Innovatív Unió: Európa átalakítása a válság utáni világnak megfelelően (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont Merkies asszony jelentése az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság nevében az Innovatív Unióról: Európa átalakítása a válság utáni világnak megfelelően..
Judith A. Merkies
Elnök úr, biztos asszony, önök, én, és mi mindannyian újítók vagyunk, mindannyian azok lehetünk. Hogyan? A válasz: kutatókként, tudósokként, törvényhozókként, dolgozókként, kétkezi munkásokként, fogyasztókként és állampolgárokként. A polgárok az innováció legfontosabb tényezői - rajtuk múlik, sikerrel jár-e vagy sem. De vajon mit tehetünk mi, törvényhozókként, politikusokként, hogy felgyorsítsuk az innovációt? Az innováció az egyetlen kiút a pénzügyi és gazdasági válságból, mivel ez fog megoldást kínálni a mindannyiunkat érintő problémákra - mint a népesség elöregedése, az éghajlatváltozás vagy a nyersanyagok szűkössége - és gyorsan véget vet majd a pénzügyi és gazdasági válságnak is. Az innováció révén remélhetőleg össze tudjuk kapcsolni mindezt, lendületet adhatunk a gazdaságnak, ugyanakkor fenntarthatóbbá tehetjük a társadalmat. Ez természetesen nem történik meg magától. Másféle gondolkodásmód szükséges hozzá, más felfogás a társadalomról és a politika, üzleti élet és ipari termelés terén végzett munkáról.
Tehát, milyen konkrét lépéseket tehetünk? Jobban kell összpontosítanunk a hangsúlyos területekre, és el kell kerülnünk a széttagoltságot. Félre kell tennünk a szűklátókörűséget, legyen szó innovációról vagy politikáról. Mit akarunk elérni? Az innováció nem csupán egyetlen épület, minisztérium vagy program kérdése. A politika minden területét át kell fognia. A politikai gondolkodásnak is innovatívnak kell lennie. Lehetőleg holisztikus hozzáállást kell kialakítani. Miért indítottunk ennyi programot? Egyesítsük őket, ahol lehetséges, kezdjük végre egyszerűsíteni a dolgokat. Ez a feladatunk nekünk, politikusoknak. Csökkentsük a bürokráciát. Politikusokként hajlamosak vagyunk állandóan egy új réteget tenni a régire, új szabályozást létrehozni, új programot, új finanszírozási lehetőséget. Ebben az esetben esetleg nem a "több” a megoldás, hanem a "kevesebb”, vagy a "helyett”.
Ezért nem arra van szükség, hogy kiéljük a szabályozási hajlamunkat a pályázatok finanszírozásakor, hanem - ami nagyon fontos - szolgáltatást kell nyújtanunk azoknak, akik hozzánk fordulnak finanszírozásért és támogatásért, hogy "egyablakos ügyintézést”, azaz egyetlen szolgáltató pontot kínáljunk a kérelmezőknek, az új vállalkozások indítóinak, a kis- és középvállalkozások működtetőinek, és, ahol ez lehetséges, a régióknak és a kutatással foglalkozó testületeknek. Ez azt jelenti, hogy nem csupán ellenőriznünk kell a pályázatok finanszírozását, hanem, ahol ez megfelelőbb, alkalmas partnereket vagy hálózatokat kell keresnünk az együttműködéshez.
Sokkal több kockázati tőkére van szükség, és ebben a tekintetben a következő finanszírozási időszakra előirányzott 1 milliárd EUR helyett valóban 5 milliárd EUR-t kell megcéloznunk, mert ez garantálni fogja a bankok számára azt a támogatást, amire szükségük van annak érdekében, hogy kölcsönt nyújtsanak a kis- és középvállalkozásoknak. Olcsó és egyszerű szabadalomra és megvalósítható szabályokra van szükség a szellemi tulajdon védelme érdekében. Valódi európai belső piacra van szükség, ahol az innovációk jobban érvényesülhetnek, hozzáférve az 500 millió polgár piacához. Ez a piac pillanatnyilag túlságosan széttagolt. Mostanáig az innovációt főleg a csúcstechnika területére tartozónak tekintették. Nem feltétlenül van így - vonatkozhat szociális innovációra is.
Európa évek óta küzd az innovatív elmék külföldre csábítása ellen - olyan kreatív szakemberekről van szó, akik inkább az Egyesült Államokba mennek, mert úgy vélik, hogy ott könnyebb dolguk lesz. Ha őszinték vagyunk, az az igazság, hogy néha valóban így van. A személyes felelősségre vonatkozó rugalmatlan szabályozás, a pénzügyi támogatás hiánya, és az európai piacra jutás magas belépési korlátai mind olyan akadályt jelentenek, amelyek miatt az innováció nem lehetett igazán sikeres Európában. Az Uniónak mernie kell jutalmazni - nem büntetni - a bátorságot, a vállalkozó kedvet, a kíváncsiságot és a találékonyságot. Európai Steve Jobsokra van szükségünk. Fogjunk össze abban, amiben erősek vagyunk, hozzuk össze Európában a kutatás szellemét, hozzuk össze Einsteint és Steve Jobsot.
Máire Geoghegan-Quinn
a Bizottság tagja. - Elnök úr, gratulálok az előadónak, Merkies asszonynak a kitűnő jelentéshez. Szeretnék köszönetet mondani az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság árnyékelőadóinak, valamint azon hét bizottság tagjainak, amelyek eljuttatták véleményüket az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottsághoz. Az ő támogatásuk az Innovatív Unió különböző aspektusai felé alapvető fontosságú ahhoz, hogy sikeres legyen.
Az innováció az Európa 2020 stratégia központi eleme, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés előmozdítója. Szeretném megragadni az alkalmat annak konkrét ismertetésére, hogy mit fog jelenteni az Innovatív Unió az emberek különböző csoportjai számára.
Ösztönözni fogjuk és támogatjuk az üzleti élet és az egyetemek közti szorosabb együttműködést, tudásfejlesztési szövetségek létrehozása révén, amelyek új tanterveket dolgoznak ki az innovatív képességek terén tapasztalható hiányosságok megszüntetése érdekében. Az európai kutatók esetében lépéseket teszünk, hogy ösztönözzük a határokon átnyúló együttműködést és elmozdítsuk a kutatás és mobilitás előtt álló akadályokat, 2014-ig teljessé téve az Európai Kutatási Térséget. Ahogy Merkies asszony fogalmazott záró mondataiban, össze kell hoznunk Albert Einsteint és Steve Jobsot, és itt kell tartanunk őt Európában. Vonzónak, dinamikusnak és bürokratikus akadályok nélkülinek kell, hogy lássanak minket.
A kis- és középvállalkozások és vállalkozók számára az Innovatív Unió kedvező, az innovációt lényegesen jobban ösztönző feltételeket teremt a szellemi tulajdonjogok, a szabványok kialakítása és a forrásokhoz való hozzáférés terén. 2011. április 13-án két jogalkotási javaslatot nyújtottunk be a szellemi tulajdonjogokról a megerősített együttműködés keretében, amelyek 80%-kal fogják csökkenteni a szabadalmak költségét. Egyetlen európai szabadalom lesz érvényben 25 tagállamban, és aki vállalkozást kíván indítani, vagy pénzügyi forrásokra van szüksége, annak a Bizottság 2012-ig biztosítja, hogy az egyik tagállamban bejegyzett kockázatitőke-alapok Unió-szerte szabadon működhessenek és fektethessenek be.
Az Innovatív Unió népszerűsíteni fogja az állami szektorbeli innovációik legsikeresebb példáit, és a magán és állami szektorok egyaránt tanulhatnak egymás bevált gyakorlatából.
A közbeszerzés az Unió GDP-jének 17%-át teszi ki, ami hatalmas potenciális piac az innováció számára. Ezért arra bátorítjuk a tagállamokat és a régiókat, hogy különítsenek el költségvetési tételeket az innovatív termékek és szolgáltatások közbeszerzése számára.
Végül, mi lesz az átlagos adófizetővel? Nos, az Innovatív Unió a leghatékonyabban fogja elkölteni a közpénzeket. Ez az intelligens költségvetési konszolidáció előtérbe helyezését jelenti, a súlyos költségvetési megszorítások ellenére. Az oktatási, kutatási és innovációs beruházás képes nagyobb értéket és több munkahelyet teremteni, mint amennyibe kerül, és a az innováció terén történő befektetés segíteni fog abban, hogy megbirkózzunk a társadalmunk előtt álló nagy kihívásokkal.
Ezzel elérkeztünk a partnerségekhez, amelyek keretet nyújtanak az eszközök és források elosztásához, összehozva a főbb szereplőket. A partnerségek célja a teljes innovációs lánc lefedése, a kimagasló kutatás és fejlesztés támogatásától kezdve a feltételek biztosításáig ahhoz, hogy az eredmények sikeresen bevezethetőek legyenek a piacra. Örömünkre szolgál, hogy a Parlament 2010. november 11-én nagy többséggel támogatta az innovatív partnerségek elképzelését. Felkértük a Parlament elnökét, hogy nevezzen ki négy tagot az irányítóbizottságba, ami elé várakozással tekintünk.
Végül, de nem utolsósorban Merkies asszony említette a szociális innovációt, amelyet az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság vetett fel. A Bizottság feltett szándéka egy európai kísérleti kezdeményezés indítása a szociális innováció terén, amely szakértői hátteret és virtuális hálót biztosít a szociális vállalkozók, a polgárok és más ágazatok számára.
Itt abba is hagyom, mivel úgy vélem, a mai este a parlamenti képviselők véleményének meghallgatásáról szól, hogy a vita után, mielőtt elmennénk a jelentéssel, válaszolhassunk az észrevételeikre.
Inese Vaidere
Elnök úr, hölgyeim és uraim, a pénzügyi válság még egyértelműbbé tette az innováció szükségességét az Európai Unió gazdaságában, ezért nagy örömmel üdvözöljük a Bizottság "Innovatív Unióról” szóló javaslatait. A sikeres innovációs politikának három pilléren kell nyugodnia: politikai támogatás, finanszírozás és megfelelő jogalkotás. Ahogy a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményében is hangsúlyozzuk, az "Innovatív Unió" átfogó céljának a hosszú távú fejlődésnek és versenyképességnek kell lennie, a technológiára, tudásra és az oktatás fejlesztésére alapozva. A kutatásra és fejlesztésre fordított beruházásnak a nemzeti össztermék 3%-ára növelésével egyidejűleg strukturális reformokat kell végrehajtanunk az eredmények hatékony alkalmazása, valamint hozzáférhetőségük érdekében a kis- és középvállalkozások számára. Fontos szempont, hogy a vállalkozók megértsék az újításokat. Ezek nemcsak a csúcstechnológiát és a találmányokat jelentik, hanem szociális, üzleti, irányítási és egyéb innovációkat, amelyek a tudás egyre hatékonyabb alkalmazását követelik meg, szorosabb együttműködést az egyetemekkel és kutatási központokkal. Fontos a kutatás súlypontjainak meghatározása, elkerülve a túlzásba vitt rangsorolást, amikor mindenki ugyanazt kutatja. Az európai szabadalmak jelenleg 15-ször annyiba kerülnek, mint az USA-beliek, ezért kell minél előbb kidolgoznunk az európai szabadalmat, és csökkentenünk a költségét. Az új tagállamok közül sokban értékes találmányok születnek, azonban finanszírozás híján a kutatók kénytelenek őket más országokban és más vállalatoknak eladni pár ezer euróért, míg valódi értékük milliókban mérhető. Ami az állami forrásokból létrehozott szabadalmakat illeti, fontos, hogy az egyetemek és magánszemélyek osztozhassanak az így létrejött szellemi tulajdon fölött. Az Európai Uniónak érvényt kell szereznie a szellemi tulajdon védelmének, annak érdekében, hogy megvédje a technológiánkat és a szakértelmünket a kalózkodástól és a csalástól, különösen a harmadik országokkal kötött megállapodások révén. Ami a kormányokat illeti, programokat kell kialakítaniuk az innováció fejlesztése érdekében. A mennyiség tekintetében nem versenyezhetünk Kínával és Indiával, azonban mindenképpen kínálhatunk minőséget és jobb feltételeket az ötletek megvalósításához. Köszönöm.
Sari Essayah
Elnök úr, mi, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság tagjai annak a véleményünknek adtunk hangot, hogy az innovációk elengedhetetlenek a gazdasági fejlődéshez és a foglalkoztatottság növeléséhez, most, hogy Európa kiutat keres a gazdasági válságból.
A gazdasági válságok idején általában csökken a kutatásra és fejlesztésre fordított beruházás nagysága, noha bizonyított tény, hogy azok a vállalatok és tagállamok, amelyek a legtöbbet ruháznak be ezekben az időszakokban, a legnagyobb komparatív előnyökre tesznek szert a piacon. Ők azok továbbá, akik a leggyorsabban állnak talpra a recessziót követően. Ezért különösen fontos a tagállamok számára, hogy teljesítsék az Európa 2020 stratégia céljait, és a GDP legalább 3%-át fordítsák kutatásra és fejlesztésre.
A Foglalkoztatási Bizottság hangsúlyozza az innovációs politika tágabb szemléletét, amely nem korlátozódik csupán a technológiai innovációra, hanem - fokozottabban, mint ahogy eddig történt - a szociális és a szolgáltatásokhoz kapcsolódó innovációt is elismeri, amely segít a társadalom előtt álló olyan kihívások megoldásában, mint az öregedő társadalom, az egészségügy, a környezeti és éghajlatváltozások és az energiahatékonyság. Jó példa erre az aktív és egészséges időskor témájára vonatkozó európai innovációs partnerség nevű kísérleti program.
Az információs és kommunikációs technológia minden innovatív tevékenység során fontos szerepet játszik. Az informatikai készségek elsajátítását befolyásolhatja a képzés minőségének javítása, az egész életen át tartó tanulás támogatása, valamint a már foglalkoztatottak esetében a tudásuk és képességeik folytonos naprakésszé tételére biztosított lehetőség.
A legtöbb kezdeményezés, amely lehetővé teszik az innovációt, az üzleti világból indul, ezért alapvető fontosságú a szorosabb együttműködés az egyetemekkel és kutatóközpontokkal. Másrészt az Unióban elégtelen mértékű vagy túl lassú az egyetemek kutatási eredményeinek kereskedelmi felhasználása. Ezért van szükség üzleti inkubátorokra, amelyek összekapcsolják az üzleti életet és az egyetemeket, és amelyek feladata a kutatási eredmények kereskedelmi felhasználásának elősegítése volna.
A Foglalkoztatási Bizottság alapvető fontosságúnak tartja az Európai Kutatási Térség létrehozását, ahol megszűnnek a kutatók mobilitásának akadályai, és fejlett európai kutatási infrastruktúra jön létre. Ezért meg kell akadályoznunk az agyelszívást Európából más területekre - sőt, Európának olyan területnek kellene lennie, amely máshonnét idevonzza a kutatókat.
João Ferreira
Elnök úr, biztos asszony, a gazdasági és szociális fejlődés hathatós ösztönzésének lehetősége, amelyre oly nagy szükség van napjainkban, az innováció lényegi velejárója. Tovább is mehetünk, és azt mondhatjuk, hogy az innováció szükséges eszköz az emberiség előtt álló jelenlegi problémák megoldásában.
A Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményének előadójaként azzal próbáltam alátámasztani ezt az elképzelést, hogy felhívtam a figyelmet a főbb problémák némelyikére, amelyekkel szembe kell néznünk a következő területeken, hogy csak néhányat említsek: az erőforrások szűkössége és hatékony felhasználása, a hulladék újrahasznosítása és kezelése, az élelmiszerminőség és -biztonság, a demográfiai változások, új járványok, a természet védelme és a biológiai sokféleség megőrzése.
Az irányított innováció szükségességének tényét mindenekelőtt a következő érvekkel kíséreltem meg alátámasztani: a közérdek védelme, az emberek életminőségének javítása, a szociális jólét előmozdítása, valamint a környezet és a természet egyensúlyának megőrzése. Az innovációnak a közpolitika kulcselemének kellene lennie az olyan területeken, mint a környezetvédelem, a vízügy, az energiaügy, a közlekedés, a telekommunikáció, az egészség- és oktatásügy.
Felhívtam a figyelmet arra a tényre, amelyet a 2009-es európai innovációs testület is elismert, hogy a gazdasági és pénzügyi válságnak aránytalan hatásai tapasztalhatók különböző országokban és régiókban, és ezek hátráltatják a konvergencia-célkitűzést. A tagállamokra vonatkozó jelenlegi költségvetési megszorítások a tudományos, technológiai és innovációs befektetés nagyobb korlátozását eredményezhetik, különösen a legsebezhetőbb országokban. A meghirdetett "Innovatív Unió” helyett az eredmény valóságos "innovációs szakadék” lehet a leginkább innovatív országok és régiók, valamint a többiek között.
Sajnos az általam beterjesztett első véleménytervezetet felhígították a bizottságban elfogadott módosítások. Ahol először közérdekről, fejlesztésről, kohézióról, haladásról és szociális jólétről volt - és kellene, hogy legyen - szó, végül az úgynevezett üzleti lehetőségek, a verseny és az innováció üzleti célú felhasználása kapott hangsúlyt.
A Bizottság közleményében is ez az uralkodó jövőkép, ez azonban nem a mi jövőképünk. Nem ilyen elképzelésre van szükségünk a jövőről.
Kyriacos Triantaphyllides
Elnök úr, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleménye szerint a legfontosabb szempont egy fejlett szociális profilú, a munkahelyteremtésen alapuló Innovatív Unió létrehozása. Innovatív termékeket és szolgáltatásokat kell bevezetnünk mind a magán, mind a közszférában, amelyek megkönnyítik az adminisztratív folyamatok végrehajtását, erősítik a közigazgatást és csökkentik a bürokráciát, valamint a közszféra rugalmatlanságát. Az innovatív megoldások bevezetése szorosan kapcsolódik továbbá a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzéshez, amely megold olyan problémákat, amelyeket a piac nem képes lefedni vagy ahol a javasolt megoldások gazdaságtalanok.
A magánszektorban arra kell ösztönöznünk a kis- és középvállalkozásokat, valamint a mikrovállalkozásokat, amelyek számára különösen nehéz a piachoz való alkalmazkodás, hogy egyrészt több innovatív terméket használjanak, másrészt innovatív megoldásokat hozzanak létre. Külön meg kell említenünk a regionális és vidéki térségek mikrovállalkozásait, amelyek finanszírozás hiányában a túlélésért küzdenek, módot kell találnunk arra, hogy az innovatív megoldások használatára ösztönözzük őket, ezzel javítva az életképességüket. Ugyanakkor bátorítanunk kell a környezetvédelmi innovációs programokat, hogy megszüntessük a hiányosságokat az éghajlatváltozással kapcsolatos erőfeszítések terén, és terjesszük a környezetbarát megoldásokat.
Az innováció fokozása mellett meg kell vizsgálnunk, hogyan származhat belőle közvetlenül előnye az Európai Unió polgárainak. Az innovatív megoldások használatának a vállalatok alacsonyabb költségeiben kell jelentkezniük, és lehetővé kell tenniük a fogyasztók számára az olcsóbb és jobb termékek élvezetét.
Danuta Maria Hübner
a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményének előadója. - Elnök úr, szeretném elmondani a biztos asszonynak, hogy az elmúlt években az innováció szimbólum értékű politikai eszközzé vált, amelytől minden probléma megoldását várjuk. Ez azt jelenti, hogy jelentősek a várakozások, és eredményeket kell felmutatnunk.
Az elképzelések sikeres megvalósításában természetesen nagyon sokat számít a kormányzás, és ma az innováció kormányzati keretét a pragmatizmusra kell alapozni, és sürgősen végre kell hajtani, továbbá a politikák tartalmát kell szolgálnia.
Európának, ebben mindannyian egyetértünk, innovációra van szüksége, különben lemarad versenytársaival szemben. Az európai innovációs lánc minden szemét meg kell erősíteni, és az innovációs politikát a kihívásokra kell összpontosítani. Ha jól értem, ezt kínálja az Innovatív Unió.
Ma fennáll annak a kockázata, hogy nemcsak a vállalatok, hanem a kormányok is csökkentik az innovációs beruházásokat. Ez a válság és a nemzeti költségvetések megszorításai által diktált logika. Az uniós politikák válaszlépéseinek és az uniós költségvetési eszközöknek határozottan szembe kell menniük ezzel a logikával.
Európában az innováció nem olyan elképzelés, ami egyes innovációs központokra lenne korlátozható. Európa egész területén alkalmazni kell. Európa egyszerűen túl kicsi ahhoz, hogy területének bármely részén megengedhesse az innováció elhanyagolását.
Egyértelmű, hogy a kutatás és az innováció nem ugyanazt jelentik, teljesen világos, hogy ebben egyetértünk önnel. A kormányzásának az innováció terén ezért többet kell nyújtania a kutatási és fejlesztési politika támogatásánál. Az innováción alapuló növekedés elősegítése nem a kutatási és fejlesztési infrastruktúra tökéletesítését jelenti. Akármilyen fontosak is ezek, az innováción alapuló növekedés elsősorban a tehetségek és új ötletek mozgósítását jelenti.
Az innovációt elősegítő kormányzásnak új partnerségeket kell létrehoznia, megteremtve a hatékony innovációs rendszerek kialakulásának feltételeit, amelyek mozgósítják az intellektuális és vállalkozói képességeket, tehát felfedezik az alvó újítókat - sok van belőlük Európában -, olyan üzleti környezetet teremtve, amely ösztönzi az innovációt, főleg a kis- és középvállalkozások esetében, és kiterjed a gazdaság minden ágazatára.
Végezetül hadd mondjam el, hogy még nem rendelkezünk az innováció önálló európai modelljével, annyi azonban világos, hogy gondosan kialakított, konkrét, erős és közös magán/állami összefogásban kell gyökereznie. Bízom benne, hogy az Innovatív Unió végigvisz minket az ehhez a modellhez vezető úton.
Amalia Sartori
Elnök úr, Merkies asszony jelentése - akinek köszönetet mondok a munkájáért - a Parlament első fontos hozzájárulása a Bizottság Innovatív Unió elnevezésű kiemelt kezdeményezéséről szóló javaslatához. Az elmúlt években a világ legnagyobb országai versenyképességi politikájukat következetesen bizonyos kulcságazatokra összpontosították, amely növekedést és fejlődést eredményezett, az innováció szem előtt tartásával. A csúcstechnológia ágazata jó példa erre.
Európa is felismeri az olyan projektek megvalósításának szükségességét, amelyek célja a gazdasági és ipari növekedés, a forrásokat és a befektetést az innovatív politikákra összpontosítva anélkül, hogy lemondana a gazdasági és szociális fejlődésben játszott vezető és irányító szerepről, amelyet az elmúlt évtizedekben töltött be. A jelentés lényegi pontjai megmutatják az átfogó megközelítés szükségességét, amely az üzleti élet, a gazdaság és általában a társadalom minden területén előmozdítja az innovációt.
A jelentés a kis- és középvállalkozásokat jelöli meg, - amelyek Európa gazdasági teljesítményének fő létrehozói, még a nehéz válságidőszakokban is -, mint olyan helyeket, ahol mindennapos az innováció. Ideje, hogy elismerjük és jutalmazzuk ezeket a képességeket, és a növekedés és az egész kontinens fejlődésének szolgálatába állítsunk őket. Az is világosan szerepel a jelentésben, hogy az innováció és a kutatás egyazon érem két oldalát jelentik.
Az innováció származhat a kutatásból is, azonban jelenthet széles körben kifejeződő képességet is, amely a mindennapi élet összes területén képes jobbítóan hatni. Európa számára kihívás, hogy sikeres lesz-e ebben. Lehet, hogy nem hozunk létre azonnal egy szilikonvölgyet, de egy Stanford Egyetemet talán sikerül alapítanunk.
Teresa Riera Madurell
Elnök úr, biztos asszony, szeretnék gratulálni az előadónknak, Merkies asszonynak kitűnő munkájához, mivel megszűrte a jelentés tartalmát, és a csoportunk számára lényegesebb szempontokra összpontosított, mint a szociális innováció - amely alatt a dolgozók és a polgárok innovációja értendő -, az innovatív és környezetbarát termékekre és szolgáltatásokra irányuló közbeszerzések ösztönző ereje, és a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz jutásának megkönnyítése. Ez lehetővé teszi, hogy a jelentés egyik konkrét aspektusára összpontosítsak és megjegyzést fűzzek hozzá, amely a mutatók kidolgozásának szükségessége.
Hölgyeim és uraim, ha egyszerűen a gazdasági tevékenységet fokozó új termékeket, eljárásokat és szolgáltatásokat értjük innováció alatt, akkor elengedhetetlen felszerelkeznünk azokkal az eszközökkel, amelyekkel precíz módon, gazdasági értelemben mérhető az innovációs kapacitásunk, olyan paraméterek alapján, mint a magánberuházások és a kutatás-fejlesztés, a foglalkoztatottság vagy az innovatív vállalatok száma. Olyan indikátorokat kell létrehoznunk, amelyek tükrözik az innováció növekedést, foglalkoztatottságot és GDP-növekedést serkentő képességét, és amelyek segítségével összehasonlíthatjuk a helyzetünket versenytársaink gazdaságával az intenzitás tekintetében.
Végezetül szeretnék néhány szót szólni egy olyan küldöttség tagjaként, amely ellenezte a megerősített együttműködés elindítását az egységes közösségi szabadalommal kapcsolatban. Szeretném elmondani: azért elleneztük, mivel úgy véljük, hogy a megerősített együttműködés eszköze közvetlenül befolyásolhatja a belső piacot, a területi kohéziót és az összes tagállam polgárainak a maximális jogbiztonsághoz fűződő jogát.
Vladko Todorov Panayotov
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (BG) Elnök úr, Európa jelenleg azzal az aránylag új, de nagyon komoly veszéllyel néz szembe, hogy lemarad, sőt, hanyatlásnak indul a tudomány és technológia területén folyó globális versenyben. Egy ilyen fejlemény komoly nyomást gyakorolna a jólétünkre, gazdasági haladásunkra és társadalmi helyzetünkre. Egyszerűbben szólva, Európát az a veszély fenyegeti, hogy középszerű szereplővé válik a globális tudományos és gazdasági téren. Európának sürgető szüksége van az innovációra.
Gratulálok Merkies asszonynak a nagyszerű jelentéshez. Elégedettséggel töltenek el Geoghegan-Quinn biztos asszony szavai is. Ez garantálja a sikert, mivel az Innovatív Unió elsősorban az Európai Unió gazdasági fejlődését célzó stratégia. A következőkre van szükségünk ahhoz, hogy sikeres legyen. Először is könnyebb hozzáférésre a hitelhez és a pénzügyi támogatáshoz, több beruházásra a tudományos kutatás és fejlesztés terén, világos szabályokra, amelyek hosszú távú perspektívát kínálnak az innováció számára, egyszerűbb eljárásokra a részvételhez az európai és nemzeti támogatási programokban és olcsó, egyszerű európai szabadalmakra.
Evžen Tošenovský
Elnök úr, második alkalommal cserélünk eszmét az innovációs stratégiáról a plenáris ülésen. Az európai országoknak a világpiacokon elfoglalt helyzetéről folytatott számos vitánkban rendszeresen megemlítettük, mennyire fontos az európai gazdaság versenyképességének növelése. Az Uniónak a világpiacokon elfoglalt helyzetét a jövőben nagyban befolyásolja az innovációk sikeressége és az innovációs ciklusok sebessége. Az európai államok egyértelműen magas szinten vesznek részt kutatási programokban. A hosszú távú probléma azonban az elért tudás gyakorlatba való átültetésének lassúsága, amelynek oka a nehézkes bürokrácia.
A tudomány és kutatás rendelkezésére álló alap a legnagyobb uniós alapok egyike. Ezért célul kell kitűznünk a kutatási eredmények átültetésével kapcsolatos bürokrácia lehető legegyszerűbbé tételét, így nyújtva maximális segítséget az innováció számára, ezzel is javítva az Unió versenyképességét. Gondolkoznunk kell azon, hogyan segíthetjük a kutatási programok eredményeinek kereskedelmi hasznosítását az innovációval kapcsolatos intézkedések keretében. Ha bonyolulttá tesszük az európai kutatási eredmények átültetését a kereskedelem területére, akkor nehezen fogjuk felgyorsítani az innovációs ciklust.
Philippe Lamberts
Elnök úr, hölgyeim és uraim, a kutatási és innovációs politika az Európai Unió politikáinak alapját jelentő három pillér egyike. Azt mondanám, hogy egyre inkább stratégiai eszközzé válik, amely elengedhetetlen fontosságú a jövőnk szempontjából. Miért? Mert az a szerencsénk vagy az előttünk álló kihívás, hogy egy civilizációs átalakulás kezdetén élünk.
Gondolják el: biztosítanunk kell mindenki tisztes megélhetésének feltételeit, nem csak itt és most, hanem máshol is, és a jövendő nemzedékek számára is. Ez már magában jelentős kihívás. Ráadásul azonban, először az emberiség történetében, a bolygó fizikai korlátait figyelembe véve kell ezt megtennünk. Ez természetesen gyökeresen más összefüggést jelent.
Meggyőződésünk, hogy Európa vezető szerepet játszhat a világon ebben a mély átalakulásban, amely nem csupán az infrastruktúrát és a szervezeteket érinti, hanem, ami még fontosabb, a termelési, fogyasztási módokat és az életmódot is. A legjobban úgy biztosíthatjuk az Európai Unió versenyképességét, ha a vezetők közt leszünk ebben a folyamatban. Itt hadd említsem meg, hogy a versenyképesség önmagában véve nem célkitűzés. A célunk az, hogy megfelelő helyzetben legyünk a kihívások leküzdéséhez, amelyek, ne feledjük, az emberiség létét veszélyeztetik ezen a bolygón. Ha azonban a legjobbak között vagyunk, akkor a versenyképességünk biztosítva lesz.
Sok minden elhangzott, amivel egyetértek. Csak két kérdést szeretnék felvetni.
Először is, maximalizálnunk kell minden egyes elköltött euró hatékonyságát. Ehhez a különböző uniós politikák, valamint az uniós szintű és a tagállami szintű tevékenységek jobb összehangolására van szükség. Ez azt jelenti, hogy tovább kell lépnünk attól a logikától, ahol a fő szabály a támogatás és a mentesség, a kölcsönnyújtás és a kockázatmegosztás, egy másik logikához, amelynek egyik fő célja a magánberuházások katalizálása az állami források lévén. Ennek legjobb módja nem minden esetben a vissza nem térítendő támogatás nyújtása.
Végezetül, vennünk kell a bátorságot, hogy véget vessünk pár pénznyelő programnak, így az ITER-programnak, amely a kutatásra fordított európai pénzek jelentős részét felemészti - 7 milliárd eurót a 60 milliárdból - képzeljék csak el! Ennek véget kell vetnünk.
Niki Tzavela
az EFD képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, szeretnék köszönetet mondani Merkies asszonynak a munkájáért és azért, hogy megszervezte a jelentés megvitatását a kéviselőcsoportokban. Úgy vélem, hogy kiváló munkát végzett. Három dolgot szeretnék leszögezni.
Örömmel látom, hogy a képviselő asszony felkarolta a szélessáv ügyét. A digitális világ és az információs és kommunikációs technológia az innováció motorjai, és a nagysebességű, szélessávú internetnek minden európai innovációs partnerség alapvető előfeltételének kell lennie.
Másodszor, a nyolcadik keretprogramra készülve tovább kell erősítenünk az uniós finanszírozású kutatási és innovációs tevékenységek utólagos értékelését. Ezért látjuk, hogy Merkies asszony nagyon helyesen belefoglalt a jelentésbe egy bekezdést, amely felkéri a Bizottságot egy integrált mutatórendszer kidolgozására, amely lehetővé teszi az elért haladás, valamint az uniós innovációs politikák és programok mérhető hatásainak hatékonyabb ellenőrzését és kiértékelését.
Végezetül egy megjegyzés. Pár napja az Európai Tanács elnöke, Van Rompuy úr azt állította, hogy az európaiak azért nem innovatívak, mert depressziósak. Ez valóban újszerű feltételezés, azonban úgy vélem, ez jellem kérdése. Ösztönöznünk kell a tanulás, a kíváncsiság és a kockázatvállalás kultúráját.
Franz Obermayr
(DE) Elnök úr, nagy társadalmi kihívások előtt állunk: a gazdasági válság, az öregedő népesség, a források szűkössége és nemzetközi versenyképességünk megőrzése.
Fontos tehát, hogy elősegítsük az innovációt, amely kreatív ötletek és megoldások által nyújt megoldást a problémákra. Nem csupán technikai újítások bevezetéséről van szó, hanem szociális-politikai újításokról is. Például az öregedő népesség problémájának kezelésére egyrészt úgynevezett klasszikus innovációkra van szükségünk, mint az új gyógyszerek, másrészt innovatív modellekben kell gondolkodnunk a társadalom, a nyugdíjrendszer és egészségügyi rendszer számára. Olyan környezetet kell teremtenünk, amely elősegíti a holnap találmányainak megszületését, beleértve a kutatási és fejlesztési beruházásokat, a szellemi tulajdon védelmét, különösen a szabadalmi jogi szabályozás révén, valamint a kreatív képességek ösztönzésével, amely az osztálytermekben kezdődik.
Végül szeretnék megemlíteni egy konkrét problémát az erőforrások felhasználásával kapcsolatban. Az innovációknak végső soron biztosítaniuk kellene, hogy a termékek élettartama hosszabb legyen. Ez a fogyasztók és a környezet érdeke. Sajnos vannak olyan újítások is, amelyek az ellenkező hatást érik el. Szándékosan gyenge pontokkal fejlesztenek ki termékeket, amelyek élettartama ezért csökken, és ez növeli a fogyasztást, például laptopok és okostelefonok esetében. Az Innovatív Uniónak fel kell vennie ez ellen a harcot.
Herbert Reul
(DE) Elnök úr, Geoghegan-Quinn asszony, hölgyeim és uraim, először is szeretnék őszinte köszönetet mondani Merkies asszonynak a kemény munkájáért. Köszönetet mondok továbbá a munkában részt vevő számos képviselőnek és a Bizottságnak a támogatásáért.
Lényegében megegyezik a véleményünk a kérdésben. Az évek során számos programot és tervet fogadtunk el itt, a lisszaboni stratégiától kezdve az Európa 2020 stratégiáig és egyéb programokig. Folyton azt mondtuk, hogy Európa jövője attól függ, sikerül-e megoldanunk az innováció kérdését. Mindannyian egyetértünk abban, hogy ebbe beletartozik az oktatás, képzés és kutatás minden szempontja, és a vállalkozói oldal is fontossággal bír. Igaz azonban, ahogy az előző felszólaló is említette, hogy a világ más régiói úgy tűnik, nálunk hatékonyabban képesek mozgósítani a tehetségeket és az ötleteket.
Ezért legalább néhány pillanatra meg kell állnunk, hogy elgondolkodjunk ennek okain. Vajon az a baj, hogy túl kevés finanszírozást nyújtunk, vagy talán nem aknázzuk ki elég jól a jelenlévő lehetőségeket? Erre utalt Merkies asszony a beszédében.
Szeretnék röviden megemlíteni még valamit. Tagja voltam egy kaliforniai küldöttségnek, és egyik este fiatal vállalkozókkal és olyanokkal találkoztunk, akik új vállalkozásokat akartak alapítani. Sosem felejtem el azt az estét. A fiatalemberek szeme ragyogott, tele voltak lelkesedéssel, ők és mások is meg voltak győződve róla, hogy képesek elérni valamit. Csak egyvalamit kértek. Segítségek kértek mindenkinek, aki új vállalkozást szándékozott indítani, hogy esélyt kapjanak, szabad teret a cselekvéshez, és ne kelljen minden idejüket a bürokráciára pazarolniuk.
Ezt nem fogom elfelejteni, mert nagyon, nagyon fontos jelzés volt a számomra. Hogyan növelhetjük a kutatásra fordított beruházásaink hatékonyságát? Úgy vélem, hogy az Európai Kutatási Tanács (ERC) és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet tevékenysége a kutatás területén érdekes és érdekfeszítő és jó eredményeket hozhat. A kockázati tőke és az emberek kérdését a legjobban talán úgy lehet megválaszolni, ha mi, politikusokként nem próbálunk minden egyes kérdést magunk elbírálni, döntést hozni felőle és előírásokat szabni. Talán csak pár szabályra van szükség. Ahogy Merkies asszony is említette, a kevesebb gyakran több.
(A felszólaló beleegyezik, hogy az eljárási szabályzat 149. cikkének (8) bekezdése alapján kékkártyás kérdést intézzenek hozzá.)
Judith A. Merkies
Elnök úr, Reul úr, köszönjük a beszédét. Mi a véleménye, hogyan tudnánk beépíteni az Innovatív Unió keretében megfogalmazott törekvéseket az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság munkájába, az összes jövőbeni dokumentumba, a közös stratégiai keretrendszerbe, az összes kutatási finanszírozásba és a jövőbeni programokba? Hogyan érhetné el a Bizottság, hogy végül egyetlen közös szál húzódjon végig politikánk minden felsorolt elemén, hogy elérjük az Innovatív Unióban megjelölt célokat?
Herbert Reul
(DE) Elnök úr, még hiszek a jó és pozitív dolgokban. Azoknak a fiataloknak a szellemében, akikkel Kaliforniában találkoztunk, azt szeretném mondani, hogy ez elérhető. Azonban talán nem kell minden részletre kiterjedő szabályozást hoznunk.
Britta Thomsen
(DA) Elnök úr, biztos asszony, hölgyeim és uraim, először is szeretnék gratulálni az előadónak a jelentéshez. Ez nagyon szép eredmény. A 2020-as stratégiában elismertük a tényt, hogy amennyiben fenn kívánjuk tartani a jólét európai szintjét, akkor növelnünk kell a termelékenységünket. Ezért az innovációra kell összpontosítanunk. Fontos azonban, hogy ne korlátozzuk az innovációt a kutatásra és a technológiára. Ha komolyan vesszük az innovációt, mindenekelőtt az emberi tényezőbe kell beruháznunk. Az innováció részét képező kreatív folyamatok taníthatóak, és fel kellene venni őket a tagállamokban alkalmazott tanítási módszerek közé, mivel olyan dolgozókra van szükségünk, akiknek jó javaslataik vannak a munkafolyamat javítására, és képesek megtervezni az új feladatok megoldásait. Ez azonban azt jelenti, hogy gondoskodnunk kell a munkaerő tanításáról és továbbképzéséről. Azzal a nagy feladattal is szembesülünk, hogy megtanítsuk a vállalkozásoknak, hogyan használhatják ki legjobban alkalmazottaik innovatív képességeit. A dolgozók által kezdeményezett innováció nemcsak a vállalkozásnak hasznos, hanem a munkahelyi elégedettség szempontjából is, és segíthet a stressz csökkentésében. Szeretném felkérni a Bizottságot, hogy kezdjen párbeszédet a munkaadók és munkavállalók képviselőivel arról, hogyan lehet a legjobban ösztönözni a dolgozók által kezdeményezett innovációt Európában.
Marek Henryk Migalski
(PL) Elnök úr, természetesen mindannyian az innováció pártján állunk, különösen ha a tudományról és a termelésről van szó - és ezt nem csupán politikusként mondom, hanem egykori egyetemi oktatóként is, mivel óraadó tanár voltam, mielőtt politikusi pályára léptem volna. Valójában azonban - és ezt néhány felszólaló már említette - vesztésre állunk az innovációért folytatott versenyben olyan országokkal szemben, mint az Egyesült Államok és a közel-keleti országok. Ezért sürgetjük, hogy az innovációs együttműködésünk néhány Unión kívüli országra is kiterjedjen.
Rendkívül elégedetté tesz, hogy elfogadásra került az általam beterjesztett módosítás, 167. bekezdésként, amely a keleti partnerségben részt vevő országokkal való együttműködésre szólít fel, és remélem, hogy hasonlóképpen a 71. bekezdést is módosítani fogják. Ez a bekezdés nyilvánvalóan a mediterrán országokra utal, azonban ki kellene terjeszteni minden országra, amely részt vesz az európai szomszédságpolitikában.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Elnök úr, Merkies asszony kiváló jelentést készített, és szeretnék gratulálni neki. Természetesen van már Európa 2020 stratégiánk is, papíron számos kezdeményezésünk és jelentésünk született az innovációról és a fiatalok foglalkoztatásáról, amelyeket meg kell valósítanunk. Európában az átlagos munkanélküliséget tekintve a fiatalok 9,6%-a munkanélküli, azonban a 19-27 éves korosztályban ez az arány meghaladja a 20,2%-ot, és ezek a fiatalok természetesen el vannak keseredve. A munka nem csupán megélhetést nyújt, ezt meg kell értenünk, és lehetőséget kell teremtenünk a fiataloknak a munkára, mivel ezzel önbecsülést adunk nekik.
Természetesen minden állampolgárnak lehetővé kell tenni, hogy innovatív tevékenységbe kezdjen, hogy részt vegyen az innovációs programban, és megváltoztassa Európát. Biztos asszony, a Bizottság közleménye utal az innovációs szektor partnerségeire. Hogyan kívánja a Bizottság elősegíteni a régiók szorosabb együttműködését, milyen eszközöket fog felhasználni ehhez, és milyen finanszírozást fog nyújtani?
Angelika Werthmann
(DE) Elnök úr, az Innovatív Unió előtt álló fő kihívások közül az öregedő népességet és az egészségügyi rendszerek fenntartását említeném. A rendszerek fenntarthatóságának és szilárdságának biztosítása érdekében ezeket teljes összefüggésükben kell megvizsgálnunk és megvitatnunk. Csak akkor fogunk működő megoldásokat találni, ha szemügyre vesszük a rendszerek közötti kölcsönös összefüggéseket.
2050-ig a dolgozó uniós állampolgárok aránya a 65 év felettiekhez képest a 4:1-ről 2:1 arányra csökken. Ennek eredményeképp bizonyosan nőni fognak a nyugdíjakra és az egészségügyre fordított kiadások. Céljainkat azonban nem érhetjük el, ha kizárólag a nyugdíjakra vonatkozó jogszabályokra és a betegbiztosítási hozzájárulások növelésére összpontosítunk.
A sikeres megoldásoknak figyelembe kell venniük az oktatási és munkaerő-piaci politikáink hiányosságait. Alapvető fontosságú lesz a képzésekre fordított beruházás, valamint, hogy változtassunk képzési politikánk irányán annak érdekében, hogy visszafordítsuk azt a helyzetet, hogy a speciális szaktudást igénylő ágazatokban egyre több álláshely marad betöltetlenül, míg ugyanilyen számú alacsony képzettségű, aktív korú polgár segélyeken él.
Munkaerő-piaci politikánk részeként össze kell hangolnunk családi és esélyegyenlőségi politikánkat, ahelyett hogy egymással ellentétesnek tekintenénk őket.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Elnök úr, biztos asszony, először is szeretnék gratulálni az előadónak kiváló munkájához.
Európának fenntartható és versenyképes gazdasági modellre van szüksége, amely megfelel a jelenlegi társadalmi kihívásoknak, több és jobb munkahelyet biztosít. Az "Innovatív Unió” elnevezésű kezdeményezés stratégiai innovációs politikát vezet be Európában, amely integrált, valamint a vállalatokra és az emberekre összpontosít. Az innováció tágabban értendő, mint a technológiai innováció: társíthatjuk termékekhez, de folyamatokhoz, szolgáltatásokhoz, mozgalmakhoz, rendszerekhez és szervezeti struktúrákhoz is.
A szociális innováció például új és hatékony megoldásokat keres a sürgető szociális problémákra. Ezen túlmenően az innováció motorjai a fiatalok: ezért olyan politikákat kell kialakítanunk, amelyek elősegítik a fiatalok munkaerőpiacra jutását. Szintén alapvető fontosságú a megfelelő támogatási mechanizmusok létrehozása a kis- és középvállalkozások számára.
Az innovációs politika sikere a tudomány és a felsőoktatás egyszerű, hatékony és nem túl bürokratikus rendszerén múlik. E két terület megfelelő finanszírozása szükséges feltétele az innováció fejlesztésének.
Ezért, miután kijelöltük a célt, hogy a GDP 3%-át technológiai kutatásra és fejlesztésre kell fordítani, kérem a Bizottságot, hogy fontolja meg egy hatékony, az egész Unióra kiterjedő, a célkitűzés elérését szolgáló rendszer létrehozásának lehetőségét, a gazdasági kormányzás terén történő események fényében.
Catherine Trautmann
(FR) Elnök úr, biztos asszony, hölgyeim és uraim, azt a célt tűztük magunk elé, hogy erősítjük innovációs, beruházási képességünket, behozzuk az Egyesült Államok és Kína versenyelőnyét, beszélünk a gazdasági fejlődésről, különösen a munkahelyek teremtéséről. Ezen okból el kell látni magunkat az innováció erősítésének eszközeivel.
Szeretnék gratulálni Merkies asszonynak az egyablakos ügyintézéshez, a finanszírozási stratégiához és a kutatói kockázatvállalás szükségszerűségének elismeréséhez. Jelentése helyes irányba mutat, és javasolt szempontjai kedvezőek a kis- és középvállalkozások számára, amelyek az Európai Unió sikerének zálogai.
Az innováció vonzerőt és versenyképességét jelent a térségek számára, és alapvető fontosságú a regionális és helyi hatóságok bevonása a támogatások megfelelő elosztása, az egyenlőtlenségek csökkentése és a polgárok aktív szerepének növelése érdekében. A jelentésben felsorolt intézkedések közvetlenül lokális szinten alkalmazva járulnak hozzá hatékonyan az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez.
Edvard Kožušník
(CS) Elnök úr, a téma Európa és az innováció. Szeretnék hozzászólni ahhoz, amiről képviselőtársaim, Migalski úr és Tošenovský úr az imént beszéltek. Alapvetően milyen helyzetben vagyunk? Az USA előttünk jár, Japán előttünk jár, és Brazília, India és Kína is a sarkunkban vannak. Ahogy én látom, az Innovatív Unió program, mint olyan, éjfél előtt egy perccel készült el. Minden valószínűség szerint ez az utolsó alkalmunk, hogy kézbe vegyük az innováció területét, és megakadályozzuk, hogy az említett országok utolérjenek bennünket. Európa, mint kontinens bármilyen mulasztása ezen a téren végzetes eredményekkel járhat - ahogy minden képviselőtársam hangsúlyozta - Európa versenyképességére, élőhelyeinek életminőségére nézve és végső soron az értékek számára is, amelyeket Európa képvisel a világban.
Ezért elégedettséggel tölt el, hogy az Európai Parlamentnek sikerült konkrét jogalkotási intézkedéseket kezdeményeznie, mint például az európai szabadalom bevezetése, amely szorosabb együttműködést eredményez. A szabványosítás területét is nagyon fontosnak tartom, tekintettel az innovációk gyakorlati bevezetésére, valamint alkalmazásukra a kis- és középvállalkozásokban.
Zbigniew Ziobro
(PL) Elnök úr, egy tavaly novemberben itt, Strasbourgban tartott beszédemben rámutattam a régi és új uniós tagállamok közti lényeges különbségekre a kutatási és fejlesztési ágazat pénzügyi támogatása terén. Hosszú távon ez jelentős egyensúlytalanságokat eredményez az Európai Unió egyes tagállamainak fejlődésében, és abban a folyamatban is, amelyet az újságírók a kissé csúnya "agyelszívás” szóval illetnek, amelyre a jelentés tévesen értelmiségi mobilitásként utal. Európa fenntartható fejlődésének biztosítása érdekében - és hangsúlyoznám a fenntartható szót - az Uniónak több forrást kell elkülönítenie az új uniós tagállamok innovációs és kutatási programjaira, a fenntartható fejlődés fejezeten belül.
Érdemes az egyes kormányokat is arra ösztönözni, hogy növeljék a költségvetésben a kutatásra elkülönített éves összeget, és jelöljék ki a költségvetés egy minimális százalékát, amelyet kötelezően ilyen típusú projektekre kell fordítani. További lényeges kérdés a kis- és középvállalkozások innovációinak finanszírozása, amelyre nagyobb hangsúlyt kellene helyeznünk.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Elnök úr, biztos asszony, a fő kihívás az, hogy másképp tegyük a dolgokat - sokkal kevésbé széttagolt módon, kevesebb párhuzamos tevékenységgel a tagállamokban és az Unió szintjén - és célirányosabb beruházásokkal. Úgy vélem, hogy a vállalatok és a polgárok figyelemmel kísérik a munkánkat. A jelentés, és az Innovatív Unióra irányuló javaslat várakozásokat keltenek. Valóban sokat is kell várnunk tőle, mégis hadd emeljek ki pár kérdést az eszközökkel kapcsolatban, beleértve az Európai Unió eszközeit.
Először is, biztosítanunk kell, hogy a finanszírozás könnyebbé váljon, továbbá több támogatásra és ösztönzőre van szükség a kockázati tőke számára. Másodszor, már léteznek forrásaink, ezek azonban elkülönülnek egymástól és külön irányítás alá tartoznak: a regionális alapok, a mezőgazdasági alapok, és így tovább. Lépéseket kell tennünk a több alapból történő finanszírozás felé. Tekintetbe fogják ezt venni a soron következő szabályozás során? Milyen javaslatok vonatkoznak majd erre?
A következő kérdés: láttuk, hogy a kutatási és fejlesztési beruházások nagy része a tizenkét "régi” tagállamba kerül, ezért egyenletesebb elosztásra van szükség. Kiegyensúlyozottabb helyzetet kell teremtenünk. Ebben a tekintetben hogyan tudja a Bizottság támogatni az "új” tagállamok vállalatait és a polgárait?
Végül azt szeretném mondani, hogy mi is segíteni kívánjuk a folyamat átgondolását. Hogyan képzelik el a párbeszéd lefolytatását? A Bizottság közleményében az áll, hogy 2011 végén konferenciát rendez, és más tervei is vannak. Már volt alkalmam néhányszor megbeszélést folytatni önnel, párbeszéd formájában is, a tisztelt Ház "Tudás az innovációért” értekezletein. Hogyan fogják szervezni ezeket a jövőben? Szeretném, ha több alkalmunk nyílna a találkozásra. Bizakodó vagyok, hogy így lesz. Ön jelenleg koordinálja ezeket a dolgokat a Bizottságban, ez a múltban nem így volt. Merkies asszonnyal együtt élénk figyelemmel fogjuk követni a tevékenységüket.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Elnök úr, gratulálok Merkies asszonynak a kiválóan megfogalmazott jelentésért. Annak biztosítása érdekében, hogy az Innovatív Unió elnevezésű kezdeményezés hozzájáruljon a fenntartható fejlődéshez, az oktatási rendszer modernizálására van szükség, egyszerűsíteni és egységesíteni kell a létező alapokhoz való hozzáférést, előrejelzést kell készíteni a keresett szakképzettségekről, ösztönözni kell az egyetemek és a vállalkozások közti partnerségeket, valamint a szabványosítást, továbbá meg kell védeni a szellemi tulajdont. A szélessávú internet-hozzáférés alapvető előfeltétele az Innovatív Uniónak, mivel fokozza a polgárok részvételét.
Több támogatás elkülönítését kérjük az innováció számára, azonban úgy vélem, hogy a következetesség kedvéért, ahogy más esetekben is tettük, el kell kerülnünk, hogy a jelentéssel ítéletet mondjunk a kohéziós politika, a közös agrárpolitika és a többéves pénzügyi keret jövőjéről. Remélem, hogy a módosítást holnap többségi támogatással megszavazzuk.
Végül arra kérjük a Bizottságot, hogy ültesse át az Unió innovációs politikáját egy konkrét célkitűzéseket és mérhető irányszámokat tartalmazó akciótervbe.
Francesco De Angelis
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, szeretnék gratulálni Merkies asszonynak a kiváló munkájához. Úgy vélem, többet és merészebben kell beruháznunk az innováció, a kutatás és a tudás területén. Az innováció ne kizárólag a kutatásból álljon. Az innováció és a kutatás két különböző dolog, és üdvözlöm a tényt, hogy a jelentés rámutat erre a stratégiai különbségre.
A jelentés fontos célokat fogalmaz meg: a szociális innováció címzettjei a polgárok és a dolgozók, hitelhez jutást megkönnyítő intézkedéseket vezet be a kis- és középvállalkozások számára, és mindenekelőtt egyre szorosabb és közvetlenebb kapcsolatot hoz létre a vállalkozások, a kutatási központok és egyetemeink között.
Az élet megkönnyítése és egyszerűsítése a kis- és középvállalkozások számára az egyablakos ügyintézés révén, valamint a tehetség, a kreativitás és az innovatív elképzelések középpontba helyezése a növekedés és fejlődés alapvető feltételei. Európának komolyan kell vennie az innovációs politikákat, ha meg akarjuk találni a válságból kivezető utat, és biztatóbb jövőt kívánunk építeni a következő nemzedékeknek.
Ioan Enciu
(RO) Elnök úr, a kutatás és az innováció jelenleg a legfejlettebb tagállamok privilégiuma, amely hátrányos az Európai Unióra nézve. Az Uniónak számolnia kell ezzel a ténnyel, és elő kell segítenie a potenciális innovatív képességek egyensúlyát az egész Unióban. Támogatni kell az új tagállamokat kutatási infrastruktúrájuk kiépítésében, pótlólagos források elkülönítésével, ahogy Quinn biztos ígérte az imént. Csak ezen a módon kerülhetjük el, hogy nőjön a szakadék az Európai Unió keleti és nyugati fele között a kutatás és innováció területén, és érhetjük el a célunk, a valódi Innovatív Unió létrehozását.
Felmerült az az elképzelés, hogy a strukturális vagy mezőgazdasági alapok is finanszírozzák az innovációt és a kutatást. Úgy vélem, ez az ötlet se nem kivitelezhető, se nem méltányos. A realisztikus megoldás specifikus eszközök kialakítása, amelyeket kizárólag a kutatás és innováció céljára különítünk el.
António Fernando Correia De Campos
(PT) Elnök úr, biztos asszony, Merkies asszony, ez a stratégia fontos minden európai ország számára, különösen azok számára, amelyek gazdasága nem elég versenyképes. Alapvető fontosságú a kis- és középvállalkozások létrehozása szempontjából, amelyek ma aktívabban hoznak létre munkahelyeket. Nélkülözhetetlen az egyetemek és laboratóriumok számára, amelyek túlélése részben a termelő ágazathoz fűződő kapcsolatuktól függ. Nélkülözhetetlen a pénzügyi rendszer számára, amely új piacra lelhet az innováció területén, ahogy a klasszikus termelési modell elavulttá válik.
Az innováció az európai stratégia első pontjai között van, és mivel az Európa 2020 stratégia egyik pillére, új pénzügyi eszközökre van szükség a megvalósításához, hogy a jelenlegi helyzetben ne legyen kitéve költségvetési megszorításoknak.
Végezetül szeretnék gratulálni az előadónak, Merkies asszonynak, fontos hozzájárulásáért az innovatívabb Európához, amelynek egyre inkább tudásalapú a gazdasága.
Zigmantas Balčytis
(LT) Elnök úr, szeretnék csatlakozni a gratulációk sorához, amelyeket képviselőcsoportbeli kollégám kapott a kiváló jelentés elkészítéséért. Az Európai Unió nehéz válaszúthoz érkezett. Egyrészt sürgősen kezelnünk kell a válság okozta problémákat, másrészt intézkedéseket kell hoznunk, hogy megfelelő választ adhassunk az olyan kihívásokra, mint az éghajlatváltozás, az energiabiztonság, az élelmiszerbiztonság, az öregedő társadalmunk és így tovább.
A mai globális tendenciák mellett az innovációs politika jelentős hatást gyakorol az élet minden területére, és a jövőben a gazdasági, kulturális és társadalmi fejlődés fő tartóoszlopa lesz az Európai Unióban. Az innovációs politika eleddig széttagolt volt, és inkább az akadémiai és tudományos kutatásra irányult ahelyett, hogy az innovatív ötleteket valódi vagy adaptált termékekké alakította volna, amelyek ösztönzik a növekedést és a munkahelyteremtést.
Támogatom az innovációs politika átfogó megközelítését, és úgy vélem, hogy stratégiai és integrált európai uniós innovációs politikát kell kialakítanunk, amely a gyakorlati alkalmazásra irányul.
Miroslav Mikolášik
(SK) Elnök úr, az innováció az európai versenyképesség egyik fő hajtóereje, amely nélkül lehetetlen volna elérni kitűzött stratégiai céljainkat. Sürgető szükség van az innovációra például a közegészségügy és a környezetvédelem területein.
Az Uniónak és a tagállamoknak ezért pénzügyi vagy adózási ösztönzőket kell nyújtaniuk a vállalatok vagy egyének számára, az olyan területeken végzett tudományos és technikai kutatásra és fejlesztésre való összpontosítás érdekében, amelyek kevésbé kifizetődőek, viszont nagy társadalmi hasznot hoznak. Véleményem szerint a költségvetés még mindig viszonylag kis hányadát fordítjuk kutatásra, ezért szeretném hangsúlyozni a finanszírozási eszközök szükségességét ezen a területen a jövőbeni uniós költségvetésekben.
Az európai kutatás területét az egységes európai szabadalom bevezetése is erősítené, amely a feltalálók szellemi tulajdonának védelme mellett lerövidíthetné a hosszadalmas és költséges bürokratikus eljárásokat, és elkerülhetővé tenné, hogy ugyanannak a személynek az összes tagállamban be kelljen nyújtania a szabadalmat.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Elnök asszony, az Európa 2020 stratégiában foglalt célkitűzés elérése, miszerint a kutatási és fejlesztési beruházásra fordított kiadásokat legalább a GDP 3%-ára kell növelni, 3,7 millió munkahelyet teremthetne, és 2025-ig akár 795 milliárd euróval növelhetné az éves GDP-t.
Ennek eléréséhez azonban egymillió további kutatóra lenne szükségünk egy olyan időszakban, mikor sokukat jelenleg olyan nem európai országok vonzanak, amelyekben mechanizmusok állnak rendelkezésre az ötletek piacra jutását nehezítő akadályok elmozdítására. A kutatási rendszerek és piacok széttagoltsága, a közbeszerzés kihasználatlansága az innováció serkentésére, a finanszírozás bizonytalanságai és a lassú szabványosítási folyamat azok a problémák, amelyekkel az Európai Unió országai még ma is küszködnek. Reméljük azonban, hogy komolyan veszik őket, amennyiben azt szeretnénk, hogy az Innovatív Unió program az Európa 2020 stratégia egyik sikeres elemévé váljon. Csak ezen az úton érhetjük el Európában a fenntartható növekedést, és állhatunk ellen a globalizáció egyre nagyobb nyomásának.
Elena Băsescu
(RO) Elnök asszony, az Innovatív Unió elnevezésű kezdeményezés gazdasági fókuszú stratégiai európai politikát képvisel. Különös figyelmet kell fordítanunk az Európa 2020 stratégiában kitűzött célokra. Az innovációt a közérdeknek, az életminőség javításának és a szociális jólétnek kell irányítania. Ez azt jelenti, hogy a globalizáció és a kutatás a külső versenyképesség és a gazdasági növekedés kulcstényezői. További tényezők a kis- és középvállalkozások aktív szerepvállalása és az európai polgárok bevonása.
A Bizottságnak olyan technológiákra kellene összpontosítania, amelyek az intelligensebb, fenntartható rendszereket támogatják. Az Uniónak a válság utáni feltételekhez való alkalmazkodásával kapcsolatos stratégiáknak a fenntartható munkahelyek teremtését kell elősegíteniük. Ebben a tekintetben a tagállamoknak a kreativitáson alapuló, stabil gazdasági modelleket kell támogatniuk.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Elnök asszony, a határok nélküli Európában, és a globalizáció folyamata mellett, az innováció fontos szerepet játszhat és kell is játszania a társadalmi kohézió erősítésében, a nyújtott szolgáltatások minőségének javítása révén, akármilyen ágazatról is legyen szó.
A szolgáltatások javításához azonban a szakképzés fejlesztése is szükséges. Ezért úgy érzem, hasznos specifikus szakképzési programokat indítani, amelyek középpontjában az innováció és a kreativitás ösztönzése áll, olyan képességek, amelyek gondozhatók, taníthatók és fejleszthetők a képzési folyamat különböző szakaszaiban. Az Európai Bizottságnak bátorítania és támogatnia kell a tagállamokat, hogy nagyobb mértékben tegyék a nemzeti oktatási rendszerek részévé az olyan elemeket, mint az innováció és a kreativitás, és ösztönözzék az oktatási rendszerek és az üzleti világ közti együttműködést új tantervek és doktori programok kidolgozásával, beleértve a határokon átnyúló együttműködéseket.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Elnök asszony, köszönöm, hogy lehetőséget adott arra, hogy felszólaljak a témában.
Elnök asszony, ránk hárul a feladat, hogy népszerűsítsük a felsőoktatási intézmények, kutatási szervezetek és a magánszektor vállalatai között a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram égisze alatt kínálkozó lehetőségeket. Mindig ki kell emelnünk a kis- és középvállalkozások számára nyújtott előnyöket a világ legnagyobb közfinanszírozású kutatási programjában.
A kutatás és innováció támogatása alapvető fontosságú az Unió peremterületei számára, ha versenyképesek akarnak maradni egy egyre globalizáltabb világban. Ír perspektívából nézve a hetedik keretprogram segít az olyan kutatások kialakításában, amelyek munkahelyeket teremtenek és új javakat és szolgáltatásokat hoznak létre a polgárok számára. A mezőgazdasági, élelmiszeripari, halászati, egészségügyi, energiaipari, közlekedési, valamint az információs és kommunikációs technológiai ágazatban működő ír szervezetek már 270 millió eurót hívtak le a támogatásokból.
Összegzésül szeretném kijelenteni, hogy ez nagyon fontos lehetőség, különösen a mostani, nagyon nehéz gazdasági helyzetben mind Írországban, mind az Unió többi részén.
Ilda Figueiredo
(PT) Elnök asszony, egy olyan súlyos gazdasági és társadalmi válság idején, mint amilyet jelenleg tapasztal az Európai Unió számos tagállama, üdvözlendő a vita az innovációról a tudás, a gazdaság és a társadalom minden területén. Ezt az innovációt azonban olyan szempontoknak kell irányítaniuk, mint a közérdek védelme, az emberek életminőségének javítása, a szociális jólét előmozdítása, valamint a környezet és a természet egyensúlyának megőrzése.
Ebben az összefüggésben nem szabad megfeledkeznünk a munkanélküliségről, amely már a fiatalok nagyjából negyedét érinti, akik közül sokan felsőfokú végzettségűek, ahogy arról sem, hogy a munkahelyek egyre bizonytalanabbakká válnak, különösen a nők és a fiatalok számára, valamint a szegénység növekedéséről és a társadalmi kirekesztésről sem.
Ezért itt az ideje a szavakat tettekre váltani, és megkövetelni a szükséges költségvetést és politikákat, amelyek elismerik az emberek valódi értékét, kreativitásukat és innovatív képességüket, és amelyek tisztelik a dolgozók méltóságát.
Seán Kelly
Elnök asszony, a General Electric egy nemrég készült felmérése szerint a kulcspozícióban lévő emberek 85%-a úgy véli, hogy az innováció az Európai Unió jövőbeni jólétéhez vezető út. Más a megállapítás és más a megvalósítás. Jelenleg ezzel a kihívással nézünk szembe.
Az a megtiszteltetés ért, hogy én fogalmazhattam a Kulturális és Oktatási Bizottság véleménytervezetét, amelyben hangsúlyoztam pár kérdést. Az egyik a párhuzamos munkavégzés elkerülésének szükségessége. Erre a biztos asszony egy meghallgatáson elhangzott válasza késztetett, amelyben rámutatott, hogy a szalmonella egy bizonyos törzsét 40 különböző intézet kutatja - világos példája ez a közös gondolkodás hiányának és a pénzpazarlásnak. Termékeny együttműködésre van szükségünk a különböző érdekeltek között. Erre nagyon jó példát láttam a Santiago de Compostela Egyetemen, amely nyomon követte a kutatást egészen az új vállalat létrehozásáig. Harmadsorban, ki kell dolgoznunk az európai szabadalmat.
Máire Geoghegan-Quinn
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, szeretnék köszönetet mondani minden képviselőnek, akik részt vettek a vitában. Azt hiszem, mindannyian egyetértünk abban, hogy javítanunk kell az innováció feltételein.
A legtöbb felszólaló a munkahelyekről beszélt. Ez az Innovatív Unió lényege. Vesszük az egyszerű felfedező kutatást, amit magas szinten űzünk az Európai Unióban, és eljuttatjuk egészen a piacig, hogy itt hozzunk létre munkahelyeket a segítségével, ne pedig külföldön.
Számos felszólaló említette a régiók szerepét. Ez valóban fontos, és szinergiákat kell teremtenünk a kutatás és az innováció finanszírozása között egyrészt, és a strukturális alapok közt másrészt. Merkies asszony valóban hangsúlyozza ezt a pontot a jelentésében. Európa minden régiójának ki kellene használnia az erősségeit. Néhány hét múlva Debrecenbe megyek, Magyarországra, az "Európa innovatív régióinak hete” konferenciára, ahol az összes régió találkozik, hogy megvitassák az intelligens specializálódás koncepcióját.
A kevésbé fejlett régiók közül néhány egyértelműen profitálhat a kutatási és innovációs programok által létrehozott hálózatépítésből és szakértelemből, miközben, természetesen felhasználják a strukturális alapokat a számukra szükséges kutatási infrastruktúra kiépítésére.
Van Nistelrooij úr említette az innovációs konferencia kérdését, és szeretném elmondani, hogy jól halad a megvalósítása. Az előkészület részeként meghívtuk Reul urat, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság elnökét, hogy beszéljen a bizottság tervezett képviseletéről az innovációs konferencián. Természetesen meghívtuk a tagállamok kormányainak tagjait is, valamint gazdasági vezetőket, a különböző érdekelteket, politikai döntéshozókat stb.
Úgy véljük, ez nagyon fontos, mivel véleményem szerint az innovációval kapcsolatos alapvető dolgok egyike, hogy "élő dokumentumunk” legyen, más szóval, rendszeresen alkalmunk lesz rá - a Parlamentben vagy nemzetközi szinten az innovációs konferencián, és államfői vagy kormányzati szinten is -, hogy figyelemmel kísérjük az elért haladást, és a meggyorsítását kérjük, amennyiben lassan halad. Ez nagyon fontos ahhoz, hogy a kezdeményezés sikeres legyen, hogy olyan munkahelyeket hozzunk létre, amilyeneket szeretnénk, és végül olyan eredményt hozzon, amit elvárunk tőle.
Judith A. Merkies
előadó. - Elnök asszony, szeretném megköszönni a kollégáimnak és az innovatív polgároknak az együttműködést. Számos közreműködőt bevontunk a munka folyamatába. Egységes véleményen vagyunk: elő akarjuk segíteni a gazdasági növekedést, és egy másféle, fenntartható szociális modellhez szeretnénk közeledni. Ösztönözni kívánjuk a kis- és középvállalkozásokat és a kezdő vállalkozásokat, naprakésszé szeretnénk tenni a készségeinket az egész életen át tartó tanulás révén, szociális innovációt szeretnénk. Azt szeretnénk, ha a pénzt valóban kutatásra és fejlesztésre fordítanák, nem pedig a zsebben maradna.
Egyetértünk abban, hogy a kutatás nem az innováció szinonimája, az innováció különálló fogalom, noha származhat a kutatásból. Mindkettő rendkívül fontos, azonban az innovációnak további lendületet kell adni. Szeretném tisztázni a mezőgazdasági alapból vagy az innovációs alapból érkező támogatás kérdését: a szándékunk nem az, hogy a közös agrárpolitikától vagy a strukturális alapból forrásokat csoportosítsunk át az innovációs alapokba, hanem hogy figyelmet fordítsunk az innováció horizontális szempontjaira. A mezőgazdaságban és a regionális politika terén is szükségünk van innovációra: minden területen szükségünk van rá.
Tehát mi a következő lépés? Ne álljunk meg ennél a jelentésnél. Nem hagyhatjuk, hogy ezzel vége legyen. Folytassuk az ügyet, a tagállamokkal közösen. Próbáljunk tényleg másképp gondolkodni. Költsük el a pénzt, de változtassunk a politikán. Változtassuk meg a gazdasági modellünket, közeledjünk egy fenntartható modell felé, és teremtsünk munkahelyeket.
A jelentésben szerepel, hogy az innováció nem pusztán egy termék vagy szolgáltatás, hanem mozgalom is. Legyünk ma újítók. Indítsunk egy mozgalmat: egy mozgalmat az innovációért.
Elnök
A vitát lezárom.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Edit Herczog
Az innováció az ötletek sikeres gyakorlati megvalósítását jelenti. Nem szabad hagynunk, hogy az Innovatív Unió is csak egy izgalmas ötlet, politikai cél maradjon. Azon dolgozunk a Költségvetési Bizottságban, hogy az EU 2020 zászlóshajóját egy önálló pénzügyi kerettel bebetonozzuk az EU- stratégiájába. Az Innovatív Unió képes szerepet vállalni Európa válság miatt leterhelt gazdaságának átformálásában, melynek irányadója a fenntartható munkahelyteremtés. Ha 2020-ig az EU GDP-jének 3%-át valóban elkülönítik kutatásra és fejlesztésre, akkor 3,7 millió új munkahely jönne létre, mely 2025.-ig az éves GDP-t megközelítőleg 800 millió euróval növelné.
Tényként kell kezelnünk, hogy az Unió gazdasági talpra állásának záloga és egyben egyetlen hatékony eszköze a kutatás és az innováció. Ezért egyöntetűen kell támogatnunk, hogy a tagállamok bruttó nemzeti termékük 1%-át kutatásra és technológiafejlesztésre fordítsák. A kockázatvállalásra való hajlandóság a sikeres innováció előfeltétele, de ez most a tagállamok számára mégsem jelent kockázatos befektetést. A megtérülés garantált.
Az európai versenyképesség fenntartása érdekében szemléletbeli váltásra van szükségünk, melynek fő mozgatórugói az innovációs potenciál javítása illetve az európai vállalkozói kedv növelése. Ezért értékeltük át a kisvállalkozói törvénycsomagot (SBA), összhangot teremtve az egységes piaci intézkedéscsomaggal, mely képes szinergiát mutatni az Innovatív Unióval is. Harmonizálni kell az intézkedéseinket, mivel így a hatékonyság is a sokszorosára nő.
Jarosław Kalinowski
Innováció, versenyképesség, fenntartható fejlődés, kreativitás, hatékonyság, ezek mind szép szavak, amelyek remekül illeszkednek a jelenlegi politikai, gazdasági és munkaerő-piaci trendekbe, de vannak-e konkrét intézkedések vagy valódi programok a szavak mögött? Akik hallják őket, bizonyára helyeslően bólintanak, és segítenek az általuk képviselt eszmék terjesztésében, támogatást szereznek nekik. Ne felejtsük el azonban, hogy a szlogeneket gyakorlati intézkedésekkel kell alátámasztanunk, és megfelelő jogalkotási döntéseket kell hoznunk, jogszabályokat kell végrehajtanunk, amelyek hozzájárulnak az említett célok eléréséhez, vagyis az Európa 2020 stratégia céljaihoz. Európában és az európaiakban hatalmas lehetőségek rejlenek, a mi feladatunk, hogy megfelelő feltételeket teremtsünk e lehetőségek teljes kiaknázásához.
Joanna Senyszyn
A Kulturális és Oktatási Bizottság tagjaként támogatom az "Innovatív Unió” elnevezésű kezdeményezést. A kezdeményezés keretén belül szeretném hangsúlyozni az oktatás, a szakképzés és a szociális kutatás szerepét (utóbbit a szegénység elleni harc és a társadalmi kirekesztettség kutatásában). Fontos a tudományos kutatás és innováció terén működő uniós programokra benyújtott pályázatokkal kapcsolatos adminisztratív eljárások egyszerűsítése, olyan módon, hogy minél több vállalkozásnak és tudományos intézménynek nyíljon lehetősége részt venni bennük. Az egyszerűsített folyamatok biztosítják, hogy a közpénzeket célirányosabban és hatékonyabban használják fel, és csökkenjen az adminisztratív teher.
Az innovációs politikát össze kell hangolni a szakképzési és a munkaerő-piaci politikákkal. Az új termékek és szolgáltatások a foglalkoztatottság növekedését jelentik, és segítik a jövőbeni tendenciák és a munkaerőpiacon szükséges képesítések előrejelzését. Tekintettel arra, hogy az európai kutatók pusztán 30%-a nő, és az európai kutatóintézetek vezetői közt csupán 13%-os az arányuk, szeretnék rámutatni annak szükségességére, hogy az "Innovatív Unió” elnevezésű kezdeményezés a jövőben figyelmet szenteljen iránymutatások kidolgozására a nők és férfiak kiegyensúlyozottabb képviseletéről a tudományágakban. Kérném továbbá a tagállamok részéről ezen iránymutatások hatékony végrehajtását.
