Kérdések órája (a Bizottság elnöke)
Elnök
A következő napirendi pont a Bizottság elnökéhez intézett kérdések órája.
Joseph Daul
a PPE képviselőcsoport nevében. - (FR) Tisztelt elnök úr, Barroso elnök úr! Hogy képviselőcsoportom és az itt jelenlevők többsége éveken át kérlelhetetlenül dolgozott a Lisszaboni Szerződés érdekében, és hogy az hatályba lépett - és most már több mint három hónapja hatályban van -, az pontosan azért történt, hogy Európának nemzetközi szintű szerepéhez illő politikája legyen.
Jó úton járunk-e erre vonatkozóan? Ezt a kérdést önhöz intézem, elnök úr. Hogyan biztosíthatjuk, hogy 500 millió európai hangja messzire és tisztán elhallatsszon? Ezek az emberek ezt kérik évek óta, és itt az idő, hogy Európa a legmagasabb szinten érvényt szerezzen elképzeléseinek és értékeinek.
Végül pedig a Lisszaboni Szerződésben előírt Európai Külügyi Szolgálat az elkövetkező hetek és hónapok során kell, hogy létrejöjjön, és a Parlament szándéka, hogy közvetlenül részt vesz annak létrehozásában.
A költségvetési hatáskörre vonatkozóan a Tanáccsal azonos jogokkal rendelkező Európai Parlamentnek minden esetben együttdöntési jogköre van mind az érintett tisztségviselők személyének módosítására, mind a pénzügyi szabályozásra vonatkozóan.
Tisztelt elnök úr! Képviselőcsoportom különös fontosságot tulajdonít annak a követelménynek, hogy az Európai Külügyi Szolgálatnak teljes körű politikai és költségvetési felelőssége legyen. Örömmel hallgatnám meg az erre vonatkozó véleményét.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - (FR) Tisztelt Daul úr! Mint tudja, az Európai Külügyi Szolgálat létrehozása a Lisszaboni Szerződés igen fontos újítása. Ez a szolgálat alapvető szerepet fog játszani abban, hogy támogassa a főképviselőt közös kül- és biztonságpolitikánk (KKBP) következetességének biztosításában. Az a cél, hogy az Uniót oly módon erősítsük meg, hogy nagyobb beleszólást engedünk a tagállamoknak, amelyek egyre inkább egyesítik a KKBP érdekében jelenleg külön-külön tett erőfeszítéseiket. Nem arról van szó tehát, hogy európai hatáskört helyezünk kormányközi keretbe, hanem ennek pontosan az ellenkezője történik.
Mint tudja, a Bizottságnak jóvá kell hagynia a Külügyi Szolgálat létrehozásáról hozott tanácsi határozatot. E témában csütörtökön tartunk a biztosok testületével külön értekezletet. Részemről erős eszközt támogatok, egy valódi európai szolgálatot, amely a külpolitika területén stratégiai koordinációs eszközt és értékes interfészt jelent a tagállamok és az európai intézmények között.
A szolgálatnak az általa vállalt küldetés teljesítése érdekében meg kell találnia megfelelő helyét az Európai Unió felépítésén belül a főképviselő irányításával, aki a Bizottság alelnökeként teljes körű beszámolással tartozik a Parlamentnek, és aki a Bizottságon belül az Unió külső fellépései egyéb aspektusainak koordinálásáért felel.
Martin Schulz
az S&D képviselőcsoport nevében. - (DE) Tisztelt elnök úr, Barroso úr! A Görögország által megadott, helytelen adatok idézték elő az euróválságot. Meg tudja-e erősíteni, hogy sem ön, sem a Bizottság szervezeti egységei nem ismerték a tényleges adatokat, mielőtt a görög kormány benyújtotta volna a költségvetési hiányáról szóló, legfrissebb adatokat?
Másodsorban meg tudja-e erősíteni, hogy Rademacher úr, az Eurostat főigazgatója már 2004-ban és 2005-ben komoly kétségeinek adott hangot az Athénból származó adatok kapcsán? Hogyan segítették az Eurostatot az adatgyűjtésben?
Harmadsorban igaz-e, hogy az Eurostat auditorai arról tájékoztatták önt, hogy komoly kétségek merülnek fel az Athén által megadott adatok vonatkozásában?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Tisztelt Schulz úr! Pontosan azért, mert kétségeink vannak a görög adatok felől - Almunia biztos úr az elmúlt öt év során nagy hozzáértéssel, részrehajlás nélkül és tárgyilagosan kezelte ezt az ügyet -, nemcsak hogy többször felvetettük a témát a görög hatóságoknál, hanem ténylegesen rendeletet is terjesztettünk elő a Tanácsban azzal a javaslattal, hogy az Eurostat kapjon auditori jogkört. A tagállamok sajnos elutasították a javaslatunkat. Nem akartak szélesebb jogkört adni az Eurostatnak és a Európai Bizottságnak a görög nemzetgazdasági mérleg részletes vizsgálatára vonatkozóan.
Örömmel mondom el önöknek, hogy az új Bizottság első döntése az volt, hogy újfent előterjesztette a rendeletet, és úgy tudom, hogy a korábban a rendelet ellen szavazó országok közül legalább néhányan az átláthatóság fokozására fognak ez alkalommal szavazni.
Martin Schulz
az S&D képviselőcsoport nevében. - (DE) Értem. Almunia úr volt a felelős biztos. A kérdésem azonban az ön beavatkozásaira vonatkozott, így elmondaná nekünk, hogy mit tett ön személyesen?
Helyesen értelmezem-e a szavait, Barroso úr, miszerint a tagállamok hibájából következett be a görög válság, mivel elutasították az önök javaslatait? Elmondaná nekünk, mely tagállamok mely kormányfőiről beszél?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Először is ha a hibát elkövető személyekről kérdez - és direkt nem használom ezt a szót -, elsősorban a görög hatóságok felelőssége, hogy nem tartották tiszteletben a Stabilitási és növekedési paktumot. Emiatt óriási problémánk adódott.
Ami a Bizottságot illeti, Almunia biztos - akit mind én, mind a biztosok testülete teljes támogatásáról biztosított - rendkívül hozzáértő módon végezte munkáját. A görög nemzetgazdasági mérleg kérdésével többször foglalkoztunk az euróövezethez tartozó tagállamokkal megtartott üléseken.
Ami az ügyben ellenszavazattal élő tagállamokat illeti, fejből nem tudom pontosan felsorolni mindet, de azt tudom, hogy Németország például ellene szavazott, ugyanakkor Németország arról tájékoztatott, hogy ez alkalommal a javaslat mellett fognak szavazni.
Guy Verhofstadt
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (FR) Tisztelt elnök úr! Ma széles körben megegyezés van arról, hogy az Európai Unión belül határozott gazdaságirányítás szükséges. Ez már önmagában hatalmas változást jelent a korábbi évekhez képest.
Múlt vasárnap Schäuble úr elmondta, hogy ezzel kapcsolatban támogatja egy európai monetáris alap létrehozását, és más olyan javaslatokat és lehetőségeket is támogat, mint az európai adósságkezelő ügynökség, eurókötvények és akár egy európai hitelminősítő ügynökség létrehozása.
A Bizottság egyik szóvivője szerint, Barroso úr, a dolgok jelenleg gyorsan változnak. Három nagyon speciális kérdésem van. Először is igaz-e, hogy a Bizottság most dolgozik az európai monetáris alap (EMF) létrehozásáról szóló javaslaton? Másodsorban igaz-e, hogy Merkel asszony szavaival élve - és e felől kétségeim vannak - ez a szerződés módosítását igényli? Harmadsorban egyetértene-e azzal, hogy ez az alap csupán az első lépést jelentené egy valódi európai kincstár felé, amire a gazdasági és monetáris unió esetében szükségünk van?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Először is ami az EMF létrehozására vonatkozó javaslatot illeti, ezt a gondolatot a német pénzügyminiszter terjesztette elő anélkül, hogy részletesen bemutatta volna az intézményt, azonban ez érdekes hozzászólást jelent az euróövezetről aktuálisan folyó vitához. Az EMF mindazonáltal hosszabb távú javaslat, amely nagyon is szükségessé teheti a szerződés módosítását.
Most néhány olyan kezdeményezésen dolgozunk, amely a gazdaságpolitikák összehangolásának fokozását és az országfelügyeletet célozza. Ebben a stádiumban nem tudjuk még megmondani, hogy ez milyen formában fog megtörténni.
Általában véve persze - amint említette is - mindent támogatunk, ami a fokozott gazdaságirányítás felé mutat, de látnunk kell a pontos részleteket, és megfelelő időben kell javaslatot tennünk.
A fentiek fényében az EMF kérdése nem tudná megoldani Görögország sürgető ügyét. Ez külön téma, részletesebb elemzést igényel, és hosszabb távú feladatot jelent.
Guy Verhofstadt
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (FR) Legelőször hadd köszönjem meg a bizottsági elnök úr válaszát. Egyetértek vele, amikor azt mondja, hogy az alap mint olyan nem tud azonnal megoldani minden problémát. Ezért azt kérem, hogy a Bizottság vegye fontolóra különböző lehetőségek napirendre tűzését.
Itt van az európai monetáris alap, amely hosszabb távú projekt, itt vannak az eurókötvények, ez egy másik olyan ötlet, ami nyilvánvalóan segíthet a görög probléma megoldásában, itt van az Eurogroup elnökének hitelminősítő ügynöksége, amelyre feltétlenül szükségünk van, ha nem akarunk mindörökre a külföldi hitelminősítő ügynökségektől függni, és itt van még az európai adósságkezelő ügynökség elképzelése is.
A kérésem tehát az, hogy gyűjtsük össze valamennyi ötletet, és alkossunk belőlük egyetlen következetes elképzelést, amely inkább a Bizottságtól, semmint egyik vagy másik tagállamtól származna.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - (FR) Pontosan azért nem akarjuk elsietni a dolgokat, hogy elkerüljük azt, ami most történik: mindenki eltérő ötlettel áll elő, egyazon kormányon belül néha két különböző elképzelés is van. Fel akarunk készülni, és amint azt Rehn biztos úr már nyilvánosan bejelentette, közleményt dolgozunk ki az euróövezeten belül a gazdaságpolitika fokozott összehangolásáról és országonkénti figyeléséről - akár általánosságban az egész Unió szintjén.
Az előkészítés szakaszában vagyunk, és képtelenek vagyunk naponta új javaslatot előterjeszteni. Tárgyilagosan és felelősen dolgozunk ezen az ügyön, és így érhetjük el a legjobb eredményt.
Rebecca Harms
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (DE) Tekintettel annak tényére, hogy az Európai Unióban jelenleg nincsen valódi piaca a génmódosított burgonyakeményítőnek, és nincsen szükség annak előállítására - e célra vannak más lehetőségek -, azt szeretném kérdezni, hogy miért gyakoroltak olyan erős nyomást annak érdekében, hogy az Amflora génmódosított burgonya rövid és gyors eljárás keretében jóváhagyásra kerüljön. Mivel erre nincsen szükség, magyarázatot szeretnék arra, hogy miért ösztönözték az új egészségügyi biztost arra, hogy egyszerűen figyelmen kívül hagyja az Egészségügyi Világszervezet takarmányozási kísérleteket övező aggodalmait, és miért nem várták meg, hogy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) előterjessze azokat az új iránymutatásokat, amelyeket pontosan a célból dolgozott ki, hogy felmérje a géntechnológiával módosított szervezetek biodiverzitást és a bioszférát fenyegető általános kockázatait. És mellesleg miért emelték az élelmiszer vagy takarmány céljára szánt burgonyafélék szennyezettségének megengedett mértékét 0,9%-ra? Ezt kockázatos stratégiának tartom, amelyet polgáraink egyáltalán nem fognak elfogadhatónak találni.
Elnök
Én is köszönetet szeretnék mondani a képviselőtársaknak. Látjuk a tiltakozásukat. Nagyon köszönöm.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - A Bizottság egyhangúlag úgy döntött, hogy az uniós jog rendelkezéseivel összhangban előrelépést tesz a GMO engedélyezése terén. Tiszteletben kell tartanunk az intézményi keretünket, és állást kell foglalnunk: igen vagy nem.
Sok idő eltelt azok alkalmazásának ellenzése óta, és ez azért van így, mert az engedélyezés független élelmiszer-biztonsági ügynökségünk, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) alapos vizsgálatától függött. Az antibiotikum rezisztenciáért felelős gén esetleges jelentétére vonatkozó, valamennyi aggodalmat mélyrehatóan ki akartuk vizsgálni.
E függőben levő ügyek kimerítő és teljes körű áttekintését követően világossá vált, hogy e Bizottságtól független, kompetens ügynökség véleménye szerint nem volt további vizsgálatot igénylő tudományos kérdés.
Következésképpen úgy véljük, hogy valamennyi tudományos kérdést kimerítő vizsgálatnak vetettek alá.
Valójában gratulációt vártam önöktől...
(Tiltakozások)
.. mert bejelentettem, hogy a Bizottság választási lehetőséget szándékozik felkínálni a tagállamoknak arra vonatkozóan, hogy akarnak-e GMO-termékeket előállítani vagy nem.
Azt hiszem, hogy ez ésszerű álláspont, tekintetbe véve, hogy nagy különbségek vannak az egyes tagállamok között: egyesek határozottan támogatják, mások határozottan ellenzik az előállítást.
Rebecca Harms
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (DE) Tisztelt Barroso úr! Először is, Barroso úr, még mindig nem kaptam választ arra a kérdésre, hogy miért van szükség ezekre a génmódosított burgonyafajtákra, amelyeket egyszerűen ipari keményítőként használnak fel. Van más megoldás, miért kellene ily módon kockáztatunk?
Másodsorban itt van a szennyezettségi határérték kérdése. Miért kell hirtelen 0,9%-ra módosítani? Mostanáig a kimutatási határról beszéltünk erre vonatkozóan, és elsősorban az élelmiszer, illetve takarmány céljára szánt fajták vonatkozásában, az antibiotikum rezisztens burgonya esetében pedig ezt a hozzáállást nagy kockázatnak találom. Erről nem szólt semmit.
Azt is tudni szeretném, hogy a belátható jövőn belül tervezik-e további jóváhagyások megadását az EFSA iránymutatásai és ajánlásai nélkül: például az import rizs vagy kukorica esetében?
(Taps)
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - A képviselőcsoportjuk lelkesedését látván - és hadd gratuláljak ehhez a megnyilvánuláshoz - úgy tűnik, határozottan elleneznek bármilyen a GMO-t. Ez világos. Ehhez joguk van. Én nem foglalok állást sem mellette, sem ellene. Ez az EFSA szakértői által adott véleménytől függ. Nem vagyok elfogult sem a GMO mellett, sem az ellen.
A Bizottság állásfoglalása, hogy nyomon kövesse ezeket az ügyeket. A Bizottság nem folytat ideológiai vitákat minden egyes GMO-ról, és arról, hogy mi a teendő azokra vonatkozóan. A Bizottság a független értékelés alapján alakítja ki álláspontját, nem pedig azért, mert a GMO-ra szükség van. De ha semmi sem bizonyítja annak közegészségügyi vagy környezeti kockázatát, akkor kötelezőnek érezzük annak jóváhagyását - többek között a WTO keretében vállalt kötelezettségeinknek megfelelően -, amennyiben tudományos szempontból semmi sem akadályoz minket abban, hogy így tegyünk.
(Tiltakozások)
Ezek után határozottan tiszteletben tartjuk az Európai Unión belüli szubszidiaritás elvét.
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Ivo Strejček
az ECR képviselőcsoport nevében. - (CS) Tisztelt elnök úr! Biztosítani kívánom önt a felől, hogy a géntechnológiával módosított szervezetnél egyszerűbb témáról fogok szólni. Véleményem szerint helyes és helyénvaló, hogy az Európai Parlamentben megvitassuk a jelen gazdasági válságot, és biztos vagyok abban, hogy az Európai Unió és a tagállamok polgárait határozottan jobban érdekli a foglalkoztatás és a munka, mint a génmódosított burgonya.
Egyrészről a tisztelt Házban szólásra emelkedő képviselők egy hatalmas, központi, erős kormányzat létezését védik, másrészről pedig - és e helyütt európai konzervatívként szólalok fel - úgy véljük, hogy nem az erős kormányok teremtenek munkahelyeket. A cégek azok, amelyek munkalehetőségeket teremtenek.
Három kérdést szeretnék feltenni önnek! Először is mennyi függetlenséget hagy az Európai Bizottság az egyes tagállamoknak a gazdasági problémák megoldására? Másodsorban ígéretet tud-e tenni a gazdasági növekedést számottevően lelassító, európai jogszabályok jelentős csökkentésére? Harmadsorban egyetért-e velünk abban, hogy jelenleg a lazább szabályozás, a kevésbé központosított ellenőrzés és a kisebb mértékű harmonizáció jelenti az Európai Unió gazdasági problémái megoldásának a legjobb megközelítését?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Először is maradéktalanul tiszteletben tartjuk a tagállamaink sokféleségét. Ezért domborítjuk ki ezt a témát nagyon világosan az EU 2020 stratégiában, és ezért foglalkozunk a sokféleség kérdésével pontosan az olyan eszközök segítségével, mint a szociális és gazdasági kohéziós politikák.
A helyzet az, hogy tagállamaink nem egyformák. Ugyanakkor erősebb gazdaságirányításra van szükségünk - amint az már korábban elhangzott -, mert az euróövezeten és az egész Európai Unión belüli koordinálás hiányának nincsen értelme. Ha a tagállamok saját maguk foglalkoznak ezekkel a politikákkal, bizonyára nem lesz egyenlő tárgyalási alapjuk például olyan jelentős kihívások esetében, mint amit most az Egyesült Államok vagy Kína jelent. Így közös megközelítés szükséges, de ugyanakkor külön intézkedéseket kell kidolgozni a különböző tagállamok számára.
Ami az adminisztrációs teher csökkentésének kérdését illeti, ez igen fontos téma az én programomban is. Úgy véljük, hogy továbbra is pragmatikusan át kell gondolnunk, hol van szükség európai jogszabályokra, és kerülnünk kell a jogalkotást olyan esetekben, amikor azokra egyszerűen nincsen szükség.
Lothar Bisky
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (DE) Tisztelt Barroso úr! A múlt héten előterjesztette a gazdasági stratégiáról szóló javaslatát. Ez fontos célkitűzéseket tartalmaz. A Tanács most takarékossági programot írt elő Görögország számára, ami véleményem szerint lehetetlenné teszi e célkitűzések megvalósítását, mivel ez az egyetlen állam az EU bruttó nemzeti termékének 3%-át teszi ki. Ön azonban továbbra is ragaszkodik a kudarcba fulladt Stabilitási és növekedési paktumhoz. Ugyanakkor több tagállam európai monetáris alap létrehozását, sőt európai gazdaságirányítást szorgalmaz.
A következők a kérdéseim: újból felülvizsgálja-e EU 2020 javaslatát annak érdekében, hogy beépítse a monetáris alap és a gazdaságirányítás ötletét, és ezzel megtegye az adó és szociális dömpingtől és a fennálló versenyideológiától való eltávolodás kezdő lépését? Tesz-e azonnali intézkedéseket a tagállamokkal együtt azon bankok eurót gyengítő spekulációinak megakadályozására, amelyeket éppen most segítettek meg az adófizetők pénzén?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ami a görögországi helyzetet illeti, úgy véljük, hogy Görögország megtette a szükséges lépéseket ahhoz, hogy idén csökkenjen a költségvetési hiány. Ezek az intézkedések mutatják, hogy a görög kormányzat eltökélt szándéka, hogy megküzdjön a strukturális problémákkal.
Ugyanakkor azt tesszük, ami az euróövezet egésze pénzügyi stabilitásának biztosításához szükséges. A Bizottság aktívan együttműködik az euróövezethez tartozó tagállamokkal olyan mechanizmus kidolgozásában, amelyet Görögország szükség esetén alkalmazni tudna. Ez a mechanizmus megfelelne a hatályos Lisszaboni Szerződésben, különösen a "nincs segítség” témájú pontban foglaltaknak.
A Bizottság kész javaslatot tenni egy olyan, összehangolt támogatást biztosító, európai keretrendszerre, amelyhez szükséges lenne az euróövezethez tartozó tagállamok támogatása. Ennyit mondhatok Görögországról és az euróövezet stabilitására adott válaszunkról.
Amit az EU 2020 javaslatokat illeti, nem látunk semmilyen okot azok módosítására. A javaslatokat előterjesztettük. Most az Európai Tanácson és a Parlamenten a sor, hogy megvitassák azokat, és reméljük, hogy ebből igen eredményes vita bontakozik ki.
Lothar Bisky
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (DE) Nem vagyok teljesen elégedett. Az a probléma, hogy az adófizetők pénzét használják a görög állam ellen irányuló spekuláció céljára. Az adófizetők pénzének egy része német bankoktól származik, és azokat német bankok is adták kölcsön. Mégis mialatt ismételten azt halljuk, hogy valamilyen intézkedésre kerül sor, valójában nem történik semmi. Következésképpen elég csalódott vagyok amiatt, hogy ennyire kevés dolog történt annak érdekében, hogy bizonyos dolgokat egyszerűen megtiltsunk az EU-ban annak érdekében, hogy egyszer és mindenkorra véget vessünk az ilyen spekulációknak, és valóban a növekedésre és a foglalkoztatásra koncentrálhassunk.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ami a spekulációt illeti, világosan kell látnunk, hogy Görögország jelenlegi problémáit nem a spekuláció okozta. Ezen problémákat elsősorban a túlköltekezés és a Stabilitási és növekedési paktum adta európai keretrendszer figyelmen kívül hagyása. Nevezetesen a túlzott eladósodás okozta a problémákat, de azt követően megtörténhet, hogy a spekulánsok az ország szuverén államadóssága ellen lépnek fel.
Ez arra is rámutat, hogy alapvető reformra van szükség a származékos piacon, valamint hogy helyénvaló a Bizottág által már megtett intézkedés. A Bizottság 2009. október 20-án cselekvési programot indított a hatékony és szilárd származékos piacok érdekében. A Barnier biztos által még nyár előtt előterjesztendő jogalkotási javaslatok, valamint a Barnier biztos által az év vége előtt előterjesztendő, a piaci visszaélésekről szóló jogalkotási javaslatok fokozni fogják a piac átláthatóságát, és korlátozni fogják a kockázatokat.
E rendszeres válaszon túl új ad hoc reagálás szükséges a szuverén államadósságra vonatkozó nemteljesítéskori csereügyletekre, valamint ebben a kontextusban különös figyelmet kell szentelni a biztosíték nélküli gyakorlatok problémájának. Nem indokolt, hogy tisztán spekulatív alapon vásároljanak biztosítást és látatlan kockázati beavatkozásokat. Rövid távon meg kell valósítanunk a szükséges koordinációt annak érdekében, hogy biztosítsuk a tagállamok összehangolt fellépését, különösen a biztosíték nélküli gyakorlatok esetében. Ebben az összefüggésben a Bizottság közelről megvizsgálja, hogy helytálló-e a szuverén államadósságra vonatkozó nemteljesítéskori csereügyletek tisztán spekulatív, biztosíték nélküli értékesítését betiltani.
Ugyanakkor szorgalmazni fogjuk a nemzetközi együttműködést is. Mivel ezek a piacok nem átláthatóak, a G20 ülés elé fogjuk vinni az ügyet, és az ügyek közül néhányat fel kell vetnünk a kétoldalú kapcsolataink - elsősorban az Egyesült Államokkal való kapcsolataink - során is.
Niki Tzavela
az EFD képviselőcsoport nevében. - (EL) Tisztelt elnök úr! Milyen szerencsés dolog, hogy megelőzte a kérdésemet! Először is engedje meg, hogy görög képviselőként elmondjam önnek, hogy Görögország sikeres lesz. A megpróbáltatás időszaka, amelyet most élünk meg, és amelyért mi vagyunk a felelősek, Görögország számára kiváló próbát jelent: az ellenállás és a fegyelem próbáját.
Nagy örömömre szolgált, hogy megemlítette, hogy a G20 országok körében fel fogja vetni a csereügyletek kérdését. Görögországot saját hibáin kívül a piaci spekuláció is súlyosan érintette.
Szándékozik-e - és szeretném, ha ezt felvetné a G20 ülésen is - kezdeményezéseket bevezetni arra vonatkozóan, hogy a nyílt, biztosíték nélküli eladásokra és nemteljesítéskori csereügyletekre alkalmazandó, egyértelmű szabályokat fogadjanak el?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Amint azt korábban elmondtam, Görögország esetében - és ezt fontos megemlíteni - a túlzott eladósodásból ered az alapvető probléma. Igaz, hogy bizonyára voltak spekulatív támadások is, de ezekre a kínálkozó lehetőség miatt került sor.
Jelenleg támogatnunk kell Görögországot, és Görögország most nagyon fontos intézkedéseket jelentett be. Maradéktalanul támogatjuk ezeket az intézkedéseket. Ugyanakkor szélesebb körben is meg kell vizsgálnunk az ügyet. Már említettem, hogy közelről meg fogjuk vizsgálni a szuverén államadósságra vonatkozó nemteljesítéskori csereügyleteket érintő, tisztán spekulatív, biztosíték nélküli eladás betiltásának relevanciáját. A szabályozók közötti átláthatóság kérdését is fel kellene vetni - különös tekintettel az ilyen gyakorlatokról szóló információkhoz való hozzáférésre vonatkozóan - a G20 ülésen, valamint egyéb fórumokon és kétodalú tárgyalásokon.
Barnier biztos a múlt pénteken pontosan azért szervezett Brüsszelben találkozót a nemzeti szabályozó hatóságokkal, hogy felmérjük, mit tudunk egyes spekulánsok szuverén államadósság elleni fellépéseiről. Részletesen elemeznünk kell a nemteljesítéskori csereügyletek piacait, hogy jobban meghatározhassuk, hogyan működnek ezek a piacok, és hogy a kérdéses gyakorlatok vonatkoznak-e azokra. A Bizottság szükség esetén versenyhatáskörét is latba veti az ügyben.
Niki Tzavela
az EFD képviselőcsoport nevében. - (EL) Tisztelt elnök úr! Van-e minderre, tehát a spekuláció elleni küzdelem mechanizmusára vonatkozó menetrend? Mondja el, hogy van-e valamilyen menetrend, hogy tudjam, mikor juthatunk hitelhez a nemzetközi piacon, és hogy ez a mechanizmus biztosít-e valamilyen támogatást.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Ezt már elmondtam, de elismételhetem.
Barnier biztos még nyár előtt néhány jogalkotási javaslatot fog előterjeszteni, továbbá az év vége előtt a piaci visszaélésekről szóló irányelvre irányuló jogalkotási javaslatot fog előterjeszteni. Véleményünk szerint ezek a javaslatok fokozni fogják a piac átláthatóságát és korlátozni fogják a kockázatokat.
Júniusban kívánjuk a G20 napirendjére tűzni a nemteljesítéskori csereügyletek kérdését.
Daniël van der Stoep
(NL) Tisztelt elnök úr, tisztelt Bizottság és Barroso elnök úr! A nyíltság és az átláthatóság minden, magára valamit is adó demokrácia alapvető értékei közé tartozik. Ha a polgároknak nincsen eszközük arra, hogy figyelemmel kísérjék a vezetők kiadásait, az mohósághoz és a meggazdagodásra való törekvéshez vezethet. Erre a múlt évben láttunk példát az Egyesült Királyságban. Hollandiai sajtóbeszámolók szerint Barroso elnök úr 730 000 eurós összeget határozott meg 2009-re. Ez nemcsak hogy nevetségesen nagy összeg, hanem egyben ügyes húzás is: napi 2 000 eurót sikerül bejelenteni. Megemelem a kalapomat Barroso elnök úr előtt.
Komolyabbra fordítva a szót, természetesen szánalmas az ilyen nyilatkozatok demokratikus kivizsgálása. Egy belső ellenőrzés és néhány felhatalmazott személy jóváhagyhatja azt. Ragaszkodom hozzá, hogy ez a Bizottság és különösen Barroso elnök úr hagyjon fel a cinkos hallgatással, valamint hogy nyíltan és átlátható módon, az interneten tegye közzé nyilatkozatait azért, hogy valamennyi európai láthassa azokat. Nagyra értékelném válaszát.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Valamelyest meglepőnek találom ezt a megjegyzést.
Az úgy nevezett reprezentációs kiadások valójában az Európai Unió szolgálata során felmerült költségeket, nevezetesen a saját utazásaim és a Bizottság más tagjainak utazási költségeit jelenti.
Nos, ha ezeket az összegeket összeveti a kormányzatok, illetve az állam- vagy kormányfők által elköltött összegekkel, meglátja, hogy azokhoz képest elenyésző összegekről van szó.
A biztosok testületének költségvetését a költségvetési hatóság határozza meg évente. Ebben önök is szerepet játszanak, ez a költségvetés pedig öt éve változatlan, csak az infláció mértékében került kiigazításra.
Ami ezt a kiadást illeti, arról úgy véljük, hogy az indokolt és arányos azzal a közjóval, amit szolgálni próbál. Természetesen biztosítjuk a teljes átláthatóságot. A költségvetési hatóságnak és a Számvevőszéknek megadunk valamennyi, általuk kért információt.
Daniël van der Stoep
(NL) Barroso elnök úr azt állítja, hogy a Parlament hozzáfér a nyilatkozatokhoz, de ez természetesen képtelenség. Itt minden zárt ajtók mögött történik, mindent a szőnyeg alá söpörnek. Ha Barroso elnök úr valóban elszámoltatható kíván lenni, akkor egyszerűen közzéteszi ezeket a bevételeket, ha pedig nem akar elszámoltatható lenni, legalább őszintén meg kellene azt mondania. Barroso elnök úr, ha valamennyi szabályt betart, képtelen vagyok felfogni, miért nem teszi közzé bevételeit az interneten, hacsak nem tart a közvélemény reakciójától. Egyszerűen hozza azokat nyilvánosságra!
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Egy jogrendszerben betartjuk a törvényeket, és az emberek szándékainak kifürkészése legalábbis tisztességtelen. Nem feltételezheti sem rólam, sem a Bizottságról, hogy a törvényesség betartása mögött bármilyen szándék húzódna meg. Ismétlem, véleményem szerint különbséget kell tennünk az Európai Bizottság - vagy bármilyen államháztartási szerv - törvényességre vonatkozó kötelezettségei és az európai intézmények ellen irányuló, demagóg támadások között.
Az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az európai intézmények általánosságban megfelelnek az átláthatóság legmagasabb szintű normáinak. Nem fogadom el tehát ezt az alaptalan, populista és demagóg kritikát.
Elnök
Lezártuk a kérdések első körét, amelyek különféle témákról szóló, szabad kérdések voltak. Most az új szerződés és az alapvető jogok megvalósításának tárgyára összpontosítunk.
Alf Svensson
(SV) Tisztelt elnök úr! Remélem, nem térek el a most sorra kerülő kérdések témájától. Teljes meggyőződésem, hogy Barroso úrral egyetértünk abban, hogy a polgári szabadságjogok és az emberi jogok tiszteletben tartása a legfontosabb dolog mind az EU-n belül, mind pedig az EU és más országok közötti szerződések vonatkozásában. A helyzet az, hogy az EU támogatást nyújt Eritreának, és a 2009-2013 időszakra összesen 122 millió euróra rúg az Eritrea számára előirányzott összeg.
Nem kérem a bizottsági elnök úrtól, hogy tudja, mire használták fel ezeket az alapokat, de érdemes lenne arról hallani, hogy hogyan áll hozzá Barroso úr Eritrea államhoz. Nagyon gyakran, amikor totalitárius uralom alatt működő országokról van szó, nem esik szó Eritreáról, és csak számos más országot említenek. Ezért hasznos lenne meghallgatni, milyen nézetet vall Barroso úr Eritrea államról.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Köszönöm, hogy elismeri, hogy a Bizottság védelmezi az alapvető jogokat. Természetes, hogy védelmezzük azokat, és nemcsak az Európai Unión belül, hanem a külkapcsolataink során is.
Ez nem azt jelenti, hogy csak olyan országokkal állhatunk kapcsolatban, amelyek tiszteletben tartják az alapvető jogokat. Sajnos világszerte sok olyan ország van, ahol nem tartják tiszteletben az alapvető jogokat, és azokkal az országokkal is kapcsolatokat kell fenntartanunk.
Eritrea esete az alapvető jogok tiszteletben tartását, valamint az állam rendkívül nehéz helyzetét tekintve aggodalmat keltő. Egyes kommentátorok szerint bukott államnak tekinthető: olyan államnak, ahol polgári konfliktusok és a széles körben elterjedt erőszak miatt nem létezik törvényesség. Az országon belül számos olyan körzet van, ahol még a hatóságok sem képesek törvényes demokratikus hatalmukat érvényesíteni.
Közelről figyeljük a helyzet alakulását valamennyi olyan országban, ahol problémába ütközik az alapvető jogok tiszteletben tartása.
Artur Zasada
(PL) A mai vita keretében az európai repülőtereken felállított átvilágító berendezések kérdésére szeretném felhívni a figyelmet.
Az európai politika egyik legnyilvánvalóbb feladata, hogy megóvja az Európai Unió polgárainak életét, egészségét és alapvető szabadságjogait. Következésképpen nem fordulhat elő, hogy illuzórikus biztonságérzetért cserébe ilyen könnyen lemondunk a közösségi lakosok emberi méltóságának tiszteletben tartásáról, a magánélethez való jogáról és a személyes adatok védelméről.
Az a benyomásom, hogy az átvilágító berendezésekre vonatkozó helyzet nagyon hasonlít a sertésinfluenza-járvány alatt kialakult helyzethez. Nyomás alatt cselekedve óriási összegeket fektettünk az oltásokba, ami - amint azt ma már tudjuk - irracionális és indokolatlan volt. Véleményem szerint az átvilágító berendezések olyan hatástalan gyógyszert jelentenek, amelyhez megpróbálunk megfelelő betegséget keresni.
Tisztelt Barroso úr! Határozottan kíváncsi vagyok, mi erről a véleménye. Támogatja vagy ellenzi az átvilágító berendezéseket?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Támogatni fogom azokat, amennyiben egyetértenek a tagállamok, mert úgy gondolom, hogy repülőtereinken össze kell tudnunk hangolni a biztonsági szabályokat.
Most az történik, hogy egyes tagállamok átvilágító berendezéseket szerelnek fel a repülőtereiken, mások viszont nem. Mint tudják, a Bizottság korábban javaslatot terjesztett elő az átvilágító berendezésekre vonatkozóan, amely elutasításra került.
Ez természetesen felvet bizonyos aggodalmakat, de lehetőség szerint összehangolt álláspontra kell jutnunk az európai repülőtéri biztonsági berendezések alkalmazásáról, máskülönben a repülőtereink biztonságának értékelése során egyfajta megkülönböztetés lesz megfigyelhető.
Derek Vaughan
A szerződés tiszteletben tartja az európai helyhatóságok és régiók jogait, és ez fontos tényező lesz, amikor megkezdik például a kohéziós politika jövőjének megvitatását. Biztosítani tud-e minket afelől, hogy - például az ötödik kohéziós jelentés megvitatásának megkezdésekor - a helyhatóságokkal és a régiókkal, valamint természetesen a Parlamenttel kezdik a kohéziós politika jövőjét megvitatni?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Nem az alapvető jogok kérdéséről van szó, de természetesen megvitatjuk ezeket a témákat a helyi és regionális hatóságokkal.
Tudják, mennyire fontos számunkra a társadalmi, a gazdasági és a területi kohézió. Ezt most már a Lisszaboni Szerződés is elismeri mint az Európai Unió egyik célkitűzését. Az új EU 2020 stratégiában, amelyet még korábban terjesztettem elő, világosan rámutattunk, hogy a kohézió továbbra is javaslataink egyik központi eleme marad, és azt akarjuk, hogy a kohézió mindig bekerüljön a jövőbeli politikákba. Ez részét képezi a regionális és a politikáért felelős hatóságokkal folytatott párbeszédünknek.
Az előbb említett dokumentumban megemlítettem például a Régiók Bizottságával való konzultáció szükségességét is.
Catherine Stihler
Egy, az alapvető jogokkal kapcsolatos esetet szeretnék felidézni. Nemrég látogatást tettem a skóciai Dunfermline közelében található Cairneyhilli általános iskolában, és odajött hozzám egy Douglas nevű fiú, aki egy Rima Andmariam nevű eritreai lányról akart beszélni. Ez a téma azzal kapcsolatos, amit az első felszólaló mondott Eritreáról.
Rima családját keresztény vallása miatt üldözték és gyilkolták meg Eritreában. A keresztények üldözése Eritreában olyan téma, amit tudom, hogy mindannyian ismernek. Rimának sikerült Olaszországba, majd a skóciai Glasgow-ba szöknie, ahol Alison és Robert Swinfin befogadták és saját lányukként gondoskodtak róla.
Rima most 17 éves. Jelenleg az a veszély fenyegeti, hogy visszatoloncolják Olaszországba, ahol először kért menedéket, mi pedig minden tőlünk telhetőt megteszünk annak érdekében, hogy minden olyan ember figyelmét felhívjuk Rima esetére, aki segíteni tud neki. Alison és Robert szerető családja körében kellene maradnia.
A civil társadalom, az emberi jogi szervezetek és a skóciai egyházak is foglalkoznak az esetével. Még a Radio Scotland tegnapi A nap gondolata című műsorában is szó esett róla. Mit tehet a Bizottság Rima alapvető jogainak védelmében?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Sajnálom, de nincsen tudomásom erről a skóciai esetről.
Általános megjegyzést kívánok hozzáfűzni. A politikai viták során nem várhatják a Bizottság elnökétől - még akkor sem, ha viszonylag szorgalmas ember -, hogy tudomása legyen az Európában megtörtént valamennyi esetről - amelyek rendkívül kényes és rendkívül súlyos esetek.
Természetesen nyugtalanít minket az eset, és mindenkivel szemben kifejezzük szolidaritásunkat, aki emberi jogainak megsértését tapasztalja, de ami az adott esetet illeti, pillanatnyilag nincsen elegendő információm. Mindazonáltal nagyon szívesen válaszolok írásban az imént feltett kérdésére.
Sonia Alfano
(IT) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! A Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport nevében beszélek. Március 5-én Giorgio Napolitano, az Olasz Köztársaság elnöke aláírta az "elmentett listáról (salva liste)” szóló törvényerejű rendelet néven is ismert értelmező rendeletet.
Ez a rendelet gyakorlatilag lehetővé teszi, hogy a választási kampány kezdetét követően meg lehessen változtatni a játékszabályokat. A Quirinal elnöki palota honlapján maga Giorgio Napolitano jelenti ki, hogy a kormány által csütörtök este megtartott, feszültségteli ülésen javasolt rendelettervezettől eltérően véleménye szerint a Belügyminisztérium és a miniszterelnök által később megfogalmazott szöveg nem mutatott semmilyen nyilvánvaló alkotmányellenes hibát.
Az olasz alkotmány 67. cikkének 5. bekezdése kimondja, hogy az Olasz Köztársaság elnöke hirdeti ki a törvényeket és teszi közzé a törvényerejű rendeleteket és határozatokat. A köztársasági elnök egyáltalán nem vehet részt az eljárások és törvényerejű rendeletek megszövegezésében. Carlo Azeglio Ciampi, előző köztársasági elnök demokratikus rendszerünk abnormális eltorzulásának tekinti ezt. Világos, hogy a kormány azt teszi, ami az alkotmány szerint tilos. Ez a rendelet, elnök úr, egy már folyó választási kampány játékszabályait változtatta meg, és a törvényszegőket támogatja azzal, hogy visszaengedi őket a választási versenybe.
Kíváncsi vagyok, hogy a Parlament miért kész mindig kiállni azon országok ellen, amelyek megszegik a törvényt, és miért nem ismeri el, hogy a 27 tagállam között is van egy olyan ország, amelyik szintén megszegi a törvényt.
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - (FR) Tisztelt Alfano asszony! Újfent kérem, ne kérjék tőlem, hogy belpolitikai kérdésekkel foglalkozzak. A Bizottságnak abban az esetben vannak az alapvető jogokra vonatkozó feladatai, ha az uniós jog európai intézmények vagy tagállamok általi végrehajtásáról van szó.
Úgy tűnik, hogy az ön által említett esetben nem az uniós jog alkalmazása a kérdés. Felszólalása alapján úgy értelmezem, hogy ez a téma belpolitikai vitákkal kapcsolatos, tipikus probléma, amelynek talán van olyan dimenziója, amely a joggal, illetve a törvényességgel kapcsolatos, de az Európai Bizottság nem szólhat bele az egyes tagállamokon belüli, különböző politikai erők és politikai személyiségek közötti konfliktusokba.
Ulrike Lunacek
(DE) Tisztelt elnök úr, Barroso úr! Az Alapjogi Charta mindmáig az egyetlen olyan nemzetközi dokumentum, amely tiltja a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetést. A világ más részeiben is sokan büszkék Európa e vívmányára, és ugyanezt szeretnék a maguk számára is.
Az EU-n belül az a problémánk, hogy három állam, nevezetesen az Egyesült Királyság, Lengyelország és a Cseh Köztársaság nem tekintik az Alapjogi Chartát európai jogrendszerük részének. Nagyon érdekelne, hogy a Bizottság mit tesz, mit szándékozik tenni a leszbikusok, meleg férfiak, biszexuálisok és transznemű emberek alapvető jogainak az EU területén való érvényesítése érdekében azért, hogy nyilvánvalóvá tegye, hogy a homofóbia és a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés többé nem elfogadható - és ez nemcsak a foglalkoztatás területére igaz, amelyre vonatkozóan nyilvánvalóan van már irányelvünk, hanem valamennyi területre -, valamint annak érdekében, hogy az emberek félelem nélkül élhessenek és választhassák meg szexuális kapcsolataikat.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Két dologról van szó. Nem tudom, hogy egy percben válaszolni tudok-e mindkettőre.
Először is, ami a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetést illeti, ismert tény, hogy az előző Bizottság irányelv-javaslatot tett a megkülönböztetés valamennyi formája ellen, beleértve a foglalkoztatáson kívüli területeken való, szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetést is. Elkötelezetten dolgozunk azon, hogy az európai jogszabályok és a tagállamok végrehajtási intézkedései maradéktalanul tiszteletben tartsák a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés tilalmát. Ezeket a megkülönböztetés-mentességre vonatkozó alapelveket - amint azt önök is tudják és elmondták - az Európai Unió Alapjogi Chartájában fektettük le.
Ami Lengyelországot és az Egyesült Királyságot illeti, a jegyzőkönyv tisztázza a charta alkalmazását.
Nevezetesen kijelenti, hogy a charta nem terjeszti ki az EU Bíróságának, illetve Lengyelország vagy az Egyesült Királyság bármely bíróságának kompetenciáját annak megállapítására, hogy a nevezett tagállamok törvényei és jogszabályai vagy kezdeményezésről szóló rendelkezései, gyakorlatai vagy fellépései összeegyeztethetetlenek-e az ezen államok által megerősített alapvető jogokkal, szabadságjogokkal és alapelvekkel.
Így tehát meg kell vizsgálnunk, hogy az Európai Bíróság hogyan fogja értelmezni a nevezett tagállamok jegyzőkönyvét.
Ashley Fox
Tisztelt Barroso úr! Világszerte számos ország alkotmányában találunk remekül megfogalmazott alaptörvényeket. Ezzel szemben sokkal kevesebb ország biztosít valódi védelmet a polgárai számára. Egyetért-e azzal, hogy nem a jogok védelmének struktúrája a lényeg, hanem a védelem gyakorlati megvalósításának módja?
Az Egyesült Királyságban három hónapon belül lezajlik a parlamenti választás. A Konzervatív Párt megválasztása esetén hatályon kívül helyezi az emberi jogokról szóló törvényt, és azt saját alaptörvényünkkel helyettesítjük. Ez azt jelentené, hogy az Emberi Jogok Európai Egyezménye többé nem lenne közvetlenül alkalmazható az Egyesült Királyság hazai jogában.
(Közbeszólás: "Ezt nem tehetik!”)
Tisztelt Barroso úr! Kifejtené, hogy az EU Emberi Jogok Európai Egyezményének aláírására vonatkozó tervei milyen mértékben fogják figyelembe venni a tagállamok eltérő álláspontjait?
A pártom a szerződés olyan módosítására fog törekedni, amely garantálja, hogy az Alapjogi Charta ne érintse az Egyesült Királyságot. Hogyan fogják biztosítani, hogy az EU ne szóljon bele az Egyesült Királyság arra vonatkozó jogába, hogy kimaradjon azokból a struktúrákból, amelyekben nem kíván részt venni?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Az előző kérdésre adott válaszom során már részben megválaszoltam ezt a kérdést.
Az Egyesült Királyság és más országok rendelkeznek az Alapjogi Chartára vonatkozó jegyzőkönyvvel. Abban szerepel ez a jog. Megtárgyaltuk, és van egy államközi szerződésünk, ami elismeri azt.
Ezek után természetesen jobban szeretném, ha valamennyi tagállam jóváhagyná az Alapjogi Chartát, mert véleményem szerint ez a charta szabja meg az Európai Unió valamennyi politikájának alapvető irányát.
Most már az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez is készek vagyunk csatlakozni. Ezzel válik teljessé az alapvető jogok védelmének uniós rendszere.
Természetesen nagyon is tiszteletben tartom az Egyesült Királyságot mint demokráciát és jogállamot. Tulajdonképpen az egyik olyan ország, amely évszázadok óta az egyik legfontosabb szerepet játssza a demokrácia építésében. Ezért sajnálom igazán, hogy az Egyesült Királyság nem akar valamennyi partnerével együtt a frontvonalban harcolni azért, hogy az emberi jogokkal ne csak nemzeti szinten, hanem egy európai projekt keretében foglalkozzunk.
Ilda Figueiredo
(PT) Tisztelt elnök úr, tisztelt bizottsági elnök úr! A nők jogai és az emberi méltósághoz való jog az olyan alapvető emberi jogok körébe tartozik, amelyeket támogatnia kell az Európai Uniónak.
Ez okból, valamint a tartósan fennálló és egyre rosszabbodó, kirívó egyenlőtlenségekre tekintettel - a nemek közötti bérszakadékot, a szegénységet és a bizonytalan foglalkoztatást is beleértve, amely problémák döntő többségükben a nőket érintik - nem elég, ha közzétesszük a Nőjogi Chartát, amely alapvetően bizonytalan és pontatlan, és amelyet nem előzött meg semmilyen, nőszervezetekkel vagy magával a Parlamenttel folytatott vita.
Ezért felteszem a kérdést, hogy az Európai Bizottság készen áll-e arra, hogy konkrét intézkedések révén prioritást adjon a nők jogainak védelméről szóló kérdéseknek, elsősorban új, a Parlament által előkészített egyenlőségi stratégia kidolgozása révén, amely olyan jelentést takarhatna, amelyet remélem, hogy figyelembe fognak venni.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - (PT) A múlt pénteken Reding biztos asszonnyal együtt Nőjogi Chartát terjesztettem elő, amely megerősíti a Bizottság nemek közötti egyenlőség melletti elkötelezettségét, továbbá megerősíti abbeli szándékát, hogy e területen munkálkodjon és előrehaladást érjen el.
A most bejelentett chartát szeptemberben a nemek közötti egyenlőségről szóló, új stratégia fogja követni. Ez általános és igen átfogó cselekvési keretet fog biztosítani a Bizottság számára a nemek közötti egyenlőség azon területeken való előmozdítására vonatkozóan, amelyekről éppen most tett említést képviselőtársam: a foglalkoztatástól kezdve egyéb olyan területekig, amelyeken fontos az egyenlőség biztosítása és garantálása.
A charta nem légből kapott dolog. A charta ötlete többek között a Pekingi Akció Platform tizenötödik évfordulójára emlékezve vetődött fel, és azt követően készült el, hogy számos konzultációt folytattam elsősorban a nők ügye mellett elkötelezett Parlament képviselőivel. Valójában holnap reggel is ilyen ülésen fogok részt venni. Évente legalább egyszer találkozom azokkal a képviselőkkel, akik ezt az egyik legfontosabb ügyüknek tekintik.
John Bufton
Tisztelt Barroso úr! A mai napon felvetendő kérdésem a Görögországban uralkodó pénzügyi helyzetre vonatkozik. Most először alkalmazzuk a Lisszaboni Szerződés 121. cikkét annak érdekében, hogy strukturális reformokat hajtsunk keresztül az országban. Görögország derék népe most két tűz közé került, mivel nagyon is világossá válik, hogy az országukban nem a megválasztott kormányuk, hanem önök mozgatják a szálakat.
Ez azt jelenti-e, - mivel tisztségviselőiket odaküldték, hogy tisztázzák a görög pénzügyi helyzetet - hogy nemcsak úgy fordulhatunk önhöz mint a Bizottság elnökéhez, hanem mint Görögország kormányzójához is? Amennyiben nem válnak be a tisztségviselőik által Görögországban meghozott intézkedések, van-e "B” tervük? Ha igen, az arról szól-e, hogy Görögország lépjen ki az euróövezetből? Végül szándékozzák-e tisztségviselőiket más, szintén pénzügyi nehézségekkel küzdő országokba is elküldeni, például Portugáliába, Spanyolországba és Olaszországba?
Elnök
Tisztelt Bufton úr! A témánk az új szerződés végrehajtása és az alapvető jogok tiszteletben tartása, tehát szíveskedjen ehhez a témához tartania magát!
Barroso elnök úr! Kíván válaszolni?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Tisztelt elnök úr! Mindig megpróbálok eleget tenni a parlamenti képviselők kéréseinek.
A tisztelt képviselő kérdése helytelen feltételezésen alapszik, nevezetesen azon, hogy Görögországnak azért vannak problémái, mert az euróövezethez tartozik. Valójában mind az euróövezeten kívül, mind az Európai Unión belül és azon kívül is vannak olyan országok, amelyek hasonló - néhány esetben még súlyosabb - problémákkal küszködnek. Hadd emlékeztessem például Izland súlyos helyzetére, amely ország pontosan azért kéri felvételét az Európai Unióba, mert reméli, hogy egy napon az euróövezetnek is tagja lesz.
Így tehát teljesen elhibázott dolog azt gondolni, hogy a görögországi problémák abból adódnak, hogy Görögország az euróövezethez tartozik. Görögország pontosan azért küzd most nehézségekkel, mert nem tartotta be a Stabilitási és növekedési paktum szabályait. Nyilvánvaló, hogy valamilyen árat fizetnie kell az előtte álló, nehéz kiigazításokért.
Andreas Mölzer
(DE) Tisztelt Barroso úr! Az adattárolás problémájára vonatkozó kérdést szeretnék feltenni, mivel a Német Szövetségi Alkotmánybíróság e hónap elején semmisnek és érvénytelennek nyilvánította valamennyi távközlési adat általános tárolását. Továbbra is ellentmondásos, hogy az adatok korlátozás nélküli és ellenőrizetlen tárolása, illetve az adatokhoz való hozzáférés milyen mértékben kompatibilis az alapvető jogokkal. Itt, a Parlamentben egyértelműen nemet mondtunk a SWIFT-megállapodásra. Véleményem szerint az EU adatmegőrzésről szóló irányelvét is valószínűleg meg kell vizsgálni a Lisszaboni Szerződésben lefektetett alapvető jogok fényében. Ön vagy a Bizottság szándékozik-e valamilyen módon megvizsgálni, hogy az alapvető jogok hogyan függenek össze az adatok tárolásával?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - A személyes adatok védelme az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikkében kifejezetten elismert, alapvető jog.
A Lisszaboni Szerződésnek köszönhetően átfogó és egységes keretet határozhatunk meg a személyes adatok védelmére vonatkozóan. Ez létfontosságú a polgáraink magánéletének védelme szempontjából, valamint annak érdekében is, hogy az Európai Unión belül egységesen közelítsünk meg valamennyi adatvédelmi tevékenységet. A Parlamentet természetesen teljes mértékben bevonjuk a jelenlegi jogi keret reformjába, mivel az együttdöntési eljárás a korábbi harmadik pillér területeire is vonatkozik.
Azt is biztosítanunk kell, hogy az európai polgárok alapvető jogai akkor is védelmet élvezzenek, amikor a személyes adatok kikerülnek az Unióból. Erre vonatkozóan fontos lenne a személyes adatok védelmével kapcsolatosan megállapodást kötni az Európai Unió és az Egyesült Államok között, és valójában ebben az irányban munkálkodunk.
Jelenleg konzultációkat folytatunk az átláthatóság biztosításáról, valamint az érdekelt felek és a polgárok véleményét gyűjtjük össze.
A Bizottság ajánlástervezetet kíván előterjeszteni az Egyesült Államokkal folytatandó tárgyalások engedélyezéséről.
Sarah Ludford
Az elmúlt évtized során a terrorizmus elhárítására vonatkozó, nemzetközi együttműködést megnehezítették a többek között az amerikai kormányzat gyakorlataira vonatkozó, emberi jogi aggályok.
Azt reméltük, hogy az Obama-kormány hivatalba lépésével ezt magunk mögött tudhatjuk. Sajnálattal tapasztaljuk, hogy a tisztességtelen katonai megbízások és a bírósági ítélet nélküli, határozatlan idejű őrizet Guantánamo bezárása ellenére továbbra is fennáll.
A nemzetközi és nemzeti jogi normáktól való eltérések csak tetézik a transzatlanti adatmegosztási projektek során felmerülő problémákat.
Milyen tényeket állít a Bizottság az amerikai kormányzat elé a tisztességesen folytatott perek támogatása céljából, és hogyan figyelmezteti a kormányt arra, hogy azok hiánya veszélyezteti az együttműködést? Remélem, hogy manapság - nem úgy, ahogy a múltban ez megtörtént - már nem áll fenn annak a veszélye, hogy az EU vagy annak tagállamai összejátszanának a terrorizmus elleni küzdelem során az alapvető jogok súlyos megszegésében.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Büszke vagyok arra, hogy ha jól emlékszem, az Európai Unió vetette fel elsőként az Amerikai Egyesült Államok elnökének - a korábbi elnöknek -, hogy a terrorizmus kérdésével kapcsolatosan - nevezetesen Guantánamo ügyében is - tiszteletben kell tartani az alapvető jogokat és a törvényességet. Én magam és Schüssel úr, az Európai Tanács akkori elnöke és Ausztria akkori miniszterelnöke vetettük fel ezt a kérdést. Ez a kérdés azóta is mindig felmerül az amerikai partnereinkkel folytatott párbeszéd során. Biztosak lehetnek abban, hogy ez mindig napirenden lesz.
Ami az adatvédelmet illeti, véleményünk szerint az Egyesült Államokkal is együtt kellene dolgoznunk egy keret kialakításán. Erről egyik korábbi válaszomban már tettem említést. Ugyanakkor a terrorizmus elleni együttes küzdelem terén is keretet kell kialakítanunk. A feladat tehát az, hogy megtaláljuk a helyes választ két fontos igényre: a szabadság és az adatvédelem tiszteletben tartásának igényére, de egyúttal a biztonság igényére is, mert biztonság nélkül nem lehetséges a szabadság.
Lena Kolarska-Bobińska
Tisztelt elnök úr! Az új Lisszaboni Szerződésben szerepelő egyik kulcskérdés az Európai Unió fokozott szerepe a világban.
Új, megerősített külpolitikánkkal Unióként aktívabban kell támogatnunk és védenünk az emberi és az alapvető jogokat harmadik országokban.
Mivel szándékozik ön és Ashton asszony megerősíteni az EU demokráciát támogató politikáját? Másodsorban a következő költségvetésben támogatni fogja-e a Demokrácia és emberi jogok európai eszközének fokozottabb finanszírozását?
Úgy tűnik, hogy az emberi jogok a párbeszédeink során mindig második és harmadik helyre szorulnak. Azt hiszem, több időt és pénzt kell szentelnünk a demokrácia elősegítésére, és le kell fektetnünk egy valódi európai demokrácia alapját. Kíváncsi vagyok, mi a véleménye ezekről a kérdésekről.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - A szerződés rendelkezései arra vonatkoznak, hogy az emberi jogokat világszerte támogatjuk. Az Európai Unió emberi jogi iránymutatásokat fogadott el a halálbüntetéstől kezdve a kínzás betiltásán át az emberi jogok védelmezőinek támogatásáig terjedő ügyekre vonatkozóan.
Az Európai Unió ezen iránymutatások szerint valósítja meg a fellépések széles körét a nyilvános nyilatkozatoktól, illetve diplomáciai lépésektől kezdve a perek megfigyeléséig. Én magam is felvetem az emberi jogok kérdését harmadik országok állam- és kormányfőivel tartott csúcstalálkozókon. Éppen most a Marokkóval megtartott múlt heti csúcstalálkozón fejtettük ki az alapvető jogokról alkotott véleményünket.
Az Európai Unió világszerte közel 40 alkalommal folytatott emberi jogi párbeszédet a partnerországokkal, amely a téma részletes megvitatására kijelölt fórum. A Demokrácia és emberi jogok európai eszköze keretében a Bizottság évente mintegy 150 millió eurót irányoz elő arra, hogy világszerte támogassa az emberi jogi civil szervezeteket. A harmadik országokkal megkötött keret-megállapodások mindegyikébe megpróbálunk belefoglalni egy, az emberi jogokról szóló pontot.
Simon Busuttil
(MT) A szabad mozgás az egyik alapelv. Elnök úr, a Líbia és Svájc között folyó ügy miatt több száz uniós állampolgár és munkavállaló nem dolgozhat Líbiában. A kérdésem a következő: mit tesz az Európai Bizottság annak érdekében, hogy sürgősen megoldást találjon erre a problémára? Továbbá az Európai Bizottság elnöke elfogadhatónak tartja-e, hogy egy ország, nevezetesen Svájc olyan egyoldalú döntést hoz, amely hatást gyakorol valamennyi, a schengeni határokon belül élő állampolgárra, különösen azokra a munkavállalókra, akiknek napi megélhetésük érdekében Líbia földjére kell lépniük?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Nagyon is foglalkoztat minket ez az eset. Malmström biztos asszony már elmondta, hogy aránytalan intézkedésnek tartja, hogy Líbia a schengeni határokon belül élő állampolgárokra vonatkozóan felfüggesztette a vízumok megadását. Ezenkívül ez a helyzet nem egyeztethető össze a Líbia és az Európai Unió közötti kapcsolatok pozitív tendenciájával.
Intenzív diplomáciai erőfeszítéseket teszünk annak érdekében, hogy megoldást találjunk a problémára. A két svájci állampolgár közül az egyik már elhagyta Líbiát. Ez pozitív fejlemény.
Az Európai Unió külügyi és igazságügyi miniszterei február 22-én, illetve február 25-én tárgyalták az ügyet, és támogatták a diplomáciai erőfeszítések folytatását.
Véleményem szerint feltétlenül szükséges, hogy továbbra is nyílt párbeszédet folytassunk, és megpróbáljuk megérteni az egyes felek álláspontját azzal a céllal, hogy a lehető leghamarabb megoldást találjunk.
Olle Ludvigsson
(SV) Tisztelt elnök úr! A Lisszaboni Szerződés ratifikálása megszilárdította az alapvető emberi jogok és a szakszervezeti jogok tiszteletben tartását. Az Európai Bíróság elmúlt évek során meghozott ítéletei azonban azt mutatják, hogy az alapvető szakszervezeti jogok védelmének további erősítése szükséges. A Bíróság a Laval, Rüffert, Viking és Luxembourg ügyekben következetesen ledegradálta a szakszervezeti jogok értékét.
Ezek az ítéletek lehetetlenné tették a munkavállalók nemzetiségüktől független, egyenlő bánásmódjának biztosítását. A szakszervezetek a kiküldött munkavállalók számára ezentúl nem garantálhatnak a hazai munkavállalókéval egyenlő fizetséget és egyenlő munkafeltételeket. Ezért én is örömmel veszem Barroso úr e helyütt azt megelőzően tett ígéretét, hogy újra megválasztották a Bizottsági elnökének.
Most a következő kérdést szeretném Barroso úrnak feltenni: mikor várhatjuk, hogy a Bizottság olyan jogalkotási javaslatot terjeszt elő, amely az Európai Bíróság határozatait követően felmerő problémákkal foglalkozik? A Bizottság elnöke tud-e már minket ma tájékoztatni erről?
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Amikor nyilvánosságra kerültek ezek az ítéletek, nagyon világosan kifejtettük álláspontunkat. Én magam is és Špidla biztos úr is - aki a foglalkoztatási és szociális ügyekért volt felelős - világosan rámutattunk, hogy a mi értelmezésünk szerint az ítéletek nem vonhatnak kétségbe olyan alapvető jogokat, mint a sztrájkjog, a szakszervezeti tagsághoz való jog, valamint az országaink munkaviszonyokra vonatkozó egyes mechanizmusainak jellemzői.
Jelenleg is dolgozunk néhány, e tárgyra vonatkozó javaslaton. Attól tartok, nem tudok most konkrét időpontot megnevezni, mivel nem számítottam erre a kérdésre. Annyit azonban elmondhatok - amint azt már korábban említettem -, hogy ez olyan kérdés, amivel a mostani Bizottság megválasztását követően - és ezt elmondta a felelős biztos is - hamarosan foglalkozni fogunk.
Bogusław Liberadzki
(PL) Tisztelt Barroso úr! Az alapvető jogokról és az új szerződésről szeretném kérdezni, beleértve a külügyi szolgálatot is. A Költségvetési Ellenőrző Bizottság által folytatott kutatás szerint a pénzügyi tranzakciók 43%-a helytelen. Az új szerződés és az alapvető jogok tiszteletben tartásának megvalósítására irányuló munkánk során felmerülő új megoldások segíteni fognak-e abban, hogy radikálisan csökkenjen a költségvetés kidolgozása és végrehajtása, valamint a jelentéskészítés során előforduló hibák száma? Hangsúlyozni kívánom annak tényét, hogy 43% a pénzügyi hibák becsült mértéke.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Mint tudják, évek óta dolgozunk azon, hogy csökkentsük az Európai Unió elszámolásainak pénzügyi hibáit. Mint tudják, a hibák közül sok a tagállamok felelősségi körébe tartozik és ezek számos európai program megvalósítása során merülnek fel.
Bátorítással szolgál az Európai Számvevőszék nemrégiben kiadott véleménye, amelyben elismerik az eddig elért haladást, de úgy vélem, semmi okunk az önelégültségre ezen a területen. Készek vagyunk arra, hogy csökkentsünk minden, az Európai Unió költségvetésének végrehajtása során felmerülő hibát.
David Casa
(MT) A szerződés megállapítja az alapvető emberi jogok védelmére vonatkozó alapelveket, az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó országoknak pedig biztosítaniuk kell az Európai Unió követelményeinek teljesítését, ahogyan azt Málta és az azzal egy időben tagállammá vált, többi ország is tette. Ami Törökországot illeti, nem gondolja, elnök úr, hogy Törökországnak még sok a teendője az emberi jogok területén? Mi több, mit tesz a Bizottság annak érdekében, hogy a törökországi gazdaság helyreállítása előtt és minden egyéb igény felmerülése előtt legelsősorban is az alapvető emberi jogokra fordítsanak figyelmet? Ezeket prioritásnak vélem, és sajnos azt kell mondanom, hogy ezek nem léteznek Törökországban.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Őszintén szólva nem állítanám, hogy léteznek. Törökország haladást ért el a törvényesség területén, azonban nem hisszük, hogy ez a haladás - az alapvető jogok és a törvényesség tiszteletben tartásának normáját tekintve - megfelel az európai normáknak. Ez pontosan annak a munkának képezi részét, amelyet Törökországgal évek óta folytatunk.
Mivel Törökország az Európai Unió tagjelölt országa, a Bizottság minden évben rendkívül objektív módon értékeli Törökországnak a törvényesség terén és az alapvető jogokkal kapcsolatos, valamennyi ügyben végrehajtott reformjait.
Őszintén szólva van előrelépés bizonyos területeken. Más területeken több erőfeszítést várunk a török hatóságoktól.
Véleményem szerint a Törökország csatlakozásáról szóló párbeszéd - tulajdonképpen a tárgyalások - folytatása jelenti a megfelelő módot arra, hogy haladást érjenek el az alapvető jogok tiszteletben tartásának kérdésében, valamint általában véve a törvényesség és a törökországi demokratikus reformok terén.
Elnök
Tisztelt Barroso elnök úr! Köszönöm a nagyon érdekes vitát. A plenáris ülés keretében most tartottuk meg negyedszer a kérdések óráját. Legközelebb egy hónap múlva kerül ugyanerre sor a Strasbourgban megtartandó, következő részülésen.
Ezzel lezárult ez a napirendi pont.
David-Maria Sassoli
(IT) Tisztelt elnök asszony, hölgyeim és uraim! Egy perccel ezelőtt az Olasz Köztársaság elnöke ellen irányuló, gyalázatos és megtévesztő felszólalás hangzott el a tisztelt Házban. Úgy vélem, hogy a tisztelt Ház Elnöksége nem engedheti, hogy a parlament falai közé nemzetpolitikai kérdéseket hozzanak be, különösen akkor, amikor nagy horderejű intézményi és politikai ügyekkel foglalkozunk.
Hadd emlékeztessem önöket - és valamennyi képviselőtársamat - arra, hogy az Olasz Köztársaság nem eladó, és hogy Giorgio Napolitano köztársasági elnök az olasz alkotmány letéteményese. A Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége Európai Parlamenti Képviselőcsoportjának olasz küldöttsége nevében felkérem a Parlament Elnökségét, hogy a megvitatott témákat és felszólalásokat illetően legyen éberebb.
Sajnálom, hogy Buzek elnök úr nem lépett közbe, és nem szakította félbe a felszólalást, amelynek során a köztársasági elnök urat támadták, aki éppen egy hete látogatott az Európai Parlamentbe.
(Taps)
Elnök
Mind az ön által említett megjegyzés, mind az ön állításai jegyzőkönyvbe kerülnek, én pedig megpróbálom figyelembe venni a kéréseit az általam elnökölt napirendi pont során. Remélem, ez sikerülni is fog!
