A környezeti levegő minősége és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű program (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság nevében előterjesztett, a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (A tengervédelmi stratégiáról szóló irányelv) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából a Tanács által elfogadott közös álláspontra [09388/2/2007 - C6-0261/2007 - irányuló, második olvasatra történő ajánlás (Előadó: Marie-Noëlle Lienemann).
Holger Krahmer
Tisztelt elnök úr! Biztos úr! Hölgyeim és uraim! A környezeti levegő minőségéről szóló irányelvvel kapcsolatos kompromisszum elsősorban a sikeres csapatmunka eredménye. Elsőként ezt szeretném kihangsúlyozni. Külön köszönetemet fejezem ki valamennyi képviselőtársamnak, akik tevékenyen részt vettek az irányelv szövegének kialakításában, különösen az előadóknak, az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták Képviselőcsoportjától Weisgerber asszonynak és az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportjától Corbey asszonynak, valamint a Zöldek/az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportjától Hassi asszonynak. Ezenkívül szeretnék köszönetet mondani a Bizottságnak az értékes segítségéért, valamint a Tanács portugál elnökségének, amely nyitott és konstruktív tárgyalópartnerként lényegesen hozzájárult ehhez a kiváló eredményhez.
A kompromisszum megbízható alapra helyezi az EU levegőminőséggel kapcsolatos jövőbeni politikáját. Az új irányelv fenntartja a nagyra törő célkitűzések és határértékek, valamint a tagállami végrehajtáshoz szükséges rugalmasság közötti egyensúlyt. Ezenfelül az irányelv inkább a kitettségre, valamint annak fokozottabb felismerésére irányítja a figyelmet, hogy a szennyezés forrásánál van szükség intézkedésekre.
Engedjék meg, hogy először röviden ismertessem a kompromisszum legfontosabb elemeit. Jelentős előrelépésre került sor, ami végül is a levegő minőségéről szóló jogszabály módosításának a célja, a PM2,5 finom szálló porral kapcsolatos szabályozás terén. Valamennyi szakértő egyöntetű véleménye szerint a kizárólag emberi forrásokból származó finom részecskék jelentik a legnagyobb kockázatot az emberi egészségre nézve. A 2,5 mikrométernél kisebb átmérőjű, így szabad szemmel nem látható PM2,5 finom részecskék bejuthatnak a tüdőbe és súlyos, hosszan tartó, légzőszervi megbetegedéseket idézhetnek elő. Ezért már régóta esedékes, hogy a levegő minőségével kapcsolatos európai politika a legkisebb részecskékre helyezze a hangsúlyt.
Az Egyesült Államokban 1997 óta szigorú PM2,5-határérték van érvényben. Az Egyesült Államok jó 10 évvel az EU előtt jár az e területtel kapcsolatos jogalkotás tekintetében. Minden tiszteletem az Egyesült Államok levegőminőséggel kapcsolatos politikájáé, de szeretném kijelenteni, hogy nem másolhatjuk le egyszerűen azt, amit Amerika már évek óta folytat. Európában teljesen eltérőek a körülmények, különösen a népsűrűség és a közlekedés sűrűsége tekintetében.
Irreális a környezetvédelmi csoportok részéről a szigorú PM2,5-határérték azonnali bevezetésére irányuló követelés. Európában nem rendelkezünk megbízható adatokkal és nincs elegendő mérési tapasztalatunk - a körülmények nem megfelelőek a határérték gyors bevezetéséhez. A Tanács és a Parlament a kezdetektől egyetértett a PM2,5 finom por két szakaszban történő szabályozásában. Először is 2010-től kezdődően kell egy célt kitűzni, majd pedig 2015-től a köbméterenkénti 25 mikrogramm határértéket. A Parlament folyamatosan lobbizik a Bizottságnál, valamint kampányol a Tanácsnak egy szigorúbb PM2,5-határérték bevezetésével kapcsolatos ellenállásával szemben. Tehát ez a Parlament érdeme, hogy most egy második szakaszban, 2020-ban a PM2,5-határértéket köbméterenként 20 mikrogrammra szeretnénk csökkenteni.
A PM2,5-re vonatkozó célkitűzésen és határértéken kívül 2015-ben 20 mikrogramm expozíciós koncentrációra vonatkozó kötelezettséget vezetünk be a tagállamok számára. Ez a háttér-koncentráció csökkentésére irányul és kedvező hatást fog gyakorolni az emberi egészség védelmére, különösen a városi agglomerációkban. Az Európai Parlament által a PM2,5-koncentráció 2020-ig történő csökkentésére javasolt modellt szintén megvalósították. Az egyes tagállamok eltérő elbánásban részesülnek és nagyobb mértékben figyelembe fogják venni a ráfordítást.
Ami a PM10 finom port illeti, a Parlament többsége az első olvasat alkalmával egy nagyra törő éves határérték elfogadásáért lobbizott, amely az érvényben lévő napi határértékkel is nagyobb összhangban van. A Tanács és a Bizottság azon álláspontja, miszerint egyáltalán ne változtassunk a jelenlegi határértékeken, elismerést szerzett a tárgyalások során. A PM10 tekintetében kijelölt határidő hároméves meghosszabbításával a határidő-hosszabbítás 2012-ig garantált, miután az új irányelv hatályba lép a helyi hatóságok vonatkozásában, amelyek földrajzi helyzetük vagy az időjárási viszonyok miatt minden nyilvánvaló erőfeszítésük ellenére sem tudták tartani magukat a határértékekhez.
Még ha a jövőben a környezeti levegő minőségének javítása jelentős kihívást is fog jelenteni az EU számára, három olyan érvet szeretnék felvetni, amelyet véleményem szerint tekintetbe kell venni az irányelv végrehajtása és a jogszabály 2013-as felülvizsgálata során.
Először is, a környezeti levegő szennyezettsége drasztikusan csökkent az utóbbi évtizedekben. Amint azt Európai Környezetvédelmi Ügynökség új tanulmánya mutatja, a finompor-kibocsátás körülbelül 50%-kal csökkent 1990 és 2004 között - tehát még a PM10-határértékek bevezetése előtt. Ez inkább a műszaki fejlődés, semmint a jogalkotás eredményeképpen következett be.
Másodszor, az Európai Unión belül és a tagállamok között rendkívül eltérőek a körülmények. Már említettem az időjárási és a földrajzi viszonyokat. Mindenekelőtt azonban az igen eltérő népsűrűség, a forgalom és az iparágak sűrűsége fejti ki a legnagyobb hatást. Erre a jövőbeni jogszabályok végrehajtása során nagyobb figyelmet kell fordítani.
Harmadszor, a levegőszennyezés még további csökkentése érdekében sem a rövid távú intézkedések, például az útlezárások és a közlekedési tilalom, sem pedig a szigorúbb, írásban rögzített határértékek nem fognak sikerrel járni.
A Parlament igen örvendetesnek tartja a Bizottság nyilatkozatának a szennyezés forrásánál történő intézkedések elfogadásáról szóló új irányelvvel együtt 2008-ban, a Hivatalos Lapban történő közzétételét. A levegőszennyezés csak hosszú távon és uniós szinten csökkenthető, kimondottan a határokon átnyúló intézkedések megerősítése révén. A jövőben a szennyezés forrására irányuló politikára kell a fő hangsúlyt helyezni - ami eddig kevés figyelmet kapott -, kiváltképpen a magán-tüzelőberendezésekre, a hajózási iparra és a mezőgazdaságra.
Charlie McCreevy
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök úr! A bali konferencián részt vevő kollégám, Dimas biztos úr nevében foglalkozom ezzel a kérdéssel.
Azzal szeretném kezdeni, hogy köszönetet mondok és gratulálok az előadónak, Krahmer úrnak a környezeti levegő minőségéről szóló irányelvvel kapcsolatban végzett kiváló munkájához, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottságnak, különösen az árnyékelőadóknak a pozitív közreműködéshez.
Nem volt sétagalopp, hogy ez a javaslat eljuthasson ebbe a szakaszba. Az Európai Parlament konstruktív szerepet játszott abban, hogy megbízható és eredményes szövegben állapodhassunk meg. Szeretném kifejezni, hogy a Bizottság nagyon méltányolja ezt a hozzáállást.
A Bizottság javaslatának elkészítése, valamint a tárgyalások során egyértelműen a levegőminőség javítására irányuló folyamatos törekvés fontosságára, és különösen a finom szálló porral (PM2,5) kapcsolatos probléma megoldására vonatkozó tudományos bizonyítékokra támaszkodtunk. Az uniós polgárok várható átlagos élettartama több mint nyolc hónappal csökken a levegőszennyezés miatt. Ez elfogadhatatlan, és még többet kell tennünk.
Az elmúlt néhány évben az EU-ban csak kevés javulás következett be a levegőminőség terén, és a viták középpontjában a PM2,5-határértékek elérhetősége, valamint a meglévő előírások teljesítése állt.
Egyértelmű, hogy közösségi, nemzeti, regionális és helyi szinten további intézkedésekre van szükség. A levegőszennyezésről szóló tematikus stratégia röviden ismerteti a forrásnál történő kibocsátásokra vonatkozó közösségi intézkedéseket. Jól haladunk ezen intézkedések kidolgozásával és elfogadásával. A kompromisszumcsomaghoz mellékelt nyilatkozat a legújabb előrelépésről is beszámol. A Bizottság és a Parlament egyetért abban, hogy ezen intézkedések fontosak a hatékony kibocsátáscsökkentés eléréséhez.
Az irányelv fő jellemzői a következők. Az irányelv megtartja a meglévő határ- és célértékeket, ugyanakkor meghatározott zónákban, bizonyos feltételek teljesülése esetén időt hagy az értékek teljes mértékű eléréséhez. A kompromisszumos szöveg biztosítja, hogy korlátozott esetben forduljon elő halasztás, és nem ösztönöz a meghozandó intézkedések késleltetésére. Mivel a levegő előtt nincsenek határok, az említett intézkedések elő fogják mozdítani az értékek teljesítésére irányuló erőfeszítéseket a szomszédos régiókban és államokban is.
Ami az éves PM10-határértéket illeti, tudomásom szerint a bizottság javaslatának hátterében álló törekvés ezt veszélyezteti. A tudományos bizonyítékok azonban megállapítják, hogy a krónikus expozíció tekintetében a PM10 finom PM2,5 mikroszemcséje a legfontosabb, így a Bizottság azt javasolta, hogy a PM10-határérték maradjon változatlan, és hogy az említett törekvés a PM2,5 finom porra vonatkozó új célkitűzések révén valósuljon meg. A PM10 finom porra vonatkozó előírások teljes újraértékelésére a 2013-as felülvizsgálat során kerül majd sor annak biztosítása érdekében, hogy a legfrissebb tudományos ismeretek és a végrehajtással kapcsolatos tapasztalatok megfelelően tükröződnek az előírásokban.
A tárgyalások során az jelentette a legnagyobb kihívást, hogy a PM2,5 finom porra vonatkozóan időszerű, reális, mégis nagyra törő célkitűzéseket határozzunk meg. A kompromisszumcsomag igen egyértelmű kötelezettségeket határoz meg a felülvizsgálatról szóló cikk szövegében, amely szemlélteti azt, hogy a 2013-as kötelező felülvizsgálat részeként nagyra törőbb éves határértéket fognak tekintetbe venni, valamint meghatározza a PM2,5 finom porra vonatkozó indikatív határértéket.
Egy új, 2015-ben már jogilag kötelező erejű expozíciós koncentráció bevezetésének jelentőségét nem lehet eléggé hangsúlyozni. Míg az expozíció csökkentésére irányuló megközelítés már rugalmasságot biztosít a tagállamok számára, hogy a csökkentésre irányuló erőfeszítéseik közegészségügyi előnyeit a leghatékonyabban maximalizálják, az új jogi kötelezettség és a viszonylag rövid végrehajtási idő biztosítja, hogy a tagállamok gyorsan intézkednek és komolyan foglalkoznak majd a lakosság finom részecskéknek való kitettsége csökkentésének problémájával.
Nagy örömmel nyugtázom, hogy a bizottság különösen fontosnak tartotta, hogy foglalkozzon az érzékeny csoportokkal, többek között a gyermekekkel. A kiegészítések lehetővé fogják tenni, hogy az érzékeny csoportok kellő figyelmet kapjanak a csökkentésre irányuló intézkedések megtervezése során.
Ezzel a fontos jogszabállyal az Európai Unió készen fog állni arra, hogy ténylegesen csökkentse és minimalizálja a levegőszennyezés jelentős káros hatásait. A Bizottság a közösségi intézkedések kialakítása, valamint az irányelvek tagállami végrehajtásának iránymutatás és a tagállamok közötti csere elősegítésével történő folyamatos támogatása révén tevékenyen elősegíti a folyamatot.
Anja Weisgerber
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (DE) Tisztelt elnök úr! Én is köszönetet szeretnék mondani az előadónak, Krahmer úrnak és az árnyékelőadóknak hatékony együttműködésükért. A Tanáccsal a második olvasat során létrejött megállapodás sikert jelent az Európai Parlament számára. Ez a megállapodás jelentős lépés Európában a jobb levegőminőség irányába. Szükségünk van azonban minden érintett segítségére. A nagyvárosoknak és a városoknak tiszta levegőre vonatkozó terveket kell készíteniük, és például környezetvédelmi övezeteket kell létrehozniuk, ha nem tudják betartani a határértékeket. A tagállamoknak meg kell teremteniük ehhez a feltételeket - ilyen például a gépjármű-matricákról szóló rendelet németországi hatálybaléptetése.
Ezt azonban Európában is megkövetelik. A lebegő koromrészecskéknek körülbelül csupán 20-30%-a származik belvárosi közlekedésből. Ugyanakkor a helyi hatóságok végül is csak ebben az esetben képesek bármilyen hatást gyakorolni. A helyi hatóságoknak nincs lehetőségük a határértékek betartására, ha európai szinten nem kerül sor intézkedésekre a közlekedéstől eltérő forrásokból származó kibocsátások csökkentése érdekében. A kibocsátások mérése önmagában nem javítja a levegő minőségét. Olyan intézkedésekre van szükségünk, amelyek a finom szálló por közvetlenül a forrásnál történő kibocsátásának leküzdésére szolgálnak. Ez biztosít majd tényleges egészségvédelmet.
A Bizottság most politikai szempontból is elkötelezte magát az említett lépések megtétele iránt. Jogalkotási javaslatokat szeretne előterjeszteni, mint például a tehergépkocsikra vonatkozó Euro 6 szabványt (ami végül is a koromrészecske-szűrők kötelező bevezetését is eredményezi), a kisebb ipari létesítményekre vonatkozó kibocsátási szabványokat, valamint a hajómotorokra vonatkozó új szabályozásokat. A helyi hatóságok intézkedéseit az említett előírásoknak kell kiegészíteniük annak érdekében, hogy a levegőminőség terén tényleges javulást lehessen elérni.
Először is határértékek megállapítására kerül sor a legkisebb porrészecskék vonatkozásában. Ezek a részecskék károsabbak az emberi egészségre, mert belélegezhetők. Ezért ezt fel kell mérnünk. Nagyra törő, ugyanakkor reális határértékek megállapítása révén egy újabb jelzést adunk az egészségvédelemmel kapcsolatban. A jogalkotó arányérzékről tesz itt tanúbizonyságot, ugyanakkor az egészségvédelem magas szintjét biztosítja. Mivel a Parlamentnek sikerült jó eredményt elérni a legkisebb porrészecskékkel kapcsolatban, elfogadtuk a Tanács arra vonatkozó álláspontját, hogy a meglévő PM10-határértékekkel, többek között a napi határértékekkel kapcsolatban minden maradjon változatlan. Ez azonban azt jelenti, hogy az éves PM10-határértékek vonatkozásában sem történik szigorítás. Az irányelv szövege igen nyilvánvalóvá teszi, hogy a helyi hatóságok nem kötelesek eredménytelen rövid távú intézkedéseket tenni, például útlezárásokat alkalmazni. A hangsúlyt a hosszú távú, fenntartható intézkedésekre, például a környezetvédelmi övezetek kialakítására kell helyezni. A helyi hatóságok már sokat tesznek ezen a téren, és ezt továbbra is folytatniuk kell.
A nagyvárosok és a városok azonban a jövőben szigorú feltételek mellett kérelmezhetik a meglévő PM10-határértékek teljesítésére vonatkozó határidő meghosszabbítását. Ez azonban nem jelenti azt - és ezt határozottan szeretném kihangsúlyozni -, hogy a helyi hatóságok szabadon élhetnek a határidő-hosszabbítás lehetőségével. Nem léphetik túl korlátlan ideig a határértékeket, és csak két szigorú feltétel mellett lehetséges a határidő-hosszabbítás: amikor kedvezőtlen éghajlati viszonyok uralkodnak vagy kedvezőtlen helyszíni körülmények tapasztalhatók, például forró gócok, és helyi szinten minden szükséges és ésszerű intézkedést megtettek. A helyi hatóságok számára biztosított rugalmasság hozzájárul az irányelv használhatóságához, anélkül, hogy figyelmen kívül hagyná az egészségvédelem szintjét.
Hölgyeim és uraim, egy felelősségteljes intézkedéscsomagot terjesztettünk elő. Előrehaladást értünk el az egészségvédelem terén.
Dorette Corbey
a PSE képviselőcsoport nevében. - (NL) Tisztelt elnök úr! A tiszta levegő az élethez szükséges alapvető feltétel. Az elmúlt 30 évben tisztább lett a levegő, de még mindig túlságosan szennyezett. A jelenleg hatályos irányelvek teljesítése nem kielégítő. A környezeti levegő minőségéről szóló irányelvet felül kell vizsgálni, ha eredményesebben akarjuk kezelni a levegőszennyezés problémáját. A múlt héten a Parlament és a Tanács megállapodásra jutott az új irányelvvel kapcsolatban. Örülök ennek a végeredménynek, és szeretnék köszönetet mondani Krahmer úrnak, Weisgerber asszonynak és a többi árnyékelőadónak az elmúlt két évben tanúsított konstruktív együttműködésükért. Három pontot szeretnék kiemelni.
Először is a szigorúbb előírások kérdését említeném. Képviselőcsoportom következetesen az emberre és a környezetre káros részecskékre és egyéb szennyező anyagokra vonatkozó szigorúbb előírások bevezetése mellett foglalt állást, így örülök, hogy - hála Önöknek - a mikrorészecskékre új előírást kell alkalmazni. A mikrorészecskék által okozott szennyezés nem látható, nem érzékelhető, de ez felelős a legtöbb egészségkárosodásért, több százezer ember korai halálát okozva az európaiak körében. Nagyon sokan szenvednek asztmában és egyéb panaszokban. Az új szabvány lehetővé fogja tenni számunkra, hogy sokkal célirányosabb megközelítést alkalmazzunk az ilyen jellegű egészségkárosodás problémájának kezelésében.
Tehát ez a megállapodás jó hír a közegészségügy számára. A Parlament nem nyugodott bele abba, hogy a Bizottság és a Tanács lagymatag hozzáállást tanúsítson; nagyobb elkötelezettségre szólítottunk fel, és ezt el is értük. Úgy volt, hogy a PM2,5 finom szálló porra vonatkozó szabványt 25-ről 20 mikrogrammra csökkentjük. A tudósok szerint ez további négy-öt hónappal meg fogja hosszabbítani a várható átlagos élettartamot. Még az új előírások sem elegendőek azonban. További változtatásokra van szükség, többek között nagyobb figyelmet kell fordítani a gyermekekre. Végül is azt a szabványt kellett elfogadnunk, miszerint egy köbméter levegőben legfeljebb 10 mikrogramm porrészecske lehet. Ez az a felső érték, amelyet az Egészségügyi Világszervezet ajánl, és amely valóban tiszta levegőt garantál. A mostani irányelv egy lépést jelent a helyes irányba.
A második kérdés azzal kapcsolatos, hogy Európának nem csak megbízható szabványokat kell meghatároznia, hanem e célkitűzések eléréséhez eszközöket is ki kell alakítania. Hiszen Európa legtöbbször jól teljesít az általános politikai célkitűzések meghatározása terén, de sokkal kevésbé hatékony, amikor az adott célkitűzések teljesítéséhez szükséges megfelelő eszközök kialakításáról van szó. Ha az autók, a hajók, a mezőgazdaság és az ipar nem válnak fokozottabban környezetbaráttá, a levegőminőségi előírások "papírtigrisnek” bizonyulnak.
Nemrégiben szavaztunk az Euro V és Euro VI szabványról: arról, hogy 2009-től - majd 2014-től még inkább - fokozottan környezetbarát személygépkocsikat gyártsanak. Ezt a szabályozást gyorsan be kell vezetni a nehéz tehergépjárművek és az autóbuszok vonatkozásában is. A Parlament arra ösztönözte a Tanácsot és a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a szennyező forrásokra irányuló kiegészítő politika kialakítását. Ennek eredményeképpen született meg a Bizottság nyilatkozata, amely felsorolja a következő években meghozandó valamennyi intézkedést. A nyilatkozat az irányelv mellékletét képezi majd, és hivatkozik az irányelvre. Ez egyértelmű politikai jelzés a nyilvánosság számára, hogy Európa cselekszik és minden elképzelhető ágazatban fellép a tisztább környezet megteremtése érdekében.
A vitával kapcsolatos harmadik kérdés a szabványok rugalmasságát érintette. Huszonnégy tagállam nem tudja teljesíteni a jelenlegi irányelvben megállapított szabványokat. Számomra ez nem tűnik a hatékony jogalkotás jó példájának. Az én álláspontom mindig is az volt, hogy teljesen elfogadható azon tagállamok esetében, amelyek számos intézkedést tesznek, de nem tudják teljesíteni az előírásokat, hogy több időt kapjanak a nehéz helyzetek megoldásához; azzal a feltétellel azonban, hogy középtávon sokkal szigorúbb előírásokat vezetnek be. Rendkívül fontos, hogy az általunk kidolgozott jogszabály végrehajtható és használható legyen.
Ma bebizonyítjuk, hogy az Európai Parlament komolyan veszi a tagállamok használhatatlan jogszabályokkal kapcsolatos panaszait. A tapasztalatok megmutatták, hogy a levegő nem lesz semmivel sem tisztább, ha elhanyagoljuk az irányelv végrehajtását. A környezeti levegő minőségéről szóló új irányelv a régi továbbfejlesztése. A közegészségügy, a helyi hatóságok és az építési vállalkozások számára is jó hírt jelent, hogy az előírások jobbak, szigorúbbak. Újra lélegezhetünk!
Marios Matsakis
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök úr! Először is szeretnék gratulálni Krahmer úrnak erről a nehéz és igen fontos témáról szóló kiváló jelentéséhez.
Ugyanakkor szeretnék gratulálni az árnyékelőadóknak és mindazon kollégáknak, akik olyan javaslatokkal, tanácsokkal és módosításokkal járultak hozzá a munkához, amelyekből végül is a tárgyalás során elfogadott kompromisszumos jogszabály alakult ki, és amelyek a megvalósításuk esetén arra törekszenek, hogy a levegőminőséggel kapcsolatban megfelelőbb irányelv jöjjön létre, és hogy bizonyos mértékig tisztább és egészségesebb levegőt biztosítanak Európa számára.
Amikor a légúti fertőzések, például az asztma, a tüdőtágulás és a tüdőrák Európa számos területén egyre gyakrabban fordul elő, és ez főleg a legkiszolgáltatottabb rétegeket, azaz a gyermekeket és az időseket érinti, nekünk mint jogalkotóknak kötelességünk, hogy minden tőlünk telhetőt megtegyünk az uniós polgárok egészségesebb légzésének biztosítása érdekében.
Ezért egységesen eltökéltek vagyunk azzal kapcsolatban, hogy ne engedjünk a Tanács ésszerűtlen követeléseinek, miszerint semmilyen változtatást nem fogadnak el a PM10 részecskékre vonatkozó napi és éves határértékeket érintő rendelkezések tekintetében, és azonnal elutasították a Parlament arra irányuló javaslatát, hogy bármilyen eltérés a szennyezés forrásaira vonatkozó, további európai uniós intézkedések elfogadásához kötődjön.
Bár létrejött egy megállapodás, a Tanácsnak mindazonáltal meg kell értenie, hogy a Tisztelt Ház az emberek millióinak egészségét inkább előnyben részesíti, mint néhány európai ipari óriás gazdagságát. Mindenkinek világosan meg kell értenie, hogy a Parlamentet sokkal inkább foglalkoztatja annak megakadályozása, hogy az emberek tüdejét tönkretegye a betegség, semmint az, hogy hozzájáruljon ahhoz, hogy a kapzsi iparmágnások pénztárcája még vaskosabb legyen.
Biztos vagyok benne, hogy a jövőben a Tisztelt Háznak lesz még lehetősége arra, hogy valamennyi rendelkezését sikeresen elfogadtassa egy kevésbé kompromisszumos jogszabály keretében, amely tényleges és átfogó védelmet biztosít az emberek számára a súlyos légúti károsodással szemben.
Mieczysław Edmund Janowski
az UEN képviselőcsoport nevében. - (PL) Tisztelt elnök úr! A Nemzetek Európájáért Unió Képviselőcsoportja nevében szeretném elismerésemet kifejezni Krahmer úr jelentésének minősége iránt. Folytatjuk az irányelvvel kapcsolatos munkát, amely komoly jelentőséggel bír az egész ökoszisztéma szempontjából, ideértve Európa és - tágabb értelemben - a világ lakossága egészségi állapotának javítását is.
A szóban forgó rendelkezések gazdasági vonatkozását sem hallgathatjuk el. Ezért arra kell törekednünk, hogy olyan kompromisszumot találjunk, amely ténylegesen lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy végrehajtsák a légszennyező részecskék és gázok esetében megengedett felső kibocsátási értéket meghatározó, elfogadott paramétereket. A PM2,5 és a PM10 részecskék, valamint a szén-monoxid- és a szén-dioxid, a kén-dioxid, a nitrogén-oxidok és az ózon, a benzol, az illékony szerves vegyületek és az ólom koncentrációjára utalok.
Ez tehát megbízható és rendszeres ellenőrzést jelent. Jelentős ráfordításra lesz szükség több vállalkozás radikális korszerűsítéséhez, beleértve az energia- és különösen a hőszolgáltató vállalkozásokat is. Alapvető változásokra lesz szükség a szárazföldi, légi és vízi közlekedés módszerei és szervezése tekintetében.
Való igaz, hogy ezeket és a többi költséget is viselnünk kell. Ugyanakkor az is igaz, hogy nincs minden ország olyan helyzetben, hogy ezzel a kérdéssel kapcsolatban a javasolt viszonylag rövid időn belül, egyértelmű gazdasági veszteség nélkül szigorú intézkedést tegyen. Ez mindenekelőtt az új tagállamokra vonatkozik, többek között Lengyelországra, amely sokat tesz ezen a területen.
Végül szeretném hangsúlyozni, hogy az is fontos, hogy az EU által hozott intézkedések máshol is követőkre találjanak, különösen az Egyesült Államokban, Kínában, Oroszországban, Japánban és Brazíliában. Végül is a levegő az egész világ közös kincse.
Marie Anne Isler Béguin
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (FR) Tisztelt elnök úr! Biztos úr! Hölgyeim és uraim! Emlékszünk a WHO 2006. október 5-i kérésére, amelyben felszólította a nemzetközi közösséget a levegő minőségének javítására. A levegőszennyezésre vonatkozóan igen szigorú előírásokat kellett elfogadni, és az volt a cél, hogy a szennyezett városokban 15%-kal csökkenjen a halálozások száma. Az Európai Unió, amely gyakorta élen jár a környezetvédelmi szabályozás terén, az első olvasat során komoly csalódást okozott, olyannyira, hogy Dimas környezetvédelmi biztosunk személyes felháborodásának adott hangot az Európai Parlament álláspontja miatt, amely gyengítette a már amúgy sem túl szigorú hatályos jogszabályt.
A 2007. október 9-i második olvasat során a Zöldek figyelmeztették a Környezetvédelmi Bizottságot az igazgatási egyszerűsítésnek az elérni kívánttal ellentétes hatásaira, pontosabban azon napok megengedett számának növekedésére, amelyeken a maximális értékek túlléphetők, valamint a bizonyos szennyező anyagokra vonatkozó kivételek kiterjesztésére. Az Európai Parlamentben második olvasatban nemrégiben tárgyalt kompromisszum az első olvasattal kapcsolatos veszteségenyhítési törekvés. A javaslat szerint a városi térségekben a PM2,5 finom porra vonatkozó új határérték köbméterenként 20 mikrogramm, amelyet az Európai Bizottságnak 2015-ben kell felülvizsgálnia.
Természetesen a lakosság kiszolgáltatott csoportjai, például a gyermekek és az idősek körülményeinek figyelembevétele érdekében kiegészítő intézkedéseket lehet végrehajtani. Bár a kiinduló helyzethez képest fejlődést jelent, ez a kompromisszum nem tekinthető jelentős előrelépésnek az Európai Parlament szempontjából. Nem fogja arra kényszeríteni a tagállamokat, hogy megtegyék az európaiak egészségi állapotának javításához szükséges korlátozó intézkedéseket. A becslések szerint a légköri szennyezés hatása még mindig embertársaink várható élettartamának kilenc hónapos csökkenését okozza. Ezért még messzebbre kell mennünk, integrálva a lebegő részecskéknek a különböző ágazatokból, főleg a közlekedésből és az iparból származó kibocsátások csökkentésére irányuló megelőző eszközök alkalmazásával kapcsolatos korábbi korlátozását.
Dimitrios Papadimoulis
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (EL) Tisztelt elnök úr! Biztos úr! Képviselőtársak! Európában évente 370 000 ember hal meg idő előtt a levegőszennyezéssel kapcsolatos betegségek miatt. A Bizottság hivatalos számadatai szerint egyes európai országokban az élettartam a levegőben lévő veszélyes szennyező anyagoknak való kitettség miatt nyolc hónaptól két évig terjedő időtartammal csökken. Az elhalálozások nagy része a levegőben lévő finom részecskék miatt következik be. Képviselőcsoportom támogatja az egyeztetés eredményeként létrejött végső megállapodást és a helyzettel kapcsolatos határozatlan, de mindenesetre pozitív lépéseket.
Szeretnék azonban rámutatni néhány igen gyenge pontra: az egyeztetés által a levegőben lévő finom részecskékre vonatkozóan megállapított határértékek a vonatkozó WHO-ajánlások több mint duplájának felelnek meg. Az Amerikai Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynöksége szigorúbb határértékeket állapít meg, mint az Európai Unió. Nem született megállapodás a levegőben lévő finom részecskékre (PM10) vonatkozó biztonságosabb határértékekről. Az ellenőrzési követelményeket csökkentették, jóllehet a kritikus mértékű szennyezőanyag-terhelés folyamatos ellenőrzése nagyon fontos a helyzet javítása szempontjából.
A benzolra vonatkozó teljesítési határidőket elhalasztották, és ily módon a legnagyobb problémával, az üzemanyagok minőségének kérdésével nem foglalkoztak. Bár mindenki azt mondja, hogy jobb minőségű üzemanyagokra és kevesebb káros anyagot kibocsátó autóra van szükségünk, a levegőminőséget és annak munkahelyi ellenőrzését nem érintették. Ezenfelül a tagállamok számára jelentős eltérés biztosított a tekintetben, hogy ne érvényesítsék a meglévő jogszabályt, és ne ellenőrizzék annak megfelelő végrehajtását. Határozott lépést teszünk, de ez nem elegendő, és képviselőcsoportom pontosan ezért támogatja az Európai Parlament egyeztetés eredményeként létrejött megállapodását, miközben arra kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek bátrabb lépéseket.
Bastiaan Belder
az IND/DEM képviselőcsoport nevében. - (NL) Tisztelt elnök úr! Kollégám, Blokland úr nevében szólalok fel, aki jelenleg Balin az éghajlatváltozásról szóló konferencián vesz részt.
Hosszas tárgyalásokat követően végre megállapodás született a környezeti levegő minőségéről. Ez nem kis teljesítmény, ugyanakkor nagyon fontos, mert a környezeti levegő minősége közvetlen hatást gyakorol a környezetre és az emberi egészségre. Ezért a legőszintébben szeretnék köszönetet mondani az előadónak, Krahmer úrnak mindazért, amit ennek eléréséért tett.
Ez az irányelv ténylegesen hozzájárul az egészség és a környezet állapotának javításához. Az utóbbi években a környezeti levegő minősége már jelentősen javult, és ez az irányelv a jövőben további javulást fog előidézni. Mindazonáltal számos ország még mindig nehéznek találja, hogy ilyen gyorsan teljesítse a szigorú szabványokat. Ezért örülök annak, hogy ez a megállapodás halasztást engedélyez annak lehetővé érdekében, hogy a tagállamok a környezeti levegő minőségét összehangolják ezekkel a szabványokkal, feltéve, hogy megfelelő erőfeszítéseket tesznek.
Egy másik fontos szempont, hogy a mérést nem követelik meg olyan helyeken, ahová a nyilvánosság nem jut el, és amelyek nem állandóan lakottak. Ez a rugalmasság különösen fontos a kikötői területeken. Ezenkívül különösen örülök annak, hogy külön hivatkozás történt a szennyezés forrásánál végrehajtandó intézkedésekre. Véleményem szerint az ilyen intézkedések, például a nehéz tehergépjárművekre vonatkozó, új Euro VI szabvány döntő fontosságú a környezeti levegő megfelelő minőségének eléréséhez.
Ezért végezetül elmondhatom, hogy örülök a jelen megállapodásnak, és mellette fogok szavazni.
Andreas Mölzer
(DE) Tisztelt elnök úr! A légzőszervi megbetegedések mostanában - különösen a gyermekek, az idősek és a betegek körében - megfigyelt növekedése, valamint az allergiás eredetű légzési problémák gyakoribbá válása közvetlen összefüggésben áll a naponta az agglomerációkon keresztül és a fő közlekedési útvonalak mentén végig zúduló forgalmi lavinával.
A támogatással kapcsolatos európai uniós politika sikertelensége az utóbbi évtizedekben a városok közötti közlekedésben nyilvánult meg. Amint az köztudott, főleg az érzékeny régiók - például az Alpok - esetében mindezidáig nem voltunk képesek arra, hogy a korábban elhangzott szép szavakat például az Alpok-egyezmény végrehajtása révén tettekre váltsuk. Az állami vállalkozások kiárusítása azonban - ami az állami gyors tranzithálózat vészes hiányosságaihoz vezetett - szintén most bosszulja meg önmagát.
Véleményem szerint vitatható, hogy az olyan intézkedések, mint például a forgalomkorlátozások és a környezetvédelmi övezetek vagy városi útdíjak kialakítása milyen mértékű hatást képes kifejteni egyáltalán. Ezért mindenekelőtt a szennyezőanyag-kibocsátás legfőbb okozóit, például az elhasználódó dízelmotorral működő haszongépjárműveket kell nagyon gyorsan lecserélni.
Péter Olajos
(HU) Köszönöm, elnök úr! A világon több mint 300 millió ember szenved asztmában, ebből 30 millió Európában, és 200 000 Magyarországon. A nyugat-európai asztmások 18%-át sorolják a betegség súlyos szakaszában szenvedők közé. Az asztmás betegek száma hazámban, Magyarországon, az elmúlt tíz év során 250%-kal nőtt. Az évente diagnosztizált új betegek száma megduplázódott ugyanezen időszak alatt. Az asztma, az asztmás rohamot kiváltó okai között pedig első helyen szerepel a légszennyezés. Azt hiszem, hogy ezek az adatok önmagukért beszélnek, azon jelentés, amely előttünk fekszik, és amelynek sorsáról holnap fogunk dönteni, csak részben környezetvédelem, sokkal nagyobb részben életminőség, egészségvédelem.
Ma az uniós jogalkotás egyik legnagyobb problémája az uniós jogszabályok végrehajtásának hiánya. Sajnos, ez áll a levegőminőségről szóló jogszabályokra is. Ezért ma nem az az elsődleges feladatunk, hogy további, még szigorúbb szabályokat szavazzunk meg, hanem, hogy a meglévők betartását elősegítsük. Lakhelyem, Budapest, egy kétmilliós város, a lebegőrészecskék tekintetében például már az év első harmadában eléri a megengedett határérték-túllépések számát, sőt, nem ritkák a 4-5-szörös mértékű túllépések sem. A mi feladatunk tehát a meglévő szabályozás ésszerű továbbfejlesztése, olyan iránymutatás elkészítése, amely nem további feladatokat ír elő, hanem a már meglévők finomításával valóban hozzásegíti az EU lakosságát a tisztább levegőhöz.
Azt gondolom, hogy ennek a kívánalomnak a Krahmer-jelentés eleget tesz. Erénye, hogy a levegőszennyezést elsősorban a szennyező forrásnál kívánja mérni és felfogni, amely szakmailag helyes megközelítés. A kompromisszum tehát nem ambiciózus, de előremutató. Bízom benne, hogy az érdekelt városok és tagállamok most következetesebben végre is tudják majd hajtani, és így gyerekeinknek talán egy élhetőbb Európát adunk át. Köszönöm szépen, elnök úr!
Justas Vincas Paleckis
(LT) Szeretnék gratulálni az előadónak. Azzal szeretném kezdeni mondandómat, hogy mindig kellemes, ha szép időnk van. Nem tudjuk befolyásolni az időjárás alakulását, de a minőségével kapcsolatban tehetünk és kell is tennünk valamit. Az Európai Unió sűrűn lakott és ipari városi térségeiben még mindig elfogadhatatlanul magas a levegőszennyezés szintje. Európa legnagyobb városaiban túlzottan nyilvánvalóan érezhető a levegőszennyezés veszélye. Ez évente több százezer európai korai halálát okozza. A szennyezés nem csak az emberi élet tartamára, hanem annak minőségére is káros hatást gyakorol.
Az utóbbi években az Európai Unió országaiban jelentős csökkenés volt tapasztalható a káros gázkibocsátások tekintetében. Ez azonban még csak a kezdet. Meg kell fékeznünk azokat a monstrumokat, amelyek a levegőbe pöfögik a gázt, amelyek az utakon a leginkább szennyezik a levegőt. Határozott intézkedéseket kell tennünk a tömegközlekedés fejlesztése, valamint az emberek arra való ösztönzése érdekében, hogy ritkábban használják a magán közlekedési eszközöket. Ez egy kulcsfontosságú kérdés az új tagállamokban, ahol 20, sőt 30 éves, megdöbbentő állapotban lévő autók szennyezik továbbra is a környezetet.
Az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportjának és általában a Parlamentnek az álláspontja nagyon fontos azon országok számára, amelyek a 21. században csatlakoztak az EU-hoz, különösen ami a levegőszennyezés csökkentésére vonatkozó szigorúbb feltételeket és célkitűzéseket, a célkitűzések megvalósításának rugalmasságát, valamint a hosszú és rövid távú célok összehangolását illeti.
Minden tőlünk telhetőt meg kell tennünk annak érdekében, hogy legkésőbb 2015-re Európa legtöbb részén elérjük a levegőben található, különböző nagyságú részecskék lehető legkisebb koncentrációját. Azon országok számára, amelyek tevékenyen intézkednek a szennyezés csökkentése érdekében, de eddig még nem érték el a kitűzött célokat, lehetőséget kell biztosítani a célok megvalósításához. Fontos, hogy az eltérési időszakot "négy plusz két” évről "három plusz két” évre csökkentsük.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Tisztelt elnök úr! A mai napon az Európai Parlament második alkalommal vizsgálja a környezeti levegő minőségéről szóló irányelvtervezetet. Az irányelv egyik célja, hogy a következő néhány évben csökkenjen a légkörben található lebegő porrészecskék mennyisége, azon 2,5-10 mikrométer nagyságú részecskéké, amelyeket belélegzünk. A tudósok arra figyelmeztetnek, hogy a legfinomabb részecskék súlyos veszélyt jelentenek az emberi életre nézve, a vita tárgyát képező irányelv pedig pontosan ezekkel foglalkozik.
A Parlament és a Tanács közötti kompromisszum engedményeket vezetett be a Tanács számára, amely a kevésbé korlátozó előírásokat részesíti előnyben. Remélem, hogy az irányelvben előirányzott intézkedések elégségesnek bizonyulnak, és hogy amikor az Európai Bizottság 2013-ban újra megvizsgálja ezt a problémát, nagyra törőbb célok elfogadására kerül sor, mivel ez esetben a jelen és a jövő nemzedékeinek egészségéről van szó.
Végezetül hadd köszönjem meg az előadónak kiváló munkáját, és hadd emlékeztessem Önöket arra, hogy a megelőzés jobb, mint a következmények kezelése.
Hiltrud Breyer
(DE) Tisztelt elnök úr! Az elért kompromisszum jobb a vártnál, de álságos dolog lenne, ha nagy sikerként ünnepelnénk, mert felhígult. Akárhonnan is nézzük a felülvizsgált rendelkezéseket, felhígult, mert az erősen szennyezett helyszíneket most tekintetbe lehet venni.
Az elért kompromisszum ugyanakkor veszteségenyhítés is, mivel a tervezett türelmi idő most nem értelmezhető másképp, mint a semmittevésre való felhívásként. Annak érdekében, hogy a kivétel ne váljon szabállyá, a Bizottságnak ellenőriznie kell a megvitatott cselekvési terveket, valamint a határértékek betartását, és szankcionálnia kell az átültetésük elmulasztását. A kompromisszumot azért nem ünnepelhetjük nagy sikerként, mert valójában tudjuk, hogy ennek az irányelvnek már régen hatályba kellett volna lépnie.
A kompromisszum ugyanakkor nem adhat korlátozás nélküli felhatalmazást arra a német helyi hatóságoknak, hogy ölbe tett kézzel várjanak, és ez a kompromisszum pozitív vonatkozása. A semmittevésre való új felhívás ily módon mentesítette a helyi hatóságokat és a szövetségi államokat a cselekvési tervek kidolgozása alól.
Azt is ki kell emelnünk azonban, hogy a Német Szövetségi Közigazgatási Bíróság ítélete azt jelenti és egyben hangsúlyozza Németország számára, hogy a helyi hatóságok mindenképpen kötelesek eljárni. Tudjuk, hogy az Európai Unióban születtek már jó kezdeményezések, például a környezetvédelmi övezetek kialakítása és a gépjármű-állomány átalakítása. Mostanra azonban annak is elég egyértelműnek kell lennie, hogy ez az utolsó haladék. A szavakat immáron valóban tetteknek kell követniük annak biztosítása érdekében, hogy a tiszta levegőre vonatkozó nagyra törő politika ne váljon elképzelhetetlenné.
Jaromír Kohlíček
(CS) Hölgyeim és uraim! A levegőszennyezés ellenőrzése és a levegő minőségének javítására irányuló törekvések dicséretre méltóak. Az, hogy a vita tárgyát képező javaslat bizonyos részei meglehetősen magas követelményeket állítanak, míg más részek némiképpen leegyszerűsítik a valóságot, nem jelent problémát. Ennél súlyosabb, hogy bár a finom részecskék ellenőrzéséről és eltávolításáról szóló vita során a hangsúly a durva részecskékről nagyon helyesen áthelyeződött a finom részecskékre - a PM10-PM2,5 finom porra -, az irányelvnek még a PM2,5-nél kisebb részecskékre is vonatkoznia kellene. Ezek egészen a léghólyagokig bejutnak, és a nagy felület miatt potenciálisan nagy mennyiségű káros képesek elnyelni. Mivel ezek a részecskék nem rakódnak le a felső légutakban, potenciálisan nagyon veszélyesek. Az említett fenntartások ellenére, a GUE/NGL képviselőcsoporthoz hasonlóan - amelynek tagja vagyok - én is támogatom az irányelvre irányuló javaslatot, és bízom abban, hogy a közeljövőben e téma átfogóbb megvitatására is sort kerítünk majd.
Françoise Grossetête
(FR) Tisztelt elnök úr! Mindannyian elismerjük, és mindannyian el is mondtuk, hogy a beépített területeink, városaink egyre szennyezettebbek, és hogy sajnálatos módon egyre gyakoribbak a szennyezés miatt bekövetkező halálesetek. Részlegemen belül az általam több mint tizenhat évvel ezelőtt létrehozott, a levegő minőségének ellenőrzésével foglalkozó hálózat elnökeként szeretném emlékeztetni Önöket, hogy a polgárok a levegőszennyezés csökkentését a hatóságok kiemelt fontosságú tevékenységének tekintik a környezetvédelem szempontjából, valamint hogy a francia állampolgárok 54%-ának ez okozza a legnagyobb aggodalmat.
Ezért a szöveg válaszként jött létre a légzőszervi betegségek, például az asztma, a hörghurut és a tüdőtágulás újbóli elterjedésére, amely betegségek mindenekelőtt a fiatalabb gyermekeket érintik - télen másról sem beszélünk, mint a fiatalabb gyermekek hörghurutjáról -, a tüdőrák pedig az időseket veszélyezteti.
Ezért az eddig nem szabályozott legfinomabb és legkárosabb részecskékre vonatkozó új szabványok bevezetését megfelelő intézkedésnek tekinthetjük. Ugyanakkor számos megoldás áll rendelkezésünkre a jobb minőségű levegő biztosításához, például az üzemanyagokkal, a közlekedési módokkal és a járművekkel kapcsolatos intézkedések. Még mindig rengeteg, már meglévő európai uniós jogszabályt kell alkalmaznunk, amelyeket a tagállamok többsége sajnálatos módon nem tart be. A holnap szavazásra kerülő szövegben foglalt feltételek értemében a tagállamoknak mintavételi pontokat kell létrehozniuk a városi térségekben. Tulajdonképpen mindenkinek rendelkeznie kell majd "részecskékre vonatkozó tervekkel”. Ezenkívül napi információkkal kell ellátnunk a lakosságot, főleg a különösen érzékeny csoportokat, a levegőben található részecskékről.
Végül nem feledkezhetünk meg a zárt helyeken belüli levegő minőségéről, mert ezeken a helyeken akár időnk több mint 80%-át is eltölthetjük. Csekély az érdeklődés az otthoni környezet minőségével kapcsolatos tanulmányok iránt, annak ellenére, hogy az otthoni környezet minőségének az egészségre gyakorolt hatása legalább olyan mértékű, mint a külső környezet hatása.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tisztelt elnök úr! Mondandómat azzal szeretném kezdeni, hogy gratulálok az előadónak, Krahmer úrnak.
A környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról szóló irányelvre irányuló javaslat a levegőminőség és az emberi egészség közötti összefüggéssel foglalkozik, és közösségi intézkedéseket javasol az európai levegőminőség javítása érdekében.
A szén-dioxid-kibocsátás 40%-a a városi forgalomból származik, az egyéb szennyező anyagok kibocsátásának 70%-át pedig a gépjárművek idézik elő, és különösen a nagyvárosokban kialakuló közlekedési dugók körülbelül a GDP 1%-ának megfelelő költséget jelentenek az Európai Unió számára.
Sok európai fővárosban forgalmi dugók alakulnak ki, a szennyezés pedig súlyos hatást gyakorol a lakosokra. Az európai polgárok több mint 66%-a tekinti olyan problémának a városi forgalmi dugók kialakulását és az ehhez kapcsolódó szennyezést, amely komolyan kihat az életminőségükre, és arra kérik az Uniót, hogy következetesen és főleg határozottan lépjen fel.
Az Európai Tanács 2007. március 8-9-i ülésén az Európai Unió határozott kötelezettséget vállalt arra vonatkozóan, hogy legkésőbb 2020-ra az 1990-es értékekhez képest legalább 20%-kal csökkenti az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását.
Az Európai Uniónak és a tagállamoknak intézkedéseiket a zsúfolt nagyvárosi és városi térségekre kell összpontosítaniuk, és a városi agglomerációk levegőminőségének kérdését a szubszidiaritás elvének nagyra törőbb tiszteletben tartása mellett, az európai szintű együttműködésre és koordinációra vonatkozó stratégia végrehajtása révén kell megközelíteniük. A városi mobilitásról szóló zöld könyv a tömegközlekedés fejlesztését támogatja, de a közúti közlekedésből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló intézkedésekkel is foglalkozik.
A 31. módosítással kapcsolatban szeretném megállapítani, hogy a szárazföldi járművek, valamint a belvízi hajók által előidézett szennyezés csökkentésére vonatkozó, kötelező műszaki szabványok terén más jogszabályok már tettek intézkedéseket.
Úgy gondolom, hogy a Parlament számára rendkívül fontos, hogy 5 évente tájékoztatást kapjon a tagállamok által a levegőminőség javítása terén elért előrehaladásról, úgy vélem azonban, hogy az is különösen fontos, hogy az ilyen intézkedések finanszírozása a strukturális alapokból történjen.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Tisztelt elnök úr! A környezeti levegő minőségéről és a tisztább levegőről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv döntő jelentőségű az európai polgárok egészsége szempontjából, különösen mivel az ipar, a közlekedés és az erőművek által kibocsátott anyagok - például a részecskék, a kén-oxidok, a nitrogén-oxidok és az ólom - nagy távolságra eljuthatnak.
Az irányelv határértékeket állapít meg a kibocsátásukra vonatkozóan, és hangsúlyozza a szennyezőanyag-kibocsátás és a források csökkentésének jelentőségét. Az említett követelmények teljesítésére vonatkozó feltételek azonban eltérőek. Olyan övezetekben és agglomerációkban, ahol sok károsanyag-kibocsátó létesítmény működik, például széntüzelésű kohók és elavult technológiát alkalmazó üzemek, az irányelv követelményeinek teljesítése érdekében történő adaptáció időt és jelentős pénzügyi kiadásokat igényel.
Ezért indokolt esetekben - a 2. módosítás értelmében - az irányelv követelményeinek bevezetésére vonatkozó határidőt el kell halasztani. Az irányelv helyesen hangsúlyozza ki a szennyezőanyag-kibocsátások figyelemmel kísérésének szükségességét, aminek nagy jelentősége van a szennyező anyagok - többek között a határokon túlról származók - csökkentésében. Gratulálok Krahmer úrnak, az előadónak.
Richard Seeber
(DE) Tisztelt elnök úr! Örülök, hogy ezzel a fontos üggyel kapcsolatban ilyen gyorsan megállapodásra jutottunk az összes képviselőcsoportban. A levegőminőség központi jelentőségű polgáraink egészsége és jóléte szempontjából. Az is örömömre szolgál, hogy szigorú határértékeket állapítottunk meg, kiváltképpen hogy a PM2,5 vonatkozásában új határértékek megállapítására került sor, mivel ezek a részecskék különösen ártalmasak az egészségre. Sajnálatos módon sok más területen nem történt szigorítás, ami pedig kívánatos lett volna. Ez természetesen a PM10-re, valamint az NOx-re egyaránt vonatkozik.
A megállapított határértékeknél jobban aggaszt azonban a tagállamokban a levegő minőségével kapcsolatban jelenleg uralkodó helyzet. Köztudomású, hogy majdnem minden tagállam meghaladja a jelenlegi határértékeket. Most valóban nálunk van a labda, hogy végrehajtsuk ezt a nagyra törő jogszabálycsomagot, mivel annak figyelemmel kísérése a Bizottság feladata. A Bizottság eddig nem kezdeményezett jogsértési eljárást, jóllehet a határértékeket állandóan túllépik. Ezért a végrehajtásnak egyrészt hibátlannak kell lennie, másrészt viszont a Bizottságnak gyakorlati intézkedéseket is kell tennie, amennyiben a tagállamok továbbra sem tudják vagy hajlandók betartani a határértékeket.
Az is fontos, hogy a mérésekre vonatkozóan következetes kritériumokat állapítottunk meg. A gyakorlat rendkívül eltérő az egyes tagállamokban. A közlekedéssel kapcsolatban - amely hazámban is a levegőszennyezés elsődleges okai közé tartozik - el kell mondani, hogy bizonyos mértékig a Bizottság sincs felkészülve arra, hogy támogassa azon kezdeményezéseket, amelyeket az egyes országok tesznek a levegő minőségével kapcsolatos határértékek betartása érdekében. A Bizottságnak tulajdonképpen támogatást kellene kérnie a tagállamok számára a tiszta levegő biztosítására irányuló törekvéseikhez, akadályozásuk helyett. Igen jelentős növekedést tapasztaltunk az Alpokon keresztülhaladó forgalom tekintetében, és ezzel kapcsolatban szintén tenni kell valamit a levegőminőség tekintetében.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Tisztelt elnök úr! A mai napon az Európai Parlament tisztázza a részecskékkel, azaz a PM2,5 és a PM10 részecskével kapcsolatban közegészségügyi okokból szükséges szabványok meghatározásáról szóló, hosszan tartó vitát. Ma jelentős előrelépést hajtunk végre az ezekre érzékeny embercsoportok, a gyermekek és az idősek szempontjából. Készséggel támogatom ezt a politikát.
Az is világos, hogy lehetőség van arra, hogy inkább az egyes helyzetekhez igazított intézkedésekre kerüljön sor. A meglehetősen elvárosiasodott térségek zónákra osztását lehetővé kellene tenni, ily módon a végső célkitűzések veszélyeztetése nélkül javítva a megvalósíthatóságot. Az is egyértelmű, hogy a szennyezést a forrásánál kezelő politikát most komolyan vesszük, és hogy Európában határokon átnyúló együttműködés valósul meg.
Tisztelt elnök úr! Nem világos azonban - legalábbis számomra -, hogy a holland jogszabályban több projekttel kapcsolatban, a környezettervezés és a területrendezés integrált engedélyezése tekintetében fennálló blokádot valóban megszüntették-e. Hollandia, ideértve a holland parlament alsóházát is, valamint a jogalkotás feladata annak megállapítása, hogy ez tisztázható-e a levegőminőségi együttműködési programban.
A mai napon Európa nagyon világos keretet nyújt a tekintetben, hogy mi valósítható meg, többek között Hollandiában. Most már Hollandia feladata, hogy ésszerűen irányítsa a területrendezés és a környezetvédelmi politika közötti kapcsolatot a további szükségtelen akadályok elkerülése érdekében. Ebben a szellemben most örömmel támogatom az elért megállapodást.
Charlie McCreevy
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök úr! A most előterjesztett átfogó kompromisszumcsomagban számos kulcsfontosságú tényező szerepel.
A kompromisszumcsomagban foglalt, legfontosabb tényezők a következők:
a PM10 részecskékre vonatkozó határidő-hosszabbítási lehetőség a közös álláspont szintjén marad meg; nem fordulhat elő késedelem az intézkedések végrehajtása terén, és az egylépéses megközelítés csökkenteni fogja az igazgatási terheket;
a PM10 részecskékre vonatkozó előírsok a Bizottság eredeti javaslatának megfelelően változatlanok maradnak;
a PM2,5 részecskékre vonatkozóan köbméterenként 25 µg-ban megállapított, reális és időszerű cél- és határértéket 2010-ben, illetve 2015-ben kell elérni;
egy 2020-ra vonatkozó indikatív határérték, amely kiegészíti a 2013-as kötelező felülvizsgálatra vonatkozó, a PM2,5 részecskékkel kapcsolatos nagyra törő tervet;
egy jogilag kötelező erejű expozíciós koncentrációra vonatkozó kötelezettség 2015-ben, amely kiegészíti az expozíciócsökkentési célt olyan gyors intézkedések elindításával, amelyek várhatóan a legnagyobb közegészségügyi előnnyel járnak; valamint
a Bizottság nyilatkozata a szennyezés forrásánál történő közösségi intézkedések kialakításának előrehaladásáról.
Az új (15) preambulumbekezdés szintén alátámasztja a két jogalkotó arra irányuló szándékát, hogy a Bizottság által a kibocsátásnak a forrásnál történő, közösségi szintű kezelése céljából előterjesztett jogalkotási javaslatokkal kiemelt kérdésként foglalkozzanak.
Tudom, hogy ezek a tényezők az első olvasat során és ezúttal a bizottságban mindennél fontosabbak voltak a Parlament számára. Úgy gondolom, hogy a javasolt, jelenlegi kompromisszum a Parlament megelégedésére szolgál majd, mivel jelentős teret sikerült nyerni a környezeti levegő minőségére vonatkozó nagyra törő, de reális szabvány meghatározásának alapvető elvével kapcsolatban, aminek során világos menetrend alakult ki, amely többek között magában foglalja a szükséges közösségi intézkedések elfogadását és az alaposan körvonalazott, 2013-as felülvizsgálatot.
Azt is örömmel jegyzem meg, hogy mind a Parlament, mind a Tanács jelentőséget tulajdonított annak, hogy ezzel az irányelvvel kapcsolatban kompromisszumra jussanak. Az ennek eredményeképpen létrejött kompromisszum, valamint az elért megoldás lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy megtegye a következő hatékony lépéseket annak érdekében, hogy egészségesebb levegőt biztosítson az uniós polgárok számára.
Befejezésül, a Bizottság nagyon elégedett a tárgyalások kimenetelével. A Bizottság teljes mértékben elfogadhatónak találja a javasolt kompromisszumos módosításokat.
Szeretnék még egyszer köszönetet mondani és gratulálni az előadónak, Krahmer úrnak mindazon erőfeszítéseihez, amelyek második olvasat során a megállapodás elérésére irányultak.
Elnök
A vitát berekesztem.
A szavazásra 2007. december 11-én, kedden kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (142. cikk)
Małgorzata Handzlik  
Nem igényel magyarázatot és nem is kell hangsúlyozni, hogy miért fontos, hogy körülöttünk jó legyen a levegő. A jelenlegi európai politikai prioritás, amely a levegő minőségének garantálására irányuló, összehangolt és egységes jogszabály gyors és széles körű bevezetésére helyezi a hangsúlyt, a helyes megközelítésnek tekinthető.
A jelenlegi vita tárgyát képező irányelvben foglalt javaslat egy egységes, összehangolt javaslat segítségével egyesíti és egyszerűsíti a meglévő európai jogot. A jelenlegi javaslat vizsgálatát követően határozottan kijelenthetjük, hogy az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták Képviselőcsoportja, az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportja, valamint a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport által jóváhagyott csomag teljes mértékben tükrözi az összes érintett fél érdekeit, amelyekre az irányelv közvetlen hatást gyakorol majd. A tagállamok szempontjából ez egy kiegyensúlyozott javaslat, amely érzékeli a rendelkezései súlyát, és egyszerre ér el előrehaladást az európai levegő minősége terén, hosszabb távon pedig jelentős csökkenést a részecskék vonatkozásában.
Úgy gondolom, hogy a PM10 és PM2,5 részecskékre vonatkozó egyes célértékek rendkívül részletes tárgyalásán felül, nagyon fontos, hogy hangsúlyt helyezzünk a megengedett értékek elérése terén a tagállamok számára biztosítandó rugalmassággal kapcsolatos rendelkezésekre. Érdemes rámutatni arra, hogy a tagállamoknak már most komoly nehézségeik vannak a levegőminőség javításával kapcsolatos, meglévő rendelkezések teljesítése terén.
A levegőminőséggel kapcsolatos hosszú távú intézkedéseket is fontos kiemelni. Tapasztalatból tudjuk, hogy a rövid távú intézkedések gyakran kevésbé hatékonyak, mint a hosszú távúak. A tagállamokat arra kell ösztönözni, hogy önkéntes alapon hosszú távú politikai stratégiákat alkalmazzanak a levegőszennyezéssel kapcsolatban.
Gyula Hegyi  
írásban. - A tiszta levegőhöz való jog emberi jogként is értelmezhető, hiszen a tagállamok és az Európai Unió feladata legalább az ember alapvető létfeltételeinek (tiszta víz és levegő) biztosítása. Ötven-száz éve az ipari társadalom jelképe a füstölgő gyárkémény volt. Mára megváltozott az értékrendünk, és szavakban legalábbis becsüljük a tiszta és természetes életformát. Sajnos, városaink levegője csak részben igazolja vissza ezt. A nehézipar összeomlásával, vagy Harmadik Világba telepítésével az ipari eredetű szennyezés csökkent, de a motorizáció sokszorosára növekedett. A tízmilliós Magyarországon huszonöt éve egymillió autó volt, most háromszor annyi, s ebből közel millió Budapest levegőjét szennyezi, ennek összes katasztrofális egészségügyi következményével együtt. Többszörösére nőtt a tüdőrákos, és kilencszeresére az asztmás megbetegedések száma. A forgalmas utak mellett élő kisgyerekek lényegében folyamatos kockázatnak vannak kitéve. Az is kiderült, hogy a dízelüzemű autókból származó mikrorészecske-szennyezések különösen veszélyesek az emberi egészségre. Európa szégyene, hogy e tekintetben az EU-ban lazábbak a normák, mint az Egyesült Államokban. Nem csak beszélni kellene, hanem végre cselekedni is. Határozott eszközökkel korlátozni az autóforgalmat az emberek lakta településeken, az üzemben maradó gépjárművekre pedig az eddiginél sokkal szigorúbb kibocsátási szabályokat kell alkotni. A szennyezők társadalmából az egészséges élet társadalmává kell válnunk!
Monica Maria Iacob-Ridzi  
írásban. - (RO) A levegőminőségről szóló európai irányelv hozzá fog járulni az európai polgárok egészségének javulásához és a városi környezetben élők életszínvonalának növeléséhez. A jogszabály kötelező jellege miatt ez az Európai Unió egész területén meg fog valósulni.
Az irányelv gyenge pontja a tagállamok által 2010-ig, illetve 2015-ig vállalt célkitűzések kiigazítására irányuló intézkedések finanszírozása. Első lépésként jelentős pénzügyi erőfeszítést kell majd tenni a levegőszennyezéssel kapcsolatos mintavételi és mérési központok létrehozása érdekében. A környezetvédelmi politika szempontjából támogatásra jogosult tagállamok számára már kiosztott strukturális alapok az irányelvben ismertetett célkitűzések eléréséhez is rendelkezésre állnak majd, de ez csökkenteni fogja az eredetileg előirányzott összegeket. Úgy gondolom, hogy az irányelv hatálybalépésekor további költségvetési keretet kell létrehozni.
Ugyanakkor támogatom egy rugalmassági záradék beépítését, amely legfeljebb kétéves átmeneti időszakot engedélyezne a tagállamok számára, feltéve, hogy bizonyítani tudják, hogy jelentős erőfeszítést tettek a levegőszennyezés csökkentésével kapcsolatos célok elérése érdekében.
Eija-Riitta Korhola  
írásban. - (FI) A mai napon második olvasatban két fontos irányelvet vitatunk meg a környezet minőségének javításával kapcsolatban. Az egyik a tengerekkel, a másik a levegővel kapcsolatos. A környezetvédelem egyik legfontosabb és leghagyományosabb területe a levegő védelme, mert a környezeti levegő minősége és az emberi egészség közvetlen összefüggésben áll egymással. Ahogy azt a Bizottság is elmondta, az Európai Unión belül a légszennyezettség miatt 8,5 hónappal csökkent a várható élettartam. Több százezer ember életminősége nap mint nap romlik, és az utóbbi években elért jelentős kibocsátáscsökkentések ellenére a természeti környezet veszélynek van kitéve. A levegőminőségről szóló irányelv jelentőségét valószínűleg nem lehet eléggé hangsúlyozni: egyesíti a korábban különálló normákat, és ezt minden tekintetben a probléma megfelelőbb megközelítésének tekinthetjük.
Mindenekelőtt szeretnék köszönetet mondani a Tanácsnak, hogy találkozott a Parlamenttel bizonyos fontos kérdések megvitatása céljából. Összességében az első olvasat során elfogadott módosítások közel felét elfogadták. A Tanács végül is támogatást nyújtott a Parlament bizonyos rendkívül fontos módosításai tekintetében. Ezek a módosítások a következőkkel kapcsolatosak: a részecskék koncentrációjára vonatkozó, bizonyos célértékeknek kötelező határértékekkel történő felváltása, az erre vonatkozó határidők és alkalmazási módok. Az emberi egészségre legkárosabb PM2,5 részecskékre vonatkozó határérték döntő fontosságú.
Ezért rendkívül szigorú irányelvre van szükségünk. A határértékek önmagukban azonban nem elegendőek. Ezenkívül figyelmet kell fordítani a környezeti levegő minőségét javító módszerekre is.
