Bosnia ja Hertsegoviina (arutelu) 
Juhataja
Päevakorra järgmine punkt on komisjoni avaldus Bosnia ja Hertsegoviina kohta.
Štefan Füle
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Rõõm on alustada, kui Cathy veel kohal viibib, kuna arutasime mõlemad äsja paari sõnumit, mida peaks teiega jagama. Soovin tänada Euroopa Parlamenti võimaluse eest teha avaldus Bosnia ja Hertsegoviina kohta selle riigi jaoks üliolulisel hetkel.
Jagan teie vaateid olukorra osas Bosnias ja Hertsegoviinas. Poliitiline olukord on halvenenud ja reformid liiguvad edasi aeglaselt. 2010 on valimiste aasta ja mõned poliitilised juhid rakendavad lahkarvamusi tekitavat retoorikat. Lisaks muudab olukorra veelgi keerukamaks majanduskriis.
Teiselt poolt ei ole EUFORi ja EUPMi raportite andmetel stabiilsus ja julgeolek ohus. Lubage mul teile kinnitada, et praegustel keerukatel aegadel on Euroopa Liit jätkuvalt täielikult pühendunud Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa tulevikule. Jagan seda pühendumust kõrge esindaja Catherine Ashtoniga. Meie eesmärk on stabiilne Bosnia ja Hertsegoviina, mis oleks kindlalt teel Euroopa Liidu suunas, ning pakume selle eesmärgi saavutamiseks kogu oma toetust.
Siiski on riigi ametiasutuste asi kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid ja rakendada kõik võimalikud jõupingutused selle teostamiseks. Vastasel juhul on riigil oht ülejäänud piirkonnast maha jääda. Võime mõlemad öelda - Cathy Ashton võib olla tunnistajaks -, et 2. juunil Sarajevos toimunud kõrgetasemeline kohtumine kinnitas üheselt mõistetavat Lääne-Balkani Euroopa-perspektiivi, mis esiteks rajaneb Kopenhaageni kriteeriumide täitmisel ja teiseks stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimuslikkusel.
Kõrgetasemeline kohtumine oli samuti võimalus rõhutada Euroopa Liidule piirkondliku koostöö olulisust ja ergutada piirkonna naaberriike astuma positiivseid samme leppimise suunas. Koos kõikide Euroopa Liidu osapooltega jätkab komisjon tööd üleminekuks kõrge esindaja büroost Euroopa Liidu tugevama kohaloluni riigis pärast tingimuste täitmist. Seejuures võetakse mõistagi arvesse laiemat välisteenistust puudutavat planeerimist Lissaboni lepingu rakendamisest lähtuvalt. Lubage mul rõhutada siinkohal üht iseäranis olulist momenti! Daytoni lepingust on vaja täielikult kinni pidada ning Bosnia ja Hertsegoviina territoriaalne terviklikkus on selle osa. Selle vaidlustamine on vastuvõetamatu.
Esmajärjekorras ootab Euroopa Liit samuti poliitilistelt juhtidelt vastutuse ilmutamist seeläbi, et põhiseadused viiakse kooskõlla Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusega. Täiendavaid põhiseaduslikke muudatusi on tarvis selleks, et muuta Bosnia ja Hertsegoviina funktsionaalsemaks riigiks, kuid ka stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 2 täitmiseks. Olen palunud peaminister Špirićil rajada põhiseadusliku reformi küsimustes institutsiooniline organ, mis suudaks jätkata pärast valimisi tööd.
Tõepoolest, nagu teie resolutsioonis mainitud on, tähendab Euroopa Liiduga ühinemine selle reeglite ja väärtustega nõustumist. Kõik Lääne-Balkani riigid ja Euroopa Liidu liikmesriigid korraldavad 2011. aasta märtsis rahvaloenduse. On edasilükkamatu, et Bosnia ja Hertsegoviina võtaks vastu rahvaloendusseaduse. 2011. aasta rahvaloendus on ülioluline sotsiaalse ja majandusliku arengu ning Euroopa Liidu integratsiooni seisukohast. Komisjon on valmis osutama täiendavat tehnilist tuge ja osaleb aktiivselt rahvaloenduse seires. Rahvaloendust käsitleva seaduse eelnõud arutatakse alles Bosnia ja Hertsegoviina parlamendis. Komisjon on korraldanud arvukaid seminare ja kohtumisi parlamendiliikmete, ministrite ja ametnikega, et seletada rahvaloenduse olulisust ja soovitada neil tungivalt selle osas kokkulepe saavutada.
Selles väljakutseid esitavas olukorras jätkab komisjon reformide soodustamist ametiasutustega peetava pideva dialoogi kaudu. Stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonileping jõustub tõenäoliselt enne 2010. aasta lõppu. Lepingust tulenevate kohustuse täitmiseks on tarvis Bosnial ja Hertsegoviinal rajada elujõulised valitsusstruktuurid, et võtta vastu ja rakendada Euroopa Liidu nõuetele vastavaid seadusi.
Mis puutub viisadialoogi, siis on komisjoni 27. mail esitatud ettepanekusse jäänud ainult piiratud arv täitmata nõudmisi. Viisanõude kaotamine on tõendiks, et poliitiline konsensus toob käegakatsutavaid tulemusi. Nii pea, kui meie hindamistes järeldatakse, et võrdlusnäitajad on saavutatud, teevad Euroopa Parlament ja nõukogu koos otsuse komisjoni ettepaneku kohta.
Lubage mul lõpetada, rõhutades, et on oluline, et me kõik jätkaks vastutustundliku juhtimise nõudmist ja pakuks elanikkonnale konkreetseid asitõendeid, et nende tulevik on Euroopa Liidus. Doris Packi esitatud resolutsioon on positiivne samm selles suunas.
Doris Pack
fraktsiooni PPE nimel. - (DE) Austatud juhataja! Bosniat ja Hertsegoviinat käsitleva raportiga seoses on palju tahke ja mul on võimalik esile tuua neist mõned.
Euroopa perspektiiv, millest on kõnelenud ka Štefan Füle, on ilmselgelt Bosnias ja Hertsegoviinas väikseim ühine nimetaja. Siiski ei ole riik viimase nelja aasta jooksul sellele eesmärgile palju lähemale liikunud, sest poliitiline süsteem ja poliitikud kaugenevad teineteisest, ning lõhe on tekkimas iseäranis kahe üksuse vahele. Üks näeb end riigina riigis, samas kui teisel on halduspõhimõtted, mis teevad üksikute tasandite toimimise võimatuks. Ühisturgu selles riigis ei ole. Ei ole ühist energiavarustust ja puudu on ühistest institutsioonidest. Riigi põhiseadus, mille rahvusvaheline üldsus Daytonis koostas, ei moodusta tulemuslikku alust õigussüsteemi toimimiseks. Lisaks rikutakse seal inimõigusi, nagu seda Euroopa Inimõiguste Kohus Strasbourgis oma otsuse selgesti väljendas.
Štefan Füle, sooviksime näha ELi suuremat kaasatust ja vajaduse korral ka seda, et ELi institutsioonid rakendaksid sanktsioone. Selline n-ö laissez-aller ja laissez-faire lähenemine ei vii meid kuhugi. Bosnia ja Hertsegoviina on harjunud teistsuguse hoiakuga ja neil endil on meie suhtes teistsugune hoiak.
Olete viisanõude kaotamisest juba rääkinud. Loodame väga, et seda on võimalik saavutada!
Kuritegelikkuse ja korruptsioonivastane lahing ei ole kaugeltki võidetud. Mõnedes valdkondades ei ole see tegelikult alanudki. Kahjuks on valitsus ja poliitiline süsteem osa sellest korruptsioonist. Ühes nõrga kohtusüsteemiga peletab see eemale investoreid ja takistab uute töökohtade loomist, iseäranis noorte seisukohast.
See toob mu hariduse teema juurde. On kahetsusväärne, et struktuurid on aegunud ja ebatõhusad. Diplomite kinnitamine ja kraadide tunnustamine on oluline probleem. Selles vallas tuleb teha palju enam, sealhulgas riigi tasandil. Inimesed ei osalegi meie programmides, sest neil ei ole vajalikku asjatundlikkust. Just seepärast on meil tarvis neid aidata.
Kohalikud poliitikud on peamine takistus põgenike naasmisel ja reintegreerimisel. Peaministrid paluvad inimestel tagasi tulla, kuid kohalikud ametiasutused ei taga elektrit ega veevarustust ja seetõttu lähevad põgenikud tagasi sinna, kust nad tulid.
Selle tulemusena on ikka veel jäänud teha tohutu hulk asju ja loodetavasti aitate riigi inimesi nende ülesandes. Nad väärivad meie abi ja neil on vaja meie toetust, sest neil peaks olema tulevik osana Euroopa Liidust.
Emine Bozkurt
fraktsiooni S&D nimel. - (NL) Austatud juhataja! Sooviksin alustuseks tänada raportööri Doris Packi konstruktiivse koostöö eest.
Mis puutub Bosniasse ja Hertsegoviinasse: riigi tulevik on Euroopa Liidus. Selleks aga, et seda tulevikku aga tegelikkuseks muuta, peavad riigi poliitilised juhid ilmutama ühist tahet ja otsusekindlust ning hoiduma kasutamast natsionalistlikku vastandumist tekitavat retoorikat. Bosnialasi ei tohi poliitiliste juhtide valmiduse puudumine kauem pantvangis hoida. Viisanõude kaotamise vallas on tõepoolest osutunud võimalikuks kooskõlastatud jõupingutused reformi suunas ja viisavaba reisimine Euroopasse on nüüd bosnialaste käeulatuses.
Teel ELi ei ole aga vaja ainult reforme. Samuti on oluline kodanike seisukohast hästi toimiv riik; riik, kus saavad osaleda kõik kodanikud hoolimata rühmast või vähemusest, millesse nad kuuluvad. Euroopa Inimõiguste Kohus on rõhutanud, et Bosnia põhiseadus rikub inimõigusi ja et seda on vaja kiiresti muuta, nii et kõikidel bosnialastel oleks õigus valida ja valimistel kandideerida.
Ma ei suuda küllalt rõhutada piirkondliku koostöö olulisust Lääne-Balkanis stabiilsuse ja edusammude huvides. Balkani riikidel on üksteise ees vastutus teha edusamme kooskõlas. Vaidluste korral naaberriikidega, nagu Horvaatia kavandatav Pelješaci silla ehitus, tuleb leida lahendus läbirääkimiste teel.
Lõpuks soovin rõhutada, et Bosnia ja Hertsegoviina jaoks on ülioluline, et nad tunnistaksid oma minevikus toimunud sõdasid. Sõja ajal vägistamise ja muu seksuaalse vägivalla ohvriks langenud naised väärivad õiguse jaluleseadmist. Bosnia ja Hertsegoviina peab karistama toimepanijaid ja pakkuma nendele naistele rohkem tuge. Selle aasta juulis saab 15 aastat Srebrenica õudsest genotsiidist. Sellel traagilisel sündmusel peab olema koht Balkani ühismälus. Lääne-Balkani parlamentides vastuvõetud eri resolutsioonid on selles kontekstis igati tervitatavad ning Horvaatia presidendi hiljuti esitatud vabandused Horvaatia poliitika pärast Bosnia ja Hertsegoviinas sõja ajal oli samuti oluline žest ja samm Balkanil rahvusliku leppimise suunas.
Sarah Ludford
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Bosnia ja Hertsegoviina tekitab vähemalt minus nii kiindumust kui ka frustratsiooni. See riik vajab meilt karmi armastust ja minu arvates Doris Packilt ta just seda saab.
Reformide nõudmine, et panna riiki nõuetekohaselt toimima, ei ole tingitud mingist salasoovist dikteerida või vahele segada. Volinik Füle rääkis õigesti, et majanduslikud tingimused muudavad poliitilised raskused teravamaks. Funktsionaalne riik on vajalik, et võtta vastu investeeringuid, kasutada ära ELi rahastamis- ja ekspordivõimalusi, luues niiviisi töökohti. Seega on reform ja majanduslikud tahud läbipõimunud. Vajame hädasti ka reforme, et pidada lugu inimõigustest ja õiglusest ning võidelda korruptsiooniga. Olen väga huvitatud viisavabast reisimisest, viisanõude kaotamisest ning loodan aidata kindlustada selle välis- ja kodanikuvabaduste komisjonis loodetavasti sügiseks. Arvan, et see oleks Bosnia kodanikele väga hea uudis.
Judith Sargentini
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (NL) Austatud juhataja! Pöördume täiskogus tegelikult bosnialaste poole; see tähendab, sealsete poliitikute ja inimeste poole. On kaks väga positiivset tahku: eelseisev viisanõude kaotamine ja asjaolu, et poliitilised juhid Balkanil jälle üksteisega räägivad. Peame nüüd võtma need kaks positiivset tahku, vaatama Bosnia poliitikutele silma ja ütlema, et kui nad seda suudavad, suudavad nad ka üksteisega kokkuleppele jõuda, sest just see on jalus nende ELi liikmelisusele. Ühel päeval saab see teoks, kuid see saab teoks ainult ühendatud Bosnia ja Hertsegoviina korral.
Kui suudame selle sõnumi edastada, jõuab see neile kohale. Riigil on ikka veel tööd teha, näiteks ühiskonna kaitsetute rühmade olukorra, etniliste konfliktide ja sõnavabaduse õiguse osas. Tervitame kõiki taolisi edasiminekuid!
Eduard Kukan
(SK) On objektiivne tõsiasi, et edasiminek, mille Bosnia ja Hertsegoviina teel Euroopa integratsiooni on saavutanud, on piirkonna teiste riikide omast olulisest aeglasem. Võrdselt negatiivne asjaolu on, et oleme olnud tunnistajaks väga piiratud edasiminekule reformide tulemustes, mis tulevase liikmelisusega Euroopa Liidus seotud on.
Bosnias ja Hertsegoviinas on 2010 valimiste aasta. Tänu sellele või ehk selle tõttu on paljude reformide puhul olnud tulemused väga kehvad. Praegune olukord riigis on selline, et ei ole palju põhjusi eeldada, et selles valdkonnas pärast valimisi järsud muutused paremuse poole toimuvad. Riigi poliitiline juhtkond peab aga selgesti mõistma, et riiki saavad viia teel Euroopasse edasi ainult konkreetsed tulemused reformiprotsessis ja kriteeriumide täitmine. Üks olulisimaid on põhiseadusreform, millega tuleks juurutada sidus põhiseaduslik süsteem toimivate, sõltumatute ning eelkõige efektiivsete institutsioonidega.
Võrdselt olulised on majandusreformid, iseäranis struktuurilised, mis peaksid kõrvaldama kõik takistused, mis on teel ühise majandusruumi loomisele riigis ning erastamisprotsessi taaskäivitamisele. Üks negatiivne tegur on töötuse kasv, mis on ametliku statistika andmetel küündinud 40%-ni.
Teisest küljest peaksime vaatama objektiivselt - ning mainima positiivse tegurina - viisavabaduse kehtestamise kriteeriumide edukat täitmist. Resolutsioon, mille üle homme hääletame, hindab minu arvates olukorda riigis objektiivselt ja näitab Euroopa Liidu valmidust aidata riiki integratsioonipüüdlustel, eeldusel et poliitiline juhtkond ja rahvas suudavad võtta käsile ja lahendada probleemid, mis nad enne liikmelisuse saavutamist ELis ise käsile võtma ja lahendama peavad.
Hannes Swoboda
(DE) Austatud juhataja! Sooviksin õnnitleda raportööri ja ka meie variraportööri! Nad on koostanud hea raporti. Minu jaoks on olulisim punkt, et mõlemad pooled, mis hetkel Bosnias ja Hertsegoviinas elu raskeks teevad, on tulnud mõistusele ja taganevad äärmuslikest seisukohtadest. Üks äärmuslikest seisukohtadest kätkeb Bosnia ja selle terviklikkuse pidevat kahtluse alla seadmist ja ähvardamist korraldada referendumeid, millel ei oleks muud mõju kui avaliku arvamuse ärritamise ja vihkamise tekitamine. Teine äärmuslik seisukoht on seada kahtluse alla Daytoni sisuline ülesehitus. Kas Daytoni lepingut on tarvis kohandada? Jah! Seda on juba muudetud, kuid tööd on vaja veel teha.
Üks pool ütleb pidevalt, et kõrge esindaja büroo tuleb ära kaotada, ja olen sellega nõus. Siiski, pool, kes seda nõuab, peab valmistama riigis ette pinna, et poliitikutel oleks võimalik see vastutus endale võtta. See peab olema meie eesmärk, kuid ka poliitikud peavad oma osa etendama. Lisaks valivad järgmistel valimistel valijad loodetavasti poliitikud, kes on valmis oma riigi eest vastutama.
Monica Luisa Macovei
Austatud juhataja! Euroopa Liit on pakkunud korduvalt võtta eesmärgiks Lääne-Balkani riikide, (sealhulgas Bosnia ja Hertsegoviina) liikmelisus ELis, kuid - nagu kõik hästi teame - esmane vastutus tegelike reformide ja ühinemise eest on riigil ning see sõltub riigi tahtest ja suutlikkusest rakendada Kopenhaageni kriteeriume ja võetud kohustusi.
Teame kõik - ja seda on siin öeldud -, et hetkel on edasiminek Bosnias ja Hertsegoviinas piiratud, kuid samal ajal teame, et otsusetegemise, õigusloome killustumine, pädevuste kattumine, on põhjustatud olulisel määral Daytoni lepingute sätetest, mis - tõsi ta on - olid vajalikud tapmiste peatamiseks.
Vastutusalasid jagavad omavahel rahvusvaheline üldsus, sealhulgas Euroopa Liit, ja riigisisesed ametiasutused. Arvan, et see vastab rohkem tõele Balkanil kui teistes riikides. Oleme Bosnias ja Hertsegoviinas olnud alates 1995. aastast saadik tegevad poliitikate, inimressursside, energia ja rahaliste vahenditega.
Peame toetama enam ja aktiivsemalt ametiasutusi ning eelkõige Bosnia ja Hertsegoviina rahvast. Sooviksin viisanõude tühistamise osas kaks tähelepanekut teha. Esiteks, mis puutub organiseeritud kuritegevuse eksportimise oletatavasse ohtu viisanõuete kaotamise korral, sooviksin rõhutada, et see ei vasta tõele. Vastupidi: riikides, kus viisanõuet ei ole, on organiseeritud kuritegevust vähem, sest sisuliselt kõrvaldasime viisade ja kaubitsemisega seotud organiseeritud kuritegevuse riikides, kus taoline nõue on olemas.
Teine argument, mida teile esitada sooviksin, on, et inimesed, kes reisivad, et õppida, külas käia, luua tutvusi, õppida uusi asju, muudavad oma riikidesse naastes oma nägemust. Nad on oma riikides ametivõimude suhtes nõudlikumad. Nad nõuavad suuremat aruandekohustust ja nad on sellised inimesed, kellel on võimalik nõuda ja kellel on võimalik rakendada ning täita riigis reforme.
Olen esitanud kaks argumenti viisanõude kaotamiseks Bosnia ja Hertsegoviina puhul ning loodan, et see juhtub 2010. aasta jooksul.
Zoran Thaler
(SL) Volinik Füle ja raportöör Doris Pack täheldavad õigusega, et üldjoontes ei ole me viimastel aastatel Bosniast ja Hertsegoviinast häid uudiseid saanud.
Arvan, et 2010. aasta peaks olema Bosnia jaoks pöördepunkt. Esmalt on tal tarvis ära kasutada Euroopa Liidu valmidust kaotada viisanõue. Nüüd on Bosnia poliitikute asi oma osa teha.
Teiseks peaks Bosnia ja Hertsegoviina kasutama ära piirkonna positiivseid tingimusi. Horvaatial ja Serbial on nüüd valitsused, mis pooldavad ühendatud, tervet ning jagamata Bosniat ja Hertsegoviinat.
Kolmandaks on Bosnia ja Hertsegoviina jaoks suur võimalus oktoobri valimised, mis pakub valijatele võimaluse hääletada poliitikute poolt, kes on valmis ja suutelised riiki edasi viima.
Pärast valimisi on meil tarvis uut lepingut, Daytoni-järgset lepingut, millega loodaks toimiv riik ja valitsus. See Bosnial ja Hertsegoviinal hetkel puudub. Lisaks peab see leping tagama Bosnia ja Hertsegoviina pikaajalise eksisteerimise ning sisaldama rahvusvahelisi õigusgarantiisid Euroopa Liidult, ÜROlt ning Horvaatialt ja Serbialt. Sinnani jõudmiseks oleme valmis tegema kõik.
Bernd Posselt
(DE) Austatud juhataja! 15 aastat pärast Daytoni lepingut on teinud Bosnia ja Hertsegoviina teatud piiratud edusamme, kuid ei ole tegelikult väga kaugele jõudnud. Seetõttu ei tohiks me end ise selles osas eksitada. Inimesed ütlevad tihti, et põhimõtteliselt ei ole Daytoni lepingul midagi viga, et seda on lihtsalt tarvis nõuetekohaselt kohaldada ning et tuleb leida paremad poliitikud, kuid see ei vasta tõele. Bosnia ja Hertsegoviina praegune ülesehitus ei ole täielikult toimiv. Riik tuleb kujundada ümber tõeliseks föderatsiooniks, mis koosneb võrdsete õigustega kolmest rahvast. Paljude väikeste paindumatute kantonite asemel tuleb see jaotada suuremateks tõhusamateks eri rahvustega piirkondadeks. Riigi keskseid organeid tuleb muidugi samuti tugevdada ja vähemustele tuleb anda põhilised inimõigused ning nende positsiooni tuleb tugevdada, nagu Strasbourgi kohtu otsuses teatavaks tehti.
Seetõttu on vaja riigi reformi vundamendist katuseharjani. Reformi peavad aga algatama jõud riigi enese sees. Saame neile vaid tuge pakkuda. Siin peitubki põhiprobleem. Mitte ainult, vaid just peamiselt Milorad Dodik tõkestab iga tõelise reformi katset. See tähendab, et peame tegema kõik võimaliku, et ergutada riigis noore poliitilise eliidi arenemist. Tervitan asjaolu, et üks valdkondi, millele Doris Packi oivalises raportis keskendutakse, on kultuur ja haridus. Riigil on tarvis täielikku haridussüsteemi, mis oleks selle võimsa ajaloo vääriline, mitmerahvuselistest lastesõimedest uue Euroopa ülikoolini välja.
Bosnia ja Hertsegoviina on riik, mida mitte ainult ei iseloomustanud konflikt, vaid ka äärmiselt eeskujulik sallivus. Just siin on arenenud tolerantne Euroopa vorm islamist. Just siin kehtestati Austria ajal esimene islami seadus, mis on tänini eeskujuks. Paljud inimesed suutsid riigis rahumeelselt koos elada. Bosnialased võivad olla oma ajaloo üle uhked ja kui neil tekib midagi sama vaimu taolist uuesti ja nad suudavad tuua selle kaasaegsesse Euroopasse, arvan, et 2010 võiks olla Bosnia ja Hertsegoviina jaoks positiivne pöördepunkt.
Anna Ibrisagic
(SV) Austatud juhataja! Sooviksin tänada Doris Packi tasakaalustatud ja äärmiselt objektiivse raporti eest, kuid sooviksin tänada samuti Štefan Fület tohutu huvi ja teadmiste eest, mida ta ilmutab oma töös seoses selle huvitava, ent väga keeruka osaga meie Euroopast.
Teil on täiesti õigus, volinik, kui ütlete, et Bosnia territoriaalset terviklikkust ei või ega tohi kahtluse alla seada. Kui peaksin valima ühe asja, mida sooviksin täna rõhutada, oleks see viisanõude kaotamine. Loodan väga, et saavutame edu viisanõude kaotamise protsessi lõpetamisel enne oktoobris toimuvaid valimisi. Kui meil ei ole aega seda teha, seda signaali saata, peame saatma selge signaali komisjonist, et lõpetame protsessi lähitulevikus. Vastasel juhul seame kahjuks ohtu nii valimiste tulemuse kui ka inimeste huvi valimistes osalemise vastu Bosnias.
Katarína Neveďalová
(SK) Kahjuks kujutavad Balkan ning Bosnia ja Hertsegoviina piirkond ikka veel mõneti püssirohutünni.
Arvan isiklikult, et Euroopa Liidu seisukohast on väga oluline, et säilitaksime piirkonnas tugeva mõjujõu ja et näitaksime piirkonnale - iseäranis Bosniale ja Hertsegoviinale -, et neil on võimalus olla tulevikus osa Euroopast. Üks valdkond, kus saame seda demonstreerida, on viisanõude kaotamine, mida toetan väga.
Arvan samuti, et me ei saa enam vanu poliitikuid muuta, kuid saame näidata noorele põlvkonnale ja uutele põlvkondadele, et EL on nende jaoks olemas, kas koolitamise või asjaolu kaudu, et toetame enam vahetusi ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina noorte vahel.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Bosnia ja Hertsegoviina on teinud Euroopa Komisjoni seatud kriteeriumide täitmisel vähem edusamme kui ükski teine Lääne-Balkani riik, ehkki tegemist on piirkonnaga, kus rahvusvahelise üldsuse ja Euroopa Liidu kohalolek on suurim, sealhulgas ajutiste institutsioonide ja rahalise abi kujul. Bosnia ja Hertsegoviina tekitab tegelikult ikka veel suuri raskusi. Euroopa Liit ei saa arvestada tulevikus riigi liikmelisusega, kus kõrge esindaja on ikka veel kohal ja etendab aktiivset osa poliitilises otsustamisprotsessis. Edasiminek sõltub seetõttu suuresti kõrge esindaja büroo järkjärgulisest tagasitõmbumises.
Selge ei ole ka, kuidas eri poliitilised partnerid koostööd teha suudavad. Riik on jagunenud Serbia Vabariigi ja Föderatsiooni vahel, olles lisaks ka jagunenud kolme peamisse rahvusrühma, millest igaüks kujutab oma riigi osas vähemust. Seetõttu on rahvastik viimase 10 aastaga kahanenud 4,5 miljonilt 3,4 miljoni elanikuni. Näib, et inimesed ise ei ole enam veendunud, et nende riigil on tulevikku. Bosniale ja Hertsegoviinale pakuti Euroopa Liidu liikmelisuse väljavaadet, arvestades seda ühe riigina, mitte eraldi territoriaalsete osadena. Bosnia ja Hertsegoviina peab seetõttu otsustama, kas nad soovivad olla osa ühest riigist, enne kui liikmelisuse üle on võimalik teha mis tahes muu otsus.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Ettepanek loobuda Bosnia ja Hertsegoviina puhul viisade süsteemist peaks ergutama riiki tegema veel suuremaid edusamme õigusreformi, korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ning haldussüsteemi tugevdamise vallas. Loodan, et see sünnib. Olin Sarajevos väga üllatunud, kui kuulsin, kuidas kodanikuühiskonna esindajad palusid meil viisanõude tühistamist mitte toetada, kuna see saadaks signaali, et toetame praeguste poliitikute võimule naasmist.
Euroopa Liit peab esitama selge realistliku innustava ühinemiskava, mis ergutaks kõiki Lääne-Balkani riike osalema elujõulises piirkondlikus koostöös ja sellest tulenevalt püsivas leppimises. EL peab pakkuma välja hulga lühiajalisi eesmärke, mida Bosnia suudaks täita, nii et tema kodanikel oleks võimalik näha, et edusamme tehakse, ja leida motivatsiooni reformiprotsessi jätkamiseks. Taolist süsteemi võiks rakendada igas Lääne-Balkani riigis.
Csaba Sógor
(HU) Euroopa Liidul oli Sarajevole ja Srebrenicale ainult üks vastus: Dayton. Mitu inimest siin on öelnud, et meil on tarvis leida teistsugune toon. Tegemist ei ole majandus- ja poliitiliste sanktsioonide tooniga, vaid sellega, millest on kõnelnud ka Bernd Posselt. Meie, EL, oleme enam kui huvide majanduslik ühendus. Mainitud on kultuuri, religiooni ja haridust. Võin öelda üht asja ja kolleegidele ühes küsimuses peale käia. Sarajevos on rahu ning Bosnia ja Hertsegoviina on sõltumatute, vabade ja õnnelike inimestega riik ainult siis, kui meie, EL, oleme eeskujuks, kui igal rahvusvähemusel ELis on võimalik otsustada oma maksude ja emakeele kasutamise üle ning kui neid ei diskrimineerita, vaid neile antakse territoriaalne ja kultuuriautonoomia. Bosnia ja Hertsegoviina puhul on tuleviku võti selles, et ELis antakse vähemustele õigus enesemääramisele.
Štefan Füle
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Lubage mul alustada sealt, kus see väga kasulik arutelu lõppes. Arvan, et oleme oma sõnumites ühtsed. Resolutsiooni eelnõu on tekitanud arutelu, mille sisuks olid need ühtsed sõnumid. Minu arvates näitab see meie ühist pühendumust, kuid rõhutab samuti olukorra tõsidust, millega Bosnias ja Hertsegoviinas silmitsi seisame.
Arvan, et arutelust on selge - ning olen sellega täielikult ühte meelt -, et poliitikutel, eelkõige poliitikutel Bosnias ja Hertsegoviinas, tuleb jätkata vastutust, mis neil kodanike ja riigi ees on. Olen samuti täielikult nõus, et parim viis seda tõestada on konkreetsete edusammude kaudu. Jälle esitati argument, et viisanõude kaotamine on näidanud, et poliitikutel on Bosnias ja Hertsegoviinas moodus mitte ainult selleks, kuidas kokku leppida millegi osas, vaid tegelikult teha väga tubli tööd üsna paljunõudva tegevuskava rakendamisel, mis viib meid viisanõude kaotamiseni.
Arvan, et meil on samuti selge, millised on lähi- ja keskpika perspektiivi prioriteedid. Lähiperspektiivi prioriteetide osas on esimeseks kindlasti Bosnia ja Hertsegoviina põhiseaduse kooskõla inimõiguste Euroopa konventsiooni ja SAA lepinguga; teiseks riikliku tasandi rahvaloenduse seaduse vastuvõtmine; kolmandaks viisanõude kaotamise veel saavutamata mõõtemärgi saavutamine.
Samas ei arva ma, et peaksime lihtsalt ootama, et valimised oktoobris teatud tulemused tooks. Meil on tarvis nüüd hakata mõtlema keskpika perspektiivi üle - tervikliku, kuid samas kõikehõlmava lähenemise üle Bosniale ja Hertsegoviinale. Juba praegu peaksime töötama selle soodsa võimaluse inertsimomendiga, mida pakuvad oktoobri valimiste tulemused. Arvan, et meil on tarvis ergutada poliitikuid valimiste-eelse kampaania ajal selgelt teatavaks tegema, mis on nende nägemus Bosnia ja Hertsegoviina tulevikust ning milline on nende seisukoht selle riigi Euroopa tuleviku ning Euroopa suhte ja püüdluste kohta. Valimiste järel tuleb palju väljakutseid, sealhulgas täiendavad muutused põhiseadustes, ja meil on tarvis veenduda, et me mõlemad - Bosnia ja Hertsegoviina ning ELi poliitikud - oleksime valmis selleks, et suurema osa vastutusest võtaksid endale Bosnia ja Hertsegoviina poliitikud. Arvan, et on aeg, et need valimised teeksid lõpu Daytoni ajastule ja viiks meid Euroopa ajastusse.
Juhataja
Mulle on laekunud kuus resolutsioonide ettepanekut, mis esitati lähtuvalt kodukorra artikli 110 punktist 2.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme, neljapäeval, 17. juunil 2010 kell 12.00.
