A 2012. évi költségvetés elkészítése (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Költségvetési Bizottság nevében Balzani asszony előterjesztett, a 2012. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló jelentés [2011/2042 BUD].
Francesca Balzani
Elnök asszony! Hölgyeim és uraim! A dokumentum, amelyet ma vizsgálunk, nem pusztán a következő európai költségvetés prioritásairól szóló jelentés, hanem - mindenekelőtt - stratégiai dokumentum is, amely azt az új szerepet veszi górcső alá, amelyet az európai költségvetésnek az erőteljesebb gazdaságirányítás összefüggésében játszania kell.
Ez az első éve az európai szemeszternek, amely úgy lett kialakítva, hogy a lehető legnagyobb koordinációt teremtse meg az Unió és az egyes tagállamok költségvetése között, a lehető legnagyobb szinergiát és a legteljesebb komplementartitást. Mindez alapvetően egyetlen dolgot jelent: konvergenciát, továbbá a tagállamok költségvetésének összehangolását az európai költségvetés legfőbb céljaival. Ma ezek a célok - ezek az európai célok - kizárólag az Európa 2020 stratégiában megállapított célok lehetnek: egy kiváló, nagyra törő stratégiáé, amelynek öt kiemelten fontos célja van, és amely hét nagy, kiemelt kezdeményezést tartalmaz. Ezek nagy és fontos célok, ugyanakkor rendkívül egyediek, különlegesek.
Az első cél nagyon fontos, egy jobb és teljesebb foglalkoztatottságú Európát foglal magába a megfelelő befektetések segítségével. Ezért fontos számunkra kiemelten a 2012. évi költségvetés: nem szabad a 2020 stratégia végrehajtása során időt fecsérelnünk; kezdjük az első céllal, a magasabb európai foglalkoztatottsággal. A 2020 stratégia dimenziójának azonnali megállapítása költségvetésünkben éppen ezért alapvető fontosságú és soronkívüliséget élvez.
Két alapvető dolog szükséges ennek megvalósításához: terveznünk kell és előre kell tekintenünk. A tervezés azt jelenti, hogy kizárjuk azoknak a matematikai módszereknek a költségvetés elkészítésére történő alkalmazását, amelyek teljességgel ésszerűtlenek. A matematikai, az általános és a válogatás nélküli növeléseknek semmi értelmük. Inkább azt kell megvizsgálni, melyek pontosan azok a programok és intézkedések, amelyek hozzájárulnak a 2020 stratégiához. Az előre tekintésnek kiemelt fontossága van: Elővigyázatosaknak kell lennünk kötelezettségeinkkel kapcsolatban, és nem egyszerűen csak a kifizetésekkel kapcsolatban, mivel a kötelezettségek azok az eszközök, amelyekkel az Unió fenntartható pénzügyi jövőjét építjük.
A rugalmasság egy másik fontos téma. A tervezési időszak véget ért, így a költségvetés különösen merev. Ezért az a véleményem, hogy - a kezdet kezdetétől - rugalmasság rendelkezésre álló összes eszközét a kialakítandó költségvetéshez alapvetően szükségesnek és nélkülözhetetlenül fontosnak kell tekinteni, ha azt szeretnénk, hogy a költségvetés ne csak lehetséges vagy alapvető legyen ahhoz az első lépéshez, amelyet a 2020 stratégia irányában teszünk - amelynek nem szabad kudarcot vallani, ahogy az korábban előfordult -, hanem hasznos és eredményes is legyen.
Meggyőződésem, hogy csak akkor lehet elérni ezeket a főbb célokat, ha türelmesen együtt dolgozunk, a kezdet kezdetétől, az intézményes együttműködés megújult légkörének kialakításán. Az intézményi együttműködés a Lisszaboni Szerződés fontos kihívása, amelyről mindig meglehetősen felelőtlenül beszélünk. Az intézményi együttműködés az egyenlőség megújult érzésének valódi felfedezése annak érdekében, hogy közösen dolgozhassunk ezen a kényes kérdésen, amely - stratégiai szempontból - nemcsak az egyik legfontosabb, hanem az egyik leginkább kézzelfogható és gyakorlati eszköze jövőnk építésének.
Janusz Lewandowski
a Bizottság tagja. - Elnök asszony! Üdvözlöm a Parlament állásfoglalását a 2012. évi költségvetés prioritásaival kapcsolatban, amint azt a javasolt iránymutatások tükrözik. A Bizottság, kezdeményezési jogával összhangban, természetesen figyelembe veszi a Parlament iránymutatásait és értékeli a Tanácséit is. Másrészt viszont figyelembe kell venni a 27 tagállam legfrissebb adatait is. Szolgálataink gondosan megvizsgálják majd és értékelik majd ezeket a tényezőket, hogy a költségvetés-tervezetet április 20-án kialakíthassuk.
Ez a Lisszaboni Szerződés szerinti éves eljárás második próbája. A pénzügyi konszolidáció kontextusa mindenkinek nyilvánvaló. Véleményem szerint ilyen kontextusban feladatunk tekintetbe venni az Európai Unió minden költségvetési pénzügyi kötelezettségét és reagálni rájuk, de a megszorításokról sem szabad megfeledkezni, amelyek aktuálisak a tagállamokban. Különösen mostanában senki sem érvel az ellen, hogy a költségvetést szigorú és prudens elvekre alapozva kell elkészíteni. Soha még nem volt ennyire fontos a megtakarítás, ugyanakkor az európai költségvetést mint eszközt a válság utáni Európa megsegítésére is használni kell.
Ezt szem előtt tartva, a nemzeti és az európai költségvetés-tervezés két különbségére szeretném felhívni a figyelmet. A nemzeti költségvetés főként a szociális transzferekről és a fogyasztásról szól. Az európai a multiplikátor hatású beruházásról. Éppen ezért ez utóbbi növekedéshez és állásteremtéshez vezet. Nem a jó, nem a prudens költségvetés-tervezés azonban az, amelyik a korábban elfogadott, még fennálló kötelezettségeket nem fizeti ki, tehát mindkettőt figyelembe kell venni 2012. évi költségvetés végleges tervezetének elkészítésekor.
A Bizottság elnökének levele is említést tesz róla, és Balzani asszony is egyértelműen megfogalmazta, hogy a 2020 stratégiában elegendő kiadási forrásnak kell szerepelnie. Igen, koordinálni kell a nemzeti és az európai költség vetéstervezési törekvéseket, ugyanakkor különösen nagy szigorral kell eljárnunk az adminisztratív kiadások esetében - ez az oka annak, hogy a Bizottság kötelezettségvállalása az adminisztrációval kapcsolatban 1%-nál kevesebb. Ez megtakarítást jelent a szerződéses kötelezettségek vonatkozásában, de a konferencia-, missziós, megbeszélésekkel és az információtechnológiával összefüggő költségekre vonatkozóan is.
Figyelembe véve, hogy mi történt tavaly, reméljük, hogy - 2011 tapasztalataira építve - idén az eljárás gördülékenyebb lesz. Várakozással tekintek tehát első, március 30-i háromoldalú ülésünk elé. Akkor készen állunk majd, hogy ismertessük a 2012. évi költségvetés tervezetét.
Giovanni La Via
a PPE képviselőcsoport nevében. - (IT) Elnök úr! Biztos úr! Hölgyeim és uraim! Az iránymutatások, amelyekről hamarosan szavazunk, az első lépést jelentik a 2012. évi európai költségvetés felé. Az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoportja már a kezdetektől kifejezte támogatását egy előzetes jelentésre vonatkozóan, amely a Parlament prioritásai tartalmazza a következő költségvetéssel kapcsolatban, amelyet ezt követően benyújtanánk a Bizottságnak, amint a Tanács is teszi.
Részvételünk segített bővíteni a kiemelt politikák körét és támogatta az előadó, Balzani asszony által rögzített kiegyensúlyozott alapokat azáltal, hogy számos olyan erős és konkrét prioritást hozott be, amelyek kifejezik az Európai Néppárt hagyományait, nevezetesen a fejlődés és növekedés Európáért prioritást a kutatással és innovációval együtt.
Az a véleményem, hogy ezek azok a politikák, amelyekbe be kell fektetnünk az Unió jövője érdekében, és amelyeket a Parlamentnek hangsúlyoznia kell, mielőtt a Bizottság előterjeszti a költségvetés-tervezetet Amint Lewandowski úr helyesen rámutatott nemrég, ragaszkodtunk hozzá, hogy a felelősség a 2012. évi költségvetés központi eleme legyen. Ez nem annyit tesz, hogy eddig nem viselkedtünk felelősen a költségvetéssel összefüggésben, de mindenképpen rávilágít arra, hogy - a válság következményeként most jobban, mint valaha - felelősségteljesen kell fellépnünk.
Végezetül pedig néhány szót arról, mi történt és mi történik sok észak-afrikai országban, egyszerűen azért, hogy jelezzük: elutasítjuk a középtávú megközelítéseket, amelyek nem tudják megfelelően kezelni a váratlan eseményeket és az új politikákat. A szavazás technikai aspektusa tekintetében úgy gondolom, érdemes lenne a Költségvetési Bizottság által készített jelentést lényegében változatlanul hagyni. Megdöbbent, mennyire ragaszkodik az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal Képviselőcsoportja ahhoz, hogy a pénzügyi tranzakciók adókötelesek legyenek. A probléma fontosságát leszámítva, nem látom jelentőségét a 2012. évi költségvetési eljáráshoz kapcsolódóan.
Göran Färm
Elnök asszony! Először is szeretném őszinte köszönetemet kifejezni Balzani asszonynak. Nagyon bölcs és józan kiinduló pontot talált a jelentéséhez. Rövid, konkrét és konstruktív, élesen fókuszál a legfontosabb kérdésekre. Melyek tehát a legfontosabb kérdések? Az is részük, hogy bemutassák, az Európa 2020 stratégia nem üres fecsegés, hanem komoly kísérlet arra, hogy az EU valódi szerepet játszhasson a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdításában.
Az EU költségvetése ellentmondásos annak ellenére, hogy tulajdonképpen rendkívül alacsony, mindössze a GDP 1%-a körül van, illetve a teljes közkiadás alig több mint 2%-a. Azonban stratégiai szerepe lehet, amikor olyan beruházásokra kerül sor, amelyeket a tagállamok nem tudnak egyedül megoldani, vagy amelyekhez Európán belüli szolidaritásra van szükség. Ezek a kutatás és fejlesztés, a közlekedési és az energiainfrastruktúra területéhez kapcsolódnak, illetve azzal állnak összefüggésben, hogy ki tudjuk használni a belső piac valódi lehetőségeit - egy jól működő európai uniós munkaerőpiachoz és a növekedés és a versenyképesség valódi alapjához kötődnek.
Ezek a közös projektek azonban pénzbe kerülnek. Bizonyíték szükséges tehát a tagállamok és a Tanács részéről egyaránt. Megvalósítják-e az Európa 2020 stratégiát vagy arra a sorsra jut, mint a Lisszaboni Szerződés: jó ötletek, amelyek egy hivatali fiókban hevernek mélyen eltemetve? Úgy vélem, a 2012. évi költségvetés kulcsfontosságú lesz e kérdés megválaszolásában.
Carl Haglund
Először is szeretném megköszönni az előadónak a kitűnő munkát. Mostanában nem könnyű költségvetési prioritásokat felállítani. Annak is örülök, hogy az Európa 2020-at választjuk útmutatásként a jövő évi költségvetéshez. Mint korábban már rámutattak, nem engedhetjük meg magunknak, hogy az Európa 2020 stratégia megvalósításával 2014-ig várjunk, azaz addig, amikor a következő költségvetési keret életbe lép.
A Bizottságnak fontos feladata, hogy javaslatokat terjesszen elő ebben a költségvetési tervezetben az idén nyáron. Eddig nem tudtuk a forrásokat az Európa 2020 stratégiához irányítani olyan mértékben, amennyire az szükséges. Fennáll annak a veszélye, hogy a stratégiára az a sors vár, amelyre Färm úr figyelmeztetett bennünket, azaz, hogy nem valósul meg, hanem egy fiók mélyén porosodik majd.
Képviselőcsoportom számos módosítást javasolt a jelentésben, és igen nagy örömünkre szolgált, ahogyan beépítették őket a javaslatokba. Szeretném megköszönni ezt az előadónak. Az üzenetem a Tanácsnak, hogy nekünk itt a Parlamentben bizony meg kell vizsgálnunk önmagunkat és azt a módszert is, amellyel a 2011. évi költségvetést megközelítjük. "Sikerült” olyan konfliktust teremteni, amelyen nekünk is és a Tanács politikusainak is el kell gondolkodniuk
Át kell gondolnunk, hogyan használhatnánk fel a legjobban a rendelkezésünkre álló forrásokat. Azt is fontolóra kell vennünk esetleg, hogy az Unió költségvetését is meg kell nyirbálni. Ugyanakkor nem szabad elfelejtenünk, hogy az Európai Unió sok olyan feladatot kapott, amelyet végre kell hajtani. Önmaguktól nem oldódnak meg. Néha az az érzésem, hogy a Tanács azt hiszi, a dolgok csakúgy, maguktól megtörténnek anélkül, hogy nekünk újra fontossági sorrendbe kellene állítani vagy ki kellene jelölni forrásokat. Hát, sajnos, nem így áll a dolog. Örömmel tekintek a Bizottság konstruktív javaslata elé, amelynek segítségével konstruktívabb hangnemet tudunk kialakítani a 2012. évi költségvetésről szóló tárgyalásokban.
James Elles
az ECR képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony! Gratulálni szeretnék az előadónak a jelentéséhez. Véleményem szerint, eltérően a többi iránymutatástól, amelyekről oly sok éven át vitatkoztunk ebben a Házban, a mostani megfelelően koncentrált, nem bocsátkozik millió különféle részletbe, amelyekre később a költségvetési eljárásban nyilvánvalóan majd sor kerül.
Mindenekelőtt azt szeretném elmondani, hogy képviselőcsoportunk nagymértékben szeretné figyelembe venni, ami az Európai Unió más tájain történik, nem szeretnénk kizárólag a brüsszeli övezeten belül maradni. Ezért az a bekezdés, amelyet a 21. bekezdésbe épített, amelyben az áll, hogy az intézmények negatív prioritásait és megtakarításait is figyelembe kell venni, megkérve a különbizottságainkat, hogy keressenek prioritásokat, rendkívül fontos, azonban ebben a kérdésben nagyon kevés történt mindeddig.
Azon óhaj részeként, amelyet egyébként teljes mértékben megértek, hogy jusson több pénz az Európa 2020 stratégiára és a kiemelt célkitűzésekre, meg kellene találnunk azokat az intézkedéseket, amelyeknek anyagi vonzatuk van és erősíteni kellene az egységes piacot. Nem csak pénzről, forrásokról van szó. Amikor forrásokat keresünk, azt is át kell gondolnunk, hol tudunk a költségvetésben máshol megtakarítást elérni, mint ahogyan a Parlamentben és más intézményekben is fontolóra veszik ezt a megközelítést. Támogatjuk a gondolatot, hogy amennyiben pénzre van szükség, azt a máshol keletkezett megtakarításból kell elvenni. Ennek is fontos részét kell képeznie a 2012. évi költségvetésre alkalmazott megközelítésünknek.
Végezetül pedig, amikor megvizsgáljuk, milyen felelősséget vállaljunk a megszorítások korában, elmondható: ha tudunk spórolni ott, ahol új ráfordításokra van szükség, képviselőcsoportom úgy véli, a 2012. évi kiadások befagyasztása felé kell haladnunk
Helga Trüpel
Elnök asszony! Lewandowski úr! Hölgyeim és uraim! A Zöldek/az Európai Szabad Szövetség képviselőcsoportjában osztjuk azt a véleményt, hogy amikor szoros a költségvetés és megszorításokra van szükség, csökkentenünk kell az adósság szintjét az Európai Unióban. Nem így áll a helyzet európai szinten, mert, szerencsére, az adósság nem megengedett. Azonban a politikailag okos megoldás nemcsak az adósságcsökkentést irányozza elő, hanem egyensúly megteremtésére is törekszik, ezért lehetséges jövőbeli projektekbe beruházni annak érdekében, hogy ne tegyük ki a nemzetgazdaságot további kockázatoknak. Ezen egyensúly megteremtését kell a 2012. évi európai költségvetés egyik iránymutatásának tekinteni. Ezenkívül a közelmúltban kötelezettségeket vállaltunk az európai költségvetésben; ezeket a kötelezettségvállalásokat a strukturális alap fedezi, és finanszírozásukra jövőre és a rákövetkező években kerül sor.
Véleményem szerint Balzani asszony megközelítését komolyan kell venni. Ennek része, hogy annak az EU 2020 stratégiának a legfontosabb területeire kell koncentrálni, amely meghatározza, merre halad Európa. Több finanszírozást kérünk európai szinten, hogy harcolni tudjunk az éghajlatváltozással, hogy minél hamarabb át tudjunk térni a megújuló energiák alkalmazására és támogatni tudjuk az oktatást és a kutatást. Továbbra is ezekre a kérdésekre kell a hangsúlyt helyezni, akkor nem tesszük ki magunkat kockázatnak.
Úgy gondolom továbbá, hogy az európai szemeszter mechanizmusát jól alkalmazzák annak biztosítására, hogy a tagállamok költségvetése és az európai költségvetés, azaz összesen 28 költségvetés, elkötelezett az EU 2020 stratégia iránt. Mire kell több pénzt költenünk? Annak alapján, amiről azt gondoljuk, demokratikus változás lesz az arab országokban, nekünk, európaiaknak érdekünkben áll, hogy támogassuk a civil társadalmat, a demokratikus felépítményt és a parlamentáris demokrácia felé történő elmozdulást ezekben az országokban; éppen ezért rugalmas finanszírozásra van szükségünk, hogy saját jól felfogott érdekünkben előmozdítsuk a demokrácia ügyét az egész világon.
A Zöldek/az Európai Szabad Szövetség tagjaként azt szeretném megkérdezni, konkrétan hol tudunk megtakarítást elérni, különösen a Japánban történtek ismeretében. Képviselőcsoportomban azt a véleményt osztjuk, hogy megtakarítást érhetünk el az ITER nukleáris fúziós reaktoron. Nem tudjuk, mihez kezdjünk az ebből a projektből keletkezett nukleáris szeméttel. Miért költünk olyan sokat ennek a projektnek a beindítására, amikor az Euratom-finanszírozást át kellene irányítani annak érdekében, hogy ne kelljen nukleáris energiát használnunk, helyette gyorsabban be lehetne vezetni a megújuló erőforrások alkalmazását. Ha szemügyre vesszük az ENSZ-t és a klímapolitikát, mindannyian tudjuk, hogy változtatni kell energiatermelésünk módján. A 2012. évi európai költségvetésnek e területhez is hozzá kell járulnia. Remélem, hogy lesz hatáskörünk ehhez hasonló minőségi változások végrehajtására a következő többéves pénzügyi keretben.
Miguel Portas
Elnök asszony! Amíg mi itt a következő költségvetés iránymutatásairól vitázunk, odakinn több tízezer munkás nagyon egyértelmű üzenetet küld nekünk. Azt üzenik, hogy az EU megszorításai megfojtják a gazdaságot és tönkreteszik az európaiak életkörülményeit, a nekik járó juttatásokat. Azt üzenik, hogy a gazdasági koordináció bevezetés alatt álló modellje büntetésekre és szankciókra épül, amelyek nem éppen a fenntartható növekedés és munkahelyteremtés garanciái.
Azt üzenik, hogy az Európaktum, amelyet a kormányok ma fogadnak el, a bérek és a nyugdíjak ellen irányuló paktum. Olyan paktum, amely a dolgozókkal fizetteti meg a válság költségeit, pedig a válságot nem ők okozták.
Úgy vélem, figyelnünk kell erre a tiltakozásra, mivel - az európai költségvetés szempontjából - kulcsfontosságú kérdést fogalmaz meg azzal kapcsolatban, milyen helyet foglalnak el az állami beruházások a gazdaságpolitikákról folytatott vitákban. A konzervatívok, ugye, azt mondják, hogy zéró költségvetésre van szükségünk, zéró emelésekkel. Hallhattuk a különböző kormányokat is, hogy - a megszorítások nevében - az európai költségvetést zéró emeléssel tudják elképzelni.
A mai vita alapvető fontosságú, de ez rossz válasz. Rossz a válasz, és ennek egyetlen egyszerű oka van: lehetetlen egyre nagyobb szigorításokat nemzeti szinten elérni úgy, hogy közben azt mondjuk, e megszorítások miatt egyre gyengébb európai költségvetésre van szükség.
Ez az érvelés elkerülhetetlenül egyetlen végkifejlethez vezet: alacsonyabb állami beruházáshoz nemzeti és európai szinten egyaránt. Ugyancsak következménye a magasabb munkanélküliség és a gazdasági visszaesés. Ez az a megkerülhetetlen vita, amelyet le kell folytatni a 2012. évi költségvetéssel kapcsolatban. Azokkal vitatkozik, akik azt gondolják, hogy a válság megoldható az egyenlőtlenségek növelésével és magának a gazdasági visszaesésnek valamilyen politikává történő átalakításával. Ez az, amit képviselőcsoportom ellenez. Tartózkodni fogunk, amikor szavazunk a jelentésről, mert bár tele van jó szándékkal, nem reagál egyértelműen erre a kihívásra és a munka világa választ vár tőlünk e kérdésben.
Marta Andreasen
az EFD képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony! A jelentés alapvető hibája, hogy tökéletesen figyelmen kívül hagyja a Számvevőszék éves jelentésében szereplő megállapításokat. Nem szabad szem elől tévesztenünk, hogy a rendelkezésünkre álló egyetlen információ, hogy milyen becsületesen és hatékonyan költötték el az EU-s forrásokat. Az a kísérlet, hogy a költségvetés növelését azzal támasszák alá, miszerint az Európa 2020 stratégia kivezet bennünket a válságból, teljességgel hiteltelen, ha a Lisszaboni Stratégia teljes kudarcára gondolunk.
Azzal fenyegetőzni - mert ez nem más, mint fenyegetőzés -, hogy az európai uniós költségvetés korlátozása károsan hat majd az európai szolidaritásra és a tagállamok gazdasági fejlődésének ütemére, üres érvelés, és arról árulkodik, hogy semmit nem tudnak a válságnak az európai polgárokra gyakorolt hatásáról. A brit adófizetők nevében felszólítom David Cameront, hogy - ha nem is a befagyasztását, de mindenképpen - a 2012. évi költségvetés jelentős csökkentését szorgalmazza. Mai fellépése ismeretében, nem kell lélegzetvisszafojtva figyelnem.
Angelika Werthmann
(DE) Elnök asszony! Hölgyeim és uraim! Balzani asszony jelentésével összefüggésben három témával kapcsolatban szeretném kifejezni a véleményemet. Az első, hogy a 2012. évi költségvetésről szóló jelentés az EU-t, az európai szemesztert és az Európa 2020 növekedést és foglalkoztatást serkentő céljait magában foglaló erőteljesebb gazdaságirányítás feltételezésére épül. A jövő évi költségvetésben főként két fontos cél kap támogatást a stratégiában: az oktatás javítása és a társadalmi befogadás előmozdítása.
A második, hogy a jelentés hangsúlyozza, javítani kell a szinergiákat az európai és a nemzeti állami beruházások között. Nagyobb koordinációra és nagyobb egységességre kell ösztönöznünk, továbbá arra, hogy ésszerű, közös célok kapjanak hangsúlyt annak érdekében, hogy a célok nagyobb valószínűséggel valósuljanak meg sikeresen.
A harmadik az éghajlatváltozással és az energiacélokkal kapcsolatos. A japán katasztrófa ismeretében minden lehetséges lépést meg kell tennünk a megújulóenergia-források használatának bevezetése érdekében. Egy aktív klímapolitika és zöldmunkahely-teremtés nemcsak az éghajlattal kapcsolatos célokat segít megvalósítani, hanem a szociálpolitikához is pozitívan járul hozzá.
Végül, de nem utolsósorban szeretném emlékeztetni a tisztelt Házat, hogy az európai költségvetés nem mutathat költségvetési hiányt, ezért is fontos megfelelő végrehajtása, és hogy a teljes közkiadásnak mindössze maximum 2%-át teszi ki.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Elnök asszony! Biztos úr! Hölgyeim és uraim! Szeretnék először is köszönetet mondani Balzani előadó asszonynak a rugalmasságért.
Ezt azért emelem ki, mert az eredeti elképzelés az volt, hogy ne tartsuk meg ezt a vitát a költségvetési iránymutatásokról. Azonban jó gondolatnak tartom, mert segítségével meghatározhatók azok a prioritások, amelyek alakítják majd a költségvetési tárgyalásokat a következő hónapokban.
Két alapvető kérdést szeretnék érinteni. Az egyik a megszorítás. A megszorítás nem elv, hanem eszköz. Eszköz egy valóban hiteles költségvetés eléréséhez, amely nem azt eredményezi, most sok országban történik: azaz többet költünk, mint amennyit megengedhetünk magunknak, később pedig súlyos politikai feszültséget okoz, amikor a költségvetési hiányt meg kell szüntetni.
Az is meggyőződésem, hogy nem ésszerű olyan kérdéseket bevenni az éves költségvetési eljárásba, amelyeknek többéves az időbeli hatálya. Ilyen például a pénzügyi tranzakciók adójának kérdése. Ez sokkal tágabb pénzügyi keret része, tehát minden kísérlet, amely mesterségesen behozza ezt a vitát az éves költségvetésébe, már kezdettől csak téves tárgyalási stratégiához vezet.
Tavaly már láttuk, mi történik, ha az egyolvasatú, éves költségvetési eljárásba olyan politikákat vagy elképzeléseket, amelyek hatálya tágabb: kudarc, patthelyzet és, végül, olyan helyzet - ahogyan most 2011-ben is tapasztaljuk -, ahol a hitel-előirányzat, amint a biztos úr is jól tudja, nem elegendő az Európai Unió rövid távú igényeinek fedezetére a következő hónapokban.
Jens Geier
(DE) Elnök asszony, Lewandowski biztos úr, hölgyeim és uraim! Ma délelőtt arról folytatunk vitát, hogy takarékoskodnunk kell a tagállamokban tapasztalt hitelválság miatt. Trüpel asszony és mások helyesen mutattak rá, hogy ez a hitelválság csak közvetve érint bennünket, mivel európai szinten nem lehet adósságunk.
Mégis hogyan folytathatnánk megszorítási politikát az Európai Unióban, amikor az európai kiadások a 27 tagállam teljes közkiadásának mindössze 2%-át teszik ki? Nem hinném, hogy ez megszorítási politika. Inkább szimbólumok kérdése - szimbólumoké, amelyet valahogyan ránk hagytak a tagállamok, mintha a pénz, amelyet átutalnak Brüsszelnek az európai költségvetés céljaira, valójában eltűnik egy mély, fekete lyukban. Tökéletesen figyelmen kívül hagyja azt a tényt, hogy azok a pénzek, amelyek az európai költségvetésbe kerülnek, tulajdonképpen visszakerülnek a tagállamokhoz. Természetesen nem 1:1-ben arányban, mivel Európa nem takarékpénztár, és természetesen szolidaritást is gyakorlunk, amikor az EU kevésbé fejlett területeit támogatjuk. Például tartományomban, a németországi Észak-Rajna-Vesztfália tartományban, minden munkaerő-piaci eszközt, amelynek megvalósítása ott most történik, közösen finanszíroznak az Európai Szociális Alappal. Ha ez a finanszírozás nem volna, annyival kevesebb munkaerő-piaci politika lenne. Ez nem olyasmi, amit a Szociáldemokrata képviselőcsoport célul tűz ki.
Gondoljuk át egy pillanatra, hogyan költik el a tagállamok az európai pénzeszközöket! A Számvevőszék éves jelentése megállapítja, hogy az európai pénzeszközök elköltését irányító és ellenőrző rendszerek működése hiányos. Megállapítja, hogy a nem megfelelően befektetett és visszafizettetett pénzeszközök összege több milliárd eurót tesz ki. Azt is megállapítja, hogy a Bizottság, szerencsére, felfüggeszti a kifizetéseket, ha az európai programokat nem megfelelően kezelik. Ez történik, például Németországban és az Egyesült Királyságban.
A Tanács, amelynek most nincs itt képviselője, a tagállamokat képviseli, amelyeket felkérek, hogy kezeljék jobban az európai költségvetési forrásokat. A nagyobb hatékonyság, amelyet ez eredményezne, lehetővé tenné, hogy javítsunk azon, ahogy az uniós pénzeket elköltjük - nem úgy, hogy még többet költünk, hanem úgy, hogy azon javítunk, ahogyan elköltjük. A tagállamok ebben szerepet játszhatnak annak érdekében, hogy hangsúlyozzák megtakarítási hajlandóságukat.
Anne E. Jensen
(DA) Elnök asszony! Szeretnék köszönetet mondani Balzani asszonynak. Úgy vélem, rendkívül izgalmas, ugyanakkor nagyon nehéz a feladata e költségvetés tárgyalásakor, mert a keret szűk. Az európai költségvetés hétéves keretét úgy alakították ki, hogy a keret folyamatosan szűkül a hétéves időszak során, különösen, ami a mezőgazdaságot illeti. Tulajdonképpen fel nem használt mezőgazdasági forrásokat használtunk fel új kezdeményezések, például az energiaberuházások és a Galileo műholdas navigációs rendszer finanszírozására. Ezért egyre nehezebb biztosítani a következetességet. Nem értek egyet a Zöldek/az Európai Szabad Szövetség képviselőcsoportjával abban, hogy ne finanszírozzuk az ITER fúziósenergia-rendszert. Ez fontos kutatási terület, különösen, ha a Japánban történtekre gondolunk, továbbá arra, hogy a szénhidrogénektől (fosszilis tüzelőanyagoktól) való függőségünket meg kell szüntetni. De ez nehéz feladat. Finanszírozást kell biztosítanunk a 2012-es fúziósenergia-projektnek.
Örülök, hogy a biztos úr kiemelte: az EU költségvetése különbözik a nemzeti költségvetésektől. Ez projektköltségvetés, de az EU-nak tudnia kell rendezni számláit. Ki kell fizetnünk, amit megígértünk. E tekintetben remélem, hogy a biztos úrnak igaza van, amikor azt mondja, hogy a költségvetési tárgyalások most simábban mennek. Ehhez az szükséges, hogy a Tanács intelligensebben, kevésbé ostobán viselkedjék - adjon pontos adatokat a kifizetésekről, de legyen konkrétabb és vizsgálja meg a valódi igényeket.
Végül, de nem utolsósorban, szeretném megköszönni a biztos úrnak azt a megállapítást, illetve kijelentést, hogy csökkentenünk kell az adminisztrációs költségeket, mivel ez egyike azon néhány területnek, ahol rövid távon is megtakarítást tudunk elérni. Azt hiszem, ésszerű volt, hogy azzal kezdte, a Bizottság minimálisra csökkenti adminisztrációs költségeit. Ezt kellene tennünk más intézményeknél is. Úgy vélem, ezt komolyan kell vennünk - itt a Parlamentben is.
Hynek Fajmon
(CS) Elnök asszony! Az Európai Unió 2012. évi költségvetésének a kiegyensúlyozott költségvetések hagyományát kell követnie. Másrészt viszont nem szabad olyan vitát folytatni, amelyet a 2011. évi jóváhagyásakor folytattunk. Nem szabad elfogadnunk átmeneti költségvetést. Az rendkívül kedvezőtlenül befolyásolná az EU működtetését. Annak érdekében, hogy elkerüljük a vitákat és gyorsan elfogadjuk a költségvetést, ésszerű költségvetést kell javasolnunk. Ez pedig - az elhúzódó gazdasági válság időszakában - szoros költségvetést jelent. A tagállamok állampolgárai azt várják, hogy a kiadások csökkentésének időszakában, az EU-nak is jól és takarékosan kell vezetni a háztartását. Ha ezt szem elől tévesztjük, elveszítjük hitelességünket.
João Ferreira
(PT) Elnök asszony! Azért fejtjük ki véleményünket e vitában, hogy bebizonyítsuk, van alternatívája a törvény és a demokratikus szocializmus közötti konszenzusnak, ami ezt a válságot a nyakunkba zúdította. Ez a konszenzus önmagában nem teremti meg a válság lezárásának lehetőségét. Az alternatíva, ami lehetséges és szükséges, jelentős változásokon megy át az EU költségvetési szakpolitikája miatt, illetve azon források és célok újragondolása miatt, amelyeket szolgálnak.
Amikor a tagállamok közötti egyenlőtlenségek nőnek, az EU költségvetését a következők szolgálatába kell állítani: valódi konvergencia, az egyes országok aktuális potenciálja legteljesebb kihasználásának előmozdítása, jogokat biztosító munkahelyek kialakítása, a szegénység eltörlése és a környezet megóvása. Ennek olyan eszköznek kell lennie, amely a valódi gazdasági és társadalmi kohéziót szolgálja.
Nem fogadok el olyan költségvetést, amelyet a társadalmi élet egyre több aspektusának üzleti alapokra helyezése, a gazdasági tevékenység számos területének liberalizációja, a munkahelyek megszüntetése szolgálatába állítanak, ahogyan ezt az Európa 2020 stratégia hirdeti és támogatja. Ez az út a jelenlegi gazdasági, társadalmi, regionális és nemzeti megosztottságot és különbségeket hangsúlyozza, és strukturális munkanélküliséget okoz.
Ezért egy új európai stratégiát javasolunk, a szolidaritás és a fenntartható fejlődés új stratégiáját, amelyet alátámaszt egy sor, az európai költségvetésből támogatott új gazdaság-, társadalom- és környezetpolitika, amint ezt ismertettük is a jelentéshez beadott módosító javaslatainkban. Az Unió költségvetésének a fejlesztési támogatás, az együttműködés és a béke valódi politikáit kellene szolgálnia, nem a külső beavatkozást, az összeütközést, a militarizmust és a háborút, illetve azokat a területeket, amelyek egyre jobban megterhelik a Közösség költségvetését.
Ezért szeretném hangsúlyozni, hogy sürgősen más irányba kell terelni Európát, más pályára állítani, amit tükröznie kell a költségvetési döntéseknek is.
Claudio Morganti
(IT) Elnök asszony! Hölgyeim és uraim! Az a benyomásom, hogy ez a jelenés, amely a Parlamentnek a 2012. évi költségvetéshez adott iránymutatásait hivatott feltérképezni, igencsak kevés jelentéstartalommal bír. Mindössze homályos megállapításokat tartalmaz, így nem világos számomra, melyek a Parlament valódi prioritásai az új költségvetés kialakításában.
Például többször is említi az Európa 2020 stratégiát. Ez nagyra törő, pazarló és túlságosan is általános stratégia. Mik a prioritásai? A tagállamoknak meg kell békülniük a szűkített költségvetésekkel és a válság következményeivel. Nem hihetjük komolyan, hogy sokat tudunk tenni európai szinten. Ezért jobban örültem volna kevesebb szándéknyilatkozatnak, kevesebb lózungnak; jobb lett volna szűkebb, de pontosabb képet kapni azokról a területekről, ahol fellépés, intézkedés szükséges. Tudom, hogy a jelentés az általános iránymutatással foglalkozik, de a jelenlegi helyzetben ez haszontalannak és öncélúnak tűnik.
Lucas Hartong
(NL) Elnök asszony! Balzani asszony, a Szocialisták és a Demokraták Progresszív Szövetsége Európai Parlamenti képviselőcsoportjának tagja a következőket bizonyította be jelentésével: az EU nem jól gondoskodik állampolgárairól, de gondja van saját magára! A kormányzó szocialista és kereszténydemokrata klikk gondoskodik róla, hogy folyamatosan van a Parlamentben egy olyan többség, amely még több pénz eltapsolását támogatja.
Juttatásként havi 3 000 euró csinos kis összeg, egy zsíros mellékállás a House of European History-ban (azoknak, akik elég szerencsések és megvannak a megfelelő kapcsolataik), a teljességgel felesleges és szörnyen drága European TV csatorna, egy Galileónak elnevezett, tekintélyes műholdas projekt. Nos, minden világos... és, mindennek a tetejében, nem szégyellnek fenntarthatóságról és felelősségről beszélni. Nincs itt említésre méltó felelősségérzet, és a fenntarthatóság csak akkor lehetséges, ha minden sokba kerül.
Elnök asszony! Rövidre fogom és világos leszek: vessük el ezt az értelmetlen jelentést! Nem erre várnak Európa állampolgárai. Az EU semmi jelét sem adja annak, hogy spórolni akar, és ez csak még több pazarláshoz vezet. Azt hittem, a kor meghozza a bölcsességet is, de ez, sajnos, nem igaz a Parlamentre.
László Surján
(HU) Elnök asszony! Azt javaslom kedves képviselőtársaim az elmúlt néhány felszólalás után, hogy próbáljunk visszatérni a realitások talajára. Nem volt könnyű helyzetben a raportőr, amikor elkészítette ezt az anyagát. Hiszen még számokról érdemben nem tudunk beszélni addig, amíg a Bizottság meg nem mutatja, hogy milyen keretek között képzeli el a következő évi költségvetést. Elvekről azonban lehet beszélni. És itt a raportőr részben nagyon jól fogta meg a kérdést a tekintetben, hogy a 2020-as politikát megpróbálta beépíteni a költségvetési keretek közé. Ugyanakkor az a döntése, hogy a szakpolitikákba ebben a fázisban még nem szól bele, illetve azoknak a körvonalairól, célkitűzéseiről sem beszél, valóban jogossá tesz bizonyos kritikai megjegyzéseket, hogy az anyag egy kicsit üresnek tűnik.
Azt gondolom, hogy abban azért mindannyian megegyezünk, hogy az elmúlt évekhez hasonlóan továbbra is rendkívül fontosnak tartjuk a kohéziós politikát. Ez a politika most, a ciklus vége felé lendül bele igazán, itt jelennek meg a legnagyobb kifizetési igények. És nagyon szeretném hangsúlyozni, ellentétben másokkal, hogy ezek a kifizetések nem öncélúak, nem a pénz elköltéséről van szó, hanem olyan irányú felhasználásáról, amelyek valóban előbbre viszik az európai ügyet, előbbre viszik az elmaradt térségek fölzárkóztatását. Ha nem azt teszik, rosszul teszik! És akkor a Parlamentnek igenis föl kell lépni mindenfajta hibás és presztízsberuházás jellegű költés ellen. Azt hiszem, hogy a költségvetési bizottság ezt a kettős harcot, együttműködve a szakbizottságokkal, meglehetősen jól végzi. Köszönöm a figyelmet!
Estelle Grelier
(FR) Elnök asszony! Biztos úr! Hölgyeim és uraim! Szeretnék köszönetet mondani előadónknak, Balzani asszonynak a 2012. évi költségvetés általános iránymutatásairól szóló következetes állásfoglalás-tervezetéhez. Ez az állásfoglalás világos politikai üzenet küld. Ennek oka, hogy tökéletesen tisztában van az Európai Uniót érintő költségvetési korlátokkal. A Parlament olyan 2012. évi költségvetés elfogadását szorgalmazza, amely reagálni tud azokra a politikai, gazdasági és társadalmi kihívásokra, amelyekkel jelenleg szembe kell néznünk.
Amikor a tagállamok közötti megbeszélések kizárólagos témája további megszorító intézkedések végrehajtása, a Parlament, legalább is ez az oldala itt, demonstrálni kívánja, hogy elkötelezett a sok ezer munkás mellett, akik most Brüsszel utcáin vonulnak, hogy kinyilvánítsák: elutasítják ezeket a gazdasági és szociális szempontból igazságtalan intézkedéseket, amelyek eredménye a strukturális munkanélküliség további emelkedése lesz Európában.
Az, hogy az európai költségvetést összehangolják az EU 2020 stratégiával, most, 2012-ben először egyértelműen, azt jelenti, hogy a foglalkoztatottság és a növekedés ismét az európai szakpolitikák középpontjába kerülhet. Szeretném hangsúlyozni, hogy ezek a prioritásaink, mivel az Európa 2020 stratégia célja, hogy a dolgozó népesség 75%-ának legyen munkája, azaz egy 75%-os foglalkoztatottsági arány elérése.
De ne álltassuk magunkat! A költségvetési eljárás hosszú és nehéz folyamat lesz, ellentétben azzal, amit Lewandowski biztos úr jelzett a francia sajtóban, amikor prognosztizálta az európai parlamenti képviselők álláspontját. A tagállamok már kifejezték rövid távú véleményüket a költségvetésről, amely üdvözli a fegyelmezettséget, és a közösségi intézkedések finanszírozásához történő hozzájárulásuk csökkentését kérték. Az Európai Uniót és intézkedéseit nem eszköznek tekintik, amellyel hozzáadott érték érhető el vagy nagyra törő politikai célok valósíthatók meg, hanem inkább pluszköltségnek. Azonban ne értsük félre. A 2012. évi költségvetési eljárás további bepillantást enged a majdani többéves pénzügyi keret meghatározásakor alkalmazott taktikákba.
Az a helyzet, hogy egy olyan költségvetéssel, amely az EU közkiadásainak mindössze 2%-át teszi ki, nehéz lesz ambiciózus politikákat megvalósítani valamennyi ágazatban. Már látjuk magunk előtt a viharos vitákat, hogy a közös agrárpolitikát vagy a kohéziós politikát fejik-e meg. Ez egymás ellen uszítja a polgárokat, amikor a mi becsületünkre válna, hogy segítsünk nekik szinergiában együtt dolgozni. Biztos úr, ezért hangsúlyozom ismét a saját forrásaink megvalósításáról szóló kommunikációjuk jelentőségét.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Elnök asszony, ha az ember házat épít, a legnagyobb számlát a végén kapja. Az ember ezt tudja már előre, és el is fogadja a kezdet kezdetén. Ugyanez a helyzet Európában. A legnagyobb számlák a többéves költségvetések végén érkeznek, és ezt mindnyájan tudtuk - jó előre.
Egyes tagállamok, köztük Hollandia, a hazám, nem akarják kifizetni ezeket a számlákat. Ez nem más, mint a megbízhatatlan kormányok reakciója. Olyan ez, mintha valaki, aki házat építtet, elfogadja az árajánlatot és a végén nem hajlandó kifizetni a számlát. Nyilvánvaló, hogy az utolsó szakaszban az ember megnézi, hol tud spórolni. Nekünk itt, Európában ugyanezt kell tennünk. Különösen a bevezetés 21. pontjában Balzani asszony helyesen mutatott rá erre. Azonban a végső számlát ettől még ki kell fizetni. Ha nem fizetjük ki, elveszítjük a hitelességünket és tovább fűtjük az EU-ellenes érzéseket Európában.
Edit Herczog
(HU) Elnök asszony! Képviselőtársaim! A 2012-es költségvetés a jelenlegi több éves pénzügyi keret hét költségvetése közül a hatodik. Ezért a költségvetési hatóság két ága világos képet kapott a létező, több éves programokkal kapcsolatos hiányosságokról és pozitív fejleményekről. A 2012-es előirányzatoknak lehetővé kell tenniük, hogy az Uniós célok és prioritások megvalósuljanak a 2020-as stratégiával összefüggésben. Ez segíti ugyanis elő, hogy Európa megerősödve kerüljön ki a válságból. A foglalkoztatás előmozdítása, az innováció, a kutatás-fejlesztés, az energiastratégiával kapcsolatos célkitűzéseknek és a társadalmi befogadás elősegítésével, mindenekelőtt a szegénység csökkentésével.
Természetesen a 2020-as stratégia csak akkor lehet hiteles, ha megfelelő finanszírozásban részesül. Szeretnénk mindenkit emlékeztetni arra, hogy a Parlament számos alkalommal felvetette ezt a súlyos politikai aggályt. Most a tagállamokat és a Tanácsot kell felelősségteljes és határozatképes lépések megtételére felszólítani. Nem érhetjük be kevesebb Európával egy olyan világban, ahol természeti katasztrófák, gazdasági válságok váratlanul milliók életét tehetik tönkre. Ahol egy ilyen tragédia hatása nem csak egy országot, népcsoportot, vallási közösséget érint, hanem kihatással van a komplett régióra, óceánokon ível át. Több Európára van szükség! És a közösségi eszközök hatékonyabb fölhasználására. Köszönöm, hogy meghallgattak!
Monika Hohlmeier
(DE) Elnök asszony! Hölgyeim és uraim! A 2012. évi költségvetés a 27 tagállam mindegyikét érintő, nehéz gazdasági helyzet közepette készül. Ezért nyilvánvalóan nem engedhetünk meg mindent, amit szeretnénk. Úgy vélem, a Balzani asszony által benyújtott jelentés olyan kompromisszum, amellyel lehet dolgozni. Azonban szeretnék tenni néhány bíráló megjegyzést is.
Véleményem szerint a több pénz nem szükségszerűen jelent nagyobb szolidaritást Európában. Ami fontos, hogy javítsuk annak a minőségét, amit az elköltött pénzekért kapunk cserében, és - mindenekelőtt - gondoskodjunk róla, hogy a magunk által kitűzött célok valóban megvalósuljanak, és a pénzeket nem csakúgy, minden nélkül, kifizetik. Kritikus szemmel kell megvizsgálni potenciális új saját forrásaink kérdését is. Ezek a saját források nem eredményezhetik sem a polgárok, sem a világ más vállalkozásaival versenyezni tudó vállalkozások további terhelését.
Úgy vélem továbbá, hogy nem kell mindig hangsúlyozni, csak 2%-ot tesz ki az EU költségvetése, mivel - végeredményben - sok állam társfinanszírozza a szóban forgó európai alapokat, így természetesen, sokkal több finanszírozás érhető el az EU-programok alapján. Azt hiszem, különösen fontos, hogy haladást érjünk el a kutatás, az oktatás, a fenntarthatóság és a gazdasági növekedés megerősödése tekintetében. Ennek figyelembevételével úgy vélem, fontos, hogy az ITER-hez hasonló nagyszabású projektek esetében - és e vonatkozásban szeretném megköszönni Jensen asszony megjegyzéseit -, azokat teljes körűen, átláthatóan kell finanszírozni, különben az amerikaiak, akik ugyanilyen projektet hajtanak végre, megelőznek bennünket, pedig nekünk, európaiaknak nem jó, ha mindig másodhegedűsök vagyunk.
José Manuel Fernandes
(PT) Elnök asszony! Üdvözlöm Balzani asszony munkáját, mindazonáltal van néhány megjegyzésem. Úgy vélem, hogy az éppen elfogadott általános megközelítés valójában túl általános. Azt hiszem ez inkább az EU 2020 stratégiához készült állásfoglalás, mint iránymutatás 2012-re vonatkozóan.
2011-ben a prioritást a fiatalok jelentik, ez már nem lesz igaz 2012-ben ezekkel az iránymutatásokkal. Azonban van még idő. A "fiatalok” kifejezés egyetlen egyszer sem jelenik meg ezekben az iránymutatásokban. Továbbá figyelmen kívül hagyták például az általam támogatott Európa 2020 stratégia középpontba helyezését, amely elvezet a kohéziós politikához. A kohéziós politikáról sincs egyetlen említés sem. A kohéziós politika rendkívül fontos, tehát nem lehet módosítani, illetve nem lehet olyan intézkedés vagy politika, amely megszenvedi, ha elvesznek tőle pénz, hogy az Európa 2020 stratégiának adják.
Egyetlen egyszer sem említik a kohéziós politikát, ami pedig - véleményünk szerint - rendkívül fontos. Azt hiszem, van még idő orvosolni ezt a hiányosságot. Van még idő megoldani ezt a két kérdést.
Barbara Matera
(IT) Elnök asszony! Biztos úr! Hölgyeim és uraim! Szeretném először is megköszönni Balzani előadó asszonynak a munkát, amelyet végzett. A 2012. és a 2013. évi költségvetések konszolidációs költségvetések lesznek, amelyek célja, hogy tükrözzék a tagállamok kiadáscsökkentéseit és viszonyítási alapot szolgáltatnak azokkal az összegekkel kapcsolatban, amelyeket a következő pénzügyi keretben határoznak majd meg.
Az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoportjának hozzájárulása a 2012. évi költségvetéshez a felelősség koncepcióján alapul, ami a gazdaságosságot, a hatékonyságot és az eredményességet, valamint a meglévő források lehető legtakarékosabb használatát jelenti.
Az Európa 2020 stratégia alapját fontos prioritások - nevezetesen kutatás, innováció, fejlesztés és növekedés - alkotják, amelyek eredetileg nem szerepeltek a Balzani asszony jelentésében, de amelyeket a képviselőcsoport erőteljesen kiemelt. Az Unió prioritásainak megfelelő szintű finanszírozásban kell részesülniük. Fontos a rugalmasság a kiadási sorok között annak érdekében, hogy hatékonyabban szálljunk szembe a gazdasági válsággal kapcsolatos problémákkal, továbbá, hogy olyan költségvetési keretet javasoljunk, amely a saját forrásokat is tartalmazza.
Azonban nem támogatom, hogy ezekhez a forrásokhoz úgy jussunk hozzá, hogy megadóztatjuk a pénzügyi tranzakciókat, amint azt az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöldek Baloldal Képviselőcsoportja javasolja. Inkább a Bizottságnak kellene megvizsgálnia, hogyan foglalkozzon ezzel a rendkívül fontos kérdéssel szakmai értelemben annak érdekében, hogy megerősítsük és kialakítsuk az európai hozzáadott értéket.
Vladimír Maňka
(SK) Elnök asszony! Az Európai Unió öt mérhető célt tűzött ki a 2020-ban záruló időszakra. A célokat maguk a tagállamok is elfogadták. A célok azt az irányt jelölik ki, amelyet választanunk kellene. Európa sikere attól függ, mennyire sikerül elérni ezeket a célokat.
Az egyes tagállamok felelősségteljes viselkedésétől függ, nő-e a foglalkoztatottság, sikerül-e csökkenteni azok arányát, akik korán kimaradnak az iskolából, elérjük-e a tervezett paramétereket azoknak a fiataloknak a számát illetően, akik egyetemi diplomát szereznek, sikerül-e csökkenteni az elszegényedéssel fenyegetettek számát, sikerül-e megvédenünk éghajlatunkat.
Az EU-ban az közös eljárásokra vonatkozóan meglévő konszenzus ellenére országom kormánya úgy döntött, hogy korlátozza a prioritást élvező operatív programokat. A nagysebességű infokommunikációt kívánja belőlük finanszírozni, erről folytat tárgyalásokat a Bizottsággal. Szeretném megkérdezni Öntől, biztos úr, Ön személyesen és a Bizottság egésze támogat-e olyan megoldást, amely ellenébe megy a közös céloknak az Európa 2020 stratégia megvalósításának ebben az első, bevezető szakaszában?
Monika Flašíková Beňová
(SK) Elnök asszony! A költségvetés az európai integráció fontos eszköze, tehát meghatározása számít.
Éppen válságban tud az EU költségvetése hozzájárulni a nemzeti kormányok megszorító költségvetési politikájának mérsékléséhez. Ebben az összefüggésben üdvözlöm, hogy a jelentés támogatja projektkötvények kibocsátását, például az infrastruktúra területén. Szeretném azonban hangsúlyozni, hogy ezeket nem az eurókötvények alternatívájának kell tekinteni. Véleményem szerint az eurókötvények külön téma, támogatom bevezetésüket, mivel logikus folytatása az integrációs folyamatnak és e folyamat elmélyülését jelzik.
Ezzel ellentétes, azaz a dezintegráció felé mutató tendencia alakulna ki, például, az EU-költségvetés megnyirbálásából. A kedvezőtlen gazdasági hatások mellett ezek a kísérletek a tagállamok közötti szolidaritást is aláássák. Az önző és rövidlátó kettéválasztása a nettó befizetőkre és nettó kedvezményezettekre figyelmen kívül hagyja az európai integráció mélyebb és fontosabb összefüggéseit. Véleményem szerint ez az a szög, amelyet az EU költségvetéséről folytatott vitában alkalmazni kell.
Jaroslav Paška
(SK) Elnök asszony! A 2012. évi költségvetési prioritásokat a jövőre is gondolva tárgyaljuk. Ezért, véleményem szerint, azokat a lehetőségeket is meg kell vizsgálnunk, amelyekkel megtakarítások valósíthatók meg a jövőben.
Véleményem szerint, fontos, hogy végiggondoljuk az európai parlamenti képviselők és az egész európai parlament rendszeres utazásait Strasbourgba, összesen 12 alkalommal évente. Azt hiszem, bosszantjuk állampolgárainkat ezekkel a tevékenységekkel, mert az adófizetőknek kell finanszírozniuk ezeket az utakat, amelyek rendkívül sokba kerülnek nekik. Ezért, ha nem is 2012-ben, legalább hosszú távon, meg kell vizsgálni annak lehetőségét, hogyan lehet lecsökkenteni vagy módosítani ezt a mechanizmust.
Egy másik lehetséges megtakarítási forrás, amelyet meg kell vitatni, az Európai Unió vagy Európa múzeumának létrehozása, ami későbbre halasztható, amikor jobban megy az EU-nak. Most az erre szánt forrásokat hozzárendelhetnénk más tevékenységekhez, különösen 2012-ben, annak érdekében, hogy végrehajtsuk a 2012. évi programot, amitől pedig, természetesen, működésünk hatékonysága is jobb lesz.
Monika Smolková
(SK) Elnök asszony! Először is, szeretném elismerésemet kifejezni az előadó munkájával kapcsolatban. Jelentésében számos problémára pontosan rámutatott.
Az EU 2012. évi költségvetésének, de a későbbieknek is, nagyra törőnek kell lenni. Támogatom a Költségvetési Bizottság előterjesztését, hogy az üléseket a nemzeti parlamentekkel együtt szervezzék annak érdekében, hogy meg lehessen tárgyalni az EU és a tagállamok 2012. évi költségvetésének keretét. Hangsúlyozni kell ezeken az üléseken, hogy az EU költségvetése nem lehet deficites, hogy az EU teljes közkiadásának mindössze 2% lehet, továbbá, hogy alapvető különbségek vannak a tagállamok és az EU költségvetése között. Az EU költségvetése nagyrészt a jövőbe történő beruházásokat fedezi.
Mindenekelőtt a Tanácsnak tudnia kell erről, mivel már hallottuk Németország, Franciaország és Nagy-Britannia képviselőitől, hogy megpróbálják befagyasztani az EU költségvetését, ami minden bizonnyal lelassítaná az európai növekedést.
Janusz Lewandowski
a Bizottság tagja. - Mindössze három kérdést fogok érinteni. Ami 2020 stratégia kiigazítását illeti, egyértelmű megállapítás Balzani asszony iránymutatásaiban, hogy a jelenlegi 2011. évi költségvetésben a ráfordítások 41%-a rendelhető a 2020 stratégia céljaihoz.
Ugyanez a törekvés figyelhető meg a 2012. évi költségvetéssel kapcsolatban is, de ismételt kiigazításokra lesz szükség a néhány éve elfogadott kereten belül. Természetesen korlátozza mozgásterünket, hogy a kiigazítást a 2006. évi többéves megállapodás keretén belül kell elvégezni.
Másodszor: válaszom Elles úrnak. De nem csak neki. Ugyanaz a megjegyzés hangzott el a negatív prioritásokról Geier úr és Hohlmeier asszony felszólalásában is. Sajnos, ez igaz történet a 2012. évi költségvetésről. Ennek így kell lennie. Ma még inkább, mint valaha, a pozitív prioritásokon kívül, meg kell vizsgálnunk azt is, mi nem működik. Annak érdekében, hogy megtudjuk, hol van lehetőség megtakarításra, megvizsgáljuk, mi nem működik, mi az, amit nem megfelelően alkalmaznak. Legalább annyit foglalkozunk a pozitív prioritásokkal most, mint a negatívokkal. Az adminisztráció esetében a megszorítás kötelező.
Válaszom Herczog asszonynak a pazarlással kapcsolatban: az adminisztráció az Unió teljes költségvetésének mindössze 5,7%-át jelenti. Ez alacsonyabb, mint Rotterdam és sok más, takarékos költségvetéséről ismert holland város önkormányzatának adminisztrációs költsége.
Válaszom Andreasen asszonynak: ő nem csak befagyasztásról beszélt a költségvetéssel kapcsolatban. Konkrétan csökkentette! Költségvetésünk, az európai költségvetés, amely nem lehet deficites, nem hibáztatható az államháztartás sok tagállamban hibás irányításáért. Megvan a maga logikája, amelyet Gerbrandy úr világosan ismertetett velünk. A logika a programok "beérése” az idő teltével. Ez nem meglepő. Ez a mi hitelességünk. Az európai költségvetésnek megvan a saját hitelessége, amely kötelezettségvállalásokról szól és arról, hogy a lezárult projekteknél kifizetés van. A villanyszámlát megszorítások idején is ki kell fizetni-
Ez valóban a mi hitelességünkről szól. Kohézióról. Ez valójában befektetés, amelynek jellege valószínűleg választ tudna adni azoknak a kérdéseire, akik most a Parlament és a Berlaymont előtt tüntetnek.
Francesca Balzani
Elnök asszony! Hölgyeim és uraim! A "felelősség” szó többször is elhangzott a felszólalásokban. Van egy feladat, ami valóban elsőbbséget élvez az intézményeknél: felelősek vagyunk programjaink végrehajtásáért, továbbá gondoskodnunk kell róla, hogy az EU állampolgárainak ne kelljen beérniük puszta szavakkal. Feladatunk és felelősségünk, hogy következetesek legyünk abban, amit mondunk és abban is, amit ígérünk.
A mostani főbb projektek a 2020 stratégiában szereplő projektek. Az első cél, a "több munka” rendkívül nagyra törő és pontos, hiszen még mérhető is. Számomra nagyon konkrét és ambiciózus cél, és úgy vélem, fontos, hogy elkezdjük a munkát, hogy megvalósíthassuk.
Mindaddig, amíg a 2020 stratégiát túl nagyszabásúnak és túl nagyra törőnek véljük, csupán egy újabb bukás kockázatát növeljük, amit senki sem akar, főleg a Bizottság nem, ha jól emlékszem az első közleményre a 2020 stratégiával kapcsolatban.
Van azonban egy másik fontos kérdés: a megszorítás kérdése. A megszorítás nem politika, nem is eszköz. Körülmény, amellyel szemben fel kell lépni a kiadások kiigazításával és az európai költségvetésnek, ennek a rendkívüli, a nemzeti költségvetésektől annyira eltérő eszköznek az alkalmazásával, ami megadja az esélyt, hogy az idén valami mást csináljunk.
Éppen erre való az európai szemeszter. Nem arra találták ki, hogy sok munkát adjon nekünk az év első felében. Segítségével globális stratégiát dolgozhatunk ki, szinergiát teremthetünk, és a tagállamok költségvetése és a mi költségvetésünk között szinergiát teremteni annak érdekében, hogy nagyobb értéket adjunk az állami forrásoknak, és hogy a 2020 stratégia - legyen bár nagy ívű és nagyra törő - európai valóság legyen.
Elnök
A vitát lezárom.
A vitára 11.30-kor kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Ilda Figueiredo
Sajnos, a jelentés "A 2012. évi költségvetés a megerősített európai gazdaságirányítás égisze alatt, az európai szemeszter mechanizmus és az Európa 2020 célkitűzések”-et támogatja. Más szavakkal: olyan költségvetés, amely a neoliberalizmust, a militarizmust és a föderalizmust támogatja az EU-ban mélységesen társadalomellenes és antidemokratikus intézkedések elfogadásával, a Stabilitási Egyezmény szilárd kialakításával, a tagállamokra kivetett brutális bírságokkal és a nemzeti makrogazdaság állandó figyelemmel kísérése révén. Olyan javaslat, amelynek célja egy költségvetés, amely elősegíti a liberalizációt, a munkahelyek bizonytalanságát erősíti és támadás a jogok és a közszolgáltatások ellen.
Ezért egy sor fontos változtatást javasolunk, amelyek célja nemcsak ennek a megközelítésnek a bírálata, hanem a nagyon is lehetséges és szükséges alternatív iránymutatások ismertetése is. Ezek a javaslatok alapvetően fontosak annak érdekében, hogy a munkanélküliség, a szegénység és az egyenlőtlenség helyzetének javításához; az egyenlőtlenség létezik és a kapitalizmussal, amelynek az EU eszköze, csak rosszabb lesz. Az EU költségvetésének más jövőképre kell épülnie azért, hogy kezelni lehessen a gazdasági és társadalmi válságot, visszautasítva a neoliberális utat, az úgynevezett gazdaságirányítást és a militarizmus erősödését.
Jiří Havel
A 2012. évi költségvetés elkészítésének általános iránymutatásairól készült jelentésében Balzani asszony az EU öt kulcsfontosságú költségvetési prioritását fogalmazta meg. Teljes mértékben támogatom véleményét, azaz, hogy az Európa 2020 stratégiának segíteni kell abban, hogy Európa kilábaljon, és megerősödve kerüljön ki a globális gazdasági válságból öt prioritáson alapuló munkahelyteremtés révén. Az öt prioritás: a foglalkoztatottság támogatása, az innováció jobb feltételei, K+F finanszírozás biztosítása ezekhez közpénzből, az éghajlatváltozás és az energiakérdés céljainak megvalósítása, az iskolázottság szintjének emelése, a társadalmi befogadás és, főként, a szegénység csökkentése Európában. Azonban, ha sikereket akarunk elérni, továbbá, hogy ezt a stratégiát megvalósítsuk, elegendő finanszírozást kell hozzárendelni. A jelenlegi több éves pénzügyi keret most nagyon kevés mozgásteret ad, ezért egyetértek az előadóval, hogy a kulcsfontosságú prioritások végrehajtásához kapcsolódó költségvetési források korlátozására vagy csökkentésére irányuló kísérleteknek nincs helyük most. Támogatom az előadó elképzelését, hogy a kulcsfontosságú prioritások végrehajtása katalizátorként működhet: élénkítheti a beruházásokat, a növekedést és a munkahelyteremtést az Unióban. Összességében egyetértek a javasolt iránymutatásokkal, és elfogadásra javaslom a jelentést.
Ian Hudghton
írásban. - Európa-szerte a kormányok és a hatóságok keresik a megtakarítási lehetőségeket, és mértékletességet próbálnak gyakorolni. A saját hazámat, Skóciát kétszeres csapás sújtja - a globális recesszió és az azt súlyosbító tisztességtelen és inkompetens kormányzat Londonban, amely mindig kész volt kifosztani Skócia erőforrásait, de mereven elutasította, hogy a skótok maguk döntsenek a maguk dolgáról. A skót kormánynak ezért még nagyobb erőfeszítéseket kell tennie, hogy működtesse Skócia legfontosabb közszolgáltatásait. Ilyen gazdasági körülmények között teljességgel irreális, hogy a Parlament a költségvetés növelését kérje - Európa közszolgáltatásai fontosabbak, mint az EU intézményeinek működése.
(Az ülést 10.55-kor felfüggesztik, majd 11.35-kor folytatják.)
