Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - P. Napoletano pranešimas Užsienio reikalų komiteto vardu dėl Barselonos proceso: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos.
Pasqualina Napoletano
Gerb. pirmininke, B. FerreroWaldner, A. Vondra, ponios ir ponai, šiuo pranešimu Parlamentas siūlo konstruktyviai prisidėti prie perspektyvos stiprinti Europos ir Viduržemio jūros valstybių partnerystę.
Per pernai liepos 14 d. Paryžiuje vykusį aukščiausiojo lygio susitikimą parengtuose pasiūlymuose buvo iškelti du tikslai, nusipelnantys mūsų palaikymo. Pagal pirmą pasiūlymą siekiama suteikti praktinę formą ekonominiams, regioniniams ir aplinkos integracijos projektams bei padaryti juos veiksmingesnius, įsteigiant šios užduoties vykdymui paskirtą sekretoriatą, gaunat viešą ir privatų finansavimą; pagal antrą pasiūlymą siekiama stiprinti politinį dialogą visame procese, įsteigiant tokias naujas institucijas kaip valstybių ar vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimai ir reguliarūs užsienio reikalų ministrų susitikimai. Taigi norėčiau pabrėžti Europos ir Viduržemio jūros regiono parlamentinės asamblėjos vaidmenį, kuriam buvo skirta daug dėmesio Paryžiaus tekste ir paskui Marselio dokumente.
Parlamentas nori padėti rasti kelią iš rimtos aklavietės, kuri susidarpo tragiškų įvykių Gazoje. Tačiau daug kas priklauso nuo politikos, kurios laikysis naujoji po rinkimų suformuota Izraelio vyriausybė. Vis dėlto norėčiau paminėti, kad Europos ir Viduržemio jūros regiono parlamentinasamblėja susitiks netolimoje ateityje ir parodys, kokį vaidmenį turi atlikti parlamentai, net esant šiai sudėtingai padėčiai.
Norime pabrėžti, kokios svarbios yra institucijos, kuriose dalyvauja ir Europos Sąjunga, ir šalys Viduržemio jūros regiono pietuose ir rytuose, ir kartu atkreipiame dėmesį, kad būtina nesiaurinti viso proceso taikant vien tarpvyriausybinio darbo metodą. Tikimės, kad plačiai įsitrauks ir pilietinvisuomenbei socialiniai partneriai, nes ekonomikos krizgali pabloginti tokias jau vietomis paplitusias ir rimtas problemas kaip bedarbystbei didėjantis migrantų spaudimas, ir dėl to šis reiškinys tampa vis sunkiau suvaldomas. Raginame skirti daugiau dėmesio žmogaus teisių problemoms, kurios tam tikru mastu paveikia visų šalių partnerių elgesį.
Kai dėl institucijų, prisiminkime, kad, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjungai gali būti užtikrintas nuoseklus ir suformuotas atstovavimas per naujas Tarybos pirmininko ir Europos užsienio reikalų ministro pareigybes. Būtų naudinga užtikrinti Europos dalyvavimo tęstinumą bent jau bendro pirmininkavimo forma. Žinome, kad pirmininkaujanti Čekija į tai įsiklausė, ir tikimės, kad pirmininkaujanti Švedija taip pat mielai priims šią žinią.
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti visiems savo kolegoms Parlamento nariams ir įvairių politinių frakcijų bei komitetų atstovams, kurie išdėstsavo nuomonę. Jie visi prisidėjo rengiant šį pranešimą, kuris, manau, yra daugelio palaikomas.
Alexandr Vondra
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - Gerb. pirmininke, esu dėkingas už šią galimybę prisidėti prie šiandienės diskusijos klausimu "Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga". Žinau, kad Parlamentas šį klausimą seka su ypatingu susidomėjimu. Ypač reikia pagirti Pasqualiną Napoletano. Todėl pasiūlymas dėl rezoliucijos, dėl kurio balsuosite vėliau, yra vertingas įnašas į mūsų bendrą darbą.
Per Paryžiaus aukščiausiojo lygio susitikimą praėjusį liepos mėn. buvo sukurta Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga ir sudaryta partnerystė, besiremianti jau veikiančiu Barselonos procesu. Dabartinrotacijos būdu išrinkta pirmininkaujanti valstybteikia pirmenybę šios partnerystės stiprinimui. Net nepaisant to, kad Lisabonos sutartis dar neįsigaliojo, galiu jus patikinti, kad, laikydamiesi bendros nuosavybės nuostatų, teikiame ypatingą dėmesį šios iniciatyvos ir ypač regioninių projektų vystymui. Jie yra svarbūs. Jie rodo konkrečius ženklus regiono gyventojams, kad partnerystveikia jų labui.
Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga nėra vienintelis mechanizmas bendradarbiavimui. Dvišalis matmuo taip pat išlaikomas pagal Europos kaimynystės politiką, ir ją kai kuriais atvejais papildo prieš prisijungimą naudojama struktūra - ir taip pat Mauritanijos atveju, AKR struktūra.
Šie kartu taikomi metodai skatina reformas atskirose šalyse ir stiprina regionų bendradarbiavimą. Kaimynystės politika, žinoma, taip pat turi svarbų rytinį matmenį, ir mes neabejotinai pritariame lygiagrečiai šios politikos plėtrai.
Per Paryžiaus aukščiausiojo lygio susitikimą buvo susitarta imtis darbų keturiose svarbiausiose srityse: teršalų iš Viduržemio jūros pašalinimas; jūros ir sausumos magistralės; civilinsauga; ir alternatyvios energetikos plėtra, pvz., per Viduržemio jūros saulės planą.
Taip pat ypatingas dėmesys skiriamas švietimui aukštosiose mokyklose ir tyrimams, taip pat ir paramai verslui per Viduržemio jūros regiono verslo plėtros iniciatyvą. Techninius projektų pasiūlymų, iškeltų šioje srityje, aspektus tvarkys sekretoriatas, kuris bus įsteigtas Barselonoje, kaip pernai buvo sutarta Marselyje.
Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos ministrų konferencijose bus atkreiptas dėmesys ne tik į šias konkrečias projektų sritis, bet ir į daug pasaulinių iššūkių, kurie paveikia mus visus. Tai apima taikos ir saugumo paieškas šiame regione, socialinį ir geopolitinį ekonomikos krizės poveikį, aplinkos problemas, migracijos srautų valdymą ir moterų vaidmenį mūsų atitinkamose visuomenėse.
Yra dvi ypatingos bendradarbiavimo sritys, kurios, mano žiniomis, yra svarbios šiam Parlamentui, ir tai mes visiškai palaikome. Pirmoji sritis yra tarpparlamentinis bendradarbiavimas sukuriant Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių parlamentinę asamblėją ir jos komitetus. Ši iniciatyva yra labai reikšminga vystant stiprų parlamentinį matmenį Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungai. Šis matmuo, kaip yra pabrėžta jūsų rezoliucijoje, padės stiprinti sąjungos demokratinį teisėtumą. Jis taip pat padės skleisti pagrindines vertybes, kuriomis remiasi Europos Sąjunga. Mes labai džiaugiamės dėl to, kad jūs ir jūsų pirmininkas pritarėte šiai ypatingai iniciatyvai, ir siūlome jums visišką savo palaikymą.
Antroji sritis, kuri, mano manymu, mums turi būti tam tikru prioritetu, yra tarpkultūrinių ryšių plėtra. Labai svarbu, kad mes skatintume didesnį supratimą tarp kultūrų Viduržemio jūros regione. Čia turi įsitraukti pilietinvisuomenė, vietiniai socialiniai ir regioniniai partneriai. Šioje srityje ypač svarbų vaidmenį turi atlikti Annos Lindh fondas.
Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga mums siūlo potencialą geresniems ryšiams tarp jos narių sukurti. Paskutiniai įvykiai parodė, kad tai nėra lengva užduotis, bet jie taip pat išryškino, kaip mums svarbu toliau dėti pastangas šia linkme. Mes gerai žinome apie sunkumus, su kuriais susiduria regiono gyventojai dėl krizės Gazoje. Kaip žinote, dėl to buvo atidėti Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos susitikimai, bet pirmininkaujanti valstybmano, kad regionų bendradarbiavimas ir dialogas yra tinkamas būdas taikai pasiekti, pasitikėjimui sukurti ir klestėjimui sukurti, ir mes tikrai tikimės, kad kiek galima greičiau atnaujinsime darbą Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos viduje.
Todėl šiuo metu yra ruošiamas Europos Sąjungai pirmininkaujančios Čekijos ir Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungai bendrai pirmininkaujančios Prancūzijos, Europos Sąjungos narių, priklausančių Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungai, vardu, galbūt kartu su bendrai pirmininkaujančiu Egiptu, demaršas, skirtas mūsų arabų partneriams. Juo siekiama kreiptis dėl visų Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos veiksmų automatinio ir besąlyginio atnaujinimo iškart po Arabų valstybių lygos Dohos aukščiausiojo lygio susitikimo kovo mėn. pabaigoje. Mes ketiname pasinaudoti Donorų konferencijos dėl Gazos, vyksiančios kovo 2 d. Šarm El Šeiche, Egipte, teikiama galimybe tolesniems trijų užsienio reikalų ministrų svarstymams - Karelo Schwarzenbergo, Čekijos užsienio reikalų ministro; Bernardo Kouchnerio, Prancūzijos užsienio reikalų ministro; ir Egipto užsienio reikalų ministro.
Benita Ferrero-Waldner
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, gerb. P. Napoletano, iš pradžių leiskite man pasveikinti jus už atliktą darbą, nes jis leido parengti pranešimą, kuris yra tikrai svarbus keliais lygmenimis.
Pirma, dėl to, kad jis iš tikrųjų yra teigiamas ir konstruktyvus Europos Parlamento įnašas nuosekliai Europos ir Viduržemio jūros regiono politikai apibrėžti, o tai yra iššūkis, dėl kurio mes dedame daug pastangų.
Toliau, kaip jūs teisingai atkreipiate dėmesį, Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga turi būti papildyta. Ji neturi būti vien tarpvyriausybinė, bet turi būti tinkamai papildyta, atveriant ją kitiems dalyviams, pvz., vietos ir regionų savivaldos institucijoms. Svarbu stiprinti parlamentinį matmenį, aktyvinant Parlamentinės asamblėjos vaidmenį ir užtikrinant ilgalaikį pilietinės visuomenės dalyvavimą.
Tai tiesa, kad Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos vaidmuo yra vystyti regioninės partnerystės, kuriai reikia atnaujinimo, jungtinį pobūdį institucijų ir politiniu lygmeniu. Tačiau taip pat tiesa yra ta, kad tai galima atlikti tik remiantis Barselonos teisynu, kurį reikia išplėsti ir konsoliduoti.
Komisijos finansuojamas regionų bendradarbiavimas yra šio teisyno dalis. Todėl šiandien nėra jokios priežasties juo abejoti. Priešingai, jis palaiko ir užtikrina Europos Sąjungos veiksmų regione darną, ypač dėl to, kad jo tikslai yra visiškai suderinami su Europos kaimynystės politikos tikslais, o ši politika yra svarbiausia mūsų dvišalių santykių su regiono šalimis struktūra.
Tas pats galioja dėl Bendrijos metodų, taikomų mechanizmams, kuriais priimami sprendimai ir nustatomi prioritetai Europos Sąjungos viduje, laikymosi, nes Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga yra iniciatyva, sudaranti integralią Europos struktūros dalį.
Gerb. pirmininke, pagrindinius principus nustatęs Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimas turėjo, kaip žinote, tris tikslus: įlieti politinės energijos į Europos ir Viduržemio jūros regiono santykius, keisti institucinį šių santykių valdymą jungtiniu iniciatyvomis paremtu vadovavimu ir, galų gale, kristalizuoti daugiašalį bendradarbiavimą tarp Europos Sąjungos ir jos Viduržemio jūros regiono partnerių dėl struktūrinių projektų, kurie paskatins subregioninę integraciją ir, tikėtina, sumažins vystymosi skirtumus abiejose Viduržemio jūros pusėse.
Iš tikrųjų mes turime sumažinti šiuos skirtumus per socialinę ekonomikos plėtrą, gausesnę prekybą ir didesnes investicijas. Dialogu ir politiniais konfliktų sprendimais turime atremti ideologinį radikalizmą, kuriam gerą pagrindą suteikia plėtros trūkumas ir neteisybės jausmas. Turime vykdyti atsakingą ir suderintą migracijos politiką, kaip jūs sakėte, kad turėtumėte naudos iš demografinės stabilizacijos Europoje ir demografinio Viduržemio jūros regiono šalių augimo. Čia pateikiau jums kelis pavyzdžius, su kokiais iššūkiais turime susidurti kartu su savo partneriais Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos struktūroje.
Iš tiesų mes žinome, kad negalime pasiekti šių tikslų be parlamentinio palaikymo - tiek Europos Parlamento, tiek Euromed parlamentinės asamblėjos. Su tokiomis nuostatomis mes dirbame ir esame tvirtai įsitikinę, kad, spręsdama visus šiuos klausimus, Europos Komisija galės pasikliauti jūsų bendradarbiavimu, ir norėčiau už tai jums iš anksto padėkoti.
Tačiau mes, žinoma, taip pat žinome, kad susidūrus su itin neramia padėtimi Artimuosiuose Rytuose po karo Gazoje - tai aptarėme šiandien, - mes iš tikrųjų turime problemą: mes negalime palikti Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos politiniame vakuume. Būtent tai mes visada teigėme. Iš tikrųjų toks yra faktas.
Todėl dabar darbas yra sustabdytas, ir dėl to aš asmeniškai labai apgailestauju, bet, žinoma, mes tikimės, kad vėl kada nors pradėsime dirbti. Šarm El Šeiche vyksiantis susitikimas, kuriame Komisija, žinoma, atliks svarbų vaidmenį kaip jungtinrėmėja, bus labai svarbus. Tikiuosi, kad po to bus surengti įvairūs kiti susitikimai. Taigi daug darbo jau yra padaryta, ir dirbdama Komisija į tai žiūri labai rimtai.
Be to, daug buvo nuveikta dėl taisyklių, taikomų sekretoriatui, kuris jau veikia ir kuris turėtų leisti pradėti Barselonos procesą.
Vural Öger
Tarptautinės prekybos komiteto nuomonės referentas. - (DE) Gerb. pirmininke, gerb. P. Napoletano, ponios ir ponai, Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga turi atgaivinti Barselonos procesą, kuris buvo pradėtas 1995 m. Deja, šiandien tenka susidurti su faktu, kad pastaroji Artimųjų Rytų krizsustabdšį projektą. Sekretoriato Barselonoje atidarymas buvo atidėtas neapibrėžtam laikui, ir pažadėtų pinigai negalima pervesti.
Taigi iki šiol nebuvo pasiekta jokių apčiuopiamų rezultatų, dėl ko aš labai apgailestauju. Aš klausiu savęs paties, ar mes per daug koncentravomės ties institucijomis ir ar tai yra dabartinės aklavietės priežastis. Ar mes neįvertinome politinių krizių įtakos Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungai?
Kaip galime užtikrinti projektų tęstinumą? Kai anksčiau vykdėme Europos integraciją, mums labai sekėsi ekonomikos ir prekybos srityse. Būtent dėl tos pačios priežasties Tarptautinės prekybos komitete svarstėme, kaip mūsų sėkmingi mechanizmai galėtų būti pritaikyti mūsų kaimynams pietų Europoje. Vienas tikslas yra laisvosios prekybos zonos sukūrimas iki 2010 m., bet ši taip pat buvo sustabdyta. Būtent todėl, kad politiniai konfliktai blokuoja šį procesą, mes turime stiprinti veiklą ekonomikos srityje.
Tarptautinprekyba galėtų teigiamai paveikti ne tik ekonominę, bet taip pat ir - ir ypač - politinę ir socialinę padėtį regione. Regioninekonominintegracija šiuo atžvilgiu yra svarbi. Mūsų pietų kaimynai taip pat turi glaudžiau tarpusavyje bendradarbiauti.
Tuo pat metu šalys, kurios jau išvystdvišalės prekybos ryšių tinklą, turi būti įtikintos dėl daugiašalio matmens pridėtinės vertės. Čia svarbų vaidmenį atliks vietos gyventojų informavimas apie ekonominės integracijos teikiamą naudą. Tai būtų pirmas žingsnis stabilizuojant padėtį pietinėje Viduržemio jūros regiono dalyje. Noriu tai pamatyti dėl mūsų visų, ypač dėl regiono gyventojų.
Íñigo Méndez de Vigo
Eilėraštis niekada nebūna baigtas, jis tiktai paliekamas, taip pasakViduržemio jūros regiono poetas, gimęs Sete. Manau, kad kažkas panašaus įvyko Barselonos procesui: jis nebuvo baigtas, bet buvo paliktas - bent jau iš dalies.
Štai kodėl Parlamentas mano, kad pastangos, kurias dėjo pirmininkaujanti Prancūzija, kad įkvėptų Barselonos procesui naują gyvybę, yra svarbios. Štai kodėl mes Konstitucinių reikalų komitete aktyviai bendradarbiavome dėl P. Napoletano pranešimo, ir noriu jai padėkoti už kantrybę ir supratimą.
Gerb. pirmininke, kodėl Konstitucinių reikalų komitetas susidomėjo šia tema? Dėl kelių priežasčių. Pirma, kad užtikrintume Barselonos proceso su Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga tęstinumą. Antra, kad išvengtume besidubliuojančių struktūrų ir įkeltume šį procesą į Sąjungos institucinę struktūrą. Trečia, kaip jau sakB. Ferrero-Waldner, kad pabrėžtume, kad tai nėra vien tarpvyriausybinis procesas, bet jis taip pat apima ir parlamentinį matmenį.
Štai kodėl Konstitucinių reikalų komitete mes atkakliai laikėmės klausimų, kuriuos 2008 m. liepos 13 d. iškėlpirmininkas H.-G. Pöttering. Šie klausimai susiję su tuo, kaip Parlamentinasamblėja turi susitikti kartą per metus, kaip ji turi būti suorganizuota į frakcijas politinių grupių pagrindu ir parengti konsultacinius pranešimus.
Mes taip pat bandėme padėti Tarybai dėl svarbių sprendimų, kuriuos ji turėjo priimti. Gerb. A. Vondra, šie Rūmai nori bendradarbiauti su Taryba, ir mes išdėstėme kriterijus, kuriuos turi atitikti šios naujos Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos vadovybės būstinė. Atsitiktinai šitie kriterijai sutapo su miestu šalyje, kurią labai gerai pažįstu; iš tiesų Konstitucinių reikalų komitetas nusprendė, kad Barselona galėtų būti gera vadovybės būstinė. Be to, ministrai netrukus tai pripažino, ir tai, gerb. pirmininke, dar kartą parodo šį norą bendradarbiauti su Taryba.
Aš pradžioje citavau Paulį Valéry; leiskite man baigti pacituojant dar vieną Paulio Valéry eilėraštį: "Tu n'as que moi pour contenir tes craintes!".
Manau, kad norint nuraminti nuogąstavimus, kurie galėtų kilti abiejuose Viduržemio jūros krantuose, pati veiksmingiausia priemonbūtų šios Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos pasisekimas. Tikėkimės, kad taip ir bus, gerb. pirmininke, ir dar kartą dėkoju gerb. P. Napoletano už jos supratingumą ir pagalbą.
Vito Bonsignore
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, sveikinu gerb. P. Napoletano už jos pastangas ir balansą, kurio ji pasiekšiuo klausimu, ir dėkoju gerb. B. Ferrero-Waldner, kuri visada yra dėmesinga mūsų darbui, už svarbią veiklą, kurią ji atlieka visame pasaulyje.
Mes visi turime pasirodyti labai vieningi, nes problemos ir iššūkiai, su kuriais mums tenka susidurti Viduržemio jūroje regione, yra ypač sudėtingi. Turime siekti stipresnio, įtakingesnio vaidmens Europai, atsižvelgiant į tai, kad strategiškai esame greta Jungtinių Valstijų.
Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija per daugelį metų daug nuveikė, kad suteiktų Europai vis stipresnį, vis aktyvesnį vaidmenį. Finansavimo nepakanka; vien finansavimo nebepakanka; reikia esminio atnaujinto politinio veiksmo. Vienas iš daugelio bendrų iššūkių yra imigracijos į Europą problemos sprendimas. Šios problemos negalima spręsti bendradarbiaujant su politiniais oponentais, jos taip pat negalima spręsti einant populizmo keliu; jai reikia griežtos kontrolės, siekiant užtikrinti teisės ir Konvencijos dėl žmogaus teisių laikymąsi.
Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga, Europos ir Viduržemio jūros parlamentinasamblėja ir bendra užsienio politika dėl pietų regiono yra puikios ir teisėtos priemonės, kurias galima panaudoti, siekiant suteikti Europai stipresnį, reikšmingesnį ir daugiau pasitikėjimo keliantį vaidmenį.
Dėl šios priežasties mano politinfrakcija balsuos prieš kairiųjų pasiūlytus pakeitimus; manome, kad jie yra pernelyg prieštaringi ir nelabai konstruktyvūs. Mano politinis sparnas siekia iš naujo duoti impulsą šiai vertingai veiklai, kuri taps labai svarbi artimoje ateityje, todėl mes palaikome EMPA atnaujinimą - ne vien kaip diskusijų forumo, bet kaip vietos, kur gali būti priimti bendri sprendimai, svarbūs mūsų ateičiai ir ateičiai visų, gyvenančių prie Viduržemio jūros krantų.
Carlos Carnero González
Socialistų frakcijos vardu visų pirma norėčiau pasveikinti gerb. P. Napoletano su puikiu pranešimu, kurį ji mums pristato šią popietę, bet, svarbiausia, dėl to, kad ji buvo Europos ir Viduržemio jūros regiono ryšių šalininkda prima ora. Be jos darbo ir impulso mes nebūtume galėję įsivaizduoti pirmiausia Europos ir Viduržemio jūros regiono parlamentinio forumo, o vėliau Europos ir Viduržemio jūros regiono parlamentinės asamblėjos, ir dabar negalėtume reikalauti, kad gyventojų atstovai turėtų tokius įgaliojimus mūsų steigiamose institucijose.
Norėčiau pasekti mano kolegos I. Méndez de Vigo pavyzdžiu, kuris visada cituoja didžiuosius rašytojus, ir prisiminti frazę iš V. Šekspyro dramos "Karalius Lyras", kurioje sakoma, kad "Blogiausio nėra iki tol, kol galime pasakyti "Tai blogiausia"". Mes veikėme priešinga kryptimi, nes kai padėtis Artimuosiuose Rytuose tapo kaip niekada bloga, įvedėme priemonę, kuria siekiama visame šiame regione gerinti politinį, ekonominį ir socialinį vystymąsi, kaip pagrindinę struktūrą konfliktams spręsti. Juk tokia galų gale yra Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos paskirtis. Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga nėra sukurta ex novo, bet ji formavosi nuo pat Barselonos proceso pradžios, steigiant tokias naujas institucijas kaip Nuolatinis sekretoriatas, kuris veiks Barselonoje. Būtent tam mes pritariame kaip europiečiai, kaip Viduržemio jūros regiono gyventojai, kaip ispanai ir kaip Parlamento atstovai, kurie tuo laiku to prašė. Taip pat pritariame Europos ir Viduržemio jūros šalių parlamentinės asamblėjos vizijai: ji turi teikti galimybę parlamentarams ir gyventojams išreikšti save šioje Sąjungoje.
EMPA nereikia duoti to, ko ji nusipelno: konsultavimo, kontroliavimo ir pasiūlymų užduočių. Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga turi būti pagrįsta bendru valdymu, ji turi turėti pakankamą finansavimą ir daugiausia dėmesio skirti regioninei integracijai bei gyventojų poreikiams tenkinti. Tokiu būdu galėsime sukurti taika, solidarumu ir taip pat civilizacijų sąjunga paremtą Viduržemio jūros regioną.
Marios Matsakis
ALDE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, aš taip pat noriu pasveikinti gerb. P. Napoletano ne tiktai už jos puikų pranešimą, bet taip pat ir už vertingą bendradarbiavimą, kurį ji pasiūlšešėliniams pranešėjams. Pranešimo tema yra nepaprastai svarbi, nes čia kalbama apie perspektyvą susieti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos valstybes per draugystę ir bendradarbiavimą bei pasiekti bendrą tikslą - taiką, stabilumą ir klestėjimą šių valstybių gyventojams.
Tai nėra lengva užduotis, ypač dėl to, kad regioninius konfliktus, pvz., Izraelio ir palestiniečių problemą, nėra lengvai išspręsti ar netgi suvaldyti. Vis dėlto vilties niekada nereikia nustoti, ir Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga gali padėti išlaikyti tokią viltį. O kas žino? Galbūt tai padės paversti viltį tikrove įvedus ilgalaikį stabilumą ir priėmus ilgalaikius regioninių problemų sprendimus.
Svarbu pažymėti, kad šiose diskusijose Prancūzijos vyriausybpateikvertingą įnašą pasiūlytam projektui pradėti, taip pat svarbu pakartoti, kad Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos sudarymas nėra siūlomas kaip alternatyva Turkijos planuojama prisijungimui prie Europos Sąjungos. Turime užtikrinti, kad Turkijos žmonės žinotų ir suprastų, kad čia nėra jokio paslėpto tikslo ar apgaulės.
Galų gale, kalbant apie mūsų turimus pakeitimus, ALDE frakcija su PSE frakcija susitardėl penkių kompromisinių pakeitimų, kuriais siekiama dar patobulinti pranešimą. Papildomi penki pakeitimai, kuriuos pateikGUE/NGL frakcija, nėra laikytini labai naudingais ir jų mano frakcija nepalaikys.
Dar kartą sveikinu pranešėją.
Salvatore Tatarella
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, aš nuoširdžiai palaikau bet kokią iniciatyvą, kuria siekiama vystyti Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungą.
Iš šios perspektyvos tikiuosi pamatyti sustiprintą Europos ir Viduržemio jūros šalių parlamentinės asamblėjos parlamentinį vaidmenį, įskaitant Asamblėjos ryšių su Viduržemio jūros partneriais plėtrą ir jos sugebėjimą teikti rekomendacijas Užsienio reikalų ministrų susitikimams bei dalyvauti stebėtojo statusu valstybių ar vyriausybių vadovų susitikimuose, ministrų susitikimuose ir parengiamuosiuose aukščiausių pareigūnų susitikimuose.
Norėčiau pabrėžti, kaip svarbu sustiprinti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programos vaidmenį ir iniciatyvas bei sukurti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų banką, apie ką buvo paskelbta anksčiau, bet tai nebuvo įvykdyta.
Aš palaikau pasiūlymą sukurti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių regioninę ir vietos asamblėją pagal panašias Europos institucijas, kad ji dar plačiau įtrauktų sritis ir miestus, taip pat Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą, kuriame dalyvautų socialiniai partneriai ir pilietinvisuomenė.
Taip pat pritariu pasiūlymui įkurti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių energetikos bendriją, kuri vykdytų politiką, skirtą stambiems projektams atsinaujinančios energijos ir energijos infrastruktūros srityse įgyvendinti.
Be to, tikiuosi, kad Sąjunga atliks vis veiksmingesnį vaidmenį siekiant taikos, konfliktų sprendimo, vis labiau stiprins demokratiją, gins tikėjimo laisvę ir kovos su terorizmu, narkotikų prekyba, organizuotu nusikalstamumu ir prekyba žmonėmis.
Galų gale Sąjunga negali išvengti užduoties imtis suderintų veiksmų su atitinkamomis valstybėmis, siekiant valdyti migracijos politiką ir srautus Viduržemio jūros regione. Ji nebegali susitelkti tiktai ties saugumu, teisėtumu ir nelegalios imigracijos sutramdymu, bet taip pat - ir pirmiausia - turi kreipti savo dėmesį į aktyvią politiką, bendrų taisyklių šaltinius ir tikslingą bei tvarų užimtumą.
David Hammerstein
Dėkoju jums, gerb. P. Napoletano, už šį puikų pranešimą. Prieš porą dienų iki karo Gazoje pradžios aš atstovavau Parlamentui ir EMPA Jordanijoje per paskutinę ministrų konferenciją, kuri įvyko anksčiau, negu veikla buvo dar kartą sustabdyta dėl smurto Artimuosiuose Rytuose. Tai buvo konferencija apie vandenį. Tai buvo ministrų konferencija vienu iš esminių klausimų, dėl kurio turi būti vykdomas bendradarbiavimas Viduržemio jūros regione ir kuris gali sukelti konfliktus - tai klausimas dėl išlikimo, ir jis yra esminis kai kuriems galimiems dideliems projektams Viduržemio jūros regione, įskaitant saulės energetiką, vandens perdavimą ir daug kitų dalykų.
Štai kaip tai svarbu. Ši veikla buvo sustabdyta, bet tikiuosi, kad netrukus Sąjungos veikla dėl Viduržemio jūros regiono bus atnaujinta ir bus pasiekta pažanga Artimuosiuose Rytuose.
Mes turėjome kelis labai ambicingus tikslus Viduržemio jūros regione. Rezultatai buvo daug kuklesni, ypač žmogaus teisių, demokratijos ir aplinkos srityse.
Mums taip pat reikia skatinti pietų šalių rinką ir bendradarbiavimą, o ne tik kalbėti apie didelę laisvąją rinką Viduržemio jūros regione, kuriai įsteigti visų pirma reikia bendradarbiavimo tarp šalių, turinčių įsisenėjusius konfliktus.
Tuo pat metu turime spręsti energetikos krizę. Energetikos krizir dabartinekonomikos krizgalėtų suteikti galimybę įgyvendinti labai svarbius projektus tiek Europai, tiek mūsų kaimynams į pietus, pvz., planus statyti šilumines saulės energijos jėgaines (aukštos temperatūros saulės energetika) ir pažangių bei ekologiškų tinklų sukūrimą, kurie sujungtų Šiaurės Afriką, Artimuosius Rytus ir Europą į didelį ir ekologišką projektą kovoti su klimato kaita ir ekonomikos krize.
Willy Meyer Pleite
Gerb. pirmininke, pradžioje norėčiau padėkoti gerb. P. Napoletano už jos darbą. Antra, norėčiau pasakyti, kad aš, kaip šešėlinis pranešėjas, paprašiau, kad mano frakcija nebalsuotų už šį pranešimą dėl dviejų esminių priežasčių.
Pirma, dėl to, kad pastarasis konfliktas, pastaroji izraeliečių ataka prieš Gazos gyventojus yra tokio masto, kad ji negali likti nenubausta. Viskam yra ribos, tai nėra pirmas kartas, bet ši ataka prieš Palestinos suverenitetą yra tokio masto, kad ji visiškai neleidžia įgyvendinti Anapolio susitarimo ir užkerta galimybę sukurti Palestinos valstybę, kurios egzistavimas yra vienintelgalimybsukurti taikingą ir solidarią Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungą.
Antra priežastis, dėl ko rekomendavau, kad nebalsuotume už šį pranešimą, yra tai, kad aptariant laisvosios prekybos zoną neatsižvelgiama į regioninius skirtumus. Manome, kad labai svarbu, jog prekybos klausimai būtų svarstomi laikantis visų lygybės principo, atsižvelgiant į regioninius skirtumus ir tam tikras kiekvienos šalies ypatybes.
Luca Romagnoli
(IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, manau, kad aš, kita vertus, balsuosiu už P. Napoletano pasiūlymą dėl rezoliucijos, nes, mano nuomone, strategijos požiūriu neabejotinai yra svarbu nustatyti pagrindinius ketinamus atlikti projektus, ir taip pat naudinga pabrėžti poreikį taikyti "programos susitarimų" metodą šiems veiksmams atlikti. Tačiau šie susitarimai turi remtis - ir manau, kad tai labai svarbu pabrėžti, - subsidiarumo principu.
Tiesą sakant, mane šiek tiek suglumino raginimas duoti naują impulsą bendram migracijos politikos valdymui, nors pripažįstu, kad bendradarbiavimas tarp valstybių narių yra svarbus, ir ne tik šis bendradarbiavimas, bet taip pat svarbus yra ir bendradarbiavimas su šalimis, esančiomis pietiniame Viduržemio jūros krante, ir jį reikia įgyvendinti.
Visiškai sąžiningai pripažįstu, kad taip pat turiu tam tikrų abejonių dėl ekonominių ir komercinių iniciatyvų, kuriomis siekiama paruošti dirvą Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių laisvosios prekybos zonos sukūrimui. Tai sakau ne todėl, kad turėčiau išankstinių nusistatymų, bet todėl, kad man reikėtų šiek tiek paaiškinti, kaip tai galėtų būti abipusiškai naudinga.
Ioannis Kasoulides
Gerb. pirmininke, visų pirma norėčiau pasveikinti gerb. P. Napoletano už jos pranešimą. Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga iš tikrųjų yra reikšmingas žingsnis į priekį dedant pastangas dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės. Viena iš ligi šiol buvusių kliūčių šiai partnerystei buvo matomumas: partnerių šalių gyventojų gebėjimas įvertinti Barselonos proceso ir mūsų Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos poveikį.
Leiskite man pateikti pavyzdį. Kai manęs paprašparengti pranešimą apie užterštumo pašalinimą Viduržemio jūros regione, šioje srityje veikšios programos: Viduržemio jūros regiono "karštųjų taškų" investicijų programa, Vandens strategija Viduržemio jūros regione, Europos Sąjungos jūrų strategija, UNEP/MAP, Viduržemio jūros regiono tvarios plėtros strategija, Viduržemio jūros regiono aplinkos techninės pagalbos programa, Viduržemio jūros regiono Europos Sąjungos vandens iniciatyva ir MYIS, kurios buvo vykdomos pagal "Horizonto 2020 m." programą. Ši fragmentacija pablogina matomumą.
Kita kliūtis yra Artimųjų Rytų problema. Aš pritariu J. Solanos pozicijai, kad Ketvertas šį kartą veiks kitaip nei anksčiau. Tai ne dėl Europos Sąjungos noro trūkumo, bet dėl ankstesnės Amerikos administracijos politikos. Tikiuosi, kad šį kartą nusiuntus G. Mitchellą į šį regioną bus pasiekta politinės pažangos. Mes daug padarėme šiuo klausimu. Visai neseniai lankiausi Libane ir mačiau, kad JT laikinosios pajėgos Libane (UNIFIL), dalyvaujant Europos kontingentui, užkerta kelią karo veiksmams pietų Libane ir Izraelyje.
Jamila Madeira
(PT) Dėkoju savo kolegai Pasqualinai Napoletano už jos puikų pranešimą. Praėjus keturiolikai metų po Barselonos ir penkeriems metams po pirmosios Europos ir Viduržemio jūros regiono parlamentinės asamblėjos, mes turime Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungą su ekonomine ir parlamentine galia, su pilietine visuomene ir su kartu sprendžiančiais vyriausybių vadovais. Visi nori daryti daugiau ir geriau šioje teritorijoje, kur 720 mln. gyventojų sudaro tikrą potencialą plėtrai ir taikai pasaulyje. Suvaržyti save vien ekonominiais ir verslo klausimais aiškiai būtų klaidinga. Atsakant į plėtros krizes natūraliai reikia politinio atsako, bet atsakant į humanitarines krizes, į nepaprastas padėtis ir į karines krizes, pvz., į tokią, kokia įvyko 2008 m. pabaigoje ir 2009 m. pradžioje, politinis atsakas yra labai svarbus.
Politikai ir gyventojai turi duoti atsaką pasaulinėms problemoms. Pasaulis paprašiš jų atsakymų, ir vis dėlto, praėjus keliems mėnesiams, mes, gyventojai ir politikai, ypač turintys tokią platformą kaip Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga, vis dar delsiame reaguoti. Tikiuosi, kad šis krizės laikotarpis mažų mažiausiai privers mus mokytis ir progresuoti. Nors galime mokytis tik iš savo klaidų, besąlygiškai svarbu spartinti mūsų reakciją.
Miguel Portas
(PT) Savo kalboje Komisijos narB. Ferrero-Waldner apibendrino naujos Sąjungos tikslus. Iš tikrųjų ši Sąjunga gimper Prancūzijos pirmininkavimą po klaidų žvaigždės ženklu. Pirma klaida buvo regiono konfliktų pašalinimas iš jos darbotvarkės, ypač Izraelio ir palestiniečių konflikto bei Vakarų Sacharos konflikto. Antra klaida yra Sąjungos bandymai įtvirtinti save vykdant bendrus ekonominius ir aplinkos projektus, bet nekeliant laisvosios prekybos klausimo, nuo kurio daug kas priklauso. Trečia klaida yra insinuavimas, kad yra galimybperduoti šiai Sąjungai Turkijos paraišką dėl prisijungimo prie Europos Sąjungos.
P. Napoletano pranešime nesprendžiama pirma klaida, ir tai riboja pranešimo apimtį. Jokia ekonominir regioninintegracija nebus sėkminga, jei Sąjunga neturės drąsos spręsti esamų konfliktų ir atlikti tai remiantis tarptautine teise. Kita vertus, pranešime tikrai yra aiškių rekomendacijų dėl antros ir trečios klaidos, ir šios rekomendacijos nukreipia teisinga kryptimi.
Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga negali veikti kaip laukiamasis ar galinės durys Turkijai, jei ji atitinka prisijungimo reikalavimus, ir Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga negali būti priedas prie Europos laisvosios prekybos strategijos, be jokios socialinės integracijos politikos.
Pranešimo rekomendacijos yra svarbios: Sąjunga su gyventojų ir atstovų matmeniu, įskaitant Arabų valstybių lygą; regioniniai projektai su socialiniu matmeniu; ir projektų pratęsimas į sritis, kurios būtinos žmonių gyvenimui, kaip antai, vanduo, žemės ūkis ir švietimas. Taip pat yra aiškios taisyklės dėl programų sutarčių bei dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono investicijų banko.
Sąjunga gimsu klaidomis, bet ji bent jau egzistuoja. Aš palaikau šį pranešimą, nes manau, kad ši Sąjunga taps tuo, ką mes sugebėsime iš jos sukurti. Todėl suteikiu jai savo palaikymą.
Luís Queiró
(PT) Daugelis didesnio politinio svarbumo klausimų, kuriuos sprendžia Europa, taip pat yra susiję su Viduržemio jūros baseinu. Todėl "Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos" iniciatyva nusipelno mūsų palaikymo, nes ji gali duoti naują impulsą procesui, kuris yra būtinas ir naudingas, bet kuriam trūko reikalingo pasisekimo ar matomumo. Iškeltas klausimas yra tas, kaip galime vykdyti šią strategiją. Barselonoje taikytas modelis neatnešlauktų rezultatų. Ar ši nauja partnerystgali duoti vaisių?
P. Napoletano pranešimas prieštarauja šiai nuostatai. Tačiau mes nenorime, kad Sąjunga turėtų tą pačią problemą kaip ir Barselonos procesas. Ji aiškiai apima daug projektų ir daug veiklos sričių, bet prioritetai nėra teisingai įvertinti. Tarpkultūrinio ir tarpsocialinio abiejų krantų gyventojų supratimo perkėlimas į 26 dalį ir demokratizavimo bei žmogaus teisių įtvirtinimo palikimas 27 dalyje ir migrantų srautų 28 dalyje po plataus kitų sektorių ir kitų klausimų aptarimo sudaro klaidingą įspūdį dėl to, kokie yra ar turi būti šios partnerystės prioritetai.
Turi būti aiški strategija. Mūsų nuomone, šioje strategijoje turi būti pasiūlyta daugiau paramos ir daugiau bendradarbiavimo mūsų kaimynams, bet taip pat jų turi būti prašoma geresnių rezultatų ekonominiu, socialiniu ir demokratijos lygmeniu ir koncentruojamasi į gerai apibrėžtą, bet galbūt mažesnį sektorių skaičių, kad nebūtų visoms sritims suteikiamas vienodas prioritetas, dėl ko galų gale niekas nebus prioritetu. Akivaizdu, kad to galima pasiekti tik turint tinkamą palaikymą ir finansavimą. Galų gale reikia pasiekti, kad būtų pripažintas Viduržemio jūros regiono investicijų banko reikalingumas. Būtina turėti ambicijų, o tai reiškia tinkamai daryti viską mūsų įgaliojimų ribose.
Galų gale, gerb. pirmininke, turiu paminėti Artimųjų Rytų konfliktą. Šis procesas, nors ir nėra alternatyva taikos deryboms, gali ir turi prisidėti siekiant geresnio supratimo, tarpusavio priklausomumo ir abipusės pagarbos nesutariančioms pusėms. Tai yra būtini veiksniai - kaip mes visi gerai žinome - taikai regione įvesti.
Pirmininkas
Kalbėtojų sąrašas baigėsi. Yra keturi prašymai iš Rūmų leisti kalbėti pagal "žvilgsnio pagavimo" procedūrą.
Christopher Beazley
Gerb. pirmininke, ar galėtų Komisijos narė, atsakydama Parlamentui, tiksliai išaiškinti, kaip naujai suformuluota "Sąjunga Viduržemio jūros regionui" - skirtingai nuo "Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos" - priklauso Europos Sąjungos politikai? Manau, jog būtų labai svarbu, kad ji taip pat atsižvelgtų į dvi kitas Europos Sąjungos jūras: Juodąją jūrą ir jos sinergiją bei Baltijos jūrą ir jos strategiją.
Mano šalis turi interesų Viduržemio jūros regione. Manau, kad mes taip pat turime stebėtojo statusą. Valstybės narės yra Britanijos tautų sandraugos narės, ir - nors aš nenoriu erzinti savo kolegų iš Ispanijos - Gibraltaras, kiek žinau, vis dar techniškai priklauso Jos Didenybei.
Labai svarbu, kad tai nebūtų vien tam tikra atskirta dalis, su kuria nėra susijusi likusi Europos Sąjungos dalis - nes tikiuosi, kad jie bus visiškai įsitraukę į Baltijos jūros ir Juodosios jūros reikalus.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos gyventojų ekonomikos plėtra ir socialinis vystymasis bei klestėjimas turi būti tvarūs. Manau, kad naujai sukurta Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga taip pat turi spręsti klimato kaitos problemą.
Maždaug vienas milijardas gyventojų gyvena Europos ir Viduržemio jūros regione, kur sukuriama trečdalis pasaulinio bendrojo vidaus produkto. Regionų bendradarbiavimas yra itin reikalingas šioje srityje, kad būtų galima atremti grėsmes aplinkai.
Gyventojų prieaugis ir kritulių kiekio sumažėjimas šiame regione dėl klimato kaitos sukėlvieną svarbiausių šios srities problemų - geriamojo vandens trūkumą. Vandens stygius, vandens tarša, vandens valymo įrenginių stygius, naftos išsiliejimai dėl nelaimingų atsitikimų jūroje, miškų kirtimas ir dirvožemio erozija turi būti svarbūs klausimai Viduržemio jūros regiono partnerystei.
Manau, kad viena iš esminių Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos remiamų vertybių turi būti aplinkosauga ir kova su klimato kaita, tiek prisitaikant prie jos, tiek ir mažinant jos priežastis.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Gerb. pirmininke, Ministre, Komisijos nare, aš taip pat norėčiau padėkoti P. Napoletano, nes per pirmą diskusiją apie Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungą buvau gana skeptiška, ir nors ši nuostata galbūt vis dar išlieka, dabar manau, kad yra vilties.
Iššūkiai yra tikrai didžiuliai. Ar turime išteklių jiems įveikti? Mes žinome, kad neturime. Tikslai tikrai yra kilnūs: aplinka, energija, kova su dykumėjimu, imigracija ir taip toliau. Tačiau neturime vien skaityti sąsajų stokojantį sąrašą, kuris tiktai sukeltų nusivylimą kitoje Viduržemio jūros pusėje.
Bet jei leistumėte man, gerb. Komisijos nare, aš norėčiau paminėti tam tikrą šalį, kuri nėra Viduržemio jūros pajūrio valstybė, bet buvo įtraukta; ji yra AKP šalis ir taip pat Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos narė. Ši šalis, Mauritanija, šiandien patiria labai rimtą politinę krizę. Manau, kad kaip Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos partnerė, kaip AKP šalis ir vardan kaimynystės politikos ši šalis nusipelno mūsų palaikymo, kad jai būtų padėta įveikti šią krizę.
Manau, kad būtent to iš mūsų prašo dvi konfliktuojančios pusės, ir mums tenka atsakomybįsipareigoti padėti šiai valstybei įveikti šią didelę politinę krizę.
Avril Doyle
Gerb. pirmininke, vanduo yra lemiamas bendradarbiavimo Viduržemio jūros regione klausimas. Taip pat, tikiuosi, yra svarbi visos Europos energetinsistema arba HVDC jungtis, įskaitant jungtį tarp Ispanijos ir šiaurės vakarų Afrikos pakrantės.
Ji turi lemiamos svarbos norint plačiai naudoti atsinaujinančią energiją, įskaitant vėjo, vandens, įvairias saulės energijos technologijas ir kitus būdus. Ar galėsime šia sistema pasitikėti esant maksimaliai paklausai, priklauso tik nuo to, ar energijos tiekimas bus išskaidytas į kiek galima daugiau šaltinių, kad gamyba visada galėtų patenkinti paklausą. Jei vėjas nepūs nuo šiaurės vakarų Airijos pakrantės - o Airija yra vadinama Europos Saudo Arabija pagal turimą vėjo energiją! - tai jis pūs nuo šiaurės vakarų Afrikos pakrantės arba sistemai energiją tieks saulės šiluminės jėgainės Viduržemio jūros regione, ypač Ispanijoje, arba energiją tieks įvairūs PV įrenginiai regione.
Šis scenarijus yra naudingas abiem pusėms Viduržemio jūros regione, taip pat dėl energetinio saugumo, dėl energetikos politikos ir, svarbiausia, jis leis smarkiai sumažinti regione išleidžiamas anglies dioksido emisijas, kurios susidaro dėl mūsų dabartinės priklausomybės nuo iškastinio kuro pramonei, transportui, šildymui ir aušinimui.
Pirmininkas
I. Figueiredo prisijungprie mūsų ir pristatys Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę pagal "žvilgsnio pagavimo" procedūrą.
Ilda Figueiredo
Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonėje pabrėžiama, kad visos valstybės narės turi skirti daugiau dėmesio Jungtinių Tautų konvencijai dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ratifikuoti ir visoms kitoms Jungtinių Tautų bei Tarptautinės darbo organizacijos žmogaus teisių priemonėms patvirtinti. Joje taip pat atkreipiamas dėmesys į moterų padėtį, apgailestaujant, kad šiam klausimui nebuvo skirta ypatingo dėmesio Komisijos komunikate, ypač "projektų" matmenyje, kuriame turėtų būti įtrauktas geografinės, ekonominės ir socialinės sanglaudos skatinimas ir kuriame visada turi būti atsižvelgiama į lygių galimybių vyrams ir moterims klausimą ir lyčių perspektyvą.
Galiausiai tiesiog noriu pabrėžti susirūpinimą dėl skurdo ir socialinės atskirties, kurie rimtai paveikia moteris. Baigsiu paskutiniais žodžiais apie rimtus atvejus Palestinoje ir Vakarų Sacharoje, kur moterys ir vaikai yra pagrindinės karo ir išnaudojimo aukos, apie ištisą diskriminacijos procesą, kuris paveikia šiuos žmones ir kuris smarkiai paveikia moteris ir vaikus.
Alexandr Vondra
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - Gerb. pirmininke, visų pirma nuoširdžiai dėkoju už šią naudingą diskusiją, kurioje buvo pateikta daug minčių. Jūs paruošėte tikrai įdomų dokumentą.
Kur mes esame dabar? Mes žinome, kodėl tai darome: Viduržemio jūros regionas yra mūsų civilizacijos lopšys, todėl logiška, kad mes Europos Sąjungoje norime skirti jam ypatingą dėmesį. Pernai buvo pateikta Prancūzijos iniciatyva, ir mes turime palaikyti šį procesą bei išvystyti pilną jo potencialą.
Taigi žinome, kodėl tai darome ir ką norime pasiekti. Daugelis jūsų pabrėžė, kaip svarbu, kad Viduržemio jūros regionas taptų taikos, stabilumo ir saugumo sritimi, kur demokratiniai principai, žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės - įskaitant lyčių lygybę ir moterų vaidmenį visuomenėje - būtų palaikomos ir jų būtų visiškai laikomasi.
Taip pat žinome, kaip norime tai pasiekti, taigi turime Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungą ir platų veiksmų spektrą. Jūs labai gerai žinote apie svarbiausias sritis, atsinaujinančių energijos šaltinių svarbą, saulės energijos programą ir vandens valdymo programą. Vos prieš savaitę buvau Portugalijoje ir ši šalis galėtų pasitarnauti kaip pavyzdys, rodantis, kaip galima parengti tvarią, dinamišką programą atnaujinantiems energijos šaltiniams, kurie labai svarbūs Viduržemio jūros regionui.
Mums tik reikia judėti pirmyn. Kai pernai susitikome Paryžiuje ir Marselyje, mes negalėjome nenumatyti padėties, kuri susidarys Gazoje, bet pirmininkaujanti valstybkartu su Komisija daro pakankamai daug, kad galėtų pradėti įgyvendinti visus susitarimus, kurių pasiekėme pernai. Taigi manau, kad galime pagrįstai tikėtis pažangos po kovo mėn., kaip jus informavau, dėl pastaruoju metu pirmininkaujančios valstybės atliktos veiklos.
Mūsų veiksmų programa 2009 m. yra labai turininga: yra suplanuotos apytiksliai devynios sektorių ministrų konferencijos. Yra išteklių, kurie, kiek žinau, siekia daugiau nei 1 mlrd. EUR. Taigi manau, kad esame pasiruošę. Yra tam tikrų aplinkybių dėl padėties Gazoje, kurios lėmkai kuriuos vėlavimus, bet manau, kad sugebėsime tai įveikti.
Labai ačiū už naudingas diskusijas. Mes neabejotinai esame pasiruošę padėti jums ateityje.
Benita Ferrero-Waldner
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, žinoma, dar daug reikia pasakyti, bet aš pradėsiu nuo kito klausimo: koks yra Bendrijos matmuo visame tame?
Pirma, galiu jums pasakyti, kad Bendrijos matmuo kalbant apie šį klausimą yra svarbus, nes Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos projektas remiasi Barselonos procesu ir perėmBarselonos proceso teisyną. Taigi ten yra visas teisynas. Mes daug prie jo dirbome.
Antra, Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga yra kaimynystės politikos struktūros dalis. Kaimynystės politika išreiškia dvišalę politiką ir Barselonos procesą, o Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga sudaro daugiašalę dalį. Žinoma, galiu jums taip pat pasakyti, kad Juodoji jūra ir Baltijos jūra yra tos pačios struktūros dalys, nors jos yra šiaurėje. Taigi nesijaudinkite. Laimei, ten yra viskas. To iš tikrųjų norėjo pirmininkaujanti Prancūzija, kitaip tariant, pasidalyti bendru pirmininkavimu su Viduržemio jūros šalimis, kaip minėjau anksčiau, ir dirbti išvien.
Dabar mes, Komisija, taip pat tvarkome visus būsimus Bendrijos projektus, nes tai būtina ir dėl to, kad taip pat esame pavaldūs Parlamento kontrolei. Tiktai tie projektai, kurie gali būti finansuojami privačiomis lėšomis, yra tvarkomi kitaip.
Sekretoriatas, kuris bus atidarytas Barselonoje, skatins projektus. Būtent taip įsivaizduojame skatinimą, po to bandysime skatinti naudodami privačias lėšas, nes likusiems projektams ši užduotis išliks Komisijos kontrolėje. Sprendimą pradžioje, kaip visada, priims 27, ir po to bendrai pirmininkaujančios valstybės vėl galės dirbti bendradarbiaudamos su 143, pietumis ir šiaure.
Kai dėl Mauritanijos, gerb. M. A. Isler Béguin, ji dalyvauja tiktai daugiašaliuose ryšiuose, būtent Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungoje, bet ji nėra įsitraukusi į kaimynystės politiką. Tai yra vienintelis skirtumas.
Be to, galėčiau pridurti, kad nepaisant šio laikino sustabdymo mes Komisijoje, žinoma, dirbame konstruktyviai, siekdami įgyvendinti keturis-šešis projektus, kurie buvo iškelti kaip prioritetai. Tai civilinsauga, užterštumo Viduržemio jūroje šalinimas, jūrų magistralės ir saulės energetikos planas, pagal kurį daug darome dėl atsinaujinančios energijos, ypač saulės energijos, nes pastaroji, greta vėjo energijos ir kitų energijos šaltinių, yra labai svarbi.
Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga dabar gali pasinaudoti finansine parama, kurios vertiš viso siekia 60 mln. EUR 2008-2009 m. biudžete, ypač per regionines programas. Be to, 50 mln. EUR jau buvo paskirta Kaimynystės investicijų fondui, kad jis paremtų investicinius projektus regione.
Mes taip pat norėjome paremti universitetų mainų skatinimą ir štai kodėl, pvz., nusprendžiau išplėsti "Erasmus Mundus" programą į pietų Viduržemio jūros regiono šalis, pasiūlant joms papildomas universitetų dotacijas.
Kai dėl moterų klausimo, gerb. M. A. Isler Béguin, mes taip pat esame natūraliai įsitraukę, kaip tai numatoma Barselonos teisyne. Aš atsimenu, kad dalyvavau pirmoje moterų konferencijoje Viduržemio jūros regionui, kuri vyko 2007 m. Stambule. Mes, žinoma, ir toliau spręsime šį klausimą.
Tačiau vis dėlto yra, kaip žinote, viena vertus, dvišalis aspektas, susijęs su santykiais su kiekviena šalimi, ir, kita vertus, daugiašalis aspektas, kuris dabar yra viena iš pagrindinių problemų Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungai.
Aš tik norėčiau trumpai pasisakyti apie sekretoriatą: mes numatome sukurti projektų rengimo komitetą, kuriam netrukus bus perduota atsakomybė, įskaitant sekretoriato teisės statutų rengimą. Komisija jau pasieknemažos pažangos parengiamajame darbe. Šie statutai suteiks juridinio asmens statusą sekretoriatui; po to jiems turės formaliai pritarti Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos aukščiausieji pareigūnai.
Apibendrindama norėčiau jums dar kartą pasakyti, kad Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių parlamentinės asamblėjos dalyvavimas stebėtojo teisėmis visuose Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos susitikimuose yra labai svarbus, ir mes palaikome šio vaidmens stiprinimą Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungoje. Be to, kai R. Kratsa nuvyko į Marselį, mes jai suteikėme daug paramos šiuo klausimu.
Manau, kad jau aptariau svarbiausius dalykus. Žinoma, dar daug galima pasakyti šia tema.
Pasqualina Napoletano
Gerb. pirmininke, gerb. B. Ferrero-Waldner, gerb. A. Vondra, ponios ir ponai, manau, kad šios diskusijos buvo labai naudingos ir paaiškino tam tikrus mūsų gana sudėtingos priemonių dvišalei ir daugiašalei partnerystei su pietų šalimis sistemos aspektus.
Aš pritariu paaiškinimui, kurį pateikB. Ferrero-Waldner, nurodydama, kad Barselonos teisynas išlieka, ir kad būtent dėl šios priežasties mes Parlamente galbūt būtume teikę pirmenybę pirmam apibrėžimui, kuris buvo toks: "Barselonos Procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga". Galbūt tada būtų buvę aiškiau, kad mes stipriname sistemą, kuriai jau sukurtas pagrindas.
Panašiai tikiuosi - sakau tai ganėtinai atvirai, aš daugiau nebūsiu pranešėja - tikiuosi, kad Europos institucinstruktūra gali plėtotis pati. Kodėl? Kadangi, kai tik turėsime Europos užsienio reikalų ministrą, kuris iš dalies atstovaus Komisijai ir Tarybai, tikiuosi, kad šis ministras nebus 28-asis užsienio reikalų ministras prie visų kitų ministrų, bet bent jau iš Europos pusės valstybės narės jaus, kad joms atstovauja šis asmuo. Tada galbūt nebus jokio poreikio prijungti daugiau valstybių prie Sąjungos, bet jei turėsime vyresnįjį užsienio reikalų ministro atstovą, mes galbūt galėsime konsoliduoti Europos Sąjungos vaidmenį. Būtent to mes siekėme savo veikloje, ir tokiu būdu visiškai remiame ne tik regioninių programų tęsimą, bet taip pat ir tai, kaip Komisijos naržino, kad Parlamentas teiktų didelę svarbą šioms programoms, kurios neabejotinai davgeresnių rezultatų.
Ačiū jums visiems už šias diskusijas.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj 2009 m. vasario 19 d., ketvirtadienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
Glaudi Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros baseino šalių partnerystturi pirmiausia remtis žmogaus teisių ir teisėtumo laikymusi. Pasiūlymas, kurio pavadinimas "Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga", priimtas Paryžiuje 2008 m. liepos 13 d., prisideda prie taikos ir klestėjimo ir gali būti svarbus žingsnis ekonominės ir teritorinės integracijos link, taip pat ir prisidėti prie bendradarbiavimo ekologijos ir klimato klausimais.
Gaila, kad nuo Barselonos proceso pradžios nebuvo pasiekta jokios esminės pažangos kai kuriose iš partnerių šalių dėl bendrųjų vertybių ir principų laikymosi, kurie buvo pabrėžti jų pasirašytame 1995 m. Barselonos pareiškime (ypač dėl demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų).
Viduržemio jūros baseino šalyse skurdo ir socialinės atskirties, kurie rimtai paveikia moteris ir vaikus, paplitimas kelia nerimą. Būtina, kad valstybės narės ir Barselonos procese dalyvaujančios partnerės pabrėžtinai įtrauktų lyčių perspektyvą į visas politikos ir specialias priemones, kuriomis skatinamos lygios galimybės vyrams ir moterims. Visos valstybės, dalyvaujančios "Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga", turi kiek galima greičiau ratifikuoti tiek Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (CEDAW), tiek ir visas kitas Jungtinių Tautų ir Tarptautinės darbo organizacijos žmogaus teisių priemones.
Tunne Kelam  
raštu. - Aš palaikau pastangas, kuriomis siekiama toliau vystyti Europos Sąjungos ryšius su Euromed regionu, bet norėčiau taip pat pabrėžti, kad Europos Sąjunga neturėtų ignoruoti savo kitų dviejų jūrų - Baltijos jūros ir Juodosios jūros. Baltijos jūros strategija bus vienas iš prioritetų pirmininkaujant Švedijai. Taip pat Juodosios jūros sinergija turi strateginės reikšmės. Europos Sąjunga turi pasirūpinti ir surasti bendrą metodą visiems šiems regionams subalansuotai vystyti. Europos Sąjunga yra integruota bendruomenė, ir ilgalaikis strateginis visų jos regionų vystymas taip pat yra svarbus.
Yra akivaizdus poreikis palaikyti glaudžią partnerystę su Europos Sąjungai nepriklausančiomis šalimis Viduržemio jūros regione, remiantis žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų laikymusi. Tenka apgailestauti, jog dar tebėra kelios šalys, turinčios rimtų problemų šioje srityje. Primygtinai siūlau Europos Sąjungos valstybėms narėms labai rimtai atkreipti dėmesį į šias problemas.
Arabų valstybių lygos įtraukimas suteikia reikšmingą galimybę suburti visas valstybes, kad jos kartu surastų sprendimus regiono konfliktams. Prašau Europos Sąjungos valstybes nares laikytis subalansuotos pozicijos ir atlikti labiau derybininko vaidmenį, nei palaikyti kurią nors pusę įvairiuose konfliktuose. Tik būdami nešališki mes galime prisidėti prie ilgalaikės taikos įtvirtinimo Artimuosiuose Rytuose.
