, tarnauja strateginiams Europos Sąjungos interesams. Šiandien čia aptartas Tarybos sprendimas visiškai tinkamas šiomis aplinkybėmis ir svarbus stiprinant mūsų santykius su Izraelio valstybe. Todėl, ponios ir ponai, prašau jūsų pritarti rezoliucijos projektui ir balsuoti dėl Komisijos pasiūlymo.
Jana Hybášková
PPE-DE frakcijos vardu. - (CS) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, Tarybos pirmininke, tai kas įvyko šiandien, mano manymu yra beprecedentis parlamentinės procedūros panaudojimas. Mes, Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų atstovai, buvome pasiruošę visiškai palaikyti socialistų pranešimą, įskaitant papildomus pasiūlymus. Patys socialistai atsisakbalsuoti dėl savo pačių pasiūlymo. Vis dėlto pranešimui pritarUžsienio reikalų komitetas, jis pateiktas svarstyti ir mes turime balsuoti dar šio Parlamento kadencijoje. Mūsų frakcija apsisprendusi diskutuoti ir pritarti pranešimui.
Tai, kas įvyko šiandien, griauna Europą. Europa norėjo užsitikrinti finansinės paramos grąžą, įtaką Viduriniuosiuose Rytuose bei galimybę prisidėti prie taikos proceso. O mes šiandien atmetėme priemonę, kuri būtų padėjusi mums užimti šią padėtį mainais į paaukotus pinigus. Europa taip pat atsisakir svarbios paramos mokslo tyrimų, plėtros, mokslo pažangos, tyrimų ir technologų, kovos su terorizmu bei žmogaus teisių užtikrinimo Viduržemio jūros regione srityse. Tikiu, kad Komisijos ir Tarybos pasiūlytas veiksmų planas dar bus svarstomas. Taip pat tikiu, kad pirmininkavimą perėmus mano šaliai Europos ir Izraelio santykiai pagerės. Tačiau tai nekeičia fakto, kad šis Parlamentas prarado savo įtaką ir šiandien tapo ta vieta, kur triumfuoja tamsios, antieuropiškai nusiteikusios jėgos, nenorinčios, kad situacija Viduriniuosiuose Rytuose pagerėtų. Manau, absurdiška priešinti Europos Parlamentą su mūsų pačių valstybėmis ir mūsų ketinimais. Todėl mes tęsime.
Hannes Swoboda
PSE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, Komisijos pirmininke, Parlamento nare J. Hybášková, leiskite ir mums tarti žodį. Jūs taip pat laikėtės nuomonės, kad mes šiandien nebalsuosime. Turėtume vadovautis faktais. Mes, kaip Socialdemokratų frakcija, komitete balsavome teigiamai, nes pritariame šiam reikalui. Komisijos pirmininkas ir jūs pati iš tiesų tai paminėjote.
Tačiau mes negyvename hermetiškai sandariame kambaryje - gyvename tam tikroje politinėje situacijoje. Įsivaizduokite, jei nepritartume niekam, ką sakėte jūs ar aš apie katastrofišką nežmonišką padėtį Gazoje ir elgtumės taip, tarsi nieko ten nevyktų? Tačiau taip nėra. Gerb. Tarybos pirmininke, jūs sakėte, kad tai indėlis į taikos procesą. Ar tikrai manote, kad esant tokiai situacijai, tai būtų indėlis į taikos procesą? Deja gali būti, kad situacija ir nepasikeis. Balsuosime dėl klausimo, kurio situacija nėra įtempta. Tačiau turime bent pasiųsti signalą.
Gerb. Tarybos pirmininke, lieka neatsakytas klausimas: kaip šį sprendimą priims žmonės? Ką manys žmonės Palestinoje ir kitose šalyse, jei būtent šiuo metu pirmiausia bus pasiekta susitarimo su Izraeliu, kai šioje šalyje taip žiauriai pažeidžiamos žmogaus teisės, ir ne tik tai daro ne tik Izraelis. Visiškai aišku, ir mūsų frakcija visada tai tvirtino, kad būtina smerkti bet kokias terorizmo apraiškas, ar tai būtų raketos, ar kitokios atakos.
Mūsų frakciją palaikšį Žaliųjų frakcijos (Europos laisvojo aljanso) ir Europos vieningųjų kairiųjų jungtinės frakcijos žingsnį, nes norime pasiųsti bent vieną signalą, kad mes nepritariame situacijai Viduriniuosiuose Rytuose. Taip, bendradarbiavimas vyks. Nesijaudinkite, puikiai žinote, kad bendradarbiavimas vyks, tai ne pabaiga, o signalo išsiuntimas. Taip, norime bendradarbiauti su Izraeliu, bet norime ir taikos bei humaniško elgesio su žmonėmis šiame regione.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
ALDE frakcijos vardu. - (NL) Komisijos nary, Jeanai Pierre Jouyet, kaip ir dera atsakingai frakcijai, mes ilgai diskutavome balsuoti ar nebalsuoti už balsavimo atidėjimą ir dėl rezoliucijos, ir dėl protokolo patvirtinimo; mūsų frakcijos nuomonės išsiskyrė. Balsai pasiskirstmaždaug per pusę su nedidele norinčiųjų balsuoti persvara; taip mano frakcija ir balsavo per balsavimą.
Šis pasiskirstymas rodo, kaip mums rūpi situacija Viduriniuosiuose Rytuose bei Izraelio ir Palestinos konfliktas. Nepažįstu nvieno, įskaitant save, kuris apsilankęs okupuotoje teritorijoje nebūtų grįžęs persmelktas susirūpinimo, gailesčio ir pykčio dėl susidariusios situacijos.
Labiausia trikdo ir kelia nerimą tai, kad Izraelio politika po Anapolio susitarimo tik pablogėjo, sugriežtėjo ir sutvirtėjo. Nereikia būti piktavaliam, kad kiltų klausimas, ar Izraelis, ar kitos jėgos šiame regione, palaikomos Izraelio armijos, nedalyvauja inicijuojant negrįžtamus procesus okupuotose teritorijose tokiu mastu, kad dviejų valstybių susitarimas tampa neįgyvendinimas.
Todėl galiu suprasti, kad norėjome pasiųsti Izraeliui žinią atidėdami balsavimą, nes nenorime sudaryti įspūdžio, jog remiame šią šalį tuo metu, kai daugiau nei milijono palestiniečių, gyvenančių Gazoje, sąlygos vis blogėja. Tikiuosi, kad per ateinančias savaites ar mėnesius įvyks tokių pokyčių, jog galėsime užtikrinčiau pritarti abiem tekstams.
David Hammerstein
Gerb. pirmininke, svarbu faktai, o ne žodžiai. Faktai tūkstantį kartų vertesni už žodžius. Šiame Parlamente priėmėme daugybę rezoliucijų. Taip, daugelyje iš jų buvo kritikos ir gerų ketinimų, tačiau svarbiau faktai.
Faktas, kad metai kalbų Anapolio procese, nuėjo veltui. Faktas, kad konflikto sprendimas tęsiasi. Faktas, kad situacija Gazoje blogesnnei kada nors. Taip pat faktas, kad šiandien, kol čia kalbame, vyksta konfrontacija tarp pačių konflikto sprendėjų ir Izraelio armijos.
Noriu, kad galėčiau balsuoti už šią rezoliuciją po kelių mėnesių. Noriu, kad galėtume sustiprinti savo ryšius su Izraelio valstybe. Taip yra todėl, kad tikrieji Izraelio draugai, mylintys Izraelį, nevengia pasakyti tiesios. O tiesa ta, kad tokia okupacija, kokia yra šiandien, negali ilgiau tęstis. Taip nebegali būti. Turime pasiųsti žinią, kad Europos Sąjungos veiksmai pagrįsti taikos siekiu ir pagarba žmogaus teisėms. Taip galėsime judėti pirmyn. Norime glaudesnių ir geresnių santykių su Izraeliu ir palestiniečiais ir turime parodyti tai aiškiomis sąlygomis ir aiškiais veiksmais, ne tik žodžiais.
Luisa Morgantini
GUE/NGL frakcijos vardu. - (IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, nebuvo lengva prašyti atidėti balsavimą, tačiau, mano nuomone, tai buvo būtina, ir, manau, šis sprendimas tikrai pakels pasitikėjimą Europos Parlamentu.
Izraelis negali būti aukščiau tarptautinių įstatymų. Norėčiau pasakyti Parlamento narei J. Hybáškovai, kad bendradarbiavimas su Izraeliu ir įvairūs projektai nenutrūko. Pristabdėme ir atidėjome santykių perkėlimą į aukštesnį lygį, o ne bendradarbiavimą, kuris vyksta toliau. Tikiuosi, kad jis vyks, nes tai svarbu; netgi aš galiu pripažinti jo naudą. Vis dėlto norėčiau pakartoti: Izraelis turi suprasti, jog privalu paisyti tarptautinių įstatymų. Ant kortos pastatyta mūsų garbir orumas.
Todėl norėčiau tikėtis, kad Ministrų Taryba įsiklausys į Europos Parlamento nuomonę, bus nuosekli ir pasakys Izraelio valstybei, jog mums būtini konkretūs ženklai, įrodantys, kad ši šalis nori taikos; būtina panaikinti ir atsiskaitymų per "West Bank" blokadą, nes tai kenkia Gazos gyventojams.
Europos Sąjungos projektai sustabdyti. Pvz., nevyksta projektas PEGASE. Neleidžiama patekti prekėms į teritoriją. Rytoj algos nebus išmokėtos. Jungtinių tautų pagalbos ir atstatymo administracija (angl. UNRRA) yra priversta sustabdyti pagalbos skurdžiausioms šeimoms teikimą. Gėda, kad tai vyksta! Aš nekritikuoju Izrealio, gink Dieve! Tačiau būti Izraelio valstybės draugu reiškia ir priminti jos ir mūsų pareigas. Todėl tikiuosi, kad galėsime vėl viską pradėti, bet žinia, kurią pasiuntėme šiandien, yra svarbi. Skiriame ją Palestinos gyventojams ir tiems izraeliečiams, kurie tvirtai tiki taika ir teisingumu laikantis įstatymų.
Bastiaan Belder
IND/DEM frakcijos vardu. - (NL) Gerb. pirmininke, džiaugiuosi galėdamas paremti Tarybos ir Komisijos pastangas stiprinti santykius su Izraelio valstybe, nes tai naudinga abiem pusėms; atidėti balsavimą, mano manymu, buvo klaida.
Tačiau aš žiūriu į Tarybos pirmininką kamuojamas labai prieštaringų jausmų dėl Tarybos dokumento patekimo į Izraelio dienraštį "Ha'aretz", žr. praėjusio pirmadienio numerį. Remdamasis šiuo dokumentu, norėčiau užduoti tris klausimus.
Ar sutinkate, kad šio dokumento pavadinimas "Veiksmų strategija dėl taikos Viduriniuosiuose Rytuose" yra žingsnis pirmyn? Jei taip, ar skatinsite Izraelį atnaujinti Jeruzalėje, Palestinos institucijų veiklą, įskaitant Palestinos išsivadavimo organizacijos centrą "Oriental House"? Baigdamas turiu paklausti, jei tai ir yra numatytoji strategija, kaip ketinate ją suderinti su santykių su naująja Izraelio vyriausybe gerinimu, kad ir kokios formos ji būtų? Laukiu atsakymų.
Luca Romagnoli
- (IT) Gerb. pirmininke, pirmininko pavaduotoja, ponios ir ponai, šį kartą nesutinku, nes šiandien Parlamentas sudarlabai blogą įspūdį grąžindamas Parlamento narės V. De Keyser pranešimą komitetui. Ir jūs visi, be abejo, pritarsite, ypač taip neįtikėtinai greitai surengdami diskusijas ir balsavimą. Tai verčia mane manyti, kad kairieji ketino rasti priežasčių blokuoti Izraelio dalyvavimą partnerystės programoje naujovėms ir moksliniams tyrimams įgyvendinti. Norėčiau pabrėžti, kad kalbame apie vieną iš kelių valstybių, jei ne vienintelę, kur pasiūlyti paramą reiškia ne tik išreikšti solidarumą, bet ir padėti augti bei vystytis pačios Europos įmonėms.
Kol kas niekas nepaklausPalestinos vadovybės, kiek paramos ji gauna iš Arabų lygos ir kaip ją panaudoja: kokią dalį skiria dialogui, tarpusavio supratimui skatinti ar kutūros ir mokslo plėtrai remti. Žinant, kad pavyko mobilizuoti tiek mažai centro dešiniųjų Parlamento narių, kairieji puikiai padirbėjo: jiems pavyko atidėti balsavimą prisidengiant rūpinimusi žmogaus teisėmis. Man susidaro įspūdis, kad visa tai kenkia regiono plėtrai ir galbūt visam taikos procesui. Tai kelia pavojų šalies teisei į saugumą, kurią turėtume ginti.
Pasqualina Napoletano
- (IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, prieš mane kalbėję pranešėjai puikiai paaiškino šįryt išplatinto dokumentų komplekto, raginančio atidėti balsavimą, tikslą. Tačiau norėčiau jums priminti, jog esama ir kitų šių santykių aspektų, ypač politinių, kuriuos nagrinėja Taryba plėtodama Europos Sąjungos ir Izraelio santykius.
Esama ir tokių aspektų, kurie veikia vidaus rinką. Todėl tikiu, kad visi iš esmės pritariame Izraelio ir Europos Sąjungos santykių plėtrai, kaip ir ryšiams su Palestinos vadovybe. Pranešimas turi būti aiškus ir atspindintis abiejų pusių pasišventimą. Šiandien mes negalime pasakyti, kad šie kriterijai įgyvendinti. Norėčiau jums priminti ne tik apie tragišką situaciją Gazoje, bet apie tebevykstančius neteisėtus atsiskaitymus teritorijose. Tai problema, turinti įtakos prekių pardavimui iš okupuotų teritorijų ir kitiems dalykams, kuriuos puikiai žinome.
Mano nuomone, Taryba iš esmės turi aiškiai išreikšti savo poziciją, jei Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija imsis atsakomybės kitame Tarybos posėdyje pristatyti dokumentą dėl taikos Viduriniuosiuose Rytuose perspektyvų. Tai gali būti puiki galimybkonstruktyviai plėtoti tarpusavio santykius. Todėl tikiu, kad buvo išmintinga reikalauti atidėti balsavimą su sąlyga, kad mes visi panaudosime šį laiką Palestinos, ypač Gazos, gyventojų daliai palengvinti. Noriu pridurti, kad taip pat turėtume išnaudoti šį laiką Europos ir Jungtinių Valstijų santykiams atnaujinti pasinaudodami jungtine iniciatyva dėl situacijos Viduriniuosiuose Rytuose gerinimo.
Nepamirškite, kad 2008 m. buvo paskelbti, ar bent jau turėjo būti, Palestinos Valstybės Konstitucijos metais. 2008 m. jau praeityje, o situacija vis dar siaubinga.
Ioannis Kasoulides
Gerb. pirmininke, jei diskusijos šiandien būtų vykusios dėl situacijos Gazos ruože, būčiau palaikęs Parlamento narės V. De Keyser ir kitų salėje esančių kolegų poziciją. Tačiau bijau, kad ši politinsąsaja su vienos iš Europos kaimynystės politikos šalių, konkrečiai - vienos iš Viduržemio jūros regiono šalių, dalyvavimu EB programose sukūrprecedentą, kuris neaišku kuo baigsis. Nesame numatę jokių politinių sąlygų dvipusiams ryšiams tarp Europos kaimynystės politikos šalių. Pvz., Maroko atveju, mes niekada neminėjome Vakarų Sacharos ar žmogaus teisių. Taip pat ir Egiptui ar bet kuriai Viduržemio jūros regiono šaliai. Nesuprantu, kodėl šį kartą atkreipėme dėmesį į šį politinį aspektą.
Antra, mano manymu, kuo intensyviau vyksta dialogas ir bendradarbiavimas, pasitikima kita šalimi, kaip sakgerb. J. P. Jouyet, tuo daugiau įtakos tai šaliai turime. Šiandien užtrenkėme šias duris ir nežinau, kaip galėsime jas atidaryti.
Trečia, esu įsitikinęs, kad šiandien mes iškėlėme sąlygą. Sakėme, kad tai tik atidėjimas, ir prie šio klausimo mes dar grįšime. Kaip grįšime? Kada situacija Gazos ruože bus tokia patenkinama, kad nuspręsime grįžti prie šio klausimo? Kap sakParlamento narP. Napoletano mokėjimų klausimu, kaip ir dėl daugeliu kitų klausimų, kuriais norime teigiamos Izraelio įtakos, kada būsime pakankamai politiškai patenkinti, kad sugrįžtume prie šios puikios rezoliucijos, kurią paruošUžsienio reikalų komitetas?
Proinsias De Rossa
Gerb. pirmininke, Europa negali stiprinti santykių su Izraelio valstybe, kol jos vyriausybatkakliai laikosi naujojo kurso. Ji turi liautis baudusi Palestinos gyventojus: nutraukti Gazos apgultį, rodyti norą bendrauti su Palestinos lyderiais ir rasti abiem pusėms priimtiną tvarų sprendimą.
Visi norime normalių santykių su Izraeliu, tačiau tokiomis aplinkybėmis tai neįmanoma. Besąlygiškai palaikau Izraelio teisę gintis, tačiau gynyba turi vykti laikantis tarptautinių įstatymų ir įsipareigojimų, kuriuos prisiima kitą šalį okupavusi valstybė.
Izraelio valstybė, kuri taip didžiuojasi savo demokratine sistema, tiek daug kartų pažeidtarptautinius įstatymus savo elgesiu su Palestinos gyventojais, kad daugelio žmonių kantrybpasiekkritinę ribą. Per paskiausią oficialų vizitą į Gazą, Jeruzalę ir banką "West Bank", pats mačiau, kaip pablogėjusios kasdienės gyvenimo sąlygos eiliniams palestiniečiams.
Ekonomika suardyta. Užregistruota 210 nelegalių gyventojų. Palestiniečių žemės ir namai nuolatos užgrobiami. Sulaikyta 11 000 palestiniečių kalinių ir 40 Palestinos leidybos tarybos narių. Areštuota daugiau nei 300 asmenų iki 18 metų amžiaus, kai kuriems iš jų vos 12. Gaza kenčia nuo apgulties ir karinės invazijos baimės; 50 proc, gyventojų yra priklausomi nuo maisto pagalbos. Sąrašas ilgėja. Ši brutali kolektyvinbausmir Izraelio vykdomas žemių užgrobimas - šiurkštus tarptautinių įstatymų pažeidimas, kenkiantis taikai.
Todėl dabar ne laikas pritarti santykių stiprinimui. Iš tiesų, manau, kad balsavimą reikėtų atidėti iki rinkimų, vyksiančių Izraelyje ir Palestinoje 2009 m. pradžioje. O tuo tarpu tarptautinbendruomenprivalo stengtis stabilizuoti situaciją ir sukurti sąlygas ramiam palestiniečių ir izraeliečių gyvenimui.
Elmar Brok
(DE) Gerb. pirmininke, Tarybos pirmininke, Komisijos pirmininko pavaduotojau, šių susitarimų, stiprinančių santykius su Izraeliu, tikslas - patikinti konflikto šalis, kad jos dalyvauja nuosaikiame procese, užtikrinančiame jų vidaus stabilumą ir suteikiančiame garantijų dėl bendradarbiavimo ir egzistencijos ateityje. Šiandien mes nepasinaudojame galimybe suteikti tokią garantiją. Mes ją praleidome ir, mano nuomone, tik dar labiau pakurstėme aistras.
Aš taip pat kritiškai vertinu Izraelį daugeliu klausimų, ypač dėl mokėjimų politikos. Tačiau, kai šiandien girdžiu, kad svarbiausia priežastis - situacija Gazos ruože, labai tuo stebiuosi, ypač, kai pateikiama tik pusar ketvirtadalis argumentų. Turime suprasti, kad jei tikėsime šiais argumentais, po trijų mėnesių bus rasta kitų, vėliau - dar kitų ir t. t., kad tik nebūtų priimtas sprendimas. Jei teisingai prisimenu, Izraelis pasitraukiš Gazos. Ir jei teisingai prisimenu, judėjimas "Hamas" nuvertprezidento M. Abbaso išrinktą valdžią ir žiauriu maištu išardvyriausybę, pažeisdamas visas teises. Jei teisingai prisimenu, situaciją Gazoje lėmjudėjimo "Hamas" sukeltos aplinkybės. Jei teisingai prisimenu, šūviai iš Gazos kasdien prapliumpa į Izraelio miestus. Ir šiandien tai nesvarbu - vienbalsiai kaltinamas Izraelis; man neatrodo, kad tai geriausias būdas pelnyti pasitikėjimą Europos politika Jeruzalėje.
Todėl manau, jog šiandien labai suklydome. Būsime taikos jėga tik tada, jei liksime ištikimi tiesai, o ne paprasčiausia politikuosime. Aš įsitikinęs, kad tokia politika nepadės prezidentui M. Abbasui, o tik dar labiau stiprins Gazoje klestintį radikalizmą. Todėl manau, kad šiandien priėmėme klaidingą sprendimą.
Zbigniew Zaleski
(PL) Gerb. pirmininke, užsitęsus konfliktui būtina apmąstyti ir išanalizuoti jo priežastis bei agresyvų elgesį ir ieškoti sprendimų. Galiu suprasti viskam pasiryžusius Palestinos raketininkus, kurie kaip žiurkės išsislapstsavo kampuose, tačiau suprantu ir izraeliečius, kurie bijo, kad jų vaikai gali niekada negrįžti iš mokyklos, nes kiekvienas palestinietis laikomas teroristu. Šis reikalas nėra tik balta arba juoda.
Ir tarp palestiniečių, ir tarp izraeliečių yra ir į kompromisus linkusių žmonių, ir užsispyrusių ekstremistų; tai aiškiai patvirtino pati Tzipi Livni. Šis vidinis pasidalijimas nėra bereikšmis; kuo jis svarbesnis, tuo galingesnis konflikto dalyvis. Mano nuomone, izraeliečiai galingesni, nes jie turi valstybę ir, be abejonės, visas teises į ją; aš tam pritariu. Todėl jie gali naudotis visais valstybės atributais.
Tai didelatsakomybir pareiga imtis veiksmų, kurie gali būti pavojingi, bet leidžiantys viltis, kad ateityje šiame regione įsivyraus taika. Todėl Izraelio reikalavimas nerengti raketų antpuolių, kol nebus pradėti dvišaliai projektai yra tarsi sakymas, kad būsime pasiruošę turėti vaikų, su sąlyga, kad jie taps inteligentiškais žmonėmis, įgys mokslinius laipsnius ar pradės pelningą verslą.
Netradicinės situacijos reikalauja netradicinių sprendimų, ir aš tikiuosi, kad Izraelis juos priims. Mes, Europos Sąjunga, privalome padėti juos priimti. Kitaip tariant: sudaryti šioms šalims žemėlapį.
Jei kalbėtume apie ES ir Izraelio ryšius, man atrodo, kad tai gera strategija, nes taip įgytume daugiau įtakos ir ilgalaikėje perspektyvoje galėtume konstruktyviau dalyvauti švelninant šį konfliktą. Pasisakau už šių santykių stiprinimą.
Charles Tannock
Gerb. pirmininke, būdamas pranešėju Europos kaimynystės politikos klausimais aš ilgą laiką palaikiau intensyvesnį Izraelio dalyvavimą ES programose ir institucijų veikloje, nes tai naudinga abiem pusėms, turint omeny Izraelio kaip šalies pažangą mokslo ir aplinkosaugos tyrimų srityje. Pastarosiomis savaitėmis gavau daug laiškų su prašymais balsuoti prieš ES ir Izraelio bendradarbiavimo stiprinimą. Tačiau tikiuosi, kad ES ir Izraelio valstybnatūraliai yra partnerės, nes joms rūpi tos pačios vertybės: demokratija, įstatymai, asmeninlaisvė, o ypač laisva spauda ir nepriklausomi teismo organai.
Ne visi ES strateginiai gali pasakyti tą patį. Pvz., Kinija, kuri tokia miela Parlamento pirmininkui, pamina šias vertybes, tačiau, kad kaip būtų keista, aš negirdžiu prašymų susilpninti ES ryšiu su Pekinu. Taip yra todėl, kad ir visuomenėje, ir šiuose rūmuose stiprios antisemitizmo apraiškos. Tai toks požiūris pagrįstas argumentais, aš galiu jį gerbti, net jei nesutinku. Tačiau dažnai jis pagrįstas antisemitizmu ir antiamerikonizmu, nes JAV ir Izraelis glaudžios sąjungininkės.
Praėjusią savaitę Indijoje, Mumbajuje, Džihado teroristai specialiai sieknužudyti žydus. Tai rodo, kad vakarų valstybės turi stoti petys į petį su Izraeliu, nes ši šalis yra egzistencinės kovos su Islamo teroristais: judėjimais "Hamas", "Hezbollah" ir Islamo Džihadu, įrodžiusiais savo apsisprendimą sunaikinti Izraelį ir mūsų gyvenimo būdą, priešakyje.
Deja, Europos Parlamentas, dėl Tarybai primininkavimą perimsiančios Čekijos, šiandien pasielgitin trumparegiškai nepareikšdamas savo nuomonės dėl minėto susitarimo. Tai, mano manymu, pražūtinga. Izraelio visuomengaus klaidingus signalus būtent per rinkimus ir kaip tik sustiprins kompromisų priešininkų pozicijas Izraelyje.
Pirmininkas
Man miela ne Kinija, o demokratija ir žmogaus teisės Kinijoje, Izraelyje ir Palestinoje.
Jim Allister
Gerb. pirmininke, kai kas verčia mus tikėti, kad Parlamentas šiandien pasielgnesąžiningai. Turiu pasakyti, kad man tai atrodo keista, turint omeny, kiek kartų ši institucija palaiksusitarimus be jokių verkšlenimų, kai iš tiesų buvo pažeidžiamos žmogaus teisės, o vyriausybinės struktūros toli gražu nesivadovavo demokratijos principais.
Panašu, jog šiandien Parlamentas pasidavgerai organizuotai pagiežos Izraeliui kampanijai, o mes leidomės jos paveikiami. Aklas fanatizmas, kurį kai kurie rodšiandien Izraelio atžvilgiu, yra nedovanotinas. Izraelis - demokratinvalstybregione, kur demokratija nnekvepia. Ši šalis ieško dvišalių sprendimų. Jai teko patirti siaubingus išorės ir vidaus teroristų išpuolius, todėl ji turi teisę gintis.
Kai kas šiuose rūmuose taip susirūpinę savo baime ir dega tokia neapykanta Izraeliui, kad yra linkę pateisinti teroristų atakas ar judėjimo "Hamas" išpuolius Gazoje kaltindami tik atakuojamą valstybę. Manau, tai klaida.
Proinsias De Rossa
Gerb. pirmininke, pasisakiusieji už balsavimo atidėjimą šiose diskusijose daugybę kartų buvo apkaltinti antisemitizmu.
Tai visiškai nedera. Niekas iš palaikančių balsavimo atidėjimą nekaltino kitos pusės nesąžiningumu ar slaptų motyvų turėjimu, išskyrus rūpinimąsi Izraelio ir Palestinos gyventojų ateitimi.
Būtų teisinga pripažinti, kad visi mes rūpinamės žmonėmis, todėl laikomės tokios pozicijos. Ji neparemta jokia antisemitine ideologija.
Pirmininkas
Gerb. P. De Rossa, pirmininkas visiškai supranta jūsų poziciją ir jai pritaria.
Hannes Swoboda
(DE) Gerb. pirmininke, taip buvo gauti keli laiškai, bet buvo ir Izraelio ambasados lobizmo. Ne todėl, mes priėmėme vienokį ar kitokį sprendimą. Sprendimo priežastis - tvirtas įsitikinimas, kad balsuoti šiuo metu būtų netinkama.
Daugelis kolegų I. Kasoulides, E. Brok, Z. Zaleski ir kitų išsakytų argumentų iš tiesų gerbtini. Manau, kad po šio nuomonių skirtumo, būtų tinkamas laikas grįžti prie bendros pozicijos, kuria pareikštume paramą Izraeliui, bet tuo pat metu ir palaikytume taikos procesą bei palestiniečių teisę gyventi. Tai mums svarbu.
Jean-Pierre Jouyet
Tarybos pirmininkas. - (FR) Gerb. Komisijos pirmininke G. Verheugenai, ponios ir ponai, Taryba neturėtų komentuoti procedūrinių klausimų ar šiuos rūmuose priimtų šios srities sprendimų.
Norėčiau pasakyti gerb. H. Swobodai, jog akivaizdu, kad Taryba siekia tų pačių tikslų ir pritaria paskutinėje jūsų kalboje išsakytai nuomonei, ypač stabilizacijos klausimu. ES ir Taryba smerkia bet kokį smurtą, ypač civilių gyventojų apšaudymą raketomis - tai turi liautis. Kova su terorizmu turi vykti nuolat, o kapralo G. Shalito likimas yra ypatingas ES rūpestis, ir ypač, jei galima taip pasakyti, Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos.
Tačiau Europos Sąjunga ir toliau rūpinsis spartėjančia ekspansija į svetimą teritoriją. Toliau tebevykstantį apgyvendinimą, įskaitant natūralią ekspansiją, būtina skubiai sustabdyti, taip pat ir Rytų Jeruzalėje. Tai prieštarauja tarptautinei teisei ir kelia pavojų Palestinos valstybės įkūrimui; būtina pašalinti kliūtis judėti okupuotose Palestinos teritorijose, nes tai svarbu ekonominei plėtrai. Humanitarinę situaciją Gazoje būtina gerinti skubiai: siekti paliaubų, atidaryti sienos perėjimo punktus, tiekti prekes bei teikti paslaugas gyventojams ir pagalbos institucijoms, ypač Jungtinių Tautų Paramos ir viešųjų darbų Palestinos pabėgėliams agentūrai (angl. UNRWA), padėti joms atlikti savo darbą; intensyviau paleidinėti palestiniečius kalinius, pirmenybę teikiant nepilnamečiams.
Mes siekiame tų pačių tikslų, trokštu tai pabrėžti taip aiškiai kaip tik įmanoma. Problema kaip geriau panaudoti spaudimą, kad pasiektume norimo rezultato: sukurti dvi valstybes saugiai egzistuojančias stabiliame taikos proceso sąlygomis, kur ES užimtų svarbią vietą. Mums reikia išsiaiškinti, ar mes tvirtai laikysimės ką tik mano paminėtų principų, kuriuos Izraelis privalo gerbti, aišku, vystant dialogą ir pasitikėjimą; ar mes, kaip mano Taryba, turime išlaikyti protingą pusiausvyrą.
Baigdamas noriu priminti, kad į šių santykių stiprinimą reikėtų žvelgti bendresniame kontekste - kaip į Viduržemio jūros valstybių sąjungos įkūrimą ir Europos kaimynystės politikos plėtrą. Nepamirškite, kad prieš šių santykių perkėlimą į aukštesnį lygį buvo sustiprinti ryšiai su Maroku, tapę galinga politine žinia mūsų kaimynams arabams pietiniame Viduržemio jūros krante; taip pat norėčiau priminti, kad mūsų derybos su Izraeliu neneigia Palestinos valdžios organų ir kad Europos Sąjunga susitiko su Palestinos vadovybe 2008 m. vasarą siekdamos sukurti darbo grupes, kad būtų sparčiau įgyvendinamas veiksmų planą, numatytas 2005 m. Norėčiau pakartoti, kad mes, kaip Tarybai pirmininkaujanti valstybė, esame suinteresuoti pasiekti pažangos visose srityse, įskaitant politiką, kuri yra neatskiriama mūsų santykių su Izraeliu dalis.
Toks požiūris suteikia prasmės ES ir Izraelio santykių stiprinimui, o toks politinis dialogas, mūsų nuomone, gali užtikrinti daugelio iš jūsų paminėtų principų laikymąsi, o ES turi daryti įtaką sprendžiant Izraelio ir Palestinos konfliktą.
Günter Verheugen
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - (DE) Baigiantis diskusijoms norėčiau pateikti jums tris dalykus apmąstymui.
Pirma, diskutuojant apie mūsų bendradarbiavimą su Izraelio valstybe buvo teisingai iškeltos žmogaus teisių ir humanitarinės problemos, tačiau nereikėtų pamiršti, kad dėl Izraelio mus saisto ypatinga atsakomybė. Mūsų politiką Izraelio atžvilgiu lemia ne tik interesai, bet ir faktas, kad Izraelio valstybės egzistavimas yra glaudžiai susijęs su Europos istorija; jau vien tai užtraukia ypatingą atsakomybę.
Antras svarbus momentas, kad mūsų siekiama, ar galbūt jau pasiekta partnerystsu Izraeliu turi būti patikima. Mes reikalaujame patikimumo iš savo partnerių izraeliečių, o Izraelis gali to paties pareikalauti iš mūsų. Izraeliui pasiūlėme bendradarbiauti vykdant minėtus projektus. Jums gali būti įdomu sužinoti, kad esama svarių priežasčių, kodėl Izraelis tapo pirmąja šalimi, gavusia pasiūlymą sudaryti veiksmų planą remiantis Europos kaimynystės politika. Tai įvyko 2003 m. Aš pats tai padariau.
Paskutinis dalykas, kurį noriu pasakyti, yra tas, kad programos ir politikos, apie kurias čia kalbame, neapsiriboja tik dalyvavimu jose. Jos turi gilesnį politinį pagrindą. Jomis siekiama parodyti Izraeliui, kad bendradarbiauti su Europa naudinga, to ypač reikės pasibaigus konfliktui. Ir reikia, kad konfliktas būtų baigtas. Kitas dalykas - nors iniciatyvos ir nėra didelės, jose esama galimybių skatinti dvišalius ir trišalius projektus. Aš pats neseniai buvau Jordanijoje, Izraelyje ir Palestinoje aptarti iniciatyvos, suteiksiančios mums galimybę numatyti politiką mažosioms ir vidutinio dydžio įmonėms trišalėje programoje. Be to, esama dvišalių mokslo tyrimų projektų. Tai reiškia, kad mes turime pagrindinę priemonę, suteikiančia galimybę įveikti sienas ir pasiekti tiksliai tai, ko norime: Bendradarbiavimo ir stabilumo šiame krizės regione.
Susilaikysiu nepadaręs galutinių išvadų apie tai, ką pasakiau. Tik prašau apsvarstyti tai prieš priimant tolesnius sprendimus.
Véronique De Keyser
pranešėja. - (FR) Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau atsakyti Komisijos pirmininko pavaduotojui G Verheugenui. Jūs visiškai teisingai pasakėte, kad turime ypatingų įsipareigojimų dėl Izraelio.
Mes esame prisiėmę kolektyvinę atsakomybę, ir tai svarbu. Dar daugiau, kaip tik todėl, kad esame atsakingi dėl Izraelio, esame ir bent jau tiek pat atsakingi dėl šiandienės palestiniečių situacijos, turite sutikti.
Gerb. J. P. Jouyet, mes siekiame tų pačių tikslų, ir jūs išvardijote daugelį svarbių problemų, kurias būtina spręsti ilgajame, vidutiniame ar trumpajame laikotarpyje. Jūs panaudojote itin svarbų žodį, kai pasakėte "situacija Gazoje, skubiai...". Jūs panaudojote žodį "skubiai". Mes paprašėme atidėjimo. Mes suteikiame sau laiko, kad pamatytume, ar iš tiesų problema skubiai sprendžiama. Jūs manote, ir turite teisę į savo nuomonę, kad sustiprinus Izraelio statusą bus lengviau derėtis. Trokštu, kad tai būtų tiesa, tačiau nematau jokių įrodymų; mes deramės daugiau nei metus, nuo pat Anapolio susitarimo. Kaip žinote, Parlamento priemonės labai ribotos.
Mes jomis ir naudojamės siųsdami draugišką signalą Izraeliui "Prašome imtis veiksmų!". Deja, vakar gerb. Tzipi Livni nedavnmenkiausios užuominos, kad tai vyks. Aš laukiu ir tikiuosi.
Norėčiau padėkoti kolegei J. Hybáškovai - jūsų nebuvo, kai pradėjau kalbėti - jūs puiki partnerė, ištikima savo įsitikinimams, visi turėtų sekti jūsų pavyzdžiu; aš neleisiu Parlamento nariams, suabejojusiems, ar žmogaus teisės pakankamas pagrindas šios dienos sprendimui priimti, įtikinti mus savo teisumu. Tai nepriimtina! Dėl kaltinimų antisemitizmu ir kitos šiandien išgirstos kritikos, kurią, turiu jus įspėti, dar išgirsite - Europos Parlamentui tai nedera!
Kodėl Europos Paralamento nariai, kalbantys apie žmogaus teises, turėtų būti įtariami taktiniais žaidimais? Jei tiesa, kad esama žmogaus teisių pažeidimų, reikalas labai svarbus.
Aš pasiruošusi laikytis įsipareigojimų, prisiimtų prieš mūsų politinius partnerius užsienio reikalų srityje. Mano manymu, jų laikomasi, tačiau realiai laikas yra netinkamas. Izraeliui mes parodėme draugiškumo gestų. Aišku, ir toliau tai darysime. Tačiau ir toliau rūpinsimės palestiniečių likimu.
(Plojimai)
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Gavau pasiūlymą dėl rezoliucijos surengti diskusijas vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 103(2) straipsniu.
Balsavimas dėl Parlamento narės V. De Keyser pranešimo ir dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos vyks kitoje mėnesinėje sesijoje.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Bairbre de Brún  
raštu. - (GA) - Būtų blogas ženklas, jei ES šiuo metu būtų sustiprinusi santykius su Izraeliu. Tai reikštų, kad ES ignoruoja svarbų, nuolatinį, besitęsiantį žmogaus teisių ir tarptautinės teisės pažeidimą.
Tai būtų beveik tas pats kaip sakyti, kad ES suteikia Izraeliui teisę tęsti represinius ir neteisėtus veiksmus: prievartinį gyventojų perkraustymą, neoficialius teroro aktus, Palestinos okupaciją, neteisėta sienos nustatymą ir apgyvendinimą.
Mes turėtume daryti tokį spaudimą Izraelio valstybei, kokį tik galime, kad ji turėtų įvykdyti savo pažadus kaip reikalauja tarptautiniai įstatymai ir JT rezoliucijos. Šiandien EP nariai iš visos Europos privalo pasiųsti Izraeliui svarią žinią, kad būtų aišku, jog mums jau gana.
Europos Parlamentas jau yra balsavęs įšaldyti Europos ir Izraelio asociacijos sutartį 2002 m., nes Izraelis šiurkščiai pažeidinėjo žmogaus teises. Tačiau dabar kalbama apie Izraelio dalyvavimą ES programose, skirtose konkurentiškumui ir ekonominėms naujovėms skatinti, nors Izraelis sąmoningai griauna Gazos ekonomiką ir infrastruktūrą.
Aš palaikau sprendimą atidėti balsavimą dėl ES ir Izraelio santykių stiprinimo.
Athanasios Pafilis  
raštu. - (EL) Tarybos siūlymas suteikti Izraeliui išskirtines sąlygas ir dar labiau sustiprinti ir taip tvirtus ES ir Izraelio santykius, nors Europos Parlamentas ir atidėjo balsavimą šiuo klausimu, kaip bežiūrėtume yra iššūkis Europos bei kitų šalių gyventojams ir įžeidimas tūkstančiams Izraelio barbariškumo aukų.
Šis siūlymu įamžinama Izraelio rasinsegregacija ir remiama masiški tarptautinių įstatymų ir žmogaus teisės pažeidimai Palestinoje; Gazos ruožo, banko "West Bank" ir Rytų Jeruzalės okupacija, masinis žmonių apgyvendinimas ir kiti gėdingi veiksmai; bei ignoruojama Izraelį smerkianti JT rezoliuciją ir 2002 m. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ir Izraelio bendradarbiavimo sutarties įšaldymo.
Nors Izraelis tą pačią politiką palestiniečių atžvilgiu jau vykdo 60 metų, ir tautos bei JT organizacija tai smerkia, vis dėlto buvo pateiktas provokuojantis pasiūlymas nekreipti dėmesio į akivaizdžius žmogaus teisių pažeidimus.
Tai dar kartą įrodo, kad ES taiko dvigubus politikos standartus, priklausomai nuo jos interesų, o pagarba žmogaus teisėms tėra veidmainiavimas.
Marian Zlotea  
raštu. - Patvirtinus Kaimynystės susitarimą su Izraeliu, šiai šaliai būtų suteikta teisdalyvauti Bendrijos programose remiantis Europos kaimynystės politika, kuri skirta skatinti reformas ir stabilumą Europos Sąjungos kaimyninėse šalyse. Kadangi susitarimas įsigaliotų nedelsiant, Izraelis turėtų sumokėti finansinius įnašus į ES biudžetą mainais už dalyvavimą tam tikrose Bendrijos programose. Šis susitarimas, patvirtinus abiem šalims, būtų persvarstomas kas treji metai. Parama šiam Kaimynystės susitarimui reikštų esamos Asociacijos sutarties atnaujinimą ir būtų žingsnis glaudesnio bendradarbiavimo prekybos srityje ir pažangos priimant rezoliuciją dėl Izraelio ir Palestinos taikos proceso link.
Turint omeny, kad Europos Parlamente šiandien lankėsi Izraelio užsienio reikalų ministrė. raginusi stiprinti ES ir Izraelio santykius politiškai, ir kad veiksmų planą ką tik patvirtino aukšti pareigūnai, pritarti Kaimynystės susitarimui būtų naudinga abiem pusėms, nes tai padidintų tarpusavio supratimą ir pagreitintų taikos procesą Viduriniųjų rytų ir Viduržemio jūros regione.
