Az adócsalás elleni küzdelem fokozására irányuló koordinált stratégia (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont Bowles asszony jelentése az adócsalás elleni küzdelem fokozására irányuló koordinált stratégiáról a Gazdasági és Monetáris Bizottság nevében.
Sharon Bowles
előadó. - Tisztelt elnök úr, először is a kollégák hozzájárulását szeretném megköszönni a jelentéshez, különösen egy vagy két olyan területre vonatkozóan, melyeken még mindig nem jutottunk közös álláspontra. Szerintem több olyan dolog van, amiben egyetértünk, mint amiben nem, és úgy vélem, hogy kielégítő eredményt érhetünk el, ha nem kalandozunk túl messzire a legfontosabb kérdéstől.
Az adócsalásról szóló jelentés mögött húzódó általános alapelvek nagyon egyszerűek, és ezzel csupán maguk a csalók nem értenének egyet. Az adóbevételek adócsalás miatti veszteségeit nehéz megbecsülni. Az adócsalók, illetve az adóelkerülők vigyáznak arra, hogy tevékenységük rejtve maradjon az adóhatóságok elől, viszont a becslések szerint a csalás mértéke 200-250 milliárd euróra vagy az EU teljes GDP-jének 2-2,5%-ára tehető.
A kérdésem az lenne, hogy az összes erőfeszítésünkből áldozunk-e 2-2,5%-ot e kérdés megoldására? Mivel erre a kérdésre a válasz egyértelműen "nem”, csak egyfajta következtetésre juthatunk. Több erőfeszítést kell tennünk, több odafigyelés szükséges, illetve különösen fontos, hogy a tagállamok közösen együttműködve több figyelmet fordítsanak a kérdésre.
A HÉA-csalás, különösen a "csalárd kereskedelem” útján elkövetett csalás vagy a körhintacsalásnak is nevezett csalás valószínűsíthető az adóveszteségek egyedüli legfőbb okának. Ez csupán annak a következménye, hogy kibúvókat lehet találni a HÉA-szabályok alól, melyek következtében nem kell hozzáadottérték-adót felszámítani a határokon átnyúló, közösségen belüli kereskedelemben. A kereskedő tehát 0 adókulcsos termékeket vásárol, majd értékesíti miközben a HÉA-t zsebre teszi, s aztán eltűnik. Összetett körhintacsalásokba ártatlan kereskedők is belekeveredhetnek, illetve a csalás elleni tagállami intézkedések, mint például a visszatérítések befagyasztása, ártatlan vállalkozásokat károsíthat meg. Ez egy jól ismert probléma a hazámban, az Egyesült Királyságban. Ez tehát még inkább okot ad arra, hogy a problémát a gyökereinél fogva oldjuk meg.
Gyakorlatilag a HÉA olyan fogyasztási adó kell, hogy maradjon, mely végső soron az adóhatósághoz folyik be. A jelentés azt javasolja, hogy a Közösségen belüli termékértékesítésekre a minimum adókulcsot, 15%-ot kellene kiszabni, miközben az importáló tagállam meghatározná a saját hazai adókulcsát a további értékesítési szakaszokban.
Az értékesítő ország által beszedett 15%-ot át kell adni annak a tagállamnak, melyben a termék végső felhasználásra kerül, valamilyen elszámolási vagy rendezési módszer alapján. Ez technikailag megvalósítható, már csak annál is inkább, mert elkerülhetetlenül haladunk afelé, hogy az ügyletek nyilvántartásba vétele valós időben történik. És ehhez nem kell központosítás, decentralizált vagy bilaterális módon is megoldható.
Ami az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem egyéb eszközeit illeti, kulcsfontosságú szerepe van az információcserének és az együttműködésnek, illetve úgy vélem, hogy az egyes helyeken hangoztatott "Mi az én hasznom belőle?” féle "készpénz most” hozzáállás nem vezet javuláshoz és szűk látókörű felfogás. A visszafizetésre máskor kerül sor, amikor abban a helyzetben vagy, hogy neked kell kérned.
Az adóhatóságoknak tudniuk kell a vagyonról ahhoz, hogy segíteni tudjanak azon rejtett jövedelmek felderítésében, melyek után nem történt adózás vagy bűnözésből erednek. Ezt akadályozza az, ha korlátozott az információcsere az adóhatóságok között. Ezen a területen nemzetközi szinten is fel kell lépnünk, hogy igazán hatékonyak lehessünk.
Végül pedig ez a kérdés elvezet a megtakarítási adóról szóló irányelv felülvizsgálatához. Ezt az irányelvet újra át kell gondolni, és például véget kell vetni az olyan kibúvóknak, mint például az alternatív jogi személyek, például alapítványok felhasználása az irányelv rendelkezéseinek kikerülésére. Az adó visszatartása nem példaszerű dolog, viszont e téren megosztottak vagyunk abban, hogy meg lehet-e tenni anélkül, hogy nem kívánatos következményekkel járna.
A jelentésben ezekkel a problémákkal foglalkozunk. Ajánlom Önöknek, és érdeklődéssel várom az elkövetkezendő vitát róla.
László Kovács
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök úr, először is meg szeretném köszönni az Európai Parlamentnek, és különösen az előadónak, Bowles asszonynak a rendkívül eredményes jelentését az adócsalás elleni küzdelem fokozására irányuló koordinált stratégiáról.
2006 májusában a Bizottság kiadott egy közleményt, melynek célja egy széleskörű vita elindítása volt a csalás elleni közösségi stratégiába foglalandó különböző elképzelésekről.
Örömömre szolgál, hogy az Európai Parlament elismeri és támogatja a Bizottság közleményében elindított kezdeményezéseket, illetve az általa választott megközelítést. Továbbá annak is nagyon örülök, hogy az Európai Parlament további javaslatok benyújtására kéri fel a Bizottságot.
A jelentés nagyon hasznos és átfogó hozzájárulást jelent az adócsalás elleni küzdelemről folytatott folyamatos eszmecseréhez. A Bizottság teljes mértékben egyetért azzal, hogy a csalás az nem egy olyan probléma, mely ellen sikeresen lehet küzdeni kizárólag nemzeti szinten.
A Bizottság figyelembe fogja venni azt a sok megjegyzést és javaslatot, amit az Európai Parlament tett az adócsalás elleni hagyományos intézkedésekről szóló jelenlegi és jövőbeli jogalkotási javaslatokról folytatott munkája során.
Ami a 2008-ra tervezett lépéseket illeti, megerősíthetem, hogy a Bizottság három jogalkotási javaslatcsomagot tervez előterjeszteni - egyet októberben, a másodikat novemberben és a harmadikat pedig 2008 decemberében. Ezek az intézkedéscsomagok magukba foglalják a HÉA-köteles személyek nyilvántartásba vételi és törlési eljárásainak javítását annak érdekében, hogy biztosítva legyen a nem valódi adózók gyors azonosítása és nyilvántartásból való törlése, illetve a becsületes vállalkozások nagyobb biztonsága. A jogalkotási javaslatok továbbá kitérnek a kereskedők közös és számos felelősségére, az együttműködés fokozására irányuló európai hálózat létrehozására (EUROFISC) a csalók korai felderítése céljából, a HÉA-mentesség feltételeinek meghatározására importálás esetén, a kölcsönös segítségnyújtásra az adók beszedéséhez, az adatokhoz való automatikus hozzáférésre, a HÉA információcsere-rendszer adatbázisában szereplő adózók nevének és címének megerősítésére és a megosztott felelősségvállalásra minden tagállam adóbevételének védelme érdekében.
A Bizottság elő fog terjeszteni egy közleményt októberig, melyben közzé fogja tenni az általa javasolt megközelítés főbb pontjait a további lépések menetrendjével együtt. A közleményben a hosszú távú tervekre vonatkozó kérdések is szerepelni fognak, nevezetesen a modern technológiák jobb felhasználása vizsgálatának a szükségessége, amit Ön is kiemelt a jelentésében.
A Bizottság továbbra is nyitott arra, hogy megvizsgáljon alternatív rendszereket a jelenlegi HÉA-rendszer megváltoztatása érdekében, feltéve ha teljesülnek bizonyos feltételek. E tekintetben a jelentés megemlíti a fordított adózási mechanizmust, illetve a Közösségen belüli termékértékesítés adózását. A Bizottság felajánlotta megfontolásra ezt a két radikális lehetőséget az ECOFIN-Tanácsnak, azonban a tagállamok ezidáig nem mutattak politikai hajlandóságot e nagy horderejű intézkedések megtételére.
Ami a közvetlen adózást illeti, a Bizottság dolgozik a megtakarítási adóról szóló irányelv felülvizsgálatán, illetve elő akarja terjeszteni az irányelv működéséről szóló jelentést még szeptember vége előtt, ahogy azt az ECOFIN-Tanács kérte a 2008. május 14-i ülésén. A felülvizsgálati eljárás folyamán alaposan elemezzük az irányelv jelenlegi hatályát/alkalmazási körét, illetve hogy milyen módosításokra van szükség a hatékonysága növelése érdekében. A jelentést egy olyan javaslat fogja követni, melyben felvázoljuk a szükségesnek és helyénvalónak vélt módosításokat a megtakarítási adóról szóló irányelvben. A Bizottság továbbá alaposan figyelembe vette az imént említett ECOFIN-Tanács ajánlásait, kiemelve az adóügyekben történő helyes kormányzás alapelvei hangsúlyozásának fontosságát, azaz az átláthatóságot, az információcserét és a tisztességes adóversenyt, illetve annak fontosságát, hogy a harmadik országokkal és a harmadik országok érdekszövetségeivel kötendő megállapodásokba bele kell foglalni a vonatkozó rendelkezéseket.
Annak a szoros együttműködésnek köszönhetően, amit a Bizottság adócsalás elleni stratégiával foglalkozó szakértői csoportja a tagállamokkal folytat, kezd alakot ölteni az EU-szintű csalás elleni stratégiára irányuló elképzelés. A bejelentett intézkedések nagy előrelépést fognak jelenteni, még akkor is, ha további erőfeszítésekre van szükség.
Ami az adóversennyel kapcsolatos vitát illeti, tájékoztatni szeretném Önöket, hogy a magatartási kódexszel foglalkozó csoporttal folyamatosan azon dolgozunk, hogy megszüntessük a káros üzleti adórendszereket az EU-ban. A magatartási kódexszel foglalkozó csoport a jelenlegi 27 tagállamban és a kapcsolt, illetve a tengerentúli területeiken összességében több mint 400 adóügyi intézkedést vizsgált meg, melyek közül több mint százat talált károsnak. Ezek közül már majdnem mind a százat megszüntették, és a fennmaradó intézkedések megszüntetése folyamatban van, az átmeneti intézkedések vonatkoznak rájuk. A kódex értelmében lebonyolított munka idáig sikeres volt. Szinte majdnem minden káros adóügyi intézkedés megszűnt a tagállamokban és a kapcsolt, illetve a tengerentúli területeiken.
Befejezésképpen pedig meg szeretném köszönni az Európai Parlamentnek a konstruktív hozzájárulását az adócsalás elleni küzdelem fokozására irányuló koordinált stratégiáról szóló vitában.
Othmar Karas
a Jogi Bizottság véleményének előadója. - (DE) Tisztelt elnök úr, tisztelt biztos úr és tisztelt előadó, köszönöm a hasznos együttműködésüket és a jelentést.
Négy gondolatot szeretnék megemlíteni. Először is úgy véljük, hogy fontos hangsúlyozni, hogy az adócsalás ellen nem lehet elkülönülten küzdeni, illetve hogy elengedhetetlen a koordinált megközelítés az egyes tagállamok között és a harmadik országokkal egyaránt. Másodsorban a körhintacsalás ellen tervezett kísérleti projekteket jó ötletnek tartjuk és tudomásul vesszük őket, viszont felhívnánk arra a figyelmet, hogy ez nem vezethet a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó keretfeltételek semmiféle romlásához. Harmadsorban határozottan támogatjuk a Bizottság javaslatait a HÉA-irányelv, illetve az e területen való közigazgatási együttműködésről szóló tanácsi rendelet módosítására vonatkozóan. Negyedsorban pedig örülök, hogy a banktitok általános feloldása egyetlen bizottságban sem követelt többséget, és hogy most a nagy többség határozottan visszautasította.
Werner Langen
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (DE) Tisztelt elnök úr, csatlakozni szeretnék az előttem felszólalókhoz és én is gratulálok az előadónak. Az adócsalás elleni küzdelem évek óta folyamatos problémát jelent a Ház számára, és sajnos számos kezdeményezés, illetve a Parlament széles körű támogatása ellenére a biztos úr még mindig kevés sikert tud felmutatni, noha erre sürgősen szükség lenne, a tagállamok kisebb vagy nagyobb mértékű ellenállása miatt. Az ember azt gondolná, hogy a tagállamok érdekében áll előrehaladást elérni az adócsalás elleni küzdelemben, lévén hogy több mint évi 200 milliárd eurós veszteségről beszélünk - azaz az EU költségvetésénél nagyobb összegről -, anélkül hogy szükség lenne az adókulcsok növelésére a tisztességes adófizetők rovására. Tehát bármely eszmecserében, mely erről a kérdésről folyik, feltétlenül szükséges kiemelni, hogy maguknak a tagállamoknak is komoly felelősségük van.
A jelentés elfogadása rendkívül nehéznek bizonyult, mivel egy adott kérdésben kezdetben problémák merültek fel a bizottságban, de ez a kérdés mára már tisztázódott. Bowles asszony nagy hajlandóságot mutatott az együttműködésre. A mi szempontunkból ez egy nehéz jelentés volt, mivel érintett egy olyan módosítást, amelyet nem tudunk támogatni. Még most is vannak olyan javaslatok, melyek az adófizetőkből és az adóforrásokból való "utolsó csepp kiszorítására” irányulnak. Az, hogy ez ésszerű lehetőség-e, vagy csupán újabb sérelmekhez fog vezetni, csak ezután fog kiderülni. Mindenekfelett azonban a 4. módosítást, melyet két képviselőtársunk javasolt a Szocialista Képviselőcsoportból, s melynek célja a megtakarítási adóról szóló irányelv hatályon kívül helyezése, nem tudjuk támogatni.
Az álláspontunk tehát a következő. Teljes mértékben támogatjuk Bowles asszony jelentését minden más szempontból, viszont ha a megtakarítási adóról szóló irányelv eltörléséről szóló 4. módosítás többséget nyer, akkor jelentést teljes egészében el fogjuk utasítani.
Benoît Hamon
a PSE képviselőcsoport nevében. - (FR) Tisztelt elnök úr, én is meg szeretném köszönni Bowles asszonynak a minőségi munkáját, illetve azt az eredményt, amit el tudtunk érni a Gazdasági és Monetáris Bizottságban egy ilyen fontos szöveg tekintetében. Szeretném emlékeztetni a képviselőtársaimat, hogy a közvagyonból jelenleg 200-250 milliárd euró közötti összeget veszítnünk el adócsalás következtében a belső piacon. Ezek a hiányzó milliárdok olyan következményekkel járnak, mint például kevesebb állami beruházás, kevesebb iskola, kevesebb közszolgáltatás, több szociális szükséglet, melyeket nem lehet kielégíteni, és természetesen sokszor a magasabb adókkal történő kompenzáció, mely azokat a becsületes és tisztességes adófizetőket sújtja, akiknek nincs idejük adókikerülésre és adócsalásra.
Örömmel látom, hogy a HÉA kérdésében széleskörű egyetértés van a Házban a tekintetben, hogy véget kell vetni a csalásnak és az olyan gyakorlatoknak, melyek előnyt kovácsolnak az 1993-ban felállított ideiglenes rendszer hiányosságaiból. A liechtensteini botrány óta mindannyian nagyon is jól tisztában vagyunk azzal, hogy a legnagyobb adócsalásokat azok a nagybefektetők követik el, akik jelentős pénzösszegeket helyeznek el harmadik országokban, gyakran adóparadicsomokban, az adófizetés elkerülése céljából.
Az Európai Uniónak van egy eszköze, mellyel küzdeni tud az ilyen csalások ellen: ez a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló irányelv. Azonban, ahogy azt már Bowles asszony hangsúlyozta, túl sok kibúvó van az irányelv alól, és csupán a megtakarításokból származó egyéni kamatjövedelemre vonatkozik. Ezért jelenleg túl könnyű fiktív jogi személyt létrehozni, olykor egyetlen partnerrel vagy részvényessel, vagy kitalálni olyan pénzügyi bevételt, ami nem szigorúan vett kamat, az adófizetés elkerülése érdekében.
Ezért rendkívül fontos, hogy szélesítsük az irányelv alkalmazási körét, ahogy azt a jelentés is javasolja, annak érdekében, hogy az adócsalás legalább ne legyen túlságosan könnyű. Ez valójában erkölcsi kötelesség.
El szeretném mondani, hogy nagy meglepetést és csalódottságot okozott számomra az ENP-ED képviselőcsoportja által előterjesztett módosítás, mely bátortalanságával és szemléletével is végső soron azt javasolja, hogy semmit se kellene megváltoztatni, és hogy az adócsalás terén maradnunk kell a jelenlegi helyzetnél.
Terjesszük az európai polgárok elé ezeket az álláspontokat, különösen a német polgárok elé, és nézzük meg, hogy hogyan ítélik meg az európai és a német polgárok az itt hozott döntéseket. Nagy nyilatkozatokat hallottam a médiában, különösen a német médiában az adócsalás e kérdéséről. Itt, az Európai Parlament csendjében, más választások megtételére kerül sor. Remélem, hogy az európai polgárok ítéletet fognak ezekről mondani.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
az UEN képviselőcsoport nevében. - (PL) Tisztelt elnök úr, tisztelt biztos úr, három dolgot szeretnék megemlíteni ebben a vitában. Először is, a becslések szerint az adóbevételek HÉA-ra és a jövedéki adóra vonatkozó adócsalás miatti veszteségei az Európai Unió GDP-jének több mint 2%-át teszik ki. A veszteségek összesen 200-250 milliárd euró közötti összeget jelentenek. Ez hatalmas pénzmennyiség. A nemzeti jövedelmek csökkennek, és az Európai Unió költségvetésének a szerkezete is érintett, mivel a GNI-alapú saját bevétel aránya növekszik.
Másodsorban e diagnózis ellenére a jelentésben javasolt megoldások többet árthatnak, mint használnak. Itt például a Közösségen belüli ügyletekre vonatkozó megoldásokra gondolok, mint például a fordított adózási mechanizmus, melyben a fogadó fél fizeti az adót, és nem a szállító. Továbbá aggályosnak találom a HÉA-kulcsok egységesítésére irányuló javaslatot, ami gyakorlatilag a csökkentett adókulcsok eltörlését jelenti, illetve problémásnak vélem az elszámolóház rendszerének bevezetésére vonatkozó javaslatot, mely az adók tagállamok közötti elosztására irányul.
Harmadsorban pedig úgy tűnik, hogy amire igazán szükség van az adócsalás elleni küzdelemben az a tagállamok adóhatóságai közötti szorosabb együttműködés. Ez azt jelenti, hogy gyorsabb információcserére van szükség, és talán arra is, hogy biztosítva legyen az automatikus hozzáférés a HÉA és a jövedéki adó fizetésére kötelezett személyek bizonyos adataihoz.
Hans-Peter Martin
(DE) Tisztelt elnök úr, két okból szólalok fel. Először is azért, mert ez egy olyan kérdés - ahogy ezt Langen úr is említette -, ami évek óta szerepel a napirendünkön, és tényleg fel kell tenni a kérdést, hogy milyért nincs előrelépés ez ügyben, különösen ami a HÉA-kijátszást illeti. Másodszor pedig azért, mert az európaiak nagy többsége számára elfogadhatatlan az, hogy mi itt képmutató módon vitát tartunk az adócsalásról és az adókikerülésről - azaz az adófizetők pénzéről - anélkül, hogy itt, a saját berkeinkben megoldanánk a problémákat.
A nagyszámú parlamenti képviselő által képviselt Európai Parlament a csalás melegágya. Erről olvashatunk a Galvin-jelentésben és máshol is, viszont folyamatos erőfeszítések tapasztalhatók e kérdés szőnyeg alá söprésére. Elég csupán Chichester, Purvis vagy néhány egyéb liberális európai parlamenti képviselő nevét megemlítenem. Ez felháborító. Csak akkor lehetünk hitelesek, és csak akkor van jogunk másokat kritizálni, ha a saját köreinkben is rendezzük a csalás eseteit.
Felhívom az Európai Csalás Elleni Hivatalt, de különösen a Parlament vezetését és a parlamenti képviselőcsoportokat, hogy tisztázzák a helyzetet e kérdésben. Szégyenteljes, hogy folyamatos törekvések tapasztalhatók e dolgok elhallgatására, pont itt.
Zsolt László Becsey
(HU) Köszönöm, elnök úr! Nagy örömömre szolgál, hogy ha lassan, talán túl lassan is, de kibontakozik a kérdéssel foglalkozó közösségi stratégia. Egyetértek azzal, hogy az adócsalás elleni küzdelmet be kell építeni egyrészt a tagállamok egyéni, nemzeti kötelezettségei közé, de a közösségi Lisszaboni programba is.
Megjegyzéseim: 1. Nem értek egyet a parlamenti jelentés azon kitételével, miszerint az erősödő adóverseny szükségtelenül torzítaná a belső piacot és kikezdené a szociális modellt. Ez azt a rögeszmét tükrözi, amelynek megszállottja minden létező adózási területen minimum adószinteket írna elő, ami viszont az inflációs hatás mellett igazságtalanságot is okozna, mert azokat sújtaná, akik egyébként államháztartásukat rendbetették, és adót tudnak csökkenteni. A közösségi hatáskörbe tartozó közvetett adózásnál is elfogadhatatlan a kizárólagos minimumértékekre való hivatkozás politikája anélkül, hogy a maximum oldalt reguláznánk. Megjegyzem, hogy a jövedéki adóval történő visszaélésnek melegágya a minimumszintek emelése, hiszen ez a feketegazdaság kiterjesztésére és a házilagos terménykészítésre ösztönöz, ami minden közösségi politikának ellentmond. 3. A hozzáadott-értékadó területén örülök a lassú lépések politikájának, a fordított-adó kísérleti jellegű ötletének, de itt határozott továbbra-lépésre is szükség van. Megítélésem szerint a mai technológiai színvonal mellett egy belső piacon nyugodtan lehet a határon-átnyúló ügyletek esetében és a szállítónak a rendeltetés szerinti ÁFÁT beszedni és átutalni a célországba. Ehhez persze a tagállami adóhatóságok között ma még hiányos együttműködési készséget javítani kell, az euró bevezetése és a fizetési irányelv megszületése után ide egy nagy lélegzettel eljuthatunk. Végül: fontosnak tartom az Unión kívüli, elsősorban offshore cégek működésével kapcsolatos fellépést, hiszen gyakran ide menekítik adózás előtt az adóalapot, amit aztán ugyanezen irányból visszahoznak uniós cégekhez zűrös tranzakciók keretében, az adóelkerülés végett és nem a kedvező adózási helyszín megválasztása érdekében. Köszönöm.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Tisztelt elnök úr, tisztelt Kovács biztos úr, hölgyeim és uraim, egyes becslések szerint az adócsalás Európában az adóbevételek több mint 6%-át teszi ki. Az adócsalás megrengeti az adórendszerekbe vetett bizalmat, megkérdőjelezi a pénzügyi hivatalok szakértelmét és méltányosságát, illetve negatív hatással van a polgárok jólétére. A feketegazdaság és a szervezett bűnözés táptalajául szolgál.
Az Európai Unión belül negatív hatással van a belső piac megfelelő működésére, torzítja a versenyhelyzetet, árt az EU pénzügyi érdekeinek, illetve árt a lisszaboni stratégia megvalósításának.
Ha globális szinten az adóparadicsomokban elrejtett vagyon egynegyedére kifizetnék az adót, akkor - a Nemzetközi Valutaalap adatai szerint - a befolyó összeg bőven fedezné az Egyesült Nemzetek által kitűzött millenniumi fejlesztési célok finanszírozását.
Az Európai Uniónak keményen kell fellépnie az adócsalások elleni küzdelemben. Ezt meg lehet tenni biztonságosan és felelősségteljesen is, anélkül hogy mértéktelen terheket rónánk a gazdaságunkra. A határokon átnyúló kereskedelem növekedése és a globalizáció hatásai azt követelik meg, hogy az adócsalás elleni európai stratégiát eltökélten támogassuk. A nemzeti szintű intézkedések nem elegendőek.
Ennek a stratégiának kell, hogy legyen egy belső dimenziója, mely a HÉA- és a speciális adófajtákkal kapcsolatos csalások, valamint a közvetlen adózásra vonatkozó adókikerülés problémáit kezelik, illetve kell egy külső dimenzió, hangsúlyozva az Európai Unió gazdasági súlyát.
Nem okozhatunk csalódást azoknak a polgárainknak, akik az adózási kötelezettségüknek lelkiismeretesen eleget tesznek, és akik felelős vezetést várnak el az Európai Uniótól.
E tekintetben azt kérjük, hogy a HÉA-csalás elleni intézkedéscsomag, amit a Bizottság a következő hónapban fog előterjeszteni, ambiciózus legyen, illetve hogy a hónap végére ígért jelentés a megtakarítások adóztatásáról hasznos legyen a tényleges előrelépés szempontjából a csalás elleni küzdelem e területén Európában. Örömmel fogadtuk a Bowles asszony által készített jelentés tartalmát általánosságban, és gratulálunk neki. Bízunk benne, hogy ez a jelentés elfogadásra kerül majd a plenáris ülésen, és hogy ha nem lesznek hasznos változtatások, akkor legalább nem haladunk hátrafelé.
Desislav Chukolov
(BG) Tisztelt Bowles asszony, csodálom azt a vágyát, ami az adócsalás európai szintű legyőzésére irányul.
Vegye azonban figyelembe azt, hogy ez mivel fog járni azok számára, akik ma Bulgáriát kormányozzák. Ha az adócsalási ügyek megszűnnek Bulgáriában, biztosíthatom afelől, hogy a következő választásoknál a liberálisok a muzulmán Mozgalom a Jogokért és Szabadságokért pártból fele akkora arányban sem fognak nyerni, mint most. Ha az állami pénzek lopása megszűnik az országomban egyszer s mindenkorra, a szocialisták nem tudják többé finanszírozni a kampányaikat, vagy ennek megfelelően, az abszurd kezdeményezéseiket.
Az Attack Párt tagjaként támogatni fogom az Ön jelentését, mivel az Attack Párt az egyetlen olyan párt Bulgáriában, amely az állami pénzek elszívásának a megakadályozásán dolgozik, illetve ez az a párt, amely komoly elkötelezettséget érez az iránt, hogy felülvizsgáljon minden olyan kétes és tisztességtelen ügyet, amely az állami költségvetésben károkat okozott, és amelyek idáig már nem egy politikai erőt előnyökhöz juttattak. Köszönöm.
Astrid Lulling
(FR) Tisztelt elnök úr, kérem engedje meg, hogy először is elmondjam Hamon úrnak, hogy a zsarolása egyáltalán nem nyűgöz le bennünket, és hogy sajnálom, hogy egyértelműen egy óriási félreértés áldozatává vált.
Tisztelt elnök úr, noha általánosságban egyetértek Bowles asszony jelentésével, két pontot feltétlenül ki szeretnék emelni. Elsősorban azt, hogy az 1993-ban létrehozott átmeneti HÉA-rendszernek most már megmutatkoznak a korlátai. Úgy gondolom, hogy többé már nem fogadhatjuk el ennek az átmeneti rendszernek a további működését. Az adócsalás, amit mindannyian elítélünk közvetlen és közvetett negatív következményei miatt, részben a jelenlegi rendszer hiányosságainak köszönhető, ezért tehát azt meg kell változtatni. Természetesen tisztában vagyok azzal, hogy vannak bizonyos problémák. Ezért javaslom a Bizottságnak, hogy támogassa az RTvat szervezet által kidolgozott megoldást, amely napi 275 millió euró adóveszteség elkerülését teszi lehetővé, miközben csökkenti a kis- és középvállalkozások adminisztratív költségeit is.
Másodsorban az adókikerülés kérdését szeretném megemlíteni a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló irányelv vonatkozásában. A jelentés indokolatlan megjegyzéseket tartalmaz, ami arra ösztönzött, hogy módosításokat terjesszek elő a helyzet tisztázása érdekében. Az adócsalás elleni törvényes és szükségszerű küzdelem nem vezethet oda, hogy megkérdőjelezzük az adóverseny alapelveit. Ezt teljes mértékben elutasítom, mivel a kettő között nincs összefüggés. Továbbá a tapasztalat azt mutatja, hogy a megtakarítások adóztatására vonatkozóan a közvetlen adólevonás rendszere a leghatékonyabb rendszer, ahelyett hogy megpróbálnánk a határokon átnyúló információcsere-rendszert előírni, melynek megvannak a maga hiányosságai.
Végül pedig az irányelv megreformálására irányuló kérések sem túl alaposan kigondoltak - azaz az irányelv alkalmazási körének kibővítése minden jogi személyre és minden egyéb pénzügyi bevételi forrásra -, mivel csupán olyan következményei lesznek, hogy kiüldözik a megtakarításokat az Európai Unióból. Ezért szeretném, ha ezek a pontok módosításra kerülnének. Amennyiben nem kerülnek módosításra, a jelentést nem áll módunkban megszavazni.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Tisztelt elnök úr, az adócsalás már egy ideje globális problémát jelent. A becslések szerint az adócsalás által okozott veszteségek a GDP 2-2,5%-át teszik ki, ami európai szinten 200-250 milliárd euró közötti veszteséget jelent. Ezért sürgősen szükséges a közösségi szintű koordinált fellépés, illetve a tagállamok közötti együttműködés fokozása.
Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 10. és 280. cikke kiköti, hogy a tagállamoknak meg kell tenniük minden megfelelő intézkedést a Szerződésből eredő kötelezettségeik teljesítésének biztosítása érdekében, és hogy a tagállamoknak össze kell hangolniuk a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét célzó tevékenységüket. Fontos azonban szem előtt tartani azt, hogy habár az áruk és a szolgáltatások szabad mozgása a közösségi piacon belül megnehezíti a tagállamok helyzetét az ilyen típusú csalások elleni egyéni küzdelmükben, ügyelni kell arra, hogy a kialakítandó intézkedések ne akadályozzák a gazdasági tevékenységet és hogy ne rójanak szükségtelen terheket az adófizetőkre.
László Kovács
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök úr, először is meg szeretném köszönni a Ház képviselőinek a vita során tett megjegyzéseiket és véleménynyilvánításukat.
Ahogy azt már a felszólalásom elején mondtam, a Bizottság nagyon nagyra értékeli az Európai Parlament hozzájárulását az adócsalás elleni küzdelem fokozására irányuló koordinált stratégiáról szóló vitában. A Bizottság vállalja a kötelezettségét, és további kezdeményezéseket fog tenni a jogi keret és a tagállamok közötti közigazgatási együttműködés megerősítése érdekében. A tagállamoknak minden bizonnyal ugyanezt kell tenniük.
Néhányuk utalt a megtakarítási adóról szóló irányelv felülvizsgálatára. Biztosíthatom Önöket afelől, hogy a folyamatban lévő felülvizsgálatot rendkívül alaposan hajtjuk végre, melynek során részletesen megvizsgáljuk, hogy a jelenlegi alkalmazási kör hatékony-e, illetve hogy a kibővítésének milyen előnyei és hátrányai lehetnek. Ez egy összetett kérdés, melyben nagyon sok tényezőt figyelembe kell venni: hatékonyság az adófizetési kötelezettség teljesítése szempontjából, a piaci szereplőkre és az adóhatóságokra nehezedő adminisztratív terhek, az egyenlő versenyfeltételek szükségessége az Unión belül, illetve az Unión kívüli országok tekintetében egyaránt - csak hogy egy néhányat megemlítsek. Ahogy korábban már említettem, hamarosan elő fogjuk terjeszteni a jelentést. Azt pedig majd a megtakarítási adóról szóló irányelvre vonatkozó módosításokat magába foglaló javaslat fogja követni, és a tőlünk telhető legtöbbet meg fogjuk tenni annak érdekében, hogy megfelelő egyensúlyt érjünk el.
Nyilvánvaló, hogy nem létezik egyetlen, globális megoldás az adócsalás megszüntetésére. Minden egyes intézkedés hozzáadott értéket kell, hogy jelentsen, viszont csak az együttes alkalmazásuk biztosítja az adóhatóságok számára az adókikerülés és az adócsalás elleni küzdelem hatékonyabb keretrendszerét.
Sharon Bowles
előadó. - Tisztelt elnök úr, az adócsalás azért tartozik az EU ügyei közé, mert a csalók kihasználják a határokon átnyúló kibúvókat, és ez az amit mi próbálunk megakadályozni.
Ahogy azt a biztos úr említette, a megtakarítási adóra vonatkozó kérdések nagyon összetettek. Úgy vélem, hogy juthatunk megegyezésre a szavazásunk által, és hogy nem ítéljük meg túlságosan előre azokat a részletesebb eszmecseréket, melyeket e témában kell majd tartanunk, miután a Bizottság már előterjesztette a további javaslatait. Hasonlóképpen úgy gondolom, hogy elkerülhetjük az adóversenyre vonatkozó utalásokat, mely kérdésben ugyan megosztottak vagyunk, viszont a jelentésnek nem központi eleme. Ezért tehát úgy gondolom, hogy elérhetünk bizonyos összhangot egymás között.
Ezeken a területeken, kedves kollégák és biztos úr, úgy vélem, hogy nem megfelelő válasz az, ha nem cselekszünk vagy ha hezitálunk. A GDP 2,5%-áról van szó. Ez az adóalap hatalmas szeletét jelenti. Ahogy kollégánk, Sánchez Presedo úr kiemelte, ez vélhetően az adók 5%-át jelentik.
Ha itt vagy a tagállamokban bármelyik politikus arra építené a kampányát, hogy 5%-kal felemeli az adókat minden ellenjuttatás nélkül, hát nem jutnának túl messzire. Tehát, és ezt különösen a tagállamoknak mondom, ha kényesek vagyunk az információcserére, ha a minimumot teljesítjük és ha bátortalanok vagyunk, akkor az azzal egyenlő, mintha 5%-nyi adót követelnénk a semmiért, mert mindez ennyibe kerül a tisztességes adófizetőknek. Ez az az üzenet, amit át szeretnék adni ezzel a jelentéssel, és úgy vélem, hogy ez az a kollektív üzenet, amit a Parlament is át szeretne adni ezzel a jelentéssel, támogatva a biztos urat az erőfeszítéseiben és ösztönözve őt a határozott fellépésre.
Elnök
Az ülést berekesztem.
A szavazásra kedden kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Siiri Oviir  
írásban. - (ET) Az adócsalás az Európai Unió és a tagállamai számára is problémát jelent, ami torzítja a versenyt és csökkenti épp úgy az EU, mint ahogy a tagállamok bevételi forrásait is.
Az egyik alapvető probléma, mely említésre került, a jelenlegi átmeneti HÉA-rendszer, mely egy bonyolult és idejétmúlt rendszer. Ezt a rendszert modernizálni kell. E tekintetben kétségtelenül örvendetes az Európai Parlament azon javaslata, miszerint az Európai Bizottságnak határozatot kellene hoznia egy új HÉA-rendszerről 2010-ben.
Egy új HÉA-rendszer kidolgozása természetesen annak a biztosítását jelenti, hogy a jelenlegi adórendszert nem egy bonyolultabb és bürokratikusabb rendszer váltja fel. Nyilvánvalóan azt is nagyon fontos hangsúlyozni, hogy tesztelni kell az új rendszert mielőtt Európa-szerte alkalmazásra kerülne, annak biztosítása érdekében, hogy a gyakorlatban is működik, ugyanis ezzel nagyon sok, később felmerülő lehetséges probléma előzhető meg.
Ugyanilyen fontos lépés az adócsalás elleni küzdelemben az államközi információk hozzáférhetőségének javítása, egy folyamat, amit a páneurópai elektronikus adóigazgatási információs központ létrehozása fog segíteni.
A személyes adatok feldolgozása a közérdek és az egyének alapvető jogai és szabadságjogai közötti egyensúly fenntartásának figyelembevételével történik majd.
Végül pedig e kérdés tekintetében az "adóparadicsom” fogalmát is ugyanilyen fontosnak kell tekinteni. Örömmel fogadtam a jelentésben azokat az elképzeléseket, melyek arra irányulnak, hogy az adóparadicsomok globális megszüntetését az EU prioritásai közé kell sorolni.
