ELi ja Kanada kaubandussuhted (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Vital Moreira rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel esitatud küsimus komisjonile ELi ja Kanada kaubandussuhete kohta - B7-0213/2011).
Vital Moreira
Austatud juhataja! Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjoni esimehena on minu ülesanne esitada komisjonile suuline küsimus Kanadaga sõlmitava majandus- ja kaubandusleppe läbirääkimiste kohta.
Kaks aastat pärast nende algust 2009. aasta mais on märke sellest, et need läbirääkimised võivad veel praeguse aasta sees lõppeda. Arvestades läbirääkimiste kulgu, on seega nüüd ideaalne hetk saada komisjonilt teavet nende läbirääkimiste mõne kõige olulisema punkti kohta.
Minu komitee vastu võetud küsimuse tekst on hästi teada ning lubage mul eeldada, austatud juhataja, et sellest on kõikidel koopiad, et ma ei peaks seda ette lugema.
Nagu me teame, on parlamendil olnud Lissaboni lepingust alates õigus saada teavet rahvusvaheliste lepingute kõikidest läbirääkimisetappidest. See hõlmab loomulikult ka rahvusvahelisi kaubandusleppeid, mis moodustavad parlamendi ainupädevuse ning mille puhul on parlamentaarne uurimine põhjendatum.
On oluline mainida, et kaubandusvolinik Karel de Gucht ja kaubanduse peadirektoraat on seda kohustust täitnud ning jaganud minu juhitavale parlamendikomiteele sellel ja ka teistel juhtudel teavet. Sellegipoolest on oluline jagada parlamendi ja avalikkusega teavet kõige olulisemate kaalul olevate probleemide kohta, näiteks praegusel juhul läbirääkimiste seis. See hõlmab parlamendi ja Euroopa avalikkuse jaoks väga tundlikke küsimusi, näiteks kuulsate õliliivade probleem ja Kanada Maailma Kaubandusorganisatsioonis avaldatud vastasseis Euroopa kavatsusele keelata hüljestest valmistatud tooted.
Seetõttu usume, et see suuline küsimus ja areng, mida see võib hõlmata, on erilise tähtsusega. Parlamendile jääb üle vaid meenutada, et suuline küsimus kaasneb nagu alati resolutsiooniga samal teemal, mille üle hääletatakse sellel kolmapäeval. Mõlemad algatused on tunnistuseks tähtsusest, mida rahvusvahelise kaubanduse komisjon ja meie arvates ka parlament peaks sellele küsimusele omistama.
Máire Geoghegan-Quinn
Austatud juhataja! Volinik Karel de Gucht ei ole hetkel siin ning ta palus mul teha järgmise avalduse vastusena Vital Moreira esitatud parlamendi küsimusele.
Tänane täiskogu arutelu laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sõlmimise läbirääkimiste kohta Kanadaga on väga tervitatav. Siiani on need kõnelused edenenud sujuvalt ning suurem osa lepingust peaks saama sõlmitud enne aasta lõppu ja ametlikult peaksid need lõppema 2012. aasta alguses.
Ent algamas on ka läbirääkimiste etapp, kus olukord muutub keerulisemaks: eriti seetõttu, et mõned lahendamata probleemid on seotud meie majandusstruktuuride või regulatiivsete süsteemide loomupäraste erinevustega.
Tegemist on mõlemale poolele tohutult kasuliku lepinguga, mis mõjutab tänu kavandatud äärmiselt laiale haardele ühtmoodi positiivselt nii ettevõtlust, investoreid kui ka tarbijaid. Materiaalses mõistes arvestame, et see võib aastas mõlemale majandusriigile juurde tuua täiendavad 20 miljardit eurot. Kui ELi kahju saada võivad huvid, näiteks piirkondlikud riigihanked, jäävad kohalikku pädevusse, on meile kinnitatud, et Kanada provintsid ja piirkonnad pühenduvad läbirääkimistele ning lepingu rakendamisele.
Mis puudutab teie konkreetseid muresid, on ELi liikmesriigid nüüdseks jõudnud nn negatiivse nimekirja kasutamises üksmeelele. Peamine põhjus, miks Kanada-taoline kaubanduspartner eelistab negatiivset nimekirja, on, et see võimaldab tunduvalt paremat läbipaistvust ja õiguskindlust, kuna see teeb väga selgeks, missugused teenused on turuväljavaadetest välja jäetud, kaasa arvatud juhtudel, kus erasektoris võivad eksisteerida monopolid ja ainuõigused. Seega ei kahjusta negatiivse nimekirja lähenemisviis mingil moel ELi liikmesriigi võimet tulevikus jätkuvalt alal hoida mõne konkreetse teenuse monopoli.
Otsustamine, missuguseid kohustusi on nad valmis igas sektoris võtma või võtmata jätma, kaasa arvatud seoses avalike teenuste või muude teenustega, kus tulevase poliitika paindlikkus on oluline, jääb ELi ja Kanada ülesandeks.
ELi valitsustel on jätkuvalt võimalus kehtestada eraettevõtjatele üldiseid avaliku teenuse kohustusi ning toetada vajaduse korral avalikke teenuseid. Kaubanduslepped ei kehtesta erastamis- ega ümberreguleerimiskohustusi ning erandiks ei ole ka see vabakaubandusleping, mis hõlmab sätteid säästliku arengu kohta ja käsitleb majanduslikke, keskkonna- ja sotsiaalseid aspekte. Need sätted kaasatakse täies mahus kaubanduslepingusse.
Me võtame teadmiseks mured, mida on väljendatud WTO vaekogu aruteluga seoses ELi hülgetoodete keelu ja Kanada õliliivade kohta. Kuigi mõistame neid muresid, oleme arvamusel, et on mõjuvaid põhjusi need menetlused vabakaubanduslepingu läbirääkimistest lahus hoida. Nüüd, kus see on öeldud, ei takista need läbirääkimised - nagu iga teisegi kaubandusläbirääkimise puhul - mingilgi moel ELi või selle partnerriikide võimet keskkonnameetmeid välja töötada ja rakendada.
Konkreetsemalt öeldes tahame kütusekvaliteedi direktiivi teemal täiesti selgeks teha, et need läbirääkimised ja edasine leping ei kujuta ega hakka endast kunagi kujutama mingisugust negatiivset sekkumist selle direktiivi rakendamisse.
Lugupeetud kaasparlamendiliikmed! Liigume lähemale lepingule, mis aitab tuua ELi ja Kanada majandusse hädavajalikku lisaimpulssi. Ootame tänasel arutelul huviga parlamendi arvamusi ning loodame, et võtate pärast seda vastu vastava resolutsiooni.
Georgios Papastamkos
Austatud juhataja! Nagu komitee esimees Vital Moreira märkis, on läbirääkimiste taasalustamine Kanada initsiatiivil eesmärgiga uuendada kahepoolset koostööd ELi-Kanada vabakaubanduslepingu alusel positiivne tegu. Siiski teeb üks probleem meile muret ning see on seotud Kanada föderaalse struktuuriga. Viitan vajadusele selle lepingu takistamatu ja ühtse rakendamise järele kõikides eraldiseisvates provintsides.
Nende kahe partneri vaheliste kaubandussidemete raamistikus on muu hulgas ohus ka olulised põllumajanduslikud kahju saada võivad ja kaitsehuvid. Siinkohal tahaksin välja öelda täna siit saalist puuduva hr Jeggle'i seisukoha. Prioriteediks püütakse võtta geograafiliste tähiste täielik kaitse, arvestades kvaliteetsete ELi põllumajandustoodete üha levinumat võltsimist. Kanada, just nagu iga teinegi riik, mis kaitseb kaubamärkidega kaitstud geograafilisi tähiseid, on, nagu me teame, vastu ELi selle kohta esitatud nõudmistele Doha vooru läbirääkimistel. Teine problemaatiline aspekt on eraldiseisvate provintside erinevad õigusaktid.
Mis puudutab geneetiliselt muundatud organismide küsimust, meenutaksin täiskogule, et Euroopa Liit ja Kanada on selle erimeelsuse lahendamiseks allkirjastanud vastastikku vastuvõetava lahenduse. Kanada on nõustunud selle erinevuse lahendama vastutasuks kahepoolsele regulatiivsele dialoogile biotehnoloogia küsimustes. Kutsun komisjoni üles kaitsma eelseisvate läbirääkimiste käigus Euroopa regulatiivraamistiku pakutavat kõrget kaitsetaset.
Lõpetuseks tahaksin mainida Kanada riiklikke põllumajandussektorisse kuuluvaid äriühinguid, mis, nagu me kõik teame, on ulatusliku kompetentsiga ning võivad tegutseda monopolidena. Kanada pool peab võtma konkreetseid kohustusi. Ka see on nõudmine, mida Liit WTO läbirääkimiste käigus rõhutas.
David Martin
fraktsiooni S&D nimel. - Austatud juhataja! Minu fraktsioon näeb põhjalikus laiahaardelises majanduslikus kaubanduslepingus Kanadaga palju eeliseid. Siiski on meil neli põhjust, mis takistavad selle heaks kiitmist.
Esiteks nõuame kohalikku mitmekesisust kahjustava õliliiva kaevandamise puhul ELile õigust rakendada selle kasutamise takistamiseks kütusekvaliteedi direktiivi. Mul oli hea meel kuulda voliniku arvamust selles küsimuses.
Teiseks on meil raske ette kujutada, et parlament kiidaks heaks kaubanduslepingu Kanadaga, samal ajal kui Kanada nõuab WTO kaudu ELile kaubanduskeeldu. Siin ei saa ma nõustuda voliniku seisukohaga, et peaksime need kaks küsimust lahus hoidma. Ma arvan, et valijate silmis on need ühendatud, nagu ka minu enda silmis. Keeldun kindlasti lepingu poolt hääletamast, kui see vaidlus ei ole enne kokkuleppe viimaste etappideni jõudmist lahendust leidnud.
Kolmandaks ei saa me nõustuda ühegi piiranguga Kanada õigusele kasutada TRIPS-lepingu paindlikkust, et eksportida arengumaadesse odavaid geneerilisi ravimeid. See on arengumaade geneerika oluline allikas ning me ei tohiks farmaatsiatööstuse surve all järele anda ega muuta Kanadale geneeriliste ravimite tarnimist keerulisemaks.
Neljandana ei saa me nõustuda lepinguga, milles ei arvestata kohalike VKEde ega Kanada riigimonopolide standardeid ja eelistusi. Selle asjaolu tõi välja ka Georgios Papastamkos, kui rääkis erinevustest provintsi- ja föderaalmääruste vahel. Nende teemadega tuleb tegeleda enne, kui leping lõplikult kinnitatakse.
Kui leiame, et lõplikus tekstis tegeletakse nende probleemidega ning võetakse kindlaks eesmärgiks vähendada kvoote ELi alkoholile, ELi masinatele, ELi autodele ja muudele valdkondadele, toetame seda vabakaubanduslepingut hea meelega. Sellegipoolest rõhutame, et need neli punkti, mida mainisin, on lepingu heakskiitmist takistavad asjaolud ning vajavad läbirääkimistel väärilist tähelepanu.
Metin Kazak
fraktsiooni ALDE nimel. - (BG) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Rahvusvahelise kaubanduse komisjoni esitatud resolutsioon väljendab selget toetust pooleliolevatele läbirääkimistele Kanadaga vabakaubanduslepingu sõlmimiseks. Kanada on üks meie vanimatest ja lähimatest kaubanduspartneritest, hetkel suuruselt 11., ning kahepoolsetele kaubandussuhetele seatud piirangute vähendamise potentsiaalsed kasud on ilmselged ning tulevad muu hulgas välja ka komisjoni ja Kanada valitsuse uuringust, mille nad korraldasid 2008. aasta oktoobris.
Euroopa Liidu ja Kanada erasektor on samuti väljendanud jõulist toetust niisuguse ulatusliku lepingu sõlmimiseks, kuigi teel on veel arvukalt takistusi, kui võtta arvesse läbirääkimistel välja öeldud kõrgelennulisi eesmärke.
Ma usun, et esimene asi, mida peame tegema, on mõju hindamine, mis heidaks pisut valgust niisuguse lepingu plussidele ja miinustele. Teiseks, kui realistlikud on komisjoni ootused, et läbirääkimised jõuavad lõpule 2011. aasta lõpuks? Kas komisjon saab ka garanteerida, et lõplik leping sisaldab peatükki säästva arengu kohta vastavalt parlamendi nõuetele? Kas see peatükk hõlmab ka tööstandardeid, mitmepoolsete keskkonnalepingutega seotud kohustusi ja tõhusat mehhanismi nende rakendamiseks?
Kas juba on koostatud kava, mis võimaldab komisjonil lahendada turule juurdepääsuga seotud küsimusi? Kas olemasolevaid erimeelsusi majandusstruktuuride ja regulatiivsete süsteemide teemal on võimalik lähitulevikus ületada?
Kas komisjon kavatseb nõustuda vastastikkuse põhimõtte rakendamisega osana olemasolevatest õiguskaitsemeetoditest, kui asi puudutab kaubandusvaidluste lahendamist? Kas komisjon arvab, et pikas perspektiivis võib negatiivse nimekirja lähenemise rakendamine teenustele seatud piirangute vähendamisel luua pretsedendi ka teiste tulevaste läbirääkimiste jaoks?
Need on küsimused, mis nõuavad loomulikult vastuseid, ning loodan need ka saada.
Keith Taylor
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Austatud juhataja! Nagu teised on juba maininud, on Kanada ELile tõepoolest kindel kaubanduspartner. Praegu vabakaubanduslepingu raames läbiräägitav tariifide tühistamine on üldiselt meie fraktsioonile vastuvõetav.
Kahjuks on vabakaubanduslepingul aga ka teisi nõudmisi ja poliitilisi eesmärke, mida peame sügavalt murettekitavaks. Märgin ära kaks kõige probleemsemat, millest esimene on kaubanduse liberaliseerimise läbirääkimistel kasutatav negatiivne nimekiri. Tavaliselt nimetatakse vabakaubanduslepingute läbirääkimistel teenused, mida ollakse valmis liberaliseerima. Ent nende ettepanekute kohaselt on kõik teenused avatud, välja arvatud need, mis on alguses spetsiaalselt välistatud. Rohelistena arvame, et teatud teenused, eriti need, mis tegelevad üldsuse huvidega, on liiga tundlikud ja potentsiaalselt haavatavad, et neid seda negatiivse nimekirja lähenemisviisi kasutades arutada. Oleme esitanud paar muudatusettepanekut ning ootame kaasparlamendiliikmetelt toetust.
Teine murettekitav valdkond puudutab riigihankeid. Tunneme muret mõju pärast, mida vabakaubandusleping hangetele avaldab. Ühe näitena oleks näiteks Ontario rohelise energia akt vabakaubanduslepingu kohaselt ebaseaduslik. See akt edendab taastuvenergia tootmist ja sellega varustamist ning suunab kohalikku majandusse investeeringuid. See on kõigest üks näide selle kohta, kuidas vabakaubandusleping hakkab sekkuma Kanada sisepoliitikasse.
Kuigi Kanada on üks meie vanimaid kaubanduspartnereid, ei saa me eitada, et aeg-ajalt meie arvamused lahknevad. Näiteks on Kanada vastu ELi GMO poliitikale. See on käivitamas WTO tegevust ELi hülgeid käsitleva impordikeelu vastu lisaks oma iga-aastasele barbaarsele hülgejahile ning ärge unustage ka seda, et see võitleb ELi kütusekvaliteedi direktiivi vastu, et kaitsta oma õliliivade eksporti ELi.
Leian, et on oluline kõik need mureküsimused teatavaks teha ja õhutada komisjoni jääma selles oma põhimõtetele ja poliitikale kindlaks.
Paul Murphy
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - Austatud juhataja! ELi-Kanada kaubanduslepingu läbirääkimisi on juhtinud peamised Euroopa ja Kanada rahvusvahelised äriühingud, mis soovivad turu juurdepääsu olulistele avalikele teenustele, et nad saaksid tööliste ning tarbijate arvel kasumit teenida. See leping oleks erastamise harta, eriti vee, telekommunikatsiooni ja elektri vallas. Investeerimispeatükk annaks korporatsioonidele ennekuulmatu õiguse valitsusi kohtusse kaevata, kui sotsiaalne või keskkonnapoliitika nende kasumisaamisega vastuollu lähevad.
Kanada õliliivadest on saanud mänguväljak suurtele naftakompaniidele, nagu BP, Total ja Shell. Need naftavarud annavad üle kolme korra rohkem süsinikuheiteid kui tavapärane nafta, nende kasutamine kahjustab väga kohalikku keskkonda ning ohustab piirkonnas elavaid päriselanike kogukondi.
Ma saan aru, et see kaubandusleping võib potentsiaalselt minna vastuollu püüdlustega sedasorti nafta Euroopasse importimine keelata. Euroopa ja Kanada ametiühingud peavad kiiresti ühiselt ning koostöös keskkonna- ja põlisrahvaste kaitse aktivistidega selle lepingu vastu võitlema.
William  Dartmouth
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! See, et komisjon ja parlament otsivad siin võimalusi kasutada soovitatud kaubanduslepingut Kanadaga selleks, et mõjutada selle riigi siseasju, on lihtsalt öeldes väär. Kui Kanada valitsuse arvates on keskkondlikult vastuvõetav ja majanduslikult tulutoov oma õliliivasid arendada, on see täielikult nende endi asi. Tegelikult peaksime kõik seda parendust ja globaalse energia mitmekesistamist toetama.
Mis puudutab Briti riiklikku huvi, siis lükkab koalitsioonivalitsus pidevalt tagasi kaubalepinguid Rahvaste Ühendusega, mille asutajaliige on Kanada. Kommentaatorit Ruth Lead parafraseerides: kuna kaubandusvolinik peab kaubanduslepingute üle läbirääkimisi terve ELi nimel, on karm tõde see, et ELi liikmelisus piirab Suurbritannia majanduslikke väljavaateid.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja! Võime olla äärmiselt rahul, et meie pikaajalisi suhteid ühe oma vanima ja aktiivseima kaubanduspartneri Kanadaga on iseloomustanud ühised alused ja väärtused.
Nagu teame, on viimastel aastakümnetel sõlmitud hulgaliselt kaubandust ja majandussuhteid käsitlevaid raamleppeid alates sektoraalsetest kokkulepetest ja lõpetades kõige mitmekülgsemate kaubandusalgatustega. ELi-Kanada vabakaubandusleping (CETA), mille puhul on ilmselt tarvis läbi rääkida vaid paar viimast väikest üksikasja, jõustub ilmselt lähitulevikus.
Kuigi selle lepingu eelkäijat kunagi reaalselt ei sõlmitudki, näivad kõik asjaosalised seekord olevat enesekindlad. Kanada peamine läbirääkija tunnistas isegi aasta alguses, et see leping on Kanada jaoks esmane prioriteet. On selge, et ELi soovitakse suuruselt teise kaubanduspartnerina juurutada vastukaaluks USA turgudele ning meie poolt vaadatuna, mis puudutab Euroopat, esindab Kanada pääsu Põhja-Ameerika Vabakaubanduslepingu piirkonda.
Kui ekspertidel on õigus, võib vabakaubanduslepingu sõlmimine suurendada Euroopa Liidu ja Kanada kahepoolset kaubandust 2014. aastaks 20%. Need on äärmiselt ahvatlevad väljavaated, eriti majanduslikult kitsastel aegadel. Kui võtame arvesse, et Saudi Araabia järel on Kanadal suurimad naftavarud, on see Euroopa energiakindluse suurendamise püüete kontekstis tõenäoliselt ka strateegilise tähtsusega ning see on asjaolu, mida peame kahtlemata meeles pidama.
Christofer Fjellner
(SV) Austatud juhataja! Kanada on üks meie tähtsamaid kaubanduspartnereid. Seetõttu on tegemist ka ühe tähtsaima vabakaubanduslepinguga. See toob märkimisväärseid eeliseid ning kõik uuringud näitavad, et see võib kaubandust märkimisväärselt suurendada. Paljud kaasparlamendiliikmed on otsustanud keskenduda ohtudele ja riskidele, et sellest lepingust probleemi teha, kuid minu arvates on oluline sammuke tagasi astuda ja keskenduda sellele, miks me neid läbirääkimisi soovime.
Selleks põhjuseks on, et näeme selles uskumatut potentsiaali, mida on võimalik realiseerida kasvus, kaubanduses ja arengus. Seda toetame me kõik. Mul on selle lepingu suhtes kõrged ootused, kuna see on sedavõrd ambitsioonikas. Ütleme sageli, et meie vabakaubanduslepingud peavad olema ambitsioonikad, ning see tõepoolest ongi seda. Sellel lepingul on potentsiaali luua ulatuslikum vabakaubandus ning vabamad piirid Euroopa ja Kanada vahel, kui praegu on Kanada ja Ameerika Ühendriikide vahel. Seda tasub rõhutada. Samuti oleks ajalooline saavutus, kui suudaksime Kanada vabakaubandusega ületada Atlandi ookeani.
Tahaksin eriti välja tuua teenustekaubanduse. Just nimelt sellesama teenustekaubanduse, millest paljud inimesed on problemaatilise küsimuse teinud, kuid tegemist on ilmselgelt ühe meie kõige olulisema strateegilise valdkonnaga, eriti finantsteenuste puhul. Sooviksin komisjonilt kuulda teavet selle kohta, kuidas see osa läbirääkimistest edeneb, kuna tean, et selle valdkonnaga seoses on olnud teatud määral vastupanu. Nagu juba ütlesin, on tegemist Euroopa jaoks olulise strateegilise huvivaldkonnaga.
Lõpetuseks tahaksin komisjoni kannustada, et nad ei laseks sellel protsessil venima jääda. Peame tagama, et läbirääkimiste tempo ei aeglustuks. Just selles näen ma suurimat ohtu - teisisõnu võivad eri kõrvalprobleeme puudutavad konfliktid tõmmata tähelepanu põhiküsimuselt. Selgelt kõige olulisem on luua rohkem vabakaubandust. Kui me neid vabakaubanduskõnelusi alustasime, oli kõikidel asjassepuutunutel väga positiivne suhtumine. Seetõttu usun, et on oluline tagada, et lõpetaksime täpselt samas vaimus ega laseks läbirääkimistel liiga kauaks venima jääda.
Harlem Désir
(FR) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Kanadaga läbiräägitav ELi-Kanada vabakaubandusleping tugevdab meie sidemeid suure ja pikaajalise ELi partnerriigiga. Meil on selle üle hea meel, kuid samal ajal tuleb silmas pidada ka kõiki tagajärgi, mitte ainult kasu, mida see toob teatud majandussektoritele või peamistele rahvusvahelistele investoritele.
Eriti peab see leping austama mõlema poole - nii ELi liikmesriikide kui ka Kanada - sotsiaalseid ja keskkonnamudeleid ning nende suutlikkust jätkata seaduste andmist meie ühiskondade jaoks tundlikes valdkondades. Need ei ole pelgalt üksikasjad või punktid, mille arutamise võib homse varna visata.
Avalike teenuste puhul on komisjoni valitud negatiivse nimekirja lähenemisviis ohtlik. See on liiga lai ja määratlemata ning me ei sooviks selle pretsedendiks seadmist. Samuti peab üldisest vaatenurgast investeeringuid käsitlev peatükk austama mõlema poole õigust luua seadusi muu hulgas näiteks keskkonna, rahvatervise, töö- ja tarbijaõiguste, tööstuspoliitika ja kultuurilise mitmekesisuse valdkonnas. Kutsume komisjoni üles lepingutest välja jätma kultuuri-, haridus- ja rahvatervise valdkonda. Nagu teisedki parlamendiliikmed on öelnud, ei tohiks intellektuaalse omandi osa seada kahtluse alla geneeriliste ravimite toomisega seotud küsimusi.
Keskkonna puhul tunneme muret investeeringute pärast ning kutsume üles neid tegema. Mis puudutab lepingu mõju õliliivade kaevandamisele, ei tohi lepingul olla Euroopa õigusakte nõrgestavat mõju kütusekvaliteedi direktiivi rakendamise osas ning samuti ei tohi see piirata Kanada võimalusi tulevikus õliliivade puurimist oma keskkonnaõiguse piires reguleerida.
Samuti kutsume komisjoni üles - esitame ka selle küsimuse - jälgima selle mõju kalandussektorile sellistes piirkondades nagu St Pierre ja Miquelon. Tegemist on Euroopa piirkondadega, mida võib selle sektori täielik liberaliseerimine rängalt mõjutada.
Lõpetuseks kordan Metin Kazaki seisukohta, et säästva arengu peatükk peab hõlmama sotsiaalseid ja keskkondlikke kohustusi, eriti just suurte rahvusvaheliste äriühingute sotsiaalseid ja keskkondlikke kohustusi.
Franz Obermayr
(DE) (Sõnavõtja esitas Christofer Fjellnerile kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel sinise kaardi küsimuse).
Christofer Fjellner on kõike seda peegeldanud väga positiivses valguses ning ta ütles, et me ei tohiks lasta sellel protsessil venima hakata. Seda arvesse võttes on minu küsimus: kuidas tal saab olla positiivne seisukoht tõsiasja kohta, et Kanadas hävitatakse igal aastal õliliivade kasutamise tõttu ühe kaheksandiku Austria suurune ala ning kõik põliskogukondade elatusvahendid võetakse ära? Kas ta näeb seda tõepoolest sedavõrd uskumatult positiivses valguses ja kas ei ole mitte osa Euroopa kohustustest selles suhtes nõuetekohaseid tingimusi kehtestada?
Christofer Fjellner
(SV) Austatud juhataja! Sooviksin Franz Obermayri küsimusele vastata. Ma ei teinud enda arvates oma sõnavõtus ühtegi viidet õliliivadele, kuid ma arvan, et oleks naiivne ette kujutada, et kogu vabakaubandusleping Kanadaga peaks lihtsalt selle teema ümber keerlema. See tähendaks sihi silmist kaotamist. On sõnadetagi selge, et peame nendes vabakaubanduslepingutes kehtestama selged keskkonnanõuded. Seda teeme kõikide oma vabakaubanduslepingute puhul, kuid me ei saa lasta kogu Kanadaga sõlmitaval lepingul taanduda vaid õliliivade küsimusega seotud läbirääkimistele.
Chris Davies
Austatud juhataja! Komisjoni kavatsus on seada õliliivade kasutamisele kindlad määrad - mitte ainult Kanadast, vaid ka teistest allikatest, näiteks Venetsueelast pärit õliliivadele -, et vähendada kütuste kasvuhoonegaaside intensiivsust, nagu on sätestatud kütusekvaliteedi direktiivis.
Kanada on käivitanud ulatusliku lobitöö, et takistada meil selle tegemist. Olen kohtunud ringkäigul oleva Alberta energiaministriga ning olen kindel, et ka teised on seda teinud. Kanada on teinud lobitööd ka liikmesriikides ning kostunud on ähvardus, et Kanada viib meid Maailma Kaubandusorganisatsiooni ette, kui seda korraldust rakendame.
Peame käskima Kanadal hoogu maha võtta! Kanada teenib õliliivade kasutamise pealt suurt raha, kuid on ka Kyoto protokolliga võtnud kohustuse oma CO2-heidet vähendada ning neid kohustusi murdnud finantskasu pärast, mida õliliivadest saab. Me ei taha Kanadaga vaidlusesse astuda, kuid peame tegema selgeks, et me ei tõmbu ebamugava tõe ees tagasi.
Frieda Brepoels
(NL) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Kanadaga peetavate läbirääkimiste taustal on hülgeküttimise probleem taas pead tõstnud. Ka te ise viitasite sellele. Ma olin keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportöör mitu aastat tagasi, kuid olen jätkuvalt hüljestest valmistatud toodete keelustamise eest kõneleja. Seetõttu kutsun oma kaasparlamendiliikmeid ja ka komisjoni otsustavalt üles sellelt probleemilt mitte pilku pöörama.
Umbes kaks aastat tagasi võtsime parlamendis suure häälteenamusega vastu kaubanduskeelu hoolimata tohutust survest, mida Kanada parlamendile ja teistele institutsioonidele avaldas, et need seda õigusakti nõrgendaksid. Meie jaoks oli otsustav tegur ennekõike miljonite Euroopa kodanike hääl, kes olid teinud teatavaks oma vastasseisu sellele ebainimlikule tapmisele.
Keeld on olnud tõhus. Selle õigusakti tulemusena kukkus turg põhimõtteliselt kokku, kui tapetud loomade arv langes 217 000-lt 2008. aastal 38 000-le sellel aastal, samal ajal kui karusnaha hind kukkus 100 USA dollarilt 2006. aastal 15 USA dollarile 2009. aastal. Kanada püüab nüüd tungida uutele turgudele, näiteks Hiina turule, kuid ka seal on kuulda hääli, mis kutsuvad üles kaubanduskeelu kehtestamisele. Seetõttu on kahetsusväärne, et Kanada püüab selle Euroopa õigusakti vastu veel ka WTO kaudu võidelda. Just seepärast on nii oluline, et parlament saadaks Kanadale selle kohta uuesti selge sõnumi. Me ei loobu õigusaktist, millega nii liidus kui ka sellest väljaspool nii kaua töötasime. Loodan, et kaasparlamendiliikmed toetavad homme arvukalt muudatusettepanekut, mille koos mitme teise parlamendiliikmega esitasin.
Helmut Scholz
(DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Läbirääkimistel Kanadaga on vastaspooleks riik, millel on tugev majandus ja kõrgelt arenenud õigussüsteem. Seetõttu on veelgi mõistetamatum, et komisjon soovib sellesse lepingusse lisada või isegi peita investeerimislepingut, et ettevõtted saaksid otsese õiguse spetsiaalses vahekohtus õiguslikku menetlust alustada. Miks ei tohiks üldse tavaline kohus kahtluste korral kompensatsiooni määramise üle otsustada?
Missuguste kohtute vastu ei ole teil komisjonina mingisugust usaldust? Kas Kanada või Euroopa Liidu kohtute? Kas te ei mõista, et selle lepinguosaga diskrimineerite kohalikke ettevõtteid?
Nagu paar parlamendiliiget on juba maininud, on minu fraktsioon samuti jõuliselt vastu komisjoni lähenemisviisile kasutada seda lepingut selleks, et sundida negatiivse nimekirja kaudu teenuste liberaliseerimisele. See keerab pea peale seni kasutatud lähenemisviisi, kus lepingupartnerid määratlevad valdkonnad, mida soovivad aktiivselt avada. Soovime avalikke teenuseid alal hoida.
Samuti paluksin komisjonil selgitada, miks see lükkas tagasi Kanada ettepanekud sotsiaal- ja tööpoliitika kohta, mida oleks tulnud säästlikkuse peatükis positiivses valguses vaadelda. Ka Euroopa Parlament kutsub üles töötajate kaitsele, ületundide tasustamisele, miinimumpalkade kehtestamisele ja sotsiaalse dumpingu tagasilükkamisele.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Austatud juhataja! Potentsiaalsed kasud nii Kanada kui ka Euroopa Liidu jaoks on ilmselged ning seda kinnitavad ka uurimused ning erasektori julgustav toetus. See tuleks heaks kiita ning edasist koostööd julgustada. Kuna me aga oleme Euroopas keskkonnaprobleemidega väga hästi kursis, peaksime olema karmid ja nõudma põhimõtte pärast, et Kanada meie rangetest standarditest kinni peaks. Mul on väga hea meel, et volinik seda oma ettekandes mainis.
Siiski ei tohiks me keskenduda vaid säästvale arengule, vaid peaksime arvesse võtma ka nende ressursside ekstraheerimist, mis kujutavad endast ohtu elule ja tervisele, nagu asbest, mille kasutamine ja ekstraheerimine on Euroopas keelatud. Peale selle peaksime märkima erinevust geneetiliselt muundatud organisme käsitlevates õigusnormides. Minu riigis on see eriti tundlik teema, kuid loomulikult on terve põllumajanduse peatükk mõlemale poolele oluline. Samuti tuleks märkida, et meil on kohustus CO2-heiteid vähendada.
Viimane probleem, mis ei ole teistest vähem oluline, on hüljestest valmistatud toodetega kaubitsemine. See on valdkond, kus peaksime olema enda keeldudele vastavuse nõudmises karmid. Kõiki neid olulisi küsimusi arvesse võttes usun, et meie majandussuhted saavutavad oma täieliku potentsiaali, kuna neid toetatakse mõlemalt poolt. Meie parlament peaks ka seda soosima.
Jörg Leichtfried
(DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Olin kavatsenud oma sõnavõtus käsitleda mitut punkti. Nüüd ma seda ei tee, kuna sooviksin öelda midagi muud.
Ma lihtsalt ei mõista komisjoni. See peaks olema Euroopa seaduste, kaasa arvatud meie vastu võetud õigusaktide kaitsja, kuid kui asi puudutab vabakaubanduslepingut Kanadaga, ütleb see, et oluline on, et mõned inimesed palju raha teeniksid, kuid ei ole oluline, et Euroopa seadused jääksid seadusteks. Ma ei mõista, kuidas saab komisjon öelda, et me ei pea nende küsimuste puhul arutama hüljestest valmistatud toodetele kehtestatud impordikeeldu. Räägime siin partneritest ja partneritel on vastastikune austus teineteise väärtuste, vaadete ja huvide vastu ning partnerid ei vea teist partnerit tema väärtushinnangute pärast WTO kohtu ette. Minu arvates ei seisne kaubanduspartneriteks olemise mõte selles. On selge, et kui vastastikune austus puudub ja pooled teineteise vaateid ei jaga, ei ole need pooled võimelised kaubandusvaldkonnas head koostööd tegema. Kui Kanada ei lõpeta enne taolise lepingu sõlmimist oma tegevust hülgetoodete impordikeelu vastu võitlemisel, ei tohiks me minu arvates selle kaubanduslepinguga nõustuda. Nagu ma juba ütlesin, et tiri head partnerid teineteist veendumuste pärast WHO kohtu ette. Head partnerid teevad koostööd.
Elie Hoarau
(FR) Austatud juhataja! Läbirääkimistel Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni NAFO lepingute üle, täpsemalt öeldes Kanadaga sõlmitavate lepingute üle, lubas ELi delegatsiooni juht anda Saint Pierre'i ja Miqueloni kaluritele tagasi Prantsuse tursapüügikvoodid. Sellest lubadusest ei peetud kinni ja kalurid, näiteks St Pierre'i ja Miqueloni majandus, kannatavad nüüd selle tagajärgede all.
Hetkel ELi ja Kanada vahel käivad vabakaubanduslepingu läbirääkimised ei tohi jälle tuua ohvriks seda, mis on alles jäänud St Pierre'i ja Miqueloni majandusest. Sel põhjusel esitasin selle teema kohta muudatusettepaneku.
Kutsun komisjoni üles tagama, et St Pierre'i ja Miqueloni strateegilised ärihuvid oleksid läbirääkimistel alati kaitstud. Volinik, kas saate meile seda kinnitada?
Gianluca Susta
(IT) Austatud juhataja! Tunnen, et mu kohustus on märkida, et mõnede selles istungsaalis olevate parlamendiliikmete seas valitseb endiselt hirmutunne ja vajadus Euroopa huvisid kaitsta: teisisõnu on nad kaitsepositsioonil.
Minu arvamuse kohaselt on see leping riigiga, millega meil on pikaajaline sõprussuhe, oluline eeldusel, et see sõlmitakse õigetel alustel, tõelises vastastikuse koostöö vaimus ning tegemist on tasakaalustatud ja põhjaliku lepinguga. See ei tohiks olla piiratud tariifsete ja mittetariifsete tõkete kõrvaldamisega, vaid peaks endast kujutama võimalust astuda suur kvalitatiivne samm keskkonna ja tervisepoliitika erinevuste kaotamise poole. Viitan siinkohal eriti loomakasvatussektorile, väljasuremisohus olevate loomaliikide kaitsmisele ja teatud majanduslikele ekstraheerimistegevustele, millel on märkimisväärne keskkonnamõju, nagu asbesti kaevandamine ja õliliivade puurimine, või mis piiravad vaeseimate riikide ravimite kättesaadavust.
Siiski peame oma suhtumises olema positiivsed, mitte kaitsepositsioonil, nagu olime Jaapaniga.
Seetõttu rõhutaksin vajadust parandada vastastikkust kaitset intellektuaalomandi, kaasa arvatud kaubamärkide, geograafiliste tähiste ja kahepoolsete investeeringute vastastikuse edendamise vallas, mis on spetsiaalselt suunatud innovatsioonile ja tehnoloogiale ning inspireeritud seisukohtadest, mida Euroopa Parlament on juba selle kohta võtnud.
Austatud juhataja! Usun, et arvukad mitmepoolsed lepingud Kanada ja liikmesriikide vahel on kommertsplaanis kõikumatu vabakaubanduslepingu ehitamiseks parim baas tänu sõprusele, mida oleme juba kogenud ÜROs, G8s, NATOs ja rahvusvahelise julgeoleku abijõududes Afganistanis; sõprusele, mis põhineb Kanadat ja Euroopa Liitu iseloomustavatel demokraatia ja vabaduse ideaalidel.
Kriton Arsenis
(EL) Austatud juhataja! Ka mina sooviksin tõstatada õliliivade probleemi; tegemist on olulise küsimusega, kuna see on põhjus, miks ei peeta praegu kinni juba olemasolevast sarnasest lepingust Kanadaga, rahvusvahelisest lepingust Kyoto protokolli raames, millega riigid võtsid endale kohustusi. Loodame, et Kanada võtab täna arutatava lepingu kohta teistsuguse seisukoha.
Igal juhul võitleb Kanada selle nimel, et tagada selle lepingu raames õliliivadest saadud naftale vabakaubandus ja liberaliseeritud investeeringute süsteem. Lepinguga kaasnev keskkonnamõju hinnang, mille eest meie tasusime, ei hõlma hinnangut mõju kohta, mis oleks liberaliseerimisel õliliivadele. Teisisõnu on meil kaubandusleping, mis viitab konkreetsetele meetmetele õliliivadest saadud naftaga kauplemiseks ning meil on selle lepingu kohta mõju-uuring, mis ei hõlma hinnangut selle konkreetse tegevuse mõju kohta.
See teeb parlamendi jaoks väga raskeks võtta vastu mis tahes lepingu, mis lõpuks ka ellu saaks viidud. Seda seetõttu, et räägime boreaalsetest metsadest, mis moodustavad umbes veerandi maailma põlismetsadest, ning see kaevandustegevus ohustab nii neid metsi, kohalikku bioloogilist mitmekesisust kui ka põlisrahvaid.
Elena Băsescu
(RO) Austatud juhataja! Ma arvan, et ELi-Kanada kaubandussuhted on hetkel ristteel. Majanduslepingu allkirjastamine on endiselt läbirääkimisel ning mõlema poole prioriteedid peavad olema lõppdokumendis esindatud.
Siinkohal pean välja tooma erinevused sanitaarnõuetes. Üksmeele saavutamine hoiaks ära kahjuliku mõju Euroopa põllumajandussektorile. Lisaks sellele peab lepingus võtma arvesse ka ühise põllumajanduspoliitika reformi tulemust. Säästva arengu peatükis on olulised piisavad selgitused. EL on oma keskkonnastandardid kehtestanud vastavalt liikmesriikide nõuetele. Nende sobivuse kinnitamine Kanada pakutavate standarditega on äärmiselt oluline tegur lõpliku lepingu tõhususe tagamisel. Arvan, et erilist tähelepanu tuleks läbirääkimistel pöörata ka puurimise mõju ja naftauuringutega seotud küsimustele. Seetõttu peab komisjon selgitama, kus tuleb selles dokumendis mängu kütusekvaliteedi direktiiv.
Seán Kelly
Austatud juhataja! Erinevalt eelmisest arutelust, mis oli oma lähenemises peaaegu üksmeelne, on see arutelu täiesti teistsugune. Paljud inimesed on pakutava vabakaubanduslepingu pärast väga mures. Nüüd, praegusel ajahetkel, on vabakaubanduslepingud, kahepoolsed lepingud, muutunud normiks, ning ma arvan, et meil on Kanadaga palju rohkem ühiseid punkte kui erimeelsusi. Nad on demokraatlikud. Nad austavad inimõigusi. Nad kõnelevad peamiselt inglise ja prantsuse keelt, Euroopa keeli, ning on valmis võtma vastu palju inimesi, isegi mu enda kodumaalt, kes ei suuda Iirimaal tööd leida.
Probleeme on, ning need puudutavad peamiselt hülgeid ja õliliivasid. Loomulikult on need olulised, kuid lõppude lõpuks arvan, et kanadalased lükkaksid mõned siin toodud punktid ümber - kuna olen ELi-Kanada delegatsiooni liige, neid küsimusi on arutatud ning neil oleks teistsugune vaatenurk - ja just seetõttu on oluline jätkata nendel teemadel läbirääkimisi. Ent kõige olulisem on - peale voliniku ei viidanud sellele keegi -, et kui suudame vabakaubanduslepingus kokkuleppele jõuda, ootab mõlemat majandust ees 20 miljardi euro suurune kasu. See on üritamist väärt.
(GA) Tänan teid, austatud juhataja!
Paul Rübig
(DE) Austatud juhataja! Sooviksin kiita komisjoni nende läbirääkimiste sedavõrd intensiivse läbiviimise eest! Lõppude lõpuks on kõige olulisemad kaubandussuhted ning ma usun, et keskkondlikud ja sotsiaalsed probleemid vajavad samuti eraldi lepingutes selgelt reguleerimist. Kyoto on hea näide, kuna selle puhul oli kavatsus parandada standardeid rahvusvahelisel tasandil. Seetõttu peaksime oma läbirääkimistes konkreetsed olema.
Just nii, nagu energiapoliitika ja energiatootmine on Euroopas liikmesriikide otsustada, peame tunnistama, et need peaksid olema kanadalased ja Kanada demokraatia, kes langetavad otsuse selle üle, kuidas seal energiat toota ja missugust keskkonnamõju lõpuks arvesse võetakse. Peaksime püüdlema selle poole, et tagada sellekohase teadusuuringute programmi loomine, mis aitaks neid ressursse kasutada keskkonnasõbralikult ja võimalikult säästlikul viisil. Volinik Máire Geoghegan-Quinn, ehk annaksite siinkohal teatava tõuke, et koos selle kaubanduslepinguga kehtestataks ka õliliivade teadusuuringute programm.
Zuzana Roithová
(CS) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Toetan üldjoontes kahtlusi, mida on avaldanud minu kolleegid siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonist. Küsimus seisneb selles, kas neid on võimalik selles lepingus lahendada, või, nagu Paul Rübig ütles, on vajalikud teised lepingud. Siinkohal juhiksin aga tähelepanu ühele väga olulisele probleemile, milleks on selle lepingu ratifitseerimine. Näiteks on Tšehhi parlament transpordilepingu ratifitseerimise juba tagasi lükanud jätkuva vaidluse tõttu Kanadaga Tšehhi kodanikele esitatavate viisanõuete tühistamise üle. See on äärmiselt keeruline probleem ning valitseb oht, et lepingu ratifitseerimine peatatakse ajani, millal komisjon suudab selle küsimuse korralikult lahendada. Palun teil seda probleemi tõsiselt võtta.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud juhataja! Kanada on hetkel Euroopa Liidu suuruselt 11. kaubanduspartner ning kaubandussuhted Euroopa Liidu ja Kanada vahel moodustavad 1,6% ELi 2010. aasta välisest kogukäibest.
2010. aastal oli 26% Euroopa Liidu imporditehingutest Kanadaga ja 37% Euroopa Liidu eksporditehingutest Kanadasse seotud masina- ja transporditehnikaga kaubitsemisega. Sooviksin teada, missugune mõju on sellel lepingul Euroopa Liidu tööstuspoliitika strateegiale ning selle strateegiale toorainete ja muldmetallide osas. Kuna piirangute vähendamist teenustele siin mainiti, sooviksin teilt küsida, lugupeetud volinik, missugune on seos selle lepingu ning Euroopa Liidu ja Kanada vahel sõlmitud tsiviillennunduse ohutuse ja lennutranspordi lepingutega. Mõlema lepingu eesmärk on muuta Euroopa ja Kanada turud selles valdkonnas konkurentsivõimelisteks, kuna need on õhutranspordi sektori jaoks üliolulised. Seetõttu sooviksin küsida, missugust mõju avaldab kaubandusleping teistele lepingutele, mis on Euroopa Liidu ja Kanada vahel juba sõlmitud.
George Sabin Cutaş
(RO) Austatud juhataja! Ka mina soovin rõhutada, kui oluline on lõpetada läbirääkimised Euroopa Liidu ning Kanada majandus- ja kaubanduslepingu üle, tugevdades seeläbi kaubandus- ja majandussidemeid, mis on juba praegugi märkimisväärsed, ning saavutada kasulikke tulemusi. Siiski peab Euroopa juhtkond läbirääkimistel püüdlema põhjaliku kaubanduslepingu soodustamise poole, mis toetaks õiglast kaubandust ning hõlmaks õiguslikult siduvaid sotsiaalseid ja keskkonnakaitse punkte.
See leping ei tohi ohtu seada liidu võimet vaadata läbi kütusekvaliteedi direktiiv ja keelduda importimast naftat, mis on saadud õliliivadest. Viimaste kasutamine tekitab rohkem süsinikdioksiidi kui tavapärane nafta ekstraheerimise meetod, sisaldades seetõttu endas olulist kahjulikku keskkonnamõju. Sedasorti naftast keeldudes säilitab Euroopa Liit oma usaldusväärsuse seoses sooviga keskkonda kaitsta ning vastata Kyoto protokolli eesmärkidele.
Ioan Enciu
(RO) Austatud juhataja! Väliskaubandusleping tähistab väga olulist sammu nii Euroopa Liidu kui ka Kanada viljaka tuleviku poole. Toetan seda projekti ja olen siiani tehtud edusammudega äärmiselt rahul. Arvan, et oleme õigel teel, et veel sel aastal läbirääkimised lõpetada. Siiski sooviksin välja tuua, et mitmest kõne all olevast punktist on kaks, mis vajavad lahendust, et vältida ratifitseerimise ajal mõnes liikmesriigis tekkida võivaid probleeme. Need on nafta ekstraheerimine bituumenpõlevkivist, mis võib ohustada keskkonda ja piirkonnas elavaid kogukondi, ning vastastikkuse põhimõtte puudumine kohustuslike viisanõuete vallas Bulgaaria, Rumeenia ja Tšehhi kodanikele.
João Ferreira
(PT) Austatud juhataja! See on järjekordne tükk ehitisest, mille nimi on Euroopa Liidu kaubanduspoliitika, iga päevaga kasvavast ehitisest, mille tegevuse tagajärjed mõjutavad eri liikmesriike sügavalt, kuid erinevalt. Lepingud, mis annavad sellele poliitikale konkreetse väljenduse, põhinevad oma olemuselt vabakaubandusel, mille eesmärgid ja mõjud on selgelt näha seonduvast retoorikast: kõneleme kahju saada võivatest huvidest, justkui oleks tegemist sõjaga. Tegemist on lepingutega, millel puudub demokraatlik legitiimsus, seda enam, et nende üle räägitakse peaaegu alati läbi suurima saladuskatte all, avalikkuse seljataga, otsides võimalusi varjata nende majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju, vältides teadlikku arutelu ja asjade selgitamist. Taas on tegemist millegi sellisega.
Arvestades, et läbirääkimised on väidetavalt üpris kauges faasis ja need kavatsetakse 2011. aasta jooksul lõpetada, vajab selle mõju sektoritele ja riikidele veel lõplikku arutlust. Selle sisu ei ole midagi uut: turgude avamine ja teenuste liberaliseerimine, mis hõlmab ka rahvusvaheliste äriühingute armu all olevaid üha enam kommertsialiseeritud avalikke teenuseid, mis muudab liikmesriikidel raskemaks nendes valdkondades oma sotsiaalset funktsiooni rakendada. Selle tagajärjed on samuti hästi teada: väheste valitute turgude domineerimine, mõju nõrgematele tootmissüsteemidele ja suurenevad ettekäänded rünnata õigusi ning töö- ja elutingimusi.
Jaroslav Paška
(SK) Austatud juhataja! Euroopa Liit alustab oma pädevuse ulatuses kaubandus- ja majandusläbirääkimisi kõikide mõjukate riikidega.
Kuigi Kanada on rahvusvahelises kaubanduses oluline tegija ning see on üks vanimaid Euroopa Liidu kaubanduspartnereid, peame ELi-Kanada vabakaubanduslepingu lõpetamisel tegutsema väga tundlikult ja konstruktiivselt. Meie vastukäivad seisukohad ravimipoliitika, kalanduspoliitika ja õliliivadest nafta tootmise kohta peavad olema lepingus sätestatud viisil, mis esindaks Euroopa Liidu poliitikat, austades samas meie kaubanduspartneri seisukohti. Vastastikkuse põhimõte on tasakaalustatud kaubanduse ja majandussuhete keskmeks. Siiski ei tohiks ELi-Kanada vabakaubandusleping mingil juhul vähendada Euroopas juurdunud ja heaks kiidetud sertifitseerimisparameetreid. Sooviksin uskuda, et finišijoonele lähenedes suudab Euroopa Komisjon olla ülesande kõrgusel ja leida olemasolevatele probleemidele sobivad lahendused.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Soovin kohe alustuseks öelda, et Kanada on suurepärane riik. Suurepärased inimesed, suurepärased saavutused - ELi oluline partner. Siiski peame suutma heale partnerile küsimusi esitada. Paljud kaasparlamendiliikmed taandavad selle teema täna ekslikult vaid õliliivale ja hüljestele. Õliliivad on vaid üks näide keskkonna uskumatust hävitamisest. Kõik, kes on Kanadas käinud, teavad, et seal toimuva keskkonna hävitamise ulatus on võrreldav Brasiilia omaga.
Sellel keskkonna hävitamisel on mõju ka põlisrahvastele. Nende keskkonda hävitatakse. Kõik, kes pisut Kanada kohta teavad, on külastanud Briti Columbiat ja teavad, kuidas rahvusvahelised korporatsioonid on seal oma mõjuvõimu kasutanud, et sundida põlisrahvaid oma iidsetest maadest loobuma ning laskma need üles osta, ei saa seda lihtsalt eirata.
Räägime palju selgest keelest ja ELi naabruses olevate riikide vähemuste kaitsest. Siiski on oluline oma arvamust avaldada ka Kanada põlisrahvastest vähemuste kaitsmise kohta.
Máire Geoghegan-Quinn
Austatud juhataja! Lugupeetud parlamendiliikmed! Kõigepealt sooviksin tänada kõiki parlamendiliikmeid, kes arutelus osalesid, ning Vital Moreirat, kes selle küsimuse parlamendile esitas.
Komisjon on tähelepanelikult teadmiseks võtnud teie küsimuste sisu ning ma tõepoolest loodan, et antavad vastused käsitlevad teie võimalikke põhimuresid piisavalt.
Nagu teate, edenevad läbirääkimised kenasti. Komisjon tahab tagada tasakaalustatud põhjaliku kvaliteetse lepingu ning soovib, et see oleks saama põhjalik ka säästva arengu puhul. Kanada on kõrgelt arenenud samade põhimõtetega partner, mille strateegilised sidemed ulatuvad tunduvalt kaugemale kui kaubandus ja investeeringud. EL ja Kanada jagavad ühiseid ambitsioonikaid läbirääkimiseesmärke, mille realiseerimisest oleks kasu mõlemale osapoolele, luues potentsiaali uuteks võimalusteks.
Lubagem mul eriti rõhutada just kaht asja. Mis puudutab õliliivade küsimust ja teie muresid, et kütusekvaliteedi direktiiv langeks läbirääkimistel vabakaubanduslepingu regulatiivsete koostöö sätete raamesse, peavad osalised olema ühel nõul. Vabakaubanduslepingu regulatiivsed koostöösätted ei kehtestaks mingeid kohustusi niisuguseid kõnelusi pidada. Lisaks sellele ei tee komisjon ettepanekut võtta ühtegi kohustust, mis piiraks seda ELi regulatiivset vabadust, olgu siis tegemist keskkonnaprobleemidega, nagu kütusekvaliteet, või mõne muu olulise poliitilise eesmärgiga.
Nagu ma juba sissejuhatuses mainisin, on see leping meie kahele majandusele tohutult kasulik, ning seda mitte ainult materiaalses mõttes. Mõlemas riigis luuaks võimalused äri- ja tootmissektori jaoks tänu põhimõtteliselt kõikide imporditariifide tühistamisele ning teenuste ja investorite paranenud turulepääsule. Tarbijad saavad kasu soodsamatest hindadest ja kvaliteetsete teenuste paremast kättesaadavusest. Samal ajal toimivad suuremad välismaiste otseinvesteeringute vood katalüsaatorina, mis loob töökohti ja suurendab palkasid.
Vabakaubandusleping hõlmab ka regulatiivseid tõkkeid, näiteks sanitaarseid ja fütosanitaarseid meetmeid, tolliprotseduure ning konkurentsireegleid. Euroopa intellektuaalse omandi õigusi hakatakse paremini kaitsma. Vastastikune pääs mõlema poole hanketurgudele ei tähendaks mitte ainult sääste riigieelarvete jaoks, vaid avaks ka tohutud ettevõtlusvõimalused.
Just seetõttu on komisjon veendunud, et tegemist on hea ja tasakaalustatud lepinguga. Ka meie tänaõhtune arutelu võimaldab oluliste täpsustuste tegemist. Selles kontekstis teeb komisjon hoolikalt tähelepanekuid, toetab ELi-Kanada vabakaubanduslepingu resolutsiooni vastuvõtmist parlamendis ning on tänulik üldise toetuse eest.
Minu kolleeg volinik De Gucht hoiab teid muidugi jätkuvalt kursis edasise arenguga vabakaubanduslepingu läbirääkimistes.
Juhataja
Olen saanud ühe resolutsiooni ettepaneku, mis esitati vastavalt kodukorra artikli 115 lõikele 5.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Elisabeth Köstinger
Euroopa Liidu ja Kanada vahel on palju aastaid olnud head kindlad kaubandussuhted. Kanada on isegi üks ELi vanimatest kaubanduspartneritest. 1970ndate keskpaigas allkirjastas EL Kanadaga esimese majandus- ja kaubanduslepingu. Sellele järgnesid edasised lepingud kariloomasektoris ning seoses veinide ja alkohoolsete jookidega. ELi-Kanada vabakaubandusleping võib olla mõlemale poolele väga kasulik. Siiski on paar asja, mida tuleks arvese võtta ja arutada. On selge, et lepingu eesmärk peab olema õiglane konkurents. Seda on võimalik saavutada vaid siis, kui kaotatakse mitte ainult tariifsed, vaid ka mittetariifsed ja tehnilised tõkked kaubandusele. Lugu tuleb pidada vastastikkuse põhimõttest, kuna see on ainuke viis saavutada tasakaalustatud läbirääkimistulemus. Sama kehtib ka partnerite riigile või kultuurile omaste punktide kohta. Arutelud keerulistel teemadel, nagu nafta ekstraheerimine õliliivadest ja sellega seonduv keskkonnamõju, ILO normid, tehniliste standardite tunnistamine ning toiduainete jälgitavus, peavad samuti üksmeele saavutamise huvides jätkuma võrdsetel tingimustel. Minu jaoks on erilise tähelepanu all piimasektorit käsitlevad läbirääkimised, pääs Kanada turule ning Kanada tapetud veiste päritolumärgistus. Kas komisjon oskab nende teemade kohta rohkem teavet anda? Mis tulemust võime selles valdkonnas oodata?
Maurice Ponga
, kirjalikult. - (FR) Mul on hea meel, et parlament väljendab oma vaateid käimasolevate ELi-Kanada kaubandusläbirääkimiste üle ning kirjeldab enda üldisi sellekohaseid seisukohti. Kanada on kahtlemata ELi kaubanduspartner, kuid meie kohustus parlamendis on edastada ka Euroopa territooriumil ja piirkondades, mis moodustavad osa Euroopa kogukonnast, elavate kaaskodanike muresid, nimelt nende huve kaitsta ning nende eest seista. Euroopa pere all pean silmas ülemereriike ja -territooriume (OCT), mis, kuigi need ei ole rangelt võttes Euroopa territooriumid, on Euroopa Liiduga erilistes suhetes, eriti just liikmesriikidega, mille osad nad on. Praegu käivatest kaubandusläbirääkimistest on tulevikus kõige enam mõjutatud Kanada kõrval asuv St Pierre'i ja Miqueloni arhipelaag. Seetõttu kutsun komisjoni üles läbirääkimistel selle Põhja-Atlandi ookeanis asuva ülemeremaa ja -territooriumi huvide eest seisma ja neid kaitsma.
Tokia Saïfi
Kanada on üks ELi vanimatest kaubanduspartneritest. Seetõttu on täiesti loomulikuks jätkuks selle suhte formaliseerimine vabakaubanduslepinguga. Siiski paneb mind mitme läbirääkimisel oleva peatüki sisu mõtlema.
Esiteks on ELil ja Kanadal erinevad päritolureeglite süsteemid. Kuna Kanada on Põhja-Ameerika Vabakaubanduslepingu (NAFTA) liige, peab komisjon võtma ülesandeks leida rahuldav lahendus nii tööstustoodete kui ka põllumajandus- ja kalandustoodete puhul, et Kanadast ei saaks väravat, mille kaudu teistest NAFTA riikidest pärit kaubad Euroopasse sisenevad.
Komisjon peab leidma ka osalisi rahuldava lahenduse, mida oleks võimalik rakendada mõlemale geograafiliste tähiste süsteemile: Kanadas on "geograafiline tähis” pelgalt väljend, Euroopas aga heauskse iseloomuga kaubamärk. Kui soovime Euroopa geograafilisi tähiseid tõesti kaitsta, peavad Kanada võimud seda Euroopa mõistet tunnistama.
Lõpetuseks, seoses riiklikke ehitustöölepinguid käsitleva peatükiga, peab Kanada tagama ELile samasuguse juurdepääsu kui Ameerika Ühendriikidele sellega sõlmitud kaubanduslepingu raames; teisisõnu peavad Euroopa ettevõtted suutma teha hankepakkumisi provintsides, piirkondades ja teatud omavalitsusüksustes.
