Příprava rozpočtu na rok 2012 (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva paní Balzaniové jménem Rozpočtového výboru o obecných pokynech pro přípravu rozpočtu na rok 2012.
Francesca Balzani
Pane předsedající, dámy a pánové, dokument, jemuž se dnes věnujeme, není pouhou zprávou o prioritách příštího evropského rozpočtu, ale také především strategickým dokumentem, který se na novou úlohu evropského rozpočtu dívá v souvislosti s lepší správou ekonomických záležitostí.
Letošní rok je prvním rokem evropského semestru, jenž byl zaveden právě za účelem co nejrozsáhlejší možné koordinace mezi rozpočtem Unie a rozpočty členských států, co největší možné součinnosti a maximální komplementarity. To všechno v zásadě znamená jednu věc: sbližování - tedy to, aby se rozpočty členských států co nejvíce přiblížily hlavním cílům evropského rozpočtu. Tyto cíle - tyto evropské cíle - mohou dnes být jedině ty, jež jsou obsaženy ve strategii Evropa 2020: v této významné, ambiciózní strategii s pěti nanejvýš důležitými cíli a sedmi velkými stěžejními iniciativami. Jedná se o velké, důležité cíle, které jsou však zároveň velice konkrétní.
První cíl je nesmírně důležitý a zahrnuje budování posílené Evropy s vyšší mírou zaměstnanosti prostřednictvím správných investic. Rozpočet pro rok 2012 má tedy jednu významnou prioritu: při realizaci strategie 2020 nesmíme ztrácet čas, musíme začít prvním z cílů, jímž je vyšší míra zaměstnanosti v Evropě. Bezodkladné zařazení tohoto aspektu strategie 2020 do našeho rozpočtu je proto zásadní a naléhavé.
Abychom toho dosáhli, jsou nezbytné dvě věci: musíme plánovat a musíme se dívat do budoucna. Plánovat znamená opustit matematické přístupy k rozpočtu, které zcela postrádají smysl. Matematická, všeobecná a nerozvážná navyšování nejsou k ničemu. Namísto toho se musíme zaměřit na to, jaké konkrétní programy a kroky mohou přispět k plnění strategie 2020. Pohled do budoucna má naprosto zásadní význam: musíme se pozorně starat o své závazky a ne jen o platby, protože závazky jsou nástrojem, jenž nám pomůže vytvářet udržitelnou finanční budoucnost Unie.
Další důležitou věcí je flexibilita. Nacházíme se na konci plánovacího období, a proto je rozpočet obzvlášť nepružný. Proto se domnívám, že je skutečně důležité, abychom už od začátku vnímali všechny dostupné nástroje flexibility jako zásadní a nepostradatelné pro rozpočet, jejž budeme vytvářet, jestliže chceme, aby nebyl pouze jediným možným nebo klíčovým pro první krok směrem k cílům strategie 2020 - ta v žádném případě nesmí selhat, jak jsme to viděli v minulosti - ale jestliže má být zároveň rozpočtem užitečným a efektivním.
Jsem přesvědčena, že splnění všech těchto hlavních cílů bude možné jedině tehdy, pokud budeme společně již od samého počátku trpělivě pracovat na obnovení atmosféry institucionální spolupráce. Tato spolupráce je jednou z největších výzev Lisabonské smlouvy, o níž obvykle hovoříme poněkud lehkomyslně. Institucionální spolupráce znamená skutečné nalezení obnoveného pocitu rovnosti, abychom dokázali společně pracovat na tak citlivém tématu, jako je rozpočet, který je nejen jedním ze strategicky nejvýznamnějších nástrojů pro vytváření naší budoucnosti, ale také jedním z nejhmatatelnějších a nejpraktičtějších.
Janusz Lewandowski
člen Komise. - Paní předsedající, vítám stanovisko Parlamentu ohledně priorit rozpočtu pro rok 2012, odrážejících se v navrhovaných pokynech. Komise, v souladu se svým právem iniciativy, bude samozřejmě brát ohled na pokyny Parlamentu, stejně jako se bude zabývat pokyny Rady. Na druhou stranu musíme brát v potaz také nejnovější údaje z 27 členských států; naše služby tyto aspekty důkladně přezkoumají a zhodnotí, abychom mohli dne 20. dubna vytvořit návrh rozpočtu.
Je to podruhé, co budeme testovat každoroční postup stanovený Lisabonskou smlouvou. Kontext finanční konsolidace je každému zřejmý. Domnívám se, že v této souvislosti by bylo zodpovědné vzít v úvahu a reagovat na veškeré rozpočtové finanční závazky Evropské unie, mít však na paměti i kontext úsporných opatření, který je v mnoha členských státech skutečností. V tuto chvíli, více než kdy jindy, nemůže nikdo pochybovat o tom, že rozpočet musí vycházet ze zásad přísného a důkladného plánování. Hledat úspory nikdy nebylo tak důležité, zároveň bychom však měli nástroj evropského rozpočtu využít na pomoc Evropě v této post-krizové situaci.
S ohledem na to bych rád upozornil na dva rozdíly mezi sestavováním vnitrostátního a evropského rozpočtu. V rámci vnitrostátního rozpočtu jde především o sociální transfery, o spotřebu. V evropském rozpočtu jde o investice s multiplikačním účinkem, čímž může přispět k růstu a zaměstnanosti. Dobré ani pečlivé sestavování rozpočtu není takové, jestliže nedokážeme dostát svým značným závazkům schváleným v předchozích letech, a proto je nutné brát při vytváření konečného návrhu pro rok 2012 v úvahu obojí.
Jak je zmíněno v dopise předsedovi Komise a jak jasně uvedla paní zpravodajka Balzaniová, musíme zajistit dostatečné finanční prostředky na výdaje v rámci strategie 2020. Ano, musíme koordinovat cíle vnitrostátních rozpočtů s evropským, na druhou stranu však zároveň musíme být neoblomní, pokud jde o výdaje na administrativu - z toho plyne závazek Komise, aby administrativa tvořila méně než 1 % výdajů. To znamená úspory související se smluvními závazky a v oblastech, jako jsou konference, náklady na služební cesty, zasedání a informační technologie.
S ohledem na to, co se stalo v loňském roce, doufáme, že letos bude postup díky zkušenostem z roku 2011 jednodušší. Proto se těším na naše první třístranné jednání dne 30. března. Tehdy budeme připraveni představit svůj návrh rozpočtu pro rok 2012.
Giovanni La Via
Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, pokyny, o nichž budeme zakrátko hlasovat, jsou prvním krokem k evropskému rozpočtu pro rok 2012. Skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) už od začátku podporuje vznik předběžné zprávy, jež by nastínila priority Parlamentu pro nadcházející rozpočet a která by byla následně předložena Komisi; tedy tak, jako postupuje Rada.
My sami jsme přispěli k rozšíření prioritních oblastí politiky a podpořili jsme vyvážený základ, který vytvořila paní zpravodajka Balzaniová, a to prostřednictvím řady silných a výrazných priorit opírajících se o tradice skupiny PPE, konkrétně prostřednictvím rozvoje a růstu Evropy společně s výzkumem a inovacemi.
Skutečně se domnívám, že právě to jsou oblasti politik, do nichž bychom měli v zájmu budoucnosti Unie investovat a na které by Parlament měl klást důraz předtím, než předloží předběžný návrh rozpočtu Komisi. Jak před chvílí správně zdůraznil pan Lewandowski, trvali jsme zároveň na tom, aby se jádrem rozpočtu pro rok 2012 stala koncepce zodpovědnosti. Tím nechci říci, že jsme zásadu rozpočtové odpovědnosti dosud nedodržovali, zdůrazňuje to však skutečnost, že nyní více než kdy dříve se v důsledku krize musíme chovat zodpovědně.
A konečně, domnívám se, že je třeba se vyjádřit k tomu, co se stalo a co se stále děje v mnoha zemích severní Afriky, jen proto, abychom dali najevo, že odmítáme střednědobá řešení, která nevedou k náležitému vypořádání se s neočekávanými událostmi či novými politikami. Pokud jde o technické aspekty hlasování, domnívám se, že by stálo za to ponechat zprávu Rozpočtového výboru bez zásadních změn. Opravdu mě zaskočilo, že skupina konfederace Evropské sjednocené levice - Severské zelené levice trvá na zahrnutí daně z finančních transakcí. Nemluvě o podstatě této problematiky se mi zdá, že s vytvářením rozpočtu pro rok 2012 to vůbec nijak nesouvisí.
Göran Färm
jménem skupiny S&D. - (SV) Paní předsedající, nejprve bych rád vyjádřil své upřímné poděkování paní Balzaniové. Zvolila si pro svou zprávu velice rozumný výchozí bod. Je krátká, konkrétní a konstruktivní a jasně se soustředí na ty nejdůležitější otázky. Které to tedy jsou? Ukazují například, že strategie Evropa 2020 není pouze prázdnou bublinou, ale vážně míněnou snahou umožnit EU, aby se hmatatelným způsobem podílela na růstu a zaměstnanosti.
Rozpočet EU je kontroverzní, navzdory tomu, že jde ve skutečnosti o velice malý rozpočet - přibližně 1 % HDP nebo něco málo přes 2 % celkových veřejných výdajů. Může však hrát strategickou roli, pokud jde o investice do projektů, které členské státy nedokážou pokrýt samy, nebo těch, které vyžadují solidaritu v rámci Evropy. To se týká výzkumu a vývoje, dopravní a energetické infrastruktury a schopnosti využít opravdový potenciál vnitřního trhu - dobře fungující pracovní trh v EU a skutečný základ pro růst a konkurenceschopnost.
Tyto společné projekty však stojí peníze. Proto jsou potřeba důkazy, zejména ze strany členských států a Rady. Podaří se strategii Evropa 2020 realizovat, nebo půjde ve stopách Lisabonské strategie - dobré myšlenky, zastrčené v šuplíku kancelářského stolu? Jsem přesvědčen, že pro zodpovězení této otázky bude mít rozpočet pro rok 2012 zásadní význam.
Carl Haglund
jménem skupiny ALDE. - (SV) Paní předsedající, nejdříve ze všeho bych chtěl poděkovat paní zpravodajce za její vynikající práci. V časech, jakou jsou ty dnešní, není stanovení rozpočtových priorit vůbec snadné. Těší mě, že jako vodítko pro rozpočet na příští rok jsme si zvolili strategii Evropa 2020. Jak již bylo zdůrazněno, nemůžeme si dovolit čekat s realizací strategie Evropa 2020 až do roku 2014, kdy vstoupí v platnost nový rozpočtový rámec.
Komise má důležitý úkol předložit toto léto svůj návrh rozpočtu. Doposud se nám nedařilo vynakládat na strategii Evropa 2020 zdroje v takové míře, jaká by byla zapotřebí. Vyvstává riziko, že to dopadne přesně tak, jak varoval pan Färm: že strategie nebude realizována, ale skončí zastrčená v šuplíku, což si samozřejmě nepřejeme.
Moje skupina předložila řadu pozměňovacích návrhů ke zprávě a velice nás potěšilo, jakým způsobem byly do návrhů zahrnuty. Za to bych paní zpravodajce rád poděkoval. Radě musím říci, že my v Evropském parlamentu máme zajisté důvod zabývat se vlastními postoji a způsobem, jakým přistupujeme k rozpočtu na rok 2011. Podařilo se nám zosnovat konflikt, který nám i politikům v Radě zajisté poskytl důvod k zamyšlení.
Musíme se zamyslet nad tím, jak co nejlépe využít zdroje, jež máme k dispozici. Mohli bychom snad uvažovat i o škrtech v rozpočtu EU. Zároveň nesmíme zapomínat na to, že Unii byla svěřena řada úkolů, které musí plnit. Tyto úkoly se samy od sebe nevyřeší. Někdy mám dojem, že Rada je přesvědčena, že věci se mohou dít samy od sebe, aniž bychom museli měnit své priority či vyčleňovat finanční prostředky, tak tomu ale bohužel není. Těším se na přínosné návrhy Komise, které by nám mohly pomoci dosáhnout při jednáních o rozpočtu na rok 2012 konstruktivnější atmosféry.
James Elles
jménem skupiny ECR. - Paní předsedající, rád bych paní zpravodajce poblahopřál k její zprávě. Domnívám se, že na rozdíl od mnoha pokynů, o nichž jsme v jiných letech v tomto Parlamentu diskutovali, se soustředí na svůj záměr a nezabíhají do spousty nejrůznějších podrobností, na něž samozřejmě přijde čas později.
Nejprve bych chtěl říci, že naše skupina by byla velice ráda, kdybychom brali v úvahu to, co se děje jinde v Evropské unii, a nebyli sevřeni pouze prostorem Bruselu. Proto je velice důležitý odstavec č. 21 - kde se uvádí, že bychom měli společně určit negativní priority a úspory ze strany orgánů, přičemž by specializované výbory měly být schopné stanovit jasné priority - jde o velice důležitou věc, avšak v této oblasti bylo dosud vykonáno velice málo.
Vázáni úsilím, jež naprosto chápu, mít pro strategii Evropa 2020 a stěžejní iniciativy k dispozici více finančních prostředků, měli bychom se zaměřit nejen na kroky týkající se financí, ale také na posílení jednotného trhu. Nejde jen o peníze. Tam, kde sháníme peníze, bychom měli myslet i na to, jak jinde v rozpočtu ušetřit, jako to děláme v Parlamentu i v jiných institucích. Zastáváme názor, že pokud chceme více peněz, můžeme je získat z úspor v jiných oblastech. To by mělo být důležitou součástí našeho přístupu k rozpočtu na rok 2012.
Na závěr chci proto říci, že s ohledem na odpovědný přístup, který bychom měli v době úsporných opatření zaujmout, jestliže se chceme vypořádat s úsporami v oblastech, kde jsou potřeba další výdaje, je moje skupina přesvědčena, že bychom měli v roce 2012 usilovat o zmrazení svých výdajů.
Helga Trüpel
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Paní předsedající, pane Lewandowski, dámy a pánové, skupina Zelených/Evropské svobodné aliance rovněž zastává názor, že v časech napjatého rozpočtu a potřeby úsporných opatření musíme reagovat, neboť je nutné snížit míru zadlužení členských států. To není náš případ, protože na evropské úrovni se zadlužit naštěstí nesmíme. Politicky rozumné řešení však zahrnuje nejen snížení dluhu, ale také dosažení rovnováhy, aby bylo možné investovat do budoucích projektů a nevystavovat státní ekonomiky dalšímu riziku. Dosažení této rovnováhy proto musí být jedním z vodítek pro evropský rozpočet na rok 2012. Zároveň jsme do evropského rozpočtu v posledních letech zahrnuli závazky související se strukturálními fondy, které bude v příštím roce i v letech následujících nutné financovat.
Domnívám se, že bychom měli přístup paní Balzaniové brát velice vážně. To znamená mimo jiné soustředit se na nejdůležitější oblasti strategie EU 2020, určující další směřování Evropy. Požadujeme více finančních prostředků na evropské úrovni, které by umožnili boj proti změnám klimatu, rychlejší přechod k obnovitelným zdrojům energie a podporu vzdělávání a výzkumu. Na tyto oblasti se musíme nadále soustředit a nesmíme je ohrozit.
Rovněž se domnívám, že mechanismus evropského semestru je správně využíván k zajištění toho, aby rozpočty členských států a evropský rozpočet, jinými slovy celkem 28 rozpočtů, přispívaly k plnění cílů strategie EU 2020. Kde potřebujeme vynaložit více peněz? Pokud dojde v arabských zemích k demokratickému přerodu, v to doufejme, máme my Evropané zájem na podpoře občanské společnosti v těchto státech, jejich demokratických struktur a přechodu k parlamentní demokracii, a proto je zapotřebí flexibilní financování za účelem šíření demokracie ve světě a našich dobře známých zájmů.
Jakožto členka skupiny Zelených/Evropské svobodné aliance bych se chtěla zeptat, kde konkrétně můžeme uspořit, zejména ve světle nedávných událostí v Japonsku. Moje skupina zastává názor, že bychom mohli uspořit na reaktoru pro jadernou syntézu ITER. Nevíme, jak naložit s jaderným odpadem. Proč utrácíme tolik peněz na spuštění tohoto projektu, když bychom měli finanční zdroje Euratomu spíše přesouvat, abychom mohli mnohem rychleji přejít od jaderné energie k zavedení obnovitelných zdrojů? Podíváme-li se na Organizaci spojených národů a klimatickou politiku, všichni víme, že musíme svůj způsob získávání energie změnit. K tomu musí přispět i evropský rozpočet na rok 2012. Doufám, že budeme mít sílu provést kvalitativní změny tohoto druhu v příštím víceletém finančním rámci.
Miguel Portas
Paní předsedající, zatímco zde diskutujeme o pokynech pro příští rozpočet, desetitisíce pracujících zvenčí nám posílají velice jasnou zprávu. Říkají nám, že politika úsporných opatření EU zabíjí ekonomiku a likvidují výhody pro evropskou veřejnost a její životní podmínky. Říkají nám, že uplatňovaný model koordinace ekonomiky je založený na pokutách, jež neposkytují žádnou záruku udržitelného rozvoje a vzniku pracovních míst - ve skutečnosti právě naopak.
Říkají nám, že Pakt pro euro, který dnes vlády přijímají, je paktem namířeným proti platům a důchodům. Je to pakt, jenž pracující nutí splácet náklady vyplývající z krize, ačkoli ji sami nezpůsobili.
Jsem přesvědčen, že bychom měli těmto protestům naslouchat, protože pokládají klíčovou otázku související s evropským rozpočtem o postavení veřejných investic v diskuzích o hospodářské politice. Slyšeli jsme konzervativce říkat, že potřebujeme "nulový rozpočet" s "nulovým navýšením". Slyšeli jsme o evropském rozpočtu s "nulovým navýšením" mluvit nejrůznější vlády ve jménu politiky úsporných opatření.
Dnešní diskuze je zásadní, přináší však špatnou odpověď. Odpověď je to špatná z jednoho prostého důvodu: není možné zavádět na vnitrostátní úrovni ještě přísnější politiku úsporných opatření a zároveň tvrdit, že kvůli těmto úsporným opatřením potřebujeme stále menší evropský rozpočet.
Taková argumentace nevyhnutelně vede k jedinému výsledku: nižším veřejným investicím jak na vnitrostátní, tak na evropské úrovni. Zároveň znamená větší nezaměstnanost a sociální úpadek. To je ten klíčový problém, jenž má být součástí jednání o rozpočtu na rok 2012. Je argumentem proti těm, kdo se domnívají, že krizi lze vyřešit prohloubením rozdílů a proměnou samotné hospodářské recese v politiku. Proto je moje skupina proti. Hodláme se zdržet hlasování o této zprávě, protože je sice plná dobrých úmyslů, ale nereaguje jasně na uvedené výzvy, a svět pracujících od nás očekává, že budeme na zmíněné záležitosti reagovat.
Marta Andreasen
jménem skupiny EFD. - Paní předsedající, zásadním nedostatkem této zprávy je to, že zcela opomíjí připomínky Účetního dvora obsažené v jeho výročních zprávách. Neměli bychom zapomínat na to, že jediné dostupné informace se týkají integrity a efektivity, s jakou se nakládá s finančními prostředky Evropské unie. Snaha ospravedlnit navýšení rozpočtu na základě toho, že strategie Evropa 2020 nás vyvede z krize, postrádá veškerou důvěryhodnost, vzpomeneme-li na totální selhání Lisabonské strategie.
Výhrůžky - jsou to skutečně výhrůžky -, že omezení rozpočtu Evropské unie bude mít zhoubný vliv na evropskou solidaritu a rychlost hospodářského rozvoje členských států, jsou jednak povrchní a jednak ukazují ohromující neznalost dopadů krize na evropské občany. Jménem britských daňových poplatníků vyzývám Davida Camerona, aby požadoval nikoli zmrazení, ale podstatné omezení rozpočtu na rok 2012. Vzhledem k jeho dosavadním vyjádřením s tím nebudu váhat.
Angelika Werthmann
(DE) Paní předsedající, dámy a pánové, ráda bych se vyjádřila ke třem oblastem zprávy paní Balzaniové. První z nich je ta, že zpráva o rozpočtu pro rok 2012 vychází z předpokladu lepší správy ekonomických záležitostí zahrnující EU, mechanismus evropského semestru a cíle strategie Evropy 2020 pro větší růst a zaměstnanost. V rozpočtu na příští rok se hodláme zaměřit zejména na dva hlavní cíle této strategie: zlepšení úrovně vzdělanosti a podporu sociálního začlenění, což jsou pro mě dva klíčové aspekty s ohledem na budoucí životaschopnost Evropy.
Za druhé zdůrazňuje zpráva nezbytnost zlepšení součinnosti mezi evropskými a státními veřejnými investicemi, abychom dokázali účinněji naplňovat politické cíle EU. Jestliže chceme zvýšit pravděpodobnost úspěchu při plněný našich záměrů, musíme podporovat větší koordinaci, konzistentnost a zaměření na rozumné, společné cíle.
Moje třetí poznámka se týká změn klimatu a energetických cílů. Ve světle katastrofy v Japonsku musíme učinit co nejvíce pro rychlejší zavádění obnovitelných zdrojů energie. Aktivní klimatická politika a vytváření zelených pracovních míst nám nejen pomůže splnit naše klimatické cíle, ale bude přínosem i pro sociální politiku.
Na závěr bych tomuto Parlamentu ráda připomněla, že rozpočet EU nesmí vykazovat schodek veřejných financí, a proto je klíčové, aby byl realizován náležitým způsobem a nepřesáhl 2 % celkových veřejných výdajů.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, na začátek bych rád poděkoval paní Balzaniové za projevenou flexibilitu.
Říkám to proto, že původně se tato rozprava o pokynech pro rozpočet neměla konat. Jsem však přesvědčen, že jde o dobrý nápad, protože nám pomůže stanovit priority, jež budou utvářet jednání o rozpočtu během nadcházejících měsíců.
Chtěl bych se věnovat dvěma zásadním záležitostem. Zaprvé jde o úspory. Úspory nejsou principem, ale nástrojem. Jsou nástrojem pro dosažení skutečně důvěryhodného rozpočtu, který nebude znamenat takové následky, jaké se nyní objevují v mnoha zemích: utrácení nad poměry a s nimi spjaté vážné politické problémy, když je potřeba mezery v rozpočtu zaplnit.
Rovněž se domnívám, že bychom do každoročního procesu vytváření rozpočtu neměli začleňovat záležitosti s víceletým finančním rozpětím. Tím mám na mysli například daň či poplatky z finančních transakcí. Ty spadají do mnohem širšího finančního rámce, a proto by jakýkoli pokus zavést toto téma do diskuzí o jednoletém rozpočtu znamenal pouze od počátku scestnou strategii pro vyjednávání s Radou.
Minulý rok jsme viděli, co se stane, když do ročního rozpočtového procesu sestávajícího z jediného čtení začneme zahrnovat opatření či myšlenky, které mají ve skutečnosti širší rozpětí: selhání, pat a nakonec situaci - jako to zažíváme nyní, v roce 2011 - kdy výše úvěrových prostředků, jak pan komisař velmi dobře ví, nestačí na to, aby pokryla okamžité krátkodobé potřeby Evropské unie v nadcházejících měsících.
Jens Geier
(DE) Paní předsedající, pane komisaři Lewandowski, dámy a pánové, dnes ráno diskutujeme o potřebě šetřit, a to ve světle dluhové krize, kterou nyní prožíváme v členských státech. Paní Trüpelová a další správně upozornili na to, že tato dluhová krize se nás dotýká pouze nepřímo, protože zadlužování na evropské úrovni není povoleno.
Jak ale můžeme v Evropské unii provádět politiku úsporných opatření, jestliže objem evropských výdajů tvoří pouhá 2 % celkových veřejných výdajů všech 27 členských států? Jsem přesvědčen, že se o úsporná opatření vůbec nejedná. Jde tu spíš o otázku symbolů - toho, co nám jistým způsobem vzkazují členské státy; jako kdyby peníze, které jsou převáděny do Bruselu na evropský rozpočet, nakonec mizely někde v černé díře. To zcela opomíjí skutečnost, že prostředky převedené do evropského rozpočtu se nakonec vrací zpět do členských států. Není to samozřejmě v poměru 1:1, protože Evropa není spořitelna, ale přirozeně provádí politiku solidarity, což znamená podporu méně rozvinutých oblasti Evropské unie. Například v mém státě, německém Severním Porýní - Vestfálsku, jsou veškeré v tuto chvíli realizované nástroje pracovního trhu spolufinancovány Evropským sociálním fondem. Jestliže tuto finanční podporu zrušíme, odpovídajícím způsobem se omezí politika zaměstnanosti. To není něco, co by si sociální demokraté přáli.
Zamysleme se na okamžik nad tím, jak členské státy nakládají s evropskými prostředky. Výroční zpráva Účetního dvora uvádí, že systémy řízení a kontroly nad vynakládáním evropských finančních prostředků nejsou účinné. Uvádí se v ní, že nevhodně investované prostředky v členských státech dosahují výše miliard eur. Rovněž uvádí, že Komise nyní - naštěstí - hodlá pozastavit platby v těch případech, kdy jsou evropské programy špatně řízeny. To se děje například i v Německu nebo ve Spojeném království.
Rada, jež není přítomna, zastupuje členské státy, které naléhavě vyzývám, aby svůj přístup ke správě rozpočtových prostředků EU zlepšily. Zvýšená efektivita, již by to přineslo, by nám umožnila podstatně zlepšit způsob, jakým vynakládáme finanční prostředky EU - čili ne utrácet více peněz, ale zlepšit způsob, jakým je utrácíme. Členské státy by se na tom mohly podílet, aby tak zdůraznily svoji vůli šetřit.
Anne E. Jensen
(DA) Paní předsedající, ráda bych paní Balzaniové poděkovala. Domnívám se, že jednání o tomto rozpočtu je pro ni velkou výzvou a současně i obtížným úkolem, neboť rámec rozpočtu je úsporný. Sedmiletý rámec rozpočtu EU je navržen tak, aby se jeho rámec stával postupně v průběhu sedmiletého období stále úspornějším, především v oblasti zemědělství. Dokonce se nám podařilo nevyužité zemědělské fondy použít k financování nových iniciativ, jako jsou investice do energetiky v rámci balíčku pro oživení ekonomiky či satelitní navigační systém Galileo. Zajistit konzistentnost je proto čím dál tím těžší. Nesouhlasím se skupinou Zelených/Evropské svobodné aliance, že bychom neměli financovat systém jaderné syntézy ITER. Jedná se o významnou oblast výzkumu, zejména ve světle událostí v Japonsku a s ohledem na potřebu nezávislosti na fosilních palivech. Jedná se tedy také o obtížný úkol. Musíme zajistit financování projektu jaderné syntézy na rok 2012.
Těší mě, že pan komisař zdůraznil skutečnost, že rozpočet EU není totéž, co rozpočty vnitrostátní. Jde o rozpočet projektů a EU musí být schopna vyrovnat své účty. Musíme vyplatit prostředky, které jsme přislíbili. V tomto ohledu doufám, že má pan komisař pravdu a že tentokrát budou mít jednání o rozpočtu hladší průběh. K tomu je zapotřebí, aby se Rada chovala rozumněji a méně hloupě - to znamená, aby nám předložila zcela přesné údaje o platbách, ale zároveň aby byla konkrétnější a zaměřila se na skutečné potřeby.
Na závěr bych chtěla panu komisaři poděkovat za jeho slova o nezbytném omezení našich administrativních výdajů, protože jde o jednu z mála oblastí, kde můžeme skutečně v krátkodobém horizontu ušetřit. Je dobře, že na úvod uvedl příklad Komise, která omezuje své administrativní výdaje na naprosté minimum. To je něco, k čemu bychom měli dospět i v rámci ostatních institucí, a jsem přesvědčena, že bychom to měli brát opravdu vážně - a to i zde v Parlamentu.
Hynek Fajmon
- (CS) Paní předsedající, rozpočet Evropské unie pro rok 2012 musí pokračovat v tradici rozpočtů vyrovnaných. Naopak nesmíme pokračovat ve sporech, které jsme viděli při schvalování rozpočtu pro rok 2011. Nesmíme připustit, aby vzniklo rozpočtové provizorium. To by mělo na hospodářství Evropské unie velmi negativní dopad. Abychom se sporům vyhnuli a rozpočet brzy schválili, je nutné navrhnout rozpočet rozumný, což v dnešní době doznívající hospodářské krize znamená rozpočet úsporný. Veřejnost v členských státech očekává, že v době omezování výdajů bude dobře a úsporně hospodařit i Evropská unie. Pokud toto nebudeme mít na paměti, budeme ztrácet důvěryhodnost.
João Ferreira
(PT) Paní předsedající, chceme k této diskuzi říci své, abychom dali najevo, že existuje alternativa ke konsenzu mezi právem a demokratickým socialismem, které nás do této krize přivedly. Tento konsenzus sám o sobě neumožňuje, aby krize skončila. Alternativa, jež je uskutečnitelná a zároveň nezbytná, rovněž prochází podstatnými změnami v důsledku rozpočtové politiky EU, přičemž přehodnocuje zdroje a cíle, jimž tyto zdroje slouží.
V době prohlubujících se rozdílů mezi členskými státy by měl rozpočet EU sloužit skutečné soudržnosti, podporovat plné využití možností každé jednotlivé země, vytváření pracovních míst a práva zaměstnanců, napomáhat odstranění chudoby a sociálního vyloučení a přispívat k ochraně životního prostředí. Měl by být nástrojem ve službách opravdové hospodářského a sociální soudržnosti.
Odmítáme rozpočet, který povede ke komercializaci dalších aspektů sociálního života, liberalizaci řady oblastí hospodářské činnosti a existenční nejistotě, jak prosazuje strategie Evropa 2020. Taková cesta pouze prohloubí a zhorší stávající hospodářské, sociální, regionální a národní rozdíly a rozpory a zvýší strukturální nezaměstnanost.
Proto navrhujeme novou evropskou strategii pro solidaritu a udržitelný rozvoj, postavenou na novém souboru hospodářských, sociálních a environmentálních politických opatření, podporovanou z rozpočtu EU, jak jsme vysvětlili ve svých pozměňovacích návrzích k této zprávě. Rozpočet Unie by měl rovněž sloužit politice rozvojové pomoci, spolupráce a míru, nikoli zásahům zvenčí, vměšování do vnitřních záležitostí, zbrojení a válce, čili oblastem, které rozpočet Společenství stále více zatěžují.
Rádi bychom tedy upozornili na to, že je naléhavě nutné změnit směřování Evropy, což by se mělo odrážet i v rozhodnutích týkajících se rozpočtu.
Claudio Morganti
(IT) Paní předsedající, dámy a pánové, tato zpráva - jejímž úkolem je navrhnout pokyny Parlamentu ohledně rozpočtu pro rok 2012 - se mi zdá víceméně bezobsažná. Zahrnuje pouze řadu všeobecných prohlášení, a proto mi nejsou skutečné priority Parlamentu pro návrh nového rozpočtu zcela jasné.
Několikrát je například zmíněna strategie Evropa 2020. Tato strategie je ambiciózní, nehospodárná a snad má i přílišný záběr. Jaké by tedy měla mít priority? Jsou to samotné členské státy, kdo se musí vypořádat s omezenými rozpočty a s následky krize; nemůžeme být tak naivní, abychom se domnívali, že s tím můžeme na evropské úrovni příliš mnoho dělat. Proto bych dal přednost menšímu počtu prohlášení o záměrech a méně slovům a místo nich bych raději viděl návrh jen několika konkrétních oblastí, na něž bychom se měli zaměřit. Uvědomuji si, že tato zpráva se zabývá všeobecnými pokyny, avšak v její současné podobě ji považuji za zcela zbytečnou a samoúčelnou.
Lucas Hartong
(NL) Paní předsedající, paní Balzaniová ze skupiny Pokrokové aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu svojí zprávou prokázala následující skutečnost: EU se nestará dobře o své občany, stará se však sama o sebe. Vládnoucí socialistická a křesťanskodemokratická parta zajišťuje v Parlamentu trvalou převahu těch, kdo jsou nakloněni stále většímu rozhazování peněz.
Příjemná částka 3 000 EUR pro každého člena jako příspěvek zaměstnancům, teplé místečko v Domě evropských dějin (pro ty šťastlivce, kdo mají ty správné známosti), naprosto zbytečný a nehorázně drahý evropský televizní kanál, prestižní projekt satelitní navigace s názvem Galileo; to všechno postupně vede k finanční katastrofě. Jistě, situace je jasná... a ještě k tomu máte odvahu mluvit o udržitelnosti a odpovědnosti. O žádné odpovědnosti se tady mluvit nedá a udržitelnost bude možná jen tehdy, pokud dojde ke zdražení.
Paní předsedající, řeknu to stručně a jasně: vyhoďte tuhle nesmyslnou zprávu do koše. Na nic takového evropští občané rozhodně nečekají. EU nedává nijak najevo, že by se chtěla chovat hospodárněji, a tohle povede jenom k dalšímu zbytečnému rozhazování. Domníval jsem se, že moudrost přichází s věkem, to však bohužel nejspíš nebude platit v případě tohoto Parlamentu.
László Surján
(HU) Paní předsedající, dámy a pánové, po posledních projevech navrhuji, abychom se vrátili k rozumné debatě. Paní zpravodajka se nenacházela v jednoduché situaci, když si připravovala své materiály. Nemůžeme koneckonců smysluplně hovořit o konkrétních číslech, dokud nás Komise neseznámí s tím, v jakých hranicích se bude rozpočet na příští rok pohybovat. Můžeme však hovořit o zásadách. A v tomto ohledu přistoupila paní zpravodajka k dané záležitosti vhodným způsobem, neboť se pokusila zahrnout cíle strategie 2020 do svazujícího rámce rozpočtu. Na druhou stranu její rozhodnutí nezabývat se v této fázi politickými opatřeními a nezmiňovat ani jejich podobu a cíle skutečně opravňuje ke kritice toho, že dokument se jeví jako poněkud prázdný.
Jsem přesvědčen, že se i tak shodneme na tom, že podobně jako v předchozích letech přikládáme zásadní význam politice soudržnosti. Tato politika se dá do pohybu teprve nyní, na konci cyklu, a právě zde se vyvstanou největší požadavky na platby. Na rozdíl od ostatních bych velice rád zdůraznil, že tyto platby nejsou samoúčelné a že tady nejde o utrácení peněz, ale spíše o jejich využití takovým způsobem, který přispěje k šíření evropské myšlenky a usnadní nám poskytnout pomoc méně rozvinutým regionům. Jestliže tento účel neplní, je to špatně. Tehdy musí Parlament vystoupit proti jakýmkoli nepřiměřeným výdajům a výdajům, které mají charakter prestižních investic. Jsem přesvědčen, že Rozpočtovému výboru ve spolupráci s ostatními výbory se daří tuto bitvu vést docela dobře. Děkuji vám za vaši pozornost.
Estelle Grelier
(FR) Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, chtěla bych naší zpravodajce paní Balzaniové poděkovat za konzistentnost jejího návrhu zprávy o obecných pokynech pro přípravu rozpočtu na rok 2012. Toto usnesení vysílá jasný politický signál. Je to proto, že si plně uvědomuje omezení týkající se rozpočtu Evropské unie; Parlament požaduje na rok 2012 rozpočet, který bude schopen reagovat na politické, hospodářské a sociální problémy, jimž v současné době čelíme.
V době, kdy je jediným tématem diskuzí mezi členskými státy provádění dalších úsporných opatření, Parlament, nebo alespoň naše část, chce dát najevo své závazky vůči tisícům pracovníků, kteří dnes pochodují ulicemi Bruselu, aby vyjádřili svůj odmítavý postoj vůči hospodářsky pochybným a sociálně nespravedlivým opatřením, jejichž výsledkem bude vyšší strukturální nezaměstnanost v Evropě.
Skutečnost, že je evropský rozpočet propojen jasným způsobem s cíli strategie EU 2020, a to v případě roku 2012 vůbec poprvé, znamená, že zaměstnanost a růst se mohou dostat zpět do centra evropské politiky, což je naší prioritou, neboť strategie EU 2020 stanoví cílovou míru zaměstnanosti na 75 % pracujícího obyvatelstva.
Nelžeme však sami sobě. Tento proces vytváření rozpočtu bude složitý a bude trvat dlouho, navzdory tomu, co pan Lewandowski naznačoval ve francouzských médiích, když odhadoval stanovisko poslanců EP. Členské státy se již k bezprostřední budoucnosti rozpočtu vyjádřily, přičemž prosazují disciplínu a žádají omezení svých příspěvků na financování činnosti Společenství. Evropskou unii a její aktivity nevnímají jako způsob dosažení přidané hodnoty nebo prostředek k provádění ambiciózních opatření, ale spíše jako další náklad. Nenechme se mýlit. Proces sestavení rozpočtu na rok 2012 nám znovu ukáže, jaké taktiky se používají ke stanovování budoucího víceletého finančního rámce.
Skutečnost je taková, že pro rozpočet odpovídající pouhým 2 % veřejných výdajů EU bude velice těžké přispívat k ambiciózním politickým opatřením ve všech oblastech. Už nyní jsme svědky bouřlivých debat o tom, jestli máme vyplenit SZP nebo politiku soudržnosti. To staví občany proti sobě, ačkoli by pro nás bylo výhodnější, kdyby pracovali společně. Proto bych, pane komisaři, ráda znovu zdůraznila význam vašeho sdělení o nakládání s vlastními zdroji.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Paní předsedající, když si necháváte stavět dům, největší účty přichází na konci. Víte to předem a už od začátku s tím souhlasíte. To samé se děje v Evropě. Největší účty přichází na konci víceletých rozpočtů a také o tom víte předem.
Odmítnutí některých členských států, jako je například moje země, Nizozemí, tyto účty platit tedy není ničím jiným než reakcí nespolehlivých vlád. Je to stejné, jako kdyby si někdo nechal postavit dům, souhlasil s nabídkou a nakonec odmítl zaplatit. Samozřejmě, že v konečné fázi lze hledat místa, kde ušetřit, a to musíme udělat i my v Evropě. Paní Balzaniová na tuto skutečnost správně upozorňuje, a to zejména v bodě odůvodnění č. 21. Konečný účet se ale stejně bude muset zaplatit. Kdo ho zaplatit odmítá, nejen že působí nespolehlivě, ale zároveň podněcuje protievropské nálady.
Edit Herczog
(HU) Paní předsedající, dámy a pánové, rozpočet na rok 2012 je šestým ze sedmi rozpočtů současného víceletého finančního rámce. Pokud jde o stávající víceleté programy, obě složky rozpočtového orgánu tedy již získaly jasný obrázek o jejich nedostatcích i pozitivních stránkách. Prostředky na rok 2012 musí umožnit splnění cílů a priorit EU v souvislosti se strategií 2020, neboť právě tato strategie Evropě umožní, aby z krize vyšla posílena. Podpora zaměstnanosti, inovace, výzkum a vývoj, dosažení cílů souvisejících s energetickou strategií a sociálním začleňováním, zejména prostřednictvím omezení chudoby.
Strategie 2020 může být samozřejmě důvěryhodná pouze tehdy, jestliže bude mít k dispozici dostatek finančních prostředků. Rádi bychom všem připomněli, že Parlament tuto vážnou politickou obavu vyjádřil při řadě příležitostí. Nyní musíme po členských státech a po Radě žádat, aby podnikly odpovědné a rozhodné kroky. Ve světě, kde přírodní katastrofy a hospodářské krize dokážou bez varování zničit životy milionů lidí a kde dopady těchto tragédií nepostihují pouze jednu zemi, jednu skupinu obyvatel nebo jedno náboženské společenství, ale zasahují celé regiony i za oceánem, se nesmíme spokojit s méně významnou Evropou. Potřebujeme významnější Evropu a efektivnější využívání prostředků Společenství. Děkuji vám za pozornost.
Monika Hohlmeier
(DE) Paní předsedající, dámy a pánové, rozpočet na rok 2012 vzniká na pozadí obtížné hospodářské a finanční situace ve všech 27 členských státech. Z toho důvodu si jistě nebudeme moci dovolit vykonat všechno, co bychom si přáli. Jsem přesvědčena, že zpráva paní Balzaniové je přijatelným kompromisem. Mám však k němu několik kritických připomínek.
Podle mého názoru nemusí více peněz nezbytně znamenat větší solidaritu a lepší Evropu. Důležité je zvyšovat kvalitu toho, co za vynaložené peníze dostaneme, a především zajistit, aby cíle, které jsme si stanovili, byly skutečně plněny, a ne aby na ně byly vydány pouze peníze. Kriticky musíme vždy hodnotit také možnost našich vlastních nových zdrojů. Tyto nové zdroje nesmí vést k dalšímu zatížení občanů či podniků, protože ti musí, a měli by, zůstat schopni konkurovat zbytku světa.
Rovněž se domnívám, že je důležité, abychom stále nezdůrazňovali skutečnost, že rozpočet EU dosahuje jen 2 %, neboť mnoho států nakonec odpovídající evropské fondy spolufinancuje, a proto je objem prostředků dostupných na základě programů EU samozřejmě podstatně větší. Za obzvlášť důležité považuji to, abychom rychleji dosahovali pokroku, pokud jde o výzkum, vzdělávání, udržitelnost a zvyšování hospodářského růstu. S ohledem na to se domnívám, že je zapotřebí přehledně financovat a řídit rozsáhlé projekty, jako je ITER - ráda bych v této souvislosti poděkovala paní Jensenové za její slova - protože jinak dojde k tomu, že nás Američané, kteří v současné době realizují stejný projekt, výrazně předběhnou a my Evropané bychom se neměli vždy spokojit až s druhým místem.
José Manuel Fernandes
(PT) Paní předsedající, na začátek bych chtěl říci, že práci paní Balzaniové vítám, ale rád bych učinil několik poznámek. Jsem přesvědčen, že zvolený všeobecný přístup je ve skutečnosti všeobecný až příliš. Domnívám se, že jde spíš o usnesení týkající se strategie EU 2020 než o skutečné pokyny pro rok 2012.
V roce 2011 byli prioritou mladí lidé, s těmito pokyny už to ale v roce 2012 nebude platit. Ještě je však stále čas. Spojení "mladí lidé" se v těchto všeobecných pokynech neobjevuje ani jedenkrát. Zaměření na strategii Evropa 2020, kterou podporuji, vede k opomíjení například politiky soudržnosti. Ani politika soudržnosti zde není vůbec zmíněna. Politika soudržnosti je důležitá; jestliže někde vezmeme peníze, abychom je investovali do strategie Evropa 2020, nesmí to být například z některého opatření připraveného k přijetí ani z opatření či politik, jež jsou opomíjeny.
Politika soudržnosti, kterou považuji za nesmírně významnou, zde není ani jednou zmíněna. Jsem přesvědčen, že je čas toto opomenutí napravit. Jsem přesvědčen, že je čas obě tyto záležitosti řešit.
Barbara Matera
(IT) Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, nejprve bych ráda poděkovala paní zpravodajce Balzaniové za odvedenou práci. Rozpočty na rok 2012 a 2013 budou rozpočty konsolidační, jejichž cílem bude odrážet škrty ve výdajích členských států a určit hranici pro částky, které budou stanoveny v příštím finančním rámci.
Příspěvek skupiny Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) k pokynům pro rozpočet na rok 2012 vycházely z koncepce odpovědnosti, což znamená sledování cíle hospodárnosti, efektivity a účelnosti za využití co nejmenšího množství dostupných zdrojů.
Strategie EU 2020 je založena na významných prioritách - jmenovitě výzkumu, inovacích, rozvoji a růstu - které zpočátku nebyly ve zprávě paní Balzaniové obsaženy, skupina PPE je však silně zdůrazňovala. Priority Unie vyžadují přiměřenou míru finančních prostředků. Je proto důležité zajistit flexibilitu jednotlivých výdajových položek, abychom dokázali účinněji řešit problémy související s hospodářskou krizí a navrhnout rozpočtový rámec zahrnující vlastní zdroje.
Nejsem však příznivcem toho, aby se tyto zdroje získávaly prostřednictvím daně z finančních transakcí, jak navrhuje skupina Konfederace Evropské sjednocené levice - Severské zelené levice. Spíše bych si přála, aby se Komise zabývala tím, jak se s touto nanejvýš důležitou záležitostí vypořádat po technické stránce, čímž bychom zajistili a upevnili přidanou hodnotu Evropy.
Vladimír Maňka
. - (SK) Paní předsedající, Evropská unie si pro následující období do roku 2020 stanovila pět měřitelných cílů. Tyto cíle si odsouhlasily i samotné členské státy. Tyto cíle nám ukazují směr, kterým se máme vydat. Úspěch Evropy závisí na tom, jak je budeme plnit.
Na zodpovědném chování jednotlivých států závisí, zda budeme mít vyšší zaměstnanost, zda dokážeme snížit podíl lidí, kteří předčasně ukončí školní docházku, zda splníme plánované parametry v počtu mladých lidí, kteří získají vysokoškolské vzdělání, zda snížíme počet lidí, kteří jsou ohroženi rizikem chudoby, zda ochráníme naše klima.
Navzdory tomu, že v Evropské unii panuje shoda na společných postupech, se vláda mé země rozhodla omezit prioritní operační programy. Chce je použít na financování rychlostních komunikací a jedná o tom s Komisí. Ptám se vás, vážený pane komisaři, zda vy osobně a Komise jako celek podpoříte to, aby státy hned v této první úvodní etapě plnění strategie Evropa 2020 vykročily cestou, která jde proti společným cílům?
Monika Flašíková Beňová
- (SK) Paní předsedající, rozpočet je klíčovým nástrojem evropské integrace, a proto záleží na tom, jak se nastaví.
Právě v době krize může rozpočet Evropské unie přispět ke zmírnění restriktivních rozpočtových politik národních vlád a nasměrovat finance do dlouhodobě žádoucích investičních projektů. V této souvislosti vítám, že zpráva podporuje plán zavést projektové dluhopisy, například v oblasti infrastruktury. Upozorňuji však, že je není potřeba vnímat jako alternativu euroobligací. Euroobligace jsou podle mého názoru samostatným tématem a jejich zavedení podporuji, protože jsou logickým pokračováním integračního procesu a jsou i jeho prohloubením.
Opačným - dezintegrujícím - směrem působí například snahy seškrtat výši rozpočtu Unie. Kromě nepříznivých hospodářských dopadů narušují také solidaritu mezi členskými státy. Sobecké a krátkozraké dělení na čisté přispěvatele a čisté příjemce ignoruje hlubší a důležitější souvislosti evropské integrace. Z ní mohou těžit stejně všechny členské státy. Domnívám se, že právě tuto optiku je třeba použít i v diskuzích o rozpočtu Unie.
Jaroslav Paška
- (SK) Paní předsedající, priority rozpočtu na rok 2012 řešíme i s výhledem do budoucna, a proto se domnívám, že bychom se měli zabývat i možnostmi úspor v budoucnosti.
Z mého pohledu je velmi důležité zamyslet se také nad pravidelným cestováním poslanců a celého Evropského parlamentu do Štrasburku, které se opakuje dvanáctkrát do roka. Jsem přesvědčen, že těmito aktivitami iritujeme naše občany, protože daňoví poplatníci se musí na toto naše cestování skládat a stojí je to nemalé finanční prostředky. Takže jestli ne v roce 2012, tak alespoň v dlouhodobém výhledu, bychom se měli zabývat i možnostmi, jak tento mechanismus do budoucna buď redukovat, nebo upravit.
Další určitou rezervou, o níž je třeba hovořit, jsou náklady na zřízení muzea Evropské unie nebo Evropy, které je podle mě možné z časového hlediska rovněž posunout do následujících let, kdy se bude Evropské unii lépe dařit. V tomto období, zejména v roce 2012, bychom mohli tyto finanční prostředky přesunout na jiné aktivity, a to za účelem plnění programu 2012, a samozřejmě tak zlepšit i efektivitu naší činnosti.
Monika Smolková
- (SK) Paní předsedající, v prvé řadě chci ocenit práci paní zpravodajky, která ve své zprávě nazvala mnohé problémy pravým jménem.
Rozpočet EU na rok 2012, ale i na další roky, by měl být ambiciózní, jestliže chceme plnit úlohy a cíle strategie 2020, vyjít vítězně z krize a konkurovat světu. Podporuji návrh Rozpočtového výboru, aby se zorganizovalo setkání s vnitrostátními parlamenty s cílem prodiskutovat obrysy rozpočtů členských států a EU na rok 2012. Na tomto setkání by se mělo zdůraznit, že rozpočet EU nesmí být deficitní, že představuje pouze 2 % z celkových veřejných výdajů EU a že mezi rozpočty členských států a rozpočtem EU jsou zásadní rozdíly. Rozpočet EU převážně pokrývá investice do budoucnosti Evropy.
To všechno by si měla uvědomit především Rada, protože už jsme slyšeli představitele Německa, Francie i Velké Británie hovořit o snaze zmrazování rozpočtu EU, čímž bychom určitě zabrzdili růst Evropy.
Janusz Lewandowski
člen Komise. - Paní předsedající, vyjádřím se pouze ke třem bodům. Pokud jde o přizpůsobení se strategii 2020, pokyny paní Balzaniové to říkají jasně: ze stávajícího rozpočtu na rok 2011 by 41 % výdajů mohlo být přisouzeno cílům strategie 2020.
O totéž usilujeme v případě strategie na rok 2012, musíme se však přizpůsobit rámci, na němž jsme se shodli před několika lety, tedy rámci pro léta 2007-2013. Náš manévrovací prostor samozřejmě zmenšuje skutečnost, že daná úprava musí proběhnout v rámci víceleté dohody z roku 2006.
Za druhé chci reagovat na pana Ellese - ale nejenom na něj: stejně se o negativních prioritách vyjádřili pan Geier a paní Hohlmeierová. Obávám se, že je to v případě rozpočtu na rok 2012 pravda. Mělo by to tak být. Tentokrát víc než kdy dříve bychom se kromě pozitivních priorit měli zabývat i tím, co nefunguje. Zaměřujeme se na to, co nefunguje a co není náležitě řízeno z toho důvodu, abychom našli cestu k úsporám. Uvažujeme jak o pozitivních prioritách, tak o těch negativních. Pro administrativu jsou úspory nutností.
Moje odpověď paní Herczogové, co se týče plýtvání penězi, zní: administrativa představuje pouhých 5,7 % celkového rozpočtu Evropské unie. To je mnohem menší podíl než na radnici v Rotterdamu nebo mnoha jiných holandských městech, známých svým střídmým přístupem k rozpočtu.
Paní Andreasenové odpovím: nehovořila pouze o zmrazení rozpočtu. Hovořila o jeho seškrtání. Náš evropský rozpočet, který je zcela bez deficitu, nelze vinit ze špatné správy veřejných financí v mnoha členských státech. Má to svoji logiku, jak jasně vysvětlil pan Gerbrandy. Tato logika se opírá o postupném uzrávání programů. Na tom není nic překvapivého. Jde o naši důvěryhodnost. Evropský rozpočet má svoji vlastní důvěryhodnost, založenou na závazcích a dokončených projektech, které se vyplácí. I v době utahování opasků, musíte platit účty za elektřinu.
Skutečně jde o naši důvěryhodnost. Jde o soudržnost. Jde rovněž o investice, a jejich charakter tak pravděpodobně odráží některé požadavky těch, kdo nyní demonstrují před Parlamentem a budovou Berlaymont.
Francesca Balzani
zpravodajka. - (IT) Paní předsedající, dámy a pánové, v projevech bylo mnohokrát zmíněno slovo "odpovědnost". Existuje však jedna věc, která má v případě institucí skutečnou přednost: jsme především zodpovědní za provádění svých programů a zajištění toho, že občanům EU nezůstanou pouze prázdná slova. Neseme zodpovědnost za to, že důsledně dodržíme to, co jsme řekli a co jsme slíbili.
Největšími stávajícími projekty jsou ty obsažené ve strategii 2020. První cíl "více práce" není jen velmi ambiciózní, ale také velmi konkrétní, neboť je možné jej pomocí parametrů snížení nezaměstnanosti dokonce změřit. Tento cíl považuji za velmi konkrétní a velmi ambiciózní a domnívám se, že je nezbytně nutné začít pracovat na jeho dosažení.
Dokud budeme strategii 2020 považovat za příliš obsažnou a ambiciózní na to, aby se dala vmáčknout do prakticky zaměřeného dokumentu, jako je rozpočet, nedosáhneme ničeho jiného než stále většího rizika dalšího selhání, což si nikdo nepřeje, a to ani Komise, pokud si první sdělení ohledně strategie 2020 pamatuji správně.
Je zde však ještě jedna důležitá věc: úsporná opatření nejsou politikou a ani nástrojem, jsou podmínkou, na jejímž základě musíme jednat a nejen konsolidovat své výdaje, ale také využít evropský rozpočet, jenž je zcela výjimečným nástrojem, zcela odlišným od rozpočtů vnitrostátních, který nám umožňuje vykonat v tomto roce něco jiného.
Právě proto vznikl evropský semestr. Vyplnit prvních šest měsíců tohoto roku není jeho jediným účelem. Umožňuje nám vytvořit globální strategii a zajišťovat součinnost, a právě součinnost mezi rozpočty členských států a naším rozpočtem je tím výjimečným evropským systémem, který přináší větší hodnotu veřejným zdrojům a dává vzniknout metodě, jak strategii 2020 - jakkoli je obsažná a ambiciózní - proměnit ve skutečnost.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat v 11:30.
Písemná prohlášení (článek 149 jednacího řádu)
Ilda Figueiredo
Tato zpráva bohužel prosazuje "rozpočet na rok 2012 ve znamení posílené evropské správy ekonomických záležitostí, mechanismu evropského semestru a cílů strategie Evropa 2020". Jinými slovy jde o rozpočet, který podporuje prohlubování neoliberalismu, militarismu a federalismu v EU, a to prostřednictvím výrazně antisociálních a antidemokratických opatření, upevnění Paktu stability, ukládání krutých pokut členským státům a stálého dohledu nad veškerými vnitrostátními makroekonomickými aktivitami. Návrh usiluje o rozpočet umožňující liberalizaci, nejistotu zaměstnání a útok na práva a veřejné služby.
Proto navrhujeme řadu významných změn, jejichž cílem je nejenom tento přístup zvrátit, ale zároveň představit pokyny pro alternativu, která je jak možná, tak nezbytná. Tyto návrhy jsou zásadní pro zlepšení situace v oblasti nezaměstnanosti, chudoby a nerovnosti panující a zhoršující se kvůli kapitalismu, jehož je EU nástrojem. Rozpočet EU musí vycházet z jiného pohledu, aby bylo možné vyřešit hospodářskou a sociální krizi a opustit neoliberální cestu, takzvanou správu ekonomických záležitostí a sílící militarismus.
Jiří Havel
písemně. - (CS) Paní Balzaniová ve své zprávě o obecných pokynech pro přípravu rozpočtu na rok 2012 stanovila pět klíčových rozpočtových priorit EU. Plně zastávám její názor, že právě strategie Evropa 2020 by měla Evropě pomoci překlenout globální ekonomickou krizi a vyjít z ní posílená díky vytváření nových pracovních míst na základě zmíněných priorit, tj. podpora zaměstnanosti, zlepšení podmínek pro inovace, výzkum a vývoj a jejich financování z veřejných prostředků, splnění cílů v oblasti změny klimatu a energetiky, zvýšení úrovně vzdělávání a podpora sociálního začleňování a především snižování chudoby v Evropě. Chceme-li být však úspěšní a provádět tuto strategii opravdově, musíme na ni vyčlenit dostatečné finanční prostředky bez velkých kompromisů a škrtů. Současný víceletý finanční rámec už nyní nabízí velmi malý manévrovací prostor, a proto souhlasím s paní zpravodajkou, že další pokusy o omezení nebo snížení rozpočtových prostředků souvisejících s plněním klíčových priorit v současnosti nejsou na místě. Podpořím myšlenku zpravodajky, že splnění klíčových priorit může působit jako katalyzátor zvyšování investic, růstu a vytváření pracovních míst v celé Unii. Celkově souhlasím s navrženými pokyny a doporučuji tuto zprávu schválit.
Ian Hudghton
písemně. - V celé Evropě musí vlády a orgány veřejné správy hledat cesty, jak ušetřit a dát najevo zdrženlivost. Moje země, Skotsko, byla zasažena dvojitou pohromou - světovou recesí, kterou ještě zhoršila mizerná vláda v Londýně, vždy ochotná rabovat skotské zdroje, ale pevně rozhodnutá upírat skotským obyvatelům právo starat se o své vlastní záležitosti. Skotská vláda proto musí pracovat obzvlášť tvrdě, aby zachovala při životě klíčové veřejné služby. Za této hospodářské situace je požadavek tohoto Parlamentu na zvýšení rozpočtu zcela nereálný - evropské veřejné služby musí mít před fungováním institucí EU přednost.
(Jednání bylo přerušeno v 10:55 a znovu zahájeno v 11:35)
