i2010: Skaitmeninės bibliotekos (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas yra Descamps pranešimas Kultūros ir švietimo komiteto vardu dėl i2010: Skaitmeninės bibliotekos.
Dar kartą: daugiau nei 50 proc. kalbančiųjų šiose diskusijose yra moterys, iš kurių pirmoji yra pranešėja Marie-Hélène Descamps.
Marie-Hélène Descamps
pranešėja. - (FR) Gerb. Pirmininke, Komisijos nare, gerbiamieji Parlamento nariai, idėja įsteigti Europos skaitmeninę biblioteką gimšešių Europos Sąjungos valstybių ir vyriausybių vadovams siekiant visiems užtikrinti prieigą prie Europos kultūros paveldo ir jį išsaugoti ateities kartoms. Šis federalinis Europos projektas sustiprins tikrojo Europos identiteto išraišką ir padės skleisti mūsų kultūrinę bei kalbų įvairovę visame pasaulyje. Projektas, neturintis precedento Europoje, jungia praeitį su ateitimi bei susieja kultūrinį ir skaitmeninį aspektą. Tai - puikus atsakymas į įvairias problemas, dabar darančias poveikį mūsų bendrapiliečiams naujų informacijos ir ryšių technologijų forma. Internetas, kuris yra trečia labiausiai Europos jaunimo mėgstama terpė, yra viena iš pagrindinių prieigos prie žinių ir mokslo priemonių.
Nors ir yra pasiekta reali pažanga, mūsų kultūrinių išteklių perkėlimas į skaitmeninį formatą ir pateikimas tinklo aplinkoje vis dėlto lieka labai epizodiškas ir priklauso nuo įvairių mechanizmų, kurios įgyvendino valstybės narės. Jeigu norime, kad jie būtų naudingi ir pasiektų daugia žmonių, būtina puikiai koordinuoti mūsų kultūrinio paveldo rėmimo ir skleidimo iniciatyvas. Tai yra numatytas Europos skaitmeninės bibliotekos tikslas, kurį palaiko Komisija savo iniciatyva "i2010: skaitmeninės bibliotekos".
Pirmoji šios iniciatyvos dalis - 2005 m. rugsėjo 30 d. komunikatas - buvo grindžiama trimis pagrindiniais aspektais: turinio perkėlimu į skaitmeninį formatą, tinklo prieiga ir skaitmeninio turinio išsaugojimu. Komisija ėmėsi nagrinėti pagrindines technines, teisines, organizacines ir finansines šio projekto problemas, kurias gali sukelti toks jo mastas. Tuo pačiu metu internete surengta visuomenės apklausa bei įkurta aukšto lygio ekspertų grupė. Šių įvairių elementų pagrindu 2006 m. rugpjūčio 24 d. Komisija priėmrekomendaciją dėl turinio perkėlimo į skaitmeninį formatą, tinklo prieigos ir skaitmeninio išsaugojimo, kurioje ragina valstybes nares pagreitinti turinio perkėlimo į skaitmeninį formatą tempą, kad būtų pasiekta reali sinergija. 2006 m. lapkričio 13 d. Taryba vienbalsiai pritaršioms rekomendacijoms. Dabar Europos Parlamentas turi duoti aiškų ženklą įgyvendinti šį išskirtinį projektą
Pagal sumanymą turime dirbti etapais. Todėl norėdami iš esmės ir techniškai sutvarkyti kultūrinės medžiagos kategorijas, pirmiausia turėtume pradėti nuo bibliotekose laikomos ir pagal autorių teises nesaugomos tekstinės medžiagos potencialo bei tai daryti per išskirtinį, tiesioginį ir daugiakalbį prieigos punktą. Mūsų bibliotekos siūlo pasinaudoti pranašumais, kuriuos suteikia jų koordinavimas Europos lygmeniu per TEL - Europos biblioteką, kurią 2005 m. sukūršalių bibliotekos ir, kuriose saugomos didžiulės skaitmeninių kūrinių atsargos skirtos viešam naudojimui ir dėl to jomis galima iš karto naudotis.
Antra remdama šią priemonę, biblioteka taip pat turi suteikti prieigą prie labiau šiuolaikinių kūrinių bei viešai naudojamų dokumentų. Dėl bet kokių sprendimų šioje srityje neišvengiamai teks konsultuotis su dalyvaujančiomis šalimis. Iš tikrųjų, autorių ir kitų kūrybinių teisių apsauga yra labai svarbi prižiūrint ir ginant kūrybiškumą Europoje. Jeigu norime, kad projektas būtų sėkmingas, manome, kad jis turi būti grindžiamas darniu ekonominiu modeliu. Todėl pranešime siūloma, susitarus su autorių teisių turėtojais, užtikrinti, kad Europos skaitmeninės bibliotekos naudotojas galėtų naršyti internete bei jame rasti bet kokius skaitmeninius dokumentus nepriklausomai nuo formato ir laisvai naudotis viešam naudojimui skirtais kūriniais visa jų apimtimi, o saugomų kūrinių atvejais būtų galima naudotis tik trumpomis jų ištraukomis. Be to, vartotojai, norintys nuskenuoti visą kūrinį arba pasinaudoti visos apimties saugomu dokumentu turėtų būti nukreipti į privačias tinklavietes, kurios užsiima saugiu skaitmeninio turinio platinimu ir, kur jiems būtų atidaryti keli pasirenkami variantai užmokėjus sąžiningą atlygį autorių teisių turėtojams.
Be to, tokia biblioteka turi būti tvarkoma taip, kad galėtų suteikti patikimą ir kokybišką prieigą prie turinio visokio amžiaus žmonėms. Dėl to pranešime raginama įsteigti valdantįjį komitetą, kuriame svarbiausią vaidmenį atliktų kultūros institucijos. Komitetas nustatytų Europos skaitmeninės bibliotekos prioritetus ir kryptis, užtikrindamas jos veiklos koordinavimą, valdymą ir priežiūrą.
Pagaliau, kad būtų galima naudotis visomis Europos kultūromis, kiekviename projekto etape turi dalyvauti kitos kultūros institucijos ir sektoriai įskaitant archyvus, muziejus, kino teatrus, garso ir vaizdo meno atstovai bei universitetai. Taip suformuosime vieningos Europos, kurioje gerbiama įvairovė, veidą.
Baigdamas norėčiau padėkoti visiems savo kolegoms iš Kultūros ir švietimo komiteto, ypač Henri Weberiui ir Vasco Graçai Mourai, už palaikymą ir pagalbą rengiant šį pranešimą. Taip pat noriu padėkoti Komisijai už vaisingą bendradarbiavimą rengiant šį dokumentą.
Viviane Reding
Komisijos narė. - Gerb. Pirmininke, tai - puikus pranešimas ir Marie-Hélène Descamps kartu su savo kolegomis komitete padarpuikų darbą.
Skaitmeninių bibliotekų iniciatyva yra pavyzdys, kaip Europa konkrečiais projektais gali prisidėti ne tik prie ekonomikos augimo, bet ir prie gyvenimo kokybės. Perkeldami Europos kultūrinį ir mokslinį paveldą į tinklą, galime skleisti jį tuo tinklu į įvairias kultūras. Naudodamiesi moderniomis technologijomis galime pralaužti šiandien egzistuojančias sienas.
Esu labai patenkinta, kad šią iniciatyvą, kurią priėmmūsų valstybių narių šalių bibliotekos ir per tiek daug metų išplėtojo Komisija, akcentavo ir palaikES politinės jėgos aukščiausiu lygmeniu. Jos yra teisios tai darydamos. Mūsų valstybių ir vyriausybių vadovai teisingai nusprendpalaikyti šią iniciatyvą, nes mūsų bibliotekose, archyvuose ir muziejuose yra tikri lobiai. Ten yra ne tik knygos, bet ir laikraščiai, archyviniai dokumentai ir kino produkcija. Tai - daugiakalbis ir daugiakultūris turtas. Žinodami, kad mažiau nei 1 proc. šio turto yra perkelta į skaitmeninį formatą, žinome, kas mūsų laukia ir kokį darbą mums reikia padaryti.
Tas darbas būtinas dėl dviejų priežasčių. Pirmoji priežastis - būtinybįveikti kliūtis bei leisti žmonėms savo kultūros kūrinius ir kūrinius iš mūsų bendros Europos istorijos studijuoti, dirbti su jais ir džiaugtis jais, ir vėliau leisti pakartotinai panaudoti šiuos mūsų kultūros institucijų elementus pridėtine vertę kuriančioms paslaugoms bei produktams. Pramoneina būtent šia kryptimi. Todėl Komisijos iniciatyvos tikslas yra iki galo sukurti bendrą, daugiakalbį prieigos punktą Europos perkeltam į skaitmeninį formatą kultūros paveldui.
Negalime padaryti to vieni. Tam reikalingas įvairių kultūros institucijų iš visų Europos šalių bendradarbiavimas. Man labai malonu matyti, kad tai įgyja formą ir tam suteikiamas oficialumas sukuriant teisinę instituciją, kuri padidins Europos skaitmeninės bibliotekos pajėgumą veikti. Šis bendras prieigos punktas bus atidarytas 2008 m. Vėliau metams bėgant turinys bus palaipsniui plečiamas, nes vis daugiau bibliotekų, archyvų, garso ir vaizdo archyvų bei muziejų įneš kaip indėlį savo skaitmenines kolekcijas.
Esu labai patenkinta, kad Parlamento pranešime nagrinėjami ne tik rezultatai, bet ir prielaidos tiems rezultatams pasiekti. Tai reiškia bendrų mūsų kultūrinio paveldo gavimo tinkle sąlygų, kaip neatsiejamos skaitmeninių bibliotekų iniciatyvų dalies, pagerinimą ir būtinybę valstybėms narėms suintensyvinti turinio perkėlimą į skaitmeninį formatą. Norėčiau pasakyti labai aiškiai, kad nepakanka sudalyvauti kultūriniame renginyje, kuriame vyriausybių vadovai sako puikias kalbas, o po to sugrįžti į savo šalis ir apkarpyti biudžetus. To negali būti! Po kalbų turi sekti darbai. Noriu, kad Parlamentas būtų priekyje ir padėtų mums paversti šį puikų projektą tikrove.
Turime aukšto lygio grupę skaitmeninių bibliotekų klausimams, kuriai aš pirmininkauju ir kuri pirmoji domisi šiuo klausimu. Mes taip pat labai gerai suprantame, kad skaitmeninių duomenų išsaugojimas bus vienas iš svarbiausių ateities klausimų, ir dėl to esu patenkinta, kad Taryba pritarKomisijos požiūriui į Europos skaitmeninę biblioteką ir, kad dabar Parlamentas padeda mums judėti ta pačia kryptimi ir panaudoja savo politinį svorį šiam tikslui.
Vasco Graça Moura
PPE-DE frakcijos vardu. - (PT) Gerb. Pirmininke, Komisijos nare, privalau šiltai pasveikinti Marie-Hélène Descamps su puikiu pranešimu. Tai - dokumentas, kuriuo bus galima svariai prisidėti prie skaitmeninių technologijų ir kultūrinio palikimo sąsajos klausimo. Jame reikalaujama koordinuoti šalių institucijų pastangas, ypač bibliotekų, o ateityje - kitų kultūros institucijų. Jis praktiškai pradedamas nuo kūrinių, kurie jau dabar yra viešo naudojimo. Jame siūloma veiksmingai pasinaudoti sinergija ir tiems, kurie dalyvauja procese visuose lygmenyse, keistis geros praktikos pavyzdžiais. Jame valstybės narės raginamos remti projektą ir ieškoti būdų, kaip išvengti pastangų dubliavimosi, keičiant į skaitmeninį formatą savo fondus. Jame reikalaujama koordinuoti visas šias pastangas. Marie-Hélène Descamps pranešimas bus šios teisės aktų leidybos institucijos ryškiausias įvykis naujausios technologijos ir Europos kultūros ryšio požiūriu.
Kalbėdami apie Europos kultūrą taip pat kalbame apie visuotinę kultūrą. Taip yra ne tik dėl to, kad Europos kultūra nusipelno šios kvalifikacijos, bet ir dėl to, kad Europai būdinga kultūrinįvairovformuoja visiškai atvirą sistemą, kuri savaime suprantama turės teigiamų padarinių, kai projektas progresuos. Be to, šis projektas vystėsi. Jis buvo pradėtas kaip "šovinistinis" klaidingas įsitikinimas konkuruojant su Google, bet, stebint įvarius pokyčius, buvo pertvarkytas jautresniu, tikroviškesniu ir produktyvesniu požiūriu. Jis jau nebėra tai, ką anksčiau Financial Times pavadino "akivaizdžiu klaidingo ir nereikalingo nacionalizmo atveju".
Europos skaitmeninbiblioteka skiriasi nuo kitų sprendimų, nes ji yra Europos Sąjungos projektas, juo siekiama pasiekti visas bibliotekas, jį numatoma pagrįsti esamomis iniciatyvomis ir juo siekiama apimti visas Europos kultūrinio paveldo kategorijas, neapsiribojant spausdina medžiaga. Tačiau iš tikrųjų vis dar yra nemažai problemų: ieškant finansavimo partnerių privačiame sektoriuje; kiek įmanoma vengiant nevienodos turinio perkėlimo į skaitmeninį formatą spartos pagal valstybes nares; sprendžiant tam tikrus techninius aspektus, susijusius su prieigos prie skaitmeninių duomenų koordinavimu; išsaugant skaitmeninį turinį, sprendžiant klausimą dėl integruotos paieškos sistemos, skirtos metainformacijai, esančiai vaizdo dokumentuose, ir tekstinių dokumentų tiesioginei paieškai; ieškant turinio nenutrūkstamumo sprendimų ir sudarant daugiakalbės paieškos galimybes pagal temą arba raktažodį, be dabartinės paieškos pagal autorių arba pavadinimą sąlygų. Taip pat negalime pamiršti, kad bus būtini praktikos pavyzdžių mainai tarp institucijų, ypač su Amerikos institucijomis, ir be to, kad stiprus tyrimų ir plėtros komponentas bus nepaprastai svarbus projektui, duodančiam gerus rezultatus.
Šiame kontekste balsuodamas už Marie-Hélène Descamps pranešimą Parlamentas žengs svarbų žingsnį į ateitį ir, gerb. Pirmininke, nesvarbu, ar daugumą sudarys moterys, ar ją protingai sudarys tam tikras procentas moterų ir likęs procentas vyrų.
Pirmininkas
O, vis tik moterys patenkintos, kad esate vyras.
Christa Prets
PSE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. Pirmininke, Komisijos nare, 2010 m. jau čia pat. Turint galvoje, kad pranešimo pavadinimas yra "i2010: Europos skaitmeninės bibliotekos link", tai reiškia, kad mes vis dar turime nuveikti daug darbų ir mano požiūriu judame lėtai. Esu patenkinta, kad Marie-Hélène Descamps pateiklabai gerą pranešimą, kuriame nurodoma teisinga kryptis bei ką mes galime padaryti ir ką būtų galima padaryti. Tačiau visi turime stengtis, kad priverstume reikalus pajudėti. Šis pranešimas yra priimamas iššūkis ir reakcija į naujas technologijas, naują žinių ir informacijos, ir visų svarbiausia - jaunimo galimybės pasinaudoti mokymu, informacija ir žiniomis valdymą. Turime, kiek suprantu, daug ką padaryti siekdami pasivyti ir iš tikrųjų turime veikti greičiau.
Kalbama ne vien tik apie kultūrinio palikimo išsaugojimą ir apsaugą. Kasdien atsiranda naujų dalykų, kuriuos turime pridėti, kad išlygintume pusiausvyrą, nes tai, kas buvo išrasta ir parašyta vakar, bus mūsų kultūrinis paveldas rytoj. Tai reiškia, kad turime daug nuveikti. Tačiau taip pat visada turime žvelgti priekin, kad sugebėtume neatsilikti nuo įvykių.
Bus labai svarbu koordinuoti procesą ir raginti valstybes - kaip ką tik buvo pasakyta - palikti šalių subtilybes už savęs ir žengti pirmyn Europos keliu siekiant apsaugoti kultūrinę įvairovę. Yra kliūčių, kurias reikia įveikti. Pirmoji yra finansinis trūkumas, su kuriuo mes susiduriame. Komisijos narbuvo teisi kalbėdama apie tai. Visi mūsų ministrai ir prezidentai puikiai sugeba girtis ir didžiuotis mūsų kultūriniu paveldu, bet kai pereinama prie finansavimo ir įgyvendinimo klausimo, jie greitai sprunka atgal ir pamiršta viską apie išdidumą, kurį propaguoja.
Mano požiūriu, taip pat labai svarbu saugoti autorių teises. Todėl susitarti su autoriais ir leidėjais ir kitais susijusiais asmenimis, kad už atitinkamą atlygį informaciją būtų galima skelbti internete, jog žmonės galėtų ja naudotis. Manau, kad mums reikia daug ką apsvarstyti. Tai tikrai nelengva užduotis, bet pasiūlymai yra pateikti svarstymui ir šalys galėtų daug laimėti. Esu įsitikinusi, kad rytoj galime sulaukti palankaus balsavimo dėl šio pranešimo.
Mano požiūriu, turime naudotis naujomis technologijomis ir palaikyti šį projektą, kad būtų galima ne tik sudaryti geresnes sąlygas mums kaip europiečiams pasinaudoti savo kultūra, bet ir paskleisti ją toli po pasaulį.
Jolanta Dičkutė
ALDE frakcijos vardu. - (LT) Gerbiamieji kolegos, Europos skaitmeninbiblioteka, kaip skelbiama pradiniame Komisijos dokumente, remtųsi turtingu Europos paveldu, sujungiančiu daugiakultūrines ir daugiakalbes aplinkas su pažangiomis technologijomis ir naujais verslo modeliais. Integracijos sąlygomis tai sveikintinas ir gražus siekis, ambicingas užmojis. Vis dėlto, šalia idealių siekių turime išlikti realistai ir būti labai atidūs bei pasirengę priimti iššūkius, kurie neišvengiami šiame procese.
Pagrindinės skaitmeninių bibliotekų kūrybos problemos yra universalios, nors vadinamos skirtingai. Technininfrastruktūra, skaitmeninių fondų formavimas, skaitmenizavimas, autorinių teisių nustatymas, turinio apsauga, dokumentų išsaugojimas - visi šie klausimai reikalauja plėtros ir esminių sprendimų.
Virtualių paslaugų galimybės ir jų įgyvendinimo projektai aktualūs įvairių tipų bibliotekoms. Tačiau akivaizdu, kad skaitmeniniai objektai, tokie kaip teksto, vaizdo, garso informacija, tradicines bibliotekininkystės funkcijas papildo kitokiu turiniu. Pvz., informacijos prieinamumą tradicinėje bibliotekoje lemia jos darbo laikas, kuris paprastai yra ilgesnis nei kitų visuomenės institucijų. Virtualios bibliotekos atveju prieinamumas yra universalus, nes fizinių bibliotekos durų, atskiriančių informaciją nuo vartotojų, nebelieka, o prieinamumą garantuoja serverio darbo laikas.
Virtualioms paslaugoms projektuoti bibliotekininkai gali naudoti tradicinius įgūdžius ir žinias, bet jų nepakanka. Skaitmeninės bibliotekos yra trečiojo tūkstantmečio reiškinys, todėl būtina numatyti ne tik kokių specifinių žinių reikia šiandien, bet ir kokių reikės ateityje, pasikeitus technologijoms. Konkrečių technologijų išmanymas nėra toks svarbus, nes kiekvienas lankstus, brandus darbuotojas sugebės įgyti darbui būtinų įgūdžių ir patirties.
Mano šalyje, Lietuvoje, įstatymuose yra apibrėžtas Lietuvos paveldo ilgalaikis išsaugojimas pasitelkiant informacines technologijas. Tačiau ši problema mūsų šalyje dar nėra sprendžiama koordinuojant atminties institucijų (bibliotekų, muziejų ir archyvų) veiklą. Kol kas nei Lietuvos, nei užsienio piliečiai negali naudotis visomis elektroninės bibliotekos paslaugomis. Tikiuosi, kad šiandieninis mūsų sprendimas šiuos procesus paspartins.
Mieczysław Edmund Janowski
UEN frakcijos vardu. - (PL) Gerb. Pirmininke, Umberto Eco sakė, kad tas, kas skaito knygas gyvena du kartus. Marie-Hélène Descamps parengtame pranešime pateikiamas puikus pasakojimas apie modernų požiūrį į kultūros ir švietimo klausimus. Aš taip pat rėmiausiu medžiaga savo pranešime dėl būsimos regioninės politikos įnašo į Europos Sąjungos naujovių diegimo pajėgumą.
Kaip Gutenbergo išradimas pažymėjo posūkį žmonijos vystymesi savo laiku, taip mes šiandien galime paminėti interneto sukeltą kultūrinę revoliuciją. Būtent nesutariama, ar plačiai išdėstytą prieigą suteikti prie Europos, ar taip pat prie viso pasaulio žmonijos dvasinio ir materialinio palikimo. Pastaruosius sudaro šiuolaikiniai kūriniais bei šimtmečių senumo kūriniai, atsiradę įvairiose kultūrose ir įvairiomis kalbomis. Šiame kontekste autorių teisės ir su jomis susijusios teisės iš tikrųjų yra problema.
Pripažįstu tai, kas šiuo atžvilgiu jau yra pasiekta daugelyje valstybių narių, įskaitant Lenkijos Nacionalinės bibliotekos darbą. Naudodamasis galimybe norėčiau pabrėžti platesnės apimties plačiajuostės prieigos paslaugų svarbą. Manau, kad turėtume surasti turinio perkėlimo į skaitmeninę formą bendro finansavimo iš Sąjungos išteklių būdą. Norėčiau baigti remdamasi Gėte, kuris sakė, kad, kai jis skaito gerą knygą, jis jaučiasi tartum susiradęs naują draugą. Tik pagalvokite kiek daug gerų draugų mes galėtume susirasti naudodamiesi Europos skaitmenine biblioteka.
Mikel Irujo Amezaga
Žaliųjų/ALE frakcijos vardu. - (ES) Gerb. Pirmininke, Komisija nustattris svarbias ašis, kad būtų galima išnaudoti skaitmeninių technologijų potencialą: pasiekiamumą tinklu, analoginių kolekcijų perkėlimą į skaitmeninį formatą ir skaitmeninio turinio išsaugojimą, ir mes apie tai gerai žinome.
Dėl informacijos perkėlimo į skaitmeninį formatą bendrai žinoma, kad Komisija per praėjusiųjų metų rugpjūčio mėn. rekomendaciją paprašvalstybių narių koordinuoti savo pastangas siekiant užtikrinti sinergiją Europos mastu. Taryba vieningai palaikrekomendaciją, bet noriu pasinaudoti šia galimybe - nors ir gaila, kad Taryba nedalyvauja - pirmiausia paklausti Komisijos, ar valstybės narės padartikrą pažangą šioje srityje, ir išsiaiškinti, ar pakankamai buvo atsižvelgta į nevalstybines institucijas, kurios, kaip žinome, yra atsakingos daugelyje decentralizuotų šalių.
Dėl kito aspekto - pasiekiamumo tinklu - kaip sakiau, mes visi sutinkame, kad čia turi būti daugiakalbsąsaja ir garantuojamas turinys. Tikras džiaugsmas įsijungti skaitmeninės bibliotekos tinklalapį ir matyti, kad 23 oficialių Bendrijos kalbų, turinys taip pat rodomas islandų ir serbų kalbomis.
Šiandien švenčiame Europos kalbų dieną ir jūs, Viviane Reding, daug prisidėjote prie jos sukūrimo. Jūs, Komisijos nare, taip pat daug kartų teisingai sakėte, kad nėra didelių ar mažų kalbų ir, kad visos jos sudaro Europos kultūros turtą, ir dėl to norėčiau, kad galėčiau skaitmeninėje bibliotekoje pamatyti tikslinę nuorodą arba turinį, o ne nuorodą, susijusią su tokiomis kalbomis kaip mano, kurios nėra oficialios kalbos Europos Sąjungoje.
Věra Flasarová
GUE/NGL frakcijos vardu. - (CS) Gerbiamieji Parlamento nariai, kai po Cezario invazijos į Egiptą sudegAleksandrijos biblioteka, didelvisos žmonijos tuo laikotarpiu parašytos literatūros dalis dingo visiems laikams. Mano nuomone, nieko panašaus niekada nepasikartotų jei būtų skaitmeninės bibliotekos.
Pritariu pranešėjo požiūriui į ši klausimą. Atvykau iš Čekijos Respublikos, kurioje jau kuris laikas sėkmingai vyksta Prahos Nacionalinės bibliotekos turinio perkėlimas į skaitmeninį formatą. Kadangi valstybės turi savo nacionalines bibliotekas, vienintelis logiškas dalykas būtų Europos Sąjungai turėti panašią instituciją, instituciją išnaudojančią naujausias technologijas. Tai vyksta ne vien tik teikiant pasiūlymus baigti Europos integracijos uždavinį - tai praktinis klausimas. Pastaruoju metu išleidžiama vis daugiau ir daugiau knygų. Didžiulio literatūros kiekio neįmanoma sukoncentruoti vienoje vietoje nenaudojant kompiuterinės technologijos. Tai - milžiniškas uždavinys. Planuojama, kad Europos skaitmeninbiblioteka priims tuos skaitmeninius šaltinius, kurie jau yra ir kuriuose yra literatūros kūriniai, kuriems nereikia autorių teisės. Literatūros darbus papildys techniniai, teisiniai, žurnalistiniai darbai ir taip pat garso bei vaizdo kūriniai.
Tokios universalios, bet kartu ir gana paprastos sistemos sukūrimas bus įdomus uždavinys skaitmeninių technologijų ekspertams. Esu įsitikinusi, kad sukūrus Europos skaitmeninę biblioteką nebereikės nesuskaičiuojamų kryžminių nuorodų ir sudėtingų paieškų virtualioje kibernetinėje erdvėje, ir ji taps didžiule biblioteka, kurią turėsime, metaforiškai kalbant, namuose.
Savaime suprantama, kad čia yra ir rizikos. Ar skaitmeninės bibliotekos nepadarys mūsų dar labiau priklausomų nuo kompiuterių ir nekels grėsmės spausdintinių knygų egzistencijai? Taip gali atsitikti, nors nemanau, kad tai labai tikėtina. Tradicinknyga - neatskiriama mūsų kultūros dalis, lygiai taip kaip teatras ar menas. Ji siūlo būtent tai, ko skaitmeninės bibliotekos niekada negalės suteikti: tiesioginį kontaktą su skaitytoju.
Thomas Wise
IND/DEM frakcijos vardu. - Gerb. Pirmininke, Britanijos bibliotekos ištakos siekia 1753 m. Joje yra dokumentų, kurių data siekia 300 m. prieš Kristų. Įžymūs žmonės, pvz., Karlas Marksas, Oskaras Vaildas, Mahatma Gandi, Radjardas Kiplingas, Džordžas Bernardas Šo ir netgi Vladimiras Leninas, tai tik keletas asmenybių, kurie studijavo Britanijos muziejaus ir Britanijos bibliotekų skaityklose. Abejoju, ar jie būtų radę tiek daug įkvėpimo naršydami internete. Abejoju, ar mūsų didinga infrastruktūra, su neturinčia precedento leidinių kolekcija iš visų pasaulio kampelių ir Britanijos imperijos - o iš tikrųjų ir iš toliau - bus taip pat branginama praėjus daug laiko po to, kai ES ėjo kitų eurofederalistinių projektų keliu nuo Charlemagne iki baisių paskutinių dviejų šimtmečių politinių košmarų. Sėkmės Marie-Hélène Descamps dirbant su savo skaitmenine biblioteka, bet šioje srityje, kaip ir daugelyje kitų, aš geriau sutelkčiau dėmesį į apsaugą, išsaugojimą ir plėtojimą to palikimo, kuriuo didžiuojuosi, nei kurčiau naujos valstybės atributus iš patyrusių nesėkmę valstybių griuvėsių.
Piia-Noora Kauppi
Gerb. Pirmininke, kolegos, pirmiausia leiskite man pabrėžti, kad pritariu Komisijos ir Marie-Hélène Descamps pranešimui dėl skaitmeninių bibliotekų kaip laiku atliktam ir svarbiam indėliui siekiant užtikrinti, kad skaitmenininformacija būtų išsaugota ateities kartoms.
Tiesa, kad internetas tapo viena iš pagrindinių prieigos prie žinių ir mokslo priemonių. Skaitmeninės bibliotekos neabejotinai duos naudos daugeliui mokslininkų, studentų, mokytojų ir - kaip vienai ypatingai grupei - žmonėms su fizinėmis negaliomis. Dėl to tai - puiki Europos lygių galimybių iniciatyva visiems metais.
Tik norėčiau atkreipti dėmesį į vieną aspektą, kurį reikia nuodugniai įvertinti prieš priimant sprendimus.
Viešojo ir privataus sektoriaus bendradarbiavimas bei Europos kultūrinio paveldo perkėlimo į skaitmeninį formatą privatus rėmimas yra svarbus esančios tokioje padėtyje sistemos elementas. Mums reikia užtikrinti, kad nauji reglamentai šioje srityje nekeltų grėsmės dabartinės sistemos privalumams, ypač mokslinės informacijos srityje. Pvz., turime užtikrinti, kad būtų apsaugotas ekspertinio vertinimo mechanizmas. Ekspertinis vertinimas - procesas, kuriuo nepriklausomi ekspertai mokslinės disciplinos srityje kritiškai vertina mokslinį dokumentą, kuriuo pranešama apie mokslinius tyrimus.
Ekspertinio vertinimo sistema yra nepaprastai svarbi mokslinei bendruomenei, nes ji yra svarbus kokybės kontrolės mechanizmas ir gali daryti poveikį mokslinei karjerai. Be to, mums reikia vengti scenarijaus, kai atvira prieiga stato į pavojų egzistuojantį mokslinių tyrimų platinimą per mokslinių žurnalų prenumeratą. Be to, vienas klausimas, kurį reikia įvertinti, yra žala mažų leidyklų žurnalų pelningumui.
Kalbant trumpai, dabartinsistema daugelio suinteresuotųjų pusių yra suprantama kaip lengvai prieinama, efektyvi, rentabili ir, be to, aukštos kokybės. Mes esame įsitikinę, kad nauda, ypač mokslo darbuotojams, bus pozityvi ir turėtume išvengti bet kokių nenumatytų neigiamų padarinių, nes tikimės, kad kaip tik tie žmonės padės.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Gerb. Pirmininke, idėja įsteigti Europos skaitmeninę biblioteką sukuriant interneto tinklavietę, kurioje būtų saugomi ištekliai, kuriais vėliau galėtų nemokamai naudotis bet kuris naudotojas iš tiesių ambicinga. Biblioteka turėtų daugiakalbę sąsają, kuri palengvintų tiesioginę prieigą prie pageidaujamos medžiagos. Visi piliečiai galėtų naudotis netgi mažiausiai žinomais pasaulinės kultūros kūriniais savo gimtąja kalba.
Reikėtų pažymėti, kad ši iniciatyva iškelia svarbų klausimą būtent, kad interneto prieiga ir galimybės prisijungti prie pasaulio kultūrinio paveldo būtų prieinama kaimo regionų ir salų regionų gyventojams bei tiems, kurie turi judrumo sunkumų.
Prieiga prie visų kategorijų kultūrinės medžiagos, įskaitant tą, kurią saugo autorių ir kitos panašios teisės, bus kita didelproblema. Tikiu, kad pasirodys, jog ji išsprendžiama tinkamai investuojant į technologijas.
Marie-Hélène Descamps parengpuikų pranešimą. Manau, kad jis nusipelno mūsų paramos.
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
(PL) Gerb. Pirmininke, Komisijos nare, aš taip pat norėčiau pakartoti ankstesniuosius kalbėjusiuosius, kurie pasveikino pranešėją su jos puikiai parengtu pranešimu. Juo pasiunčiamas aiškus signalas iš Europos Parlamento, palaikant Europos skaitmeninės bibliotekos idėją. Esu patenkinta galėdama priminti Parlamentui, kad Lenkija dalyvavo propaguojant šią idėją. Mano šalies atstovas buvo tarp tų šešių valstybių ir vyriausybių vadovų, kurie ėmėsi jos.
Pranešime pateikiami įtikinami argumentai už laipsnišką šio projekto įgyvendinimą. Jame siūlomas laipsniškas įvairių kategorijų kultūrinio paveldo įtraukimas kartu su dokumentais, saugomus pagal autorių ir su jomis susijusias teises, visada laikantis teisinių apribojimų intelektinės nuosavybės srityje. Į pasiūlymą įtraukta idėja, pagal kurią be bibliotekų į projektą galėtų būti įtraukiamos kitos institucijos, dalyvaujančios kultūros skleidime, yra verta apsvarstymo. Kaip tik muziejams ir archyvams teisinga ir tinkama taip pat vaidinti svarbų vaidmenį šioje sistemoje, nes jie turėjo tvirtus ryšius su bibliotekomis šimtmečiais.
Turiu daug vilčių, ypač dėl plano įtraukti į Europos skaitmeninės bibliotekos koordinavimo sistemą ne tik mokslinius tyrimus skaitmeninio keitimo srityje, bet ir labai svarbų skaitmeninių išteklių apsaugos klausimą. Manau, kad taip bus patvirtinta galimybsukurti bendrus vieningus reikalavimus, susijusius su tinkamu saugojimu tos skaitmeninės medžiagos, kuri sukaupta bibliotekose ir archyvuose, taip pat archyvuojamos skaitmeninės medžiagos, turiu pabrėžti - sukauptos ne archyvuose, kitaip tariant muziejuose ir bibliotekose. Gerai žinoma, kad šimtmečiais šios institucijos turėjo sunkumų tinkamai saugodamos archyvų medžiagą, gautą iš įvairių šaltinių. Dabar galima ištaisyti situaciją.
Viviane Reding
Komisijos narė. Gerb. Pirmininke, norėčiau nuoširdžiai padėkoti Marie-Hélène Descamps kitiems Kultūros ir švietimo komiteto nariams, parengusiems šį pranešimą, nes tai iš tikrųjų labai svarbus pranešimas.
Jūs matote, tikrąjį Europos turtą galima surasti ne euruose arba mūsų ekonominėje plėtroje: jis yra mūsų pavelde, kuris šimtmečiais buvo kuriamas ir kaupiamas. Būtent tai sudaro tikrą ir gilų Europos turtų šaltinį.
Dabar tam tikra prasme yra skandalas, kad šis paveldas prapuola archyvuose ir saugyklose - vietose, į kurias Europos piliečiai negali ateiti, kur jie negali jo liesti, jo suprasti ir džiaugtis juo. Skaitmeninių bibliotekų tikslas yra pašalinti šias kliūtis.
Manau, tai - vienas iš didžiausios Europos pasiektos pažangos atvejų ir norėčiau atiduoti pagarbą šalių bibliotekoms, mūsų nacionalinėms bibliotekoms, nes jos buvo čia pradedant šią iniciatyvą, kuri yra reikšminga ir svarbi Europos kultūroms. Šių bibliotekų direktoriai buvo tikri pionieriai. Jie suprato, kad reikia panaudoti susigyvenimą, kultūrų susigyvenimą, fondų turtą, ir technologijas, užtikrinančias galimybę naudotis šia kultūra, ir tai, kad jie suprato šį novatorišką darbą iš esmės reiškia, kad 2008 m. jau turėsime bendrą daugiakalbį prieigos punktą.
Ar daug kartų sakau tai tiems, kurie iškėlpunkto klausimą. Jis leis mums naudotis net Liuksemburgo literatūra. Aš didžiuojuosi tuo, nes Liuksemburgo kalba - mano gimtoji kalba ir dėl to ji man pati svarbiausia kalba pasaulyje, kaip ir kiekviena kita gimtoji kalba yra svarbi. Būtent dėl to mums reikia turėti galimybę naudotis meno ir literatūros kūriniais, kurie buvo sukurti visomis šiomis kalbomis ir ypatingu būdu, kuriuo jie buvo išreikšti.
Imkime Liuksemburgo kultūrą: žinoma, Liuksemburgo piliečiai gali ja naudotis, bet ar jūs, esantys šiame Parlamente, žinote, kad egzistuoja Liuksemburgo kultūra? Ne! Tačiau, kai tik turėsime skaitmeninę biblioteką, bendras prieigos punktas leis jums suprasti, kad tokia kultūra tikrai yra.
Nepaprasta tai, kad galėsime naudotis šiomis kultūromis ir dalintis šiuo turtu su visais, esančiais aplink mus, įskaitant - norėčiau pabrėžti tai - už Europos ribų, nes kultūra nesibaigia prie mūsų sienų. Kultūra reiškia dalijimąsi. Todėl tai, kad norime steigti šią biblioteką atvirumo dvasia, tarpusavio sąveikai bus labai svarbus aspektas. Tai liečia ne vien tik knygas, bet ir visa kitas kultūros formas: kino filmus, muziką, muziejų kolekcijas ir kt. Todėl matome nepaprastą kultūrų atsiskleidimą, kuris yra tiek daugiakalbis, tiek ir daugiakultūris, ir tai iš tiesų parodys pačią Europos esmę, kuri ir yra ši vieninga įvairovė.
Savaime suprantama, yra spręstinų problemų ir dėl to gerbiamieji nariai buvo visiškai teisūs. Kažkam tai yra finansavimo problema. Todėl kreipiuosi į valstybes nares, kad jos užtikrintų, jog po diskusijų bus efektyvūs veiksmai. Kai kurios jau padartai ir norėčiau padėkoti joms už tai.
2008 m. mes teiksime analizę apie tai, kas buvo pasiekta, o dėl to taip pat ir apie tai, kas nebuvo pasiekta. Manau, tai bus labai svarbu stumiant šį rizikingą reikalą pirmyn. Žinoma, taip pat ketiname rekomenduoti pasinaudoti privataus ir viešojo sektoriaus partneryste, nes tai bus labai svarbu turinio perkėlimo į skaitmeninį formatą, kuris yra labai brangus reikalas, eigai. Taip pat galvoju apie trapių daiktų, kurie gali būti sunaikinti, jei jais nebus pasirūpinta, išsaugojimą. Kiek kino juostų leidžiama dulkėti? Jeigu ketiname išsaugoti bendrąjį kultūrinį palikimą, turime perkelti jį į skaitmeninį formatą, kol dar nevėlu.
Žinoma, taip pat galvoju apie kitas problemas, kurias reikia spręsti, t. y. tas, kurios yra susijusios su autorių teisėmis - kurios yra tikras galvos skausmas - ir moksline informacija. Mūsų aukšto lygio grupšio metu ieško sprendimų šiais klausimais.
Gerb. Pirmininke, tai, ką turime čia, yra nepaprastas projektas, kuris rodo, kad Europos pridėtinverttikrai yra, ir manau, kad svarbiausia yra suvienyti europiečius aplink savo daugianacionalines kultūras ir istorijas, kurios yra nuostabūs dalykai, sukurti kūrybingų žmonių. Ši tikrov- geriausias dalykas, ką turime. Išsaugokime ją ir dirbkime kartu, kad galėtume ja dalytis.
Pirmininkas
Norėčiau labai padėkoti visiems kalbėjusiesiems ir ypač Komisijos narei Viviane Reding už jos žavesį ir sumanumą. Norėčiau padėkoti jai savo Liuksemburgo kalba, nes šiandien yra Mažiau žinomų kalbų diena. Ačiū!
(Juokas)
