Criza provocată de cenușa vulcanică (dezbatere) 
Președinte
Următorul punct pe ordinea de zi este dezbaterea privind:
întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei de Marian-Jean Marinescu și Mathieu Grosch, în numele Grupului Partidului Popular European (Creștin Democrat) referitoare la criza provocată de cenușa vulcanică - B7-0015/2011),
întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei de Saïd El Khadraoui, în numele grupului Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European, referitoare la criza provocată de cenușa vulcanică - B7-0204/2011),
întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei de Gesine Meissner, în numele Grupului Alianței Liberalilor și Democraților pentru Europa, referitoare la criza provocată de cenușa vulcanică - B7-0202/2011) și
întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei de către Roberts Zīle, în numele Grupului Conservatorilor și Reformiștilor Europeni, referitoare la criza provocată de cenușa vulcanică - B7-0203/2011).
Marian-Jean Marinescu
Autor. - Erupția vulcanică din aprilie anul trecut a dus la închiderea multor sectoare ale spațiului aerian european. Criza care a urmat a afectat peste 10 milioane de călători și a avut grave repercursiuni economice; datorită lipsei de coordonare între instituții, lipsei de specificații și de flexibilitate, precum și din cauza neexploatării la maxim a resurselor tehnice soluționarea crizei cenușei vulcanice a lăsat de dorit.
Am spus atunci și susțin în continuare că este extrem de important să se ia măsurile necesare pentru a ne asigura că o nouă erupție vulcanică nu va avea aceleași repercusiuni. Răspunderea pentru siguranța unui zbor, inclusiv pentru evitarea unei zone cu cenușă trebuie să aparțină operatorului și echipajului. Operatorilor trebuie să li se furnizeze date corecte pentru a putea aplica soluții optime. Piloții sunt pregătiți să facă față condițiilor de zbor extraordinare și au experiența necesară pentru a evalua riscul și a lua decizii legate de redirecționarea zborului.
Pentru ca acest proces să funcționeze cât mai bine, este nevoie de câteva elemente: trebuie îmbunătățite supravegherea și prognoza, trebuie investit mai mult în echipamentele de la sol și din aer. Structura tehnică trebuie să poată furniza date corecte în timp real și prognoze stabile, iar tehnologia actuală poate asigura acest lucru. Utilizarea mai multor centre de colectare și transmitere a acestor informații va îmbunătăți evaluarea riscurilor și planificarea corespunzătoare a zborurilor. Pentru ca operatorilor să le parvină aceste informații necesare în luarea deciziilor, rolul instituțiilor implicate în managementul crizei trebuie clarificat.
Organismul de reglementare trebuie să fie responsabil pentru supraveghere, centrele de consultanță pentru cenușă vulcanică sunt responsabile cu notificarea furnizorilor de servicii de navigare aeriană despre erupții și despre zone cu risc crescut. Furnizorii de servicii trebuie să informeze echipajele avioanelor asupra zonelor cu risc mare de contaminare cu cenușă. Părțile implicate trebuie pregătite pentru un management eficient al crizelor prin exerciții de simulare.
Consider că este absolut necesar ca EASA să elaboreze specificațiile necesare care să clarifice responsabilitățile și controlul pe plan operațional. Realizarea cerului unic european și implementarea SESAR ar facilita extrem de mult luarea unor decizii și ar reduce considerabil efectele în cazuri de criză. Cred că acestea sunt punctele esențiale care trebuiesc rezolvate pentru a ne asigura că suntem pregătiți să gestionăm o astfel de situație cu succes în viitor.
Brian Simpson
autor.- Dle președinte, salut ocazia pe care ne-o oferă această întrebare cu solicitare de răspuns oral de a reexamina problemele cu care s-au confruntat călătorii și majoritatea industriei aeronautice anul trecut, în timpul crizei provocate de norul de cenușă din Islanda.
Ceea ce a devenit clar anul trecut a fost faptul că statele membre și UE în ansamblu nu au avut niciun plan pentru o astfel de eventualitate, datele utilizate au fost incomplete, meteorologii nu au putut sau chiar nu au vrut să ajute, iar toată lumea a perfectat arta de a da vina pe altcineva și a adoptat o politică de aversiune față de risc, în locul unei politici de gestionare a riscurilor.
Ca să fiu sincer dle președinte, anul trecut, statele membre și-au pierdut cumpătul. Dar, dle președinte, acesta a fost atunci. Ce va fi în viitor? Avem un plan global care să acopere următoarea erupție vulcanică? În cazul în care aceasta va avea loc, statele membre vor fi coordonate la nivelul Uniunii Europene în viitor? Și mai important, înainte de a da un sfat, vor implica industria aeronautică și companiile aeriene în special? Trebuie să evităm greșelile lipsite de sens făcute anul trecut: o țară își închidea spațiul aerian, iar o alta îl ținea deschis, acest lucru ducând la haos, confuzie și la consecințe economice enorme.
În final, dle președinte, vulcanul islandez a evidențiat un lucru major: a consolidat argumentele în favoarea cerului unic european mai bine decât ar fi făcut-o orice alt politician. Rolul nostru este de a dezvolta și de a obține de urgență rezultate în această direcție, chiar dacă, ca de obicei, statele membre se întorc la vechile lor obiceiuri de a se urni greu în acest proiect extrem de necesar.
Gesine Meissner
Dle președinte, tocmai am discutat despre dezastre naturale la punctul precedent de pe ordinea de zi. În acest caz, a fost vorba despre o forță a naturii care a blocat complet traficul aerian. Eyjafjallajökull - probabil că toată lumea cunoaște acum acest vulcan - a erupt anul trecut și a blocat o mare parte a traficului aerian. Întâmplător, am observat încă o dată în timpul discursului precedent faptul că avem un președinte excelent al Comisiei pentru transport și turism, deoarece ceea ce aveam de gând să spun este foarte similar cu ceea ce a afirmat și dumnealui. Voi încerca acum să schimb oarecum discursul meu.
A fost într-adevăr haos - dl Simpson a spus deja acest lucru. Ca europeni, cu capacități tehnologice de înaltă performanță și cu multe aspecte deja coordonate, am fost de fapt fără ajutor când a venit vorba să gestionăm și să găsim soluții pentru acest dezastru. Am realizat că sunt prea puține acorduri în vigoare. Am instituit mai apoi un grup operativ. Chestiunile care ne-au preocupat cu privire la acest fapt au fost dacă grupul operativ are deja realmente niște rezultate valide care ar putea fi discutate și dacă acesta a publicat deja vreun studiu. Eu, cel puțin, nu am cunoștință de niciunul. Au fost consultați chiar toți experții internaționali din domeniul unor astfel de erupții vulcanice? La urma urmelor, după cum am discutat deja anul trecut în ședință plenară, sunt alte părți ale lumii în care erupțiile vulcanice sunt mult mai frecvente decât în Europa și locuitorii acestor regiuni reușesc cumva să aibă informații actualizate și să coordoneze toată situația.
Mai există și altceva care mă preocupă. La 4 mai s-a menționat în Consiliul miniștrilor transporturilor faptul că avem nevoie de un sistem de transport european interconectat. Acesta poate, desigur, ajuta în asemenea cazuri. Cât de departe am ajuns în ceea ce privește capacitatea noastră de a reacționa mai bine în cazul unei noi erupții vulcanice? Bineînțeles că nu o putem prevedea. Se va întâmpla pur și simplu.
Mai am încă o întrebare: știm exact de ce tehnologie am avea nevoie ca să fim capabili să gestionăm mai bine această situație? În Germania, avem în prezent la toate stațiile meteo dispozitive adecvate care adună informațiile și care sunt capabile să transmită aceste informații actualizate foarte rapid, atât persoanelor responsabile de la companiile aeriene, cât și piloților, astfel încât aceștia să poată decide dacă este sigur sau nu să zbori.
Un alt aspect care nu a fost menționat încă și pe care îl consider important în acest context este următorul: această criză provocată de cenușă și de problemele ulterioare pe care le-a creat pentru industria transportului aerian a afectat 10 milioane de pasageri și, bineînțeles, și multe companii. Unii pasageri au fost blocați și nu și-au putut continua călătoriile. Prin urmare, se pune întrebarea care este situația actuală a drepturilor pasagerilor. Avem drepturi pentru pasagerii care folosesc transportul aerian, dar am impresia că, în cazul de față, acestea nu au fost folosite la maximum. Poate că ar trebui să revizuim încă o dată aceste drepturi ale pasagerilor.
Există multe întrebări legate de acest aspect. Dle Hahn, nu știu dacă veți fi capabil să răspundeți la ele acum, deoarece transportul nu ține de domeniul dvs. În caz contrar, sunt sigură că la întrebările pe care le-am adresat în completarea celor cu solicitare de răspuns scris se poate răspunde mai târziu. Veți observa că această temă reprezintă un motiv serios de îngrijorare pentru noi. La urma urmelor, transportul aerian este foarte important și din această cauză avem nevoie de un cer unic european.
Roberts Zīle
Dle președinte, nu aș dori să repet ceea ce au deja spus ceilalți deputați, dar, de fapt, de ce punem această întrebare acum? A trecut aproape un an de la aceste evenimente și e posibil ca acestea să fie pur și simplu uitate. Totuși, am vrut să ne asigurăm de faptul că această chestiune este încă importantă pentru Comisie și așteptăm ca dl comisar să ia o măsură în privința acestor chestiuni, ca lecție învățată din erupția vulcanică de anul trecut. De fapt, aceasta a dovedit faptul că piața aviației reprezintă probabil piața internă a Uniunii Europene într-o măsură în care nicio altă modalitate de transport n-a reprezentat-o vreodată. Acest lucru înseamnă, pe de altă parte, faptul că luarea deciziilor, precum și pregătirea lor, necesită probabil un proces care diferă de cele necesare celorlalte modalități de transport. Este o problemă legată de lipsa a acestor informații și de neparticiparea operatorilor în procesul de luare a deciziilor, precum și de faptul că deciziile sunt luate la nivelul fiecărui stat membru. În principiu, desigur, aceasta are un temei juridic. Totuși, chiar dacă fac parte dintr-un grup politic care sprijină întotdeauna principiul subsidiarității, cu acest prilej cred că, luând în calcul situația reală de anul trecut, ar trebui să analizăm pe baza acestui exemplu posibilitatea ca deciziile să fie luate într-o măsură mai mare la nivel european. Pasagerii sunt preocupați și de faptul că diferite companii aeriene se comportă într-un mod diferit față de pasageri și nu este întotdeauna foarte simplu să obții despăgubiri de la aceste companii aeriene prin intermediul instanțelor de judecată. În mod clar, n-ar trebui să existe situația în care companii aeriene diferite ies din această criză în mod diferit și cu costuri diferite. În cele din urmă, cel de-al treilea lucru pe care vreau să-l subliniez reprezintă învățămintele care pot fi trase din această criză, și anume faptul că în Uniunea Europeană există diverse "insule”, ca să zicem așa, care nu sunt legate prin diferite modalități de transport de alte state membre ale Uniunii Europene. Acest lucru înseamnă că, atunci vom planifica harta TEN-T anul acesta și buget TEN-T pentru următoarea perspectivă financiară, precum și bugetul pentru politica de coeziune, ar trebui să permitem investiții în alte modalități de transport, astfel încât să putem uni aceste "insule” cu restul Uniunii Europene. Vă mulțumesc.
Johannes Hahn
membru al Comisiei. - Dle președinte, erupția vulcanului Eyjafjallajökull din Islanda în aprilie 2010 a avut un impact deosebit care a impus UE să acționeze de urgență. Comisia a propus, prin urmare, acțiuni imediate pentru a coordona poziția UE și pentru a consolida cadrul de reglementare. Acest lucru face din Europa un partener mai puternic la nivel global.
Comisia este angajată activ în activități practice de ameliorare a metodologiilor existente în aviație cu privire la evitarea norilor de cenușă vulcanică. De exemplu, Comisia a lansat o invitație specifică în cadrul celui de-al Șaptelea Program-cadru numită "Sprijin tehnologic pentru coordonarea crizelor din sistemul de transport aerian ca urmare a perturbărilor cauzate de evenimente majore”. În paralel, Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) pregătește norme pentru cerințele de navigabilitate și de evaluare a riscului pentru siguranța în zbor într-un spațiu aerian contaminat cu materiale vulcanice.-
Din punct de vedere operațional, s-a dezvoltat o abordare în colaborare strânsă cu AESA. Această abordare reflectă practicile din alte părți ale lumii. Principiile directoare sunt următoarele: în primul rând, compania aeriană este responsabilă de siguranța operațiunilor sale. Înainte de opera într-un spațiu aerian contaminat cu cenușă vulcanică, compania aeriană trebuie să elaboreze o evaluare a riscului pentru siguranță, iar aceasta trebuie să fie acceptată de autoritatea sa de supraveghere. Acest proces trebuie să fie repetat atunci când apar schimbări importante.
În al doilea rând, compania aeriană trebuie să demonstreze faptul că sursele de informații pe care le utilizează în evaluarea riscului pentru siguranță sunt corecte. De asemenea, trebuie să își demonstreze competența și capacitatea de a interpreta aceste date în mod corect. Înainte de începerea operațiunilor, compania aeriană trebuie să obțină de la producători informații specifice cu privire la sensibilitatea aeronavei la efectele cenușii din aer și la impactul cenușii asupra navigabilității acesteia. Acest lucru trebuie să se reflecte în evaluarea riscului pentru siguranță.
Când avem de-a face cu evenimente majore ca acesta, este deosebit de important, printre altele, ca deciziile să fie luate în colaborare cu statele membre și sectorul relevant. Pentru asigurarea unor acțiuni cuprinzătoare și coordonate, Comisia, împreună cu Eurocontrol, a înființat celula europeană de coordonare a aviației în caz de criză, în urma reuniunii din 4 mai 2010 a Consiliului miniștrilor transporturilor. De la crearea sa, celula s-a întrunit de mai multe ori pentru a-și dezvolta structurile și procedurile. Pentru a verifica și testa funcționalitatea sa în timp real, această celulă va participa la un exercițiu de simulare a unei erupții vulcanice planificat pentru data de 13 și 14 aprilie 2010, sub egida organismului specializat al ONU responsabil pentru aviația civilă, OACI.
Criza provocată de cenușa vulcanică a evidențiat importanța crucială a cerului unic european. Prin urmare, Comisia a accelerat aplicarea acestuia, de exemplu, prin adoptarea sistemului de performanță pentru cerul unic european și a obiectivelor de performanță asociate pentru întreaga UE, prin adoptarea normelor de punere în aplicare pentru funcțiile de gestionare a rețelei, prin desemnarea administratorului de rețea, prin adoptarea normelor de aplicare și a materialelor orientative pentru blocurile funcționale de spațiu aerian, prin numirea fostului deputat, dl Georg Jarzembowski, în funcția de coordonator al blocurilor funcționale de spațiu aerian și prin finalizarea extinderii competenței AESA , așteptată în aprilie 2011, pentru regulamentul privind siguranța în domeniul gestionării traficului aerian.
Prin urmare, dați-mi voie să închei prin a spune că, în continuare, Comisia lucrează la aceste probleme foarte complexe și tehnice. Comisia lucrează împreună cu AESA, OACI, statele membre și cu industria ca să asigure siguranța spațiului aerian european.
Mathieu Grosch
Dle președinte, dle Hahn, bineînțeles, consider răspunsul dvs.ca fiind răspunsul Comisiei și nu mă aștept să răspundeți la întrebările specifice adresate astăzi de Comisia pentru transport și turism.
Un lucru a fost clar: peste 100 000 de zboruri au fost anulate, iar 300 de aeroporturi și mai mult de 10 milioane de pasageri au fost afectați. Trebuie să învățăm o lecție dintr-un astfel de eveniment. Acesta este și scopul întrebării pe care o adresăm astăzi, deoarece a existat un apel prompt la coordonare, iar acest lucru categoric nu s-a întâmplat. Nu este posibil să improvizezi acțiuni coordonate într-un interval de 24 de ore. La aceste întrebări vrem răspunsuri astăzi, și nu doar Parlamentul dorește aceste răspunsuri; și cetățenii europeni vor acest lucru.
Primul lucru pe care vrem să-l aflăm este dacă s-au îmbunătățit sau nu informațiile referitoare atât la efecte, cât și la locul apariției acestor fenomene.
În al doilea rând, ce rol vor juca organismele UE în această privință în viitor și ce putere decizională vor avea acestea? Vom continua să avem 27 de hotărâri existente simultan, sau Comisia are deja alte propuneri, și în ce măsură vor fi implicate aici companiile aeriene? Această întrebare s-a ivit foarte des.
Comitetul de criză se presupune că se va întruni - se întrunește și va efectua teste. Ar fi foarte important pentru acest Parlament, deci și pentru cetățenii europeni, să fie informați de rezultatele acestor teste.
Când vine vorba de coordonare este important ca aceasta să fie stabilită și în afara UE. Trebuie să cădem de acord asupra unor structuri la nivel internațional, de vreme ce spațiul aerian și, de asemenea, unele dezastre nu cunosc granițe în acest sens.
Un alt factor important în ceea ce ne privește îl reprezintă pasagerii. Vorbim de 10 milioane de pasageri, dar acești 10 milioane de pasageri nu sunt doar turiști care au fost nevoiți sau au fost bucuroși să-și prelungească vacanța; au existat și oameni care trebuiau să ajungă acasă sau care trebuiau să ajungă urgent undeva. În acest caz, nu ne putem referi doar la drepturile pasagerilor; mai degrabă, suntem obligați să lucrăm într-un mod coordonat și să furnizăm alternative și o mai mare utilizare a altor modalități de transport. De exemplu, avem nevoie de o alocare mai rapidă a rutelor feroviare atunci când este necesar. Acest lucru nu poate fi improvizat într-un interval de 24 de ore. Dorim să adresăm aceste întrebări în numele cetățenilor și de asemenea, al pasagerilor. Nu este doar o chestiune de clarificare a drepturilor lor.
Nu în ultimul rând - iar dvs. ați menționat acest lucru - blocurile funcționale ale spațiului aerian, sau BFSA-urile, cum mai sunt numite: propunerea este de a avea șapte în loc de 27. Asta ar putea funcționa. Totuși, astăzi, m-aș hazarda să prezic faptul că nu vom reuși să realizăm acest lucru până în 2012, deoarece statele membre nu vor acest lucru. În această privință, trebuie, de asemenea, să transmitem un semnal extern foarte explicit că o reducere a numărului de blocuri ale spațiului aerian este absolut necesară. Și acest lucru ar putea funcționa. Dle Hahn, vă invit să veniți la Maastricht - nu este foarte departe pentru dvs. Acolo, cooperarea dintre trei sau patru țări în ceea ce privește limita superioară a spațiului aerian este deja în funcțiune. Acela este locul unde se rezolvă toate problemele ridicate de state. Mergeți acolo, recomandați-l Comisiei și folosiți-l ca model pentru Europa, pentru cele șapte BFSA-uri. Apoi vom putea să reglementăm acest lucru în douăsprezece luni.
Edit Herczog
în numele Grupului S&D. - Dle președinte, deoarece nu sunt membră a Comisiei pentru transport, unii deputați s-ar putea întreba de ce sunt așa dornică să vorbesc chiar despre acest lucru. Dar, la fel ca alții, am fost o victimă a norului de cenușă vulcanică. Călătoream spre Baku și am putut să mă întorc doar cu mari dificultăți.
Acest lucru îi privește pe toți cetățenii europeni. A fost un prilej pentru Europa să-și arate valoarea adăugată - iar noi am eșuat. Cred că cetățenii europeni au înțeles faptul că UE nu era încă pregătită să ia o singură decizie, dar trebuie să ne asigurăm că suntem pregătiți să luăm o decizie unică cu ocazia următorului caz similar. De aceea, cred că este imperativ să avem un cer unic european. Cu toții suntem de acord asupra acestui lucru.
Chiar dacă nu sunt membră a Comisiei pentru transport, aș dori să menționez faptul că este nevoie nu doar de un cer unic european, ci și de o infrastructură europeană asociată acestuia. De aceea, aici, în această sesiune plenară, aș dori să atrag atenția asupra faptului că Galileo și GMES sunt necesare deoarece reprezintă o potențială infrastructură europeană importantă dacă le putem construi astfel încât să răspundă la aceste nevoi. Acesta este motivul pentru care lucrăm să obținem liniile bugetare pentru aceste chestiuni, dar trebuie să le explicăm mai bine cetățenilor europeni de ce sunt necesare aceste proiecte.
De aceea am vrut să iau cuvântul ca să subliniez faptul că, pe lângă politicile europene, este nevoie de o infrastructură europeană în acest domeniu.
Nathalie Griesbeck
Dle președinte, dle comisar, cu mai puțin de un an în urmă, trei sute de aeroporturi au fost închise în Europa în 23 din cele 27 de state ale Uniunii. Acest lucru a cauzat pierderi financiare considerabile și, mai presus de toate, la fel cum au semnalat antevorbitorii, mai mult de 10 milioane de oameni, care nu erau cu toții turiști, au trebuit să-și amâne cursa și să-și găsească o altă modalitate de transport.
Acesta a fost rezultatul pagubei cauzate de un eveniment în întregime natural, care ne-a plasat într-un context important în relația cu natura și care a cauzat o paralizare fără precedent a spațiului aerian al Europei.
Este dificil, bineînțeles, să prevezi o erupție vulcanică, și mai cu seamă, formarea unui nor de cenușă vulcanică, este și mai dificil decât, bineînțeles, prezicerea unui episod de ninsoare. Totuși, criza provocată de acest nor evidențiază toate neajunsurile și deficiențele gestionării traficului aerian din Uniune, precum și slăbiciunea și lipsa unor instrumente de gestionare.
Pe baza acestor trei factori, aș dori să prezint trei propuneri de redresare: în primul rând, în ceea ce privește necesitatea comodalității; în al doilea rând, în ceea ce privește necesitatea ca metoda comunitară să răspundă la asemenea provocări; în al treilea rând, și bineînțeles, în centrul preocupărilor noastre, în legătură cu drepturile pasagerilor, care constituie principala noastră preocupare.
În ceea ce privește primul element, această criză a evidențiat faptul că este absolut necesar să consolidăm comodalitatea în transportul european, de vreme ce norul a evidențiat nu doar limitele sistemului aviatic la nivel european, ci mai ales limitele transportului feroviar, deoarece numeroși călători n-au reușit să găsească o alternativă. După cum s-a demonstrat în cadrul studiilor efectuate pe parcursul anului trecut, cu o comodalitate mai mare amploarea crizei nu ar fi fost așa de mare, iar paralizarea ar fi fost ceva mai mică.
În ceea ce privește al doilea element, ca și în criza financiară și în dezbaterile pe care le avem asupra comparației dintre metoda comunitară și abordarea interguvernamentală, aici, în domeniul transporturilor, abordarea interguvernamentală sau răspunsul fragmentat a 27 de state membre nu va rezolva dificultățile pe care le-am întâmpinat și care pot reveni, ci mai degrabă soluția este reprezentată de o metodă cu adevărat comunitară. Aceasta ar necesita consolidarea competențelor Eurocontrol în cadrul unui sistem comunitar și, bineînțeles, după cum s-a mai afirmat, finalizarea de urgență a cerului unic european.
În al treilea rând, sunt pasagerii, care se află în inima și în centrul preocupărilor noastre ...
(Președintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
După cum am spus în introducerea mea, ați înțeles că ceea ce am lăsat la final este problema crucială.
Eva Lichtenberger
Dle președinte, în primul rând, aș dori să mulțumesc Comisiei - ceea ce nu fac des - pentru că se concentrează în mod consecvent asupra siguranței, chiar în fața protestelor unor companii aeriene, care au încercat să elucideze problema pentru că asemenea probleme au un impact financiar. Totuși, siguranța trebuie să constituie principiul de bază și în viitor. Câteva îmbunătățiri pe care le putem obține la nivel european sunt totuși necesare.
De exemplu, ce ziceți de îmbunătățirea sistemelor noastre comune de măsurare? Avem acum strategii care se aplică pentru a afla cum și cu ce diviziune a muncii pot fi măsurate asemenea incidente poluante, astfel încât putem să emitem mai rapid afirmații demne de încredere ? Știu că acest lucru este extrem de dificil de făcut, îndeosebi din cauza condițiilor meteorologice, dar aș dori să știu dacă s-a făcut vreun progres aici cu privire la coordonare, astfel încât să facem măcar măsurători și să le evaluăm conform acelorași criterii.
În general, această criză provocată de cenușa vulcanică, a arătat cât de vulnerabil este sistemul de transport aerian ultraechipat în prezent - fapt evident deja pentru toți în aeroporturile noastre. În condiții normale de operare, două sau trei întârzieri provoacă o întreagă serie de consecințe, făcând din ce în ce mai dificilă utilizarea serviciului în condiții normale de funcționare, ca să nu mai vorbim de cazul în care apare o problemă suplimentară determinată de evenimente meteorologice externe sau de ceva asemănător cu o criză provocată de un nor de cenușă vulcanică; situația devine un haos total în aceste condiții. Nu avem niciun sistem tolerant la erori, iar acest domeniu trebuie să fie, de asemenea, îmbunătățit, deoarece un sistem este bun doar atunci când are capacitatea de a răspunde într-o mod tolerant la erori în cazuri relevante.
De asemenea, a devenit evident faptul că ne confruntăm cu o deficiență serioasă, mai exact, cu o lipsă generală de cooperare între sistemele de transport rutier, feroviar și aerian. Tocmai pentru că avem o cooperare deficientă, nu prea a fost posibil să se ia pe loc măsuri compensatorii adecvate.
În ceea ce privește cerul unic, a cărui necesitate a devenit aici evidentă - întrucât o serie de măsuri coordonate ar fi fost în orice caz mai bune - aș spune că, atât timp cât fiecare stat membru este convins de faptul că el este unicul care și-ar putea controla singur spațiul aerian în mod eficient și că celelalte sunt absolut incapabile să facă acest lucru - și vorbesc aici despre spațiul aerian din Europa Centrală - nu vom putea face niciun progres în această privință. Acest egocentrism afectează cooperarea europeană și, în cele din urmă, și ideea de Europa. Trebuie să fim clari în această privință.
Jacqueline Foster
în numele Grupului ECR. Dle președinte, s-a mai spus în această dezbatere, dar eu voi repeta, faptul că suntem cu toții conștienți de dimensiunea perturbării provocate de norul de cenușă vulcanică. După cum s-a menționat, peste 100 000 de zboruri au fost anulate, zeci de milioane de pasageri care călătoreau în scop turistic și de afaceri nu și-au putut respecta planurile de călătorie, au fost amânate sau anulate transporturi de bunuri și mărfuri, au fost afectate întreprinderi, iar carierele noastre europene și aeroporturile au suferit pierderi financiare catastrofale. Una peste alta, acesta eveniment a provocat pagube de peste 2 miliarde de euro companiilor aeriene europene. Instituții din Europa și din statele membre care erau responsabile de rezolvarea unor astfel de probleme au fost paralizate complet și, la drept vorbind, dacă n-ar fi fost o problemă așa de serioasă, ar fi fost practic ridicolă.
În tot acest haos, un lucru era clar: transportul aerian este extrem de important pentru economia europeană și, ca indivizi, depindem de o industrie viguroasă și eficientă a transportului aerian, în care siguranța echipajului și a pasagerilor este prioritară. Ca atare, sunt încântată să susțin această întrebare cu solicitare de răspuns oral, nu în ultimul rând pentru că în timpul dezbaterii noastre plenare precedente referitoare la această problemă am solicitat Uniunii Europene să analizeze cele mai bune practici internaționale care tratează cenușa vulcanică și, mai ales, am evidențiat America, care a folosit întotdeauna o practică mai cumpătată în această privință. Am salutat cu siguranță faptul că, în evaluarea crizei, Comisia a acceptat faptul că Europa trebuie să revizuiască procedurile prin intermediul Organizației Internaționale a Aviației Civile.
Cea mai bună practică internațională ne spune că responsabilitatea abordării pericolelor potențiale legate de cenușa vulcanică trebuie transferată operatorilor aerieni ca parte a sistemului lor de gestionare a siguranței. Rolul autorităților este de a audita sistemul de gestionare a siguranței al companiei aeriene și de a se asigura de faptul că acesta îndeplinește standardele de siguranță. Aceasta este procedura aplicată de SUA și de alte țări care au reușit să facă față unor erupții vulcanice fără perturbări majore în traficul aerian.
Este esențială o conducere unită clară și hotărâtă și avem nevoie ca Agenția Europeană de Siguranță a Aviației să se asigure de faptul că statele membre ale UE își adaptează procedurile existente pentru a garanta că operatorii companiilor aeriene vor prelua această responsabilitate și vor fi sprijiniți în luarea unor astfel de măsuri în viitor.
În cele din urmă, criza de anul trecut din aprilie și mai a evidențiat în mod clar faptul că trebuie să insistăm cu prioritate asupra punerii integrale în aplicare a cerului unic european și a programului SESAR. Atât industria europeană, cât și contribuabilii au investit deja sume imense în aceste proiecte și, ca legislatori europeni, trebuie să insistăm în continuare asupra unor reforme bine echilibrate, rentabile și structurale. Salut comentariile de astăzi ale dlui comisar. Să sperăm că avansăm acum într-un mod pozitiv.
Juozas Imbrasas
Dle președinte, de vreme ce și astăzi discutăm despre criza provocată de cenușa vulcanică, s-ar părea că acest subiect este încă relevant, iar întrebările rămân fără răspuns. Am înțeles că vulcanii nu urmează nicio regulă și nu putem exclude circumstanțe neprevăzute. Toate acestea sunt despre supraviețuirea industriei aviației, dar aeronavele sunt împiedicate nu doar de vulcani, ci și de furtuni, zăpezi și fenomene similare. Este lesne de înțeles faptul că este imposibil să eliminăm, să oprim sau să prevedem tot ceea ce se poate întâmpla în domeniul aviației. În mod clar, siguranța aeronavei, viețile oamenilor și mobilitatea lor trebuie să primeze în considerentele noastre cele mai importante.
Sunt mulțumit de faptul că se urmărește un program cuprinzător prin aplicarea inițiativei cerului unic cu scopul de a moderniza gestionarea traficului aerian. Sunt de acord cu colegul meu deputat care tocmai a afirmat faptul că e nevoie de punerea în aplicare a unei infrastructuri comune. Totuși, dacă tot vorbim despre acest lucru, aș dori să spun că astăzi ar trebui să luăm în considerare și să discutăm despre dezvoltarea unui mijloc de transport alternativ. Trebuie să obținem un progres mai mare în acest domeniu. Această criză a avut un impact deosebit asupra statelor membre estice ale Uniunii Europene, care au rămas separate de o parte a Europei de Vest și, spre deosebire de celelalte state membre ale Uniunii Europene, nu au avut suficiente șanse de a alege mijloace alternative de transport. Știm acum că trebuie să stabilim de urgență un sistem alternativ secundar de mobilitate, rețele transeuropene, rețele feroviare, o alternativă la transportul aerian, așa cum s-a procedat în mod înțelept în privința rețelelor electrice și de telecomunicații. De aceea, având în vedere perspectivele financiare, trebuiesc stabilite obiective mai ambițioase atunci când analizăm rețelele transeuropene. Transportul terestru și, mai presus de orice, transportul feroviar ar trebui să poată să înlocuiască transportul aerian mai ușor dacă acesta din urmă este dezafectat. A venit timpul să luăm în considerare alternative specifice și să le aplicăm pe acestea cât mai curând cu putință.
Diane Dodds
Dle președinte, la fel ca alți deputați de aici, nu sunt membră a Comisiei pentru transport și turism, dar vin din Irlanda de Nord, o insulă de la marginea Europei. Așadar vă puteți imagina ce importanță vitală au niște conexiuni aeriene și maritime bune, nu doar pentru economia noastră, ci și pentru călătoriile noastre personale.
Am fost ocupată în ultimele luni, chiar și în această săptămână, cu ultimele cazuri ale unor alegători ai mei care au fost afectați de această criză specială. În momentul crizei provocate de norul de cenușă vulcanică, costurile erau estimate la peste 200 de milioane de lire pe zi doar la zborurile din Regatul Unit. De aceea, ca să evităm acest lucru, trebuie să avem o cooperare mai strânsă și cunoștințe mai vaste de bună practică, astfel încât să avem un plan pregătit ca să prevenim perturbările viitoare și impactul dezastruos asupra economiei.
După cum am mai spus, am avut multe plângeri din partea alegătorilor mei, marea majoritate se refereau la companiile aeriene, la tratamentul lor față de aceste persoane și la faptul că nu și-au recunoscut obligația de a oferi asistență. Aș dori să solicit Comisiei să analizeze și această problemă.
Ville Itälä
(FI) Dle președinte, noi, bineînțeles, am luat la cunoștință poveștile triste pe care le-am auzit în momentul formării norului de cenușă. Mulți oameni n-au reușit să ajungă la înmormântarea rudelor lor, la nunțile copiilor lor sau la evenimente similare. Acestea au fost incidente foarte personale, regretabile, nemaivorbind de costurile financiare suportate de suferința a 10 milioane de oameni. După cum observați, de fapt nu a funcționat nimic.
Am fost în imposibilitatea de a răspunde că UE are o soluție pentru aceste situații, iar aici, președintele Comisiei pentru transport și turism a afirmat corect că acest risc nu ar fi putut fi anticipat, nu ar fi putut fi controlat, iar întreaga situație a fost mai degrabă de un haos total.
Acum, Comisia ar trebui să ofere publicului răspunsurile pe care acesta le vrea cât mai repede posibil: răspunsurile cu privire la existența unor soluții tehnice sau dacă acestea vor fi descoperite de companiile aeriene. Dacă acestea există, care ar putea fi ele? Care vor fi drepturile pasagerilor în viitor, dacă va apărea aceeași situație în care oamenii nu pot zbura cu avionul sau să ajungă acasă? Când va exista un cer unic european eficient? Răspunsurile de care au nevoie oamenii, bineînțeles, trebuie să vină cât mai repede, astfel încât acest lucru să nu mai continue mult timp. Care este planul de rezervă? Ce mijloace de transport urmează a fi utilizate? De această dată, oamenii au ieșit în pierdere. Alții au comandat taxiuri din Spania spre Finlanda, plătind taxe de mii de euro. Această situație nu se poate repeta în viitor: ar trebui să existe un plan de lucru pentru modul în care oamenii pot fi serviți mai bine în privința acestor aranjamente alternative.
În această ordine de idei, aș dori să ridic o altă problemă menționată aici, un alt fenomen natural de amploare: zăpada. Zeci de mii de oameni au fost reținuți în aeroporturile din Europa când a nins. În țara mea, Finlanda, există ninsori puternice neîntrerupte și înghețuri aspre, dar lucrurile funcționează. De aceea trebuie să facem ca și aeroporturile europene să funcționeze corespunzător, ceea ce nu este prea dificil, iar noi nu putem renunța pur și simplu: chestiunile ar trebui tratate astfel încât să garanteze accesul cetățenilor la justiție.
Silvia-Adriana Țicău
Erupția vulcanică din Islanda, dar și căderile masive de zăpadă care au avut loc anul trecut, au perturbat grav traficul aerian european, având consecințe economice și sociale semnificative. Pentru a evita pe viitor astfel de situații, aș dori să întreb Comisia care sunt principalele noi reglementări pe care le are în vedere pentru a întări cadrul legislativ privind drepturile pasagerilor care călătoresc cu avionul.
În ciuda centrelor de expertiză în domeniul norilor de cenușă vulcanică din Londra și Toulouse, care fac parte din sistemul internațional de nouă astfel de centre stabilite de ICAO și a Centrului londonez specializat în emiterea de hărți de risc privind norii de cenușă vulcanică, este nevoie să îmbunătățim infrastructura europeană și printr-un sistem de măsurare în timp real a concentrației norilor de cenușă vulcanică.
Regulamentul 1070 din 2009 privind îmbunătățirea performanței sistemului aviatic european impune statelor membre să ia măsurile necesare pentru a garanta punerea în aplicare a blocurilor funcționale de spațiu aerian până la 4 decembrie 2012.
Întreb Comisia dacă implementarea cerului unic european va respecta calendarul stabilit. De asemenea, Uniunea Europeană are nevoie de asigurarea comodalității și de un sistem de rezervare și emitere a biletelor pentru trasee europene care implică mai multe mijloace de transport. Uniunea Europeană are nevoie de un sistem de cale ferată de mare viteză care să lege toate capitalele și marile orașe europene.
Liam Aylward
Dle președinte, criza provocată de cenușa vulcanică anul trecut a provocat anularea a aproape 100 000 de zboruri, ducând la un haos total pentru pasageri. Este vorba despre efectul pe care l-a avut criza asupra pasagerilor, asupra acestui lucru aș dori să atrag atenția Comisiei astăzi.
Au fost afectați peste 10 milioane de oameni, iar anulările au dus la costuri economice semnificative pentru mii de pasageri. Deși aeroporturile dispun de semne și broșuri care îi informează pe călători de drepturile lor, acestea nu prea sunt de folos atunci când ne confruntăm cu anulări sau de perturbări majore ale călătoriilor cum au fost cele cauzate de norul de cenușă. În temeiul legislației UE, pasagerii au dreptul la informare și asistență din partea companiei aeriene.
Totuși, în realitate, majoritatea pasagerilor a căror călătorie a fost întreruptă vor petrece mult timp și vor cheltui mulți bani în depistarea informațiilor, căutând bilete alternative de călătorie sau compensații din partea companiilor aeriene. Aceasta este o chestiune în care Comisia trebuie să fie mai eficientă. Cea mai mare frustrare întâmpinată de pasagerii aflați în situații de genul acesta este încercarea de a obține informații, încercarea de a intra în contact cu companiile aeriene. Deși sunt conștienți de drepturile lor, acest lucru le este de puțin ajutor dacă sunt abandonați într-un aeroport sau în așteptare la o companie aeriană.
Deși apreciez faptul că în timpul crizei provocate de cenușa vulcanică companiile aeriene s-au aflat sub o presiune nemaiîntâlnită în a avea de-a face cu mii de pasageri - și trebuie să admit că unele au făcut-o într-un mod admirabil - în general, este foarte greu ca oamenii să primească informații și asistență când e nevoie de ele.
Haosul provocat în transport de condițiile meteorologice nefavorabile din decembrie 2010 demonstrează același lucru. Pasagerii au nevoie de informații actualizate, dar mai trebuie să ajungă și la companiile aeriene pentru a-și exercita drepturile. Companiile aeriene, serviciul de informații și relații cu clienții din aeroport trebuie să fie mai accesibil pentru pasagerii a căror călătorie a fost perturbată. Nu este îndeajuns să îi informezi pe cetățenii Uniunii Europene în legătură drepturile lor; aceștia trebuie să fie asistați în exercitarea acestor drepturi în perioadele de haos în transport.
Michael Cramer
(DE) Dle președinte, acesta a fost un dezastru natural care a avut consecințe teribile pentru mulți oameni. Totuși, dacă îl comparăm cu inundațiile și cu uraganele simultane din Australia sau cu cutremurul din Christchurch, Noua Zeelandă, noi cu toții am scăpat teferi. Siguranța a avut prioritate absolută, și pe bună dreptate. Comisarul Kallas a luat decizia corectă în acordul cu miniștrii transporturilor ai statelor membre ale UE.
Nu pot înțelege critica adresată companiilor aeriene. Ele au suferit în mod clar o pierdere - s-a menționat o cifră de 2 miliarde. Totuși, este greșit să stabilim responsabilitatea în funcție de faptul dacă zborurile continuă sau nu în cadrul companiilor aeriene. Această decizie trebuie luată la nivel politic. Siguranța trebuie să constituie prioritatea de top. Imaginați-vă dacă un avion s-ar fi prăbușit din cauza norului de cenușă vulcanică. Am fi avut o dezbatere complet diferită, și anume, cât de iresponsabil a fost faptul de a permite chiar și unui singur avion să decoleze.
Avem nevoie de un plan B, după cum s-a menționat foarte corect, iar sistemul feroviar este alternativa. Ca rezultat al scutirii lor de la plata impozitului pe combustibil, companiile aeriene primesc 30 de miliarde de euro anual de la contribuabilii europeni. Acești bani trebuie investiți în sistemul feroviar, măcar o parte din ei, astfel încât să avem o alternativă în eventualitatea unui dezastru de acest gen.
Siguranța înainte de toate - asta așteaptă oamenii, și pe bună dreptate. La fel ar trebui să fie și pe viitor.
Ryszard Czarnecki
(PL) Dle președinte, această situație a arătat, de fapt, că Europa nu a fost pregătită de criză. În ciuda a ceea ce auzim în această Cameră, experții spun că reacția noastră a fost exagerată, iar unele zboruri ar fi putut fi permise. Totuși, acest lucru arată amploarea stării de paralizie în care ne-am aflat. Bineînțeles, antevorbitorii mei care vorbeau despre o anumită alternativă sub forma dezvoltării sistemului feroviar au dreptate. Acest lucru este evident. În domeniul aviației, răspunsul la această problemă este cu siguranță o mai bună coordonare și consolidare a rolului Agenției Europene de Siguranță a Aviației. În plus, este bine că în noiembrie, Parlamentul European a adoptat un regulament adecvat în acest domeniu. A fost un pas în direcția cea bună.
Béla Kovács
(HU) Dle președinte, erupția vulcanică ne forțează să reconsiderăm prioritățile de transport. A venit timpul să preferăm calea ferată în transportul pe distanțe medii de până la 1500 km, pentru care se pot folosi în funcție de necesități subvenții, taxe și alte mecanisme de reglementare. Un considerent important este faptul că pe piața internă se observă o cerere semnificativă de modernizare a liniilor de cale ferată, precum și de fabricare a materialului rulant, ambele putând crea numeroase locuri de muncă. Având în vedere duratele de check-in și de transfer din aeroporturi, avioanele - în comparație cu trenurile de mare viteză - oferă un beneficiu minim de timp, dar cauzează o poluare considerabilă cu dioxid de carbon și o poluare fonică. Chiar dacă nu putem preveni erupțiile vulcanice, putem să îmbunătățim tehnologiile folosite în prezicerea lor și modul în care evaluăm situația rezultată. Totuși, o soluție reală poate fi oferită numai prin transformarea politicii în domeniul transportului, al energiei și al industriei, deoarece erupțiile vulcanice nu cauzează întreruperi, sau doar întreruperi pe plan local, ale transportului feroviar.
Christine De Veyrac
(FR) Dle președinte, dle comisar, doamnelor și domnilor, cum mulți dintre noi tocmai au afirmat, erupția vulcanului islandez din aprilie anul trecut a constituit o dovadă dureroasă a fragmentării și ineficienței cerului european. Fiecare dintre noi din această Cameră a fost afectat în mod direct. Cinci milioane dintre cetățenii noștri au fost izolați, neavând la dispoziție nicio altă modalitate alternativă de transport. La un an de la acel eveniment excepțional, nu s-a concretizat nicio măsură nouă la nivel european.
Dle comisar, ați spus că un prim exercițiu de criză, legat de cenușa vulcanică, este programat la 13 și 14 aprilie sub coordonarea Eurocontrol, a Organizației Internaționale a Aviației Civile (OIAC) și a Asociației Internaționale de Transport Aerian (AITA), dar este esențial faptul că Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) trece la conducere în coordonarea măsurilor de siguranță la nivel european.
Este evident faptul că informațiile furnizate de graficele de abordare vizuală (VAC) din Londra și Toulouse trebuie îmbunătățite folosind tehnologii mai moderne. După cum am văzut anul trecut în aprilie, informațiile pot fi contradictorii și pot determina fiecare stat membru să decidă închiderea propriului spațiu aerian, din motive care țin mai degrabă de emoții decât de informații.
În acest context, rolul AESA este vital în propunerea unei interpretări armonizate a informațiilor, precum și în asigurarea centralizării și diseminării corecte a informațiilor. Dincolo de informațiile furnizate de VAC, AESA trebuie să pună la punct un mecanism de colectare a datelor disponibile în cooperare strânsă cu statele membre, companiile aeriene și piloții acestora.
Această centralizare a informațiilor și coordonarea tuturor celor implicați va preveni haosul și neconcordanțele pe care le-am trăit anul trecut. Deci mă aștept ca, împreună cu AESA, Comisia să fie capabilă să prezinte propuneri precise în viitorul apropiat, care vor fi integrate în punerea în aplicare deplină a cerului unic european.
James Nicholson
Dle președinte, criza provocată de cenușa vulcanică a provocat disfuncționalități uriașe în decursul lunilor aprilie-mai anul trecut. După cum a afirmat dna Foster, mulți dintre noi au realizat cât de dependenți suntem de călătoriile aeriene moderne. Desigur, atunci când veniți din țara din care vin eu, unde este imposibil să ajungi la serviciu fără să folosești avionul, atunci acest lucru te aduce cu picioarele pe pământ. Toți cei care au călătorit în zilele acelea probabil că au multe de povestit, iar unii oameni au fost grav afectați. În plus, pierderile economice suferite de companiile aeriene și de alte întreprinderi, ca urmare a zborurilor anulate și a pasagerilor izolați, au fost substanțiale.
Oamenii au spus că acest lucru se poate întâmpla din nou. Consider că trebuie să ne pregătim pentru acest lucru, deoarece lipsa de decizie a fost evidentă. Dați-mi voie să fiu foarte sincer: ca cineva care zboară în fiecare săptămână, când sunt deasupra la o distanță 39 000 de picioare, vreau, înainte de toate, să fiu în siguranță, deci nu pun la îndoială niciodată siguranța. Trebuie să ne asigurăm de faptul că siguranța pasagerilor este supremă. Consider că ar trebui să sprijinim această situație în ansamblu.
Artur Zasada
(PL) Dle președinte, o voi spune din nou: 100 000 de zboruri anulate, 10 milioane de pasageri care nu au ajuns la destinație, 2 miliarde de euro pierderi pentru companiile aeriene. Nu-mi amintesc să se fi întâmplat vreodată vreo paralizare similară a traficului aerian în Europa. Comisia Europeană, sub presiunea opiniei publice și a industriei aviației, a anunțat acțiuni prompte și decisive încă din aprilie anul trecut. Din nefericire, cenușa vulcanică s-a așezat, iar ambițiile Comisiei au scăzut odată cu aceasta. Până în prezent, nu a fost elaborat un plan european de gestionare a crizelor pentru situații similare. Încă nu s-a putut ajunge la un acord asupra unei poziții comune între experții în materie de siguranță, producătorii de aeronave, companiile aeriene și autoritățile de reglementare a pieței. De aceea, este necesar să vă adresez următoarele întrebări astăzi: ce s-a făcut în această privință pe parcursul ultimului an? Dacă ar avea loc o erupție vulcanică similară astăzi, am reacționa diferit față de anul trecut? Când ni se vor prezenta măsuri concrete?
Purtăm un dialog cu privire la cerul unic european, la scannere pentru corp și lichide și la proceduri necesare în caz de catastrofe naturale, cum ar fi erupțiile vulcanice sau un atac sever al iernii. Între timp, traficul aerian de deasupra Europei continuă să crească an de an. Timpul pentru discuții ia sfârșit. Cerul european are nevoie de soluții imediate și bune pentru viitor și recomand Comisiei să ducă la bun sfârșit acest lucru. Vă mulțumesc.
Ismail Ertug
(DE) Dle președinte, dle comisar, doamnelor și domnilor, cenușa vulcanică de anul trecut ne-a arătat într-o manieră impresionantă care ne sunt punctele slabe. Prin urmare, se pune întrebarea cum ar trebui să procedăm în asemenea situații în viitor. Este, bineînțeles, în primul rând o chestiune de siguranță a acelor oameni care se îmbarcă într-un avion. Desigur, trebuie să ținem seama de cum intenționăm să facem față pierderilor financiare. Prin urmare, întrebarea mea adresată Comisiei este - dle Hahn, poate i-o puteți transmite și dlui Kallas - în termeni specifici, ce planificăm? Aș susține faptul că este foarte important pentru noi să preluăm coordonarea când vine vorba de testarea zborurilor și limitarea valorilor. Este foarte important să știm care avion poate decola și când.
Mai am o observație, dle comisar: este foarte important - iar acest lucru a fost menționat de mai multe ori - să instituim cerul unic european. Cum intenționează Comisia să facă presiuni asupra statelor membre pentru ca acestea să își îndeplinească obligația în privința acestui proiect? La urma urmei, și-au pus semnăturile pe acesta.
Un alt punct important, la care s-a făcut referire de mai multe ori astăzi, este ce se întâmplă acum în privința drepturilor pasagerilor în transportul aerian. Avem Regulamentul (CE) nr. 2061 din 2004. Ce intenționează să facă Comisia în această privință? Suntem conștienți de problema pierderilor financiare suferite de diferitele companii aeriene. Aș dori să subliniez încă o dată faptul că avem nevoie de alternative la transportul aerian, iar prin aceasta mă refer la sistemul feroviar. Sunt, de asemenea, unul dintre cei care cred că trebuie să legăm orașele mari - capitalele europene - între ele. Și în acest caz, răspunsul este că avem neapărată nevoie de o implicare mai mare din partea Europei.
Aș fi încântat dacă Comisia ar acorda atenție acestor lucruri.
Carlo Fidanza
(IT) Dle președinte, dle comisar, doamnelor și domnilor, aș dori să-i mulțumesc dlui Marinescu pentru că a insistat atât de mult asupra organizării acestei dezbateri.
La aproape un an de la eveniment, ne întrunim aici să discutăm această chestiune delicată, care a cauzat daune mari pasagerilor și întreprinderilor, atât din sectorul aerian, cât și, să nu uităm, din alte sectoare.
De aceea consider că este necesar să adoptăm două direcții de abordare. Pe de o parte, să intensificăm coordonarea dintre autorități și părțile interesate, abordând în cele din urmă reforma Eurocontrol, care nu este, bineînțeles, un organism care raportează direct instituțiilor europene, dar care a fost, în orice caz, crucial în gestionarea și lipsa de gestionare eficientă a acestei crize.
Caracterul inadecvat al modelelor pur matematice, care au dus autoritățile și statele la închiderea aproape totală a spațiului aerian chiar și atunci când nu era nevoie, a fost demonstrat. În lipsa unui model testat în practică și a unor tehnologii mai avansate, un exces de precauție a dus la daune și inconveniente foarte grave.
În plus, trebuie să facem progrese decisive în ceea ce privește cerul unic european, dezvoltând mai rapid toate blocurile funcționale din spațiul aerian (BFSA-uri) pentru a reduce fragmentarea din gestionarea spațiului aerian și a asigura gestionarea mai eficientă a acestora. Pe de altă parte, este necesară garantarea drepturilor călătorilor. În această privință, sper Directiva revizuită privind pachetele de servicii pentru călătorii să poată fi prezentată de Comisie cât mai curând posibil, pentru clarificarea cadrului de garanții și răspunderi în cazul situațiilor deosebite și, de asemenea, orice altă schimbare privind reglementarea drepturilor pasagerilor atunci când situații extraordinare sunt tergiversate.
Ar mai fi necesar - precum au mai spus și alți colegi deputați - să lansăm un plan de urgență care să furnizeze mobilitate alternativă, modalități alternative de transport în cazul în care apare o situație similară.
Dominique Riquet
(FR) Dle președinte, aș dori să le mulțumesc deputaților care au vorbit mai înainte evidențiind toate neajunsurile integrării transportului aerian european în legătură cu folosirea spațiului aerian, a structurilor terestre și a rețelelor comerciale. Aș dori să subliniez, mai exact, aspectele care nu au legătură cu spațiului aerian și pe care le-a evidențiat criza cenușii vulcanice; și anume: lipsa unor rețele alternative la transportul aerian, în mod special, rețele feroviare, cum s-a menționat în această dimineață, și, mai presus de toate, lipsa unor sisteme informaționale integrate care să le permită pasagerilor să găsească informații cu privire la disponibilitatea formelor alternative de transport.
Acest accident trebuie să ne stimuleze să lucrăm în direcția dezvoltării unor modalități de transport alternative, eficiente și competitive. În această privință, revizuirea primului pachet legislativ în domeniul transportului feroviar, precum și relansarea politicilor de infrastructură prin intermediul rețelelor de transport transeuropene ar trebui să meargă în această direcție.
În plus, invit Comisia să analizeze cu atenție deosebită posibilitatea stabilirii unei interfețe unice de informare și rezervare pentru toate modurile de transport interconectate.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Dle președinte, Europa nu a fost pregătită pentru un asemenea haos, iar instituțiile responsabile de gestionarea crizelor nu și-au îndeplinit sarcina. Ca urmare a interzicerii zborurilor, companiile aeriene au pierdut zilnic 400 de milioane de dolari. La biletele vândute pierdute ar trebui să se adauge costul cazării, masa și transportul pentru pasagerii care au fost izolați în aeroporturi.
Activitatea vulcanică și seismică nu este o noutate pentru lume, iar în viitor sunt posibile alte erupții vulcanice. Din păcate, nu există nicio soluție potrivită pentru asemenea situații. În astfel de momente, Uniunea Europeană ar trebui să se concentreze asupra asigurării mijloacelor de transport alternative pentru cetățeni. O soluție bună, ca parte a rețelelor TEN-T instituite în Uniune, va fi crearea unei rețele comune de conexiuni feroviare și îmbunătățirea transportului feroviar de mare viteză. Acesta ar fi cu siguranță mai eficient în a ajuta la rezolvarea problemelor de acest gen. Vă mulțumesc.-
Karin Kadenbach
(DE) Dle președinte, dle Hahn, nici eu nu sunt membră a Comisiei pentru transport și turism, dar cred că este important pentru noi toți să învățăm din criza provocată de cenușa vulcanică. După cum s-a mai spus astăzi, "siguranța înainte de toate” trebuie să fie principiul călăuzitor atunci când vine vorba de găsirea unor soluții. Trebuie să dezvoltăm rețeaua feroviară și trebuie să dezvoltăm o rețea feroviară europeană. Totuși, avem nevoie și de o formă de coordonare generală pentru transportul de persoane și de marfă, indiferent dacă acesta se face pe calea aerului, cu trenul sau pe căi rutiere, în caz de cutremure, nori de cenușă, inundații sau dezastre similare.
Punctele de contact naționale, similare celor pe care le stabilim acum în sectorul sănătății pentru îngrijirea pacienților transfrontalieri, ar părea să reprezinte o soluție aproape evidentă la această problemă - puncte de contact naționale la care se pot adresa oameni de toate generațiile. Realitatea este că, în prezent, se poate observa și o anumită inegalitate între generații în transportul aerian. Este aproape imposibil zilele acestea să obții informații fără internet. Ar trebui să colaborăm și în rezolvarea a acestei chestiuni.
Pat the Cope Gallagher
Dle președinte, așa cum au afirmat mulți dintre colegii mei, criza provocată de cenușa vulcanică în 2010 a cauzat întreruperi semnificative în traficul aerian și daune economice, daune care încă nu pot fi cuantificate. Peste 10 milioane de pasageri au fost afectați direct pentru că au fost anulate 100 000 de zboruri în întreaga Europă. Eu vin din Irlanda, iar pasagerii aerieni irlandezi au întâmpinat dificultăți extreme din cauza acestui nor de cenușă, deoarece Irlanda nu are puncte de trecere terestre cu Europa continentală. A trebuit să trec marea, să iau trenuri, taxiuri și mașini ca să ajung aici la Strasbourg, lucru care mi-a luat peste 24 de ore fără somn. Bineînțeles, acesta este un preț mic; trebuie să ne asigurăm de faptul că siguranța este cea mai importantă.
Situația a evidențiat totuși, imensa necesitate a unor politici comune. Salut inițiativele recente ale dlui comisar Kallas de punere în aplicare a cerului unic european și de stabilire a unui spațiu aerian funcțional. Salut, de asemenea, declarația de astăzi a dlui comisarului Hahn și susțin pe deplin aceste măsuri, întrucât cenușa vulcanică nu cunoaște granițe politice și geografice.
Ádám Kósa
(HU) Dle președinte, doamnelor și domnilor, după cum a arătat deja colegul meu deputat, dl Marinescu, criza provocată de cenușa vulcanică a demonstrat faptul că Europa nu a fost pregătită nici strategic, și nici tehnologic, pentru această situație. Aș dori să atrag atenția Comisiei asupra faptului că acest lucru a avut un efect puternic asupra diseminării informațiilor și asupra accesului la acestea. Din cauza haosului din comunicații, efectele negative ale crizei au fost resimțite de grupuri dezavantajate cum ar fi familiile cu copii mici și persoanele cu handicap, care nu au fost capabili să reacționeze în mod corespunzător. Întreb Comisia dacă, după aprilie 2010, și într-o situație similară de criză, fiecare cetățean care călătorește va avea acces la informații adecvate în vederea exercitării în mod corespunzător a dreptului la informație.
Johannes Hahn
membru al Comisiei. - Dle președinte, aș dori să le mulțumesc stimaților deputați pentru înțelegerea de care au dat dovadă știind că nu sunt familiarizat cu această problemă. Dlor deputați, aveți dreptate în privința faptului că Siim Kallas, colegul meu și vicepreședinte al Comisiei, face o treabă grozavă și veți primi răspunsuri scrise la întrebările dvs. acolo unde este necesar. Acestea fiind spuse, aș dori să vă mulțumesc pentru dezbaterea interesantă, mai ales că, la fel ca dvs., am fost afectat personal de evenimente în diverse moduri. De aceea aș dori să închei afirmând următoarele.
Criza de anul trecut provocată de cenușa vulcanică a evidențiat clar că trebuie să lucrăm împreună la găsirea unor soluții pentru a evita repetarea închiderii spațiului aerian la care am fost martori. Dar - la fel cum am afirmat și în aprilie anul trecut - măsurile adoptate în acest sens nu pot diminua nivelurile de siguranță pentru care industria aviației este cunoscută în întreaga lume.
Situațiile de criză nu sunt o noutate pentru Uniunea Europeană, iar răspunsul UE la criză a fost prompt și eficient. A arătat importanța unei acțiuni europene centralizate într-o situație de criză pe scară largă. Analizând mai cu seamă evenimentul Eyjafjallajökull, conceptul, scopul și obiectivele inițiativei cerului unic european au fost încă o dată evidențiate. După cum afirmă Consiliul de Miniștri, trebuie să accelerăm punerea ei în aplicare pentru a obține toate beneficiile aplicării sale.
Din perspectiva Comisiei, atenția se concentrează pe asigurarea unei abordări armonizate și pe aplicarea măsurilor convenite în situații de criză viitoare. Acest lucru va fi în avantajul tuturor cetățenilor din Europa. Intenția noastră este de a revizui drepturile pasagerilor aerieni în 2012. Și nu în cele din urmă, participarea industriei este esențială pentru a facilita o abordare coordonată a procesului decizional.
Președinte
Dezbaterea a fost închisă.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
David Martin
în scris.- Închiderea unor sectoare mari ale spațiului aerian european în aprilie și mai anul trecut ca urmare a erupției vulcanice din Islanda a cauzat perturbări grave ale traficului și pierderi economice și a afectat 10 milioane de pasageri în mod direct. Cred că responsabilitatea primară pentru siguranța zborurilor le revine operatorilor. Prin urmare, trebuie să li se furnizeze date exacte. Piloții sunt antrenați să gestioneze condiții extraordinare de zbor, manualele de siguranță ale companiilor aeriene comerciale sunt revizuite, supervizate și confirmate de autoritățile de reglementare, iar companiile aeriene au experiența necesară de operare în zone vulcanice, așa cum se arată de registrele lor de siguranță. Prin urmare, operatorul companiei aeriene (pilotul) ar trebui să fie responsabil de evaluarea riscului și de asigurarea siguranței zborurilor, de exemplu, prin alegerea rutelor sau decizia de a redirecționa aeronava dacă este necesar, luând în considerare toate informațiile disponibile (furnizarea mai multor informații și a unui echipament tehnic îmbunătățit la bordul aeronavelor). Sper că Comisia va colabora cu autoritățile competente pentru a se asigura că, în viitor, li se va permite să își continue munca.
Wojciech Michał Olejniczak
Astăzi, în Parlamentul European a avut loc o dezbatere cu privire la criza provocată de cenușa vulcanică. Erupția vulcanică din Islanda de anul trecut a dus la perturbări serioase ale traficului aerian în Europa. Aceasta a provocat pierderi economice majore și a afectat în mod direct 10 milioane de pasageri. Cu siguranță, nu este în interesul Uniunii să reziste forțelor naturii, dar o mai bună predicție a posibilității producerii unei crize similare în viitor ar permite cu siguranță reducerea pierderilor economice și ar duce la un confort mai mare pentru cetățenii Europei.
În timpul dezbaterii, au existat discuții referitoare la progresele înregistrate în punerea în aplicare a investițiilor în echipamente tehnologice și sisteme de transfer de date pentru asigurarea unor prognoze meteo în timp real. S-au adresat Comisiei Europene întrebări cu privire la transparența proceselor decizionale în colaborare și la o mai bună coordonare a răspunsurilor. S-au analizat, de asemenea, consecințele creșterii traficului aerian în viitor și măsurile care trebuie luate pentru ca Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) să fie responsabilă de îndeplinirea schimbărilor operaționale.
Nuno Teixeira
în scris.- (PT) Dezastrele naturale au crescut atât în intensitate, cât și în frecvență. Cazul recent al norului de cenușă vulcanică înregistrat în Islanda, în aprilie și mai anul trecut, a afectat grav întregul spațiu aerian european, iar pe durata acestuia 75% din rețeaua de aeroporturi a fost inactivă, ceea ce a dus la pierderi economice serioase și a afectat aproximativ 10 milioane de pasageri.
Pentru a preveni eventualele întreruperi ale traficului aerian, trebuie să identificăm de urgență măsuri de gestionare a crizelor. Acest lucru înseamnă că este nevoie de investiții în echipament tehnologic terestru și aerian care să furnizeze informații exacte în timp real. În plus, este vital să se definească rolul și funcțiile diverselor instituții în gestionarea crizelor, astfel încât să existe o coordonare concertată pentru a evita pierderi mai mari ale diverselor părți implicate. Acest eveniment arată faptul că este crucial ca dezvoltarea integrării spațiului aerian european să se facă prin intermediul inițiativei cerului unic european. Continua creștere a traficului aerian, fragmentarea spațiului aerian european și evenimentele neprevăzute, cum ar fi norul de cenușă vulcanică, arată faptul că UE ar trebui să își coordoneze și să își armonizeze procedurile aeriene, astfel încât să îmbunătățească sectorul aerian european.
(Ședința a fost suspendată la ora 11:35 și a fost reluată la ora 12:00.)
