Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Jörg Leichtfried
(DE) Herr talman! Jag vet inte om det som jag kommer att säga fortfarande är i linje med föredragningslistan, men jag anser att detta är den lämpligaste tidpunkten för att nämna detta. En av konsekvenserna av Lissabonfördraget är givetvis att antalet parlamentsledamöter kommer att ändras, och för Österrikes del innebär detta att två nya ledamöter kommer att ansluta sig till denna kammare. Dessa ledamöter är klara, de har valts och det är viktigt att de kommer hit snart.
Jag vill fråga er vilka åtgärder som redan har vidtagits för att dessa ledamöter snabbt ska kunna börja sitt arbete här, antingen som observatörer eller som ordinarie ledamöter, eller vad ni avser att göra för att snabbt möjliggöra detta.
Talmannen
Det är Europeiska rådet som ska ta det första steget i detta avseende. Jag talade i Europeiska rådet förra torsdagen och sade klart och tydligt att det är oerhört viktigt för parlamentet att rådet vidtar de inledande rättsliga åtgärderna för att vi ska kunna godkänna de nya ledamöterna och veta vilka länder dessa kommer ifrån. Detta måste göras i enlighet med gällande rättsprinciper, och rådet bör nu ta detta steg. Jag vädjar ständigt om att rådet ska vidta lämpliga åtgärder. Nästa steg ska, efter föregående beslut från rådet, sedan tas av parlamentet.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Herr talman! Jag vill i denna kammare fördöma de ständiga provokationer, maktmissbruk och hot som utövas av Venezuelas president, Hugo Chávez. Med sin diktatoriska styrmetod hotar han bland annat yttrandefriheten i Venezuela och den demokratiska ordningen i Latinamerika.
President Chávez har stängt ner 30 radiostationer och några tv-kanaler. Han hotar och straffar journalister i Venezuela eftersom de inte stöder hans autokratiska regim.
På grund av allt detta bör det också påpekas att samtidigt som det sker strömavbrott och finns brist på vatten och livsmedel i Venezuela och en växande fattigdom på grund av svag styrning av Chávez regering, försöker den venezuelanske tyrannen dölja det hela genom att spränga sönder broar vid gränserna och hota Colombia. Han prisar internationella terrorister och allierar sig med de despotiska diktatorerna i världen, och hans ord och tal utgör ständiga provokationer och stridsrop som syftar till att destabilisera den amerikanska kontinenten.
Därför måste parlamentet, som alltid engagerar sig för frihet och demokrati överallt i världen, starkt fördöma Chávez enväldiga och diktatoriska politik i Venezuela.
Alain Cadec
(FR) Herr talman! Jag vill ha mer information om konsekvenserna av den 40-procentiga minskningen av världens fiskekvoter för tonfisk.
Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) beslutade den 15 november i Recife att alla avtalsslutande parter måste minska sin fiskekapacitet med minst 40 procent. Denna åtgärd innebär att världens fiskekvot för blåfenad tonfisk kommer att minska från nuvarande 22 000 till 13 500 ton under 2010.
Iccats medlemsstater beslutade faktiskt att rikta in sig på överkapaciteten i sina fiskeflottor och halvera denna till 2011. Fiskesäsongen för fartyg som fiskar efter tonfisk med not kommer dessutom att minskas till en månad, utan möjlighet till förlängning. Dessa åtgärder, som är nödvändiga för att bevara arterna och kommer att införlivas i Europeiska unionens lagstiftning, kommer att äventyra europeiska fiskares verksamhet.
Jag vill veta hur man tänker stödja fiskares uppehälle och sätta stopp för planer med att minska flottan. Vilka åtgärder har vidtagits för att minska de mycket betydande socioekonomiska konsekvenserna av att införliva dessa Iccat-beslut i EU-lagstiftningen?
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Som vi väl känner till är genomförandet av strategierna och de operativa programmen för perioden 2007-2013 fortfarande i inledningsskedet, och Rumänien kan för första gången utnyttja EU-stöd inom ramen för sammanhållningspolitiken. Den regionala utvecklingspolitiken är en av Europeiska unionens viktigaste och mest komplexa politik. Målet med denna måste vara att minska de nuvarande ekonomiska och sociala skillnaderna, men då i olika regioner inom EU.
Jag vill nämna de ansträngningar som alla medlemsstater har gjort för att integrera de allmänna prioriteringarna i sammanhållningspolitiken som en del i de operativa programmen. Jag anser dock att Europeiska unionen måste inta en strategisk roll så att de operativa programmen kan genomföras så fort som möjligt i samtliga medlemsstater, och därigenom främja de åtgärder som syftar till att konsolidera den institutionella kapaciteten efter varje medlemsstats särskilda behov.
Ramon Tremosa i Balcells
(EN) Herr talman! Jag vill fördöma den djupa ekonomiska kris som den katalanska och europeiska nötsektorn har genomgått under flera års tid. De ständigt minskande nötpriserna hotar de europeiska producenternas framtid.
Jag vill varna er för den turkiska regeringens icke-interventionistiska hållning. Turkiets statliga nötförsäljningsorgan håller 500 000 ton nötter i lager. Detta organ vill sälja av dessa 500 000 ton nötter i januari 2010. Med tanke på vad de turkiska myndigheterna sade vid ett bilateralt möte med Europeiska unionen den 2 oktober 2009 skulle en sådan situation vara till allvarlig skada för europeiska producenter och leda till en ny dramatisk minskning av nötpriserna.
Jag vände mig till Europeiska kommissionen i denna fråga för två månader sedan, men ingen av de nuvarande, särskilda säkerhetsbestämmelserna kommer att tillämpas för att skydda våra producenter. Jag anser att detta är oroande och vill uppmärksamma er om detta.
Petru Constantin Luhan
(RO) Herr talman, mina damer och herrar! Som ni vet vill Rumänien bli en del av Schengenområdet från 2011. Landet har därför låtit sig genomgå ett antal bedömningar, fem för att vara exakt, varav fyra redan har genomförts.
Jag vill särskilt påminna er om bedömningen av sjögränsen som ledde till så pass höga betyg från Schengen-experterna att Rumänien till och med har framställts som en förebild i fråga om god praxis. Vi måste dock gå igenom ytterligare ett test, men jag är säker på att vi kommer att klara det utan problem.
Med tanke på exemplet med Rumänien föreslår jag att vi ser mer optimistiskt på en utvidgning av Schengenområdet. Med andra ord bör vi inte längre betrakta denna process som ett hot mot säkerheten vid våra gränser, utan snarare som en möjlighet att stärka samarbetet mellan medlemsstater inom området för rättvisa, frihet och säkerhet.
Det är glädjande att se att dessa idéer också finns med i det Stockholmsprogram som Europeiska rådet antog förra veckan. I detta program betraktas ett utvidgat Schengenområde som en prioritering för Europeiska unionens interna politik.
Luis Yáñez-Barnuevo García
(ES) Herr talman! Som alla vet inträffade det en statskupp i Honduras den 28 juni. Nästan sex månader har gått och parlamentet har fortfarande inte haft tid att fördöma denna kupp. Parlamentsledamöter från Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) och Europeiska konservativa och reformister har dessutom besökt landet för att genom sin närvaro visa sitt stöd för utgången av denna statskupp. De har genom sitt stöd orsakat en förväxling mellan Europaparlamentet med de politiska grupperna och bekräftat val som styrdes av en de facto-regering och som hölls under förhållanden som inte innebar någon garanti för att valen skulle vara lagliga.
Kuppen i Honduras har skapat ett avvikande prejudikat eftersom återhållsamma, tillfälliga och relativt oblodiga kupper från och med nu inte bara kommer att accepteras av den kontinentala högern utan faktiskt även applåderas och uppmuntras av europeisk och nordamerikansk höger. Det som har hänt i Honduras är oerhört beklagansvärt!
Sarah Ludford
(EN) Herr talman! Jag vill beklaga det djupt oroande beslut som fattades av den turkiska författningsdomstolen i fredags om att lägga ned det demokratiska samhällspartiet, som främst företräder kurdernas intressen, och förbjuda de högst uppsatta parlamentsledamöterna att bedriva politisk verksamhet. Detta är en mycket bakåtsträvande åtgärd som kommer att användas som svepskäl för att återgå till extremistvåld. Det sätter punkt för det demokratiska, politiska alternativ som premiärminister Recep Tayyip Erdoğan har sagt att han vill fortsätta med.
Ett av problemen är att regeringen som styrs av rättvise- och utvecklingspartiet (AKP) inte har lyckats reformera just den rättsakt som tillämpades för att lägga ned det demokratiska samhällspartiet - i själva verket den rättsakt som nästan ledde till att AKP själv lades ner. Detta ligger således varken i den turkiska regeringens eller i folkets intresse.
ALDE-gruppen kommer att uppmana till en plenardebatt om detta så tidigt som möjligt under nästa år, för detta är ett mycket allvarligt steg bakåt för Turkiet.
Marina Yannakoudakis
(EN) Herr talman! Vi är alla medvetna om hur viktigt det är med återvinning, och vi förväntar oss givetvis att papper återvinns när det har använts.
Jag besökte nyligen en tryckfirma i min valkrets i London där jag fick lära mig mer om bläckstråletryck. Den komplicerade metod som används för att återvinna bläckstrålepapper gör det hela till en kostsam historia, och eftersom man använder extra blekmedel är det heller inte miljövänligt. Det är svårt att separera bläcket från pappret, vilket medför att mycket av dagens tryckta material inte kan återvinnas.
Man måste uppmuntra och erbjuda incitament till företag liksom det som jag besökte i London vilka tillämpar andra, miljövänliga tryckmetoder för att skapa ett system som är mer rättvist ekonomiskt sett. Jag vill se en marknadsstyrd lösning som stöds av medlemsstaterna, en lösning där industrin själv styr med hjälp av praxis, och som hamnar högst upp på dagordningen för miljöfrågor.
EU har dock en viktig roll att spela när det gäller att öka medvetenheten om dessa frågor och stödja alternativ till bläckstråletryck i lämpliga fall.
Nikolaos Chountis
(EL) Herr talman! Jag begärde ordet för att uppmärksamma Europaparlamentet om en aspekt av invandringspolitiken som rör ensamkommande minderåriga och barns rättigheter. vilket är en fråga som måste hanteras av unionen som helhet och inte bara av mottagarländerna, t.ex. Grekland.
Som ni väl känner till ska varje ansökan om asyl eller uppehållstillstånd granskas i den medlemsstat som den sökande först kommer till, oavsett hans eller hennes faktiska destinationsland.
Detta innebär en stor börda för strukturerna i mottagarlandet och strider mot de sökandes rättigheter eftersom de hanteras en masse under mycket korta förfaranden. De sänds ofta vidare utan någon garanti för att deras rättigheter och liv kommer att respekteras eller finnas kvar i landet och utan något skydd eller någon socialvård, och som ett resultat av detta faller barn ofta offer för olika ligor.
Jag anser att vi i egenskap av Europaparlamentet bör arbeta för en förändring och anpassning av EU- och den nationella lagstiftningen så att ensamkommande minderåriga kommer fram till det land som är deras slutdestination, att de inte förvisas och att de garanteras en värdig och säker vistelse i Europeiska unionen.
Niki Tzavela
(EL) Herr talman! Förra veckan hade jag ett möte med olika politiker från Arabstaterna, nämligen Förenade Arabemiraten, Egypten och Jordanien. Jag vill framföra deras oro för Irans kärnvapenprogram.
Jag träffade israeler som är oerhört bekymrade, och deras största oro rör det stöd som Turkiet för närvarande ger till Iran. De frågade vad Europeiska unionens officiella ståndpunkt var om premiärminister Erdoğans stöd till regeringen i Teheran och Recep Tayyip Erdoğans uttalanden om att Irans kärnvapenprogram har fredliga syften.
Jag måste medge att jag inte visste vilken vår officiella ståndpunkt var om Turkiets uttalanden och hållning i fråga om Irans kärnvapenprogram. Framstegsrapporten säger en sak och Erdoğan en annan.
Georgios Papastamkos
(EL) Herr talman! Det är ett bra tecken att den närvarande kommissionsledamoten, Mariann Fischer Boel, kallade en text om översynen av gemenskapsbudgeten i samband med den gemensamma jordbrukspolitiken för otillräcklig vid ett offentligt sammanträde inom Europaparlamentets utskott för jordbruk och landsbygdens utveckling.
Enligt min mening får debatten om den finansiella översynen inte under några omständigheter ske innan den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden efter 2013 har setts över. Vi kräver inte bara att förhållandet mellan jordbruksutgifterna och den totala gemenskapsbudgeten ska fastställas. Vi kräver först och främst att den jordbrukspolitik som vi vill ha fastställs, att jordbrukssektorns bidrag till produktionen av allmänna nyttigheter ska upphöra och att de resurser som ska frigöras för de fastställda målen därefter fastställs.
Detta är det budskap som jag vill framföra och ge till kommissionsledamot Boel.
Iliana Ivanova
(BG) Herr talman, mina damer och herrar! Den fria rörligheten för personer är en av de grundläggande friheterna i Europeiska unionen och är en av stöttepelarna för den gemensamma marknaden. Det finns dock fortfarande ett antal medlemsstater som begränsar bulgarers och rumäners tillträde till arbetsmarknaden.
Argumenten för att bibehålla restriktionerna strider mot marknadslogiken, särskilt i kristtider. Till och med kommissionsledamoten med ansvar för sysselsättning förklarade för en tid sedan att rätten att arbeta i ett annat land är en grundläggande frihet för människorna i EU. Han har dessutom helt rätt. Bibehållandet av dessa restriktioner mot arbetstagare från de nya medlemsstaterna skapar missförhållanden på marknaden och strider mot principen om icke-diskriminering vilken fastställs i de fördrag som Europeiska unionen grundas på, och skadar därigenom Europeiska unionens anseende.
Jag uppmanar Europeiska kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna upphäva arbetsmarknadsrestriktionerna för nyligen anslutna medlemsstater så snart som möjligt. Kära kolleger! Jag ber även om ert stöd så att vi kan skapa en riktigt fri marknad och lika rättigheter för alla EU-medborgare.
Françoise Castex
(FR) Herr talman! Jag vill ta upp något som nyligen ägde rum, nämligen den schweiziska omröstningen om minareter. Omröstningen ägde visserligen rum i ett land utanför Europeiska unionen, men det rör sig helt klart om en fråga som vi är bekanta med.
Jag skulle vilja ta upp denna händelse igen eftersom den även tjänar som ursäkt för att tala om sekularism, och vi kan aldrig tala tillräckligt om sekularism i denna kammare. Det finns ett trängande behov av att principen om sekularism dominerar uppbyggnaden av vårt samhälle. Jag ska fatta mig enkelt.
För det första är motsatsen till principen om sekularism inte religiositet och ännu mindre andlighet. Motsatsen till principen om sekularism är religiös kommunitarism som fastställer bestämmelser och lagar som gäller framför civilrätten och delar in människor i olika grupper i samhället.
Europeiska unionen är till följd av sin historia mångkulturell och multietnisk. Den är och kommer i allt större utsträckning att vara detta, och bara sekularism kan göra det möjligt för fria individer och deras samhällen att leva och utvecklas.
Teresa Riera Madurell
(ES) Herr talman! Kliniska försök är en riktmärkningsmetod inom klinisk forskning och anses vara de mest pålitliga informationskällorna att grunda behandlingsbeslut på.
Jag vill dock väcka kammaren till insikt om att denna metod har allvarliga begränsningar på grund av att antalet kvinnor som deltar i försöket är lågt. Detta har återigen bekräftats i en studie som nyligen gjordes av European Society of Cardiology.
Skillnaderna mellan kvinnor och män när det gäller riskfaktorer, förebyggande av sjukdomar och svar på behandlingar har vetenskapligt bevisats.
Följden är att de senaste årens imponerande bedrifter när det gäller förebyggande och behandling av kardiovaskulära sjukdomar inte har lett till ett mindre antal dödsfall bland kvinnor.
Det är därför viktigt att vi som EU-institutioner främjar forskning som särkilt inriktas på kvinnor, antingen genom att de i större utsträckning tas med i kliniska studier eller genom att man utformar studier som endast görs av kvinnor.
Frieda Brepoels
(NL) Herr talman! Jag vill också tala om den turkiska författningsdomstolens beslut förra fredagen att förbjuda det demokratiska samhällspartiet (DTP), vilket har lett till att inte mindre än 22 medlemmar i det turkiska parlamentet antingen har förvisats från parlamentet eller har fråntagits sina politiska rättigheter under fem års tid. Dessa parlamentsledamöter inbegriper tyvärr Leyla Zana som vi tilldelade Sakharovpriset till 1995. Det är redan den fjärde gången som ett kurdiskt parti har förbjudits. Gång på gång vågar kurder stå upp för sitt folks rättigheter i ett annat namn och gång på gång blir de bannlysta för att de påstås ha framfört åsikter som strider mot den turkiska statens enighet. Demokratins kärna inbegriper dock associerings- och yttrandefrihet och därför fråntar detta all trovärdighet från det så kallade initiativet om demokratiskt öppnande som premiärminister Recep Tayyip Erdoğan tog tidigare i år när det gäller kurdfrågan. Jag vill mycket gärna stödja Sarah Ludfords begäran om en debatt om detta i januari.
Hélène Flautre
(FR) Herr talman! Följande är ett utdrag ur ett brev som har skrivits av William Bourdon, Taoufik Ben Briks advokat, till Nicolas Sarkozy, Republiken Frankrikes president: ”Jag har haft möjlighet att avslöja, liksom alla hans tunisiska advokater har gjort, den rättsliga fars som har lett till att Taoufik Ben Brik utan någon ingående utredning har dömts till hisnande sex månaders fängelse. Jag kan otvetydigt och uttryckligen intyga om att det domstolsärende som ledde till denna dom var fullständigt fabricerat och grundade sig på en personlig hämnd från president Ben Alis sida.
Under hela 2009 har han inte kunnat resa eftersom hans immunsystem är så pass svagt att han ständigt löper risk att drabbas av allvarliga sjukdomar. Jag tror att hans familj har lyckats förse honom med viktiga läkemedel, men jag är inte säker på detta. De tunisiska advokaterna får bara träffa sin klient vid vissa tillfällen, och några av dem fråntas systematiskt möjligheten att besöka honom. Den enda gång som hans fru har fått träffa honom var för några dagar sedan. Hon fick bara träffa honom under några få minuter och hon har inte fått besöka honom igen sedan dess.”
Herr talman! Jag ber er att skriva till de tunisiska myndigheterna och begära att Taoufik Ben Brik friges.
Marie-Christine Vergiat
(FR) Herr talman! Jag kommer att fortsätta på Hélène Flautres tal och uppmanar er att skriva till de tunisiska myndigheterna.
I år kommer vi att dela ut Sakharovpriset, symbolen för Europaparlamentets engagemang för mänskliga rättigheter. Vi har ett partnerskapsavtal med Tunisien som innehåller många bestämmelser om demokrati och mänskliga rättigheter.
Presidentvalet i Tunisien har trots detta hållits under bedrövliga förutsättningar som är oförenliga med bestämmelserna i avtalet med Europeiska unionen. Vi får inte tiga still. Människorättsförsvarare i Tunisien föraktas, grips och förnedras. Detta får inte längre fortsätta.
Därför ber jag er, herr talman, att skriva till president Ben Ali och särskilt uppmana till ett frisläppande av Taoufik Ben Brik, en engagerad journalist vars enda brott har varit att kritisera den så kallade demokratin i Tunisien.
Fiorello Provera
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Jag har begärt att porträttet på en ung iransk kvinna, Neda Agha-Soltan, hängs upp bredvid porträttet på Aung San Suu Kyi.
Soltan mördades när hon kämpade för frihet och öppenhet i Iran och har blivit en symbol för frihet och framför allt för kvinnor som kämpar för frihet. Min begäran har skrivits under av 75 ledamöter och fem politiska grupper. Jag anser att det är av särskild vikt att denna begäran beviljas, särskilt under rådande omständigheter eftersom Ayatollah Khamenei i Iran säger att han avser att undertrycka alla typer av protester och motstånd. Jag hoppas att min begäran beviljas.
Alajos Mészáros
(EN) Herr talman! Allteftersom vintern närmar sig börjar ett hot om en ny gaskris växa fram i öster. För några veckor sedan gjorde premiärminister Vladimir Putin klart för oss att Ryssland återigen kan komma att bryta mot de gasleveransavtal som landet har med EU-medlemsstaterna. För att undvika detta uppmanade han EU att låna ut så mycket som 1 miljard euro till Ukraina för att landet skulle kunna fullgöra sina åtaganden i fråga om gastransitering. Vi kan alltså räkna med en ny omgång med märkligt politiskt spel från vår ryska partners sida. Detta är oacceptabelt.
Även om vissa medlemsstater berörs av detta på olika plan måste EU vidta gemensamma åtgärder och inta en bestämd ståndpunkt i denna viktiga principfråga av solidaritet. Detta är dessutom ett tecken på att vi måste skynda på våra nya projekt för att diversifiera den långsiktiga energiförsörjningen så att Rysslands inflytande kan minimeras.
Eduard Kukan
(SK) Herr talman, mina damer och herrar! Lissabonfördragets ikraftträdande har även haft en gynnsam inverkan på möjligheterna till en framtida utvidgning av EU. Ingen kan längre påstå att unionen saknar institutionell kapacitet för utvidgning och beslutsfattande eftersom detta nu har införts.
Det finns därför ingen anledning att försena eller förhindra processen med en ytterligare utvidgning av unionen. Detta gäller särskilt västra Balkan. Utvecklingen i området har den senaste tiden varit intensiv och på det hela taget positiv. De rapporter som nyligen offentliggjordes om framstegen i de enskilda länderna bekräftar detta liksom EU:s utvidgningsstrategi för 2010 som har offentliggjorts av kommissionen.
Tillsammans med införandet av ett viseringsfritt system för inresa i Schengenområdet börjar länderna i området nu få en riktig chans att komma närmare ett EU-medlemskap. Det är upp till dem att ta tillvara på denna. EU får dock inte vackla utan måste gå till väga på ett ansvarsfullt och rationellt sätt och fullständigt beakta omständigheterna, och Europaparlamentet måste spela en aktiv roll.
Tanja Fajon
(SL) Den här veckan, på natten mellan fredag och söndag. kommer medborgarna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien och Montenegro, att äntligen, efter mer än två årtionden, kunna resa in i Europeiska unionen utan visum igen. Detta kommer att vara en stor dag och värt att fira.
Jag vill dock ta detta tillfälle i akt för att återigen uppmana Europeiska kommissionen och rådet att göra allt som är möjligt för att upphäva viseringskravet för medborgarna i Bosnien och Hercegovina samt Albanien så snart det går. Vi får inte tillåta några nya uppdelningar på västra Balkan eller förlora någon tid, vilket särskilt skulle vara till skada för den yngre generationen. Det är svårt att förstå att de flesta unga människor i dessa länder fortfarande inte vet någonting om Europeiska unionen.
Vårt ansvar är att riva de nya viseringsmurar som byggdes upp på västra Balkan efter Berlinmurens fall. Detta gäller även för befolkningen i Kosovo. Västra Balkan behöver ett tydligt europeiskt perspektiv. Låt oss inte ge vika för ogrundad rädsla.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Herr talman, mina damer och herrar! Två mycket historiska händelser har markerat slutet på 2009: Lissabonfördragets ikraftträdande och toppmötet i Köpenhamn.
Jag vill utnyttja min talartid för att uttrycka min tillfredsställelse över hur Europeiska unionen för tillfället visar sig vara den viktigaste aktören när det gäller att hitta genomförbara lösningar i kampen mot klimatförändringar. Jag glädjer mig även över att medlemsstaterna överhuvudtaget har lyckats enas och lägga fram en gemensam ståndpunkt, även om det inte är någon lätt uppgift att nå en överenskommelse bland de 27 medlemsstaterna.
Resultatet kommer kanske inte att leva upp till våra mål och förväntningar, men det beslut som har fattats av Europeiska unionens medlemsstater om att ge 7,2 miljarder euro till utvecklingsländerna är desto viktigare eftersom dessa länder är i trängande behov av ekonomiskt stöd. Detta exempel kan kanske även uppmuntra de andra FN-länderna att göra detsamma.
Ett faktum som också bör applåderas är att till och med de länder i Europeiska unionen som hittills har drabbats allvarligt av finanskrisen har uttryckt sin solidaritet, ansträngt sig och kommer att bidra, även om det bara är en gest från vissa av dem för att visa sitt engagemang i kampen mot global uppvärmning.
Charalampos Angourakis
(EL) Herr talman! Låt mig först uttrycka min odelade solidaritet med den kamp som förs av fackföreningsmedlemmar i Europaparlamentet och önska dem all lycka till.
En massiv våg av arbetskraftsovänliga åtgärder vidtas nu av den grekiska regeringen och flexibla arbetsformer görs till en regel och införs överallt. Även socialförsäkringssystemet decimeras och löner och pensioner fryses.
Den grekiska regeringen, Europeiska unionen och representanter för kapitalet försöker terrorisera arbetstagare genom att utnyttja orosmomentet med Greklands budgetunderskott och statsskuld. De får arbetstagarna att delta i social dialog, vilket är en fälla, för att tvinga dem till samtycke, tygla deras berättigade ilska och avleda gräsrotsreaktioner.
Det första svaret på regeringens och Europeiska unionens gräsrotsfientliga kampanj kommer att vara den nationella strejken den 17 december som har tillkännagetts och organiserats av fackförbundet Panergatiko Agonistiko Metopo (PAME). De kräver åtgärder för att uppfylla dagens gräsrotskrav som bara kan mötas med en enad front av arbetarklasserna, låg- och medelinkomsttagare i städerna och på landsbygden, för att konfrontera och kullkasta Europeiska unionens gräsrotsfientliga politik.
Martin Ehrenhauser
(DE) Herr talman! Den 8 december var det ett år sedan ESFP-uppdraget, Operation Atalanta, inleddes. Enligt det svenska ordförandeskapet har operationen lett till en effektiv bekämpning av sjöröveri och en betydande minskning av antalet attacker. Detta sista påstående kan dock verkligen ifrågasättas.
Enligt en rapport från Internationella sjöfartsbyrån inträffade det under de första nio månaderna 2009 fler attacker totalt än under hela 2008. Antalet beväpnade attacker steg också med totalt 200 procent. Lönsamheten i denna operation kan också starkt ifrågasättas. Kostnaden för den skada som sjöröveri har orsakat i detta område uppskattas till totalt 200 miljoner US-dollar medan EU och medlemsstaterna investerar 408 miljoner US-dollar per år.
Det nya ESFP-uppdrag som planeras i Somalia kommer återigen inte att gå till botten med saker och ting, utan kommer bara att hantera själva symtomen. EU borde verkligen inrätta en effektiv kustövervakning för att förhindra olagligt fiske...
(Talmannen avbröt talaren.)
Dominique Baudis
(FR) Herr talman! Sesarprogrammet, som syftar till att modernisera flygledningstjänsten i Europa, är ett stort projekt.
Vilka förberedelser tänker kommissionen göra inför den kommande installationsfasen inom Sesar och i synnerhet inför finansieringen av detta program som är viktigt för både miljön och vår vetenskapliga och tekniska ställning? Kommer kommissionen att följa rekommendationerna i 2007 års rapport enligt vilken en mycket kvalificerad person ska säkerställa den politiska övervakningen av detta program? Ett antal hinder av rättsligt, psykologiskt och tekniskt slag måste faktiskt undanröjas för att förena nationella luftrum och nå framgång i arbetet med att försöka få flygledare från de olika länderna att samarbeta.
Om EU inte skapar ett gemensamt luftrum, hur ska EU då kunna bygga upp en stark, politisk union?
Edit Bauer
(HU) Herr talman! Med tanke på att både ni och kommissionen har uttryckt er avsikt att övervaka genomförandet av Slovakiens nationella språklag, vill jag uppmärksamma er på följande punkter. Regeringen har offentliggjort genomförandebestämmelsen som inte bara innebär att lagar åsidosätts utan även att ytterligare restriktioner införs. Genomförandeförslaget anger att lagens legitima syfte är endast att skydda och stödja det nationella språkets användning i statliga sammanhang samt skydda rättigheterna för användarna av det nationella språket. Det anger att skyddet av dessa rättigheter, när det gäller fysiska och juridiska personer, har som legitimt syfte att inkräkta på de grundläggande rättigheterna och friheterna. Det är därför alltför påtagligt att man här avser minoriteternas rättigheter och skyldigheter. Genomförandeåtgärden påpekar även att, oavsett om andelen är mindre eller större än 20 procent, får minoritetsspråket bara användas på en viss plats om en tredje person som närvarar samtycker till detta. Jag anser att denna absurditet är oacceptabel i EU.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Herr talman! Vid det senaste toppmötet mellan EU och Ryssland undertecknade parterna ett memorandum om principerna med en mekanism för tidig varning i energifrågor. Europeiska kommissionen hoppas att detta kommer att göra det möjligt för oss att i framtiden undvika en liknande energikris som den som vi var med om i början av året. Tvisten mellan Ryssland och Ukraina om försörjningen och transiteringen av gas ledde då till att Moskva stängde av gasförsörjningen i nästan tre veckors tid, vilket lamslog flera EU-länder på ett effektivt sätt.
Den annalkande vintern och den ökade gasförbrukning som följer av detta innebär att vi måste utarbeta principer som ska styra EU:s energimarknad. Europeiska unionen måste förstå att avbrott i gasförsörjningen inte bara utgör ett hot mot ekonomin utan även stommen i den europeiska integrationen som, tillsammans med europeisk solidaritet, stödjer den fria marknaden. Jag hoppas även att den här vintern inte behöver bli ett test på om man håller det som man har lovat och om solidaritet är ett tomt ord utan innebörd eller en verklig garanti för samarbete mellan Europeiska unionens medlemsstater.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Herr talman! Som ni förmodligen vet har Rumänien precis avslutat en två år lång period där val har hållits var sjätte månad. Sista gången som väljarna konsulterades var vid presidentvalet som vanns av den nuvarande presidenten med en mycket knapp marginal på 70 000 röster som främst kom från den judiska befolkningen.
Det som stör mig som medborgare är att jag under hela valkampanjen inte fick skriva något kritiskt om den nuvarande presidenten på min blogg, Europolis, även om man gjorde så att allmänheten inte längre kunde komma in på denna. Jag anser att detta är oacceptabelt, både eftersom det hela utgör en kränkning av yttrandefriheten och eftersom det visar att även Internet kontrolleras av de som är vid makten och/eller deras anhängare.
På det hela taget är det beklagansvärt att sådana inställningar tolereras - och kanske till och med uppmuntras - av de som har valts till makten med så pass små marginaler, 20 år efter den revolution där många människor offrade sina liv för att demokratin skulle kunna få starkt rotfäste.
Frédéric Daerden
(FR) Herr talman! Godstransporten på järnväg har sedan 2007 erfarit en total utbudsliberalisering. Operatörer som inte har anförtrotts offentliga uppdrag kommer från och med nu att få hårdare konkurrens.
I många länder innebär detta en ökning av utbudet i de mest lönsamma delarna av marknaden, nämligen kombinerad transport och tågtransport. Transport med den så kallade envagnstekniken (”single wagon load technique”) är föga intressant för privata företag med tanke på den mycket begränsade lönsamheten.
Om vi verkligen vill utveckla järnvägsfrakten som den drivande kraften bakom hållbar rörlighet, är det mycket viktigt att stödja envagnstransporten. Transporten kommer annars att ske helt och hållet på vägarna vilket inte skulle vara förenligt med våra mål med minskade koldioxidutsläpp. Att stödja envagnstransporten måste därmed betraktas som ett offentligt uppdrag eftersom det utgör en integrerad del i en strategi för hållbar rörlighet.
När det gäller Europeiska kommissionens riktlinjer som beskriver villkoren för statligt ingripande anser vi att det är fullt möjligt att inbegripa stöd för envagnstransport, oavsett om det är i form av kompensation för offentliga uppdrag eller om det är i form av stöd för ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Vilja Savisaar
(ET) Herr talman! Jag vill ta upp en mycket praktisk fråga som dock är oerhört viktig för mitt hemland, Estland. För några år sedan fanns det i själva verket inte någon järnvägsförbindelse mellan de tre baltiska länderna - Estland, Lettland och Litauen - och Europa. Den infrastruktur som fanns var i dåligt skick och användes mycket lite. Sedan dess har det skett en positiv utveckling: Den nuvarande järnvägen har renoverats och studier har utförts i syfte att anlägga järnvägar i enlighet med europeiska standarder. För att genomföra Rail Baltica - som detta projekt kallas - är det oerhört viktigt att både Europaparlamentet och Europeiska kommissionen uppvisar betydande stöd för Rail Baltica-projektet, trots att befolkningen i detta område inte precis är den största och att den ekonomiska situation som de baltiska länderna befinner sig i är mycket svår.
Projektet är inte bara viktigt för att säkra en normal järnvägsförbindelse utan det kommer även att ha en betydande regional- och socialpolitisk inverkan på alla dessa tre länder. Estland, Lettland och Litauen behöver en järnvägsförbindelse till Europa, både av ekonomiska skäl och för att behålla fokus på en miljövänlig ekonomi, eftersom järnvägstransporten gör det möjligt att transportera större mängder gods med mindre föroreningar. För närvarande är huvudförbindelsen Via Baltica ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Angelika Werthmann
(DE) Herr talman! Jag vill kortfattat säga några ord om två saker. För det första har problemet med likabehandling, på grund av dess trängande karaktär, samband med det olösta problemet med jämlikhet mellan män och kvinnor. Det borde vara en självklarhet att män och kvinnor av samma kaliber, med likadana kvalifikationer och likadan position ska få lika lön. I Österrike har allting ställts på ända eftersom ju bättre kvalifikationer kvinnor har, ju sämre blir deras utveckling jämfört med de manliga kolleger som har samma kvalifikationer. Mycket färska siffror visar att kvinnors ofördelaktiga läge ökar med åldern. Till exempel tjänar kvinnor över 60 cirka 34 procent mindre än sina manliga kolleger.
För det andra vill jag säga att barn behöver skydd. Jag hade gärna sett att FN:s konvention om barns rättigheter hade återspeglats i den österrikiska konstitutionen. Jag hoppas att denna diskussion snart kommer att tas upp på nytt i Österrike och att den kommer att leda till något positivt.
Iosif Matula
(RO) Det är med glädje som jag kan tillkännage i denna kammare att Traian Băsescu återigen har valts till president i Rumänien. Anslutningen till Europeiska unionen 2007 ägde rum under president Traian Băsescus första mandattid och tack vare hans direkta insats. Det nya mandatet innebär att presidenten kommer att kunna fortsätta med sina reformer och fullt ut införliva EU:s normer och värderingar i Rumänien.
Bara en enda slutsats kan dras till följd av detta presidentval: Presidentval har ägt rum i Rumänien i överensstämmelse med hårda, internationella krav. Detta har även bekräftats av OSSE-observatörer, genom den rumänska författningsdomstolens beslut och genom omräkningen av de blanka rösterna efter vilken den sittande presidenten utökade sin ledning över motståndaren.
Vi anser att president Băsescus demokratiska seger, som fick stöd från det liberal-demokratiska partiet, även utgör en seger för Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater). Våra kolleger i PPE-gruppen, som leds av Wilfried Martens och Joseph Daul, uttryckte sitt stöd för president Băsescu, vilket vi återigen tackar dem för.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Under andra kvartalet 2009 uppgick de 27 medlemsstaternas intäkter till 43,9 procent av BNP, medan utgifterna uppgick till 49,7 procent. Under samma period uppgick skatter och sociala avgifter till nästan 90 procent av medlemsstaternas allmänna intäkter, medan socialförsäkringskostnaderna bara uppgick till 42,2 procent av BNP. De 27 medlemsstaternas budgetunderskott växte från 0,8 procent under andra kvartalet 2008 till 5,8 procent under andra kvartalet 2009. Under samma period föll sysselsättningsandelen med 2 procent och industriproduktionen minskade med 10,2 procent. De sektorer som drabbades hårdast var byggindustrin, jordbruket, industriproduktionen, handeln samt transport- och kommunikationssektorn. Jag anser att den nya kommissionen måste lägga fram ett arbetsprogram med fokus på ekonomisk utveckling, minskad arbetslöshet och garantier för anständiga levnadsvillkor.
Alf Svensson
Herr talman! Antisemitismen breder ut sig över världen. Också i vårt Europa, inom EU. Det måste vara en självklarhet för Europaparlamentet att ta itu med denna hydra och försöka näpsa denna hydra, som tar sig allt större utrymme i vidaste kretsar.
Det måste också göras klart att man naturligtvis kan kritisera staten Israels politik, precis som man kan kritisera alla andra stater, för ingen stat fungerar fullkomligt. Men staten Israels politik måste hållas isär från antisemitismen.
Jag utgår ifrån att Europaparlamentet med kraft vänder sig mot varje tendens till antisemitism. För närvarande är de tendenserna många och omfattande.
Diogo Feio
(PT) Herr talman! Den fråga som jag uppmärksammar kammaren om i dag rör momsordningen för portugisiska jordbrukare. Enligt gemenskapslagstiftningen finns det tre möjliga system: de allmänna mervärdesskattebestämmelserna (med ett organiserat redovisningssystem), systemet för små och medelstora företag och det särskilda beskattningssystemet där det inte finns någon möjlighet till återbetalning men en kompensationsrätt. Ända sedan Portugal gick med i EU har denna kompensationsrätt tyvärr legat på 0 procent.
Överträdelseförfaranden har nu inletts mot den portugisiska staten. Denna typ av beskattning drabbar cirka 18 000 jordbrukare i proportion till 5,3 procent av deras försäljning. Jag vill klargöra att vi måste finna en lösning så att den portugisiska lagstiftningen blir förenlig med gemenskapens regelverk.
Talmannen
Kolleger! Vi har kommit till slutet av anförandena på en minut. Jag vill påpeka att det finns många namn på listan - minst dubbelt så många än vad vi har tid för. I dag hade vi mer tid än vanligt, men ni måste komma ihåg att om en person höll ett anförande på en minut förra gången, för en månad sedan eller för två månader sedan, kommer denna person inte att ha så stor chans att få tala igen i dag. Vi måste höra de som inte har talat alls. Jag beklagar, men sådana är reglerna. På listan finns det dubbelt så många namn än vad det finns utrymme för. Jag är mycket ledsen över att alla inte har fått ordet.
James Nicholson
(EN) Herr talman! Jag förstår vad ni säger, men det faktum att det finns dubbelt så många namn på ledamöter som vill tala visar hur viktig denna del av vårt arbete - att företräda vårt folk - faktiskt är.
Kan jag kanske be er om att ta tillbaka detta och se om det finns någon annan lösning så att vi inte behöver sitta här under en och en halv timme utan att få ordet? Jag klagar inte för jag vet att det är en svår uppgift som ni har, men vi skulle åtminstone kunna få veta om vi behöver komma den här veckan eller något sådant. Ni skulle kunna bestämma på förhand hur många som ska få ordet och resten av oss skulle i sådana fall kunna komma tillbaka nästa gång eller ta upp våra frågor på annat sätt. Jag anser att detta vore ett bra sätt, i stället för att kasta bort ledamöternas tid.
Talmannen
Jag anser att det alltid finns skäl till att sitta med och lyssna på debatterna. Jag anser inte att vi bör tala i sådana termer. I dag kunde nästan alla de som inte talade under förra sammanträdesperioden få ordet.
