Strategija, kurios Taryba ketina laikytis per Balyje vyksiančią konferenciją klimato kaitos tema (13-oji konvencijos šalių konferencija ir 3-oji konvencijos šalių konferencija, kurios metu vyks Kioto protokolo šalių susitikimas) (diskusija)
Pirmininkas
Kitas darbotvarkės punktas - diskusijos šiais klausimais:
Guido Sacconi Laikinojo komiteto klimato kaitos klausimais vardu Tarybai žodžiu pateiktas klausimas dėl Tarybos strategijos, kurios ji ketina laikytis Balyje vyksiančioje konferencijoje klimato kaitos tema (13-oji konvencijos šalių konferencija ir 3-oji konvencijos šalių konferencija, kurios metu vyks Kioto protokolo šalių susitikimas klausimais), - B6-0379/2007), ir
Guido Sacconi Laikinojo komiteto klimato kaitos klausimais vardu Tarybai žodžiu pateiktas klausimas dėl Tarybos strategijos, kurios ji ketina laikytis Balyje vyksiančioje konferencijoje klimato kaitos tema (13-oji konvencijos šalių konferencija ir 3-oji konvencijos šalių konferencija, kurios metu vyks Kioto protokolo šalių susitikimas klausimais), - B6-0380/2007).
Guido Sacconi  
autorius. -(IT) Pone Pirmininke, Ministre, Komisare, ponai ir ponios, esu tikras, kad nėra reikalo priminti jums apie kurso, kurio ketiname laikytis Kioto protokolo šalių konferencijoje, kuri netrukus vyks Balyje ir kurios atžvilgiu mes paprašėme iš jūsų papildomos informacijos apie jūsų strategiją, svarbą.
Mes, Europos Sąjunga, esame savarankiškai įsipareigoję ypatingam mėginimui, jei galima taip pasakyti, nors mes ir žinome, kad tai dar nebus galutinis sprendimas. Mūsų bendras tikslas yra apriboti pasaulio klimato kaitą iki dviejų Celsijaus laipsnių lyginant su ikiindustrinio laikotarpio lygiu, nors mes visiškai suvokiame, kad tai yra labai rizikinga lygio riba ir kad bus būtina, kaip planuojama, parama kai kurioms pasaulio vietoms, kai kurioms Europos dalims prisitaikant prie šios politikos. Tačiau jei mes iš tikrųjų norime siekti šio sunkiai įgyvendinimo tikslo, būtina sudaryti naują tarptautinę sutartį.
Kaip mes žinome, Europos Sąjungai tenkanti atsakomybės našta už taršą yra ribota (14% visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimų pasaulyje). Naujoje tarptautinėje sutartyje būtų atsižvelgta į visus pokyčius, įvykusius nuo Kioto protokolo pasirašymo ir galiojimo datos, ypač į nepaprastą ir staigų Azijos gigantų augimą. Iš tiesų, konferencija Balyje yra svarbus žingsnis einant ta kryptimi, ir nors Balis nebus ta vieta, kurioje susitarimas bus pasiektas, bet tai bus vieta, kurioje prasidės derybos, todėl labai svarbu, kad Balyje būtų nustatyti konkretūs terminai, kad tarptautinis susitarimas galėtų būti pasirašytas iki 2009 m.
Per pastaruosius keletą mėnesių pasaulio kontekstas pakito politiniu, ekonominiu ir kultūriniu požiūriu: nuo Jungtinių Tautų tarpvyriausybinės klimato kaitos grupės(IPCC) ataskaitų, kurių galutinis apibendrintas variantas bus parengtas šios savaitės pabaigoje ir pateiktas Valensijoje, iki Nobelio premijos įteikimo Alui Gorui ir IPCC grupės mokslininkams. Daug kas pasikeitper pastaruosius mėnesius, todėl mes turime pagrindo žvelgti į ateitį optimistiškai, bet tuo pat metu išlikti kritiški ir budrūs.
Apibendrindamas šios rezoliucijos, kurią mes parengėme ir kuri, esame tikri, bus rytoj patvirtinta didžiosios šių rūmų narių daugumos, tikslą, norėčiau pasakyti, kad tai yra pasiūlymas derybininkams, padėsiantis jiems derybose laikytis griežtesnės pozicijos. Norėčiau padėkoti p. Hassi, kuriai kartu su kitais pranešėjais pavyko apibendrinti šią temą išdėstant esminius dalykus ir nesileidžiant į nereikalingas detales. Kadangi dėmesio centre yra derybos, tai apie tai ir buvo daugiausia kalbėta pranešime.
Satu Hassi  
autorius. -(FI) Pone Pirmininke, norėčiau išreikšti savo padėką už puikų derybose šios rezoliucijos klausimu dalyvavusių politinių frakcijų šešėlinių pranešėjų bendradarbiavimą. Klimato kaita yra faktas ir šis procesas vyksta sparčiau nei galima buvo numatyti. Apie tai, kad padėtis labai rimta, byloja praeitos vasaros pabaigoje įvykęs milijonų kvadratinių metrų ploto, pagal dydį atitinkančio Suomijos, Švedijos ir Norvegijos teritoriją kartu sudėjus, ledyno tirpimas Arkties vandenyne. Mokslininkų įspėjimai apie spartėjantį klimato kaitos procesą ir neatidėliotiną būtinybę sumažinti išmetimus kelia vis didesnį nerimą. Šios nerimo gaidos juntamos ir šią savaitę Valensijoje įvyksiančiam Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos susitikimui rengiamoje medžiagoje.
Svarbu, kad tarp Kioto protokolo ir kito susitarimo klimato kaitos klausimu nebūtų jokios tuščios spragos. Dėl to susitarimas dėl klimato kaitos problemos sprendimo po 2012 m. turi būti pasirašytas ne vėliau nei 2009 m. Balyje ES turi dėti visas įmanomas pastangas, kad būtų pasiektas derybinis mandatas, leisiantis apriboti pasaulio klimato kaitą iki 2 Celsijaus laipsnių. ES vadovaujantis vaidmuo siekiant šio tikslo yra lemiamas. Diegdami priemones, mažinančias išmetimus pačioje ES, taip pat koordinuodami tarptautines derybas, mes rodome kelią kitiems. Labai svarbu, kad į šias derybas būtų įtrauktos visos industrializuotos šalys, įskaitant Jungtines Amerikos Valstijas, nors vien to nepakaks, kad išgelbėtume klimatą. Lygiai taip pat svarbu pasiekti, kad didelės besivystančios šalys, pavyzdžiui, Kinija ir Indija, taip pat sutiktų nustatyti ir laikytis klimato kaitos didėjimo apribojimų. Tai, galimas dalykas, yra didžiausias iššūkis tarptautinės diplomatijos istorijoje. Mes turime suprasti, kad jeigu Kinija, Indija ir kitos panašios šalys sutiks apriboti savo išmetimus, tai reikš didžiulį pokytį jų mąstysenoje ir požiūryje į žmogaus veiklą. Tačiau mes turime būti pasirengę duoti šioms šalims kažką mainais. Kitaip tariant, mes taip pat turėsime suteikti finansinę pagalbą šioms šalims pereinant prie švarių, klimatui palankių technologijų.
Norėčiau visiems priminti Nicholaso Sterno prognozes, kuriomis remiantis kiekvienais metais klimato apsaugai reikės skirti 1% pasaulio bendrojo vidaus produkto. Po Antrojo pasaulinio karo Jungtinės Amerikos Valstijos skyr2% savo BVP pagalbai pagal Maršalo planą. Ši pagalba buvo svarbi persitvarkant po karo, bet ne mažiau svarbu dabar apsisaugoti nuo panašios katastrofos, kuri gali ištikti mus dėl klimato kaitos. Todėl turime būti pasirengę skirti lėšų klimato apsaugai.
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas. -(PT) Pone Pirmininke, Komisare, ponai ir ponios, artinasi laikas, kai Indonezijos saloje Balyje susirinks 13-tos klimato kaitos konvencijos šalių delegatai, kurių bus dar kartą paprašyta sutelkti visą patirtį ir derybinius gebėjimus ir atlikti istorinį žygį.
Atsižvelgiant į pirmąjį 2008-2012 m. Kioto protokolo įsipareigojimų įgyvendinimo laikotarpį, nerimą keliančios žinios apie pastaruoju metu užfiksuotus reiškinius, susijusius su klimato kaita, pabrėžtinai byloja apie būtinybę surasti kolektyvinį ir veiksmingą atsaką į šiuos iššūkius, nes labai netolima mūsų planetos ateitis yra pavojuje. Šiame kontekste Balis yra galutingalimybpradėti derybas dėl pasaulinio ir visapusiško susitarimo, numatančio klimato apsaugą laikotarpiui po 2012 m. Mes puikiai suprantame, jog šiame procese mūsų laukia dideli sunkumai.
Europos Sąjunga vyks į Balį nusiteikusi siekti to paties tikslo, kuris vedmus pastarųjų 15 metų laikotarpiu, per kurį mes ryžtingai ir vienareikšmiai prisiėmėme tarptautinės bendrijos vedlio vaidmenį kovojant su šiuo globaliu iššūkiu. Pagrindinis Europos Sąjungos uždavinys Balyje vyksiančioje konferencijoje klimato kaitos klausimu bus susijęs su pačiu procesu, t.y. jos uždavinys bus užtikrinti, kad būtų pradėtas pasaulinis ir visapusiškas derybinis procesas.
Aš taip pat norėčiau informuoti jus, kad kuriant veiksmingą ir tinkamą klimato apsaugos po 2012 m. koncepciją, svarbiausiais ES laiko šiuos aspektus: pirma, būtina ir toliau siekti bendro požiūrio į šią problemą, kad būtų pasiektas pagrindinis Konvencijos tikslas, antra, būtina pasiekti sutarimą dėl tvirtesnių išsivysčiusių šalių įsipareigojimų, susijusių su išmetimų mažinimu pasaulyje, trečia, būtina skatinti teisingą ir veiksmingą kitų šalių indėlį, įskaitant paskatas, atsirandančias iš naujos rūšies lanksčių įsipareigojimų mažinti su ekonomine plėtra susijusių šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimų intensyvumą, ketvirta, būtina išplėsti anglies dvideginio rinką, ypač stiprinant naujoviškus ir lanksčius mechanizmus, penkta, technologijų sektoriuje būtina sustiprinti bendradarbiavimą mokslinių tyrimų, eksperimentinės plėtros, sklaidos, prognozavimo ir skaidrumo srityse ir, galiausiai, suintensyvinti prisitaikymą, ypač prie rizikos valdymo priemonių, finansavimo ir technologijos.
Pone Pirmininke, ponai ir ponios, skaičiai patys kalba už save. Mes buvome priešakyje, kai Kiote prisiėmėme didesnius įsipareigojimus nei iš mūsų buvo prašyta, taip ir šiandien ES ir jos valstybės narės, turinčios tiksliai nustatytus plataus užmojo tikslus, atsiduria kovos su klimato kaitos iššūkiais priešakyje. Kaip Europos Tarybos pirmininkas pabrėžNiujorke, klimato kaita šiandien yra nepaneigiamai vienas iš didžiausių iššūkių žmonijai, kuris išėjo iš teorinės srities ribų ir tapo realiu ir plačiai paplitusiu dalyku, keliančiu susirūpinimą viso pasaulio žmonėms.
Tai yra globalus iššūkis, reikalaujantis globalaus atsako, kurio veiksmingumas priklausys nuo tarptautinės bendrijos kolektyvinių pastangų. Todėl mes atkakliai pabrėžiame būtinybę dėti visas pastangas, kad būtų suderėtas pasaulinis visapusiškas susitarimas, kaip minėjau, Jungtinių Tautų pagrindų konvencijos klimato kaitos klausimu, kuri yra ir toliau turi išlikti pagrindiniu ir esminiu atskaitos pagrindu visoms priemonėms ir iniciatyvoms, kurių bus imamasi šioje srityje.
Todėl atėjo laikas, kai kitos valstybės turi įsipareigoti ir imtis realaus ir proporcingo vaidmens pasaulinėje kovoje prieš klimato kaitą. Paskatinti Lisabonos neformalaus aukščiausiojo lygio susitikimo globalizacijos ir Europos vaidmens šiame procese klausimais metu tarp valstybių vadovų ir vyriausybių vykusių diskusijų, kurios aiškiai parodė, kad ES laiko klimato kaitą prioritetiniu klausimu, o taip pat spalio 30 d. Aplinkos apsaugos komiteto pateiktų išvadų dėl COP23 parengimo, mes vyksime į Balį pasiryžę aktyviai prisidėti prie to, kad būtų pasiektas rezultatas, kuris galės peraugti į konkrečią ir apčiuopiamą pažangą ateityje apsaugant klimatą. Balis žymi kelionės pagal "kelių žemėlapį", apie kurį pastaraisiais metais buvo tiek daug kalbėta, pradžią, bet ne pabaigą. Klimato kaita yra sudėtinga ir sunki problema, bet tai problema, kurią galima išspręsti ir kurios sprendimo negalima atidėlioti. ES iš savo pusės yra pasirengusi prisiimti vedlio vaidmenį, nes to nori mūsų žmonės.
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Pone Pirmininke, norėčiau padėkoti jums už šiandien suteiktą galimybę pasikeisti nuomonėmis apie ES poziciją, kurios ji ketina laikytis gruodžio 3 d. Balyje prasidėsiančioje JT konferencijoje.
Komisija ir Europos Parlamentas įdėjo didžiulį indėlį formuojant plataus užmojo Europos politiką klimato kaitos srityje. Tarptautinėje arenoje dabar Europa atlieka vadovaujantį vaidmenį ir išsivysčiusių ir besivystančių šalių, kurios yra mūsų pagrindinės partnerės, atžvilgiu laikosi konstruktyvios pozicijos. Aš nekantriai laukiu šio glaudaus ir vaisingo bendradarbiavimo tąsos Balio konferencijoje, kurioje Parlamentui atstovaus stipri delegacija.
Klausimas, kurį pateikLaikinasis komitetas klimato kaitos klausimu, yra susijęs su svarbiausiais klausimais, kurie bus svarstomi Balyje.
Vienas iš tokių klausimų - kaip užsitikrinti mūsų pagrindinių partnerių paramą siekiant derybų dėl tarptautinio susitarimo, kuriuo būtų siekiama užtikrinti klimato kaitos apribojimą 2 Celsijaus laipsniais.
Konferencija Balyje neabejotinai yra labai svarbus tarptautinės bendrijos kovos su klimato kaita etapas. Balis bus pirmasis tarptautinės bendrijos pasiryžimo paversti politinius pareiškimus konkrečiais veiksmais išbandymas praktikoje.
Yra daug ženklų, teikiančių vilties, kad mums pasiseks. Klimato kaita dabar tapo tarptautinės politikos prioritetine sritimi, šiuo klausimu tiesiogiai susirūpinę viso pasaulio šalių vadovai ir vyriausybės. Prieš mėnesį Niujorke JT generalinio sekretoriaus Ban Ki-moono iniciatyva įvyko pirmasis tokio pobūdžio susitikimas, paskelbęs labai svarbią žinią, kad klimato kaitą šalių vadovai visame pasaulyje pripažįsta kaip problemą, reikalaujančią neatidėliotinų ir ryžtingų tarptautinės bendrijos veiksmų.
Neseniai Bogore įvykęs susitikimas taip pat patvirtino, kad vis daugiau šalių pritaria tam, kad Balyje turi būti pasiektas sutarimas pradėti oficialias derybas naujo susitarimo dėl klimato apsaugos po 2012 m klausimu.
Iki šiol vykusios diskusijos taip pat parodė, kad pagrindiniais klausimais, kurie turės būti įtraukti į naująjį susitarimą dėl klimato kaitos po 2012 m., vyksta nuomonių susiliejimas. Žinoma, kai kurie pirmenybę teikia klasteriams (sumažinimo, prisitaikymo, technologijos, finansavimo) nustatant Balyje pagrindinius susitarimo aspektus, ir tokios pozicijos laikosi ES.
Tačiau tiesa yra ir tai, kad ES dideliu mastu pasiseknustatyti konferencijos Balyje darbotvarkę. ES strategija klimato ir energijos klausimais, kurią susijusio Komisijos pasiūlymo pagrindu 2007 m. kovo mėn. patvirtino Europos Taryba, turėjo lemiamos įtakos Balyje vyksiančios konferencijos tikslams ir siekių mastui, taip pat ir susitarimo dėl klimato kaitos po 2012 m. architektūrai.
ES strategija sudarpagrindą daugybei daugiašalių ir dvišalių diskusijų. Šio mėnesio pabaigoje ES ketina aptarti klimato kaitos klausimą kaip prioritetinį ES ir Kinijos bei ES ir Indijos viršūnių susitikimo metu vyksiančios konferencijos darbotvarkės klausimą. Mūsų partneriai iš išsivysčiusių šalių turės patys apsispręsti, kiekvienu atveju remdamiesi mokslo duomenimis, ar reaguoti į ES nustatytus tikslus ir bendradarbiauti įgyvendinant juos.
Išsivysčiusios šalys turės ir toliau išlaikyti savo vadovaujantį vaidmenį prisiimdamos plataus užmojo įsipareigojimus sumažinti išmetimus absoliučia išraiška. Mes turime ekonominių ir technologinių priemonių, padėsiančių mums sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimus. Jei mes ir kitos išsivysčiusios valstybės patys nežengsime pirmųjų žingsnių, kaip mes galime tikėtis kažkokių veiksmų, ypač tokio masto, kokio reikėtų, iš sparčiai besivystančių, naujai besiformuojančios ekonomikos šalių?
Tačiau prognozės dėl išmetimų didėjimo visame pasaulyje nepalieka abejonės, kad besivystančios šalys privalo prisidėti. Šiuo metu mes dar neprašome, kad jos pačios įsipareigotų sumažinti išmetimus absoliučia išraiška. Tačiau mūsų padedamos besivystančios šalys turi sumažinti išmetimų didėjimą. Tokiu būdu galima tikėtis, kad kažkuriuo metu ateinančių 10-15 metų laikotarpyje pasiekę maksimalų kiekį, CO2 išmetimai pasauliniu mastu pradės mažėti absoliučia išraiška.
Tik tokiu būdu mes galėsime pasiekti, kad vidutinės planetos temperatūros kilimas liktų 2 Celsijaus laipsnių ribose. Šiame kontekste mes privalome sutelkti dėmesį į konkrečius siūlymus sustiprinti švarių technologijų bei jų perdavimo besivysčiusioms šalims finansavimą ir investicijas.
Todėl mes remiame priimančiosios šalies Indonezijos iniciatyvą konferencijos Balyje metu surengti finansų ministrų susitikimą klimato kaitos ir finansavimo klausimais.
Tam, kad ES galėtų išlaikyti tarptautinio vedlio vaidmenį, visų pirma ji turi pasiekti numatytus rezultatus savo pačios teritorijoje. Komisija patvirtins priemonių rinkinį klimato ir energijos srityje kitų metų pradžioje ir parengs mūsų tikslų (savo teritorijoje sumažinti išmetimus 20% arba, jei bus pasirašytas tarptautinis susitarimas, 30%) įgyvendinimui būtinų priemonių planą.
Į šį priemonių rinkinį bus įtraukti pasiūlymai dėl atsakomybės ir įsipareigojimų pasidalijimo tarp valstybių narių, kad būtų patobulinta ES išmetimų leidimų prekybos sistema ir pasiekti atsinaujinančių energijos šaltinių atžvilgiu nustatyti tikslai.
Priemonės, kurių numatoma imtis bendrijos lygmeniu, taip pat turi prisidėti prie išmetimų mažinimo. Viena iš tokių sričių yra mūsų rengiami pasiūlymai dėl CO2 ir motorinių transporto priemonių, kaip buvo aptarta Europos Parlamento spalio mėn. vykusiame plenariniame posėdyje.
Komisija pasiūlys teisinį pagrindą bendrijos tikslo, kad iki 2012 m. automobilių išmetamųjų dujų lygis neviršytų 120 g/km, įgyvendinimui, taip pat pateiks teisinį pagrindą CO2 sulaikymui ir saugojimui su būtinomis garantijomis dėl aplinkos apsaugos.
Kaip prieš tai pasakpirmininkas, konferencija Balyje bus tik derybų proceso pradžia. Dabar mes turime pasirengti eiti mūsų numatytu keliu ir užsitikrinti kuo platesnę tarptautinę paramą.
ES ketina sustiprinti dvišalius ryšius su pagrindiniais partneriais ir išnaudoti visas artėjančių aukščiausio lygio susitikimų, taip pat ir visų svarbių tarptautinių susitikimų galimybes.
Kaip minėjau pirmiau, nepaisant to, kad yra ženklų, suteikiančių vilties pasiekti tarptautinį sutarimą, yra klausimų, kuriais nuomonės labai išsiskiria. Pavyzdžiui, nesutariama dėl to, kaip kovoti su klimato kaita, ypač dėl to, kokie konkretūs tiksliniai rodikliai turėtų būti nustatyti. JAV ir toliau priešinasi privalomųjų tikslinių rodiklių nustatymui.
Tokius tikslinius rodiklius nustatyti būtina, jeigu mes norime užtikrinti mūsų susitarimo veiksmingumą ir sustiprinti pasaulinę CO2 rinką. Mes tęsime bendradarbiavimą su visomis Jungtinių Amerikos Valstijų organizacijomis, kurios gali prisidėti prie to, kad federalinvaldžia pakeistų savo požiūrį.
Pačiose Junginėse Amerikos Valstijose jau vyksta labai aktyvus dialogas kovos su klimato kaita tema. Mus jau pasiekaiškūs signalai apie įvairių JAV struktūrų prašymus imtis ryžtingų veiksmų rengiantis konferencijai Balyje.
Mes dedame viltis į Europos Parlamento paramą propaguojant plataus užmojo ES tikslus, susijusius su klimato kaitos problema, įvairiais jo narių ryšių su kitų parlamentų visame pasaulyje kolegomis, pramonės atstovais ir pilietine visuomenę kanalais.
Mums reikia šios paramos stiprinant tarptautinį bendradarbiavimą klimato kaitos srityje.
(Plojimai)
Eija-Riitta Korhola
PPE-DE frakcijos vardu. -(FI) PoniaPirmininke, visų pirma leiskite man nuoširdžiai padėkoti poniai Hassi už jos bendradarbiavimą rengiant šią rezoliuciją. Akivaizdu, kad Balyje mūsų laukia viena iš svarbiausių, o gal net pati svarbiausia konferencija klimato kaitos klausimu. Deja, paskutinės penkios konferencijos nepadėjo mums pasiekti didelės pažangos. Dabar pagaliau atėjo laikas apsispręsti dėl konkrečių priemonių, kurios turės būti įgyvendinamos po 2012 m.
Viena, kas būdinga visoms ankstesnėms konferencijoms, yra tai, kad vietoj tikrų laimėjimų mes matėme tik kaip ES buvo tapšnojama per pečius už jos vienašalius veiksmus ir aplinkosauginius siekius, eilinį kartą paliekant viską, taip kaip buvo, iki kitų metų. Reikalas tas, kad klimato kaitos problema yra globali, todėl ją spręsti reikia imantis neatidėliotinų globalių priemonių, nors, kaip parodpraktika, tai yra sunkus uždavinys. Pavyzdžiui, prieš metus Nairobyje nebuvo jokio ženklo, bylojančio apie tai, kad nors viena iš naujųjų svarbių šalių ketintų prisiimti įsipareigojimą mažinti savo išmetimus po 2013 m. Todėl mums beliko tikėtis, kad derybos už Kioto protokolo ribų bus vaisingos ta prasme, kad keturios didžiausios pasaulio šalys teršėjos, t.y. Jungtinės Amerikos Valstijos, Kinija, Indija ir Rusija, įsipareigos mažinti savo išmetimus.
Solidarumas, galimas daiktas, yra realiausiais iššūkis besivystančioms šalims. Buvo laikas, kai buvo neįmanoma numatyti tokio taršos masto, ir apie pusę šių teršalų išmeta į atmosferą besivystančios šalys, daugiausia Kinija ir Indija. Žinoma, šių šalių piliečiai turi teisę į ekonominį augimą, bet visi esame suinteresuoti, kad augimas būtų kuo švaresnis. Tai sukelia tam tikrų keblumų derybų procese, taip pat ir praktikoje. Tokia padėtis gali paskatinti pasaulio rinkose veikiančias įmones ir toliau investuoti į tas vietas, kur negalioja tinkami aplinkos apsaugos standartai ar taršos apribojimai. Tačiau besivystančio pasaulio žmonėms stinga solidarumo kovojant prieš aplinkos taršą. Be to, perkelti taršą į kitą vietą dar nereiškia ją sumažinti. Todėl dabar turime tokią statistiką, kad trijuose iš keturių taršos šaltinių išmetamų teršalų kiekis sparčiai didėja. Kokia galėtų būti išeitis iš šios padėties? Ar bus laiko pereiti nuo nacionalinių pramonės gamybai taikomų apribojimų prie pasaulinės sistemos, skirtos pramonės sektoriui ir tarptautinei anglies dvideginio ekonomikai? Prioritetinėmis sritimis turėtų tapti energijos turinys, ekologinis efektyvumas bei mažo taršos lygio technologijos ir jų plėtojimas.
Elisa Ferreira
PSE frakcijos vardu. -(PT) Tarybos Pirmininke, Komisare, ponai ir ponios, pirma norėčiau nuoširdžiai padėkoti p. Hassi už jos pranešimą, kuris sukėldiskusiją šiuo sudėtingu klausimu.
Pranešimas, dėl kurio bus balsuojama, atspindi realias įvairių politinių frakcijų pastangas formuluojant aiškią, realią ir mobilizuojančią misiją, su kuria turėtume vykti į Balio konferenciją. Tai yra vienintelis būdas užtikrinti sąlygas siekti pagrindinio tikslo - kad Balio konferencija taptų pradiniu tašku partneriams iš viso pasaulio iki 2009 m. prisiimti aiškius ir kiekybiškai išreikštus politinius įsipareigojimus kovojant su klimato kaita.
Rengiant šį pasiūlymą, kiekvienas turėjo kažką paaukoti ar prie kažko prisiderinti. Bet jeigu Parlamentas patvirtins jį, mes pasieksime savo tikslą. Tai suteiks ES vadovaujančiam vaidmeniui aplinkos apsaugos ir klimato srityje demokratinio teisėtumo viso pasaulio akyse. Tačiau šis vadovaujantis vaidmuo iš mūsų reikalauja papildomų įsipareigojimų, ypač konkrečių siūlymų, kurie šiuo metu turi apimti tiek taršos mažinimo, tiek ir prisitaikymo priemones, kokybės atžvilgiu. Ypač būtina atsižvelgti į tai, kad didžiausios prisitaikymo išlaidos dabar tenka skurdžiausiems pasaulio regionams, kurie mažiausiai prisideda sprendžiant šią problemą ir kurie yra mažiausiai pasirengę ją spręsti. Mūsų siūlomos priemonės šiuo metu turėtų užtikrinti, kad atsakomybuž taršos mažinimą tarptautiniu lygiu būtų paskirstyta teisingai, proporcingai ir sąžiningai.
Aplinkosauginiai įsipareigojimai turės būti priderinti prie skurdžiausių šalių ir regionų plėtros proceso, į kurį jos turi teisę, įskaitant teisę užtikrinti savo gyventojams normalų gerovės lygį, ir ši teisgalioja tiek mažiau išsivysčiusioms šalims, tiek ir naujai besiformuojančios ekonomikos valstybėms, turinčioms didžiulį gyventojų skaičių. Nors šis novatoriškas Europos požiūris numato įsipareigojimus, jis taip pat suteikia galimybę pasinaudoti su aplinka susijusių technologijų ir naujovių diegimo privalumais. Tačiau tai galės materializuotis tik tuo atveju, jeigu susirūpinimas aplinka ir aplinkosauginiai įsipareigojimai palaipsniui taps pasaulio ekonomikos valdymo norma. Jeigu to neįvyks, ES gera praktika tik iškreips konkurenciją ir nuvils piliečius.
Šiame kontekste Parlamentas pateikpraktinį pasiūlymą, kad nacionaliniai įsipareigojimai būtų papildyti pasauliniu mastu sektorių lygmenyje prisiimtų įsipareigojimų ištyrimu siekiant nustatyti etalonus ir tarptautiniu mastu priimtinos geros praktikos pavyzdžius visiems tarptautinėje konkurencijoje dalyvaujantiems pramonės ir paslaugų sektoriams. Tai yra labai plataus užmojo darbotvarkė, bet ES privalo prisiimti įsipareigojimus, atitinkančius jos teigiamą vadovaujantį vaidmenį, nes tai labai svarbu mūsų planetos išsaugojimui.
Lena Ek
Ponia Pirmininke, Ministre, Komisare, derybos dėl to, kas gruodžio mėn. taps nauju Kioto susitarimu Balyje, be abejo, yra nepaprastai svarbios. Apie tai, kad Parlamentas rengiasi šioms deryboms, byloja ši diskusija ir rezoliucija. Taryba taip pat ruošiasi šiam procesui rengdama savo rezoliuciją. Tačiau, mano nuomone, dar stinga aiškesnio bendradarbiavimo tarp įvairių ES institucijų. Šiuo atžvilgiu didelatsakomybtenka šiuo metu Tarybai pirmininkaujančiai Portugalijai. Europos Sąjungos balsas Balyje turi būti vieningas.
Labai svarbu, kaip bus tvarkomasi su situacija besivystančiose šalyse ir kaip padaryti, kad jos galėtų derinti ekonominę plėtrą su aplinkai palankių technologijų diegimu. Joms bus reikalinga mūsų parama. Joms reikia iš mūsų ne tik gražių žodžių, bet ir finansinės, metodologinės paramos bei paramos pereinant prie naujų technologijų. Mes turime sutelkti savo pastangas į įvairias politikos sritis ir pakeisti šioms šalims teikiamą pagalbą taip, kad ji taip pat būtų palanki klimatui.
Visa tai iš dalies priklauso nuo kito aspekto, kuriuo aš ketinu pasisakyti šioje diskusijoje - miškai. Šiandien yra niokojami didžiuliai miškų plotai, o mes visi gerai žinome, kokią įtaką tai daro klimatui. Bet toks miškų niokojimas gresia katastrofa ir žmonėms, kurie gyvena miškų teritorijose, nes jie netenka savo pragyvenimo šaltinio. Būtina sukurti tokią darbo tvarką, pagal kurią mes mokėtume besivystančioms šalims ir eilinėms šeimoms už tai, kad būtų prižiūrimi miškai. Tvari gamyba yra labai svarbu. Visiškai žmogaus veiklos nepaliestas miškas yra turtas biologinės įvairovės požiūriu, bet pūvantys medžiai išskiria į aplinką didelius nuodingų metano dujų kiekius. O mums reikia augančio miško, kuriame galutiniu produktu būtų rūpinamasi užkertant kelią CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršai.
Konferencija Balyje bus didelis, sunkus ir chaotiškas susitikimas. Todėl mes turime tinkamai pasirengti jam, kad būtų užtikrinta gera derybų proceso pradžia. Šiuo atžvilgiu mūsų diskusija yra puiki pasirengimo priemonė, bet mes kartu su mūsų partneriais taip pat turime užmegzti stiprų transatlantinį dialogą ir dialogą su Kinija ir Indija. Mes žinome, kad 25 valstybės, kurioms tenka 83% taršos išmetamomis dujomis, turi sustabdyti šį taršos procesą, o tikras draugas, gerbiamieji Komisare ir Ministre, yra ne tik tas, kas paklausia, kaip laikaisi, bet ir tas, kuris sustoja ir išklauso tavęs.
Liam Aylward
UEN frakcijos vardu. - Ponia Pirmininke, ar galiu taip pat pasveikinti Satu Hassi už jos darbą ir indėlį šioje diskusijoje.
Taip pat noriu pasveikinti buvusį Amerikos prezidento pavaduotoją Al Gorą, neseniai gavusį Nobelio taikos premiją už puikų darbą, pabrėžiant būtinybę imtis tarptautinių veiksmų sustabdyti klimato kaitą.
Šios premijos įteikimas yra tarptautinis pripažinimas, kad klimato kaita tapo svarbiausia tarptautinėje politinėje darbotvarkėje. Dabar būtina imtis tarptautinių veiksmų, kad visi galėtume bendrai užtikrinti, jog anglies dioksido emisija bus iš esmės sumažinta netolimoje ateityje. Todėl visiškai palaikau ES įsipareigojimus 20/20 ir 50/50 sumažinti anglies dioksido emisiją.
Balis simbolizuoja tikrą mūsų galimybę susitarti dėl oficialaus įgaliojimo ir pagrindo, siekiant užtikrinti aiškius ir tvirtus tarptautinius įsipareigojimus po 2012 m..
Balyje pradėkime kurti pagrindų ir plano pagrindus, remiantis: bendra vizija; tvirtais išsivysčiusių šalių įsipareigojimais; anglies rinkų naudojimo plėtimu; bendradarbiavimo dėl technologinių mokslinių tyrimų ir miško naikinimo mažinimo stiprinimu. Taip pat neužmirškime, kad čia ES turi praktiškai įgyvendinti savo nuostatas ir rodyti pavyzdį.
Todėl nekantriai laukiu pirmininko Hanso-Gerto Pötteringo pasiūlymo vasario mėn., kaip šiuose rūmuose, pačiame Europos Parlamente, galima būtų sumažinti anglies dioksido pėdsakus.
Rebecca Harms
Verts/ALE frakcijos vardu. -(DE) Ponia Pirmininke, Europos Sąjungoje, kaip Tarybos pirmininkas šiandien jau pasakė, tapo įprasta praktika kalbėti apie vadovaujantį Europos vaidmenį tarptautiniu mastu kovojant prieš klimato kaitą. Prisiminusi kovo mėn. vykusį aukščiausio lygio susitikimą ir jame priimtus sprendimus iki 2020 m. 20% sumažinti CO2 išmetimus, 20% padidinti energijos efektyvumą ir 20% padidinti energijos iš atsinaujinančių šaltinių gamybą, pradedu abejoti, ar mūsų vaidmuo iš tikrųjų vadovaujantis.
Aš labai apgailestauju, kad derybos su valstybėmis narėmis dėl energetikos paketo dar nepasistūmėjo taip toli, kad galėtumėme dar iki konferencijos Balyje įtvirtinti Briuselyje įvykusio aukščiausio lygio susitikime priimtus sprendimus.Jeigu šalys, su kuriomis ES ketina derėtis Balio konferencijoje, pamatytų mūsų užkulisius ir tai, kaip įtemptai mes deramės su valstybėmis narėmis dėl energijos efektyvumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių, jos suprastų, kad visas reikalas yra tiesiog tragedija.Man kelia nerimą tai, kad reikalaudami didžiulių žingsnių pasaulio arenoje, patys savo namuose viso labo atsargiai tipename ant pirštų galų, ir ne todėl, kad mums stinga technologijų, o todėl, kad mes visiškai neturime politinės drąsos įgyvendinti kovo mėn. aptartus energetikos ir išteklių politikos pokyčius.
Turiu prisipažinti, kad paskutiniame plenariniame daliniame posėdyje tvirtinant p. Reul pranešimą, mane pritrenktai, kad mes vėl sugrįžome prie tų pačių kalbų apie anglies ir branduolinę energiją, ir mane apima didžiulis gėdos jausmas, kad mes, europiečiai, staiga pradėjome siūlyti Afrikos šalims branduolinę energiją kaip išeitį sprendžiant klimato apsaugos problemas.Manau, kad tie, kurią siūlo tokią išeitį, greičiausiai išėjo iš proto.
Roberto Musacchio
GUE/NGL frakcijos vardu. -(IT) Ponia Pirmininke, Parlamentui pateiktas dokumentas yra kolektyvinio Klimato kaitos komiteto darbo rezultatas. Šis laikinasis komitetas, kuriam suteiktas labai svarbus mandatas, daug konsultavosi, diskutavo ir parengdokumentą, kuriuo Europa galės pasinaudoti atlikdama savo svarbų vaidmenį Balyje vyksiančioje 13-oje konvencijos šalių konferencijoje.
Politinio pasiūlymo esmyra aiški ir įtikinama. Dabar reikia tik politinio ir daugiašalio požiūrio, kuris turi būti įtvirtintas JT lygmeniu ir kuriame būtų atsižvelgta į IPCC ir pagrindinius pokyčius ne tik technologijų srityje, bet ir socialinės sistemos modelyje. Būtinas technologijų perdavimas, bendradarbiavimas bei naujas požiūris į aplinką ir plėtros procesą. Komisijos ir Tarybos pasiūlytas 3.20% tikslinis rodiklis yra tik pradžia, bet ši pradžia jau yra teigiamas žingsnis. Mes turime mąstyti plačiau ir žvelgti toliau, todėl, atvirai kalbant, ateities siejimas su grįžimu prie praeities technologijų, pavyzdžiui, prie branduolinės energijos technologijos, yra pavojingas ir prieštaringas žingsnis.
Mes taip pat turime pradėti galvoti apie novatoriškus pasiūlymus, kuriuos mes patys iškėlėme parlamentinės diskusijos metu ir kurie jau sulaukpalaikymo ir iniciatyvos iš autoritetingų vadovų, pavyzdžiui, Vokietijos kanclerės Merkel, pusės. Aš kalbu apie mūsų pasiūlymą, pateiktą kartu su p. Prodžiu, dėl taršos lygio nustatymo pagal vienam gyventojui tenkantį teršalų kiekį, kuris yra labai svarbus atsižvelgiant į esamą padėtį, kai dėl šiuo metu galiojančių taršos lygio nustatymo metodų, regis, tarp šalių atsiranda nelygybė, nors iš visų jų reikalaujama mažinti taršą vadovaujantis lygiavos principu.
Bastiaan Belder
IND/DEM frakcijos vardu. -(NL) Ponia Pirmininke, norėčiau savo kolegos Hanso Bloklando vardu pakalbėti dviem aspektais.
Visų pirma, norėčiau nuoširdžiai padėkoti p. Satu Hassi už labai svarbų indėlį rengiant čia dabar svarstomą rezoliuciją. Artėjant Balyje vyksiančiai konferencijai klimato kaitos klausimu, labai svarbu kuo tiksliau išdėstyti Europos Parlamento poziciją klimato kaitos politikos atžvilgiu, ir Satu Hassi būtent tą ir padarė.
Dabar, kai Europos Sąjunga yra labai susitelkusi ties klimato politika, atėjo laikas kitoms pasaulio dalims, įskaitant šalis, kurios dar neratifikavo Kioto protokolo, sekti šiuo pavyzdžiu. Balyje Europos Sąjunga turėtų parodyti, ne paternalistiškai, bet bendradarbiavimo dvasia, savo, kaip lyderės, mandatą.
Mano nuomone, konferencija Balyje yra puiki galimybmums visiems susėsti kartu ir apsvarstyti, kokių veiksmų reikėtų imtis klimato politikos po 2012 m. atžvilgiu. Kad būtų išsaugota mūsų gyvenimo kokybir užtikrinta mūsų ateitis, būtinos bendros pastangos viso pasaulio mastu.
Karl-Heinz Florenz
(DE) Ponia Pirmininke, leiskite man nuoširdžiai pasveikinti p. Stavros Dimas. Mes nekantriai laukiame, kada galėsime aptarti Balyje kartu su jumis kelią, kuriuo Europa ketina eiti klimato politikos srityje.
Aš manau, kad klimato politikos įgyvendinimas yra iššūkis mums visiems. Klimato kaita nėra miglotų aplinkosaugininkų ar liberalių komersantų monopolinsritis, bet iššūkis, kuriam mes visi kartu turime duoti atsaką, ir Laikinasis klimato kaitos komitetas būtent to ir ketina imtis. Nors ne visi dar pripažįsta tai, gera pradžia jau padaryta.
Konferencija Balyje yra labai svarbus įvykis - dėl to nekyla jokių abejonių. Spraga po konferencijos Balyje, kuri taip pat reikštų ir spragą po Kioto protokolo, būtų tragedija, ne tik aplinkos, bet ir ekonominės politikos požiūriu, nes jeigu nebus nustatytos griežtai apibrėžtos taisyklės, pramonnegalės investuoti. Taip pat svarbu žinoti, kuriame proceso etape dabar esame ir ką konkretaus galime pasiūlyti Balyje, nes mes privalome kažką pasiūlyti, priešingu atveju negalima tikėtis, kad kiti žemynai prie mūsų prisijungs bendroje veikloje sprendžiant šią problemą.
Todėl mūsų įsipareigojimas pateikti čia savo pasiūlymus yra teisingas ir deramas. Padauginus dvidešimt procentų iš trijų susidaro labai daug, todėl mes būsime labai laimingi, jeigu mums pasiseks šiuos tikslinius rodiklius pasiekti. Pagrindinės kliūtys dar laukia ateityje, bet aš esu tikras, kad mums pasiseks jas įveikti. Be to, būtent dėl to, kad mes turime parodyti gerą pavyzdį, aš tikiu, kad mes sukursime tokią Europos užsienio politiką aplinkos apsaugos srityje, kuri pasitarnaus mums daryti įtaką ieškant atsakymų į klausimus, pavyzdžiui, kodėl visame pasaulyje vyksta dideli gaisrai, kurie išmeta į atmosferą daugiau CO2 nei visos Europos elektrinės kartu sudėtos.
Aš manau, kad Europa turi įsitraukti į šį darbą ir jau netrukus jo imsimės, tada amerikiečiams Jungtinėse Amerikos Valstijose - nebūtinai tarpininkaujant jų vyriausybei - bus duotas teigiamas akstinas taip pat judėti į priekį. Būtent ta kryptimi mes ir einame. Aš laikau klimato kaitą puikia galimybe ekonomikai. Jei mes ja nepasinaudosime, tą neabejotinai padarys kiti.
Riitta Myller
(FI) Ponia Pirmininke, Europos Sąjungos vadovavimo klimato politikos srityje patikimumas bus patikrintas gruodžio mėn. Balyje. Europos Sąjungos vadovaujančio vaidmens patikimumas bus patvirtintas, jei Balyje bus pademonstruota viso pasaulio šalių valia aiškaus mandato pavidalu užkirsti kelią temperatūrai kilti daugiau nei 2 Celsijaus laipsniais. Europos Sąjunga savo sprendimus jau priėmė. Tačiau šį tikslą galima bus pasiekti tik tuo atveju, jeigu visos industrinės šalys, pavyzdžiui, Jungtinės Amerikos Valstijos ir Austrija, įsipareigos kiekybiškai mažinti taršą.
Mes turime liautis gaišti savo laiką svarstant, kokiu būdu reikėtų siekti minėto tikslo - technologinės plėtros pagrindu ar nustatant privalomus tikslinius rodiklius. Mes turime panaudoti abu būdus. Tačiau tik privalomi tikslai ir tinkamo griežtumo tiksliniai rodikliai taršai galės priversti įmones pereiti prie švaresnių ir aplinkai palankesnių technologijų. Turime atminti, kaip jau buvo minėta, kad tam, kad visos konvencijos šalys sutiktų pasirašyti naują susitarimą, būtinas solidarumas, ypač su besivystančiomis šalimis, kuriose padėtis taršos atžvilgiu yra blogiausia. Tačiau mes taip pat turime užimti aiškią poziciją derybose dėl kiekybinio išmetimų sumažinimo ateityje su tokiomis besivystančiomis šalimis kaip Kinija ir Indija.
Aš dar kartą norėčiau padėkoti visiems tiems, kas rengšią Parlamentui pateiktą rezoliuciją, ir ypač poniai Hassi ir frakcijų derybininkams. Jūs puikiai pasidarbavote.
Vittorio Prodi
(IT) Ponia Pirmininke, ponai ir ponios, taip pat norėčiau tarti pasveikinimo žodį komisarui Dimas, kuris vadovaus ES delegacijai Balyje. Pasaulio klimato atšilimas yra neatidėliotino atsako reikalaujanti, labai rimta ir iš tiesų visuotinproblema, kurios atžvilgiu skubiai būtina pasiekti visuotinį sutarimą. Todėl būtina nedelsiant pateikti siūlymus dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršos kontrolės būdų, kurie būtų teisingesni ir sulauktų platesnio pritarimo nei tie, kuriuos numato Kioto protokolas, pagrįstas "istorinio leidimų skirstymo metodo" principu, pagal kurį "tiems, kurie labiausiai teršia aplinką, ir toliau leidžiama tą daryti". Tokia padėtis yra nepriimtina.
Todėl aš manau, kad mes privalome pasiūlyti griežtesnį būdą. Kaip jau buvo paminėta, aš pateikiau svarstymui pakeitimą, kurio esmę galėčiau apibendrinti šūkiu "vienam asmeniui po vieną išmetimo leidimo teisę". Panašų principą pasiūlvokiečių profesorius Lutzas, kuriam taip pat pritarVokietijos kanclerMerkel.
Jeigu kiekvienam asmeniui bus suteikta vienoda elgesio teisė, vienoda teisnaudotis gamtos ištekliais, Parlamentui bus svarbu remti šį procesą, kuris išmetimų leidimų prekybos mechanizmo požiūriu, lyginant su tarptautiniu bendradarbiavimu, galėtų užtikrinti galimybę besivystančioms šalims naudotis daug didesniu gamtinių išteklių kiekiu ir lengviau kontroliuoti jų naudojimą. Savo ruožtu šios šalys taip pat turės įsipareigoti pasirūpinti natūraliais anglies dvideginio išmetimų šaltiniais, pavyzdžiui, atogrąžų miškais.
Teisingumo principas turėtų tapti atspirties tašku laipsniniam padėties gerėjimui, kurio galėtumėme tikėtis, jeigu bus nustatytos priimtinos taršos normos 2050 m. Todėl labai svarbu palaipsniui atsisakyti "istorinio išmetimų leidimų skirstymo metodo". Kadangi klimato kaita yra labai svarbus ir neatidėliotino atsako reikalaujantis klausimas, mes turime imtis veiksmų, kad galutinis rezultatas būtų pasiektas kuo greičiau.
Caroline Lucas
Ponia Pirmininke, viena iš veiksmingiausių strategijų, kurias ES gali naudoti Balyje, yra pavyzdžio rodymas. Nuo kovo mėn. Tarybos sprendžiama dėl aviacijos įtraukimo į Emisijų leidimų sistemą pirmojoje naujojo Europos klimato teisės akto dalyje. Todėl jos rezultatai yra iš esmės svarbūs, ne tik kaip rezultatai, o kaip signalas, kurį jie perduoda kitiems Balio konferencijoje apie tai, ar ES yra nuoširdžiai kalba dėl jos klimato kaitos įsipareigojimų.
Atvirai kalbant, iki šiol perspektyva yra gana liūdna. Komisijos pradinis pasiūlymas buvo beviltiškai silpnas, o faktas, kad Taryba nesugebėjo sudaryti bendro įgaliojimo pirmajam svarstymo susitarimui, perduoda nepaprastai neigiamą žinią. Todėl raginu Tarybą ir Komisiją pradėti iš esmės ir skubiai veikti.
Pasisekimas Balyje taip pat labai priklauso nuo to, ar teisingumas yra bet kokio naujo susitarimo pagrindas. Todėl pasiūlymai turi būti grindžiami konvergencija vienodų emisijos teisių vienam gyventojui, pvz., metodo, žinomo kaip "susiaurinimas ir suderinimas", taikymo atžvilgiu. Raginu Tarybą ir Komisiją vadovautis šiuo metodu.
Galiausiai, perspėčiau dėl per didelio pasitikėjimo anglies dioksidą kompensuojančiais mechanizmais. Kaip mano kolega įsimintinai pabrėžė, anglies dioksido kompensavimas yra tiek pat naudingas kaip prieš rūkimą nukreipta kampanija, kuri moka kažkam, kad sustabdytų rūkymą besivystančiose šalyse, kai tuo metu toliau linksmai pučiate dūmus. Tai neatsakinga ir labai neveiksminga.
Dimitrios Papadimoulis
- (EL) Ponia Pirmininke, Komisare, konferencijos Balyje funkcija yra propaguoti plataus užmojo ir realistinę klimato apsaugos po 2012 m. koncepciją. Nėra laiko delsti. Pasaulio klimato atšilimas reikalauja neatidėliotino ir drastiško atsako. Ekologija ir ekonomika gali ir privalo gyvuoti greta.
Jeigu mes imsimės tinkamo atsako į klimato kaitos iššūkius, tai iš jo išplaukianti nauda gerokai persvers finansines išlaidas. Kad tai įvyktų, gerų norų nepakanka - būtinas platesnis susitarimas, numatantis konkrečius įsipareigojimus taršos mažinimo atžvilgiu. Būtini įsipareigojimai kovoje su tarptautinio oro ir jūrų transporto sukeliama tarša. Taip pat reikia užkirsti kelią šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršos plitimui užtikrinant tvarią miškotvarką, pakeičiant gamybos ir vartojimo standartus bei tinkamai naudojant žemę.
Tačiau tam, kad tą galima būtų pasiekti, Komisija turi prisiminti užmirštus tikslus, susijusius su aktyviu atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo skatinimu. Ji turi propaguoti plataus užmojo tikslus ir parodyti tvirtesnę politinę valią.
Štai, ko mes tikimės, pone Dimas.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Europos Sąjunga yra pasaulio vedlys kovojant su klimato kaita ir plėtojant naujas aplinkai palankias technologijas. Bet kiek mes sugebėsime išlaikyti šį vedlio vaidmenį? Vis daugiau šalių suvokia, kad būtina mažinti žmogaus veiklos poveikį aplinkai. Šios šalys, net ir tos, kuriose aplinkos apsauga dar visai netolimoje praeityje nebuvo laikoma prioritetine sritimi, formuoja atitinkamas strategijas, kuria planus ir imasi priemonių.
Vienas tokių pavyzdžių galėtų būti Kinija, kurioje neseniai lankėsi Laikinojo klimato kaitos komiteto delegacija ir susipažino su šioje šalyje esančia padėtimi. Nors pagal Kioto protokolą Kinija, kaip besivystanti šalis, neprivalo mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimus, ji vis labiau supranta, kad pasaulio klimato šilimas yra problema, ir jau pradėjo imtis veiksmų. Šalis patvirtino nacionalinę klimato kaitos programą, kurioje ji pati, be kitų dalykų, nustatdaugybę plataus užmojo tikslų.
Visa tai rodo, jog mes negalime užmigti ant laurų, jei norime, kad Europa išlaikytų savo įtaką pasaulio mastu. Todėl aš raginu mūsų delegaciją Balyje atitinkamai įtvirtinti Europos poziciją kovoje prieš pasaulio klimato šilimą ir laikytis vieningo balso. Mano požiūriu, pakankamas šilimo sumažinimas galimas tik tuo atveju, jeigu mums pasiseks sukurti pasaulinę anglies dvideginio rinką. Kaina, kitaip tariant pinigai, yra labai veiksmingas mechanizmas siekiant tikslų žmonių visuomenėje.
Siekdami sutarimo dėl priemonių pasaulio mastu, mes negalime užmiršti apie savo pačių tikslų įgyvendinimą. Mes turime nuolat plėtoti savo veikos kryptis ir toliau diegti naujoves energetikos, transporto ir kituose sektoriuose, kurie taip pat prisideda prie taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis. Tik veiksmingai ir sėkmingai įgyvendindami savo tikslus mes galėsime sėkmingai derėtis ir bendradarbiauti su trečiojo pasaulio šalimis.
Aš tikiuosi, kad į Balį vykstančios delegacijos vizitas bus labai sėkmingas ir jai pasiseks įtvirtinti mūsų rezoliucijoje išdėstytą Europos poziciją.
Dorette Corbey
(NL) Ponia Pirmininke, kitą mėnesį Balyje vyksiančioje konferencijoje Europos Sąjunga turi panaudoti visą savo politinį svorį, kad konferencijos rezultatai būtų sėkmingi. Todėl mums labai reikalinga besivystančių šalių, taip pat tokių šalių kaip Kinija ir Indija, parama. Iki šios dienos šių šalių indėlis sprendžiant klimato kaitos problemą buvo labai nežymus, bet jos taip pat rimtai kenčia nuo šios problemos atgarsių. Europa privalo pasiūlyti savo pagalbą šioms šalims ir pagelbėti joms taip, kad jos galėtų prisitaikyti prie klimato kaitos, o mes investuotumėme į technologijų perdavimą.
Aš esu nusiteikusi optimistiškai ir tikiu, kad 2009 m. mums iš tikrųjų pasiseks pakeisti politiką ir pasirašyti gerą susitarimą, kurio šalimi taip pat galės tapti Jungtinės Amerikos Valstijos. Bet jeigu likęs pasaulis nepaseks Europos pavyzdžiu ir nepritars privalomųjų rodiklių nustatymui, mums reikės griebtis B ar net C plano.
Pagal B planą pasaulio mastu turėtų būti nustatyti taršos mažinimo tikslai kiekviename pramonės sektoriuje, o jeigu ir šis planas nepasiseks, turėsime siūlyti C planą, numatantį importo mokesčius prekėms iš šalių, kurios atsisako laikytis klimato apsaugos politikos.
Pasiūlytoji rezoliucija yra tinkama, todėl mes ją visiškai palaikome. Norėčiau pagirti Satu Hassi ir pagalbinius pranešėjus už puikų darbą.
David Hammerstein
(ES) Ponia Pirmininke, buvo pasiūlyta, kad visose šalyse vidutinis taršos lygis būtų nustatomas pagal vienam gyventojui tenkantį išmetimų kiekį, bet nereikia pamiršti, kad tai, kas gali būti teisinga socialiniu požiūriu, ekologiniu požiūriu galiausiai pasirodys neįmanomu dalyku.
Į aplinkosauginius tikslus turėtų būti įtrauktos tokios šalys kaip Kinija ir Indija, jie taip pat turėtų būti pagrįsti teisingumo principu. Tačiau tai turi būti išties veiksminga priemonė, nes mums būtina užtikrinti, kad konvergencija tarp Šiaurės ir Pietų įvyktų greitai ir išmetimų lygis taptų labai žemas.
Tuo pat metu mes turėtume apsvarstyti finansines ir komercines priemones, kad būtų sumažinta prekyba labai aplinką teršiančiais produktais ir produktais, kurie buvo pagaminti naudojant nešvarias technologijas.
Šios rūšies išorinklimato apsauga gali būti Europos Sąjungos atsaku į didėjančią mūsų pietinėse šalyse pagamintų produktų taršą, nes surinktų mokesčių lėšas galime vėliau investuoti į švarias technologijas Pietuose.
Jens Holm
(SV) Artėja laikas, kai mes turėsime nuspręsti, kaip kovosime su klimato šilimu po 2012 m., kai Kioto susitarimas bus pasibaigęs.
Mes turime labai gerą pagrindą. Mums reikia iki 2050 m. sumažinti taršą iki 80%, teikti pagalbą besivystančioms šalims, kad jos galėtų sumažinti taršą, imtis priemonių mėsos pramonės atžvilgiu, nes būtent šiam sektoriui tenka beveik penktadalis bendro visame pasaulyje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, priimti lankstesnius patentų išdavimą reglamentuojančius įstatymus, kurie palengvins žaliųjų technologijų sklaidą, taip pat turime vykdyti biokuro sertifikavimą, kad būtų išvengta jo kiekio didėjimo maisto produktų gamybos sąskaita, ir užtikrinti pasaulio miškų apsaugą. Kaip minėjau, visa tai labai puiku.
Tačiau kai ko dar nesame numatę, ką turėsime padaryti ateityje. Kalbu apie priemones, kurių turėsime imtis prieš nuolat didėjančius transporto srautus ES, apie ES subsidijas ir apie tai, kad priimant įstatymus ir juos įgyvendinant, ES linkusi prioritetinę svarbą teikti rinkai.
Priimta vienuolika pakeitimų, kurių dauguma, mano nuomone, yra geri ir sustiprina rezoliucijos esmę, kad turtingosios pasaulio šalys yra atsakingos už klimato kaitą ir todėl privalo imtis iniciatyvos iš esmės mažinant taršą.
Man nerimą kelia 7 pakeitimas, kuriame siūloma naudoti branduolinę energiją kovojant su šiltnamio efektu. Tačiau mes neturėtumėme keisti vienos aplinkosauginės problemos naujomis.
Anders Wijkman
(SV) Ponia Pirmininke, jau parėjo beveik 15 metų nuo Klimato konvencijos pasirašymo Rio de Žaneire vykusioje konferencijoje, bet šiandien aplinkos tarša didėja dar sparčiau nei anksčiau. Tai byloja apie tai, kad tarptautinis bendradarbiavimas iki šiol buvo netinkamas.
ES ir toliau turi eiti priešakyje įgyvendindama priemones savo viduje - nuo griežtesnių reikalavimų ateities automobiliams iki didesnės pagalbos skatinant alternatyvių energijos šaltinių naudojimą. Bet "vietinės veiklos" nepakanka. P. Florenz uždavgerą klausimą - ką mes galime pasiūlyti likusiam pasauliui. Aš manau, mes galime pasiūlyti tris dalykus. Pirma, tai yra aplinkai palankios technologijos, kurias mes galime pasiūlyti visoms besivystančioms valstybėms, esančioms modernizavimosi etape, neišskiriant ir Kinijos bei Indijos. Jos turi visišką teisę vystytis, bet jos neturi kartoti mūsų klaidų. Parama perduodant besivystančioms valstybėms technologijas ir žinias turi būti laikoma prioritetiniu ES biudžeto straipsniu, nes tai yra naudinga ne tik šioms šalims, bet ir mums.
Nemažiau svarbu mums išlaikyti savo istorinę atsakomybę ir teikti paramą visoms neturtingoms valstybėms, kuriose padažnėjusių audrų, potvynių ir užsitęsusių sausrų padariniai bus ypač skausmingi. Iki šiol įvairiuose prisitaikymo fonduose sukauptų lėšų ir neseniai Komisijos iškeltos "Klimato aljanso" iniciatyvos šiai paramai nepakanka. Ši parama yra juokingai menka. Ji turi būti šimtus kartų didesnė.
Trečia, kaip pabrėžp. Ek, labai svarbu, kad būtų susirūpinta miškais, ypač atogrąžų. Mes privalome skatinti miškų savininkus ne kirsti miškus, bet stengtis išsaugoti juos.
Klimato politika neapsiriboja vien tik Balio konferencija, bet jei joje pasiseks sėkmingai išspręsti keliamus uždavinius, tikimybė, kad 2009 m. bus pasirašytas galutinis susitarimas, padidėja. Atsižvelgdamos į tai, Komisija ir Taryba, manau, įsiklausys į Parlamento nuomonę, ypač dėl to, kad mes turime skirti daug didesnį dėmesį techniniam bendradarbiavimui, prisitaikymo priemonėms ir miškų klausimui.
Matthias Groote
(DE) Ponia Pirmininke, Komisare, ponai ir ponios, pavasarį vykusiame ES viršūnių susitikime buvo priimti geri sprendimai dėl kovos su klimato kaita. Viršūnių priimtas sprendimas dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų numato, kad iki 2020 m. šių dujų išmetimo lygis lyginant su 1990 m. turės sumažėti 20%. Šiame susitikime taip pat buvo sutarta dėl to, kad šis rodiklis galėtų būti pakeltas iki 30%, jeigu kitos industrinės valstybės įsipareigotų mažinti taršą šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis savo pačių viduje. Todėl ES turi dėti visas pastangas skatinant kitas industrines valstybes pasirašyti naują susitarimą pasibaigus Kioto susitarimo galiojimo terminui.
Aš norėčiau pakalbėti kitu konkrečiu klausimu, būtent transporto tema, nes labai svarbu, kad transporto sritis būtų įtraukta į naująjį susitarimą. Vien tik Europoje transportui tenka 21% bendros taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis. Ypač nepastebėti Kioto protokole liko klausimai, susiję su tarptautine aviacija, nes Tarptautincivilinės aviacijos organizacija (TCAO) patikino, kad ji planuoja sukurti pasaulinę sistemą. Tačiau nuo 1997, kai šis pažadas buvo duotas, reikalai dar nepajudėjo ir mums dar tenka laukti, kada aviacijos sritis bus įtraukta į Kioto protokolą. Tikiuosi, kad šis žingsnis bus žengtas Balio konferencijoje.
Herbert Reul
(DE) Ponia Pirmininke, ponai ir ponios, prieš mus iškilo rimta klimato kaitos problema. To niekas neneigia. Tačiau svarbu yra tai, kokių politinių veiksmų mes imsimės sprendžiant šią problemą. Turiu pasakyti, kad šis pranešimas parodė, jog susidūrėme su dideliais sunkumais apsisprendžiant, kokiu būdu reikėtų spręsti šią problemą.
Rašant pasaulio pabaigos scenarijus, postringaujant apie žmogaus teisių pažeidimus ar kalbant bauginančiu tonu, bet nesiūlant nieko konkretaus, problemos nebus išspręstos. Turime realistiškai ir objektyviai ieškoti sprendimų, kruopščiai pasverdami visus skirtingus argumentus. Šiuo atžvilgiu esu nusivylęs, nes pamačiau, kad mes sutrikome susidūrę su nuomonių išsiskyrimu vertinant priežastis, lemiančias klimato kaitą ir šio proceso tendencijas, ir negalime vieningai apsispręsti. Aš esu visomis keturiomis už plataus užmojo tikslų įtraukimą, bet taip pat labai svarbu būti tikriems, kad jie iš viso yra įgyvendinami, priešingu atveju mūsų klimato apsaugos politika bus neveiksminga.
Taip pat neteisinga skelbti kažką tabu ir sakyti, kad energijos gamyba deginant anglį ir švarių technologijų plėtra yra nesuderinami dalykai, arba kad branduolinenergija yra net nesvarstytina alternatyva, o vienintelišeitis yra tik atsinaujinantys energijos šaltiniai. Jeigu laikysimės tokio požiūrio, mums visiškai nepavyks išspręsti problemos. Mums reikia visapusiškos diskusijos, kuri leistų išsamiai išnagrinėti visus aspektus ir kurioje mes visi būtume atviri įvairioms galimybėms ir informacijai iš daugybės įvairių šaltinių.
Aš manau, mums taip pat derėtų apsvarstyti, tokios diskusijos ribose, kokį poveikį galėtumėme pasiekti panaudoję vienus ar kitus išteklius. Ką reikėtų daryti, kad šis poveikis būtų didesnis? Mes taip pat turėtumėme nepamiršti ir finansų klausimo. Aš manau, svarbu yra ne vien tik tai, kaip mes priimame nacionalinės politikos sprendimus, bet ir tai, kaip keli kolegos man pasakė, kaip technologijų plėtra galėtų būti paspartinta ir paremta. Aš nematau prasmės šiandieninėje diskusijoje, kai po kelių valandų ar dienų tuose pačiuose rūmuose bus svarstoma Lisabonos strategija ir panašūs klausimai. Jeigu mes norime kovoti su klimato kaita ir stengtis sumažinti jos neigiamą poveikį, šios dvi diskusijos turėtų būti sujungtos į vieną.
Mano požiūriu, šios diskusijos metu buvo sudaryta tik labai ribota galimybpateikti kritinius komentarus, kurie buvo pagarsinti komitete vykusio svarstymo metu. Tikiuosi, kad kitą kartą, kai svarstysime apibendrintą Klimato kaitos komiteto pranešimą, mums bus suteikta galimybpateikti daug platesnio spektro argumentus.
Karin Scheele
(DE) Ponia Pirmininke, aš norėčiau prisidėti prie gausių pagyrimų, adresuotų pranešėjui už puikų ir objektyviai pateiktą pranešimą, kuris taip pat sulaukdaugumos Klimato kaitos komiteto narių pritarimo. Savaime aišku, kad mes tikimės rezultatų ir aiškaus mandato Balyje. Tai turėtų būti bendros, bet diferencijuotos atsakomybės pasidalijimas tarp industrinių valstybių, besiformuojančios ekonomikos šalių ir besivystančių šalių.
Rezoliucijoje taip pat aiškiai nurodoma, kad mes tikimės rezultatų iki 2009 m. Europos Parlamento priimtuose teisiniuose dokumentuose - jau šiandien buvo minėti klausimai, susiję su aviacijos įtraukimu į išmetimo leidimų prekybos sistemą, taip pat su motorinių transporto priemonių tarša CO2 - likusiam pasauliui, kitiems žemynams turime perduoti labai aiškią politinę žinią. Tai būtina, jei norime, kad visos šalys sutiktų su mūsų siūlymais.
Katerina Batzeli
- (EL) Komisare, visų pirma leiskite man padėkoti jums už pastangas sprendžiant šį tarptautiniu mastu labai svarbų klimato kaitos klausimą.
Pone Pirmininke, kova su klimato kaita turėtų paskatinti naujo plėtros modelio sukūrimą. Šis modelis pakreiptų šiuo metu įvairiose srityse vykdomą politiką aplinkos apsaugos kryptimi, susiedamas ekonominę veiklą su dėmesiu gamtos ištekliams ir socialinei gerovei.
ES turėtų atlikti vadovaujantį vaidmenį ir užtikrinti, kad derybos nesibaigtų Kioto protokole numatytų lanksčių mechanizmų išplėtimu. Mūsų tikslas Balyje turėtų būti susitarimas su aplinkosaugine perspektyva. Šis susitarimas taip pat turėtų išnaudoti galimybes, skatinančias technologinių naujovių diegimą, ekonominę plėtrą ir darbo vietų kūrimą.
Pavyzdžiui, perėjimas prie mažo anglies dvideginio kiekio pasaulio ekonomikos susiejant anglies dvideginio rinkas su išmetimo leidimų prekybos sistema būtų žingsnis teisinga kryptimi.
Balio konferencija turėtų būti laikoma galimybe suformuluoti visapusišką pasiūlymą dėl klimato apsaugos politikos po 2012 m., numatančios ilgalaikius privalomuosius tikslus.
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT) Pone Pirmininke, Komisare, ponai ir ponios, Europos Parlamente reguliariai vyksta diskusija šiuo neabejotinai svarbiu klausimu. Su klimato kaita ir Europos Sąjungos pasirengimu Balio konferencijai susiję klausimai buvo svarstomi visuose kas mėnesį vykusiuose posėdžiuose, kuriuose man teko dalyvauti. Tai akivaizdžiai byloja apie tai, kad Parlamentas teikia labai daug svarbos šiai temai, nes net šį rytą klimato kaitos klausimas vėl buvo svarstomas mūsų diskusijos globalizacijos tema ribose.
Savo įžanginėje kalboje aš paminėjau šešis pagrindinius tikslus, kurių Europos Sąjunga sieks Balio konferencijoje. Tai yra aiškiai apibrėžti tikslai, kurie, mano manymu, yra gerai suprasti ir visiškai patvirtinti, ir savaime aišku, kad mes sieksime juos įgyvendinti. Tačiau aš taip pat aiškiai pareiškiau, kad tai yra sudėtingas, sudėtinis ir politiniu požiūriu subtilus procesas, bet mes dėsime visas pastangas, kad šis procesas būtų sėkmingai užbaigtas.
Kai kurie kolegos Parlamente išreišksavo abejones, ar Europos Sąjunga turi pagrindo manyti atliekanti vadovaujantį vaidmenį šiame procese. Aš negaliu pritarti šiai nuomonei, nes jeigu ir yra blokas, organizacija ar subjektas, kuris praktikoje parodė, kad siekia plataus užmojo tikslų, nori eiti toliau ir rodo tikrą susirūpinimą problema, kuri jaudina piliečius, tai tas subjektas yra Europos Sąjunga. Mes užsibrėžėme pasaulio mastu neprilygstamus taršos mažinimo savo viduje tikslus, taip pat daug ką darome energijos taupymo srityje, investuojame į atsinaujinančius energijos šaltinius ir pan. Todėl mes turime pagrindo didžiuotis savo pastangomis ir darbu ir turime jį tęsti.
Aš taip pat norėčiau pasakyti, kad atkreipiau dėmesį į ponios Hassi parengtoje rezoliucijoje pateiktas rekomendacijas ir patarimus. Kai kuriuos iš šių patarimų taip pat pateikponia Ferreira, ir Taryba, be abejo, atsižvelgs į šias rekomendacijas.
Stavros Dimas
Komisijos narys.- Ponia Pirmininke, visų pirma norėčiau padėkoti pranešėjams už jų teigiamą indėlį šiandieninėje diskusijoje.
Atsiranda susitarimas, kad yra būtinos pasaulinės pastangos, kad būtų laimėtas mūšis prieš klimato kaitą, ir kad Balyje turi būti nustatytas klimato susitarimo po 2012 m. procesas ir turinys.
?Europos Sąjunga stiprins savo dvišalius kontaktus su pagrindiniais partneriais, kad gautų palaikymą šioje srityje. Tačiau taip pat turime žiūrėti toliau už Balį. Neužmirškime, kad Balis yra tik derybų proceso pradžia. Įsitikinti, kad judame teisinga linkme Balyje, žinoma, yra labai svarbu. Bet turėsime padidinti savo pastangas nustatyti bendras nuomones ir sukurti bendrus sprendimus su visais mūsų partneriais artimaisiais mėnesiais ir metais.
ES ir Kinijos, ES ir Indijos aukščiausiojo lygio susitikimai, taip pat ir ES ir Azijos aukščiausiojo lygio susitikimas lapkričio mėn. yra kiti žingsniai kurti net didesnę konvergenciją ir politinę jėgą tarptautiniam klimato susitarimui po 2012 m.
Kalbant apie Jungtines Amerikos Valstijas ir Kanadą, bus labai svarbu ne tik toliau palaikyti ryšius, bet taip pat peržengti kontaktų palaikymo su Federaline vyriausybe lygį. Tarptautinanglies dioksido rinkos partneryst(angl. ICAP) su JAV valstijomis ir Kanados sritimis, kurią pasirašiau Europos Sąjungos vardu Lisabonoje spalio 29 d., suburia partnerius, kurie aktyviai siekia įgyvendinti anglies dioksido rinkas pagal privalomas ribas ir leidimų prekybos sistemas.
Tikiuosi tęsti šias diskusijas su Europos Parlamento nariais rengiantis Balio konferencijai ir labai dėkoju už jūsų palaikymą.
Turiu pabrėžti, kad be nuolatinės Europos Parlamento paramos nebūtume turėję energijos ir klimato kaitos paketo šių metų pradžioje ir be jūsų paramos neturime jokios vilties pasiekti geresnį rezultatą Balyje. Taigi, prašom vykti į Balį su didelėmis ambicijomis ir bandykite padėti mums, nes žinote, kaip tai daryti.
Pirmininkas
Skelbiu diskusiją baigta ir pranešu, kad gavau pasiūlymą priimti rezoliuciją, pateiktą Laikinojo komiteto klimato kaitos klausimais vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalies nuostatomis.
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks rytoj, ketvirtadienį.
