Honduras (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Padomes un Komisijas paziņojumi par situāciju Hondurasā.
Carl Bildt
Padomes pašreizējais priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, pasaule ir plaša, tādēļ es esmu pateicīgs par iespēju pievērsties situācijai Hondurasā un tās smagajiem notikumiem ne tikai šīs valsts, bet arī visa reģiona labā. Es centīšos runāt īsi.
Kopš krīzes sākuma pagājušajā mēnesī prezidentvalsts ir nosodījusi militāro darbību, kas bija vērsta pret demokrātiskā ceļā ievēlēto prezidentu Zelaya. Tā ir Hondurasas konstitucionālās kārtības pārkāpums.
Mēs esam izteikuši aicinājumu atjaunot minētajā valstī konstitucionālo kārtību, kā arī rosinājuši visas iesaistītās puses un iestādes atturēties no vardarbības vai sarunām par vardarbību, lai atrisinātu šo problēmu mierīgā ceļā.
Tāpat kā mēs sagaidām, ka ES uzņemsies vadošo lomu, lai atrisinātu visdažādākajās Eiropas daļās radušās problēmas un ka pārējās pasaules valstis atbalstīs mūsu centienus, mūsu politikai šobrīd ir jābūt vērstai uz Amerikas valstu organizācijas atbalstīšanu, lai palīdzētu tai īstenot centienus atrisināt Hondurasas situāciju ar dialoga palīdzību un panākt kompromisu attiecībā uz problēmām, ar kurām šī valsts ir saskārusies.
Pašreizējā situācija Hondurasā ir tāda, ka tur vairs nav neviena mūsu vēstnieka, un mums ar šo valsti ir pārtrauktas diplomātiskās attiecības.
Mēs ļoti atzinīgi vērtējam Nobela Miera prēmijas ieguvēja un Kostarikas prezidenta Oscar Arias centienus atrisināt radušās domstarpības. Jāatzīmē, ka līdz šim, un tas nav pārsteigums, šādu centienu īstenošana ir sagādājusi grūtības, tomēr manī vieš cerības jaunumi, ka šo Sestdien prezidenta Arias vadībā atkal tiks rīkotas jaunas sanāksmes. Mums atliek vienīgi atbalstīt viņa turpmākos centienus un turpināt mudināt abas puses panākt kompromisu, pilnībā ievērojot visus Hondurasas konstitūcijas punktus.
Nobeigumā es vēlētos uzsvērt, ka, neraugoties uz tūlītējo krīzi, mēs pievērsīsim lielu uzmanību tam, lai šajā gadā paredzētās Hondurasas prezidenta vēlēšanas būtu godīgas, savlaicīgas un pārskatāmas. Tiesiskumam un cilvēktiesību ievērošanai ir jābūt demokrātiskas valdības pamatam visā pasaulē - arī Centrālamerikas, Latīņamerikas un pārējās valstīs.
Catherine Ashton
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, esmu gandarīta par iespēju piedalīties šajās debatēs manas kolēģes Benita Ferrero-Waldner vārdā, lai apspriestu politisko krīzi Hondurasā.
Pēc daudziem gadiem Latīņamerika atkal ir saskārusies ar institucionālās sistēmas sabrukumu. Hondurasas krīze ir pierādījums tam, cik maza nozīme konfliktu risināšanā atsevišķās Latīņamerikas valstīs ir tiesiskumam un institucionālajai sistēmai. Tas ir pierādījums arī tam, ka sevišķi tagad, kad šādās valstīs ir sācies spēcīgas politiskās polarizācijas periods, tajās var sākties krīze.
Komisija reaģēja nekavējoties. Mēs paudām nopietnas bažas par notikumiem Hondurasā un uzsvērām to, cik liela nozīme ir tiesiskumam, demokrātijai un demokrātiski izveidotām iestādēm. Mēs esam aicinājuši visas iesaistītās puses rast minētajai problēmai mierīgu atrisinājumu, pilnībā ievērojot šīs valsts tiesisko regulējumu, kā arī nekavējoties iesaistīties dialogā valsts miera un stabilitātes interesēs.
Mēs nosodījām vardarbīgās sadursmes, kuru rezultātā cilvēki zaudēja dzīvības un aicinājām visas iesaistītās puses būt lēnprātīgām un savaldīgām. Komisija paziņoja, ka tā ir gatava atbalstīt visus centienus, kuru mērķis ir atrisināt krīzi mierīgā ceļā un atjaunot konstitucionālo kārtību Hondurasā.
Kā izteicās prezidentvalsts, mēs atbalstījām Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāra Insulza kunga ierosmi, kura diemžēl nedeva gaidītos rezultātus. Mēs atzinīgi novērtējām Kostarikas prezidenta centienus un cerējām, ka tie palīdzēs atrisināt problēmu mierīgā ceļā.
Pēc Hondurasas notikumiem un apspriešanās ar Centrālamerikas valstu un ES dalībvalstu valdībām tika pieņemts lēmums atlikt 6. - 10. jūlijā plānoto nākamo sarunu kārtu Briselē, kurā bija paredzēts apspriest asociācijas nolīgumu ar Centrālamerikas valstīm. Tomēr mēs ceram, ka tās varēs atsākt cik drīz vien iespējams.
Kā teica prezidentvalsts pārstāvis, ņemot vērā situācijas nopietnību, apspriešanās nolūkā no Hondurasas tika atsaukts vietējais ES prezidentvalsts vēstnieks, un šo valsti ir atstājuši arī visu pārējo valstu vēstnieki.
Sadarbībā ar prezidentvalsti un pārējām dalībvalstīm mēs turpinām meklēt veidus, kā vislabāk atrisināt šo krīzi. Pagaidām nav nolemts pārtraukt mūsu sadarbību, tomēr mūsu finansiālo saistību izpilde, kas saistīta ar budžeta atbalstu, pašlaik ir pārtraukta.
Mēs apzināmies, ka Hondurasas notikumi var radīt bīstamu precedentu, mazināt demokrātiju un izraisīt reģiona destabilizāciju, tādēļ mēs turpināsim vērīgi sekot līdzi situācijai minētajā valstī un atbalstīt ikvienu centienu rast šai situācijai mierīgu atrisinājumu. Mēs turpināsim informēt Parlamentu par notikumu turpmāko gaitu.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
Priekšsēdētāja kungs, fakts, ka vēlēts prezidents tiek manu militari padzīts no savas mājas, iesēdināts lidmašīnā un izmests citā valstī, no demokrātijas viedokļa ir pelnījis kategorisku un atklātu nosodījumu.
Pamatojoties uz iepriekš minēto, man jāsaka, ka daudzu cienījamu analītiķu, piemēram, tāda, kā Mario Vargas Llosa veiktie novērojumi, jebkurā gadījumā ir ļoti nozīmīgi. Tie liecina, ka gāztā prezidenta Zelaya, kurš, starp citu, ieguva visdažādāko politisko partiju, tostarp arī savējās, atbalstu, noskaņojot Augstāko tiesu pret Republikas nacionālo kongresu, redzamākie aizstāvji faktiski ir pārstāvējuši tādus režīmus, kam raksturīgi sistemātiski cilvēktiesību un personas brīvību pārkāpumi. To savā pēdējā ziņojumā par situāciju pasaulē cilvēktiesību jomā ir atzinis arī Parlaments.
Mēs zinām, kāda ir izeja no šīs situācijas. Padomes pašreizējais priekšsēdētājs teica, ka Eiropas Savienībai ir jāveicina demokrātiskas situācijas atjaunošana Hondurasā un jāatbalsta Kostarikas prezidenta Óscar Arias centieni, kurš ir daudz strādājis, lai panāktu situācijas stabilizāciju minētajā reģionā.
Otrkārt, kas attiecas uz gaidāmajām prezidenta vēlēšanām, Eiropas Savienībai ir jānodod Hondurasai sava vēlēšanu novērošanas pieredze un jānosūta uz turieni ES vēlēšanu novērošanas misija.
Visbeidzot, Padomes priekšsēdētāja kungs, ir svarīgi, lai Eiropas Savienība rīkotos konsekventi, novēršot dubultstandartu piemērošanu. Ir nepieņemami, ka, no vienas puses, Eiropas Savienība veicina un pastiprina politisko dialogu ar vienīgo demokrātisko valsti šajā reģionā, bet, no otras puses, liek vienas no nabadzīgākās Latīņamerikas valsts iedzīvotājiem maksāt par sava vadoņa Zelaya kunga kļūdām, kuras viņš pats neuzskata par mazsvarīgām.
Padomes priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, kā izteicās Bildt kungs, arī es uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir jāizrāda aktīva līdzdalība minētā reģiona problēmas risināšanā. Šāda aktīva līdzdalība pašlaik izpaužas gaidāmajās sarunās par asociācijas nolīgumu. Priekšsēdētāja kungs, mēs nevaram likt ciest daudziem nevainīgiem cilvēkiem viena vainīgā vietā, tādēļ es uzskatu, ka ir jāizvērtē iespēja visdrīzākajā laikā atsākt sarunas, kolīdz minētajā valstī būs beidzies konflikts.
Luis Yañez-Barnuevo García
S&D grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, mēs pievienojamies starptautiskās sabiedrības vienprātīgajam nosodījumam ne tikai Hondurasas smagās situācijas dēļ, jo tajā ir sagrauta konstitucionālā kārtība, kā to uzsvēra Padomes pašreizējais priekšsēdētājs un komisārs, bet arī tādēļ, ka tas ir ļoti nopietns precedents visā reģionā, kurā, neskatoties uz nelieliem izņēmumiem, ar nenovērtējamu darbu un lielām pūlēm bija izdevies atjaunot demokrātiju.
Tādēļ mēs nevaram samierināties ar šādu situāciju. Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir rīkojušās pareizi, atsaucot savus vēstniekus, kā arī pārtraucot jebkāda veida sadarbību un sarunas ar šo reģionu. Es piekrītu Padomes pašreizējā priekšsēdētāja un Komisijas priekšsēdētāja teiktajam, ka mums ir jāatbalsta Kostarikas prezidenta, Nobela miera prēmijas ieguvēja Óscar Arias vadītajās sarunās panāktais risinājums, un mēs nedrīkstam provocēt nekādus represīvus, vardarbīgus aktus.
Šis nav īstais laiks, lai analizētu prezidenta Zelaya pieļautās vai iespējamās kļūdas, jo viņam līdz savu pienākumu pildīšanas beigām ir atlikuši tikai seši mēneši. Šis ir laiks, lai analizētu ļoti nopietno Hondurasas konstitucionālās kārtības sabrukumu, kuru izraisīja bruņotie spēki (protams, ar Kongresa un valsts tiesas atbalstu, bet diemžēl nelikumīgā un neatļautā veidā).
Mums vēl būs iespēja apspriest prezidenta Zelaya nākotni, bet šobrīd, ne mirkli nešauboties, mums ir jāpieprasa viņa atjaunošana amatā, jo līdz 2010. gada janvārim saskaņā ar konstitūciju viņš ir oficiāli ievēlēts par Hondurasas prezidentu.
Izaskun Bilbao Barandica
ALDE grupas vārdā. - (ES) (Neilgi runā basku valodā.) Priekšsēdētāja kungs, es runāju basku valodā. Tā ir mazākumtautības valoda, kurai šajā Parlamentā vēl nav oficiāla statusa. Es ceru, ka nākotnē tai, tāpat kā citām valodām, šāds statuss tiks piešķirts, un tad mēs varēsim runāt savā dzimtajā, proti, Basku zemes valodā.
Es un mana grupa piekrītam, ka Hondurasā notikušais valsts apvērsums ir atklāti jānosoda. Varbūt daži domā, ka tā bija kļūda jautāt cilvēkiem, ko viņi vēlas, bet mēs neesam šeit sanākuši tādēļ, lai to analizētu. Es piekrītu arī tam, ka gan Komisijai, gan Padomei ir jādara viss iespējamais, lai minētajā valstī tiktu atjaunota konstitucionālā kārtība un iestāžu darbība, kā arī lai tajā varētu atgriezties tautas likumīgi ievēlētais prezidents.
Es esmu nobažījies par uzbrukumiem, kurus Hondurasā nācās piedzīvot dažiem diplomātiskajās pārstāvniecībās esošajiem valdības locekļiem, kuri, kā mēs dzirdējām, pašlaik no šīs valsts ir atsaukti. Protams, tāpat kā Komisijas pārstāvji, arī mana grupa atbalsta Amerikas valstu organizācijas rīcību minētā konflikta risināšanā.
Mana grupa uzskata, ka mums, proti, Eiropai, ir jāpalīdz stiprināt demokrātija Hondurasā, lai nodrošinātu pamattiesību ievērošanu. Tādēļ ir jāraugās, lai politiskais dialogs būtu vienīgais minētās problēmas risināšanas instruments.
Būtu lieki piebilst, ka mēs atbalstām arī Nobela miera prēmijas ieguvēja Óscar Arias veikto darbu un ceram, ka tiklīdz Hondurasā būs īstenoti iepriekš minētie pasākumi, 2009. gada novembrī varēs notikt vēlēšanas. Tām jābūt pārskatāmām un jānorit, ievērojot demokrātijas un cilvēktiesību principus. Es ceru, ka tādā gadījumā mums būs iespēja turpināt sarunas par asociācijas nolīguma noslēgšanu ar Eiropas Savienību.
Raül Romeva i Rueda
Priekšsēdētāja kungs, arī es vēlētos izmantot iespēju, lai bargi nosodītu nesenos notikumus Hondurasā un paustu par tiem savs bažas.
Dažu pēdējo gadu laikā es kā priekšsēdētāja vietnieks Delegācijai attiecībām ar Centrālamerikas valstīm esmu sekojis līdzi situācijai minētajā valstī un reģionā. Man ir ļoti svarīgi tas, ka mēs apspriežam minēto jautājumu šajā Parlamentā jau pirmajā politisko debašu dienā. Fakti liecina, ka šis ir nozīmīgs jautājums, jo diemžēl minētais skumjais un nožēlojamais notikums tiek uzskatīts par pirmo valsts apvērsumu Centrālamerikā 21. gadsimtā, tādēļ kaut ko tādu mēs nedrīkstam aizmirst.
Es ne tikai bargi nosodu pret prezidentu Zelaya vērsto valsts apvērsumu, bet arī aicinu Eiropas Savienību neatzīt apvērsuma vadītāju Roberto Micheletti. Turklāt uzskatu, ka Eiropai ir jāpieprasa, ko tā faktiski jau dara, lai Hondurasā tiktu atjaunota konstitucionālā kārtība. Liela uzmanība būtu jāvelta tam, lai gatavošanās 2009. gada novembrī gaidāmajām vēlēšanām noritētu ar vislielāko nopietnību, atbildību un ticamību. Pamatojoties uz iepriekš minēto, es jūtos gandarīts par to, ka sarunas par asociācijas nolīguma noslēgšanu ar minēto reģionu ir atliktas vismaz uz laiku.
Es pieprasu, lai mēs tāpat kā pārējie, proti, Pasaules Banka un ASV, pārtrauktu palīdzības sniegšanu tirdzniecības jomā, izņemot humānās palīdzības piegādi.
Uzskatu, ka papildus minētajiem pasākumiem ir svarīgi apzināties nepieciešamību veikt skaidru un kodolīgu izmeklēšanu, lai noskaidrotu, kurš ir atbildīgs par valsts apvērsuma organizēšanu. Ir skaidrs, ka par to nāksies atbildēt daudziem, un ka aiz šā apvērsuma slēpjas daudzu tādu personu intereses, kuru vārdus mums pat neizdosies uzzināt.
Pēc manām domām, Eiropas Savienībai ir jāuzstāj, lai tiktu veikta šāda izmeklēšana, tādēļ mums jāsūta uz Hondurasu pastāvīgas starptautiskas delegācijas, kuras atrastos uz vietas un atbalstītu šajā valstī uzsākto kustību ar mērķi pieprasīt, lai šajā valstī tiktu atjaunota tai atņemtā demokrātija.
Willy Meyer
GUE/NGL grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, četras dienas pēc apvērsuma mana parlamentārā grupa nolēma mani sūtīt uz Tegusigalpu, lai uz vietas novērtētu militārā valsts apvērsuma sekas. Tegusigalpā es biju aculiecinieks visām iespējamajām militāra apvērsuma sekām: represijām; brīvību pārkāpumiem; apcietināšanas orderiem, kas tika izdoti to parlamenta deputātu arestēšanai, kuri neatbalstīja minēto apvērsumu; cietumā ieslodzītiem sociālo grupu līderiem un slimnīcām, kuras bija pārpildītas ar daudz ievainotiem cilvēkiem, izmantojot vakara zvana priekšrocības. Šāda bija aina, kuru tur ieraudzīju.
Es atzinīgi vērtēju Padomes un Eiropas Komisijas sniegto atbildi, jo tā bija vienīgā iespējamā. Pirmkārt, ir jānodrošina atbilstība visām Amerikas valstu organizācijas izvirzītajām prasībām. Es vēlētos paziņot, ka sanāksmē, kurā tikos ar Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāru, es uzzināju, ka šī organizācija ir skaidri paudusi savu attieksmi minētajā jautājumā, proti, ka apvērsuma līdera Roberto Micheletti izveidotās valdības jebkāda rīcība tiks pasludināta par nelikumīgu. Tādēļ minētā organizācija jau ir nolēmusi, ka nenovēros nevienas šīs valdības rīkotās vēlēšanas.
Cerams, ka arī Eiropas Savienība rīkosies tāpat, lai jebkura Hondurasas jaunās valdības rīcība tiktu atzīta par nelikumīgu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, mēs nevarēsim novērot vēlēšanas, kuras gatavojas rīkot apvērsuma rezultātā varu sagrābusi valdība.
Šķiet, ka šajā nedēļā tiks pieņemti daudzi lēmumi. Prezidents Zelaya, kurš ir vienīgais atzītais Hondurasas prezidents, ir nepārprotami norādījis, ka viņš gaidīs vēl vienu nedēļu, un ja tās laikā Kostarikas sarunu rezultātā netiks pieņemts lēmums par viņa atgriešanos, viņš vienalga atgriezīsies.
Tādēļ, ņemot vērā vienīgā likumīgā prezidenta lēmumu, es ceru, ka Parlaments, ES iestādes, Padome un Komisija atbalstīs to tāpat kā Amerikas valstu organizācija, Apvienoto Nāciju Organizācija un, starp citu, arī ASV. Es uzskatu, ka ir ļoti svarīgi, lai šāda atmosfēra, kādā tiek pieprasīts atjaunot konstitucionālo kārtību un prezidenta Zelaya varu, valdītu arī Parlamentā.
Kolēģi, es ceru, ka mēs spēsim pieņemt nelokāmu lēmumu, jo šis Parlaments bargi nosoda Hondurasā notikušo valsts apvērsumu un atbalsta prezidenta Zelaya atjaunošanu amatā. Es arī ceru, ka tādēļ mēs atbalstīsim visas starptautisko organizāciju ierosmes.
Kader Arif
(FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, tāpat kā iepriekšējie runātāji, arī es vēlos izteikt visbargāko nosodījumu pret Hondurasas prezidenta Zelaya valdību vērstajam valsts apvērsumam. Viņa patvaļīgā aizturēšana un izraidīšana no valsts ir konstitucionālās kārtības, kura pēc iespējas drīzāk jāatjauno, pārkāpums. Militārais apvērsums, kura rezultātā Roberto Micheletti pats sevi pasludināja par jauno prezidentu, atsauc atmiņā mums zināmos drūmākos Centrālamerikas vēstures periodus. Pēc mūsu domām, šāds uzbrukums demokrātijai nav pieņemams.
Tādēļ es atzinīgi vērtēju Amerikas valstu organizācijas lēmumu pārtraukt Hondurasas līdzdalību šajā organizācijā un atzīt Kostarikas prezidentu Oscar Arias par starpnieku, kurš varētu palīdzēt atrisināt minēto konfliktu.
Tomēr mani, komisāra kungs, māc bažas par komercattiecībām starp Eiropas Savienību un Hondurasu. Jau vairākus mēnešus starp Eiropas Komisiju un Centrālamerikas valstīm norit sarunas par asociācijas nolīguma slēgšanu. Pēc notikušā valsts apvērsuma pagājušajā nedēļā plānotās sanāksmes tika atceltas. Mums par to jābūt gandarītiem. Domāju, ka es jūs saprotu, bet man ir vajadzīga papildus informācija. Vai Komisija ir paredzējusi atlikt sarunas līdz brīdim, kad Hondurasā normalizēsies institucionālā un politiskā situācija? Tādēļ es un mana politiskā grupa vēlamies zināt, kāda ir Komisijas nostāja šajā jautājumā.
Komisāra kungs, vēl viens jautājums, kuru es vēlētos apspriest, ir ES "Vispārējā preferenču sistēma plus” ("VPS plus”), no kuras Hondurasa gūst zināmu labumu. Vairākas sabiedriskās organizācijas ir ziņojušas, ka šajā valstī notikušā apvērsuma rezultātā tiek pieņemti patvaļīgi lēmumi, pārkāptas cilvēktiesības, jo īpaši brīvas pārvietošanās, apvienošanās un vārda brīvības tiesības. Eiropas Komisijai ir jābūt nepielūdzamai šajā situācijā. Tas, vai "VPS plus” nesīs labumu, ir atkarīgs no konkrētās valsts saistību precīzas izpildes. Pierādījumu ir pietiekami daudz, lai radītu šaubas par to, ka Hondurasa, ar savu jauno, varu sagrābušo prezidentu priekšgalā, pildīs tai noteiktās saistības. Tādēļ es aicinu Komisiju izvērtēt iespēju uz laiku pārtraukt preferenču piešķiršanu Hondurasai saskaņā ar "VPS plus”.
Jean-Luc Mélenchon
(FR) Priekšsēdētāja kungs, mūsu principi, kas paredz atrisināt problēmu mierīgā ceļā, nedrīkst par mums radīt maldīgu priekšstatu, proti, ka, aicinot abas konfliktā iesaistītās puses būt savaldīgām, mēs uzskatām Hondurasas valsts apvērsuma organizētājus un konstitucionālo valdību par vienlīdz vainīgiem. Šajā situācijā to nemiernieku, kuri cīnās par prezidenta Zelaya atgriešanos, rīkotie vardarbības akti ir likumīgi, savukārt pučistu izvērstā vardarbība - krimināli sodāma.
Centrālamerikas un Dienvidamerikas valstu un valdību vadītāju personīga iesaistīšanās, lai panāktu konstitucionālā prezidenta Manuel Zelaya beznosacījumu atgriešanos amatā, liecina par to, ka konkrētais kontinents vēlas reizi par visām reizēm pielikt punktu militāriem valsts apvērsumiem un diktatūrai.
Ņemot vērā ANO un visu reģionālās sadarbības organizāciju vienprātīgos lēmumus, Eiropai ir jāieņem sava nostāja šajā cīņā, jo tā ir cīņa, nevis pasākums. Tā ir vēsturiska cīņa. Eiropai ir jāpārtrauc jebkāda veida attiecības ar Hondurasu - gan politiskās, gan komercattiecības, kā arī visas sarunas ar frakcionāru režīmu līdz prezidenta Zelaya beznosacījumu un bezierunu atjaunošanai amatā, jo ar tādu valsti, kurā tiek apšaubīta demokrātija, nav nekā ko apspriest. Eiropai ir jāaicina arī prezidenta Obama administrācija un Amerikas Savienotās Valstis pārtraukt komercattiecības un militārās attiecības ar minēto frakcionāru režīmu. Tādējādi mēs apliecināsim uzticību saviem principiem, kurus pieprasām ievērot arī pārējiem, kritizējot visus tos, kuru principi ir pretrunā mūsējiem.
Bogusław Sonik
(PL) Priekšsēdētāja kungs, lai atrisinātu situāciju Hondurasā ir vajadzīga Eiropas Savienības konkrēta un apņēmīga rīcība, kas veicinātu situācijas stabilizāciju, konstitucionālās kārtības atjaunošanu, kā arī novērstu konflikta palielināšanos starp izsūtītā prezidenta Zelaya atbalstītājiem un pretiniekiem. Tādēļ es atbalstu Salafranca kunga ierosināto priekšlikumu pēc iespējas drīzāk paziņot, ka Eiropas Parlaments ir gatavs apstiprināt misiju darbam Hondurasā.
Konfliktējošās puses ir jāmudina pēc iespējas ātrāk sākt sarunas un panākt vienošanos, lai prezidents Zelaya varētu atgriezties savā amatā un palikt tajā līdz savu pilnvaru laika beigām, neveicot konstitūcijā grozījumus par atkārtotām vēlēšanām. Tāds risinājums kā šis nodrošinātu situācijas stabilizācijas iespēju, kaut arī tas varētu izrādīties nepieņemams abām...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Nikolaos Chountis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, es uzskatu, ka mums, kā Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības pārstāvjiem, ir jāveic nepieciešamās izmaiņas, lai apvērsums Hondurasā pēc iespējas ātrāk beigtos, prezidents Zelaya atgrieztos savā valstī un militāro apvērsumu laiks Latīņamerikas un Centrālamerikas valstīs būtu pagājis.
Mums jāņem vērā pēdējo gadu laikā daudzās valstīs gūtie lielie panākumi un pozitīvās demokrātiskās pārmaiņas, kuras veicina konstitucionālo un demokrātisko brīvību ievērošanu, palīdz veidot pret nekontrolētu tirgus situāciju vērstas politikas koncepciju, rosinot šādu situāciju novērst, kā arī ir mudinājušas saraut gadiem ilgi paciestās neokoloniālisma važas. Tādēļ es uzskatu, ka mums jāizvērtē Eiropas lielā atbildība par miermīlīgu rīcību starptautiskā līmenī, kā arī par demokrātiskās saiknes un solidaritātes atjaunošanu ar otrpus Atlantijas okeānam esošajām valstīm un to iedzīvotājiem.
Carl Bildt
Padomes pašreizējais priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, pēc manām domām tie, kuri šodien uzstājās, ir runājuši ļoti pārliecinoši, lai aizstāvētu demokrātiju un konstitucionālo kārtību visā Latīņamerikas reģionā. Protams, tās nesenie notikumi ir pelnījuši nosodījumu. Lai kāds būtu to cēlonis, mums ir nepārprotami jāuzsver, ka mēs nekad nesūtītu militārus spēkus, lai arestētu tautas vēlētu prezidentu un pēc tam to izsūtītu uz citu valsti. Mums tas jāpasaka ļoti skaidri un mēs to arī darām.
Tomēr, lai atrisinātu minēto situāciju, ir jārod kompromiss. Spriežot pēc tā, ko teica Salafranca kungs un pārējie, visi piekritīs, ka prezidents Arias ir vispiemērotākā persona, kura varētu panākt manis minēto kompromisu. Iespējams, šim cilvēkam nāksies aizvadīt daudz laika sarunās ar abu konfliktējošo pušu pārstāvjiem, tomēr es uzskatu, ka, lai īstenotu minētos centienus, viņam būs ļoti vajadzīgs gan mūsu, gan Amerikas Savienoto Valstu atbalsts.
Kas attiecas uz konkrētās situācijas risinājumu, tad tieši prezidentam Arias ir jāpieņem lēmums, bet pārējiem būs iespēja to atbalstīt vai neatbalstīt. Tomēr ir pilnībā skaidrs, ka, pamatojoties uz manis iepriekš teikto, mēs vēlamies, lai Hondurasā tiktu atjaunota konstitucionālā kārtība un prezidenta Zelaya atgriešanās ir minētās kārtības atjaunošanas priekšnoteikums. Iespējams, ka ar to vien nepietiek un būs vēl citi elementi, lai šajā valstī varētu atjaunot konstitucionālo varu.
Tātad tas uz ko mēs aicinām, proti, lai tiktu atjaunota konstitucionālā kārtība un panākta prezidenta Zelaya atgriešanās, ir ļoti vajadzīgs, bet visticamāk nav vienīgais priekšnoteikums konstitucionālās kārtības saglabāšanai, kas ir ļoti svarīgi, lai mēs uzturētu attiecības ar Hondurasu un lai šī valsts varētu attīstīties, vairojot uzticamību demokrātijai šajā pasaules daļā.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
