Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelised läbirääkimised viisavabaduse osas (arutelu)
Juhataja
Järgmiseks päevakorrapunktiks on nõukogu ja komisjoni avaldused Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheliste läbirääkimiste kohta viisavabaduse osas.
Dragutin Mate
nõukogu eesistuja. - (SL) Sooviksin teid lühidalt informeerida viisavabaduse ja reisiloa elektroonilise süsteemi (ESTA) läbirääkimiste edusammudest. Alustuseks sooviksin öelda, et Euroopa Liidu jaoks on viisapoliitika äärmiselt tähtis küsimus ning et alates uute liikmesriikide Euroopa Liiduga ühinemisest on komisjon ja kõik eesistujariigid teinud tohutuid jõupingutusi, et kõik riigid ja kodanikud peaksid vastama Ameerika Ühendriikidesse sisenemisel samadele tingimustele ning et igaühe suhtes neist kohaldataks viisavabaduse programmi. Viisade kaotamine tähendaks muidugi, et kõik Euroopa Liidu kodanikud on võrdsed.
Sel aastal on Ameerika Ühendriigid alustanud teatud menetlustega ning avanud viisavabaduse programmile uksed. Nad alustasid eraldi kahepoolsete läbirääkimistega ning siin põrkuti mõningate valearusaamadega. Peeti mõned intensiivsed arutelud, millel meie eesistujariigina koos komisjoniga tegime selle aasta alguses selgitustööd, ning pärast mitmeid nõupidamisi lepiti selles valdkonnas kokku kahetasandilise koostöö osas. Seda lähenemisviisi kinnitati ka 12. märtsil Sloveenias peetud ELi ja Ameerika Ühendriikide kolmepoolsel kohtumisel.
Kahetasandiline süsteem tähendab, et komisjonile antakse mandaat Ameerika Ühendriikidega läbi rääkida ja saavutada kokkulepe Euroopa Liitu puudutavates asjaoludes ning samaaegselt saavad kõik riigid pidada kahepoolsel tasandil läbirääkimisi asjaolude üle, mis kuuluvad liikmesriikide pädevuse alla. 18. aprillil, kõige viimasel istungjärgul, hääletas ka justiits- ja siseasjade nõukogu selle poolt, et komisjonile mandaat anda - nüüd saab ka komisjon läbirääkimistega alustada. Loodame, et kahetasandiline koostöö on läbipaistev. Mõned liikmesriigid on juba alustanud esialgseid kahepoolseid läbirääkimisi selle üle, millised peaksid kokkulepped välja nägema, kuid senini ei ole veel midagi kirja pandud. Eeldame, et nii liikmesriigid kui ka komisjon järgivad läbipaistvust, nii et me saame sel tasandil tegutseda.
Elektroonilise reisiloa teemat puudutades pean mainima, et meil oli selles osas mitmeid arutelusid. Ühiselt komisjoni ja Ameerika poolega oleme pidanud niinimetatud uurivaid kõnelusi. Senini kättesaadavate andmete põhjal on ilmne, et praegu Ameerika Ühendriigid mingit lisateavet ei nõua, välja arvatud andmed, mida reisijad on juba vabatahtlikult lendudel Ameerika Ühendriikidesse andnud, täites I-94 vorme, mis kehtivad neile, kellel on viisasüsteem. See on äärmiselt oluline.
Praegustel läbirääkimistel oleme samuti määratlenud ja selles osas on kokku lepitud, et sellised kontrollid on tasuta ja väljastamise korral kehtib luba kaks aastat. Tegelikkuses, kui see süsteem saab kehtestatud, saadavad kodanikud oma andmed Ameerika Ühendriikide ametiasutustele Interneti vahendusel, kes töötlevad neid tulevikus samal viisil kui praegu.
Samuti on üks teine erilist mainimist väärt teema - nimelt läbirääkimised Ameerika Ühendriikidega seoses kõrgetasemelise isikuandmete kaitse valdkonna ekspertide meeskonnaga. Senini oleme suutnud kokku leppida kaheteistkümnes põhimõttes ning oleme tuvastanud, et need on identsed. Senini on lahtine üks põhimõte. Loodan, et juuni lõpuks saavutame seisu, kus me saame järeldada, et arutelusid on võimalik jätkata ning saata välja erineva mandaadiga meeskond, et alustada läbirääkimisi võimaluse üle saavutada selles valdkonnas Ameerika Ühendriikidega raamkokkulepe.
Milleks me seda raamkokkulepet vajame? Esiteks, soovime järgida eelmise aasta detsembris Euroopa Parlamendi vastu võetud resolutsioone, kusjuures nendes rõhutati eriliselt, et selline kokkulepe on soovitav. Muidugi me usume, et võimalus pidada läbirääkimisi ning võimalus saavutada kokkulepe selliseks raamkokkuleppeks on võimalik üksnes kooskõlas põhimõtetega ning kui Lissaboni leping võetakse vastu, mis tähendab, et ühiselt parlamendi, nõukogu ja komisjoniga. Üksnes kõigi kolme organi vaheline konsensus võimaldab meil ühised põhimõtted ja ühised tegutsemispõhimõtted saavutada. Kui me oleme sellise raamkokkuleppe ükskord saavutanud, jätkame me samal ajal muidugi mis tahes teabe vahetamise osas üksikute juhtumipõhiste otsuste langetamist. See kokkulepe ei reguleeri kõike. Seda öeldes olgu selgitatud, et praegune olukord on selline, et iga kokkuleppe jaoks tõstatatakse need põhimõtted uuesti ning räägitakse uuesti läbi. Kui meil oleksid sellised ühised põhimõtted, mis annaksid meile põhialuse, oleksid konkreetsed kokkulepped ja lepingud muidugi märksa paremas seisus. Hr juhataja, see on kõik, mida ma lühidalt öelda tahtsin.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Minister, daamid ja härrad, Euroopa Liidu ning Ameerika Ühendriikide vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna ministrite kolmepoolne kohtumine, milles osalesid märtsis hr Mate ning asepresident Frattini, oli suurepäraseks võimaluseks arutada meie Ameerika kolleegidega teatud tähtsaid küsimusi.
Võttes vastu ministrite tasemel deklaratsiooni lähenemisviisi kohta, mis kuulub uue Ameerika viisavabaduse alase õigusakti vastuvõtmiseks järgimisele, oleme liikunud õiges suunas. Selle õigusakti alusel tuleb riikidega, mis on või saavad olema viisavabaduse programmi liikmetest, sõlmida julgeolekualased kokkulepped. Ameerika Ühendriigid on märkinud, et Euroopa Liidu puhul, kus pädevused vaadeldavas valdkonnas on jagatud ühenduse ja liikmesriikide vahel, on vajalik kahesuunaline lähenemisviis. Riiklikus pädevuses asjaolusid arutatakse riigi ametiasutustega; liidu vastutusalas olevaid asjaolusid arutatakse Euroopa ametiasutustega. Ameerika läbirääkijad on samuti toetanud viisata Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel turvalise reisimise ühise eesmärgi saavutamist niipea kui võimalik.
Eesmärgi saavutamiseks on komisjon pakkunud nõukogule välja mandaadi, mis lubaks komisjonil avada Ameerika Ühendriikidega läbirääkimised. Olen tänulik hr Matele, kes justiits- ja siseasjade nõukogu 18. aprillil juhatas, sest tänu väga laiaulatuslikule konsensusele oli nõukogu valmis selle mandaadi komisjonile andma. See tõendab meie ühist tahet töötada ja jätkata ühendatud moel, mis on ilmselgelt tõhusam.
Komisjon avab nüüd läbirääkimised niipea kui võimalik. Oleme juba Ameerika ametiasutustega ühendust võtnud. Peame Ameerika Ühendriikidega viisavabaduse programmi tingimuste osas, mis on ühenduse pädevuses, kiirelt edasi liikuma. Samal ajal peame tagama meie kodanike õigused ja vabadused, et kindlustada liikmesriikide juurdepääs nii kiirelt kui võimalik. Kavatseme kanda erilist hoolt, et mis tahes kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel rajaneks vastastikkuse põhimõttel, põhiõiguste ning isikuvabaduste austamisel, sealhulgas andmekaitsel ja eraelu kaitsel.
Nagu hr Mate just ütles, arutame läbirääkimiste käigus samuti reisiloa elektroonilise süsteemi küsimust. Viisavabaduse programmi alusel peavad reisijad, kes reisivad Ameerika Ühendriikidesse lennukiga või meritsi, vastama enne lahkumist Interneti teel teatavatele küsimustele. Seejärel väljastatakse neile elektrooniline reisiluba. Juhin tähelepanu, et see süsteem toimib juba Euroopa Liidu ja Austraalia vahel. Ameerika Ühendriigid on mitmel korral andnud meile reisiloa elektroonilise süsteemi (ESTA) töötamise korralduse kohta teavet, nimelt meie videokonverentsil Ameerika Ühendriikide sisejulgeolekuministri Michael Chertoffiga.
Ilmselgelt on vajalik edasine selgitamine ning hr Mate ja mina arutame neid küsimusi taas hr Chertoffiga, kui ta tuleb mai keskel Brüsselisse. Peame säilitama liikmesriikide vahel kogu küsimuse osas solidaarsuse. Kahesuunaline, kahetine lähenemisviis töötab tõhusalt üksnes juhul, kui riigid järgivad nende läbirääkimistes Ameerika Ühendriikidega täielikku läbipaistvust. Ameerika Ühendriigid peaksid peagi esitama korraldused liikmesriikidega sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumite rakendamiseks, sest need rakendamisalased kokkulepped on selgelt hädavajalikud ning meie kohuseks on neid hinnata.
Lõpetuseks, komisjon jätkab - tihedas koostöös eesistujariigiga - Ameerika Ühendriikidega pikaajalist dialoogi. Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelised suhted selles valdkonnas nõuavad kindlat ning sisulist partnerlust. Meie kodanike julgeolek nõuab ühistegevust, mis tagaks põhiõigused. Minu vaate kohaselt on parimaks võimalikuks kompromissiks läbirääkimiste mandaadi vastuvõtmine. See annab liikmesriikidele kaalutlusõiguse rääkida Ameerika Ühendriikidega läbi küsimustes, mis on nende eesõiguseks, nagu näiteks koostöö ja teabe vahetamine luureteenistuste vahel - kuid muidugi peame meie kindlustama, et reisimine Ameerika Ühendriikidesse on võimalik kõigi liidu kodanike jaoks. Viisavabaduse programmi laiendamist on Ameerika Ühendriikide Kongressis kritiseeritud, kuid ma arvan, et Euroopa Parlamendi ja sisejulgeolekuministri toetusega oleme võimelised Euroopa Liidu seisukoha, mis nõuab kõigi oma kodanike võrdset kohtlemist, kindlustama.
Seda saan ma parlamendile täna hommikul öelda. Järgnevalt kuulan ma hoolikalt teie sõnavõtte, mis annavad eelseisvate läbirääkimiste osas selgust.
Urszula Gacek
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (PL) Hr juhataja, tervitan soojalt nõukogu ja komisjoni tehtud algatust, millega võetakse kasutusele selged ja läbipaistvad raampõhimõtted seoses kahepoolsete kokkulepetega viisavaba reisimise kohta Euroopa Liidu liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide vahel.
Selle aasta alguses asusid teatud kannatamatud liikmesriigid Ameerika Ühendriikidega iseseisvalt, ilma liidu kokkuleppeta, läbi rääkima. Teised riigid otsustasid oodata põhimõtete reguleerimist liidu tasandil, kuivõrd nad mõistsid, et nad on tugevamas positsioonis, kui nad saavad arvestada kogu Euroopa Liidu toetusega. Ameerika Ühendriikidele on täna saadetud selge sõnum, tehes selgeks, et üksikuid liikmesriike ei tohi sundida ühenduse põhimõtteid rikkuma. See kehtib ka tundlikes küsimustes, mis asuvad väljaspool liidu reguleerimisala, nagu näiteks reisijate liikumise kohta andmete avaldamine. Märkimisväärne on, et nüüd on üksikutel liikmesriikidel võimalik Ameerika Ühendriikidega eraldi läbi rääkida. Need on need samad riigid, kes on väga motiveeritud oma kodanikele viisavaba reisimist kindlustama. Need riigid peavad siiski meeles pidama koos välja töötatud seisukohta ning tuginema vastastikkuse põhimõttele ja samuti nõudele komisjoni läbirääkimiste käigust teavitada.
Põhimõtteliselt on pall nüüd Ameerika Ühendriikide väljakupoolel. Kutsun Ameerika Ühendriike üles hoolikalt kaaluma kriteeriume, mille alusel viisasid Euroopa Liidu ida osast pärit kodanikele väljastatakse. Kas tõesti on mõeldav, et suur osa neist on potentsiaalselt ebaseaduslikud sisserändajad, kes Ameerika Ühendriikidest nende viisade aegumisel ei lahku? See on tegelikult põhjuseks, miks suur osa viisataotlustest tagasi lükatakse, mitte võimaliku ohu tõttu julgeolekule. Lõppude lõpuks vaevalt, et Ida-Euroopa on kasvupinnaseks fundamentaal-islamistlikele terroristlikele rühmitustele. Minevikus oli Ida-Euroopa kodanikel ahvatlus elada Ameerika Ühendriikides ebaseaduslikult rahalistel põhjustel. Praeguseks on olukord märgatavalt muutunud. Idaeurooplastel on olnud võimalik töötada alates liiduga ühinemisest seaduslikult vanas Euroopas. Nad saavad seal töötada ilma seadust rikkumata või hirmuta immigratsiooniametite ees.
Nimetatud muutusi arvestades on nendel kodanikel Ameerika Ühendriikide negatiivset suhtumist aina raskem mõista. Ameerika Ühendriikide võetud hoiak on samuti kahjulik selle mainele. Seetõttu on samuti Ameerika Ühendriikide huvides lõpetada läbirääkimised kiirelt ning kindlustada, et viisanõue liidu kodanikele visatakse ajaloo prügikasti.
Claudio Fava
fraktsiooni PSE nimel. - (IT) Hr juhataja, daamid ja härrad, sooviksin tervitada nõukogu eesistujat ja volinikku. Meie fraktsioon tervitab nõukogu poolt läbirääkimiste mandaadi heakskiitmist, mis võimaldab lõpuks ometi komisjonil kõigi liikmesriikide kaasamise osas läbi rääkida - kordan, kõigi liikmesriikide - uues viisavabaduse programmis, mida Ameerika Ühendriikide Kongress eelmisel aastal muutis.
Samal ajal soovime väljendada oma kahetsust, et Washingtoni administratsioon otsustas käivitada hiljuti Euroopa Liiduga ühinenud riikidega kahepoolsed läbirääkimised: seda otsust ei saa toetada ei väärtuse ega meetodi tõttu.
Meie fraktsioon usub, et Ameerika Ühendriigid on terrorismivastases võitluses hädavajalikuks partneriks, kuid samal ajal me arvame, et Ameerika Ühendriikide administratsioon peab austama Euroopa Liitu kui poliitilist subjekti ning selle pädevusi, nagu on sätestatud meie lepingutes. Volinik, ma söandaksin oletada, et sama meeldetuletus tuleb teha nendele ELi liikmesriikidele: nad on Euroopa kui subjekti esindajad ning kaitsjad.
On väärt meelde tuletada, nagu te seda tegite, et viisapoliitika, nagu meie varjupaiga- ja ebaseadusliku sisserände poliitika, on Euroopa Ühenduse vastutusalas. Tähtis on see, et nõukogu on läbirääkimismandaadid piiritlenud selliselt, et liikmesriigi ja Ameerika Ühendriikide vahel ei tohi läbi rääkida ühtegi kahepoolset kokkulepet küsimustes, mis on ELi pädevuses, eriti seal, kus sellised kokkulepped lubavad Ameerika Ühendriikide ametiasutustele juurdepääsu Euroopa Liidu andmebaasidele.
Me kutsume nüüd komisjoni üles töötama kokkuleppe, üleüldise lahenduse suunas, mis annab viisavabaduse kõigile Euroopa riikide kodanikele võrdse inimväärikuse ja eelkõige vastastikkuse alusel.
Sophia in 't Veld
fraktsiooni ALDE nimel. - (NL) Hr juhataja, see mandaat on väga teretulnud ning me ootame tulemusi. Murran pead, miks seda ei saavutatud varasematel aastatel ja miks see saavutati praegu. Loodame, et see saavutatakse.
Samuti tervitan hr Mate avaldust, et viisanõude vabastust tuleb kohaldada kõigi Euroopa Liidu kodanike suhtes ja mitte kõigi liikmesriikide suhtes, ning siin on suur erinevus. Sellega seoses sooviksin ma juhtida tähelepanu keelule, mille kohaselt ei või Ameerika Ühendriikidesse siseneda HIVsse nakatunud üksikisikud. Loodan, et võtate selle sisenemiskeelu suhtes kindla hoiaku. Samuti sooviksin küsida teie arvamust hr Chertoffi sel nädalal Washington Postis avaldatud avalduste kohta, et viisanõudest vabastamise tingimuseks on sõrmejälgede võtmine lennuliinide poolt. See on täiesti uus tegur ja ma sooviksin teada teie arvamust selle kohta.
Seejärel tuleme broneeringuinfo juurde. Kui ameeriklaste broneeringuinfo alased nõudmised lähevad kaugemale ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelises lepingus sätestatust, mis ei ole veel ratifitseeritud, siis kas see tähendab, et leping kohe ebaõnnestub? Selles osas peame teadma, mis rakendamise lepingutes kirjas seisab, ning ma tõesti imestan, miks meil ei ole selle kohta senini teavet. Leian, et see olukord on kummaline.
Seejärel tuleme reisiloa elektroonilise süsteemi ja isikuandmete kaitse juurde. Ma ei ole tõesti täielikult veendunud, et seda on korraldatud nõuetekohaselt. 12 põhimõtet, mida me oleme vahepeal näinud, on muidugi head. Kuid nagu kolmanda samba eeskirjadega, Euroopa Liidu raamotsuse endaga, peitub probleem mitte põhimõtetes, vaid neile tehtud erandite pikas nimekirjas. Ma tahan selles osas tagatisi, mitte lihtsalt põhimõtteid. Samuti tahan teada, kuidas see praktikas töötab, enne kui me nõustume kõigi kohta andmete teistele riikidele üleandmisega.
Järgnevalt on küsimus demokraatlikus õigusjärgsuses. Kuidas te kindlustate demokraatliku kontrolli? Leian, et ekspertide komisjoni ettepanek pole ei demokraatlik ega läbipaistev. Minu arvates on siin tegemist tüüpilise parlamentaarse uurimise juhtumiga.
Lõpetuseks, ma loodan, et komisjon ja nõukogu on saanud oma õppetunni, et meie kui Euroopa Liit oleme märksa tugevamad, kui me oleme liitunud, mitte jagunenud, ning veelgi enam, kui me korraldame seda tüüpi asju avatult Euroopa Parlamendi parlamentaarsel toetusel.
Konrad Szymański
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Hr juhataja, sooviksin tänada komisjoni kõigi tema jõupingutuste eest, et kindlustada kõigile Euroopa Liidu kodanikele Ameerika Ühendriikide piiril võrdne kohtlemine. Usun siiski, et läbirääkimised Ameerika Ühendriikide viisanõude kaotamiseks annavad selge viite Euroopa Liidu piirangutele.
Hoolimata täielikust toetusest Euroopa Komisjonile, täpsemalt nende riikide nimel, kes ühinesid liiduga 2004. ja 2007. aastal, on kõnelused luhtunud. Ameerika Ühendriigid allkirjastavad kahepoolsed viisalepingud iga liikmesriigiga ükshaaval, kui vastav riik vastab selles osas vaid ja üksnes Ameerika Ühendriikide õigusaktide kriteeriumidele. Silmnähtavalt on komisjonil kerge liikmesriikide pädevust piirata. Mõnikord saavutatakse see lepingute teel, teinekord pretsedendi kaudu. Kolmandate riikidega on edu saavutamine palju raskem. Vaatamata märkimisväärsele toetusele komisjoni ainuõigusele läbi rääkida, on teatud liikmesriigid otsustanud eraldi läbirääkimiste kasuks. Minu kodumaa ei ole üheks nendest, kuid ma pean ütlema, et ma ei ole sugugi üllatunud, et nad selliselt käitusid.
Dimitrios Papadimoulis
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (EL) Hr juhataja, komisjoni ja nõukogu esindajad, te pole piisavalt selgitanud ega Euroopa Parlamenti piisavalt veennud. Ameerika Ühendriikide valik allkirjastada eraldi lepingud ühenduse pädevuse alla kuuluvas küsimuses on ELile solvanguks ning seda tuleks ka selliselt kirjeldada. Tšehhi Vabariigi valik leping allkirjastada on ühenduse pädevuse rikkumine. Mitte kellelgi ei ole õigust anda Euroopa kodanike andmeid ameeriklastele või kellelegi teisele ilma ELi- ja Euroopa Parlamendi poolse kinnituseta. See jääb väljapoole broneeringuinfo sisu.
Nõukogu liikmed, ma palun teil seetõttu tähele panna, et seotud pole mitte ainult uued liikmesriigid. Kuigi Kreeka oli üks 15 esimese ELi liikmesriigi seas, vajavad Kreeka kodanikud endiselt Ameerika Ühendriikidesse reisimiseks viisat. Peame selle lõpetama, kuid ühise lähenemisviisi kaudu, mitte rikkudes kodanike isikuandmete kaitse põhimõtteid. Palun lisage see oma lõplikku seisukohta.
Jana Bobošíková
(CS) Daamid ja härrad, esindan parlamendis just mainitud Tšehhi Vabariigi kodanikke. Tšehhi Vabariik algatas mõningate liikmesriikide kahepoolsed läbirääkimised Ameerika Ühendriikide viisade teemal. Ma panen väga pahaks Euroopa Komisjoni põhjendamatut kriitikat minu koduriigi välispoliitikale. Komisjon on üleolevalt väljunud oma tegelikust pädevusalast ning eiranud subsidiaarsuse ning liidu liikmete võrdsuse põhimõtet. Lubage mul ka meenutada, et kahepoolsed viisaläbirääkimised olid lihtsalt Tšehhi Vabariigi reaktsiooniks komisjoni täielikule tulemuste puudumisele seoses uute liikmesriikide viisavabaduse küsimusega. Daamid ja härrad, komisjon peaks mõistma, et kuigi ta on kõrgetasemeline täitevasutus, on palju valdkondi, kus tuleb austada parlamendi ja üksikute liikmesriikide poliitilist tahet.
Viimaseks, kui Euroopa Komisjon soovib olla Euroopa Liidu lennunduse ohutuse osas Ameerika Ühendriikide viisade kontekstis vahekohtunikuks, ei tohiks ta noomida neid riike, kes teevad teabe vahetamise teel jõupingutusi terroristide kavatsuste nurjamiseks. Vastupidiselt peaks ta kritiseerima neid riike, kes räägivad süümepiinadeta läbi teiste hulgas Liibüa või Hamasi esindajatega.
Carlos Coelho
(PT) Hr juhataja, minister Mate, asepresident Barrot, daamid ja härrad, 10. märtsil väljendasin ma siin täiskogul selles küsimuses oma kartusi. Tundsin siis ja tunnen siiani, et Ameerika Ühendriigid on valinud oma viisavabaduse programmis osalemiseks kahepoolsete lepingute väljapakkumisega "eralda ja valluta” strateegia. Kahjuks pole mitmed liikmesriigid suutnud kiirema edasimineku ahvatlusele vastu seista, unustades, et ühine viisapoliitika on vaieldamatult ühenduse pädevusvaldkond ning et nad on kohustatud austama asutamislepingus sätestatud solidaarsuse põhimõtet.
Kui need liikmesriigid Euroopa Liiduga ühinesid, kohustusid nad austama kogu ühenduse õigustikku, nõustusid jagama oma suveräänsust ühistes küsimustes, milles on ülimuslikuks Euroopa lähenemisviis. Nende kahepoolsete lepingute allkirjastamine on seega loonud pretsedendi, mis on täielikult vastuolus vaimuga, millel Euroopa integratsioon põhineb.
Ma õnnitlen nõukogu 18. aprillil komisjonile läbirääkimismandaadi andmise puhul. Me peame takistama seda, et see protsess nõrgestaks Euroopa läbirääkimispositsiooni. Märtsis väitsin ma, et kuni komisjoni ja Ameerika Ühendriikide vaheliste läbirääkimiste lõppemiseni oleks parem otsustada kahepoolsete lepingute külmutamise kasuks. Ma kutsun komisjoni ja volinik Barrot'd üles sellises ühise huvi küsimuses mitte kompromissile minema. Ma kutsun neid üles tihedalt jälgima iga liikmesriigi algatusi, mitte kõhklema Euroopa Ühenduste Kohtu poole pöördumises, kui ühenduse õigust rikutakse, ja eelkõige informeerima parlamenti selle olukorra arengutest ja solidaarsuse tasemest või selle puudumisest, mida erinevad liikmesriigid ilmutavad.
Martine Roure
(FR) Hr juhataja, volinik, nõukogu eesistuja, me tervitame asjaolu, et nõukogu on lõpuks andnud Euroopa Komisjonile mandaadi rääkida Ameerika Ühendriikidega läbi 12 riigi, kes senini ei osalenud viisavabaduse programmis, programmiga ühinemise üle.
Samuti on heaks märgiks, et paralleelselt nende läbirääkimistega avatakse läbirääkimised reisiloa elektroonilise süsteemi ja andmete vahetamise üle. Kuid kas see mandaat teeb siiski võimalikuks peatada üksnes Euroopa lähenemisviisi kasuks kahepoolsed läbirääkimised? Loodame nii.
Tuletaksin teile taas meelde, et viisavabaduse ning Ameerika Ühendriikidega andmete vahetamise, nagu broneeringuinfo, küsimuses ei ole mitte mingisugused kahepoolsed läbirääkimised vastuvõetavad ning et kaaluda võib vaid kokkuleppeid Euroopa Liidu tasandil.
Kas see läbirääkimismandaat sisaldab samuti volitust üldise isikuandmete kaitse kokkuleppe kohta? See on, mida ma soovin küsida, sest Ameerika õigusaktid välistavad eurooplased siiani ning ei kaitse neid. Viimasena sooviksin ma juhtida tähelepanu sellele, et SIS (Schengeni infosüsteem) ja VIS (viisainfosüsteem) loodi konkreetsetel eesmärkidel ning et nende süsteemide kaudu andmetele juurdepääsu avamine kolmandatele riikidele rikuks eesmärgipärasuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. Seega me loodame teile.
Gérard Deprez
(FR) Hr juhataja, volinik, daamid ja härrad, mul on paar lühidat tähelepanekut.
Esiteks tervitan ma komisjoni presidendi ja liikmesriikide jõupingutusi, mis on viinud kohase läbirääkimismandaadi heakskiitmiseni 18. aprillil. Selle küsimusega oli tegeldud korrapäratul viisil ja ma ütleks, et kuni viimase ajani ülihalvasti, ning see on kõigi Euroopa kodanike jaoks hea uudis.
Siiski sooviksin ma mainida voliniku poolt juba tõstatatud kahte küsimust. Hr juhataja, volinik, pole õige, et teatud liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide vahel läbiräägitud lepingute rakendamine on praegusel hetkel täiesti mitteläbipaistev. See ei pruugi olla üllatav Ameerika Ühendriikide puhul, kuid see on täiesti vastuvõetamatu liikmesriikide puhul. Ma suunan oma märkused eriti Tšehhi Vabariigile, kes saab õige pea liidu eesistujariigiks ning kes peaks seega eeskuju näitama. Kuigi läbirääkimismandaat sätestab andmekaitse valdkonnas väga selged eeskirjad, usun ma siiski, et sel tundlikul teemal saab mõlema poole nõuetele ning eriti meie omadele vastata üksnes tõeliselt transatlantiline leping ja mitte lihtsalt 12 põhimõtte sätestamine - tõeline transatlantiline leping, mis on ideaalis, minu arvates, läbi vaadatud ühise andmekaitseasutuse poolt.
Guntars Krasts
(LV) Tänan, hr juhataja. Sooviksin kasutada võimalust Euroopa Komisjonile tänu avaldamiseks uute liikmesriikide huvide esindamisel kõnelustes Ameerika Ühendriikidega, et võtta kasutusele viisavabaduse programm. Komisjon on hoidnud seda küsimust pidevalt päevakorras. Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide märtsi kõneluste järel saame rahuloluga järeldada, et üksikute liikmesriikidega, kes on alustanud Ameerika Ühendriikidega kahepoolseid läbirääkimisi viisavabaduse programmide kasutuselevõtmiseks, on võimalike konfliktiolukordade kahjutuks tegemise osas saavutatud edu. Nagu teame, on Ameerika Ühendriigid jäänud kindlaks seisukohale, et viisasüsteemid eemaldatakse üksnes kahepoolsete läbirääkimiste tulemusel iga üksiku liikmesriigiga. Seega peaksime tervitama Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise märtsi tippkohtumise tulemust, kus saavutati kokkulepe kahte aspekti hõlmavas lähenemisviisis. Praeguses olukorras tuleks seda pidada ideaallahenduseks, mis võimalikud konfliktsed poliitikad kõrvaldab. Liikmesriikidel, kes peavad praegu Ameerika Ühendriikidega läbirääkimisi seoses viisavabaduse programmide kasutuselevõtmisega, on suur huvi märtsi tippkohtumisel Ameerika Ühendriikidega saavutatud kokkuleppe vastu, mis käsitleb reisiloa elektroonilise süsteemi ja selle süsteemi kasutuselevõtmise koordineerimise edukat rakendamist selle aasta juuniks koos kavandatud ELi süsteemiga. Nendele liikmesriikidele tähendaks mis tahes viivitus venitamist Ameerika Ühendriikide viisavabaduse programmide kasutuselevõtmisel. Tänan.
Vladimír Remek
(CS) Daamid ja härrad, ka minu valijad Tšehhi Vabariigis imestavad, kas Ameerika Ühendriikide poolt väidetavalt terrorismivastaseks võitluseks viisa väljastamisel nõutud isikuandmete ja teabe kogus on vastuvõetav. Samal ajal sooviksin ma meelde tuletada, et Euroopa Liit ei ole olnud uute liikmesriikide õiguspäraste huvide kaitsmisel seoses Ameerika Ühendriikide viisavabadusega piisavalt aktiivne. Liidu vanade liikmesriikide kartus viisasuhteid komplitseerida lihtsalt sundis Tšehhi ametnikke ise oma huvide eest seisma.
Veelgi enam, kuigi valitsus Prahas seda eitab, on üpris märkimisväärne kokkusattumus, et Ameerika Ühendriigid on nõus loobuma viisanõudest meie kodanikele just siis, kui püütakse saada tšehhide nõusolekut raketitõrjeradari baasi loomiseks riigis. Kuigi on selge, et see on puhtalt kokkusattumus ning et Tšehhi valitsuse heatahtlikkusele vastatakse samaväärsete žestidega Ameerika Ühendriikide poolel, on kahtlus riigi suveräänsusega poliitilise kauplemise osas loogiliseks järelduseks.
Philip Claeys
(NL) Hr juhataja, kogu see arutelu viisavabaduse kohta Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahel hakkab tasapisi näima hallutsinatsioonina. Mitmel uuel liikmesriigil on õnnestunud sõlmida Ameerika Ühendriikidega kahepoolsed lepingud. Nende jaoks oli see kiirem ning ilmselgelt lihtsam, kui oodata üldist kokkulepet Euroopa Liidu kui tervikuga. Ameerika seob viisavabadusega mitmeid tingimusi, mis on osaks terrorismivastasest võitlusest. Milles on probleem?
Euroföderalistid ütlevad, et viisakokkulepete sõlmimine on Euroopa pädevuses. Eelmisel arutelul sellel teemal ütles Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni liige, et see, mida nimetatakse Euroopa solidaarsuseks, peab olema tähtsaim, ning et just seda tuleb asjaomaste liikmesriikide inimestele, kes on ohvriks, selgitada. Nähtub, et ideoloogia peab praktilisusest olulisem olema. See on liikmesriikide vastutus ning peab jääma liikmesriikide vastutuseks otsustada, kes nende territooriumile millistel tingimustel siseneb, ning viisapoliitika on selle olemuslikuks osaks.
Simon Busuttil
- (MT) Tänan, hr juhataja. Meie kodanike jaoks on Ameerika Ühendriikide puhul turismiviisa kaotamine väga oluline prioriteet ja me eksime, kui arvame, et see nii ei ole. See on oluline prioriteet, kuna viisata reisime on lihtsam ning ka odavam - seda kõigi reisijate jaoks. See on samuti oluline, sest me ei saa enam kauem säilitada ebaõiglast olukorda, kus pooltelt Euroopa Liidu riikidest reisimisel Ameerika Ühendriikidesse viisat ei nõuta, samal ajal kui teiselt poolelt riikidest nõutakse. Selleks et mõista, kui oluline viisanõude kaotamine on, tuleb ise kogeda olukorda, kus Ameerika Ühendriikidesse minekuks viisat nõutakse. Seega on iga mis tahes jõupingutus viisade kaotamiseks hea, positiivne ja toetatud, mitte kritiseeritud. Oluline on viisanõude kaotamine. Seega tuleb lapsikud mängud komisjoni ja liikmesriikide vahel selle üle, kellel on Ameerika Ühendriikidega läbirääkimise pädevus, lõpetada. Õigusliku külje kõrval on teine reaalsus - reaalsus, et Ameerika Ühendriikidel on liikmesriikidega vanad ning tugevad kahepoolsed suhted, ning on ilmne, et arutelusid peetakse nendega otse. Teisest küljest on selge, et komisjonil on roll - jah, tema roll on jätkata õiges suunas surve avaldamist. Samal ajal me kõik siiski teame, et Ameerika Ühendriigid on senini eelistanud rääkida üksikute riikidega ning tegelikkuses ei ole komisjon iseseisvat suhtlust veel saavutanud. Niisiis on oluline, et me ei vaidleks selle üle, kellel on õigus läbi rääkida, sest sel viisil me kaotame ja oleme jagunenud, selle asemel, et olla tugevdatud. See on põhjuseks, miks ma kahte aspekti hõlmavat lähenemisviisi pooldan; oluline on, et me teineteist toetame, nii et viisad kaotatakse - kaotatakse viivituseta ning kõigi ELi kodanike jaoks.
Stavros Lambrinidis
(EL) Hr juhataja, daamid ja härrad, olete meile esitlenud kurikuulsat kahte aspekti hõlmavat viisavabaduse programmi. Selle kohaselt kujundab Ameerika Ühendriikide viisavabadusest eesõiguse ning ratifitseerib Kreeka ja uute liikmesriikide suhtes kohaldamisele kuuluvad erinõuded, millega peab muidugi kaasnema Euroopa heakskiidul veelgi tundlikema andmete üleandmine reisijate kohta, kui seda üleüldiselt broneeringuinfosüsteem teoreetiliselt nõuab. Viivitamatu juurdepääs kehtestatakse isegi kodanike karistusregistritele. Teie vastuseks on, et see ei ole ühenduse pädevusvaldkond ning et iga liikmesriik peaks toimima, nagu ta soovib. Teiste sõnadega te jätate pooled liikmesriigid brutaalsete nõuete meelevalda seoses isikuandmete üleandmisega, mida Ameerika Ühendriigid ülejäänud liikmesriikidelt ei nõua. Igal juhul on seda usutavamalt, aga ka küünilisemalt väljendanud Ameerika Ühendriikide poliitika aseministri Paul Rosenzweig. Ta ütles seda Ameerika Ühendriikide senatis 28. veebruaril.
"Kaheksal uuel riigil [...] on tugev ajend võtta kohustus rakendada julgeolekustandardeid täielikult”.
Teiste sõnadega on need riigid viisade osas niivõrd meeleheitel, et me saame sundida neid leppima kõigega.
Volinik, vastavalt Euroopa ühise viisapoliitika tekstile ja sisule ei pea praegune viisa või viisavaba staatus olema siiski mitte lihtsalt igaühele antud; kõigil kodanikel on õigus seda samadel tingimustel nõuda. Ameerika Ühendriigid on olnud poliitiliselt piisavalt tugevad, et ühine Euroopa poliitika kaotada. Kahjuks ei ole teil nõukogus ja komisjonis olnud poliitilist tahet nende peatamiseks.
Jeanine Hennis-Plasschaert
(NL) Hr juhataja, viisavabaduse programmi osas ei ole avaldused ausalt öeldes veenvad ning paar päringut on seda oletust juba kinnitanud. Varasemad komisjoni mandaadi versioonid on olnud piiratumad. Igal juhul kuus liikmesriiki, ning ilmselt nüüd ka Malta, on allkirjastanud ameeriklastega vastastikuse mõistmise memorandumid. Rakendatavad sätted ei ole veel teada ning seetõttu ei ole riikliku poliitika iseloom veel sugugi selge.
Mul on selles osas, komisjoni kasinat mandaati silmas pidades, järgmine küsimus: miks liikmesriigid tegelikult Euroopa Liitu kuuluvad? Kas selline asi nagu ühenduse vaim on veel olemas? Saame ameeriklastele vastu seista üksnes juhul, kui 27 liikmesriiki käituvad ühtemoodi. Liiduna peame saatma teisele poole Atlandi ookeani tugeva märguande. Peame omama julgust, et oma tugevat positsiooni läbirääkimistel ära kasutada. Kogu austuse juures leian, et mõnede liikmesriikide käitumine on selles osas vastuvõetamatu. Argument, et komisjoni edasiminek on viimaste aastate jooksul olnud asjaomaste liikmesriikide osas vähene, kõlab väga hästi, kuid see on ebaproportsionaalne, kui seda võrrelda demonstreeritud käitumisega. On viimane aeg enese eest seista ning mitte jätta kõike Ameerika Ühendriikide otsustada. Sel viisil teeb EL end ausalt öeldes täiesti naeruväärseks.
Marek Aleksander Czarnecki
(PL) Hr juhataja, sooviksin väljendada oma tänu Euroopa Komisjonile ja eriti volinik Frattinile, kes kahjuks ei saa meiega täna koos olla. Volinik Frattini tegi läbirääkimiste käigus piisavalt selgeks, et viisaküsimused on Brüsseli pädevuses ning et riigid, kes Ameerika Ühendriikidega läbi räägivad, rikuvad liidu solidaarsust.
Tänaseni on selle eesõiguse osaliseks saanud 14 rikkaimat Euroopa Liidu liikmesriiki koos Sloveeniaga, kuid kõik liidu liikmesriigid loodavad sama, nimelt need, mis asuvad Euroopa osas, kust mina tulen. Üksmeelsus on sine qua non lõplikuks viisaküsimuste lahendamiseks kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide kasuks. Parim lähenemisviis näib olevat ühine tegutsemine ühise esindaja, nimelt volinik Frattini kaudu. Volinik on näidanud tahet võidelda kõigi liidu kodanike võrdse kohtlemise eest. See lähenemisviis näitab samuti, et liit on võimeline rääkima ühel häälel. Siiski on kahetsusväärne, et teatud riigid on valmis võtma selles küsimuses iseseisvaid otsuseid ning allkirjastama Ameerika Ühendriikidega eraldiseisvad viisamemorandumid.
Ioannis Varvitsiotis
(EL) Hr juhataja, Ameerika Ühendriikide ja üksiku riigi vahel viisavabaduse programmi kokkuleppe allkirjastamine on täis ohte. See annab Ameerika Ühendriikidele juurdepääsu ELi andmebaasidele, mis sisaldavad reisijate isikuandmeid, maksustamisandmeid ning isegi varasemaid karistusi. Liikmesriigid peaksid siin olema eriti ettevaatlikud, sest käsitletakse ühenduse pädevusvaldkonda kuuluvaid asjaolusid, nagu näiteks Schengeni leping ja Euroopa ühine viisapoliitika. See on põhjuseks, miks ma olen täielikult vastu Tšehhi Vabariigi algatusele allkirjastada Ameerika Ühendriikidega kahepoolne vastastikuse mõistmise memorandum.
Teised riigid on Tšehhi Vabariigi eeskuju järginud: vastastikuse mõistmise memorandumid on juba allkirjastanud Eesti, Läti, Ungari, Slovakkia ja Malta. Leian, et voliniku selgitused ja avaldused on ebarahuldavad: ta ei suutnud vastata küsimusele, mis juhtuks siis, kui lepingutes, mille eelnevalt nimetatud riigid on juba allkirjastanud, sisalduvad Euroopa seisukohaga vastuolus olevad punktid.
Minu kodumaa Kreeka on üheks ELi algsest 15 liikmest. Sellegipoolest peab ta maadlema viisade väljastamise menetlustega ning ei järginud teiste eeskuju. Sest, volinik, kui me tõesti usume, et ELis võib iga liikmesriik teha, mida ta enda huvidele kasulikuks peab, siis liitu ei ole.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Hr juhataja, Ungari ja teiste uute liikmesriikide nimel pean ma täna siin kuuldud kriitikale ja süüdistustele vastu vaidlema. Vanad liikmesriigid jätavad uued liikmesriigid üksi. Euroopa solidaarsus ei tööta - ei uute liikmesriikide ega Kreeka heaks. Seetõttu on kõik need kriitilised märkused mõistetamatud. On üks eriline valdkond, kus solidaarsus Euroopa Liidu sees ei ole töötanud ja ei tööta ka praegu, ning on äärmiselt tähtis, et selle asja võiks ehk lõplikult lahendada. Viisavabaduse üle läbi rääkides peame suutma selgitada, mis on liikmesriikide pädevusvaldkonnad ning mis on ühenduse pädevusvaldkonnad. Loodame, et sel aastal saavad Ungari ning teised uued liikmesriigid vanade liikmesriikidega sarnaselt nautida lõpuks samu õigusi, nagu reisimine Ameerika Ühendriikidesse viisavabalt. Praegune arutelu näitab, et solidaarsus Euroopa Liidus ei tööta. Tänan teid tähelepanu eest.
Adina-Ioana Vălean
Hr juhataja, minu jaoks on ilmne, et ELil pole endiselt läbirääkimistes Ameerika Ühendriikidega sõnaõigust. Kaht aspekti hõlmav lähenemisviis on lihtsalt tõestuseks nõukogu ja komisjoni läbikukkumisest kaitsta Euroopa huve ja kodanikke.
Tõsiasi, et liikmesriigid on jäetud Ameerika Ühendriikidega üksi kahepoolselt läbi rääkima, õõnestab meie tõsiseltvõetavust ning tugevust rahvusvahelisel areenil ning see võib olla meie kodanike kahjuks, kelle andmeid võidakse vahetada ilma igasuguse demokraatliku kontrollita.
Usun, et liikmesriigid peaksid tegutsema Euroopa tasandi kaudu, ning ma soovin, et komisjon näitaks otsustavust ja paneks meie partnerit Ameerika Ühendriike mõistma, et võrdsed õigused ja võrdne kohtlemine ei ole läbiräägitav.
Reisiloa elektrooniline süsteem (ESTA), mis võetakse kasutusele, võib olla positiivseks arenguks, kui riiki sisenemise avaldusi hinnatakse iga üksikisiku põhiselt ning mitte vastavalt päritoluriigile. See oleks esimene samm võrdse kohtlemise suunas.
Olenemata rahvusest, peame muutma sisemiste piirideta Euroopa tõelisuseks ning kindlustama võrdse kohtlemise kõigi eurooplaste jaoks.
Józef Pinior
(PL) Hr juhataja, kõige olulisem küsimus, millega peame praegu tegelema, on Ameerika Ühendriikidega viisade osas kokkuleppe saavutamine selliselt, et kõiki Euroopa Liidu liikmesriike koheldaks võrdselt. See on väga oluline küsimus. Poola toetub selles küsimuses ühisele Euroopa poliitikale. Usun, et kõigi Euroopa riikide vaheline solidaarsus, mida esindab Euroopa Komisjon, on antud juhul väga olulise tähendusega. Loodame, et selline lähenemisviis tähendab, et uues viisade väljastamise korras, mis lubab Ameerika Ühendriikidesse siseneda kõigil Euroopa Liidu kodanikel samadel tingimustel, lepitakse lõpuks kokku 12. juuni tippkohtumisel.
Sooviksin märkida veel üht punkti. Viisade väljastamise korraga seotud poliitika kujundamisel peab Euroopa Komisjon kindlustama, et Euroopa õiguste aluspõhimõtteid austatakse, nii et ei rikutaks Euroopa põhiõiguste hartat seoses isikuandmete käsitlemisega viisade väljastamise korras.
Libor Rouček
(CS) Daamid ja härrad, tänase arutelu peamiseks teemaks on võrdsus, võrdsed tingimused ja võrdne kohtlemine. Mis puudutab viisasid Ameerika Ühendriikidesse reisimiseks, siis peaaegu 20 aastat pärast kommunismi langemist ning neli aastat pärast uute liikmesriikide Kesk- ja Ida-Euroopast ELiga ühinemist, on ebavõrdsus endiselt olemas. Need uued liikmesriigid koos Kreekaga vajavad endiselt Ameerika Ühendriikidesse reisimiseks viisasid. Kuigi ma arvan, et see on häbiväärne, arvan ma samuti, et häbi peaks olema Ameerika Ühendriikidel, mitte Euroopa Liidul. Lõpuks on meil siin tegemist demokraatliku riigiga, mis kohtleb selliselt Poolat, Tšehhi Vabariiki, Ungarit ja teisi riike ning kutsub neid samal ajal lähimateks liitlasteks.
Läbirääkimiste ja nende meetodite osas nõustun ma täielikult oma kolleegidega, et Euroopa Liit peab rääkima ühisel häälel. See on aisaks viisiks, et saavutada võrdsus Euroopa Liidu liikmesriikide vahel ning vastastikune võrdsus Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel, sealhulgas sellistes valdkondades nagu andmevahetus, isikuandmete kaitse jne.
Jan Zahradil
(CS) Hr juhataja, mul on hea meel, et see, mida me oleme siin alati öelnud, on osutunud tõeks: mitte keegi ei ole nende kokkulepetest, ELi õigusaktidest või liidu pädevusest tulenevaid kohustusi rikkunud ning kahepoolsed läbirääkimised võivad toimuda kõrvuti mitmepoolsete või üleeuroopaliste läbirääkimistega. Daamid ja härrad, ma panen pahaks, et minu kodumaad Tšehhi Vabariiki süüdistatakse solidaarsuse ja läbipaistvuse puudumises. See on täiesti ebatõene. Me täidame meie kokkulepetest, ühenduse õigusaktidest ning subsidiaarsuse põhimõttest tulenevaid kohustusi hoolikalt ja täpselt, nagu vaja - mitte vähem, mitte rohkem. Samuti sooviksin paluda mõnel oma kaasparlamendiliikmel mitte pidada euroopastumise teemalisi loenguid. Me kõik oleme võrdsed eurooplased: pole vähem või rohkem eurooplasi.
Genowefa Grabowska
(PL) Hr juhataja, tõesti on nii, et viisapoliitika on ühise Euroopa poliitika osaks ning minu siiraimaks sooviks on, et komisjon tõestaks talle antud läbirääkimismandaadi teostamisel tõhusust. Lootkem, et ta saavutab hea kokkuleppe, kuivõrd see kujutaks ühist edu.
Vaatamata sellele oleme senini lubanud endid selles küsimuses kergesti lahutada. Ameerika Ühendriigid on jaganud Euroopa Liidu kodanikud kahte rühma. Ühed on määratud kõrgemasse rühma ning neil isikutel lubatakse siseneda Ameerika Ühendriikide territooriumile raskusteta. Teine rühm on alamal ning need inimesed peavad läbima riiki sisenemiseks tihtipeale alavääristava protseduuri.
Sooviksin avaldada sellise asjade seisu vastu tugevat protesti ning samuti mainida olukorda, mis on omandamas Ameerika Ühendriikides kurikuulsust. Viisaküsimus on Ameerika Ühendriikide valimiskampaania osaks. Pole õige, et üks kandidaatidest lubab näiteks, et viisanõue minu kaaskodanikele, nimelt poolakatele, kaotatakse, seades selliselt märklauaks tohutu suure poolakate kogukonna. Peaksime selle juhtumise ära hoidma.
Sarah Ludford
Hr juhataja, soovin teada, kas komisjon ja nõukogu kindlustavad, et EL ei luba läbirääkimiste osana juurdepääsu ELi andmebaasidele, nagu Schengeni infosüsteem (SIS) ja Schengeni viisainfosüsteem (VIS). Raportöörina viisainfosüsteemi valdkonnas saavutasin ma üldise keelu viisainfosüsteemi andmebaasist ülekannetele kolmandatesse riikidesse ning ma tahan teada, kas seda mis tahes viisil ohustatakse.
Teiseks, kas komisjon ja nõukogu tunnistavad, et pime otsimine rahvamassi jälgimise ja kõigi - kellest 99% on süütud - kohta isikuandmete kogumise kaudu võib segada selle 0,1% kinnipüüdmist, kes võib osutuda terrorismiohuks või kahtlustatavaks organiseeritud kuritegevuses?
Täna hoiatab maffiavastane tippprokurör Itaalias, et maffiakuritegevus on sirutamas oma kombitsaid üle Euroopa, sest see on jäetud unarusse kohase piiriülese koostöö puudumise tõttu ning kuna kriminaalkohtusüsteemid ei tee koostööd. Kas see ei ole meie peamiseks prioriteediks? Ja seda ei tehta, kuna see on kõvem pähkel, mida hammustada.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Euroopa Komisjon on eelmisel nädalal liikmesriikide siseministrite antud mandaadi järel oma läbirääkimisvolitusi suurendanud.
Veelgi enam, me naaseme mitmetelt tõhusatelt nõupidamistelt Ameerika esindajatega, millest viimaseks oli Euroopa Liidu ning Ameerika Ühendriikide justiits- ja siseministrite kolmepoolne kohtumine 13. märtsil.
Usun, et peaksime nii palju kui võimalik jääma kindlaks sel korral vastu võetud kolmele põhimõttele, eriti ühisele eesmärgile viisade kaotamiseks niipea kui võimalik.
Kuigi täheldatav on märkimisväärne edasiminek, suurenevad viisadest keeldumise tasemed mõnedes liikmesriikides jätkuvalt.
Rumeenias on tase saavutanud 37%, peaaegu 10 protsenti enam kui eelmisel aastal, kuigi vahepeal on meie riigist saanud Euroopa Liidu liikmesriik.
Kahjuks hoiab selline areng meid eemal viisavabaduse programmi põhisest 10% eesmärgist.
Praegu saab vaid liikmesriikide konkreetne tegevus selle vastastikkuse küsimuse seoses viisadega Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel lahendada.
Peame järgmiseks Euroopa ja Ameerika Ühendriikide tippkohtumiseks kindlustama, et meie seisukoht on seoses viisavabadusega kõigi Euroopa kodanike jaoks ühtne ning kategooriline, vastavalt sätestatud ajakavale.
Ioan Mircea Paşcu
Hr juhataja, nii nõukogu kui ka komisjoni kavatsus, mis avaldub nende otsustavuse rõhutamises pidada kõigi Euroopa kodanike nimel Ameerika Ühendriikidega läbirääkimisi viisade kaotamise ning samuti selleks võetavates ettevalmistavate tehniliste sammude osas, on kiiduväärt. Siiski on juba ilmnenud lõhe mitmepoolsete läbirääkimiste vahel - mida EL valmistub alustama ning mis tõenäoliselt võtab aega - ning konkreetsete tulemuste vahel, mida mõned ELi riigid on Ameerika Ühendriikidega kahepoolsete läbirääkimiste teel saavutanud. Lõpetuseks, me kõik püüdleme sama eesmärgi suunas - viisade kaotamine Ameerika Ühendriikidesse reisimisel. Asi on lihtsalt selles, et oleme vastamisi valikuga: kas oodata ELi ja Ameerika Ühendriikide vaheliste mitmepoolsete läbirääkimiste algamisega ning saada see hiljem või astuda Ameerika Ühendriikidega kahepoolsetesse läbirääkimistesse ning saada see varem. Sundida ELi liikmesriike otsustama vähem ligitõmbava valikuvõimaluse kasuks vale solidaarsuse nimel, mida paljud ELi liikmesriigid seoses teiste palju olulisemate asjaoludega - nagu näiteks energia - ei austa, on vähemalt moraalselt vale, seda enam, kui pooled Euroopa kodanikest on juba viisanõudest varasemate kahepoolsete läbirääkimiste teel Ameerika Ühendriikidega vabastatud.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Usun, et Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel on erilised suhted. Enamik liikmesriike on NATO liikmed ja osalevad vajaduse korral ilma erinevusteta ühiselt julgeoleku säilitamises Euroopas ja teistes riikides.
Sellegipoolest esinevad viisade väljastamisel Ameerika Ühendriikidesse reisimiseks erinevused, mis põhinevad kriteeriumidel, mis ei ole hetkel piisavalt selged ja läbipaistvad. Peamiseks kriteeriumiks, vähem kui 10% keeldutud viisade puhul, on kriteerium, mis sõltub täielikult Ameerika kodanikest ning mitte kodanikest, kes viisasid taotlevad.
Euroopa institutsioonid ei ole veel suutnud läbirääkimisi Euroopa kodanike kasuks lõpetada. Seega peab iga liikmesriik leidma iseseisvad meetodid olukorra lahendamiseks.
Asjaolu, et need läbirääkimised on viimase aja jooksul intensiivistunud ning et neid võivad samal ajal läbi viia Euroopa Liit ja liikmesriigid, on positiivne.
Läbirääkimistel on vajalik viidata viisade väljastamise kriteeriumidele. Üksnes selged ja eriti läbipaistvad kriteeriumid annavad kodanikele vajaliku teabe enne viisataotluste esitamist.
Ewa Tomaszewska
(PL) Hr juhataja, otsus keelduda viisa väljastamisest sõltub ilmselgelt Ameerika Ühendriikide ametnikest. Tehes Ameerika Ühendriikidesse sisenemise sõltuvaks viisataotlustest keeldumise protsendist, viib järgmise arutluskäiguni: laske meil teha, mida me soovime - miski ei sõltu teist, kuid me kasutame seda menetlust, et allutada teid alavääristavale kohtlemisele ja protseduuridele ning et sundida teid tunnustama sellist alandavat süsteemi. See on lihtsalt vastuvõetamatu ning tõestab, et mingit partnerlust ei ole olemas ning et kõigi kavatsuste ja eesmärkide osas oleme olukorras, kus me ei saa midagi mõjutada.
Ma siiski loodan, et ühenduse lähenemisviis sellele küsimusele ning tuginemine teistele vahenditele, mis tulenevad Euroopa ja Ameerika Ühendriikide vahelisest suhtest, viivad mingil meetodil probleemi lahendamiseni.
Monika Beňová
(SK) Tervitame Euroopa Komisjoni algatust ning näeme seda sammuna edasi, et muuta kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikud võrdseks, sealhulgas need, kes hoolimata sellest, et nad on selle aasta maiks olnud Euroopa Liidus neli aastat, on endiselt Ameerika Ühendriikide range viisapoliitika subjektiks.
Slovakkia Vabariigi valitsus on nende hulgas, kes viivad Ameerika Ühendriikidega läbi kahepoolseid arutelusid, tõelises usus, et nende arutelude tulemusena tegutseb Washington kiiremini ning on abivalmim.
Oleksin seega väga õnnelik, kui Slovakkia kahepoolseid läbirääkimisi nähtaks Euroopa ringkondades positiivse sammuna: Euroopa institutsioonide tegevuse täiendamisena, mitte nende asendamisena. Samuti sooviksin rõhutada, et asi pole selles, nagu tunneksid meie valitsused, et neid on koheldud ülekohtuselt: soovime, et ühenduse aluspõhimõtteid austataks ning kodanike võrdsus on üks nendest.
Titus Corlăţean
(RO) Rumeenia on üheks Euroopa Liidu liikmesriigiks, kelle kodanikud vajavad Ameerika Ühendriikide territooriumile sisenemiseks viisat.
Vastupidiselt teiste riikide tegevusele on Rumeenia senini hoidunud kahepoolsete läbirääkimiste algatamisest Ameerika Ühendriikidega, kuigi selle riigiga sõlmitud partnerlus ning Rumeenia vägede kohalolek Iraagis ja Afganistanis oleks võinud anda aluse tugineda kahepoolsete lahenduste otsimisele viisaküsimuste lahendamiseks.
Toetan ELi liikmesriikide ühist lähenemisviisi ning Euroopa Komisjonile mandaadi andmist, et leida kiire lahendus Euroopa Liidu kodanike jaoks, sealhulgas rumeenlaste jaoks, Ameerika Ühendriikide puhul viisanõude kaotamiseks.
Läbirääkimisteks on vajalik Euroopa Komisjoni tõeline, järjepidev ja tõhus jõupingutus. Vastupidisel juhul peab Rumeenia, avaliku arvamuse survet arvestades, mida ei saa eirata, leidma lõpuks kiire lahenduse kahepoolsete läbirääkimiste teel Ameerika Ühendriikidega, täpselt nagu teised Euroopa Liidu liikmesriigid, kes on lahendanud Ameerika viisade probleemi Brüsseli ühist seisukohta arvesse võtmata.
Lõpetuseks, kahetsen, et hr Frattini arutelul ei osale, kuna temal oleks kohustus võidelda Euroopa kodanike ja Rumeenia kodanike õige kohtlemise ja liikumisvabaduse eest ning selle eest, et mitte edendada Rumeenia kodanike, ühenduse kodanike, kes elavad ja töötavad Itaalias ja kellest enamik on integreerunud Itaalia ühiskonda õiguspäraselt, suhtes diskrimineerivat poliitikat.
Dragutin Mate
nõukogu eesistuja. - (SL) Püüan anda vastused teatud dilemmadele ja küsimustele, mida te olete eriti esile tõstnud. Esiteks sooviksin ma öelda, et on äärmiselt tähtis, et 18. aprillil peetud viimasel nõukogul saavutati konsensus ning et komisjonile anti mandaat läbirääkimiste alustamiseks. See on äärmiselt oluline, et me saaksime töötada, nagu te ise olete siin täna korduvalt väljendanud, selle heaks ja selle vaimus, et kõigil Euroopa kodanikel oleksid võrdsed õigused ja muidugi võrdsed kohustused.
Kui ma peaksin puudutama mõnd siin varasemalt mainitud konkreetset punkti, siis sooviksin öelda, et läbirääkimiste alguses, nagu üks parlamendiliige on juba maininud, pole meil olnud võimalik tunnustada strateegiat, mis on mis tahes viisil olnud Euroopale peale surutud. Sooviksin öelda, et võib-olla esialgse surve juures, mille all see strateegia loodi, suutsime me sellele vastu seista. Oleme sõlminud kokkulepped, oleme leidnud viisi selle lahendamiseks, oleme saavutanud kaht aspekti hõlmava lähenemisviisi koostööle tulevikuks ning seetõttu oleme teatud viisil teinud selgeks, nii Ameerika Ühendriikidele kui ka ELi liikmesriikidele, kuidas me saame koostööd teha ning kus on vastuvõetava ja mittevastuvõetava piirid.
Eriti sooviksin ma käsitleda küsimusi seoses sõrmejälgedega ning loomulikult dilemmasid, mida mõned teist Euroopa Parlamendi liikmetest, esmalt ELi kodanikena, omate. On tähtis, et me ei ajaks sassi kahte süsteemi - reisiloa elektroonilist süsteemi (ESTA) ja broneeringuinfot (PNR). Broneeringuinfosüsteemi ei muudeta, see jääb praegusega samaks, samasuguseks, nagu see vastu võeti ja heaks kiideti ning see ei hõlma sõrmejälgede võtmist reisikorraldajate poolt või mujal. See asi jääb nii, nagu see on, ning see ei ole ei arutelude ega mis tahes muudatuste aluseks. Ma leian, et see on tõesti väga oluline.
Seoses andmekaitse teemaga ning kõrgetasemeliste ekspertide tegevusega pean ütlema, et alates ajast, mil mina olen ministrite nõukogu juhtinud ning olnud nõukogu eesistujaks, olen ma koos kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoniga tegutsenud äärmiselt läbipaistvalt. Olen seoses selle küsimusega esitanud asjaomastele komisjonidele kaks raportit ning täna olen teinud praeguste asjade seisu kohta ettekande ka parlamendile.
Arvan, et sel esimesel etapil oleme käitunud kooskõlas põhimõttega, et me otsime, kus raskused asuvad, kus on ühised raskused, kus omame ühiseid põhimõtteid, kui need on olemas, ning kus need puuduvad. Sel alusel on meil seejärel võimalik jätkata edasiste tegevustega. Edasised tegevused ning läbirääkimised algavad 2009. aastal ning on äärmiselt tähtis, eeldusel, et need üldse algavad, et meie - parlament, nõukogu ja komisjon - omame ühist seisukohta. See on ainus viis, kuidas me kogume piisavat jõudu kokkuleppe saavutamiseks. Usun, et ka teie parlament on otsustanud, et see kokkulepe on meie jaoks äärmiselt tähtis, et meil oleks andmekaitse raamistik, ning iga kord, kui me kokkuleppe üle läbi räägime, ei peaks me neid küsimusi uuesti tõstatama ja see on meie eesmärk. Need ei olnud mingid suvalised läbirääkimised kokkuleppe saavutamiseks. Teatud põhimõtteid on uuritud. Sel alusel näeme, ja me juba teame, et kaksteist põhimõtet on praktiliselt identsed. Kui läbirääkimised peaksid algama, on läbirääkimiste esemeks muidugi ka põhimõtted, mis ei ole identsed. Loodan, et meie läbirääkimised on edukad.
Sooviksin juhtida tähelepanu asjaolule seoses koostööga liikmesriikide, komisjoni ja eesistujariigi vahel, mis käsitleb memorandumeid, edasisi kõnelusi ning programmide elluviimist. Peaks olema selgelt märgitud, et memorandumid ei ole lepingud. Vastastikuse mõistmise memorandumid on poliitilise tahte väljendus, et riik sooviks saada viisavabadusega riigiks. Need ei sisalda mingeid elemente, mis annaksid sellele dokumendile rahvusvahelise lepingu staatuse.
Seoses edasiste kõnelustega ning lepingute ja/või eeskirjade rakendamisega on meil liikmesriikidega väga intensiivsed suhted. Näiteks mõned päevad tagasi oli mul väga avameelne kõnelus Jan Langeriga Tšehhi Vabariigist läbirääkimiste ning nende edasimineku osas. Praegusel hetkel ei ole veel seoses kõnelustega kirjalikke dokumente ja rakendamise eeskirju, mille Ameerika Ühendriigid nendele liikmesriikidele annavad.
Minu arvates on kõige tähtsam, et nii liikmesriikide kui ka komisjoni ja eesistujariigi töö oleks läbipaistev. Üksnes sellises kolmnurgas, ja muidugi ka mõningates koostöö valdkondades Euroopa Parlamendiga, saab saavutada küsimuse käsitlemiseks kohase viisi. Siiski arvan, et me lubame volinikul, asepresidendil vastata mitmele küsimusele, mis on komisjoni pädevuses.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Hr juhataja, meil on vaja ebaõiglane olukord kõrvaldada. Pole võimalik omada kahte Euroopa kodanike kategooriat - ühte, millelt nõutakse viisat, ja teist, mis on nõudest vabastatud. Arvan, et see on sügav uskumus, mida me kõik jagame.
Teiseks usun ma isiklikult ühiste läbirääkimiste jõusse. Euroopa on palju tugevam, kui see räägib ühel häälel ja kõik selle liikmed näitavad solidaarsust. Nagu hr Mate teab, söandasin ma märkida, et ühes teises küsimuses, mis on praeguse küsimusega tegelikult võrdlemisi erinev - avatud taeva küsimuses - olime võimelised saavutama avatud taeva esimese etapi seetõttu, et komisjonil oli sel konkreetsel ajal mandaat.
Samal viisil ma usun ühiste läbirääkimiste jõusse ning pean ütlema, et koos hr Matega töötame me väga tõsiselt ning suure otsustavusega.
Lisaksin, et minevikus on komisjon sellegipoolest sõlminud vastastikused kokkulepped mitme mitteliikmesriigiga. Meie kokkulepped on võimaldanud saavutada head tulemused Kanadaga, Austraaliaga ning teiste riikidega, mistõttu puudub põhjus, miks me ei peaks suutma seda diskrimineerimist lõpetada.
Selgitaksin, et komisjonil on esindajad Washingtonis juba teisipäeval ja kolmapäeval, et ametlikult läbirääkimistega alustada. Teiste sõnadega, see tõestab meie otsustavust see mandaat täielikult ellu viia. See on, mida mul on võimalik selle esimese punkti kohta öelda.
Nüüd sooviksin ma vastata hr Deprezi tõstatud küsimustele, eriti seoses rakendamise kokkulepetega. Nagu hr Mate just ütles, ei ole meil veel rakendamise kokkuleppeid, mistõttu on neid väga raske hinnata. Siiski on kindlasti meie kohustuseks nende saamisel neid hoolikalt ühenduse õigusnormide kontekstis hinnata. Lisaksin, et oleme läbirääkimistel Ameerika Ühendriikidega läbipaistvad, eriti parlamendiga, kuid liikmesriigid - ma ei süüdista kedagi, mis tahes liikmesriiki - vaid kõik liikmesriigid, kes peavad samuti kahepoolseid läbirääkimisi, peavad täitma läbipaistvuse kohustust. Kui me soovime olla tõhusad, vajame me vastastikust usaldust. Pean seda rõhutama.
Ilmselgelt, kui rakendamise kokkulepetes nähtuvad hiljem asjaolud, mis ei ole ühenduse õiguse seisukohast vastuvõetavad, me uurime, mida on vaja teha, kuid me kindlasti teeme midagi.
Kolmandaks on mõned teist tõstatanud andmete küsimuse. Soovin juhtida tähelepanu sellele, et broneeringuinfo andmete vahetamine on reguleeritud 2007. aasta lepinguga Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel. Need normid on olemas, need on meile praegu siduvad ning puudub põhjus kannatada meie Ameerika sõprade poolse hirmutamise kartuse all. Seda arvestades märgiksin ma hr Deprezi märkustest lähtudes ideed, et lõpuks oleks ehk üldise transatlantilise lepingu alusel kahtlemata kasulik luua sõltumatu ametiasutus, et jälgida andmete kaitset.
Need on vähesed selgitused, kuid ma võin teile tõesti öelda, et parlamenti hoitakse meie läbirääkimistega muidugi vägagi kursis, et meie tugevus tuleneb täielikust institutsioonidevahelisest kokkuleppest, mis näitab meie Ameerika sõpradele, et Euroopa Liit kavatseb nüüd täielikult nõuda kõigi oma kodanike võrdset kohtlemist ning teeb seda vankumatu otsustavusega.
(Aplaus)
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub mai osaistungjärgu ajal Strasbourgis.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Tunne Kelam  
kirjalikult. - Tervitan eesistujariigi avaldust kõigi ELi kodanike võrdse kohtlemise kohta. On aeg anda komisjonile parlamendi mandaat, et saavutada laialdane kokkulepe ELi ja Ameerika Ühendriikide viisavabaduse programmi osas. Eesmärk on võimaldada niipea kui võimalik eranditult kõigile ELi kodanikele ohutu viisavaba reisimine. Samuti ootame, et komisjon oleks läbirääkimiste vältel maksimaalselt läbipaistev. Praegusel juhul ei näe me Ameerika Ühendriikide poolelt mingit põhjust täiendavate andmete esitamise nõudmiseks. Samuti on oluline, et kodanikud saaksid kasutada viisataotluste ja isikuandmete esitamiseks elektroonilisi vahendeid.
Mitmed kolleegid on näidanud ärritatust seoses mõnede liikmesriikide sammudega Ameerika Ühendriikide ametiasutustega viisavabaduse kokkulepete saavutamise kiirendamise eesmärgil kahepoolsete konsultatsioonide teel. See ei lõhesta ELi. Ärgem unustagem, et praktiliselt kõik vanad liikmesriigid kasutavad juba viisavaba sisenemist, samas kui praktiliselt kõigil uutel liikmesriikidel see võimalus puudub.
Nende riikide sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumeid tuleb käsitleda poliitilise tahte väljendusena teel viisavabaduse suunas; need pole kindlasti separatistlikud kokkulepped.
(Istung lõppes kell 11.25 ja jätkus kell 11.30.)
