Strategie EU pro oblast Atlantského oceánu (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o otázce k ústnímu zodpovězení Komisi o strategii EU pro oblast Atlantského oceánu, kterou pokládají Alain Cadec, Luis Manuel Capoulas Santos, Seán Kelly, Eider Gardiazábal Rubial, Nuno Teixeira, Salvador Garriga Polledo, Ricardo Cortés Lastra, José Manuel Fernandes, Chris Davies, Jim Higgins, Marian Harkin, Ashley Fox, Maria do Céu Patrão Neves, Bairbre de Brún, Pat the Cope Gallagher, Robert Rochefort, José Bové, Jean-Pierre Audy, Mario Mauro, Andrey Kovatchev, Werner Langen, Markus Ferber, Milan Zver, Damien Abad, Íñigo Méndez de Vigo, Peter Jahr, Ivo Belet, Reimer Böge, Jan Březina, Jarosław Leszek Wałęsa, Dominique Riquet, Cristian Dan Preda, Tokia Saïfi, Daniel Caspary, Peter Šťastný, Catherine Soullie, Bogusław Sonik, Elisabeth Morin-Chartier, Dominique Baudis, Michèle Striffler, Lambert van Nistelrooij, Andreas Schwab, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Maria Da Graça Carvalho, Michel Dantin, Michael Gahler, Bernadette Vergnaud, Nessa Childers, Antolín Sánchez Presedo, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Christine De Veyrac, Izaskun Bilbao Barandica, Estelle Grelier, Isabella Lövin, Struan Stevenson, Christophe Béchu, Josefa Andrés Barea, Marian-Jean Marinescu - B7-0016/2011).
Alain Cadec
Pane předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, nejprve bych rád poděkoval paní Damanakiové, že je tu dnes večer s námi, aby zodpověděla tuto otázku k ústnímu zodpovězení o strategii EU pro oblast Atlantského oceánu.
V červnu 2010 požádala Rada Komisi, aby vytvořila evropskou strategii pro oblast Atlantského oceánu do června 2011. Společně s řadou dalších kolegů poslanců jsem se chopil iniciativy a položil jsem otázku na tuto strategii k ústnímu zodpovězení Komisi. Tuto otázku k ústnímu zodpovězení podepsalo původně více než 50 poslanců ze všech skupin a já bych jim rád poděkoval za podporu.
Jménem Výboru pro regionální rozvoj byl rovněž předložen návrh usnesení. Chtěl bych poděkovat koordinátorům z různých politických skupin za spolupráci, která nám umožnila dosáhnout širokého konsensu. Stejně tak bych chtěl poděkovat poslancům, kteří rozšířili tento text svými pozměňovacími návrhy.
Oblast Atlantického oceánu má své specifické charakteristiky. Především je to ovšem dynamická mořská oblast vzhledem k námořní dopravě, rybolovu a mořským zdrojům energie, které umožňuje. Je to rovněž oblast s křehkým životním prostředím, které je třeba chránit - připomeňme například problém zelených řas - a oblast, která je postižena důsledky změny klimatu. Navíc je to odlehlá oblast Evropské unie, která je charakterizována problémy s přístupem a spojením a malým počtem velkých městských center.
Tyto zvláštní charakteristiky působí problémy, které přesahují státní hranice a pro které je třeba hledat politická řešení na evropské úrovni.
Usnesení Evropského parlamentu proto žádá Komisi, aby navrhla, že strategie pro oblast Atlantského oceánu bude mít podobu integrované strategie, která řeší jak námořní, tak pozemní témata. Námořní aspekt má zásadní význam, protože společným rysem oblastí Atlantského oceánu je blízkost k moři. Proto by měly být podporovány vztahy s integrovanou námořní politikou.
Pozemní aspekt těchto strategií je stejně důležité. Týká se otázek jako zlepšení přístupu a komunikací, rozvoj městských a venkovských oblastí a posílení vztahů souše-moře. Tato strategie pro oblast Atlantského oceánu by mohla být začleněna do cíle "územní spolupráce" v rámci politiky soudržnosti a mohla by být založena na integrovaném a územním přístupu přesahujícím jednotlivé oblasti.
Cílem by měla být účinnější koordinace politiky mezi různými vládními úrovněmi, se zvláštním důrazem na nejdůležitější otázky. Strategie by měla zahrnovat všechny oblasti EU na pobřeží Atlantského oceánu, včetně přilehlých podoblastí a nejvzdálenějších oblastí Makaronézie.
Rovněž bude třeba vzít v úvahu vnější rozměry strategie, zejména v oblastech námořní bezpečnosti a dohledu a vztahů mezinárodního obchodu. Strategie pro oblast Atlantského oceánu musí usnadňovat lepší koordinaci cílů a zdrojů zapojením do strategie EU 2020 a politiky EU pro rok 2014 a další roky.
Nejde o to utrácet více, ale utrácet promyšleněji tím, že budeme podporovat atlantský rozměr našich současných politik. Proto musí být strategie provázána s regionální politikou a s integrovanou námořní politikou. Musí se rovněž pokusit navázat vztahy s dalšími politikami, jako např. s transevropskými dopravními sítěmi, společnou rybářskou politikou, cestovním ruchem, ochranou životního prostředí, energetickou politikou a rámcovým programem pro výzkum a vývoj.
Strategie by měla být zavedena v roce 2014 a koordinována s příštím víceletým finančním rámcem. Pozemní aspekt strategie přispěje k cíli územní soudržnosti EU, především v podobě akcí na podporu lepšího přístupu a komunikací. Tato hlediska budou muset být přirozeně spojena s námořní politikou, aby bylo možné rozvíjet pozemní vztahy v těchto oblastech. Je důležité, abychom posilovali severojižní spojení podél atlantského pobřeží, zejména vytvářením mořských cest z Andalusie do Skotska. Současně bude třeba rozvíjet západovýchodní dopravní infrastrukturu společně s linkami rychlovlaků.
Vyzývám Komisi, aby co nejrychleji navrhla akční plán, který stanoví priority v podobě konkrétních akcí, s cílem provádění těchto akcí v součinnosti s politikami EU pro rok 2013 a další roky. Bude rovněž důležité přizvat k jednání řadu dotčených partnerů, zejména místních a regionálních veřejných orgánů a organizací občanské společnosti.
Spolupráce v rámci strategie pro oblast Atlantského oceánu musí být především založena na potřebách příslušných zainteresovaných stran. Je proto třeba dosáhnout konsensu o politických prioritách, které jsou stanoveny v tomto rámci. V tomto ohledu by Evropské sdružení pro územní spolupráci mohlo být užitečným nástrojem podpory spolupráce mezi zainteresovanými stranami a oblastí Atlantského oceánu.
To je shrnutím výsledku jednání Parlamentu o této strategii. Budeme pozorně sledovat následující návrhy Komise a zajisté k nim poskytneme jasné, konkrétní příspěvky.
Paní komisařko, můžete nám prosím sdělit, pokud ovšem můžete, jaké jsou priority Komise, jak předpokládáte, že bude tato strategie zavedena, a do jaké míry zohledníte návrhy Parlamentu? Pane předsedající, je určitě lepší se opakovat, než si protiřečit, tedy opakuji: zde ve Štrasburku je nám dobře.
Maria Damanaki
členka Komise. - Pane předsedající, chtěla bych poděkovat panu Cadecovi za jeho iniciativu. Velice vítám jeho myšlenky. Stejně tak bych ráda poděkovala poslancům Evropského parlamentu, kteří se připojili k této otázce k ústnímu zodpovězení. Nyní pracujeme na přípravě námořní strategie pro Atlantský oceán. Chtěla bych informovat plénum, že jsem odhodlána navrhnout dobře cílenou strategii, aby se námořní záležitosti staly prioritou v této oblasti.
Uvědomuji si rovněž, že tato oblast pro nás představuje významné dědictví velké ekologické důležitosti a má mnoho oddaných zastánců. Všechny tyto zainteresované strany, včetně atlantských, pobřežních a námořních oblastí a hospodářských odvětví, jsem nabádala, aby tuto strategii výrazně podpořily. Již v její přípravné fázi projevily velkou podporu. Budu je nadále podporovat, aby se plně účastnily postupu jejího přijímání. Bude to mít zásadní význam pro úspěch strategie.
Veřejné konzultace nám ukázaly, že atlantská identita existuje. Ukázaly i to, že zainteresované strany vítají přístup, který zohledňuje jejich geografická, demografická a ekonomická specifika. Podporují rovněž opatření, která spojují pobřežní státy v otázkách, jako jsou mořské znalosti, námořní dohled, zvláštní plánování a rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí.
Zpětná vazba, kterou jsme získali během konzultací, nám také umožňuje určit priority pro akce EU v oblasti regionálního výzkumu a vývoje během nadcházejících měsíců. Strategie pro oblast Atlantského oceánu stanoví konkrétní politické cíle, protože využije vzájemného působení všech námořních odvětvích.
Hlavní prioritou bude tvorba pracovních míst na pevnině. To bude vyžadovat plné nasazení a aktivní účast členských států, konference nejvzdálenějších přímořských regionů, atlantských regionů a námořních odvětví. Spolupráce poslanců Evropského parlamentu na těchto otázkách v jejich volebních obvodech má tedy zásadní význam a hodnotu.
Dámy a pánové, abychom zajistili maximální viditelnost tohoto tématu, navrhuji, abychom naplánovali přijetí po jednání o reformě společné rybářské politiky. Zaručíme tak, že bude této iniciativě věnována náležitá pozornost, a budeme do ní moci zahrnout i regionální rozměr nové, reformované společné rybářské politiky. Také stanovisko Parlamentu musí být plně zohledněno.
Věřím tedy, že strategie pro oblast Atlantského oceánu pomůže zaprvé podporovat udržitelný růst a pracovní místa v regionu díky výzkumným programům EU a regionálním rozvojovým programům, zadruhé dosáhnout cílů remormované společné rybářské politiky a zatřetí dosáhnout pokroku v ochraně životního prostředí a současně udržitelným způsobem rozvíjet námořní hospodářství v tomto důležitém regionu.
Lambert van Nistelrooij
Pane předsedající, chtěl bych blahopřát panu Cadecovi k jeho iniciativě, protože přišla v pravý čas. Paní komisařko, děkuji vám za vaše iniciativy v rozvíjení námořní strategie.
Při bližším prozkoumání tohoto dokumentu se mi zdá, že naším úkolem je především soustředit se na věci, které bychom mohli společně dělat lépe. Naprosto chápu, že se nesnažíme vytvářet nové struktury. Pobřežní regiony a všichni, kteří mají co do činění s touto otázkou v jednotlivých členských státech nebo pracují na této otázce s jinými členskými státy, by vlastně měli přijmout tuto politiku a zajistit, abychom neskončili tak, že vytvoříme novou administrativní úroveň někde mezi Evropskou komisí, Evropskou unií a členskými státy. Je důležité říci to předem.
Podívejme se však na různé věci, které námořní politika zahrnuje - mám zde na mysli dopravu a všechny nové metody, které mají význam v tomto ohledu, tedy životní prostředí, ekonomiku, a sama jste hovořila o udržitelném rozvoji, strategii EU 2020, energetických výzvách a samozřejmě o revizi našich postojů v otázce rybolovu. Všechny tyto věci společně podtrhují potřebu podpory možností a potenciálu atlantského pobřeží. A rád bych připojil další bod. V tomto plénu pomáhám zastupovat Nizozemsko, jeden z našich členských států. Věnovali jsme se Pobaltí, Atlantskému oblouku, Dunaji a Středomoří a co nám ještě zbývá? Pobřeží Norska, Nizozemska, část Německa, Dánsko, tedy krátce Severní moře. Moje otázka na paní komisařku zní: chcete-li geograficky pracovat s makroregiony, nemělo by být dalším krokem přijetí a řešení tohoto tématu? A ještě bych rád přidal jednu větu. Koncem tohoto týdne se sejde Výbor pro Severní moře CPMR [konference nejvzdálenějších přímořských regionů]. Předloží tento návrh v Middelburgu. Co na to říkáte?
Ricardo Cortés Lastra
Pane předsedající, paní komisařko, strategie Evropské unie pro region Baltského moře již inspirovala jiné regiony, jako např. regiony kolem řeky Dunaj. Podobně všechny regiony zahrnuté do Atlantského oblouku - a rád bych zdůraznil zvlášť aktivní roli svého domovského regionu, Kantábrie ve Španělsku - podporovaly od roku 1989 spolupráci v oblastech společného zájmu v rámci konference nejvzdálenějších přímořských regionů.
Paní komisařko, domníváme se, že přišel čas, abychom co nejrychleji formulovali strategii pro oblast Atlantského oceánu. Měla by být definována jako součást strategie Evropa 2020 pro ochranu životního prostředí a biologické rozmanitosti, boj se změnou klimatu, podporu odpovědného růstu znalostní ekonomiky, cestovního ruchu, námořního výzkumu a inovace, obnovitelných energií, námořní dopravy a vzdělávání, zlepšení přístupu na naše území budováním nových mořských tras, zlepšení infrastrukturních sítí a rozvoj informačních a komunikačních technologií a podporu práce online.
Jak správně řekla konference nejvzdálenějších přímořských regionů (CPRM) - a já bych chtěl této instituci poděkovat za veškerou její dobrou práci -, současná hospodářská krize ve spojení s potřebou čelit výzvě změny klimatu otevírá cestu k novému modelu skutečně udržitelného rozvoje v Evropské unii. Tato strategie je důležitá pro regiony, které jsou součástí Atlantského oblouku, ale nejen pro ně: je důležitá pro EU jako celek.
Michael Theurer
Pane předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, strategie pro Baltské moře byla počátečním impulzem, strategie pro Podunají, o které jsme jednali letos v Parlamentu, byla dalším krokem a nyní je na řadě oblast Atlantského oceánu. Skupina Aliance liberálů a demokratů pro Evropu v Parlamentu podporuje tento makroregionální přístup a aktivně se podílela na tomto usnesení.
Zde nás zajímá především zlepšení ochrany moří a životního prostředí a samozřejmě také námořní otázky a rybolov - ale toto téma přesahuje do řady dalších oblastí a především jde o tři pilíře. Prvním z nich je spolupráce členských států, která by umožnila lepší využití synergie. Druhým je skutečnost, že Atlantský oceán spojuje členské státy EU a regiony na pobřeží Atlantského oceánu s transatlantickými partnery, jako jsou Kanada a USA, a s dalšími sousedními zeměmi, jako jsou Norsko a Island. Třetí souvisí s potřebou vytvoření užších vztahů mezi zainteresovanými stranami v regionech.
Měli bychom zdůrazňovat hledisko sblížení a spojení měst a komunit, regionů, členských států a konečně občanů, občanské společnosti a podniků, aby tito hráči uvedli tento rámec - tj. makroregionální strategii - do života. Záměrem ovšem není vytváření nových institucí nebo nových orgánů; cílem je dosažení účinku, který využívá stávajících finančních zdrojů. Stávající zdroje mohou obsahovat nevyužité synergie a příležitosti, které lze využít jako základ pro naše činnosti.
Právě proto skupina ALDE považuje tuto strategii za naléhavě potřebnou, protože ovlivňuje mezinárodní obchod. Zboží z celého světa přichází do Evropské unie přes Atlantský oceán. Tento obchod ovšem musí probíhat ekologicky udržitelným způsobem. V Atlantském oceánu mohou být navíc velké zásoby surovin, které bychom mohli využívat, zajistíme-li udržitelnou ochranu životního prostředí. Vyzýváme Komisi, aby strategii pro tuto oblast navrhla a předložila co nejdříve.
Isabella Lövin
jménem skupiny Verts/ALE. - Pane předsedající, příliš dlouho nebyla naše moře řádně řízena, ale vydána napospas rozporným ekonomickým zájmům. Někdy je pozornost věnována rybolovu, někdy zemědělství, někdy námořní dopravě, energetice nebo cestovnímu ruchu. Regionální mořské strategie, jako jsou strategie pro oblast Atlantského oceánu nebo Baltského moře, by měly být nástrojem koordinace a určení prioritních cílů.
Nesmíme zapomínat, že o některých politikách, jako je rybolov a zemědělství, se většinou rozhoduje na úrovni EU, ale za politiku životního prostředí jsou většinou odpovědné členské státy. Proto se domnívám, že integrovaná námořní politika EU musí hrát významnou roli. Účinný systém tzv. námořního územního plánování bude klíčem ke stanovení prioritních cílů a vodítkem manažerů, tvůrců politik a zainteresovaných stran.
Spolupráce s dalšími státy v oblasti Atlantského oceánu je naprosto zásadní; abychom například snížili množství mikroskopického plastového odpadu, bojovali s nezákonným rybolovem nebo zajistili účinnou kontrolu a vynucování předpisů pro rybolov a životní prostředí.
Všichni jsme závislí na zdravých mořích a dobrém stavu životního prostředí. Prospěje to zájmům všech odvětví, nejen rybolovu a cestovnímu ruchu. Proto jsou ekologické cíle nejen o životním prostředí, ale také o prosperující oblasti Atlantského oceánu.
Oldřich Vlasák
Pane předsedající, jak je vidět, tak makrostrategie pro Pobaltí inspiruje další regiony. Po dunajské makrostrategii máme na stole strategii pro oblast Atlantského oceánu. V tomto případě je však situace poněkud specifická. Evropská unie totiž oblasti Atlantského oceánu věnuje svou pozornost již delší dobu, a to v rámci rozvoje přeshraniční a transnacionální spolupráce. Oblast Atlantského oceánu byla podporovaným územím v rámci programu INTERREG III B, je také nedílnou součástí současného programu teritoriální spolupráce v rámci cíle 3. V rámci těchto podporovaných programů bylo prioritou rozšíření regionálních rozvojových strategií na nadnárodní úroveň, dále pak podpora dopravních systémů a lepšího přístupu k informační společnosti, podpora ochrany životního prostředí a přírodních zdrojů a ekonomická integrace zvláště periferních regionů.
Bylo by proto velmi žádoucí nejprve dosavadní programy vyhodnotit, definovat jejich přínos, a teprve následně tvořit na základě zjištěných poznatků pro tuto oblast novou strategii. Neměli bychom přitom ale zapomenout na zahrnutí transatlantických vazeb do této strategie. Ať se nám to líbí nebo ne, jsme totiž součástí euroatlantické civilizace a vyznáváme podobné hodnoty. Podobně jako za oceánem také zde usilujeme o území bez bariér s volným pohybem zboží, kapitálu, lidí a služeb. Přestože jsou cíle Spojených států a Evropské unie principiálně komplementární, jsou často jen minimálně koordinované. V evropských programech a politikách je tak žádoucí vytvářet podmínky pro transatlantickou spolupráci. Ambicióznější spolupráce a lepší koordinace v rámci strategie Evropské unie pro oblast Atlantského oceánu by se v tomto ohledu mohla pokusit pokrýt ambicióznější agendu, neboť dobrovolná praktická spolupráce na společných tématech by mohla posílení transatlantických vazeb výrazně napomoci.
Eva-Britt Svensson
Pane předsedající, hovoříme-li o oblasti Atlantského oceánu, chtěla bych zdůraznit především dvě důležité otázky. Zaprvé je to význam ekologicky udržitelného rybolovu a zadruhé je to otázka, jak důležité je pro EU neprodlužovat dohodu o rybolovu s Marokem, která je podle mezinárodního práva nezákonná.
Pokud jde o rybolov, jsme nyní v situaci, kdy je více než 70 % mořských rybolovných oblastí na světě nadměrně využíváno. Tak je tomu i v EU. Protože však EU představuje bohatou část světa, dovážíme 60 % všech ryb, které se v Unii spotřebují. To znamená, že lidé v chudších zemích nemají přístup k potravě bohaté na bílkoviny a živiny, kterou ryby představují.
Druhou otázkou, o které bych chtěla hovořit, tedy je, jak je pro EU důležité neobnovit dohodu o rybolovu s Marokem, která poskytuje EU ryby z Atlantského oceánu u pobřeží Západní Sahary. Maroko okupuje Západní Saharu od roku 1975 a v současnosti tam žije 160 000 lidí v uprchlických táborech. Podle Mezinárodního soudního dvora v Haagu nemá marocká okupace Západní Sahary právní základ, a proto nemá Maroko právo na přírodní zdroje Západní Sahary.
Ve strategii Komise pro oblast Atlantského oceánu musí mít tedy otázka ekologicky udržitelného rybolovu vysokou prioritu. Kromě toho musí strategie zahrnovat EU, která jednou provždy respektuje mezinárodní právo a neprodlouží dohodu o rybolovu s Marokem.
Derek Roland Clark
jménem skupiny EFD. - Pane předsedající, tato otázka zmiňuje teritoriální rozměr s odkazem na další politiky, včetně SRP, která je naprostým fiaskem EU. Rybí populace v Severním moři, součásti Atlantského oceánu, byly zlikvidovány výměty, které je třeba zrušit. Především se o nich nikdy nemělo ani uvažovat.
Rybáři UK se pečlivě starali o rybí populace ve svých vlastních teritoriálních vodách, zatímco ostatní své populace zlikvidovali nadměrným využíváním. Není divu, že SRP přivítaly ostatní členské státy, jejichž rybáři se nemohli dočkat, aby se dostali do Severního moře. Čím více územních výjimek, tím lépe. V mém vlastním regionu - East Midlands - rybáři z Bostonu loví v zálivu Wash po celé generace, pečují o rybí populace a dbají o to, aby jejich vlečné sítě nepoškodily mořské dno, protože vědí, že se na něm vyvíjejí nedospělí korýši, kteří tvoří začátek potravního řetězce.
Je to jejich živobytí. Nyní mají zákaz rybolovu pod záminkou, že jejich vlečné sítě poškozují mořské dno. Mezitím dostalo nizozemské plavidlo povolení těžit miliony tun štěrku ze stejného mořského dna a E.ON má kopat příkop napříč do otevřeného moře, aby mohl položit kabel pro zbytečnou pobřežní větrnou elektrárnu. Jak bude tím vším poškozeno mořské dno? Jak dlouho budou muset tito rybáři přihlížet tomu, jak jsou jejich rybolovné zdroje ničeny, zatímco budou muset žádat o podporu?
Andreas Mölzer
(DE) Pane předsedající, oblast Atlantského oceánu je pro Evropu velice důležitá jak z ekonomického, tak z ekologického hlediska. Pokud jde o ekologii, víme, že Golfský proud má podstatný vliv na podnebí v Evropě. Jak víme, odborníci jsou rozděleni v otázce, do jaké míry se v posledních desetiletích změnil systém Golfského proudu a co to znamená pro budoucnost.
Pokud jde o ekonomiku, bude záležet na tom, zda Čína a Kolumbie skutečně realizují své plány na vybudování železničního spojení mezi atlantským a tichomořským pobřežím Latinské Ameriky. Jestliže zhruba 20 % veškerého čínského zboží přichází po moři Panamským průplavem, bude mít tento projekt bezpochyby vliv také na strategii Unie pro Latinskou Ameriku.
Nesmíme přehlížet skutečnost, že Atlantský oceán rovněž hraje významnou roli, pokud jde o pohyb uprchlíků. Od té doby, co byly např. v roce 2005 vybudovány zábrany na španělských hranicích, sítě pašeráků lidí z Afriky je obcházejí přes Kanárské ostrovy v Atlantském oceánu. V této souvislosti budou mít také vliv nepokoje v arabském světě. V nadcházejících měsících můžeme očekávat, že desítky tisíc uprchlíků, kteří dosud přistáli na pobřeží Evropy, budou pouhou kapkou v oceánu ve srovnání s tím, co nás čeká v budoucnosti.
Proto by bylo moudré, kdyby Evropská unie začala být aktivní na středomořském pobřeží Afriky, ale také na pobřeží Atlantského oceánu. Měla by platit zásada, že uprchlíci mají být ubytováni co nejblíže ke své domovské zemi.
Francisco José Millán Mon
(ES) Pane předsedající, velice mě těší, že Komise připravuje sdělení o evropské strategii pro oblast Atlantského oceánu. Je to oblast, pro niž jsou typické dvě hlavní, související charakteristiky: její oceánská příroda a její odlehlý charakter.
Chci zmínit čtyři věci. Zaprvé bych chtěl zdůraznit význam jejího námořního aspektu, kvůli němuž musí strategie vyzdvihnout význam zachování mořského prostředí, rybolovu, životního prostředí, energetiky související s tímto mořským prostředím a cestovního ruchu.
Zadruhé, vzhledem k odlehlému charakteru této oblasti je velmi důležitá doprava - tzv. "propojitelnost" - jak mezi oblastmi, které tvoří region Atlantského oceánu, tak především se zbytkem Evropské unie. Přednost musí mít transevropské dopravní sítě, mořské dálnice a energetická připojení. Pokud jde o Galicii, můj volební obvod, mám rovněž na mysli vysokorychlostní spojení se severem Portugalska a transkalábrijským vlakem.
Zatřetí se, paní komisařko, domnívám, že strategie se nemůže soustředit pouze na námořní témata. Jak řekl pan Cadec, musí mít významný pozemní rozměr, který zahrnuje cíle sociální, hospodářské a územní soudržnosti. Jak naznačuje usnesení, o kterém budeme hlasovat zítra, strategie pro oblast Atlantského oceánu musí být úzce provázána se strategií Evropa 2020 a s regionálními rozvojovými politikami a budoucími hospodářskými plány.
A konečně je třeba důkladně zohlednit různé administrativy a organizace, které existují v oblasti Atlantského oceánu, včetně regionální vlády Galicie a Euroregionu vytvořeného se sousední komunitou v severním Portugalsku, které byly mezi prvními v Evropské unii, jež vytvořily evropské seskupení pro územní spolupráci.
Toto vše znamená, že Komise musí udržovat trvalý dialog s těmito regiony a subjekty jak při vytváření strategie, tak při jejím následném provádění.
Estelle Grelier
(FR) Pane předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, s radostí vítám tyto plány na integrovanou strategii pro oblast Atlantského oceánu. Potřebujeme společný přístup k využívání našeho námořního prostoru, který zohledňuje zvláštní rysy každé oblasti a nalézá společná řešení problémů, které existují.
Jako zvolený zástupce Normandie bych vás především ráda upozornila na zvláštní situaci Lamanšského průlivu, který je rovněž třeba začlenit do plánů na integrovanou strategii pro oblast Atlantského oceánu. Lamanšský průliv je jednou ze strategických námořních cest Evropské unie a je významným spojením mezi Atlantským oceánem a Severním mořem. Zahrnuje 20 % světového loďstva a každý den jím propluje více než 500 lodí nad 300 tun.
Kromě této dopravní aktivity je tu i rybolov, trávení volného času, těžba kamení a brzy - k mé velké spokojenosti - i výroba energie z pobřežních větrných elektráren.
Tato koncentrace činností volá po vážném promyšlení otázky řízení námořní bezpečnosti na evropské úrovni, která musí být podle mého názoru také prodiskutována jako součást strategie pro Atlantský oceán. Jak víte, bilaterální báze, na kterých spočívá financování bezpečnosti, jsou v současnosti ohroženy. Na tuto skutečnost jsem vás již, paní komisařko, důrazně upozorňovala a budu bedlivě sledovat návrhy, které předložíte v červnu.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Pane předsedající, velice podporuji snahy na úrovni EU o vytvoření strategie soudržnosti pro oblast Atlantského oceánu. S Atlantským oceánem sousedí těchto pět členských států EU: Británie, Irsko, Francie, Španělsko a Portugalsko.
Kromě toho je z ekonomického i ekologického hlediska důležité, aby byly do jakékoli strategie zahrnuty pobřežní oblasti Norska, Islandu a Faerských ostrovů.
Strategie pro oblast Atlantského oceánu se musí zaměřit na podporu hospodářského rozvoje atlantských ostrovů a pobřežních oblastí.
Oblast Atlantského oceánu je jednou z nejbohatších a nejméně rozvinutých oblastí na světě, pokud jde o využití energie větru a vln. Podle odhadů by do roku 2050 mohlo být 50 % dodávek elektřiny v Evropě zajištěno pomocí obnovitelné energie vytvořené na pobřeží Atlantského oceánu.
Cestovní ruch a volný čas rovněž představují velká ekonomická aktiva oblastí podél Atlantského oblouku. Tato oblast má stále obrovský potenciál růstu, včetně rozvoje strategicky umístěných přímořských turistických středisek v každé zemi. Námořní doprava, přístavní odvětví a odvětví mořských živočichů, včetně akvakultury, by rovněž měly prospěch z hlubší spolupráce členských států podél Atlantského oceánu. Strategie pro oblast Atlantského oceánu musí být ovšem také slučitelná se společnou rybářskou politikou a evropsko-atlantská oblast obsahuje nejproduktivnější a nejbohatší rybolovné zdroje ve vodách EU. Obsahuje rovněž významná místa pro tření makrely, tresky modravé, kranase obecného a štikozubce. V posledních letech se zlepšila spolupráce členských států v oblasti námořní bezpečnosti, ochrany a dohledu. Vzhledem k rozloze oblouku integrovaná strategie zajistí lepší a účinnější operace společně organizované členskými státy.
A konečně budou mít tato opatření za následek lepší reakce při mimořádných událostech na moři, včetně vyhledávání a záchrany, u nichž neexistují žádné zeměpisné nebo politické hranice, a lepší dohled na moři pro boj s organizovaným zločinem a obchodováním s drogami.
Ryszard Czarnecki
(PL) Pane předsedající, usnesení Evropského parlamentu, které hovoří o strategii pro oblast Atlantského oceánu, je dalším krokem, který ukazuje, že Evropa by měla dýchat jinými plícemi. Již jsme zde hovořili o strategii pro Baltské moře a o strategii pro Podunají, kterou mimochodem v současnosti přebírá a rozvíjí maďarské předsednictví. Nyní nadešel čas pro strategii pro oblast Atlantského oceánu. Je to partikularistická strategie, která se týká pouze pěti členských států Evropské unie. Nicméně jedná se o důležitou strategii. Je však třeba silně zdůraznit, že se nemusí jednat o předzvěst a nástroj zvýšení finančních příspěvků EU pro tyto země, ale pouze o zlepšení využívání těchto finančních příspěvků v kontextu rozvoje oblasti Atlantského oceánu.
Anna Rosbach
(DA) Pane předsedající, paní komisařko, chtěla bych se zeptat Komise, zda bude úhelným kamenem této strategie ochrana mořského prostředí. A také zda se Komise zaměří na prevenci a řešení problému plastového odpadu v oceánech. Komise pořádala seminář na toto téma minulý rok, ale chtěla bych vědět, zda bude tato otázka rovněž zařazena do strategie. Má Komise v úmyslu bojovat prostřednictvím této strategie s nezákonným rybolovem a svévolným vypouštěním oleje?
Ráda bych také věděla, jakou roli - pokud vůbec nějakou - bude ve strategii hrát námořní cestovní ruch, jinými slovy výletní lodi. Mám na mysli rušení fauny a znečištění v nejsevernější části Atlantského oceánu.
A konečně bych se chtěla zeptat, zda má Komise v úmyslu zařadit do strategie vodní cesty, které přímo nebo nepřímo ústí do oblasti Atlantského oceánu. Podle mého názoru musíme brát v úvahu velké evropské řeky a jezera, chceme-li omezit množství odpadu v moři.
Nuno Teixeira
(PT) Pane předsedající, Lisabonská smlouva obsahuje cíl územní soudržnosti Evropské unie. Podobně jako ekonomický a sociální rozměr regionální politiky závisí účinnost tohoto rozměru na vypracování obnovených strategií pro evropské regiony. Má-li být tato iniciativa úspěšná, je třeba vzít v úvahu realitu těchto regionů, jejich zvláštní charakteristiky a jejich individuální problémy.
Oblast Atlantského oceánu má řadu klíčových charakteristik, což znamená, že vyžaduje přípravu ambiciózní strategie. Především je to odlehlá oblast, která zahrnuje regiony se znepokojivými problémy přístupnosti a propojitelnosti. Má křehké životní prostředí, které je stále více oslabováno změnou klimatu. Její lodní aktivita je dynamická díky významu námořní dopravy, ale také díky aktivitám souvisejícím s rybolovem a energetikou.
Chtěl bych vám připomenout, že díky oblasti Atlantského oceánu a zejména jejím nejvzdálenějším regionům má Evropská unie největší výlučnou ekonomickou zónu na světě. Vytváření integrované strategie pro oblast Atlantského oceánu je třeba podporovat, pokud ovšem vezme v úvahu nejen důležitý námořní rozměr, ale i rozměr pozemní. Mezi různými odvětvovými politikami je třeba vytvářet a podporovat synergie, a snažit se tak dosáhnout prospěchu pro daný region.
Strategie ovšem musí pokrývat všechny oblasti pobřeží Atlantského oceánu, včetně Makaronézie: tj. Madeiry, Azor a Kanárských ostrovů. Je třeba zlepšit propojitelnost těchto oblastí, jejichž zvláštní geografické a strukturální charakteristiky vyžadují optimalizaci přístupnosti a mobility. To by přispělo nejen k větší dynamice a růstu těchto regionů, ale i k lepšímu plnění cílů vnitřního trhu.
Rád bych také krátce zdůraznil potřebu víceúrovňového řízení v rámci této strategie, v níž je třeba zainteresovat regionální a místní orgány od fáze analýzy regionální situace až po provádění zvláštních opatření.
Riikka Manner
(FI) Pane předsedající, paní komisařko, nejprve bych chtěla poděkovat panu Cadecovi za jeho skvělou iniciativu ohledně strategie pro oblast Atlantského oceánu. Tuto atlantickou strategii budeme určitě potřebovat i v budoucnosti. Jak jsme slyšeli v předchozích vystoupeních, vymezí velmi důležitou demarkační oblast pro Evropskou unii, oblast, která bude zahrnovat otázky týkající se rybolovu, dopravy a energetiky. Domnívám se, že makroregiony a makroregionální strategie nám také v Unii umožní bojovat za tyto otázky a pracovat společně.
Od devadesátých let Evropská unie podporuje tuto teritoriální spolupráci jak mezi členskými státy, tak se třetími zeměmi sousedícími s Unií, zejména v rámci politiky Unie pro soudržnost a zahraniční věci. Tyto makroregionální strategie ovšem začaly být vytvářeny za švédského předsednictví a doufám, že také přinesou přidanou hodnotu v budoucnu v oblastech mezinárodní a meziregionální spolupráce.
Jak již bylo řečeno, tyto makroregionální strategie mohou nabídnout mnohé, zejména v odvětvích dopravy, obchodu a energetiky. Jak se uvádí v tomto návrhu usnesení, je důležité, aby se věci dále vyvíjely jako dříve, pokud jde o strategii pro oblast Atlantského oceánu, což znamená, že budeme využívat stávající struktury a finanční zdroje. Není zkrátka nutné začít vytvářet další struktury ani v případě této makroregionální strategie.
V této přípravné práci budeme muset brát ohled na všechny regiony a subjekty, abychom dokázali vytvořit skutečnou synergii pro tuto oblast Atlantského oceánu.
Seán Kelly
(GA) Pane předsedající, rád bych řekl pár slov na toto téma, které má pro mě velký význam, především proto, že pocházím ze země, která leží na pobřeží oceánu - z Irska.
Byli jsme svědky strategií pro Podunají, Baltské moře i Středozemní moře. Z tohoto hlediska je strategie pro oblast Atlantského oceánu v plenkách, ale jak se již řečníci zmínili, má velký potenciál, nejen kvůli svým námořním aspektům, ale také kvůli svým územním aspektům, jak o tom hovořil můj kolega, pan Millán Mon.
Chtěl bych se soustředit na dva body: jedním je potenciál cestovního ruchu a druhým energetika. 70 % irského cestovního ruchu je námořního typu. Měli bychom si stanovit cíl, že jej zdvojnásobíme podél atlantského pobřeží v pěti zemích Atlantského oblouku do roku 2020.
Zejména mezi mladými lidmi došlo k rozvoji aktivit na pevnině i na moři, jako je pěší turistika, potápění, rybolov, pozorování velryb a surfování. Všechny tyto aktivity lze rozvíjet v jednotném přístupu, kdy všechny tyto oblasti spolupracují, především v marketingu a také při vydávání povolení a podobně, čímž by se omezilo úřední papírování.
Pokud jde o energetiku, do roku 2050 budeme potřebovat daleko více obnovitelné energie, než máme nyní. V posledních týdnech jsme byli svědky proměnlivosti ceny ropy. To se nezmění. Atlantský oceán má mimořádný potenciál pro energii větru, vln a přílivu. V této chvíli mohou být náklady na tuto energii vysoké, ale to se v patřičné době s rozvojem technologií změní.
Luís Paulo Alves
(PT) Pane předsedající, je důležité, aby Evropská unie jako globální hráč měla strategii pro oblast Atlantského oceánu, která jí umožní plně rozvinout potenciál této naší privilegované hranice, jež nás spojuje s tak důležitými oblastmi světa, jako je Severní Amerika, Jižní Amerika a celá západní Afrika.
Právě v tomto strategickém rámci může vytvoření strategie pro oblast Atlantského oceánu plně realizovat její potenciál, z něhož může mít prospěch nejen tento region, ale i celá Evropská unie. Pouze jako součást strategické orientace, která klade tento region do samého centra, může náš přístup chápat Atlantský oceán nikoli jako okrajový region, ale spíše jako geograficky centrální region světa. Strategie pro oblast Atlantského oceánu, na níž se účastní členské státy i jejich regiony, by rovněž měla upřednostnit nové oblasti inovace v ekonomice a vědě, zejména nové produkty a služby týkající se životního prostředí, obnovitelné a mořské energie, biotechnologie mořských potravin, zdraví a pokročilých technologicky náročných produktů a služeb.
María Irigoyen Pérez
(ES) Pane předsedající, paní komisařko, po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost se zde jedná o klíčový moment v budování budoucí politiky soudržnosti, která je založena nejen na sociálních a ekonomických aspektech, ale i na územních faktorech. Územní soudržnost usiluje o harmonický rozvoj jednotlivých území, aby jejich obyvatelé měli plný prospěch z jejich individuálních odlišností.
Abychom však dosáhli tohoto cíle, musíme rovněž pokročit na poli spolupráce mezi regiony Evropské unie, které čelí stejným výzvám a stejným problémům. To je cíl evropské strategie pro oblast Atlantského oceánu: společná perspektiva pro řešení společných výzev, před nimiž stojí členské státy daného regionu, včetně mořského výzkumu, námořního sledování a ekologických a ekonomických výzev. Abychom těchto cílů dosáhli, musíme přijmout cílenou a integrovanou strategii, která je v souladu se strategií Evropa 2020 a s politikami Evropské unie pro období po roce 2013, zejména s regionální a námořní politikou.
Tato strategie, dámy a pánové, však musí být především založena na reformovaném, víceúrovňovém řízení, které využívá větší účasti veřejných orgánů, jak regionálních, tak místních, členských států, Evropské unie, zainteresovaných stran soukromého sektoru a organizací občanské společnosti, včetně meziregionálních sítí a organizací.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Pane předsedající, paní komisařko, strategie Evropské unie pro oblast Atlantského oceánu realizuje základní cíl: integrovaný a společný přístup k evropským oceánům a mořím, který je přizpůsoben jejich specifickým charakteristikám. K typickým vlastnostem Atlantského oceánu patří jeho mezikontinentální rozměr, různorodost jeho oceánských oblastí a skutečnost, že se jedná o velmi hluboký oceán. Tyto skutečnosti společně s historickými vazbami mezi zeměmi a regiony rozdělenými Atlantským oceánem jsou argumentem, který ospravedlňuje odlišný přístup k němu. Jeho geostrategická poloha na hranici mezi Evropou, Afrikou a Amerikami vytváří výzvy a příležitosti pro námořní činnost na řadě úrovní, jako je ochrana a zajištění ekosystémů, námořní bezpečnost, studium změny klimatu, zajištění a dodávky potravin a energie a podobně.
Největší bohatství Atlantského oceánu v podobě přírodních, genetických a minerálních zdrojů se však nachází v oblasti hlubokého oceánu. V této souvislosti se domnívám, že v rámci strategie Evropské unie pro oblast Atlantského oceánu by měly být prováděny aktivity technologického výzkumu, vývoje a inovace, které zaručí využívání a udržitelné řízení těchto zdrojů. Musíme vybudovat evropskou observatoř hlubokého oceánu v oblasti, která je vhodná k tomuto účelu, například na Azorech.
Alyn Smith
Pane předsedající, domnívám se, že existuje značná shoda, paní komisařko, mezi tímto plénem a vaším úřadem, který vytváří tuto strategii. Myslím, že existuje široká shoda v tom, že společně můžeme dosáhnout více, vytvoříme-li fórum pro podporu spolupráce mezi regiony, státy a národy Atlantského oblouku, ale chtěl bych mírně varovat před "priorititidou", což je choroba, která nás v tomto plénu zužuje obzvlášť těžce. Chceme-li dosáhnout 300 milionů cílů, může se stát, že neuděláme dobře nic, proto bych vyzdvihl dvě zvláštní priority, kde by EU podle mého názoru mohla vytvořit skutečnou, pravou přidanou hodnotu.
V bodě 8 se hovoří o propojovacích vedeních pro mořskou energii. V oblasti Atlantského oceánu máme masivní potenciál obnovitelné energie. My ve Skotsku můžeme značně přispět k řešení problémů změny klimatu a k regionálním rozvojovým cílům. V tomto ohledu můžeme hrát důležitou roli. V bodech 9 až 11 se říká, že důležitá námořní doprava by také mohla mít významný ekonomický a ekologický přínos.
V této strategii lze obdivovat mnohé, ale chci doufat, že se Komise soustředí ve větší míře, než umožňují mnohé, všechny velice cenné cíle, o kterých jsme v tomto plénu dnes večer slyšeli.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Pane předsedající, paní komisařko, chtěl bych vyjádřit velkou podporu všem akcím ve prospěch expanzivní politiky řízení mořských oblastí, včetně požadavků, o kterých jednáme a které jsou uvedeny v předloženém usnesení.
Atlantský oceán jakožto oblast dynamického rozvoje námořní dopravy, rybolovu, zdrojů ekologické energie a vědeckého výzkumu nám dává velkou příležitost k účinnému řízení. Tyto přednosti je třeba využívat moudře a nezapomínat na důležitou roli Unie jako ochránce přirozeného životního prostředí, které samozřejmě zahrnuje i oceánský ekosystém. Směřování síly EU k Atlantskému oceánu je pro nás přirozeným směrem ekonomické expanze. Rozvoj odvětví námořní dopravy nás prakticky nutí pracovat na optimální strategii pro rozvoj oblasti Atlantského oceánu, včetně jeho přístavních zařízení. Nezapomínejme, že představují námořní cestu k jednotné Evropě.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
(FR) Pane předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, od roku 2005, kdy byla diskutována otázka Baltského moře, jsou makroregionální strategie předmětem zvláštního zájmu Evropského parlamentu.
Těší mě, že dnes díky mému kolegovi, Alainu Cadecovi, můžeme vyslat impuls k ambiciózní regionální strategii pro Atlantský oblouk. Kromě mnoha oblastí, které vyžadují koordinaci a spolupráci, a významného integrovaného přístupu, který nám umožní řešit regionální problémy na makroregionální úrovni, bych chtěla zdůraznit především dva body.
Měli bychom vzít v úvahu cíl územní spolupráce, tj. cíl 3 politiky soudržnosti, a především jeho nadnárodní aspekty, abychom tyto strategie podpořili koordinací jednání a rozvojem a řízením projektů.
Je třeba podporovat členské státy a regiony, aby se účastnily společně navržených akcí v rámci svých operačních programů. Bez silné politické vůle tyto strategie bohužel jednoduše narazí na mělčinu. Nechce-li se Evropa rozdělit na makroregiony, musí vzít v úvahu územní omezení, která nezmizela jen proto, že byly odstraněny naše hranice.
Maria Damanaki
členka Komise. - Pane předsedající, byla to velmi zajímavá rozprava a prokázala, že tato iniciativa položení otázky k ústnímu zodpovězení byla skutečně úspěšná.
Mám tři poznámky. První se týká naší námořní strategie. Do námořní strategie můžeme zahrnout mnoho odvětví, mnoho činností a mnoho hledisek. Na co se soustředíme? Budeme se snažit vytvořit vztahy mezi různými odvětvími. Dovolte, abych to vysvětlila.
Máme prostor, máme mořský prostor - prostor Atlantského oceánu. Můžeme tam provozovat rybolov; potřebujeme ochranu životního prostředí; můžeme provozovat cestovní ruch; můžeme provozovat dopravu; můžeme provozovat akvakulturu; můžeme vyrábět energii; a můžeme provozovat výzkum. Potřebujeme tedy způsob, jak vytvoříme spojení mezi všemi těmito odvětvími a vyhneme se možnosti, že tam budou panovat konflikty zájmů. Námořní speciální plánování tedy pro nás bude velice důležitým nástrojem a námořní dohled a námořní znalosti budou rovněž představovat velice důležité nástroje.
Taková je naše ambice. Nechceme vytvářet nové struktury - s tím mohu než souhlasit; nové struktury skutečně nepotřebujeme. Potřebujeme spojení mezi různými strukturami, které již máme. A o tom by to mělo být - vytváření vztahů mezi stávajícími strukturami, abychom dosáhli lepších výsledků. To je moje první poznámka.
Druhá poznámka se týká vašich komentářů o územní politice soudržnosti. Chtěla bych vám připomenout, že chceme-li tuto makroregionální politiku, potřebujeme návrh. Návrh musí předložit Rada Komisi. V současnosti máme návrh na námořní strategii. Loni v červnu bylo přijato příslušné rozhodnutí a my jsme již byli zmocněni, abychom připravili námořní strategii. Pracujeme na tom a doufáme, že tak pomáháme s přípravou předlohy makroregionálního přístupu.
Mou třetí poznámkou je potřeba mezinárodního přístupu. Ano, souhlasím s vámi všemi, kteří jste řekli, že také potřebujeme dobrou koordinaci se svými sousedy na obou stranách Atlantského oceánu. Musíme být obezřetní. Potřebujeme dobrá vyjednávání a musíme se snažit zajistit rovné podmínky jednání pro každého, protože je to jediná cesta k úspěchu.
Chtěla bych tedy ještě jednou poděkovat panu Cadecovi za jeho iniciativu a ráda bych vás znovu ujistila, že všechny vaše připomínky vezmeme v úvahu.
Předsedající
Obdržel jsem jeden návrh usnesení předložený v souladu s čl. 115 odst. 5 jednacího řádu.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat ve středu, 9. března 2011.
Písemná prohlášení (článek 149)
Jim Higgins
písemně. - Tuto iniciativu velice vítám. Musíme zajistit, abychom měli jasně definovanou strategii, která umožní úspěšný rozvoj tohoto regionu. Problémy, s nimiž se tento region potýká, a oblasti, které vyžadují naše řešení, zahrnují hrozby životnímu prostředí (znečištění vody, záplavy, změna klimatu), nevyužitý potenciál lodní dopravy a nedostatek silničních a železničních dopravních spojení, nedostatečná energetická připojení, nevyrovnaný sociálně-ekonomický rozvoj, nekoordinované systémy vzdělání, výzkumu a inovace, nedostatky v bezpečnosti a ochraně.
