Komitoloogia (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus komitoloogia kohta.
Margot Wallström
komisjoni aseesimees. - Austatud juhataja, 2006. aasta juulis otsustatud komiteemenetluse reform lisas kontrolliga regulatiivmenetluse, mis annab Euroopa Parlamendile vetoõiguse üldmeetmete osas, millega muudetakse kaasotsustamismenetlusega vastu võetud põhiõigusakte.
Selle reformi raames koostasid kolm institutsiooni ühisavalduse, milles nad võtsid endale kohustuse kohandada 26 prioriteetset põhiõigusakti selle uue menetlusega, ning komisjon võttis eelmise aasta lõpus vastu 26 prioriteetset kohandamise ettepanekut. Meie kõigi huvides on nende kohandamisvahendite võimalikult peatne vastuvõtmine. Komisjonil on seetõttu väga hea meel näha, et parlament on nüüd valmis mitmete õigusloomega seotud resolutsioonide üle hääletama pärast seda, kui kolme institutsiooni vahel jõuti headele ja õiglastele kompromisslahendustele.
Muud tähtsad teemad tulevad arutlusele teisel Euroopa Parlamendi istungil selle kuu lõpu poole ja ma olen kindel, et me suudame ka need lahendada. Ma tahan tänada erinevate komisjonide raportööre nende väga koostööalti ja konstruktiivse lähenemisviisi eest.
Selle tulemusel võib kogu 26 prioriteetsest kohandamisettepanekust koosnev eelnõu olla vastuvõtmiseks valmis enne selle aasta lõppu. See oleks väga hea tulemus, mis sillutab teed niinimetatud üldisele kohandamisele. Nagu te teate, võttis komisjon kohustuse vaadata läbi kõik olemasolevad kaasotsustamisega põhiõigusaktid lisaks neile 26 prioriteetsele õigusaktile, pidades silmas nende sobitamist uue kontrolliga regulatiivmenetlusega. Komisjon peab sellest kohustusest kinni ja teeb ettepaneku kõigi mitteprioriteetsete õigusaktide üldise kohandamise kohta. See puudutab kokku umbes 220 õigusakti. See toimub nelja või viie üldise ettepaneku või eelnõu kujul, millest esimene peaks Euroopa Parlamenti jõudma peatselt novembris. Järgmised kaks üldist ettepanekut järgnevad paari nädala jooksul ning viimane ettepanek vahetult enne aasta lõppu või kohe järgmise aasta alguses.
Kolmandaks parlamendi kontrolliõiguste ülevaatamise aspektiks on 2000. aastal komisjoni ja parlamendi vahel komiteemenetluste kohta sõlmitud kokkuleppe läbivaatamine. Siinkohal sooviksin ma tänada parlamenti ja eriti härra Galeotet ja härra Corbetti suurepärase koostöövaimu eest, mis läbirääkimiste vältel püsis. Ma sooviksin neid samuti tänada selle mõistmise eest, et kokkuleppega ettenähtud erimenetlusi kohaldatakse kõigil äärmiselt kiireloomulistel juhtudel.
Mul on hea meel teatada, et nende läbirääkimiste tulemusi on poliitiliselt tunnustatud ning et komisjon on valmis jätkama läbivaadatud kokkuleppe ametliku vastuvõtmisega niipea, kui parlament kinnitab ametlikult läbirääkimiste tulemuse. Ma olen kindel, et meie saavutatav kokkulepe aitab meie kahel institutsioonil tulevikus tõhusamalt töötada.
Alexander Radwan
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Austatud juhataja, volinik, käesolev arutelu komiteemenetluse üle on kestnud pikka aega. Basel II raporti põhjal on Euroopa Parlament lõpuks nõukogu tohutust vastuseisust ja komisjoni vastuseisust hoolimata võitnud kontrollimise õiguse, mis peaks tegelikult demokraatia puhul normaalne olema. Nüüd peame me direktiivid sellele vastavalt vastu võtma. Siin on olnud rõhk asjaomaste direktiivide vastuvõtmise küsimusel ja see on mõistetav. Küsimus ulatuse kohta, mil määral me direktiive õiguslikult kohandame, on kindlasti oluliseks aspektiks.
Parlamendi, komisjoni ja nõukogu vaheline kokkulepe aga käib selle kohta, kuidas parlamenti saaks asjakohaselt kaasata. Volinik väljendas oma lootust, et parlament võtab asjaomased kohandused käesoleval aastal vastu. Meile on oluline, et parlamenti teavitatakse protsessist õigeaegselt ja et teabevahetus parlamendiga komiteemenetluse komiteede kaudu koheselt toimuks. Tegelik rakendamise faas alles algab ja aeg näitab, kas see tugevdab parlamendi õigusi või mitte.
Sama kehtib kiireloomulise arutelu taotlemise kohta. Üheks näiteks oleks järgmisena päevakorras olev raamatupidamine, rahvusvaheline finantsaruandlusstandard IFRS 8. Siinkohal oli menetlus selline, et meid teavitati komiteemenetluses komisjoni poolt kahjuks alles viimasel minutil. Siis oodati, et me võtaks otsuse suhteliselt kiiresti vastu. Ametliku kohandamise protsessi kõrval on võtmeks see, kas komisjon, asjaomased talitused, selles valdkonnas töötavad ametnikud tahavad parlamenti õigeaegselt töösse kaasata. Ainult siis on tõhus kontroll võimalik. Just siin paljastatakse, kas komisjon tervikuna on selle poolt või mitte.
Pervenche Berès
fraktsiooni PSE nimel. - (FR) Austatud juhataja, volinik, siin me oleme, rääkides taas kord komiteemenetlusest. Põhiliselt on see, nagu te ütlesite, kokkuleppe rakendamise küsimus, mida me kõik tervitasime, kui selle 2006. aasta juulis sõlmisime.
Sellel on kaks aspekti: praktiline külg, mida ma ei hakka uuesti käsitlema, kuid lisaks ka selle üleviimine igasse direktiivi, ning täna tegeleme me 26 prioriteetse direktiiviga. Ma räägin nendest, mis edastati majandus- ja rahanduskomisjonile. Sellest vaatevinklist sooviksin ma väljendada meie otsustavust selles osas, et Euroopa Parlamendi seisukoht peaks nende 26 prioriteetse direktiivi uurimisel olema võimalikult järjekindel. Seda sama komiteemenetluse kokkulepet on vaja kohaldada nende 26 direktiivi suhtes, siit ka paralleelse lähenemisviisi idee. Nagu me aga kõik teame, peitub nendel läbirääkimistel saatan üksikasjades ja me kohtusime temaga läbirääkimiste käigus kolme konkreetse punkti puhul, mida ma sooviksin lühidalt mainida.
Esimene punkt puudutab midagi, mis majandus- ja rahanduskomisjonis - kuid mitte ainult seal - on tundunud teatud provokatsioonina. Raamatupidamisstandardite küsimuses, mis on valdkonnaks, kus Euroopa Parlament omab täielikke volitusi ja pädevust, esitas komisjon ettepaneku, kus öeldi, et kiireloomulisust tuleks kohaldada automaatse menetlusena. Me ei nõustunud sellega ja õnneks näen ma, et meil läks korda sundida komisjoni seda punkti tagasi võtma ja taanduma oma nõudmistest süsteemse kiireloomulisuse kohta, mis oleks võtnud parlamendilt tõhusa kontrolli õiguse valdkonnas, kus ta on vastupidiselt näidanud oma kasulikkust, tõhusust ja asjakohasust.
Teiseks punktiks on loomulikult niinimetatud aegumisklauslite või läbivaatamissätete küsimus. Komisjon ja nõukogu tõesti tahtsid nende klauslite kaotamist. Neile tundus, et see oli eelmisel aastal sõlmitud komiteemenetluse kokkuleppe osaks. Me oleme koostöö vaimus taganud, et komisjoni kutsutakse regulaarselt iga kolme aasta järel kontrollima rakendusvolituste ülemineku tingimuste tõhusust ja demokraatlikku toimimist. Ma usun, et see on heaks edasiliikumise mooduseks, ja ma näen, et nõustudes läbivaatamissätte kaudu alla kirjutama kohustusele, kutsutakse teda kaaluma oma volituste ulatust ja põhjendama mis tahes muudatusi või nende puudumist õigusaktides.
Kolmas valdkond on ilmselgelt reguleerimisala küsimus. Me näeme, et nõukogu ei ole alati järginud komisjoni ettepanekuid, ükskõik kas läbipaistvuse või tutvustuste kohta, piiriüleste lähetuste või võrdväärsuse kohta.
Ma usun siiski, et koostöö vaimus, seda ka eesistujariigi Portugali poolt, saavutame me tulemuse, mis peaks rahuldama kõiki institutsioone, ja mul on selle üle hea meel.
Manuel Medina Ortega
(ES) Austatud juhataja, pärast komisjoni aseesimehe ja minu kolleegi proua Berèsi kõnesid on minu kõne peaaegu ülemäärane.
Ma olin vastutav õiguskomisjoni raporti koostamise eest ja kokkuleppel meie kaasparlamendiliikmetega majandus- ja rahanduskomisjonist jõudsime me järeldusele, et kiireloomuline menetlus, mida komisjon artikli 6 lõike 2 punktis 2 taotles, ei olnud vajalik, kuna hetkel on parlamendi, komisjoni ja ka nõukogu vaheline koostöö suurepärane.
Selle tulemusel nõutakse õiguskomisjoni raportis kõnealuse artikli väljajätmist ja võetakse vastu kaks täiendavat põhjendust, kaks täiendavat muudatust põhjendustes eesmärgiga rõhutada menetluse paindlikkust.
Pärast põhjenduste 1 ja 2 vastuvõtmist parlamendikomisjonis toimusid parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahel läbirääkimised, millele proua Wallström viitas, ja me esitasime viimase muudatusettepaneku, muudatusettepaneku 4, mis asendab praeguse muudatusettepaneku 2 ning kehtestab kolme institutsiooni vahelise koostöö vormi. Teiste sõnadega on selles tekstis oluline viimane lause, mis ütleb, et komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament peavad tegutsema püüdlikult tagamaks, et need eeskirjad ja tõlgendused saab õigeaegselt vastu võtta, et mitte rikkuda investoritele jäävat muljet ja lõpuks nende usaldust.
Ma arvan, et hetkel võib see kompromiss parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel aidata probleeme lahendada, ilma et me peaksime appi võtma kiirmenetluse, mille kohta komisjon algselt ettepaneku esitas.
Margot Wallström
komisjoni aseesimees. - Austatud juhataja, tänan teid konstruktiivsete kommentaaride eest sel hilisel tunnil.
Lubage mul vaid esitada kaks lühikest viimast kommentaari. Esiteks registri kohta: ma arvan, et teil on täielikult õigus, rõhutades vajadust saada teavet menetluse kohta, olla hästi informeeritud erinevate toimikute edenemise kohta, ning üheks kokkulepitud meetmeks on loomulikult meie komiteemenetluse registri uuendamine.
Selles me oleme institutsioonide vahel kokku leppinud ja komisjon uurib seda ning me oleme kindlad, et see saab olema paigas järgmise aasta märtsiks. Nii et ma arvan, et see vähemalt aitab, kuid me innustame muidugi oma talitlusi parlamendiga võimalikult tihedalt koos töötama.
Teine kommentaar on lihtsalt ütlemaks, et ma loodan, et me oleme üksmeelel selles osas, et selle konkreetse menetluse kogu idee on tagada, et uusi eeskirju kohaldatakse kooskõlastatult ja sidusalt. Sellepärast oleme teinud ettepaneku sellist laadi eelnõu või üldiste ettepanekute kohta ja ma arvan, et nii tuleb edasi minna: tagada, et me järgime täpselt kokkulepitut ja et me saame seda ka kahe institutsiooni vahel võimalikult tõhusalt käsitleda.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
