Předložení návrhu souhrnného rozpočtu Radou - Finanční období 2008
Předsedající
(DE) Dalším bodem pořadu jednání je předložení návrhu souhrnného rozpočtu na období 2008 Radou.
Emanuel Santos
úřadující předseda Rady. - (PT) Pane předsedající, dámy a pánové, je mi ctí předložit jménem předsednictví Rady návrh souhrnného rozpočtu Evropských společenství na finanční období 2008, který Rada přijala dne 13. července 2007.
Nejprve bych rád připomněl vynikající a konstruktivní atmosféru na zasedáních, která se konala před tím, než Rada přistoupila k prvnímu čtení rozpočtu na období 2008. Dohodovací jednání přineslo důležité výsledky, zvláště dohodu o pěti společných prohlášeních k významným tématům, což je kvalitní základ pro budoucí práci.
V této souvislosti jsem přesvědčen, že skvělá spolupráce mezi oběma rozpočtovými orgány a cenná pomoc Komise jsou předzvěstí kladného výsledku. Mohu vás ujistit, že Rada hodlá pokračovat v konstruktivním dialogu o rozpočtu, tak abychom dosáhli uspokojivé dohody o dobrém rozpočtu Společenství na období 2008.
V březnu 2007 jsme oslavili 50. výročí podpisu Římských smluv a znovu jsme stvrdili naše společné hodnoty a cíle. V tak dynamickém projektu, jakým je Evropská unie, je existence rozpočtu Evropské unie či jednotné měny jedním z nejhmatatelnějších projevů toho, co pro evropské občany a daňové poplatníky znamená být Evropanem. Rozpočet Evropské unie je tedy třeba navrhnout ve světle výzev, které před námi všemi stojí. Těchto výzev je několik, ale já bych rád upozornil, když dovolíte, na výzvy z mého pohledu nejdůležitější. Zaprvé, odstranění překážek podnikání, tak aby vzniklo dynamické evropské hospodářství v duchu Lisabonské strategie. Další výzvou je vytvoření transevropské dopravní sítě, která nás navzájem sblíží a upevní vnitřní evropský trh. Vznik informační společnosti je zase dokladem významu lidských zdrojů a sociálního začleňování.
Evropskou unii posílí účast poučených občanů na tomto projektu, jenž je v moderních dějinách unikátní. Poslední výzvou, která se dotýká zvláště některých regionů, je změna klimatu - té je třeba čelit rozvojem obnovitelných zdrojů energie a efektivnějším a společensky odpovědnějším využíváním přírodních zdrojů.
Všechny tyto úkoly se objevují v souvislosti s globalizací světového hospodářství, která pro náš starý evropský kontinent představuje závažnou výzvu, jíž musíme čelit na hospodářské i sociální úrovni pomocí takových politik, které zvýší produktivitu evropského hospodářství a posílí sociální soudržnost. To od naší vlády očekávají všichni Evropané. Musíme všichni zdvojnásobit své úsilí o to, aby naše rozpočty byly efektivní a účinnou odpovědí na politické priority.
Je proto třeba omezit administrativní zátěž, což je společnou snahou Rady i Evropského parlamentu. Komise musí urychlit postup schvalování operačních programů a projektů, aby při provádění nedocházelo ke zdržení. Rychlejší schvalování ale nesmí ohrozit zásady správného rozpočtového řízení. Větší pružnost opravdu potřebujeme, nesmí však být na úkor účinného a odpovědného využívání peněz evropských daňových poplatníků.
Než podrobněji představím návrh rozpočtu na finanční období 2008, rád bych připomněl hlavní zásady, jimiž se Rada při svém rozhodování řídila. Stručně řečeno, byly to následující zásady: vhodné financování různých priorit Evropské unie; pečlivě kontrolované zvýšení položek plateb; dodržení stávajících stropů finančního rámce a zároveň ponechání, v případě potřeby, dostatečných rezerv v rámci stropů pro jednotlivé okruhy a podokruhy; a konečně finanční kázeň a správné rozpočtové řízení.
Když dovolíte, doplním ještě jeden detail. Při analýze předběžného návrhu rozpočtu Rada použila kombinaci rozpočtových nástrojů, která byla nakonec mimořádně užitečná a pomohla při rozpočtování podle cílů a činností. Mimo jiné bych rád upozornil na formuláře pro plánování činností. Rada se po podrobném prostudování mnoha těchto formulářů domnívá, že celková kvalita postupu se podstatně zlepšila, a doufá, že se tento rozpočtový přístup bude v budoucnosti dále rozvíjet.
Pro finanční období 2008 navrhujeme rozpočet ve výši 128 000 milionů EUR na položky závazků a 119 000 milionů EUR na položky plateb. K závazkům bych rád připomněl, že Rada považuje za nezbytné, aby v rozpočtu na období 2008 dosáhly vhodné celkové úrovně s přihlédnutím k absorpční kapacitě. Jak víte, podle našeho názoru není nadhodnocení položek plateb řešením pro nezaplacené závazky, tzv. Reste ŕ liquider. Jednou z našich zásad při přípravě návrhu tedy bylo posouzení skutečných a jasně definovaných potřeb, na jejichž základě jsme přistoupili k navýšení plateb o 3,4 % ve srovnání s finančním obdobím 2007.
Co se týče podokruhu 1a - Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost, Rada hodlá zajistit vhodné financování priorit souvisejících s Lisabonskou strategií, přičemž ponechala i podstatnou rezervu na pokrytí priorit Evropské unie definovaných v závěrech z červnového zasedání Evropské rady a na pokrytí jiných nepředvídaných potřeb. Přestože má Rada v úmyslu omezit navýšení tohoto podokruhu ve srovnání s rozpočtem na období 2007, musím upozornit, že Rada bude nadále podstatnou měrou navyšovat prostředky určené na výzkum - závazky budou navýšeny o 7,75 % a platby o 45 % - vzhledem k míře plnění rozpočtu v předcházejících letech a k absorpční kapacitě. Toto navýšení je odrazem významu, jaký Rada přikládá efektivnímu provádění Lisabonské strategie, která je, jak jsem již řekl, základním prvkem hospodářského rozvoje Evropské unie.
Co se týče podokruhu 1b - Soudržnost pro růst a zaměstnanost, Rada je připravena přijmout položky závazků, tak jak byly navrženy v předběžném návrhu rozpočtu Komise. Pokud jde o položky plateb, rád bych zdůraznil, že tento podokruh byl navýšen ještě více (tj. o 6,2 %), než bylo původně navrženo, s přihlédnutím k absorpční kapacitě a k dřívějším zkušenostem s dokončováním starých programů a plněním nových.
Co se týče okruhu 2 - Ochrana přírodních zdrojů a správné hospodaření s nimi, položky navržené Radou vycházejí z dřívějších výsledků a z minulých zkušeností, které ukázaly, že i přes horizontální používání se tyto položky obecně vzato vždy velmi blíží výsledkům konečného plnění.
Rád bych se zastavil u schvalování operačních programů a projektů v oblasti rozvoje venkova, strukturálních fondů a Fondu soudržnosti pro období 2007-2013. K této otázce bylo vydáno společné prohlášení, schválené na našem dohodovacím jednání, a mohu vás ujistit, že Rada přikládá nejvyšší politickou důležitost tomu, aby všechny operační programy a projekty byly plněny vhodně a co nejrychleji.
Co se týče okruhů 3a - Svoboda, bezpečnost a právo a 3b - Občanství, Rada hodlá provést jen jednu drobnou úpravu položek závazků a položek plateb v souladu s absorpční kapacitou a s předchozí mírou plnění.
Co se týče okruhu 4 - EU jako globální partner, Rada hodlá do svého návrhu rozpočtu zahrnout i některé politicky orientované priority. Mám na mysli Palestinu, pro niž je v rezervě navrženo navýšení o 80 milionů EUR, a Kosovo, pro nějž je rovněž v rezervě navrženo navýšení o 180 milionů EUR. Zatím se nacházíme teprve v první fázi rozpočtového postupu a jsem si jist, že ještě budeme mít příležitost tato čísla zpřesnit.
V tomto stadiu se Rada domnívá, že může rozpočet na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku uvedený v předběžném návrhu rozpočtu přijmout pouze jako provizorní minimální rozpočet. Je ovšem vysoce pravděpodobné, že částka navržená na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku bude nakonec vzhledem k vývoji mezinárodní situace nedostatečná. Myslím, že všichni chápeme, co je v sázce.
Na závěr svého vysvětlujícího prohlášení bych se rád několika slovy zmínil o okruhu 5 - Správa. Přístup Rady vychází z takových horizontálních kritérií, jakým je zvýšená efektivita, a zároveň přihlíží ke konkrétní povaze jednotlivých orgánů, zvláště v souvislosti s vytvářením nových pracovních míst kvůli rozšíření. V oddílu rozpočtu, který se týká jí samotné, předpokládá Rada navýšení pouze o 0,2 %, což se mi zdá jako jasný politický signál.
Provedli jsme rovněž podrobnou analýzu rozpočtů decentralizovaných agentur. Jak u dotací, tak u počtu nových pracovních míst, jež je třeba schválit, byla použita metodika opírající se o horizontální kritéria.
Využiji této příležitosti, abych se pár slovy zmínil o tom, že je nutné zajistit řádné finanční řízení orgánů Evropské unie. Rada má v této souvislosti radost ze společných prohlášení, která jsme schválili na dohodovacím jednání a která se dotýkají takových záležitostí, jakými jsou decentralizované agentury, výkonné agentury, účelově vázané příjmy a nábor pracovníků v důsledku posledních rozšíření.
Všichni víme, že toto je teprve první krok rozpočtového postupu, jsem však přesvědčen, že společně dokážeme prozkoumat všechny možnosti a koncem roku dospějeme ke konečné dohodě a sestavíme uspokojivý rozpočet.
Naším hlavním cílem je, abychom v patřičnou dobu měli takový rozpočet na období 2008, jaký nám umožní naplňovat politické priority Unie, zároveň však nebude příliš rozsáhlý, neboť to by znamenalo, že se předem smiřujeme s tím, že se jej pravděpodobně nepodaří účinně a efektivně splnit. Musíme si uvědomit nejen to, že tento rozpočet ovlivní blahobyt každého jednotlivého občana Unie, nýbrž i to, že účty platí daňoví poplatníci všech členských států. Z těchto důvodů musíme najít tu správnou rovnováhu. Jsem si jist, že všechny tři zde zastoupené orgány pro to učiní vše, co bude v jejich silách.
Pane předsedající, dámy a pánové, ještě jednou děkuji za vaši laskavou pozornost.
Kyösti Virrankoski
zpravodajka. - (FI) Pane předsedající, pane úřadující předsedo Rady, paní komisařko, Evropský parlament nyní musí projednat návrh rozpočtu na příští rok předložený Radou. Hned na úvod chci poděkovat zemi zastávající předsednictví, Portugalsku, za vynikající a transparentní spolupráci. Předsedající země výborně spolupracovala s Evropským parlamentem a zvláště s jeho Výborem pro rozpočet. Rozprava probíhala nezvykle hladce. Návrh Rady sice vyvolá připomínky, díky dosavadní práci předsednictví ale můžeme předpokládat, že konečný výsledek bude skvělý.
Rozpočet navržený Radou je úsporný. Ve srovnání s předběžným návrhem rozpočtu byly položky závazků seškrtány o 717 milionů EUR, s rezervou pro víceletý finanční rámec ve výši 3,9 miliard EUR. Ještě výraznější škrty čekaly položky závazků, které byly sníženy o 2,1 miliardy EUR, a jsou tedy o dobrých 10,3 miliard EUR pod finančním rámcem, což představuje 95 % hrubého národního důchodu EU. Vzpomeneme-li si na to, jak byl před pouhým rokem po dlouhých a obtížných diskusích schvalován finanční rámec, musíme se na úroveň především těchto položek plateb vidět jako nerealisticky nízkou.
Je politováníhodné, že se předmětem obzvlášť drastických škrtů staly právě rozpočtové okruhy 1a (konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost) a 1b (soudržnost pro růst a zaměstnanost). V prvním případě byly položky plateb seškrtány o více než 500 milionů EUR, v druhém případě pak o 498 milionů EUR. Oba tyto okruhy souvisejí s klíčovou prioritou Evropské unie - Lisabonskou strategií, která takto byla více než miliardovým škrtem notně oslabena.
Rozpočet obsahuje další zásadní problémy související s prvním okruhem. Evropský parlament loni varoval Radu, že finanční prostředky vyčleněné na evropský navigační systém Galileo nebudou stačit. Dnes chybí 2,4 miliardy EUR, protože soukromý sektor neprojevil zájem. Evropský parlament ve svém usnesení podpořil projekt, který by využil ty prostředky Společenství, jež zbudou v unijním rozpočtu. Je to ten nejjednodušší, nejméně byrokratický a nejdemokratičtější postup. Stávající finanční rámec ale vůbec neumožňuje vyšetřit tak obrovskou sumu peněz - 400 milionů EUR ročně, a musíme tedy za tímto účelem přijmout společné rozhodnutí Parlamentu a Rady. Tento důležitý evropský projekt můžeme zachránit, musíme tak ale učinit v rámci tohoto rozpočtového postupu.
Dalším problémem je ETI - Evropský technologický institut. Máme-li jej zřídit, musíme mu zajistit udržitelné financování. Takové financování se nemůže opírat o naděje a očekávání, nýbrž vyžaduje realistická rozhodnutí. Představa, že ETI téměř jistě získá finanční prostředky z programů EU v rámci volné hospodářské soutěže, je pouhým přeludem. Co když se to však přece jen podaří? Proto potřebujeme realistická řešení.
S rozpočtem na příští rok souvisí i zvláštní problém týkající se strukturálních fondů, Fondu soudržnosti a fondů rozvoje venkova. Zatím bylo schváleno jen několik operačních programů strukturálních fondů. V rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti bylo schváleno pouze 20 % z 335 programů, v rámci Evropského sociálního fondu dokonce méně než 10 %. Největší znepokojení vyvolává situace Fondu pro rozvoj venkova, v němž byly schváleny pouhé dva programy z celkového počtu 96 programů. V červnu přijal Evropský parlament i Rada prohlášení, v němž oba orgány upozornily na tuto situaci a přislíbily, že budou činnost Komise na tomto poli sledovat. Parlament sám za sebe může potvrdit, že na obsahu tohoto prohlášení trvá.
Na závěr bych rád zdůraznil význam správného řízení. Evropský parlament chce podporovat řízení a tvorbu rozpočtu na základě činností. Spolu s Radou jsme přijali prohlášení, které zdůrazňuje význam analýzy nákladů a výnosů a význam zodpovědnosti při zřizování nových agentur. Na tomto musíme trvat.
Rozpočet na příští rok je označován jako "rozpočet pro výsledky". Toto označení má podtrhnout, že k dosažení kýžených výsledků je třeba využít potřebných položek. Nejde tady jen o řízení, ale především o výsledky. Jsem pevně přesvědčen, že spolu s Radou a Komisí se nám podaří takový rozpočet na příští rok sestavit.
Předsedající
Děkuji mnohokrát, pane Virrankoski, a děkuji vám i za to, že jste vzorně dodržel řečnickou dobu. Zdá se, že Finové mají situaci pevně v rukou. Zástupci menších států, mezi něž patří i Finsko, mohou vykonávat stejně velký vliv jako jejich kolegové z větších zemí. Naším dalším zpravodajem je rovněž Fin - máte slovo, pane Itälä.
Ville Itälä  
Pane předsedající, hlavními zásadami, jimiž se Parlament a ostatní orgány musely řídit při přípravě návrhu rozpočtu na příští rok, byly úspornost a rozpočtová kázeň. Šli jsme příkladem daňovým poplatníkům, běžným evropským občanům, a ukázali jsme jim, že i my jsme schopni převzít odpovědnost za ekonomické otázky. Jen tak si můžeme získat důvěru lidí.
Nový generální tajemník Parlamentu předložil nový návrh rozpočtu Parlamentu na období 2008, ke kterému mu blahopřeji, protože je velmi kvalitní a dobře vyvážený. Pomůže nám najít kompromis při přijímání konečného rozhodnutí. V souvislosti s návrhem bych se chtěl zmínit o dvou věcech. Zaprvé, návrh generálního tajemníka je v okruhu 5 stále nižší o více než 20 %, tj. navýšení nevyužívá celých 20 %. Druhá důležitá věc je, že se mu podařilo zařadit mnoho stávajících zaměstnanců na nové pracovní místo tam, kde měla být pracovní místa neobsazená.
Musíme si nicméně uvědomit, jak tento postup v Parlamentu obvykle vypadá. Již jsme zde letos schválili několik zásad. Jednou z nich je, že rozpočet Parlamentu je rozpočtem daňových poplatníků a že i s novými projekty bychom se měli pokusit zachovat výdaje na úrovni období 2007. Tomuto cíli nejsme příliš vzdáleni a já věřím, že lze uskutečnit všechny navržené projekty, když určíme přesné částky v souladu s rozpočtovou kázní.
V souvislosti s rozpočtem Parlamentu bych rád zmínil ještě jednu záležitost, která se týká informační politiky. Byla připravena řada projektů s ohledem na blížící se volby, např. internetové televizní vysílání, a pro všechny poslance a politické skupiny Evropského parlamentu je nejdůležitější, aby se mohli co nejvíce zapojit do informační politiky Parlamentu ve všech jejích aspektech. Politické skupiny i poslanci tedy musí aktivně jednat a nenechávat informační politiku na správních orgánech - lidé chtějí vědět, proč konkrétní poslanec nebo skupina hlasovali určitým způsobem nebo proč předkládají určitý návrh. Lidé chtějí znát politické pozadí, a my se proto do informování musíme zapojit. Dohodli jsme se, že bychom měli zvát i menší, místní sdělovací prostředky, a já doufám, že se tato myšlenka dostane i do konečné verze. Právě zvaní menších, místních sdělovacích prostředků, které jinak nemají dost prostředků na cesty do Parlamentu, je způsobem, jak se přiblížit občanům. Samozřejmě by tyto kontakty měli zprostředkovávat naši poslanci.
Rád bych se ještě vrátil k ostatním orgánům. Rada navrhla provést plošný dvouprocentní škrt u všech orgánů. Jako zpravodaj musím říci, že je to jen těžko přijatelné, neboť orgány se od sebe značně liší. Jedny jsou větší, jiné menší a liší se i druh jejich práce.
Dovolte, abych jako příklad uvedl Účetní dvůr, který jsem včera navštívil. Účetní dvůr se již mnoho let chová velmi hospodárně a dodržuje rozpočtovou kázeň. Vykazuje u všech položek přebytek, neplýtvá penězi a jeho výdaje tvoří pouze platy a fixní náklady. Dvouprocentní škrty pro Účetní dvůr vůbec nepřipadají v úvahu. Pokud bychom na tento návrh přistoupili, celé schéma by se rozpadlo.
Doufám, že dospějeme k dohodě ohledně hledání oblastí, v nichž by každý jednotlivý orgán mohl dosáhnout úspor. V zásadě souhlasím s Radou v tom, že všichni musí být šetrní a že je třeba hledat možný prostor pro úspory, nesouhlasím však s plošným přístupem dvouprocentního škrtu.
Reimer Böge  
předseda Výboru pro rozpočet. - (DE) Pane předsedající, dámy a pánové, dnes diskutujeme o druhém roce provádění dohodnutého finančního výhledu. Diskutujeme o provádění víceletých programů s evropskou přidanou hodnotou, které byly stanoveny postupem spolurozhodování. Diskutujeme i o dodatečných závazcích týkajících se reformy všech tří orgánů. Nejprve bych rád ujistil předsednictví Rady, že začátek procesu byl z hlediska základních dohod slibný - uskutečnilo se jednání všech tří stran a dne 13. července dohodovací řízení. Oněch pět prohlášení, o nichž jste se zmínil, zvláště prohlášení o přístupu k decentralizovaným agenturám, je krokem správným směrem, na kterém, jak doufám, můžeme dále stavět.
Také bych chtěl říci vám, paní komisařko, že vaše iniciativa směřující k dvoufázovému informování o plnění rozpočtu je dalším důležitým krokem v zájmu efektivní rozpočtové politiky jak na straně Komise, tak na straně Evropského parlamentu.
V rámci tohoto rozpočtového postupu na základě návrhu Rady nyní samozřejmě musíme zaručit rozpočtovou kázeň a zajistit závazky, k nimž jsme se již přihlásili. Zároveň ale musíme i upravit předvídatelná a očekávaná čísla. V této souvislosti nechápu dodatečné prohlášení Rady týkající se podokruhů o růstu a zaměstnanosti (1a) a o zemědělské politice a výdajích souvisejících s trhem - zejména to, že pokud nebudou finanční prostředky stačit, bude nutné požádat Komisi o předložení opravného rozpočtu. Chci upozornit na to, že okruh 4, zaměřený na zahraniční politiku, je již tradičně nedostatečně financován. Dále musím poukázat také na to, že při jednáních o finančním výhledu jsme na tyto nedostatky upozorňovali od samého počátku.
Musíme se tedy snažit o to, aby byly schválené programy řádně prováděny jak z hlediska závazků, tak z hlediska plateb. Zároveň - a to chci říci zcela otevřeně - nesmíme přistoupit na jakékoli odstrkování našich politických priorit v rámci tohoto rozpočtového postupu, ba ani, paní komisařko, formou přesunů v souhrnném rozpočtu na konci rozpočtového období.
Chci výslovně uvést, že prohlášení o provádění strukturálních fondů a fondu pro rozvoj venkova považujeme za důležité a že Komisi požádáme o co nejrychlejší předložení zprávy o pokroku, neboť členské státy a regiony oprávněně očekávají, že se dotyčné programy začnou bez prodlení provádět.
Souhrnně vzato, prohlášení o decentralizovaných agenturách, která podporují zlepšenou analýzu nákladů a výnosů, povedou k větší transparentnosti a vyjasnění stavu zaměstnanců (stálých i dočasných) těchto agentur a jako takové jsou kvalitativním krokem kupředu. Tato prohlášení spolu s tzv. screeningovou zprávou Komise o plánech pracovních míst vedou k vítanému pokroku a je třeba je dále rozvíjet, zkoumat a důsledněji se jimi řídit. Ještě dodám, že v tomto ohledu musí být naším heslem spíše opatrnost než přehnaná reakce.
Mnohé, na co si dnes stěžujeme v souvislosti s decentralizací nebo s prováděcími předpisy k finančnímu nařízení, samozřejmě vyplývá z rozhodnutí Společenství, za něž všichni neseme svůj díl odpovědnosti. Řešení této situace je dobře známé - spočívá v zeštíhlení postupů a v jejich určitém zjednodušení. V tomto smyslu nás čeká ještě hodně práce.
Dovolte, abych pohovořil o několika klíčových bodech. Částka vyhrazená v předběžném návrhu Komise na platby byla o 8,2 miliard EUR nižší než strop ve finančním výhledu. Nyní Rada předkládá návrh, v němž je tato hodnota o 10,3 miliard EUR nižší než uvedený strop. Podíváte-li se však na souhrnnou tabulku Rady, zjistíte, že její obsah je velmi sporný. V okruhu určeném na Lisabonskou strategii, růst a zaměstnanost se například vytváří nová rezerva ve výši 342 milionů EUR a částka určená na platby se oproti předběžnému návrhu snižuje o 548 milionů EUR. To ve skutečnosti znamená, že vzniklá rezerva je jen umělá a má posloužit k naplnění prohlášení Evropské rady o politických prioritách.
Předpokládám, že v pozadí stojí problém s financováním Evropského technologického institutu a projektu Galileo. Rád bych zcela jasně řekl, že Parlament rozhodně dává přednost řešení projektu Galileo na úrovni Společenství a že v celkovém kontextu očekává nové návrhy Komise.
Ještě jeden stručný komentář k okruhu 3 - v souvislosti s přírodními katastrofami se ptám, co se stalo s návrhy bývalého komisaře Michela Barniera na civilní obranu v Evropě? Existuje nějaká společná odpověď a pokud ano, jaký může mít dopad na rozpočet pro období 2008 a pro následující období?
Pane předsedající, záležitosti související se zahraniční a bezpečnostní politikou, o níž jsme zde opakovaně hovořili, potvrzují, že naše politická analýza byla správná - částky uvedené v současném návrhu rozpočtu nestačí k řešení úkolů v Afghánistánu, Palestině nebo Kosovu a škrty v rezervě na mimořádnou pomoc jsou jen virtuálním řešením, jehož smysl nedokážeme pochopit. V této souvislosti žádáme Komisi, aby jasně řekla, odkud podle jejího názoru můžeme v nadcházejících letech čerpat.
Ještě poslední poznámka, pane předsedající. Členské státy se v souvislosti s prohlášením o věrohodnosti zmíněném v odstavci 44 interinstitucionální dohody zavázaly, cituji, "předkládat každý rok shrnutí dostupných výsledků kontrol a prohlášení na vhodné vnitrostátní úrovni".
předseda Výboru pro rozpočet.- "předkládat každý rok shrnutí dostupných výsledků kontrol a prohlášení na vhodné vnitrostátní úrovni".
Jinak plně podporuji slova našich dvou zpravodajů.
Dalia Grybauskaitë
Ráda bych všechny přivítala zpět po prázdninové přestávce, po níž bude práce pokračovat stejně zajímavě a intenzivně jako vždy. Je potěšitelné, že již v červenci jsme mohli vést velmi produktivní a dobře míněnou diskusi. V Litvě se říká, že dobrý začátek je polovinou úspěchu. Proto doufám, že atmosféra, v níž jsme začali pracovat, a výsledky, k nimž jsme zatím dospěli v jednáních a které zahrnují tři významná prohlášení, budou opravdu takovým dobrým začátkem ke splnění našeho úkolu. Dnes jsme diskutovali o první verzi rozpočtu Rady, i když od Parlamentu často slýchám, že my, Komise, dostáváme příliš mnoho úkolů. To zajisté přijímám a souhlasím s tím; jsme připraveni reagovat a poskytnout jakékoli informace, které si vyžádáte.
K prvnímu návrhu rozpočtu Rady bych chtěla říci tolik, že Komise při přípravě své verze vycházela z odhadů členských států a z našich vlastních analýz. Domníváme se proto, že náš návrh byl ekonomicky i politicky plně podložen. Z těchto důvodů nemůže Komise s řadou prvků první verze rozpočtu sjednané Radou zcela souhlasit. Podporujeme názor vyslovený poslanci, že největší horizontální škrty... Chci zopakovat, že metodika horizontálních škrtů byla znovu použita ve všech okruzích. Komise si pochopitelně myslí, že takový přístup a metodika není správný, zvláště v okruzích 1a a 1b, které se týkají inovací a výzkumu. Tím spíše, že máme další problémy s Evropským technologickým institutem a s programem Galileo, které je třeba řešit jako dodatečný problém souběžně s každoročními evropskými rozpočtovými postupy. To samozřejmě znamená, že se musíme vrátit k diskusím o množství a velikosti a neuvažovat o aritmetickém snížení. Totéž platí pro zemědělství a okruh politiky zahraničních věcí, kde je podle mého názoru přístup Rady k zařazování prostředků do rezervy spíše konzervativní a určitě se k této problematice budeme muset brzy všichni vrátit. Za dva týdny bude Komise předkládat Parlamentu a Radě svůj návrh na změny v rozpočtu na Kosovo a Palestinu.
Jako obvykle v nás také vzbuzuje obavy přístup Rady k správním výdajům a souhlasím s tím, že rozpočet má poněkud finské zabarvení, zvláště v Evropském parlamentu. Myslím to v dobrém, protože u výdajů zástupců zemí je třeba dodržovat kázeň, přísnou odpovědnost a řádnou správu prostředků. S tím souhlasíme a vždy se o to budeme snažit. Návrh Rady obsahuje horizontální škrty v takové podobě, která Radě samotné neumožní splnit její závazek přijmout další zaměstnance; Komise rozhodně nemůže přistoupit na více než 800 stálých zaměstnanců na doplňkové rozvojové úkoly. Skutečně doufáme, že Parlament se k této záležitosti postaví stejně jako my a že bude ve spolupráci s Parlamentem připravena potřebná změna. Stručně řečeno, je tedy potěšující, že začátek celého procesu byl úspěšný. Na první návrh Rady ale reagujeme a posuzujeme jej kriticky a jsme připraveni v blízké budoucnosti diskutovat o Kosovu a Palestině a jsme také připraveni kolem 19. diskutovat a rozhodnout o návrzích týkajících se programu Galileo a Evropského technologického institutu, tak abychom v těchto závažných otázkách dospěli k vzájemnému porozumění. Proto doufám, že celý tento postup bude úspěšný, a také doufám, že mí litevští krajané zvládli přeložit můj první projev v litevštině hezky a správně.
Předsedající
(DE) Rozprava je ukončena.
Písemná prohlášení (Článek 142)
Silvia-Adriana Ţicău  
písemně. - (RO) Podle požadavků Lisabonské strategie mají členské státy investovat 3 % svého HDP do výzkumu, přičemž dvě třetiny by měl financovat soukromý sektor.
Tento cíl splnilo jen minimum evropských regionů. V roce 2004 provádělo 42 % evropských firem v rámci své činnosti výzkum a členské státy investovaly do výzkumu pouze 1,84 % svého HDP. V roce 2006 pracovalo v oblasti vědy a technologie 35% aktivních obyvatel v EU.
Vzdělání je pro budoucnost EU zcela zásadní. Mělo by být přístupné všem - chudým i bohatým, obyvatelům měst i venkova. Kvalitu evropského vzdělání bychom měli poměřovat podle míry úspěšnosti při ukončení studia a míry úspěšnosti při přijetí do dalšího vzdělávacího stupně. Potřebujeme novou sociální Evropu, pro niž budou prioritou její občané.
Jak Evropská unie, tak její členské státy budou na podzim schvalovat své rozpočty na období 2008. Žádám, aby v Evropské unii byly prioritou investice do vzdělání a výzkumu.
