Pregătirea reuniunii Consiliului European (4 februarie 2011) (dezbatere) 
Președintele
Următorul punct pe ordinea de zi sunt declarațiile Consiliului și ale Comisiei privind reuniunea Consiliului European din 4 februarie 2011. Prima care va lua cuvântul va fi doamna Győri, președinta în exercițiu a Consiliului, în numele Consiliului. Aveți cuvântul.
Enikő Győri
președinta în exercițiu a Consiliului. - (HU) Domnule Președinte, doamnelor și domnilor, domnule comisar, sunt foarte fericită deoarece pot să vă vorbesc înaintea următoarei reuniuni a Consiliului European, deși rolul Președinției în exercițiu este definit de către Tratatul de la Lisabona în așa fel încât pregătirea reuniunilor Consiliului European este în primul rând responsabilitatea Președintelui permanent. Totuși, Președinția în exercițiu a colaborat îndeaproape cu Președintele permanent pentru pregătirea reuniunii Comisiei Europene, de exemplu în cazul Consiliului Afaceri Generale organizat luni în timpul Președinției ungare. În plus, supraveghem în mod firesc punerea în aplicare a concluziilor Consiliului European, atât în Consiliul Afaceri Generale, cât și în alte formațiuni ale Consiliului.
Permiteți-mi mai întâi să prezint un rezumat al chestiunilor majore din agenda reuniunii din februarie, care se concentrează în primul rând pe energie și inovare. Odată cu stabilirea Strategiei Europa 2020, Consiliul European a decis în martie 2010 să țină o dezbatere tematică cu privire la energie și inovare. Cred că nu trebuie să subliniez cât de importante sunt aceste două sectoare pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă europene. Acest lucru se datorează faptului că sarcina Consiliului European nu constă numai în a răspunde situațiilor de criză directe, ci și în a formula orientări strategice pentru viitor.
Permiteți-mi să încep cu energia. Securitatea energetică este o prioritate pentru noi toți. Aceasta presupune un grad mai mare de integrare și interconectare a pieței energetice. Trebuie să majorăm cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare, să facem economia mai competitivă și durabilă și să consolidăm cooperarea între țările de tranzit major, cele producătoare și cele consumatoare de energie. Prin urmare, primul element este o piață energetică integrată și interconectată. Punerea bazelor unei piețe energetice interne complete este o necesitate. În acest scop, Consiliul European trebuie să decidă cu privire la mai multe etape importante.
În primul rând, trebuie pusă în aplicare legislația cu privire la piața energetică internă. Ne așteaptă încă, de asemenea, sarcini de reglementare. Trebuie, de exemplu, să simplificăm procedurile de autorizare pentru construirea noii infrastructuri. În plus, trebuie să facem eforturi considerabile pentru a moderniza și extinde infrastructura energetică europeană, și, de asemenea, pentru a conecta piețele prin cooperare transfrontalieră. Nu trebuie să permitem niciunei țări sau regiuni a UE să rămână izolată. Toate acestea trebuie finanțate în principal de către sectorul privat. În plus, trebuie stabilite principiile repartizării adecvate a costurilor pentru investițiile transfrontaliere. În al treilea rând, vor exista proiecte care, în pofida importanței excepționale pentru securitatea energetică, tot nu vor fi suficient de atractive pentru a fi finanțate în întregime de capitalul privat. În astfel de cazuri ar putea fi justificată acordarea unei finanțări publice limitate pentru proiectele din resursele statelor membre sau UE. Totuși, scopul discuțiilor actuale nu este de a judeca anticipat dezbaterea care urmează să fie lansată la sfârșitul lui iunie privind cadrul financiar multianual.
Al doilea subiect important în domeniul energetic este eficiența energetică și energia regenerabilă. Nu mai are rost să spunem că acestea sporesc competitivitatea și promovează securitatea aprovizionării cu energie și slujesc, de asemenea, durabilitatea la costuri mai scăzute. În 2011, Consiliul va examina propunerea care va fi prezentată de către Comisie cu privire la noul plan referitor la eficiența energetică. Propunerea va lua în calcul realizările de până acum cu privire la obiectivele în materie de eficiență energetică ale UE stabilite până în 2013 și va avea în vedere, de asemenea, măsuri suplimentare. Relațiile externe sunt, de asemenea, extrem de importante în politica energetică. Activitățile UE și ale statelor membre referitoare la țările producătoare principale, de tranzit și consumatoare trebuie să fie coordonate într-un mod mai sistematic. Ar fi, de exemplu, mai potrivit dacă statele membre nu ar schimba între ele doar informații despre tratatele încheiate referitoare la gazele naturale, așa cum procedează astăzi, ci și informații referitoare la alte tipuri de energie. Trebuie luate măsuri concrete pentru a crea parteneriate cu principalii actori cu privire la abordările reglementate în toate chestiunile de interes comun. Acest aspect se aplică desigur Rusiei, dar și tuturor partenerilor și vecinilor UE.
Permiteți-mi să mă refer acum la subiectul inovării. Inovarea este ceea ce ar putea ajuta la soluționarea celor mai importante provocări sociale ale epocii noastre, precum cele legate de sănătate, securitate alimentară, securitate energetică, dezvoltarea durabilă, schimbările climatice și îmbătrânirea populației, furnizând totodată oportunități pentru piețe noi. Inovarea ar putea, de asemenea, să ajute la soluționarea dilemei dintre rigoarea bugetară și politica pro-creștere. De unde putem obține fonduri pentru creștere înainte ca aceasta să devină autonomă? Nu din credite, deoarece nu dorim acest lucru. Dorim să punem capăt datoriilor, la urma urmei. Prin urmare, prin intermediul inovării putem să descoperim rezerve de creativitate care ne pot ajuta să găsim răspunsurile adecvate. În cadrul subiectului cu privire la inovare, trebuie, prin urmare, să ne concentrăm pe răspunsul la provocările sociale importante și să înregistrăm progrese în ceea ce privește Spațiul european de cercetare. Trebuie să asigurăm mobilitatea liberă a cercetătorilor, să îmbunătățim condițiile cadru aplicabile întreprinderilor inovatoare, iar Consiliul European trebuie, de asemenea, să abordeze chestiunea clasificării ajutoarelor de stat.
Energie și inovare: investiții orientate spre viitor. Cu toate acestea, Consiliul European trebuie să abordeze, de asemenea, aspectele economice și financiare actuale, deoarece știm cu toții că nu am ieșit încă pe deplin din criză. Ne aflăm într-o situație delicată. Trebuie să facem tot ceea ce ne stă în putință pentru a proteja moneda comună, euro, și pentru a liniști piețele. Prin urmare, trebuie să consolidăm Fondul european de stabilitate financiară și să discutăm, de asemenea, despre testele de rezistență pentru bănci. Președinția ungară este extrem de implicată în pachetul celor șase legi privind guvernanța economică. Dorim să raportăm asupra acestui aspect, asupra felului în care se desfășoară consultările atât în Consiliu, cât și în Parlament, șefilor de stat și de guvern. Și, în cele din urmă, trebuie să stabilim viitoarele măsuri comune necesare pentru garantarea competitivității și, desigur, în actuala situație aprinsă, șefii de stat și guvern vor vorbi, de asemenea, despre Tunisia și Egipt.
Doamnelor și domnilor, cred că vom avea un Consiliu European care se va ocupa de chestiuni foarte dificile și în cadrul căruia pot fi formulate întrebări concrete, care va stabili, de asemenea, activitatea Consiliului pentru lunile viitoare, iar domnul președinte Herman Van Rompuy vă va prezenta un raport în această privință după reuniune.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Domnule Președinte, acest Consiliu European are loc într-un moment foarte important pentru vecinii noștri, în special pentru Egipt, Tunisia și Belarus. Chiar dacă respectă situațiile concrete diferite din aceste țări, mă aștept ca acest Consiliu European să declare în termeni foarte clari că principiile statului de drept și respectarea drepturilor fundamentale și a democrației pluraliste trebuie să fie puse în aplicare și respectate. Democrația este de fapt cea mai bună cale de a dobândi stabilitate și prosperitate în aceste țări, și oriunde în altă parte.
Vinerea aceasta, Consiliul European va discuta despre două domenii care sunt, de asemenea, foarte importante pentru viitorul Europei și al economiei sale: energia și inovarea. Amândouă sunt elemente principale ale Strategiei Europa 2020 și esențiale obiectivului nostru de restabilire a creșterii durabile și de mărire a competitivității Uniunii Europene. Și să nu uităm că energia și inovarea sunt, de asemenea, două domenii în care abordarea comunitară și dimensiunea europeană pot oferi multă valoare adăugată. Acesta este un aspect important care trebuie subliniat în contextul actual.
Prin Strategia Europa 2020, am decis deja cu privire la un set de obiective și ținte ambițioase referitoare la inovarea energetică. Aș putea să menționez inițiativa emblematică O uniune a inovării, adoptată în luna octombrie a anului trecut, sau inițiativa emblematică O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, adoptată chiar săptămâna trecută și în cadrul căreia energia are un rol vizibil.
Prin urmare, Consiliul European din această săptămână ar trebuie să identifice rezultate clare, concrete. Discuția și rezultatul ar trebui să fie cât se poate de operaționale și productive.
Am descris politica energetică ca fiind următorul mare proiect de integrare europeană și nu este dificil de înțeles de ce o aprovizionare sigură, durabilă, acceptabilă cu energie este esențială pentru interesele noastre economice și strategice în calitate de actor mondial. Am realizat deja multe în trecut cu pachetul nostru referitor la climă și energie și cu legislația privind piața internă. Trebuie să ne bazăm pe aceste aspecte prin exploatarea ocaziilor oferite de Tratatul de la Lisabona, intensificarea cooperării noastre existente și lansarea inițiativelor în domenii noi precum securitatea energetică.
Prin urmare, primul test de credibilitate al politicii noastre energetice este realizarea a ceea ce am stabilit deja.
Comisia a trasat măsurile pe care le considerăm necesare de urgență în comunicările noastre Energie 2020 și infrastructura energetică. Doresc ca Consiliul European să susțină aceste priorități și în special să se angajeze în mod clar să finalizeze piața noastră energetică internă până în 2014. Ar trebui, de asemenea, să se stabilească un standard tehnic comun pentru sistemele de taxare a vehiculelor electrice anul acesta, precum și pentru rețelele și contoarele inteligente până la sfârșitul anului 2012.
O piață energetică internă cu adevărat integrată este esențială pentru un nivel mai ridicat de creștere și locuri de muncă, promovarea progreselor tehnologice, modernizarea infrastructurii noastre și reducerea expunerii noastre la import și la volatilitatea prețurilor.
Trebuie, de asemenea, să garantăm faptul că, atunci când este vorba despre energie, niciun stat membru nu este izolat de restul Europei. Doresc ca statele membre să stabilească de comun acord un termen limită pentru 2015 în ceea ce privește eliminarea insulelor energetice din Europa.
Conectarea țărilor baltice la sistemul continental a fost un lucru bun. Acum mă voi referi la Europa Centrală și de Est pentru a avansa interconectările energetice spre nord-sud. Vreau ca în toamnă să cădem de acord asupra unui plan cu privire la proiectele necesare pentru a conecta Marea Baltică la Marea Adriatică.
Deși suntem în grafic în ceea ce privește realizarea țintelor referitoare la energia regenerabilă, în condițiile actuale nu vom îndeplini decât jumătate din țintele noastre de eficiență energetică. Utilizarea mai eficientă a energiei este cheia pentru deblocarea beneficiilor ecologice și economice uriașe - și pentru reducerea facturii energetice anuale a Europei cu circa 200 de miliarde de euro. În plus, ar putea crea două milioane de locuri de muncă până în 2020.
Prin urmare, voi solicita Consiliului European să ofere noi stimulente pentru vizarea eficienței energetice. Am putea folosi dimensiunea achizițiile publice pe teritoriul UE pentru a oferi un impuls adevărat eficienței energetice, ceea ce ar duce la locuri de muncă locale, locuri de muncă care nu pot fi externalizate, locuri de muncă pentru IMM-uri și economii reale atât pentru întreprinderi, cât și pentru gospodării.
Comisia va adopta săptămânile următoare un plan privind eficiența energetică care va propune măsuri concrete pentru stimularea eficienței energetice; de exemplu, până la 1 ianuarie 2012, toate statele membre ar trebui să includă standardele de eficiență energetică în achizițiile publice. Apoi Comisia va revizui progresul realizat prin aceste măsuri până în 2013 și va lua în considerare alte măsuri, inclusiv propunerea de noi ținte obligatorii, dacă va fi nevoie.
Statele membre ar trebui să cadă de acord asupra unui termen limită pentru includerea standardelor de eficiență energetică în toate achizițiile publice pentru clădiri și servicii publice. În ceea ce o privește, Comisia este pregătită să analizeze noi măsuri în domeniile conservării energiei în orașe, al biocarburanților durabili, al rețelei inteligente și al stocării energiei.
Trebuie, de asemenea, să ne concentrăm asupra dimensiunii externe a politicii energetice europene. În urmă cu doar 14 zile, am avut discuții încurajatoare cu președinții Azerbaidjanului și Turkmenistanului cu privire la accesul Europei în câmpurile de gaze ale Mării Caspice, ceea ce ar permite realizarea coridorului sudic. S-au făcut progrese importante prin semnarea declarației comune cu Azerbaidjanul și prin angajamentul concret al Turkmenistanului de a furniza gaz Europei.
Mesajul pe care l-am preluat din această vizită este: atunci când luăm împreună decizii importante cu privire la energie în Europa, suntem un actor puternic în cursa globală pentru resurse energetice. Subliniind importanța dimensiunii externe a Uniunii Europene, politica energetică ar trebui să fie un mesaj cheie din partea Consiliului European, așadar aștept cu nerăbdare o discuție foarte importantă referitoare la energie în acest Consiliu European și - și sunt fericit să spun acest lucru - aici, în Parlamentul European. Știu că acest Parlament susține ferm o politică energetică europeană și președintele Parlamentului a fost susținătorul unui angajament mai puternic din partea Europei în materie de politică energetică.
Trecând acum la inovare, cred că există deja un consens general cu privire la ceea ce ar trebui să facă Consiliul European. Poate că este mai puțin evident cât de urgent, cât de foarte urgent este nevoie de măsuri; de ce să impulsionăm cercetarea și inovarea acum când toate statele membre iau decizii dificile cu privire la ce bugete să taie.
Analiza fiscală și sprijinul public pentru inovare nu sunt politici ireconciliabile. Mai multe state membre au demonstrat că reducerea bugetului general poate fi făcută cu menținerea cheltuielilor favorabile creșterii, în special în cercetare și inovare. Acest aspect este important deoarece crearea unei economii a inovării este esențială pentru o schimbare structurală profundă. Concurenții noștri știu acest lucru și pariază deja pe inovare.
Pentru a evita să rămânem în urmă, avem nevoie de susținerea Consiliului European pentru abordarea noastră strategică și integrată în ceea ce privește inovarea. Inovarea trebuie să fie parte a politicii noastre economice, nu doar un instrument de cercetare, așa cum cred unii oameni.
La nivel european putem adăuga valoare reală prin îmbunătățirea condițiilor cadru pentru cercetare și inovare în Uniunea Europeană. Europa trebuie să devină căminul natural al inovării, prin standardizare eficientă, utilizarea mai bună a drepturilor de proprietate intelectuală, achiziții publice favorabile inovării și măsuri pentru a ajuta micile companii inovatoare să obțină finanțare.
Multe dintre acestea nu costă bani, dar necesită voință politică. Și voința politică de a lua măsuri utilizând o abordare europeană și o dimensiune europeană.
Putem scoate, de asemenea, mult mai mult din Spațiul european de cercetare, profitând din plin de piața unică, prin îmbunătățirea mobilității cercetătorilor, de exemplu.
Și, pe lângă faptul că trebuie să continuăm să cheltuim, trebuie să cheltuim mai bine. Odată cu revizuirea bugetară am lansat o dezbatere referitoare la cum să simplificăm modul în care sunt cheltuiți banii Uniunii Europene și să lucrăm în direcția unui cadru strategic comun pentru finanțarea cercetării și inovării. Cu alte cuvinte, a obține o valoare mai bună în schimbul banilor înseamnă, de asemenea, a reduce birocrația, astfel încât savanții finanțați de UE să poată petrece mai mult timp în laborator sau aplecați asupra muncii lor, și nu cu birocrația. Nu vom atrage niciodată cei mai străluciți savanți și cele mai inovatoare companii cu un set de instrumente de finanțare incoerent, bazat pe norme complexe și birocratice.
Prin urmare, Consiliul European din această lună va discuta despre energie și inovare. Însă nu va evita să discute despre economie. Economia, problemele șomerilor, acestea continuă să fie cele mai importante preocupări ale cetățenilor noștri.
Tocmai am lansat primul semestru european - punerea în aplicare a guvernanței economice. Analiza anuală a creșterii a fost primită bine. Mesajele au fost concentrate și clare. Acesta oferă îndrumarea necesară la nivelul Uniunii Europene astfel încât statele membre să poată lua în calcul interdependența noastră atunci când iau decizii de politică națională.
S-au înregistrat deja progrese bune cu privire la propunerile legislative care vor susține noul nostru sistem de guvernanță economică. Aș dori să-i mulțumesc Președinției ungare. Președinția ungară are sprijinul meu deplin pentru accelerarea eforturilor menite să asigure adoptarea sa până în iunie.
În plus, ca parte a acestui răspuns cuprinzător, va trebui să soluționăm aspectele nerezolvate cu privire la Fondul european de stabilitate financiară (FESF) și Mecanismul european de stabilitate.
Cu privire la FESF, ceea ce este în joc acum, în afară de extinderea domeniului său de aplicare, este modul de majorare a capacității sale eficiente de creditare - după cum a declarat Comisia în analiza anuală a creșterii.
Această chestiune trebuie privită desigur în contextul răspunsului mai general. Discuțiile din Consiliul European care va avea loc vinerea viitoare vor acoperi cel mai probabil necesitatea de a consolida coordonarea politicilor economice în Uniunea Europeană și în zona euro. Salut o astfel de discuție care se potrivește foarte bine cu analiza anuală a creșterii realizată de Comisie. De fapt, semestrul european nu înseamnă numai coordonarea politicilor bugetare, ci și abordarea unor chestiuni mai generale precum dezechilibrele macroeconomice și deficitele de competitivitate.
În plus, am auzit recent câteva voci autoritare argumentând în favoarea consolidării guvernanței economice și afirmând totodată că aceasta poate fi realizată doar prin metoda interguvernamentală.
Trebuie să fim clari în această privință: Comisia salută consolidarea și accelerarea guvernanței economice și coordonării politice, inclusiv în interiorul zonei euro. Dar suntem ferm convinși că tratatul oferă cadrul potrivit și mijloacele necesare realizării acesteia. De fapt, nu am merge mai departe cu cazul nostru dacă structuri paralele ar trebui să lucreze într-un mod în cele din urmă incoerent.
Crearea unui sistem de guvernanță economică consolidată pentru UE, și în special pentru zona euro în afara cadrului Uniunii, ridică probleme importante și foarte delicate din punct de vedere politic. În realitate, statele membre ar trebui să adopte măsuri care sunt pe deplin compatibile cu metoda comunitară și cadrul oferit de tratat. Atâta timp cât măsurile țin de competența națională - și desigur câteva dintre ele sunt o responsabilitate națională - această competență ar trebui exercitată în armonie cu cadrul general al Uniunii.
Cred într-adevăr că această chestiune este foarte importantă deoarece putem chiar să facem progrese semnificative în chestiunile referitoare la guvernanța economică. Avem nevoie - și pledăm în favoarea acestui lucru - de mai multă coordonare politică și de o guvernanță economică mai bună, dar trebuie să realizăm acest lucru într-un mod care să fie în armonie și compatibil cu tratatele și cu o abordare comunitară.
Comisia va fi atentă mai ales la aceste chestiuni. Tratatul, cu metoda comunitară care decurge din acesta, implică respectarea deplină a rolului tuturor instituțiilor europene.
Joseph Daul
Domnule Președinte, doamnă Győri, domnule Barroso, doamnelor și domnilor, ce va reține publicul european din reuniunea conducătorilor săi de la Bruxelles de vinerea aceasta? Va înțelege că, pentru provocările europene - moneda euro, energie, cercetare și inovare și ocuparea forței de muncă - se caută răspunsuri europene cu bună credință? Sau mai degrabă că, încă o dată, cădem pradă spectacolului trist al divizărilor și al luptelor pentru putere? Care vor fi titlurile principale ale marilor ziare? Despre ce vor vorbi oamenii sâmbătă pe bloguri și pe Facebook când se vor referi la deciziile Consiliului European? Despre timiditatea Europei atunci când s-a confruntat cu situația țărilor mediteraneene care doresc să le fie respectate drepturile sau, dimpotrivă, despre statutul său de lider? Responsabilitatea Europei în această privință este clară: trebuie să-și exploateze toate resursele și toate aptitudinile diplomatice pentru a susține tranziția și organizarea unor alegeri democratice și deschise.
Doamnelor și domnilor, Grupul Partidului Popular European (Creștin Democrat) consideră că soluția la problemele noastre constă în a avea mai multă, și nu mai puțină Europă. Soluția nu constă în mai multe așa-zise victorii naționale, ci în mai multe victorii comune și mai multe răspunsuri coordonate. Soluția nu constă într-o atitudine relaxată față de aplicarea normelor noastre comune, ci în mai multă disciplină. Soluția, doamnelor și domnilor, nu constă în divergențe mai mari între bugetele noastre, în legislația muncii și în ratele noastre de impozitare, ci în mai multă convergență.
După părerea Grupului PPE, avem o singură lecție de învățat din criză, și anume că, în lipsa unei viziuni comune și a resurselor comune, țările noastre se vor împotmoli într-o creștere lentă și se vor afunda într-o criză socială. Dacă există o singură lecție de învățat din această criză, aceasta este că judecând, muncind și investind ca europeni, țările noastre vor ieși din pasa dificilă prin care trec și vor fi mai puternice de acum înainte.
Ce altceva ne va face să reacționăm uniți dacă nu dificultățile cu care tocmai ne-am confruntat? Împreună cu Comisia Europeană, cu majoritatea colegilor mei din această sală și, sunt sigur, cu o mare parte din cele 500 de milioane de europeni, adresez următoarea întrebare Consiliului European: când vom acționa și reacționa uniți?
Cât despre moneda euro, știu că guvernele noastre se vor ține pe poziție și nu vor permite speculatorilor să distrugă 60 de ani de construcție europeană. Le solicit acum să se concentreze pe consolidarea mecanismului de stabilitate financiară, deoarece acesta este esențial. Le solicit să consolideze în special disciplina bugetară și să mențină eforturile de reducere a datoriilor publice. Guvernanța europeană este premisa sine qua non a succesului proiectului nostru comun. Grupul meu susține această măsură la fel de mult cum susține și moneda euro, adică total.
Soluția la problemele noastre, așa cum spuneam la începutul discursului meu, constă în a avea mai multă, și nu mai puțină Europă. Acest lucru este valabil pentru ocuparea forței de muncă și economie și este valabil și pentru energie, subiect pe care Consiliul îl va aborda vinerea aceasta. A avea mai multă Europă înseamnă în primul rând a pune în aplicare în totalitate legile care există deja cu privire la piața energetică internă. Nu vom putea niciodată să subliniem îndeajuns faptul că transformarea acestei piețe într-una pe deplin operațională ne va face mai competitivi, va asigura securitatea proviziilor noastre și va garanta o creștere considerabilă a producției de energie regenerabilă.
A avea mai multă Europă înseamnă, de asemenea, a încuraja statele membre să facă față provocării de a-și spori eficiența energetică cu 20 % până în 2020. Ele însele și-au impus acest obiectiv. Trebuie să ne asigurăm că-l vor atinge, în caz contrar va trebui să ridicăm standardele pe care trebuie să le îndeplinească pentru a reuși acest lucru. În cele din urmă, a avea mai multă Europă în domeniul energetic înseamnă a investi mai mult. Comisia estimează că va fi nevoie de 1 miliard de euro pentru a ajunge la nivelul de infrastructură necesar. Ne așteptăm la decizii ambițioase din partea Consiliului European pentru a atinge aceste obiective. Europa are nevoie de energie sigură și curată la fel de mult ca de o politică în materie de cercetare și dezvoltare și de o politică care să promoveze inovarea industrială. Și în acest caz soluția constă în a avea mai multă Europă și în a acorda mai multă atenție întreprinderilor mici și mijlocii. Soluția constă în a reduce la minim birocrația și în a ajunge în cele din urmă la un acord cu privire la un brevet european. Și în domeniul inovării așteptăm soluții comune de la conducătorii noștri, și nu certuri provinciale.
Doamnelor și domnilor, a venit vremea să depășim reacțiile noastre impulsive din trecut. Promovarea diferențelor noastre este un lucru bun, însă este și mai bine ca acestea să fie reciproc complementare. Inițiativele individuale pot fi utile, însă meciul se câștigă prin muncă în echipă. Susținerea ambițiilor naționale este pe deplin legitimă, însă înțelegerea faptului că jocul se câștigă la nivel internațional prin muncă în echipă este garanția unui viitor pentru populația din Europa.
Martin Schulz
în numele Grupului S&D. - (DE) Domnule Președinte, Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European a organizat ieri o audiere în timpul căreia ne-am pregătit pentru summitul pentru energie din acest weekend. Colega mea, doamna Ulvskog, va povesti mai târziu în detaliu ceea ce am discutat acolo. Prin urmare, mă voi limita la două elemente esențiale.
Dacă evaluăm nivelul de punere în aplicare la nivel național a obiectivelor 20-20-20 pe care le-am adoptat și care au fost sărbătorite de unele guverne ale Uniunii Europene, doar 9 procente din ceea ce noi înșine am stabilit sunt realizabile în prezent. Așadar, în ceea ce privește politica energetică, summitul din acest weekend este un summit consacrat crizei, și dacă nu ne luăm suficiente angajamente în acest sens, aceste obiective nu vor fi realizate.
A doua remarcă este că asistăm la o tendință pe piața prețului energiei care duce la sărăcie energetică în Europa. Energia și aprovizionarea cu energie sunt văzute din ce în ce mai des ca un privilegiu de o mare parte a gospodăriilor. Costurile suplimentare presupuse de închiriere cresc în așa măsură încât, pe viitor, cei cu venituri mici vor trebui să poarte haine groase deoarece nu vor putea să-și încălzească casele. Deconectarea oamenilor de la aprovizionarea cu energie este un act de nedreptate socială. Și aceasta este o chestiune care trebuie abordată în cadrul unui astfel de summit dedicat energiei.
(Aplauze)
Cu toate acestea, la acest summit vom afla desigur că se vor discuta alte chestiuni și doresc să reiau ceea ce a spus președintele Comisiei. Guvernul Republicii Federale Germania - condus de cancelarul federal - și-a schimbat complet opinia. Tot ceea ce înainte era rău cu privire la guvernanța economică, care era o idee socialistă, este acum dintr-o dată bine. Ei bine, mai bine mai târziu decât niciodată. Cu toate acestea, președintele Comisiei are dreptate într-o privință. Această schimbare radicală de opinie nu trebuie să ducă la o schimbare de direcție care să afecteze echilibrul instituțiilor europene.
Un lucru este absolut clar: toate politicile europene care există în prezent în cadrul tratatelor actuale trebuie abordate în cadrul instituțiilor existente. În centrul acestora se află Comisia, și nicio altă instituție, și, aș putea să adaug, acest lucru se datorează următorului motiv esențial: Comisia este instituția care este legată de Parlament în această privință, iar aprobarea parlamentară pentru măsurile luate în materie de suveranitate - și chestiunile monetare sunt aspecte principale ale suveranității - este esențială. Prin urmare, spunem "da” guvernanței economice, însă punerea sa în aplicare trebuie să aibă la bază Comisia și să fie supusă controlului Parlamentului European. Aceasta este o condiție de bază pentru menținerea echilibrului instituțiilor europene.
(Aplauze)
Ne aflăm într-o situație în care Europa se confruntă cu provocări interne și cu provocări în materie de politică internațională. Sunt deranjat - și voi afirma acest lucru în mod deschis aici - de declarațiile unor politicieni europeni. Sunt deranjat de absența Europei dintr-un proces istoric. V-ați spus părerea, domnule Barroso - excelent. Domnul Van Rompuy și-a spus și domnia sa părerea - și acest lucru este excelent. Doamna Ashton și-a spus părerea - minunat. Apoi și-au spus părerea și doamna Merkel, domnul Sarkozy și domnul Cameron într-o comunicare comună - și nu știu ce se află în spatele acestei noi alianțe - și acesta este un lucru minunat. Cu toate acestea, nu se află nimeni acolo - nu este află nimeni la fața locului, care, în dialog direct cu oamenii care se luptă pentru democrație, să vorbească despre cum noi, europenii, putem ajuta și susține acest proces.
Puteți scrie orice doriți pe hârtie, însă hârtia nu ne va ajuta. Nu trebuie să irosim oportunitatea pe care o avem. Voi recunoaște că, chiar săptămâna trecută, domnul Cohn-Bendit m-a informat despre marea oportunitate care s-a ivit. Trebuie să recunosc că nu am identificat-o din prima, dar oamenii care demonstrează pe străzi, oamenii care conduc această revoluție, sunt preocupați de orice altceva cu excepția unui stat religios. Aceștia doresc scepticism religios. Doresc democrație civilă. Aceștia sunt partenerii noștri. Trebuie să colaborăm cu acești oameni pentru a transforma această ocazie într-o mare oportunitate pentru Europa.
(Aplauze)
În acest sens, este necesar, de asemenea, ca domnul Mubarak să se retragă. Acesta ar fi un semnal pozitiv și încurajator. Dacă tot discutăm despre valorile noastre, despre democrația și libertatea noastră de exprimare, sunt mulțumit de faptul că doamna Győri se află aici. Aș dori să vă spun un lucru, doamnă Győri: Tocmai am citit răspunsul guvernului ungar la scrisoarea din partea Comisiei. Trebuie să spun că scrisoarea Comisiei a fost excelentă. A fost o întrebare politicoasă prin care rugam guvernul ungar să ne spună dacă ar putea fi de acord cu faptul că este posibil ca legea pe care a elaborat-o să nu fie pe deplin în regulă - și ne cerem scuze pentru că am întrebat! Răspunsul a fost: cum îndrăzniți să ne întrebați așa ceva; totul este perfect în regulă aici. Acest lucru nu ar trebui să se întâmple în Europa. Voi spune încă o dată acest lucru: această lege nu este compatibilă cu normele europene fundamentale.
(Aplauze)
Nu este compatibilă cu Directiva privind serviciile mass-media audiovizuale. Doamna Kroes însăși a declarat cu eleganță acest lucru. Dacă această lege nu va fi modificată, mă voi simți dezamăgit de președinta în exercițiu a Consiliului. Președintele și prim-ministrul Ungariei au declarat în această sală: "Dacă Comisia va face comentarii, vom modifica legea.” Comisia a făcut comentarii și, prin urmare, aștept ca Ungaria să modifice această lege. În caz contrar, cum intenționăm să vorbim despre democrație în Mediterană cu credibilitate dacă nu o punem în aplicare noi înșine în Europa?
Lena Ek
în numele Grupului ALDE. - Domnule Președinte, pe timp de criză, sunt necesare două strategii: să eliminăm amenințarea imediată și să profităm de oportunități și să progresăm.
În ceea ce privește energia și criza schimbărilor climatice, care este răspunsul din partea Consiliului? Sincer vorbind, consider că este deopotrivă dezamăgitor și jenant.
Lumea din afara Europei înfruntă provocarea în materie de energie frontal. SUA investește sume imense de bani în tehnologie ecologică. În discursul adresat de președintele american congresului săptămâna trecută, Barack Obama a subliniat eficiența energetică și posibilitățile oferite de tehnologia ecologică.
(Președintele a intervenit pe scurt cu privire la o chestiune de procedură)
Președintele Obama a comparat chiar aceste noi tehnologii cu cursa spațială și le-a numit momentul Sputnik al generației noastre.
Acum, în Consiliu, unde este proiectul nostru "de trimitere a unui om pe lună” din Europa? Nu îndrăznim nici măcar să discutăm despre o țintă obligatorie în materie de eficiență energetică. Eficiența energetică este subiectul preferat al oricărui vorbitor sau politician care discută despre energie, iar Consiliul o amână până în 2012.
China investește foarte mult în cercetare și tehnologii noi. Astăzi China are peste 400 de societăți fotovoltaice. În urmă cu zece ani, aveau zero la sută din piața mondială. Acum au 23 %. În urmă cu zece ani, aveau zero la sută din piața eoliană. Acum au 50 %.
Ce facem noi în Europa? Programul pentru competitivitate și inovare, PCI, se luptă pentru sprijin și finanțare pentru SET, planul strategic european privind tehnologiile energetice, este la mai puțin de jumătate. În această privință ne putem compara cu China și SUA. Avem chiar state membre care planifică deja o reducere cu 30 % a emisiilor, precum Germania, însă Consiliul nu îndrăznește să ia măsuri; și nici Comisia nu o face, dacă tot veni vorba. Potrivit unui raport comun recent al Barclays și Accenture, trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon conduce la o dezvoltare remarcabilă a tehnologiilor durabile cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Așadar băncile se mișcă.
Acum, unde este calitatea de lider a Europei? Consiliul se tocmește în ceea ce privește ținta în materie de energie. Statele membre nu respectă nici măcar al treilea pachet privind piața energetică și există chiar o dezbatere privind finanțarea cercetării și inovării în bugetul pe termen lung. Iată unde ne aflăm în Europa, și Consiliul nu-și demonstrează deloc calitatea de conducător când vine vorba despre energie, climă, competitivitate și locuri de muncă. Iată cum stau lucrurile.
Krisztina Morvai
[întrebare în cadrul procedurii "cartonașului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură, adresată domnului Schulz] (HU) Am putut vedea că domnul Martin Schulz, liderul socialiștilor europeni, este foarte preocupat de democrația și drepturile omului din Ungaria. Trebuie să vă întreb, domnule Schulz, unde erați între 2002 și 2010, când tovarășii dumneavoastră socialiști, aflați la putere în Ungaria, au împrăștiat cu forța toate protestele împotriva guvernului? Unde erați la 23 octombrie 2006, când s-a ordonat împușcarea în ochi cu gloanțe de cauciuc trase la înălțimea capului a paisprezece oameni? Unde erați în toamna anului 2006, când mai multe sute de persoane au fost, după cum a constatat deja instanța definitivă (președintele a întrerupt-o pe vorbitoare). Domnule președinte, conform regulamentului, mai am un minut, nu-i așa? Unde erați atunci? Doresc, de asemenea, să vă întreb de ce guvernul Fidesz nu vă adresează dumneavoastră și tovarășilor dumneavoastră aceeași întrebare? Ce împiedică guvernul Fidesz să facă acest lucru?
Martin Schulz
(DE) Domnule Președinte, doamnă Morvai, urmăresc politica internă a Ungariei cu foarte mare atenție. Am fost în Ungaria destul de des între 2002 și 2010. Am văzut, de asemenea, demonstrații ale partidului dvs. uniform Jobbik din Budapesta. Nu vă voi spune ce amintiri mi-au trezit aceste demonstrații. În calitate de german, nu voi aborda acest aspect aici.
Între 2002 și 2010 - pentru a vă oferi un răspuns clar - Ungaria a fost, așa cum este și acum, un stat democratic bazat pe statul de drept, cu un guvern de stânga care a condus în conformitate cu normele democratice. Până acum, nu am nicio îndoială că lucrurile continue să se prezinte la fel în Ungaria, sub conducerea unui guvern conservator în prezent. Totuși, sunt sigur de un lucru, și acesta este că partidul dumneavoastră este unul extremist de dreapta, și nu unul neo-fascist.
(Aplauze)
Rebecca Harms
în numele Grupului Verts/ALE. - (DE) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, cele mai recente rapoarte din sudul Mediteranei și din Egipt menționează faptul că se trag focuri de armă în Cairo. Situația este pe cale să atingă punctul culminant. Ca urmare a acestei știri, pot doar să rog șefii de stat sau de guvern europeni să nu aștepte până la ora prânzului din vinerea din această săptămână pentru a cădea de acord asupra mesajului potrivit pentru Egipt. Ar fi trebuit să-l forțăm demult pe domnul Mubarak să se retragă în liniște, acest lucru fiind necesar pentru a nu lăsa această agitație din Egipt să escaladeze și mai mult și pentru a garanta că evenimentele se desfășoară în mod asemănător celor la care am asistat înainte în Tunisia. Ar fi foarte rușinos să așteptăm pur și simplu să vedem ce se întâmplă în Egipt.
(Aplauze)
Acest summit se dorește a fi de fapt un summit consacrat energiei. Totuși, văzând pregătirile care se fac pentru acest summit, nu sunt deloc surprinsă că alte subiecte apar pe ordinea de zi. Pe baza sloganului "avem nevoie de securitatea aprovizionării cu energie”, se stabilesc multe contacte - în special de către dumneavoastră, domnule Barroso - cu țări precum Azerbaidjan și Turkmenistan. Domnul Oettinger a vorbit recent în Comisia pentru industrie, cercetare și energie despre cum vom dezvolta relațiile noastre în materie de energie cu Irak, Georgia și Turkmenistan.
În lumina evenimentelor din sudul Mediteranei, unde vedem și consecințele politicilor noastre cu privire la propriile noastre interese și politica noastră energetică externă, consider că această măsură este mai degrabă riscantă. Știu că avem nevoie de diversificare deoarece ne confruntăm, de asemenea, cu o situație problematică și foarte dificilă la frontiera de est cu Rusia și țările de tranzit, Belarus și Ucraina. Totuși, diversificarea nu trebuie să ne oblige acum să legăm relații cu tirani și țări aflate în criză.
Eficiența energetică și energiile regenerabile reprezintă soluția pentru o aprovizionare cu energie mai bună și mai sigură, și trebuie să spun, domnule Barroso, că ați tolerat foarte multe lucruri în acest sens. Domnul Oettinger a neglijat domeniul care a fost gestionat bine de domnul Piebalgs, sau - și acesta este modul negativ de a privi lucrurile - a ales, din nou, să nu promoveze tehnologii rezistente la viitor precum energia regenerabilă și eficiența energetică și a revenit la vechiul amestec energetic. Aflăm dintr-o dată că la summit se va discuta despre tarifele de alimentare pentru centralele nucleare, pentru energia atomică - Dumnezeule, care este, de fapt, poziția noastră în această dezbatere referitoare la modernizare și inovare? Pur și simplu mi-am pierdut răbdarea în ceea ce privește acest subiect.
(Aplauze)
Poate că am avut totuși prea multă răbdare cu privire la guvernanța economică. Se pare că Germania urmează acum direcția Schäuble. Totuși, lucrurile de care dispunem în prezent tot nu reprezintă stadiul actual al tehnologiei. Avem nevoie de mai mult decât un amendament minor la instrumentul de stabilitate. Trebuie să luăm o decizie urgent pentru a modifica condițiile de creditare pentru Grecia și Irlanda sau vom sfârși prin a distruge aceste țări. Avem nevoie de mai mulți bani în instrumentul pentru gestionarea crizei, în caz contrar putem să uităm de ideea de a acorda ajutor Spaniei și Portugaliei în viitorul apropiat.
Avem nevoie în cele din urmă - pentru a ne înțelege foarte clar în această privință - de o propunere referitoare la cum intenționăm să abordăm restructurarea datoriilor. Nu putem să evităm acest lucru, toată lumea este conștientă de asta, iar noi, în calitate de Parlament, dorim, de asemenea, să discutăm acest aspect în profunzime aici.
Jan Zahradil
Domnule Președinte, securitatea energetică este un domeniu în care UE ar trebui să se implice și în care ar trebui să acționeze cu cel mai mare nivel de unitate și coordonare posibil, ceea ce nu se poate spune despre multe alte inițiative europene, și, prin urmare, noi, conservatorii și reformiștii europeni, susținem crearea unei piețe energetice comune, deoarece această măsură va consolida poziția statelor membre față de principalii furnizori, limitând în același timp domeniul de aplicare care le oferă unor furnizori de materii prime strategice posibilitatea de a profita de poziția lor dominantă pentru a face jocuri de politică externă. Totuși, în același timp, credem că procesul de integrare energetică ar trebui să respecte factori naționali concreți, altfel spus, mixurile energetice naționale, inclusiv utilizarea energiei nucleare.
Cât despre aspectul financiar, aș dori să spun că grupul meu este format în mare parte din partide din țări care nu aparțin zonei euro și care nu folosesc moneda euro. Totuși, asta nu înseamnă că dorim să vedem o zonă euro slabă, fragilă și instabilă sau că ne-am dori ca moneda euro să dea greș. Pe de altă parte, doresc să declar în mod clar că redresarea economiei UE și stabilitatea financiară nu trebuie să conducă la alte tendințe supranaționale, sau federalizare fiscală, și nu trebuie să devină un pretext pentru transferul în continuare al puterilor de la nivel național la nivel european. Ne opunem în mod categoric acestui lucru!
Aș dori să fac câteva remarci cu privire la evenimentele din Africa de Nord - din Tunisia și Egipt. Există aici asemănări semnificative cu evenimentele din Europa Centrală și de Est din 1989. Salutăm din inimă tendințele democratice din aceste țări și ar trebui să le susținem. Dorim ca vecinii apropiați ai UE să fie stabili și democratici. Totuși, în același timp, trebuie să avem grijă ca eforturile justificate și solicitările oamenilor din aceste țări să nu se abată, pe de altă parte, de la plan, și să nu conducă la dictaturi nedemocratice, autoritare, religioase. UE ar trebui să procedeze în așa fel încât să împiedice acest lucru.
Marisa Matias
Domnule președinte, după cum știm cu toții, sectorul energetic este esențial pentru crearea de noi locuri de muncă și, prin urmare, oportunitatea ar trebuie să fie pe ordinea de zi și cuvântul de ordine al Consiliului pentru care ne pregătim în prezent; din păcate, lucrurile nu stau astfel.
Avem nevoie de investiții concrete pentru a trata eficiența energetică în orașele noastre, în special în țările predispuse celor mai grave atacuri speculative și, mai presus de toate, în țările cu cel mai ridicat nivel de șomaj. Cu toate acestea, răspunsurile date de guverne se ghidează în continuare după formule vechi, și acestea sunt răspunsurile pe care încercăm în continuare să le impunem.
Avem nevoie în acest Consiliu de o revoluție energetică. Nu avem nevoie doar de mai multe parteneriate public-privat: în această privință continuăm să eșuăm. Suntem în continuare foarte legați de vechile surse de energie - de combustibilii fosili și energia nucleară - și foarte lipsiți de ambiție cu privire la noile surse de energie, care sunt singurele care pot asigura egalitatea accesului și singurele care pot face ca proiectele la scară largă să fie la fel de importante ca proiectele locale. Doar prin combinarea tuturor aspectelor putem să obținem o politică cu adevărat integrată și din acest motiv Consiliul va continua în același mod, în loc să se desprindă de trecut, așa cum ar trebui să facă.
Domnule președinte, doresc să vă cer permisiunea să mai solicit încă un lucru: situațiile de urgență necesită solicitări urgente, astfel încât vă rog să-mi permiteți să îndemn liderii Europei să aibă în legătură cu ceea ce se întâmplă în Egipt cel puțin la fel de multă solidaritate față de oamenii de pe stradă precum față de regimurile autoritare a căror guvernanță a avut în vedere doar economia și nu a respectat democrația.
Niki Tzavela
în numele Grupului EFD. - Domnule Președinte, îi urez din toată inima dragului nostru domn Barroso noroc. Noroc tuturor în ceea ce privește azerii și turkmenii de pe piață. Ei spun că au promis deja să aprovizioneze alte cinci părți cu gaz.
Și acest lucru semnalează într-adevăr marea problemă. În urmă cu câțiva ani, am avut criza ruso-ucraineană, și încă ne luptăm cu aceasta. Acum avem criza din Africa de Nord. Prețul petrolului deja crește.
Prin urmare, este timpul să introducem pe agenda de vineri propunerea ca Europa să-și examineze propriile resurse și surse. Este timpul să introducem pe ordinea de zi exploatarea, extracția etc. Cred că ați putea solicita statelor membre să pregătească hărți cu ceea ce se întâmplă în materie de exploatare a resurselor și a surselor de energie în toate statele membre, să evalueze cele mai promițătoare proiecte, să adopte măsuri de stimulare pentru ca societățile private să se angajeze în exploatare și să vadă ce putem face cu propriile noastre resurse.
Ne confruntăm cu cel mai îngrozitor scenariu în care riscăm să pierdem Canalul Suez. Așadar, pentru Egipt, pentru noi toți: tranziție disciplinată. Altminteri vom avea probleme grave.
Francisco Sosa Wagner
(ES) Domnule Președinte, datorită numeroșilor ani de lucru intens, obiectivele politicii energetice în Europa ne sunt acum extrem de clare: construirea unei piețe interne, o aprovizionare sigură, promovarea energiei regenerabile și eficiența energetică.
Având în vedere aceste obiective pe care le-am propus noi înșine, documentul la care va lucra Consiliul European este cu totul lipsit de ambiție și oarecum anost. Dacă impulsul pentru politica energetică comună europeană trebuie să vină de la șefii de stat sau de guvern, atunci avem mult de așteptat, deoarece o opinie națională, mărginită și învechită pare să predomine în rândul lor.
Chestiunea cu care ne confruntăm nu este lipsită de importanță, deoarece politica energetică este coloana vertebrală a Europei. Principiile sale trebuie apărate într-un singur glas în întreaga lume, însă din păcate nu reușim nici pe departe să facem acest lucru.
Herbert Reul
(DE) Domnule Președinte, domnule Președinte al Comisiei, doamnă președintă în exercițiu a Consiliului, doamnelor și domnilor, summitul Consiliului European are loc într-o perioadă când există o mulțime de alte subiecte urgente pe lângă cel care era programat pentru dezbatere.
Domnul Schulz a menționat pe bună dreptate că noi toți așteptăm ca Consiliul European să facă o declarație cu privire la Egipt și la ceea ce se întâmplă acolo și să se ocupe de această chestiune. Așa este. Domnule Schulz, aș fi fost întru totul de acord cu dumneavoastră în această privință dacă nu ați fi făcut greșeala, în a doua parte a discursului dumneavoastră, de a face încă o dată un spectacol politic ieftin la nivel de partide certându-vă cu ungurii. Acest spectacol nu are nimic de-a face cu această chestiune, acum vorbim despre Consiliu și despre subiectele care sunt pe ordinea de zi.
Doamnă Harms, doresc, de asemenea, să clarific un aspect referitor la ceea ce ați spus. Când ați afirmat pe bună dreptate că aceste aspecte urgente - aspecte economice, aspecte referitoare la euro și la Egipt - trebuie abordate, nu trebuia să-l acuzați și pe domnul comisar Oettinger că nu a mai abordat în mod corespunzător subiectul energiei. Acest lucru este absurd. Această situație este cauzată de faptul că Consiliul trebuie să se ocupe și de alte chestiuni.
Dacă politica energetică vă este sau nu pe plac sau dacă alți oameni au un alt punct de vedere nu înseamnă că părerea respectivă este bună sau rea. Politica energetică nu poate fi evaluată în conformitate cu un astfel de criteriu. Cred că Comisia a făcut pregătiri foarte minuțioase și rezonabile pentru summit în ultimele câteva luni. Nu a urmat principiul de a face noi solicitări în mod constant. În schimb, se fac pregătiri temeinice și meticuloase și apoi se iau măsuri care vor duce de fapt la schimbări.
De fapt, domnule Schulz - domnia sa nici măcar nu ascultă, însă nu contează, acesta este doar jocul dezbaterii parlamentare în cadrul căreia discutăm ostentativ în contradictoriu.
(Interpelări)
Ați vorbit despre sărăcia care poate apărea ca urmare a prețurilor energiei. Aveți perfectă dreptate. Totuși, domnule Schulz, ca să fim cinstiți, trebuie atunci să adresăm următoarea întrebare: de ce sunt prețurile energiei atât de mari? Care este motivul acestei situații? Ce rol jucăm aici atunci când adoptăm măsuri politice care duc la creșterea constantă a prețurilor? Acesta este, de asemenea, un factor determinant - nu singurul - însă ar trebui, de asemenea, inclus într-o dezbatere sinceră și trebuie să luăm în calcul noile cerințe care sunt adoptate în continuu aici de dimineață până seara.
După părerea mea, acest summit ne oferă oportunitatea uriașă de a progresa, în cele din urmă, în ceea ce privește infrastructura și de a ne asigura că se investește în infrastructură și energie, deoarece toate celelalte chestiuni depind de felul în care gestionăm lucrurile. Apare astfel chestiunea referitoare la prețuri, credibilitate și integrarea energiilor regenerabile în mod corespunzător în rețea și, în acest scop, avem nevoie, din păcate, de investiții considerabile. În plus, statul nu va putea să suporte costul de unul singur.
[Vorbitorul a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonașului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură].
Rebecca Harms
(DE) Domnule președinte, în ceea ce privește pregătirile temeinice pentru summitul consacrat energiei și domeniile politice prioritare: domnule Reul, ce părere aveți despre faptul că, într-un interviu important dat astăzi în Frankfurter Allgemeine Zeitung în Germania, domnul Oettinger a avertizat Uniunea Europeană să nu stabilească niște ținte prea ambițioase pentru energie regenerabilă? Aceasta se întâmplă la doar câteva săptămâni de la intrarea în vigoare a Directivei privind energia regenerabilă, de care suntem cu toții foarte mândri. Cât despre pregătirile temeinice cu privire la tema eficienței energetice: care este părerea dvs. despre faptul că planul de acțiune pentru eficiența energetică continuă să zacă într-un sertar, neexistând așadar absolut nicio șansă ca acesta să fie dezbătut la summit?
Herbert Reul
(DE) Domnule președinte, există politicieni care cer în permanență ceva nou, însă nu duc nimic la capăt. Există, de asemenea, politicieni care fac pregătiri temeinice și pun în aplicare inițiative. Despre asta este vorba. Nu cred că a veni în permanență cu cereri noi este un lucru bun, și așadar domnul Oettinger are categoric dreptate. În primul rând, să luăm măsurile pentru care ne-am luat angajamentul.
Domnul Schulz a arătat pe bună dreptate că în numeroase state membre eficiența lasă mult de dorit și că multe state membre nu și-au atins încă cotele privind energia regenerabilă. Stăm destul de bine, însă nu suficient. Cu alte cuvinte, ne aflăm încă departe de unde dorim să fim. Uneori este mai înțelept să îndeplinim obiectivele pe care ni le-am propus înainte de a trece la pasul următor. Există persoane care încearcă să meargă prea repede și apoi se împiedică de propriile picioare.
Marita Ulvskog
(SV) Domnule președinte, după cum a menționat domnul Schulz mai devreme, Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European a organizat ieri un summit privind energia alternativă. Am făcut acest lucru într-un moment când tot mai multe familii și tot mai mulți cetățeni nu mai reușesc să-și încălzească casele, în timp ce industria, care este dependentă de energie și trebuie să fie competitivă, a fost cotropită de dificultăți. Un alt motiv pentru organizarea acestui eveniment a fost faptul că inițiativele la cel mai înalt nivel politic în UE au fost foarte puține și disparate și extrem de nesatisfăcătoare în acest domeniu. Ca răspuns la ceea ce a afirmat domnul Reul - au fost inițiate unele acțiuni, însă apoi acestea au rămas doar pe hârtie și nu au mai părăsit sertarul biroului.
Mesajul nostru din partea summitului privind energia alternativă pentru summitul UE de mâine este simplu și clar. Luați măsuri; faceți ceva - aici și acum. Asigurați-vă că avem ținte de eficiență energetică obligatorii care chiar sunt respectate. De exemplu, există aproximativ 190 de milioane de clădiri în UE care trebuie încălzite. Investițiile în acestea cu scopul de a preveni scurgerile energetice actuale ar aduce atât beneficii financiare, cât și slujbe noi. Investiți în sursele de energie regenerabilă, dacă nu cumva credeți că cele de care dispunem sunt infinite, și investiți în rețele de distribuție care sunt moderne și eficiente pentru toate tipurile de energie. Dați-le consumatorilor și cetățenilor drepturi puternice și clare în relația cu companiile energetice. Asigurați-vă că piața energetică este atât transparentă, cât și capabilă de a fi monitorizată. Așa cum nu ne dorim o piață financiară care să funcționeze necorespunzător și să fie închisă și complet nereglementată, nu ne dorim nici o piață a electricității care să opereze așa cum a făcut-o piața financiară înaintea crizei.
Folosiți inițiative radicale pentru a arăta că cererea de energie este o chestiune de responsabilitate socială și decizii politice mai degrabă decât o chestiune privată de care să se ocupe cetățenii de unii singuri. Demonstrați, așa cum a spus domnul Schulz, că înțelegem că politica energetică înseamnă și politică socială, politică industrială și o politică pentru viitor.
Fiona Hall
Domnule președinte, se presupune că summitul de vinerea aceasta ar trebui să se concentreze în mod strategic pe energie și inovare. Sper că șefii de guvern nu vor fi prea distrași de situația din Egipt. Sper, de asemenea, că discuțiile necesare privind infrastructura energetică și cooperarea transfrontalieră - aspectul care ține de oferta de energie - nu vor distrage atenția de la discuția referitoare la cererea de energie, care este la fel de importantă.
Suntem cu mult în urma țintei de eficiență energetică de 20 % până în 2020. Ceea ce trebuie să auzim de la liderii noștri vineri este un angajament îndrăzneț de a lua măsuri imediate pentru a reveni pe drumul cel bun. Transformarea țintei de 20 % într-una cu caracter obligatoriu fără întârziere ar fi cea mai simplă modalitate de a face acest lucru. În caz contrar, nu vom face decât să irosim o mare parte din această ofertă de energie pe care o punem în aplicare la costuri atât de mari. Aceasta nu este o politică economică bună, mai ales pe timp de criză.
Claude Turmes
Domnule președinte, cred că importanța energiei reiese din faptul că domnul Van Rompuy nu este prezent, deoarece ține un comunicat de presă, iar domnul Barroso a plecat. Cam atât despre cât de important consideră ei că este să ne asculte.
Ieri, la invitația Grupului S&D, Jeremy Rifkin a venit la Bruxelles și a propus în mod clar o nouă viziune economică. În primul rând, energia regenerabilă, pe care am reglementat-o prin intermediul directivei. În al doilea rând, fiecare clădire care consumă 40 % din energia noastră în prezent poate fi transformată într-o clădire cu un consum scăzut de energie prin utilizarea energiei regenerabile și chiar într-o clădire cu energie pozitivă. În al treilea rând, cred că majoritatea dintre noi suntem de acord că grilele de electricitate trebuie accelerate. În al patrulea rând, trebuie să folosim următorul R&D pentru a dezvolta tehnologii de depozitare și, în cele din urmă, conexiuni electrice.
Cu aceste cinci măsuri și desigur ceea ce a menționat Fiona când a vorbit despre eficiența tuturor sectoarelor, economia europeană ar deveni mult mai puțin dependentă din punct de vedere geopolitic, în primul rând. În al doilea rând, am economisi 300 de miliarde de euro din transferuri în afara economiei europene și le-am utiliza pentru a investi în locuri de muncă și pentru a face alte investiții pe teritoriul Europei. În al treilea rând, cursa pentru tehnologii verzi a început; este suficient să citiți noul plan chinezesc pe cinci ani.
Dacă, în următoarele luni, nu vom crea cadrul pentru ca Europa să fie piața principală pentru toate aceste tehnologii, vom pierde unul dintre puținele sectoare în care mai suntem fruntași în economia globală. Este mare păcat că acest summit nu este bine pregătit - domnul Van Rompuy este parțial responsabil pentru acest lucru, la fel și domnul Oettinger. Nu a pregătit un plan bine gândit referitor la eficiență și energie regenerabilă și a petrecut ultimele trei luni fiind calul troian pentru două sau trei companii energetice germane care au vrut să distrugă industria energiei regenerabile.
În cele din urmă, un lucru pe care l-am realizat: domnul Oettinger are o șansă de înfrângere de 26 la 1 în ceea ce privește distrugerea schemelor de sprijin național. Doar Olanda îl sprijină. Aceasta este o victorie importantă și energia regenerabilă va continua. Aceasta este energia numărul unu a viitorului.
Konrad Szymański
(PL) Domnule președinte, suntem pe punctul de a lua decizia de a aloca 1 miliard de euro extinderii infrastructurii energetice din Uniunea Europeană. Cheltuirea banilor publici pe chestiuni care țin de energie are sens doar dacă ne ajută să întrunim cererile referitoare la securitate. Securitatea energetică a Uniunii Europene depinde de o diversificare vastă care implică nu numai noi rute de transmisie, ci și acces la noile surse de combustibili. În caz contrar, vom repeta greșelile făcute în cadrul programului TEN-T, care a pretins că proiecte precum Nord Stream sunt europene. Nu avem nevoie de alte noi modalități de a pompa mai mult din același combustibil rusesc pe piața europeană. Dacă vom repeta aceleași vechi greșeli, cu miliardul nostru de euro ne vom obține doar aparența unei piețe și a concurenței.
Vladimír Remek
- (CS) Domnule președinte, mă aștept ca summitul energetic să dea naștere, mai presus de toate, unei abordări cuprinzătoare, dar totodată inteligibile și responsabile față de interesele cetățenilor noștri. Potrivit ultimelor sondaje Eurostat, stabilitatea prețului energiei este una dintre principalele priorități ale unei mari părți din locuitorii UE. Nu este întâmplător că Republica Cehă conduce în această statistică. Un lobby politic și economic iresponsabil din Republica Cehă a promovat un sprijin financiar necorespunzător pentru centralele solare. Goana sălbatică a speculanților, inclusiv a celor străini, și urmărirea de către aceștia a unor profituri imense a determinat în consecință publicul să se poziționeze împotriva energiei regenerabile, deoarece oamenii se confruntă acum cu o creștere mare, care nu era necesară, a costurilor pentru energie. Nu este, desigur, ușor să obținem suficientă energie la prețuri acceptabile, însă putem cel puțin să încercăm. După părerea mea, soluția constă, printre altele, în a face presiuni pentru un mix energetic echilibrat, de la energia regenerabilă la cea nucleară, și de a respinge punctele de vedere extreme din ambele părți. Doar în acest mod vom putea să câștigăm încrederea cetățenilor UE pe care îi reprezentăm aici, până la urmă.
Mario Borghezio
(IT) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, Consiliul trebuie să aibă în vedere faptul că sistemul de producție al Europei nu este apărat de volatilitatea prețurilor petrolului pe piețe deoarece piețele la termen sunt ținute prizoniere de speculațiile financiare internaționale sofisticate, ceea ce înseamnă că în prezent prețurile au foarte puțin de-a face cu principiile fundamentale ale cererii și ofertei. Consiliul trebuie să-și traseze obiectivul de a pune la dispoziția Uniunii Europene un instrument practic cu care să creeze o piață reglementată, deschisă comercianților selectați și gestionată de un partener european de foarte mare încredere.
Acesta este imboldul unei propuneri a guvernului italian de a crea un schimb european al petrolului menit să pună bazele unei piețe a petrolului stabile, care ar fi în avantajul întreprinderilor și consumatorilor. Entuziasmul speculanților în ceea ce privește mărfurile influențează prețurile petrolului, care nu se mai bazează pe bursa de mărfuri deoarece efectul cumulativ al progresului și manevrelor speculative sfârșește prin a determina cererea și oferta pe piața reală. O piață de schimb europeană ar transforma actuala "non-piață” a butoaielor de hârtie într-o piață reală, eficientă, reglementată și monitorizată, bazată pe butoaie reale de petrol. Ar trebui să discutăm și acest aspect cu Consiliul.
Csanád Szegedi
(HU) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, sunt încântat că Consiliul European discută despre securitate energetică și inovare concomitent. Fără îndoială, securitatea energetică nu poate fi discutată fără a include inovarea. Credem, desigur, că construcția unei conducte nord-sud pe lângă cea est-vest este importantă, însă acest lucru nu va rezolva nici pe departe problema care rezultă referitoare la oferta de energie. Mai mult, dependența nu va fi redusă semnificativ; doar direcția dependenței se va modifica. Dependența poate fi redusă pe termen lung doar dacă, de acum înainte, trecem de la combustibilii fosili la surse de energie regenerabilă.
Tocmai în lumina acestor aspecte constat că nu s-a insistat suficient asupra energiei regenerabile ca una dintre prioritățile pentru inovare. În această privință, trebuie să menționăm în special două lucruri: pe de o parte, sursele de energie regenerabilă trebuie să fie accesibile, ceea ce înseamnă că populația nu trebuie împovărată în plus dacă utilizează energie regenerabilă. Pe de altă parte, nu trebuie să permitem ca dependența în afara Uniunii Europene să se transforme în dependență în interiorul Uniunii Europene, ceea ce înseamnă că trebuie să li se permită noilor state membre mai puțin dezvoltate, printre care Ungaria, Polonia și Republica Cehă, să ajungă din urmă în materie de surse de energie regenerabilă vechile state membre care sunt în prezent mari puteri în domeniul surselor de energie regenerabilă, precum Belgia, Olanda și chiar și Austria.
Doar printr-o strânsă integrare a securității energetice și inovării vom putea să evităm criza energetică care se apropie și care va afecta și Europa.
Jean-Pierre Audy
(FR) Domnule președinte, doamnă comisar, doamnă președintă în exercițiu a Consiliului, nu va exista progres social fără creștere și nu va exista creștere fără energie.
Energia este în centrul pactului social pentru prosperitate. Cincizeci de procente din energia noastră vin din afara Uniunii. Trebuie să diversificăm cât mai repede oferta și să o facem mai sigură și mai "non-carbon”. Aceasta este energia noastră și aceasta este securitatea pe care le-o datorăm cetățenilor noștri.
Aceasta mă determină, doamnă președintă în exercițiu, să vă solicit să susțineți angajamentele pe care le-am luat pe plan internațional cu proiectul ITER, sau fuziune. Această tehnologie este sigură, este durabilă, este gratis și este infinită. Consiliul European, în calitate de cea mai înaltă autoritate politică, ar trebui să sprijine acest proiect în negocierile sale cu comunitatea internațională.
Ajung astfel la subiectul cercetării și inovării. Din anii '80, programele cadru de cercetare și dezvoltare sunt instrumentele de intervenție ale Europei. 53 de miliarde de euro au fost rezervate pentru perioada 2007-2013. La ce etapă am ajuns? Așteptăm de patru luni, doamnă comisar, comunicarea dvs. privind revizuirea celui de al șaptelea program cadru de cercetare. Domnul Barroso a spus: "Mai puțină birocrație”. Are dreptate. Suntem prinși într-un monopol administrativ și persoanele implicate în cercetare se feresc de programele europene.
Aș dori să vă atrag atenția asupra necesității urgente nu numai de a simplifica procedurile viitoare, ci și de a soluționa conflicte din trecut, deoarece avem o problemă de încredere cu institutele de cercetare. În această privință aș dori să-i mulțumesc doamnei comisar Geoghegan-Quinn pentru activitatea sa remarcabilă.
Relațiile cu politica industrială sunt dezamăgitoare și trebuie să le evaluăm. După un început timid, inițiativele tehnologice comune fac diferența în mod pozitiv în ceea ce privește recunoașterea nevoilor industriale.
În cele din urmă, cum vom structura spațiul nostru european? Consiliul European pentru Cercetare ar trebui să devină o organizație propriu-zisă pentru ca cercetarea noastră să fie cu adevărat europeană. Aceasta este Europa rezultatelor la care se așteaptă concetățenii noștri din partea Europei.
Teresa Riera Madurell
(ES) Domnule președinte, ieri grupul nostru a organizat summitul energiei alternative în care am cerut eficiență energetică obligatorie de 20 % și energie regenerabilă de 30 % până în 2020.
În loc să mă concentrez asupra solicitărilor noastre în detaliu, lucru pe care l-au făcut unii dintre colegii mei, aș dori să menționez un aspect fără de care țintele de mai sus nu ar fi posibile: infrastructura. Întrebarea este: dorim într-adevăr o piață europeană unde o treime din energia furnizată să fie energie regenerabilă? Dacă răspunsul este afirmativ, nu ar trebui să vorbim despre 10 % infrastructură obligatorie până în 2010?
Pentru a pune în aplicare țintele de energie regenerabilă, este nevoie de o rețea cu un grad mai ridicat de colaborare, inteligență și, mai presus de toate, interconectivitate pentru a-i gestiona variabilitatea în mod corespunzător. Totuși, suntem departe de a îndeplini ținta de 10 % stabilită la Consiliul European din Barcelona în urmă cu aproape o decadă. În prezent există încă nouă state care nu au atins această țintă; Sunt sigură că sunteți de acord cu mine că, dacă dorim să avem succes, este nevoie ca această țintă să aibă același grad de aderență ca precedentele.
Așadar, aș dori să transmit doamnei Președinte în exercițiu a Consiliului dorința grupului nostru de a vedea concluzii mult mai ambițioase la summitul următor; concluzii care să vorbească de niveluri de energie regenerabilă de 30 %, de eficiență de 20 % și de interconexiuni de 10 %, toate acestea fiind obligatorii.
Aș dori să abordez pe scurt și subiectul inovării: un alt domeniu în care am dori să vedem mai multă ambiție în concluziile Consiliului sunt achizițiile guvernamentale inovatoare. În grupul meu suntem de părere că acordarea de contracte pentru produse, procese și servicii inovative este unul dintre elementele cheie pentru a stimula inovarea pe piață.
Ne interesează mai ales promovarea și analiza legăturii acesteia cu asociațiile europene pentru inovare în cadrul UE pentru inovare. Acesta este un alt aspect pe care Consiliul nu ar trebui să-l ignore.
Adina-Ioana Vălean
Domnule președinte, după părerea mea, investițiile în infrastructura energetică sunt punctul de plecare pentru îndeplinirea obiectivelor noastre politice, garantând accesul cetățenilor și întreprinderilor noastre la energie sigură și accesibilă pe o piață internă funcțională și contribuind la ducerea la bun sfârșit a pachetului ambițios al Comisiei pentru infrastructura energetică, pe care îl văd ca pe o etapă pozitivă.
Cu toate acestea, ar trebui să fim deopotrivă pragmatici și ambițioși. În loc să turnăm găleți de euro în proiecte grandioase, ar trebui să ne concentrăm pe identificarea și finanțarea proiectelor mai mici, eficiente din punctul de vedere al costurilor, pragmatice, care pot aduce o contribuție semnificativă, prin interconexiuni mai bune, de exemplu. Cred că ar trebui să vedem obligațiunile pentru proiectele UE ca o soluție menită să încurajeze investițiile necesare în infrastructură.
Însă, per ansamblu, această criză ne obligă să adoptăm o abordare rezonabilă, deschisă și integrată față de politica noastră energetică: în primul rând, prin luarea în considerare a tuturor componentelor mixului energetic fără a le considera - sau cel puțin pe o parte dintre ele - inacceptabile din punct de vedere moral, și, în al doilea rând, cu ajutorul unei foi de parcurs integrate, care să reconcilieze țintele noastre, uneori contradictorii, privind clima, securitatea ofertei și competitivitatea.
Ilda Figueiredo
(PT) Domnule președinte, știm deja că consolidarea pieței unice va însemna o mai mare liberalizare și, în consecință, creșterea concentrării monopoliste, în beneficiul celor mai mari grupuri economice din țările mai dezvoltate ale Uniunii Europene.
Dorim să vă transmitem în mod clar că ne opunem acestei căi în domenii precum cele referitoare la energie, care sunt strategice pentru dezvoltarea economică și socială, mai ales a țărilor de la periferie. Totuși, cel mai grav lucru este că tot ceea ce au menționat Consiliul și Comisia în această sală - nu în ultimul rând cu privire la așa-numita "guvernanță economică”- ignoră realitatea problemelor sociale, a agravării inegalităților, șomajului, excluziunii sociale și a sărăciei energetice. Aceasta din urmă crește exponențial în unele țări odată cu majorarea prețurilor electricității și combustibilului.
Politica economică și politica energetică ar trebui să aibă un obiectiv central: progresul social și îmbunătățirea condițiilor de trai ale popoarelor noastre; totuși, se întâmplă exact contrariul. Așadar, acesta este motivul indignării în creștere de pe străzile din multe din țările noastre, iar acum din Tunisia și Egipt. Ne exprimăm solidaritatea față de popoarele din aceste țări și dorim să le fie respectate drepturile, în special de către Consiliu, care ar trebui să adopte o poziție clară în această privință.
Jacek Saryusz-Wolski
Domnule președinte, măsura în care UE are nevoie de "energizare energetică” în prezent este evidentă dacă ne uităm la securitatea energetică, situația geopolitică din jurul nostru și politica energetică însăși.
Uniunea nu ar trebui - așa cum se întâmplă în Egipt și în Tunisia - să eșueze în a ține pasul cu evenimentele. Pentru a-l cita pe colegul meu, domnul Gahler totuși, SUA este cu un pas în urma evenimentelor, statele membre sunt cu un pas în urma SUA și Bruxelles-ul este cu un pas în urma statelor membre.
În urmă cu patru ani am avut o criză energetică gravă și în 2007 am adoptat un raport privind securitatea energetică în această sală. Patru ani mai târziu ne aflăm chiar în etape inițiale ale unei politici energetice și securități energetice comune. Este foarte important ca acest Consiliu, acest summit care urmează, să transpună cuvintele în acțiune.
Avem nevoie de securitate fizică, și nu numai de planuri și documente și cuvinte și hârtii. A venit timpul să ne trezim. Ce vom face dacă se va întâmpla ceva rău din punct de vedere geopolitic în nordul Africii și Orientul Mijlociu? O schimbare tectonică majoră se produce chiar sub ochii noștri. Petrolul costă acum din nou 100 de dolari. Dacă, în cel mai rău caz, Canalul Suez ar fi blocat, cât de pregătiți suntem noi în calitate de Uniune să asigurăm securitatea aprovizionării? Unde ne aflăm? După patru ani irosiți, nu suntem pregătiți pentru următoarea criză energetică dacă aceasta va avea loc.
Din acest motiv, principala așteptare este că Consiliul European ar trebui să facă o schimbare reală în ceea ce privește o piață internă adevărată pentru energie și o siguranță a aprovizionării reală în sens material și fizic.
Jo Leinen
(DE) Domnule președinte, primul summit dedicat energiei din istoria Uniunii Europene va avea loc vineri deoarece, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Uniunea are pentru prima dată responsabilități directe în acest sector. Sunt de acord cu domnul Barroso în ceea ce privește faptul că politica energetică ar putea fi următorul mare proiect de integrare al Uniunii Europene. Această inițiativă are implicații numeroase și domnul președinte Buzek a afirmat întotdeauna că avem nevoie de o comunitate energetică în UE.
Cât despre acest summit, există numeroase speranțe și așteptări că se va răspunde întrebărilor strategice ale Uniunii Europene în ceea ce privește aprovizionarea cu energie. Care sunt întrebările strategice? Da, domnule Saryusz-Wolski, acestea includ dependența UE de importurile de energie. Ele includ cantitatea de energie care continuă să fie irosită și există, de asemenea, consecințe negative ale actualului sistem energetic asupra ecosistemelor și mai ales a atmosferei Pământului. Când privesc concluziile Consiliului, trebuie să spun că acest summit dedicat energiei va fi o imensă dezamăgire, deoarece nu va găsi soluții pentru niciuna dintre aceste probleme majore. În realitate, a fost slab pregătit în ceea ce privește viziune comună de care avem nevoie și a fost, de asemenea, slab pregătit în ceea ce privește coerența resurselor și instrumentelor pe care le utilizăm.
Aș dori să menționez încă o dată că ieri, la summitul dedicat energiei alternative al Grupului Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European, a fost propus un concept cu cinci piloni cu privire la felul în care putem răspunde acestor întrebări strategice, cum putem să reducem importurile de energie și irosirea acesteia și, desigur, cum putem să eliminăm impactul negativ asupra mediului înconjurător. Mijloacele propuse pentru îndeplinirea acestor obiective sunt dezvoltarea surselor de energii regenerabile, eficiența energetică și utilizarea tehnologiei informației pentru a interconecta aceste surse de energie diferite. Acesta este un summit dedicat inovării. Nu am auzit despre folosirea tehnologiei informației ca factor strategic până acum. Prin urmare, cred că avem nevoie de o revoluție tehnologică și acest summit ar trebui să ne aducă pe drumul cel bun. Totuși, am sentimentul că lucrurile merg în direcția greșită.
Georgios Toussas
(EL) Domnule Președinte, apropiata reuniune a Consiliului European se va desfășura în contextul continuării crizei capitalurilor și al concurenței din ce în ce mai rigide privind energia și inovarea între monopolurile din cadrul Uniunii Europene și între Uniunea Europeană și alte centre imperialiste. Aceste două componente sunt vitale pentru capitaluri. Regiuni întinse, precum Orientul Mijlociu, Asia și Africa, sunt scena unei concurențe imperialiste rigide și a unor tentative de control asupra resurselor generatoare de bogăție și asupra rutelor de transport al energiei, ceea ce conduce la sărăcie extremă și la acțiuni dure de exploatare și reprimare, întreprinse împreună cu clasele burgheze din țările de origine, în detrimentul omului de rând. Această politică reacționară conduce la revolte populare, precum cele care au loc chiar acum în Egipt și în alte țări și care dovedesc că oamenii de rând sunt protagoniștii istoriei.
Partidul Comunist Grec își exprimă solidaritatea față de protestatarii din Egipt. Acesta solicită cetățenilor să-și exprime sprijinul real și solidaritatea. Prioritatea majoră a summitului, care nu este inclusă în mod formal pe ordinea de zi, dar care va fi dezbătută, este strategia UE 2020. Prioritățile referitoare la punerea în aplicare a guvernanței economice consolidate vor urma aceeași linie.
Paulo Rangel
(PT) Domnule Președinte, nu am nicio îndoială că acest Consiliu va fi foarte important, în special în ceea ce privește chestiunile legate de redresarea economiilor europene, cu accent pe energie și inovare. Astfel, voi sublinia din nou că acest Consiliu face, practic, parte din procesul de punere în aplicare a strategiei Europa 2020: el reprezintă partea plină a paharului, aceea a creșterii, competitivității și redresării economice.
Cu toate acestea, dată fiind tocmai importanța sa deosebită, aș vrea să profit de faptul că am luat cuvântul și să fac un apel. Pe lângă subiecte importante precum energia și inovarea, solicit Consiliului să dezbată și să elaboreze o soluție pentru criza financiară cu care se confruntă Uniunea Europeană. După părerea mea, nu avem timp de pierdut.
Mai mult, chiar dacă nu se va găsi o soluție la această problemă la Consiliul ce va avea loc vineri și va trebui să așteptăm până la reuniunea din martie a Consiliului pentru a găsi o soluție, este esențial ca șefii de stat sau de guvern să se pregătească în vederea flexibilizării fondului de stabilitate, începând cu 4 februarie, precum și a relansării guvernului economic european.
Consider că această chestiune este una fundamentală și nu marginală în cadrul acestui Consiliu. Și acum, dacă îmi permiteți, aș dori să menționez încă un aspect în legătură cu acest Consiliu. Sper că se va adopta și o strategie a Uniunii Europene referitoare la zona mediteraneană; sper că se va formula un răspuns la situațiile actuale din Tunisia și Egipt. Cu alte cuvinte, în ciuda importanței chestiunilor energiei și inovării, sper că se vor aborda, în cadrul acestui Consiliu, și criza financiară și criza politică din Nordul Africii.
Kathleen Van Brempt
(NL) Domnule Președinte, i-aș ruga pe ceilalți membri să arunce o privire pe invitația domnului Van Rompuy la următoarea reuniune a Consiliului, în care acesta spune că "Vom discuta despre energie, și aș dori să se pună accentul pe aprovizionarea cu energie și securitatea energetică”. Totuși, Consiliul se aventurează într-o dezbatere greșită. Bine înțeles că aprovizionarea cu energie și securitatea energetică sunt importante, însă în principal doar în contextul unui obiectiv mai global și în special în contextul unui sistem energetic complet independent și complet durabil, pe termen lung.
Sunt, evident, de acord cu multe dintre lucrurile care s-au spus, însă aș dori să îndrept dezbaterea spre viitorul mai îndepărtat. Deși nu este prezent printre noi, domnul Reul, președintele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, a afirmat că politicienii nu ar trebui să facă prea multe propuneri noi. Ei bine, se înșeală în această privință. Este de datoria politicienilor să aibă o imagine de ansamblu asupra viitorului și să formuleze obiective în conformitate cu aceasta.
Obiectivul nostru ar trebui să fie folosirea exclusivă a energiei regenerabile până în 2050. Și acest lucru nu este susținut numai de câțiva politicieni independenți sau de câteva grupuri politice. Oamenii de știință afirmă că acest obiectiv este absolut realizabil dacă începem să facem ceea ce trebuie acum pentru a-l putea atinge până în 2050. Apoi, așa cum au subliniat mai mulți membri, se pune și problema eficienței energetice. Fiindcă veni vorba, domnul Barroso a spus multe lucruri bune despre acest aspect și sper din tot sufletul că comisarul responsabil va fi capabil să facă ceea ce ne dorim cu toții.
Mai mult, vrem să facem investiții enorme în energia regenerabilă: atât la nivel local, cât și într-un număr de proiecte speciale majore, precum cel din Marea Nordului sau proiecte de amploare referitoare la panourile solare.
În cele din urmă - și tocmai în aceasta constă misiunea extrem de specială a Europei - avem nevoie de o rețea energetică care să ne permită transformarea acestor deziderate în realitate. Este responsabilitatea Uniunii Europene să asigure finanțarea necesară, iar deciziile Consiliului de vinerea viitoare ar trebui să fie în acest sens.
Marian-Jean Marinescu
Summitul pe energie poate să redirecționeze Uniunea pe calea creșterii economice. Ambiția de a deveni cea mai durabilă economie mondială presupune crearea unei noi viziuni energetice pentru Europa. Este nevoie de o abordare coerentă, comunitară, atât pentru producție, cât și pentru eficiență.
Producția înseamnă surse, transport, distribuție. Există noi surse de energie în zona Mării Negre și în zona Mării Caspice, care pot fi exploatate pe perioade lungi. Pot fi create noi trasee de transport din această zonă. Coridorul de sud și, în special, Nabucco este extrem de important în acest sens. Strategia Dunării poate să contribuie, de asemenea, la dezvoltarea noilor trasee de alimentare cu gaz sau cu petrol. Nu putem discuta despre o politică comună fără o rețea energetică comună. Interconectarea rețelelor naționale este primul pas către o piață internă unică pentru energie.
Este nevoie de eficiență energetică. S-au făcut pași în această direcție, dar Uniunea trebuie să pună în practică planul de acțiune în acest domeniu în următorii ani. Eficiența energetică va avea un impact enorm asupra creșterii economice, a modalităților de reducere a emisiilor de CO2, a creării de locuri de muncă în domeniul IT, în cel al construcțiilor și în cel al serviciilor.
Referitor la situația din nordul Africii, trebuie să ne asigurăm că propunerile de acțiuni pe care Consiliul le va face vor asigura o tranziție pașnică în această zonă și vor asigura venirea la putere în mod democratic a noilor structuri.
Edite Estrela
(PT) Domnule Președinte, energia și inovarea sunt chestiuni foarte importante, fundamentale pentru strategia Europa 2020, putând contribui la o creștere inteligentă și durabilă și la crearea de locuri de muncă mai numeroase și mai bune.
De fapt, energia și inovarea reprezintă domenii în care țara mea, Portugalia, a făcut investiții majore, cu rezultate bune. În ultimii ani, Portugalia și-a dublat investițiile în cercetare și dezvoltare și a ajuns în topul primelor cinci țări în ceea ce privește energia regenerabilă: 31 % din electricitatea consumată provine deja din surse regenerabile și acest procent se așteaptă să ajungă la 60 % până în 2020.
Cu toate acestea, după cum s-a spus deja, acest Consiliu nu poate ignora evenimentele din Egipt: adică revolta populară. Și nici nu poate ignora criza financiară și economică. Statele membre din zona euro aflate în mare dificultate fac ceea ce trebuie atunci când adoptă măsuri de austeritate, care sunt indispensabile pentru a stăpâni deficitul și calma piețele. Aceste măsuri necesită sacrificii considerabile din partea persoanelor fizice și juridice.
Cât despre UE, oare face ceea ce ar trebui? Nu cred. Răspunsul Europei la atacurile speculanților la adresa monedei euro - atacuri întreprinse prin intermediul datoriilor suverane - a fost tardiv, ineficient și lipsit de o perspectivă de ansamblu. Diagnosticul a fost pus, iar rețeta este bine știută: Uniunea Europeană trebuie să îmbunătățească coordonarea economică și să facă Fondul European pentru stabilitate financiară mai puternic și mai flexibil, pentru a-l face capabil să cumpere datoriile publice ale țărilor aflate sub cea mai mare presiune a piețelor. Cu alte cuvinte, ne confruntăm cu probleme globale care necesită un răspuns global. Acestea sunt și așteptările opiniei publice de la viitorul Consiliu European.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Domnule Președinte, momentele speciale necesită politici speciale și este un lucru bun că s-a găsit un loc pe ordinea de zi a Consiliului pentru chestiuni precum energia și inovarea, mai ales acum, când încercăm să ieșim din criză. Acestea reprezintă factori cheie pentru competitivitatea europeană și, de asemenea, pentru ocuparea forței de muncă, în viitorul apropiat. Avem deja suficiente cifre și rapoarte. Acum trebuie să avansăm și să progresăm.
Cele mai mari întârzieri se înregistrează în domeniile infrastructurii și interconectării transfrontaliere. Acum ar trebui să mergem mai departe folosind noi instrumente, precum obligațiunile de proiect, bazându-ne eforturile pe garanțiile oferite de Banca Europeană de Investiții, care să încurajeze investițiile.
Evident, al doilea aspect îl reprezintă inovarea. Săptămâna aceasta s-a publicat Tabloul de bord european privind inovarea, de unde reiese clar că unele țări înregistrează întârzieri. Această tendință este firească într-un moment de criză, însă nu ar trebui oare să mobilizăm și alte instrumente? Fondurile structurale, de pildă, necesită cofinanțare publică pentru a finaliza orice inițiativă în acest sens. Exact în momentul în care suntem aproape complet incapabili să facem acest lucru, trebuie acordată o importanță mai mare investițiilor publice și inovării. Și ministrul a sugerat acest lucru. Acest tip de inovație ar trebui să facă lucrurile să avanseze, fără să fie nevoie să fim pregătiți să injectăm imediat alți bani. Astfel am fi în mod categoric capabili să îndeplinim obiectivele de dezvoltare durabilă, acțiune inteligentă și creare de noi locuri de muncă, stabilite pentru 2020. Vă doresc mult succes.
Silvia-Adriana Țicău
La summitul european din 4 februarie, dedicat energiei, Uniunea are nevoie de un acord la cel mai înalt nivel politic privind acțiuni prioritare pentru realizarea pieței interne în domeniul energiei, pentru dezvoltarea infrastructurii energetice, precum și pentru măsuri privind reducerea consumului energetic, creșterea eficienței energetice și promovarea energiilor regenerabile.
Avem nevoie de un plan de acțiuni pe cel puțin zece ani, care să asigure atât solidaritatea dintre statele membre în caz de disfuncționalități grave în aprovizionarea cu energie, cât și creșterea securității energetice prin diversificarea rutelor și a surselor de aprovizionare cu energie. Uniunea trebuie să modernizeze infrastructurile energetice și să asigure interconexiuni între infrastructurile energetice ale statelor membre. În acest context, subliniez importanța geostrategică a regiunii extinse a Mării Negre pentru securitatea energetică a Uniunii Europene.
Piața energetică comună trebuie să fie pusă în slujba cetățenilor, pentru care prețul energiei trebuie să rămână accesibil și să permită ecoeficientizarea industriei europene, asigurând atât locurile de muncă în Uniunea Europeană, cât și dezvoltarea sectorului industrial.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Domnule Președinte, în domeniul energetic, ne-am stabilit o serie de obiective ce acoperă toți cei trei piloni ai politicii energetice comune: competitivitate, durabilitate și securitatea aprovizionării. Pentru a atinge aceste obiective, am adoptat deja două pachete extinse: este vorba de pachetul energie/climă și de pachetul liberalizare. Din acest motiv, în opinia mea, nu mai este nevoie de noi legi în domeniul energetic; în schimb, cred că ar trebui să ne concentrăm mai mult pe punerea în aplicare a legislației existente.
Ce rost are să elaborăm cerințe suplimentare, chiar și mai riguroase, dacă nu reușim să le punem în aplicare pe cele existente? Trebuie să îmbunătățim credibilitatea Uniunii, și de aceea spun că nu avem nevoie de cerințe suplimentare pentru a îmbunătăți eficacitatea energetică. Atât persoanele fizice, cât și cele juridice trebuie să ia decizii în conformitate cu condițiile pieței. Până acum, îmbunătățirea eficacității a fost considerată măsura cea mai economică, o situație din care toată lumea câștigă, și chiar nu văd rostul unor noi ținte obligatorii.
Trebuie, de asemenea, să creăm un mediu care să încurajeze investițiile în infrastructură. Aici trebuie să intervină piața, și nu finanțările publice din bugetele naționale și cel european. Trebuie să evităm subvențiile publice și mecanismele planificate, ce conduc la centralizarea economiei, afectează concurența și înăbușesc creativitatea. Energia este parte integrantă a ETS, iar prețul carbonului trebuie să reprezinte factorul principal al dezvoltării.
În domeniul energetic, este nevoie, de asemenea, de o mai bună coordonare transfrontalieră și de planificarea strategică a unei noi infrastructuri. De aceea, Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei sau ACER, care va începe să funcționeze în luna martie la Ljubljana, trebuie să se bucure de tot sprijinul necesar pentru a-și îndeplini sarcinile în mod eficient.
Tunne Kelam
Domnule Președinte, în principiu, susțin ideea unui pact european pentru competitivitate, care să armonizeze vârsta de pensionare și, mai ales, să accelereze recunoașterea reciprocă a diplomelor de studii și calificărilor profesionale, precum și să îmbunătățească eforturile de coordonare a cercetării și dezvoltării.
Subliniez nevoia creării, până în 2015, a unei piețe energetice europene pe deplin integrată. Oare aș putea să sper că, peste patru ani, Estonia, Letonia și Lituania vor fi încetat să mai fie niște insule izolate energetic în ceea ce privește aprovizionarea cu gaz?
Așteptăm de la Președinția ungară un real progres în ceea ce privește dezvoltarea unei rețele europene integrate de infrastructuri de aprovizionare cu gaz, petrol și electricitate și de interconectări de la țările baltice până la Marea Adriatică.
De asemenea, fac un apel la Consiliu pentru a proteja producția locală de electricitate prin crearea de condiții egale de concurență atât pentru producătorii din cadrul UE, cât și pentru cei din afara UE. De asemenea, a venit vremea abordării de către UE a problemei emisiilor de carbon din sectorul energiei electrice.
În încheiere, este regretabil că miniștrii de externe ai UE nu au reușit să ajungă la o înțelegere în privința condamnării clare a atacurilor de sectă împotriva creștinilor din Egipt și Iran. Acum două săptămâni, Parlamentul a asigurat o bază solidă pentru luarea unei poziții hotărâte, unitare, în legătură cu această chestiune dramatică. Faptul că Consiliul European nu a reacționat la timp va crea impresia că apărarea minorităților creștine din afara Europei nu reprezintă o prioritate a UE.
Gunnar Hökmark
Domnule Președinte, în primul rând, cetățenii țărilor arabe au aceleași drepturi democratice și aceleași drepturi ale omului ca toți ceilalți. Cred că este imperios necesar ca politica Uniunii Europene să susțină forțele democratice din toate țările în care se întrezărește o schimbare. Trebuie să se asigurăm că această schimbare este în direcția democrației și a drepturilor omului, pentru că suntem martorii unei schimbări în întreaga zonă europeană. Aceasta este vizibilă atât în țările din cadrul Parteneriatului estic, cât și în țările din Africa de Nord. Este esențial să trimitem un mesaj decisiv, stabil și puternic de susținere a forțelor democratice, oriunde ar fi acestea, și să le facem cât mai puternice.
În al doilea rând, referitor la energie, avem nevoie de eficiență energetică. Avem multe programe care să ne ajute în acest sens. De asemenea, trebuie să asigurăm, la nivel european, rețele și sisteme comune de distribuție a gazului și electricității. Acesta este un mod de a utiliza sursele de energie mai eficient. În al doilea rând, trebuie, de asemenea, să ne asigurăm că dispunem de producția necesară pentru a renunța la combustibilii fosili și să dăm posibilitatea practicării unor prețuri scăzute fără emisii de dioxid de carbon. Eliminarea progresivă a energiei nucleare constituie un obstacol. Un pas înainte îl reprezintă utilizarea surselor proprii de energie, dublată de o rețea comună și o piața energetică comună.
Othmar Karas
(DE) Domnule Președinte, doamnelor și domnilor, voi fi cât se poate de sincer. Nu văd niciun pic de hotărâre, sinceritate sau dinamism. Timpul se scurge. Câteodată am impresia că încă încercăm să ne exprimăm dorințele în fața șefilor de state sau de guverne în loc să trecem la treabă. Avem nevoie urgentă de mai mult curaj pentru a avea o Europă mai bună. Aveți curajul să ajungeți la un consens asupra a ceea ce este necesar, nu doar asupra ceea ce este posibil. Lăsați deoparte tradiția de a bloca sau întârzia tot timpul măsurile ce trebuie luate din cauza politicilor interne. Nu faceți liste cu ceea ce nu este posibil din pricina egoismului și protecționismului naționale, ci cu lucrurile pe care trebuie să le facem împreună, în Europa, pentru a fi competitivi și a răspunde cum se cuvine situației de criză.
Evenimentele necesită noi acte de solidaritate. Trebuie făcut următorul pas spre integrare. Este nevoie de corectarea rapidă a deficienței structurale a uniunii monetare, și anume uniunea economică și socială. Mă declar în favoarea pactului privind concurența și a pieței interne a energiei, pentru că astfel ne putem asigura că prețurile scad, independența noastră crește, există creștere economică și sunt create locuri de muncă. Totuși, trebuie să ne declarăm și în favoarea zonei de cercetare, inovare și educație, sau, cu alte cuvinte, a unei mai mari europenizări a politicii privind educația și cercetarea. De asemenea, mă declar în favoarea guvernanței economice, cu condiția implicării Comisiei, dar sunt împotriva noului interguvernamentalism ce subminează Tratatul de la Lisabona.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
Domnule Președinte, Consiliul European va aproba, probabil, dispoziția conform căreia niciun stat membru UE nu va rămâne o insulă energetică după 2015.
În general, interconexiunile lipsesc din acele state membre în care sectorul gazelor naturale este dominat de un operator apăsător. Orice progres în dezvoltarea infrastructurii care ar permite accesul unor noi actori este foarte lent, deoarece monopolurile integrate vertical investesc în special în consolidarea dominației lor, făcând dificilă atragerea de noi investitori pe o piață închisă.
Punerea în aplicare a Directivei privind gazele a UE - adică separarea dreptului de libertate integrală - este singura manieră eficientă și rezonabilă de a încuraja investițiile în infrastructură (în acest caz, în Lituania), de a crea concurență și de a accelera integrarea pe piața internă a energiei a UE.
Totuși, este absurd ca un stat membru UE să fie amenințat sau chiar discriminat pentru că a pus în aplicare legislația UE, în timp ce însăși UE pare a se ține la distanță.
De aceea vă rog, stimați colegi, membri ai Comisiei și Consiliului, să nu scăpați nicio ocazie de a vă exprima în mod deschis dezaprobarea față de presiunile exercitate asupra unui stat membru pentru a renunța la punerea în aplicare a acquis-ului comunitar și să-i acordați tot sprijinul în cadrul reuniunii Consiliului European. Trebuie să menționez, de asemenea, că punerea în aplicare a Directivei privind gazul UE în Lituania va avea loc în scurt timp și în alte state membre în care condițiile sunt similare.
Fără acest acces, scopul creării, până în 2014, a unei piețe interne a energiei în UE pe deplin integrate și funcționale va fi subminat.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Domnule Președinte, în această sală avem opinii divergente în ceea ce privește componenta cea mai importantă a dezvoltării energetice europene. Unele voci consideră că răspunsul este utilizarea surselor de energie regenerabilă, în timp ce alții sunt de părere că acest răspuns este energia nucleară. și mai sunt și cei ce consideră că cel mai important lucru este conservarea energiei. Totuși, un punct asupra căruia cred că putem cădea de acord este acela că trebuie să avem rețele energetice comune în Europa, pentru a pune capăt situației în care unele dintre statele membre sunt complet izolate de celelalte, fie că este vorba de piața energiei electrice, fie că ne referim la sectorul gazelor. În acest context, se va discuta, în cadrul reuniunii Consiliului de vinerea viitoare, despre dezvoltarea unor rețele energetice comune în Europa și, din acest punct de vedere, în opinia mea, subiectul cel mai important este sursa de finanțare. Trebuie găsite surse de finanțare și pentru proiectele care nu sunt viabile direct și comercial pe termen scurt - finanțare comună în vederea eliminării insulelor energetice.
Vă mulțumesc pentru atenția acordată.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Domnule Președinte, aș dori să felicit Președinția ungară a UE pentru că acest subiect extrem de important este în sfârșit dezbătut la cel mai înalt nivel în cadrul Consiliului. Aprovizionarea cu energie la prețuri accesibile și în mod universal este în interesul tuturor statelor membre UE. Uniunea Europeană trebuie să folosească toate sursele potențiale de energie. Și totuși ne-a scăpat un aspect, pe care nimeni nu l-a observat. Laureatul premiului Nobel de origine ungară György Oláh a descoperit economia bazată pe metanol. În China există deja un număr mare de stații de metanol, însă, în Europa, astfel de zăcăminte nu există decât în Islanda. Nu există niciun fel de economie energetică bazată pe metanol în Europa, deși este extrem de ieftină, energia fiind generată de dioxid de carbon, apă și electricitate, ce se poate utiliza drept combustibil pentru autoturisme, ca sursă de energie electrică, pentru încălzire sau în alte scopuri.
Andrew Henry William Brons
Domnule Președinte, unul dintre subiectele ce trebuie abordate în cadrul Consiliului European este îmbunătățirea condițiilor cadru - oricare ar fi acestea - de cercetare și inovare în Uniunea Europeană.
Există, evident, o diferență între invenție și inovație, precum și între aceste două concepte și aplicarea patentelor. Cu toate acestea, dacă ar fi să căutăm sursa geografică a acestora, am vedea că ele nu se bucură de o distribuție geografică uniformă pe glob.
Am observa că foarte multe provin din anumite țări ale lumii ce au legături istorice sau directe cu Europa. Oare care să fie explicația? Ar putea oare motivul acestei stări de fapt să ofere un punct de reper pentru condițiile cadru pe care Uniunea inovării încearcă din răsputeri să le elaboreze? Care ar putea fi explicația? Dacă lăsăm deoparte clima, ceva în apă, dieta obișnuită și învățarea cu igiena într-o climă rece, ce mai rămâne?
Ei bine, mă tem că nu am niciun răspuns. Dar, orice ar fi, trebuie să ne asigurăm că nu-l înlăturăm din ignoranță.
András Gyürk
(HU) Domnule Președinte, summitul dedicat energiei din 4 februarie ar putea fi un adevărat pas înainte, pentru că este o ocazie să și acționăm, nu doar să discutăm. Consiliul se va confrunta cu problema strategiei și, în același timp, a infrastructurii necesare pentru punerea sa în aplicare. Sper că rezultatul ne va confirma așteptările și că la 4 februarie vom fi martorii creării unei adevărate politici energetice europene comune.
V-aș ruga să-mi oferiți ocazia de a vă adresa un ultim gând, domnule președinte. Aș vrea să spun că mi se pare bine venită corespondența purtată de Comisia Europeană cu guvernul maghiar în legătură cu problema legii privind mass-media din Ungaria. Mă bucur că dialogul respectă procedura obișnuită în astfel de chestiuni. Acest lucru ar trebui să-i liniștească pe toți cei care au un interes în această chestiune. Sunt convins că acest caz ar putea fi închis în câteva săptămâni. Toate atacurile politice malițioase și nefondate vor fi redundante. Cred că acesta este interesul UE și nu cel prezentat, din nefericire, într-un discurs ținut astăzi în această sală.
Zigmantas Balčytis
(LT) Deceniul care urmează va fi crucial pentru întreaga Uniune Europeană, pentru că statele membre vor trebui să ia decizii importante: să înlocuiască resursele și infrastructura existente și să facă față cererii din ce în ce mai mari de energie, ceea ce va fi esențial pentru viitoarea dezvoltare economică a Europei. Acest Consiliu European dedicat energiei este, cu adevărat, extrem de important. El ar putea deveni un eveniment istoric dacă se va ajunge la un acord în privința unor principii specifice de dezvoltare a pieței interne a energiei. Aceasta le-ar permite cu adevărat celor 27 de state membre ale Uniunii Europene să-și coordoneze acțiunile și să-și concentreze eforturile asupra extinderii și creșterii competitivității mediului economic, asupra creării de noi locuri de muncă și asupra reducerii excluziunii sociale. În opinia mea, este foarte importantă stabilirea unor calendare precise pentru reducerea sau eliminarea insulelor energetice din rândul statelor membre. Pentru a realiza acest lucru, este deosebit de important să suscităm toată voința politică și solidaritatea de care este nevoie pentru a dezvolta nu numai proiecte atrăgătoare din punct de vedere comercial, ci și proiecte necesare pentru Uniunea Europeană. Cred, de asemenea, că este foarte important să stabilim grafice obligatorii pentru statele membre, pentru ca acestea să-și respecte la timp obligațiile de punere în aplicare a acestor proiecte. Cu toate că, de regulă, deciziile referitoare la investiții depind de jucătorii de pe piață, și deciziile politice prezintă o importanță enormă pentru asigurarea unui mediu investițional stabil și transparent.
Maroš Šefčovič
vicepreședinte al Comisiei. - Domnule Președinte, această dezbatere confirmă în mod clar că și energia și inovarea sunt absolut esențiale pentru viitorul Europei și al economiei europene. Suntem, cred, cu toții de acord că, dacă vom lua măsurile care se impun în acest moment, nu numai că vom avea o contribuție majoră la redresarea economică pe termen scurt, dar vom face economia europeană mult mai competitivă pe termen lung.
Sunt, de asemenea, în asentimentul celor care au cerut rezultate și acțiuni concrete. Comisia se străduiește, deci, din răsputeri să definească obiective foarte clare. Am dori să avem o piață internă reală în domeniul energetic până în 2014. Trebuie, în sfârșit, să eliberăm potențialul pieței interne în acest domeniu extrem de important al economiei. Pentru a vă furniza doar o cifră: dacă facem lucrurile cum trebuie, consumatorii vor putea economisi 13 miliarde de euro dacă vor avea posibilitatea de a consuma energie de la un furnizor mai ieftin. Aceasta înseamnă peste 100 de euro pe an pentru fiecare consumator, iar acesta nu este decât începutul. Astfel, trebuie să presăm Consiliul European să-și asume responsabilitatea reală a pieței interne în domeniul energetic și să o aplice în ceea ce privește transpunerea foarte importantă a legislației, nu doar la nivel european, ci și la nivel național, în fiecare dintre statele membre.
I-am ascultat cu mare atenție pe deputații în Parlamentul European proveniți din țările baltice. Cred că a venit vremea să depășim situația în care am izolat insulele energetice. Astfel, 2015 este momentul ideal să finalizăm acest proiect extrem de important și să conectăm statele membre baltice la adevărata rețea europeană.
Dacă este ceva cu care nu sunt pe deplin de acord este declarația referitoare la discursul adresat de Barack Obama Congresului SUA. Am ascultat-o și trebuie să spun că mi s-a părut foarte asemănător cu ce facem noi aici, în Europa - cu ceea ce s-a sugerat în Strategia UE 2020. Președintele american vorbea despre eficiența energetică, importanța educației, noul avânt în protecția mediului și reducerea sărăciei. Acestea sunt exact obiectivele pe care le-am stabilit pentru noi pentru următorii 10 ani.
Cred cu tărie că suntem lideri în domeniul politicilor de mediu. Putem analiza poziția Uniunii Europene în cadrul tuturor summiturilor privind mediul și vedem energia investită pentru a aduce întreaga lumea pe calea cea dreaptă în acest domeniu. În ceea ce privește obiectivele noastre - faimoasele noastre obiective pentru 2020 - ne descurcăm destul de bine la capitolul reducerea emisiilor. De asemenea, ne descurcăm destul de bine în privința creșterii proporției resurselor regenerabile în cadrul tuturor resurselor de energie.
Este la fel de adevărat - și mă văd nevoit să recunosc acest lucru aici - că suntem în urmă în ceea ce privește atingerea țintelor de eficiență energetică. De aceea, Comisa va monitoriza îndeaproape dezvoltarea în acest domeniu și va revizui obiectivele în 2013. Vă promit că, dacă rezultatele nu vor fi suficient de ambițioase, ne vom gândi foarte serios la impunerea și în acest domeniu a unor obiective obligatorii din punct de vedere juridic. Știm cu toții că cea mai curată energie este energia sigură.
În privința comentariilor legate de economia inovării, cred că este foarte clar că trebuie să ridicăm nivelul priorităților și politicilor de inovare. Trebuie să eliberăm potențialul care există în Europa în acest domeniu de mulți ani. După cum putem observa, în ceea ce privește decalajul privind inovarea dintre noi și SUA sau Japonia, nu ne descurcăm așa de bine pe cât ne-am aștepta. Este evident că economiile emergente ne întorc spatele și de aceea trebuie să ne concentrăm și asupra acestui aspect cât mai mult posibil.
Trebuie să analizăm cauzele reale ale lipsei unui progres ambițios. Una dintre acestea a fost deja menționată, și anume problema birocrației și a normelor extrem de complicate. De aceea, Comisia a sugerat deja - sugestie adoptată săptămâna trecută - o simplificare a normelor pentru cel de-al șaptelea program cadru pentru toate politicile de inovare. Cred că vom avea cu toții, la următoarea discuție multianuală referitoare la cadrul financiar, o bună ocazie de a îmbunătăți execuția și punerea în aplicare a programelor europene, pentru că se vor dezbate, de asemenea, o serie de reglementări financiare. Trebuie să căutăm cu mare atenție un echilibru între un control adecvat și flexibilitatea necesară execuției programului, pentru a nu crea și mai multă birocrație în programele cu o importanță deosebită pentru promovarea, în Europa, a politicilor privind inovarea.
Evident că se va discuta și despre economie. Reuniunea din februarie a Consiliului European va fi una de tranziție, în căutarea unei abordări cuprinzătoare a provocărilor economice curente din Europa, fie că este vorba de zona euro sau de îmbunătățirea guvernanței economice în întreaga Uniune Europeană. Vă asigur că Comisia este permanent în căutare de măsuri menite să stabilizeze situația pe piața financiară și în căutare de soluții pe termen lung. În opinia noastră, acestea trebuie să constituie un răspuns cuprinzător, care să ne permită, în sfârșit, să ieșim din modul reactiv și să planificăm măsuri pe termen lung și o întărire pe termen lung a economiei europene.
În privința comentariilor legate de modificarea Tratatului și de instituirea Mecanismului european de stabilitate permanent, Comisia este convinsă că Tratatul asigură cadrul corect de consolidare a guvernanței economice. Este destul de clar că realizarea acestui lucru în afara cadrului Uniunii ridică probleme politice și instituționale care vor trebui examinate cu foarte mare atenție de către Comisie. Sunt sigur că liderii vor discuta și această chestiune la reuniunea de vineri a Consiliului European.
Situația din Egipt și Tunisia a fost discutată în această dimineață de către colegiul comisarilor. S-a exprimat în mod clar sprijinul acordat aspirațiilor legitime ale poporului egiptean și s-a confirmat, la fel de clar, că Comisia este pregătită să ofere asistență Egiptului și poporului egiptean în această tranziție. Va urma o discuție despre situația din Tunisia și Egipt și sunt sigur că colega mea, Cathy Ashton, este mai în măsură să o facă în termeni mai preciși.
Enikő Győri
președinta în exercițiu a Consiliului. - Domnule Președinte, aș dori să le mulțumesc vorbitorilor pentru toate comentariile și intervențiile lor. Am fost martora unei discuții extrem de valoroase aici, în Parlament, care va contribui la discuția de vineri a șefilor de stat și de guvern referitoare la problemele energiei și inovării.
Înțeleg perfect Parlamentul atunci când afirmă că ceea ce facem pentru domeniile energiei și inovării nu este suficient. Suntem foarte dedicați dispoziției din Tratatul de la Lisabona cu privire la crearea pieței interne europene a energiei; suntem foarte hotărâți să mergem în această direcție. Bineînțeles, vă rugăm să ne încurajați să facem mai multe în acest domeniu. Nu vreau să intru în detalii, pentru că vicepreședintele Šefčovič a prezentat în amănunt toate aspectele viitoarei politici energetice comune în Europa.
Același lucru este valabil în ceea ce privește inovarea. Credem cu toții că trebuie să avem o contribuție mai consistentă în privința inovării; Uniunea inovării este o investiție extraordinară pentru viitor.
O Europă puternică nu este posibilă fără politici comune puternice, iar politica europeană privind energia și inovarea trebuie să facă parte din acestea.
Întrebarea pe care i-o adresez domnului Schulz este de ce mi-a permis mie să răspund în calitate de reprezentant al guvernului ungar. Cred că domnul Schulz a citit o scrisoare diferită de cea pe care noi am trimis-o Comisiei. Domnia sa a afirmat că guvernul ungar a neglijat consensul Comisiei și nu era pregătit să-l ia în calcul. Permiteți-mi să citez câteva rânduri din această scrisoare, începând de la declarația conform căreia guvernul Republicii Ungaria este pregătit să modifice legea privind mass-media. "Se poate lua în calcul modificarea legislației”. "Dacă este necesar, guvernul maghiar este, de asemenea, pregătit să examineze posibilitatea altor soluții legale”. Și, în fine, "dacă Comisia... consideră”, după consultări, "că este necesară modificarea regulamentului maghiar (...), suntem pregătiți să începem redactarea acestor modificări”.
Așadar, aș dori doar să vă informez că, după cum se precizează în mod clar în scrisoare, există o consultare. Suntem pregătiți. Ieri Comisia se declara încântată de primirea unui răspuns. Experții se vor apuca de lucru și este de datoria noastră să găsim o soluție la o astfel de problemă. Sper din tot sufletul ca, pe viitor, toate discuțiile să fie dedicate energiei și inovării, fără a se amesteca Președinția cu diverse aspecte ale anumitor partide politice.
Președintele
Dezbaterea a fost închisă.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
João Ferreira
Acest Consiliu a adoptat energia și inovarea drept subiecte de dezbatere. Propunerea constă în integrarea și "finalizarea” pieței unice în ceea ce privește energia electrică și gazele. Suntem perfect conștienți de faptul că acest scop declarat a limitat exercitarea pe deplin de către statele membre a rolului lor social prin intermediul unor servicii publice active dotate și finanțate corespunzător și că a însemnat o serie de liberalizări și privatizări ce au condus, mai devreme sau mai târziu, la o concentrare monopolistă inevitabilă la nivelul UE. De aceea, nu va exista nicio diferență în această zonă strategică de importanță vitală. În toiul acestor dezbateri, folosindu-se de acest tertip ca de cel mai ușor mijloc de a face această cale viabilă, există voci care ridică (în mod demagogic) probleme legate de securitatea alimentării cu energie: aceste probleme sunt cu siguranță importante și trebuie luate în calcul și rezolvate, însă într-un alt context. Inovarea este deja văzută, înainte de toate, ca un simplu mijloc de valorizare a ideilor de pe piață, și nu cum ar trebui să fie: ca un mijloc necesar de a răspunde la multe dintre problemele și provocările cu care se confruntă umanitatea. Totuși, a devenit clar în timpul dezbaterii că aceste chestiuni nu sunt altceva decât o diversiune menită a distrage atenția de la o altă discuție: și anume aceea legată de adâncirea mecanismelor dezastruoase și anti-democratice ale așa numitei "guvernanțe economice” și de gâtuirea unor popoare și a unor țări, precum, printre altele, Portugalia.
Maria Da Graça Carvalho
Domeniile energiei și inovării sunt fundamentale pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă. Energia reprezintă un proiect uriaș de integrare europeană, la fel cum se întâmpla cu piața internă în trecut. Europa are nevoie de o viziune ambițioasă și de un plan concret în domeniile energiei și inovării. Sper că reuniunea Consiliului European de vineri va reprezenta un pas important în acest sens. S-au făcut multe progrese în domeniul energiei europene și strategiei climatice, însă nu trebuie să ne oprim. Trebuie să ne menținem în fruntea dezvoltării tehnologice prin investiții mai mari în cercetare și inovare, prin construirea infrastructurii necesare și prin formarea de ingineri, oameni de știință și tehnicieni. Este nevoie urgentă de acțiune, mai ales în acest moment critic, în care ne confruntăm cu o criză economică. În plus, există o modalitate pentru a realiza acest lucru: schimbând radical felul în care producem și utilizăm energia în societatea de astăzi.
Lena KolarskaBobińska
în scris. - (PL) Summitul dedicat energiei care va avea loc în această săptămână va fi o bună ocazie de a sublinia importanța solidarității energetice. Cele mai eficiente moduri de asigurare a securității energetice sunt o piață pe deplin comună, o rețea pan-europeană, aplicarea legilor și norme transparente. Din păcate, unii dintre liderii țărilor noastre nu înțeleg acest lucru. În schimb, ei preferă să se bazeze pe propriile soluții naționale la problemele energetice și să negocieze cu furnizori din terțe țări. Astfel, ar trebui să avem în vedere solicitările recente ale societăților energetice europene de liberalizare a pieței și de punere completă în aplicare a legislației europene privind energia. Trebuie să ne asigurăm, atunci când pregătim pachetul privind infrastructura, că proiectele europene în care dorim să investim vor fi selectate în baza unor criterii clare și transparente. Pentru crearea unei rețele pan-europene, trebuie, de asemenea, să acordăm o atenție deosebită investițiilor în țări cu infrastructuri energetice foarte puțin dezvoltate și învechite, așa cum a afirmat domnul Barroso. Piața nu se va ocupa singură de acest lucru; este nevoie de măsuri publice. Nu ne permitem o Europă cu două viteze în domeniul energiei. Vă mulțumesc.
Petru Constantin Luhan
în scris. - Pentru ca Uniunea Europeană să își atingă obiectivele propuse, este prioritară implementarea corectă și rapidă a celui de-al treilea pachet Piața Internă, Energie, Gaze Naturale și Electricitate. Dezvoltarea infrastructurii energetice este un element esențial pentru asigurarea funcționării pieței interne de energie, context în care doresc să subliniez faptul că un accent deosebit trebuie pus pe finanțarea acestei infrastructuri pentru orizontul de timp 2020. Comisia Europeană trebuie să prezinte cifre concrete cu privire la necesarul de investiții și să înainteze cât mai rapid noul instrument de finanțare a infrastructurii energetice. Complementar măsurilor ce trebuie luate de către Comisia Europeană, este importantă consolidarea parteneriatelor Uniunii Europene cu instituții financiare internaționale, pentru identificarea de instrumente financiare inovative. De asemenea, este necesară crearea unui cadru adecvat de finanțare, în special prin îmbunătățirea regulilor de alocare a costurilor pentru proiecte transfrontaliere sau proiecte complexe din punct de vedere tehnologic.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
în scris. - (PL) În opinia mea, la viitorul summit din 4 februarie, Consiliul European pentru Energie ar trebui să se asigure că toate sursele de energie, atât cele tradiționale, cât și cele netradiționale, beneficiază de un tratament egal. O atenție deosebită trebuie acordată surselor locale de energie, inclusiv combustibililor minerali (cărbune și gaze de șist), pentru a garanta securitatea energetică a UE. Utilizarea acestor surse, cu sprijinul corespunzător din partea UE, va reprezenta un factor decisiv nu doar în privința securității energetice, ci și în ceea ce privește competitivitatea și nivelurile ocupării forței de muncă din cadrul UE. În același timp, vreau să menționez că, prin asigurarea unor investiții adecvate în infrastructura energetică a UE, garantăm continuarea dezvoltării statelor membre. Sper că concluziile Consiliului European vor reflecta cu acuratețe dezbaterile ce au avut loc până în prezent în legătură cu obiectivele pentru 2050 și că ele nu vor fi făcute publice înaintea dezbaterii acestor obiective, programată să aibă loc în martie 2011. Vă mulțumesc.
Iuliu Winkler
La ora actuală, în UE funcționează 27 de piețe energetice a căror lipsă de conectare duce la ratarea obiectivelor europene de competitivitate economică și securizare energetică. Din cauza lipsei unei piețe unice integrate, politica UE în domeniul energetic nu poate da răspunsuri eficiente problemelor legate de scăderea rezervelor de hidrocarburi din Europa, creșterea prețurilor la țiței și gaze naturale, majorarea cererii globale de energie și încălzirea globală. Salut anunțul comisarului Oettinger cu privire la termenul ambițios propus de CE ca anul 2015 să fie data limită pentru finalizarea pieței interne a energiei. Salutară este și intenția de a se realiza interconectarea rețelelor de gaz și electricitate a celor 27 de state membre și o infrastructură adecvată pentru ca UE să-și poată îndeplini obiectivele. Sper ca angajamentul Comisiei să fie înțeles de liderii europeni ca un apel de a pune pe primul plan adevăratele interese pe termen lung ale statelor membre. Doar prin luarea unei decizii ferme, în cel mai scurt timp, se va putea începe construcția și consolidarea pieței energetice unice și a politicii comune în acest domeniu. Acestea sunt unicele elemente care pot asigura, pe termen mediu si lung, siguranța și securitatea energetică a tuturor.
Martin Kastler
Este șocant că creștinii din întreaga lume continuă să fie persecutați și uciși. Faptul că miniștrii de externe ai statelor membre din Consiliu nu reușesc să reacționeze la astfel de acțiuni incriminează întreaga Europă. Aceștia tratează voința Parlamentului cu dispreț. UE trebuie să facă ceva. Fac apel la Consiliu să se arate responsabil în privința dreptului fundamental la libertatea religioasă, să elaboreze rapid o strategie aplicabilă de protejare a creștinilor din întreaga lume și să înființeze o unitate separată responsabilă cu probleme interculturale și religioase în cadrul Serviciului European de Acțiune Externă. Aceste măsuri trebuie luate acum, nu într-un viitor nedefinit.
Angelika Werthmann
în scris. - (DE) Vreau să comentez două chestiuni: 1. Politica energetică: calea pe care se află politica energetică în acest moment este prea lungă pentru atingerea obiectivului. UE poate face progrese importante în stabilirea unei direcții de acțiune, prin intermediul unor proceduri simplificate și accelerate de dezvoltare a infrastructurii energetice, care să nu fie totuși, sub nicio formă, în detrimentul cetățenilor și nici să nu submineze Convenția de la Aarhus. Transparența și trasabilitatea activității sunt condiții prealabile necesare. Este de la sine înțeles că IMM-urile, grație capacității lor de inovare, trebuie să fie implicate ca parteneri egali. 2. Criza financiară: piețele financiare evoluează mult mai repede decât reacțiile de până acum ale Consiliului. Este nevoie de acțiuni rapide și decisive pentru a contracara nesiguranța generală resimțită de cetățeni și de domeniul financiar.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
În cadrul viitorului summit al Consiliului European, programat pentru 4 februarie, șefii de stat și de guvern vor discuta două chestiuni; politica energetică a Comunității și cercetarea și dezvoltarea. Chestiunile cheie legate de primul subiect vor fi eficiența energetică, sursele de energie regenerabilă și securitatea aprovizionării (chestiune deosebit de importantă pentru Polonia), în timp ce chestiunile cheie legate de cel de-al doilea subiect vor fi cooperarea științifică internațională și eficientizarea programelor științifice ale UE. Totuși, am impresia că summitul, organizat sub semnul energiei și inovării, se va transforma într-o conferință referitoare la probleme curente - atât cele din cadrul Uniunii Europene (politica economică), cât și cele mai îndepărtate (situația politică din Tunisia, Egipt și Belarus). Este evident că UE se confruntă cu un număr din ce în ce mai mare de probleme, care nu vor fi rezolvate nici de summituri mai frecvente, așa cum propunea președintele UE, domnul Van Rompuy. În curând, UE va trebui să găsească răspunsuri la o serie de întrebări, precum dacă finanțarea Fondului european de stabilitate financiară trebuie sporită, cum trebuie coordonată politica economică a statelor membre pentru ca acest fond să nu mai fie necesar pe viitor, și, în fine, cum trebuie să reacționăm la evenimente cu un impact internațional major pentru a ne asigura că vocea UE este auzită. O importanță deosebită la formularea unui răspuns o vor avea nu numai cifrele, adică indicatorii energetici ce trebuie atinși până în 2020, ci și voința politică autentică a statelor membre. Europa consumă o cincime din energia întregii lumi; cât timp îi va fi dedicat energiei la reuniunea de vineri de la Bruxelles?
Wojciech Michał Olejniczak
Problema politicii energetice a Uniunii Europene a fost adusă în discuție în timpul dezbaterilor de pregătire a summitului Consiliului European care va avea loc la 4 februarie 2011. Securitatea energetică reprezintă o prioritate, iar crearea unei piețe comune a energiei trebuie să fie un obiectiv european comun pe care trebuie să-l atingem folosindu-ne de măsuri integrate. Un alt punct cheie al acestei dezbateri l-au reprezentat sursele de energie alternativă, care încep să joace un rol din ce în ce mai important în Europa. Dezvoltarea de tehnologii moderne și crearea de locuri de muncă ecologice sunt în strânsă legătură cu politica energetică. Trebuie acordată o atenție deosebită nevoii de extindere a Spațiului european de cercetare. Acestea sunt exemple ideale de măsuri potrivite ideilor din spatele strategiei Europa 2020, a cărei prioritate o reprezintă inovarea și dezvoltarea cercetării științifice, precum și crearea de locuri de muncă ecologice. Europa ar trebui să-și integreze forțele și în acest domeniu.
