2012. aasta eelarveprojekti käsitlevad kolmepoolsed kohtumised (arutelu)
Juhataja
Esimene päevakorrapunkt on Francesca Balzani poolt eelarvekomisjoni nimel koostatud raport volituse kohta 2012. aasta eelarveprojekti (2011/2019 (BUD)) käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks.
Francesca Balzani
raportöör. - (IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Kolmepoolseks kohtumiseks antud volitusega jõudis eelarvemenetlus kõige konkreetsemasse etappi - etappi, kus eelarvepädevad institutsioonid asuvad tegelikult pidama kõnelusi, millel võivad olla kasulikud ja tähendusrikkad tulemused. Just seetõttu loodan ma, et kolmepoolne kohtumine on võimalus, mis kasutatakse ära ja mida ei tohi lasta käest.
Me alustasime eelarvemenetlust ülimalt realistlikus vaimus. Liikmesriigid viivad praegu ellu ranget riigieelarve konsolideerimispoliitikat, milles tuleb leida vajalik tasakaal kriisiga võitlemise ning majanduse ja investeeringute taastamise vahel. See on põhjus, miks saab siin täita olulist rolli ja lausa peab seda tegema Euroopa Liidu eelarve, mis annab suure ja ainulaadse võimaluse kindlustada kuludele, investeeringutele ja rahalistele vahenditele lisandväärtus. Selles olulises rollis on hädavajalik lähtuda Euroopa 2020. aasta strateegiast.
Euroopa Parlament on päris algusest peale seadnud Euroopa 2020. aasta strateegia eelarvekõnelustes kesksele kohale. 2012. aasta eelarve saab olla ja peab olema esimene samm mainitud strateegia elluviimiseks konkreetsete meetmete võtmisel, sest on ju see strateegia meie liidule n-ö uue elu sissepuhumiseks valitud vahend.
Selles mõttes tõstab Euroopa 2020. aasta strateegiale finantsmõõtme andmine esile meie järjepidevuse ja usaldusväärsuse ning annab neile keskse tähenduse. Meil ei ole võimalik luua niisugust kõikehõlmavat strateegiat ilma seda kohe rakendamata, eriti ajal, mil säärane majanduse taastamise vahend tuleb kujundada nii, et selle mõju oleks täielikult tunda.
Järjepidevus, usaldusväärsus ja ulatuslik Euroopa 2020. aasta strateegia on seega otsustavad ja tähtsad ka praegu Euroopa Liidule ja meie ühisrahale vajaliku stabiilsuse tagamisel.
Esiplaanile tõusevad veel muudki tõsiasjad ja poliitikavaldkonnad. Pean silmas Vahemere piirkonna demokraatia edendamist ning vajadust tagada Euroopa Liidule välismõõde, sest praegu saaks liit tõesti taastada oma olulise juhirolli ja täita seda.
Ärgem unustagem, et eelarve näol ei ole tegemist lihtsalt dokumendiga, mis tuleb heaks kiita, kui eelolevaks aastaks on vaja mingit arvestust. Eelarve on ka vahend, mis peab kogu aasta vältel toimima. Seega tuleb seda küsimust hoolikalt käsitleda mitte üksnes seoses järgmiseks aastaks tehtavate maksete, vaid ka käesoleva aasta ehk 2011. aasta eelarve täitmisega.
Järjepidevus, usaldusväärsus ning eelarve range, otsustav ja kindlameelne kasutamine kriisiga võitlemiseks ja liikmesriikide konsolideerimispoliitika hüvitamiseks - kõik see nõuab meilt tõsist pühendumist ja peab tõesti kindlustama, et me taas kord täidame olulist rolli Euroopa Liidu turvalisuse tagamisel ning eelkõige - ja see on minu jaoks suurim mureküsimus - kutsub meid mitte laskma raisku kolmepoolse kohtumise võimalust. Kolmepoolne kohtumine võib olla ja peab olema väärtuslik võimalus konkreetsete ja kasulike mõtete vahetamiseks, mis sel aastal peab viima meid ühise arusaamani selles, milliseid eelarvevalikuid meil tuleb teha.
Leian, et nii tähtsa dokumendi, nagu eelarve kallal töötades on ühiste valikute tegemine suurepärane märk meie suutlikkuse kohta teha liidus koostööd ja see on praegusel ajal eriti oluline.
Janusz Lewandowski
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Olen siin, et kuulata teie arvamusi komisjoni esitatud eelarveprojekti ja kolmepoolseks kohtumiseks antava volituse kohta.
Meil seisab ees tähtis töö ning eelseisval kolmepoolsel kohtumisel on meil peagi võimalik arutada Euroopa Parlamendile huvi pakkuvaid küsimusi. Kuid on selge, ja see tuli välja ka raportööri ettekandest, et praegustes ebaharilikes tingimustes ei saa 2012. aasta eelarve koostamine ja kompromisside tegemine toimuda tavapärasel moel. Seetõttu tuleb leida tasakaal eelarve konsolideerimise ning majanduskasvu ja tööhõivet soodustavate investeeringute vahel ning ma leian, et see kajastub ka meie projektis. Isegi kriisi ajal on meil vaja teha investeeringuid, et tugevdada Euroopa majanduse ülimalt nõrka elavnemist.
Siin on siis osa meie vastusest, mis sisaldub 2012. aasta eelarves. Me oleme selgelt parandanud Euroopa 2020. aasta strateegiaga seonduvaid prioriteete. Meie hinnangul hõlmab see 62,6 miljardit eurot, mis moodustab 43,5% kogu eelarveprojektist. Muudetud on ka Lissaboni lepinguga seotud kulutusi, mis on suurenenud 4%. See on esimene osa vastusest.
Teine osa vastusest on mõistagi range halduspoliitika, komisjoni mitte suurendamine ja niinimetatud negatiivsed prioriteedid programmide äärmiselt karmiks hindamiseks - et näha, kas need toimivad või ei - ning tulemustest lähtudes mõnedes valdkondades ka olemasolevas 2012. aasta finantsplaneeringus ettenähtust väiksema mahuga eelarvete koostamine. Seetõttu on 2012. aasta eelarveprojekti maht peaaegu 9 miljardi euro võrra väiksem 2012. aastaks koostatud finantsperspektiivis sätestatud ülemmäärast.
Ainult eelarveprojekti koostamisest ei piisa. Meil kõigil on kohustus reageerida muutustele ülemaailmselt. See puudutab eelkõige Vahemere lõunapiirkonda. Seega leppisime me nädal aega tagasi kokku 2012. aasta eelarve kirjalikus muutmisettepanekus nr 1, et suurendada eelarve mõju meie naabruskonnale ja iseäranis Vahemere lõunapiirkonnale aastatel 2011, 2012 ja 2013 enam kui 1,3 miljardi euro võrra.
Eelolevaks aastaks tähendab see veel peaaegu 500 miljoni euro eraldamist Vahemere lõunapiirkonna ja üldse kõnealuse ümbruskonna tarvis. Sellega kulutatakse ära rubriigi 4 jaoks kavandatud varu ning lisaks võetakse vahendeid paindlikkusinstrumentide arvelt 150-153 miljoni euro ulatuses.
Tulemus on selline nagu esitatud. Maksed peaks kasvama 4,9%, aga seda mitte lõbu pärast, vaid selleks, et täita olemasolevad õiguslikud kohustused, mis suurenevad finantsperspektiivi lõppemisel. Pean veel kord kordama, et see on 2012. aastaks kehtestatud ülemmäärast täpselt 8,8 miljardit eurot vähem.
Suurendatakse kulutusi teadus- ja arendustegevusele ning ühtekuuluvuspoliitikale, milles leiavad nüüd aset muutused, sest abikõlblikud programmid on lõpule viidud ja me peame tasuma liikmesriikide arved. Kuid üldjoontes on isegi ühtekuuluvuse valdkonnas kulud oluliselt väiksemad liikmesriikide 2012. aasta parandatud prognoosides ettenähtust.
Kokkuvõttes ei arva ma, et nõukoguga tuleviku üle peetavad kõnelused on kerged. 2011. aasta eelarvemenetluse kogemus oli väga õpetlik. Meil on vaja Euroopa Parlamendi toetust, et koostada järgmiseks aastaks korralik eelarve, mis näeb ühest küljest ette konsolideerimise ning teisest küljest majanduskasvu ja tööhõive edendamise. Loodan, et sel aastal on menetlus sujuvam ja vähem närvesööv kui oli 2011. aasta eelarve menetlus.
María Muñiz De Urquiza
Lugupeetud juhataja! Komisjoni ettepanek, mille kohaselt tuleks 2012. aasta eelarve mahtu suurendada vaid nii väheses ulatuses, mis on vajalik, et täita ELi juriidilisi kohustusi, tähendaks, et Euroopa Liit n-ö külmutatakse ning sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis ei saa sellega nõustuda.
Me usume Euroopasse, selle poliitikavaldkondadesse ja nende rahastamise vajadusse, sest, austatud volinik, EL ei tähenda riikliku poliitika jaoks mitte kulu, vaid pigem lisandväärtust.
Nagu raportöör märkis, oleme igati nõus sellega, et eelarve eesmärgiks peaks olema ELi 2020. aasta strateegia elluviimine ning konkurentsivõime ja tööhõive parandamine, kuid see suur siht ei tohiks juhtida meie tähelepanu kõrvale tõsiasjast, et liidu välistegevus on pidevalt alarahastatud. Euroopa Parlamendi, komisjoni ja nõukogu eesmärk ei ole muuta liit silmapaistvaks ülemaailmseks tegevjõuks, kus inflatsioon on vaevu 2,9%.
Esitatud ettepaneku alusel on raske vastata üldsuse nõudmistele ning täita oma kohustust edendada maailmas rahu, arengut, rahvusvahelist stabiilsust ja inimõigusi.
Keskendun väliskomisjonile muret valmistavatele küsimustele.
Esiteks, eelarves peab kajastuma Euroopa naabruspoliitika, eelkõige selle Vahemere piirkonda puudutava osa läbivaatamine. Kõigepealt, austatud volinik, teeb komisjon seoses Palestiina, Lähis-Ida rahuprotsessi ning ÜRO abiorganisatsiooniga (UNRWA) ettepaneku kärpida eelarvet 100 miljoni euro võrra.
Leian, et rahu Lähis-Idas on piisavalt tundlik teema ja ÜRO abiorganisatsiooni töö piisavalt oluline selleks, et mitte mängida nendega igal aastal komisjoni mängu, mis seisneb algselt väiksemate arvude väljapakkumises ja seejärel nende suurendamises eelarvemenetluse raames peetavate läbirääkimiste käigus.
Vahemere piirkond on väga oluline, lugupeetud volinik, aga mitte nii oluline, et selle arvelt kahjustada teisi Euroopa Liidu välistegevuse valdkondi.
Näiteks võib siin tuua suhted Ladina-Ameerikaga ja nende kurikuulsa alarahastamise. Lisaks nende häbiväärsele alarahastatusele, on ummikseisus ka vahendite eraldamine riikidele, kes võiksid saada kasu tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi (ICI+) raames, kuid - ja ma kohe lõpetan, austatud juhataja - kes ei saa sellest kasu, sest rahastamisvahendi õigusliku aluse probleemile ei ole lahendust leitud.
Samuti tuleb vajalikud vahendid ette näha laienemiseks ja stabiliseerimisvahendiks, aga ka mitmepoolsete valdkondade jaoks, näiteks Euroopa Liidu poolt ÜRO üksusele UN Women (ÜRO naised) antavaks abiks. Lugupeetud juhataja, palun veel vaid ühe sekundi ja ütlen, et meile peab ühtlasi jääma võimalus eelarvet paindlikult kasutada.
Jorgo Chatzimarkakis
eelarvekontrollikomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Lugupeetud juhataja! Eelarvekontrolli vallas on Euroopa Liitu sageli süüdistatud hooletus kulutamises. Kes selle eest vastutab? 80%-l juhtudest on selleks tegelikult liikmesriigid, kes vastutavad kulude eest ühiselt. Sageli on selleks liikmesriigid. Me kõik mäletame, kuidas Suurbritannia peaminister David Cameron ütles Euroopa Parlamendi presidendile, et lisaraha küsimise asemel peame esmalt tagama vahendite tulemuslikuma kasutamise. Milline riik oli 2010. aastal suurim rikkuja? Ühendkuningriik. Kõik Suurbritannia programmid peatati 2010. aastal.
Miks küll? Sellepärast, et eeskirjad on liiga keerulised. Seetõttu tahan paluda kolleegidel ja eelkõige komisjonil võidelda koos liikmesriikidega lihtsamate eeskirjade, tõhusamate ja arusaadavamate järelevalvesüsteemide ning uute elementide kehtestamise eest. Näiteks, kui teaduspoliitikas oleks ette nähtud toetus või preemia eriti eduka ja uuendusliku projekti eest, oleks teadustegevust palju lihtsam kontrollida. Sama kehtib ühtekuuluvuspoliitika kohta, mille raames saaksime suurendada toetuse mõju, andes projektidega seotud laene.
Meil on uuendustegevuseks palju võimalusi. Meil tuleks julgelt edasi liikuda.
Pervenche Berès
Austatud juhataja ja volinik! Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon on oma prioriteedid seadnud, lähtudes ärevakstegevast tõsiasjast: majandus-, finants- ja sotsiaalne kriis jätkab oma laastamistööd ning töötuid inimesi on praegu 23 miljonit, kellest 5,2 miljonit on noored.
Oma resolutsioonis liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste rakendamise kohta kutsus Euroopa Parlament Euroopa Ülemkogu üles "mitte jätma tööhõiveküsimusi tagaplaanile, kui kaalutakse iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud komisjoni soovitust seada perioodiks 2011/2012 esmatähtsale kohale eelarve kindlakäeline tasakaalustamine”. Eelarves peab see nõue tähendama tugevat toetust Euroopa 2020. aasta strateegia viiele peamisele eesmärgile, eeskätt tööhõivetasemete tõstmisele ja vaesuses või sotsiaalses tõrjutuses elavate või sellises ohus olevate inimeste arvu vähendamisele.
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon rõhutab tõsiasja, et need eesmärgid eeldavad liikmesriikide eelarvete ja liidu eelarve võrreldavust, kokkusobivust ja vastastikust täiendavust.
Täname südamest raportöör Francesca Balzanit, sest teame, kui tugevalt ta pooldab kolmepoolsel kohtumisel meie parlamendikomisjoni võetud seisukohta.
László Surján
Lugupeetud juhataja! Regionaalarengukomisjon on ettepanekut arutanud ja toetab seda hea meelega. Meie parlamendikomisjon peab seda üsna mõistlikuks ja leiab, et see on sobiv lähtealus mitte üksnes kolmepoolsele kohtumisele, vaid ka kogu tulevasele eelarvemenetlusele. Loomulikult on regionaalarengukomisjoni jaoks kõige olulisem ühtekuuluvuspoliitika rahastamine ning me juhime tähelepanu asjaolule, et seitsmeaastase tsükli loomuliku kulgemise käigus oleme me jõudnud etappi, kus liikmesriigid on saanud või üritavad saada ja kulutada enda koostatud programmide alusel üha suuremaid summasid. Näiteks minu kodumaa sai möödunud aastal kaks korda rohkem vahendeid kui kahe eelneva aasta jooksul. Nii et seegi suundumus on süvenemas ning ehkki selle põhjused on mõistagi ka riigisisesed, on see nähtus täheldatav ka teistes liikmesriikides. Seetõttu loodame, et kõnealune poliitika saab kindla toetuse.
Luis Manuel Capoulas Santos
Lugupeetud juhataja! Rubriigiga 2 "Ühine põllumajanduspoliitika” (ÜPP) seondub kolm põhiküsimust. Esimese sambaga seoses ei esine suuri probleeme, sest selles kajastub ligikaudu 90% kuludest ja see on peaaegu 100% ulatuses kaetud. Nii et meil on hea meel 2012. aastaks ette nähtud 3% kulude kasvu üle, kuna sellega hõlmatakse kenasti ÜPP laienemisega kaasnevad kulud. Teadaolevalt laieneb ÜPP järk-järgult kuni 2013. aastani.
Ka teise sambaga ei ole erilisi probleeme, sest assigneeringuid on suurendatud. See on rõõmustav samm, kuna programmitöö periood on alles poole peal. Arvestades kriisiolukorda ja kaasrahastamisega seonduvaid raskusi, millega teatud liikmesriigid silmitsi seisavad, on oluline kiirendada teise, 70% kuludest hõlmava samba rakendamist.
Kolmas küsimus, mille tahan tõstatada - ja see on minu arvates kõige tähtsam -, puudutab mõningaid eriprogramme. Kooskõlas Üldkohtu otsusega on koolidele puuvilja jagamise kava ja koolipiima programmi ning eeskätt enim puudust kannatavate isikute abistamise programmi eelarveid oluliselt vähendatud, sest leiti, et ülejäävad vahendid tuleks kasutusse võtta ja ära kasutada üksnes sekkumismeetmete raames. Nii sügava kriisi ajal, nagu praegune, ei peaks solidaarsus olema vaid poliitiline prioriteet, vaid eelkõige südametunnistuse käsk. Seega palun komisjonil ja nõukogul esitada seadusandlik ettepanek selle ebaõiglase olukorra kõrvaldamiseks.
Olle Ludvigsson
Lugupeetud juhataja! Majandus- ja rahanduskomisjoni nimel tahan toonitada kolme prioriteetset valdkonda. Esiteks, Euroopa järelevalveasutusi tuleb rahuldavalt finantseerida. Finantsturgude stabiilsuse tagamiseks on hädavajalik, et nad suudaksid etendada kindlamat rolli. Kui järelevalveasutustele antakse uusi ülesandeid, tuleb kohe suurendada nendele eraldatavaid vahendeid. Pikema aja jooksul tuleb meil põhjalikumalt uurida, kas praegu kavandatud personal on ka tegelikult piisav. Teiseks, komisjon peab olema valmis suurendama majandusvaldkonna inimressurssi niipea kui majanduse juhtimise pake on vastu võetud. Ajakohastatud määrusi tuleb kohe algusest peale tulemuslikult hallata. Kolmandaks, eelarves peab ette nägema vahendid ELi statistika kvaliteedi parandamiseks. Vilets majandusstatistika võib olla üks kriisi põhjusi.
Reinhard Bütikofer
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Austatud juhataja, härra Lewandowski ja proua Balzani! Kõigepealt tahan oma parlamendikomisjoni nimel südamest tänada Francesca Balzanit väga raske tehtud töö ja ka tiheda koostöö eest. Ta annab suurepärast eeskuju.
Lugupeetud härra Lewandowski, te ütlesite, et tavapärane menetlus ei ole vastuvõetav. Loomulikult on see täiesti õige. Kuid kui heidame pilgu energeetikale, mis on Euroopa 2020. aasta strateegia järgi prioriteetne valdkond, siis on selge, et komisjon kipub siiski tegutsema nagu varemgi, sest seda prioriteeti ei ole täies ulatuses rahastatud. Kärbitakse koguni sellist tähtsat valdkonda, nagu energiapoliitika ja see on tõesti arusaamatu. Ameeriklastel on ütlus: we must put our money where our mouth is (me peame käituma oma sõnade järgi). Me ei tohi võtta kohustusi, mida me ei suuda täita.
Teiseks, meie tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis tahame olla kindlad, et niisuguste suurprojektide, nagu termotuumasünteesi reaktori projekti ITER ja globaalse navigatsioonisüsteemi projekti GALILEO PAS järsult kasvavad kulud ei hävitaks enam teadusuuringute eelarvet. Me oleme teinud selle kohta ettepanekuid ja meile meeldiks, kui neile antaks rõõmustav vastus. Lõppkokkuvõttes on küsimus väike- ja keskmise suurusega ettevõtjates. Me tahame kehtestada prioriteedid, millega tagatakse neile juurdepääs teadustegevuseks ja uuendusteks ette nähtud ressurssidele ning uuenduslikele rahastamisvahenditele.
Franziska Keller
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamuse koostaja. - Lugupeetud juhataja! Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil on väga hea meel selle üle, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala eelarvet on suurendatud, kuid me leiame ka, et enne uute meetmete ja programmide rakendamist tuleks olemasolevaid põhjalikult hinnata ning uued programmid tuleks koostada antud hinnangute alusel.
Meie arvates on ruumi koos tegutsemiseks ja topelttöö vältimiseks, asjade lihtsustamiseks ning selle tagamiseks, et kõigel, mis me ELi tasandil teeme, on selge lisandväärtus.
Kodanikuvabaduste komisjon on veendunud, et meil tuleks heita pilk sellele, mis meie ümber praegu aset leiab, ning me peame suurendama kulusid pagulaste kaitse ja romade lõimimise valdkondades. Kõik ametkonnad peavad olema suutelised täitma ülesandeid, mis me praegu nende õlule paneme.
Lõpetuseks - ja see võib ka komisjonile huvi pakkuda - on kodanikuvabaduste komisjon kindlal arvamusel, et märkimisväärne osa SIS II jaoks eraldatud vahenditest tuleb jätta reservi, sest endiselt ei ole selles vallas selgeid tulemusi. Kaaluda tuleks ka teatud osa personalikulude reservi jätmist juhuks, kui ELi terroristide rahastamise jälgimisprogramm (TFTP), mida on praeguseks arutatud vaid Euroopa Komisjonis ja mitte kodanikuvabaduste komisjonis, ei teostu.
Barbara Matera
Austatud juhataja, kallid kolleegid! Euroopa raske majanduslik ja finantsolukord on toonud välja nõrgad kohad üksikutes liikmesriikides, kes näevad palju vaeva, et hoida ära riigivõlakriisi. Kriisi tulemusena on järsult vähenenud riiklikud investeeringud tööhõivet ja majanduskasvu soodustavatesse põhivaldkondadesse. Euroopa 2020. aasta strateegia, mis on 2012. aasta eelarves kesksel kohal, näeb ette viisi, kuidas sellest nõiaringist välja pääseda.
Ehkki me tunnustame komisjoni sobivalt vastutustundlikku käitumist assigneeringute kavandamisel 2012. aastaks, pean naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni eelarvealase arvamuse koostajana kahetsusega märkima, et vaid minimaalses ulatuses on suurendatud seda eelarve osa, mis on ette nähtud programmile PROGRESS, mille raames viiakse ellu noorte jaoks, samuti vaesusevastase võitluse ja soolise võrdõiguslikkuse vallas olulisi ettepanekuid, ning programmile DAPHNE, millel on juhtiv roll naiste vastu suunatud vägivallaga võitlemise poliitikas.
Seega kokkuvõtteks leian, et 2012. aasta eelarvega peab konkreetsemalt suutma vastata Euroopa ees seisvatele raskustele.
Giovanni La Via
Lugupeetud juhataja ja volinik, kallid kolleegid! Eelarvemenetlusega seotud kolme institutsiooni ees seisev ülesanne ei ole kergete killast, sest neil tuleb leida piisavalt vahendeid, et katta varasematel aastatel võetud kohustused ja raskused, millega liit valmistub toime tulema. Eesmärk on üritada leida tasakaal ühelt poolt majanduskasvuks ja arenguks nõutava ning teisalt selle teadmise vahel, et vaja on vastutustundlikult kokku hoida.
Täna teeb Euroopa Parlament ettevalmistusi, et anda oma hääl kõnealusele olulisele dokumendile, millega antakse volitus ehk konkreetsed juhendid nõukoguga läbirääkimiste pidamiseks. Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon soovis täiendada dokumenti, mille esitas raportöör Francesca Balzani - keda ma mõistagi tänan tehtud töö eest -, et aidata nii toonitada vajadust eraldada piisavalt vahendeid 2012. aasta eelarves kesksel kohal oleva Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide rahastamiseks ning rõhutada ka ühenduse eelarve olulist tähtsust liikmesriikide poliitika taasühtlustajana.
Meie prioriteedid on arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv, teadusuuringute, arengu, majanduskasvu, uuenduste ja tööhõive toetamine, samuti väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate arengu soodustamine. Leian, et investeeringud nendesse sektoritesse on ainus viis Euroopa kriisist väljatoomiseks. Toetan Euroopa lisandväärtuse mõtet ning see lisandväärtus tuleb saavutada eelarve ja finantsplaneeringuga.
Arvan, et pean eraldi märkuse tegema ülejäägi teema kohta. Mina isiklikult pooldan nõuet, mille kohaselt peaks kasutamata vahendid jääma Euroopa Liidu eelarvesse, kuid seda alates järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kehtima hakkamisest, sest praegu ei ole liidul õiguslikku alust nimetatud vahendite kinnihoidmiseks. Sama kehtib trahvide ja viiviste kohta.
Lõpetuseks märgin, et käesoleval aastal ei tohi me korrata seda, mis juhtus möödunud aasta detsembris, vaid püüdma eeloleval, juulis toimuval kolmepoolsel kohtumisel leida liikmesriikide vahel tasakaalu. Samal ajal peame tagama piisavad vahendid Euroopa strateegilise tähtsusega poliitikavaldkondadele ja tegevusprioriteetidele, mis on hädavajalikud liidule uue hoo andmiseks, aga ka 500 miljonile Euroopa kodanikule.
Edit Herczog
Austatud juhataja! Tervitan volinikku ja kolleege. Põhimõtteliselt võib 2012. aasta eelarvet pidada majanduse juhtimise pakme n-ö väikeseks vennaks, sest ka selle eesmärk on kehtestada tasakaalus eelarve ja majanduskasvu tingimused ning suurendada asjakohaste majandus- ja eelarvepoliitiliste meetmetega tööhõivet ja konkurentsivõimet. Me vajame tulemusi, töökohti, majanduskasvu ja tööstuspoliitikat ehk teisisõnu - me vajame tugevat Euroopa majandust. Olukorras, kus euro on ebastabiilne, ei saa eeldada, et liikmesriigid hakkavad kriisist ja majanduslangusest hoolimata suurendama oma SKP-põhiseid osamakseid ELi eelarvesse lihtsalt sellepärast, et me loodame, et SKP kasvab. Kuid luua tuleb kindel majanduslik alus, et võimaldada sellisel Euroopa Liidul, mida me oleme ette kujutanud, tõesti oma kodanikke teenida. Selle saavutamiseks oleme määranud endale eesmärgid. Me peame viima ellu Euroopa 2020. aasta strateegia. Allakäigutee asemel tuleb meil sillutada teed Euroopa majanduskasvule ning tööstus- ja tehnikarevolutsioonile, sest on ju see valdkond uuenduslikkuse alal peamine. 2012. aasta eelarve peab aitama kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia täitmisele. Praegu on kõne all selle kümneaastase programmi teine aasta. Me ei saa öelda, et programm lõpeb alles kunagi edaspidi. Seega ei piisa kärbete väljapakkumisest ega Euroopa Liidu poolt eurooplaste heaks tehtava piiramisest. Seetõttu on hädavajalik, et 2012. aasta eelarveprojekt ja 2013. aastaks elluviidav teadusuuringute seitsmes raamprogramm oleks suunatud just mainitud eesmärgi saavutamisele.
Carl Haglund
Austatud juhataja! Kõigepealt tahan tänada meie suurepärast raportööri tubli töö eest. Ka minul on hea meel, et tehtud töö põhineb Euroopa 2020. aasta strateegial. Me ei saa tuleviku kohta langetatavate otsustega oodata kuni uue mitmeaastase finantsraamistiku kehtestamiseni. Meil tuleb tõesti juba praegu alustada tulevikku suunatud töö tegemist ning seda arvestades on 2012. ja 2013. aasta ülimalt olulised. Samas peaksime endale ka ilmselt meelde tuletama, et 2011. aasta eelarve koostamine oli üsna keeruline. Me ei jõudnud Euroopa Ülemkoguga ühisele arusaamale. Seda arvestades peame kahjuks kurtma komisjoni välja pakutud 2012. aasta eelarve märkimisväärse suurenemise üle. Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon leiab, et eelarvet on liiga palju suurendatud. Seetõttu esitasime ka muudatusettepaneku, mille eesmärk on siduda eelarve kindlamalt tegeliku olukorraga, ja ma loodan, et teised fraktsioonid saavad seda täna toimuval hääletusel toetada.
Teiseks tahame toonitada tõsiasja, et meil on pisut omapärane traditsioon eraldada igal aastal liiga palju vahendeid teatud valdkondadele, kuigi me teame, et need vahendid tulevad aasta lõpus või tegelikult järgmisel aastal kasutamata tagasi. Kas me ei saa liidus midagi ette võtta selle mitmele tegevusalale liigsete vahendite eraldamisega?
Me leiame, et on hädavajalik mõista Euroopa majanduslikku reaalsust. Kahjuks tähendab see, et järgmise aasta eelarve ei saa olla päris nii suur kui komisjon seda vajalikuks peab. Samal ajal peab aga nõukogu minu arvates saama aru sellest, et me ei tule toime ka nn nullkasvuga, vaid meil on kokku lepitud prioriteetide jaoks vaja teatud määral uusi vahendeid. Siin tuleks leida kuldne kesktee ning vähemalt meie fraktsioon on seisukohal, et see on võimalik vaid juhul, kui vastutust kannavad kõik.
Lajos Bokros
fraktsiooni ECR nimel. - Lugupeetud juhataja! Kreeka riik on sisuliselt pankrotis. Küsimus ei ole enam selles, kas tema võlad tuleks kustutada, vaid millal seda tuleks teha. Mida varem seda parem.
Euroopa institutsioonid hiilgavad probleemi olemuse mittemõistmisega. Tegemist ei ole mitte likviidsuskriisi, vaid sügava maksevõimekriisiga, mis näitab, et Kreeka majandus ei ole rahvusvahelisel tasandil konkurentsivõimeline. Kreeka maksumaksja uute võlgadega koormamine ei ole mitte lihtsalt kasutu, vaid väga kahjulik. Et Kreeka saaks hakata eelarvekriisist väljuma, tuleks osa võlakoormast kustutada ja jätta nii avalik- kui ka eraõiguslike võlausaldajate kanda.
Prantsusmaa, Saksamaa ja eelkõige Kreeka pangad tuleb rekapitaliseerida. Euroopa Keskpank (EKP), mis ostis kokku tohutu hulga Kreeka riigivõlakirju ja aktsepteeris neist suurt osa tagatisena, on nüüd lõksus. Kakskümmend aastat tagasi, kui algas endiste kommunistlike riikide ümberkujundamine, seisnes üks tähtsamaid struktuurseid reforme sõltumatu keskpanga asutamises ja riigivõla katteks lisaraha trükkimise ranges keelus. EKP on sisuliselt järginud kommunistlike riikide eeskuju. Ta tegutseb selgelt huvide konfliktis ja nüüd on euroalal selle tagajärjed käes.
Just sellises olukorras peame analüüsima 2012. aasta eelarvet. Enesepettus on oodata järgmisel aastal liikmesriikide osamaksete kasvu, arvestades seda tohutut koormat, mis tõenäoliselt niikuinii maksumaksjate õlule pannakse. Ei tohi unustada ega kõrvale heita viie usaldusväärse ja maksejõulise riigi presidendi ja peaministri kirja. Hoiatava näitena peaks meeles hoidma ka möödunud aasta lõpus toimunud piinarikkaid läbirääkimisi ja Euroopa Parlamendi nördimapanevat allajäämist. Euroopa Parlamendi delegatsioonile kolmepoolseks kohtumiseks antav volitus peaks olema palju kitsam ja samas realistlikum, kui siinne parlament tahab jätkuvalt jääda kaasarääkijaks ELi ees tulevikus seisvate tohutute raskuste ületamise teemal.
Helga Trüpel
Lugupeetud juhataja ja härra Lewandowski, kallid kolleegid! Kõigepealt tahan väljendada oma üldist toetust Janusz Lewandowski sõnadele selle kohta, et kriisiaegadel on tähtis tagada õige tasakaal ühelt poolt säästmisvajaduse, vahendite tulemusliku kasutamise ja kokkuhoiumeetmete ning teiselt poolt investeerimisvalmiduse ja -võime vahel, et me ei paneks oma majandust täiesti seisma. Pooldan neid üldisi suuniseid ja leian, et need peaksid ühtlasi moodustama meie eelarve lähtealuse.
Nüüd on küsimus selles, kas seda nõuet, millele Janusz Lewandowski nii õigesti tähelepanu juhtis, saab ka tegelikult täita. Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsiooni vaatenurgast väärib kriitikat mitu olulist valdkonda. Kui tuua välja üks konkreetne, s.o. katsetermotuumareaktori (ITER) projekt, selgub, et tegemist on ühega neist projektidest, millele määratavaid vahendeid järgmise eelarvega kõige rohkem ehk teisisõnu 740 miljoni euro võrra suurendatakse. Kas see on õige märguanne, mille tahame anda ajal, mil teiste teadusprojektide, eeskätt taastuvenergiaprojektide, eelarveid kärbitakse? Me tahame võtta tõsiselt komisjoni ja Euroopa Liidu väiteid selle kohta, et tõesti kavatsetakse võidelda kliimamuutustega ja liikuda taastuvenergia kasutuselevõtu suunas, ent me näeme, et mainitud projekti rahastamist on peetud nii tähtsaks, ja leiame, et selline otsus on väär. Seetõttu ei saanud me toetada läbirääkimisteks antavat volitust, hoolimata tõsiasjast, et selles dokumendis on ka palju õiget.
Miguel Portas
Austatud juhataja! Minu fraktsioon nõustub valitsustega läbirääkimiste pidamiseks antava volitusega, mille vastuvõtmiseks oleme täna siia kogunenud, kuid tahan sellegipoolest tõstatada poliitilise küsimuse, mida kõnealuses dokumendis ei käsitleta ning mis seondub nii praegu Kreekas ja minu kodumaal, Portugalis, toimuva kui ka Jean-Claude Junckeri hiljutiste avaldustega. Nende kahe riigi ja tulevikus ilmselt ka veel teiste suhtes võidakse kohaldada päästepoliitika põrgulikku nõiaringi, kus riikide päästmise tagajärjeks on vaid päästjate päästmine. Niisugune n-ö kokkuhoiul põhinev põrgu toob kaasa riiklike investeeringute ja ka loodavate töökohtade vähenemise.
Minu arvates on hädavajalik, et ELis kehtiksid põhimõtted, mille kohaselt saaks neid riike 2012. ja 2013. aastal toetada tõukefondidest. See ei tähenda mitte üksnes tõukefondide vahendite kättesaadavaks tegemist, vaid ka kaasrahastamise vähendamist ettenägevaid eritingimusi ehk teisisõnu riikide osamaksete kärpimist, mille tulemusena luuakse töökohti ja mis oleks mõeldud tulemusliku investeeringuna. See on kahe järgneva aasta jooksul vägagi kriitilise tähtsusega küsimus.
Marta Andreasen
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! Arutades, kuidas päästa Kreekat rikkumisest, mis võiks põhjustada majandusliku ja finantsalase kaose kogu maailmas, palub siinne parlament samas, et tema enda 2012. aasta eelarvet suurendataks peaaegu 5%.
See lihtsalt ei veena Euroopa maksumaksjaid ega tõsta ELi institutsioonide usaldusväärsust. ELi eelarve ei ole meid kriisist välja toonud ega tee seda ka edaspidi.
Me teame, et eelarves on mitu valdkonda, mille kulusid on võimalik kärpida. Ebaõnnestunud projekte ei tohiks jätkata. Vahendite eraldamine nendele projektidele, mille eeskirju on eiratud, või piirkondadele, kus ei hoolita kodanike õigustest, tuleks lihtsalt lõpetada. Kui võidab terve mõistus, hääletab Euroopa Parlament ELi 2012. aasta eelarve vähendamise poolt. Kui nii ei lähe, peavad ELi niigi räsitud kodanikud lootma oma riigipeade kaitsele.
Lucas Hartong
- (NL) Lugupeetud juhataja! Täna arutame ELi 2012. aasta eelarvet. Loomulikult on Hollandi Vabaduspartei eelarve peaaegu 5% väljapakutud suurenemisele ägedalt vastu. Kontrolli läbivad igasugused juhtalgatused ja selle tulemusena suunatakse üha enam vahendeid Euroopa erinevatesse mõttetutesse ametkondadesse, mis lihtsalt kulutavad maksumaksjate raha.
Kuid kõige olulisem punkt eelarves on täiendavad 1,3 miljardit eurot, mida nõutakse rahvusvahelise katsetermotuumareaktori (ITER) projekti jaoks. Raha sellele projektile tuleb võtta praeguse mitmeaastase eelarve teistest rubriikidest ja see tähendab, et me tegeleme praegu selle eelarve läbivaatamisega. Seega on igal liikmesriigil 2012. aasta eelarve suhtes vetoõigus. See on suurepärane uudis, sest see tähendab, et Hollandi valitsus saab kasutada oma õigust kiita eelarve heaks üksnes juhul, kui see vastab nn nullkasvu põhimõttele, mida minu kodumaa, Hollandi valitsus pooldab. Palun Hollandil ja teistel sarnaselt meelestatud Euroopa Liidu liikmesriikidel seda õigust täielikult kasutada.
Salvador Garriga Polledo
- (ES) Austatud juhataja! Janusz Lewandowski räägib üldiselt mõistlikku juttu ja seetõttu Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon teda ka toetab.
Sel aastal on eelarvealane volitus veelgi tähtsam kui see võis olla varasematel aastatel, kuna 2012. aastal alustame läbirääkimisi järgmise finantsperspektiivi üle.
Tegelikult põhjustas 2010. aasta juunis toimunud kolmepoolseks kohtumiseks antud volituse täitmise ebaõnnestumine tõsiseid probleeme novembrikuise kokkuleppe sõlmimisel. Seega me loodame, et institutsioonid suudavad nüüd paremini üksmeelele jõuda kui möödunud aastal.
Peale selle on Francesca Balzani koostanud väga mõistliku volituse, sest sellega on hõlmatud kõik tingimused, mis tuleb järgmises finantsperspektiivis läbi rääkida. Ta rõhutab, kui tähtis on Euroopa 2020. aasta strateegia, eelarve ulatus, tähelepanu pööramine veel täitmata kohustuste katteks määratavatele assigneeringutele, turvalisus ja eelarve usaldusväärsus. Kõik see kajastub 2012. aasta eelarves ja järgmises finantsperspektiivis. Seetõttu on oluline, et kõnealuse volituse täitmine ja kolmepoolne kohtumine õnnestuks, sest see, milliseks kujuneb 2012. aasta eelarvekokkulepe, määrab suuresti ära selle, kui edukad on institutsioonide vahel järgmise finantsperspektiivi üle peetavad läbirääkimised.
Eelkõige toetame me komisjoni nõuet suurendada maksete assigneeringuid 4,9%. Kõik need, kes ei taha asju nii näha, vaadaku, kuidas kulgeb käesoleva aasta eelarve täitmine ja milliseid suuri probleeme on makseteks piisavate vahendite leidmisega kas või näiteks selleks, et rakendada solidaarsusmeedet, mis tooks kasu mõningatele Euroopa puudustkannatavatele piirkondadele.
Estelle Grelier
- (FR) Lugupeetud juhataja! Tahan tänada meie raportööri ja kiita kolmepoolseks kohtumiseks antava volituse kvaliteetset projekti, milles toonitatakse, kui vajalik on lõpuks ometi hakata aastaeelarvetega täitma Euroopa 2020. aasta strateegiat. Omamoodi on see kooskõlas ka Euroopa poolaasta meetmega.
Sellegipoolest on oodata keerulisi läbirääkimisi, sest komisjoni esmane põhimõte on väikese eelarve esitamisega rahuldada liikmesriikide seatud kokkuhoiunõudeid, jättes tähelepanuta kodanike vajadused. Seda näitab enim puudust kannatavatele isikutele suunatud toiduabiprogrammide edasine saatus.
Sarnaselt paljudele kolleegidele, austatud volinik, sain ka mina ajakirjanduse kaudu teada, et komisjon kavatseb järsult vähendada enim puudust kannatavate isikute abiprogrammi rahastamist. Summa jagataks neljaga ehk vahendid vähenevad käesoleval aastal eraldatud 500 miljonilt järgmisel aastal kõigest 113 miljonile.
Praegu kulutab liit Euroopa solidaarsuse põhimõttest lähtudes aastas ühe euro inimese kohta, et kaitsta nende kodanike põhiõigust toidule. Selle sümboolse euro riiklikele huvidele ja eelarvekärbetele n-ö ohvriks toomine näitab Euroopa moraalset ja poliitilist allakäiku.
Sageli öeldakse, et inimühiskonna arengutaset saab mõõta selle järgi, kuidas hoolitsetakse ühiskonna kõige vähem kaitstud ja enim puudust kannatavate liikmete eest. Mainitud toiduabiprogrammi hävitamise põhjendamine tehniliste ja õiguslike raskustega ei mõju hukatuslikult mitte üksnes asjaomastele inimestele, vaid ka Euroopa usaldusväärsusele ja kuvandile. Sellega, et aprillis pakutakse välja ühed numbrid ja vähendatakse neid siis kahe kuu pärast neli korda, narrib komisjon Euroopa Parlamendi liikmeid ja kodanikke, keda nad esindavad.
Lugupeetud volinik, loodan, et muudate oma meelt selle konkreetse otsuse suhtes ega vaata mööda poliitilistest eesmärkidest ja eelarvega seotud plaanidest, mis kajastuvad kolmepoolseks kohtumiseks antavas volituses.
James Elles
Austatud juhataja! Tahan edastada raportöörile oma kiidusõnad. Tema töö on väga raske olukorras, kus 2020. aasta strateegiaga on seatud kindlad eesmärgid ning vaid vähesed ei ole nõus sellega, et rahastada tuleb tervet hulka erinevaid projekte. Tegelik probleem seisneb selles, kuidas finantseerida neid sihte olukorras, mis on nüüdseks veelgi raskem - nagu me näeme Euroopa Ülemkogul ja euroga seotud kõnelustel ning seda mainis ka kolleeg Lajos Bokros.
Meie fraktsiooni arvates peame enam keskenduma majanduslikule tõhususele ja eelarve neile valdkondadele, kus ka on tegelikult võimalik kärpeid teha. Komisjon on sellega algust teinud ega ole näinud ette suuremaid halduskulusid, kuid eelarves on ehk ka teisi valdkondi, millele me eelarvemenetluse käigus veel tõeliselt tähelepanu ei ole pööranud.
Sügise lähenedes on vaja teha põhjalik analüüs ning me oleme koostanud komisjonile selle kohta umbes 60 küsimust eesmärgiga tuvastada need valdkonnad, kus eelarve täitmine on olnud halb. Vastasel juhul jõuame me olukorda, kus me, nagu küünikud Oscar Wilde'i kena määratluse järgi "teame küll kõige hinda, aga mitte millegi väärtust”.
Angelika Werthmann
- (DE) Lugupeetud juhataja! 2012. aasta eelarveprojektis on esimest korda Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid eelarvemenetlusega hoolikalt seotud. Seetõttu rõõmustab meid Francesca Balzani tehtud töö.
Euroopas on noorte töötuse määr keskmiselt 20% ja Hispaanias on see kasvanud koguni 40%ni. Need on ärevakstegevad arvud. Neid nähes on kerge mõista, miks on noored tulnud tänavatele, näiteks Puerta del Solis, ning miks räägime üha sagedamini kadunud põlvkonnast. Me peame noorte inimeste heaks palju rohkem ära tegema.
Mis puudutab Euroopa 2020. aasta strateegiat, siis komisjoni sõnul aitab ligikaudu 43,5% kulukohustustega seotud vahenditest kaasa nimetatud strateegia eesmärkide täitmisele. Seetõttu palun komisjonil anda selle aasta eelarvemenetluse käigus rohkem võimalusi vahendite ümberjagamiseks, et saavutada pikaajalised sihid.
Derek Vaughan
Lugupeetud juhataja! Küllap me kõik teame, et selle aasta eelarve ja kolmepoolne kohtumine on keerulised. Seetõttu peame Euroopa Parlamendis tegema selgeks oma prioriteedid ja olema valmis nende eest seisma. Teisisõnu peaksime olema valmis kaaluma vahendite ümberjaotamist, et katta oma prioriteedid.
Minu arvates peaks meie prioriteet olema kogu ELi tööhõivet ja majanduskasvu edendav poliitika, eriti ajal, mil liikmesriigid kärbivad oma kulusid.
Näiteks ühtekuuluvuspoliitikal ja struktuurivahenditel on oluline tähtsus majanduskasvu soodustamisel meie piirkondades. Seega tuleb nendeks eraldada piisavalt vahendeid ja ma toetan tõukefondide eelarve suurendamist. Tähtis on ka teadus- ja arendustegevus meie ülikoolides ja akadeemilistes asutustes. Uuendustegevus on hädavajalik ning teadus- ja arendustegevuse kaudu saame me koostada projekte, asutada ettevõtteid ja luua töökohti. Ülimalt olulised on ka investeeringud taristusse. Tööhõivet ja majanduskasvu soodustavad veel investeeringud transporti, energiavõrku ja lairibaühenduse levitamisse, eriti meie piirkondades.
Lõpetuseks, Lissaboni lepinguga sai EL uued kohustused ja me peaksime olema valmis eraldama raha nende uute kohustuste täitmiseks. Palun komisjonil ka seda tulevikus arvesse võtta.
Anne E. Jensen
- (DA) Austatud juhataja! Juba on näha, et seekord on probleem maksetes ja nõukogus on terve hulk riike, kes ei soovi maksta. Ilmselgelt tuleb meil sellele lahendus leida. Kuid see sõltub vägagi suures osas liikmesriikide suutlikkusest kasutada tõukefondide assigneeringuid. Minu silmis on ülimalt oluline, et meie püüdlusi suurendada 2012. aasta eelarves energiavaldkonna tähtsust saadaks edu. Me peame tagama vahendite eraldamise taastuvenergiat käsitlevale Euroopa energiatehnoloogia strateegilisele kavale. Projektid on olemas ja meil tuleb kindlustada mainitud kava elluviimine. Seda tuleb toetada. Teiseks, raskusi on rahvusvahelise katsetermotuumareaktori (ITER) projektiga, millega seoses avaldab komisjon meile suurt survet. Kuid survet tuleks avaldada hoopis nõukogule, sest probleem on praegu seal. Euroopa Parlament toetab seda projekti, aga komisjon teab väga hästi, et me ei toeta vahendite eraldamist teiste teadusuuringute assigneeringute arvelt.
Seán Kelly
Austatud juhataja! Euroopa tasandil kulutatav raha peaks üldjuhul looma lisandväärtust ja see peaks kodanikele näha olema. Kahjuks on lisandväärtuse loomine ja selle näitamine kaks eri asja. Me peame seda teemat põhjalikult käsitlema ning võib-olla kohandama eelarvet, et tõendada kodanikele ja liikmesriikidele, et me tegeleme siin lisandväärtuse loomisega.
Teiseks, 2020. aasta strateegia on Euroopa Liidu tulevikku silmas pidades väga oluline. 2020. aastal ei hinnata meid mitte üksnes meie eelarvemahu järgi, vaid ka selle järgi, kas me viisime 2020. aasta strateegia ellu või ei. Kui see meil õnnestub, muutub Euroopa paremaks: majanduskasv on siin suurem, töökohti rohkem, enam kasutatakse taastuvenergiat, uuendustele kulutatakse rohkem raha ja ka ettevõtjaid on arvukamalt. Leian, et see peab olema meie siht.
Lõpetuseks, me vajame ka oma vahendeid ning mida varem me need saame, seda vähem aega on või kulub meil igal aastal eelarvete arutamiseks.
Eider Gardiazábal Rubial
- (ES) Lugupeetud juhataja! Kõigepealt tahan kiita raportöör Francesca Balzanit meile esitatud raporti eest.
Eelarve on tõepoolest esmane ja peamine vahend, mille abil edendatakse kõiki ELi poliitikavaldkondi - ühist põllumajanduspoliitikat, ühtekuuluvuspoliitikat, teaduspoliitikat ja välispoliitikat. Need oleks mõttetud, kui neid eelarvega ei toetataks.
Lugupeetud volinik, just seetõttu on meil praegusel kriisiajal rohkem kui kunagi varem vaja tugevat eelarvet, mis vastab meie hetkevajadustele. Seega palume teil eraldada vahendeid sellistele olulistele programmidele nagu tööhõive- ja noorte koolitusprogrammid või Euroopa Kohtus põrmustatud enim puudust kannatavate inimeste abiprogramm.
Palume ka nõukogul lõpetada raamatupidajalik mõtlemine ja asendada see lõpuks ometi poliitiku mõtlemisega ning mitte teha arvestusi, kaaludes aina, kuidas kärpida makseid. Nii võime Euroopa Kohtus lõpetada, sest - nagu te, austatud volinik Lewandowski meile meelde tuletasite - maksed on õiguslikud kohustused, mis tulenevad varem võetud kulukohustustest. Vastasel juhul ei ole me lihtsalt võimelised neid kohustusi täitma.
João Ferreira
- (PT) Austatud juhataja! Liidu ülimalt väikese eelarve raames tuleb langetada mõningad eriti olulised otsused, ent ELi juhid ei paista olevat nõus eelarvet muutma, kustutades nii igasugused väljavaated tegeliku lähenemise ja ühtekuuluvuse saavutamiseks.
On vastuvõetamatu, et äärmiselt sügavas kriisis, mis mõjutab ELi kõige raskemas majanduslikus olukorras olevaid riike, esitavad nad endiselt liidu vahendite, eriti tõukefondide kasutamise kaasrahastamiseks õigustamatuid nõudeid. Komisjon on ise tunnistanud, et nendes riikides on toetuste kasutamise määr väike, kuid nõuab ikkagi kohustuslikku kaasrahastamist, nii et riikidele kehtestatud niinimetatud kokkuhoiumeetmed ei võimalda neil tagada riiklike investeeringute tegemist eelkõige seetõttu, et eelarveid kärbitakse vaesuse piirini. Seepärast pooldame riiklike osamaksete tühistamist või siis nende olulist vähendamist kuni maksimaalselt 10%ni, et suurtes raskustes olevad riigid saaksid täit kasu liidu vahenditest ning raha kasutaks tõhusalt ära just need, kes seda kõige enam vajavad, mitte ei makstaks seda tagasi kõige paremas seisus olevate riikide rahakassasse.
Meil tuleb peatada see pidev ja vältimatu lahkukasvamine, mis on ELis tekkinud. Eelarvepoliitika on siin väga oluline.
Andreas Mölzer
- (DE) Lugupeetud juhataja! Nagu me kõik teame, peab Euroopa Liit püksirihma koomale tõmbama. Seda mitte üksnes seetõttu, et eelarvemahu suurendamine tähendaks riiklike kokkuhoiuprogrammide taustal meie kodanikele lööki allapoole vööd, vaid ka seetõttu, et järgmisel aastal tuleb teha makseid Euroopa alalisse finantsstabiilsuse fondi. See raha tuleb leida juba niigi pingelistest riigieelarvetest.
Kui üks fraktsioon tahab eelarvepiirangutest mööda hiilida nii, et kannab järgmisesse aastasse üle selleaastase eelarveülejäägi, mis tavaliselt makstakse liikmesriikidele tagasi, siis on selge, et kodanikele püütakse puru silma ajada. See suurendaks eelarvet komisjoni väljapakutust veel rohkem.
Võib tõesti olla, et kulud on planeeritud paljude mitmeaastaste programmide katteks ja asjakohaseid vahendeid ei saa praegu kärpida, sest vastasel juhul võiks ELi süüdistada lepingu rikkumises. Kuid minu arvates on säästmiseks piisavalt palju ruumi. Lisaks ELi ametite arvu vähendamisele on kõige olulisem tõhustada pettusevastast võitlust. Ainuüksi alusetult välja makstud summade tagasinõudmisega saaksime eelarvele avaldatavat survet märkimisväärselt leevendada.
Edit Herczog
- (HU) Lugupeetud juhataja! See annab mulle võimaluse selgitada oma kahte konkreetset ettepanekut. Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis toetab ITERi rajamist, kuid ei ole nõus 100 miljoni euro ülekandmisega teadusuuringute seitsmendale raamprogrammile eraldatud vahenditest, sest nimetatud raamprogramm on vajalik Euroopa eesmärkide saavutamiseks. Selle asemel tahame võtta kasutusse institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 37 alusel lubatud 5% paindlikkusvaru, et rahastada konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi, üleeuroopalist transpordivõrku ning üleeuroopalist energiavõrku. See on vajalik ja oluline tingimus, et Euroopa Liidu eelarve ka tegelikult täidaks oma ülesande ja elavdaks majandust. Tänan ja avaldan kiitust raportöörile.
Janusz Lewandowski
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Teen lühikese märkuse enne meie kolmepoolset kohtumist ning vastuseks kahele konkreetsele küsimusele, mille esitasid Luis Manuel Capoulas Santos ja Estelle Grelier, et kaitsta enim puudust kannatavate isikute toiduabiprogrammi.
Nad teavad, mis on juhtunud: Euroopa Kohtu otsus, mille kohaselt peab programmiga hõlmatud toiduabi pärinema üksnes varudest, on toonud kaasa selle, et programmi eelarvet on vähendatud 500 miljonilt eurolt 113 miljoni euroni. Seega meil tuleb siin leida lahendus ja ilmselt ka uus õiguslik alus programmile.
Teise lühikese märkuse teen vastuseks Reinhard Bütikoferile, kes väitis, et me ei ole järgmises eelarves piisavalt kajastanud energiaprioriteete.
Mõista tuleb, et käesoleval aastal on tekkinud tohutud viivitused investeerimisprojektide, eelkõige Nabucco ja teiste koos Aserbaidžaaniga elluviidavate projektide viibimise tõttu, aga ka seetõttu, et pärast lauluvõistluse Eurovision võitmist on Aserbaidžaan ennast n-ö lõdvaks lasknud. Kahjuks mõjutab see ka suurte energiaühendustega seotud planeerimist järgmiseks perioodiks.
Kõikidele neile, kes soovivad eelarvet vähendada, mainin, et lisaks õigusaktidest tulenevatele maksekohustustele, mis tuleb 2012. aastal täita, peame tegema makseid ka Kreekale ja mõnedele teistele raskustes olevatele riikidele. Nad peavad kokku hoidma, aga neil on vaja ka investeeringuid, ja meie juriidilised kohustused seonduvadki investeeringutega - struktuurivahenditega, mis kõnealustele riikidele järgmiseks aastaks eraldatakse.
Francesca Balzani
Austatud juhataja, kallid kolleegid! Leian, et tegemist oli väga huvitava aruteluga, mis jätkas erikomisjonides peetud mõttevahetust ja näitab, et Euroopa Parlamendis valitseb põhistrateegiate osas üldine üksmeel.
Paljude muude meetmete seas on kõige olulisem just eelarve, mis on kahtlemata ainus ja tähtsaim vahend, mis võimaldab luua õrna tasakaalu riikide eelarvete konsolideerimise ja majanduskasvu toetamise vajaduse vahel. See on meie ainus tegelik kaitse ohu vastu, et konsolideerimine võib Euroopa majandust tõsiselt ja pöördumatult kahjustada. Seega on eelarvel keskne tähtsus.
Euroopa Parlament ei nõua üldiselt pingelist eelarvet, vaid dokumenti, millega toetatakse kindlalt kõiki prioriteete, mis on praegu arusaadavad ja ilmselged. Euroopa 2020. aasta strateegia prioriteet on eelkõige investeeringud tööhõivesse. Mainisime siin istungisaalis taas kord teadus- ja arendustegevust, sotsiaalset ühtekuuluvust ning energeetikat - need on kõik prioriteedid, mille puhul tõendab meie kavatsuste tõsidust kõige paremini eelarve. Tõsised kavatsused näitavad meie suurt institutsionaalset usaldusväärsust.
Praegu on kõnealune keskne eelarve seega väga oluline vahend paljude muude seas, sest me oleme jälle juhtinud tähelepanu tõsiasjale, et sellest saab meie lubaduste elluviimisele hoogu andev jõud, mis ei ole sugugi väike asi. Nii et eelarvel on oluline tähtsus Euroopa Liidu ja ka meie ühisraha stabiilsuse taastamisel.
Seetõttu loodan, et juba kolmepoolsel kohtumisel avab see tugev vastutustunne, mida me kõik jagame - ja see ei saagi olla teisiti -, meie liidu tuleviku nimel tee rahulikele, vastutustundlikele ja asjalikele läbirääkimistele.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub täna kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Cătălin Sorin Ivan
Eelarvealasest kolmepoolsest kohtumisest on eelarvemenetluses saanud väga oluline samm ja seda võimalust ei tohi käest lasta. Täna hääletusele pandud raporti abil tuleb anda Euroopa Parlamendi läbirääkijatele kindel ja selge volitus. Praegu rakendavad liikmesriigid ranget kokkuhoiupoliitikat, millel on kahjulik mõju majanduse elavnemisele. Sellises keerulises olukorras peab ELi eelarve etendama Euroopa majanduse edendamisel olulist rolli. Eelkõige peab ELi eelarve olema seotud ka Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidega. Meil ei saa olla niisugust strateegiat, ilma et me eraldaksime sellele vajalikke vahendeid. Teisest küljest on 2012. aasta eelarve mingis mõttes nagu Euroopa juhtimise pakme n-ö väike vend, kuid see peab tagama majandusliku toetuse poliitilisele pakmele.
Kinga Göncz
Mind rõõmustab komisjoni kava, millega on järgmise aasta eelarveprojektis nähtud ette enam vahendeid vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamiseks. Kuid minu meelest on ebapiisavad ootamatute sündmuste tagajärgedega toimetulekuks eraldatud vahendid, eelkõige aga assigneeringud, mis on ette nähtud pärast Põhja-Aafrikas toimunud rahutusi, suurenenud sisserändega tegelemiseks ning partnerlusalgatusteks. Euroopa Liit peab Põhja-Aafrikas toimunud muutustele tulemuslikult reageerima ja olema paremini valmis ettenägematuid sündmusi ohjama. Kriis võib ühist eelarvet ettearvatust rohkem koormata. See, et komisjon on välispiiride kaitseks eraldanud rohkem vahendeid, on asjakohane, kuid samas tuleks suurendada ka Euroopa Pagulasfondi eelarvet ja lõimimiseks ette nähtud rahalisi vahendeid. Põhiõiguste harta üldine rakendamine ja inimõiguste valdkonna tugevdamine ELis on iga liidu kodaniku huvides. Süvenev diskrimineerimine ja jätkuvalt leviv sallimatus on meie ühine mure kogu Euroopas. Seetõttu pean sama oluliseks selliste programmide laiendamist, millega edendatakse lugupidamist põhiõiguste vastu, ning liidu kodakondsuse kindlustamist.
