Eiropas apgādes ar retzemju elementiem nodrošināšana (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par:
Tsoukalas kunga, Rübig kunga, Caspary kunga un Schnieber-Jastram kundzes jautājumu Komisijai PPE grupas vārdā, uz kuru jāatbild mutiski, par Eiropas apgādes ar retzemju elementiem nodrošināšanu - B7-0017/2011),
Ek kundzes, Panayotov kunga, Hall kundzes, de Sarnez kundzes, Rinaldi kunga, Schaake kundzes un Theurer kunga jautājumu Komisijai ALDE grupas vārdā, uz kuru jāatbild mutiski, par Eiropas apgādes ar retzemju elementiem nodrošināšanu - B7-0020/2011) un
Szymański kunga jautājumu Komisijai ECR grupas vārdā, uz kuru jāatbild mutiski, par Eiropas izejmateriālu stratēģiju - B7-0207/2011).
Ioannis A. Tsoukalas
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, retzemju elementi ir ārkārtīgi svarīgi simtiem augsto tehnoloģiju un būtiski "zaļo” tehnoloģiju attīstībai. ES rūpniecība ir pilnībā atkarīga no RZE importa no Ķīnas, kurai vienai pieder vairāk nekā 97 % pasaulē saražotā daudzuma un 36 % pasaules ekonomisko rezervju. Ķīna ir veikusi plašus zinātniskos pētījumus šajā nozarē un ir panākusi acīmredzamu pārākumu pār konkurentiem sakausējumu un galaproduktu ražošanā.
Tajā pašā laikā ES rūpniecībai ir gan nepietiekama piekļuve izejmateriāliem, gan nepietiekamas prasmes tos apstrādāt. Lai arī retzemju elementi nav tik reti, kā liek domāt to nosaukums, eksperti paredz, ka ilgtspējīgas ražošanas līnijas reorganizēšanai ir nepieciešami aptuveni 10 līdz 15 gadi. Eiropas Savienība izstrādā vidēja termiņa izejmateriālu stratēģiju, tomēr retzemju elementu problēma ir daudz steidzamāka. Pieaugošās iekšējās vajadzības Ķīnā un tās centieni ierobežot ietekmi uz vidi ir izraisījuši ļoti stingrus eksporta ierobežojumus laikā, kad palielinās pieprasījums pasaulē. Ķīna ir noteikusi zemākus eksporta ierobežojumus 2011. gada pirmajā pusē, par 35 % zemākus nekā pagājušajā gadā, bet gada otrajā pusē ir paredzami vēl stingrāki ierobežojumi. Paredzams, ka deficīts būs spēcīgi jūtams nākamajos sešos mēnešos, kad pieaugs retzemju elementu cenas un darbu pārtrauks ražošanas līnijas. Ekspertu aplēses liecina, ka 2014. gadā retzemju elementu deficīts pasaulē būs 40 000 tonnas.
Jautājumi Komisijai ir tieši un steidzami:
kādus īstermiņa pasākumus Komisija un tās partneri piedāvā veikt, lai radītu alternatīvus retzemju elementu avotus?
kāda situācija ir mūsu sarunās ar Ķīnu un starptautiskajiem partneriem par šo tematu?
Lena Ek
autore. - Priekšsēdētājas kundze, es dažkārt brīnos, vai Eiropas atbilde uz katru problēmu ir sastingt bailēs no Ķīnas un pieprasīt tirdzniecības sankcijas un valsts iejaukšanos.
Veiksmīgas ES izejmateriālu stratēģijas mērķim ir jābūt veicināt brīvu tirdzniecību. Tai ir jāparedz ilgtspējīga un resursu ziņā efektīva pārvaldība, inovācijas un piekļuve izejmateriāliem Eiropas uzņēmumiem. Tā nedrīkst paredzēt izejmateriālu uzkrāšanu par nodokļu maksātāju naudu.
Eiropa kļūst arvien atkarīgāka no neliela skaita galveno resursu un atpaliek cīņā par alternatīvu avotu nodrošināšanu, taču privātie uzņēmumi, nevis politiķi var noteikt, vai ir nepieciešams veidot krājumus. Ja tā būs efektīva resursu izmatošana, viņi to darīs. Tā vietā mums ir vajadzīga vispusīga izejmateriālu stratēģija, kas aptvertu visus aspektus saistībā ar piekļuvi retzemju elementiem. Tostarp tirdzniecība, izpēte un inovācijas, otrreizēja pārstrāde un transporta un infrastruktūras attīstība, lai veicinātu iekšzemes resursu attīstību. Mums vajag izejmateriālu piegāžu labāku pārvaldību Eiropā un efektīvus pasākumus otrreizējas pārstrādes veicināšanai un atkritumu samazināšanai.
Eiropā ir daudz dabas resursu, un tā atrodas stratēģiski tuvu Barenca jūras reģionam, kurā ir daudz resursu. Ar minerāliem, metāliem un mežiem Ziemeļeiropai ir potenciāls lielā mērā ilgtspējīgā veidā apmierināt ES izejmateriālu vajadzības.
Mums ir arī jāveicina inovācijas un alternatīvo risinājumu izpēte un jāatrod veids, kādā apiet materiālus, kas Eiropas uzņēmumiem šķiet pārāk dārgi. ES stratēģijas pamatā ir jābūt brīvam tirgum, un tai ir jānodrošina, ka gan attīstītās, gan jaunattīstības valstis var iegūt no ilgtspējīgas izejmateriālu piegādes. Mums ir arī jāizmanto tirdzniecības atbalsta mehānisms.
Eiropai ir jāveic darbības, kas vērstas uz inovācijām un tirdzniecības barjeru novēršanu trešās valstīs, nevis retu un nozīmīgu izejmateriālu uzkrāšanas politiku un demokrātijas graušanu ārvalstīs. Mums ir vajadzīgi Komisijas ieteikumi attiecībā uz izejmateriāliem un retzemju elementiem. Mēs vēl aizvien gaidām šos ieteikumus.
Konrad Szymański
Priekšsēdētājas kundze, piekļuve retzemju elementiem noteiks Eiropas rūpniecības pozīcijas un konkurētspēju. Ja mēs nenodrošināsim šo materiālu pieejamību, mēs sagrausim lielāko daļu tehnoloģiski attīstītāko mūsu ekonomikas nozaru. Tāpēc nevienu mūsu politikas jomu nedrīkst neievērot. Mums ir prasmīgi jāizmanto esošie resursi, kuri ir nevajadzīgi pamesti novārtā. Mums ir jāizmanto tirdzniecības politikas instrumenti, lai efektīvi novērstu brīvās tirdzniecības pārkāpumus. Tāpēc mēs nedrīkstam aprobežoties tikai ar dārgām un tomēr ļoti ierobežotām mums pieejamām iespējām iegūt materiālus no nolietotu ierīču otrreizējas pārstrādes.
Ir vismaz daži jautājumi, kas jāuzdod Eiropas Komisijai saistībā ar paziņojumu par izejmateriāliem. Pirmkārt, vai Komisija ir novērtējusi Ķīnas izejmateriālu protekcionisma politikas ietekmi uz Eiropas rūpniecību? Otrkārt, kāda varētu būt otrreizējas pārstrādes nozīme salīdzinājumā ar tirdzniecības politikā paredzētajām iespējām un pašu resursiem? Kāda ir šo trīs iespēju attiecība? Treškārt, vai Komisijas rīcībā ir novērtējums par izmaksām saistībā ar otrreizējas pārstrādes īpatsvara palielināšanu Eiropas izejmateriālu politikā?
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, godājamie deputāti, kā jūs zināt, februāra sākumā Komisija apstiprināja ES izejmateriālu stratēģijas, kuras pamatā ir trīs pīlāri, atjaunināšanu.
Pirmais attiecas uz izejmateriālu piegādi no valstīm ārpus Eiropas Savienības, slēdzot līgumus ar Āfrikas Savienību. Mēs esam iekļāvuši jautājumu par izejmateriāliem mūsu sanāksmju ar Krievijas Federāciju darba kārtībā. Turklāt, kā es sacīju iepriekšējās debatēs, jūnijā es došos uz Brazīliju, Argentīnu un Čīli, lai uzsāktu diplomātiskas sarunas arī ar šīm Latīņamerikas valstīm. Pēc tam es runāšu par attiecībām ar Ķīnu.
Otrais pīlārs ir par ilgtspējīgāku piegādi ES. Tāpēc ar komisāra Potočnik piekrišanu mēs esam atjauninājuši "Natura 2000” ieviešanas noteikumus. Mēs vēlamies, lai tie tiktu interpretēti tā, lai nekaitētu ieguvei, bet vienlaikus mēs vēlamies nodrošināt, lai vide joprojām tiktu ņemta vērā.
Trešais pīlārs attiecas uz otrreizēju pārstrādi un resursu efektīvu izmantošanu. Vēlos atkārtot to, ko es sacīju iepriekšējās debatēs: saistībā ar mūsu inovāciju politiku mēs plānojam vairākas partnerības inovāciju jomā dažādās nozarēs, no kurām viena ir izejmateriālu nozare. Viena no partnerībām inovāciju jomā būs vērsta tieši uz darbībām, kuras mēs varam veikt materiālu otrreizējas pārstrādes un aizstāšanas nozarē.
Jaunajā paziņojumā ir sevišķi uzsvērta situācija saistībā ar retzemju elementu un citu svarīgu izejmateriālu piegādi. Nav šaubu, ka Ķīnas noteiktais retzemju elementu eksporta kvotas samazinājums būtiski ierobežo piegādi pasaulē. Mēs vērtējam situāciju, lai noteiktu piemērotākos daudzpusējos instrumentus, tostarp Pasaules Tirdzniecības organizāciju un mūsu divpusējās attiecības ar Ķīnu.
PTO mēs esam sākuši strīdu noregulēšanas procedūru pret Ķīnu saistībā ar piekļuvi deviņiem svarīgākajiem izejmateriāliem 2009. gadā. Notiek lietas izskatīšana, un secinājumi, protams, būs ļoti svarīgi mūsu diskusijās par PTO procedūras sākšanu saistībā ar retzemju elementiem.
Divpusējo attiecību līmenī Komisija ir vairākas reizes apspriedusi šo jautājumu ar Ķīnas valdību gan no politiskā, gan tehniskā viedokļa. 2010. gada beigās tika izveidota ES un Ķīnas darba grupa, lai veicinātu dialogu par jautājumiem saistībā ar retzemju elementiem un citiem izejmateriāliem.
Stratēģisko partnerību un dialogu par nākotnes politiku ietvaros ES īstenos aktīvu diplomātiju izejmateriālu jautājumos, lai garantētu piekļuvi šiem materiāliem un jo īpaši svarīgākajiem materiāliem. Viens piemērs, kā es sacīju, ir divpusēja dialoga sākšana saistībā ar Āfrikas-Eiropas kopējo stratēģiju 2011.-2013. gadam, kurā īpaša daļa paredzēta izejmateriāliem. Es jau minēju mūsu attiecības ar Krieviju un Latīņameriku.
Komisija atbalsta svarīgāko izejmateriālu iegulu izpēti Eiropas Savienībā, un šā mērķa sasniegšanu sevišķi veicina projekts "ProMine 2009-2013”, kas tiek īstenots saskaņā ar Septīto pamatprogrammu.
Otrreizējā pārstrāde rada milzīgas tehnoloģiskas problēmas, jo sevišķi tāpēc, ka izejmateriālu daudzums daudzos produktos ir ārkārtīgi mazs. Mūsu stratēģijas mērķis ir uzlabot ES tiesību aktu ieviešanu un piemērošanu attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu.
Turklāt mums ir jāturpina veicināt izpēte un inovācijas otrreizējas pārstrādes un aizstāšanas nozarē, kas jau tiek darīts saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, finansējot retzemju elementu aizstāšanas projektus. Saistībā ar šo Komisija izskata iespēju sākt partnerību inovāciju jomā izejmateriālu nozarē un cer dažu nākamo mēnešu laikā nākt klajā ar konkrētu priekšlikumu. Mēs arī esam sākuši sadarbību ar Amerikas Savienotajām Valstīm inovāciju jomā, un mēs izskatām sadarbības iespēju arī ar Japānu.
Protams, mums ir cieši jāuzrauga svarīgāko izejmateriālu problēma, lai noteiktu prioritāros pasākumus, un mēs uzskatām, ka izejmateriālu piegāžu drošība katrā ziņā ir uzņēmu atbildība. Tomēr ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm mēs esam gatavi diskutēt par izejmateriālu uzkrāšanas programmas izmaksām, iespējamiem ieguvumiem un pievienoto vērtību.
To mēs darām, taču, protams, es vienmēr esmu gatavs uzklausīt jebkādus Parlamenta ieteikumus, lai nodrošinātu, ka Komisija turpina aktīvi strādāt pie jautājuma, kas ir ārkārtīgi svarīgs Eiropas uzņēmējdarbības sistēmas konkurētspējai.
Paul Rübig
Priekšsēdētājas kundze, Tajani kungs, liels paldies par jūsu iniciatīvu. Izejmateriāli palīdzēs nodrošināt to, ka mums nākotnē būs stipra rūpniecības nozare, un tāpēc mums ir svarīgi noslēgt divpusējus līgumus ar Ķīnu un daudzām citām valstīm - un ne tikai tirdzniecības politikas jomā. Piemēram, mums būtu jāpievēršas arī investīciju aizsardzības līgumiem, jo mēs varam parakstīt ilgtermiņa investīciju līgumus šajā jomā, kas aizsargās peļņu no investīcijām jaunajās raktuvēs, kas mums ir steidzami nepieciešamas. Citiem vārdiem sakot, ilgtermiņa līgumi aizsargās mūsu investīcijas, lai jaunās raktuves, kas konkurēs ar esošajām, varētu saņemt tām nepieciešamo finansiālo atbalstu.
Saistībā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) konferenci, kas notiks pēc Dohas sarunu kārtas, mēs varam arī izskatīt Singapūras jautājumu situāciju. Singapūrā mēs jau apkopojām vērā ņemamu pasākumu paketi, un mums tā ir jāturpina, iespējams, vienlaikus ar pašreizējām sarunām Dohā.
Mums ir jānoskaidro, vai ir pārkāpts antidempinga regulējums attiecībā uz cenām, kuras Ķīnā atsevišķos gadījumos maksā rūpniecības nozare par izejmateriāliem apstrādei, un Eiropas rūpniecības nozarei noteiktajām paaugstinātajām cenām. Jau notiek darbs, lai noskaidrotu šo jautājumu. Tomēr runa nav tikai par retzemju elementiem (RZE), bet arī, piemēram, par magniju, kas ir svarīgākais izejmateriāls ugunsdrošajos produktus un kas ir svarīgs tērauda, stikla, cementa un citu materiālu ražošanā. Mums būtu jāizskata iespējamie aizstājējprodukti, kurus varētu izmantot nākotnē, un, iespējams, izveidot pašiem savu šo produktu izpētes programmu.
Es arī atzinīgi vērtēju Hedegaard kundzes priekšlikumu par oglekļa dioksīda izmešu nodokli, kas ļautu ieturēt papildu PVN par produktiem, kurus ražojot tiek radīts liels daudzums CO2 izmešu, kas pārvietojas lielos attālumos.
Marita Ulvskog
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, es uzskatu, ka šīs debates parāda to, cik svarīgi ir, lai izejmateriālu stratēģijai būtu ilgtermiņa un plaša ietekme. Retzemju elementi, protams, ir retums tirgū, bet ne zemē. Tam ir vairāki iemesli. Vienkārši nav bijusi pietiekama ekonomiska interese, lai tos raktu visās vietās, kur tie ir atrodami. Ir bijuši arī strīdi par vidi un darba apstākļiem.
ES vajadzētu daudz ieguldīt izpētē un attīstībā. Tai vajadzētu investēt resursu efektivitātē un jo īpaši otrreizējā pārstrādē, kā šovakar tika pieminēts. Tam, protams, ir nepieciešams viss - no saprātīgām, vienkāršām un gudrām stratēģijām līdz ekomarķējumiem, kas atvieglo otrreizējai pārstrādei paredzēto bateriju izņemšanu no ierīcēm. Tomēr mums arī vajadzētu atvirzīties no koloniālajām dziņām sadarbībā ar citām valstīm citās pasaules daļās. To mēs pagaidām neesam spējuši paveikt pietiekami labi.
Niccolò Rinaldi
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, jūs jau sniedzāt informāciju, komisāra kungs, taču es gribētu vēl ko piebilst.
Pirmkārt, PTO. Ko tieši mēs darām PTO saistībā ar jau 2009. gadā pieņemto iniciatīvu, cik man zināms, par magniju un boksītu? Vai PTO ir procedūra attiecībā uz retzemju elementiem? Vai tāda procedūra ir iespējama, un vai mēs to sākam vieni, vai mēs to varam sākt kopā ar Amerikas Savienotajām Valstīm un Japānu, kas, manuprāt, būtu vēlams?
Otrkārt, jūs esat teicis, ka mums ir jāpalielina piegādes no citām iegulām, tostarp Eiropas. Vai šeit ir kāda nozīme Grenlandei? Kādas tieši ir domas par šo?
Treškārt, retzemju elementu ieguve otrreizējas pārstrādes rezultātā. Vai mēs virzāmies Eiropas noteikumu par tā saukto pilsētvides izrakteņu ieguvi virzienā? Vai būs kāda direktīva vai regula? Kas ir plānots attiecībā uz šo?
Ceturtkārt, attiecībā uz pētniecību un pētījumiem, pētījumu attīstību, vai būs kādi konkrēti nosacījumi arī Astotajā pamatprogrammā? Turklāt, attiecībā uz uzkrāšanas sistēmu, vai būs vienoti Eiropas noteikumi par uzkrāšanu arī šajā gadījumā?
Visbeidzot, cik plaši jautājums tiek risināts divpusēji ar Ķīnu augsta līmeņa ekonomiskajā un komerciālajā dialogā un sarunās par jaunu partnerību un sadarbības līgumu ar šo valsti?
Reinhard Bütikofer
Priekšsēdētājas kundze, īsā un vidējā termiņā mūsu atkarība no retzemju elementu (RZE) importa no Ķīnas noteikti ir problēma. Es neredzu, ka Eiropai būtu kāda stratēģiska vājība, un tā nedrīkst palikt atkarīga. Runājot atklāti, savā ziņā Ķīna izdara mums pakalpojumu, skaidri parādot, ka mums ir jāizkļūst no pašreizējā atkarības stāvokļa.
Tāpēc mēs nedrīkstam pieļaut vēl vienu kļūdu, izraisot naidu starp Eiropu un Ķīnu. Šajā jomā pastāv sadarbības iespējas. Tomēr, ja mēs skatāmies Āzijas virzienā, mums būtu jāņem vērā arī Japāna. Pēdējā gadā Japāna ir bijusi daudz sarežģītākā situācijā attiecībā uz piekļuvi RZE nekā Eiropa. Japāna ir arī reaģējusi ātrāk un efektīvāk. Japānas valdība ir iztērējusi USD 1 miljardu RZE aizstājēju un otrreizējas pārstrādes pētījumiem. Cik daudz mums ir pieejams Septītajā pamatprogrammā?
Pats par sevi saprotams, ka mums ir vajadzīga tirdzniecības politika. Mums ir arī jāattīsta pašu rezerves, kur tās ir pieejamas. Tomēr, manuprāt, stratēģiski mūsu RZE politikas pamatā ir jābūt inovācijām, izejmateriālu efektivitātei un tehnoloģiskai vadībai. Mums ir nepieciešami obligāti izejmateriālu efektivitātes mērķi. Mums ir nepieciešami arī noteikti, konkrēti RZE otrreizējas pārstrādes plāni. Komisijas paziņojumā nav tieši minēta otrreizēja pārstrāde. Tas vairs nav nākotnes risinājums, bet gan risinājums, kas mums ir nepieciešams tagad. Daudzi uzņēmumi jau kādu laiku to dara, tostarp Rhodia, BASF, Osram un daudzi citi.
Aizstāšana ir vēl viens svarīgs faktors. Pat Ķīna sāk investēt RZE aizstājējos, jo ir acīmredzams, ka tā nevar turpināt izmantot šīs vielas pašreizējā ātrumā, pat lai apmierinātu pati savas vajadzības.
Mums ir jārīkojas ātri, lai maksimāli izmantotu pašreizējās situācijas sniegtās iespējas, un mēs nedrīkstam sūdzēties par to, ka mums ir šīs iespējas.
Zbigniew Ziobro
Priekšsēdētājas kundze, retzemju elementiem ir izšķiroša nozīme simtos tehnoloģisko risinājumu. Tāpēc tie ir svarīgs faktors nepārtrauktā tehnoloģiskā progresā un lielākās inovācijās Eiropas Savienībā. Tas, ka tie tiek tik plaši izmantoti, nozīmē, ka pieprasījums ir palielinājies, bet iespējas palielināt iegūto apjomu palielinās retāk.
Pašlaik pasaulē gadā tiek iegūtas 124 000 tonnas retzemju elementu, un līdz 2012. gadam to pieprasījums palielināsies līdz 50 %. Aptuveni 97 % piegāžu pasaulē nodrošina Ķīna, kas ir ārkārtīgi svarīgi, jo kopš 2006. gada Ķīna ir samazinājusi ieguvi un eksportu. Augustā tā paziņoja, ka varētu samazināt eksportu par vairāk nekā 50 % un veidot stratēģiskas rezerves. Turklāt daudzi uzņēmumi, kas iegūst retzemju elementus citās pasaules daļās, faktiski pieder Ķīnai. Nesen Austrālijā tika apturēta retzemju elementu raktuves nonākšana Ķīnas izrakteņu ieguves uzņēmuma rokās. Tā ir ļoti nopietna problēma attiecībā uz šo izejmateriālu ieguves monopolu. Mums ir jādara viss iespējamais, lai novērstu jebkādus riskus saistībā ar šo svarīgo ekonomikas nozari, kas garantē Eiropai izaugsmi un nākotni.
Helmut Scholz
Priekšsēdētājas, kundze, Tajani kungs, vēl pagājušajā rudenī Eiropas Parlaments sevišķi atzinīgi novērtēja to, ka Eiropas Savienības valdību vai valstu vadītāji Madrides augstākā līmeņa sanāksmes paziņojumā skaidri atzina valstu suverēnās tiesības pārvaldīt savus dabas resursus un kontrolēt to izmantošanu. Paziņojumā bija arī konkrēta atsauce uz ilgtspējas kritēriju nozīmi. Augstākā līmeņa sanāksmē piedalījās arī Latīņamerikas valstis, bet tie paši likumi attiecas arī uz Ķīnu un citām valstīm.
Retzemju elementu (RZE) ieguve Ķīnā ir nodarījusi būtisku kaitējumu videi, tas pats iepriekš notika arī ASV un citur. Tas nedrīkst turpināties. Ķīnai un citiem potenciālajiem ražotājiem ir jānodod mūsu zināšanas un tehnoloģijas, lai to izrakteņu ieguves procesi būtu videi nekaitīgi un lai kalnrači varētu strādāt drošāk.
Ķīna ir arī ieinteresēta investēt augsto tehnoloģiju ražošanas iekārtās RZE apstrādei, jo tā nevēlas būt tikai izejmateriālu piegādātāja. Tāpēc Komisijai šeit vajadzētu darboties kā starpniekam.
Modernu izejmateriālu politiku būtu jāraksturo partnerībai. Vienlaikus būtu jāpievērš uzmanība uzlabotas otrreizējas pārstrādes un aizstājējtehnoloģiju attīstībai, jo nākotnē RZE atrodamie metāli būs vēl retāki: pārāk reti, lai tos izmantotu vienu reizi.
Daniel Caspary
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Tajani kungs, šodien jūs paziņojāt par vēl dažiem Komisijas plāniem nākamajiem mēnešiem attiecībā uz izejmateriālu piegādēm. Arī 2007. gadā Komisija nāca klajā ar paziņojumu un iepazīstināja ar izejmateriālu stratēģiju. Mana problēma ir tāda, ka paziņojumi, kurus mēs esam dzirdējuši pēdējās dienās, un paziņojumi, kurus mēs esam dzirdējuši pēdējās nedēļās, ir ļoti līdzīgi paziņojumiem 2007. gadā. Tomēr man ir radies iespaids, ka kopš tā laika ir noticis ļoti maz.
Maz ir noticis kaut vai attiecībā uz mūsu pašu interešu aizstāvību. Man šķiet, daudzas citas valsti ļoti enerģiski aizstāv savas intereses. Tas ir zināms kā "koloniālais reflekss”. Es to redzu nevis Eiropas Savienības valstīs, bet sevišķi Ķīnā, kura izmanto tieši izejmateriālu un retzemju elementu (RZE) jautājumu, lai uzturētu savu monopolu un nostādītu citas valstis neizdevīgā situācijā.
Tajani kungs, es arvien biežām jautāju sev, kam ir jāuzņemas atbildība par to, lai kaut kas reāli notiktu? Vai tas ir jūsu ģenerāldirektorāts? Vai tas esat jūs? Vai tas ir Tirdzniecības ģenerāldirektorāts? Vai tas ir De Gucht kungs? Vai tie ir citi komisāri? Kas patiesībā par to visu ir atbildīgs? Kādi konkrēti pasākumi ir jāveic? Kā rīcība mums būtu jāvērtē un kad, lai nodrošinātu, ka Eiropas Savienībā tiešām tiek veikti pasākumi? Es būtu pateicīgs, ja jūs izskatītu šo jautājumu, jo mēs visi zinām, ka ķīnieši vēl aizvien aktīvi darbojas un nosaka eksporta ierobežojumus un nodevas, kas rada milzīgas problēmas mūsu uzņēmumiem.
Vai Komisija beidzot ir izveidojusi visu to produktu sarakstu, attiecībā uz kuriem Ķīnai ir konkurences priekšrocības tās noteikto eksporta ierobežojumu dēļ? Vai Komisija vajadzības gadījumā gatavojas veikt kādus antidempinga pasākumus, lai novērstu mūsu uzņēmumiem neizdevīgo konkurences stāvokli? Es būtu ļoti pateicīgs, ja jūs pievērstos šiem jautājumiem.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētājas kundze, retzemju elementi ir svarīgi monitoru un mobilo tālruņu ražošanā, kā arī tādu augstas veiktspējas pastāvīgo magnētu ražošanā, kas tiek izmantoti vēja turbīnās vai elektriskajos transportlīdzekļos, automašīnu katalīzes pārveidotājos, iespiedshēmu paneļos un optiskajās šķiedrās. Tāpēc tie ir svarīgi arī jaunajiem tīras enerģijas avotiem. Lai arī šie elementi tiek tirgoti visā pasaulē, dažu izejmateriālu un retzemju elementu tirgus nav ļoti pārredzams un tirdzniecības apjomi ir mazi.
Eiropas Savienība ir gandrīz pilnīgi atkarīga no retzemju elementu importa; 97 % saražoto retzemju elementu ir koncentrēti Ķīnā. Izejmateriālu pieprasījumu palielinās jauno ekonomiku izaugsme un jauno tehnoloģiju strauja izplatība. Retzemju elementu ieguves, bagātināšanas un otrreizējas pārstrādes procesi, ja tie netiek pienācīgi vadīti, rada smagas sekas vidē. Eiropas Savienībai ir jāvelta pūliņi tam, lai racionalizētu retzemju elementu izmantošanas un otrreizējas pārstrādes procesus un lai veiktu pētījumus par iespējām aizstāt svarīgākos izejmateriālus ar mazāk svarīgiem materiāliem.
Komisāra kungs, mēs aicinām regulāri atjaunināt izejmateriālu sarakstu.
Charles Goerens
(FR) Priekšsēdētājas kundze, novērojumi, kas tika pausti jautājumos, uz kuriem jāatbild mutiski un kas ir šo debašu pamatā, ir tikai vēl viena norāde uz resursu nepietiekamību un jo īpaši dažu svarīgāko minerālu pieaugošo nepietiekamību. Turklāt tie liecina par importētāju valstu neaizsargātību salīdzinājumā ir monopola valstīm.
Eiropas Savienības reakcijai ir jābūt divējādai: no vienas puses, nodrošināt, ka mēs nekļūstam par ķīlniekiem, aizstāvot mūsu pozīciju visos attiecīgajos forumos (PTO, G20, Apvienoto Nāciju Organizācijā), bet, no otras puses, rīkoties saskaņā ar Lisabonas stratēģiju, lai samazinātu mūsu atkarību no retzemju elementiem. Mūsu lozungam ir jābūt jau izlietotu materiālu efektīvai otrreizējai pārstrādei un alternatīvo produktu pētījumu un attīstības programmu veicināšanai.
Visbeidzot, partnerībā ar jaunattīstības valstīm ES ir jāpalīdz novērst to retzemju izlaupīšanu elementu, kas pieder šīm valstīm.
(Aplausi)
Teresa Riera Madurell
(ES) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, situācija ir skaidra: ES ir jānodrošina retzemju elementu piegāde, bet šajā tirgū konkurence kļūst arvien sīvāka.
Lai pārliecinātos par to - Ķīna kontrolē 95 % no pasaulē saražotā apjoma, un eksporta kvotu dēļ, ko tā arvien samazina, šis jautājums ir G20 darba kārtības centrā.
Tāpēc mēs debatējam par visai Eiropas ekonomikai ļoti svarīgu jautājumu, par jautājumu, kas, protams, ir jārisina sadarbībā ar valstīm, kam ir rezerves, taču arī un vispirms jau, veicot pētījumus, nodrošinot attīstību un radot inovācijas.
Jau tika minēts, ka investīcijas izpētē un attīstībā ir svarīgas, ja mēs risinām problēmas, kas saistītas ar izrakteņu ieguves efektīvāku metožu meklēšanu, alternatīvu izejmateriālu meklēšanu, lai samazinātu atkarību, un otrreizēju pārstrādi, kas ir ļoti svarīga, jo tā dēvētās "pilsētvides raktuves” varētu būt svarīgs Eiropas Savienības izejmateriālu avots.
Tāpēc mēs apsveicam komisāru par iesaistīšanos šajā jautājumā, un mēs cieši uzraudzīsim visus Komisijas veiktos pasākumus saistībā ar to.
Seán Kelly
Priekšsēdētājas kundze, jāsaka, ka esmu ļoti noraizējies par dažiem šeit Parlamentā nesen dzirdētajiem aspektiem - šovakar par retzemju elementu nepietiekamību; vakarvakarā par 80 % lielu olbaltumvielu iztrūkumu; pirms dažām nedēļām par slēgtajām cukurbiešu rūpnīcām, un tagad mums trūkst cukura. Es domāju, ka ir pienācis laiks Eiropas Savienībai likt sevi pirmajā vietā un mēģināt veicināt savu nozaru attīstību.
Protams, kad runa ir par retzemju elementiem, es atzinīgi vērtēju komisāra apņemšanos uzlūkot investīcijas no aizstājēju ieguves un citām (arī otrreizējas pārstrādes) perspektīvām, bet galvenais uzlūkot jaunās tehnoloģijas. Pirms dažām nedēļām es piedalījos seminārā Briselē, kur tika runāts par jaunām tehnoloģijām retzemju elementu ieguvei no jūras dzelmes.
Galu galā mums ir jāpanāk, ka esam neatkarīgi. Ir labi, ka komisārs dodas uz Brazīliju un runā ar Ķīnu, bet, ja diplomātija negūst panākumus un viņi nedod mums to, ko mēs vēlamies, ko mēs darīsim? Ja mums nebūs spēcīgas ekonomikas, mēs kļūsim politiski neatbilstoši.
Zigmantas Balčytis
(LT) Priekšsēdētājas kundze, izejmateriālu jautājums nav nodalāms no Eiropas Savienības izaugsmes un ekonomiskā progresa. Tāpēc mēs varam apsveikt Komisiju ar izejmateriālu stratēģiju. Tomēr iespējamais izejmateriālu trūkums nākotnē liek mums pievērsties ne tikai jautājuma par piekļuvi izejmateriāliem risināšanai. Es piekrītu, ka šī varētu būt ļoti laba iespēja veidot tādu Eiropas Savienības ekonomikas modeli, kura pamatā būtu efektīvāka resursu izmantošana. Samazināt izmantoto izejmateriālu daudzumu un vairāk pievērsties izejmateriālu efektīvai apstrādei, iespējams, ir ātrākais veids, kā samazināt Savienībai nepieciešamā importa apjomu. Atbilstošas investīcijas jaunās apstrādes tehnoloģijās un izejmateriālu aizstājēju radīšana varētu būtiski samazināt atkarību no importētajiem retzemju elementiem. Tas nodrošinātu Eiropai vadošo lomu šajā jomā un būtu liels ieguldījums "Eiropa 2020” stratēģijas mērķu sasniegšanā.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētājas kundze, šīs debates par grūtībām piekļūt precēm, tādām kā retzemju elementi, pēc būtības ir saistītas ar pašreizējo pasaules ekonomikas attīstības stāvokli un sistēmisko krīzi, kurā mēs atrodamies. Krīze, kas tika nodēvēta par finanšu krīzi, faktiski ir daudz plašāka, globāla krīze. Tā ir arī krīze, kuras pamatā ir ekonomiskās izaugsmes, kā to saprot kapitālismā, un planētas Zeme, kas ar dāsna, bet ierobežota, pretstatījums. Sistēmas, kapitālisma, kas visu pakļauj peļņas un uzkrājumu dinamikai, saknes plešas arī nespējā izprast dabu un tās robežas; bet dabai ir robežas.
Virzīšanas uz pasauli, kas ir policentriska ekonomikas un politikas ziņā, rada resursu lielāku konkurenci: tas izraisa un veicina konfliktus. Ārvalstu valūtu un tirdzniecības kari, ko mēs piedzīvojam, ir satraucoši simptomi, taču tie nav izolēti. Tagadni un nākotni apdraud arī citi iespējamie kari, un runa ir arī par visiem tiem jautājumiem, par ko mēs šodien debatējam.
Edit Herczog
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, kad piedzima mana vecmāmiņa, viņa bija viena no diviem miljardiem zemes iedzīvotāju; kad piedzimu es, es biju viena no pieciem miljardiem uz zemes, un, kad piedzims mana mazmeita, viņa būs viena no deviņiem miljardiem zemes iedzīvotāju. Ekstensīvās tehnoloģijas ir jāaizstāj ar intensīvām visu resursu, tostarp izejmateriālu, tehnoloģijām. Tāpēc es gribu pieminēt cilvēku, kas pirms simts gadiem saņēma Nobela prēmiju ķīmijā par rādija un polonija izdalīšanu un attīrīšanu: Marija Sklodovska-Kirī, kas ir zināma kā Kirī kundze. Mums ir vajadzīgas Kirī kundzes, mums ir vajadzīgi zinātnieki, mums ir vajadzīgas uzlabotas tehnoloģijas. Tāpēc es vēlos lūgt jūs, komisāra kungs, darīt visu iespējamo, lai ķīmija paliktu par vietu jauniem talantiem Eiropā.
Judith A. Merkies
(NL) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, jā, mēs varētu importēt izejmateriālus, taču mums tā vietā vajadzētu tos saglabāt. Iespējams, mēs pat varētu sākt tos ražot paši. Es atzinīgi vērtēju jūsu jaunas partnerības iniciatīvu, kas ietver atbildību par aizstāšanu, taču es domāju, ka citi deputāti jau to pieminēja, un viņiem ir taisnība: mums ir jāmēģina saglabāt izejmateriālus šeit Eiropā. Tas ir ļoti svarīgi. Mums ir jāpalielina klāsts. Mums ir jāpāriet uz citiem uzņēmējdarbības modeļiem, lai pakļautu retzemju elementus otrreizējai pārstrādei, kur vien tas iespējams. Mēs to varam izdarīt, izmantojot inovācijas, un šajā ziņā mums ir nepieciešama lielāka efektivitāte.
Tomēr ir kāda svarīga lieta, par ko es raizējos: vai jūs nodrošināsiet, ka retzemju elementi, kuri kļūst arvien retāki, tiks saglabāti izmantošanai svarīgākajos gadījumos? Vai jūs nodrošināsiet, ka, ja šie metāli kļūs vēl retāki, izmantošana gadījumos, kas mums ir visvairāk nepieciešami, steidzamākajos gadījumos, galu galā turpināsies? Piemēram, vai jūs nodrošināsiet, ka tā vietā lai piešķirtu metālus "šim” vai "tam”, tie tiks piešķirti vējdzirnavām? Vai jūs izskatīsiet arī šo jautājumu? Tas man šķiet ļoti svarīgi.
Adam Gierek
(PL) Priekšsēdētājas kundze, konkurences dēļ tirgus dalībnieki ir uzņēmīgi pret investīcijām, kas dod ātru peļņu, vai, citiem vārdiem sakot, pret investīcijām rūpnīcās, kuru saražotie produkti nonāk tieši pie patērētājiem. Investīcijas izejmateriālu, sevišķi minerālu, ģeoloģiskā izlūkošanā ir saistītas ar ilgu un dārgu procesu, kas paredz ilgu peļņas gaidīšanu. Tāpēc to var atļauties tikai lielākie investori. Tie galvenokārt ir monopolisti un var diktēt savus noteikumus, kā tas bija retzemju elementu gadījumā. Tagad Eiropas izaugsmi ierobežo lantanīdu trūkums, sevišķi samārija un neodīma, kas ir nepieciešami augstas enerģijas pastāvīgo magnētu ražošanā un kas tiek izmantoti vēja enerģijas un elektriskajos transportlīdzekļos.
Ir pienācis laiks Eiropas Savienībai pievērst uzmanību izejmateriālu nodrošināšanai tieši tāpat, kā tā pievērš uzmanību energoapgādes drošībai. Tas attiecas ne tikai uz retzemju elementiem, bet arī uz citiem retiem izejmateriāliem un materiāliem, kas tiek izmantoti kā katalizatori, piemēram, rēniju un platīnu, volframu, molibdēnu, litiju, selēnu un citiem. Paldies!
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, godājamie deputāti, es vēlos pateikties Parlamentam, jo ar šīm debatēm tas pilnvaro veikt darbības, ko Eiropas Komisija, sevišķi Barroso II Komisija, veic, lai risinātu jutīgo izejmateriālu jautājumu.
Kā uzsvēra Scholz kungs, kopš Madrides sanāksmes Eiropas Komisija ir sākusi rīkoties apņēmīgi. Citiem vārdiem sakot, tā ne tikai nāk klajā ar paziņojumiem; tā ir veikusi konkrētus pasākumus. Kad es saku "konkrētus pasākumus”, es domāju to 14 reto izejmateriālu saraksta sagatavošanu, saistībā ar kuriem ir jārīkojas. Šo sarakstu, diemžēl nāksies pagarināt.
Turklāt pirmais līgums ar Āfrikas Savienību prasīja vairāku mēnešu darbu, kas ir noslēdzies ar vienošanos par Āfrikas Savienības un Eiropas Savienības rīcības plānu, kas paredz Āfrikas tiešu sadarbību ar Eiropas Savienību un Komisiju. Sadarbība attiecas uz to, ko mēs varam darīt ES, lai analizētu mūsu vajadzības, un ieguves darbu iespēju analīzi Āfrikā, iespējamo ģeoloģisko pakalpojumu sniegšanu un plānu izveidot Transāfrikas tīkla infrastruktūru, lai atbalstītu raktuves, ar kurām būs iespējams paplašināt ieguves nozari.
Vienošanās ar Krievijas Federāciju iekļaut izejmateriālu vienošanos darba kārtībā ir vēl viens skaidrs rezultāts, nevis tikai paziņojums, un ir notikušas divas sanāksmes.
Arī Eiropas Komisijas izejmateriālu dokuments nav tikai paziņojums, bet gan Komisijas apstiprināts teksts, kas nosaka skaidru un precīzu stratēģiju, kā es jums teicu, kuras pamatā ir trīs konkrēti pīlāri, saskaņā ar kuriem mēs plānojam turpināt darbu.
Lēmums izveidot partnerību inovāciju jomā, kas ir saistīta ar darbībām, kas mudinās privāto sektoru un, es ceru, arī Parlamentu un citas iestādes piedalīties inovācijās un izpētē, lai noteiktu spēcīgus otrreizējas pārstrādes un aizstāšanas pasākumus, kas dotu reālus rezultātus, nav tikai paziņojums, bet gan konkrēts Eiropas Komisijas veikts pasākums. Tā ir Kolēģijas apstiprināta prasība, un tāpēc tā ir Komisijas inovāciju stratēģijas daļa.
Attiecībā uz PTO, protams, mums ir jāturpina strādāt, lai atrisinātu jautājumu diplomātiskā ceļā. Brauciens uz Latīņameriku ir vēl viens konkrēts pasākums, nevis tikai paziņojums, jo vizītēm, kas saistītas ar tādiem jutīgiem jautājumiem, ir apņēmīgi jāgatavojas, un tām ir jādod reāli rezultāti. Protams, es informēšu Parlamentu par paveikto.
Attiecībā uz dažām vietām Eiropā, kur ir iespējams pārbaudīt, vai augsnes apakškārtā ir izejmateriāli, - es domāju Grenlandi, Barenca jūru un citas vietas Ziemeļeiropā - ir jāpārbauda, vai ieguve ir iespējama un vai tā ir ekonomiski izdevīga. Tomēr mēs esam gatavi atbalstīt jebkuru iniciatīvu veikt iespējamus pētījumus.
Nākamnedēļ Eiropas Parlamenta ēkā Briselē notiks politiskas debates - taču ar tehniskiem aspektiem. Tās būs par iespējām Barenca jūrā, un es tajās piedalīšos, lai diskutētu ar dažiem Zviedrijas ministriem un ekspertiem par to, vai šīs iespējas ir ekonomiski izdevīgas un vai tās ir izdevīgas no vides aspekta, - vēl viena joma, kur mums ir jānoskaidro, vai būtu pareizi un atbilstoši veikt pētījumus.
Attiecībā uz PTO - es esmu atbildīgs par izejmateriālu jautājuma rūpniecisko pusi. Komisārs De Gucht ir atbildīgs par komerciālo daļu. Viņš jau skaidri ir pateicis, ka viņš plāno aizstāvēt ES intereses. Patiesi, un arī es saku tiem, kas ir ieinteresēti, tostarp Caspary kungam, kurš, manuprāt, uzdeva jautājumu - ja viņš vēlas, es to nodošu viņam līdz rītdienas rītam -, izejmateriālu dokumenta 5. punkta 2. apakšpunktā ir minēti iespējamie antidempinga un komerciālie pasākumi.
Tomēr attiecībā uz rīcību PTO, par ko ir atbildīgs komisārs De Gucht - kā jau es sacīju savā runā -, mēs esam sākuši procedūru ar Meksiku un Amerikas Savienotajām Valstīm par deviņiem izejmateriāliem, kas neietver retzemju elementus. Izskatīšana tuvojas beigām. Secinājumi būs svarīgi arī, lai noteiktu pasākumus, kas pēc tam būs jāveic Komisijai saistībā ar retzemju elementiem. Mēs rūpīgi izvērtējam situāciju, lai noteiktu piemērotākos instrumentus šajā jomā.
Tomēr attiecībā uz retzemju elementu otrreizēju pārstrādi un Rinaldi kunga uzdoto jautājumu es varu atbildēt, izskaidrojot otrreizējās pārstrādes pasākumus, kurus mēs kā Eiropas Komisija plānojam veikt. Pašreizējie tiesību akti attiecas uz 40 % ES saražoto atkritumu.
Komisija ir ierosinājusi būtiski paplašināt komisāra Potočnik priekšlikumu, kas nav mans priekšlikums, par elektrisko un elektronisko atkritumu, kas satur retzemju elementus, otrreizējas pārstrādes mērķiem. Ir plānoti arī citi pasākumi, lai uzlabotu rīcību attiecībā uz produktiem un lai veicinātu to pārstrādi to izmantošanas beigās. Tiesību akti jau ir izstrādāti, un komisārs Potočnik plāno turpināt strādāt šajā virzienā.
Attiecībā uz rūpniecības politiku saistībā ar retzemju elementiem un izejmateriāliem esmu iecerējis turpināt virzīties uz priekšu un nedot solījumus, jo es neesmu pie tiem pieradis - es esmu pieradis cienīt saistības, kuras uzņemos, sevišķi tās, kuras es uzņemos attiecībā pret Parlamentu, ko esmu darījis, kopš saņēmu uzticības balsojumu komitejās, kuras es ar sevi iepazīstināju. Es esmu iecerējis turpināt virzīties uz priekšu un cienīt visas saistības, kuras esmu uzņēmies, nenākot klajā ar paziņojumiem, bet gan cenšoties sniegt konkrētas atbildes uz Eiropas uzņēmumu un iedzīvotāju vajadzībām, tostarp šajā jutīgajā rūpniecisko piegāžu jomā.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Elisabetta Gardini
Retzemju elementi ir svarīgi Eiropas ekonomikai. Pēc Eiropas Komisijas paziņojuma par izejmateriālu iniciatīvu, mums ir jācenšas panākt, ka šajā nozarē ātri tiek noteikta mērķtiecīga kopēja stratēģija. Mums patiesi ir jānovērš situācija, kad Eiropa ir pilnībā atkarīga no pašreizējā Ķīnas monopola, kas saražo 97 % šo metālu, kas ir nepieciešami augsto tehnoloģiju nozarēs. Tāpēc ir svarīgi ne tikai pārskatīt izrakteņu ieguves potenciālu Eiropā, bet arī iegūt šos dārgos elementus no atkritumiem, izmantojot efektīvu otrreizējo pārstrādi. Saistībā ar šo Eiropas Savienībai ir steidzami jāiegulda vairāk resursu tehnoloģiskajā izpētē, sevišķi attiecībā uz vieglāko un ekonomiskāko retzemju elementu ieguvi no elektroniskajiem atkritumiem. Ja padomā, piemēram, no vienas tonnas mobilo tālruņu, ja tie tiktu pareizi pārstrādāti, varētu iegūt līdz 350 gramiem zelta. Lai garantētu šo elementu ilgtspējīgu piegādi, vēl ir ilgs ceļš ejams, un to nevar panākt bez ciešākas sadarbības stratēģiskās partnerībās un pašreizējās attiecībās ar valstīm, kurās ir daudz resursu. Visbeidzot, es vēlētos redzēt laikus veiktus pasākumus, lai samazinātu šo Eiropas rūpniecībai stratēģiski svarīgo materiālu cenas.
Jarosław Leszek Wałęsa
Nesen mēs sākām arvien vairāk apzināties to, ka retzemju elementiem ir izšķiroša nozīme tehnoloģiskajās iekārtās un ka tie ir ļoti svarīgi videi nekaitīgu tehnoloģiju attīstībā - tādu kā vēja turbīnas, hibdrīdtransportlīdzekļi un citu. Jāsaka, ka to ieguve ir ļoti sarežģīta. ES rūpniecība ir pilnīgi atkarība no retzemju elementu importa no Ķīnas, kam ir pilnīgs monopols šajā jomā, jo tā kontrolē 97 % pasaulē saražotā apjoma. Ķīnai pieder 36 % apstiprināto pasaules retzemju elementu rezervju un 59 % visu rezervju, un vienlaikus tā cenšas noslēgt divpusējus līgumus, lai nodrošinātu apstiprinātās rezerves visā pasaulē. ES rūpniecībai ir nepietiekama piekļuve gan retzemju elementiem, gan ekspertu zinātniskajām un rūpnieciskajām zināšanām, kas nepieciešamas, lai tos apstrādātu. Turklāt laikā, kad retzemju elementu pieprasījums pasaulē palielinās, Ķīna ir paziņojusi par radikāliem eksporta apjoma samazinājumiem, kā spilgti aprakstīja Japānas ekspertu grupa ļoti interesantajā prezentācijā, ko viņi sniedza, viesojoties Eiropas Parlamentā 2011. gada februārī. Attiecībā uz neapstrīdamo vajadzību izmantot retzemju elementus rūpniecībā Eiropas Savienības dalībvalstīs un vajadzību tos izpētīt es aicinu veidot dialogu ar Ķīnas Tautas Republiku par šo retzemju elementu eksporta apjoma palielināšanu un koncentrēt mūsu pūliņus uz alternatīvu ieguves avotu meklēšanu.
