Klausimų valanda (klausimai Komisijai) 
Pirmininkė
Kitas klausimas yra Klausimų valanda (B6-0006/09).
Kiti klausimai yra skirti Komisijai.
Pirma dalis

Tema: Viešojo gynybos ir saugumo srities darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarka
Europos ginklų rinkos yra susiskaidžiusios ir todėl patiria neigiamas ekonomines pasekmes nuo 1990 m. Per pastaruosius 20 metų išlaidos gynybai Europoje perpus sumažėjo, o pardavimai, užimtumas ir moksliniai tyrimai bei technologijos, susijusios su investicijomis, labai sumažėjo. Tačiau net ir didelėms valstybėms narėms sunku atlaikyti finansinę naštą, kurią jos patiria dėl naujų ginklų sistemų kūrimo sąnaudų. Ginkluotųjų pajėgų reorganizavimas po šaltojo karo sumažino įprastinės gynybos įrangos atsargų skaičių, bet taip pat sukūrnaujų kokybės reikalavimų.
Ar Komisija nemano, kad valstybės, kurios iš esmės yra pirkėjos, tokios kaip Portugalija, yra nepalankioje padėtyje, nes naujausias pasiūlymas nenumato kompensavimo sistemos, kurios pagrindu valstybės narės galėtų užtikrinti civilinio ar karinio pobūdžio pramoninių prekių grąžinimą, perkant gynybos įrangą? Ar ketinama numatyti kompensavimo sistemą?
Charlie McCreevy
Komisijos narys. - Prieš mėnesį Parlamentas priėmrezoliuciją dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl gynybos ir saugumo įrangos įsigijimo. Tai reiškia, kad pasiūlymas buvo sėkmingai apsvarstytas ir netrukus bus priimtas Taryboje.
Naujoji direktyva yra svarbus žingsnis į priekį, siekiant sukurti bendrą Europos gynybos rinką. Joje bus nustatytos sąžiningos ir skaidrios įsigijimo taisyklės, taikomos visoje Sąjungoje. Tai leis padidinti gynybos rinkų atvirumą tarp valstybių narių ir bus naudinga visiems. Europos pramonės bus daug didesnėje vidaus rinkoje ir taps konkurencingesnės; mūsų ginkluotosios pajėgos gaus geresnį aprūpinimą už tą patį piniginį vienetą, tai padės gerinti Europos gynybos pajėgumus, ir paskutinis, bet ne mažiau svarbus dalykas yra tas, kad mokesčių mokėtojai turės naudos iš efektyvesnio lėšų panaudojimo.
Vienas iš prieštaringų klausimų diskusijose apie direktyvą buvo "kompensacijos" - kitaip sakant, ekonominkompensacija už gynybos prekes iš užsienio tiekėjų. Kai kurios valstybės narės pasiūlįtraukti į direktyvą kompensavimo sistemą, kuri leistų jiems užtikrinti pramoninių prekių, investuojant į gynybą, grąžinimą.
Kompensacija siekiama paremti valstybės narės, kuri perka karinę įrangą užsienyje, pramonę. Tokiu būdu ji gali iškreipti vidaus rinką ir diskriminuoti kitų valstybių narių įmones tiekėjų pilietybės pagrindu. EB sutartis draudžia diskriminaciją pilietybės pagrindu, ir direktyvos, kaip antrinteisė, turi atitikti Sutartį.
Tarybos Teisės tarnyba savo 2008 m. spalio 28 d. nuomonėje pareiškė, kad, cituoju, "pirkimą ribojančios priemonės, skirtos skatinti vietinę pramonę, neatitinka bendrųjų EB sutarties principų". Todėl kompensacija įsigijimui gynybos srityje gali būti leidžiama tik jei tai būtina siekiant apsaugoti esminius saugumo interesus arba yra pagrįsta svarbiausiu bendrojo intereso reikalavimu. Ekonominiai interesai, priešingai, nėra pakankami. Dauguma valstybių narių ir Parlamentas sutiko su tokiu vertinimu.
Taigi tai buvo ne tik teisinis įsipareigojimas, bet ir politinis susitarimas nepritarti direktyvoje numatytoms kompensacijoms, skirtoms nacionalinėms pramonėms stiprinti. Todėl nei Komisija savo pasiūlyme, nei bendri įstatymų leidėjai, t. y., Taryba ir Europos Parlamentas, neįtraukkonkrečių nuostatų dėl kompensacijos Gynybos direktyvos tekste.
Gynybos direktyva vis dėlto siūlo alternatyvas kompensacijai. Valstybės narės, kurios daugiausia yra gynybos įrangos pirkėjos, paprastai siekia pateisinti savo norą gauti kompensaciją arba tiekimo poreikių saugumui, arba būtinybei atverti gynybos rinkas savo MVĮ. Gynybos įsigijimo pirkimų direktyva išspręs šiuos rūpesčius.
Viena vertus, ji leidžia perkančiosioms organizacijoms reikalauti tiekėjų konkrečių įsipareigojimų patenkinti jų tiekimo reikalavimų saugumą. Kita vertus, joje numatytos nuostatos dėl subrangos sutarčių, kad būtų galima reikalauti iš dalyvių, kad jie atvertų savo tiekimo grandines konkurencijai ES mastu ir palengvintų galimybes MVĮ, nes tai padės suderinti valstybių narių, kurios yra pirkėjos, teisėtus saugumo ir ekonominius interesus ir išvengti būtinybės kreiptis dėl kompensacijų.
Armando França
(PT) Esu dėkingas Komisijos nariui už labai išsamų atsakymą, kurį ką tik gavau. Tačiau norėčiau pabrėžti savo susirūpinimą, kuris taip pat yra susijęs tiek su krizės padėtimi, kurioje mes šiandien gyvename, kaip mes visi žinome, tiek su tuo, kad šie metai yra rinkimų metai, kurie gali daug prisidėti prie tam tikro susidomėjimo sumažėjimu ir entuziazmo praradimu šioje srityje.
Nepaisant to, Komisijos nary, esu priverstas pasakyti, kad mes turime nepamiršti, kad pagrindinis klausimas, mūsų požiūriu, ir pagrindinproblema yra apsaugoti šalis pirkėjas, tokias kaip Portugalija ir kitos, nuo galimo atsidūrimo nepalankioje padėtyje.
Charlie McCreevy
Komisijos narys. - Aš tikrai suvokiu politines pasekmes ir sutinku su pareiškimu, kad šie metai yra rinkimų metai. Tačiau gerbiamas narys turėtų žinoti, kad šioje direktyvoje, kuri buvo nagrinėjama, šie klausimai buvo apsvarstyti, ir valstybės narės bei Europos Parlamentas susitarnesirinkti šio kelio.
Dėl jos buvo smarkiai diskutuojama įvairiose darbo grupėse, tačiau dėl priežasčių, kurias aš išdėsčiau savo oficialiame atsakyme, buvo susitarta nesirinkti to kelio, kurį pasiūlgerbiamas narys. Dėl anksčiau mano paminėtų priežasčių aš esu visiškai tikras dėl to, ką mes pasiekėme šiais kompromisais, jie labiausiai atitinka visos Europos ekonomikos interesus.
Mairead McGuinness
Pasinaudodamas proga norėčiau pakomentuoti pirmąją šio klausimo dalį dėl viešųjų pirkimų, o ypač dėl pirkimų, kuriuose įmonių dalyvavimas ribojamas ir kurie, pasak daugelio žmonių, nepasiekia norimų rezultatų arba per daug sumokama už suteiktas prekes ar paslaugas. Tikėtina, kad Komisija galėtų tam tikru metu - galbūt ne dabar - spręsti šią problemą, ypač esant sunkioms ekonominėms aplinkybėms, su kuriomis daugelis valstybių narių susiduria, ir dar kartą nagrinėti sutarčių ir pasiūlymų, ypač ribotų pasiūlymų, klausimą.
Charlie McCreevy
Komisijos narys. - Kaip M. McGuinness yra žinoma, gruodžio mėn. pabaigoje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime Europos valstybių vadovai sutarė, kad gali būti taikomas trumpesnis laikotarpis, norint vykdyti pirkimus 2009 ir 2010 m. Tai faktiškai atitinka esamos direktyvos lankstumą, kadangi esant sunkioms ekonominėms aplinkybėms visose Europos ekonomikose, valstybės vadovai mano, kad tai buvo tinkamas kelias ir tai yra leistina pagal galiojančias direktyvas.
Žinau apie problemas, narių iškeltas dėl ribotų pirkimų, bet mes periodiškai persvarstome viešųjų pirkimų direktyvas, ir aš pasirūpinsiu, kad M. McGuinness komentarai būtų įtraukti į sistemą.
Tema: ES ir Izraelio prekybos santykiai
Turint omenyje vykstančius karinius veiksmus Gazoje, pernelyg didelį ir neproporcingą Izraelio jėgos naudojimą, taip pat tūkstančius civilių aukų ir nekaltų Palestinos piliečių žudymą, kuria kryptimi Komisija ketina pakreipti savo prekybinius santykius su Izraeliu?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Komisija griežtai pasmerksmurto naudojimą Gazoje. Ši krizdar kartą įrodo, kad Izraelio ir Palestinos konfliktas nebus išspręstas kariniu būdu. Tik derybomis pasiekti visapusiški šalių įsipareigojimai gali lemti ilgalaikį konflikto išsprendimą.
Komisija sveikina pastarųjų karo veiksmų nutraukimą Gazoje. Svarbu, kad visos šalys, visiškai įgyvendindamos JT Saugumo Tarybos Rezoliuciją 1860, užtikrintų, kad dabartinis ugnies nutraukimas būtų ilgalaikis. Nedelsiant reikia išspręsti kai kurias problemas, ypač dėl visų perėjimų į Gazą ir iš Gazos punktų atidarymo, dėl raketų atakų prieš Izraelį nutraukimo visam laikui bei dėl efektyvių priemonių, kuriomis būtų užkirstas kelias ginklų kontrabandai į Gazą.
Dabar, kai atrodo, kad karo veiksmai jau sustabdyti, labai svarbu kuo greičiau atnaujinti diskusijas dėl visapusiškos taikos. ES kreipėsi į savo partnerius, prašydama pagalbos paskatinti taikos procesą. Neatidėliotinas Komisijos prioritetas - sumažinti Gazos gyventojų humanitarines kančias. Prekybiniai santykiai tarp ES ir Izraelio bus toliau palaikomi. Izoliavimas, sankcijos ar kitų formų boikotas pakenktų diskusijoms ir deryboms, siekiant ilgalaikio konflikto išsprendimo. Be to, taikantis į Izraelio interesus, būtų pakenkta ir okupuotai Palestinos teritorijai, ekonomiškai priklausomai nuo Izraelio, kuris yra pagrindinis jos eksporto ir darbo jėgos užimtumo šaltinis.
David Martin
- Norėčiau padėkoti Komisijos nariui už atsakymą ir pasidžiaugti, kad jis pakartojo Komisijos išreikštą Izraelio pasmerkimą dėl jo veiksmų. Tačiau, Komisijos nary, visuose mūsų prekybos susitarimuose turi būti įtvirtinta pagarba žmogaus teisėms. Aš, kaip ir dauguma mano rinkėjų, negaliu suprasti, kaip gali būti, kad kai šalis prisipažįsta, jog ji vykdo neproporcingus karinius veiksmus civilių gyventojų atžvilgiu, - ji sąmoningai taikiniu pasirenka mokyklas, taikių ir neutralių tarptautinių organizacijų pastatus, - mes vis tiek nemanome, kad ji pažeidžmogaus teisių nuostatas. Kokiu kitu atveju, jei ne šiomis aplinkybėmis, yra žmogaus teisių pažeidimas?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Turiu pasakyti, kad visa mūsų politika šiuo ypatingu metu, vykstant Izraelio ir Palestinos konfliktui, susideda iš Komisijos susitelkimo ties humanitarinės paramos ir pagalbos teikimu žmonėms Gazoje, o visi kiti klausimai bus aptariami vėliau. Jokių pokyčių prekybos politikoje nebus, o tolesnjų raida priklausys nuo aplinkybių.
Žinoma, aš žinau, kad jūs galite gauti detalią informaciją apie tyrimus, kurie buvo atliekami dėl galimo žmogaus teisių pažeidimo ir konflikto metu įvykdytų nusikaltimų. Komisija atidžiai domisi šiais tyrimais, ir kai jie bus baigti, ji apsispręs dėl savo pozicijos, toliau stebės įvykių raidą ir imsis kitų sprendimų.
Pirmininkė
Daug žmonių pateikkitų papildomų su šiuo klausimu susijusių klausimų. Remiantis mūsų taisyklėmis, galima pateikti tik du iš jų, atsižvelgiant į tai, kada jie buvo pateikti, ir į politinę pusiausvyrą. Todėl aš klausau J. Allistero ir R. Racko pateiktų papildomų klausimų.
Jim Allister
Komisijos nary, norėčiau pasidžiaugti, kad jūs užtikrinote, jog prekybos ryšiai bus tęsiami, ir padrąsinti jus nebijoti prieš Izraelį nukreiptos propagandos antplūdžio ir pakviesti Komisiją prisiminti, kad Izraeliui esant vienam iš nedaugelio demokratiškų šalių tame regione svarbu jo neatstumti ar neatriboti, nes tai tikrai nepadėtų siekti taikos. Be to, tokie veiksmai būtų nesuderinami su ES parodyta tolerancija daugelio despotiškų režimų visame pasaulyje atžvilgiu.
Reinhard Rack
(DE) Aš džiaugiuosi, kad Europos Sąjunga priėmhumanitarinį įsipareigojimą padėti kenčiantiesiems Gazos ruože. Taip pat džiaugiuosi, kad pasmerkėme tai, kas tikriausiai yra neproporcinga Izraelio reakcija, ir teisingai nurodėme, kad tai nėra taikos saugojimo būdas, priešingai, tai kelia pavojų taikai. Tačiau mes taip pat turėtume Europos Sąjungos vardu pareikšti, kad Gazos ruože gyvenantys žmonės vykdneteisėtus smurtinius veiksmus, kurie daro tiesioginę ir mirtiną įtaką Izraelio gyventojams. Būčiau patenkintas, jeigu Europos Sąjunga proporcingai reaguotų į šį pasiūlymą.
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Galiu jus užtikrinti, kad Komisija visada stengiasi išlaikyti pusiausvyrą. Turint omenyje, kad mano kolegos Komisijos nariai L. Michel ir B. Ferrero-Waldner taip pat pasmerkišpuolius prieš Izraelį, jie pasmerkabi puses už smurtinių priemonių ir smurto naudojimą. Mes stengiamės išlaikyti pusiausvyrą ir apsvarstyti visus šio labai sudėtingo konflikto aspektus.
Tema: Saugesnio interneto programa
2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1351/2008/EEB nustatyta daugiametinternetu ir kitomis ryšių technologijomis besinaudojančių vaikų apsaugos Bendrijos programa. Remdamasi šiuo sprendimu, Komisija turi parengti metines darbo programas kaip Saugesnio interneto programos, skirtos siekti saugesnio interneto ir naujų ryšių technologijų naudojimo, dalį. Turint omenyje grėsmes, kurias kelia neribojama prieiga prie visų šių technologijų ir duomenų, ypatingą dėmesį reikia skirti vaikams ir jaunimui. Šiai programai, veikiančiai nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d., skirtas 55 mln. EUR biudžetas.
Ar Komisija ketina pateikti detalią informaciją apie veiksmų planą ir numatomas išlaidas, įgyvendinant Saugesnio interneto programą ateinančiais metais? Kas turi teisę pateikti paraišką dalyvauti šioje programoje? Kaip ir kokioms veikloms finansuoti bus skirtos Saugesnio internetas programos lėšos?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Saugesnio interneto programa, kuri yra šiuo metu įgyvendinamos programos pirmtakė, buvo pripažinta labai sėkminga. Komisija yra įsitikinusi, kad ir kita programa bus sėkminga.
Saugesnio interneto programa yra vienintelEuropos masto iniciatyva, kuria ES prisideda prie kovos su nelegaliu turiniu ir žalingu elgesiu internete bei Europos visuomenės supratimo apie vaikų saugumą internete didinimo. Koordinuojant palengvinamas nacionalinių veiksmų ir iniciatyvų įgyvendinimas.
Kaip pažymėjo gerbiamas narys, naujajai Saugesnio interneto programai, galiojančiai 5 metus nuo 2009 m. iki 2013 m., iš viso skirtas 55 mln. EUR biudžetas, ji bus įgyvendinama, rengiant metines darbo programas. Šiuo metu 2009 m. darbo programa yra Komisijos vidaus konsultacijų tema. Po jų Komisija sieks palankaus Programų valdymo komiteto sprendimo. Tada šis dokumentas bus pateiktas komitologijos registre, kad Europos Parlamentas galėtų pasinaudoti savo 30 dienų galiojančia nagrinėjimo teise, o tai turėtų įvykti kovo mėn. pabaigoje - balandžio mėn. pradžioje. Darbo programa nustato kvietimo teikti paraiškas, kuris bus paskelbtas 2009 m., turinio kriterijus ir preliminarų biudžetą.
Kvietimas teikti paraiškas bus skirtas visiems valstybėse narėse įsteigtiems juridiniams asmenims. Jis taip pat skirtas juridiniams asmenims, įsteigtiems EFTA narėse, kurios yra EEE susitariančios šalys - Norvegija, Islandija ir Lichtenšteinas. Be to, jis skirtas ir šalių, su kuriomis yra sudarytas dvišalis susitarimas, juridiniams asmenims.
2009 m. darbo programa yra pirmoji iš penkių, todėl ji bus pagrindas visoms veikloms, kurios bus vykdomos viso programos galiojimo metu. Kaip numato dabartinis programos projektas, jos prioritetai - įgalinti ir apsaugoti vaikus, pristatant naujas ir besitęsiančias veiklas, pradėtas ankstesnės Saugaus interneto plius programos metu, užtikrinant informacinių veiklų, pagalbos linijų ir karštųjų linijų finansavimą visose valstybėse narėse, stiprinant koordinavimą Europos lygmeniu, taip pat užtikrinant skirtų pinigų vertę, siekiant maksimalaus rezultato turimais finansiniais ištekliais, t. y., 11 mln. EUR per metus.
Bogusław Sonik
(PL) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, nuoširdžiai jus sveikinu šios svarbios iniciatyvos proga. Tiesiog norėčiau pateikti vieną klausimą. Programoje numatyta kiekvienoje šalyje įkurti specialius kontaktinius centrus, skirtus programos koordinavimui. Ar Komisijos narys turi kokios nors informacijos apie tai ir kas konkrečiai yra planuojama?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Deja, neturiu jokios konkrečios informacijos apie kontaktinius centrus, tačiau apskritai žinau, kad nuspręsta juos įkurti valstybėse narėse, ir daug kas priklauso nuo vyriausybės struktūros ir valdymo sandaros.
Aš žinau, kur šis kontaktinis centras bus įkurtas mano gimtojoje šalyje, tačiau šiuo metu neturiu tokios informacijos apie kontaktinių centrų buvimą kitose šalyse.
Žinoma, jeigu jus domina, mes galime jums vėliau pateikti reikalingą informaciją.
Jörg Leichtfried
(DE) Internete kylantys pavojai nuolat kinta, o internetas, taip sakant, pasikeitnuo versijos 1.0 iki versijos 2.0. Iš esmės tai reiškia, kad viskas tapo daug labiau interaktyvu. Buvo atvejų, kai jauni žmonės nusižudė, paveikti tokių saityno platformų ir bendruomenių.
Kyla klausimas: kaip jūs manote, ar apskritai toks vystymasis yra geras, ar blogas dalykas? Ar padėtis taps daugiau ar mažiau pavojinga? Jeigu ji taps pavojingesnė, ką planuoja daryti Komisija šių interneto pokyčių atžvilgiu?
Paul Rübig
(DE) Svarbiausia tinkamai panaudoti 55 mln. EUR. Ar jūs galite įsivaizduoti, kad mažosioms ir vidutinėms įmonėms skiriamos tam tikros sumos paprasčiausiai tam, kad būtų geriau įgyvendinamos programos, įvertinant programas, skirtas jauniems žmonėms, kad jie galėtų nuspręsti, ar juos domina programa, ar ne, ir kaip filmų atveju nustatant amžiaus ribą, kuri nurodytų, ar turinys yra tinkamas ir ar yra tam tikras amžiaus limitas? Ar jūs galite įsivaizduoti, kad programos lėšų paskirstymas vyktų tuo pačiu principu kaip ir Eurostars programoje?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Internete kylantys pavojai ir jo vystymasis yra didžiulproblema. Visi žinome, kad internetas neseniai atsirado mūsų gyvenime ir kaip proporcingai jis vystėsi pastaraisiais metais. Iš esmės tiek teigiamos, tiek pavojingosios jo pusės yra nedaug žinomos visuomenei ir vyriausybinėms struktūroms.
Žinoma, vyriausybinės struktūros, tarp jų ir Europos Sąjungos institucijos, privalo tinkamai įvertinti visą galimą grėsmę, o aš esu tikras, kad jos taip ir daro. Saugesnio interneto programa yra vienas iš atsakų į jau nustatytą grėsmę. Kita galima grėsmyra kibernetiniai išpuoliai ir įvairūs bandymai pulti ir užblokuoti, pasitelkiant internetą. Nusikaltėliai taip pat naudojasi internetu, todėl teisėsaugos institucijos aktyviai siekia kovoti su šiomis galimomis grėsmėmis.
Taigi manau, kad vienas iš pagrindinių vyriausybių ir Europos Sąjungos institucijų prioritetų turėtų būti tinkamas atsakas į šias grėsmes; šiuo atveju "tinkamai" reiškia, kad mes neturėtume suvaržyti didžiulių interneto pranašumų, teikiamų visiems vartotojams.
Nors šio vystymosi grėsmių ir galimybių įvairūs aspektai ir tinkama reakcija į juos labiau yra šios srities specialistų reikalas, jie taip pat aktualūs ir visiems interneto vartotojams. Galiu jus užtikrinti, kad Komisija ir jos atitinkamos tarnybos intensyviai stebi padėtį.
Kalbant apie dalyvavimą programoje, Komisija laikosi nuomonės, kad paraiškas gali pateikti įvairūs galimi pareiškėjai, tarp jų ir mažosios bei vidutinės įmonės, nes šios įmonės dažniausiai teikia tokias paslaugas. Todėl manau, kad tai būtų naudinga ir toms įmonėms.
Jeigu teisingai supratau klausimą dėl galimybės jaunesnėms kartoms dalyvauti šioje programoje, šiuo metu negaliu jums pateikti konkretaus atsakymo, tačiau Komisija labai kviečia įsitraukti kuo daugiau dalyvių į šią programą. Tačiau dabar aš negaliu pateikti konkretaus atsakymo dėl jaunų žmonių dalyvavimo.
Tema: Specialusis patarėjas Richard Boomer ir Heizelio rajonas
Nuo 2006 m. balandžio 1 d. Belgijos verslininkas, dirbantis nekilnojamojo turto srityje, Richard Boomer dirba Komisijos nario S. Kallaso specialiuoju patarėju statybų klausimais. Šiuo metu jo sutartis yra pratęsta.
Kuo remdamasis, Komisijos narys pratęsšią sutartį? Kokiems Komisijos nario sprendimams įtakos turėjo R. Broomer? Kokiuose vidiniuose posėdžiuose dalyvavo R. Boomer nuo to laiko, kai buvo pratęsta jo sutartis?
Atrodo, kad šiuo metu dar vienas Belgijos nekilnojamojo turto įmonės steigėjas siekia daryti įtaką, kad keletas Komisijos biurų būtų įkurti Heiselio rajone Briuselyje. Ar Komisija pateiks savo nuomonę dėl šio rajono? Kada numatoma priimti sprendimą? Kada bus paskelbti architektų konkurso dėl Rue de la Loi rezultatai?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Šis klausimas man labai gerai žinomas, jis jau buvo sprendžiamas daugybę kartų. Pirmiausia turiu pasakyti, kad Richard Boomer nėra turto supirkėjas, kaip teigiama klausime. Visą informaciją apie jį galima rasti internetinėje svetainėje. Nuo 2006 m. balandžio 1 d. jis dirba mano specialiuoju patarėju, 2008 m. jo mandatas buvo atnaujintas 2008 m. balandžio 1 d. - 2009 m. kovo 31 d: laikotarpiui.
Jo, kaip specialiojo patarėjo, pareigos yra patarti pirmininko pavaduotojui, atsakingam už administraciją, auditą ir apgaulių prevenciją, kiek tai susiję su nuosavybės klausimais; gerinti santykius su kompetentingais valdžios organais Briuselyje ir Liuksemburge; didinti Komisijos planuojamų investicijų efektyvumą.
Turiu pasakyti, kad jis iš tikrųjų mums parodsavo vertingą patirtį nekilnojamojo turto srityje - daugiausia Briuselyje, Belgijoje, kiek mažiau Liuksemburge. Jo patarimai buvo vertingi, taip pat turiu pasakyti, kad Komisijos veikimo būdai nuosavybės politikos srityje yra labai aiškūs. Nuosavybės politikos apibrėžimas yra Personalo ir administracijos generalinio direktorato kompetencija, vadovaujant pirmininko pavaduotojui, atsakingam už administraciją. Šią politiką įgyvendina Infrastruktūros ir logistikos Briuselio tarnyba (OIB) (Briuselyje) ir Infrastruktūros ir logistikos Liuksemburgo tarnyba (Liuksemburge). Kaip specialusis patarėjas R. Boomer, kaip ir visi Komisijoje dirbantys specialieji patarėjai, konsultuoja politikos ir ilgalaikių perspektyvų jo mandato numatytoje srityje klausimais. Jis neatlieka jokio vaidmens, priimant sprendimus ar vykdant administracines procedūras, pavyzdžiui, įsigyjant pastatus ar sustabdant ilgalaikės nuomos sutartį.
Kalbant apie trečią klausimą dėl neįvardyto Belgijos verslininko, dirbančio nekilnojamojo turto srityje, Komisija neturi jokios informacijos apie spaudimą, apie kurį kalbėjo gerbiamas narys.
Kalbant apie paskutinį, labai svarbų klausimą, labai džiaugiuosi galėdamas informuoti gerbiamą narį, kad Europos Komisija 2008 m. rugsėjo 5 d. komunikate dėl nuosavybės politikos viešai paskelbapie savo ketinimą išlaikyti stiprų simbolinį įsikūrimą Europos viduryje, kartu kuriant tris papildomus rajonus už šios srities ribų.
Šia politika siekiama užtikrinti didžiausią viešųjų pinigų panaudojimo pridedamąją vertę ir daryti spaudimą, siekiant kontroliuoti aukštų kainų laikymąsi Europos srityje. Laikydamasi šios politikos nuostatų, 2008 m. birželio mėn. Komisija išplatino kreipimąsi, prašydama informacijos apie padėtį rinkoje, kad daugiau sužinotų apie teritorijos plėtimosi už Europos srities galimybes nuo 2014 m. Šis kreipimasis buvo visiškai skaidrus, paskelbiant jį Oficialiajame leidinyje. Komisija sulaukdevynių pasiūlymų ir šiuo metu juos nagrinėja.
Komisija patikina gerbiamą narį, kad teritorija 2009 m. bus pasirinkta atidžiai išnagrinėjus kiekvieno pasiūlymo pranašumus, remiantis aiškiomis procedūromis bei atsižvelgiant į Europos Komisijos bei mokesčių mokėtojų pinigų geriausius interesus. Kol šis sprendimas nepriimtas, Komisija nepateiks savo nuomonės ndėl vieno iš nagrinėtų pasiūlymų.
Dėl klausimo, kada bus paskelbti architektų konkurso dėl Rue de la Loi rezultatai, Komisija tik gali pabrėžti, kad šis klausimas nepatenka į Europos Komisijos kompetencijos sritį, jis turi būti pateiktas Briuselio sostinės regiono valdžiai, kuri paskelbšį miesto planavimo konkursą. Remiantis Europos Komisijos turima informacija, galutinių rezultatų laukiama 2009 m. pavasarį.
Atleiskite už ilgą atsakymą, tačiau detalės taip pat svarbios.
Ingeborg Gräßle
(DE) Komisijos nary, visada labai malonu klausytis jūsų pasisakymų ir diskutuoti tam tikrais klausimais su jumis. Aš sudariau diagramą, kuri vaizduoja jūsų specialiojo patarėjo profesinę veiklą. Norėčiau paklausti, kaip jūs užtikrinate, kad nekiltų jokio interesų konflikto. Vienas iš žmonių, susijusių su jūsų naujaisiais pasiūlymais, dominuoja šioje diagramoje. Tas asmuo ilgą laiką verslo reikalais buvo susijęs su jūsų specialiuoju patarėju. Taigi kaip jūs galite garantuoti, kad nekils jokio interesų konflikto?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Kaip jau sakiau, jis pažįsta daugybę žmonių. Esu visiškai tikras, kad nėra jokio interesų konflikto. Jis nepateiknvieno pasiūlymo, susijusio su ateities sprendimais šios politikos srityje.
Aš esu visiškai tikras, kad jūs sužinosite, kada bus priimtas sprendimas. Buvo pasiūlytos devynios teritorijos, tačiau aš nežinau, kur jos yra. Laikraščiuose skaičiau apie kai kuriuos pasiūlymus. Jūs galite juos peržiūrėti ir turėsite išsamų vaizdą, kodėl vienas ar kitas sprendimas bus priimtas. Iki šiol niekas neaišku, todėl man tikrai įdomu susipažinti su visais šiais pasiūlymais.
Mano patarėjas kruopščiai išnagrinėjo šį klausimą visais požiūriais, ir aš esu visiškai įsitikinęs, kad nėra jokio interesų konflikto jo atžvilgiu, o ypač dėl to, kad jis nevaidina jokio vaidmens, priimant šiuos sprendimus.
Markus Pieper
(DE) Norėčiau dar kartą kai ko pasiteirauti. Kaip suprantame, vyksta tyrimas dėl nuosavybės už Europos srities ribų. Tačiau manau, kad tam naudojami Europos mokesčių pinigai ir kad Europos Parlamentas turėtų būti įtrauktas į šį skaidrų procesą.
Mano klausimas yra toks. Kaip jūs pats pasakėte, Komisijos nary, devyni dalyviai jau parodsusidomėjimą šiuo pareiškimu, jie šiuo metu yra vertinami. Tačiau specifiniai naudojimo pokyčiai buvo pateikti vieno, Heiselio, teritorijos atžvilgiu. Kaip informacija, kurią jūs mums ką tik pateikėte, yra suderinama su tuo, ką akivaizdžiai jau yra ruošiamasi daryti šioje teritorijoje? Norėtume detalesnės informacijos, ypač apie tai, kada mes būsime informuoti apie bendrą padėtį ir procesą?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Jūs tikrai būsite informuotas apie visą procesą, ir tai galės būti kruopščiai patikrinta. Tai bus labai aiškus ir skaidrus sprendimas. Idėjos įkurti kitas vadinamąsias teritorijas už Europos kvartalo ribų kilo, siekiant efektyviau panaudoti pinigus.
Jeigu mes sutelktume visas savo tarnybas Europos kvartale, tai suteiktų didžiules galimybes nekilnojamojo turto supirkėjams nustatyti aukštas kainas, o tai jau ne kartą pastebėjome. Taigi įkurti kitas teritorijas yra ir būtinybė, ypač siekiant sumažinti kainas. Tokia yra pagrindinidėja.
Mes jau turime keletą pastatų ir teritorijų už Europos kvartalo ribų. Mes turime pastatų Beaulieu, Rue de Genève, taip pat kitose vietose. Mums patinka žvalgytis kitų vietų. Mes prašėme pateikti 70 000 m2 numatantį pasiūlymą ir išnagrinėsime visas galimybes.
Jūs paminėjote Heiselį. Skaičiau apie jį laikraščiuose. Aš nieko nežinau apie Heiselį. Taip, iki tol, kol aš apie jį perskaičiau, keletas Belgijos politikų kreipėsi į mane ir pasakojo apie teigiamus ir neigiamus teritorijos aspektus, bet tai niekada nebuvo traktuojama kaip privilegijuotas variantas. Niekas dar nenuspręsta. Vyksta procesas.
Šių teritorijų vieta labai domisi Belgijos ir Briuselio politikai, Briuselio regiono valdžia taip pat suinteresuota, kad mes įsikurtume už Europos kvartalo, todėl priimsime sprendimą. Sudarėme vertinimo komitetą, kuris šiuo metu nagrinėja pasiūlymus, o po to juos pristatys OIB valdybai ir Komisijai. Šis procesas bus skaidrus. Vis dėlto aš siūlau palikti Belgijos vidaus diskusijas ir interesus nuošalyje.
Tema: Euro banknotų ir monetų padirbinėjimas
Ar galėtų Komisija pateikti informaciją apie dabartinę padėtį dėl euro banknotų ir monetų padirbinėjimo ir apie tai, kaip ES kovoja su tokiais sukčiavimais?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Europos bendrija ėmėsi daugybės veiksmų, siekdama apsaugoti eurą nuo padirbinėjimo, o atsakymas į jūsų klausimą dėl padėties, kovojant su padirbinėjimu, būtų toks:
Remiantis Europos centrinio banko paskelbtais duomenimis, 2008 m. iš apyvartos buvo išimta 666 tūkst. padirbtų euro banknotų, taigi truputį daugiau nei 600 tūkst. palyginti su 20 mlrd. tikrų euro banknotų - šis skaičius nėra toks jau didelis. Anksčiau dažniausiai buvo padirbinėjamas 50 EUR vertės banknotas, tačiau 2008 m. antrojoje pusėje pirmą kartą dažniausiai padirbinėjamas buvo 20 EUR vertės banknotas.
Kalbant apie euro monetas, 100 095 padirbtų monetų buvo išimta iš apyvartos 2008 m., o tai yra 7 proc. mažiau nei 2007 m., iki šiol dažniausiai padirbinėjama dviejų eurų moneta.
Taigi padėtis atidžiai stebima. Vaidmenys paskirstyti. Europos centrinis bankas yra atsakingas už kovos su euro banknotų padirbinėjimo koordinavimą. Komisija, ypač Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), dirba kovos su monetų padirbinėjimu klausimais. Tikroji teisėsauga vykdoma valstybių narių lygmenyje, o Europos centrinis bankas atlieka koordinatoriaus vaidmenį. Mes įkūrėme Techninį ir mokslinį centrą, kuris analizuoja ir klasifikuoja naujai antspauduotas padirbtas monetas.
Svarbu paminėti, kad Europolas vaidina svarbų vaidmenį, kovojant su klastotėmis. Šiuo atveju tai būtų euro banknotų ir monetų padirbinėjimas.
Liam Aylward
Komisijos nary, nors jūs atsakydamas į klausimą ir teigiate, kad apskritai paėmus, tai labai maža problema, nepaisant to, aš sulaukiu nemažai skundų iš mažų įmonių, kad jų padėtis tampa vis sudėtingesnė, kyla vis daugiau problemų.
Siekiant išspręsti padirbinėjimo problemą, mano manymu, labai svarbu maksimaliai bendradarbiauti su policija, Europos centriniu banku, apie kurį jūs jau kalbėjote, ir su Europos Komisija.
Ar galėtumėte man bendrais bruožais apibūdinti, koks yra dabartinis bendradarbiavimo lygis ir ar jūs esate patenkintas, kad jis yra pakankamai geras ir tvirtas?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Esu tiesiogiai atsakingas už OLAF veiklą, o OLAF, kaip jau minėjau, dirba kovos su monetų padirbinėjimu klausimais. Neturiu jokios informacijos apie netinkamą valstybių narių ir Europos Sąjungos institucijų, įskaitant Europolą, kuriame pats lankiausi ir mačiau, kaip įgyvendinami padirbtų banknotų ir monetų atpažinimo metodai, bendradarbiavimą.
Todėl manau, kad padėtis yra pakankamai gera, palyginti su kitomis sritimis, kuriose bendradarbiavimas nėra toks geras. Tačiau padirbinėjimo klausimais Komisija neturi jokios informacijos apie tai, kad kilo tam tikrų problemų dėl bendradarbiavimo tarp Europolo ir nacionalinių teisėsaugos institucijų. Priešingai, Europole dirba nacionalinių teisėsaugos institucijų specialistai, kurie visi kartu dirba kovos su padirbinėjimu srityje.
Manolis Mavrommatis
(EL) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, švenčiant euro dešimties metų jubiliejų šiuo pasaulinės ekonomikos krizės metu, norėčiau paklausti Komisijos, ar ji ketina kreiptis į Europos centrinį banką, kad šis patvirtintų vieno ir dviejų eurų vertės banknotų išleidimą, kadangi tai yra dvi dažniausiai padirbinėjamos monetos, pastarąjį kartą tai buvo Turkijos svaras, kuris, kaip jūs žinote, iš išorės labai panašus į dviejų eurų vertės monetą, todėl yra padirbinėjamas.
Gay Mitchell
Norėčiau padėkoti Komisijos nariui už jo atsakymus ir paklausti, ar trims klastotojams - "A" veikiančiam Vokietijoje, "B" - Airijoje, o "C" - Slovakijoje - būtų skiriamos tokios pat bausmės, jeigu jie būtų pagauti padirbinėjantys pinigus.
Kitaip sakant, jeigu jūs esate klastotojas, ar jums yra didesnpaskata užsiimti savo veikla vienoje valstybėje negu kitoje, nes pirmojoje bausmės yra lengvesnės? Jungtinėse Valstijose valiutos padirbinėjimas yra sunkus nusikaltimas. Ar tokio paties požiūrio laikomasi Europos Sąjungoje?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Pirmiausia aš labai gerai žinau Turkijos lirą. Tai nėra svarbus klausimas Europos centriniam bankui, tačiau aš pats vizito Turkijoje metu aptariau šią problemą su Turkijos vyriausybės nariais, ir jie pažadėjo palaipsniui likviduoti šią monetą ir pakeisti ją tokia, kuri nebus panaši į Europos monetas. Taigi tai bent jau buvo pažadėta. Pažadas buvo duotas prieš pora metų, tačiau šis klausimas daugiau nebuvo iškeltas, todėl greičiausiai šis procesas vis dar vyksta.
Kalbant apie bendradarbiavimą, 2009 m. pradžioje kartu su Italijos valdžios įstaigomis buvo atlikta didžiuloperacija prieš klastotojus, taigi bendradarbiavimas vyksta.
Kalbant apie teismo skiriamas bausmes, žinoma, tai yra nacionalinės jurisdikcijos klausimas, todėl šis klausimas labiau skirtas mano kolegai J. Barrotui, tačiau man neteko girdėti apie Europos Sąjungos iniciatyvą suvienodinti šias bausmes. Vis dėlto iš šalies, kurią geriausiai pažįstu, ir kitų šalių patirties žinau, kad padirbinėjimas visur yra sunkus nusikaltimas.
Žinoma, kaip jau sakiau, gana neblogai bendradarbiauja teisėsaugos institucijos, kovodamos su žmonėmis, užsiimančiais tokia veikla, tačiau kiek aš žinau, nėra jokios iniciatyvos dėl tokių teisės aktų suvienodinimo Europos mastu.
Tema: Efektyvus ES biudžeto panaudojimas
Po to, kai bus patvirtintas 2009 m. ES biudžetas, kaip Komisija toliau ketina užtikrinti, kad ES mokesčių mokėtojų pinigai bus panaudojami efektyviausiu būdu, o jų eikvojimas bus sumažintas iki minimumo?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Žinoma, mažiausiai valandą galėčiau kalbėti šiais klausimais. Mūsų darbai šioje srityje atsispindi nuolatiniame biudžeto vykdymo procese bei daugybėje Komisijos komunikatų, daugybėje biudžeto įvykdymo rezoliucijų ir daugelyje kalbų, pasakytų Biudžeto kontrolės komitete. Taigi pirmiausia galiu jus užtikrinti, kad mes labai rimtai dirbame šiais klausimais, ir padėtis gerėja.
Sistema veikia taip. Biudžeto valdymo institucija, t. y., Parlamentas, įgalioja Komisiją panaudoti pinigus, siekiant įgyvendinti Bendrijos politiką. Yra sukurta teisėtu pagrindu pagrįsta speciali panaudojimo programa. Parlamentas taip pat numato šį teisinį pagrindą, taigi su biudžetu susijusias taisykles numato biudžeto valdymo institucija.
Po to seka įgyvendinimas, o tam numatyti skirtingi lygmenys. Žinoma, vienas iš jų yra Komisija, kuri yra pagrindinveikėja, atsakinga už biudžeto įgyvendinimą. Mūsų veikla, siekiant pagerinti finansinį valdymą, atsispindi metinėse veiklos ataskaitose, Audito rūmai ją įvertina kaip gerėjančią ir vis labiau atspindinčią tikrąją padėtį.
Tai yra viena iš vidinių dalių. Kitos yra kontrolės ir audito sistemos, kurios taip pat buvo sustiprintos pastaraisiais metais, pavyzdžiui, vidaus politikos mokslinių tyrimų srityje sistema, kai buvo padidintas kontrolės ir audito srityje dirbančių darbuotojų skaičius. Taip pat šioje konkrečioje srityje labai svarbu yra tai, kad valdymas yra padalytas. Daug kas priklauso nuo valstybių narių indėlio ir pastangų mažinti savo klaidas ir vengti netinkamo pinigų panaudojimo. Ši sritis taip pat buvo patobulinta. Buvo pristatytas visiškai naujas dokumentas - vadinamoji metinvisų mokėjimų agentūrų ataskaitų santrauka. Jos pirmą kartą buvo atidžiai išanalizuotos praeitais metais, o šiuo metu tai vėl daroma.
Taigi padėtis gerėja. Audito rūmų ataskaita, kuri buvo gerokai pakeista nuo mūsų termino pradžios, įtvirtina pokyčius. Šis pokyčių įvardijimas taip pat rodo, kad padėtis gerėja. Taigi Europos Sąjungos pinigai yra gana griežtai administruojami, kai kuriose srityse netgi per daug griežtai. Mes galime pademonstruoti, kas buvo nuveikta. Tačiau taip pat galime neabejotinai pasakyti, kad tai dar toli nuo tobulybės. Tai yra didžiulis mechanizmas, turintis dirbti sklandžiai. Remiantis Audito rūmų vertinimu, daugumoje sričių 98 proc. visų operacijų yra atliekamos be klaidų. Struktūrinių fondų atžvilgiu tai apima beveik 90 proc., taigi didžioji dauguma operacijų vyksta be klaidų, o bet kuri klaida bus ištaisyta. Sprendimų ištaisyti, susijusių su struktūriniais fondais, skaičius šiuo laikotarpiu labai išaugo. Žinoma, jeigu reikia, galiu jums pateikti daugybę skaičių. Tai yra keletas pavyzdžių, tačiau, žinoma, akivaizdu, kad tai nėra visas atsakymas į paprastą klausimą: "Kaip jūs valdote Europos Sąjungos biudžetą?"
Gay Mitchell
Ar Komisijos narys žino, kad Audito rūmai pareiškė, kad iš viso buvo dvi nepriimtinos pinigų panaudojimo klaidos, tačiau dviem iš septynių politikos sričių numatytas 140 mlrd. EUR biudžetas? O taip, pagerėjimų buvo: auditoriai pareiškė, kad mažiausiai 12 proc. Sanglaudos fondo lėšų neturėjo būti išmokėtos praeitais metais, šiais metais - 11 proc., o tai jau yra pagerėjimas. Tačiau 11 proc. reiškia 462 mln. EUR. Ar Komisijos narys mano, kad tai priimtina?
Kitose politikos srityse - žemės ūkio, aplinkos, išorės paramos, paramos raidai ir plėtros, mokslinių tyrimų, energetikos ir transporto, švietimo ir pilietybės - klaidų lygis (vartoju žodį "klaida") buvo nuo 2 proc. iki 5 proc., o auditoriai pateikpastabą, kad "neproporcingai" (tai jų pavartotas žodis) didelis klaidų lygis buvo kaimo plėtros srityje, kurioje 20 proc. lėšų skiriama ūkiams, ir šis skaičius didėja.
Kokia netvarka, Komisijos nary! Ar galime tikėtis, kad padėtis pagerės?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Žinoma, padėtis turi būti gerinama, tačiau jūs taip pat turite suprasti, kad mes kalbame apie klaidas. Pavyzdžiui, pernykščių metų 12 proc. skaičius yra gautas, remiantis Audito rūmų nustatytais atvejais, naudojant absoliučiai teisingus metodus. Šie atvejai prilygsta 63 mln. EUR. Visi šie atvejai buvo ištaisyti, pinigai sugrąžinti, o reikalingi dokumentai pateikti. Todėl 2006 m. 12 proc. klausimas yra išspręstas.
Klaidos nėra pinigų švaistymas: klaidos yra klaidos, kurios yra ištaisomos. Visą informaciją apie tai, kokių veiksmų yra imamasi, siekiant susigrąžinti netinkamai panaudotus pinigus, galima gauti iš Biudžeto kontrolės komiteto.
Pavyzdžiui, Regioninės plėtros fondas priėmsprendimą susigrąžinti iš valstybių narių beveik 2,3 mlrd. EUR, jei nebebus daugiau koregavimų, tačiau pernai šiuo klausimu mes buvome daug griežtesni nei anksčiau; turite suprasti, kad mes kalbame apie klaidas.
Audito rūmai pateikšią rekomendaciją, šią ataskaitą. Remdamiesi šia ataskaita, jie pateikOLAF toliau nagrinėti du atvejus - vienas atvejis jau baigtas nagrinėti, kitas nagrinėjamas šiuo metu. Tai yra galimi apgaulės atvejai. Turiu pasakyti, kad padėtis nėra labai bloga, tačiau, žinoma, mes turime užtikrinti, kad pinigai būtų naudojami tinkamai.
Justas Vincas Paleckis
Komisijos nary, esant finansų krizei, siekiant išreikšti solidarumą, kai kuriose ES šalyse 10, 15 ar 20 proc. buvo sumažinti ministrų, parlamento narių, taip pat EP narių ir kitų pareigūnų atlyginimai. Ar jūs pritartumėte tokiai idėjai? Žinau, kad būtų sudėtinga įgyvendinti tokią idėją, bet bent teoriškai ar būtų įmanoma įgyvendinti ją Europos Komisijoje?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Turėdama omenyje, kad energijos efektyvumas yra viena iš prioritetinių ES sričių, siekiant atgaivinti ekonomiką ir kovoti su klimato kaita, manau, kad būtina įsteigti Europos energijos efektyvumo ir atsinaujinančios energijos fondą, kad būtų galima paremti viešus ir privačius fondus, Europos Sąjungos mastu įgyvendinant specialus projektus.
Tai būtų efektyvumo pavyzdys, panaudojant viešus Europos Sąjungos pinigus. Norėčiau paklausti Komisijos, koks yra jos požiūris šiuo klausimu.
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Aš nežinau Parlamento pozicijos dėl atlyginimų mažinimo. Reikėtų keisti personalo reikalų reglamentavimą, o tai padaryti labai sudėtinga. Dabartinės sudėties Komisija pirmiausia nusprendnejudinti personalo reikalų reglamentavimo, o užtikrinti, kad šis mechanizmas veiktų sklandžiai. Turint omenyje personalo reikalų reglamentavimo keitimo sudėtingumą, niekas iki šiol nesiūltą dar kartą padaryti.
Žinoma, jeigu būtų toks pasiūlymas, reikėtų derėtis su mūsų socialiniais partneriais bei profesinėmis sąjungomis. Mes tikrai galime dėl to derėtis ar klausti jų nuomonės, tačiau labai maža galimybė, kad mes spėtume pakeisti personalo reikalų reglamentavimą iki Parlamento ir Komisijos kadencijos pabaigos.
Aš nesupratau klausimo apie fondus. Ar jūs siūlote, kad visi fondai būtų sujungti? Ar galėtumėte pakartoti klausimą?
Silvia-Adriana Ţicău
Aš siūlau įkurti Europos fondą, kuris būtų skirtas energijos efektyvumui siekti, įgyvendinant projektus Europos Sąjungos mastu. Manau, kad tai būtų labai naudinga, siekiant nuolatinio Europos Sąjungos ekonomikos vystymosi.
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Sudėtingas klausimas. Aš tik galiu jį perduoti savo kolegoms.
Kartu su Parlamentu mes klausėme valstybių narių, ar šie pinigai - 5 mlrd. EUR - turėtų būti skirti tik energijos efektyvumui didinti. Kol kas šiuo klausimu vyko įtemptos diskusijos Taryboje.
Yra galimybių skirti Sanglaudos fondo lėšų energijos efektyvumui didinti. Tačiau naujo fondo sukūrimo klausimas turbūt sukeltų daug ilgų diskusijų. Nežinau, ar gera ši idėja, kadangi energetika vis dar nepriklauso Bendrijos kompetencijos sričiai - tai yra griežtai nacionalinis klausimas.
Matydamas, kas daroma su tais 5 mlrd. EUR, nesu toks tikras dėl bendradarbiavimo tarp valstybių narių, įgyvendinant įvairias finansines priemones. Žinoma, šiai idėjai galiu tik pritarti.
Tema: Susitarimai su Andų bendruomenės šalimis
Turint omenyje, su kokiomis institucinėmis problemomis šiuo metu susiduria Andų bendruomenė, ar Komisija mano, kad vis dar įmanoma sudaryti bendrąjį susitarimą, ar atskiri susitarimai su viena ar keletu CAN narių būtų labiau įmanomi?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Dėkoju už šią galimybę aptarti labai įdomų mūsų užsienio politikos klausimą dėl Andų bendruomenės. Regioninės derybos su Andų bendruomene praėjusią vasarą pateko į aklavietę dėl Andų bendruomenės nesugebėjimo susitarti dėl bendros derybų pozicijos tam tikrose su prekyba susijusiose srityse. Šie skirtumai tam tikra prasme atspindi įvairių regiono šalių skirtingus požiūrius ekonomikos ir prekybos klausimais.
Nepaisant kai kurių Andų bendruomenės šalių pastangų įveikti šią aklavietę, Komisija tik gali pastebėti, kad sutarimo dėl derybų nebepavyko pasiekti. Esant šioms aplinkybėms bei neatsisakius vidutinės trukmės tikslo sudaryti Andų bendruomenės ir Europos Sąjungos asociacijos sutarties, Komisija pateikTarybai naują dviejų pakopų derybų formatą, kurį Taryba patvirtino sausio 19 d.
Siekdama išlaikyti ir sustiprinti Europos Sąjungos ir Andų bendruomenės ryšius, Komisija pirmiausia pateikpasiūlymą pagerinti ir atnaujinti 2003 m. politinį dialogą ir bendradarbiavimo susitarimą.
Antra, Komisija pateikpasiūlymą derėtis dėl daugiašalio prekybos susitarimo už Andų bendruomenės ribų su tomis šalimis, kurios yra pasirengusios ir pajėgios įsipareigoti pradėti ambicingas, visapuses ir PPO principus atitinkančias derybas. Žinoma, visos šalys yra kviečiamos.
Kalbant apie Andų bendruomenės šalių nesutarimus dėl asociacijos susitarimo prekybos klausimų dalies, Komisija mano, kad pasiūlytas būdas yra tinkamiausias, siekiant pragmatiškai ir konstruktyviai judėti į priekį, toliau palaikant Andų bendruomenę ir jų integraciją.
Manuel Medina Ortega
(ES) Gerb. pirmininke, sutinku su jūsų pastebėjimu, kad tai būtų tinkamiausias būdas veikti. Keletą pastarųjų dienų praleidau Bolivijoje ir kasdien stebėjau įvykius.
Norėčiau jums užduoti specifinį klausimą: kai buvau ten, buvo pastebėta, kad šie susitarimai gali prieštarauti Kartagenos susitarimui, kurio pagrindu yra įsteigta Andų bendruomenė, todėl šį susitarimą reikėtų pakeisti.
Ar šiuo metu Komisija galėtų man pasakyti, ar būtų galima sudaryti susitarimus, nekeičiant Andų bendruomenės susitarimo pagrindinio teksto?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Mano manymu, šis ypatingas klausimas yra gana sudėtingas. Spręsdamas iš to, ką perskaičiau šiame pranešime, manau, kad remiantis šiuo Andų bendruomenės susitarimu būtų galima judėti toliau, tačiau būčiau labai patenkintas, jeigu detalesnę informaciją galėtų pateikti mūsų tarnybos.
Reinhard Rack
(DE) Europos Parlamento ryšiai su Lotynų Amerika pasieknaują lygį, kadangi šiuo metu padedant EuroLat palaikome bendrus Europos Parlamento ryšius su beveik visais Lotynų Amerikos parlamentais, įskaitant Andų parlamentą. Ar šis priverstinis, pragmatiškas grįžimas prie dvišališkumo principo tikrai yra tinkamas požiūris, gal reikėtų stengtis išlaikyti intensyvų dialogą su Lotynų Amerika ir atsižvelgti tik į specifinius reikalavimus specialių susitarimų atžvilgiu?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Taip, aš tikrai galiu patvirtinti, kad tai yra Komisijos požiūris. Mes visada buvome labiau linkę sudaryti susitarimus su daugiašalėmis organizacijomis ir visada įžvelgiame pavojų dvišalių susitarimų, kurie gana lengvai gali baigtis painiava, atžvilgiu.
Esu labai patenkintas, kad manęs buvo paprašyta nuvykti į Barbadosą pasirašyti Laisvosios prekybos susitarimą tarp Europos Sąjungos ir 14 šalių Karibų jūros regione. Tai tikrai didžiulis pasiekimas. Tai labai paskatino ir pagreitino prekybą tarp šių šalių ir buvo pripažinta kaip labai teigiamas žingsnis. Taigi, žinoma, mes stengsimės laikytis šio daugiašalio požiūrio.
Tema: Irano liaudies modžahedų organizacijos (ILMO) išbraukimas iš teroristinių organizacijų sąrašo
2008 m. gruodžio 4 d. Pirmosios instancijos teismas (PIT) panaikino Tarybos 2008 m. liepos 15 d. sprendimą palikti Irano liaudies modžahedų organizaciją (ILMO) ES teroristinių organizacijų sąraše.
Sprendime nurodoma, kad Taryba, kuriai nepavyko įrodyti, kad ILMO yra susijusi su terorizmu, pažeidILMO teisę į gynybą ir efektyvią teisminę apsaugą. Sprendime taip pat teigiama, kad Prancūzijos vyriausybės pateikta medžiaga nebuvo pripažinta rimtu ir patikimu įrodymu ir kad įtarimai buvo pareikšti keliems ILMO priklausantiems nariams, o ne pačiai PMOI.
Šis sprendimas yra paskutinis iš šešių D. Britanijos Aukščiausiojo Teismo, Apeliacinio teismo, taip pat PIT priimtų sprendimų ILMO atžvilgiu, kuriuose nurodoma, kad ILMO nedalyvauja su terorizmu susijusioje veikloje ir neketina to daryti.
Kokia yra Komisijos pozicija, kuri šiuo atveju turėtų užtikrinti teisės viršenybės laikymąsi?
Kokį vaidmenį atlieka Komisija, siekiant užtikrinti tinkamą procesą ir paprasčiausią teisingumą organizacijų, atsidūrusių tokioje padėtyje, atžvilgiu?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Kaip jūs visi žinote, Europos Sąjunga smerkia visų formų terorizmą ir tvirtai tiki, kad kovojant su terorizmu būtina gerbti žmogaus teises, kad tai būtų efektyvu ir įtikima.
Sankcijų prieš teroristus imamasi bendros užsienio ir saugumo politikos srityje, o Komisija yra prisidėjusi prie sprendimų, kuriuos Taryboje vienbalsiai priėmvalstybnarė. Taigi Komisija atkreipdėmesį į tai, kad Pirmosios instancijos teismas savo 2008 m. gruodžio 4 d. sprendimu panaikino Tarybos 2008 m. liepos 15 d. sprendimą, kuriuo Irano liaudies modžahedų organizacija buvo įtraukta į sąrašą kaip teroristinorganizacija.
Teismas nurodė, kad nebuvo gerbiama ILMO teisį gynybą ir efektyvią teisminę apsaugą. Detaliau kalbant, prieš priimant sprendimą įtraukti ją į sąrašą, nebuvo pateiktos to priežastys.
Todėl organizacija negalėjo pateikti savo pozicijos prieš priimant sprendimą. Įgyvendindama šį sprendimą, 2009 m. vasario 29 d. Taryba sudarnaują asmenų ir organizacijų, kuriems taikomi tam tikri teroristinėms organizacijoms skirti apribojimai, sąrašą, tačiau Irano liaudies modžahedų organizacija nebuvo įtraukta į šį sąrašą.
Šiuo klausimu taip pat svarbu pažymėti, kad Europos Teisingumo Teismas 2008 m. spalio 23 d. priede patvirtino, kad dabartintvarka, kurią Taryba taiko į teroristinių organizacijų sąrašą įrašytoms organizacijoms, nustatydama sankcijas, kurios nėra pagrįstos Jungtinių Tautų sankcijomis, nepažeidžia susijusių organizacijų ir asmenų žmogaus teisių.
Tai apima ir procedūrą, kurios metu išklausomos abi šalys, pateikiamos išankstinio įrašymo į sąrašą priežastys, todėl suinteresuotas asmuo ar organizacija gali pateikti savo poziciją.
Avril Doyle
Norėčiau padėkoti Komisijos nariui. Iš tiesų, kai pateikiau šį klausimą 2008 m. gruodžio 17 d., negalėjau žinoti gerų naujienų, kurios buvo pateiktos užsienio ministrų susitikimo metu 2008 m. gruodžio 26 d.
Noriu jums pareikšti, kad aš smerkiu visų formų terorizmą. Tačiau tuo pačiu metu turiu jūsų paklausti, ar bet kurios sudėties Ministrų Taryba gali nuosekliai atsisakyti laikytis teisės viršenybės ir ignoruoti Pirmosios instancijos teismo sprendimus.
Pagaliau ar Komisija sulaukkokios nors dabartinio Irano režimo reakcijos - oficialios ar kitokios - po to, kai buvo priimtas Europos užsienio ministrų 2009 m. sausio 29 d. sprendimas?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Kaip minėjau, tai buvo Tarybos sprendimas, o Teisingumo Teismas nurodė, kokie buvo šio sprendimo trūkumai. Aš manau, kad Taryba ir kitos Europos Sąjungos institucijos laikysis Teismo sprendimo.
Teisingumo Teismas nurodė, kad sprendimas neatitiko materialinių ir procedūrinių reikalavimų, Taryba laikėsi šio sprendimo. Jis buvo apsvarstytas BRIST posėdyje, ir Taryba nusprendnepalikti šios organizacijos naujajame teroristinių organizacijų sąraše, sudarytame 2009 m. sausio 26 d.
Tačiau aš neturiu jokios informacijos, kad mes būtume sulaukę kokios nors reakcijos iš Irano vyriausybės. Priešingai, kolegos sako, kad nėra jokios Irano vyriausybės reakcijos.
Manau, kad šios procedūros taip pat padės spręsti visus organizacijų ar asmenų įrašymo į teroristinių organizacijų sąrašą niuansus ir sudaryti galimybę pateikti kontrargumentus. Man atrodo, kad tai bus geras žingsnis.
Andreas Mölzer
(DE) Akivaizdu, kad teroristinių organizacijų sąrašas buvo sudarytas, remiantis informacija, kuri ne visada būna patikima. Remiantis tuo, kad Irano liaudies modžahedų organizacija (ILMO) buvo pašalinta iš teroristinių organizacijų sąrašo, ar ketinama iš esmės persvarstyti ir atnaujinti ES teroristinių organizacijų sąrašą?
Siim Kallas
Komisijos narys. - Žinoma, šis sąrašas yra nuolat persvarstomas. Jeigu valstybnarpateikia pasiūlymą pašalinti tam tikrą subjektą iš sąrašo arba jį papildyti, tai, be abejonės, yra pagrindas persvarstyti sąrašą. Taigi tai yra dinamiškas procesas: jis nėra nustatytas visam laikui. Turi būti priežasčių sąrašui pakeisti, tačiau jeigu jų yra, jis gali būti persvarstytas.
Tema: Europos Sąjungos ir Islandijos santykių ateitis
Islandija yra EFTA narė, didžioji dalis Europos Sąjungos ir Islandijos ekonominių santykių yra reguliuojami EEE, Islandija yra asocijuota Šengeno susitarimo narbei susijusi kitais prekybos, ekonominiais ir socialiniais ryšiais su ES. Finansų krizės įtaka sukėlkalbas apie Islandijos prisijungimą prie euro zonos, netampant ES nare. Kokį poveikį toks sprendimas turėtų Europos Sąjungos ir Islandijos santykiams, ypač bendradarbiavimui aplinkos ir laivybos / žvejybos srityse, ir ar Europos Komisija yra numačiusi nuostatas, kuriomis būtų sureguliuota ši plėtra? Jeigu toks sprendimas būtų įgyvendintas, ar įmanoma, kad jis bus įtvirtintas panašiu susitarimu, kokie yra sudaryti su kitomis šalimis, kurios nėra ES narės?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Tai tikrai tapo labai intensyvių diskusijų tema, kurios prieš metus nebūtume įsivaizdavę. Negalėjome įsivaizduoti diskusijų dėl galimų radikalių Europos Sąjungos ir Islandijos santykių pokyčių. Jūs klausiate apie tai, kokį poveikį Europos Sąjungos ir Islandijos santykiams turėtų euro įvedimas Islandijoje, jai neprisijungiant prie ES.
Pirmiausia norėčiau pabrėžti, kad šiuo metu mums kalbant Islandijoje vyksta intensyvios diskusijos dėl jos santykių su ES, įskaitant ir jos narystės Europos Sąjungoje klausimą. Komisija atidžiai stebi šias diskusijas.
Islandijos narystės ES klausimas yra vien tik Islandijos gyventojų apsisprendimo reikalas, o Islandijai pateikus tokį prašymą, Komisija ir valstybės narės imsis veiksmų, remdamosi Sutartyje numatytomis procedūromis.
Galiu jus užtikrinti, kad apsvarstytume prašymą kiek įmanoma racionaliau.
Kalbant apie specifinį Islandijos euro įsivedimo neprisijungiant prie ES klausimą, žinoma, Islandija gali vienašališkai priimti tokį sprendimą, tačiau neabejotinai reikėtų pabrėžti, kad Komisijos, taip pat ir Europos centrinio banko tvirtas požiūris būtų toks, kad vienašališka "euroizacija" nėra pageidaujamas Islandijos politinis pasirinkimas. Toks veiksmas neturėtų teigiamo poveikio Europos Sąjungos ir Islandijos santykiams.
Islandija yra potenciali ES narystės kandidatė, todėl Islandija turėtų siekti ilgalaikės piniginės integracijos euro zonoje, turėdama omenyje ES narystės perspektyvą. Tai reiškia, kad Islandija turėtų įsivesti eurą tik po prisijungimo prie ES, po to, kai būtų įgyvendintos Sutartyje numatytos sąlygos.
Seán Ó Neachtain
- (GA) Komisijos nary, kalbant apie jūsų pasisakymą dėl Islandijos prašymo tapti ES nare, jeigu toks prašymas būtų pateiktas, ar Europos Sąjunga, esant dabartinei ekonominei padėčiai, yra numačiusi skubią sistemą ar skubias procedūras tokiam prašymui realizuoti? Kaip Sąjunga pajėgtų greitai įgyvendinti tokį prašymą, jeigu tą įmanoma padaryti?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Nemanau, kad būtų įmanoma imtis kokių nors specialių veiksmų Islandijos atžvilgiu. Anksčiau mes vedėme derybas su šalimis, kurios dabar yra Europos Sąjungos šalys, ir dabar mes vedame derybas su šalimis, kurios nori prisijungti prie Europos Sąjungos: požiūris turi būti vienodas - jis turi būti visiškai toks pats visiems. Derybos bus tokios pačios kaip ir su visomis šalimis kandidatėmis. Nematau jokios galimybės, kaip būtų galima pagreitinti šias derybas.
Tai, kad Islandija turbūt yra gana gerai pasiruošusi narystei, jau yra kitas klausimas. Aš nežinau, kokiu mastu ji jau priėmteisės aktus, kurie yra panašūs į Europos Sąjungos teisės aktus, o tai yra svarbus klausimas.
Kad ir kaip būtų, esu tikras, kad valstybės narės laikysis nuomonės, kad požiūris į galimas kandidates turi būti labai teisingas ir vienodas. Tokia yra mano nuomonė. Komisijoje niekada nebuvo diskutuojama apie kokį nors specialų skubų traktavimą.
Andreas Mölzer
(DE) Jeigu Islandija prisijungs prie ES arba euro zonos, kaip Komisija ketina užkirsti kelią nukamuotai Islandijos ekonomikai ir finansinei sistemai kelti pavojų euro stabilumui ar netgi jo pamatų sugriovimui?
Avril Doyle
Kaip Žvejybos komiteto pirmininko pavaduotojas norėčiau paprašyti Komisijos nario išplėtoti savo mintis apie tai, kaip ES narystgalėtų daryti įtaką Europos Sąjungos ir Islandijos bendradarbiavimo žvejybos srityje susitarimą?
Siim Kallas
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - Abu šie klausimai yra gana specifiniai. Dar kartą pabrėžiu esminį dalyką, kad šios derybos turi būti tokios pat, kokios buvo kitų valstybių narių atveju.
Tačiau, kaip žinome, Islandija turi tik apie 300 tūkst. gyventojų, taigi ji yra maža valstybė, todėl nebūtų didelnašta Europos ekonomikai. Manau, kad esminidėja yra ta, kad tai būtų tam tikras indėlis, taigi būtent ekonomika galėtų įveikti dabartinius sunkumus.
Manau, kad valstybės narės atidžiai stebės padėtį ir pirmiausia paprašys jos susitvarkyti vidaus reikalus. Tai yra pirmas reikalavimas, o tik po to bus galima kalbėti apie Islandijos indėlį į Sąjungos ekonomiką.
Kalbant apie žvejybos susitarimą, tai vėlgi labai specifinis klausimas. Tačiau, kaip pamenu, šis klausimas jau buvo keletą kartų aptartas ankstesnių plėtros derybų metu.
Manau, kad žvejybos klausimas bus pats sudėtingiausias derybų su Islandija metu, kadangi ji turi gana didelių privilegijų, dėl kurių tikrai užprotestuos kai kurios valstybės narės. Manau, kad tai bus pagrindinbūsimų derybų dalis.
Nežinau, kiek dabartinis susitarimas bus taikomas ar tinkamas būsimiems santykiams tarp Islandijos ir kitų ES valstybių narių. Tačiau dalyvaudami tame komitete, jūs sužinosite, kad tai buvo įtempta tema derybų tarp Norvegijos ir kai kurių valstybių narių metu. Tačiau aš manau, kad bent jau šiandien niekas konkrečiai negali pasakyti, kokie pažadai ar rūpestį keliantys klausimai bus pateikti šios konkrečios srities atžvilgiu.
Pirmininkė
Ačiū, gerb. Komisijos nary, dėkojame jums už tai, kad šį vakarą atsakėte į tiek daug klausimų.

Tema: Pranešimas demografijos klausimais
2008 m. lapkričio mėn. Europos Komisija paskelbPranešimą demografijos klausimais, kuriame numatomi iššūkiai, su kuriais ateinančiais dešimtmečiais susidurs Europa kaip su visuomenės senėjimo rezultatu. Ataskaitoje pripažįstama, kad tie iššūkiai pareikalaus įvairių politinių reakcijų, įskaitant solidarumo tarp kartų ilgalaikės priežiūros atžvilgiu stiprinimą, didesnį priežiūros paslaugas teikiančių asmenų pripažinimą ir, svarbiausia, didesnę paramą šeimos narius slaugantiems asmenims.
2008 m. gruodžio mėn. Komisija paskelbEuropos restruktūrizavimo ataskaitą, kurioje taip pat išskiriami tie patys demografiniai iššūkiai ir kurioje pabrėžiama, kad Europos augimo tempas sumažės tada, kai prireiks svarbių papildomų išteklių, kad būtų patenkinti vis didėjančio skaičiaus pagyvenusio amžiaus žmonių, kuriems turės būti užtikrintos atitinkamos pensijos ir sveikatos bei ilgalaikpriežiūra, poreikiai.
Kalbant apie šeimos narius prižiūrinčius asmenis, kurie yra ir bus neatskiriama ir būtina mūsų socialinio ir sveikatos priežiūros užtikrinimo dalis, ar galėtų Komisija pakomentuoti, kokių konkrečių veiksmų ji ėmėsi, formuodama politinį atsaką į tuos iššūkius, ypač dėl didesnparamos šeimos narius prižiūrintiems asmenims?
Vladimír Špidla
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, 2008 m. liepos mėn. atnaujintoje socialinėje darbotvarkėje Komisija įsipareigojo užtikrinti senėjančios visuomenės poreikių patenkinimą. Senėjančios Europos visuomenės problema reikalauja imtis įvairių strateginių priemonių, pradedant reikalingų reformų sveikatos apsaugos ir pensijų sistemose įvardijimu, kad būtų patenkinti senėjančios visuomenės poreikiai, ir siekiant išlaikyti viešuosius fondus, kurie teikia paramą tyrimams, kaip informacinės technologijos gali prisidėti prie vyresnių žmonių sveikatos ir gyvenimo sąlygų gerinimo.
Komisija šiuo metu baigia parengti 2009 m. Jungtinės ataskaitos dėl socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties projektą, kurioje bus aiškiai signalizuojama apie poreikį užtikrinti ilgalaikį pajamų pakankamumą ir pastovumą, efektyvinti sveikatos priežiūros užtikrinimą bei sumažinti nelygybę sveikatos apsaugos srityje. Joje taip pat numatoma pagalba kai kurioms valstybėms narėms siekiant įveikti iššūkius pensijų, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros srityse. Jie yra aptariami atskirų valstybių pateiktose apžvalgose.
Kalbant apie paramą asmenims, teikiantiems neoficialias priežiūros paslaugas šeimos nariams, tai yra valstybių narių kompetencija priimti sprendimus šioje srityje. Vis dėlto Komisija, siekdama pokyčių, gali veikti kaip katalizatorius, palaikydama valstybių narių pastangas. Turėdama kompetenciją veikti kaip koordinatorius socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties srityje, Komisija stengiasi paskatinti valstybes nares kurti strategijas, numatančias paramą šeimos nariams.
2008 m. jungtinėje ataskaitoje Komisija ir valstybės narės pabrėžpolitikos, reglamentuojančios neoficialias priežiūros paslaugas teikiančių asmenų veiklą, svarbą, įskaitant priemonių planą, numatantį mokymosi, profesinio orientavimo, atostogų, priežiūros atostogų galimybes bei tinkamą socialinę apsaugą neoficialias priežiūros paslaugas teikiantiems asmenims.
Be to, Komisija prisideda prie tokios politikos kūrimo nacionaliniu lygmeniu, šiuo klausimu atlikdama tyrimus ir organizuodama konferencijas.
Marian Harkin
Dėkoju už jūsų atsakymą, Komisijos nary. Jūs kalbate apie senėjančios visuomenės poreikius. Neabejotinai priežiūros paslaugos yra vienos iš jų. Jūs minėjote pensijų sistemos reformas, ir man smagu tai girdėti, kadangi žmonės, kurie dažnai atsisako darbo dėl to, kad galėtų prižiūrėti vaikus ar vyresnius asmenis, nemoka socialinės apsaugos įmokų, todėl dažniausiai slaugytojai negauna tinkamos pensijos.
Jūs minėjote, kad šeimos narius prižiūrinčių asmenų padėties reglamentavimas priklauso valstybių narių kompetencijai, ir aš su tuo sutinku. Atsakydamas į mano klausimą, jūs taip pat minėjote, kad Europos socialinis fondas galėtų praversti, siekiant garantuoti mokymą. Galbūt galėtumėte tai detalizuoti.
Pagaliau dėl slaugytojų darbo: jie yra neapmokami darbuotojai. Mane domina jūsų požiūris, kaip jūs vertiname slaugytojus, žiūrint iš užimtumo ir socialinių reikalų, kurie yra jūsų vadovaujamo generalinio direktorato sritis, perspektyvos.
Vladimír Špidla
Šiuo atveju visuose Komisijos dokumentuose matosi, kad mes dirbame suprasdami, kad visuomensenėja, vis didesnis žmonių skaičius bus įsipareigoję rūpintis nuo jų priklausomais asmenimis. Panašiai yra formuojama absoliučiai aiški lyčių lygybės politika, kadangi vienas iš nenumatyto plėtojimosi pavojų yra tai, kad būtent moterys prisiims daug didesnę atsakomybę už sergančius šeimos narius, kurie daugeliu atvejų yra labai seni žmonės.
Kalbant apie šių žmonių finansavimą, tai yra valstybių narių reikalas. Valstybės narės gali sukurti įvairiausias paramos prižiūrintiems nuo jų priklausomus asmenis sistemas, dauguma valstybių narių tokias sistemas turi.
Kadangi jūs paminėjote Europos socialinį fondą, norėčiau pasakyti, jog tai suprantama, kad Europos socialinis fondas negali apimti priklausomų asmenų priežiūros finansavimo, tačiau jo pagrindu ir jam padedant galima sukurti nemažai programų, skirtų slaugytojams. Mokymasis, apie kurį jau kalbėjau, būtent reiškia, kad jeigu mes norime rūpintis asmeniu, kuris mums turbūt yra artimas ir su kuriuo mus sieja emocinis ryšys, tokiu atveju, nepaisant mūsų pastangų ir geros valios, iš tikrųjų rūpinimasis kitu žmogumi tam tikra prasme yra specializuota sritis.
Todėl tiems žmonėms būtų labai naudinga įgyti esminių žinių ir patirties, kadangi rezultatai yra naudingi ir jiems: ne tik gerokai pagerėja priežiūros lygis, bet ir jų darbas tampa daug lengvesnis.
Tai yra viena iš priežasčių, kodėl mes siekiame judėti šia linkme.
Taip pat norėčiau pabrėžti kai ką, kas dar nebuvo paminėta, tačiau su kuo susiduriame, - tai pagyvenusių žmonių užgauliojimas ar blogas elgesys su jais. Daugeliu atvejų vėlgi tampa aišku, kad blogas elgesys nėra susijęs su kokia nors bendra atsakingų asmenų charakterio yda, tai labai dažnai susiję su situacine kalte.
Darbas paprasčiausiai yra per sunkus ir jie su juo nesusidoroja. Pasinaudodami Europos socialiniu fondu, mes norime imtis veiksmų taip pat ir šiuo klausimu.
Pirmininkė
Kadangi jo autoriaus nėra, klausimas Nr. 51 praleidžiamas.
Mes pereiname prie kito klausimo, kurį pateikB. Crowley, kurį pakeis E. Ryan.

Tema: Skurdas Europos Sąjungoje
Solidarumas yra Europos Sąjungos, kurios bendrosios vertybės apima investavimą į žmones, lygių galimybių puoselėjimą ir kovą su skurdu, požymis.
Ar galėtų Komisija tuo tikslu bendrais bruožais nusakyti būsimus būdus, kuriais būtų galima užtikrinti, kad europinio lygio planai kovoti su skurdu būtų integruoti į nacionalinę politiką?
Vladimír Špidla
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, pristatydama Lisabonos strategiją, Europos Sąjunga numatsau tikslą: pastebimai sumažinti skurdą iki 2010 m. Nuo tada Sąjunga ėmėsi priemonių šiam tikslui siekti. Atvirojo koordinavimo metodu socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties srityje buvo sustiprinta kova su skurdu ir socialine atskirtimi bei remiamos valstybių narių pastangos.
Šis bendradarbiavimas tarp valstybių narių turėjo gerų rezultatų. Paminėsiu tris atvejus: šiuo metu 22 valstybės narės nusibrėžsau planinę užduotį kovoti su vaikų skurdu; piliečiai ir įmonės šiuo metu labai glaudžiai dalyvauja įgyvendinant nacionalines kovos su skurdu strategijas; socialinės įtraukties strategijos buvo įtrauktos į daugelį politikos sričių: užimtumo, švietimo ir profesinio mokymosi, sveikatos ir gyvenimo sąlygų.
2008 m. liepos 2 d. priimta atnaujinta Komisijos socialindarbotvarknumato septynias prioritetines veiklos sritis, tarp jų kovą su skurdu ir socialine atskirtimi. Atnaujintoje socialinėje darbotvarkėje taip pat siūloma stiprinti atvirąjį koordinavimo metodą. Europos planu skatinti augimą ir užimtumą, kuris buvo pateiktas valstybių ir vyriausybių vadovams 2008 m. gruodžio mėn. vykusio Europos Sąjungos viršūnių suvažiavime, siekiama atremti finansinės ir ekonominės krizės poveikį, taip pat sustiprinti jau vykdomas reformas, kurias numato Lisabonos strategija, augimo ir užimtumo srityse.
Komisija taip pat įsipareigojo reguliariai tikrinti finansinės ir ekonominės krizės poveikį valstybėse narėse ir priemones, kurių imamasi nacionaliniu lygiu. Ši priemontikrinti socialinį krizės poveikį turėtų būti publikuojama kiekvieną ketvirtį, suprantama, daugiausia dėmesio bus skiriama pažeidžiamiausioms asmenų grupėms.
Komisija toliau bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, siekdama užtikrinti efektyvų jos 2008 m. spalio mėn. priimtų rekomendacijų dėl aktyvaus asmenų, labiausiai nutolusių nuo darbo rinkos, įtraukties įgyvendinimo.
Šia rekomendacija ypač siekiama padidinti minimalaus atlyginimo sistemų, kurios kai kuriose valstybėse narėse vis dar nepakankamai išvystytos, efektyvumą. Kitaip sakant, svarbu suteikti kiekvienam piliečiui galimybę pasiekti tinkamą gyvenimo lygį, ypač dabartinės krizės metu.
Taip pat norėčiau jums priminti, kad 2010 m. bus Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai. Tais metais bus siekiama: paremti socialiai atskirtų žmonių teisių ir galimybių aktyviai reintegruotis į visuomenę įgyvendinimą; pabrėžti kiekvieno visuomenės nario atsakomybę kovojant su skurdu; išplėsti jau išbandytus ir patikrintus metodus socialinės įtraukties srityje; sustiprinti pagrindinių politinių veikėjų įsipareigojimus.
Manau, kad priemonės, kurias paminėjau, patvirtina faktą, kad Europa nuolat konkrečiu būdu bando atkreipti dėmesį į pažeidžiamiausių asmenų grupių poreikius, ypač esant dabartinei ekonominei padėčiai. Tikiuosi, kad valstybės narės teigiamai sureaguos į Komisijos kreipimąsi spręsti socialinius krizės padarinius. Tuo tikslu jos gali pasinaudoti joms prieinamomis Bendrijos priemonėmis, ypač Europos socialiniu fondu ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu.
Eoin Ryan
autorius. - Norėčiau padėkoti Komisijos nariui už kiekvieną išsamų atsakymą. Kalbant apie vieną iš pažeidžiamų asmenų grupių, turint omenyje dabartinę ekonominę padėtį ir padidėjusį nedarbo lygį, akivaizdu, kad viena iš pažeidžiamų asmenų grupių yra jauni žmonės.
Labai dažnai ekonomiškai sunkiais laikais jauni žmonės, deja, pradeda piktnaudžiauti narkotikais. Ar įmanoma, kad Europos socialinis fondas galėtų būti tikslingai panaudotas jaunų žmonių labui, turint omenyje, kad tai sukelia problemų ne tik jiems, bet ir jų šeimoms ir bendruomenėms, o esant labai žalingam poveikiui visuomenei, tai privestų prie skurdo ir kitų sunkumų?
Svarsčiau, ar būtų įmanoma pasinaudoti fondu šios pažeidžiamos asmenų grupės labui.
Vladimír Špidla
Netgi esant šiai sudėtingai ekonominei padėčiai, Komisija laikosi strategijos kovoti su visų formų diskriminacija, bet kokiais lygių galimybių principo pažeidimais. Žinoma, jūs puikiai suprantate, kad Europos teisės aktai nedraudžia teigiamų veiksmų, t. y., veiksmų, nukreiptų asmenų grupių, esančių labai sudėtingoje padėtyje, labui. Apskritai Komisija savo pasiūlymuose Parlamentui palengvina, o jeigu pasiūlymas yra priimtas, siūlo palengvinti naudojimąsi Europos socialiniu fondu ir Globalizacijos fondu. Iš esmės galiu pasakyti, kad kalbant apie fondo reglamentavimą ir struktūrą, nėra jokių kliūčių žymią šių lėšų dalį skirti jauniems žmonėms. Tai priklauso nuo individualaus projekto globėjo, vietinių bendruomenių bei šalies lygiu priimtų sprendimų. Tai vis dar yra atviras klausimas, tačiau iš esmės nėra jokių kliūčių efektyviai panaudoti lėšas jaunų žmonių ar kitų asmenų grupių, esančių ypač sudėtingoje padėtyje, labui.
Pirmininkė
Tuo užbaigsime Klausimų valandą.
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą).
(Posėdis sustabdytas 19.30 val., atnaujintas 21.00 val.)
