Eiropas ombuda īpašais ziņojums Eiropas Parlamentam, pamatojoties uz projektu ieteikumam Eiropas Komisijai saistībā ar sūdzību 3453/2005/GG (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir ziņojums, ko Lūgumrakstu komitejas vārdā iesniedza Proinsias De Rossa, par Eiropas ombuda īpašo ziņojumu Eiropas Parlamentam, pamatojoties uz projektu ieteikumam Eiropas Komisijai saistībā ar sūdzību 3453/2005/GG.
Proinsias De Rossa
referents. - Priekšsēdētāja kungs, man ir prieks būt šeit šovakar, kaut arī man labāk patiktu, ja tas notiktu nedaudz ātrāk. Tomēr ir svarīgi, lai Parlaments apspriestu par šo ziņojumu.
Šis ziņojums ir par sūdzību pret Komisiju par pienākumu neizpildi. Eiropas Parlaments par šo gadījumu tika informēts speciāla Eiropas ombuda ziņojuma veidā. Speciāla ziņojuma iesniegšana Eiropas Parlamentā ir pēdējais patstāvīgais solis, ko ombuds var spert, meklējot apmierinošu atbildi iedzīvotāju vārdā. Tāpēc šāda veida ziņojumi tiek iesniegti retos gadījumos.
Mans ziņojums Lūgumrakstu komitejas vārdā apstiprina ombuda secinājumu, ka Komisijas nespēja izskatīt lūgumraksta iesniedzēja sūdzību, ko ombuds objektīvi atzina par nepamatotu atlikšanu uz vairākiem gadiem, ir pienākumu neizpilde.
Es vēlos uzsvērt, ka šis ziņojums nav saistīts ar Eiropas tiesību akta saturu, bet gan ar Komisijas nespēju izskatīt sūdzību, un tāpēc es vēlos norādīt, ka nepieņemu vienīgo GUE/NGL grupas iesniegto šī ziņojuma grozījumu, kas paredz ieviest ar pašu tiesību aktu saistītus elementus.
Sākotnējā sūdzībā Komisijai 2001. gadā tās iesniedzējs, ārsts no Vācijas, pieprasīja, lai Komisija uzsāk pienākumu neizpildes procedūru pret Vāciju, argumentējot prasību ar to, ka šī valsts ir pārkāpusi Padomes Direktīvu 93/104/EK, kas zināma kā Darbalaika direktīva. Lieta bija tāda, ka Vācija tādā veidā pielāgoja šo direktīvu attiecībā uz ārstiem un slimnīcām, konkrēti, attiecībā uz ārstu dežūrlaikiem, ka tika pārkāpti šīs direktīvas nosacījumi. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka tas radīja būtisku darbinieku un pacientu apdraudējumu.
Ombuds atzina, ka sūdzības neizskatīšana 15 mēnešus bija Komisijas pienākumu neizpilde.
Tajā pašā laikā Vācijā tika pieņemti jauni tiesību akti, lai pienācīgi pārņemtu šo direktīvu, un Komisija informēja sūdzības iesniedzēju, ka tai bija nepieciešams laiks, lai pārbaudītu jauno tiesību aktu atbilstību Kopienas tiesību aktiem, kā arī to, vai tā efektīvi piemēroja jaunos tiesību aktus minētās sūdzības gadījumā.
Tad, 2004. gadā, Komisija informēja sūdzības iesniedzēju, ka tā ir pieņēmusi jaunus priekšlikumus sākotnējās direktīvas grozījumiem un izskatīs sūdzību atbilstīgi šiem priekšlikumiem. Pēc gada, 2005. gadā, sūdzības iesniedzējs atkal vērsās pie ombuda, jo Komisija ignorēja viņa iepriekšējos konstatējumus.
Nav pierādījumu tam, ka kopš priekšlikuma sagatavošanas 2004. gadā Komisija ir veikusi kādas darbības ārsta sūdzības izskatīšanā. Tā vietā, lai pieņemtu vienu no diviem iespējamiem lēmumiem - uzsākt oficiālu pienākumu neizpildes procedūru vai slēgt lietu - Komisija atturējās no jebkādām turpmākām darbībām šajā lietā. Patiesi, tam, ka direktīvā tika gatavots grozījums (kas, starp citu, vēl nav stājies spēkā - un tagad ir 2008. gads), nav nekāda sakara ar sūdzību. Kopienas tiesību akti neparedz iespēju neņemt vērā spēkā esošos tiesību aktus, pamatojoties uz to, ka tiek apsvērti un iespējams stāsies spēkā jauni tiesību akti.
Manā ziņojumā tiek pieprasīts Komisijai sniegt to dalībvalstu sarakstu, kuru tiesību akti neatbilst Darbalaika direktīvas nosacījumiem, norādot, kādas darbības Komisija veic, lai to novērstu. Komisija tiek mudināta veikt tūlītējas darbības saskaņā ar tās prerogatīvām visos gadījumos un visās dalībvalstīs, kur direktīvas piemērošana - vai esošo direktīvu īstenošana - neatbilst likumdevēja un patiesībā arī Eiropas Kopienu Tiesas izstrādātajiem tiesību aktiem. Es iesaku Parlamentam izskatīt šo ziņojumu.
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Dāmas un kungi, paldies par man sniegto iespēju paust savu viedokli par deputāta runu un apspriešanai piedāvāto jautājumu kopumā. Sūdzība attiecībā uz Darbalaika direktīvu ir saistīta ar Eiropas Kopienas Tiesas spriedumiem SIMAP un Jaeger lietā par dežūrlaiku, kā jau tas tika minēts. Tas ir jautājums, kas direktīvā nav skaidri minēts. Turklāt saskaņā ar dalībvalstu teikto Eiropas Kopienu Tiesas interpretācija ir radījusi būtiskas problēmas un tālejošu ietekmi uz sabiedrības veselības aprūpes un neatliekamās palīdzības pakalpojumu finansēšanu un organizāciju.
Mēģinot risināt šo spriedumu radītās problēmas, Komisija 2004. gadā veica plašas konsultācijas. Tā secināja, ka piemērots risinājums būtu ierosināt grozījumu, kas precizētu direktīvas piemērošanu dežūrlaikam un brīvajam laikam. Šo grozījumu Komisija ierosināja 2004. gadā. Ņemot vērā, cik svarīgi ir neatliekamās palīdzības pakalpojumi, Komisija 2004. gadā pieņēma lēmumu, ka tā neuzsāks pienākumu neizpildes procedūras gadījumos, kad tiesību aktā būs iestrādāts minētais grozījums. Komisija atzīst, ka šajā gadījumā sūdzības izskatīšana notika neparasti ilgi, taču es paskaidroju, kāpēc tā notika.
Ņemot vērā, ka esošais acquis ir spēkā līdz brīdim, kad spēkā stāsies ierosinātais grozījums, Komisija atstāja atklātu jautāju par to, kā risināt šo konkrēto sūdzību, kā arī citas sūdzības attiecībā uz šo jautājumu. Turklāt attiecīgos gadījumos Komisija ierosināja pienākumu neizpildes procedūras saistībā ar Darbalaika direktīvu, ja uz konkrēto gadījumu nebija attiecināms grozījums.
Komisija arī rūpīgi uzrauga un analizē grozījumus dalībvalstu tiesību aktos, kā arī likumdevēju, tiesu, strādnieku un darba devēju reakciju uz Eiropas Kopienas Tiesas lēmumiem. Tas ir ļoti svarīgi, jo šajā konkrētajā sūdzībā skartais jautājums ir aktuāls ne vienai vien dalībvalstij.
Komisija īsā termiņā, aptuveni divu mēnešu laikā, iesniegs Parlamentam detalizētu ziņojumu par Darbalaika direktīvas īstenošanu un aktuālāko informāciju par atbilstību acquis, tai skaitā SIMAP-Jaeger spriedumiem, visās 27 dalībvalstīs. Ziņojumā būs arī iekļautas dažādas reakcijas uz vairākiem priekšlikumiem esošajā ziņojumā.
Kas attiecas uz secinājumiem par procedūru ierosināšanu vispārīgos tiesību akta pārkāpumu gadījumos, Komisija uzskata, ka nav pareizi izdarīt vispārīgus secinājumus par tiesību akta pārkāpuma procedūrām, ko parasti ierosina Komisija, pamatojoties uz šo konkrēto sūdzību saistībā ar Darbalaika direktīvas piemērošanu dežūrlaikam. Parasti Komisija pieņem lēmumu par saņemto sūdzību gada laikā, taču tas ir vispārīgs princips un var netikt piemērots visos gadījumos.
Alejandro Cercas
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinuma sagatavotājs. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, komisār, es runāju savā un to 34 Nodarbinātības komitejas locekļu vārdā, kuri pagājušajā maijā nobalsoja par patstāvīgo ziņojumu, ko mēs bijām sagatavojuši apspriešanai. Mēs visi piekrītam ziņojumam un novērtējam De Rossa kunga, kuru mēs visi atbalstām, paveikto darbu.
Dažās sekundēm mēs vēlamies īsumā pateikt, ka esam noraizējušies ne tikai par pamatojumu tam, kāpēc ārsti pavada tiks daudz laika dežūrās, un Darbalaika direktīvai, bet arī tāpēc, ka saskaramies ar satraucošu situāciju: Eiropas iedzīvotāji nesaņem atbildi no Komisijas, kad viņiem ir nepieciešama informācija.
Otrkārt, mēs esam noraizējušies tāpēc, ka, šķiet, ka Komisija zināja par likumdošanas lacuna, kad tā uzsāka direktīvu grozīšanas procedūras.
Lai arī laiks, kas man ir dots ir īss, man ir jāpasaka komisāram, ka neatkarīgi no tā, ko mēs vai Komisija domā par judikatūru vai spēkā esošo tiesību aktu, Komisijas pienākums ir pildīt pievienošanās līgumos noteiktās saistības un rīkoties, un tā nedrīkst kavēt kādu noteikumu vai jebko citu, kas varētu radīt nenoteiktību par Kopienas acquis.
Mairead McGuinness
PPE-DE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, vēlos pateikties De Rossa kungam par viņa ziņojumu.
Es ļoti uzmanīgi klausījos Komisijas atbildē un vēlos atgādināt, ka šis ziņojums ir par to, kā Komisija rīkojās ar sūdzību. Lai arī temats bija ļoti pretrunīgs un aktuāls, šodien šeit mēs spriežam par to, kā Komisija rīkojas ar sūdzībām. Mēs atbalstām ombuda secinājumus par pārmērīgu kavēšanos, kā to šovakar atzina Komisija šajā plenārsēžu zālē.
Vēlos tikai pateikt, ka sūdzību gadījumā cilvēki vēršas Komisijā, jo viņiem ir problēma un viņi cer saņemt kādu atbildi - iespējams ne uzreiz, bet noteikti arī ne pēc mēnešiem un gadiem.
Vēlos pievērst jūsu uzmanību jautājumam par sabiedrību "Equitable Life”, kur mums bija viegls regulējums un nebija īstas skaidrības par to, kā Kopienas tiesību akti patiesībā ir piemērojami - un mēs redzējām šī gadījumā šausmīgās sekas.
Visbeidzot, Komisijā pašlaik ir iesniegta sūdzība par Īrijas teritorijas plānošanas tiesību aktu piemērošanu. Lai arī sākotnēji Komisija rīkojās ļoti aktīvi un atbalstoši, es baidos, lai šajā jautājumā neiestātos klusums. Vēlos, lai tiktu panākts progress.
Maria Matsouka
Priekšsēdētāja kungs, lai arī šī jautājuma saturs nav saistīts ar likumdošanu, tas ir ļoti svarīgs Eiropas tiesību aktu interpretācijas un izstrādes ziņā. Šī iemesla dēļ es apsveicu ombudu par viņa iniciatīvu sagatavot šo speciālo ziņojumu un manu kolēģi De Rossa kungu par viņa atbalstu pozīcijai, ka Komisija, izskatot sūdzības, nedrīkst patvaļīgi interpretēt tiesību aktus, īpaši pret iedzīvotājiem.
Ticībai Eiropas Savienībai, kuru mēs vēlamies redzēt iedzīvotājos, ir jārodas, pamatojoties uz tādu tiesību aktu īstenošanu, kas aizsargātu iedzīvotāju tiesības un tiktu piemēroti pareizi.
Komisijai vajadzēt cienīt savu kā pievienošanās līgumu aizbildņa lomu un nepieļaut, ka, pārskatot Eiropas tiesību aktus, tiek kavēti Padomes lēmumi, tādējādi traucējot esošo tiesību aktu īstenošanu. Turklāt ES vajadzēja rīkoties nekavējoties, kur to ļāva procedūras.
Komisijas pienākums ir uzskatāmi parādīt dalībvalstu nevēlēšanos vai nespēju piemērot Eiropas tiesību aktus. Tādējādi, no vienas puses, iedzīvotāji iemācīsies pārbaudīt, cik lielā mērā valsts institūcijas pilda savas Eiropas saistības, un, no otras puses, valdībām beidzot vajadzēs atbildēt par savu saistību izpildi.
Marian Harkin
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, vēlos apsveikt referentu De Rossa kungu par viņa izcilo ziņojumu. Kā Lūgumrakstu komitejas loceklis es vienmēr apzināti attiecos pret to, ka daudziem ES iedzīvotājiem mēs esam ES seja. Ar 'mēs' es domāju Lūgumrakstu komiteju un Komisiju, kas arī izvērtē lūgumrakstus. Šajā konkrētajā gadījumā sūdzība tika ignorēta un ombuda spriedums bija tāds, ka tā ir pienākumu neizpilde.
Man ir prieks, ka referents un Lūgumrakstu komiteja piekrīt viņa nostājai. Eiropas iedzīvotājiem ir tiesības sagaidīt, ka Komisija kā pievienošanās līgumu aizbildne nodrošinās, ka Eiropas tiesību akti tiek īstenoti laikus un efektīvi. Viņiem ir arī tiesības noteiktā laikā sagaidīt efektīvu atbildi, un, kamēr Komisijai ir rīcības brīvība noteiktos gadījumos - t.i., izskatīt vai neizskatīt pārkāpumu procedūras -, tā nedrīkst nevarēt pieņemt pamatotu lēmumu noteiktā laikā, kā tas notika šajā gadījumā.
Runājot par 1. grozījumu, tas ir jautājums, kas ir jāizskata, taču atsevišķi no šī ziņojuma.
Visbeidzot, personīga piebilde par Lūgumrakstu komitejas darbu: lūgumrakstu iesniegšana daudziem iedzīvotājiem ir vienīgais veids, kā sazināties ar ES institūcijām. Ir ļoti svarīgi, lai šī sistēma darbotos efektīvi un pārredzami. Komisija ir daļa no šī procesa, taču arī Parlaments ir tajā iesaistīts. Mums ir jānodrošina, lai komitejai būtu pietiekami daudz resursu, lai tā varētu veikt savu darbu efektīvi un laikus.
Lai pilnībā saprastu šo jautājumu, mums ir jāiejūtas lūgumraksta iesniedzēja ādā un jāparaugās no viņa skatījuma. Atsevišķi vai mazās grupās viņi izmanto šo sistēmu. Ja sistēma neatbild efektīvi, viņi to uztver kā birokrātisku murgu, un tas atsvešina lūgumrakstu iesniedzējus un iespējams ikvienu, ar ko viņi par to runā. Sabiedrības un ES interesēs mēs nedrīkstam tā rīkoties.
Marcin Libicki
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, šodien es runāju gan Nāciju Eiropas apvienības vārdā, gan kā Lūgumrakstu komitejas priekšsēdētājs. Man ir prieks, ka visi līdz šim runājušie ir šīs komitejas locekļi, patiesībā tāds ir arī šodienas sēdes priekšsēdētājs. Tas nozīmē, ka mēs esam labi informēti par šo tematu.
Dāmas un kungi, šodien izskatāmā Proinsias De Rossa, kuru es apsveicu ar izcilo dokumentu, ziņojuma iemesls ir Eiropas ombuda, ar kuru mēs kā Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komiteja pastāvīgi sadarbojamies, ziņojums. Mūsu sadarbība ar Eiropas ombudu ir ļoti apmierinoša. Visi mēs ikdienā saskaramies ar viņa darbu, jo Lūgumrakstu komiteja ir Parlamenta iecelta iestāde, kas atbildīga par sadarbību ar ombudu.
Visi par šo tematu runājušie zina, ka procedūru ilgums ir Eiropas iestāžu murgs un tāpēc acīmredzot arī iedzīvotāju murgs. Mums ir jāaicina Eiropas Komisija pildīt tai uzliktos pienākumus ātrāk.
Es vēlos uzsvērt ļoti svarīgu punktu Proinsias De Rossa ziņojumā, proti, pirmo rindkopu, kurā teikts, ka "Eiropas Parlaments apstiprina Komisijai sniegtos ombuda ieteikumus”. Parlaments kā parasti apstiprina ombuda ieteikumus, jo parasti viņa prasības un argumenti ir pamatoti.
Elisabeth Schroedter
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, sākumā vēlos vērsties pie komisāra. Šorīt, komisār, jūs mēģinājāt mums pateikt, kāda laba programma ir padomā Komisijai Eiropas iedzīvotājiem, tāda, kas nodrošinās viņiem labas darbavietas un parādīs ES sociālo pusi. Taču, kad pienāk laiks rīkoties, Komisija izvēlas nedarīt neko.
Šajā gadījumā runa ir par vācu ārsta sūdzību un darbībām, kas veiktas, reaģējot uz to. Bija diez gan vienkārši izvērtēt atbilstību esošajiem minimālajiem standartiem attiecībā uz darba stundu skaitu Eiropas Savienībā. Komisija nespēja izdarīt pat to. Jūsu rīcība bija ļoti tālu no tā, ko no jums kā pievienošanās līgumu aizbildņa varētu sagaidīt. Jūs gadiem ilgi neko nesakāt, bet pēc tam jūs pat mazināt standartus. To sabiedrība uztver kā viņu tiesību nodevību. Ar šo klusēšanu un grozījumiem Darbalaika direktīvā jūs esat stipri kaitējuši Eiropas Savienības projektam. Tam ir jākļūst skaidram.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Priekšsēdētāja kungs, iedzīvotāju iesniegtās sūdzības ir labs veids, kādā uzzināt par Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem. Šī lieta, kas ir vilkta garumā septiņus gadus, liecina par Vācijas valdības nespēju pienācīgā veidā piemērot direktīvu noteiktiem darbalaika organizācijas aspektiem (tā ir Direktīva 2003/88, kas atsauca un aizstāja Direktīvu 93/104). Ombuds uzskata, ka efektīvas atbildes nesniegšana ir Eiropas Komisijas pienākumu neizpilde.
Nepamatoti ilgais laika periods, dažkārt pat vairāki gadi, kas ir nepieciešams Komisijai, lai sagatavotu atbildi dalībvalstu nevērības gadījumos, rada bažas gluži tāpat kā neskaitāmie gadījumi, kad dalībvalstis pārkāpj Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus. Šādi gadījumi grauj ticību Kopienas tiesību aktu konsekventai piemērošanai, vieš šaubas par Eiropas Savienības mērķiem un mazina iedzīvotāju pārliecību par Eiropas Savienības iestādēm. Iedzīvotāju sūdzību izskatīšanas kārtībai ir jāatbilst labas pārvaldības principiem. Sūdzības ir jāizskata produktīvi un iespējami īsākā laikā.
Ewa Tomaszewska
(PL) Priekšsēdētāja kungs, sūdzības par darbalaika organizāciju ir iemesls satraukumam. Padomājiet, kas var notikt, ja darbalaika noteikumus pārkāpj ārsti: var rasties situācija, kad ķirurgam ir jāveic sarežģīta operācija pēc 23 stundu ilgas dežūras. Ir virkne tādu profesiju, kurās nepareiza darbalaika organizācija var radīt draudus dzīvībai. Tāpēc ir ļoti svarīgi izskatīt šādas sūdzības saprātīgā laika periodā.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, vēlos pateikt divas lietas. Pirmkārt, vēlos apstiprināt to, ko sacīja Harkin kundze par resursiem. Iespējams Komisijā ir problēmas ar resursiem: ja tā ir, mums vajadzētu par to dzirdēt.
Otrkārt, iedzītajiem ir jābūt ļoti enerģiskiem, lai neatlaidīgi virzītu sūdzību, kas tiek ignorēta, un es baidos, ka daudziem nav ne laika, ne līdzekļu un iespējams arī iespēju turpināt pretdarboties sistēmai. Cik daudzi no viņiem atmet ar roku sūdzībām - vai šādi dati ir pieejami?
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Dāmas un kungi, es tikai vēlos uzsvērt dažus svarīgus punktus, kurus, manuprāt, vēl vajadzētu izskatīt.
Šajā gadījumā mēs runājama par vienu sūdzību. Šī sūdzība nav parasts gadījums, jo savlaicīga reaģēšana uz iedzīvotāju iniciatīvām ir būtiska un viena no vissvarīgākajām mūsu saistībām. Es domāju, ka rūpīgāk aplūkojot dienaskārtību, ir acīmredzams, ka Komisija šādos gadījumos rīkojas rūpīgi.
Šis bija izņēmuma gadījums, kurš varēja ietekmēt vairākas atsevišķas dalībvalstis. Tāpēc 2004. gadā Komisija izmantoja tās tiesības rīkoties patstāvīgi un rīkojās tā, kā tā rīkojās. Es domāju, ka laiks ir parādījis, ka tas nebija vislabākais lēmums, taču šis lēmums bija viena no Komisijai pieejamām rīcības iespējām.
Vēlos sacīt, ka tādu lietu izskatīšana, kas skar Darbalaika direktīvas pārkāpumus, notiek normālā tempā, jo, kā jau es teicu, laiks pierādīja, ka tas nebija labākais lēmums.
Proinsias De Rossa
referents. - Priekšsēdētāja kungs, vēlos pateikties ikvienam, kurš šovakar bija šeit un piedalījās šajās debatēs, kā arī komisāram par viņa atsaucību. Viņa atzinums, ka faktiski ir notikusi kavēšanās izņēmuma kārtā un ka tas iespējams nebija pareizi, ka šāda kavēšanās notika, ir vērtējams atzinīgi.
Tomēr vēl joprojām pastāv viedokļu atšķirības starp Lūgumrakstu komiteju un ombudu par Komisijas interpretāciju par tās tiesībām neizskatīt sūdzību, kad tā uzskata, ka tas nav jādara. Mēs esam pārliecināti, ka šāda rīcības brīvība nedrīkst ievilkties līdz astoņiem gadiem, kā tas ir noticis šodien izskatītajā gadījumā.
Es atzinīgi vērtēju to, ka komisārs ir paziņojis par ziņojuma sagatavošanu divu mēnešu laikā par tiesību aktu piemērošanas atbilstību visās dalībvalstīs, tajā skaitā attiecībā uz šovakar apspriesto sūdzību.
Es domāju, ka ātrāka Komisijas rīcība varētu izraisīt ātrākas izmaiņas Darbalaika direktīvā un iespējams ātrāk novērstu riskus, ar kuriem šo trīs gadu laikā saskārās pacienti mūsu slimnīcās, kur ārsti un medicīnas māsas dežūrēja līdz pat100 stundām nedēļā.
Es domāju, ka strīds par šo jautājumu liecina par pašreizējo pienākumu neizpildes procedūru vājumu un to, kā politiski un resursu apsvērumi var ietekmēt jutīgus jautājumus, kurus vajadzētu risināt saskaņā ar tiesību aktiem, nevis politiskiem riskiem.
Visbeidzot, ir jāsaka, ka parasti šāda veida sūdzības izskata ombuds un aģentūra, Komisija vai Padome atkarībā no tā, pret kuru no iestādēm sūdzība ir vērsta. Ļoti reti šādi jautājumi mums ir jāizskata šajā plenārsēžu zālē. Ļoti reti šim Parlamentam ir jāapstiprina ombuda lēmums pret Komisiju. Man ir ļoti žēl, ka mums tas ir jādara, taču diemžēl tā tas ir.
Tāpēc es gribētu, lai komisārs norāda, pieļauj un atzīst, ka viņš piekrīt, ka šāda kavēšanas nebija pieļaujama; es arī vēlētos dzirdēt apņemšanos nodrošināt, ka šādas sūdzības vairs nekad netiks izskatītas tik ilgi.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks rīt pulksten 11.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
Anneli Jäätteenmäki  
rakstiski. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, es biju satriekta, izlasot De Rossa kunga ziņojumu par sūdzību pret Vāciju par ārstu darbalaika organizēšanu.
Tā ir pilnīgi neefektīva administrēšana, ja Eiropas Komisija nevar izskatīt lūgumraksta iesniedzēja sūdzību, tik nepamatoti ilgi kavējoties. Šis gadījums ir nepārprotams Komisijai piešķirtās rīcības brīvības pārkāpums, interpretējot tās saistības. Tā vietā, lai izmantotu rīcības brīvību, šķiet, ka Komisija ir rīkojusies pilnīgi bezatbildīgi.
Tagad Komisija ir informējusi mūs par to, kā tā plāno organizēt sūdzību izskatīšanu turpmāk, lai tas notiku ātri un pēc iespējas efektīvāk.
Paldies!
