2008 m. metinataskaita dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Raimono Obiolso i Germą pranešimas Užsienio reikalų komiteto vardu dėl 2008 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje.
Raimon Obiols i Germą
pranešėjas. - (ES) Gerb. pirmininke, norėčiau pateikti keletą trumpų pastabų dėl šio metinio pranešimo dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos vaidmens šioje srityje. Pirmiausia, norėčiau nurodyti, kad pranešimas turi dvi skirtingas taikymo sritis: pirmoji - apibendrinti ir įvertinti žmogaus teisių padėtį daugelyje pasaulio šalių ir regionų, kuri, deja, yra neigiama, dažnai besiribojanti arba tampanti žmogiškąja tragedija, antroji - tai vertinimas, pagrįstas šio Parlamento ankstesne patirtimi priimant pozicijas įvairiais klausimais ir pranešėjo noru, kad šis pranešimas atitiktų įvairių Europos Sąjungos institucijų pozicijas ir aktus, nesiekiant pabrėžti nesutarimų, bet greičiau remiantis tuo, dėl ko esama pagrindo susitarti. Pranešėjas mano, kad pozicijų suartėjimas leidžia siekti galios ir efektyvumo vykdant šią lėtą ir sudėtingą užduotį gerinti žmogaus teisių padėtį pasaulyje.
Yra ir antrasis aspektas, kurį norėčiau ypač pabrėžti - tai mėginimas nustatyti konkrečius prioritetus arba kitaip tariant pateikti santrauką, kokios galėtų būtų pagrindinės Europos Sąjungos veiksmų gairės dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje.
Aš nurodyčiau devynis aspektus, kurie ryškėja mano kolegų narių pasisakymuose ir pačiame pranešime. Pirmasis skubiu prioritetu laiko, jei norite, sąvoką, kuri istoriniu požiūriu galbūt šiek tiek išpūsta, galutinai uždrausti pasaulyje mirties bausmę. Mūsų protėviams panaikinus vergiją šiandien mūsų sąmonyra subrendusi tiek, kad mūsų karta gali pasiekti istorinį tikslą galutinai atsisakyti mirties bausmės visame pasaulyje, ir Europos Sąjunga gali būti drąsi pradininkir vaidinti pagrindinį vaidmenį šioje srityje.
Antra, specialiai pabrėžiama tai, kas pranešime vadinama kovos už žmogaus teises "feminizavimu". Kitaip tariant nurodoma, kad moterys yra ta žmonijos dalis, kurios žmogaus teisės pažeidžiamos dažniausiai, ir kad ES turėtų skirti ypatingą dėmesį ir teikti ypatingą prioritetą jų teisėms. Taip pat viena svarbiausių šio prioriteto sudėtinių dalių yra vaikų žmogaus teisės, dėl kurių pranešime esama keleto aspektų, kurie, mano nuomone, yra gana įdomūs.
Trečia, pranešimu siekiama sinergijos tarp Bendrijos institucijų. Nėra taip, kad esama vaidmenų specializacijos, - labiau realpolitik Taryboje arba galbūt Komisijoje ir daugiau principų Parlamente, - tačiau reikalingas nuoseklumas tarp šių pozicijų, tam, kad būtų galima didinti veiksmingumą.
Ketvirta, minimas poreikis plėsti ir gilinti labai teigiamą tendenciją vykdant žmogaus teisių dialogą su trečiosiomis šalimis.
Pagaliau, pranešime minimas poreikis ieškoti sąjungininkų tarptautinėse institucijose, kad būtų išvengta tokios padėties, kaip Jungtinių Tautų žmogaus teisių taryboje, kur kartais Europos Sąjungos pozicija tam tikra prasme yra mažumos pozicija.
Jan Kohout
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - Gerb. pirmininke, norėčiau pareikšti Tarybos pritarimą darbui, kurį atliko pranešėjas Raimon Obiols i Germą ir Parlamento žmogaus teisių pakomitetis. Pone Raimonai Obiolsai i Germą, jūs nenuilstamai dirbote ir buvote svarbus partneris mūsų kolektyviniame darbe dėl žmogaus teisių per visą šią Parlamento kadenciją.
Jūsų pranešimas suteikia mums galimybę tikrinti bendrą Sąjungos politiką žmogaus teisių srityje. Mes suvokiame iššūkius, su kuriais susiduriame šioje srityje. Santykių tarp ES institucijų stiprinimas įgalina mus geriau juos spręsti. Pranešimas yra vertinga priemonįvertinti tai, ko pasiekta.
Europos Parlamento pranešimu pabrėžiama Europos Sąjungos metinio pranešimo dėl žmogaus teisių reikšmė. Mūsų bandymas padaryti pranešimą įdomesnį, suprantamesnį ir naudingesnį buvo iš dalies sėkmingas, tačiau jį vis dar galima tobulinti. Mes toliau tęsime šį darbą. Jūsų pranešimas neabejotinai padės mums svarstant, kaip didinti ES žmogaus tiesių politikos priemonių nuoseklumą. Šiuo klausimu vyksta diskusijos, ir aš norėčiau jus užtikrinti, kad, nesvarbu, koks būtų diskusijų rezultatas, mes dėsime visas pastangas, kad mūsų darbas žmogaus teisių srityje būtų geriau matomas. To galima pasiekti per veiksmingesnį išteklių tinklo naudojimą arba geriau skelbiant metinę ataskaitą.
Jūs taip pat pabrėžėte, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti JT vaidmeniui šioje srityje. Mes tęsėme koordinuotas pastangas tarptautiniuose forumuose, pirmiausia JT žmogaus teisių taryboje, kaip rekomenduojama Liucijos Andrikienės pranešime, ir Trečiajame JT generalinės asamblėjos komitete. Buvo dedamos pastangos didinti aprėptį vis sudėtingesnėmis sąlygomis. Tai nėra lengva, tačiau norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į tai, ko mums pavyko pasiekti.
Mes daug dirbome tam, kad sustiprintume JT Žmogaus teisių tarybos patikimumą. 2009 m. gali būti laikomi didžiausių Žmogaus teisių tarybos išbandymų metais. ES vaidino aktyvų vaidmenį 10-ojoje Žmogaus teisių tarybos sesijoje ir padėjo priimti daug svarbių iniciatyvų, pavyzdžiui, pratęsiant mandatą dėl Birmos (Mianmaro) ir Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos, taip pat patvirtinti ES ir GRULAC rezoliuciją dėl vaiko teisių. Deja, mums nepavyko pratęsti nepriklausomo eksperto mandato Kongo Demokratinei Respublikai.
Generalinėje Asamblėjoje patvirtintas Trečiojo komiteto vaidmuo saugant ir skatinant žmogaus teises, ir ES aktyviai dalyvavo 63-iojoje JT Generalinės Asamblėjos sesijoje. Tai leido pasiekti teigiamų rezultatų, ypač dėl tolesnės rezoliucijos dėl mirties bausmės. Šiam klausimui skirta dideljūsų pranešimo dalis. Mes jį nuolat kėlėme, taip pat ir aukščiausiuoju lygmeniu su partneriais, su kuriais mūsų nuomonės sutapo, pritardami visuotinei tendencijai dėl mirties bausmės panaikinimo. Šios pastangos bus tęsiamos.
Leiskite man dabar pasakyti keletą žodžių dėl ES gairių. Po Europos Sąjungos žmogaus teisių gairių persvarstymo ir priėmus naujas gaires dėl smurto prieš moteris dabar daugiau dėmesio skirta veiksmingam jų įgyvendinimui. Kaip dalį šių veiksmų pirmininkaujanti valstybnarpateikkai kuriuos pasiūlymus, pavyzdžiui, pasiųsti rekomendacijas misijų vadovams ir Komisijos delegacijoms. Mes taip pat kelsime šiuos klausimus mūsų dialoguose ir konsultacijose su trečiosiomis šalimis.
Pranešime dėmesys atkreipiamas į moterų teisių klausimą, ir man žinoma, kad Raimon Obiols i Germą šiam klausimui skiria ypatingą dėmesį. Tai yra vienas svarbiausių mūsų prioritetų. Mes dirbame įgyvendindami JT Rezoliuciją 1325, kurią naudojame kaip pagrindinį principą ESGP operacijoms ir kuri įgalino mus kurti lyčių aspekto integravimo sistemą.
ES ir toliau bendradarbiaus su pilietinės visuomenės organizacijomis dėl žmogaus teisių gynėjų. Vyksta darbas Taryboje oficialiai išduoti daugiau vizų žmogaus teisių gynėjams. Dialoguose su trečiosiomis šalimis darbotvarkės centre lieka išraiškos laisvir konkrečių atvejų nagrinėjimas.
ES dės visas pastangas siekdama užtikrinti, kad dialogas ir konsultacijos su trečiosiomis šalimis būtų dar veiksmingesni įgyvendinant žmogaus teisių politiką. Mes konkrečiai susitarėme vykdyti vietos dialogą su penkiomis Lotynų Amerikos šalimis - Brazilija, Kolumbija, Argentina, Čile ir Meksika - ir sieksime užmegzti dialogą su likusiomis Vidurio Azijos šalimis.
Norėčiau pasakyti keletą žodžių apie 27 ES valstybių narių ir Kinijos žmogaus teisių dialogą, kuris vyks gegužės 14 d. Prahoje. Svarbu užtikrinti, kad mūsų dialogai būtų kuo produktyvesni ir jais būtų pasiekta svarbių rezultatų. ES ir Kinijos žmogaus teisių dialogas yra ilgiausiai vykstantis dialogas. Juo turėtų būti geriau prisitaikoma prie pažangos, kuri įvyko sprendžiant žmogaus teisių klausimus ir į ją atsižvelgiama. Abi mūsų institucijos atidžiai stebi įvykius Kinijoje. Įvairūs renginiai, numatyti darbotvarkėje šiais metais, leis mums palaikyti glaudų ryšį su Kinijos atstovais. Šis dialogas yra labai vertingas. Mes tikimės sulaukti apčiuopiamų rezultatų iš šių derybų.
Baigdamas norėčiau pabrėžti, kad pagarba žmogaus teisėms ir jų stiprinimas pasaulyje yra vienas svarbiausių mūsų išorės politikos prioritetų. Įvairiais demaršais, pareiškimais, politiniu dialogu ir krizių valdymo operacijomis ES siekia stiprinti pagarbą žmogaus teisėms visame pasaulyje. Norėdami pasiekti rezultatų, turime laikytis nuoseklaus požiūrio. Šis Parlamentas visuomet siekdidesnio nuoseklumo visais lygmenimis ir mes tuo labai džiaugiamės.
Aš apskritai esu labai dėkingas šiam Parlamentui už jo darbą ir jo paramą žmogaus teisių klausimams. Kaip mūsų bendrųjų vertybių skatinimo priemonplataus pripažinimo sulaukA. Sacharovo premija. Mes ir toliau stebėsime, kaip žmogaus teisių straipsnių, sankcijų ir dialogo priemonės - kurių kiekviena buvo atidžiai patikrinta šiame Parlamente - gali vaidinti veiksmingą vaidmenį vykdant mūsų bendrą išorės politiką, tuo pat metu užtikrinant aukščiausius pagarbos žmogaus teisėms standartus.
Jacques Barrot
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, man labai malonu dalyvauti šioje plenarinės sesijos diskusijoje dėl jūsų pranešimo, pone Raimonai Obiolsai i Germą. Aš pavaduoju savo kolegą Benitą Ferrero-Waldner, kuri šiuo metu yra Prahoje, kur yra pakviesta dalyvauti Europos Sąjungos ir Kanados aukščiausiojo lygio susitikime.
Pirmiausia aš norėčiau padėkoti Raimonui Obiolsui i Germą už jo darbo kokybę. Dėkoju už pozityvų jūsų pranešimo toną, kuris rodo pastangas, kurias Komisija ir Taryba nuolat dėjo, įgyvendindamos Parlamento rekomendacijas.
Vykdant dialogą dėl žmogaus teisių arba politinį dialogą tarptautinėse organizacijose - visur institucijos sieksuteikti Europos Sąjungai ambasadoriaus, - energingo ir patikimo ambasadoriaus, saugančio ir skatinančio žmogaus teises, pagrindines laisves, demokratiją ir teisinę valstybę, įvaizdį ir jį stiprinti.
2008 m., pernai, visos Europos institucijos kartu pažymėjo Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 60-ąsias metines. Tai taip pat buvo metai, kai Komisija nustatdu prioritetus - moteris ir vaikus, - ir buvo skatinamas tarpinstitucinis požiūris.
Mes ketinome įgyvendinti keletą bendrų rekomendacijų iš ankstesnių pranešimų, kurios sėkmingai perkeltos į šiandien svarstomą pranešimą. Mes susitarėme savo veiksmais dėl rekomendacijų dėl vaiko teisių taikymo daugiausia dėmesio skirti tam tikroms šalims ir pasitelkėme Europos sąjungos valstybių narių ambasadas ir Europos Bendrijų delegacijas šiems veiksmams stebėti. Mes ėmėmės vadovauti kovai su vienu didžiausių žmogaus ir vaiko teisių pažeidimų - vaikų kareivių dalyvavimu kariniuose konfliktuose.
Leiskite man pateikti keletą pavyzdžių. 2007 m. gruodžio 10 d. Sąjunga priėmnaujas gaires dėl vaiko teisių. Pirmajame įgyvendinimo etape ji daugiausia dėmesio skirs smurtui prieš vaikus. Mes pradedame pilotinę programą, skirtą dešimčiai šalių įvairiuose žemynuose. Šios šalys buvo pasirinktos, nes jų vyriausybės įsipareigojo kovoti su smurtu prieš vaikus, ir todėl, kad vyriausybėms reikalinga papildoma tarptautinpagalba toliau tęsti kovą su smurtu prieš vaikus. 2008 m. birželio mėn. Europos Sąjungos Taryba persvarstrekomendacijas dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose, kad būtų galima veiksmingiau ir globaliau spręsti trumpalaikio, vidutinės trukmės ir ilgalaikio ginkluotų konfliktų poveikio vaikams klausimus.
Priimtas Komisijos komunikatas dėl ypatingo dėmesio vaikų klausimui Europos Sąjungai vykdant išorės veiksmus, rekomenduojant nuoseklų požiūrį tam, kad būtų sustiprintos vaiko teisės ir pagerinta vaikų padėtis pasaulyje. Rengiant komunikatą vyko plačios konsultacijos. Ypatingas dėmesys skirtas nevyriausybinėms organizacijoms. Šio komunikato ir su juo susijusio veiksmų plano pagrindu 2008 m. gegužės mėn. Europos Sąjungos Vadovų Taryba patvirtino išvadas, kuriomis siekiama stiprinti Sąjungos išorės politiką dėl vaiko teisių.
2009 m. mes toliau tęsiame šiuos veiksmus kitomis iniciatyvomis. Birželio mėn. Komisija surengs Europos forumą vaiko teisių klausimais Briuselyje. Šiame forume bus nagrinėjami vaikų darbo klausimai. Mes siekiame pakviesti jame dalyvauti visus suinteresuotus dalyvius. Aš asmeniškai šį forumą laikau labai svarbiu. Liepos mėn. pirmininkausianti Švedija ir Komisija organizuos NVO forumą Stokholme specialiai aptarti smurto prieš vaikus klausimą. Pagaliau, rudenį mes paskelbsime pranešimą dėl priemonių, ypač susijusios su žmonių prekyba, kurių ėmėsi Europos Sąjunga kovoje su vaikų darbu. Tai yra metai, kai bus toliau stiprinami Europos Sąjungos įsipareigojimai vaikams.
Toliau grįžkime prie moterų teisių. Pastaraisiais mėnesiais Europos Sąjunga sustiprino savo išorės politiką dėl moterų teisių. Naujomis gairėmis dėl smurto prieš moteris ir kovos su visomis diskriminacijos prieš jas formomis rekomenduojami tam tikri veiksmai. Būtų gerai, jei Europos Sąjungos misijos ir Komisijos delegacijos įsipareigotų ir teiktų paramą šiems veiksmams.
Norėčiau nurodyti neseniai ES užsienio ministrų priimtą Sąjungos visuotinį požiūrį į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijų 1325 ir 1820 įgyvendinimą. Taip pat reikėtų priminti teigiamą Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus atsaką į bendrą kreipimąsi, kurį 2008 m. paskelbBenita Ferrero-Waldner ir keturiasdešimt moterų, užimančių svarbias tarptautines pareigas.
Šiuo kreipimusi Jungtinės Tautos buvo raginamos organizuoti ministrų konferenciją, skirtą rezoliucijos 1325 persvarstymui. Dabar ministrų konferencija yra planuojama 2010 m. Akivaizdu, kad mes dirbsime su pirmininkausiančia Švedija, rengdami poziciją, kurios laikysimės persvarstant šią rezoliuciją.
Tai yra viskas, gerb. pirmininke; nėra abejonės, kad galima dar daug ką pasakyti, tačiau aš dar kartą norėčiau pabrėžti, kad Europos politika stiprinant demokratiją ir žmogaus teises, žinoma, reikalauja aukšto lygio sinergijos tarp institucijų. Komisija yra pasirengusi veikti, laikydamasi šių reikalavimų. Ji norėtų nustatyti glaudų bendradarbiavimą tam, kad visos trys institucijos viena kitai užtikrintų abipusę paramą. Šiuo požiūriu Europos Parlamentas gali vaidinti esminį vaidmenį, nes pagal apibrėžimą ir pagal pašaukimą jis yra tinkamiausias kalbėti visų engiamųjų ir kenčiančiųjų vardu.
Būtent tai aš norėjau su jumis aptarti po pirmininkaujančios valstybės narės kalbos ir dabar esu pasirengęs atidžiai klausytis Parlamento narių kalbų.
Laima Liucija Andrikienė
PPE-DE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti mūsų kolegai Raimonui Obiolsui už jo pranešimą ir rezoliuciją. Pranešimo ir rezoliucijos projektai, dėl kurių balsavome Užsienio reikalų komitete, yra gerai parengti. Buvo pasiekta reikalingų kompromisų. Pranešime aptariama daugelis svarbiausių žmogaus teisių pažeidimų pasaulyje ir aš manau, kad už rezoliuciją bus balsuojama rytoj didele dauguma.
Tačiau vis dėlto aš norėčiau pabrėžti kai kuriuos klausimus ir nurodyti labai ginčytiną pataisą, pateiktą prieš plenarinį posėdį. Mes visi pritariame, kad Europos Sąjunga yra pagrįsta vertybėmis, įskaitant krikščioniškąsias. Todėl ar kas nors galėtų įsivaizduoti, jog šis Parlamentas užbaigs savo kadenciją, pasmerkdamas popiežių Benediktą XVI už jo pasisakymus?! Mano pozicija yra aiški: žodžiai, kuriuos vartoja pataisos rengėjai, yra visiškai nepriimtini ir turėtų būti atmesti.
Siūlau, kad šioje rezoliucijoje mes, Europos Parlamentas, dar kartą patvirtintume savo reikalavimą, kad visiems A. Sacharovo premijos laureatams, ir ypač Aung San Suu Kyi, Oswaldo Jose Paya Sardinasui, Kubos Damas de Blanco ir Hu Jia, būtų leista atvykti į Europos Sąjungą ir į jos institucijas. Mes apgailestaujame, kad nvienam iš jų nebuvo leista dalyvauti A. Sacharovo premijos 20-ojo jubiliejaus ceremonijoje.
Galiausiai, tačiau tai ne mažiau svarbu - kova su terorizmu ir žmogaus teisės. Siūlau, kad Europos Parlamentas paragintų Europos Sąjungą ir jos valstybes nares vertinti kovą su terorizmu, atsižvelgiant į žmogaus teises ir pagrindines laisves, kaip į vieną svarbiausių Sąjungos prioritetų ir pagrindinę jos išorės veiksmų dalį. Minėti konkrečius pavadinimus mūsų rezoliucijoje būtų nenaudinga.
Richard Howitt
PSE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, norėčiau pasveikinti savo bičiulį ir kolegą Obiolsą i Germą su šiuo pranešimu. Kaip vienas šio Parlamento metinių pranešėjų žmogaus teisių klausimais šią kadenciją ir mūsų, socialistų frakcijos, žmogaus teisių pakomitečio pirmininko pavaduotojas, aš šioje diskusijoje, artėjant prie šio Parlamento penkerių metų kadencijos pabaigos, norėčiau pagirti Parlamentą dėl to, ko mums pavyko pasiekti.
Manau, kad gerai koordinavome veiklą su Parlamento delegacijomis, kad EP nariai turėjo galimybę užduoti sunkius klausimus vyriausybėms mūsų pristatymuose visame pasaulyje, procese, kuriame aš turėjau garbės pats dalyvauti: nuo Kolumbijos iki Turkijos, Gruzijos iki Kroatijos. Aš labai didžiuojuosi komiteto ir EP narių darbu stiprinant demokratiją ir stebint rinkimus. Iš tikrųjų mano darbas Afganistane, Demokratinėje Kongo Respublikoje, Palestinos teritorijose ir Angoloje man buvo viena didžiausių patirčių per pastaruosius penkerius metus.
Aš labai didžiuojuosi tuo, kad dalyvavome Žmogaus teisių taryboje Ženevoje ir - tikiuosi, puikiai -atstovavome šiam Parlamentui. Manau, kad turėjome ten tam tikrą įtaką. Mes mėginome pakeisti Europos bloko mąstyseną, kad pasiektume kitus pasaulio kampelius ir, žinoma, glaudžiai dirbome su ypatingais įgaliotiniais ir pranešėjais, be kita ko, ir per paskutinį vizitą, kurį padėjau surengti priimant JT specialųjį įgaliotinį verslo ir žmogaus teisių - klausimu, kuris man ypač svarbus - srityje.
Džiaugiuosi, kad surengėme kampaniją ir buvome jos varomoji jėga pirmą kartą Europos Bendrijoms pasirašant žmogaus teisių priemonę - JT konvenciją dėl neįgalių žmonių teisių. Džiaugiuosi, Komisijos nary, kad nepaisant iš pradžių vyravusios opozicijos Komisijoje, šis Parlamentas pasiekė, kad mes laikytumės atskiros iniciatyvos dėl demokratijos ir žmogaus teisių taip, kad mūsų žmogaus teisių finansavimas būtų geriau matomas, žinomas ir tęsiamas net ir tose šalyse, kurių režimai nėra palankūs žmogaus teisėms.
Esame dažnai giriami už savo darbą dėl žmogaus teisių, kuris vyksta šiame Parlamente, tačiau aš giriu drąsą žmogaus teisių gynėjų - juos mes kasdien sutinkame ir kalbamės su jais, rizikuojančiais savo gyvybe dėl vertybių ir tikslų, kurie pasaulyje yra vienodi ir mums visiems brangūs.
Jules Maaten
ALDE frakcijos vardu. - (NL) Gerb. pirmininke, visuomet sunku išskirti kai kuriuos tokios rezoliucijoje, kaip ši, klausimus, nes ji gali lengvai virsti Kalėdų eglute. Vis dėlto pranešėjas atliko puikų darbą ir klausimai, kuriuos jis ką tik iškėlė, pavyzdžiui, dėl mirties bausmės, turėtų likti absoliutus prioritetas visose mūsų pastangose žmogaus teisių srityje. Todėl jis gali tai pagrįstai tvirtinti.
Taip pat aš manau, kad moterų dalyvavimui žmogaus teisių darbe pernelyg ilgai buvo skirtas nepakankamas dėmesys, ypač atsižvelgiant į moterų, kaip "žmogaus teisių gynėjų", vaidmenį. Vis dėlto šiuo požiūriu mano frakcija nesiims spręsti klausimų, susijusių su seksistinės kalbos vartojimu. Nemanau, kad būtų galima spręsti šiuos klausimus naujos terminijos arba vien politinio korektiškumo priemonėmis, tačiau gerai, kad šis klausimas įtrauktas į darbotvarkę.
Tai tinka ir vaikams. Rezoliucijoje esama daug gerų dalykų, kurie buvo pasakyti apie vaikus, ir konkrečiai aš nurodyčiau tekstą apie vaikų sekso turizmą. Šiuo klausimu mes kartu su keletu kitų EP narių pradėjome kampaniją, kai daugiau kaip 37 000 žmonių pasirašinternete. Deja, vis dar išlieka padėtis, kai kiekvieną savaitę šimtai europiečių vyrų vyksta į Pietryčių Aziją, Lotynų Ameriką ir Afriką, turėdami vienintelį tikslą - pasinaudoti vaikais, kartais labai mažais vaikais, todėl manau, kad Europai šiuo požiūriu atėjo laikas veikti.
Man malonu matyti, kad Komisijos narys Jacques Barrot yra šiandien drauge su mumis, nes būtent jis pateiktam tikrų gerų pasiūlymų. Manau, kad tai yra labai svarbu.
Žmogaus teisėms tarp Europos užsienio politikos priemonių tenka pelenės dalia. Pažvelgus į užsienio politiką galima matyti, kad joje vyrauja prekybos supaprastinimas ir panašūs dalykai. Manau, kad žmogaus teisėms turėtų būti skirtas kur kas didesnis dėmesys. Be to, norėčiau paraginti Komisiją daugiau dėmesio skirti interneto cenzūros klausimui, nes šio Parlamento keturių didžiųjų frakcijų atstovai pradėjo iniciatyvą parengti Visuotinės laisvės internete aktą, remdamiesi pasiūlymais, kuriuos pateikJAV kongresas.
Kai kurie Komisijos nariai, pavyzdžiui, Viviane Reding ir Benita Ferrero-Waldner, parodsusidomėjimą šiuo klausimu. Tikiuosi, kad mes tikrai pateiksime šiuo klausimu tam tikrus konkrečius pasiūlymus, nes nors pinigai ir svarbu, mes taip pat turime būti pasirengę skatinti europinį požiūrį į žmogaus teises ir demokratiją.
Konrad Szymański
Gerb. pirmininke, mes dar kartą svarstome pranešimą dėl žmogaus teisių, kuris buvo parašytas ideologiniu pagrindu. Šiandienos kairiųjų ideologija yra visiškai akla religinės laisvės klausimams įvairiose pasaulio vietose. Krikščionys persekiojami Kinijoje, Indijoje, Irane, Vietname, Rusijoje ir pastaruoju metu taip pat Pakistane. Nepaisant aiškių Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 18 straipsnio nuostatų ir Europos konvencijos 9 straipsnio, kairieji nėra suinteresuoti religine laisve. Vietoje to, kairioji ideologija patologiškai sureikšmina seksualinių mažumų nediskriminavimo klausimą, kuris nėra taip stipriai įteisintas tarptautiniuose teisės aktuose.
Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos pasiūlymas užsipulti šventąjį tėvą Benediktą XVI už kai kuriuos jo pareiškimus Afrikoje yra tikras kuriozas. Atrodo, kad liberalai pamiršo bažnyčios atskyrimo nuo visuomenės gyvenimo principą, apie kurį jie dažnai mėgdavo priminti. Pasirodo, kad šiandien liberalai reikalauja, kad religinės institucijos paklustų valstybei ir visuomenei. Šis reikalavimas nukreiptas prieš bažnyčios laisvę ir kalbos laisvę ir, jei bus pritarta šiam pasiūlymui, tai reikštų, kad mes balsuosime prieš šį pranešimą.
Hélène Flautre
Gerb. pirmininke, metinis pranešimas, parengtas Raimono Obiolso i Germą yra puikus. Juo, kaip ir kita Žmogaus teisių pakomitečio veikla, šią Parlamento kadenciją siekiama užpildyti spragą tarp žodžių ir darbų įgyvendinant Europos išorės veiksmus ir šalinti bet kokius mūsų politikos trūkumus ir silpnąsias vietas, pradedant valstybėmis narėmis, kurios pernelyg dažnai pažeidžia tarptautinius teisės aktus. Pakanka paminėti elgesį su migrantais, bendradarbiavimą vykdant slaptus CŽV skrydžius arba tarptautinių konvencijų neratifikavimą.
Tarybos reikalavimai taip pat nėra nuoseklūs. Kaip galima paaiškinti tai, kad Taryba iki šiol neleido įgyvendinti asociacijos sutarties su Izraeliu 2 straipsnio po nuolatinių pažeidinėjimų, kuriuos mes matome? Mūsų politikos priemonės yra suskaidytos. Todėl joms dažnai trūksta visuotinės perspektyvos, jos nėra integruotos, optimizuotos, tai yra nuosekliai išdėstytos. Įsivaizduokite: Taryba paskelbkomunikatą dėl žmogaus teisių pakomitečio Tunisui, net jei mes negalime remti žmogaus teisių aktyvistų dėl kliūčių, kurias jis sudaro.
Savo tolesniuose pranešimuose savo iniciatyva pateikėme konkrečias rekomendacijas, pavyzdžiui, kaip parengti strategijas dėl žmogaus teisių kiekvienai šaliai ir dėl tiesioginio narių dalyvavimo politikos priemonėse ir mums pavyko išplėsti šių pranešimų ribas. Pavyzdžiui, čia aš turiu omenyje gaires dėl kankinimų.
Šiandien žmogaus teisių aktyvistai yra geriau apsaugoti ir aš pritariu tam, kad žmogaus teisių straipsniai dabar nagrinėjami Taryboje ir Komisijoje. Be to, šiuo atveju norėčiau nurodyti, kad mes norėtume kitaip suformuluoti šį klausimą. Norėtume, kad būtų apibrėžtas mechanizmas, reguliuojantis dialogo pradžią, kuris būtų sistemingai taikomas visuose Europos Sąjungos susitarimuose.
Penkerius metus buvome pasirengę pradėti darbą su Taryba ir Komisija tobulinti Sąjungos politiką. Užduotis vykdoma, bent šiandien, ir aš norėčiau nuoširdžiai jiems padėkoti, nes šią sėkmę, kaip ir didesnį patikimumą, kurį turime šioje srityje šiandien, lėmjų ir mano kolegų narių atvirumas.
Erik Meijer
GUE/NGL frakcijos vardu. - (NL) Gerb. pirmininke, mes ir toliau liekame liudininkai, kaip pasaulyje už Europos ribų žudomi žmonės už veiksmus, kurių mes nelaikome vertais bausmės arba kurie nusipelno daugiausia lengvos bausmės. Vis dar yra režimų, palaikančių savo galią smurtu, vis dar yra žmonių, kurie yra diskriminuojami, žmonių, gyvenančių blogomis ir žeminančiomis sąlygomis žemiau skurdo ribos.
Vis dar esama gyventojų grupių, kurios jaučiasi taip, tarsi šalies, kurioje jos yra, vyriausybnorėtų, kad jos paliktų savo šalį - kad liktų daugiau vietos gyventojų daugumai. Esama vyriausybių, kurios nesidomi skirtingomis gyventojų grupėmis ir atsisako spręsti jų problemas.
Europoje mes manome, kad tai yra nepriimtina, tačiau ir toliau vis dar taikome dvigubus standartus. Šalys, kurių draugystę norime apsaugoti, nes jos yra didelės ir ekonominiu požiūriu galingos arba svarbios prekybos partnerės arba kurias mes matome kaip savo sąjungininkes, gali nesiskaityti su mažomis, bejėgėmis valstybėmis. Mes tai privalome sustabdyti. Kitaip mūsų statistinių duomenų apie žmogaus teisių pažeidimus patikimumas bus abejotinas.
Bastiaan Belder
IND/DEM frakcijos vardu. - (NL) Gerb. pirmininke, kaip pranešėjui, atsakingam už santykių tarp Europos Sąjungos ir Kinijos stebėjimą, man neįprastai malonu matyti, kad dabartinio pranešimo 80 ir 87 straipsniuose daug dėmesio skirta žmogaus teisių padėčiai Kinijoje. Vis dėlto Kinijos Liaudies Respublikoje yra vienas svarbus žmogaus teisių pažeidimas, kuris nėra įtrauktas į pranešimą, ir čia aš turiu omenyje prieš disidentus naudojamas psichiatrijos priemones politiniais tikslais.
Šis sveikatos apsaugos iškrypimas vadinamas ankang, kitaip - "poilsiu sveikatai", ir pavadinimas gana teisingas: žmonės nuraminami naudojant trankvilizatorius. Oficialiai Kinija visuomet energingai neigvisus kaltinimus dėl ankang sistemos, paminėtos mano pranešime. Labai laukiu informacijos iš Komisijos dėl piktnaudžiavimo psichiatrijos gydymu politiniais tikslais Pekine.
Man buvo įdomu išgirsti, kad pirmininkaujanti Čekija ką tik paskelbė, kad kitą savaitę vyks susitikimas žmogaus teisių klausimais. Todėl norėčiau, kad pirmininkaujanti Čekija įtrauktų klausimą dėl piktnaudžiavimo psichiatrijos priemonėmis politiniais tikslais į šio posėdžio darbotvarkę. Būčiau labai dėkingas, jei tai padarytumėte, ypač atsižvelgiant į tai, kad Kinija tai oficialiai neigia.
Gerb. pirmininke, norėčiau užbaigti pasakydamas, kad prieš metus lankydamasis Kinijoje asmeniškai patyriau tai, ką tenka patirti protestantų bendruomenių nariams. Kiekvienas, norintis tik pasikalbėti su užsieniečiu, yra baudžiamas ilgam laikui sulaikant policijos arba prevenciniais bauginimais. Laimei, trys kinai, su kuriais vėliau kalbėjausi, buvo gana greit paleisti.
Tokių atvejų, kaip šis galima išvengti, Komisijai ir Parlamentui ėmusis atitinkamų veiksmų, kaip minėjo Georg Jarzembowski. Dėkoju jam už tai. Man tai yra įtikinamas įrodymas, kad Europos Sąjunga gali veiksmingai apsaugoti žmogaus teises. Tai suteikia mums vilties ateičiai.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Gerb. pirmininke, mums pristatytas Raimono Obiolso i Germą pranešimas dėl žmogaus teisių pasaulyje rodo visišką ir nuolatinį šio Parlamento įsipareigojimą žmogaus teisėms pasaulyje; kaip jau minėjau kitais atvejais, šis tikslas apima ne vieną regioną, šalį arba žemyną, bet yra globalaus arba visuotinio pobūdžio.
Pranešimas dėl žmogaus teisių būklės mus supažindina su padėtimi tokiose šalyse, kaip Iranas, Kinija arba Rusija, Gvantaname ir kitose šalyse, pavyzdžiui, Kuboje, kur žmonės negali naudotis pagrindinėmis žmogaus teisėmis. Būtent todėl grupė, vadinama Damas de Blanco (Ladies in White), negalėjo atvykti atsiimti A. Sacharovo premijos, atvykti į savo šalį ir iš jos išvykti; panašių pažeidimų atsiranda kitose šalyse, kaip tai yra Nikaragvoje arba Venesueloje, kurioms bus skirta konkreti rezoliucija, dėl kurios bus balsuojama rytoj. Ši padėtis rodo mums, kiek nepaisant mūsų pastangų dar turės būti padaryta įtvirtinant žmogaus teises visuose pasaulio regionuose.
Gerb. pirmininke, norėčiau nurodyti pakeitimą, pateiktą mano kolegų narių, kuriuo prašoma šio Parlamento pasmerkti asmens, vadovaujančio institucijai, kuri, nepaisant visų klaidų per du tūkstantmečius ir daugelio atsiprašymų, tikrai gina žmogaus orumą, kalbas. Man atrodo nepriimtina, kad popiežius, kaip šimtų milijonų dvasinis ganytojas ir suverenios valstybės vadovas, negali sąžiningai, nepasmerktas pareikšti savo nuomonės opiu šiandienos klausimu. Gerb. pirmininke, manau, kad šis pakeitimas yra groteskiškas.
Man teko dirbti su šio pakeitimo autoriais anksčiau, tačiau manau, kad dabar, teikiant šį pakeitimą, jie painioja būdvardžius ir daiktavardžius, šalutinius ir pagrindinius dalykus. Aš manau, kad svarbu gerbti kitų nuomonę, net jei ji skiriasi nuo mūsų, o ne smerkti už tai ir, gerb. pirmininke, tai taip pat reiškia nepainioti realaus vaizdo su jo šešėliais.
Maria Eleni Koppa
(EL) Gerb. pirmininke, diskusijos Europos Parlamente dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje yra labai svarbi politinio proceso dalis. Vis dėlto Sąjunga gali panaudoti savo įtaką dėl žmogaus teisių gynimo pasaulyje, jei ji pati yra pavyzdys šioje srityje.
Žmogaus teisių straipsnio įtraukimas į visas derybas yra svarbi pergalė, tačiau rezultatai turėtų būti laikas nuo laiko vertinami tam, kad būtų galima atitinkamai keisti politikos priemones ir iniciatyvas.
Apskritai, mirties bausmės ir kankinimų atsisakymas vis dar tebėra mūsų svarbiausias prioritetas, ir Sąjunga privalo stiprinti savo veiksmus šiose srityse. Pagaliau nereikėtų pamiršti, kad 2008 m. pabaigoje įvyko tragiški įvykiai Gazoje, kur žmogaus teisės buvo pažeistos pačiu šiurkščiausiu būdu, Izraelio pajėgoms naudojant bandomuosius ir uždraustus ginklus.
Mūsų, kaip Europos Parlamento, pareiga išsamiai nušviesti šį klausimą, atidžiai stebėti tyrimus ir reikalauti atsakomybės dėl tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų. Tarptautinbendruomenneturėtų toleruoti karo nusikaltimų, nesvarbu, kas ir kaip juos darytų. Pagaliau, norėčiau padėkoti mūsų pranešėjui už jo puikų darbą.
Milan Horáček
(DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, aš taip pat norėčiau pasveikinti pranešėją Raimoną Obiolsą i Germą, parengus labai gerą pranešimą.
Žmogaus teisių požiūriu reikalai daugelyje pasaulio šalių yra blogi. Tai taip pat tinka Europai, pavyzdžiui, kai kalbama apie Baltarusiją. Europos Sąjunga turėtų padvigubinti savo pastangas įgyvendinant žmogaus teisių politiką visose srityse ir nustatydama aiškius standartus. Mūsų manymu, žmogaus teisės yra nedalijamos. Į tai galima, pavyzdžiui, atsižvelgti per derybas dėl naujo susitarimo su Rusija nustatant teisiškai įpareigojantį žmogaus teisių straipsnį, kuris turėtų įtakos visose derybų srityse.
Taip pat norėčiau dar kartą pasiūlyti Žmogaus teisių pakomitetį paskelbti nuolatiniu komitetu.
Tunne Kelam
Gerb. pirmininke, žmogaus teisių padėtis pasaulyje atrodo tikrai niūri, ir čia reikėtų paminėti keletą didžiųjų šalių - svarbių ES partnerių. Todėl svarbu Parlamento rezoliucija skirti didesnį dėmesį žmogaus teisėms, ypač politinėms laisvėms, sudarant ir įgyvendinant dvišalius prekybos susitarimus, net su svarbiais prekybos partneriais.
Taigi, klausimas yra toks: ką reikėtų praktiškai padaryti, tam, kad padėtis pagerėtų? Galbūt reikėtų pradėti nuo Europos "deSchröderizavimo"? Vis dėlto demokratinės valstybės negali išvengti atsakomybės dėl blogos padėties daugelyje pasaulio vietų.
Imkime Rusijos pavyzdį. Parlamento ES ir Rusijos žmogaus teisių konsultacijų išvada yra pribloškianti. ES nepavyko pasiekti Rusijos politikos permainų, kalbant apie teismų nepriklausomumą, elgesį su žmogaus teisių gynėjais ir politiniais kaliniais. M. Chodorkovskio byla yra tiesiog simbolinė. Vienas jo antrojo teismo mėnuo parodė, kaip pasikeitpadėtis per pastaruosius šešerius metus. Teismai baudžiamosiose bylose visiškai priklauso nuo valstybės galios.
Pagaliau, norėčiau pabrėžti Parlamento reikalavimą Tarybai nepriklausomai reaguoti, ypač į skubias Parlamento rezoliucijas. Europos Parlamentas geriausiai atstovauja demokratinei mūsų planetos sąžinei. Jis skubiai ir ryžtingai reaguoja į žmogaus tragedijas visame pasaulyje. Vis dėlto siekdami realaus poveikio žmogaus teisių padėčiai mes tikimės greitos ir teigiamos Tarybos reakcijos. Dažnai tai yra vertybių pranašumo prieš ekonominius interesus klausimas.
Georg Jarzembowski
(DE) Gerb. pirmininke, Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija ragina vyriausybę ir Kinijos komunistų partiją konstruktyviai vykdyti žmogaus teisių dialogą. Tai leistų gerokai pagerinti santykius tarp ES ir Kinijos. Mes esame labai suinteresuoti stiprinti dvišalius santykius. Vis dėlto šis dialogas turi būti vykdomas sąžiningai. Todėl mes turime kelti teisėtus reikalavimus Kinijai. Mūsų nuomone, nedelsiant turėtų būti paleistas pilietinių teisių gynėjas Hu Jia. Turėtų būti atnaujintos derybos su religiniu Tibeto vadovu Dalai Lama. Kinijos Tibeto regionas turi būti atvertas žurnalistams ir JT žmogaus teisių ekspertams.
Mano nuomone, Kinijos Liaudies Respublika, rengdamasi olimpinėms žaidynėms, parodė, kad ji galėtų, pavyzdžiui, suteikti daugiau laisvės spaudai, ir kartu išsaugoti šalies stabilumą. Dabar ji turi turėti drąsos inicijuoti reformas dėl perauklėjimo stovyklų, gynėjų teisių, mirties bausmės, religinės laisvės ir susirinkimų laisvės. Ji turėtų iš esmės spręsti šiuos žmogaus teisių klausimus ir vykdyti su mumis derybas.
Robert Evans
Gerb. pirmininke, sveikinu pranešėją ir kitus kolegas. Tačiau šis pranešimas turėtų būti šiek tiek daugiau negu dokumento žodžiai. Būtina įgyvendinti jo veikimą. 1 dalyje teigiama: "mano, kad ES turi vykdyti deramą ir nuoseklią politiką, skirtą žmogaus teisėms pasaulyje remti ir skatinti, ir pabrėžia poreikį veiksmingiau vykdyti tokią politiką". Aš norėčiau skirti savo pastabas padėčiai Šri Lankoje, ir čia tinka keletas šio pareiškimo punktų.
63 straipsnyje kalbama apie vaikų kareivių verbavimą, kurį aš, kaip ir kiti mano kolegos, smerkiu. Kiek prisimenu, 48 straipsnyje kalbama apie mirties bausmę. Nuo praėjusių metų pradžios šalies teritorijoje Šri Lankos vyriausybės išpuoliuose žuvo per 5 000 civilių gyventojų: tai galima prilyginti, kaip manau, mirties bausmei ir nekaltų piliečių mirčiai. Šri Lankos vyriausybir jų karinpozicija, kurią galima apkaltinti pažeidžiant savo gyventojų žmogaus teises nuo ligoninių griovimo, neteisėtų ginklų naudojimo iki humanitarinės ir medicininės...
(Pirmininknutraukkalbėtoją.)
Andrzej Wielowieyski
(FR) Gerb. pirmininke, man gerai suprantami mano kolegų iš Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos motyvai teikti 2 pakeitimą dėl kovos su AIDS ir norėčiau pabrėžti, kad apskritai pritariu šiems motyvams.
Vis dėlto šiam pranešimui aš nepritariu. Katalikų bažnyčia yra nepriklausoma nuo valstybės ir ji turi teisę kovoti su AIDS taip, kaip jai atrodo reikalinga, net jei mums atrodo, kad tai galima padaryti geriau.
Iš esmės nėra teisinga ar pagrįsta pradėti pulti popiežių kaip tik prieš Europos rinkimus. Tai dar labiau suskaidytų visuomenę ir daugeliui žmonių kiltų klausimas, ko vertas jų dalyvavimas.
Dvasinio milijonų tikinčiųjų vadovo pasmerkimas būtų rimta klaida.
Árpád Duka-Zólyomi
- (SK) Būdamas gerai susipažinęs su padėtimi Kuboje norėčiau pateikti kai kuriuos faktus, susijusius su Kuba. Aš manau, kad svarbu pranešime išsaugoti 84 ir 96 dalį. 84 dalyje Europos Parlamentas dar kartą patvirtino savo poziciją dėl A. Sacharovo premijos laureato iš Kubos Oswaldo Paya Sardinaso ir grupės, pasivadinusios Damas de Blanco (Baltai vilkinčios moterys). 96 dalyje džiaugiamasi dialogo dėl žmogaus teisių su Lotynų Amerikos šalimis pradžia, prašant išlaisvinti politinius kalinius ir gerbti žmogaus teises.
Taip pat norėčiau nurodyti, kad pranešimo lentelėje yra nurodyti tik du žmogaus teisių pažeidimo Kuboje atvejai, kai galima nurodyti dešimtis kitų. Pavyzdžiui, 49 metų amžiaus "juodojo pavasario" auka ir vienos iš Baltai vilkinčių moterų vyras Librado Linares Garcia lieka kalėjime, sirgdamas daugybe ligų, tarp jų akies infekcija, dėl kurios palaipsniui praranda regėjimą - iš pradžių viena akimi, o dabar ir antrąja. Šiam žmogui nėra teikiama sveikatos pagalba kalėjime.
Marios Matsakis
Gerb. pirmininke, tam, kad būtume tikrai kritiški kitiems, pirmiausia turime būti kritiški patys sau. Šiuo požiūriu, smerkdami žmogaus teisių pažeidimus pasaulyje, mes visuomet turime turėti omenyje žmogaus teisių pažeidimus ES.
Leiskite man pateikti porą pavyzdžių. Pirmiausia, Turkijos, šalies kandidatės, karinės pajėgos pastaruosius 35 metus laikokupuotą šiaurės Kiprą, karine jėga privertusios maždaug 200 000 žmonių palikti savo namus. Turkijos armijos okupuotoje teritorijoje buvo sugriauta daugiau kaip 500 krikščionių bažnyčių ir vienuolynų ir išniekinta šimtai krikščionių kapaviečių. Šiandien 1 600 ES piliečių yra dingę be žinios nuo 1974 m. Turkijos invazijos į Kiprą.
Antra, Britanija. JK, kuri yra valstybnarė, turi dvi kolonijas Kipre: Akrotiri ir Dhekelia. Tūkstančiai civilių gyventojų - ES piliečių - gyvenančių šiose srityse patiria ...
(Pirmininknutraukkalbėtoją.)
Sophia in 't Veld
Gerb. pirmininke, aš šiek tiek stebiuosi, kad mano pakeitimai vertinami, kaip "iškreipti" ir "nepriimtini". Manau, kad niekas nėra aukščiau kritikos - net popiežius - ir šiame Parlamente mes visuomet griežtai kritikavome JAV George'o W. Busho administracijos pasisakymus, kurie nebuvo tokie radikalūs, kaip popiežiaus pareiškimai. Popiežius turėtų žinoti, kad jis yra labai svarbus, įtakingas religinis vadovas ir kad jo žodžiai yra labai svarbūs ir gali tiesiogiai arba netiesiogiai lemti tūkstančių ir net milijonų žmonių mirtį nuo AIDS. Manau, kad yra teisinga, ir šis Parlamentas privalo jį kritikuoti.
Antra, ES visuomet buvo varomoji jėga žmogaus teisių klausimais, tačiau pasitikėjimas mumis silpnėja. Per pastaruosius aštuonerius metus mes praradome savo moralinį autoritetą, remdami JAV kovą su terorizmu. Manau, kad ES atėjo laikas sekti B. Obamos administracijos pavyzdžiu aiškiai apibrėžiant mūsų vaidmenį kovoje su terorizmu.
Jan Kohout
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - Gerb. pirmininke, prieš pateikdamas baigiamąsias pastabas norėčiau informuoti garbinguosius narius apie diskusijų dėl Lisabonos sutarties rezultatus Čekijos Senate.
Džiaugiuosi galėdamas jums pranešti, kad dauguma Senato narių balsavo už Lisabonos sutartį.
(Plojimai)
Labai dėkoju. Tai yra trumpa džiaugsmo minutmums pirmininkaujant ES Tarybai.
Toliau kalbant šiuo klausimu leiskite man dar kartą padėkoti pranešėjui už jo darbą vykdant sudėtingą užduotį, kuri jam teko rengiant šį pranešimą. Jis nustatkeletą prioritetų, kuriuos norėčiau trumpai apibūdinti.
Kalbant apie mirties bausmę aišku, kad jos panaikinimas būtų didelis mūsų kartos laimėjimas.
Manau, kad itin svarbus yra moterų teisių klausimas, ypač atsižvelgiant į didėjantį ES dalyvavimą ESGP operacijose ir misijose regionuose, kur kyla grėsmmoterims ir kur šiurkščiausiai pažeidžiamos moterų teisės. Konkrečiai aš turiu omenyje Kongo Demokratinę Respubliką ir Afganistaną, kur yra ES misijos ir kur mes neabejotinai turime daryti visa, kas įmanoma, kad padėtis pagerėtų.
Vienas svarbiausių vidaus iššūkių, su kuriais mes susiduriame, yra didesnis žmogaus teisių priemonių integravimas į ESGP ir BUSP, taip pat minėtas diskusijose. Pirmininkaujančios valstybės drauge su Tarybos generalinio sekretoriaus vyriausiojo įgaliotinio asmeniniu įgaliotiniu žmogaus teisėms toliau tęsžmogaus teisių priemonių integravimą į atitinkamas geografines ir temines darbo grupes ir į politinį dialogą.
Pirmininkaujančios valstybės narės toliau tęsia ankstesnio pirmininkavimo pastangas integruojant žmogaus teisių priemones į ypatingojo įgaliotinio veiklą ir ESGP operacijas. Šiomis sąlygomis Javiero Solanos asmeninįgaliotinRiina Kionka surengseminarą su ES specialiaisiais ir ypatingaisiais atstovais pagrindiniais klausimais, kuriais siekiama nustatyti priemones padėti kasdieniame jų darbe skatinant žmogaus teises.
Pagaliau mes laikome kovą už visuotines žmogaus teises vienu svarbiausių iššūkių, su kuriais susiduriame tarptautiniuose forumuose.
Manau, kad turime dar labiau sustiprinti pastangas, kad pasiektume vyriausybes. Turime remti besikuriančias pilietinės visuomenės organizacijas ir žmogaus teisių gynėjus, kurie viduje geriausiai atstovauja žmogaus teisių apsaugai. Demokratija labai priklauso nuo piliečių judėjimų, kurie kaip Chartija 77 savo metu mano šalyje, gali padėti siekti pokyčių.
Jacques Barrot
Pirmiausia norėčiau pasidžiaugti geromis žiniomis po visų nesėkmių, nes jos atveria kelią Lisabonos sutarčiai, kuri mums taip reikalinga ir kuri apima - ir šioje diskusijoje aš to nepamirštu - Pagrindinių teisių chartiją.
Esu itin dėkingas, kad Europos Parlamentas tam tikra prasme tapo tribūna teisėtiems reikalavimams, kurie priklauso žmogaus teisių sričiai, skelbti. Turiu pasakyti, kad mes didžiuojamės, turėdami Europoje tokį Parlamentą, kaip mūsų, kuris reaguoja į pasaulio problemas, tarp jų ir žmogaus teises, vaiko teises ir moterų, kurių atžvilgiu naudojamas smurtas ir diskriminacija, teises.
Jūs minėjote šias visas užduotis, kurios seka iš puikaus pranešimo, parengto Raimono Obiolso i Germą, kuriam aš norėčiau dar kartą padėkoti. Norėčiau pasakyti, kad norime, jog šis bendradarbiavimas su Europos Parlamentu būtų tęsiamas toliau, ir Benita FerreroWaldner geriau negu aš nurodys, kiek Europos Sąjungos išorės politiką turėtų įkvėpti vertybės - tos, kurios ką tik buvo minėtos įvairiose kalbose.
Leiskite man savo ruožtu nurodyti, kad mes pasisakome prieš mirties bausmę ir kankinimus. Šiuo klausimu norėčiau taip pat pabrėžti, kad Europos Sąjunga šiandien džiaugiasi, matydama, kad Jungtinės Valstijos, vadovaujamos prezidento B. Obamos, apribojo kai kurias kovos su terorizmu priemones. Tai svarbu ir turėtų stiprinti mūsų pasiryžimą kovoti su įvairiomis kankinimų formomis pasaulyje. Tai asmeninis mano įsipareigojimas, kuris man labai svarbus.
Taip pat aš norėčiau pabrėžti Europos Sąjungos pagalbos vaidmenį rinkimų ir stebėjimo misijoms, kurios taip pat padeda apsaugoti ir skatinti demokratiją pasaulyje. Mes žinome, kaip susijusi demokratija ir pagarba žmogaus teisėms. Čia Europos Sąjungą taip pat reikėtų pagirti.
Man reikėtų atsakyti į konkrečius klausimus apie vaikus. Komisija pritarpamatinio sprendimo dėl seksualinio vaikų išnaudojimo persvarstymui, kad šalia viso kito - kadangi mes svarstome šį klausimą - mūsų valstybės narės galėtų bausti už sekso turizmą, net jei šie veiksmai vykdomi ne Europoje. Tai leistų pradėti labai reikalingą apsivalymo darbą šioje srityje.
Aš negaliu pateikti visų atsakymų, kurių nusipelno jūsų puikios kalbos, gerb. pirmininke, tačiau turiu padėkoti Europos Parlamentui už tai, kad jis išlieka budrus šioje srityje, ir tai leidžia mums apsaugoti tai, kas geriausia mūsų Europos bendrijoje - mūsų pagarbą bendroms vertybėms.
Raimon Obiols i Germą
pranešėjas. - (ES) Gerb. pirmininke, norėčiau trumpai apibūdinti porą klausimų. Pirmasis - tai, kad geriausia žmogaus teisių politika yra ta, kuria žmonės suvienijami, todėl, jei pranešime yra viena svarbiausia mintis, tai šitai yra mūsų vienybė. Tai pirmiausia reiškia vienybę tarp ES valstybių narių, nes neseniai šiuo požiūriu mes turėjome problemų, kurias reikėtų kiek galima skubiau spręsti; antra, tai reiškia vienybę tarp valdžios institucijų ir, trečia, tai reiškia požiūrių ir tikslų vienybę ir suartinimą.
Tarp realpolitik, kuri, jei pažeidžiamos žmogaus teisės, žvelgia į priešingą pusę, veikiama kitų interesų ir neryžtingumo, eina politinės valios ir politinio sumanumo kelias, kurį mes turėtume pasirinkti.
Kitas klausimas yra tai, kad užtikrinant didesnį veiksmingumą per didesnę vienybę rytoj balsuojant dėl šio pranešimo dauguma turėtų būti dar didesnė, o jos įgyvendinimas ateityje - dar veiksmingesnis. Šiuo požiūriu norėčiau pasakyti, kad balsuojant dėl pakeitimų pagrindinis prioritetas turėtų būti užsitikrinti kuo didesnę daugumą šiame Parlamente; ne dėl asmeninių priežasčių, nes pranešimai nėra apsaugoti autorių teisėmis, bet siekiant ateityje didesnio politinio veiksmingumo.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj.
Prieš pereinant prie kito pranešimo, atsižvelgdama į tai, kad aš pirmininkauju paskutinį kartą ir tai faktiškai yra pranešimas, apimantis ir mano komitetą, ponios ir ponai, norėčiau pasinaudoti galimybe ir pasakyti visiems dalyvaujantiems, kokia buvau laiminga, dirbdama su jumis dešimt metų, ir ypač pastaruosius penkerius metus.
Ypač norėčiau padėkoti Komisijos nariui Jacquesui Barrotui, kuris mus rėmė, - nuoširdžiai, tačiau autoritetingai, - ir taip pat ypač padėkoti mūsų komiteto pirmininkui Gérardui Deprezui ir visiems mano kolegoms.
Nesirengiu jūsų visų vardyti, tačiau čia su mumis yra Jeanine Hennis-Plasschaert, Sophia in 't Veld, Jean Lambert ir Simon Busuttil, Antonio Masip Hidalgo, taip pat Barbara Dührkop Dührkop; aš norėčiau visiems padėkoti ir tarti sudie. Gal dar kada pavyks su jumis pasimatyti. Šį kartą pirmininkausiu ne aš. Po mano įžangos toliau pareigas perims Edward McMillan-Scott.
Todėl, jei neprieštaraujate... dėkoju.
(Plojimai)
Raštiškas pareiškimas (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Kinga Gál
raštu. - (HU) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai.
Jei mes įvertinsime žmogaus teisių padėtį 2008 m., ypač atsižvelgdami į atitinkamas ES politikos priemones, vis dar turime pagrindo nerimauti.
Šiuo požiūriu norėčiau išryškinti padėtį dėl vaiko teisių, kuri yra visuotinproblema. Siekdami užtikrinti pagarbą vaiko teisėms mes ne tik privalome sutelkti dėmesį į konkrečių teisių pažeidimus, bet ir į netiesioginius pavojus, pavyzdžiui, nusikalstamumas internete arba smurtas visuomenės informacijos priemonėse.
Mūsų žmogaus teisių politika turėtų būti pripažįstama, kad žmogaus teisių pažeidimai nėra tik tai, kas vyksta kitose šalyse. Deja, panašaus pobūdžio incidentai šiuo metu gana dažni ir ES.
Konkrečiai aš norėčiau nurodyti įvykius Budapešte 2006 m. spalio 23 d., kur žmogaus teisės buvo masiškai pažeidinėjamos, policijai naudojant smurtą prieš niekuo dėtus žmones, dalyvavusius taikiame minėjime. Tai matyti ir parodos, šiuo metu veikiančioje Europos Parlamente, nuotraukų.
Mes turime daryti viską, kad užtikrintume, jog panašūs incidentai nesikartotų, ir turime suprasti, kad net Europos Sąjungoje mes privalome kasdien tęsti kovą už pagarbą pagrindinėms žmogaus teisėms ir laisvėms, demokratiją, kalbos laisvę ir teisinę valstybę.
