Pramonės politikos laikotarpio vidurio peržiūra. (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas darbotvarkės punktas - Pramonės, tyrimų ir energetikos komiteto vardu ponios Jordan Cizelj pateiktas pranešimas apie pramonės politikos laikotarpio vidurio peržiūrą - įnašą į ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos įgyvendinimą.
Romana Jordan Cizelj
pranešimo sudarytoja. - (SL) Naujienos apie Lisabonos strategijos formulavimą sulaukdidelės Europos piliečių reakcijos.
Netrukome įsitikinti, kad laiko požiūriu mūsų planas buvo per daug ambicingas, tačiau idėja buvo paviešinta ir pateikta Europai bei pasauliui. Mes šiek tiek ją patobulinome 2005 m., kai buvo parengta naujoji Lisabonos strategija - vis dar ambicinga, bet daug žemiškesnė. Būtent tada Komisija taip pat parengintegruotą požiūrį pramonės politikos srityje.
Šiuo metu mes vertiname, kas buvo pasiekta, ir kaip žengti pirmyn. Nors pramonės politika ir toliau yra valstybių narių kompetencijos sritis, šios Europinės priemonės, plėtros ir ekonominio augimo skatinimas čia turi didelę įtaką. Pramonskatina žinių visuomenės kūrimą, ji stimuliuoja tyrimus, plėtrą bei inovacijas, ir tuo pat metu yra šių veiklų vartotoja.
Priimdami sprendimus dėl Europos lygmens iniciatyvų, turime atsižvelgi tik į bendrų veiklų prioritetines sritis. Taigi, kokia yra tikroji svarba? Kurias temas Europos Parlamentas laiko prioritetinėmis sritimis?
Norėčiau pažymėti, kad mes sveikiname Komisijos pranešimą dėl iki šio atliktų darbų, ir akcentuojame mūsų būsimos veiklos prioritetines sritis.
Nekyla abejonių, kad svarbiausiosios yra klimato kaita ir darni plėtra. Įsipareigojimai ženkliai sumažint šiltnamio dujų išmetimą taikomi ne tik energetikos ir transporto srityse. Jie taip pat turi didelį poveikį pramonei, be kurios neįmanoma plėtoti mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančių technologijų visuomenės. Todėl, siekiant darnios pramonės plėtros, būtina užtikrinti koordinavimą, nuoseklumą ir atitiktį.
Turime paklausti savęs, kokių paskatų reikia pramonei, kad ji plėtotų švaresnes technologijas. Kaip galima paskatinti efektyvesnių technologijų naudojimą? Kokie mechanizmai padeda išvengti žalos konkurencingumui, arba užtikrina pasirinkimą vartotojams? Kaip turėtume elgtis už Europos Sąjungos ribų?
Mūsų vizija - sumažinti pasaulinį atšilimą; todėl daugiau šiltnamio dujų išskiriančių technologijų perkėlimas į trečias šalis yra nepriimtinas. Klimato kaita - tai galimybė, o ne grėsmEuropos ekonomikai.
Kita prioritetine tema turi tapti apsirūpinimas gamtiniais ištekliais bei rūpinimasis, kad gamtiniai ištekliai būtų tvarkomi išmintingai. Nesuvienodinus valstybių narių veiklų, gali rastis konkurencija, o ilguoju laikotarpiu nacionalinės ekonomikos gali nusilpti. Štai kodėl tikiuosi suderintos Europinės veiklos, turinčios stiprų tarptautinį komponentą.
Mūsų laukia dar daug darbo, kuriant palankesnę aplinką mūsų mažoms ir vidutinėms įmonėms. Europa joms tikrai atsivers tik tuo atveju, jei kiekvienoje valstybėje narėje jos nesusidurs su naujomis, labai skirtingomis ir sudėtingomis procedūromis.
Todėl tikiuosi daugiau vienybės, administracinės naštos vienodinimo ir mažinimo Europiniu ir nacionaliniu lygiu. Tikiuosi priemonių, suteiksiančių dar didesnį impulsą asmeninei iniciatyvai. Tuo pat metu tikiuosi Europos vertybių sistemos pokyčių, kurie paskatintų Europos visuomenę prisiimti daugiau rizikos.
Europos visuomenvertina naujų žinių, tyrimų ir inovacijų įgijimą ir kūrimą. Teisinbazturi atsižvelgti į šią tendenciją. Turime nustatyti tinkamas intelektinės nuosavybės apsaugos procedūras. Jos turi būti Europinio lygmens ir pagrįstai operatyvios. Būtini finansiniai ištekliai neturėtų būti kliūtis veiklai plėtoti - kalbu apie vadinamąjį Bendrijos patentą.
Ponios ir ponai, Komisare, paminėjau vos keletą prioritetų, kurie taip pat pateikti mūsų pranešime. Laukiu tolesnių diskusijų, ir neabejoju, kad jos bus produktyvios; kviečiu Jus pateikti savo mintis, kurie, kaip ir Jūsų pateikti pakeitimai, gerokai padidins šio pranešimo vertę.
Ačiū.
Günter Verheugen
Komisijos vicepirmininkas. - (DE) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, prieš trejus metus modernizavome ES pramonės politiką ir patvirtinome ją kaip visos mūsų ekonominės strategijos kertinį akmenį.
Galime pasakyti, kad tai buvo teisingas sprendimas. Europos pramonužima geresnę konkurencinę padėtį, ginant jai tenkančią rinkos dalį. Puikūs Europos pramonės eksporto rezultatai net ir krizės laikais gerina makroekonominį stabilumą.
Remdamiesi laikotarpio vidurio peržiūros išvadomis, mes pateikėme Jums artimiausių metų grafiką ir darbų planą. Prašau Jūsų paramos šiam planui. Noriu padėkoti poniai Jordan Cizelj už šio pranešimo sudarymą; Jūs suprasite, kodėl esu nuoširdžiai patenkintas ir noriu išreikšti savo džiaugsmą, kad šis pranešimas yra toks palankus ir suteikia tokį tvirtą palaikymą. Kaip ir aš pats, pranešimo sudarytoja laikosi nuomonės, kad pramonės politikos pagrindinės funkcijos yra tinkamų sąlygų sudarymas verslui, paverčiant Europos sąjungą tvariai patrauklia pramonės įmonėms, bei pramonės pagrindo stiprinimas, kad visi ateityje turėtume pakankamai gerų ir saugių darbo vietų gamybos sektoriuje. 21-ame amžiuje pramonės politika tapo nebepanaši į tai, ką mes anksčiau vadinome pramonės politika. Leiskite man aiškiai pakartoti, kad mūsų pramonės politikos pagrindą sudaro prielaida, kad mūsų įmonės turi atsilaikyti prieš konkurenciją, ir mes negalime ir net nenorime apsaugoti jų nuo konkurencijos.
Mūsų užduotis nėra apsaugoti pramonę. Mūsų užduotis - sudaryti jai sąlygas, kurioms esant ji galėtų iki galo atskleisti savo potencialą. Džiaugiuosi, kad parlamentinis pranešimas pritaria ne tik mūsų pramonės politikos tikslams, bet ir būdui, kuriuo mes jų siekiame. Šio metodo pagrindą sudaro tarpsektorinių ir vienam sektoriui skirtų iniciatyvų derinys.
Žinoma, egzistuoja būtinybveikti daugelyje skirtingų sričių, turinčių didelės įtakos visai Europos pramonei. Leiskite pateikti tik tris pavyzdžius - biurokratijos mažinimas Europos įmonėms, jų inovacinių pajėgumų stiprinimas ir verslumo kultūros puoselėjimas. Iš kitos pusės, egzistuoja tam tikrų klausimų, susijusių tik su konkrečiomis pramonės šakomis.
Leiskite priminti Jums, kad esame įdiegę sistemą, garantuojančią cheminių medžiagų gamybos ir pardavimo Europos Sąjungoje saugumą. Mes ką tik pradėjome taikyti išsamų paketą priemonių, skirtų sustiprinti Europos gynybos pramonę; šią savaitę priimta ambicinga programa, numatanti automobilių gamybos pramonę reglamentuojančių teisės nuostatų supaprastinimą.
Šį sąrašą galėčiau papildyti dar daugybe pavyzdžių. Visi šie dalykai buvo atlikti artimai bendradarbiaujant ne tik su pramone, bet ir su visomis suinteresuotų šalių grupėmis. Skiriu daug reikšmės tam faktui, kad visa tai mes atlikome kartu su Parlamentu, profesinėmis sąjungomis bei aplinkos ir vartotojų teisių gynimo organizacijomis, plėtodami atvirus, skaidrius ir patikrinamus procesus.
Atmetu mintį, kad pramonės politika turi būti formuojama už uždarų durų ar slaptai. Europos pramonyra Europos inovacijų gyvybinvaromoji jėga ir yra absoliučiai lemiamas veiksnys, užtikrinantis mūsų pozicijas pasaulinėje prekyboje, todėl jos laimėjimai nusipelno pripažinimo ir pagyrimų; ji nusipelno priemonių, gerinančių Europos pramonės galimybes ateityje kuo geriau išlaikyti gerus veikslo rodiklius, ji nusipelno mūsų pastangų atsakyti į artimiausiu metu laukiančius iššūkius. Žinoma, šie iššūkiai kyla dėl augančio ekonominės globalizacijos pagreičio - šioje srityje neturėtume puoselėti iliuzijų. Tai, ką jau matėme, tėra pradžia.
Žinoma, tą patį galima pasakyti kalbant apie technologinius pokyčius bei jų tempus ir poveikį produktyvumui, struktūroms ir darbo vietoms, ir, aišku, apie vis didėjančios svarbos klausimą dėl būdų, kuriais mūsų tikslai klimato ir aplinkos srityse daro poveikį mūsų pramonės politikai. Šioje srityje būtinos korekcijos, šiais darbais užsiimsime artimiausiu metu.
Dėl šios priežasties kita didelKomisijos iniciatyva, kurios įgyvendinimo pradžia planuojama iki šio mėnesio pabaigos - tai darnios pramonės plėtros iniciatyva, darni pramonės politika ir darni pramonės gamyba. Politinis tikslas - taikyti integruotą metodą, apimantį aplinkos apsaugos, užimtumo ir pramonės politiką. Mūsų tikslas - stipri ekonomika, saugios darbo vietos, energetinės priklausomybės mažinimas ir švari aplinka. Kelias į šiuos tikslus - tai nauji produktai ir procesai, pritaikyti tenkinti ateities poreikius, mažesnaplinkos tarša Europoje ir didesnparama kitiems regionams, kurie stengiasi kovoti su klimato kaita, naudodami Europoje pagamintas šiuolaikines technologijas. Štai kelias, kuriuo ketiname žengti, įgyvendindami mūsų pramonės politiką.
Be to, mes taip pat paskelbėme keletą naujų iniciatyvų, susijusių su pramonės branduoliais ir bandomosiomis rinkomis. Pateiksiu Jums standartizacijos veiksmų planą bei išnagrinėsiu būdus, kaip pramongalėtų gauti aukštesnės kokybės ir konkurencingesnių paslaugų. Taip pat buvo paskelbtos dvi naujos atskiriems sektoriams skirtos iniciatyvos. Pirmoji sprendžia konkrečias maisto pramonės problemas; augant maisto produktų kainoms, ši pramonės šaka tapo labai svarbi; antroji iniciatyva susijusi su iššūkiais kitai pagrindinei Europos pramonės šakai, t.y. elektros inžinerijai.
Apskritai manau, kad galime teigti, jog mūsų pramonės politikos dabartinkryptis yra teisinga, ji padeda kurti teisingas sąlygas Europos įmonėms klestėti. Leiskite pakartoti, kad mes nesiekiame kištis ar teikti pirmenybę konkretiems ekonomikos žaidėjams, mes taip pat nesiekiame atleisti valstybes nares nuo jų atsakomybės; mūsų tikslas - partnerystė, optimalus koordinavimas ir bendras bendrų tikslų siekimas.
Šiuo metu vyksta Europos Sąjungos pramonės politikos kruopštesnio derinimo procesas su valstybių narių įgyvendinama šios srities politika, ir aš labai džiaugiuosi, kad Parlamentas taip pat suteiksavo tvirtą paramą šioms pastangoms.
Jerzy Buzek
PPE-DE grupės vardu. - (PL) Pone Pirmininke, noriu pasveikinti ponią Jordan Cizelj už puikų ir labai išsamų pranešimą. Jis apima visas temas, kurias turėtų apimti. Taip pat noriu padėkoti Europos Komisijos vicepirmininkui ponui Verheugen už jo ką tik nuskambėjusį pareiškimą, kuriam aš visiškai pritariu. Pradėdamas noriu priminti šiam Parlamentui, kad anksčiau buvo sakoma, jog geriausia pramonės politika yra pramonės politikos nebuvimas. Laimei, laikai pasikeitir dabar padėtis yra kitokia. Reikia prisiminti, kad Lisabonos strategijoje daugiausiai kalbama apie pramonės veiklą. Ji skirta gamybai, produktams ir konkurencingiems produktams ir apima visas įmonės - nuo MVĮ iki stambių koncernų. Manau, kad mūsų visai mūsų pramonei - nuo smulkiausios iki stambiausios įmonės, taikomi penki svarbūs punktai. Jie jau buvo įvardyti, tačiau noriu juos akcentuoti.
Pirmasis - tai inovacijos. Akivaizdu, kad tam būtini tyrimai ir plėtra, tačiau tai atskiras klausimas, išnagrinėtas Europos Sąjungos septintojoje pagrindų programoje bei nacionalinėse programose. Tačiau yra keletas labai svarbių reikalavimų, pavyzdžiui, makroekonominių sąlygų, būtinų užtikrinti inovacijų ir naujų technologijų triumfą rinkoje, sudarymas, skirtingai nei, pavyzdžiui, valstybės parama.
Antrasis punktas - sukurti tinkamas sąlygas bankinėms operacijoms bei skatinti bankus teikti didelio rizikingumo paskolas, nes inovacijos susijusios su rizika.
Trečia - turime kovoti su monopolijomis mūsų rinkose. Šiuo klausimu dabar vyksta diskusijos laisvos energetikos rinkos aspektu. Visi suprantame, kad tai sudėtingas klausimas. Nežiūrint į tai, turime tuo pat metu apsaugoti mūsų rinką nuo dempingo iš už Europos Sąjungos ribų.
Ketvirta - būtina supaprastinti mūsų teisinę bazę bei patobulinti jos reguliavimą. Turime paremti visus Europos Komisijos ir Komisaro Verheugen veiksmus šioje srityje.
Penkta - turime pakloti tikro solidarumo pagrindus energetikos ir žaliavų srityje. Tai pramonės plėtros sine qua non. Be to, būtina taikyti plačios apimties standartizaciją ir politikos koordinavimą Europos Sąjungos lygiu, susiejant su valstybių narių įgyvendinama politika.
Kiekviena valstybnarturi savų būdų nacionaliniu lygiu koordinuoti savo regioninę politiką. Lygiai taip pat kiekvienos valstybės narės politikai būtinas koordinavimas iš viršaus. Baigdamas noriu pakomentuoti, kad turime laikytis aplinkos ir klimato apsaugos nuostatų. Šioje srityje norime išlikti lyderiais, tačiau negalime pamiršti mūsų pramonės interesų, todėl turime veikti atsargiai.
Silvia-Adriana Ţicău
PSE grupės vardu. - (RO) Noriu pasveikinti ponią Cizelj ir padėkoti už jos atvirumą šio pranešimo sudarymo proceso metu. Pasiūliau keturis pakeitimus, kurie pateikti pranešimo 18 ir 27 punktuose.
Pradėdama noriu atkreipti dėmesį į būtinybę susieti pramonės plėtrą su socialinės apsaugos sistemų tobulinimu. Visiems pramonės darbuotojams būtina sudaryti geras darbo sąlygas. Ponios Cizelj pranešimo 18 punkte pažymėta, kad Europos Parlamentas mano, jog pramonės plėtra yra artimai susijusi su efektyvios transporto sistemos sukūrimu Europos lygiu. Išplėtota transporto infrastruktūra sudarys plėtros galimybių pramonės zonoms, esančioms ne miestų bendruomenėse, o kitur. Valstybės narės taip pat gali panaudoti regioninės plėtros lėšas steigti pramonės ir technologijų parkus kaimo vietovėse netoli didelių miestų.
Kitame mano pasiūlytame pakeitime prašiau, kad Komisija ir valstybės narės paremtų ir pagreitintų energetinio saugumo ir Europos Sąjungos energetikos šaltinių diversifikacijos projektus, kuriuos Europos Taryba yra paskelbusi atitinkančiais Europos interesus. Pranešimo 27 punkte Europos Parlamentas atkreipia dėmesį į būtinybę toliau investuoti į švietimą, profesinį mokymą ir tyrimus. Pramonės plėtra ir Europos produktų konkurencingumas priklauso nuo žmogiškųjų išteklių kokybės ir jų išsilavinimo laipsnio, taip pat nuo naujuose produktuose panaudotų inovacijų.
Deja, nepaisant Bendrijos tyrimų programų ir joms skiriamų lėšų, Europos Sąjungos lygiu yra per mažai investuojama į taikomuosius tyrimus, ypač tai taikoma kalbant apie mažas ir vidutines įmones. Jos susiduria su sunkumais, užtikrinant dalinį finansavimą, kuris yra būtinas, norint dalyvauti tyrimų pagrindų programoje. Todėl manau, kad bankų sistema galėtų parengti finansinių priemonių, skirtų skatinti MVĮ dalyvavimą tyrimų pagrindų programose.
Jorgo Chatzimarkakis
ALDE grupės vardu. - (DE) Pone Pirmininke, Komisare, pirmiausia leiskite pareikšti padėką Romana Jordan Cizelj, kurios sudarytas pranešimas tikrai aptarvisus šiuolaikinės pramonės politikos aspektus bei akcentavo teisingų pagrindinių sąlygų sudarymo ypatingą svarbą. Esu jai labai dėkingas. Šio pranešimo sudarymo metu mes puikiai bendradarbiavome.
Ponia Jordan Cizelj, savo paaiškinamajame pareiškime Jūs pasakėte, kad apskritai ES pramonyra sveika ir dinamiška. Taip, mes netgi matome vadinamos "senosios ekonomikos" renesansą. Aš pats atstovauju valstybei, turinčiai labai išvystytą pramonę. Pavyzdžiui, niekas neįsivaizdavo, kad plieno pramonstaiga vėl suklestės. Esame gyvybinga pasaulinjėga. Mūsų pramonyra stiprios būklės, o mūsų flagmanas - euras, tikrai padeda mums įveikti sunkumus. Nežiūrint į sveiką pramonės pagrindą ir atsinaujinusią investicinę veiklą Europoje, matome, kad potvynio kryptis keičiasi. Technologinių pokyčių tempas gniaužia kvapą. Kyla klausimas, kaip turėtume elgtis. Ar dabar tinkamas laikas atlikti mūsų pramonės politikos laikotarpio vidurio peržiūrą?
Be žaliavų ir pigios darbo jėgos (nvieno iš šių dalykų mes neturime), mes patirsime konkurencinį spaudimą, kuriam negalėsime atsispirti, jei nebūsime kūrybingi. Todėl noriu pasveikinti Komisiją, pirmiausia už jos sprendimą paskelbti 2009-uosius Kūrybingumo ir inovacijų metais. Tačiau ką tai reiškia? Kaip žinome, inovacijos turi būti daug efektyvesnės, paverčiant žinias į gerovę. Įsteigėme EIT - Europos inovacijų ir technologijos institutą (tiksliau, jis netrukus bus įsteigtas), o tai yra geras pagrindas. Tačiau kūrybingi pasaulio žmonės išvyksta ne tik iš Europos; šiandien jie išvyksta net iš Jungtinių Valstijų. Siūlau perskaityti Richard Florida knygą, kurioje jis nagrinėja šią situaciją. Kas dedasi su šio pasaulio kūrybine klase? Kūrybingi žmonės įsikurs tose vietose, kurios atitinka tris kriterijus, kuriuos Florida vadina trimis T - technologija, talentas ir tolerancija. Klausimas, ar čia, Europoje, egzistuoja pakankama šių trijų T gausa. Manau, kad patvirtinę Septintąją pagrindų programą ir įsteigę EIT, padėjome gerus pamatus, tačiau to nepakanka. Turime dar daug ką padaryti. Šiems trims T būtina daugiau lėšų. Branduolių steigimas yra gera iniciatyva. Tačiau labai svarbu teisingai pasirinkti specializacijas; branduolių iniciatyva turi būti nuosekli, kaip ir visa ES pramonės politika, ji turi būti tinkama ir gerai subalansuota.
Kalbant apie automobilių pramonę, matomas tam tikras nuoseklumo trukumas; matome, kad tam tikrais aspektais mes per stipriai užveržiame varžtą. Tai susiję su mūsų politika klimato kaitos srityje, kuri vis dažniau tampa panaši į fanatišką moralinį kryžiaus žygį, kuris kartais ima per griežtai reguliuoti Europos gyvenimo būdą. Argi galima už automobilių išmetamųjų vamzdžių skleidžiamą CO2 dujų taršą bausti 24 kartus griežčiau nei už taršą iš kaminų? Pone Verheugen, privalome užtikrinti ES politikos nuoseklumą. Negalime būti pirmaujanti rinka ir išlaikyti 80% aukštos klasės automobilių pasaulinės rinkos, bet tuo pat metu šiame rinkos segmente traukti kilimą sau iš po kojų. Turime užtikrinti mūsų elgesio nuoseklumą.
Mieczysław Edmund Janowski
Pone Pirmininke, pranešimo sudarytojos darbo vertnusipelno visapusiško įvertinimo. Pateikta peržiūra pateikia padrąsinantį vaizdą apie daugelio Europos Sąjungos pramonės sektorių padėtį. Tačiau turime pripažinti ir mūsų Bendrijai iškilusius iššūkius. Šie iššūkiai daugiausiai susiję su technologinių pokyčių tempu, ypač naujų medžiagų srityje, si būtinybe taupyti energiją ir vandenį, su aplinkos apsauga bei demografinėmis sąlygomis, kurios daro įtaką darbo rinkai. Turime tobulinti mūsų požiūrį į naujų sprendimų taikymą visose srityse, įskaitant techninę ir organizacinę, teisinę ir finansinę. Egzistuojančios teisinės, administracinės ir biurokratinės kliūtys mažina mūsų pramonės produkcijos konkurencingumą. Šiame kontekste būtina kelti klausimą dėl perėjimo nuo idėjos prie gamybos, taip pat kalbėti apie patentus ir Europinius išradimus. Būtine stengtis sukurti sprendimus, kurie būtų priimtini tiek mažoms ir vidutinėms, tiek stambioms įmonėms. Europos produkcijos pasisekimą garantuoja patrauklus dizainas, apdaila, nepriekaištinga kokybė, kūrybingumas ir puikus aptarnavimas.
Jacky Hénin
Pone Pirmininke, ponios ir ponai, vienintelis šio pranešimo ir šios dienos diskusijų tikslas yra nuslėpti Europos Sąjungoje susiklosčiusią akį rėžiančią tikrovę: pramonę yra ištikusi krizė, ji patiria didelių nuostolių. Pateikti skaičiai aiškiai panašūs į svajones: 80 %, 73 %. Vietoje jų buvo galima nurodyti milijardines eurų sumas ir visiems girtis. Tačiau šiais skaičiais nieko neapgausi. Jie tik būdas slėpti tikrąją padėtį.
Vienas iš pagrindinių dalykų, keliantis visos pramonės susirūpinimą, yra tai, kad vienintelis svarbus dalykas yra pelno marža. Nykstančią praminės kapitonų rūšį dabar pakeitliūdnai kalbantys pardavimo automatai. Nesvarbu, kokie spendimai bus priimti, ir kokios bus jų pasekmės Europos moterims ir vyrams, pelnas turi būti kiek galima didesnis, ir jį būtina gauti nedelsiant.
Puikiai suprantu, kad kai kurie žmonės man pasakos, jog pramondar niekada tiek daug neinvestavo, negamino, nemainir neuždirbo. Tai tiesa, tačiau kokia nauda iš milžiniškos finansinės grąžos, kurią gauna saujelžmonių, kai dauguma kenčia ir mato, kaip žlunga jų mažos svajonės apie laimę?
Negalima nepastebėti, kad šiame pranešime nenagrinėjama užimtumo tema, taip pat žemės planavimo, gyventojų poreikių, mokesčių ir socialinių klausimų temos. Esmta, kad stambių pramonės grupių komercinsėkmEuropoje šiandien dar mažiau prisideda prie ES plėtros. Didžiosios Europos grupės perkelia gamybą ir perka paslaugas valstybėse, kurios taiko darbo užmokesčio, gerovės, sveikatos, mokesčių ir aplinkos dempingą, o ES atsisako taikyti bet kurią pramonės politiką.
Ši politika taip pat smaugia mažas ir vidutines įmones bei skatina jas elgtis taip pat. Akivaizdu, kad tai ne...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Pirmininkas
Pone Henin, laiką nustatėme ne mes, jį nustatJūsų grupė. Deja, Jums skirta viena minutir trisdešimt sekundžių. Taigi, jei protestuojate, tiesiog pateikite šį protestą savo grupei.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Europa pagrįstai skiria daug dėmesio konkurencingumui išlaikyti ir sustiprinti; mes žinome, kaip išsaugoti mūsų užimamą pagrindinių sektorių rinkos dalį, tačiau, kai ką tik pasakKomisaras, matome dar tik pirmąją globalizacijos bangą. Turime tikrai jaustis neramūs.
Kitas klausimas - tai tyrimų, plėtros ir naujoviškų produktų gamybos ir pelningo pardavimo naujasis derinys. Šis ponios Jordan Cizelj pranešimas nesudeda teisingų akcentų. Privalome pašalinti biurokratiją ir tikrai turime kalbėti apie efektyvesnius įstatymus ir įstatymų leidybą. Ši veiksmų programa tam suteikia pradinį impulsą, tačiau noriu nuoširdžiai paprašyti. Pramonei vis dar sudėtinga pasinaudoti tipiškomis Europinėmis priemonėmis. Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programa ir Septintoji pagrindų programa - tai centriniai Briuselyje priimami iš viršaus į apačią nukreipti instrumentai. Struktūriniai fondai savo pobūdžiu yra decentralizuoti. Jie visi turi pagrindines duris, savus kriterijus, t.t.
Mano žinia yra tai, kad turėtų būti daugiau derinimo, daugiau koordinavimo, daugiau prioritetų pasirinkimo ir jų apibrėžimo, net ir Europos Komisijos viduje. Tada pamatytume poveikį regionuose. Sėkmingai veikiančiuose sektoriuose galėtų formuotis branduoliai. Praeitą mėnesį mano regione įsteigėme biurą, veikiantį vieno langelio principu, kuris teikia konsultacijas apie skirtingas priemones ir suteikia aiškumo.
Baigdamas noriu pasakyti, kad susiskaidymas ir biurokratija yra nereikalingi dalykai. Turime žinoti, ko norime, o tai taip pat gerina taip reikalingą matomumą įmonėms ir visuomenei. Jie turi pasakyti, kad Europa teisingai pasirinko ir gerai įgyvendino. Šioje srityje dar reikia daug tobulėti.
Bogusław Liberadzki
(PL) Pone Pirmininke, Komisare, mane nudžiugino ką tik nuskambėjęs Komisaro pareiškimas. Noriu pakalbėti apie tris šio pareiškimo punktus. Pirmiausia, Komisare, Jūs akcentavote, kad turime individualizuoti mūsų požiūrį į tam tikrus transporto sektorius. Antra, pasakėte, kad tam tikriems regionams reikia daugiau paramos. Trečia, Jūs paminėjote inovacijų klausimą.
Kai kurios mūsų pramonės dalys veikia pasauliniu lygiu, kitos - vietiniu. Noriu paminėti laivų statybos pramonę. Dažniausiai ši pramonyra susijusi su pakrantės regionais. Tačiau ši pramonės šaka dabar patiria sunkumų visame pasaulyje. Tą jaučia ne tik Lenkija, bet ir kitos šalys, pavyzdžiui, Malta ir kitos Europos Sąjungos valstybės narės.
Komisare, sutarčių įgyvendinimas užtrunka keletą metų. Prieš trejus metus niekas nesitikėjo, kad dolerio verteuro atžvilgiu nukris. Taip pat niekas nesitikėjo, kad dolerio ir euro kursas sumažės kitų valiutų, pavyzdžiui, Lenkijos zloto, atžvilgiu. Tai sukėldidelių ekonominių problemų. Komisare, raginu Jus skirti dėmesio ir Europos Sąjungos politikos priemonėmis apsaugoti Europos laivų statybos pramonę, siekiant rasti būtų apsaugoti šią pramonės šaką, atsižvelgiant į pasaulyje susiklosčiusias aplinkybes ir spaudžiant Kinijos ir Indonezijos laivų statyklų konkurencijai. Komisare, jaučiu, kad šis reikalas turėtų būti artimas Jūsų širdžiai, nes esate Ščecino universiteto garbės daktaras.
DanutBudreikait
(LT) ES pramonės politikos, kuri yra valstybių narių kompetencija, įgyvendinimas susiduria su nemažai kliūčių, neleidžiančių pasiekti geresnių rezultatų, didesnio konkurencingumo. Paminėsiu keletą - reglamentavimą, tvarų vystymąsi.
ES pramonsusiduria su per dideliu reglamentavimu ir per didele biurokratija. Nuo to ypač kenčia mažosios ir vidutinės įmonės, kurių steigimui ir veiklai užkraunama pernelyg dideladministracinnašta.
Mažosios ir vidutinės įmonės ES sudaro virš 90 % visų įmonių, joms būdingas novatoriškumas, dinamika bei lankstumas ir jos vaidina svarbų vaidmenį atlaikant išorinį konkurencinį spaudimą, kuriant naujas darbo vietas. Todėl kviečiu Europos Komisiją bei valstybes nares iš esmės supaprastinti mažų ir vidutinių įmonių reglamentavimo aplinką.
Tvarus vystymasis yra visų ES politikų horizontalus reikalavimas. Mes privalome siekti, jog Europos Sąjunga kuo greičiau pereitų prie mažai anglies dvideginio naudojančios ir efektyviu išteklių vartojimu paremtos pramonės ir tuo mažintų aplinkos taršą, teršalų eksportavimą į trečiąsias šalis ir įtaką klimato kaitai. Tvarus vystymasis turėtų remtis naujomis technologijoms, todėl būtina didinti mokslinių tyrimų finansavimą, kuriuo mes atsiliekame nuo JAV ir Japonijos, bei mažinti patentų kainas tuo didinant naujovių sklaidą.
Nors pramonės politika yra nacionalinkompetencija, aš jau ankstesniuose pasisakymuose skatinau Komisiją imtis didesnio vaidmens, ypač atliekant studijas ir prognozes, rengiant rekomendacijas valstybėms, kokios sritys ir šakos bus konkurencingos, ypač turint omenyje gamybos iškėlimą į trečiąsias šalis. Todėl sveikinu Komisijos naujas sektorines iniciatyvas elektros inžinerijos ir maisto sektoriuje, kurio problemos yra didžiausia šiandienos aktualija.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Pone Pirmininke, noriu atkreipti dėmesį į du šiose diskusijose nagrinėjamus klausimus. Pirmiausia, dėl finansų krizės ir jos sukeltos ekonominės krizės Jungtinėse Valstijose 2008 m. ir 2009 m. Europos Sąjungos ekonominio augimo ir užimtumo rodikliai bus blogesni, nei anksčiau prognozuota. Tai gali sukelti rimtų sunkumų, ypač MVĮ veiklai.
Antra, Europos Komisija iškėlambicingus tikslus mažinti Europos pramonės anglies dvideginio išmetimą, kai geriausia, ką galima pasakyti apie kitas pasaulio šalis, yra tai, kad jos atsargiai žvelgia į teršalų išmetimo klausimą. Taikant šį požiūrį, Europoje išaugs gamybos sąnaudos, o ekonomikos augimas šiuo metu ir taip lėtėja. Kitas neigiamas padarinys Europos gamintojų veiklai susijęs su išmetamo anglies dvideginio kiekio paskirstymu atskiroms valstybėms narėms, neįvertinant kai kurių valstybių narių atsilikimo plėtros srityje. Naujosioms narėms poveikis buvo katastrofiškas, visų pirma kalbant apie ypač jautrias ekonomikas (pavyzdžiui, mano šalies), kurių pagrindą sudaro anglis. Atrodo, kad šiandien mums pateiktas pranešimas neatsižvelgia į šiuos du klausimus, ypač į jų įtaką ekonomikos plėtrai ir užimtumui Europoje.
Ilda Figueiredo
(PT) Pagrindinis šios diskusijos klausimas - tai prioritetas, kurį būtina teikti įvairiose valstybėse narėse egzistuojančių pramonės šakų apsaugai ir rėmimui, atsižvelgiant į specifinę jų prigimtį; tai gali būti tekstilė, drabužių ir avalynės pramonė, automobilių gamyba, jūros ir chemijos pramonė, ar bet kuris kitas tradicinis arba naujas sektorius, kuriame naudojamos naujos medžiagos ir technologinės inovacijos.
Šis prioritetas reikalauja ne tik priemonių, stimuliuojančių naujoves ir efektyviai remiančių mikro įmones bei mažas ir vidutines įmones, bet ir tarptautinės prekybos strategijos, atsižvelgiančios į esamą padėtį ir į mūsų šalyse šiuo metu veikiančias pramonės šakas, užtikrinančios užimtumą ir dirbančiųjų teises, remiančios mūsų regionų plėtrą ir gerinančios socialinį įtraukimą.
Nepakanka pasakyti, kad mes norime į ateitį orientuotos pramonės. Turime skubiai pažvelgti į esamą padėtį, o Bendrijos ir nacionaliniu lygiu priimdami būtinus sprendimus, susijusius su makroekonominėmis, finansinėmis ir komercinėmis strategijomis, pagrindinį dėmesį turime skirti pramonei ir jos socialiniam vaidmeniui.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Pone Pirmininke, naujojo Lisabonos ciklo pagrindu dėmesys turi būti sutelktas į pramonės politiką, nes klestinti pramonyra labai svarbus veiksnys, siekiant išnaudoti visą Europos Sąjungos ekonominį potencialą. Žinoma, pramonės politika - tai daugiausiai nacionalinės kompetencijos klausimas. Nežiūrint į tai, būtinas geresnis veiksmų koordinavimas nacionaliniu ir Europiniu lygmeniu, siekiant garantuoti politinių strategijų efektyvumą.
Naujasis Darnios pramonės politikos veiksmų planas turėtų atsižvelgti į tokius aspektus, kaip geresnis teisinis reguliavimas, siekiant sumažinti administracinę naštą, kuri yra ypač sunki MVĮ. Tačiau būtent pastarosioms tenka vienas pagrindinių vaidmenų, didinant ir stiprinant Europos konkurencingumą, nes jos turi didelį inovacijų, dinamiškumo ir lankstumo potencialą.
Taip pat reikia atsižvelgti į aplinkos apsaugos srityje iškeltus tikslus, pavyzdžiui, šiltnamio dujų išmetimo mažinimas ir efektyvesnis energijos naudojimas. Juk privalumai, atsirandantys įgyvendinus naujus sprendimus, gali padėti Europos pramonei tapti aplinkai nekenksmingų ir socialiai priimtinų technologijų, produktų ir paslaugų srities pasauline lydere.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Komisare, atnaujintoji Europos pramonės politika, naujasis požiūris, reguliavimo mažinimas, padidėjęs konkurencingumas ir inovacijos - už visa tai esame dėkingi Jums, Komisare Verheugen. Noriu labai aiškiai tą pasakyti.
Visi sutinkame, kad būtina mažinti nepagrįstai didelį reguliavimą, dėl kurio kenčia įmonės. Tai apima ir administracinės naštos mažinimą, visų pirma MVĮ. Pramonei esame iškėlę griežtus kokybės reikalavimus, nustatę šiltnamio dujų išmetimą mažinančius, energiją taupančius ir tinkamas darbo sąlygas užtikrinančius aplinkos standartus. Visi šie reikalavimai didina sąnaudas. Tuo pat metu norime, kad pagaminta produkcija būtų konkurencinga rinkoje. Kaip tą pasiekti? Ar tai apskritai įmanoma?
Norėčiau pridurti, kad Europos Sąjungai ir jos pramonei reikia tinkamos kvalifikacijos darbininkų, atitinkančių žiniomis pagrįstos visuomenės poreikius. Todėl būtina remti priemones, skirtas gerinti žmogiškojo kapitalo kokybę, organizuojant įvairių tipų mokymus, bei finansuoti investicijas į asmeninį tobulėjimą.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Noriu atkreipti dėmesį, kad ambicingiems Europos Sąjungos tikslams klimato kaitos mažinimo srityje skiriama per mažai Europos finansavimo. Komisija pasiūlįstatymų priėmimo iniciatyvų, kurios galėtų turėti reikšmingos įtakos įvairiems pramonės sektoriams; šios priemonės taip pat neturi atitikmens Sąjungos biudžete.
Taip pat manau, kad ambicinga pramonės politika turi būti įgyvendinama lygiagrečiai su Europos užimtumo strategija. Laisvas žmonių judėjimas, kova su nelegalia imigracija, o ypač - pagarba visų Europos piliečių teisėms, gali užtikrinti teisingas darbo sąlygas. Pagarba legalių imigrantų teisėms valstybėje narėje taip pat užtikrins visų toje valstybėje narėje esančių darbuotojų teises bei padės išvengti socialinio dempingo.
Bogusław Liberadzki
(PL) Pone Pirmininke, dar kartą pašau žodžio, nes man pavyko sutaupyti keletą sekundžių anksčiau man skirto laiko. Komisare, Jūs neigiamai pasisakėte apie monopolijas. Man labiau patiktų, jei kalbėtume apie monopolistinę praktiką kaip apie dalyką, kurį mes galime įveikti.
Komisare, man įdomu, koks Jūsų požiūris į tai, kas ekonomikos teorijoje vadinama natūraliomis monopolijomis. Ar mūsų praminės politika numato galimybę tam tikrose srityse išlikti natūralioms monopolijoms? Juk pagaliau iš vienos pusės mes turime galimybę jas kontroliuoti, o iš kitos pusės - užtikrinti masto ekonomiją.
Günter Verheugen
Pone Pirmininke, ponios ir ponai, per paskutines dvi minutes norėčiau pamėginti apibūdinti, kaip aš įsivaizduoju įvykių raidą per ateinantį laikotarpį. Europos pramonės pagrindas toliau išliks tvirtas. Nėra grėsmes, kad pramonEuropoje išnyks. Taip pat esu gana tvirtai įsitikinęs, kad Europos pramontoliau augs ir kurs naujas darbo vietas, tiesa nebūtinai Europoje. Tai problema.
Jau matome, kad vis daugiau stambių Europos kompanijų pasiekia augimo ir uždirba pelną už Europos ribų; naujas darbo vietas jos taip pat kuria už Europos ribų. Dėl to čia atsiranda darbo vietų trūkumo problema; keli pasisakiusieji akcentavo, ir aš visiškai pritariu jų nuomonei, kad vienintelis kelias atkurti pusiausvyrą ir iš esmės išspręsti šį principinį mūsų laikų socialinį klausimą, t.y. klausimą, kaip sukurti pakankamą kiekį kokybiškų darbo vietų - tai įgyvendinti verslumą skatinančias iniciatyvas, daugiau dėmesio skiriant mažoms ir vidutinėms įmonėms.
Didžiosios pramonės įmonės, kurios puikiai sugeba savimi pasirūpinti, nėra mūsų ekonominės strategijos ilgalaikės sėkmės raktas. Ne, sėkmės raktas - tai daugybEuropos mažų ir vidutinių įmonių, kurių potencialas dar toli gražu neišnaudotas; būtent jos yra mūsų politikos dėmesio centre.
Kitas klausimas, kad sąlygos, kuriomis konkuruoja Europos pramonė, labai sparčiai kinta. Klaidinga įsivaizduoti, kad tokias konkurentes, kaip Kiniją, galime toliau laikyti masėms skirtos pigios produkcijos tiekėjomis, o save - geresnės kokybės brangesnių prekių gamintojais. Kinai jau gamina ir eksportuoja kokybiškai ir technologiniu požiūriu sudėtingas prekes. Jau labai greitai susidursime su iššūkiais tose srityse, kuriose šiandien dar esame ypač stiprūs. Tai reiškia, kad turime siekti būti dar geresni.
Dėl šios priežasties visos čia nuskambėjusios mintys apie tyrimus, plėtrą, inovacijas, švietimą ir mokymą yra teisingos. Europos ekonomika, o ypač Europos pramonė, sėkmingai funkcionuos, jei atkakliai sieks transformuotis į žiniomis pagrįstą ekonomiką. Norėdama sėkmingai veikti, ji turi suprasti, kad dideli šiandienos iššūkiai, ypač susijusieji su energetika ir klimato kaita, iš esmės taip pat gali sukurti ekonominių galimybių, ir kad tas galimybes būtina išnaudoti.
Romana Jordan Cizelj
Komisaras paminėjo teigiamą požiūrį. Esu įsitikinusi, kad geranoriškumas ir bendradarbiavimas padės mums visa tai perkelti iš Europinio lygmens į nacionalinį lygmenį ir sukurti dar tvirtesnį Europos Sąjungos ir valstybių narių ekonominės politikos tarpusavio ryšį.
Ponios ir ponai, aš taip pat nemanau, kad pramonės politika yra įmonių apsaugos priemonė. Manau, kad tai politika, kurią mes formuojame Europos piliečių labui, ir kurią galėsime įgyvendinti, sudarydami palankias plėtros sąlygas įmonėms, investicijoms, inovacijoms ir naujų darbo vietų kūrimui.
Šiandien to niekas dar neminėjo, tačiau politika taip pat gali duoti daug naudos, teikiant atitinkamus viešųjų pirkimų užsakymus. Pritariu iniciatyvai, kad mes turėtume elgtis atsargiai bei skirti ypatingą dėmesį tam, kad Europos Sąjungos pramonės plėtra būtų subalansuota geografiniu ir projektų apimties požiūriu. Pritariu nuomonei, kad mūsų požiūris į pramonės politiką ar į kuriuos nors jai keliamus reikalavimus negali būti per daug siauras.
Taip pat esu įsitikinusi, kad Europos pramonės būklyra gera, nors, aišku, jai praverstų tam tikras papildomas impulsas; manau, kad visi pritariame, jog pirmiausia mums reikia daugiau inovacijų.
Kokios kliūtys trukdo didinti inovacijų kiekį? Manau, kad viena iš priežasčių - tai žmogiškųjų išteklių trūkumas. Būtent šioje mūsų Europos visuomenės gyvenimo srityje, o ne vien politikoje galime pasistengti skatinti naujas vertybes, tačiau tuo pat metu tikiuosi atsakingesnio įmonių požiūrio.
Jei įmonės išties supranta, kad joms taip pat tenka dalis atsakomybės, kuriant būtinus žmogiškuosius išteklius, manau, jos sugebės faktiškai pademonstruoti žmonėms galimybes, atsiveriančias pradėjus dalyvauti su inovacijų kūrimu artimiau susijusiose veiklose.
Pone Komisare, esu įsitikinusi, kad su vynuogėmis susijusi iniciatyva bus sėkmingai įgyvendinta; manau, kad Europos technologijų instituto veikla taip pat bus sėkminga.
Dėkojus Jums už produktyvias diskusijas ir linkiu Jums sėkmės Jūsų būsimuose darbuose.
Ačiū.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks antradienį.
Rašytiniai pareiškimai (142 taisyklė)
Esko Seppänen
, raštu. - (FI) Šiame pranešime yra vienas labai problemiškas punktas, kuriame sakoma: "Sveikina Komisijos pasiūlymus konsoliduoti Europos gynybos įrangos rinką ir stiprinti ES gynybos pramonės konkurencingumą pasaulyje." Tai reiškia, kad Europos Sąjungoje, kuri pristatoma kaip taikos siekianti organizacija, mes kuriame karinį pramoninį kompleksą, panašų į tą, kuris sukurtas JAV.
Akivaizdu, kad tai apims ir "Galileo" palydovinę navigacijos sistemą, kuri finansuojama vien tik Europos Sąjungos lėšomis. Be to, lygiai taip pat akivaizdu, kad visos ES militarizavimo teisinis pagrindas yra naujoji konstitucija, t.y. Lisabonos sutartis. Žmonėms nesakoma, kokiu būdu "tvarkomi" kariniai reikalai; priešingai - Europos Sąjunga pristatoma kaip civiliams skirtas taikus projektas, nors taip daugiau nėra. Europos Sąjungai bus suteikta funkcinių ir kvaziteisinių galių pradėti puolamąsias operacijas toli už jos sienų, kurias draudžia tarptautinteisė.
Iuliu Winkler
, raštu. - Šiandien Europos Sąjunga yra pati svarbiausia pasaulinveikėja ir pirmaujanti technologijų eksportuotoja.
Norint išlaikyti šią pirmaujančią poziciją, teks priimti į keletą iššūkių. Kalbant apie šiuos iššūkius, reikia skirti dėmesio būtinybei stiprinti pasaulinėje rinkoje Europos eksportuojančias pramonės sritis, užtikrinant kovą su nesąžininga konkurencija ir tuo pat metu atsispiriant pagundai taikyti protekcionizmą, taip pat būtinybei teikti paramą ES mažoms ir vidutinėms įmonėms, mažinant administracinę naštą ir šalinant kliūtis patekti į rinką. ES institucijos turėtų skirti ypatingą dėmesį paramai naujųjų valstybių narių ekonomikų MVĮ sektoriui, kad šio sektoriaus įmonės, padedant ES kolegėms, įveiktų atsilikimą išsivystymo srityje.
Kalbant apie galimybes kurias teikia darni pramonės politika, ES turi atsižvelgti į naujųjų valstybių narių pramonės potencialą.
Skubus išsamaus Smulkiojo verslo įstatymo priėmimas labai pasitarnaus MVĮ sektoriaus plėtrai visose valstybėse narėse, ir tuo pačiu prisidės, stiprinant Europos vadovaujantį vaidmenį darnios ir į technologijas orientuotos pramonės gamybos srityje.
