Sociální ekonomika (krátké přednesení) 
Předsedající
Dalším bodem jednání je krátké přednesení zprávy o sociálně tržní ekonomice paní Toiaovou, jménem Výboru pro zaměstnanost a sociální věci.
Patrizia Toia
zpravodajka. - (IT) Vážený pane předsedající, dámy a pánové, velice mě těší a s hrdostí konstatuji, že se Evropský parlament zabývá problematikou sociálně tržní ekonomiky a předkládá praktické návrhy, jak tomuto odvětví poskytnout skutečnou podporu.
Moje zpráva si klade tři cíle. Za prvé, upozornit na odvětví, které má velký dopad na mnoho oblastí, včetně ekonomiky; do tohoto odvětví spadá 10 % evropských podniků a také 9 % až 10 % pracovních míst. Jedná se o odvětví, které tvoří různé hospodářské subjekty - družstva, vzájemné společnosti, nadace, sociální podniky a sdružení - jež sdílejí konkrétní hodnoty a významným způsobem přispívají k tvorbě HDP. Doufáme proto, že tato skutečnost přispěje k jejich většímu institucionálnímu zviditelnění.
Druhým cílem je potvrdit, že se nejedná o okrajové odvětví nebo výjimku; je spíše pevně zakotveno v tržní ekonomice, se svými vlastními pravidly, která musí vnitřní trh uznávat a respektovat. Představuje alternativní způsob podnikání, výroby, spotřeby a poskytování zaměstnání, který si nicméně vydobyl právo být součástí trhu. Jedná se o metodu, pro kterou je příznačná řada charakteristických rysů, které nesmějí být setřeny, a které určuje především záměr spojovat a uvést do souladu výrobu a zaměstnání s hodnotami solidarity, odpovědnosti a lidské důstojnosti ve všech oblastech, včetně světa práce.
Jak to někdo podle mého názoru kdysi zcela správně pojmenoval, tyto podniky vyvíjejí činnost s kapitálem, ale ne pro kapitál. Toto jsou koncepce, které jsou součástí ideologického dědictví Evropské unie - nelze si nevzpomenout na Delorse - často jsme totiž verbálně uznávali sociální ekonomiku za úhelný kámen evropského sociálního modelu, ale v praxi jsme pak pro ni udělali velice málo.
Nyní nastává ideální okamžik pro znovuobjevení významu těchto podniků, vzhledem k tomu, že současná krize ve výrobě ukázala, že mnohé tradiční hospodářské subjekty jsou velice křehké, velice slabé a někdy značně bezohledné. Svět sociální ekonomiky je oproti tomu zakotvený více místně, má blíže k reálné ekonomice a k lidem a to, jak se ukázalo, jej chrání před spekulacemi. Je to také odvětví se širokou škálou subjektů, které vykonávají mnoho veřejné sociální práce a představují uznávané centrum služeb sociální péče. Jsem přesvědčena, že může pomoci udržovat naše sociální systémy při životě v náročné době.
Třetím cílem je rozhodnout, co můžeme udělat v praxi pro podporu tohoto odvětví. Velice stručně popíšu jeden nebo dva návrhy. Především potřebujeme jasnou definici, abychom přesně chápali profily a definice těchto značně odlišných subjektů. Klíčový význam má také přesná vnitrostátní statistická evidence přínosu tohoto odvětví v různých zemích. Nespadá ani pod kapitalistickou ekonomiku ani pod veřejnou ekonomiku a je tedy pro ně třeba speciální definice. Komise se k této definici do určité míry přiblížila svou příručkou, ale je nutné ji uplatňovat v praxi. Věřím, že akademická obec, výzkum a univerzity v tom mohou být také nápomocny.
A konečně bych chtěla vyzvat k přijetí některých legislativních iniciativ. Byla učiněna řada kroků, jako například přijetí statutu evropského družstva a nadace a konstatovala jsem také, že Komise znovu zahájila svůj proces projednávání. Musíme proto pochopit, co je užitečné a zda má smysl jít dál touto cestou. Nechceme odvětví, kterému prospívají ideje, motivace a svoboda, dusit zbytečnou administrativou, ale tam, kde je třeba přijmout právní předpisy Společenství nebo je bude třeba přijmout v budoucnosti, by bylo moudré je vytvořit.
Mým posledním požadavkem je zapojit toto odvětví do sociálního dialogu. Kde a na jaké úrovni by se měl proces projednávání a dialog s Evropskou komisí uskutečnit? A konečně, jakou přímou podporu by měly poskytovat evropské programy - měli bychom mít ad hoc programy pro sociální ekonomiku nebo vytvořit prostor v rámci stávajících programů pro tyto hospodářské subjekty? Je na Komisi, aby to posoudila.
Na závěr bych ještě ráda poděkovala vnitrostátním sdružením a evropským institucím, které mi byly v této práci hodně nápomocné, parlamentní pracovní skupina pro sociální ekonomiku, která funguje dobře, stínoví zpravodajové a také pan Verheugen a pan Špidla, s nimiž jsem měla otevřenou a důkladnou výměnu názorů.
Předáváme tuto zprávu, k níž významně přispěly společenské subjekty a sdružení, Komisi s nadějí, že i přesto, že do konce tohoto funkčního období zbývá jen málo času, najde si Komise čas, pane komisaři - vy zde dnes zastupujete celou Komisi - navrhnout určité iniciativy a vyslat jasný signál, aby představitelé příštího Parlamentu a příští Komise nemuseli začínat znovu od nuly, ale měli možnost se opřít o pevné základy.
Janez Potočnik
člen Komise. - Vážený pane předsedající, Komise vítá iniciativu Parlamentu formulovat stanovisko k sociální ekonomice formou vlastní zprávy. Zejména v kontextu současné finanční a hospodářské krize si toto odvětví zaslouží větší podporu.
Sociální podniky vyvíjejí speciální způsob podnikatelské činnosti, protože předmětem jejich podnikání jsou hospodářské výkony ve vzájemných vztazích mezi jednotlivými členy, často spojené také s dosažením sociálních a společenských cílů. Mají tedy optimální podmínky k přispění k politikám a cílům Společenství, zejména v oblasti zaměstnanosti, sociální soudržnosti, regionálního rozvoje a rozvoje venkova, ochrany životního prostředí, ochrany spotřebitele a sociálního zabezpečení. Sociální podniky jsou nedílnou součástí politiky Komise v oblasti podniků. Vzhledem k tomu, že většinou se jedná o mikropodniky, malé nebo střední podniky, využívají již v současné době ve svůj prospěch iniciativu pro další posílení udržitelného růstu a konkurenceschopnosti malých a středních podniků nazvanou "Small Business Act" (Akt o drobném podnikání pro Evropu, SBA) a veškeré činnosti, které jsou zaměřeny na malé podniky.
Pokud jde o sociální ekonomiku, našim cílem je vytvořit právní a správní prostředí, na úrovni Společenství a v každém členském státě, ve kterém budou moci prosperovat sociální podniky v jakékoli formě a jakéhokoli rozsahu a ve kterém budou schopny vyrovnat se s výzvami, které představuje globalizace a hospodářský propad. V konkrétní rovině je cílem politiky Komise zaručit, aby sociální podniky mohly růst a prosperovat vedle jiných forem podniku. Komise za tímto účelem věnuje zvláštní pozornost snaze zajistit, aby všechny ostatní politiky Společenství v oblastech jako je hospodářská soutěž, účetnictví, podnikové právo, zadávání veřejných zakázek, zdraví, sociální věci, zemědělství, rybolov, bankovnictví, pojišťovnictví, partnerství veřejného a soukromého sektoru a regionální rozvoj, zohlednily specifické potřeby, speciální cíle, činnosti a pracovní styl tohoto typu podniku.
Závěrem bych rád uvedl, že služby Komise v současné době pracují na dokumentu, který zhodnotí pokrok dosažený od roku 2004 v oblasti podpory družstev. Posoudí také situaci ostatních sociálních podniků a v případě potřeby navrhne nové činnosti.
Předsedající
Tento bod jednání je uzavřen.
Hlasování se bude konat ve čtvrtek 19. února 2009.
Písemná prohlášení (článek 142)
Iles Braghetto
písemně. - (IT) Nevýdělečné činnosti a neziskové organizace zaznamenávají v Evropě nepřetržitý růst.
V době hospodářské a finanční krize, která má závažné dopady na sociální úrovni, je krok směrem k posílení ekonomiky založené na sociálních užitcích, nikoli na zisku, strategickou volbou, která nám umožňuje zmírnit dopad krize a prosazovat rozvoj Lisabonské strategie realizací jednoho z jejích prvořadých cílů, a to výzvy k sociální odpovědnosti.
Za druhé, sociální ekonomika je schopna podnítit činnosti na místní úrovni a stát se spolehlivým partnerem orgánů veřejné správy, které potřebují plánovat opatření k podpoře zranitelných osob ve společnosti.
Měli bychom proto uvítat krok Evropského parlamentu směřující k uznávání, v oblasti právních předpisů i ve statistice, těch organizací, které působí a jsou hluboce zakotveny ve struktuře evropské společnosti vzhledem k jejich schopnosti dosahovat sociálních cílů.
Je to vize zohledňující řadové voliče, která představuje zásadní přínos k evropskému sociálnímu modelu.
Gabriela Creţu  
Sociální ekonomika může hrát v evropské ekonomice prvořadou roli vzhledem k tomu, že vytváří nový typ ekonomiky založené na demokratických hodnotách, ekonomiky, která klade občany na první místo a podporuje udržitelný rozvoj.
Sociální ekonomika ovšem čelí závažné překážce: nedostatečnému institucionálnímu zviditelnění, vzhledem ke skutečnosti, že není uznávána jako sektor ekonomiky, který se liší od dvou hlavních sektorů: veřejného a soukromého.
Vyzýváme Komisi a členské státy, aby vypracovaly právní rámec, který uzná sociální ekonomiku jako třetí sektor a zavede předpisy, jež jasně stanoví, které subjekty mohou v tomto sektoru působit, aby žádný jiný typ organizace nemohl mít prospěch z finančních prostředků nebo z veřejných politik, jejichž cílem je podpořit podniky v sektoru sociální ekonomiky.
Vyzýváme také Komisi a členské státy, aby nabídly v této oblasti finanční podporu, školení a poradenství a také, aby zjednodušily postupy pro zřizování podniků v sociálním sektoru.
Sociální ekonomika tak bude plnit svou účinnou roli v obecném kontextu evropské ekonomiky, nejenom tím, že pomůže bojovat proti chudobě, ale také tím, že umožní přístup ke zdrojům, právům a službám, které občané potřebují, aby se mohli podílet na životě společnosti.
Gábor Harangozó  
písemně. - Především bych rád poblahopřál naší zpravodajce, paní Patrizii Toiaové, ke kvalitě zprávy, kterou dnes představuje. Ve skutečnosti je důležité určitým způsobem vyjasnit definici pojmu sociální ekonomiky a zajistit její právní status prostřednictvím široké škály vnitrostátních zkušeností. Sociální ekonomika skutečně vyžaduje zviditelnění - prostřednictvím lepší znalosti údajů v celoevropském měřítku - pro snazší dosažení cílů solidarity, zaměstnanosti, podnikavosti, růstu, konkurenceschopnosti, sociální soudržnosti a sociálního dialogu v Unii jako celku. Sociální ekonomika se stále výrazněji stává důležitým faktorem na místní i regionální úrovni a v současné době musí více než kdy jindy - vzhledem k závažným dopadům finanční krize - hrát významnou roli v evropském sociálním a hospodářském rozvoji. Unie musí soustředit své úsilí na podporu sociální a hospodářské dynamiky, aby překonala mechanické vnímání veřejného a soukromého sektoru jako dvou zcela oddělených sfér, pokud chceme skutečně najít nová a inovační řešení, která zajistí pro naše občany udržitelné pracovní příležitosti a kvalitnější životní prostředí s kvalitnímu službami obecného zájmu ve společnosti podporující sociální začlenění.
Magda Kósáné Kovács  
Po dobu několika měsíců jsme se pokoušeli zmobilizovat všechny instituce a zdroje EU, abychom zmírnili dopady narůstající krize. Pozitivním momentem v tomto jinak neradostném vývoji je skutečnost, že zpráva paní Patrizie Toiaové je nyní na pořadu jednání plenárního zasedání, vzhledem k tomu, že iniciativy zaměřující se na solidaritu a také na sociální a regionální soudržnost mají v dnešní době mimořádný význam. Toto je těžiště sociální ekonomiky, která představuje směsici organizačních forem, jejichž cílem je solidarita a společný finanční zájem místo zisku. Takové instituce nelze nahradit žádnými tržně orientovanými organizacemi. Nabízejí možnost omezit dopady hospodářské stratifikace na ty členy společnosti, kteří jsou společensky marginalizováni, poskytují občanům důstojnou práci a prostřednictvím různých forem, od samostatné výdělečné činnosti, až po sociální družstva, jsou schopny opětovně využít výtěžku své práce v obecný prospěch.
O sociální ekonomice jsme hodně hovořili a napsali, ale bez evropské statistické základny ji v našem každodenním životě nedodáme náležitou publicitu. Pokud je společnosti tento pojem neznámý, jeho solidarita nemůže pomoci. Organizace zapojené do tohoto konceptu jsou na druhé straně příliš malé na to, aby se o nich vědělo na makroekonomické úrovni.
Zpráva paní Patrizie Toiaové může pomoci rozptýlit případné podezření zákonodárců a zainteresovaných tržních subjektů, že peníze a produkty vytvářené sociální ekonomikou jsou jednoduše výsledkem činnosti organizací, které se snaží vyhnout pravidlům hospodářské soutěže.
Teď a tady může dát tato zpráva sociální ekonomice příležitost účinně a s poměrně malým úsilím zvládnout současnou krizi, zabránit ztrátě zaměstnání a chránit před ztrátou prostředků obživy.
Silvia-Adriana Ţicău  
Sociální ekonomika zajišťuje stabilitu zaměstnání, protože v jejím rámci nejsou uplatňovány praktiky přesouvání výroby. Považuji za potřebné, aby Evropská unie a členské státy EU ve svých právních předpisech a politikách podněcovaly a podporovaly konkrétní formy zavádění sociální ekonomiky, např. družstva, vzájemné společnosti, sdružení a nadace.
Je důležité navrhnout soubor opatření zaměřených na rozvoj mikroúvěrů a speciálně uzpůsobeného financování z prostředků EU, vzhledem k tomu, že hodnoty sociální ekonomiky jsou v souladu s evropskými cíli sociálního začlenění, přispívají k vytvoření rovnováhy mezi prací a osobním životem, a zlepšují také situaci v oblasti rovnosti pohlaví a kvalitu života pro starší občany a pro zdravotně postižené osoby. Jsem přesvědčena, že úloha žen v sociální ekonomice musí být posílena, vzhledem k jejich účasti na činnosti sdružení a dobrovolných organizací.
Žádám Komisi, aby začlenila sociální ekonomiku do jiných politik a strategií sociálního a hospodářského rozvoje, zejména s ohledem na iniciativu Small Business Act, vzhledem k tomu, že struktury sociální ekonomiky se v prvé řadě zaměřují na malé a střední podniky a služby obecného zájmu. Toto úsilí by mohlo být podpořeno také zřízením statistického registru podniků v sektoru sociální ekonomiky v každém členském státě Evropské unie a zadáváním příslušných dat do evropského statistického systému EUROSTAT.
