Euroopa Koolitusfondi loomine (uuesti sõnastamine) (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on hr Lehideux poolt tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel koostatud raport (Α6-0131/2008) Euroopa parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega asutatakse Euroopa Koolitusfond (uuesti sõnastamine) - C6-0243/2007 -.
Louis Michel
komisjoni liige. - (FR) Proua juhataja, raportöör, daamid ja härrad, tahan tervitada parlamendi tööd seoses ettepanekuga muuta Euroopa Koolitusfondi asutavat määrust, eriti aga soovin tänada tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning selle raportööri hr Lehideux'd.
Nagu teada, loodi Euroopa Koolitusfond 1990. aastal toetamaks PHARE välisabiprogrammide rakendamist kutsekoolituse alal. Hetkel hõlmab selle reguleerimisala endiseid TACISe, CARDSi ja MEDA programmide riike. Euroopa Liidu poliitika hariduse ja koolituse ning välissuhete alal on edasi arenenud, seega tuleb Euroopa Koolitusfondi määrust täiustada, võtmaks neid arenguid arvesse. Selle tulemuseks on komisjoni ettepanek, mille kallal te olete töötanud.
Meie ettepanek ei näe ette uut laadi tegevust koolitusfondile. Eesmärk on määratleda eelkõige fondi ülesanded selgemini laiemast teemavaldkonnast lähtudes, mis hõlmab inimressursi arengu põhimõtet, eriti aga elukestvale õppele suunatud haridust ja koolitust.
Kooskõlas ELi uute välissuhteid käsitlevate õigusaktidega laiendatakse ettepanekuga fondi geograafilist reguleerimisala. Selles uues kontekstis tuleb fondi ülesandeid kohandada, juhindudes jätkuvalt selgelt kindlaks määratud prioriteetidest.
Olen tänulik Euroopa Parlamendile, et see on komisjoni ettepaneku positiivselt vastu võtnud. Tänu kolme institutsiooni vahelisele heale koostööle oleme suutnud leida kõiki kolme osapoolt rahuldavad lahendused isegi sellistele tundlikele küsimustele, nagu seda on juhatuse koosseis ning viisid, mil moel Euroopa Parlament saab anda edasi oma spetsiifilisi teadmisi. Seetõttu aktsepteerib komisjon kõhklusteta eelmisel nädalal konstruktiivse kolmekõne tulemusena valminud konsolideeritud teksti.
Lubage mul oma kolleegi Jan Figeli nimel lõpetada, rõhutades meie koostöö edukuse tähtsust, kuna see võimaldab Euroopa Koolitusfondil saada õigeaegset kasu uuest õiguslikust alusest ning seetõttu pakkuda endisest tõhusamat abi kasusaajariikidele, mis endastmõistetavalt ongi selle tegevuse eesmärk.
Bernard Lehideux
raportöör. - (FR) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, Torinos viibides oli mul võimalus hinnata kõnealuse fondi suurepärast tööd, mis on kutsekoolitussüsteemide arengut ELi partnerriikides edendav vitaalne ja väga efektiivne vahend. Komisjoni ettepanekuga ajakohastatakse fondi ülesandeid ja haldamist kindlustamaks, et fondi tegevus põhineb kindlal õiguslikul alusel. Minu nägemust mööda pakub nõukoguga saavutatud kompromiss edasiminekut kahes olulises suunas.
Esiteks võimaldab uus määrus fondil tegutseda kõigis ELi partnerriikides, kaasa arvatud nendes, mis jäävad naabruspoliitika ja ühinemiseelsete programmide raamistikust välja. See on otsustava tähtsusega punkt. Näiteks võtab liit vastu otsuseid, millel on otsene mõju tema AKV partnerite majandusele. Mul ei tarvitse volinik hr Michelile meenutada, et see toimus hiljaaegu komisjoni suhkrureformi puhul, mis sundis neid riike oma tööstuslikku tegevust radikaalselt mitmekesistama. Koolitusfond oleks saanud anda sellesse arengusse kasuliku panuse ja ta saab seda teha ka tulevikus sarnaste juhtumite puhul.
Teine kompromissist tulenev hüve, mida pean eriliselt tähtsaks, on parlamendiliikmete kaasamine fondi tegevuskavade läbivaatamisse. See küsimus väljub siiski kõnesoleva ameti raamistikust. Parlamendil on eelarve- ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise hääletuse jooksul vaid üks, tihti väga napp võimalus näha, mil moel ametid töötavad. Minu nägemust mööda ei ole parlamendil eriti seoses eesseisva Lissaboni lepingu jõustumisega võimalik tegeleda ametite tööga tõsisemalt kui praegu. Selle konkreetse fondi puhul nimetab parlament edaspidi juhatusse kolm esindajat, küll ilma hääleõiguseta, eeldades, et nad on kvalifitseeritud just fondi tegevust hõlmavates valdkondades. Parlamendil on vaba voli nimetada kas väljaspoolseid isikuid või parlamendiliikmeid. Parlamendi ülesandeks jääb vastu võtta vastutustundlik otsus, mis puudutab esindatuse taseme valikut juhatuses. Praeguses etapis on põhiküsimuseks see, et edaspidi on olemas valikuvõimalus ning on käivitatud arutelu parlamendi kaasatusest.
Ametite kasvavat hulka arvestades on kõikidel Euroopa institutsioonidel hädavajalik ametite tegevuse jälgimise meetmed hoolikalt läbi mõelda. Selles kontekstis olen ma veendunud, et meil tuleb luua tõeline kontakt parlamendi ja ametite vahel. Samuti on uue määruse eesmärgiks muuta ametlikuks fondi direktori kuulamised parlamendikomisjonide ees. Juba mitmeid aastaid on direktor tööhõivekomisjoni kutsel kord aastas parlamendi ees esinenud, kuid varem ei olnud see kutse ametlik. Juhatus määrab direktori ametisse viieks aastaks komisjoni esitatud vähemalt kolmest kandidaadist koosneva nimekirja alusel, enne ametisse määramist peab juhatuse valitud kandidaat esinema sõnavõtuga Euroopa Parlamendi vastavate komisjonide ees ja vastama nende komisjonide liikmete esitatud küsimustele.
Olgem ausad. Parlamendi kaasatuse suhtes saavutatud kompromiss on pigem kehvem sellest, mida oleksin oodanud. Kuid me peame tõele näkku vaatama. Arutelu praeguses seisus ei ole inimesed veel valmis kaugemale minema. Seega on mõistlik läbiräägitud paketti toetada, et fond saaks kindlal alusel toimima hakata niipea, kui võimalik.
Seetõttu palun liikmetel vastu võtta kompromissettepanek nr 11, mis on volinik Micheli poolt hetk tagasi mainitud kolmekõne tulemus, võtta see vastu tervenisti ja mitte anda järele ahvatlusele teha muudatusi, mis rikuksid saavutatud tasakaalu.
Tänan eesistujariiki Sloveeniat ja komisjoni kvaliteetse dialoogi eest neis küsimustes ja samuti tänan kõiki variraportööre toetuse eest.
Gabriele Stauner
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, lubage mul alustada nõukogu ja komisjoni tänamisega konstruktiivsete läbirääkimiste eest, kõige suuremad tänud võlgneme me mõistagi raportöörile hr Lehideux'le.
Parlamendikomisjonis ja kolmekõne raames jõudsime Torinos asuva fondi suhtes kompromissile, et see tuleb seada uue määruse jõul täiesti uuele alusele. Torinos asuva ameti refokusseerimisel on meie peamiseks eesmärgiks sidemete tugevdamine fondi ja Euroopa Parlamendi vahel ja fondi üleüldise toimimise tõhususe parandamine. Käesolev parlamendikoosseis peab väga tähtsaks kutsekoolituse edendamist Euroopas, ja ma usun, et me ei peaks enam fondi tööd hindama lihtsalt ex post alusel kui auditeeriv üksus, vaid peaksime mängima programmide sisu ja vormi määramise protsessis kindlat kasvavat rolli ning olema suutelised avaldama arvamust.
Sel põhjusel peame tähtsaks kahte punkti. Esimene on juhatuse koosseis ja teine fondi direktori ametisse määramise menetlus. Eelmise punkti kohta jõudsime parlamendikomisjonis PPE-DE fraktsiooni ettepanekul kindlale lahendusele. Nagu raportöör ütles, määratakse vastavalt uue määruse artiklile 10 direktor ametisse komisjoni esitatud vähemalt kolmest liikmest koosneva nimekirja alusel. Enne ametisse määramist peavad kandidaadid esinema Euroopa Parlamendi vastava komisjoni või komisjonide ees sõnavõtuga ja vastama küsimustele.
Raskem küsimus, mis ei ole käesoleva kompromissiga minu fraktsioonile meelepäraselt lahendatud, puudutab juhatuse koosseisu. Väljapakutud artiklis 7 saavutatud kokkulepe, mille kohaselt võib parament nimetada kolm hääleõiguseta esindajat, ei ole otstarbekas. Tahame muutust, et saadikud oleks juhatuse otsustusprotsessis kaasarääkijaks, mitte pelgaks kohatäitjaks. Seetõttu peame esmatähtsaks, et parlamendil oleks võimalus saata kolm esindajat juhatusse, ning ei vaja mainimist, et neil peaks olema samasugune hääleõigus nagu teistel juhatuse liikmetel.
Usume, et juhatuse tõhusa toimimise huvides on oluline piirata selle liikmete arvu. Me ei näe mingit tungivat vajadust selleks, et iga ELi liikmesriik saadaks sinna oma esindaja. Selle asemel peaksime proovima hakkama saada esindajatega kahest kolmandikust liikmesriikidest, kohaldades Lissaboni lepingus kirjeldatud rotatsioonireegleid. Kolme esindajaga komisjonist, parlamendist ja partnerriikidest oleksid liikmesriigid siiski ülekaalus. Lõppeks ei ole juhatus ju aktsionäride koosolek, vaid peaks endast kujutama igapäevaste otsuste tegemise üksust ning võtma vastu kiireid otsuseid.
Kutsun veelkord üles nõukogu, kelle esindaja kahjuks kohal ei viibi, oma seisukohta läbi vaatama. Tõhusa tegutsemise nimel palun täiskogul toetada meie muudatusettepanekut nr 10.
Ole Christensen
Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, tahaksin tänada raportöör Lehideux'd koostöö ja Torinos asuvat Euroopa Koolitusfondi puudutava raporti eest. Olen olnud sotsialistide fraktsiooni variraportöör Euroopa Parlamendis ja oleme pidanud nõukoguga ränki läbirääkimisi, kuid usun, et oleme saavutanud hea kompromissettepaneku. Kuigi selle fondi töö on suunatud riikidele, mis ei ole ELi liikmed, kes ei ole seega vastu võtnud Lissaboni eesmärke, on sellele vaatamata antud kontekstis oluline nendest eesmärkidest rääkida. On ju Lissaboni eesmärgid tegelikkuses progressi ja arengu saavutamise vahendiks ja selle soovimiseks ei pea olema ELi liige.
Haridus on üks neid tegureid, mis on ELi kasvu ja arengu alusmüüriks. Paremasse haridusse investeerimine aitab tagada Lissaboni eesmärkide täitmist ELis ja need teevad EList elamiseks parema paiga. Teine oluline vahend Lissaboni eesmärkide saavutamisel on tööturu kaitstud paindlikkus, haridus on sellega väga tihedalt seotud. Läbi hariduse toodetakse paremat ja konkurentsivõimelisemat tööjõudu, mis omakorda lubab saavutada suuremat arengut.
On oluline, et kaaluksime ELi tulevikku pikaajalisest aspektist lähtudes. Seetõttu on Euroopa Koolitusfond äärmiselt oluline amet. EL ei tohi olla suletud klubi. On oluline, et aitaksime võimalikke uusi liikmesriike nii palju, kui võimalik. Me peame mõistagi nõudma uutelt liikmesriikidelt vastavust teatud nõudmistele ja standarditele, kuid peame neid ka selles aitama. Usun, et uus struktuur, mille oleme Torinos asuvas fondis sisse viinud, on tulevastele väljakutsetele suureks kasuteguriks ning usun, et fond saab aidata uutel võimalikel liikmesriikidel ELiga ühineda.
Olen samuti väga rahul sellega, et fondi uus struktuur tugevdab Euroopa Parlamendi ja fondi vahelisi sidemeid. Me saame võimaluse nimetada juhatusse kolm eksperti. See näitab, et nõukogu on hakanud aktsepteerima tõsiasja, et Euroopa Parlamendil peab olema selles sfääris suurem mõjuvõim.
Renate Weber
fraktsiooni ALDE nimel. - Proua juhataja, sooviksin tänada hr Lehideux'd raporti eest. Jagan täielikult tema arvamust Euroopa Koolitusfondi laiendatud geograafilisest reguleerimisalast.
Nimetatud ametil, mis toimib ELi välispoliitika teostamise vahendina, on kõik võimalused, et tulla täielikult toime territooriumide nagu Aafrika, Kariibi mere või Vaikse ookeani riigid, probleemidega. Rikkalikku kogemuspagasit, mille koolitusfond on aastate jooksul omandanud, oleks nüüd võimalik kasutada piirkondades, mis vajavad hädasti kutsekoolitust parandamaks juurdepääsu õppimisele ja sotsiaalsele kaasatusele.
Enamik AKV riikidest seisab hetkel silmitsi märkimisväärsete majandusreformidega ning vajab nende õnnestumiseks inimressursse. Koolitusfondil peaks olema nii volitus kui ka ressursid sellistele vajadustele vastata. Läheksin veelgi kaugemale ja ütleksin, et kui laiendada koolitusfondi volitusi, siis peaksime kavandama ajutiste kontaktbüroode avamist piirkondades, mida ameti tegevus puudutab. Sellised kontaktbürood lubaksid fondil oma tegevust paremini korraldada ja muudaksid fondi tegevuse kolmandas maailmas nähtavamaks. Nõustun täielikult raportööri ettepanekuga, et vajame suuremat läbipaistvust ja jagan täielikult tema soovitust lülitada ameti juhatusse ka parlamendiliikmeid.
Kokkuvõtteks arvan, et inimressursse puudutavale küsimusele peaks Euroopa Liit lähenema laiemalt. Tahame sisse viia "sinise kaardi” menetluse, mis võimaldab välismaistel oskustöölistel legaalselt Euroopas töötada, seda koos ELi võimaliku kaasabiga nende oskustööliste koolitamisel. Nagu olen juba öelnud, on oskustööliste järele suur vajadus ka nende oma riigis, kui need piirkonnad tahavad tõeliselt areneda. Seetõttu on Euroopa koolitusfondi roll olulise tähtsusega.
Sepp Kusstatscher
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Proua juhataja, daamid ja härrad, lubage mul alustada Euroopa Koolitusfondi tunnustamisega väärtusliku töö eest, mida see on alates 1994. aastast teinud.
Ametite ja fondide tööd peetakse tihti vaid kuluallikaks. Usun kindlalt, et meie fondi poolt tehtu moodustab väga kasuliku naabrusabi, olgu siis Balkanil, Ida-Euroopas või Põhja-Aafrikas. Seda praktilist abi, mida koolitusfond meie partnerriikidele arengu valdkonnas ja kvaliteetsete koolitussüsteemide loomisel osutab, on vaevalt võimalik liiga kõrgelt hinnata. Lubage mul seega väljendada oma tänu ja tunnustust fondi eelmisele juhtkonnale.
Pean suunama mõned otsekohesed kriitilised sõnad nõukogule, kelle läbirääkimistaktika pärast esimeses voorus konsensuse saavutamist hõlmas nõukogu esindatuse tõstmist 27ni ja seejärel suutmatust mõista, miks meie parlamendis soovisime samuti olla juhatuses esindatud, ning lõpuks nõustumist kolme spetsialistist kandidaadiga, kes küll ei oma hääleõigust. Nõukogu suhtumine oli lihtsalt mõistetamatu.
Võin vaid korrata, et mulle jääb mõistetamatuks nõukogu presidentuuri tõre, kaitsev suhtumine. See on järjekordseks tõestuseks meie liikmesriikide valitsuste raskustest, kui kõne all on Euroopa Parlamendile kui liidu ainsale demokraatlikult valitud institutsioonile omistatava tähtsuse suurus.
Suured tänud raportöörile.
Derek Roland Clark
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Proua juhataja, taaskord on komisjon rühkinud õigusloomest ette. ELil puudub pädevus haridusküsimustes, seda vähemalt kuni Lissaboni lepingu ratifitseerimiseni, mis sõltub Iiri referendumist. Kas see on juba ette ära tehtud otsus või lükatakse eitav hääletustulemus lihtsalt kõrvale, nagu Prantsuse ja Madalmaade referendumite puhul?
Igal juhul, milline oleks koolitusfondi struktuur? Meie ettepanek on, et seda juhiksid vaheldumisi kuus liiget liikmesriikidest pluss kuus liiget komisjonist ja vaid kolm parlamendist, või siis neile lisaks veel komisjoni määratud partnerriikide esindajad. Viimasel juhul oleks vastutus osaliselt selliste maade kätes, mis ei ole liikmesriigid, andes mittevalitud komisjonile ülekaaluka sõnaõiguse. See on vaevalt demokraatlik.
Muudatusettepanek nr 7 eeldab, et komisjon esitab koolitusfondi direktorite kandidaadid, ning see põhjustab mitmes saalisektoris muret. See on kaasa toonud täiendavaid ettepanekuid fondi juhatuse moodustamise kohta, kuni ettepanekuni valida üks esindaja iga liikmesriigi kohta, mis on teostamatu.
See, et meil on nii palju vastuolulisi ettepanekuid juhatuse koosseisu moodustamiseks pole just parim algus, kuid see paneb küsima: milleks on meil sellist fondi üldse vaja? Ma väidaksin, et koolitusfond pole mitte ainult ebavajalik, vaid ka ebaproduktiivne. Kui vastukaaluks ELile vaatate ringi Euroopa riikides, siis leiate kõikvõimalikke koolitusprogramme. Standardid on erinevad, kuid nende kaudu luuakse mitmeid oskusi, milletõttu on Euroopal nii rikkalik pärand. Vaadake, iga riik on alati tootnud omi kunstnikke, heliloojaid, kirjanikke ja nii edasi. Isegi väikeriikidest kerkib esile näiteks maailmamainega heliloojaid. Iga riik toodab omi juhte ja eksperte, tehnikuid, pankureid, sportlasi ja kõiki ülejäänuid, kelle oskusi on koolitusega edendatud.
Seega eksisteerib oskuste mitmekesisus, millesse iga riik omal moel oma panuse annab. Kui me püüame kõike seda Euroopa Koolitusfondi kokku panna, siis see suretaks välja koolitusprogramme paljudes riikides. Euroopa Koolitusfondil üksi ei ole rahvusliku maiguga sisemisi omadusi. Me vajame mitmekesisust, mitte harmoniseeritud ühenäolisust.
Lühidalt, sellise skeemiga kaotame me rohkem, kui võidame. Palun unustage see ja laske Euroopa riikidel teha oma panus tervikusse. See võiks tekitada entusiasmi isegi Euroopa Liidu kui sellise ülesehitamise suhtes, mida kahjuks napib, kui arvestada kahe asutajariigi negatiivset hääletustulemust ning jätkuvaid pingutusi selleks, et ELi oma rahvastele müüa.
Jan Andersson
(SV) Tänan, proua juhataja. Lubage mul alustada Bernard Lehideux' tänamisega suurepärase töö eest, suurepäraste kontaktide eest presidendi ja koordinaatoritega protsessi käigus ja võimaluse eest esimesel lugemisel kokkuleppele jõuda. Tahaksin samuti tänada Euroopa Koolitusfondi esindajaid nende panuse eest, mis on olnud edasimineku jaoks oluliseks panuseks. Haridus, kutsekoolitus ja elukestev õpe on üha olulisemad. Need on olulised ELis ja ka partnerriikides. Cedefopi ja Euroopa Koolitusfondi vahel on koostöövajadus.
Ettepanek võtta vastu uus määrus sisaldab mõningaid täiustavaid elemente. Alustuseks on laiendatud fondi volitusi, kaasamaks lisaks kutsekoolitusele ka elukestvat õpet. See on põhimõte, mida me üha enam kasutame ja mis on meie poliitikas oluline. Teiseks, nagu hr Lehideux ütles, on riikide arv suurenemas. See hõlmab kõiki partnerriike, mitte vaid neid, mis on hõlmatud naabrus- ja ühinemiseelsete programmidega, vaid kõiki partnerriike. Kolmandaks on sidemed parlamendiga tugevnenud. Meil on olnud hea koostöö, mida võib nüüd uue määruse kaudu edasi arendada. Arvan, et oleme jõudnud hea lahenduseni nii fondi direktori ametisse määramise kui ka kolme hääleõiguseta eksperdi juhatusse määramise küsimuses. Me ei saavutanud kõike, mida soovisime, kuid see on siiski hea kompromiss, mis tõotab head tulevikku. See on hea lähtepositsioon. Me võime arendada elukestvat õpet kui koostööprotsessi parlamendi ja nende küsimuste kallal töötavate fondide vahel. See on oluline.
Louis Michel
komisjoni liige. - (FR) Proua juhataja, kõigepealt tahaksin teid tänada ja tervitada erinevaid kõlanud sõnavõtte, mis kõik toetavad hr Lehideux' raportit. Ilmselgelt toetan seda ka mina, kuna usun, et see on tõesti suur samm edasi. Suudan juba ette kujutata uusi väljavaateid, mis siin avanevad, hoolimata sellest, mida osa inimesi nendest arvab, ja mul on seega hea meel, et saavutame selle ettepaneku suhtes kahtlemata laiaulatusliku konsensuse. Lubage mul vastata kahele vastuväitele.
Esiteks, artikli 7 muudatusettepanek nr 10: tuletaksin hr Staunerile meelde, et on olemas huvide konflikti oht, kuna parlament annab heakskiidu eelarve täitmisele. Legaalsest aspektist oleks seal selge huvide konflikt.
Teiseks arvan ma, et oleks mõistlik pädevus lahus hoida. Olin mitmeid aastaid parlamendiliige ja ei võtnud kordagi muid kohustusi kui parlamendiliikmele kohased. Pean kahjuks ütlema, et parlamendiliikme põhiroll ei ole valitseda. Parlamendiliikme põhiroll on vaatlemine ja seaduste tegemine, samuti valitsuste ja ametnike jälgimine. Seetõttu ei mõista ma seda rõhuasetuse nihet, mida mõned inimesed näivad normaalseks pidavat. Ma räägin enda eest, kuid meil toimub parlamentaarne arutelu ja ma usun, et kui parlament ajab oma järelevalveülesande segamini valitsemisülesandega, mis ei ole tema rolliga kokkusobiv, siis see kahandaks parlamendi põhiülesannet. Sel viisil on parlamenti võimalik hävitada. Parlamendi soov saada mingiks valitsevaks koguks ei ole kooskõlas demokraatia kõrgemate printsiipidega. Ütlen seda, kuna usun, et pädevuse lahusus on oluline.
Olen veendunud, et saavutatud on kõige tõhusam kompromiss peamiselt seetõttu, et see kindlustab parlamendi sõltumatuse järelevalvefunktsiooni täitmisel.
Tunnistan, et olen tihti mõne sõnavõtu tõttu jahmunud, kuid selleks me ju siin olemegi. Usun, et see oli hr Clark, kes ütles, et komisjon ületas oma volitusi ja et Euroopa Koolitusfond on ebaproduktiivne. See läheb täiesti mööda reaalsusest, kogemustest ja täiesti sõltumatutest hinnangutest fondi märkimisväärsele tööle.
Mina kui arengu eest vastutav komisjoni liige suudan tänu põhimuudatusettepanekule, mis kahtlemata ka vastu võetakse, juba ette kujutada tõhusust ja positiivseid väljavaateid, mida see pakub, eriti sellistes (nagu mõned kõnelejad kasutasid) "minu pädevusse kuuluvates" riikides, kus kutsekoolitus on otsustava tähtsusega tegur. Pean silmas näiteks Mali migratsioonihalduse- ja infokeskuses meie poolt varsti käivitatavat pilootprojekti. Kujutan ette, millist kasulikku rolli võiks fond seal mängida.
Seega võin lõpptulemust vaid tervitada ja lükkan tagasi kriitika, nagu oleks see ebaproduktiivne. On selge, et inimesed ei saa oma olemust muuta: need, kellele Euroopa ei meeldi ütlevad liialdusi, ja kogu oma lugupidamise juures asjassepuutuva liikme vastu on see liialdus; seetõttu on see täiesti mõttetu.
Bernard Lehideux
raportöör. - (FR) Proua juhataja, volinik, usun, et me kõik, või peaaegu kõik oleme asja olemuse suhtes samal seisukohal ja ma tänan volinikku selle eest, mida ta fondi tulevikuväljavaadete kohta äsja ütles.
Üks küsimus jääb meil veel lahendada ja tahan teha selle kohta ühe tähelepaneku: see on PPE fraktsiooni muudatusettepanek nr 10. Euroopa institutsioonide vaheline dialoog on absoluutselt ülitähtis. See dialoog toimus. Minu kolleeg hr Kusstatscher ütleb, et nõukogu suhtumine selle dialoogi käigus ei olnud päris selline, mida oleksime oodanud. Tal on õigus, kuid lõpuks oli meil kolmekõne, mitmeid kohtumisi, mille lõpus saavutasime kokkuleppe. Ma ei usu, et institutsioonide vahel on dialoog võimalik, kui pärast kokkuleppe sõlmimist võtame me selle paari päeva pärast tagasi, et teha muudatusettepanek. Me vaidlesime, me polnud kõige suhtes päriselt ühel nõul, kõik astusid sammu vastastikkuse lähenemise suunas ja lõpuks saavutasime me kompromissi.
Palun kõikidel fraktsioonidel näidata üles solidaarsust vastuvõetud otsuse ja nõukogu ja komisjoniga kolmekõne lõpuks saavutatud kokkuleppe suhtes, ja ma palun neil seda solidaarsust ka oma hääletustulemuses kajastada. Kui palutakse muutust, siis tuleb ka teada, kui kaugele on võimalik minna. Hetk tagasi ütlesin, et oleksin eelistanud minna veidi kaugemale, kuid ma ei arva, et kõik on selleks veel valmis. Olles palju saavutanud ja saanud oma töös tuge kolleegidelt, paluksin ma selle dokumendi raportöörina neil jätkata solidaarsuse ülesnäitamist meie kompromisskokkuleppe suhtes kuni hääletuse alguseni.
Juhataja
Arutelu on lõpetatud.
Hääletus toimub täna kell 12.00.
