Raadiospektripoliitika (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Gunnar Hökmarki tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel esitatud raport raadiospektripoliitika kohta - C7-0270/2010 -.
Gunnar Hökmark
raportöör. - Austatud juhataja! Selle raporti teema on Euroopast liidri tegemine ning seepärast on tänaõhtune arutelu siin igati asjakohane. Kui Schuman tegi 1950. aastal ettepaneku ELi loomiseks, olid kesksel kohal süsi ja teras, tänapäeval on kesksel kohal infotehnoloogia ja teadmised, mis on Euroopa tuleviku jaoks äärmiselt tähtsad.
Võin hea meelega öelda, et raport, mille me täna esitame, valmis väga hea koostöö tulemusel variraportööride Catherine Trautmanni, Jens Rohde, Giles Chichesteri ja Philippe Lambertsiga, kes kõik ettepanekut toetasid. Olen selle eest väga tänulik, sest täna on arutlusel ettepanek, mis aitab Euroopal haarata taas liidrikoha mobiilside, mobiilse Interneti ja modernse infotehnoloogia valdkonnas.
Minu jaoks tähendab arutelu selles raportis olevate eri ettepanekute üle arutelu valiku üle, kas Euroopa saab esimeseks või kolmandaks. Minu jaoks on see valik lihtne. Vahetevahel, kui me räägime maailma suurimatest majandusriikidest, käib jutt USAst ja Hiinast, kuid me kõik unustame, et Euroopa Liit on maailma suurim majandus, kuigi meil ei ole suurimaid turgusid. Täna oleme siin, et arutada, kas astuda samme, et selles olukorras midagi muuta.
Kui me seda teeme, siis selleks, et haarata liidrikoht ühes telekommunikatsiooni- ja lairibaühenduse valdkonnas teise järel, tahan ma, et Euroopal oleks parim lairibaühenduse läbilaskevõime ja suurimad kiirused, sest siis saame hakata arendama kõiki uusi teenuseid, mis on modernse majanduse ning meie konkurentsivõime jaoks hädavajalikud. Tahan, et Euroopa oleks järgmise põlvkonna Google'ite, Yahoode, Apple'ite ja kõigi teiste selliste ettevõtete sünnikoht, mis kehastavad endas konkurentsivõimet ja uuendusi. Suudame seda teha, aga ka teised majandusriigid, nagu Ameerika, Hiina või India, võivad liidrikoha haarata. Sel põhjusel peame tegema valiku.
Tegin raportis ettepaneku jääda sagedusriba 800 MHz puhul endiselt 2013. aasta tähtaja juurde. Lisaks tegin ettepaneku, et peaksime olema nõudlikumad ning ütlema, et Euroopa Liit peab vabastama 1200 MHz spektrit sagedusribades 1,5 GHz ja 2,3 GHz. Samuti peaksime algatama arutelu 700 MHz sagedusriba üle, sest kui me seda nüüd ei tee, ei saa me tulevikus enam otsuseid teha. Ka peaksime kasutama 5 GHz sagedusriba üldiselt kõikide litsentsimata traadita juurdepääsusüsteemide, sealhulgas raadiokohtvõrkude jaoks.
Ettepanek on siin. Ma tahan, et parlament seda võimalikult tugevalt toetaks, sest siis saame arutada seda teemat liikmesriikidega ja arutada nendega ka seda, kas nad kõik tahavad saada esimeseks või on nad rahul kolmanda kohaga. Minu arvates on valik lihtne ja ma ootan huviga seda arutelu ning kolmapäevast hääletust.
Neelie Kroes
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! See on selge üleskutse ja arvan, et just nii ongi vaja Euroopa poole pöörduda. Soovin avaldada omalt poolt erilist tänu raportöörile Gunnar Hökmarkile kogu selle raske töö eest, mida ta esimese raadiospektripoliitika programmi juures tegi.
Kõne all on teave ja tehnoloogia ning samuti tuleb otsustada, millise koha peab Euroopa võtma: kauges idas, kauges läänes või seal vahel. Selles mängus on mitu tähtsat mängijat, kuid ka Euroopa võib saada liidriks.
See programm on väga tähtis digitaalse Euroopa, Euroopa majanduse ning kogu meie ühiskonna jaoks üldse. Raportist on väga hästi aru saada, et parlament on komisjoniga ühel arvamusel kooskõlastatud ja tõhusa raadiospektripoliitika tähtsuse asjus, et saavutada eesmärgid lairibaühenduse valdkonnas.
Ja tõepoolest on väga tähtis säilitada ning parandada Euroopa majanduslikku ja konkurentsipositsiooni ning maksimeerida selle sotsiaalset ja kultuurilist mõju, andes kodanikele võimaluse saada kasu uuenduslikest teenustest. Soovin lisada ka kultuurilise mõju, sest see on väga tähtis. Kui rääkida Internetist, siis see on üks põhivahendeid, millega anda Euroopa ühiskonna liikmetele rohkem võimalusi kogeda ise ja näha oma silmaga kultuurilist mõju.
Väga õigesti mainiti asjaolu, et nüüd tuleb teha valik. Asi ei seisne enam ilusates sõnades, vaid nüüd on saabunud tõehetk ja nüüd peame oma vastutuse võtma. Keegi ei jõua esikohale, mis on tõepoolest liidri roll, kui ei olda valmis tegema vajalikke valikuid.
Kui rääkida nüüd kultuurilistest aspektidest, siis tahangi rõhutada kõigepealt seda kultuurilist punkti, sest ma tean, et see oli parlamendiliikmete jaoks väga tähtis.
Muuseas, minu arvates on palju sünergiat spektrikasutuses sisu ja kultuuri levitamiseks, eriti audiovisuaalse meedia sisu ja traadita lairibateenuseid silmas pidades. Digitaaltelevisioon ja traadita lairibateenused saavad edukalt paralleelselt areneda ning me ei tohi unustada, et ka lairibajuurdepääs Internetile pakub suurt kultuurilist ja sotsiaalset väärtust. Lisaks sellele on traadita lairibateenused hädavajalikud sellistes piirkondades, kus hetkel juurdepääs Internetile puudub.
See ettepanek kaitseb nende väärtuslike kultuuri- ja majandusteenuste olemasolu ning tagab ka nende tulevase arengu, sest need teenused toodavad rikkalikku mitmekülgset meediat ja loovad tulevaste andmekiirteede jaoks atraktiivseid kultuuriande. Loomulikult on vaja kõrvaldada olemasolevad takistused, nagu õhu kaudu leviva televisiooni või kaabeltelevisiooni segamine. Selles ei ole mingit kahtlust.
Me kõik teame, et ringhäälingu jaoks ei ole piire. Euroopa Liidu poliitikameetmed vajavad vajalikku toetust rahvusvahelistes läbirääkimistes ning võimalik, et ka liikmesriigid vajavad abi läbirääkimistes naaberriikidega, mis ei kuulu ELi. Juba kogu selle arutelu ettevalmistamise käigus olen arutanud asja mõne ministriga mõnes liikmesriigis, kelle jaoks on naaberriikidega seotud aspektid veelgi tähtsamad.
Kui rääkida raporti sisust, siis komisjon toetab peaaegu kogu parlamendi meetodeid, kus oleks vaid siin-seal vaja teha väiksemaid muudatusi. Eriti toetab komisjon raportis mõnel teemal võetud seisukohti ja nõustub nendega. Esiteks nõustub komisjon spektri tähtsusega digitaalarengu tegevuskava jaoks, et tagada kõigile kodanikele juurdepääs kiirele lairibaühendusele. Kahtlemata oleme teiega selles täielikult ühel meelel.
Teiseks tuleb hinnata pidevalt spektri kasutust, et rahuldada tarbijate kasvavat nõudlust mobiilse andmeside järele. Oleme teiega täiesti nõus ja kuigi teie nõutav kiirus on natuke suurem, võite olla kindlad, et me teame, et see on järgmine samm.
Kolmandaks kinnitus, et 2013. aasta on tähtaeg 800 MHz sagedusriba kättesaadavaks tegemise jaoks digitaalse dividendina, kuid tunnustades erandite tegemise vajadust kuni 2015. aastani. See tähendab, et eesmärk on 2013. aasta, aga erandeid saab teha kuni 2015. aastani erakorraliste tehniliste tingimuste puhul ning samuti saab teha täiendavaid erandeid, kui on probleeme kooskõlastamisega kolmandate riikidega, mida ma ennist mainisin.
Neljandaks muude tähtsate ELi poliitikameetmete hõlmamine lisaks elektroonilistele sideteenustele. Pean selle all silmas keskkonda, transporti või teadustegevust ning vajadust suure osa spektri kättesaadavaks tegemise järele.
Viiendaks tõhusa spektrikasutuse inventuuri tähtsus, mis mängib olulist rolli tõhusa ja edumeelse poliitika programmi loomises.
Kuuendaks vajadus kooskõlastada ELi poliitikameetmete edendamist rahvusvahelisel tasandil ning toetus liikmesriikidele läbirääkimistes riikidega, mis ei kuulu ELi.
On veel teisigi tähtsaid teemasid, mille puhul raport komisjoni ettepanekut toetab või tugevdab ning see on väga innustav. Mõne muudatusettepaneku puhul on komisjoni seisukohas aga rohkem nüansse. Mis ümberkorraldamist puudutab, siis põhimõtete ja eesmärkide esitus ei tohiks vähendada tõhusa spektrikasutuse põhimõtte nähtavust, mis peab kehtima võimalikult suures ulatuses kõikides sektorites. Üks teine teema, mille puhul on palju nüansse, on see, et kuigi ma mõistan, miks lisati vajadus tagada audiovisuaalteenuste jaoks piisavalt lai spekter, ei tohi see välistada konkreetseid teenuste osutamise viise.
Komisjoni ja raportööri seisukoha vahel on eri nüansse ka konkurentsi teema puhul. Spektri reserveerimine uute tulijate jaoks võib olla mõnel juhul sobiv vahend, aga meie seisukohad oleksid üksteisele palju lähemal, kui selle puhul pöörataks tähelepanu üleliigsete menetluste vältimisele. Veel üks teema, mille puhul meie seisukohtades on eri nüansse, on liikmesriikide võetavad üleminekukuludega seotud kompensatsioonimeetmed. See on kahtlemata tähtis teema, kuid see peab olema kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Minu arvates on meie seisukohad aga samad - seda tuleb kindlasti öelda.
Komisjonil on veidi probleeme vaid kahe ettepaneku vastuvõtmisega. Esiteks ei tohiks juba tehniliselt ühtlustatud spektri puhul asendada kohustust volitada selle kasutuselevõtmine 2012. aastaks mõnevõrra leebema kohustusega teha see spekter saadavaks. Seda nõuavad juba olemasolevad seisukohad ja me peame liikuma tõhusa spektri litsentsimise suunas, see tähendab liikuma edasi, mitte tagasi.
Teine probleem, mis meie seisukohast erineb ja millega me hästi leppida ei saa, on seotud spektriga juurdepääsuks satelliit-lairibasidele. Komisjon tahab, et selle kasutatavus on võimalik reaalselt tagada. Mõlema teema puhul - mõlemal juhul heakskiidu ja kasutatavuse tagamiseks - tuleb leida lahendus ja ma olen kindel, et see on võimalik.
Kokkuvõtteks veel mõned märkused. Nii parlament kui ka komisjon on arvamusel, et ettepaneku varajane vastuvõtmine on soovitatav, kui arvestada eelseisva tööga, mis on vajalik selle programmi rakendamiseks. Vaja on selget seisukohta ning mida varem, seda parem. Komisjon annab endast parima, et seda protsessi toetada ja ma olen täiesti kindel, et parlament alustab nõukoguga varajasi läbirääkimisi, et kiirelt ja edukalt lõppotsus teha.
Aeg on otsa saamas! Aeg ei ole praegusel juhul meie sõber ja lõppude lõpuks, kui me tahame lahendust ja kui me toetame seda liidrikohta, mida Gunnar Hökmark nõuab, siis peame liikuma võimalikult kiiresti selles suunas.
Petra Kammerevert
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Põhimõtteliselt on teretulnud kõik poliitilised algatused, mille eesmärk on kiirete Interneti-ühenduste laiaulatuslik väljaarendamine. Raadiospekter on aga napp ressurss ja ennekõike on selle puhul tegemist avaliku hüvega. Seepärast oli kultuuri- ja hariduskomisjoni jaoks väga tähtis öelda selgelt, et raadiospektril on ja sellele jääb ka edaspidi tähtis roll eri ühiskondlike, kultuuriliste ja sotsiaalsete funktsioonide täitmisel. Seepärast oli meie jaoks eriti tähtis, et välja ei jäetaks telekommunikatsioonipaketi nõudeid meedia pluralismi ja kultuurilise mitmekesisuse tagamiseks.
Nii avalik-õiguslik kui ka eraringhääling on Euroopas meedia pluralismi ja arvamuste mitmekesisuse tähtsad kaitsjad. Peame tagama, et nad saavad oma tähtsat rolli ka edaspidi takistusteta täita. Seepärast tegi kultuuri- ja hariduskomisjon ettepaneku, et 790 MHz sagedusriba ei tohi esialgu kasutusele võtta, kuid kahjuks ei olnud tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon meie ettepanekuga nõus. Kuigi mitmes kohas on mainitud, et ringhäälingu huvisid tuleb arvesse võtta, oleks kultuuri- ja hariduskomisjon tahtnud siinkohal palju selgemat sõnastust.
Meie jaoks oli eriti tähtis, et enne spektri jaotamist tuleb sätestada selged määrused vältimaks, et teatrid ja kõik teised, kes kasutavad juhtmevabasid mikrofone, ei oleks sunnitud maksma sagedusriba vahetamise või uute tehnoloogiate kasutuselevõtu eest.
Peame üheskoos tegema endiselt kõik, et tagada aus tasakaal kõikide asjaomaste poolte huvide vahel. Loodan, et me suudame seda ka edaspidi teha.
Pilar del Castillo Vera
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Soovin kõigepealt kiita raportööri, meie kolleegi Gunnar Hökmarki, sest tema töö on suurepärane ja lisaks sellele on selles suur tulevikuvisioon ning seepärast on see töö eriti väärtuslik! Nagu temagi, nii soovin ka mina tänada kõiki variraportööre. Tänu kogu sellele tööle toetas tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon raportit ühehäälselt.
Loomulikult on meile esitatud raportil üks kindel eesmärk: muuta Euroopa majandus maailmatasemel konkurentsivõimelisemaks. See on raporti põhieesmärk ja seepärast olen arvamusel, et see on igati asjakohane.
Ma ei lasku üksikasjadesse, aga tahan keskenduda paarile-kolmele minu arvates tähtsaimale aspektile. Esiteks, nagu raportis mainitakse, oleme olukorras, kus kogu Euroopa mobiilsidevõrkude jaoks saavad reaalsuseks traadita lairibateenused 800 MHz sagedusribas. Raport läheb aga veel kaugemale, mõeldes palju rohkem tulevikule.
Käsitletakse ka 700 MHz sagedusriba, mis pakub erakordseid võimalusi mobiilside ning selle arendamise jaoks. Minu arvates tuleb ka seepärast vaadata ja hinnata raportis tehtud ettepanekuid väga positiivselt. See pole üldsegi mitte teisejärguline probleem, sest majandustegevusega seotud raadiospekter moodustab hetkel 3% Euroopa SKPst - ja see on kõigest algus.
Soovin rõhutada videoülekannete eksponentsiaalset kasvavat tähtsust teabevahetuses eri inimeste vahel ning eri institutsioonide ja ettevõtete vahel. Hetkel moodustavad videoülekanded 40% ülemaailmsest andmeside mahust, kuid see on alles algus, sest 2014. aastaks moodustab see lõpptarbijate jaoks 91% andmeside mahust.
Sellega väljendab raport realistlikult tähelepanuväärset tulevikuvisiooni ning seepärast arvan, et peame seda ülehomme täies ulatuses toetama.
Catherine Trautmann
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Teeme oma otsuse esimesel lugemisel raadiospektripoliitika programmi projekti üle ning ma soovin tänada komisjoni, et ta toetas ja muutis seda ettepanekut, mis esitati meile esmakordselt telekommunikatsioonipaketti käsitleva arutelu raames.
Soovin kiita ka meie raportööri Gunnar Hökmarki ning kõiki teisi variraportööre hea koostöö eest selle raporti juures, mis toob oma väga tehniliste aspektide varjus esile mõned suured poliitilised probleemid. Toimus mitu arutelu, mille käigus mõistsin, et parlamendil ja komisjonil on loomulikult ühine seisukoht ning samad eesmärgid.
See seisukoht on, et raadiospekter on napp ressurss ja et selle jaoks ei kehti riigipiirid. Kõik paistavad sellega nõus olevat. Mis puutub aga lahendustesse raadiospektri haldamise parandamiseks ja samuti üldistesse püüdlustesse, siis on märgata teatud erinevusi, seda eelkõige liikmesriikide puhul, ning ma ei eita, et neil on olnud ajalooliselt teatud iseseisev vastutus.
Vaatamata sellele, et kõik tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis esitatud ning vastu võetud kompromissid ei ole nii tasakaalustatud, kui ma oleksin tahtnud, toetan südamest üldist arusaama raadiospektri haldamisel põhineva lähenemisviisi väljatöötamisest, mis on rohkem integreeritud, realistlikum ning rahuldab paremini meie kaaskodanike sotsiaalsed, kultuurilised ja majanduslikud vajadused. Volinik, see on läbiv teema kõikides seisukohtades, mille parlament vastu võttis, kas on siis tegemist minu kolleegi Patrizia Toia omaalgatusliku raportiga või siis ettepanekutega, mida ma ise ühena telekommunikatsioonipaketi raportööridest kaitsesin.
Raadiospektripoliitika programmi puhul pani minu fraktsioon nagu ma isegi oma muudatusettepanekutes erilist rõhku mitmele punktile. Nende ettepanekute juurde kuulub muu hulgas läbipaistvuse tagamine, et saada selgust praeguse raadiospektri jaotamise ja haldamise asjus - teisisõnu inventuuri põhimõte -, ning uuenduslike ja originaalsete lahenduste leidmine elektroonilise side sektori kasvavale nõudlusele sageduste kasutamise järele. Need peavad olema ka kvalitatiivsed lahendused, mitte ainult kvantitatiivsed. Pannes rõhku spektrikasutuse tõhususele, lahendame selle olukorra ilma spektriosades kasutatavate teenuste mitmekesisust piiramata.
Sellega kasutame spektrit ka vahendina digitaalse lõhe ületamiseks ning töötame välja uusi teenuseid, mida saavad kasutada nii suured telekommunikatsiooniettevõtted kui ka VKEd ja alustavad ettevõtted, kes neid vajavad. Minu arvates on see majanduslik mõõde väga tähtis.
Kokkuvõtteks tahan öelda paar sõna järgmise etapi kohta. Nagu te ise ütlesite, oli juba algusest peale selge, et esimesel lugemisel kokkuleppele jõudmine on võimatu, kuid on väga tähtis, et jõuaksime kokkuleppele aasta lõpuks. See on äärmiselt tähtis meie avalike teenuste, tarbijate ootuste täitmise ja Interneti arendamise jaoks vaatamata olemasolevale infrastruktuurile. Samuti on see oluline Euroopa Liidu majanduse taastamise korraldamiseks selle ressursi abil.
Jens Rohde
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Kõigile inimestele 2020. aastaks parema ja taskukohasema andmeside tagamine lairibaühendustega on kaugeleulatuv poliitiline eesmärk ja ma pean ütlema, et toetan seda täielikult. Olgem aga ausad: selle eesmärgi saavutamine ei ole lihtne! Sellegipoolest olen arvamusel, et parlamendi esimesel lugemisel võetud seisukohaga saame teha suure esimese sammu selle saavutamise poole.
Teeme selle selgeks: lairibaühendused kõigi inimeste jaoks ei tähenda ainult seda, et kõigil on juurdepääs oma Facebooki profiilile. See tähendab Euroopa koha kindlustamist maailmas juhtiva teadmistepõhise majandusena. Kui suudame ühendada 500 miljonit inimest, saavad meie kodanikud ja ettevõtjad kasu kõikidest digitaalse majanduse eelistest ning võimalustest. Selleks et Euroopa sinna jõuaks, on vaja muuta peamiselt kahte asja.
Esiteks vajame hästitoimivat ja konkurentsi pooldavat telekommunikatsiooniturgu Euroopa tasandil, mispärast sätestasime eeskirjad konkurentsi tugevdamiseks. Liikmesriikidel ei tohi olla võimalik jaotada värskelt vabastatud spektriosasid mõnele konkreetsele turuosalisele, kui see vähendab või moondab konkurentsi turul.
Teiseks on vaja tõhusamat spektriosade jaotamist, mis peegeldab aktiivsemalt nüüdisaegseid mitmekesiseid nõudmisi ja vajadusi spektriosade järele. Seepärast ei ole selle poliitikaprogrammi eesmärk ainult 800 MHz sagedusriba vabastamine, vaid täiendavalt veel vähemalt 1200 MHz vabastamine sagedusribas 2015. aastaks.
Lõpetuseks soovin tänada komisjoni, volinikku, raportööri ja teisi variraportööre erakorraliselt hea koostöö eest, sest ilma selleta ei oleks selline põhjalikkus võimalik olnud.
Giles Chichester
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Kõigepealt tahan tänada raportööri Gunnar Hökmarki selle eest, et ta raporti nii oskuslikult läbi parlamendikomisjoni juhtis ja seal laiaulatusliku üksmeele saavutas. Nagu teised variraportöörid, nii tänan ka mina teda tehtud töö eest.
Toetan väga tema soovi luua seadusi, et aidata Euroopal astuda vastu tehnoloogilistele katsumustele selles sektoris ja säilitada liidrikohta maailmatasemel. See on kõige modernsem tehnoloogia ja see on väga tähtis. Kõige tähtsam on saavutada õige tasakaal eri osaliste huvide vahel, nagu olemasolevad ringhäälinguorganisatsioonid, mobiilsideteenuste pakkujad, lairibateenuste pakkujad ning ametlikud kasutajad, kaasa arvatud sõjavägi ja riiklikud päästeteenistused.
Tahtsin lihtsalt hoiatada, et peame kindlasti austama selles valdkonnas ja selles protsessis subsidiaarsuse põhimõtet ning riikide pädevusi. Selles poliitikavaldkonnas on seaduste loomine eriti keeruline, sest asjaomane tehnoloogia muutub ja areneb nii kiiresti ja nii palju, mis tähendab, et me üritame sellele alati järele jõuda, mitte ei loo seadusi ette ära. Sellegipoolest arvan, et peame sillutama teed selle uue tehnoloogia kasutuselevõtmiseks ja ärakasutamiseks ning samuti raadiospektri ärakasutamiseks. Loodan, et selle ettepaneku ning selle raportiga me just selle saavutamegi.
Philippe Lamberts
Austatud juhataja! Soovin jätkata, vastates paarile asjale, mida öeldi, ning ma alustan sellest, mida Catherine Trautmann ütles. Meile öeldi, et raadiospekter on napp ressurss ja see on õige.
Tahan kõigepealt rõhutada, et see on ühisvara. See on vara, mida mitte keegi ei saa oma omandiks kuulutada. Meie arvates ei saa mitte ükski huvirühm või kes iganes öelda, et tal on mingi eelisõigus või põhjendatud õigus spektrile, ning ma arvan, et raportis on see väga hästi välja öeldud.
Kuna tegemist on ühise ja väga napi varaga, peame kõigepealt mõistma väga hästi seda, kuidas spektrit tänapäeval kasutatakse, ning sellest lähtub ka idee teha põhjalik ja kõikehõlmav uurimus, et leida, kuidas kasutavad spektrit kõik huvirühmad, kaasa arvatud need, kellest Giles Chichester äsja rääkis, nimelt kodanikukaitse teenistused ja sõjavägi. Väga tähtis on mõista, kuidas seda nappi ressurssi tänapäeval kasutatakse, sest meie arvates ei kasutata seda optimaalselt - kaugel sellest. Teiseks on vaja läbipaistvat protsessi selle napi ressursi jaotamiseks, kuid see peab olema ka piisavalt dünaamiline, et kellelgi ei saaks tekkida uuesti põhjendatud õiguse ideed.
Sooviksin ka, et pööraksime piisavalt tähelepanu spektri jaotamise ja selle enampakkumisele andmise põhimõtetele, sest seda ei kasutata alati tingimata kaubanduslikel eesmärkidel ehk siis kasumi saamiseks. Loomulikult pean silmas ka kultuurilist mõõdet, mida juba mainiti, kuid ka spektrikasutust avalike teenuste jaoks - tegelikult peaks meil olema ka arutelu kodanikukaitse teenistuste üle - ning samuti sõjaliseks otstarbeks.
Kui võtame puhtalt turupõhise lähenemisviisi, siis on kindlasti oht, et anname eelisõigused - või siis vähemalt liiga palju õigusi - turuosalistele, kellest me teame, et nad moonutaksid oma suuruse tõttu turgu; teisisõnu, me teame, et väikeettevõtjad ei saa nendega alati konkureerida.
Viimaks tahan juhtida tähelepanu ka asjaolule, et eksponentsiaalselt kasvav raadiospektri kasutus avaldab mõju ka rahvatervisele. Ma tean, et see ei ole selle raporti teema, aga minu arvates peame ka seda probleemi hoolikalt jälgima, sest see mõjutab meie kaaskodanikke.
Sabine Verheyen
(DE) Austatud juhataja! Volinik Kroes! Raadiospekter on väärtuslik ja piiratud ressurss, mida tuleb hoolikalt ning ettenägelikult hallata, mõeldes seejuures tervele meie ühiskonnale. Seepärast on raadiospektripoliitika programm eriti tähtis. Spektrit tuleb kasutada tõhusalt, võttes seejuures arvesse majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi aspekte. Selleks peame kasutama täies ulatuses kõikides sagedusribades meie käsutuses olevaid tehnilisi vahendeid, et saavutada parima võimalik tõhusus.
Meie raadiospektri poliitika aluseks peab saama eelmisel aastal vastu võetud telekommunikatsioonipakett, sest muu hulgas on selles sätestatud, et ELi ja liikmesriikide spektri haldamise puhul tuleb arvestada võrdsel määral kultuuriliste, sotsiaalsete ja majanduslike huvidega. Sellega tuleb arvestada just ELi spektrikasutuse ühtlustamise puhul.
Tahan siinkohal rõhutada, et esimese digitaalse dividendi rakendamine liikmesriikides on seni edenenud väga erinevatel kiirustel. Seepärast tuleks ultrakõrgsagedusala, eriti alla 800 MHz sagedusriba täiendavale avamisele mõelda alles pärast seda, kui oleme analüüsinud oma kogemusi nn valgete aladega selles sagedusalas.
On veel palju tehnilisi ja rahastamist käsitlevaid küsimusi, mis nõuavad lõplikku lahendust. Seni ei ole veel leitud rahuldavat lahendust häirete probleemile ja küsimusele kultuuriasutuste ning kohalike omavalitsuste tehnilise moderniseerimisega seotud kulude kompenseerimise kohta, näiteks raadiomikrofonide puhul.
Sagedusribade jaotamisel tuleb vastutustundlikult erinevaid huvisid üksteise suhtes kaaluda. Ühest küljest on mobiilsete lairibaühenduste üldise kättesaadavuse tagamine Euroopa kodanike huvides, kuid teisest küljest tuleb arvestada ka arenguga avalik-õigusliku ja eraringhäälingu valdkonnas, sest see on väärtuslik vahend kultuurilise mitmekesisuse ja teabe edastamise jaoks. Peame andma õige suuna tehnilisele arengule ja Euroopa positsioonile digitaalse infotehnoloogia ning kultuurilise mitmekesisuse valdkonnas.
Teresa Riera Madurell
(ES) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Peaksime end kindlasti kiitma selle eest, et täna seda arutelu peame.
Oleme liiga tihti kuulnud, et spektri kavandamine ja haldamine on tehniline ülesanne, mis kuulub ainult liikmesriikide pädevuse alla. Tänu parlamendi sihikindlusele telekommunikatsioonipaketti käsitlevatel läbirääkimistel, mida meie kolleeg Catherine Trautmann nii suurepäraselt korraldas, toimub see arutelu raadiospektri üle täna just seal, kus see toimuma peaks: Euroopa Liidu poliitilises sfääris.
Asjaolu, et raadiospektri puhul on tegemist napi avaliku varaga, ja samuti selle piiriülene ulatus õigustavad meie sekkumist ELi seaduseandjatena, kuid me ei tohi käsitleda seda protsessi konfrontatsioonina sagedusribade võimalike eri kasutusalade vahel.
Lakkamatu tehnoloogiline areng tähendab, et me suudame edastada üha rohkem andmeid palju väiksemat spektriosa kasutades ning väiksemate häiretega. Meie eesmärk peab olema luua alused dünaamilisele spektri kavandamisele, milles kasutatakse tehnoloogilist arengut, et ühildada paremini omavahel eri kasutajate rühmad, et saada sellest väärtuslikust ressursist suuremat majanduslikku ja sotsiaalset kasu.
Me ei taha, et selles protsessis oleks kaotajad või võitjad, vaid et selle tulemuseks oleks teenusepakkujad, kes on pühendunud spektrikasutuse ja selle jaotamise pideva parandamise protsessile, ning sellele, et see oleks suunatud eelkõige avalikkuse sotsiaalsele ja majanduslikule arengule.
Jean-Pierre Audy
(FR) Austatud juhataja! Volinik Kroes, Gunnar Hökmark, head kolleegid! Soovin kõigepealt tänada oma sõpra Gunnar Hökmarki suurepärase raporti ning avatuse eest, mida ta kogu selle arutelu jooksul üles näitas!
See raporti projekt toetab laias laastus Euroopa Komisjoni ettepanekut, eelkõige ettepanekut teha 1. jaanuariks 2013 kättesaadavaks sagedusriba 800 MHz, mis vabaneb tänu digitaaltelevisioonile üleminemisele ja analoogtelevisiooni edastamise täielikule lõpetamisele.
Digitaalsele teleringhäälingule ülemineku tõttu vabaneb suur hulk sagedusi, nn digitaalne dividend. Nende sageduste kattuvus- ja hoonete läbistamise omadused on üldiselt tunnustatud. Need on nii öelda kuldsed sagedused.
Selles kontekstis teeb Euroopa Komisjon ettepaneku esimese programmi jaoks, et töötada perioodiks 2011-2015 välja lähenemisviis Euroopa Liidu ees seisvate raadiospektrit käsitlevate strateegiliste probleemide jaoks.
Sellegipoolest, volinik Kroes, Gunnar Hökmark, tahan rõhutada kahte minu arvates tähtsat aspekti. Esiteks olen arvamusel, et peame tegema inventuuri, mille kohta tehti ettepanek artiklis 8. Palju parem on tugineda täpsele asjatundjate koostatud inventuurile, et tuvastada uusi sagedusi enne konkreetsest ühtlustatud sagedusribadest rääkimist. Kui tahame saavutada eesmärgi leida rohkem sagedusi traadita lairibaside jaoks ja seda tegevust innustada, siis oleks mõistlik lähtuda just sellest inventuurist - ilma tulemusi ennustamata -, valides selleks ilma igasuguse eelneva tehnilise ekspertiisita ühe või mitu konkreetset sagedusriba.
Viimane asi, mida tahan arutada, käsitleb nende sagedusribade kasutamist, mida kasutatakse hetkel sõjaliseks otstarbeks. Kindlasti ei ole komisjonil õigust uurida lähemalt sõjaliseks otstarbeks kasutatava spektri jagamisvõimalusi. Seepärast olen vastu muudatusettepanekule artikli 7 lõike 3 kohta, mis käsitleb konkreetsete ELi poliitikameetmete vajadusi raadiosageduste puhul ning milles tehakse ettepanek kasutada avalikke sagedusi sõjaliseks otstarbeks.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud juhataja! Tänases arutelus käsitletav otsus tähistab Euroopa esimene raadiospektripoliitika programmi loomist. Programmi eesmärk on raadiospektri kasutuse strateegiline kavandamine ja ühtlustamine, et tagada siseturu toimimine. Praktiliselt aitab programm tagada spektri kättesaadavuse, maksimeerida spektrikasutuse paindlikkust ja tõhusust lähtuvalt üldistest volitustest, vältida konkurentsi moonutamist ning kahjulikke häireid ja segamist, ühtlustada tehnilisi tingimusi ja kaitsta rahvatervist.
Sellest otsusest lähtudes esitab komisjon koos liikmesriikidega inventuuri praegusest spektrikasutusest ja ELi võimalikest tulevastest nõuetest spektrikasutuse osas, eelkõige vahemikku 300 MHz kuni 3 GHz silmas pidades.
Kasutasime esitatud muudatusettepanekuid, et paluda digitaalse lõhe ületamist, et anda kõigile ELi kodanikele 2020. aastaks juurdepääs lairibaside infrastruktuurile kiirusega vähemalt 30 Mbit/s ja et tagada lairibaside suurema läbilaskevõime kaudu nii ärisektori kui ka avalike teenuste arenguvõimalused. Samuti palume tagada juurdepääsu uutele tarbekaupadele ja tehnoloogiatele, et kindlustada tarbija osalemine üleminekul digitaaltehnoloogiale ja digitaalse dividendi tõhusal kasutamisel. Mul on hea meel ka selle üle, et atmosfääri ja maapinna seire jaoks vajaliku raadiospektri kättesaadavuse tagamine on üks prioriteete. Tänu sellele on võimalik töötada välja ja kasutada kosmoserakendusi ning täiustada transpordisüsteeme, eelkõige Galileo ning GMS-süsteemide jaoks, samuti nutikaid ohutus- ja haldussüsteeme transpordisektori jaoks.
Patrizia Toia
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Ma arvan, et üks asi, mille me kindlaks teinud oleme ja mille puhul me kõik ühel arvamusel oleme, on see, et sellel sageduste ühtlustamise ja kooskõlastatud spektrikasutuse programmil on kaheloomuline otstarve.
Minu arvates on see üks tähtsamaid asju, mida tuleb alati meeles pidada. See tähendab, et selle programmiga saame arendada suurt potentsiaali, mida selle valdkonna majanduslik kasutamine pakub telekommunikatsioonisektorile, audiovisuaalse meedia sektorile ja muudele uutele teenustele. Samal ajal saame aga toetada ka majandusarengut ning teisi sektoreid, mis on seotud telekommunikatsioonisektoriga. Samuti saame arendada kultuurilise ja sotsiaalse arengu potentsiaali, mida see kaheloomuline otstarve võimaldab ja nõuab.
Lugupeetud volinik! Minu arvates tuleb seda programmi vaadata ka võimalusena austada ja kaitsta teatud põhimõtteid nende valikutega, mida me teeme.
Esiteks meediapluralismi põhimõte. Euroopa tasandil raadiosageduste haldamise süsteemi läbivaatamine on väga tähtis ja ma arvan, et peame kindlasti ennetama spektriõiguste kuhjumist ning monopolide ja oligopolide tekkimist, mis on mõnedes Euroopa riikides kahjuks olemas, üha tugevamaks muutuvad ja mis endale ringhäälingusektoris juba kindlat tugipunkti loovad.
Teiseks turu liberaliseerimise ja uutele ettevõtjatele turule juurdepääsu andmise puhul tasakaalu ja õigluse põhimõtetest lähtumine, et turul oleks võimalik edendada, toetada ja säilitada ka neid kohustusi, mis anti ettevõtjatele, kes tegid ise suuri investeeringuid.
Viimaks läbipaistvus ning hästi hallatud ja juhitud raadiospektri jaotamise tagamine. Räägime enampakkumisest mitte ainult selleks, et keskenduda turu aspektile, mis on vaja lepitada spektrikasutuse kõikide võimalike sotsiaalsete aspektidega, vaid ka selleks, et öelda, et raadiosageduste jaotamisel ei tohi tegutseda oma äranägemise järgi ega anda kellelegi ebaõiglast eelist. Ka sellele punktile on vaja palju tähelepanu pöörata.
Lõpetuseks ütlen, et kahjuks ei saa ma sotsiaalseid aspekte lähemalt arutada, kuid kõik minu fraktsiooni liikmed arutasid neid juba väga põhjalikult.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Austatud juhataja! Volinik Kroes! Täna tähistame Euroopa päeva. Euroopa otsib innukalt konkreetseid asju, mis on meie kodanike jaoks väga tähtsad ning mis suurendavad Euroopa üldsuse jõukust ja heaolu. Gunnar Hökmarki raporti teema sobib ideaalselt sellesse kategooriasse. See on konkreetne ning aitab meil sotsiaalsest ja majanduslikust mõõtmest paremini aru saada. Sellega vabanevad avalikud saatekanalid, mis on napp ressurss, mida on kindlasti vaja, kui tahame rahuldada nõudmise üha suurema arvu ja üha kiiremate traadita Interneti-ühenduste järele.
Sel puhul on hea kooskõlastamine Euroopa tasandil ilmselge vajadus. 2013. aastaks vabastatakse 800 MHz sagedusriba ja 2015. aastaks 1200 MHz sagedusriba, mida on kindlasti vaja, kui Euroopa tahab jääda maailma tasemel liidriks. Nendel teenustel on suur majanduslik väärtus: 200 miljonit eurot aastas, mis tähendab, et piisavast spektri kättesaadavusest sõltub 3-4% majanduskasvu. Ja see protsent ainult kasvab.
Vaadake näiteks GSM-standardit, mille me üheskoos 1990ndatel lõime: ka see oli õige otsus, mis sai õigel ajal tehtud. Uskuge mind, et selle mastaabisäästu eelised üha suurenevad! Igal aastal võivad need erinevused olla 80 miljardit eurot. Minu kodumaa Holland, mida mina ja teised Hollandist pärit Euroopa Parlamendi liikmed on volitatud siin esindama, on selleks valmis. Me juba vabastasime spektrit neljanda põlvkonna mobiilse Interneti jaoks.
Kokkuvõtteks jäävad minevikku nii abiteenuste, telejaamade kui ka avalik-õigusliku ringhäälingu edastajate probleemid ning samuti jätkuvad probleemid häiretega, näiteks raadiomikrofonide puhul. Loodan seepärast südamest, et selle suurepärase ja paljutõotava raporti alusel suudame komisjoniga juba esimesel lugemisel kokkuleppele jõuda. Soovin teile sellega edu!
Paul Rübig
(DE) Austatud juhataja! Kõigepealt tahan paluda vabandust selle eest, et mõned parlamendiliikmed praegu istungisaalist ära lähevad. Kuid tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis toimub praeguse arutelu ajal hääletus ja kahjuks ei ole me veel leiutanud viisi, kuidas inimesi poolitada.
Gunnar Hökmark leidis hea kompromissi. Selle teema puhul peame aga alati arvestama jõudluse tasemega, mida tahame näha tulevikus ühest küljest esimese põlvkonna võrgustiku jaoks ning teisest küljest kaabelvõrkude haldajate ning kõigi teiste jaoks, kes spektrist huvitatud on, eriti pääste- ja korrakaitseteenistused.
Peame selle jõudluse taseme määratlema. Kõige tähtsam aspekt nende andmete puhul on andmete hulk. Tähtsuselt järgmine aspekt on nende andmete edastamisele kuluv aeg, nende andmete edastamise tugevus, et tagada andmete kooseksisteerimine, ning viimaks tarkvara kehtestatud prioriteedid. Tulevikus vajame selle kohta üksikasjalikku raportit, et suurendada märgatavalt esimese põlvkonna GSM-võrgu kiirust. Kaabelvõrkude operaatorid suudavad tagada juba praegu kiiruse kuni 100 Mbit/s, mis on äärmiselt silmapaistev ja mida saab tulevikus veel suurendada.
Meil on aga suured probleemid hinnatasemetega, eriti andmeside rändlusteenuste hindade puhul. Mõnedes liikmesriikides maksab üks gigabait hetkel 1 euro. Vaatasin just oma telefoni, et näha, kui palju see minu jaoks maksab. Kodus maksab üks gigabait 1 euro. Kui ma siin olen, maksab üks gigabait 9900 eurot ja kui ma mõnda teise liikmesriiki reisin, võib see maksta kuni 14 900 eurot. Siin tuleb kiireimas korras midagi ette võtta. Lugupeetud volinik! Palun kandke hoolt, et selle otsuse puhul võetakse arvesse nii jõudluse ulatust ja taset kui ka seda, et sellega luuakse ühine Euroopa turg hinnatasemega, millega inimesed saavad kasutada andmesideteenuseid ka siis, kui nad ei ole oma liikmesriigis. Selles valdkonnas on meil mõned kiireloomulised prioriteedid.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja! Euroopa suudab kaitsta oma liidrikohta maailma suurima majandusalana ainult siis, kui asub eesliinile uute tehnoloogiate arendamise ja kasutamise alal.
Lairibatehnoloogial on selles kahtlemata tähtis roll. Meie uus raadiospektripoliitika peab tagama suure läbilaskevõime ja suured andmeedastuskiirused. Üldine sageduste kavandamine ja haldamine Euroopa tasandil on selle eesmärgi saavutamiseks kahtlemata palju ebasobivam, sest isegi komisjon rõhutab, et seda on võimalik teha korralikult ja tõhusalt individuaalsetes liikmesriikides. Sellegipoolest oleks kooskõlastav roll hea.
Suurtest kuludest hoolimata on minu arvates vaja edendada fiiberoptilise kaabli võrkude ehitamist. Euroopa Liit on oma konkurentidest - Ameerika Ühendriikidest ja Hiinast - maas. Selle põhjus on arvatavasti ebakindlad poliitikameetmed ja liigne bürokraatia.
Olen seepärast nõus raportööri Gunnar Hökmarkiga, et peame igal juhul pidama kinni spektri vabastamise ajakavast.
Neelie Kroes
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Soovin tänada kõiki, kes sellest kaasakiskuvast arutelust osa võtsid, sest kuigi see teema võib paista väga tehnilisena, on see lõppude lõpuks siiski põhiprobleem, sest raadiospekter on nagu puhas vesi või puhas õhk. Nagu Catherine Trautmann ütles, on raadiospekter napp avalik hüve ning see on äärmiselt tähtis. Raportöör ja variraportöörid suutsid selle probleemi väga selgesti esile tuua ning lugeda meile ette kõik see, mida on tarvis teha, et saavutada positiivne tulemus.
Loomulikult on see demokraatia: me arutame seda probleemi ning see on äärmiselt kaasakiskuv arutelu. Mitte just kaua aega tagasi arutasime digitaalarengu tegevuskava teemat. Me kõik oleme digitaalarengu tegevuskavaga nõus ja see teema moodustab sellest suure osa. Kui me ei võta vastutust ega kindlat suunda, siis võime unustada selle, mida Patrizia Toia ennist ütles: peame olema teadlikud sellest, et 2020. aastal - ja nii on sätestatud digitaalarengu tegevuskavas - peab igal eurooplasel olema võimalik kasutada oma huvides kõiki võimalusi, mida raadiospekter pakub.
Rääkisime ka digitaalsete võimaluste loomisest kõikidele eurooplastele 2013. aastaks. Kui me seda tahame, siis peame olema sihikindlad ning valmis, et selle sihikindluse tagajärgedega toime tulla.
Soovin tänada kõiki neid parlamendiliikmeid, kes rääkisid väga selgelt ja rõhutasid prioriteete ning kes on lõppude lõpuks nõus kõige sellega, mida me raadiospektri haldamiseks võetavas reguleerimist käsitlevas strateegilises kavas tegema peame. Kahtlemata on veel probleeme, mis vajavad lahendamist. Arvestades aga sellega, mis kõik kaalul on, olen kindel, et need probleemid lahendatakse edukalt.
Pooldame täielikult spektrikasutust ringhäälingu ja kultuuriliste tegevuste jaoks - selles võite täiesti kindlad olla. Kui peaks tekkima veel ebakindlust, siis käsitleme seda teemat uuesti. Kui rääkida nüüd täiendavast spektrist lairibaside jaoks ja teisest digitaalsest dividendist, siis ma arvan, et kõik teavad, et varem või hiljem - ja suurema osa parlamendiliikmete arvates tõenäoliselt varem - peame ka selle teema käsile võtma. See on olukord, millest võidavad kõik, ja 800 MHz sagedusriba vabastamisega kasutasime võimalust, mis mõjutas kõige väiksemat spektriosa ning mida võime vaadata kui esimest sammu sellel teel.
Kui me nüüd ajas tagasi vaatame, siis kas oleksime osanud 15 aastat tagasi ette kujutada seda, mis meil praegu kaalul on? Kui oleksime 15 aastat tagasi oodanud ja poliitikutena otsuste tegemisega viivitanud, siis oleksime läbi kukkunud. Sel juhul ei arutaks me nüüd seda, kas tahame esimest kohta või kolmandat kohta, vaid seda, kas tahame vältida viimast kohta.
Raadiospekter kuulub liikmesriikide pädevuse alla, seda ma tean. Komisjon on sellega nõus ja selle inventuuri tegemine on liikmesriikide ülesanne. Oleme aga kõik nõus sellega, et raadiospekter on väga väärtuslik ressurss, ja peame mõistma, et digitaalsest ühisturust rääkides on meil võimalus ja ka kohustus käsitleda seda teemat piiriülesest seisukohast - ja kui on üks valdkond, mida peame käsitlema piiriülesest seisukohast, siis see on just raadiospektripoliitika.
Pidades silmas tähtaegu ning kõike seda, mis oli ja on kaalul, on vähemalt minu jaoks selge, et 2013. aasta ei ole liiga vara. Samuti peame olema teadlikud sellest, et erandid on nähtud ette kahte tüüpi olukordade jaoks: kui esineb probleeme naaberriikidega ja ettenägematute olukordade puhul. Leian aga, et peame võtma hoiaku, et aeg ei ole meie poolt ja et erandeid ei tohi kuritarvitada.
Üldiselt ootan väga arutelusid nõukogu liikmetega ning teie hääletuse tulemusi ja vaatan kindlustundega tuleviku suunas, lootuses, et üks nendest sammastest, millest me rääkisime, saab tehtud veel enne aasta lõppu.
Soovin lõpetuseks tänada veel kord tõhusate ja väga positiivsete pingutuste eest raportööri ja variraportööre ning samuti asjaomaste parlamendikomisjonide liikmeid.
Gunnar Hökmark
raportöör. - Austatud juhataja! Minu arvates peame pidama silmas asjaolu, et räägime siin äärmiselt kiiresti arenevast ühiskonnaosast. Need muutused on seni olnud ja on ka edaspidi äärmiselt kiired. Räägime tegelikult sellest, mida me 2020. aastaks tahame.
Seepärast on tähtis rõhutada, et 700 MHz sagedusriba teemat arutades ei ütle me midagi enamat kui seda, et meil on võimalus hiljem otsustada, milline on parim viis selle kasutamiseks. Nagu öeldi, on raadiospekter napp ressurss, kuid see on ka avalik hüve ning meie kohustus on kasutada seda nii hästi ja nii tõhusalt kui võimalik - seda rõhutas ka Catherine Trautmann.
Tahan rõhutada ka seda, et kultuurilise ja kaubandusliku kasutuse vahel ei ole konflikti. Tahan, et meil oleksid eesmärgid, mis võimaldavad meil sellesse uude tehnoloogiasse kultuuri tuua, selle asemel et kasutada tehnoloogiat peamiselt kaubanduslikuks otstarbeks, mis on aga tulemuseks siis, kui me ei ole piisavalt nõudlikud. Sel juhul jääb kultuur tagaplaanile ja ma ei arva, et kultuuril on Euroopas eriti head võimalused, kui see peab vaid vana tehnoloogiaga toime tulema.
Minu arvates on võimalik kindlustada ringhääling praeguseks ning luua ka uusi võimalusi tuleviku jaoks. Peame aga tegema otsuseid. Tahan nentida ilma igasuguse irooniata ja suure rahuloluga, et mitte keegi ei ole täna seadnud kahtluse alla fakti, et me peame olema esimesed. Maailmatasemel konkurentsi ja teadmiste alal on esimeseks tulemine ainus võimalus võita ning see peakski olema meie eesmärk.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 11. mail 2011.
