O Uniune a inovării: Transformarea Europei pentru o lume post-criză (dezbatere) 
Președinte
Următorul punct pe ordinea de zi este raportul dnei Merkies, în numele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, referitor la inițiativa "O Uniune a inovării”: Transformarea Europei pentru o lume post-criză.
Judith A. Merkies
Dle președinte, dnă comisar, dvs. sunteți o inovatoare, eu sunt o inovatoare, toți suntem inovatori și toți putem deveni inovatori. Cum putem deveni? Răspunsul este: în calitate de cercetători, oameni de știință, factori de decizie, lucrători comerciali, consumatori și cetățeni. Cetățenii reprezintă cheia spre inovare - ei sunt cei care decid dacă aceasta are loc sau nu. Însă ce putem face noi, ca factori de decizie, ca politicieni, pentru a accelera această inovare? Inovarea este singura cale de ieșire din criza financiară și economică, deoarece inovarea va furniza soluția la problemele care ne afectează pe toți - cum ar fi îmbătrânirea populației, schimbările climatice și penuria de materii prime - și va pune capăt rapid crizei financiare și economice. Prin inovare sperăm să putem conecta toate aceste aspecte, să-i putem imprima economiei un elan viguros și, în același timp, să ne îndreptăm spre o societate durabilă. Acest lucru nu se va întâmpla de la sine, bineînțeles. Este necesară o schimbare a modului de gândire - o schimbare a conceptului de societate și a modului în care trebuie să acționăm în politică, în afaceri și în industrie.
Prin urmare, care sunt măsurile specifice pe care le-am putea lua? Avem nevoie de o mai mare concentrare și de mai puțină fragmentare. Trebuie să lăsăm la o parte îngustimea de gândire când vine vorba de inovare, precum și în politică. Ce dorim să realizăm? Inovarea nu este numai o chestiune legată de o clădire, de un minister, de un program. Inovarea trebuie să fie un aspect prezent în fiecare domeniu de politică. Prin urmare, trebuie să fie și un mod de gândire politic. Avem nevoie, preferabil, de o abordare holistică. De ce există deja atât de multe programe? Haideți să le cumulăm de câte ori este posibil și să începem să simplificăm efectiv lucrurile, o dată pentru totdeauna. Aceasta este misiunea noastră, ca politicieni. Să reducem birocrația. În calitate de politicieni, avem o tendință constantă, când dorim să realizăm ceva, să mai adăugăm un strat deasupra, o reglementare suplimentară, un program suplimentar, o opțiune suplimentară de finanțare. Poate că în acest caz soluția nu este acest "suplimentar”; poate că soluția este "mai puțin” sau "în loc”.
Prin urmare, este necesar să reducem tendința de control în domeniul cererilor de finanțare - un lucru care este foarte important - să oferim asistență celor care vin la noi pentru finanțare și promovare, să furnizăm un ghișeu unic solicitanților, persoanelor care înființează noi afaceri, operatorilor de IMM-uri și, după caz, regiunilor și organismelor de cercetare. Acest lucru nu înseamnă numai verificarea cererilor de finanțare, ci și căutarea de parteneri sau rețele potrivite în vederea colaborării, când este cazul.
Trebuie să existe mult mai mult capital de risc, iar în acest sens, în loc de 1 miliard de euro în următoarea perioadă de finanțare, trebuie neapărat să avem ca obiectiv suma de 5 miliarde de euro, pentru că aceasta va oferi băncilor suportul minim de care au nevoie pentru a acorda împrumuturi IMM-urilor. Este nevoie de proceduri de brevetare simple și de reguli funcționale pentru protejarea proprietății intelectuale. Avem nevoie de o piață internă europeană adevărată, în care inovațiile să fie în măsură să aibă succes prin accesarea unei piețe de 500 de milioane de cetățeni. În prezent, această piață este mult prea compartimentată. Până acum, inovarea a fost privită predominant ca un produs din domeniul înaltei tehnologii. Acest lucru nu este neapărat adevărat - ea poate avea legătură și cu inovarea socială.
Europa s-a luptat timp de mai mulți ani împotriva exodului de minți inovatoare - persoane creative, care preferă să se îndrepte spre Statele Unite, deoarece cred că este mai ușor acolo. Ca să fim cinstiți, uneori așa stau lucrurile. Regulile inflexibile privind răspunderea personală, lipsa sprijinului financiar și pragurile înalte în calea accesului pe piața europeană reprezintă bariere care au condus la situația în care inovarea nu a avut mare succes în Europa până acum. UE trebuie să îndrăznească să recompenseze - nu să pedepsească - curajul, spiritul întreprinzător, curiozitatea și creativitatea. Avem nevoie de versiuni europene ale lui Steve Jobs. Haideți să ne unim în punctul în care suntem puternici; haideți să punem în comun în Europa spiritul cercetării, pe Einstein și Steve Jobs.
Máire Geoghegan-Quinn
membră a Comisiei. - Dle președinte, felicit raportoarea, pe dna Merkies, pentru acest raport excelent. Doresc să mulțumesc raportorilor alternativi din cadrul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (ITRE), precum și membrilor celor șapte comisii care au furnizat ITRE avizele lor. Sprijinul lor pentru diferite aspecte ale Uniunii inovării va fi crucial pentru succesul acesteia.
Inovarea a fost plasată în centrul Strategiei Europa 2020 pentru creștere inteligentă, sustenabilă și incluzivă. Doresc să profit de această ocazie pentru a ilustra în termeni concreți ce va însemna o Uniune a inovării pentru diferite persoane.
Vom încuraja și sprijini o mai bună colaborare între afaceri și mediul universitar, prin crearea de alianțe ale cunoașterii în vederea dezvoltării de noi programe de formare care să elimine diferențele la nivelul competențelor în domeniul inovării. Pentru cercetătorii Europei, vom lua măsuri pentru consolidarea cooperării transfrontaliere și eliminarea obstacolelor din calea cercetării și mobilității, finalizând crearea Spațiului European de Cercetare până în 2014. În cele din urmă, așa cum s-a exprimat dna Merkies, va trebui să-i reunim pe Albert Einstein și Steve Jobs și să-i păstrăm în Europa: trebuie să fim văzuți ca fiind atractivi și dinamici, nesufocați de o birocrație inutilă.
Pentru întreprinderile noastre mici și mijlocii (IMM-uri) și pentru întreprinzători, o Uniune a inovării va avea în vedere crearea condițiilor cu privire la drepturile de proprietate intelectuală (DPI), stabilirea standardelor și accesul la finanțare, care să faciliteze inovarea în măsură mult mai mare. La 13 aprilie 2011, am prezentat două propuneri legislative cu privire la DPI, în condiții de cooperare consolidată, care vor reduce costul brevetelor cu până la 80 %. În 25 de state membre va fi valabil un singur brevet european, iar dacă o persoană dorește să demareze o afacere sau are nevoie de acces la finanțare, Comisia se va asigura că până în 2012, fondurile de capital de risc înființate în orice stat membru vor putea opera și investi în mod liber oriunde în UE.
O Uniune a inovării va promova, de asemenea, cele mai bune exemple de inovare în sectorul public, iar sectoarele privat și public vor putea învăța din cele mai bune practici ale fiecăruia.
Achizițiile publice reprezintă 17 % din PIB-ul UE, o piață cu potențial enorm pentru inovare. Prin urmare, încurajăm statele membre și regiunile să pună deoparte bugete pentru achiziții publice destinate produselor și serviciilor inovatoare.
În cele din urmă, cum rămâne cu contribuabilul obișnuit? Ei bine, o Uniune a inovării va utiliza în cel mai bun mod banii publici. Aceasta înseamnă că va avea prioritate consolidarea fiscală inteligentă, în ciuda constrângerilor bugetare severe. Investițiile în educație, cercetare și inovare au potențialul de a crea mai multă bunăstare și locuri de muncă, în comparație cu costurile, iar investițiile în inovare ne vor ajuta să depășim provocările majore cu care se confruntă societatea.
Astfel ajungem la parteneriatele care vor furniza un cadru pentru alinierea instrumentelor și resurselor și reunirea tuturor actorilor principali. Acestea vizează acoperirea întregului lanț al inovării, de la sprijinirea excelenței în cercetare-dezvoltare, la a ne asigura că există condiții pentru ca rezultatele cercetării și dezvoltării să ajungă cu succes pe piață. Suntem bucuroși că Parlamentul a acordat atât de mult sprijin conceptului de parteneriate pentru inovare, la 11 noiembrie 2010. Președintele Parlamentului a fost invitat să nominalizeze patru membri în consiliul director și așteptăm cu nerăbdare acest lucru.
În cele din urmă, dar nu în ultimul rând, dna Merkies a menționat inovarea socială, care a fost discutată de ITRE. Comisia este decisă să lanseze un proiect pilot european privind inovarea socială, care să furnizeze expertiză și un centru virtual conectat în rețea pentru antreprenorii sociali și pentru public și sectoare terțe.
Permiteți-mi să mă opresc aici, deoarece cred că în această seară trebuie să auzim ce au de spus deputații din Parlament, astfel încât, după dezbatere, când vom merge mai departe cu raportul, să putem răspunde comentariilor dumnealor.
Inese Vaidere
Dle președinte, doamnelor și domnilor, criza financiară a subliniat în mod deosebit necesitatea inovării în economia Uniunii Europene și, prin urmare, propunerile Comisiei privind "O Uniune a inovării” sunt foarte bine venite. O politică de inovare de succes trebuie să se bazeze pe trei piloni: sprijin politic, finanțare și legislație corespunzătoare. Așa cum am subliniat în avizul Comisiei pentru comerț internațional, obiectivul prioritar al unei "Uniuni a inovării” trebuie să fie dezvoltarea pe termen lung și competitivitatea bazată pe tehnologie, cunoaștere și dezvoltarea educației. În cadrul creșterii investițiilor în cercetare și dezvoltare până la 3 % din produsul intern brut trebuie să desfășurăm reforme structurale pentru a asigura aplicarea efectivă a acesteia și accesibilitatea pentru întreprinderile mici și mijlocii. Un aspect important este înțelegerea de către antreprenori a inovațiilor. Acestea nu includ numai tehnologie înaltă și descoperiri, ci și inovații sociale, de afaceri, gestiune, marketing și de altă natură, care necesită aplicarea și mai eficientă a cunoașterii și o colaborare mai activă cu universitățile și centrele de cercetare. Este important să identificăm punctele forte ale cercetării, evitând ierarhizarea excesivă a priorităților, în cadrul căreia toată lumea să cerceteze același lucru. Brevetele europene costă în prezent de 15 ori mai mult decât cele din SUA, prin urmare acesta este motivul pentru care trebuie să dezvoltăm mai rapid brevetul european și să îi reducem costurile. În multe dintre noile state membre apar noi invenții, însă din cauza lipsei finanțării, cercetătorii sunt forțați să le vândă altor țări și companii pentru câteva mii de euro, în timp ce valoarea lor reală poate fi cuantificată în milioane. În ceea ce privește brevetele obținute cu fonduri publice, este important ca universitățile și persoanele private să poată avea acces la proprietatea intelectuală obținută în acest mod. Uniunea Europeană trebuie să consolideze protejarea proprietății intelectuale pentru a ne asigura tehnologia și knowhow-ul împotriva pirateriei și fraudei, în special prin încheierea de acorduri cu țări terțe. La rândul lor, guvernele trebuie să elaboreze programe pentru dezvoltarea inovării. Este posibil să nu putem depăși China și India în termeni de volum al cercetării, însă în mod sigur putem oferi calitate și condiții mai bune de punere în aplicare a ideilor. Vă mulțumesc.
Sari Essayah
Dle președinte, noi cei din Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale am susținut că inovațiile sunt absolut esențiale pentru dezvoltarea economică și un nivel mai ridicat al ocupării forței de muncă, acum când Europa caută o cale de ieșire din criza economică.
Investițiile în cercetare-dezvoltare au tendința să scadă în perioade de criză economică, chiar dacă s-a dovedit că acele companii și state membre care investesc cel mai mult în aceste perioade sunt cele care dobândesc cel mai mare avantaj comparativ pe piață. Acestea sunt, de asemenea, cele care își revin cel mai rapid în urma recesiunii. De aceea este extrem de important ca statele membre să îndeplinească obiectivul Strategiei Europa 2020 și să investească cel puțin 3 % din PIB în cercetare și dezvoltare.
Comisia pentru ocuparea forței de muncă subliniază importanța unei abordări globale a politicii privind inovarea, nu numai sub forma inovării din punct de vedere tehnic, ci și - mai mult decât a fost cazul până acum - sub forma inovării sociale și a celei a serviciilor, care contribuie la rezolvarea problemelor cu care se confruntă societatea, cum ar fi îmbătrânirea, îngrijirea sănătății și schimbările de mediu, climatice și eficiența energetică. Un bun exemplu al acesteia este proiectul pilot cunoscut drept Parteneriatul european pentru inovare, privind o îmbătrânire activă și în condiții bune de sănătate.
Tehnologia informației și comunicațiilor (TIC) este importantă pentru întreaga activitate de inovare. Competențele TIC se bazează pe îmbunătățiri ale calității formării, sprijinul pentru învățarea pe toată durata vieți și ocazia pentru persoanele deja angajate de a-și actualiza continuu cunoștințele și aptitudinile.
Majoritatea inițiativelor care fac posibilă inovarea provin din sectorul de afaceri, prin urmare cooperarea mai strânsă cu universitățile și centrele de cercetare este esențială. Pe de altă parte, exploatarea comercială în cadrul UE a descoperirilor din cercetare în universități este inadecvată sau prea lentă. De aceea avem nevoie de incubatoare de afaceri care să conecteze lumea afacerilor și universitățile, a căror sarcină ar fi aceea de a promova exploatarea comercială a descoperirilor din cercetare.
Comisia pentru ocuparea forței de muncă consideră că este absolut esențial să fie creat un spațiu european de cercetare, în cadrul căruia să fie eliminate obstacolele în calea mobilității cercetătorilor și să fie creată o infrastructură avansată a cercetării europene. Prin urmare, trebuie să împiedicăm exodul de creiere din Europa spre alte locuri - iar mai mult decât atât, Europa are trebui să fie o zonă care atrage cercetători din alte regiuni.
João Ferreira
Dle președinte, dnă comisar, posibilitatea stimulării puternice a dezvoltării economice și sociale care este atât de necesară în prezent este, de fapt, parte integrantă din inovare. Putem chiar afirma că inovarea reprezintă un mijloc necesar care ne ajută să răspundem la multe dintre problemele și provocările cu care se confruntă în prezent omenirea.
În calitate de raportor pentru aviz al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, am încercat să avansez această idee atrăgând atenția asupra unora dintre provocările principale cu care ne confruntăm în domeniile următoare, pentru a da numai câteva exemple: penuria de resurse și utilizarea eficientă a acestora, recuperarea și tratarea deșeurilor, calitatea alimentelor și securitatea alimentară, schimbările demografice, noile epidemii și conservarea naturii și biodiversității.
Am încercat să susțin faptul că inovarea trebuie să se bazeze, mai presus de orice, pe criteriile apărării interesului public, îmbunătățirea calității vieții persoanelor, promovarea bunăstării sociale și conservarea mediului și a echilibrului naturii. Acesta trebuie să fie un element cheie al politicilor publice din domenii precum mediul, apa, energia, transportul, telecomunicațiile, sănătatea și educația.
Am atras atenția asupra faptului confirmat de Comitetul european pentru inovație din 2009, că criza economică și financiară are un impact disproporționat asupra unui număr de țări și regiuni, subminând astfel obiectivul convergenței. Constrângerile impuse în prezent statelor membre pot conduce la creșterea restricțiilor legate de investițiile în știință, tehnologie și inovare, în special în țările cele mai vulnerabile. În locul anunțatei "Uniuni a inovării”, rezultatul poate fi o diviziune veritabilă a inovării între țările și regiunile care inovează în cea mai mare măsură și restul.
Din nefericire, primul proiect de aviz pe care l-am depus a sfârșit prin a fi diluat de amendamente adoptate în cadrul comisiei. Acolo unde trebuia să fie - și trebuie să fie - interes public, dezvoltare, coeziune, progres și bunăstare socială, s-a ajuns la situația în care predomină așa-numite oportunități de afaceri, concurență și aplicarea inovării în scopuri de afaceri.-
Deși aceasta este și viziunea dominantă din comunicarea Comisiei, nu este, însă, și viziunea noastră. Nu este viziunea despre viitor de care avem nevoie.
Kyriacos Triantaphyllides
Dle președinte, un aspect cheie din cadrul avizului Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor este crearea unei Uniuni a inovării cu un profil social consolidat, care să vizeze crearea de locuri de muncă. Trebuie adoptate bunuri și servicii inovatoare, care să vizeze atât sectorul privat, cât și pe cel public, astfel încât să faciliteze punerea în aplicare a procedurilor administrative, consolidarea administrației publice și reducerea birocrației și a inflexibilității sectorului public. Mai mult, adoptarea de soluții inovatoare este strâns legată de procesul pre-comercial al achizițiilor, care trebuie să rezolve probleme pe care piața nu le poate acoperi sau în cazul cărora soluțiile propuse nu sunt economice.
În sectorul privat trebuie să încurajăm întreprinderile mici și mijlocii, precum și microîntreprinderile, cărora le este deosebit de dificil să se adapteze la piață, să sporim utilizarea de produse inovatoare, pe de o parte, și să creăm soluții inovatoare, pe de altă parte. Trebuie menționate în special și microîntreprinderile din zonele regionale și rurale, care se luptă să supraviețuiască, datorită lipsei finanțării, astfel încât să găsim moduri prin care să încurajăm utilizarea de soluții inovatoare, îmbunătățindu-le astfel viabilitatea. În același timp, trebuie încurajate programele de inovare ecologică, astfel încât să fie acoperite decalajele care există între eforturile de abordare a schimbărilor climatice și promovarea de soluții ecologice.
În plus față de consolidarea inovării, trebuie să luăm în considerare modul în care aceasta poate aduce beneficii directe cetățenilor Uniunii Europene. Utilizarea soluțiilor inovatoare trebuie să conducă la reducerea costurilor pentru întreprinderi și trebuie să permită consumatorilor să beneficieze de produse mai ieftine și mai bune.
Danuta Maria Hübner
raportoare pentru aviz din partea Comisiei pentru dezvoltare regională. - Dle președinte, doresc să-i transmit dnei comisar că în ultimii ani, inovarea a devenit un simbol al unui instrument de politică ce ar putea rezolva toate problemele noastre. Aceasta înseamnă că există așteptări majore și noi trebuie să ne ridicăm la înălțimea lor.
Bineînțeles, pentru punerea în aplicare cu succes a ideilor, guvernarea este foarte importantă, iar un cadru de guvernare pentru inovare trebuie să se bazeze astăzi pe pragmatism și trebuie creat urgent, aflându-se la baza conținutului politicii.
Europa, suntem toți de acord, trebuie să introducă inovații, altfel va pierde în fața concurenței. Trebuie consolidată fiecare verigă din lanțul inovării, iar politica de inovare trebuie să se concentreze asupra provocărilor. Aceasta este ceea ce înțeleg eu că oferă Uniunea inovării.
Astăzi, există riscul ca nu numai companiile, ci și guvernele să reducă investițiile în inovare. Aceasta este logica crizei și logica reducerilor la nivelul bugetelor naționale. Răspunsurile politicii UE și instrumentele bugetare ale UE trebuie să se îndrepte ferm împotriva acestei logici.
În Europa, inovarea nu este numai un concept care poate fi limitat la centrele de inovare specifice. Trebuie aplicat pe întreg teritoriul european. Europa este pur și simplu prea mică să-și permită un deficit de inovare oriunde pe teritoriul său.
Cercetarea și inovarea nu reprezintă, în mod evident, același lucru și suntem de acord cu dvs. ]n mod foarte clar. Guvernarea pentru inovare trebuie, prin urmare, să facă mai mult decât să sprijine politica de cercetare și dezvoltare. Promovarea creșterii pe baza inovării nu vizează creșterea excelenței în infrastructura de cercetare-dezvoltare. Având în vedere importanța acestora, vizează în primul rând mobilizarea talentelor și mobilizarea de idei noi.
Guvernarea pentru inovare trebuie să însemne constituirea de noi parteneriate care să permită sisteme de inovare eficiente, care mobilizează capacități intelectuale și antreprenoriale, detectând și inovatorii potențiali - avem mulți de acest fel în Europa - printr-un mediu de afaceri care facilitează inovarea, și în special pentru IMM-uri, acoperind toate sectoarele economiei.
În încheiere, permiteți-mi să spun că nu avem încă un model european pentru inovare complet matur, însă este clar că acesta trebuie să se bazeze pe efortul comun public/privat bine orchestrat și intens. Am încredere că Uniunea inovării ne va conduce pe calea spre un astfel de model.-
Amalia Sartori
Dle președinte, raportul dnei Merkies - căreia îi mulțumesc pentru munca depusă - este prima contribuție importantă adusă la propunerea Comisiei cu privire la inițiativa Uniunii inovării. În ultimii ani, țări importante de pe plan mondial au urmărit cu tenacitate obiectivul concentrării politicilor lor concurențiale asupra anumitor sectoare cheie, care au generat creștere și dezvoltare, bazându-se pe inovare. Sector tehnologiilor înalte este un bun exemplu.
Și Europa recunoaște nevoia de a urmări obiective care vizează creșterea economică și industrială, prin concentrarea resurselor și investițiilor asupra politicilor inovatoare, fără a abandona calea pe care a urmat-o în ultimele decenii, de a juca un rol de frunte și de a fi un exemplu pentru dezvoltarea economică și socială. Tendința centrală a acestui raport subliniază necesitatea unei abordări transversale, care să promoveze inovarea în toate domeniile de afaceri, în economie și societate în general.
Întreprinderile mici și mijlocii - resursa principală a performanței economice a Europei chiar și în situații dificile, de criză - sunt prezentate ca locuri în care inovarea are loc zi de zi. Astăzi trebuie recunoscute aceste capacități, trebuie recompensate și puse în slujba creșterii și dezvoltării întregului continent. Trebuie, de asemenea, să fie clar că inovarea și cercetarea reprezintă două fețe ale aceleiași monede. Inovarea trebuie să decurgă din cercetare, însă poate fi și o capacitate pe scară largă de a modifica în bine aspecte din toate domeniile vieții cotidiene. A reuși să facem acest lucru va constitui o provocare pentru Europa. Este posibil să nu reușim să creăm un Silicon Valley imediat, însă poate putem înființa o Universitate Stanford.
Teresa Riera Madurell
Dle președinte, dnă comisar, doresc să o felicit pe raportoare, dna Merkies, pentru munca sa excelentă, deoarece a rafinat conținutul raportului și s-a concentrat asupra aspectelor mai relevante pentru grupul nostru, cum ar fi inovarea socială - înțeleasă ca inovare din partea lucrătorilor și a publicului - stimularea oferită prin intermediul achizițiilor publice pentru produsele și serviciile inovatoare și ecologice și necesitatea îmbunătățirii accesului la finanțare pentru IMM-uri. Acest lucru îmi permite să mă concentrez și să formulez comentarii cu privire la un aspect specific al raportului: nevoia de a elabora indicatori.
Doamnelor și domnilor, dacă înțelegem inovarea numai în termeni de produse noi, procese și servicii care să conducă la o creștere a activității economice, este esențial să ne echipăm cu instrumentele de măsurare a capacității noastre de inovare exact în termeni economici și să facem acest lucru pe bază de parametri, cum ar fi investițiile private și cercetarea, ocuparea forței de muncă sau numărul companiilor inovatoare. Trebuie să stabilim indicatori care să reflecte capacitatea de inovare pentru generarea creșterii, ocupării forței de muncă și a creșterii PIB-ului și care să ne permită să comparăm situația, în termeni de intensitate, cu economiile țărilor noastre concurente.
Doresc să închei cu câteva cuvinte, în calitate de membru al unei delegații care s-a opus lansării cooperării strânse cu privire la brevetul comunitar unitar, și să spun că ne-am opus acesteia deoarece considerăm că instrumentul de cooperare strânsă poate afecta direct piața internă, coeziunea teritorială și dreptul cetățenilor statelor membre de a beneficia de securitate juridică maximă.
Vladko Todorov Panayotov
în numele Grupului ALDE. - (BG) Dle președinte, Europa se confruntă în prezent cu pericolul relativ nou, însă grav, de a rămâne în urmă sau chiar de a înregistra un declin în termeni de concurență globală în domeniul științei și tehnologiei. O astfel de evoluție ar supune unor presiuni serioase prosperitatea noastră, progresul economic și statutul social. În termeni mai simpli, Europa este amenințată de situația în care ar ajunge un actor mediocru pe scena științifică și economică globală. Europa are acum nevoie urgentă de inovare.
O felicit pe dna Merkies pentru raportul său. Sunt încântat, de asemenea, de ideile excelente ale dnei comisar Geoghegan-Quinn. Acest lucru garantează succesul, deoarece o Uniune a inovării reprezintă în primul rând o strategie pentru dezvoltarea economică a Uniunii Europene. Pentru a reuși acest lucru, solicităm următoarele elemente. În primul rând, trebuie să existe un acces mai bun la creditare și sprijin financiar; avem nevoie de mai multe investiții în cercetarea și dezvoltarea științifică; reguli clare care să ofere perspective pe termen lung în termeni de inovare; proceduri simplificate pentru accesarea programelor de sprijin europene și naționale; precum și brevete europene ieftine și simple.
Evžen Tošenovský
Dle președinte, astăzi discutăm pentru a doua oară în plen strategia privind inovarea. În multe din dezbaterile noastre cu privire la poziția țărilor europene pe piețele mondiale, remarcăm periodic importanța sporirii competitivității economiei europene. Poziția UE pe piețele mondiale va fi influențată în viitor în mare măsură de succesul inovărilor și de viteza ciclurilor de inovare. Statele europene vor opera în mod clar la un nivel foarte ridicat în cadrul proiectelor de cercetare. Însă problema pe termen lung este punerea lentă în aplicare a acestor cunoștințe, datorată birocrației complexe.
Fondul pentru știință și cercetare este unul dintre cele mai mari fonduri ale UE. Prin urmare, obiectivul nostru trebuie să fie acela de a simplifica pe cât posibil birocrația implicată de transferul rezultatelor cercetării și, așadar, de a furniza un maxim de asistență inovării, consolidând astfel competitivitatea UE. Trebuie să ne gândim cum să abordăm exploatarea comercială a rezultatelor proiectelor de cercetare în cadrul măsurilor de inovare. Dacă vom complica punerea în aplicare a cercetării europene în sfera comercială, ne va fi dificil să accelerăm ciclul de inovare.
Philippe Lamberts
Dle președinte, doamnelor și domnilor, politica privind cercetarea și inovarea este unul dintre cei trei piloni principali ai politicilor Uniunii Europene. Doresc să spun, de asemenea, că va deveni în tot mai mare măsură un instrument strategic absolut esențial pentru viitorul nostru. De ce? Deoarece avem norocul, sau ne confruntăm cu provocarea, de a trăi în zorii unei schimbări a civilizației.
Gândiți-vă la acest lucru. Trebuie să asigurăm condițiile unei existențe decente pentru toți, nu numai aici și acum, ci oriunde, precum și, de asemenea, pentru generațiile viitoare. Aceasta reprezintă în sine o provocare majoră. Mai mult, însă, pentru prima dată în istoria omenirii, trebuie să facem acest lucru respectând limitele fizice ale planetei. Acest lucru transformă, desigur, în mod radical contextul.
Avem convingerea că Europa poate fi un lider mondial în cadrul acestei transformări profunde, nu numai a infrastructurii și a organizațiilor noastre, ci și, mai important, a modului nostru de producție, de consum și de trai. Pentru noi, a ne afla chiar la nivelul liderilor va asigura în cel mai bun mod competitivitatea Uniunii Europene. Acest lucru îmi oferă ocazia de a afirma că această competitivitate nu reprezintă un obiectiv în sine. Obiectivul nostru este acela de a ne afla în poziția de a face față provocărilor, care, să nu uităm, amenință chiar existența omenirii pe această planetă. Dacă însă ne situăm printre cei mai buni, competitivitatea noastră va fi asigurată.
S-au spus multe lucruri cu care suntem de acord. Există numai două probleme pe care doresc să le ridic.
În primul rând, trebuie să maximizăm impactul fiecărui euro cheltuit. Acest lucru necesită o mai bună aliniere între diferitele politici ale UE și între ceea ce se întreprinde la nivelul Uniunii Europene și ceea ce se întreprinde la nivelul statelor membre. Aceasta înseamnă că trebuie să progresăm de la o logică în care subvențiile și exceptările, împrumuturile și partajarea riscurilor reprezintă norma, la o logică în care catalizarea investițiilor private prin utilizarea fondurilor publice reprezintă un obiectiv major. Oferirea de fonduri nerambursabile nu este întotdeauna cel mai bun mod de a face acest lucru.
În cele din urmă, trebuie să avem curajul de a elimina un număr de elefanți albi uriași, cum ar fi proiectul ITER, care, de fapt, absoarbe o cantitate substanțială din fondurile europene de cercetare - 7 miliarde de euro din 60 de miliarde de euro - imaginați-vă! Trebuie să punem un capăt acestui lucru.
Niki Tzavela
în numele Grupului EFD. - Dle președinte, doresc să îi mulțumesc dnei Merkies pentru toate eforturile și coordonarea din perioada în care grupurile politice au negociat acest raport. Cred că s-a descurcat foarte bine. Am trei lucruri de menționat.
Mă bucur să văd că dna raportoare a abordat rolul bandei largi. Lumea digitală și tehnologiile informației și comunicațiilor sunt motoarele inovării, iar o bandă largă de mare viteză trebuie să reprezinte o condiție preliminară pentru toate parteneriatele europene de inovare.
În al doilea rând, în perioada premergătoare PC8 trebuie să consolidăm în continuare monitorizarea și evaluarea ex post a rezultatelor cercetării și activităților de inovare finanțate de UE. Astfel, putem observa că dna Merkies a procedat corect incluzând în raportul său un paragraf prin care solicită Comisiei să dezvolte un sistem integrat de indicatori, care să permită o mai bună monitorizare și evaluare a progreselor și a impactului măsurabil pentru politicile și programele de inovare.
În concluzie, în urmă cu câteva zile, președintele Consiliului European, dl Van Rompuy, a declarat că europenii nu sunt inovatori pentru că suferă de depresie. Este, într-adevăr, o presupunere inovatoare, însă consider că aceasta este o chestiune ce ține de caracter. Este necesar să încurajăm cultura bazată pe învățare, curiozitate și asumarea de riscuri.
Franz Obermayr
(DE) Dle președinte, societatea se confruntă cu provocări majore: criza economică, îmbătrânirea populației, deficitul de resurse și necesitatea de a ne menține competitivitatea pe plan internațional.
Așadar, este cu atât mai important să promovăm inovarea, aceasta din urmă putând contracara problemele menționate prin aportul de idei și soluții creative. Nu trebuie să introducem numai inovații de natură tehnică, ci și inovații de natură socio-politică. De exemplu, pentru a aborda problema îmbătrânirii populației, sunt necesare, pe de o parte, așa-zisele inovații clasice, cum ar fi medicamentele noi și, pe de altă parte, trebuie să ne gândim la modele inovatoare pentru societate, sistemele de pensii și de sănătate. Trebuie să creăm astăzi un mediu care să promoveze inovațiile zilei de mâine, inclusiv investițiile în cercetare și dezvoltare și, în mod special, protejarea proprietății intelectuale, prin utilizarea legislației privind brevetele și încurajarea competențelor creative încă din școală.
În cele din urmă, aș dori să menționez o problemă deosebită privind utilizarea resurselor. Finalitatea inovațiilor trebuie să fie durata mai lungă de viață a produselor. Aceasta va fi în beneficiul consumatorilor și al mediului. Din păcate, există și inovații care au efectul opus. Sunt create produse care au componente voit mai slabe, menite să scurteze ciclul de viață și să ducă la o creștere a consumului, cum se întâmplă în cazul laptopurilor și al telefoanelor inteligente. Inițiativa "O Uniune a inovării” trebuie să combată acest lucru.
Herbert Reul
(DE) Dle președinte, dnă Geoghegan-Quinn, doamnelor și domnilor, mai întâi doresc să îmi exprim sincerele mulțumiri dnei Merkies pentru eforturile depuse. De asemenea, doresc să adresez mulțumiri numărului mare de deputați implicați și Comisiei pentru sprijinul acordat.
Suntem, în mare parte, de acord asupra acestei probleme. De-a lungul anilor, am adoptat numeroase programe și acte, începând de la Strategia de la Lisabona la Europa 2020, printre multe altele. Am afirmat în mod constant că viitorul Europei va depinde de succesul pe care îl înregistrăm în ceea ce privește rezolvarea chestiunii inovării. Suntem cu toții de acord că aceasta implică toate aspectele legate de educație, instruire și cercetare, precum și că dimensiunea antreprenorială este, de asemenea, importantă. Cu toate acestea, este adevărat, așa cum a menționat și un vorbitor anterior, că alte regiuni ale lumii sunt, în mod evident, capabile să își mobilizeze talentele și ideile într-un mod mai eficient decât noi.
În consecință, trebuie să ne oprim câteva secunde și să analizăm din ce cauză se întâmplă acest lucru. Este din cauză că nu avem o finanțare suficientă sau că nu putem găsi modalitatea optimă de a exploata potențialul existent? La acest lucru s-a referit dna Merkies în discursul său.
Aș dori să menționez pe scurt încă o chestiune. Am făcut parte dintr-o delegație în California și, într-una dintre seri, am cunoscut tineri antreprenori și persoane interesate să înființeze noi companii. Nu voi uita niciodată seara respectivă. Ochii acelor tineri străluceau, erau cuprinși de entuziasm și convinși că sunt capabili să realizeze ceva. Cereau un singur lucru. Doreau să se acorde sprijin tuturor acelora care aveau ca obiectiv deschiderea unei afaceri, astfel încât aceste persoane să aibă o șansă, să aibă libertatea de a acționa fără a-și petrece tot timpul luptându-se cu birocrația.
Nu voi uita acest lucru, pentru că pentru mine a reprezentat un semnal extrem de important. Cum putem să creștem eficiența investițiilor noastre din sfera cercetării? Consider că sunt foarte interesante contribuțiile Consiliului European pentru Cercetare (CEC) și ale Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) în domeniul cercetării, acestea putând avea rezultate bune. Ca să putem acorda cele mai bune răspunsuri întrebărilor privind capitalul de risc și populația, probabil că este necesar ca noi, în calitate de politicieni, să nu încercăm să evaluăm toate întrebările, să ajungem la o decizie și să elaborăm orientări. Este posibil să fie necesare numai câteva reglementări. După cum a spus dna Merkies, mai puțin înseamnă adesea mai mult.
(Vorbitorul a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonașului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură)
Judith A. Merkies
Dle președinte, dle Reul, vă mulțumesc pentru discurs. Cum credeți că putem să încorporăm obiectivele inițiativei "O Uniune a inovării” în toate eforturile pe care le depunem în cadrul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, în cadrul tuturor celorlalte documente care urmează a fi elaborate, în cadrul strategiei comune, în cadrul finanțării pentru cercetare și în cadrul programelor viitoare? Cum se poate asigura Comisia că aceste elemente ale politicilor vor fi într-un final străbătute de un fir comun, astfel încât să atingem obiectivele stabilite de inițiativa "O Uniune a inovării”?
Herbert Reul
(DE) Dle președinte, eu am încă încredere în lucrurile bune și pozitive. Asemenea tinerilor pe care i-am întâlnit în California, doresc să afirm că ne putem atinge obiectivele. Cu toate acestea, poate că nu este necesar să impunem reglementări pentru fiecare detaliu în parte.
Britta Thomsen
(DA) Dle președinte, dle comisar, doamnelor și domnilor, aș dori să încep prin a o felicita pe raportoare pentru acest raport. Este un rezultat foarte bun. În Strategia 2020, am recunoscut faptul că este necesar să creștem productivitatea pentru a menține nivelul de prosperitate din Europa. În consecință, trebuie să ne concentrăm asupra inovării. Cu toate acestea, este important ca această inovare să nu se limiteze la sfera cercetării și tehnologiei. Dacă abordăm inovarea într-un mod serios, trebuie, în primul și în primul rând, să investim în elementul uman. Inovarea presupune procese creative care se pot învăța și care trebuie să fie incluse în metodele de predare din statele membre, deoarece avem nevoie de lucrători care să poată sugera modalități de îmbunătățire a locului de muncă și modele de soluții pentru abordarea noilor sarcini. Însă pentru aceasta este necesar să educăm și să furnizăm formare suplimentară pentru forța de muncă. De asemenea, ne confruntăm cu sarcina enormă de a instrui companiile cu privire la modul cel mai eficient în care pot utiliza potențialul de inovare al lucrătorilor. Inovarea impulsionată de lucrători este benefică nu numai pentru afaceri, ci și pentru satisfacția la locul de muncă, și poate contribui la reducerea stresului. Aș dori să fac apel la Comisie să demareze discuții cu partenerii sociali cu privire la modalitatea cea mai bună de promovare a inovării europene impulsionate de lucrători.
Marek Henryk Migalski
(PL) Dle președinte, desigur că suntem cu toții în favoarea inovării, în special când este vorba despre știință și industrie - și afirm acest lucru nu numai în calitate de politician, ci și în calitate de fost angajat al unei universități, deoarece am fost lector înainte de a deveni politician. Însă în realitate, așa cum au menționat deja o parte dintre vorbitori, pierdem cursa pentru inovare în favoarea unor țări ca Statele Unite și țările din Orientul Mijlociu. Din acest motiv, solicităm extinderea cooperării pentru inovare pentru a include și țări din afara UE.
Sunt foarte mulțumit de adoptarea amendamentului propus de mine, care a fost inclus ca paragraful 167 și care solicită să se coopereze cu țările din cadrul Parteneriatului estic, și sper ca paragraful 71 să fie modificat într-un mod similar. Acest paragraf face într-adevăr o trimitere la țările mediteraneene, însă ar trebui extins pentru a include toate țările implicate în politica europeană de vecinătate.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Dle președinte, raportul prezentat de dna Merkies este excelent și o felicit pentru acesta. Bineînțeles, avem și Strategia Europa 2020, avem numeroase eforturi și rapoarte privind inovarea și integrarea pe piața forței de muncă a tinerilor, însă acestea există numai pe hârtie și este necesar să le punem în practică. Rata șomajului în rândul tinerilor din Europa este de 9,6 % în ceea ce privește șomajul general, dar această rată depășește 20,2 % în cazul persoanelor tinere cu vârste între 19 și 27 de ani, care se află, bineînțeles, într-o situație disperată. Munca nu reprezintă numai un mijloc de trai; trebuie să înțelegem acest lucru, precum și faptul că este necesar să le acordăm acestor tineri șansa de a munci, pentru că astfel le acordăm și respectul de sine.
Fiecare cetățean trebuie, desigur, să aibă oportunitatea de a desfășura acțiuni inovatoare, prin participarea la programe de inovare, precum și de a schimba Europa. Dnă comisar, comunicarea venită din partea Comisiei se referă la parteneriatele din sectorul inovării. Cum intenționează Comisia să promoveze o participare mai strânsă a regiunilor, ce mijloace vor fi folosite și care este finanțarea alocată?
Angelika Werthmann
(DE) Dle președinte, printre provocările majore cu care se confruntă inițiativa "O Uniune a inovării” se numără îmbătrânirea populației și menținerea sistemelor de sănătate. Pentru a ne asigura că sistemele sunt durabile și stabile, acestea trebuie luate în considerare și puse în discuție în întregul lor context. Este posibil să găsim soluții care să se bucure de succes numai dacă analizăm relațiile dintre sisteme.
Până în 2050, raportul dintre cetățenii UE cu vârstă de muncă și cei cu vârsta de peste 65 de ani va scădea de la 4:1 la 2:1. Prin urmare, cheltuielile pentru pensii și sănătate vor crește cu siguranță. Cu toate acestea, dacă ne concentrăm numai asupra legislației privind pensiile și asupra creșterii contribuțiilor pacienților, nu vom reuși să ne atingem obiectivele.
Pentru a fi eficiente, soluțiile trebuie să ia în considerare deficiențele politicilor privind educația și piața forței de muncă. Va fi esențial să investim în instruire și să schimbăm direcția politicii privind instruirea pentru a evita situația în care un număr tot mai mare de locuri de muncă de înaltă specializare nu pot fi ocupate, în timp ce un număr echivalent de lucrători slab calificați depind de ajutoarele sociale.
În cadrul politicii privind piața forței de muncă este necesar să realizăm o coordonare a politicilor din domeniul familiei și al egalității, în loc să considerăm că aceste politici sunt contradictorii.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Dle președinte, dle comisar, aș dori să încep prin a felicita raportoarea pentru activitatea sa excelentă.
Europa are nevoie de un model economic durabil și competitiv, care să răspundă provocărilor sociale majore cu care ne confruntăm în momentul de față, și care să asigure locuri de muncă mai multe și mai bune. Inițiativa "O Uniune a inovării” introduce o politică strategică pentru inovare la nivel european, care este integrată și direcționată către afaceri și populație. Conceptul de inovare trebuie să depășească inovarea tehnologică: acesta trebuie să vizeze produsele, însă și procesele, serviciile, mișcările, sistemele și structurile organizaționale.
În mod special, inovarea socială are obiectivul de a găsi soluții noi și eficiente pentru nevoile sociale urgente. Pe deasupra, tinerii reprezintă motorul inovării: în consecință, este necesar să punem în aplicare politici care să promoveze accesul tinerilor pe piața forței de muncă. De asemenea, este esențial să se creeze mecanisme adecvate de sprijin pentru întreprinderile mici și mijlocii.-
Succesul politicii de inovare depinde de existența unui sistem simplu, eficient și nebirocratic pentru știință și învățământul universitar. O condiție necesară pentru dezvoltarea inovării este finanțarea adecvată a acestor două domenii.
În consecință, dat fiind obiectivul de 3 % din PIB pentru cercetarea și dezvoltarea tehnologică, fac apel la Comisie să ia în considerare posibilitatea de a crea un sistem eficient pentru guvernarea acestui obiectiv la nivel comunitar, în lumina celor petrecute în cazul guvernanței economice.-
Catherine Trautmann
(FR) Dle președinte, dle comisar, doamnelor și domnilor, în momentul în care ne asumăm obiectivul de a consolida capacitatea noastră de inovare și investiție sau avantajul competitiv din Statele Unite sau China, discutăm, cu siguranță, despre dezvoltarea economică, dar și, în mod specific, despre crearea de locuri de muncă. Din acest motiv, trebuie să ne acordăm mijloacele necesare pentru a consolida inovarea.
Doresc să o felicit pe dna Merkies pentru "ghișeul unic”, strategia de finanțare și recunoașterea riscurilor pe care trebuie să și le asume cercetătorii. Raportul indică direcțiile corecte de urmat și propune un context favorabil pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), care este esențial pentru succesul Uniunii Europene.
Inovarea vizează atractivitatea și competitivitatea teritoriilor, iar implicarea autorităților regionale și locale este esențială pentru angajarea creditelor, reducerea disparităților și consolidarea rolului activ pe care trebuie să îl joace cetățenii. Măsura propusă în acest raport va contribui direct de la bază la atingerea obiectivelor aferente Strategiei Europa 2020 într-un mod eficient.
Edvard Kožušník
(CS) Dle președinte, Europa și inovarea. Doresc să mă refer puțin la ceea ce au menționat adineauri colegii mei, dl Migalski și dl Tošenovský. Unde ne aflăm de fapt? SUA ne-a depășit deja, la fel ca Japonia, iar Brazilia, India și China ne urmează îndeaproape. Văd inițiativa "O Uniune a inovării” ca pe un program adoptat în ultimul ceas. După toate probabilitățile, aceasta este ultima noastră șansă de a prelua controlul asupra domeniului inovării și de a împiedica acele țări să ne ajungă din urmă. Orice eșec din partea continentului european în această sferă va avea consecințe fatale - așa cum au afirmat și ceilalți deputați - pentru competitivitatea Europei, pentru calitatea vieții locuitorilor săi și, în cele din urmă, pentru valorile pe care le reprezintă Europa în lume.
Așadar mă bucur că Parlamentul European a reușit să inițieze măsuri legislative specifice, cum ar fi cele privind o mai mare cooperare pentru introducerea unui brevet european. De asemenea, consider că domeniul standardizării este foarte important pentru punerea în practică a inovațiilor, precum și pentru utilizarea acestora de către întreprinderile mici și mijlocii.
Zbigniew Ziobro
(PL) Dle președinte, în discursul pe care l-am susținut aici la Strasbourg în noiembrie, am subliniat diferențele semnificative care există între statele membre vechi și cele noi ale Uniunii Europene din punctul de vedere al sprijinului financiar acordat pentru sectorul cercetării și dezvoltării. Pe termen lung, acestea se vor solda cu apariția unor dezechilibre semnificative în dezvoltarea statelor membre individuale ale Uniunii Europene și a fenomenului botezat cu numele neatrăgător de "exod de creiere” de către jurnaliști și denumit în mod eronat "mobilitate intelectuală” în raport. Pentru a garanta dezvoltarea durabilă a Europei - și doresc să pun accentul pe cuvântul "durabilă” - UE trebuie să creeze mai multe fonduri pentru dezvoltarea inovării și a proiectelor de cercetare din noile state membre, ca parte a dezvoltării durabile.
De asemenea, merită să încurajăm guvernele individuale să majoreze sumele alocate anual din buget cercetării, precum și să fixeze un procent minim din buget care trebuie să fie folosit pentru astfel de proiecte. O altă chestiune esențială este finanțarea inovării din sectorul IMM-urilor, căreia trebuie să-i acordăm mai multă importanță.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Dle președinte, dle comisar, principala provocare este aceea de a duce lucrurile la bun sfârșit - într-o manieră diferită, mai puțin fragmentară, pentru a avea mult mai puține activități paralele în statele membre și Uniunea Europeană - precum și de a realiza investiții într-un mod mai bine direcționat. Cred că afacerile și cetățenii ne urmăresc cu atenție. Raportul și propunerea dvs. referitoare la inițiativa "O Uniune a inovării” creează așteptări. Într-adevăr, trebuie să avem așteptări mari, însă doresc totuși să subliniez câteva aspecte privind modul de instrumentare, inclusiv aspecte referitoare la Uniunea Europeană.
În primul rând, trebuie să ne asigurăm că finanțarea se va realiza într-un mod mai facil și trebuie să existe mai multe subvenții și stimulente pentru capitalul de risc. În al doilea rând, am găsit fondurile necesare, însă acestea sunt limitate și guvernate separat: fondurile regionale, fondurile pentru agricultură și așa mai departe. Trebuie să adoptăm o abordare multifond. Veți fi de acord cu aceasta în reglementările viitoare? De ce fel de propuneri va fi acoperită aceasta?
Următorul aspect la care doresc să mă refer este faptul că tocmai am văzut că investițiile din domeniul cercetării și dezvoltării sfârșesc, în mare parte, în cele douăsprezece state membre "vechi”, fiind astfel necesară o distribuire mai bună. Este nevoie de o reechilibrare. Cum puteți să acordați sprijin afacerilor și cetățenilor din "noile” state membre în această privință?
În final, doresc să precizez că dorim să vă ajutăm să luați în considerare acest proces. Cum veți desfășura acum dialogul? În comunicarea dvs. se precizează că, la sfârșitul anului 2011, veți organiza o convenție și veți demara o serie de acțiuni. Am avut deja ocazia să vorbesc cu dvs. de câteva ori, inclusiv sub forma unui dialog, în cadrul summiturilor "cunoaștere pentru inovare” din Parlament. Cum va fi organizarea de acum încolo? Dorim să avem mai mult acces la dvs. De fapt, sunt foarte încrezător. În momentul de față, dvs. coordonați acțiuni în cadrul Comisiei care nu au avut loc în trecut. Împreună cu dna Merkies, vă vom urmări îndeaproape.
Silvia-Adriana Ţicău
O felicit pe doamna Merkies pentru raportul extrem de elaborat. Pentru ca inițiativa "O Uniune a inovării” să contribuie la o dezvoltare durabilă sunt necesare modernizarea sistemului educațional, simplificarea și convergența regulilor privind accesul la fondurile existente, realizarea prognozelor privind competențele necesare și încurajarea parteneriatelor între universități și întreprinderi, încurajarea standardizării și protejarea proprietății intelectuale. Accesul la banda largă este, însă, o condiție preliminară, esențială pentru "O Uniune a inovării”, datorită faptului că îmbunătățește gradul de participare a cetățenilor.
Solicităm mai multe fonduri pentru inovare, dar consider că, pentru a fi consecvenți, așa cum am făcut-o și în alte cazuri, nu trebuie să ne antepronunțăm prin acest raport nici în privința viitoarei politici de coeziune, nici în privința viitoarei politici agricole și nici în privința viitorului cadru financiar multianual. Sper ca acest amendament să întrunească mâine o majoritate.
În final, invităm Comisia să transpună politica Uniunii în domeniul inovării într-un plan de acțiune cu obiective specifice și ținte măsurabile.
Francesco De Angelis
(IT) Dle președinte, doamnelor și domnilor, aș dori să o felicit pe dna Merkies pentru activitatea excelentă. Consider că este necesar să investim mai mult în inovare, cercetare și cunoaștere și că trebuie să facem acest lucru cu mai mult curaj. Inovarea nu trebuie să fie înghițită de cercetare. Inovarea și cercetarea nu sunt același lucru și salut faptul că acest raport atrage atenția asupra acestei distincții strategice.
Raportul stabilește o serie de obiective importante: vizează, prin intermediul inovării sociale, persoanele și lucrătorii obișnuiți; introduce măsuri menite să faciliteze accesul la credite și finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii și, mai presus de toate, stabilește o relație tot mai strânsă și directă între afaceri, centre de cercetare și universități.
Facilitarea și simplificarea existenței întreprinderilor mici și mijlocii printr-un "ghișeu unic” și concentrarea asupra talentului, creativității și ideilor inovatoare reprezintă condiții esențiale pentru creștere și dezvoltare. Europa trebuie să abordeze cu seriozitate politicile privind inovarea dacă dorim să găsim o cale de ieșire din criză și să construim un viitor mai bun pentru următoarele generații.
Ioan Enciu
În momentul de față, cercetarea și inovarea sunt un apanaj al statelor membre cele mai dezvoltate, iar acest lucru dăunează Uniunii. Uniunea Europeană trebuie să ia în considerarea acest aspect și să promoveze echilibrarea potențialelor de inovare în ansamblul teritoriului său. Este necesară sprijinirea noilor state membre pentru dezvoltarea infrastructurii de cercetare, prin alocarea de resurse suplimentare, așa cum doamna comisar Quinn a promis cândva, nu demult. Numai în acest fel putem fi siguri de faptul că discrepanța între estul și vestul Uniunii Europene, în termeni de cercetare și inovare, nu va fi adâncită, iar scopul de a crea o reală Uniune a inovării va fi atins.
Se vehiculează o idee privind utilizarea fondurilor structurale sau agricole pentru finanțarea inovării și cercetării. Eu consider că acest lucru nu este nici fezabil și nici corect. Soluția realistă este crearea unor instrumente specifice care să fie destinate numai cercetării și inovării.
António Fernando Correia De Campos
(PT) Dle președinte, dle comisar, dnă Merkies, această strategie este importantă pentru toate statele europene, în special pentru cele ale căror economii nu sunt suficient de competitive. Aceasta este esențială pentru înființarea întreprinderilor mici și mijlocii. Locurile de muncă sunt create într-un mod mai activ în prezent. De asemenea, este esențială pentru universități și laboratoare, a căror supraviețuire depinde parțial de relația acestora din urmă cu sectoarele de producție. Este esențială pentru sistemul financiar, care va beneficia de o piață nouă prin inovare, pe măsură ce modelul de producție clasic va deveni perimat.
Inovarea ocupă o poziție prioritară pe agenda europeană și, fiind unul dintre pilonii Strategiei Europa 2020, va fi necesar ca aceasta să fie deservită de instrumente financiare noi, astfel încât să nu cedeze în fața constrângerilor bugetare în situația actuală.
În cele din urmă, doresc să o felicit pe raportoare, dna Merkies, pentru contribuția sa importantă pentru o Europă mai inovatoare și cu o economie care se bazează mai mult pe cunoaștere.-
Zigmantas Balčytis
(LT) Dle președinte, doresc să o felicit și eu pe colega mea de grup pentru elaborarea unui raport excelent. Uniunea Europeană se află la o răspântie dificilă. Pe de o parte, este necesar să abordăm de urgență problemele cauzate de criză, în timp ce, pe de altă parte, trebuie să adoptăm măsuri în clipa de față, astfel încât să găsim un răspuns adecvat și să punem în practică angajamentele pe termen lung pe care ni le-am asumat pentru combaterea unor provocări cum ar fi schimbările climatice, securitatea în domeniul energiei, securitatea alimentară, îmbătrânirea societății noastre și așa mai departe.
În contextul global actual, politica privind inovarea are un impact major asupra tuturor aspectelor vieții și, pe viitor, va deveni pilonul principal al dezvoltării economice, culturale și sociale din Uniunea Europeană. Până acum, această politică a fost fragmentară și a vizat îndeosebi cercetarea academică și științifică, și nu transformarea ideilor inovatoare în produse sau servicii reale sau adaptate care să stimuleze creșterea economică și crearea de locuri de muncă.
Sprijin abordarea cuprinzătoare a politicii privind inovarea și consider că trebuie să stabilim împreună o politică strategică și integrată privind inovarea la nivelul Uniunii Europene, o politică orientată către adaptarea practică.
Miroslav Mikolášik
(SK) Dle președinte, inovarea reprezintă unul dintre motoarele principale ale competitivității europene, fără aceasta fiind imposibilă realizarea obiectivelor noastre strategice. De exemplu, există o nevoie urgentă de inovare în domeniul sănătății publice și al protecției mediului.
Uniunea și statele membre trebuie așadar să furnizeze stimulente financiare sau fiscale afacerilor și persoanelor cu scopul de a se concentra asupra cercetării și dezvoltării științifice și tehnice din domeniile care sunt mai puțin profitabile, dar care sunt însă foarte benefice pentru populație. În opinia mea, încă se alocă sume relativ mici din buget pentru cercetare și, în consecință, aș dori să subliniez necesitatea de a avea instrumente financiare pentru acest domeniu în viitoarele bugete UE.
Domeniul cercetării europene ar fi, de asemenea, sprijinit de introducerea unui patent european unic care, pe lângă protejarea proprietății intelectuale a inovatorilor, ar avea și potențialul de a reduce procedurile birocratice lungi și costisitoare și de a evita cererile multiple emise de o entitate în toate statele membre.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
Îndeplinirea obiectivului strategiei "Europa 2020” de creștere a investițiilor în domeniul cercetării și dezvoltării până la 3% din PIB ar putea duce la crearea a 3,7 milioane de locuri de muncă și la o creștere a PIB-ului anual de până la 795 miliarde de euro până în 2025.
Pentru aceasta, însă, vom avea nevoie de un milion de cercetători în plus, în condițiile în care mulți dintre aceștia, la ora actuală, sunt atrași de țări noneuropene în care există mecanisme pentru eliminarea blocajelor din cauza cărora ideile nu ajung pe piață. Fragmentarea sistemelor de cercetare și a piețelor, subutilizarea achizițiilor publice pentru stimularea inovării, precaritatea finanțărilor și procesul lent de standardizare sunt probleme cu care țările Uniunii Europene se confruntă încă, dar care, sperăm, vor fi luate în serios, dacă vrem ca programul "Uniunea inovării” să fie una dintre reușitele strategiei "Europa 2020”. Numai așa vom putea avea în Europa o creștere durabilă și vom putea rezista la presiunea tot mai accentuată a mondializării.
Elena Băsescu
Inițiativa "O Uniune a inovării” promovează o politică europeană strategică, orientată spre întreprinderi. O atenție deosebită trebuie să fie acordată obiectivelor stabilite în strategia "Europa 2020”. Inovația trebuie să fie ghidată de interesul public, îmbunătățirea calității vieții și promovarea bunăstării sociale. Astfel, globalizarea și cercetarea sunt factori cheie ai competitivității externe și ai creșterii economice. Li se adaugă angajamentul activ al IMM-urilor și implicarea cetățenilor europeni.
Comisia ar trebui să se concentreze asupra tehnologiilor care stau la baza sistemelor mai inteligente și durabile. Toate strategiile legate de adaptarea UE la condițiile post criză trebuie să vizeze crearea de locuri de muncă sustenabile. În acest sens, statele membre trebuie să promoveze modele economice stabile, bazate pe creativitate.
Vasilica Viorica Dăncilă
Într-o Europă fără frontiere și un proces continuu al globalizării, inovarea poate și trebuie să joace un rol important în consolidarea coeziunii sociale, prin îmbunătățirea calității serviciilor furnizate, indiferent de domeniul acestora.
Pentru servicii mai bune este nevoie, însă, și de îmbunătățirea formării profesionale. Ca atare, consider benefică instituirea unor programe specifice de formare profesională, cu accent pe inovare și încurajarea creativității, elemente care pot fi cultivate, învățate și consolidate în diferite etape ale procesului educațional. Comisia Europeană trebuie să încurajeze și să sprijine statele membre, pentru ca acestea să includă într-o măsură mai mare, între componentele sistemelor naționale educaționale, elemente precum inovarea și creativitatea, să încurajeze îmbunătățirea cooperării între sistemele educaționale și lumea afacerilor, prin dezvoltarea unor noi programe școlare și a unor noi programe doctorale, inclusiv la nivel transfrontalier.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Dnă președintă, vă mulțumesc că mi-ați dat prilejul de a vorbi pe marginea acestui subiect.
Dnă președintă, avem obligația de a aduce la cunoștința instituțiilor de învățământ superior, organizațiilor de cercetare și, într-adevăr, a întreprinderilor din sectorul privat oportunitățile care li se deschid prin cel de-al Șaptelea program-cadru (PC7) pentru cercetare și dezvoltare. Trebuie să subliniem neîncetat avantajele imense de care pot beneficia întreprinderile mici și mijlocii în cadrul celui mai mare program de cercetare din lume finanțat din bani publici.
Sprijinirea cercetării și inovației este esențială pentru regiunile periferice ale Uniunii în încercarea de a le menține competitive într-o lume tot mai globalizată. Din perspectivă irlandeză, PC7 contribuie la dezvoltarea cercetării care, în schimb, contribuie la crearea de locuri de muncă și furnizarea de bunuri și servicii noi pentru cetățenii noștri. Organizațiile irlandeze din sectorul agricol, alimentar, al pescuitului, sănătății, energiei, transportului și TIC au absorbit deja 270 de milioane de euro.
În concluzie, consider că este o inițiativă extrem de importantă, mai ales în această perioadă economică deosebit de dificilă pentru Irlanda și întreaga Uniune.
Ilda Figueiredo
(PT) Dnă președintă, într-o perioadă de criză economică și socială profundă, precum cea prin care trec unele state membre ale Uniunii Europene, este binevenită o dezbatere referitoare la inovare în toate câmpurile cunoașterii și în toate domeniile economice și sociale. Este însă necesar ca inovarea să fie guvernată de criterii menite să apere interesul public, să îmbunătățească calitatea vieții cetățenilor, să promoveze bunăstarea socială și să conserve mediul și echilibrul naturii.
În acest context, este esențial să nu uităm problema șomajului, care afectează deja aproximativ un sfert dintre tineri, mulți dintre aceștia având studii superioare, să nu uităm problema locurilor de muncă tot mai nesigure, mai ales pentru femei și tineri și să nu uităm adâncirea sărăciei și a excluderii sociale.
Este așadar momentul să trecem de la vorbe la fapte și să solicităm bugetul și politicile necesare, care apreciază oamenii la adevărata lor valoare, care recunosc creativitatea și capacitatea lor de inovare și care respectă demnitatea lucrătorilor.
Seán Kelly
Dnă președintă, într-un recent sondaj GE s-a stabilit că 85 % dintre persoanele cu influență consideră că inovarea este cheia pentru prosperitatea viitoare a Uniunii Europene. Una este însă să stabilești ceva, și alta e să transformi vorbele în realitate. Aceasta este provocarea cu care ne confruntăm.
Am avut privilegiul de a elabora proiectul de aviz al Comisiei pentru cultură și educație referitor la Uniunea inovării, aviz în care am subliniat o serie de chestiuni. În primul rând, necesitatea de a evita suprapunerile. Nevoia de a sublinia acest lucru a fost determinată de un răspuns dat de dna comisar în timpul audierilor, când a menționat că o anumită tulpină a salmonella făcea obiectul cercetărilor a 40 de institute diferite. Un caz evident de lipsă de coordonare și o risipă de bani. Este necesară în egală măsură o cooperare productivă între diferitele părți interesate. Un exemplu foarte bun în acest sens am văzut la Universitatea Santiago de Compostela, care a coordonat cercetări complete până la înființarea unei noi companii. În al treilea rând, trebuie să dezvoltăm brevetul european.-
Máire Geoghegan-Quinn
membră a Comisiei. - Dnă președintă, doresc să le mulțumesc tuturor deputaților care au luat parte la dezbatere. Cred că împărtășim cu toții convingerea că trebuie să îmbunătățim condițiile pentru inovare.
Cei mai mulți dintre vorbitori s-au referit la locurile muncă. Este o problemă care reflectă întreaga esență a inițiativei "O Uniune a inovării”, care își propune să transpună cercetarea fundamentală, atât de bine dezvoltată în Uniunea Europeană, într-o realitate a pieței, astfel încât locurile de muncă să fie create aici, și nu în străinătate.
Un număr de vorbitori au invocat rolul regiunilor. Este un aspect cu adevărat important, motiv pentru care trebuie să creăm sinergii între finanțarea cercetării și inovării, pe de o parte, și fondurile structurale, pe de altă parte. Dna Merkies subliniază acest lucru în raportul său. Toate regiunile Europei trebuie să-și valorifice atuurile. În câteva săptămâni voi merge la Debrețin, în Ungaria, unde voi participa la conferința "Săptămâna regiunilor inovatoare ale Europei”, care va reuni toate regiunile pentru a discuta despre conceptul de specializare inteligentă.
În mod evident, unele dintre regiunile mai puțin dezvoltate vor beneficia de rețelele și cunoștințele specializate care sunt încurajate prin programele de cercetare și inovare, utilizând, în același timp, fondurile structurale pentru a dezvolta infrastructura de cercetare de care au nevoie.
Dl van Nistelrooij a ridicat problema Convenției pentru inovare și mă bucur să spun că aceasta se află într-un stadiu foarte avansat. În cadrul pregătirilor, l-am invitat pe dl Reul, președinte al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, pentru a discuta despre reprezentarea comisiei în centrul Convenției pentru inovare. Evident, am invitat la discuții și reprezentanți ai guvernelor statelor membre, ai afacerilor, factori de decizie politică, părțile interesate din toate domeniile și așa mai departe.
Credem că este foarte important, pentru că unul dintre lucrurile pe care le consider esențiale în ceea ce privește inovarea este necesitatea de a avea un "document viu”, cu alte cuvinte, de a avea posibilitatea, în Parlament, la nivel internațional prin Convenția pentru inovare și la nivelul șefilor de stat sau de guvern, de a monitoriza progresul în mod regulat și de a face presiuni pentru a-l accelera, acolo unde acesta se dovedește prea lent. Dacă această inițiativă va avea succes, este important să ne asigurăm că va permite crearea locurilor de muncă pe care le dorim și că va da rezultatele pe care le așteptăm.
Judith A. Merkies
raportoare. - Dnă președintă, doresc să le mulțumesc colegilor și cetățenilor inovatori pentru toate contribuțiile lor valoroase. A fost un proces foarte incluziv. Există o consonanță deplină aici: vrem să încurajăm creșterea economică și să avansăm către un model social diferit și cu adevărat durabil. Vrem să stimulăm IMM-urile și întreprinderile nou înființate. Vrem să ne adaptăm competențele la noile realități prin învățarea de-a lungul vieții. Vrem inovare socială. Vrem ca banii disponibili să nu fie puși de-o parte, ci să fie cheltuiți într-adevăr pentru cercetare și dezvoltare.
Suntem de acord că cercetarea nu este un sinonim al inovării. Inovarea este de sine stătătoare, deși poate deriva din cercetare. Ambele elemente sunt extrem de importante, însă inovarea are nevoie de un efort suplimentar. Pentru a clarifica problema finanțării provenind din fondurile pentru agricultură sau fondurile structurale, trebuie spus că nu intenționăm să transferăm finanțarea din PAC sau fondurile structurale către fondurile destinate inovării, ci că luăm în considerare aspectul orizontal al inovării. Avem nevoie de inovare și în agricultură, și în politica regională. Avem nevoie de inovare în toate domeniile.
Care este așadar următorul pas? Lucrurile nu se pot termina cu acest singur raport. Nu putem permite ca lucrurile să se oprească aici. Trebuie să avansăm, împreună cu statele membre. Trebuie să ne străduim să schimbăm mentalitățile. Trebuie să cheltuim banii, însă înainte trebuie să schimbăm politica. Trebuie să schimbăm modelul economic pentru a ne îndrepta către un model durabil și pentru a crea locuri de muncă.
Raportul afirmă că inovarea nu înseamnă doar un produs, proces sau serviciu, ci și evoluție. Haideți așadar să fim inovatori astăzi, aici. Haideți să lansăm o evoluție, o evoluție către inovare.
Președinte
Dezbaterea a fost închisă.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Edit Herczog
Inovarea înseamnă transformarea reușită a unei idei în realitate. Nu trebuie să permitem ca Uniunea inovării să rămână doar o idee entuziasmantă, doar un obiectiv politic. În Comisia pentru bugete, lucrăm pentru a introduce inițiativa-pilot Europa 2020 în strategia Uniunii Europene prin asigurarea unui cadru financiar independent. Uniunea inovării este în măsură să transforme economia marcată de criză a Europei într-o economie guvernată de obiectivul creării de locuri de muncă durabile. Dacă 3 % din PIB-ul UE va putea fi într-adevăr alocat cercetării și dezvoltării până în 2020, se vor crea 3,7 milioane de noi locuri de muncă, care ar determina o creștere anuală a PIB-ului cu aproximativ 800 de milioane de euro până în 2025.
Singura soluție și, în același timp, singurul instrument efectiv pentru redresarea economică a Uniunii Europene este cercetarea și inovarea. Este un fapt incontestabil, pe care trebuie să-l tratăm ca atare. Iată de ce trebuie să sprijinim în unanimitate propunerea ca statele membre să aloce 1 % din produsul lor intern brut cercetării și dezvoltării tehnologice. Disponibilitatea de a-și asuma riscuri este condiția prealabilă a unei inovări reale, însă acum statele membre nu sunt puse în fața unei investiții riscante. Profitul este garantat.
Pentru a menține competitivitatea europeană, se impune o schimbare de abordare, axată pe consolidarea potențialului inovator și încurajarea spiritului antreprenorial în rândul cetățenilor europeni. Este motivul pentru care "Small Business Act” a fost supus unui proces de revizuire menită să asigure coerența cu Actul privind piața unică, facilitând astfel manifestarea de sinergii inclusiv cu Uniunea inovării. Măsurile noastre trebuie să fie armonizate, pentru că numai astfel putem spori cu adevărat și eficiența.
Jarosław Kalinowski
Inovare, competitivitate, dezvoltare durabilă, creativitate, eficiență. Cuvinte frumoase, perfect adaptate actualelor tendințe politice, economice și de pe piața forței de muncă. Există însă măsuri concrete sau proiecte reale în spatele acestor cuvinte? Cei care le vor auzi vor reacționa cu siguranță pozitiv, vor ajuta la promovarea idealurilor pe care le reprezintă și se vor strădui să câștige sprijin pentru a le susține. Să nu uităm însă că aceste sloganuri trebuie să se bazeze pe măsuri practice, și că trebuie adoptate deciziile legislative adecvate și trebuie puse în aplicare legi eficiente care să contribuie la realizarea obiectivelor menționate, adică a obiectivelor Strategiei Europa 2020. Europa și europenii au un potențial uriaș. sarcina noastră este să creăm condițiile adecvate care să permită exploatarea pe deplin a acestui potențial.
Joanna Senyszyn
În calitate de membră a Comisiei pentru cultură și educație, sprijin inițiativa "Uniunea Inovării”. Aș sublinia rolul jucat de educație, formarea profesională și cercetarea socială (în domeniul luptei împotriva sărăciei și a excluziunii sociale) în cadrul acestei inițiative. Este important să simplificăm procedurile administrative de acces la programele UE în domeniul inovării și cercetării științifice, astfel încât să permitem participarea cât mai multor întreprinderi și instituții științifice. Procedurile simplificate vor garanta deopotrivă o utilizare efectivă și eficientă a fondurilor publice și o reducere a poverii administrative.
Politica în materie de inovare trebuie să fie corelată cu politica din domeniul formării profesionale și al pieței muncii. Noile produse și servicii vor contribui la creșterea nivelurilor de ocupare a forței de muncă și vor facilita prognozarea viitoarelor tendințe și calificări necesare pe piața muncii. Având în vedere faptul că femeile reprezintă doar 30 % din cercetătorii europeni și doar 13 % din directorii instituțiilor europene de cercetare, doresc să subliniez necesitatea ca inițiativa "Uniunea inovării” să acorde atenția cuvenită includerii viitoarelor orientări referitoare la reprezentarea mai echilibrată a femeilor și bărbaților în disciplinele științifice. Solicit, de asemenea, implementarea eficientă a unor astfel de orientări de către statele membre.
