3. Belarus (dezbatere)
Președinte
Următorul punct este dezbaterea privind șase propuneri de rezoluție referitoare la Belarus.
Jiří Maštálka
Dle președinte, pe durata evaluării nu trebuie să uităm că, la fel cum noi încercăm să facem o evaluare obiectivă a propriilor noastre țări, partenerii sau vecinii noștri merită exact aceeași abordare.
În calitate de medic, aș dori să spun că violența este tot violență, indiferent unde are loc. Aceasta este contrară valorilor noastre împărtășite. Trebuie să încercăm să ne asigurăm că celor care se află în prezent în închisoare li se oferă condiții corespunzătoare din punctul de vedere al sănătății și al tratamentului demn, indiferent unde se află în lume.
Adunarea Euronest nou înființată ar trebui să servească drept instrument pentru schimburi și cooperare. În cazul Belarusului, din cauza măsurilor adoptate, nu este posibilă atingerea acestui țel. Rezultatul general al deciziei înseamnă o încălcare a Declarației de la Praga și o încetinire a evoluțiilor potențial pozitive în ceea ce privește cooperarea reciprocă.
Eforturile noastre sunt direcționate către crearea unei Europe unice pe care o merită mai ales tinerii, inclusiv cei din Belarus. Prin urmare, ar trebui să ne reevaluăm poziția și să reexaminăm dacă restricțiile sunt instrumentul potrivit pentru a determina societatea civilă din Belarus să ne considere un prieten adevărat.
Referitor la aniversarea a 25 de ani de la catastrofa de la Cernobîl, aș dori să vă cer să încercați să vedeți Belarus dintr-o altă perspectivă, ca o țară care a suferit enorm. Dezastrul a afectat în special Belarus și, după părerea mea, interzicerea participării persoanelor din Belarus la evenimentul oficial de comemorare este o insultă la adresa acestei națiuni.
Aș dori să mai adresez o remarcă dlui Tannock. Știu cât de greu este să vorbești repede în engleză. Îmi place limba engleză ca limba lui Shakespeare. Data viitoare, încercați să vorbiți repede în limba lui Johann von Goethe și poate vă vom înțelege mai bine. Spun asta ca ceh.
Justas Vincas Paleckis
Dle președinte, în cele cinci luni de la 19 decembrie, atmosfera politică din Belarus s-a agravat dramatic. Există o represiune tot mai mare asupra opoziției democratice, a presei libere și a societății civile. Belarus încalcă și tratatele internaționale. Am fost mereu în favoarea dialogului cu Minsk, dar, în condițiile actuale, acest lucru devine foarte dificil, dacă nu imposibil. Cu atât mai mult cu cât acuzațiile arbitrare adresate Uniunii Europene provin și de la Minsk, inclusiv hărțuirea. Rezoluția solicită găsirea de soluții noi pentru a ajuta societatea și opoziția din Belarus, iar acest lucru este corect. Poate este o iluzie, dar cred că până și Moscova și Kiev ar putea participa vorbind cu Minsk despre eliberarea prizonierilor politici.
Cristian Dan Preda
Autor. - În dezbaterea anterioară am făcut referire, și eu, și mai mulți colegi, la ședința de săptămâna trecută a Adunării parlamentare Euronest, desfășurată, așa cum se știe, în absența deputaților din Belarus. Este o absență justificată, pentru că parlamentarii de la Minsk nu sunt aleși în mod liber, în plus, situația drepturilor omului din această țară rămâne mai mult decât critică.
Am fost indignați cu toții, cred, de represiunea asupra protestatarilor din luna decembrie. Astăzi, încă, 6 din cei 7 contracandidați ai președintelui Lukashenko sunt încă judecați și persecutați. Multe alte persoane, inclusiv din stafful acestor candidați, sunt în închisori pentru simpla lor participare.
Cred că există două lucruri importante:
1. e nevoie de o anchetă independentă asupra represiunii;
2. cred că trebuie extinse sancțiunile economice împotriva Belarusului asupra firmelor de stat din această țară, care joacă un rol important în configurarea regiunii.
Kristiina Ojuland
autoare. - Dle președinte, discutăm situația din Belarus pentru a patra oară anul acesta și totuși prizonierii politici care au fost capturați în decembrie încă nu au fost eliberați.
Suntem recunoscători Consiliului pentru reintroducerea sancțiunilor cu privire la acordarea vizelor și înghețarea bunurilor pentru înalții oficiali ai Belarusului, fapt care a demonstrat că preocuparea noastră profundă pentru Belarus nu este doar un discurs retoric gol. Poate nu am fost suficient de expliciți. Prin urmare, solicităm Uniunii Europene extinderea măsurilor restrictive împotriva regimului Lukașenko. Sancțiunile bine consultate, specifice, economice împotriva întreprinderilor de stat vor avea un efect pe care autoritățile din Belarus nu îl vor putea trece cu vederea.-
Regimul criminal al lui Lukașenko se bazează foarte mult pe venitul din exporturile de substanțe chimice, industrie grea și textile deținute de întreprinderile de stat. Prin interzicerea pieței europene, putem demonstra intenția noastră hotărâtă de a răsturna regimul lui Lukașenko. Avem capacitatea de a schimba lucrurile. Poporul din Belarus are nevoie cu disperare de o tranziție a regimului. Nu ar trebui să le refuzăm libertatea de mult așteptată.
Michał Tomasz Kamiński
Dle președinte, în contextul Belarusului vorbim despre politică și despre drepturile omului. Astăzi aș dori să adopt o abordare oarecum neconvențională și să amintesc numele a două persoane care au legătură cu acest subiect. Una dintre acestea este prietenul meu, Anatol Lyabedzka, un minunat cetățean belarus și european, care a fost eliberat abia recent din închisoare, după ce a petrecut 100 de zile în arest, lucru care sunt profund convins că a fost ilegal. Astăzi aș dori să îi transmit mesaje de solidaritate din partea acestui Parlament - a majorității deputaților în Parlamentul European, sunt sigur - deoarece este o persoană care merită cu siguranță acest lucru.
A doua persoană pe care aș dori să o menționez este Andrzej Poczobut, un jurnalist care scrie pentru Gazeta Wyborcza, unul dintre cele mai mari jurnale ale Poloniei. Eu, împreună cu mii de polonezi, am dori să solicităm eliberarea acestuia. Acesta este, de asemenea, în arest în prezent și este și persecutat pur și simplu pentru că regimului Lukașenko îi este frică de libera exprimare - îi este frică de libera exprimare, care este baza oricărei democrații. Consider că noi, europenii, reuniți astăzi în acest Parlament, nu avem altă opțiune decât să spunem cu voce tare: "da” pentru un Belarus liber, "da” pentru democrație în Belarus și "da” pentru populația belarusă în Europa.
(Aplauze)
Raül Romeva i Rueda
autor. - Dle președinte, încă o dată regret climatul persistent de teamă și intimidare față de oponenții politici din Belarus și hărțuirea și persecutarea continuă a personalităților din opoziție de la alegerile prezidențiale din decembrie 2010.
În al doilea rând, dezaprob puternic toate condamnările care rezultă în urma acuzațiilor penale de instigare la răscoală în masă și le consider motivate politic și de o natură îndoielnică. Aș dori să subliniez că procesele au fost ținute cu ușile închise. Deținuților li s-a refuzat ocazia de a chema martori și de a se întâlni în condiții corespunzătoare și în mod regulat cu reprezentanții lor legali. Avocații acuzării au primit mai multe avertismente de la Ministerul Justiției și unii dintre aceștia au fost excluși din barou. Consider că această desfășurare a proceselor nu a fost imparțială.
În sfârșit, condamn nerespectarea drepturilor fundamentale a libertății de întrunire și de exprimare de care au dat dovadă autoritățile din Belarus și solicit eliberarea imediată și necondiționată a protestatarilor rămași încă în custodie și retragerea tuturor acuzațiilor împotriva acestora.
Jacek Protasiewicz
Dle președinte, situația din Belarus se deteriorează cu adevărat, literalmente de la o zi la alta, din punct de vedere atât politic, cât și economic. Din punct de vedere politic și în ceea ce privește libertățile civile, vedem că se intentează procese principalilor oponenți ai lui Alexander Lukașenko la ultimele alegeri prezidențiale și putem vedea procedura scandaloasă care se aplică în aceste procese. Asistăm, de asemenea, la asuprirea reprezentanților mass-media independenți, în special la faptul că Andrzej Poczobut este reținut deja de câteva săptămâni. Deteriorarea economică este observabilă în redenumirea rublei, criza financiară și problemele cu plățile actuale. În plus, Alexander Lukașenko pierde controlul, nu numai asupra situației din țară, ci și asupra propriului său comportament, lucru care se poate vedea în declarațiile uimitoare, șocante și jignitoare pe care le-a făcut la adresa președintelui Ucrainei și a dlui Barroso.
Doamnelor și domnilor, stimată Comisie, stimat Consiliu, este timpul să oprim vorbele și solicitările - este timpul să acționăm. Punctul 8 din rezoluție spune în mod clar: este timpul să introducem sancțiuni economice deoarece aceasta este singura limbă pe care o înțelege Lukașenko. Dacă aplicăm astăzi sancțiuni economice, ne putem aștepta ca procesele scandaloase și asuprirea să se încheie în sfârșit, întrucât acesta este singurul limbaj pe care îl înțelege Lukașenko. Prin urmare, este timpul să trecem la o altă etapă, a unui răspuns hotărât la ceea ce se întâmplă în Belarus.
Mitro Repo
Dle președinte, Belarus nu este numit degeaba ultimul regim dictatorial din Europa. În Belarus puteți merge la închisoare pentru apărarea alegerilor sau exprimarea opiniei în public.
Ultimele alegeri prezidențiale nu au fost democratice. În afară de aceasta, legile din Belarus nu permit libertatea de întrunire, cu atât mai puțin libertatea de exprimare. Hărțuirea opoziției și a grupurilor independente pentru drepturile omului a devenit acum o problemă cronică în țară. Funcționarea democrației depinde de participarea activă a opoziției și a societății civile în dezbaterea politică. Drepturile omului sunt universale, inalienabile și interdependente. Belarus are responsabilitatea de a proteja și de a respecta drepturile cetățenilor săi.
Belarus trebuie sprijinit prin toate mijloacele posibile în dezvoltarea unei democrații funcționale și în domeniul drepturilor omului în cadrul Parteneriatului estic al UE. UE trebuie să se gândească la sancțiuni specifice și modul de utilizare a acestora, întrucât societatea civilă nu ar trebui penalizată dată fiind situația actuală din Belarus.
Leonidas Donskis
în numele Grupului ALDE. - Dle președinte, nu există niciun indiciu că regimul belarus se va schimba de la sine în următoarele luni sau în următorii ani. Ne putem aștepta să se întâmple ceva numai în urma unor presiuni foarte puternice din partea Uniunii Europene.
Belarus continuă să încalce toate drepturile fundamentale și libertățile civile. În ultima lună, am văzut că autoritățile din Belarus și-au manifestat în mod repetat sfidarea și disprețul față de drepturile fundamentale de libertate de întrunire și de exprimare.
Am putea vorbi aici despre tiparul imposibilității schimbării lui Lukașenko și a regimului său, dar nu putem încheia într-o notă pesimistă. Ar trebui să înțelegem că un răspuns adecvat ar fi un semnal către belaruși - către națiunea belarusă - că sunt bineveniți în Europa și, în același timp, exercitarea presiunii asupra regimului și câteva cuvinte principiale referitoare la încălcarea de către aceștia a drepturilor omului.
Nu trebuie să fim induși în eroare de invențiile ocazionale ale lui Lukașenko referitoare la Uniunea Europeană doar pentru a o înfuria temporar pe Rusia sau invers. Acest lucru este inacceptabil. Ceea ce se întâmplă în Belarus trebuie evaluat în mod foarte principial și trebuie exercitată mai multă presiune.
Tomasz Piotr Poręba
Dle președinte, am vorbit în acest Parlament despre ceea ce se întâmplă în Belarus în medie o dată la două luni de la începutul anului - acum pentru a treia oară. Am vorbit despre cazurile de încălcare a drepturilor omului, am menționat numele activiștilor din opoziție care au fost duși la închisoare și am discutat despre modul în care se restricționează capacitatea de a funcționa a multor organizații civile și neguvernamentale. Ar trebui, într-adevăr, să condamnăm toate aceste chestiuni și ar trebui să protestăm foarte puternic împotriva acestora. Cu toate acestea, consider că este la fel de important și poate și mai important să existe o implicare specifică și reală a Uniunii Europene în construirea societății civile, oferind sprijin financiar organizațiilor neguvernamentale și mass-mediei libere, precum și în aplicarea de sancțiuni economice. În ceea ce privește sancțiunile economice, consider că a sosit momentul potrivit și că ar trebui să le introducem cât mai repede posibil.
Astăzi vom vota o rezoluție care vizează să acorde sprijin moral societății belaruse. După părerea mea, aceasta ar trebui să fie urmată de măsuri specifice, inclusiv măsuri financiare și sancțiuni economice care vor permite restaurarea libertății și democrației în Belarus.
Krisztina Morvai
(HU) Dle președinte, doamnelor și domnilor, pe durata discuției noastre referitoare la situația din domeniul drepturilor omului în Belarus, mi-au venit în minte două întrebări. Prima: ce ați spune dacă, peste unul sau doi ani, ați vedea unul dintre membrii actualului guvern Lukașenko aici în Parlamentul European, chiar în fotoliul vicepreședintelui Comisiei LIBE responsabilă pentru libertăți civile și drepturile omului? Și a doua mea întrebare: când vom ajunge în punctul în care, la aceste discuții de joi după-amiază, voi vedea în agendă, printre țările din afara UE, Statele Unite sau Israel, de exemplu, mai ales având în vedere că discutăm deja în continuu despre situațiile lor în domeniul drepturilor omului?
În cele două minute care au rămas, permiteți-mi să adaug câteva detalii suplimentare referitoare la aceste două chestiuni: Referitor la problema membrului guvernului Lukașenko. Doamnelor și domnilor, Kinga Göncz, membră a guvernului Lukașenko ungar, Ferenc Gyurcsány, prezidează din fotoliul vicepreședintelui Comisiei LIBE și ține prelegeri reprezentanților Italiei, Franței și altor democrații cu privire la drepturile omului.
Ce anume l-a făcut celebru pe acest Lukașenko al Ungariei, Ferenc Gyurcsány? Aceleași lucruri și, într-o anumită măsură, chiar mai pronunțate, pe care prezentul raport le enumeră referitor la Lukașenko și la Belarus și la care obiectați, ridicând pragul cu mult mai sus pentru Lukașenko și Belarus, o țară în afara Uniunii Europene, decât cel pe care îl folosiți pentru Ungaria și Ferenc Gyurcsány, inclusiv faptul că ungarul Lukașenko a înăbușit cu forța orice protest semnificativ împotriva guvernului. Eu însumi am primit acum compensație și scuze din partea poliției care m-a atacat, pe mine, candidat la Parlamentul European, drept în față cu gaz lacrimogen. Cel mai stupefiant lucru este că astăzi încă mai există oameni în închisoare, unii dintre aceștia executând pedepse cu închisoarea definitive și unii în arest preliminar, care au fost figuri de conducere ale protestelor anti-guvernamentale.
Cealaltă întrebare se referă la Statele Unite. Și acestea au pedeapsa cu moartea, iar tortura aplicată în Guantánamo este aceeași cu cea din Belarus, la care obiectați. Este fi posibil ca cineva să aibă intenția de a pune mâna pe activele naționale din Belarus? Nu acesta este motivul pentru care această țară este selectată aleatoriu, în special având în vedere faptul că amenințați cu aplicarea sancțiunilor împotriva activelor sale naționale și a întreprinderilor deținute de stat?
Bernd Posselt
(DE) Dle președinte, de obicei nu sunt de acord cu dl Maštálka, dar astăzi sunt. În primul rând, aș dori să spun că toate partidele trebuie să lupte pentru democrație și statul de drept pentru a triumfa în cele din urmă în Belarus. În al doilea rând, doresc să pledez în favoarea multilingvismului. Ca și acesta, vin dintr-o mini Europa, fostul Imperiu Habsburgic, care nu a fost un lucru rău din multe privințe, dar care s-a destrămat pentru că cel mai mare grup lingvistic - și anume al meu, vorbitorii de limba germană - au insistat mereu ca toată lumea să vorbească germană. Acest lucru a însemnat sfârșitul unei comunități multinaționale. Charles, am o părere foarte bună despre tine, dar ne aflăm aici pentru multilingvism și mai precis pentru drepturile limbilor minoritare.
Referindu-mă la Belarus, aș dori să spun că, în urmă cu 20 de ani, Croația și Slovenia au devenit țări libere - eram acolo - și, în august, statele baltice, Rusia și Ucraina le-au urmat. Nimeni nu s-ar fi gândit că, după 20 de ani, încă va mai exista dictatură în Europa. Din păcate, aceasta nu este singura. Ea există în Belarus, există o tendință către dictatură în Rusia, un regres ușor în Ucraina și există probleme în Moldova și Transnistria. Prin urmare, trebuie să observăm foarte simplu că întreaga noastră vecinătate estică se confruntă cu o amenințare de diferite intensități la adresa libertății sale. Așadar, trebuie să fim foarte clari, să gândim strategic și să facem din libertate și statul de drept etalonul relațiilor noastre în întreaga vecinătate estică, în special când este vorba despre Belarus.
Marek Henryk Migalski
(PL) Dle președinte, voi începe într-o notă personală. Organizația Parteneriatului Libereco pentru drepturile omului mi-a solicitat să fiu iau sub protecția mea un prizonier pentru un activist al opoziției închis în Belarus. Mi s-a solicitat să îl adopt pe Dmitry Bandarenka. Aș dori să sugerez ca toți cei dintre voi implicați în aceste chestiuni puteți solicita organizației să vă asumați patronajul personal al cetățenilor belaruși asupriți și al familiilor acestora - acesta ar fi un fel de răspuns la problema referitoare la ceea ce putem face pentru cei care, de fapt, sunt aproape, într-o țară care are o frontieră în comun cu Uniunea Europeană.
Cu toate acestea, sunt sigur că toți suntem în favoarea unor etape puternice și clare. S-a spus deja în acest Parlament că trebuie să existe sancțiuni și cuvinte puternice deoarece putem vorbi cu Lukașenko doar dacă folosim o limbă pe care o înțelege - ei bine, înțelege limba care este în interesul său propriu și înțelege limbajul puterii. Pentru a salva drepturile omului și pentru a salva democrația, trebuie să folosim un limbaj care să fie înțeles la Minsk.
Am impresia că, deși am vorbit deja de multe ori despre acest subiect în Parlament, nu s-au ales multe din cuvintele acestea ale noastre. Acest lucru este, desigur, deopotrivă un apel la acest Parlament și la toate organismele și instituțiile Uniunii Europene, dar este și o provocare pe care propun să o prezentați țărilor dvs. și guvernelor naționale deoarece acestea au cel puțin aceeași putere de a-l convinge pe dl Lukașenko să instituie democrația și libertatea în Belarus, așa cum facem noi în calitate de reprezentanți ai Uniunii Europene.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Dle președinte, în urma alegerilor din decembrie, președintele Lukașenko din Belarus a început să strivească în mod intenționat opoziția politică deja slabă și reprezentanții mass-media independenți.
În jur de 40 de persoane care au participat la demonstrații în urma alegerilor au fost acuzate de nerespectarea ordinii publice, care poate presupune o sentință maximă de 15 ani de închisoare. Puterea antidemocratică din Belarus este concentrată foarte mult pe președinte.
Lukașenko se află acum la al patrulea mandat și, timp de 16 ani, acesta a arătat că acțiunile sale în direcția democrației nu sunt decât un joc foarte cinic. Constrângerile impuse de UE asupra Belarus sunt, prin urmare, pe deplin justificate și ar trebui chiar intensificate.
Sprijin cu fermitate solicitarea emisă ieri de către Parlament Federației internaționale de hochei pe gheață ca Belarus să își piardă dreptul de a fi gazda Campionatelor Mondiale din 2014 dacă nu eliberează toți prizonierii politici. UE ar trebui să impună și sancțiuni economice specifice și să își intensifice sprijinul pentru ONG-urile din Belarus.
Vasilica Viorica Dăncilă
Comunitatea internațională, care include și Uniunea Europeană, face de mai multă vreme apeluri către autoritățile din Belarus pentru a-și respecta angajamentele internaționale asumate și să înceteze măsurile represive împotriva reprezentanților opoziției, să elibereze protestatarii arestați cu ocazia diverselor meetinguri, măsurile represive împotriva presei libere, a activiștilor societății civile și a apărătorilor drepturilor omului, să permită derularea de procese corecte și transparente. Autoritățile din Belarus trebuie să înțeleagă că, fără respectarea drepturilor omului și statului de drept, în conformitate cu declarația comună de la Summitul privind Parteneriatul Estic din 7 mai 2009, la care guvernul din Belarus este cosemnatar, Uniunea Europeană nu va avansa niciun eventual angajament de sprijin.
Ulrike Lunacek
autoare. - Dle președinte, am solicitat să iau cuvântul deoarece vroiam să mă refer la cuvintele pe care le-a folosit mai devreme dna Morvai. Kinga Göncz nu face parte din partidul meu, dar sunt uluită de modul în care dna Morvai a folosit o dezbatere referitoare la ultima dictatură din Europa - Belarus sub conducerea dlui Lukașenko - pentru a discredita un deputat onorabil din acest Parlament numind-o o Lukașenko a Ungariei.
(Aplauze)
Asta înseamnă lipsă de respect pentru valorile sau onoarea Parlamentului nostru European comun, în care am fost cu toții aleși.
Krisztina Morvai
Dle președinte, mă întreb dacă dna Lunacek m-a auzit când spuneam că dna Göncz este o membră a guvernului Lukașenko ungar, guvernul dlui Gyurcsány.
Vă rog să răspundeți la întrebare, dnă Lunacek. Ce știți despre încălcările în masă ale drepturilor omului care au fost comise în Ungaria în 2006? Vă rog să rezumați. Acestea nu au fost mai puțin grave și mai puțin numeroase decât cele ale lui Lukașenko și, în calitate de avocat pentru drepturile omului, îi condamn puternic pe amândoi - pe tovarășii dvs. care trăgeau focuri asupra persoanelor și reținerile ilegale, precum și încălcarea drepturilor omului de către Lukașenko. Ambele sunt intolerabile, iar dvs., în calitate de deputați în Parlament, ar trebui să le combateți pe amândouă.
Ulrike Lunacek
autoare. - Dle președinte, presupun că antevorbitoarea doar confunda lucrurile. În Ungaria nu există niciun partid Lukașenko. Nu sunt din Ungaria și nu sunt dintr-un partid social democrat de acolo, dar refuz să accept că un deputat în acest Parlament poate critica pe altcineva din Parlament ca fiind membră a unui partid dictatorial din altă țară din afara UE.
(Aplauze)
Martin Schulz
(DE) Dle președinte, dna Göncz este deputată în același grup cu mine. Puteți fi împotriva lui Ferenc Gyurcsány sau în favoarea acestuia. Puteți să nu fiți de acord cu dna Göncz sau puteți să o sprijiniți. Depinde absolut de fiecare individ să decidă pentru sine, în mod liber și independent, fie că este pentru sau împotriva unei convingeri politice a unei persoane.
Dezbaterea pe care o ținem aici se referă la ultima dictatură rămasă în Europa. Aceasta dezbate unul dintre cei mai violenți și mai sângeroși dictatori de pe continentul european. Consider că este complet inacceptabil ca un deputat din grupul meu ales liber, în mod democratic, să fie comparat cu un dictator însetat de sânge. Consider că și Parlamentul trebuie să respingă acest lucru, mai ales când vine de la reprezentantul unui partid care este caracterizat de ura și persecutarea pe care le aplică minorității rome din Ungaria și care este incompatibil peste tot în Europa. Dacă există aici o persoană care nu are dreptul să o critice pe dna Göncz, aceasta este dna Morvai.
(Aplauze)
Charles Tannock
autor. - Dle președinte, voi vorbi despre politica internă a Belarus, și nu a Ungariei. Au trecut 20 de ani de la prăbușirea Uniunii Sovietice, dar pentru președintele Lukașenko din Belarus este ca și cum nimic nu s-ar fi schimbat. Asuprirea politică este la fel de prosperă ca întotdeauna în epoca sovietică, iar poliția secretă a lui Lukașenko - numită în mod provocator tot KGB - este folosită ca instrument de aplicare a acesteia.
După cum ne amintim de la protestele de după alegerile din decembrie anul trecut, Lukașenko nu tolerează disidența și se pare că îi face plăcere să utilizeze violența și intimidarea împotriva activiștilor pentru democrație. După cum ilustrează în detalii grafice rezoluția de astăzi, Lukașenko și-a intensificat campania pentru persecutarea și hărțuirea celor care îndrăznesc să sfideze regula sa aplicată cu un pumn de fier. Îi solicităm să înceteze această asuprire inutilă, să elibereze toți prizonierii politici și, în schimb, să refacă drumul Belarusului către democrația veritabilă, pluralistă, multipartidă.
La ședința constitutivă de săptămâna trecută a Adunării Parlamentare Euronest, reprezentanții din Belarus lipseau pe bună dreptate. Belarus este chiar piesa lipsă din jocul puzzle al democrației europene și aștept cu nerăbdare ziua în care această țară se va alătura familiei europene.
Alfreds Rubiks
(LV) Dle președinte, sprijin pe deplin insistența Parlamentului European și a deputaților prezenți că drepturile omului nu numai în Uniunea Europeană, ci în întreaga lume, sunt drepturi fundamentale, adică fundamentele vieții. Cu toate acestea, nu pot sprijini acuzarea în general a unei țări (fără a cita exemple specifice), a conducătorului acesteia sau a poporului acesteia pentru crime pe care nu le-au comis. Dacă vorbim despre faptul că cineva din opoziție (și nu numai din opoziție, ci și alții) este arestat după anumite evenimente și vedem în acele circumstanțe un fel de dictatură, atunci care este scopul instanțelor într-un sistem democratic? Să lăsăm instanțele să se descurce cu ceea ce s-a întâmplat aici și să hotărască cine a fost condamnat sau arestat pe bună dreptate sau nu. Faptul că aparțineți opoziției nu este încă un motiv pentru a vă permite să faceți orice vă trece prin cap. Invit la o atitudine extrem de tolerantă și de echilibrată față de toată lumea.
László Andor
membru al Comisiei. - Dle președinte, Comisia este profund îngrijorată de situația din Belarus și, în special, de evoluțiile de după încălcarea standardelor electorale la alegerile prezidențiale de la 19 decembrie 2010.
Persecutarea se intensifică acum și mai mult, cu un număr de procese în curs împotriva foștilor candidați prezidențiali și majorității activiștilor deținuți care au rămas. În același timp, există proceduri în curs de desfășurare care ar putea duce la închiderea a două dintre jurnalele independente rămase - Nasha Niva și Narodnaya Volya - și hărțuirea opoziției politice, a societății civile și a reprezentanților mass-media independenți continuă.
Vicepreședinta/Înalta Reprezentantă Ashton a făcut o serie de declarații generale și specifice referitoare la situația din Belarus. Am condamnat în mod clar situația în curs de deteriorare și am solicitat în mod repetat Belarusului să pună capăt persecutării constante a opoziției politice și a societății civile, să elibereze toți prizonierii politici și să întrerupă procesele motivate politic. Ne-am exprimat și preocuparea deosebită față de raportarea cazurilor de tortură și de alte forme de tratament necorespunzător, de intimidare și de nereguli în instanță.
Permiteți-mi să vă reamintesc că, în ianuarie, Consiliul a adoptat măsuri restrictive care includ interzicerea călătoriilor și înghețarea activelor. Lista cuprinde acum 175 de persoane - care ar trebui comparate cu cele 40 de nume propuse pentru înghețarea bunurilor și interzicerea eliberării vizei de la alegerile din 2006 - și suntem pregătiți să mai includem niște nume suplimentare, în funcție de evoluții. În plus, avem în vedere opțiuni pentru alte măsuri posibile, inclusiv de partea economică.
În mesajele noastre am fost expliciți că dorim să ne continuăm angajamentul cu poporul belarus și cu societatea civilă. Avansăm în ceea ce privește chestiunea facilitării procedurilor de obținere a vizei. Directivele de negociere a facilitării obținerii vizelor și acordurile de readmitere au fost adoptate de Consiliu la 28 februarie și încurajăm statele membre să utilizeze pe deplin flexibilitatea existentă pe care o oferă Codul Vizelor, în special, posibilitatea de a amâna și de a reduce taxele pentru eliberarea vizei pentru anumite categorii de cetățeni. În ceea ce privește asistența, Comisia își multiplică de patru ori asistența pentru poporul belarus și societatea civilă.
Ne păstrăm angajamentul față de o politică de angajament critic în Belarus. Acest lucru a fost clarificat prin concluziile de la 31 ianuarie de la Consiliul Afaceri Externe. În același timp, este clar că orice aprofundare a relațiilor noastre bilaterale va depinde de dovada de disponibilitate a Belarusului de a respecta principiile democrației, statul de drept și drepturile omului.
În concluzie, permiteți-mi să spun că situația din Belarus rămâne o prioritate în agenda noastră. Mă bucur să văd că o mare majoritate din acest Parlament este angajată să continue dezbaterea în mod serios în această privință și să reziste la distrageri. Vom continua să monitorizăm îndeaproape evoluțiile și suntem pregătiți să reacționăm în mod corespunzător.
Președinte
Dezbaterea a fost închisă.
Votarea va avea loc în scurt timp.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Jacek Olgierd Kurski
Mult timp, am fost martorii neputinței politice a Uniunii Europene în fața situației tragice din Belarus. Apelurile și rezoluțiile succesive nu au avut efect. Regula aplicată cu strictețe de Alexander Lukașenko reduce la tăcere opoziția, condamnându-i conducătorii și trimițându-i la închisoare și în ceea ce se numește "colonii penale”. În acest context, este suficientă menționarea numelor candidaților la prezidențiale din opoziție Andrei Sannikau, al cărui proces a început în urmă cu o lună și Mikalai Statkevich, care este ținut în arest de către KGB. Ce a făcut Uniunea pentru a garanta eliberarea acestora? Cheia unei revoluții reușite în Belarus este Rusia, care a fost mereu o aliată a regimului. Prin urmare, ar fi o idee bună ca la următoarea întâlnire cu liderii de la Kremlin să nu se mai vorbească despre o zonă comună de securitate europeană de la Atlantic la Urali, după cum doresc conducătorii Franței și Germaniei, ci să se abordeze adevăratele provocări care se află chiar dincolo de frontiera noastră. Criza economică din Belarus este cel mai bun moment pentru schimbare. Toate ajutoarele internaționale ar trebui condiționate de schimbarea democratică în Belarus.
