Účinnost a spravedlnost v evropských systémech vzdělávání a odborné přípravy (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem jednání je zpráva pana Tomáše Zatloukala o účinnosti a spravedlnosti v evropských systémech vzdělávání a odborné přípravy, kterou předkládá jménem Výboru pro kulturu a vzdělávání.
Tomáš Zatloukal
zpravodaj. - (CS) Vážený pane předsedo, vážený pane komisaři, kolegyně, kolegové, Evropská unie čelí vzájemně souvisejícím socioekonomickým výzvám: nástupu vysoce konkurenceschopných zemí, stárnutí obyvatelstva, migraci, rychlým změnám ve struktuře pracovního trhu, boomu informačních a komunikačních technologií. Každý ze zmíněných procesů má vliv na zajištění kvalitního vzdělání. Lidé s nízkou kvalifikací čelí zvyšujícím se rizikům nezaměstnanosti a sociálního vyloučení.
Spravedlivé systémy zaručují, že výsledky vzdělávání a odborné přípravy jsou nezávislé na sociálně ekonomickém zázemí a dalších faktorech, které jednotlivce znevýhodňují.
Úkolem je podpořit zapojení žáků, studentů a dospělých ze všech sociálních skupin, protože současný stav je právě v této oblasti neuspokojivý.
Zpráva, kterou právě předkládám Evropskému parlamentu, doporučuje členským zemím cíleně intervenovat do předškolního vzdělávání tak, aby mohla být zajištěna sociální rozmanitost tříd a školských zařízení s kvalitními vzdělávacími programy. Dovednosti, které jsou vrozené nebo získané v raném věku, jsou základem, na kterém se staví následné učení. Investice v tomto období mají nejlepší míru návratnosti, protože plody této investice vydrží na celý život. Na úrovni základního vzdělávání zdůrazňuji negativní dopady časné kategorizace žáků. Naopak za důležité považuji přizpůsobení učebního plánu různým skupinám dětí založených na schopnostech uvnitř jedné školy.
Na úrovni středoškolského vzdělávání je diferenciace škol a možnost flexibilního výběru studijních směrů naopak velmi efektivní. V rámci odborného vzdělávání doporučuji zlepšit přístup k terciárnímu vzdělávání a rozvinout možnosti v rámci celoživotního vzdělávání.
Vysokoškolské vzdělávání je klíčové pro úspěch hospodářství založeného na znalostech. Mělo by mít prospěch z vyšší úrovně financování, než v současné době přijímá. Zpráva konstatuje, že bezplatné studium na vysokých školách nutně nezaručuje spravedlnost a žádá o analýzu možností finančních pobídek a pomocí, které mohou významně omezit nespravedlnost z hlediska přístupu k univerzitnímu vzdělání.
Vzdělávání ovlivňuje ekonomický růst vzrůstem jeho lidského kapitálu, jeho inovační síly a umožňuje rozšiřování technologií. Každý další rok průměrné školní docházky zvyšuje produktivitu v průměrné zemi Evropské unie nárazově o 6,2 % a dlouhodobě o dalších 3,1 % díky svému příspěvku k rychlejšímu technologickému vývoji. Zvýšení účinnosti vzdělání a odborné přípravy přinese návratnost investice jednotlivcům a společnosti až kolem 8 % ročně. Dalším pozitivem je snížení nezaměstnanosti. V dnešní Evropské unii je její průměrná míra 12,6 % u obyvatel s nižším než středoškolským vzděláním proti 5 % u obyvatel se vzděláním terciárním. Navíc podle nedávného sdělení Komise má 75 milionů obyvatel Evropské unie nedostatečné vzdělání - tj. 32 % pracovní síly. V roce 2010 bude k dispozici pouze 15 % nových pracovních míst pro tuto skupinu obyvatel. Většina z nich navíc patří do sociálně znevýhodněných skupin.
Politiky vzdělávání a odborné přípravy mohou mít značný pozitivní dopad na hospodářské a sociální výsledky, udržitelný rozvoj a sociální soudržnost, naopak malá účinnost a spravedlnost má obrovské náklady - daňové ztráty, nezaměstnanost, zvýšenou potřebu zdravotní péče a podpory z veřejných zdrojů, jakož i náklady spojené s vyšší mírou sociálně patologického chování. Vzdělání a odborná příprava jsou základními faktory pro dlouhodobý evropský ekonomický růst, pro konkurenceschopnost a společenskou soudržnost.
Dovolte mi na závěr, abych poděkoval všem kolegům, kteří spolupracovali se mnou na přípravě této zprávy.
Ján Figeľ
člen Komise. - Vážená paní předsedající, úpřímně vítám tuto iniciativu Parlamentu prohlubovat odkaz oznámení, které jsme v souvislosti s tímto tématem přijali minulý rok.
Vaši zprávu jsem četl s velkým zájmem a teď jsem si poslechl i pana Zatloukala, kterému chci srdečně poblahopřát, protože si myslím a cítím, že jsme partnery jak v této záležitosti, tak v této rozpravě i v úsilí zlepšovat současnou situaci.
Teď bychom si mohli poslechnout výčet socioekonomických výzev, před kterými stojíme jednotlivě, kolektivně, společně, ale i argumetny o významu investic - lepších investic, vyšších investic - do politiky vzdělávání a odborné přípravy. Myslím si, že politika vzdělávání a odborné přípravy tvoří základ našeho úsilí vytvořit prosperující a soudržnější evropskou společnost.
Všechny evropské vzdělávací systémy jsou poznamenané nerovností ve vzdělávání, která odráží nerovnost ve společenském a hospodářském životě. Paradoxní funkce vzdělávání a odborné přípravy v souvislosti s touto nerovností spočívá v tom, že právě ony ji velmi často živí. Ale někdy jsou jediným prostředkem, kterým se dá nerovnost zmírnit.
V celé Evropě je proces modernizace systémů vzdělávání a odborné přípravy poháněn hledáním větší účinnosti ve smyslu účinnosti nákladů. Myslím, že je to skutečně potřebné, to je samozřejmé, ale často se setkávám s mylným úsudkem, že účinnost a rovnost se navzájem vylučují.
V rámci našeho závazku pomáhat členským státům zlepšovat svoje systémy vzdělávání a odborné přípravy jsme v oznámení Komise ukázali, že rovnost a účinnost nemusí být na úkor jednoho či druhého, ani na úkor kvality. Účinnost a rovnost se ve skutečnosti navzájem umocňují. Myslím, že toto je nejdůležitější odkaz celého oznámení.
Vaše zpráva klade silný důraz na potřebu účinných a na rovnosti založených evropských systémů vzdělávání a odborné přípravy jako podmínky pro dosažení nejen hospodářského růstu, ale i sociální soudržnosti.
Mimořádně mě těší vaše naléhání na potřebu vyvinout účinné a spravedlivé politiky pro celý proces nepřetržitého celoživotního vzdělávání a na potřebu investovat do vzdělání včas, protože investování do kvalitního vzdělávání a péče o děti v útlém a předškolním věku se ukazuje jako nejúčinnější způsob jak přerušit bludný kruh znevýhodnění.
Všiml jsem si, že potvrzujete naše slova, že časné dělení žáků podle prospěchu má škodlivý dopad na účinnost a spravedlnost. A přirozeně velmi zdůrazňujete potřebu rozvoje kultury hodnocení s cílem rozvinout účinné dlouhodobé politiky a vytvořit politiky založené na důvěryhodných údajích.
Vaše iniciativa nám pomůže vyvinout strategie celoživotního vzdělávání postavené na zásadách spravedlnosti, přístupnost pro všechny, integrace a sociální soudržnosti. V plné míře ji zohledníme v našich připravovaných iniciativách v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, zejména v návrhu společné zprávy za rok 2008 o realizaci našeho pracovního programu a našich úvahách o budoucnosti a také v zelené knize o souvislosti mezi vzděláváním a migrací, v níž bude ústředním tématem nerovnost. Doufáme, že oznámení předložíme na jaře budoucího roku.
Christa Prets
zpravodajka stanoviska Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví. - (DE) Vážená paní předsedající, otázka zní: Proč hovoříme o rovnosti nebo nerovnosti, když vysokoškolského vzdělání dosahuje více žen než mužů? Znamená to, že máme stejné možnosti vzdělávat se a také jich využíváme, ale tam záruka rovnosti příležitostí končí. V odborné přípravě při využívání nabytých vědomostí jsou ženy i nadále diskriminovány, což znamená, že v systémech vzdělávání a odborné přípravy rovnost stále ještě chybí.
Proto je nezbytné, abychom zohlednili například ženy, které jsou už matkami a zároveň studují, abychom požadovali mimořádně flexibilní organizaci studia a abychom prosazovali a podporovali přístup mladých žen ke vzdělání, zejména mladých žen z odlehlých regionů a ze zranitelných skupin, jakými jsou imigrantky a ženy z etnických menšin, protože právě tady se setkáváme se závažnými odchylkami a nerovností. S tím je třeba začít už v předškolním a školním věku a následně pokračovat až po odborné vzdělávání.
Když dovolíte, budu pokračovat po krátké přestávce.
Pál Schmitt
jménem skupiny PPE-DE. - (HU) Děkuji, paní předsedající. Budu mluvit maďarsky. Pane komisaři, minulý týden jsem se jako zástupce Výboru pro kulturu a vzdělávání zúčastnil konference v Lisabonu s názvem Hlasy mladých - v ústrety rozmanitosti ve vzdělávání, kterou zorganizovalo portugalské předsednictví.
Bylo velmi dojemné poslouchat mladé lidi, kteří žijí s různými fyzickými poruchami a poruchami učení, jak hovoří o svých zkušenostech ze školy. Jejich příběhy měly jedno společné: každý z nich potvrdil, že kdyby se byli mohli zúčastňovat školních aktivit po boku svých zdravých vrstevníků, nebyli by posuzováni na základě svých poruch, ale na základě svých schopností a osobnostních charakteristik.
Je nezbytné začlenit zdravotně postižené děti do běžného vzdělávacího procesu, v němž přicházejí do každodenního styku se zdravými vrstevníky, aby je později společnost lépe akceptovala a přijímala i v dospělosti. Když jsou děti od útlého věku zvyklé na společnost dětí s nějakým druhem zdravotního postižení a zvyknou si na to, že je musí respektovat jako rovnocenné partnery a možná i na to, že je jim třeba pomoci, potom je velká šance, že budou prokazovat více pochopení a empatie vůči postiženým spoluobčanům v dospělosti.
Zpráva, kterou máme před sebou, se do velké míry věnuje otázkám integrace, které jsou spojeny se společenskými rozdíly. Jsem přesvědčen, že podobně jako ve výše zmiňovaném případě je důležité, aby se sociálně znevýhodněné děti mohly formou přístupnou všem zúčastňovat vzdělávání na různých stupních společně s ostatními dětmi.
Abychom toho dosáhli, jsou potřebné dvě věci. První je technologický pokrok a odstranění bariér. V tomto ohledu středoevropské a východoevropské členské státy dalece zaostávají: školy, školní prostředí, doprava, dokonce i nemocnice a další instituce, například veřejné instituce, všechny jsou pro lidi na vozíčku nepřístupné.Druhou záležitostí, a ta bude trvat déle, je potřeba změnit přístup na straně rozhodujících činitelů, kteří musí vzít na vědomí, že vzdělávání přístupné všem je prvním klíčovým stadiem v procesu, jenž vede ke společenské akceptaci a integraci.
Na závěr mi dovolte říci, že i sport je důležitým nástrojem výchovy a společenského vlivu, protože společenské rozdíly a rozdíly v životním stylu se ve sportu ztrácejí; jediné, na čem záleží, je talent, odhodlání a snaha. Tělesná výchova na školách a sport výrazně přispívají k posílení důležitých společenských hodnot, jakými jsou solidarita a vzájemná úcta.
Proto považuji za důležité, aby se při diskutování o kvalitě, účinnosti a rovnosti vzdělávání a odborné přípravy v tomto Parlamentu nezapomínalo na význam tělesné výchovy a její kvality, účinnost a rovnosti. Kromě toho se musíme postarat o to, aby se v tomto ohledu většinově prosazovala forma výchovy a vzdělávání přístupná všem. Blahopřeji zpravodaji a děkuji vám za pozornost.
Christa Prets
jménem skupiny PSE. - (DE) Vážená paní předsedající, právo na neomezené vzdělávání, tedy právo na přístup ke vzdělání, je zakotveno v Listině základních práv, avšak stále to je nepostačující a stále se v praxi dostatečně neuplatňuje.
Velké výkonnostní rozdíly mezi vzdělávacími systémy v EU se odrážejí v rozdílech ve stupni hospodářského a sociálního rozvoje. Vzdělávací systémy musí být účinné, spravedlivé, a především neomezeně přístupné. Účinnost se musí prosazovat a vyzdvihovat od předškolního stupně, na školách a také v systému odborného vzdělávání.
Vyšší školství by si bezpodmínečně mělo zvyknout na jistou míru flexibility, aby mohlo pružně reagovat na hospodářské a sociální změny, protože je to jediný způsob, jak si vytvářet konkurenční výhody. Klíčovými aspekty jsou multidimenzionalita, kvalita a spolupráce se soukromým sektorem, spolu s podporováním výzkumu a vývoje. Nesmíme však vzdělávat lidi jen proto, abychom hospodářství zásobili kvalifikovanými pracovníky. Vzdělání obohacuje osobnost jednotlivce a je nezbytným předpokladem života v sociální soudržnosti. Podporuje osobní rozvoj a sebeúctu a to je přinejmenším stejně důležité jako pracovní školení, odborná příprava nebo školení podnikatelských zručností.
Potřebujeme se dopracovat k takovému stavu, v němž by učitelé i všichni studenti dostávali kvalitní vzdělání, a zejména měli příležitost zlepšovat se a flexibilně se rozvíjet, protože v této oblasti jsme už několik desetiletí v těch samých kolejích. Tak nemůžeme pokračovat!
Tvrzení, že vzdělávací politika by měla být výhradní záležitostí členských států, je zjednodušování. Toto tvrzení je pravdivé jen částečně. I evropská vzdělávací oblast se společným cílem, konkrétně s lisabonskými cíli, potřebuje na dosažení efektivnosti a rovnosti společný přístup.
Jolanta Dičkutė
jménem skupiny ALDE. - (LT) Dámy a pánové, vzdělávání je neoddělitelnou součástí evropského sociálního rozměru, protože odhaluje význam solidarity, rovnosti příležitostí a sociálního začlenění. Všichni obyvatelé musí získat vědomosti a dovednosti, které se od nich požadují, a neustále je aktualizovat. Navíc je třeba přihlížet ke zvláštním potřebám lidí, kteří jsou na pokraji vyloučení ze společnosti.
Evropská unie nereguluje rozvoj vnitrostátních vzdělávacích systémů přímo, ale má na něj významný dopad v první řadě díky společným cílům Evropské unie, zadruhé prostřednictvím monitorování stanovených evropských směrnic a zpráv o rozvoji vzdělávacích systémů, které předkládají členské státy, a zatřetí prostřednictvím programů vzdělávání a odborné přípravy financovaných Evropskou unií.
Vítám doporučení Evropské komise určit investování do lidských zdrojů za prioritu v rámci strukturálních fondů. Evropská unie musí každému členskému státu, který se snaží vytvořit a rozvinout efektivní evropský systém vzdělávání a odborné přípravy, zabezpečit také základní podmínky, aby byl schopný řešit závažné problémy. Například jedním z největších problémů v dnešní Litvě je násilí na školách. K jeho potlačení se na vnitrostátní úrovni už začalo s realizací různých programů prevence. Další problematikou je hledání postupů, které by nám pomohly zvýšit kvalitu vyššího vzdělávání, ve snaze zabezpečit, aby byla úroveň vzdělávání na vysokých školách v naší zemí porovnatelná s úrovní na nejlepších vysokých školách v západní Evropě.
Litevský vzdělávací systém čelí i dalším problémům. Jedním z nich jsou nízké platy učitelů všech oborů, přičemž tento problém nevyhnutelně vede k nedostatku učitelů. Nemáme dost peněz, abychom opravili sportovní haly a sportoviště, a jsem přesvědčena, že zlepšení této infrastruktury je důležité nejen k tomu, abychom školou povinné děti vedli k lásce ke sportu, ale i proto, abychom jim zabránili brát drogy, pít alkohol nebo kouřit. Dalším velmi závažným problémem je generace mladých emigrantů, která se vrací do svých domovů. Potřebují zvláštní financování a další učitele pro doplňující studia a speciální programy.
Zmínila jsem jen několik problémů, které bezpochyby trápí i ostatní nové členské státy Evropské unie. Naprosto souhlasím s řečníky, kteří vyjádřili nespokojenost se současnou situací. Současným cílem Evropské unie by mělo být realistické hodnocení a aktivní podpora rozdílných vzdělávacích systémů, které respektují společné evropské cíle a normy.
Zdzisław Zbigniew Podkański
jménem skupiny UEN. - (PL) Vážená paní předsedající, v Polsku máme jedno přísloví, které říká, že když se určité věci nenaučíte v dětství, následky budete snášet po zbytek života. Moudře nás upozorňuje, že vyučování dětí je nejlepší možnou investicí. Zpravodaj má tedy pravdu, když navrhuje zvýšení prostředků vyčleněných na předškolní vzdělávání, protože právě tady začíná společenská integrace. Ta pomáhá rozvíjet jednotlivce a připravit ho na jeho životní úlohu. Integrace by měla být posilována i v dalším období. Zpravodaj tedy správně upozorňuje na problém dělení žáků podle prospěchu a na otázku, zda je správné zavádět přizpůsobení učebních osnov různým skupinám dětí jen na úrovni nižšího středního vzdělávání a prodlužovat období strávené institucionálním vzděláváním.
Je také správné, že návrh usnesení jasně pojmenovává potřebu propojit politiky odborného vzdělávání a přípravy s politikami zaměstnanosti, hospodářstvím, sociální integrací, zlepšením konkurenceschopnosti vyššího vzdělávání a s umožněním přístupu ke vzdělání všem za stejných podmínek.
Nejnaléhavějším důvodem, který nás nutí přijmout tato opatření pro vzdělávání, je skutečnost, že 75 milionů obyvatel Evropské unie, což představuje 32 % pracovní síly, má nedostatečné vzdělání. To má závažný dopad na efektivnost jejich práce, výkonnost našich hospodářství a společenskou situaci. Je třeba to změnit.
Věra Flasarová
jménem skupiny GUE/NGL. - (CS) Dámy a pánové, spravedlivý a účinný systém by měl zaručit, aby vzdělávání bylo přístupné všem.
Zpravodaj uvádí, že je potřeba, aby se zlepšila situace v předškolní výchově, v níž se formují návyky a způsobilosti pro následné vzdělávání. Vyzývá členské státy, aby posílily investice do předškolního vzdělávání. Avšak jaká je skutečnost?
Prakticky ve všech zemích Unie došlo v posledních letech k rušení předškolních zařízení. A to nejen v důsledku nepříznivého populačního vývoje. To konstatoval i Výbor pro práva žen. Nejinak je tomu i v České republice. Došlo k rušení předškolních zařízení, protože jsou finančně náročná. Obce a města se tak snaží udržet jejich podstatnou část ze svých rozpočtů. Podniková zařízení tohoto typu již prakticky neexistují. Čekací doba na umístění dítěte do těchto zařízení se začíná prodlužovat. Objevují se například soukromé školky s vysokým standardem - výukou v cizím jazyce a dalšími vymoženostmi, které jsou finančně dostupné však pouze dobře situovaným rodinám. Předškolní vzdělávání bylo a je v České republice na dobré úrovni, ale i zde se již zakládá určitá nerovnost.
Nemohu dále souhlasit s jedenadvacátým bodem zprávy, že bezplatné studium na vysokých školách nutně nezaručuje spravedlnost. Řešení, aby si studenti brali půjčky na studium a posléze je však spláceli, znamená, že to opět bude mít větší dopad na chudší než na bohaté a může to ovlivnit psychiku mladých lidí, kteří do života vstupují s dluhem.
Evropa zažívá vlnu přistěhovalectví. Mezi těmi, kdo k nám přicházejí, je i řada dětí a studentů. V těchto mladých lidech je značný potenciál, který může pomoci Unii v jejím dalším rozvoji. I tito lidé stojí na pomyslné startovací čáře a měli bychom jim vytvořit podmínky pro úspěšné zařazení do systému vzdělávání. Jak si mám ale vysvětlit situaci, že v České republice platí od ledna roku 2005 školský zákon, podle kterého se nyní mohou vzdělávat pouze cizinci s povolením k trvalému pobytu, s dlouhodobým či krátkodobým vízem, azylanti či žadatelé o azyl nebo osoby s dočasnou ochranou. Hranice mezi dětmi, které do školy chodit musejí, a dětmi, které naopak do školy chodit nesmějí, tak tvoří jedno úřední rozhodnutí. Záleží na tom, jak rychle je dotčené osobě udělen příslušný statut. Jejich vstup do života je už tak hodně dramatický. Udělejme v Unii co možná nejvíce, abychom jim usnadnili vstup do našeho Společenství. Nechceme přece, aby mladí lidé byli vtaženi do různých nežádoucích společenských jevů a aktivit.
Ovidiu Victor Ganţ
(RO) Vážená paní předsedající, pane komisaři, vážení kolegové, blahopřeji panu Zatloukalovi k jeho zprávě, kterou považuji za velmi dobrou, protože se týká jedné z nejdůležitějších a nejcitlivějších kapitol života - vzdělávání.
Dál bych rád připomenul tři aspekty zprávy: žádal jsem o zvýšení podpory špičkových vysokoškolských programů jak na úrovni členských států, tak na úrovni Evropské unie, v rámci jejích finančních možností. Je to nezbytné pro úspěch lisabonské agendy i pro zmenšení propastí mezi EU a jinými globálními činiteli. Všude v Evropě je pociťován nedostatek vysoce kvalifikovaných odborníků, který je mimořádně závažný v nových členských státech v důsledku fenoménu úniku mozků.
Zároveň jsem přesvědčen, že zvýšení účinnosti vzdělávacího procesu je úzce spjato s mnohojazyčností. V souvislosti s volným pohybem občanů Evropské unie je nutné ovládat cizí jazyky, pokud se máme přizpůsobit požadavkům trhu. Mnohojazyčné vzdělávání by ulehčilo výměnu žáků a studentů.
Pokud jde o rovnost v systémech vzdělávání a odborné přípravy, myslím si, že by členské státy měly najít potřebné prostředky ke zvýšení míry přístupu dětí, mladých lidí a dospělých ke vzdělání. Podpora pro znevýhodněné společenské třídy by měla přijít ve formě dotovaných pracovních míst se záměrem snížit míru negramotnosti, podpořit sociální rekonverzi pro lepší přizpůsobení se požadavkům trhu práce a snížení nezaměstnanosti. Tak se v třetích zemích sníží počet chybějící pracovní síly. Lidských zdrojů je dostatek, ale nejsou účinně školené a řízené.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Vážená paní předsedající, revize cílů Lisabonské strategie, která se uskutečnila v roce 2005, opět ukázala, jak je důležité, aby vzdělávání a odborná příprava tvořily jádro budoucí strategie EU.
Je zřejmé, a potvrzují to i údaje Eurostatu, že zaostáváme v plnění ambiciózních cílů, které jsme si stanovili pro vyšší vzdělávání do roku 2015: investování do výzkumu a vývoje, modernizace vysokých škol, snížení míry vzdělávacích neúspěchů a počtu lidí, kteří předčasně opouštějí vzdělávací systém, vyšší míru účasti dospělých na celoživotním vzdělávání a zvýšení počtu lidí, kteří ukončili středoškolské vzdělání.
Tento časový skluz způsobuje, že zaostáváme za našimi mezinárodními partnery - USA, Indií a Japonskem -, přičemž máme navíc obrovské rozdíly mezi jednotlivými evropskými zeměmi.
Účinný a efektivní vývoj ve vzdělávacích systémech našich členských států je důležitý nejen ve smyslu mezinárodní konkurenceschopnosti a hospodářského růstu, ale zároveň představuje neoddělitelnou součást vývoje ve smyslu sociální soudržnosti v naší společnosti.
Investice do předškolního, primárního a sekundárního vzdělávání je základním požadavkem pro minimalizaci rizik sociálního vyloučení a zabezpečení vyšší zaměstnanosti a vyšších výdělků.
Je třeba zvýšit objem veřejných a soukromých financí vyčleněných na vzdělávání a členské státy musí seriózně zvážit potřebu stavět na boloňském a kodaňském procesu.
Podobně i vysokoškolské vzdělávání by mělo být přizpůsobeno stále různorodějším společenským a hospodářským potřebám naší společnosti a neignorovat skutečnost, že vzdělávání je též základem pro přípravu svobodných občanů schopných sehrávat aktivní úlohu ve společnosti.
Nakonec musíme co nejdříve aktualizovat a zlepšit výuku odborné přípravy a přizpůsobit ji novým výzvám, které představuje prodloužení doby zaměstnání Evropanů, s nimž se u dospělých zvyšují socioekonomická a vzdělávací očekávání, přičemž není možné zapomínat na přípravu týkající se nediskriminace pohlaví na všech úrovních vzdělávání.
Ewa Tomaszewska
(PL) V souvislosti s doporučením Evropského paramentu a Rady z roku 2006 a s důrazem na potřebu rozvinout celoživotní vzdělávání, se zvláštním ohledem na nezaměstnané a s důrazem na potřebu přizpůsobit se hospodářským změnám, které mají dopad na fungování pracovního trhu, bych ráda upozornila na význam vzdělání pro dosažení větší mobility na trhu práce, která představuje šanci pro snížení strukturální nezaměstnanosti.
Ráda bych zdůraznila význam evropského kvalifikačního rámce ve smyslu zvýšení mobility pracovní síly. Stejný přístup ke vzdělání, faktor, bez kterého není možné zabezpečit, aby všechny děti i mladí lidé měli stejné příležitosti v životě, je úzce spojen s financováním vzdělávání v členských státech Unie. Rozdíly v objemu finančních prostředků vyčleněných na vzdělání, kvalifikaci a platy učitelů mají výrazný dopad na vyhlídky dosáhnout tohoto konkrétního cíle Lisabonské strategie.
Zpráva s názvem Pokrok při dosahovaní lisabonských cílů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, kterou Evropská komise přijala v roce 2005, jasně mluví o tom, že pokrok v této oblasti byl nedostatečný, pokud jde o dosažení požadovaných výsledků do roku 2010. Proto je také důležité, abychom se zaměřili na zlepšení kvality vzdělávání, a tím předcházeli sociálnímu vyloučení a zvyšovali konkurenceschopnost našeho hospodářství. Blahopřeji panu Zatloukalovi k jeho vynikající zprávě.
Ilda Figueiredo
(PT) Jednou ze vzdělávacích oblastí, které v některých zemích Evropské unie, konkrétně v Portugalsku, i nadále zaostávají, je předškolní vzdělávání. Považuji proto za nezbytné zdůraznit výzvu členským státům, aby o mnoho více investovaly do veřejné sítě mateřských školek vedených kvalitně vyškolenými učiteli, kteří budou schopni pracovat se všemi dětmi, protože je to jeden z nejúčinnějších prostředků, jakým je možné rozvíjet jejich intelekt, klást základy pro jejich budoucí vzdělání, zvýšit celkovou úroveň dovedností, výrazně posílit rovnost vzdělávacího systému a odstranit společenskou nerovnost.
Stejně tak je nezbytné zabezpečit kvalitní primární a sekundární vzdělávání, které musí být všeobecné, povinné a bezplatné, pokud má zajistit základní vzdělání a klíčové dovednosti, které přispějí k dosažení základních společenských a občanských hodnot a výchovu k míru a rovnosti, a tím posílí sociální soudržnost a začlenění. Pokud jde o vyšší vzdělání, v rozvinutých společnostech by mělo být uznáno jako základní sektor, a proto je potřeba zabránit vzdělávacím neúspěchům a předčasnému opouštění škol, ke kterému dochází v Portugalsku, kde bohužel okolo 40 % žáků nikdy nedokončí dokonce ani střední školu.
Krácení rozpočtu ve školství, zvyšování nákladů na vyšší vzdělávání a těžká sociální situace vysokého procenta rodin a mladých lidí brání Portugalsku činit velké pokroky ve vyšším vzdělávání obyvatelstva, díky čemuž má nejhorší ukazatele mezi všemi zeměmi Evropské unie. Jestliže studie ukazují, že s každým dalším rokem průměrné školní docházky se zvyšuje produktivita v zemích EU zhruba o 6,2 %, umíme si dobře představit těžkosti těch zemí, které svým občanům přístup ke kvalitnímu vzdělání neumožňují.
Rolf Berend
(DE) Vážená paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, vzdělávání sehrávalo a stále sehrává klíčovou úlohu v rozvoji evropského hospodářství a v osobním rozvoji mladých lidí. S těmito a dalšími výroky ve zprávě plně souhlasím a rád bych zpravodaji vyslovil svůj dík a uznání.
Správné je i tvrzení, že vzdělávací systémy jsou účinné tehdy, kdy vložené prostředky přinášejí ty nejlepší možné výsledky. O tyto cíle ve skutečnosti usilují všechny členské státy EU, ale srovnávací studie výsledků často odhalují některá zajímavá fakta. Z toho důvodu jsou nařízení a výzvy členským státům, které zpráva obsahuje, z evropské perspektivy více než opodstatněné, třebaže v souvislosti s obsahem a strukturou vzdělávání nemáme žádné přímé pravomoci. Příčiny takových rozdílných výsledků můžeme najít v rozdílech v kvalitě a intenzitě vzdělávání, které vedou k různým úrovním výkonnosti, a tedy i nestejným životním příležitostem pro naši mládež.
Podle mého názoru je nezbytné a zároveň naléhavé znovu a znovu jasně opakovat, že dnešní generace školáků se po skončení studií stane součástí mezinárodního soutěžení o vzdělávací příležitosti. Stejné příležitosti pro všechny proto představují výzvu, kterou musí členské státy zvládnout, aby mohly mladým lidem zabezpečit co možná nejlepší vzdělání, jež je vybaví intelektuálními vědomostmi, které potřebují, aby mohly jejich země prosperovat.
Rovnost příležitostí však vždy souvisí s kvalitou a také výkonností. To si zaslouží větší důraz na kvalitu a výkonnost ve vzdělávacím systému. V této souvislosti by se tedy nemělo hovořit jen o rovnosti ve vzdělávání pro všechny, ale i o stejném začátku, po němž následuje co možná nejlepší vzdělání, které přihlíží k individuálnímu nadání a rozdílným fyzickým a intelektuálním schopnostem.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vážená paní předsedající, pane komisaři, do roku 2010 Evropská unie plánuje udržet míru nedokončenosti školní docházky u mládeže mezi 18. a 24. rokem pod hranicí 10 % a dosáhnout toho, aby více než 85 % mladých lidí nad 18 let navštěvovalo postsekundární studium.
9,7 % dětí v Evropské unii ve věku od 0 do 17 let je členy rodin bez příjmu. Mnohé z dětí, které pocházejí z chudých rodin nebo venkovského prostředí, nenavštěvují žádnou formu postsekundárního vzdělávání z finančních důvodů. Myslím si, že v sociální Evropě by měla být žákovská a studentská stipendia přístupná pro všechny, kteří se chtějí vzdělávat. Přístup ke vzdělání musí mít i zdravotně postižené děti.
Prioritou členských států a Komise musí být zápis minimálně 90 % dětí do 7 let do jeslí nebo školek. Tak budou moci mladé matky sladit svůj rodinný život s pracovní činností.
Aby bylo vzdělávání účinnější, navrhuji, aby bylo zabezpečeno školení a motivování učitelů.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Vážená paní předsedající, rád bych poukázal na několik problémů.
Zaprvé souhlasím se zpravodajem v tom, že investice do předškolního vzdělávání přináší nejvíc ovoce, protože právě tady je dosahováno nejlepších výsledků. Je také důležité podpořit modernizaci vysokých škol, upozornit na potřebu stejného přístupu k vyššímu vzdělání a zvýšit jeho konkurenceschopnost.
Zadruhé, stejný přístup ke vzdělání vede k mnohým pozitivním výsledkům. Má vliv na společenský rozvoj, hospodářský růst, oživení inovace, rozvoj lidského potenciálu a nových technologií a také na snížení nezaměstnanosti.
Zatřetí, třebaže je návratnost vzdělání citelná až po delší době a vyžaduje si dlouhodobé plánování, neměli bychom zapomínat, že taková investice je velmi podstatná.
Začtvrté, souhlasím se stanoviskem, že je nezbytné propojit politiky odborné přípravy a vzdělávání s politikou zaměstnanosti, hospodářskou politikou a sociální integrací.
Zapáté, potřebujeme investovat do naší mládeže, protože mladá generace má v rukou budoucnost Evropské unie. Je velmi důležité zabránit tomu, aby děti předčasně odcházely ze škol.
Zašesté, čelíme demografickému problému: obyvatelstvo Evropy stárne. Musíme proto prosazovat celoživotní vzdělávání pro dospělé.
A nakonec, vzdělání, vzdělání, vzdělání.
Proinsias De Rossa
Vážená paní předsedající, celkově mě znepokojuje, že Komise členským státům nekriticky toleruje zkracování rozpočtů pro vzdělávání. Mimořádně očividné je to v Irsku, kde roste počet obyvatel, a s tím i skutečně přeplněné třídy. Už dlouho jsem zastáncem předškolního a primárního vzdělávání jako nezbytné složky pro osobní rozvoj každého dítěte. Všechny důkazy svědčí o tom, že čím je člověk vzdělanější, tím lepší příležitosti má v životě. Dokonce s tím souvisí delší a zdravější život.
Jsem přesvědčen, že Komise a členské státy musí na kvalitu klást stejný důraz jako na účinnost a rovnost. Kvalita školního prostředí a učení jsou nezbytným předpokladem účinnosti. Děti potřebují dobré učitele a učební plán, na jehož základě se budou vzdělávat holisticky, tedy tak, aby se naučily přijímat racionální rozhodnutí, nebát se rozmanitosti a změn, komunikovat s ostatními, a samozřejmě tak, aby získaly etický základ pro hodnoty, které si vyberou pro život a budou se jimi řídit. Toto jsou dovednosti, které potřebují, aby se uměly ve společnosti naplno realizovat.
Ale je tu ještě naléhavější a zásadnější problém - problém hladových dětí na našich školách. Tisíce dětí v Irsku chodí do školy hladové a jsem si jist, že situace v naší zemi není ojedinělá. Nezáleží na účinnosti nebo rovnosti přístupu, těmto dětem se dařit nemůže a dlouhodobé důsledky převyšují úspory, které stát ušetří na tom, že takovým dětem neposkytne zdravé snídaně.
Ján Figeľ
člen Komise. - (SK) Chci poděkovat za konvergentní diskusi, protože potvrzuje nejen zprávu nebo oznámení Evropské komise o tomto tématu, ale i postoj členských států, který se projevil na zasedání ministrů v listopadu a následně v tomto půlroce 2007, kde Rada přijala závěry, které též potvrzují základní body z oznámení Komise.
Jen pár poznámek na okraj: jsem přesvědčen, že podporovat jak spravedlivost, tak účinnost ve vzdělávání je nejen morální povinnost, ale i základní finančně-ekonomický zájem. Je to logika, která hovoří o tom, že je třeba investovat do vzdělání lépe a více. Nejprve lépe, neboť každé euro, každá koruna, každá libra se dá využít při efektivnějším způsobu účinněji.
Mnozí se zmínili, že rozhodujícími pro budoucí postavení ať jednotlivců nebo sociálních skupin jsou kvalifikace, kvalita vzdělání, odborné přípravy, a to si vyžaduje neustálé zlepšování. Prvními, kteří to mohou zlepšovat, jsou například učitelé, investice do kvality příprav učitelů jsou jedním z nejúčinnějších faktorů celkového zlepšení, oni jsou násobiteli těchto efektů. Co je třeba řešit systémově z hlediska zlepšení, je např. kvalita hodnocení jako základní nástroj, ne jako výjimka, ne jako cosi mimořádného, ale jako pravidlo, kde se hodnotí vstup, výstup a všechno mezi tím a kvalita se oceňuje a odměňuje.
Chtěl bych říci, že Komise, tak jako se očekává i podle zprávy, se bude zaobírat tímto tématem nadále. My chceme věnovat problematice spravedlivosti a účinnosti vzdělání prostor např. při příštím tématu o vzdělávání a migraci. Teď probíhá konzultační období, které se věnuje škole 21. století, tj. co je očekáváno od školství v tomto novém období, a chceme tento proces samozřejmě završit aktuálním pohledem na postavení školy ve společnosti v dnešní Evropě. A dalším tématem, které jsme nedávno nabídli, byla v srpnu přijatá zpráva, resp. oznámení o kvalitě přípravy učitelů a velmi důležité závěry, které z toho vyplývají.
A úplně na závěr, jsem přesvědčen, že procesy, které byly zmiňovány, jako je boloňský a kodaňský proces, záležitosti okolo vzdělávání dospělých, vzdělávání předškolního, celoživotního - všechny se musí sejít při tématu dostupnosti a kvality jako základních faktorů pro skutečně spravedlivé vzdělávání, které potřebujeme jak dnes, tak i zítra.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se uskuteční ve čtvrtek 27. září 2007.
Písemná prohlášení (článek 142)
Marianne Mikko  
písemně. - (ET) Čas na nikoho nečeká. Je zřejmé, že v roce 2010 Evropa nebude nejkonkurenceschopnějším hospodářstvím na světě. Vhodný a dobře strukturovaný vzdělávací systém by mohl tento cíl přiblížit na dosah.
Není možné ignorovat akademickou a finanční úroveň jednotlivých prestižních vysokých škol. Podle různých údajů se z 50 nejprestižnějších vysokých škol na světě 20 až 30 nachází ve Spojených státech. Dalších pět nebo šest patří Spojenému království. Zbytek Evropy je na třetím místě se čtyřmi či pěti vysokými školami, na paty mu šlapou Kanada a Austrálie.
Úspěšné dějiny se obvykle neopakují. Bohužel, tento úspěch vděčí za svoji existenci v první řadě skutečnosti, že anglofonní trh vzdělávání může čerpat z miliard mocných zákazníků. Pod ostatní se podepíše stupňovitý efekt. Výsledkem je, že Harvard je desetkrát bohatší a slavnější, než jeho bezprostředně následující konkurent.
Napodobování elitních systémů Ivy League a Oxbridge v kontinentální Evropě je riskantní. Nazvala bych to dokonce slepou uličkou. Jak ve Spojených státech, tak ve Velké Británii jsou čtení, psaní a počítání u mnohých běžných občanů považovány za nedostatečné.
Pokud máme dosáhnout úspěchu, a to rychle, bylo by rozumnější úplně se spolehnout na ty činnosti, které jsou nám vlastní. Nejúspěšnější evropskou zemí, pokud jde o vzdělávání, je nesporně Finsko, kde v národní strategii nechybí veřejný přístup ke vzdělání na stejně vysoké úrovni všude.
Strategická povaha vzdělávání vyplývá z jeho samotné podstaty. Účinek rozhodnutí a kroků se objevuje až po uplynutí desítek let. Z toho vyplývá, že co se týče spravedlnosti, bylo by nesmyslné obětovat další čtvrtstoletí ve znamení vyšších zájmů. I kdyby to byla správná cesta.
Rovnoměrně vysoká úroveň vzdělání nadále zůstává největším trumfem Evropy v mezinárodní konkurenci.
