Bendrijos finansinpagalba Bulgarijos Kozlodujaus branduolinės elektrinės I-IV blokų eksploatavimo nutraukimui finansuoti, Kozlodujaus programa (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - R. Harms pranešimas Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Bendrijos finansinės pagalbos Bulgarijos Kozlodujaus branduolinės elektrinės I-IV blokų eksploatavimo nutraukimui finansuoti. "Kozlodujaus programa" - C7-0289/2009 - 2009/0172(NLE)).
Rebecca Harms
Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti Komisijai ir savo kolegoms iš Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto už įtemptas ir įdomias diskusijas apie branduolinių atliekų tvarkymą. Mes ne visada sutarėme, bet dėl vieno dalyko sutarėme tikrai: Bulgarijai turėtume suteikti bendrą Europos pagalbą keturių Kozlodujaus reaktorių blokų eksploatavimo nutraukimo išlaidoms padengti.
Dabar norėčiau tvirtai dar kartą pabrėžti, kad 2006 m. Bulgarija gavo 340 mln. EUR, 2007-2008 m. laikotarpiu - 253 mln. EUR, o 2009 m. - 89,5 mln. EUR. Rytoj balsuodami spręsime dėl tolesnių solidarumo įnašų, siekiančių maždaug 300 mln. EUR.
Šis įnašas suteikiamas, nes derėdamasi dėl stojimo į Europos Sąjungą Bulgarijos vyriausybsutiko nutraukti šių reaktorių eksploatavimą - Kozlodujaus elektrinturi saugumo trūkumų. Savo pranešimu siekiau pakeisti galutinę šio mokėjimo dalį, dėl kurios dabar sprendžiame (darau prielaidą, kad tai galutinmokėjimo dalis). Siūlau pinigus, kurie Kozlodujuje tiesiogiai jau nebėra leidžiami eksploatavimui nutraukti ir atliekų tvarkymui, t. y. strateginiams laikino atliekų saugojimo planams - o kalbame maždaug apie 120 mln. EUR - bent iš dalies investuoti į galutinio labai radioaktyvių atliekų šalinimo sprendimo Bulgarijoje projektavimą ir parengimą. Kitaip tariant, siūlau šiam uždaviniui, kurio Bulgarija iki šiol dar visiškai nesprendė, įsteigti fondą.
Nors man ir nepavyko šiai idėjai įgyvendinti sėkmingai sutelkti daugumos balsų komitetuose, vis tiek manau, kad tai - svarbus klausimas. Pateikiau pakeitimų, kad kompromisiniame sprendime, dėl kurio komitetai derasi laukdami rytojaus balsavimo, būtų išlaikyti du dalykai.
Pirmiausia eksploatavimo nutraukimo, atliekų tvarkymo ir galutinio šalinimo, apimančio ir laikiną saugojimą, klausimais norėčiau paprašyti Komisijos labai atidžiai stebėti, kiek tiksliai kainuoja Kozlodujuje vykdomi darbai ir kiek pinigų iš tikrųjų reikės norint užtikrinti, kad eksploatavimo nutraukimas, atliekų tvarkymas ir galutinis šalinimas vyktų nuodugniai, vadovaujantis aukščiausiais saugos standartais.
Antrasis dalykas, kurį norėčiau, kad užtikrintume - tai, kad dabar Bulgarijai siunčiami pinigai nebūtų naudojami investicijoms į anglį ar lignitą. Dabartiniame komiteto patvirtintame pranešimo projekte neužkertama kelio tai daryti.
Dėl likusių dalykų džiaugiuosi, kad šiuo pranešimu bus pradėtos gyvos politinės diskusijos, kokios vyko su Komisijos nariu G. Oettingeriu apie galutinį branduolinių atliekų šalinimą apskritai ir kuriomis, tikėtina, veiksmų eiga bus pastūmėta į priekį. Direktyva jau paskelbta ir aš nekantriai jos laukiu.
Günther Oettinger
Pone pirmininke, gerbiami nariai, trečiąjį šios plenarinės sesijos vakarą darbotvarkėje numatyta dar viena su energetika susijusi tema. Šį vakarą ji susijusi su ES teikiamos finansinės pagalbos Bulgarijoje esančios Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatavimui nutraukti pratęsimu.
Tai - opi ir svarbi tema. Todėl labai džiaugiuosi konstruktyvia darbo aplinka ir norėčiau jums už tai padėkoti. Šią temą su pranešėja R. Harms, šešėliniais pranešėjais ir atitinkamais komitetais aptarėme labai dalykiškai.
Taip pat džiaugiuosi, kad pranešime daugiausia laikomasi Komisijos požiūrio ir remiamas mūsų pasiūlymas. Pirmiausia norėčiau paminėti jūsų pritarimą, kad iš Europos biudžeto būtų suteiktas pradinis 300 mln. EUR finansavimas, atitinkantis ES interesus ir todėl padedantis išlaikyti branduolinės pramonės saugos lygį.
Antra, norėčiau pridurti, kad papildoma pagalba turėtų būti skirta ekploatavimui nutraukti ir kad reikalinga suma, kuri dabar yra 180 mln. EUR, yra pagrįsta. Trečias dalykas, kurį noriu pasakyti - dėl istoriškai nepakankamų Bulgarijos Respublikos finansinių išteklių Europos lėšomis padedama užtikrinti aukšto lygio saugą nutraukiant elektrinės eksploatavimą, kad būtų apsaugoti žmonės ir aplinka.
Kalbėdamas apie dabartinius pakeitimus, norėčiau pabrėžti, kad daugumai siūlomų pakeitimų Komisija pritars. Deja, dėl laiko stokos negaliu visų jų aptarti. Norėčiau paaiškinti Komisijos požiūrį dviem klausimais, kurie mums labai svarbūs ir kurie tiesiogiai minimi pranešime - ir pakeitimuose, ir R. Harms aiškinamojoje dalyje.
Pirmiausia kalbu apie tolesnį finansinės pagalbos energetikos sektoriaus priemonėms teikimą. Tolesnę finansinę paramą energetikos sektoriaus priemonėms galima pagrįsti ne tik konkrečiais Bulgarijos vyriausybės pageidavimais, bet ir keletu kitų argumentų. Šios priemonės apima vienodą statusą su Lietuva ir Slovakija, kur atitinkamos ES finansuojamos priemonės bus taikomos iki 2013 m., ir kitas priemones atitinkamiems naujiems pajėgumams sukurti, įskaitant tolesnes investicijas į energijos vartojimo efektyvumą. Labai daug energijos galima sutaupyti dabartinėse Bulgarijos anglimi kūrenamose elektrinėse.
Nutraukus branduolinių reaktorių eksploataciją pakito Bulgarijos elektros gamybos pajėgumų kryptis. Todėl Bulgarijos elektros tinklai dabar susiduria su nemažais iššūkiais, kuriuos galima įveikti gavus papildomą pagalbą, kad būtų stabilizuota ir apsaugota elektros tinklų sistema.
Todėl Komisija mano, kad tikslinga ir toliau garantuoti paramą energetikos sektoriaus priemonėms, įskaitant su tinklo infrastruktūra susijusias priemones.
Dabar norėčiau aptarti paramos, skirtos geologiniam panaudotų kuro elementų galutinio šalinimo sprendimui parengti, temą. Komisija pritaria pranešėjos požiūriui, kad reikia parengti saugaus galutinio panaudotų kuro elementų šalinimo sprendimą. Nepaisant to, tokio sprendimo parengimo į Kozlodujaus programoje numatytą finansinę pagalbą negalima įtraukti dėl toliau nurodytų priežasčių.
Tai padarius būtų iškreipiama konkurencija, nes visos branduolinės energetikos programą vykdančios valstybės narės privalo parengti tokį sprendimą. Nors galutinis panaudotų kuro elementų šalinimas yra branduolinio atliekų tvarkymo dalis, jis nepriklauso elektrinės eksploatacijos nutraukimo procesui ir su juo nesusijęs. Reikia būtent saugaus laikino panaudotų kuro elementų saugojimo sprendimo, kuriam bus taikoma ir dabartinfinansinpagalba. Nepaisant to, galutinio saugojimo sprendimo parengimas, kuris, mūsų įsitikinimu, bus kitas logiškas žingsnis, nėra keturių Kozlodujaus reaktorių blokų uždarymo ir eksploatacijos nutraukimo padarinys.
Vis dėlto turiu pabrėžti, kad Komisija, kaip jau minėta, nagrinės galutinio saugojimo temą ir šiais metais parengs radioaktyvių atliekų tvarkymo pasiūlymą, į kurį bus įtrauktas ir saugaus galutinio panaudotų kuro elementų saugojimo sprendimų parengimo klausimas. Tikiuosi, kad pateiksite konstruktyvių pasiūlymų, ir taip pat laukiu įtemptos diskusijos.
Galiausiai norėčiau visą padėtį apibendrinti taip. Komisija džiaugiasi, kad Parlamentas pritarė, jog per ketverius ateinančius metus reikia paremti Bulgariją 300 mln. EUR suma. Taip pat palankiai vertiname tai, kad galime toliau eiti paramos saugioms reaktorių išmontavimo priemonėms teikimo linkme. Be to, džiaugiamės, kad Parlamentas mano, jog energetikos sektoriaus projektai verti mūsų paramos. Susitarimą dėl tolesnio finansavimo ir jo įgyvendinimą laikau Europos Sąjungos solidarumo su Bulgarija ženklu ir svarbiu įnašu į branduolinę saugą Europoje ir už jos ribų. Dėkoju už dėmesį.
Antonyia Parvanova
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, būdama Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonės referentė, norėčiau pareikšti paramą Europos Komisijos požiūriui į šį pasiūlymą ir į pranešimą, dėl kurio buvo balsuota komitete.
Itin džiaugiuosi matydama, kad pozicija, kurią gyniau savo pranešimo projekte, pateikta ir galutiniame tekste ir kad Europos Parlamentas dabar gali suteikti aiškų leidimą pratęsti finansinę Bendrijos pagalbą Kozlodujaus branduolinės elektrinės 1-4 blokų eksploatacijai nutraukti.
Bulgarija, naudodama lėšas elektrinės eksploatacijai nutraukti iki 2009 m., parodsąžiningą požiūrį. ES pagalba turi būti pratęsta siekiant užtikrinti, kad eksploatacijos nutraukimo operacijos, kurios buvo atliekamos kuo skaidriausiai ir saugant aplinką, būtų baigtos saugiai ir laiku.
Ypač svarbu pratęsti finansinę pagalbą priemonėms, kuriomis siekiama sumažinti ankstyvo keturių reaktorių eksploatacijos nutraukimo padarinius, atsižvelgiant į poveikį ir padarinius aplinkai, vartotojams taikomoms energijos kainoms ir energijos tiekimo saugumui regione.
Politiniais ir ideologiniais sumetimais būta tam tikrų bandymų šio akto rengėjams daryti spaudimą. Vis dėlto turime nepamiršti galutinių šios programos tikslų - užtikrinti saugų eksploatacijos nutraukimą ir sąžiningą kompensaciją Bulgarijai, remti pastangas kurti tvaresnę energetikos politiką ir laikytis skaidrumo valdant projektus ir išteklius.
Norėčiau R. Harms pasakyti, kad galutinio radioaktyvių atliekų šalinimo klausimas labai rimtas. Šiam klausimui reikia skirti ypatingą dėmesį, bet su minėtuoju dalyku susidurs ne tik Bulgarija. Tai - bendras iššūkis, kuriam įveikti turime parengti strategiją ir programą, specialiai skirtą visai Europai. Taip pat norėčiau jus, ponia R. Harms, patikinti, kad Bulgarija neketina naudoti šių lėšų tolesnei lignitu kūrenamų šiluminių elektrinių plėtrai.
Būkite rami - mes ketiname laikytis visų mums keliamų reikalavimų, visiškai laikytis Europos teisės aktų ir taikyti naujausias Europoje turimas technologijas. Bulgarija yra labai atsakinga šalis ir visada stengsis būti gera ir padori partnerė.
Pirmininkas
Pasinaudodamas šia galimybe norėčiau paprašyti jus visus pasistengti kalbėti lėčiau, nes mūsų gerbiami vertėjai man nuolat siunčia SOS žinutes sakydami, kad jiems neįmanoma sekti teksto, kai kalbame labai greitai. Taigi, problema ta, kad jūsų klausosi tik tie nariai, kurie tai gali daryti originalo kalba. Todėl norėčiau jūsų paprašyti pasistengti sulėtinti tempą. Priešingu atveju versti bus neįmanoma.
Vladimir Urutchev
Pone pirmininke, ponios ir ponai, per derybas dėl stojimo į Europos Sąjungą Bulgarija, patirdama tam tikrų politinių jėgų spaudimą, sutiko uždaryti keturis Kozlodujaus branduolinės elektrinės blokus ir šį įsipareigojimą įvykdtiksliai per planuotus terminus. Savo ruožtu Europos Sąjunga pagal Stojimo sutartį suteikfinansinę pagalbą, taikytiną tik 2007-2009 m. laikotarpiui, siekdama paremti eksploatacijos nutraukimą ir kompensuoti ankstyvo blokų uždarymo padarinius.
Europos Sąjunga taip pat suteikpolitines garantijas, kad Bendrijos parama bus toliau teikiama ir 2010-2013 m. laikotarpiu. Tai reikštų, kad mūsų šalis bent jau finansinės pagalbos laikotarpiais turės vienodą statusą su Lietuva ir Slovakija, kurios irgi įsipareigojo anksti išmontuoti savo branduolinius pajėgumus.
Būtent todėl, mano šaliai atskirai primygtinai reikalaujant, laikydamasi valstybių narių solidarumo ir lygybės principų, Europos Komisija parengdabartinį pasiūlymą. Papildomo finansavimo suma jokiu būdu negali padengti milijardinių nuostolių, kuriuos šalis patyrper anksti išmontuodama blokus. Kartu ši pagalba absoliučiai būtina norint įgyvendinti tolesnį eksploatacijos nutraukimo procesą, kuriam ketinama panaudoti didžiąją visos pagalbos dalį.
Šaliai nemažiau svarbu finansavimas, skirtas priemonėms, kuriomis siekiama modernizuoti energetikos sektorių, sumažinti žalingų išmetamųjų teršalų kiekį ir pagerinti energijos vartojimo efektyvumą bei taupymą.
Šis Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitete didžiule balsų dauguma patvirtintas pranešimas visiškai atspindi šiuos poreikius. Todėl manome, kad nauji bandymai naujais per šią plenarinę sesiją pateiktais pakeitimais įbrukti tekstus, kuriuose draudžiama plėtoti anglimi kūrenamas elektrines arba tiesioginis panaudoto branduolinio kuro šalinimas pateikiamas kaip iš anksto padaryta išvada, yra nepriimtini.
Nuo dabar šiuo klausimu Europos Sąjungoje bus daug diskutuojama. Tuo remdamasis siūlau pritarti Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pasiūlymui ir atmesti penkis naujus Žaliųjų frakcijos / Europos laisvojo aljanso pateiktus pakeitimus.
Ivaylo Kalfin
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, leiskite pirmiausia padėkoti Komisijai ir asmeniškai Komisijos nariui G. Oettingeriui už itin sumanų darbą, kurį jie atliko rengdami jo pateikiamą dokumentą. Taip pat noriu padėkoti pranešėjai R. Harms už tai, kad ji labai stengėsi aptariant šį dokumentą užtikrinti, kad į jį būtų įtrauktos Europos piliečiams labai svarbios temos.
Pagrindinis šio dokumento tikslas - paremti Bulgarijos pastangas nutraukti keturių iš šešių savo branduolinės elektrinės blokų eksploataciją. Nekomentuosiu šio sprendimo pagrįstumo, bet jeigu jau jis įtrauktas į Stojimo sutartį, šią pareigą Bulgarijos institucijos turi vykdyti. Jos iš tikrųjų šioje srityje imasi visų reikiamų veiksmų. Kartu ankstyvas tokio didelio įrenginio uždarymas, numatytas ekonominiuose skaičiavimuose, lemia milžiniškas tiesiogines ir netiesiogines sąnaudas. Dalį šių sąnaudų kompensuoja Europos Sąjunga.
Remdamasi šiandien pateiktu sprendimu Europos Sąjunga galės Bulgarijai suteikti tokį pat statusą, koks suteiktas kitoms dviem šalims, naujosioms Europos Sąjungos valstybėms narėms, kurios prisiėmir įgyvendina tokius pat įsipareigojimus. Labai svarbu laikytis to paties požiūrio, nes privalome išlaikyti Europos Sąjungos politikos nuoseklumą.
60 proc. skirtų išteklių bus panaudota tiesiogiai Kozlodujaus branduolinės elektrinės įrenginių eksploatacijai nutraukti, o likę 40 proc. bus naudojami energijos vartojimo efektyvumui gerinti ir Bulgarijoje išmetamam anglies dioksido kiekiui mažinti.
Norėčiau atkreipti dėmesį į kai kuriuos labai aktualius aspektus, pranešėjos R. Harms iškeltus per diskusijas komitetuose ir labai plačiai aptartus. Pirmasis aspektas - panaudoto branduolinio kuro ir apšvitintų elementų atliekų likimas. Šį klausimą šiandien paminėjo ir Komisijos narys G. Oettinger. Tai gyvybiškai svarbus klausimas ir tikimės, kad Europos Komisija apie tai rudenį pateiks atskirą direktyvą. Tada Europos Parlamentas turės galimybę šį klausimą aptarti išsamiai, o tai, esu tikras, svarbu daugeliui Europos piliečių.
Todėl nemanau, kad Parlamento sprendimas dabar mūsų aptariamu Kozlodujaus kompensacijos klausimu turi daryti įtaką rudenį vyksiančioms mūsų diskusijoms. Be to, visiškai pritariu Komisijos argumentui, kad jeigu vieną kartą bus sukurtas tokios programos finansavimo precedentas, jis kels grėsmę visam Europos Sąjungos biudžetui. Žinoma, tai nepanaikina ir niekaip nesumažina šiuos įrenginius turinčių šalių vyriausybių pareigos galutinai išspręsti panaudoto branduolinio kuro klausimą.
Antrasis aspektas susijęs su išteklių panaudojimu. Iš Europos Sąjungos gauti ištekliai, be abejo, neturi būti naudojami projektams, kuriais didinamas išmetamas anglies dioksido kiekis, finansuoti. Beje, remiantis ir Bulgarijos, ir kitų dviejų šiuos išteklius gaunančių šalių patirtimi, iki šiol nėra duomenų apie tokius piktnaudžiavimus. Vis dėlto manau, kad šiame tekste turime įtvirtinti nuoseklią Europos politiką ir visiems vienodą požiūrį.
Europos piliečiams itin svarbu, kad šie ištekliai būtų naudojami pagal paskirtį, skaidriai ir veiksmingai. Bulgarijai skirti Europos Sąjungos ištekliai patenka į specialų fondą, į kurį lėšas moka ir kiti pagalbos teikėjai. Pagal iš anksto patvirtintas programas, kontroliuojant Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankui, ištekliai iš šio fondo kartu su reikiamomis nacionalinėmis lėšomis skiriami atitinkamiems projektams.
Europos Audito Rūmai labai greitai atliks šių lėšų, įskaitant Bulgarijoje naudojamas lėšas, auditą. Manau, kad Europos Parlamentas ateityje taip pat atidžiai stebės, kaip naudojami šie ištekliai.
Adina-Ioana Vălean
ALDE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, būdama pranešėja investicijų į energetikos infrastruktūrą klausimu ir šešėlinpranešėja dujų tiekimo saugumo klausimu, labai jautriai reaguoju į energetinio saugumo aspektus. Manau, kad Europa šioje srityje turi atlikti labai svarbų vaidmenį.
Būdama EP nariš Rumunijos, esu dar labiau suinteresuota šiuo konkrečiu Kozlodujaus branduolinės elektrinės klausimu. Kadangi elektrinyra prie mano šalies sienos, ji Rumunijoje dėl akivaizdžių ekologinių priežasčių jau seniai kelia rūpestį. Kozlodujaus elektrinyra 4 km atstumu nuo Dunojaus ir 150 km atstumu nuo Bucharešto. Anot tarptautinių ekspertų, elektrinneturi jokios apsauginės dangos ir kyla didelradioaktyvių medžiagų nuotėkių į dirvožemį ir vandens horizontą rizika.
Manau, kad Europa privalo padėti nutraukti jos eksploataciją ir palengvinti šį darbą, turime užtikrinti, kad šiam projektui būtų skiriama pakankamai lėšų, nes tai itin svarbu norint išlaikyti aukšto lygio saugą, taip pat turime užtikrinti reikiamas žinias ir įgyvendinti tarptautiniu mastu sukauptą gerąją patirtį. Eksploatacija turėtų būti nutraukiama, o reaktoriai - išmontuojami remiantis labai griežtomis taisyklėmis ir standartais, priešingu atveju kils grėsmviso regiono saugumui.
Būtent todėl visapusiškai remiu šį pasiūlymą ir mūsų įsipareigojimą šiam projektui skirti papildomus 300 mln. EUR. Leiskite priminti, kad Europos Parlamentas šio teisės akto klausimu prieš keletą mėnesių pareišktvirtą poziciją, 2010 m. biudžete skirdamas pirmuosius 75 mln. EUR.
Nepaisant to, manau, kad turėtume nesitaikstyti su nepakankamu Europos lėšų panaudojimo skaidrumu. Iki šiol Komisija gana nepatenkinta iš Bulgarijos gauta informacija apie eksploatacijos nutraukimą. Lėšos turi būti kontroliuojamos griežtai. Būtent todėl manau, kad Europos Komisija pirmiausia turėtų atlikti specialų įvertinimą siekdama nustatyti ankstesnių projektų pranašumus ir trūkumus ir tada galės kartu su Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku (ERPB) patobulinti kito, 2010-2013 m., finansavimo laikotarpio lėšų programavimą.
Pateikėme keletą pakeitimų, kuriais reikalaujama, kad Bulgarijos institucijos pateiktų tinkamą nacionalinę strategiją, kurioje kaip būtina sąlyga 120 mln. EUR paketui gauti būtų apibrėžiami ilgalaikiai energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių sektorių tikslai.
(Kalbėtoja sutiko atsakyti į mėlynosios kortelės klausimą, pateikiamą pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį)
Dimitar Stoyanov
(BG) Pone pirmininke, turiu trumpą, konkretų klausimą. Kadangi ponia iškėlklausimų apie saugą, norėčiau, kad ji man atsakytų į šį klausimą: ar ji žino, kad prieš nutraukiant keturių mažų Kozlodujaus branduolinės elektrinės blokų eksploataciją, juos Europos atominės energijos bendrija paskelbsaugiausiais reaktoriais Europos Sąjungoje?
Adina-Ioana Vălean
ALDE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, ką galiu pasakyti? Ar mes visi netekome proto? Ar kas nors daugiau čia mato kokią nors prasmę? Manau, kad daugybžmonių nusprenddaryti būtent taip, ir turime tai daryti, mes visi pritariame, kad būtų daroma būtent taip. Daugiau nekomentuosiu.
Michail Tremopoulos
Verts/ALE frakcijos vardu. - (EL) Pone pirmininke, šiandienos diskusijose turime nepamiršti, kad per praėjusius dešimt metų Europos Sąjunga Bulgarijai suteik550 mln. EUR keturiems Kozlodujaus komplekso blokams uždaryti. Šiandien ji skiria dar 300 mln. EUR, iš viso - 850 mln. EUR, neskaitant milžiniškų sumų, skiriamų modifikacijoms ir saugos patobulinimams. Kitaip tariant, mes už šį branduolinį kompleksą praktiškai sumokėjome aukso kainą ir kai kuriems žmonėms tai buvo auksinžąsis. To nepaisydama, Komisija toliau netiesiogiai finansuoja branduolinės energetikos lobistus.
Raginame nutraukti šiuos barterinius mainus su Bulgarijos vyriausybe. Raginame Parlamentą kartu su Komisija užtikrinti saugų ir veiksmingą branduolinių atliekų tvarkymą, o ne laikyti jį eksploatacijos nutraukimo programos dalimi. Mes, Žaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas, raginame Bulgarijos vyriausybę likusius 40 proc. branduolinio reaktoriaus eksploatacijos nutraukimui skirtos 300 mln. EUR sumos skirti radioaktyvių atliekų tvarkymui, o ne aplinką niokojančių uranu ir anglimi kūrenamų elektrinių plėtrai.
Žinoma, tikiuosi, kad visi, manantys sustiprinti branduolinės energetikos lobistus naujomis statybomis, pasimokiš neseno Turkijos ir Rusijos susitarimo statyti branduolinę elektrinę Akujuje, žemės drebėjimų zonoje, kur prieš branduolinę energetiką kovojantis judėjimas užkirto kelią jos statybai ......
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Pirmininkas
Pone M. Tremopoulai, jūsų laikas baigėsi. Nepaisant to, A. Parvanova pakėlmėlynąją kortelę norėdama pateikti jums klausimą. Ar leisite savo kolegei narei pateikti jums klausimą?
Ponia A. Parvanova, ar galite pateikti klausimą kuo trumpiau?
Antonyia Parvanova
(BG) Pone pirmininke, čia buvo pavartotas žodis "šantažas" ir neseniai mano kolegA. I. Vălean paminėjo, kad Bulgarija netinkamai panaudojo lėšas, netaupiai išleido ir ankstesnio mokėjimo lėšas, kurios buvo naudojamos tinkamam tikslui kaip kompensacija. Noriu pateikti vieną klausimą, norėčiau, kad čia esantis Komisijos atstovas ir Komisija patvirtintų: ar būta apie tai įspėjančių ženklų, ar ne?
Pirmininkas
Ne, atsiprašau, ponia A. Parvanova. Tai neatitinka Darbo tvarkos taisyklių. Ši procedūra taikoma, kai norima pateikti klausimą tuo metu kalbančiam asmeniui. Todėl šis klausimas atmetamas ir atmetama galimybį jį atsakyti.
Geoffrey Van Orden
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, aš daug kovojau, kad Kozlodujaus 3 ir 4 blokai nebūtų uždaryti per anksti. Nereikėjo jų uždaryti likus keletui metų iki eksploatacijos laiko pabaigos; tai buvo padaryta tikrai ne dėl saugos. Poveikis, kaip ir prognozuota - daugiau naudojama neekologiškų lignitu kūrenamų elektrinių, pakilo elektros kainos ir sumažėjo Bulgarijos elektros eksportas: kitaip tariant, padaryta ir ekonominė, ir ekologinžala.
Dabar mokame už klaidingus Europos Sąjungos institucijose priimtus sprendimus. Todėl, be abejo, teisinga, kad su Bulgarija Europos Sąjunga turėtų elgtis ne blogiau nei su kitomis šalimis, kurios turėjo per anksti uždaryti savo senstančius branduolinius įrenginius, ir džiaugiuosi, kad Komisija tai pripažįsta.
Žinoma, šiai eksploatacijai nutraukti reikia daug pinigų. Gyvybiškai svarbu, kad šios lėšos būtų tinkamai ir veiksmingai išleistos ir įtrauktos į apskaitą. Tikiuosi, kad Komisija gali mus šiuo klausimu patikinti.
Taip pat svarbu spręsti prarastų energijos pajėgumų kompensavimo ir jų pakeitimo naujais klausimą. Bulgarijai reikės pagalbos norint sukurti tvarius naujus pajėgumus, kuriais būtų užtikrintas tiekimo saugumas ir šaltinių įvairovė, kad Bulgarija nepriklausytų nuo vienos užsienio valstybės geros valios.
Miloslav Ransdorf
Norėčiau pasakyti, kad įgyvendinant "Kozlodujaus programą" dėmesys turi būti skiriamas ne tik apšvitintoms medžiagoms perkelti, energijos vartojimo efektyvumui didinti ir alternatyviems energetikos ištekliams finansuoti.
Mano nuomone, ši programa taip pat turi būti laikoma įnašu į ekonominį ir socialinį Balkanų stabilumą. Taip yra todėl, kad visos Balkanų valstybės, įskaitant Bulgariją, yra pažeidžiama Europos Sąjungos dalis, kaip matyti iš dabartinės ekonomikos krizės. Remdamasis konsultacijomis su Europos Komisijos darbuotojais, manau, kad Stojimo sutarties 30 straipsnis yra sistema, kuri neturi būti pažeista. Net jeigu ši Stojimo sutartis arba tvarka 2009 m. baigėsi, naujajame susitarime turi būti laikomasi tęstinumo, numatyto 30 straipsnyje.
Dimitar Stoyanov
(BG) Pone pirmininke, čia šį vakarą aptariame kompensaciją, kurią Bulgarija turėtų gauti už Kozlodujaus branduolinės elektrinės uždarymą. Ši kompensacija teisinga, sąžininga ir teikiama laiku, nes, remiantis ekspertų nuomone, nuostoliai, kuriuos Bulgarija patyrdėl 1-4 blokų uždarymo, buvo daug didesni negu visa iki šiol išmokėta kompensacija.
Vis dėlto dar neatsakytas šis klausimas: Kodėl apskritai prie to priėjome ir kodėl, kaip jau neseniai minėjau, saugiausius blokus Europoje, kuriuos saugiausiais pripažino ne bet kas, o prestižiškiausia agentūra, Tarptautinatominės energijos agentūra, reikėjo uždaryti? Taip pat esu nustebęs, kaip beprotiškai šis pranešimas dėl kompensacijos galiausiai atsidūrŽaliųjų frakcijos / Europos laisvojo aljanso rankose - jie pradėjo ir pabaigsavo kalbas teigdami, kaip Kozlodujų reikia sunaikinti, daugmaž kaip M. P. Cato vyresnysis kalbėjo apie Kartaginą.
Dabar norėčiau paminėti M. Tremopoulą, kuriam, leiskite pasakyti, vargu ar tinka taip kalbėti, nes juk būtent jo šalis dėl savo šantažo pastaruoju metu gavo daug didesnę sumą negu šiuo metu reikalauja Bulgarija. Todėl jis neturėtų taip primygtinai teigti, ką Bulgarija turėtų gauti, o ko - ne.
Dabar matome, kad Žalieji pateikpakeitimų, kurių tikslas tik vienas. Štai kodėl Žalieji dabar turi problemą. Jų problema ta, kad jie prisidėjo prie išmetamo anglies dioksido kiekio padidėjimo, kai buvo uždaryta Kozlodujaus branduolinelektrinė. Dabar šiais pakeitimais, kuriais jie dar įžūliau nori atimti pinigus iš Bulgarijos ir paskirti juos kitai sričiai, jie iš tikrųjų nori nuslėpti savo pačių kaltę. Būtent todėl jie negali paaiškinti savo rinkėjams, kodėl jie, Europos Sąjungos piliečiai, turi mokėti už tai, kad Europos Sąjungoje būtų išmetama daugiau anglies dioksido. Šiuo atveju Žalieji reiškia pozicijas, visiškai prieštaraujančias savo pažiūroms.
Taip pat pateiktas pakeitimas, kuriame teigiama, kad Kozlodujus turėtų būti pavyzdys. Vis dėlto vienintelis dalykas, kurio pavyzdys buvo Kozlodujus - kokie saugūs gali būti seni reaktoriai ir kaip gerai jie gali veikti. Vienintelis dalykas, kurio pavyzdys jis gali būti nuo šiol - tai įspėjimas: įspėjimas, kaip politinėmis kvailystėmis gali būti sunaikintas puikus, našus ir sėkmingai veikiantis šalies pramonės sektorius.
Pirmininkas
Tiesa ta, pone D. Stoyanovai, kad jūs balansuojate ties netinkamos, nederamos parlamentinės kalbos riba. Neišjungiau jūsų mikrofono, nes noriu parodyti mūsų kilnumą, ypač Žaliųjų frakcijai / Europos laisvajam aljansui priklausančių mūsų kolegų, kuriuos, kaip supratau, jūs užsipuolėte savo kalboje, kilnumą. Norėjau parodyti, kad mes sugebame klausytis. Vis dėlto noriu jums pasakyti, kad jūsų kalba man atrodvisiškai netinkama. Jeigu tai pasikartos, aš išjungsiu jūsų mikrofoną, nes tai yra kelias žemyn, kuriuo nenorime eiti.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Norėčiau padėkoti Komisijai, nes nors mes visi šiuo metu sprendžiame krizės klausimus, Komisijai vis dar rūpi ir kitos esamos problemos. Manau, kad Bulgarija turi visas teises gauti pinigus, kurie jai buvo pažadėti šiai branduolinei elektrinei išmontuoti.
Esu branduolinių elektrinių gaminamos elektros energijos šalininkas ir netikiu, kad Europa sugebės pasiekti užsibrėžtus ekologiškos energijos tikslus nestatydama branduolinių elektrinių. Vis dėlto tvirtai manau, kad kiekviena šalis turi teisę statyti branduolines elektrines, tik manau, kad mes Europos Sąjungoje turime kolektyvinę atsakomybę ir solidariai vertiname šioms branduolinėms elektrinėms statyti pasirenkamas technologijas. Manau, kad šiuo atveju Europos Komisija turės labai griežtai vertinti šiuos naujų branduolinių elektrinių projektus.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Sveikinu nuoširdžiai ir gerai padirbėjusią pranešėją, kolegę Rebecca Harms, ir pritariu svarstomam dokumentui ir pasiūlymui, kad 300 mln. eurų pagalba būtų suteikta Bulgarijai, Kozlodujaus atominės elektrinės keturių blokų uždarymui, trijų metų laikotarpyje, kartu, be abejo, stiprinant kontrolę, kaip panaudojamos gautos lėšos. Galima sakyti, kad demonstruojamas lygiateisis solidarumas, nes kitos naujosios šalys - Lietuva ir Slovakija panašioje situacijoje, tokią finansine paramą jau gavo.
Keturi atominės elektrinės blokai jau neveikkurį laiką ir logiška, kad jie turi būti uždaryti. Tai sumažins aplinkosauginę riziką bei padės geriau išnaudoti darbuotojų žinias ir profesinę patirtį. Uždarant dalį elektrinės, jos personalo laukia nauji išbandymai. Iš Lietuvos patyrimo galiu pasakyti, kad atsiranda nenumatytos kliūtys, sunkiai sutelpama į nustatytus grafikus.
Teisingai, kad didžiausia lėšų dalis turėtų būti skirta blokų uždarymui, neišvengiamai iškyla klausimas dėl saugyklų įrengimo. Tačiau nemažiau svarbu pasirūpinti žmonėmis. Tikiu, kad Bulgarijos vyriausybė, pasinaudodama ir Europos Sąjungos suteikiama pagalba, padės darbuotojams ir elektrinę supančiai bendruomenei prisitaikyti prie pakitusių sąlygų, ir labai svarbu padėti jiems persikvalifikuoti ir panaudoti savo žinias kitose sferose, skatinti naujų tvarių darbo vietų kūrimą ir pereiti prie naujos energetikos, tausojančios aplinką.
Konrad Szymański
(PL) Uždarius keturis Kozlodujaus branduolinės elektrinės blokus, Bulgarijos energetikos sistemoje, be abejo, kilo didelis energijos trūkumas. Jis turi didelį poveikį regiono energijos tiekimo saugumui ir neišvengiamai padaugės išmetamo CO2, o tai turėtų būti svarbu, bent jau kai kuriems šio Parlamento nariams. Nepaisant to, mums siūloma, ypač pakeitimuose, atsukti nugarą vienos iš valstybių narių energetikos problemoms. Tai prieštarauja solidarumo principui, kuriuo turėtų būti vadovaujamasi rengiant energetikos politiką. Be to, susidaro įspūdis, kad Parlamentas diskriminuoja branduolinę energetiką, o tai prieštarauja principui, kuriuo valstybėms narėms suteikiama visiška laisvpasirinkti energijos šaltinius.
Corina Creţu
(RO) Tai, kaip bus išspręstas Kozlodujaus branduolinės elektrinės uždarymo ir eksploatacijos nutraukimo klausimas, nesvarbu, išskyrus tai, kaip šį klausimą išspręs pati Bulgarija. Vis dėlto, kaip jau sakyta šiame Parlamente, eksploatacijos nutraukimo procesas taip pat turi poveikį kaimyninėms šalims ir gali būti precedentas kitoms šalims, turinčioms panašius blokus, kurių ilgiausios leistinos eksploatacijos laikas artėja į pabaigą.
Aš irgi nesirengiu slėpti, kad, kaip jau sakyta, Kozlodujaus branduolinelektrinRumunijos piliečiams kelia nuolatinį rūpestį, ypač po Černobylio avarijos. Todėl svarbu, kad nutraukiant eksploataciją būtų surengta visuomeninkampanija, skirta visiems suinteresuotiesiems subjektams, turintiems teisę žinoti šio proceso etapus, tvarkaraštį, galimą kiekvieno etapo riziką, tai, kaip bus apsaugotos skaidžiosios medžiagos ir pavojingos atliekos, taip pat žinoti apie ekologinį Kozlodujaus zonos atkūrimą.
Noriu pabrėžti, koks mums svarbus radioaktyvių atliekų perdirbimas. Todėl šiuo tikslu Bulgarijai skirtos lėšos turi būti teikiamos reguliariai, be pertrūkių. Šį aspektą nurodau todėl, kad nors išlaidos atrodo gana didelės, tai - tik sąmatos, nes Bulgarijoje dar nėra tokio masto branduolinės elektrinės uždarymo precedento. Baigdama noriu išreikšti viltį, kad turint pakankamą finansavimą, tikslų planą ir prižiūrint visoms reikiamus įgaliojimus šioje srityje turinčioms institucijoms, eksploatacijos nutraukimo procesas bus gero Europos lėšų panaudojimo pavyzdys.
Zigmantas Balčytis
(LT) Prie Europos Sąjungos prisijungusios kai kurios Vidurio ir Rytų Europos šalys stojimo sutartyse prisiėmsudėtingus politine ir ekonomine prasme įsipareigojimus uždaryti atomines elektrines ir užtikrinti saugų radioaktyvių atliekų tvarkymą. Jos yra atominės energetikos valstybės ir paveldėjo šiandienos Europos Sąjungoje galiojančius saugumo standartų ir reikalavimų neatitinkančias atomines jėgaines ir, aišku, pačios negalėtų sukaupti reikiamų lėšų joms uždaryti. Europos Sąjungoje galiojantys griežti reikalavimai, reglamentuojantys eksploatavimo darbų nutraukimą ir saugos darbų atlikimą, finansinir ekonominkrizsudaro papildomas kliūtis atomines elektrines uždarančioms valstybėms laiku ir tinkamai atlikti uždarymo ir kuro laidojimo darbus. Puikiai suprantamas Bendrijos susirūpinimas dėl panaudoto branduolinio kuro perdirbimo ne Europos Sąjungos valstybėse, kas gali kelti grėsmę ir mūsų ateitiems kartoms. Todėl sveikinu Komisijos sprendimą skirti papildomą paramą Bulgarijai iš Europos Sąjungos biudžeto, nes akivaizdu, kad be Bendrijos paramos, kaip ir Lietuvai, nebūtų galima užtikrinti būtino masto eksploatavimo nutraukimo darbų, bendros Bendrijos saugumo politikos bei būtinų Europos piliečių saugos ir aplinkos apsaugos priemonių įgyvendinimą.
Günther Oettinger
Pone pirmininke, gerbiami nariai, norėčiau padėkoti už atviras diskusijas šia opia tema.
Apibendrindamas norėčiau pabrėžti, kad Komisija palankiai vertina bendrą teigiamą pranešime išdėstytą požiūrį ir tai, kad Parlamentas sutinka su Komisija, jog Bulgarija iki 2013 m. turėtų gauti tolesnę 300 mln. EUR paramą. Be to, Komisija džiaugiasi, kad galime toliau daugiausia dėmesio skirti paramos saugioms išmontavimo priemonėms teikimui ir kad Parlamentas mano, jog energetikos sektoriaus projektai verti mūsų paramos.
Galime patvirtinti, kaip jau darėme praeityje, kad lėšos bus naudojamos pagal paskirtį, ir planuojame įdiegti patikimą kontrolę. Įsidėmime jūsų pasiūlymus ir pakeitimus. Esu tikras, kad Taryba atsižvelgs į Parlamento nuomones visais atvejais, kai jos padės aiškiau išdėstyti reglamento tikslus.
Mūsų susitarimas dėl tolesnio eksploatacijos nutraukimo darbo finansavimo yra Europos Sąjungos solidarumo su Bulgarija ženklas. Išmontuojant branduolines elektrines didžiausia pirmenybteikiama saugai ir tai pabrėžiama pareiškime.
Dar kartą norėčiau jums padėkoti už darbą, o R. Harms - už šį pranešimą.
Rebecca Harms
Pone pirmininke, baigiantis šioms diskusijoms norėčiau dar kartą pasakyti, kad branduolinių elektrinių eksploatacijos nutraukimas Lietuvoje, Slovakijoje ir Bulgarijoje buvo grindžiamas tarptautinėmis praktinėmis žiniomis. Šiuos reaktorius, kurie yra to paties tipo kaip Černobylio reaktoriai, apžiūrėjo Tarptautinatominės energijos agentūra (TATENA) ir nematgalimybės juos perdirbti taip, kad jie atitiktų senojoje Europos Sąjungoje galiojusius saugos standartus. Tai buvo protingas sprendimas, dėl kurio buvo verta parodyti solidarumą su Lietuva, Slovakija ir Bulgarija ir verta rytoj priėmus sprendimą suteikti joms vienodas sąlygas gauti eksploatacijos nutraukimo sąnaudų kompensaciją.
Antra, norėčiau dar kartą pažymėti, kad nviena iš šių šalių ir jokia kita Vakarų Europos ar kitų pasaulio regionų šalis dar nerado būdo, kaip patikimai išspręsti galutinio labai radioaktyvių atliekų saugojimo problemą. Šį uždavinį dar turime išspręsti, nors daugelis šalių į šią sritį dabar investavo milijardus ir jau 30 metų ieško patikimo sprendimo. Šios diskusijos turi būti pirmiausia aktualios tiems, kurie palankiai vertina labai rizikingą branduolinės energijos technologiją, nes esant dabartinei padėčiai branduolinių atliekų saugojimas, mano ir daugumos Europos piliečių nuomone, yra tokia didelnepašalinta rizika, kad tai yra tvirtas argumentas branduolinės energijos daugiau nenaudoti. Apie tai su G. Oettingeriu dar diskutuosime ateityje. Dėkoju už dėmesį.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj, gegužės 20 d., ketvirtadienį, 12.00 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Eija-Riitta Korhola  
1999 m. Europos Komisija Europos Sąjungos vardu įpareigojo Bulgariją uždaryti keturis iš šešių branduolinių įrenginių nustatydama tai kaip būtiną derybų dėl narystės sąlygą. Komisija prieš tai jau kurį laiką kalbėjo, kad galima suteikti finansinę pagalbą atitinkamiems blokams patobulinti. Pagal susitarimą du blokai uždaryti 2002 m., kiti du - 2006 m. Įdėjus nemažai investicijų ir atlikus ne vieną nepriklausomą tyrimą, buvo nustatyta, kad blokai atitinka visus saugos kriterijus ir, anot Tarybos atominių klausimų grupės, papildomos kontrolės nereikia. Bulgarija tuo metu daugiau elektros energijos eksportavo į visas kaimynines šalis negu importavo ir kartais padengdavo 100 proc. regiono elektros trūkumo. Vis dėlto likę blokai buvo uždaryti pagal susitarimą, regionas patyrelektros deficitą, o naudojant pakaitines elektrines padaugėjo išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Aš pati pateikiau klausimą Komisijai ir Tarybai, jį grįsdama G. Van Ordeno pranešimu dėl Bulgarijos Respublikos paraiškos tapti Europos Sąjungos nare, ypač jo 33 dalimi. Joje Europos Parlamentas paprašTarybą lanksčiau vertinti uždarymo datas, kol bus galima pastatyti naujus gamybos pajėgumus, nedidinsiančius išmetamųjų dujų kiekio, o tai bus padaryta ne anksčiau kaip 2011 m. Vis dėlto atsakymas buvo "ne" ir, užuot buvusi lankstesnė, ES savo solidarumą su Bulgarija parodskirdama nemažas finansinės pagalbos sumas. Būtent todėl visiškai teisinga toliau teikti finansinę pagalbą ir ją teikti ilgiau negu planuota, nes elektros energijos gamybos pajėgumų praradimas, jau nekalbant apie kitus regionui kilusius sunkumus, Bulgarijai turėjo rimtų ekonominių ir socialinių padarinių. Vis dėlto, sąžiningai kalbant, turime kelti klausimą, ar šių masinių finansinių investicijų nebūtų buvę galima išvengti, jeigu Komisija ir Taryba būtų persvarsčiusios savo nelanksčias ir abejotinas sąlygas.
Franz Obermayr  
Stojimo derybose 2005 m. Bulgarija sutiko sustabdyti Kozlodujaus branduolinės elektrinės 1-4 reaktorių blokus ir tada nutraukti jų eksploataciją. Iš pradžių ES ketino finansinę pagalbą eksploatacijos nutraukimui teikti iki 2009 m. Dabar finansinpagalba pratęsta iki 2013 m. pabaigos ir bus skirta iš viso 300 mln. EUR. Žinoma, reikia Bulgarijai teikti paramą Kozlodujaus eksploatacijai nutraukti ir padėti jai išspręsti kilsiančias finansines ir ekologines problemas, pvz., saugiai pašalinti radioaktyvias atliekas, skatinti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir permokyti darbuotojus. Vis dėlto finansinpagalba turi apimti pagal temas suskirstytus įvairius planus, griežtas finansų kontrolės priemones ir nuolatinį lėšų naudojimo stebėjimą. Pinigai neturi būti aplinkiniais būdais naudojami finansiškai remti antrąją Bulgarijos branduolinę elektrinę Belene. Bulgarija dabar ieško Europos investuotojų Beleno elektrinei ir eksploatacijos nutraukimui skirtų pinigų panaudojimo variantas pasitaikkaip tik laiku. Turime užtikrinti, kad tai nebūtų daroma. Todėl būtina rūpestingai teikti ataskaitas, o Komisija, Europos Parlamentas ir Europos Audito Rūmai turi atlikti visapusiškus tyrimus vietoje.
Silvia-Adriana Ţicău  
53 proc. ES reikalingos energijos ji priversta importuoti. Siekdamos sumažinti savo energetinę priklausomybę, kai kurios valstybės narės patvirtino plataus užmojo strateginius planus naudoti branduolinę ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Branduolinės elektrinės pagamina 28 proc. visos ES sunaudojamos energijos, o Belgijoje, Prancūzijoje, Lietuvoje, Slovakijoje ir Švedijoje tai - didžiausias energijos šaltinis. Energiją gaminant branduoliniu būdu neišmetama anglies dioksido, o ką ir kalbėti apie tai, kad valstybių narių, kur naudojama branduolinenergija, namų ūkių mėnesinės sąskaitos už energiją yra mažesnės. Vis dėlto ES taiko itin griežtus saugios branduolinių elektrinių eksplotacijos ir branduolinių atliekų tvarkymo reikalavimus. Griežtos branduolinių elektrinių saugos priemonės, aukšti standartai ir artimas vietos, regioninių, nacionalinių ir Europos institucijų bendradarbiavimas - saugaus branduolinės energijos naudojimo Europos Sąjungoje sąlygos. Komisijos siūlomu reglamentu užtikrinama, kad su Bulgarija būtų elgiamasi sąžiningai - kad jai laikotarpiu iki 2013 m. būtų suteikta finansinpagalba branduolinių įrenginių eksploatacijai nutraukti - šios priemonės numatytos stojimo sutartyse. Branduolinių įrenginių eksploatacijai nutraukti reikia ilgalaikio finansinio planavimo, kuris turi tęstis, kol teritorija bus visiškai atkurta ir visos radioaktyvios atliekos ir panaudotas kuras bus saugiai sutvarkyti.
