Uragano Ksintija padariniai Europoje (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - Komisijos pareiškimas dėl uragano Ksintija padarinių Europoje.
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, praėjus vos dviem savaitėms po baisios nelaimės Madeiroje, Komisiją dar kartą sukrėtir nuliūdino uraganas Ksintija, atėmęs žmonių gyvybių ir nuniokojęs Prancūziją ir kitas Europos šalis.
Norėčiau asmeniškai pareikšti užuojautą visiems nukentėjusiems nuo šios nelaimės. Komisija reiškia didžiulę užuojautą žuvusiųjų šeimoms ir artimiesiems.
Per Civilinės saugos stebėsenos ir informacijos centrą Komisija akylai stebėjo uragano Ksintija padarinius ir pasiūlsukurti ES pagalbos mechanizmą. Laimei, Prancūzijos gelbėjimo tarnybos sėkmingai pačios savomis priemonėmis reagavo į nelaimę ir nepraštaikyti šio mechanizmo.
Dabar Komisija kartu su atitinkamomis valstybių narių institucijomis ieško būdų ir priemonių, kaip ES lygmeniu finansiškai padėti įveikti šią nelaimę ir kuo greičiau atkurti normalias gyvenimo sąlygas.
Prieš dvi dienas Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso susitiko su Prancūzijos prezidentu N. Sarkozy ir aptarsusidariusią padėtį. Vakar jis taip pat susitiko su Europos Parlamento nariais iš įvairių šalių. Prieš savaitę mano kolega - už regionų politiką ir Solidarumo fondą atsakingas Komisijos narys J. Hahn lankėsi labiausiai nukentėjusiose Prancūzijos dalyse: La Rošelyje ir Pajūrio l'Egiuijone, kur susitiko su nacionalinės ir regioninės valdžios institucijų atstovais.
Madeiroje, kurią nelaimištiko prieš dvi savaites, valdžios institucijos ir gelbėjimo tarnybos padardidžiulę pažangą kovodamos su potvynio padariniais. Komisijos narys J. Hahn praėjusį savaitgalį lankėsi Madeiroje, kur savo akimis pamatpadėtį ir su vietos valdžios institucijomis aptartolesnius veiksmus.
2002 m. įkurtas Europos Sąjungos solidarumo fondas. Jo paskirtis - ES lygmeniu finansiškai padėti nuo gaivalinių nelaimių nukentėjusioms ES valstybėms narėms, jei tik įvykdomos tam tikros sąlygos. Prancūzija jau pareiškketinanti kreiptis dėl pagalbos iš Solidarumo fondo. Pažymėtina, kad Solidarumo fondo reglamente nustatyta, jog pagalba paprastai skiriama tik įvykus didelei gaivalinei nelaimei, kai valstybei padaryta žala viršija 0,6 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų ribą, kuri 2002 m. kainomis sudaro 3 mlrd. EUR. Prancūzijos atveju padaryta žala turėtų viršyti 3,4747 mlrd. EUR dabartinėmis kainomis.
Tačiau ypatingomis aplinkybėmis ir tik jei tenkinami nustatyti kriterijai, fondo lėšos gali būti panaudotos ir ištikus mažesnėms ypatingoms regioninio lygmens nelaimėms, ypač jei jos ištinka tokius atokiausius regionus kaip Madeira.
Šiuo metu Prancūzijos valdžios institucijos skaičiuoja padarytą žalą ir vertina jos poveikį ekonomikai ir žmonių gyvenimo sąlygoms.
Tokie štai pagrindiniai reikalavimai pateikiant pagalbos prašymą, kuris Komisijai turi būti pateiktas per 10 savaičių nuo nelaimės. Tai reiškia - iki gegužės 9 d. Gautą prašymą Komisija nedelsdama nagrinės. Komisijos tarnybos, visų pirma Regioninės politikos generalinis direktoratas, visapusiškai padeda ir pataria, kaip rengti prašymą. Su Prancūzijos valdžios institucijomis užmegzti kontaktai ekspertų lygmeniu, tad reikalai juda sklandžiai.
Tačiau reikėtų įsidėmėti, kad pagalba iš Solidarumo fondo neišmokama tuoj pat. Solidarumo fondo nereikėtų klaidingai laikyti neatidėliotinos pagalbos priemone. Tai yra finansingelbėjimo operacijų išlaidų kompensavimo priemonė. Todėl skirtos lėšos gali būti panaudotos atgaline data - jau pirmą nelaimės dieną vykdytų gelbėjimo operacijų išlaidoms kompensuoti.
Lėšos į Solidarumo fondą surenkamos iš valstybių narių atskiru kvietimu ir nepatenka į įprastinį Europos Sąjungos biudžetą. Jas turi patvirtinti Parlamentas ir Taryba pagal biudžeto taisymo procedūrą.
Kaip žinote, visa ši procedūra - nuo prašymo pateikimo ir lėšų išmokėjimo - neišvengiamai trunka kelis mėnesius. Tačiau Komisija daro viską, kad šis laikas maksimaliai sutrumpėtų.
Žinoma, struktūriniai fondai, visų pirma ERPF, negali būti naudojami neatidėliotinoms gelbėjimo operacijoms finansuoti. Tačiau Prancūzija ir Komisija praėjo svarstyti šiuo variantus ir galimybę keisti programas, kad būtų galima prisidėti prie atstatymo darbų ilgesnį laikotarpį ir investuoti į verslo sektorius, nukentėjusius nuo potvynio.
Ir paskutinis klausimas, kurį Parlamento nariai jau iškėlprieš dvi savaites per diskusijas dėl Madeiros. Komisija pasinaudos dabartiniu suintensyvėjusiu politiniu dialogu ir pamėgins pašalinti kliūtis Tarybai pateiktam pasiūlymui dėl Solidarumo fondo reglamento pakeitimo. Parlamentas gana tvirtai pritaršiam pasiūlymui, tad, mano nuomone, dabar tinkamas metas dar kartą visiems kartu kelti šį klausimą Taryboje.
Elisabeth Morin-Chartier
Ponia pirmininke, Komisijos nary, vasario 27-28 d. naktį uraganas Ksintija ypač smarkiai praūžPajūrio Šarantoje ir mano regiono - Vandėjos - pakrantėse. Penkiasdešimt trys žmonės žuvo, daug žmonių tebeieškoma, šimtai neteko namų.
Tai didžiuliai nuostoliai, kuriuos dar labiau didina didžiulinfrastruktūrai padaryta žala. Visų pirma kalbu apie užtvankas, geležinkelių linijas, kanalizacijos sistemas, elektros energijos tinklus, telekomunikacijų tinklus ir visas mažąsias ir vidutines įmones, visų pirma tas, kurios vykdo veiklą jūrų, akvakultūros ir žemės ūkio sektoriuose, kur 45 000 hektarų žemės apsėmsūrus vanduo, nes jūroje kilo potvynis.
Tai didžiulžala. Tai žala, kurios padarinius jausime ilgai, nes kai kurie žemės ūkio žemės plotai dar kelerius metus netiks kultivuoti.
Todėl raginu Europos Komisiją parodyti solidarumą ir, žinoma, pasirūpinti, kad kuo greičiau ir kuo palankesnėmis sąlygomis būtų galima pasinaudoti Europos Sąjungos solidarumo fondu, nes juk negalime sakyti savo bendrapiliečiams, kad lėšos dar turi palaukti ir kad problemos negali būti sprendžiamos čia ir dabar. Kartu mes turime - ypač po to, kai Komisijos narys, kuriam aš už tai dėkoju, pats lankėsi nelaimės vietoje, matjos mastą ir, kiek žinau, buvo giliai sukrėstas - suvienyti pastangas ir patobulinti šio fondo naudojimą, kad nelaimės padariniai būtų šalinami kuo greičiau. Mes nuolat skundžiamės, kad Europa pernelyg nutolusi nuo savo piliečių. Tad parodykime jiems čia ir dabar, kad galime reaguoti greitai. Apgailestauju, kad šiandien čia nedalyvauja nvienas Tarybos atstovas, kuris galėtų padėti šiuo reglamento pakeitimo klausimu. Tačiau būkite tikri - mums jo reikia ir mūsų bendrapiliečiai jo tikisi.
Edite Estrela
Pone pirmininke, Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos vardu norėčiau pareikšti nuoširdžiausią užuojautą Portugaliją, Madeirą, Prancūziją ir Ispaniją ištikusios gaivalinės nelaimės aukų artimiesiems.
Praėjusią savaitę mano frakcijos narių delegacija nuvyko į Madeirą, lankėsi labiausiai nuo katastrofos nukentėjusiose vietovėse, kur susitiko su vietos ir regioninės valdžios institucijų, verslo, pramonės, prekybos ir ūkininkų asociacijų atstovais.
Iš to, ką pamatėme ir išgirdome, susidarėme aiškų vaizdą. Sužinojome, kad ištisos šeimos žuvo savo namuose, girdėjome šokiruojančius pasakojimus žmonių, mačiusių, kaip vanduo įtraukir galutinai pasiglemžžmones. Nušluotos ištisos eilės namų, jūroje atsidūrautomobiliai su keleiviais.
Tačiau ne mažiau stulbina Madeiros gyventojų ryžtas įveikti šią nelaimę. Niekuomet nepamiršiu ryžto tų, kurie nepasidavė, nepaisydami pavojaus prarasti verslą, netekti namų ir kito turto. Jie tuoj pat kibo į darbą, pasirengę viską pradėti nuo nulio. Vos per kelias dienas iš Funšalio miesto centro buvo išvežta tonos akmenų, žemės ir nuolaužų.
Nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos suvienijo pastangas, kad gyvenimas šioje saloje grįžtų į savo vėžes. Todėl svarbu pranešti, kad Madeira vėl laukia turistų. Jos gamtos grožis ir žmonių šiluma laukia mūsų.
Madeiros gyventojai taip pat laukia Europos institucijų solidarumo, kad galėtų atstatyti sugriautus kelius, tiltus ir viešosios paskirties pastatus. Prekybininkams, pramonininkams ir ūkininkams taip pat reikia mūsų paramos, kad jie galėtų grįžti į normalų gyvenimą ir prisidėti prie regiono ekonominės plėtros.
Labai malonu girdėti, Komisijos nary, kad Komisija, Parlamentas ir Taryba yra pasiryžę panaikinti kliūtis pasinaudoti Sanglaudos fondu - kaip numatoma naujame pasiūlyme, kuriam Parlamentas jau pritarė, ir užtikrinti, kad būtų galima pradėti taikyti naująsias, geriau visuomenės poreikius atitinkančias taisykles.
Kaip žinote, Komisijos nary, būtina pertvarkyti ir kitus struktūrinius fondus ir skirti juos labiausiai nukentėjusioms vietovėms, nes ypatingai padėčiai reikia ypatingų sprendimų.
Giommaria Uggias
Pone pirmininke, ponios ir ponai, Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija taip pat reiškia užuojautą dėl uragano Ksintija, pridariusio žalos keliuose Europos regionuose ir pareikalavusio žmonių aukų. Turime imtis priemonių ir šiuo klausimu pritariu tiems rimtiems pareiškimams, kuriuos šiandien išdėstKomijos narys J. Potočnik, kurio profesionalumą ir ryžtą vertinu ir pripažįstu. Todėl raginu jį padaryti būtinus pakeitimus dėl Solidarumo fondo ir primenu, kad 2006 m. Parlamentas didele dauguma jau pritaršiems pakeitimams. Atsižvelgdami į susidariusią padėtį ir žuvusius žmones, galime tik pakartoti, kaip svarbu priimti tokias priemones, kaip ši.
Tačiau kartu, pone pirmininke, turime veikti keliomis kryptimis ir pirmiausia persvarstyti visas vystymosi ir regioninio planavimo programas ir atnaujinti jas jų poveikio aplinkai požiūriu, taip pat atlikti jų poveikio teritorijai vertinimą. Taip pat turime daug investuoti į ilgalaikes nelaimių prevencijos strategijos įgyvendinimo priemones. Tai nėra koks nors neprivalomas ar nerealus dalykas, o būtinybė, jei norime, kad tokios nelaimės kaip ši, apie kurią šiandien kalbame, neturėtų tokių tragiškų padarinių.
Tačiau esama ir ekonominių priežasčių, - jei jau apsistojame tik prie šio klausimo, - kurios verčia institucijas imtis prevencijos priemonių. Nors rezoliucijoje teigiame, kad būtina skirti daug lėšų žalai atitaisyti, tačiau taip pat turime skirti dėmesio ir imtis priemonių dėl investicijų į aplinkos apsaugą, miškų atstatymą ir augalijos apsaugą bei vykdyti su tuo susijusias iniciatyvas, nes visa tai sumažins aplinkai padarytos žalos atitaisymo išlaidas.
Iš tokių nelaimių, kaip ši, turime pasimokyti - šiuolaikiškas žmogus turi suprasti, kad ne viską galima visiškai suvaldyti, bet viską galima kontroliuoti bent tam tikru mastu, jei tik imamasi tinkamų atsargos priemonių. Turime tai padaryti, pone pirmininke, bent jau dėl žuvusiųjų, kurie, deja, per pastarąsias dienas ir pastarąsias savaites visai Europai parodė, kokia mūsų regionų tikrovė, atminimo.
Raül Romeva i Rueda
Pone pirmininke, aš taip pat savo ir savo frakcijos vardu norėčiau pareikšti nuoširdžiausią užuojautą ir solidarumą su nukentėjusiais regionais. Apgailestauju dėl rimtų šios nelaimės padarinių ekonomikai ir reiškiu didžiausią užuojautą nukentėjusiųjų artimiesiems. Taip pat svarbu pabrėžti, kad nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos turėtų sutelkti dėmesį į veiksmingą prevencijos politiką ir daugiau dėmesio skirti tinkamai žemės panaudojimo praktikai ir šią sritį reglamentuojantiems teisės aktams.
Būtent dėl šios priežasties mūsų frakcija pateiksvarstyti du pakeitimus, kurių, mūsų nuomone, trūksta bendroje rezoliucijoje. Pirmasis skamba taip: kadangi Prancūzijoje buvo leista statyba užliejamose lygumose ir natūraliose šlapžemėse; kadangi spekuliacijos statybų rinkoje paskatino statybas pažeidžiamose vietovėse. Mums tai esminis aspektas, kad būtų galima pasistūmėti į priekį.
Antruoju pakeitimu reikalaujama, kad daliniam šių planų įgyvendinimo finansavimui Bendrijos lėšomis, visų pirma struktūrinių fondų, EŽŪFKP, Sanglaudos fondo ir Europos solidarumo fondo lėšomis, būtų taikomos tvarumo priemonės. Mums tai labai svarbu ir tai lems, ar mes balsuosime už rezoliuciją.
João Ferreira
Pone pirmininke, pirmieji žodžiai negali būti kitokie - tik užuojauta ir solidarizavimasis su šios katastrofos aukų artimaisiais. Prisidedame prie Europos Sąjungos pareikšto solidarumo su nukentėjusiais regionais ir miestais. Dabar turime šį solidarumą materializuoti - greitai sutelkti reikalingas lėšas ir išteklius blogo oro sukeltai žalai sumažinti.
Per pastaruosius kelerius metus valstybes nares ištiko nemažai katastrofų, kaip matyti iš 21 šalies per pirmuosius šešerius Solidarumo fondo gyvavimo metus pateiktų 62 prašymų dėl fondo mobilizavimo.
Šių katastrofų padarytą žalą sunku įvertinti, ypač turint galvoje, kad jos pareikalavo žmonių aukų. Tačiau bet kokiu atveju ekonominir socialinžala beveik visada yra didžiulė.
Būtent šiuo požiūriu prevencijai teks atlikti svarbesnį socialinį vaidmenį ir ji taps vis svarbesnis katastrofų valdymo proceso etapas. Šioje srityje svarbu plėtoti bendradarbiavimą ir stiprinti solidarumą Europos Sąjungoje. Pirmiausia tam reikia sukurti prevencijai tinkamą finansinę sistemą, kuri valstybėms narėms padėtų vykdyti visuomenės, aplinkos ir klimato apsaugos priemones.
Speciali pagalba turėtų būti teikiama ir tokioms priemonėms kaip galimų pavojingų aplinkybių atitaisymas, pažeidžiamiausių teritorijų apsauga, valstybių narių ankstyvojo įspėjimo sistemų sustiprinimas ir jungčių tarp įvairių ankstyvojo įspėjimo sistemų sukūrimas ar esamų jungčių sustiprinimas.
Kaip šiandien jau buvo sakyta, protingas žemės naudojimas, aplinkai nekenkianti ekonominir socialinplėtra, tvirtesnsanglauda Europos Sąjungoje - visa tai taip pat yra labai svarbūs katastrofų prevencijos veiksniai.
Bruno Gollnisch
(FR) Pone pirmininke, ponios ir ponai, keli Europos regionai patyrypatingus gamtinius meteorologinius reiškinius, kurie pridardaug materialinių ir ekonominių nuostolių ir žalos žemės ūkiui bei aplinkai.
Drįstu tikėtis, Komisijos nary, kad su visa jūsų pareikšta užuojauta Europos solidarumo fondas - europinpriemonė, kuri šiuo atveju būtų naudinga - bus įgyvendintas greitai ir lanksčiai tiek Prancūzijoje, tiek Madeiroje, lygiai taip, kaip šiuo fondu jau buvo pasinaudota - kaip kažkas čia minėjo - kitose Europos šalyse, kad mano tėvynainiai Vandėjoje ir Pajūrio Šarantoje galėtų atstatyti svarbiausią infrastruktūrą ir paslaugas.
Kiek supratau iš to, ką sakėte, Prancūzijos vyriausybdar nesikreipį jus šiuo klausimu, ir tai mane labai stebina. Tačiau turiu pasakyti, kad esama tam tikrų niuansų, kaip kai kurie žmonės pasinaudoja šiais įvykiais - man tai atrodo visiškai netoleruotina.
Pirma - tai tas nepasotinamas noras įvykusias gaivalines nelaimes priskirti vadinamojo pasaulinio atšilimo padariniams. Kad ir kokiais politiniais ar pseudomoksliniais teiginiais būtume maitinami, jie negali lemti oro sąlygų ir potvynių labiau nei užkirsti kelią žemės drebėjimams.
Antra - tai nuolatinis kaltininkų ir atpirkimo ožių ieškojimas. Vakarinėje Prancūzijos dalyje kilęs uraganas Ksintija - tai labai retas dviejų reiškinių, t. y. paties uragano ir neįprastai didelio, užtvankas sugriovusio potvynio, derinys.
Kilo diskusija dėl statybos leidimų, kuriuos suteikmerai, kurie dabar laikomi asmeniškai atsakingi už jų savivaldybėse žuvusius žmones. Tačiau niekas - nei departamentas, nei regionas, nei viešosios tarnybos, nei miesto planuotojai ar architektai - neprieštaravo, kad šie statybos leidimai būtų išduoti.
Išrinktieji regiono atstovai, ypač mažose savivaldybėse, yra labai savo bendrapiliečių gerbiami - ir ne be reikalo. Jiems užkrauta didžiulatsakomybės našta praktiškai už nieką, jie turi nepaprastą visuotinio intereso jausmą, jie puikiai atlieka vis sudėtingesnes pareigas, už kurias iš dalies atsakinga Europa, ir juos valdžios institucijos visiškai apleido - būtent tai norėjau pasakyti čia.
Lambert van Nistelrooij
- (NL) Pone pirmininke, Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija pritaria rezoliucijai ir kviečia deramai pareikšti užuojautą bei solidarumą ir imtis tiesioginių priemonių. Kartu norėčiau pabrėžti du dalykus. Pirma, manau, kad puiku, jog Komisija bando atlikti nepadarytą darbą ir kad J. Hahn taip pat svarsto, kaip galėtų pakoreguoti veiksmų programas. Tai geras ženklas artimai ateičiai.
Tačiau tikroji problema glūdi Solidarumo fonde. Kaip Tarybai pavyko metų metus trukdyti Parlamentui padaryti Solidarumo fondą lankstesnį? Mano nuomone, labai gerai, kad J. Potočnik taip nedviprasmiškai pasakė, jog Komisija perims iniciatyvą. Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos atstovai turėtų būti čia ir tai patvirtinti. Atėjo laikas veikti ir Parlamentas ypač nepatenkintas šiuo vilkinimu.
Tačiau šis klausimas turi ir kitą pusę. Aš esu iš Nyderlandų. Didžioji dalis Nyderlandų teritorijos yra žemiau jūros lygio. 1953 m. pavasarį kilęs potvynis vis dar gyvas mūsų atmintyje ir mes puikiai žinome, kaip svarbu galvoti apie ateitį. Mes žinome, kad plėtra šiuose regionuose, t. y. bet kokia įtakos pajūriui turinti veikla, turi būti neatsiejama nuo saugos ir prevencijos priemonių. Ir tai yra visiškai įgyvendinamas uždavinys. Nyderlanduose buvo parengtas planas - "delta" planas, skirtas pajūrio apsaugai sustiprinti; mes dirbame ir kitose srityse, kuriose ekonominę plėtrą būtina sieti su sauga.
Baigdamas norėčiau pridurti, kad 2008 m. Prancūzijos pajūrio mieste Sen Malo buvo imtasi iniciatyvos visus pajūrio regionus įtraukti į Jungtinių Tautų ir EBPO priežiūros zoną. Jungtinės Tautos turi pasirengusios pajūrio regionų nelaimių prevencijos planą - tai rodo pasaulinio požiūrio svarbą. Europos Parlamentas vykdo bandomąjį projektą 2009-2010 m. laikotarpiu; mes pritarėme, kad jame dalyvautų mūsų regionai, ir, be kitos paramos, skyrėme jam finansinę paramą. Pasaulinis aspektas yra tai, kuo turime papildyti savo ateinančio laikotarpio darbotvarkę.
Bernadette Vergnaud
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, visų pirma norėčiau pareikšti nuoširdžiausią užuojautą ir solidarumą su potvynio Madeiroje ir uragano Ksintija aukomis.
Būtina kelti klausimą dėl bauginančio tokių griaunamųjų meteorologinių reiškinių dažnėjimo, klimato kaitos vaidmens didėjimo ir skubiai reikalingų sprendimų. Kol kas svarbiausia kuo greičiau pasiūlyti sprendimą nuo šių nelaimių nukentėjusiems gyventojams. Žinoma, priemonių turi imtis viešosios ir privačios draudimo įmonės, tačiau kai kalbama apie sunaikintos infrastruktūros ir teritorijos atstatymą, Europa taip pat turi parodyti solidarumą.
Būtent todėl Prancūzijos vyriausybkreipėsi dėl pagalbos iš 2002 m. įkurto ES solidarumo fondo ir aš tikiuosi, kad ši pagalba bus suteikta greitai ir prasmingai. Būdama išrinkta vakarų Prancūzijos regiono atstovė, nuo kovo 1 d. Komisijai išsiunčiau du laiškus, kuriuos turėjau progą praėjusį ketvirtadienį La Rošelyje aptarti su Komisijos nariu J. Hahnu, kuriam esu nuoširdžiai dėkinga už reagavimą.
Komisijos narys J. Hahn pritarė, kad mechanizmas sudėtingas ir juo bus sunku pasinaudoti. Turime pripažinti, kad jis būtų buvęs daug lankstesnis, jei Taryba dėl nesuvokiamų priežasčių nebūtų blokavusi šio fondo veikimo persvarstymo, kuriam Europos Parlamentas 2006 m. gegužės mėn. pritardidžiąja balsų dauguma. Todėl tikiuosi, kad Tarybai pirmininkaujanti Ispanija padės šiam dokumentui išeiti iš aklavietės, siekiant užtikrinti, kad sistema taptų veiksmingesnė.
Kalbant apie artimesnį laikotarpį, raginu Komisiją patvirtinti vienkartinį dalinio finansavimo iš ERPF ir ESF regioninių fondų padidinimą nukentėjusių regionų projektams ir padaryti tai per tiek laiko, kad jų ūkis galėtų atsigauti iki vasaros.
Galiausiai, pagalba turi būti panaudojama tokiam atstatymui, kuris būtų planuojamas nekartojant tragiškai pasibaigusių aplinkosaugos ir miestų planavimo klaidų; ji turi būti naudojama apgalvotai, kad tokios tragedijos nebepasikartotų.
François Alfonsi
(FR) Pone pirmininke, po nelaimės, ištikusios Prancūzijos pajūrį vos po kelių savaičių nuo nelaimės Madeiroje, mūsų frakcija pateiksvarstyti keletą pakeitimų, kad mūsų Parlamentas, pareikšdamas solidarumą, kartu demaskuotų kaltuosius. Vieni Europos piliečiai žuvo, kiti viską prarado ne tik dėl stichijos šėlsmo. Tai nutiko ir todėl, kad buvo padaryta rimtų klaidų, kai buvo leista užstatyti jūros ir upių pakrantes. Dėl šių klaidų kaltos valstybės narės, jų įstatymai, kurie labai netobuli, jų valdžios institucijos, kurios pernelyg atsainios, ir jų vyriausybės, kurios pernelyg neatsakingos.
Leisti statybas užliejamose teritorijose yra ne mažiau rimta negu leisti ir metų metus skatinti vartoti tabaką ar naudoti asbestą, nors žmonės nuo to miršta ir mirčių priežastis visiškai akivaizdi. Prieš Ksintiją buvo Madeira, prieš Madeirą buvo Sicilija, rytoj bus naujų nelaimių. Jei Europos Parlamentas nesugriežtins tono, jis bus atsakingas už nelaimes ateityje. Europos Sąjunga turi parodyti solidarumą, bet kartu ir atsakingumą.
Patrick Le Hyaric
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nary, kaip ir visų kitų čia esančių, mūsų mintys visų pirma yra su gyventojais, jų gedinčiomis šeimomis ir tais, kurie dėl uragano Ksintija visko neteko.
Ko galima pasimokyti iš šios nelaimės - tai, vėlgi, valstybių narių, savivaldybių, departamentų, regionų tarnybų, įskaitant viešąsias tarnybas ir civilinės saugos tarnybas, parodžiusias savo veiksmingumą, naudingumas. Manau, visi pritariame, kad šiandien turime skubiai padėti nukentėjusioms šeimoms atsitiesti ir atsistatyti, bet atsistatyti turime kitaip - atsižvelgdami į gamtą ir žmones. Tam turime paskatinti pelne besimaudančias draudimo įmones kompensuoti žmonėms jų patirtus nuostolius.
Kita vertus, atsižvelgdama į šiuos regionus ištikusios nelaimės išskirtinumą, Europos Sąjunga kartu su valstybėmis narėmis turi imtis daug didesnio masto priemonių - taip pat ir panaudojant Europos solidarumo fondą - ir daryti tai greičiau ir lanksčiau nei tas būdas, kurį jūs, Komisijos nary, ką tik apibūdinote. Iš tiesų, taikant tradicinius kriterijus, ko gero, neįmanoma kiekybiškai įvertinti sugriautų namų ir sužlugdyto verslo bei žemės ūkio žemės išvalymo sąnaudų.
Kita vertus, turime panaudoti regioninius fondus ir ESF fondą, kad padėtume regionams vėl atsistoti ant kojų. Be to, labai svarbu pasimokyti iš to, kas nutiko, ir imtis priemonių siekiant užkirsti kelią tokioms nelaimėms arba sumažinti tokių klimato reiškinių daromus nuostolius. Turi būti nuodugniai persvarstytas statybų užliejamose pajūrio teritorijose ir kovos su spekuliavimu nekilnojamojo turto rinkoje klausimas kartu atsižvelgiant į poreikį užtikrinti pusiausvyrą gamtoje, taip pat ūkininkavimo, akvakultūros, austrių auginimo ir žvejybos veikloje, kurią Europos politika taip dažnai žlugdo.
Būtent todėl siūlau, kad Europos Sąjunga kartu su valstybėmis narėmis ir regionais parengtų nuoseklaus tvaraus atstatymo ir vystymosi planą, kuriame būtų atsižvelgta į geografiją, aplinką, biologinę įvairovę ir pajūrio teritorijose vykdomą veiklą.
Galiausiai, turi būti sudarytos sąlygos sukurti bendrą prevencijos, stebėsenos ir ankstyvojo įspėjimo sistemą, pagal kurią gyventojams būtų teikiama skubi solidari pagalba.
Maurice Ponga
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, kaip sakmano kolegE. Morin-Chartier ir kiti nariai, vasario 27 d. ir 28 d. smarkus uraganas Ksintija smogkeliems Prancūzijos regionams, nusinešdamas 53 žmonių gyvybes bei pridarydamas daug materialinių nuostolių.
Uraganas buvo ypač smarkus; jis sukėlviską griaunančius potvynius Prancūzijos pajūryje. Po nelaimės Madeiroje Europa dar kartą nukentėjo. Ypač nukentėjo Bretanė, mano kolegos ir draugo A. Cadeco regionas. Todėl trijuose Prancūzijos regionuose - Bretanėje, Puatu-Šarantose ir Luaros krašte - buvo paskelbta gaivalinės nelaimės padėtis.
Šių nelaimių ištikta Europos Sąjunga turi atitinkamai reaguoti ir parodyti solidarumą. Vien tik žodžiais ir rezoliucija nepadėsime šių nelaimių aukoms; visų pirma turime suteikti finansinę pagalbą.
Todėl raginu Europos Komisiją - šiuo klausimu mane palaiko mano kolega C. Béchu - kuo greičiau sudaryti sąlygas pasinaudoti ES solidarumo fondu ir padėti nuo nelaimės nukentėjusioms teritorijoms susitvarkyti su nuostoliais.
Ši nelaimparodM. Barnier'io pasiūlymo sukurti Europos civilinės saugos pajėgas aktualumą. Europiečiai turi veikti kartu, nes kyla vis daugiau nelaimių, kurios pakenkia mūsų Europos regionams, ypač labiausiai izoliuotiems ir pažeidžiamiausiems regionams, pvz., Indijos vandenyno saloms ar Karibų saloms.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Pone pirmininke, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau pareikšti solidarumą su uragano Ksintija aukų artimaisiais.
Praėjusią savaitę kartu su Regioninės plėtros komiteto narių iš Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos delegacija teko lankytis Madeiroje. Tai buvo pirmas kartas, kai Europos delegacija lankėsi įvykio vietoje ir susitiko su salos valdžios institucijomis ir gyventojais.
Madeiroje kilęs uraganas nusinešper keturiasdešimties žmonių gyvybes ir dar šimtus sužeidarba sugriovjų namus. Apskaičiuota, kad ekonominiai nuostoliai sudaro 100 mln. EUR, tiesiogiai nukentėjo 900 verslo įmonių ir per 3 500 darbuotojų.
Dabar pirmiausia reikia atstatyti infrastruktūrą, užtikrinti, kad gyvenimas grįžtų į įprastas vėžes, ir svarbiausia - atkurti Madeiros įvaizdį užsienyje ir sugrąžinti žmonių pasitikėjimą jos turizmo pramone, nes tai duotų stimulą jos ekonomikai ir vystymuisi.
Nepalankios oro sąlygos, visų pirma uraganas Ksintija, pakenkir Ispanijai, ypač Andalūzijos regionui ir Kanarų saloms, taip pat pakenkvakarų Prancūzijai ir kitoms šalims.
Šios didelės nelaimės padardidžiulę žalą ekonomikai, todėl Europos Sąjunga privalo skubiai ir greitai imtis veiksmingų priemonių; turime sutelkti visas būtinas priemones tokių nelaimių padariniams tvarkyti.
Komisijos nary, tai ypatinga padėtis ir reikia ypatingų priemonių.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Pastaruoju metu mus ištinkančių katastrofų ir gaivalinių nelaimių dažnumas ir mastas verčia nerimauti. Laikas įgyvendinti 2006 m. Michelio Barnier'io pasiūlymą dėl Europos civilinės saugos pajėgų sukūrimo.
Taip pat reikia skubiai rasti išeitį, kaip kuo greičiau persvarstyti Europos solidarumo fondo reglamentą. Remdamasis savo 2006 m. pozicija, Parlamentas patvirtino reglamento pakeitimus, siekdamas sudaryti sąlygas greitai ir veiksmingai reaguoti į valstybių narių prašymus. Pakoreguotame reglamente numatyta sumažinta riba, nuo kurios galima kreiptis dėl fondo mobilizavimo, ir greitas lėšų išmokėjimas remiantis išankstiniu vertinimu yra ypač svarbios priemonės.
Todėl prašau Tarybos grįžti prie Europos solidarumo fondo reglamento pakeitimų, pareikalauti kuo greičiau šį reglamentą persvarstyti ir neatmesti naujojo reglamento.
Ačiū.
Karin Kadenbach
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, praėjusių metų lapkričio mėn. turėjau galimybę kartu su Regioninės plėtros fondo narių delegacija savo akimis pamatyti visus tuos puikius darbus, atliekamus Madeiroje panaudojant ES lėšas, todėl aš taip pat asmeniškai jaučiuosi paveikta šios nelaimės. Noriu pareikšti užuojautą nukentėjusioms šeimoms ir tiems, kurie vos per kelias valandas neteko visko, ką statvisą savo gyvenimą.
Šiuo metu Europos Sąjunga stebima per mikroskopą, o Solidarumo fondas ir buvo įkurtas būtent tokiems sudėtingiems atvejams, tad Madeiros ir Prancūzijos gyventojams dabar reikia daug daugiau negu užuojautos, jiems visų pirma reikia mūsų finansinės pagalbos.
Prancūziją ir Madeirą ištikusios nelaimės mastą padidino tai, kad žmonės galbūt turėjo per didelių siekių mėgindami suvaldyti gamtos pasaulį ir gyventi nepaisydami gamtos dėsnių. Ši nelaimdar kartą skaudžiai mums priminė, kad to neįmanoma daryti ilgą laiką.
Tai reiškia, kad visos lėšos turi būti naudojamos taip, kad būtų užtikrintas saugumas, prevencija ir tvarumas, ir tam reikia skirti ypatingą dėmesį.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau pareikšti užuojautą ir solidarumą su Prancūzija ir Portugalija, visų pirma La Rošelio miestu ir Madeiros sala; antra, norėčiau pareikšti solidarumą su savo paties šalimi, visų pirma Andalūzija ir Kanarų salomis, kurios taip pat nukentėjo nuo šio uragano. Tačiau privalau ir aštriai pakritikuoti Europos Sąjungos solidarumo fondą.
Solidarumo fondas neveikia, nebuvo atsižvelgta ir į 2006 m. Parlamento rezoliuciją. Danar ji nebeturi jokios vertės. Pateikti skaičiai - 0,6 proc. BVP ir 3 mlrd. EUR - nebeatitinka dabartinių poreikių, nes tai jau ne tik skubios pagalbos klausimas, bet ir atstatymo klausimas. Mes pasitikime Tarybai pirmininkaujančia Ispanija ir todėl raginame ją paspartinti Solidarumo fondo reformą.
Nuno Teixeira
(PT) Pone pirmininke, pradėsiu nuo nuoširdžiausios užuojautos uragano Ksintija aukų artimiesiems, ypač Prancūzijoje ir Ispanijoje. Niekas nesitikėjo, kad praėjus vos savaitei po nelaimės Madeiroje, uraganas visu smarkumu smogs Prancūzijos pajūriui, Ispanijai ir labiausiai - Kanarų saloms.
Praėjusį šeštadienį man teko kartu su J. Hahnu būti Madeiroje ir apsilankyti labiausiai nukentėjusiose vietovėse bei savo akimis pamatyti suniokojimo mastą. Rytoj ten lankysis ir Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso. Dėl to, kad jie tai daro ir asmeniškai pamato suniokojimo mastą, jie tampa privilegijuotais liudininkais to, kas nutiko, ir sutelkia žmonių dėmesį į tai, kas šiuo metu svarbiausia - skubią pagalbą.
Labai svarbu, kad Parlamentas galėtų įsipareigoti sparčiai persvarstyti Solidarumo fondo struktūrą, ją supaprastinti ir išsiųsti pagalbą kuo greičiau, kad galėtume greitai padėti žmonėms, kurių nebegalime prašyti laukti.
Petru Constantin Luhan
(RO) Pritariu iniciatyvai paremti Europos Parlamento rezoliuciją dėl didelės gaivalinės nelaimės Madeiros autonominėje srityje ir uragano Ksintija padarinių Europoje. Leiskite pareikšti užuojautą nukentėjusiesiems ir padėką visiems, suteikusiems pagalbą po šių nelaimių.
Tvirtai manau, kad Europos regionams turi būti suteikta daug daugiau finansinės paramos tokių nelaimių prevencijos priemonėms vykdyti. Europos Sąjunga gali patobulinti ir sukurti kompleksines nelaimių priežasčių tyrimo sistemas, kad būtų sukurtos veiksmingiausios priemonės jų prevencijai. Manau, kad konkrečiai šiam tikslui skirtos priemonės galėtų būti parengtos dėl kiekvieno Europos makroregiono. Taip pat galvoju - nors tai ir nėra konkrečiai minima rezoliucijoje - apie ES Dunojaus strategiją, nes ši upbuvo neseniai, t. y. 2002 m. ir 2004 m., kilusių gaivalinių nelaimių šaltinis.
Be to, papildomai panaudojus visus turimus išteklius visais prieinamais būdais būtų galima užtikrinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir padėti pagrindą solidarumo aktams tokių nelaimių atveju.
Ačiū.
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Pone pirmininke, aš esu iš mažo kaimo, kuriame yra apie 500 gyventojų ir kuris prieš dvejus metus taip pat smarkiai nukentėjo nuo potvynio. Tik dėl stebuklo - arba, jei norite - laimingo atsitiktinumo tuomet niekas nežuvo. Tuo metu mums labai padėjo tas pats Solidarumo fondas, apie kurį šiandien kalbame. Puikiai suprantu, kaip jaučiasi nukentėję žmonės. Jie taip pat laukia solidarumo iš visos Europos Sąjungos - greito ir veiksmingo solidarumo.
Būtent todėl manau, kad labai svarbu sutelkti dėmesį į Solidarumo fondo reglamentą. Kaip žinote, Komisijos pasiūlymas dėl Europos Sąjungos Solidarumo fondo reglamento pakeitimo buvo pateiktas 2005 m. Jame daugiausia siūloma praplėsti fondo taikymą, kad juo būtų galima naudotis ne tik gaivalinių nelaimių atveju. Tačiau pasiūlyme yra ir nuostatų, kurios būtų buvusios aktualios Ksintijos atveju, pvz., pasiūlymas sumažinti nuostolių ribą, nuo kurios galima kreiptis dėl pagalbos, ir numatyti galimybę numatomos pagalbos dalį išmokėti avansu.
Pastaruoju metu iš valstybių narių, taip pat ir Prancūzijos, buvo gauta signalų, kad jos gali persvarstyti savo neigiamą poziciją. Kartu su Parlamentu Komisija ketina netrukus imtis naujos iniciatyvos prieš Tarybą ir Tarybai pirmininkaujančią Ispaniją, kad reikalai pajudėtų.
Pritariu pastabai, kad turime padaryti viską, ką galime, kad būtume kuo geriau pasirengę. Nelaimių dažnumas ir intensyvumas akivaizdžiai didėja ir tai kelia nerimą. Todėl manau, kad svarbiausia - būti geriau pasirengusiems. Čia vaidmenį turėtų atlikti ir Sanglaudos fondas bei struktūriniai fondai. Galima apsvarstyti ir kitas galimybes. Jau minėjau struktūrinius fondus ir Sanglaudos fondą. Galima būtų perskirstyti ir Kaimo plėtros fondą, bet, žinoma, tik valstybės narės prašymu.
Norėčiau padėkoti jums už paramą, taip pat padėkoti ir savo kolegos Johanneso Hahno, kuris yra atsakingas už šį klausimą, vardu.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Alain Cadec  
Vasario 27 d. ir 28 d. smarkus uraganas Ksintija nuniokojo kelis Prancūzijos regionus. Jis nusineš53 žmonių gyvybes ir pridardidžiulių materialinių nuostolių - visų pirma, sukėldidelį potvynį. Po nelaimės Madeiroje Europą ištiko dar viena nelaimė. Skaudžiai nukentėjo mano regionas - Bretanė, ir trijuose departamentuose - Bretanėje, Puatu-Šarantose ir Luaros krašte - buvo paskelbta gaivalinės nelaimės padėtis. Norėčiau pareikšti visišką solidarumą su nukentėjusiomis šeimomis ir nelaimės aukomis. Visa Europos Sąjunga turi reaguoti ir parodyti solidarumą per finansinės pagalbos paketą ir atstatymui skiriamas paramos priemones. C. Béchu prisideda prie mano prašymo skirti neatidėliotiną pagalbą. Šiandien Solidarumo fondo finansinius išteklius, regis, sudėtinga panaudoti. Reikia pripažinti, kad Parlamentas jau nuo 2005 m. reikalauja veiksmingesnio ir spartesnio ES solidarumo fondo panaudojimo. Komisija ir Taryba turi padėti kuo greičiau skirti lėšų iš šio fondo nukentėjusiems regionams. Ši nelaimparodė, kad M. Barnierio pranešimas dėl Europos civilinės saugos pajėgų "Europos pagalba" sukūrimo yra visiškai logiškas ir leistų veiksmingiau reaguoti nelaimės atveju.
Diogo Feio  
raštu. Pastarąsias savaites Europai ir jos valstybėms narėms smogdvi gaivalinės nelaimės, sukeldamos tragiškus padarinius, palikdamos už savęs mirties pėdsaką ir griuvėsius ir padarydamos žalos už dešimtis tūkstančių eurų.
Mes nepamiršime tragiškų vaizdų iš Madeiros vasario mėn. pabaigoje, kuriuos aš stebėjau su dideliu liūdesiu, nes tragedija ištiko salą, kurią gerai pažįstu, taip pat nepamiršime tragiškų pranešimų apie uragano Ksintija praūžimą per kelis Europos regionus.
Šia proga noriu ne tik pareikšti nuoširdų susirūpinimą tais, kurie nukentėjo nuo šios nelaimės, bet ir paraginti Komisiją veikti greitai ir padėti labiausiai nukentėjusiems regionams. Tai turi būti padaryta ne tik kuo greičiau ir kuo lanksčiau mobilizuojant kuo didesnį Europos Sąjungos Solidarumo fondą, bet ir panaudojant visas kitas Sanglaudos fonde esamas priemones ir mechanizmus, kad nukentėjusiems regionams padėtume įveikti šią baisią tragediją.
Naudodamasis proga, norėčiau pareikšti pritarimą visoms Madeiros vietos valdžios institucijų ir jos gyventojų pastangoms.
Veronica Lope Fontagné  
Pone pirmininke, ponios ir ponai, deja, turime dar kartą spręsti šį liūdną ir jau eiliniu tapusį klausimą. Norėčiau pareikšti pagarbą ir padėką visiems profesionalams ir savanoriams, prisidėjusiems prie gelbėjimo ir atstatymo operacijų nukentėjusiose teritorijose, ir pareikšti gilią užuojautą žuvusiųjų artimiesiems. Turime padėti nukentėjusiesiems ir padėti pamatą nukentėjusioms teritorijoms kuo greičiau atsigauti. Taip pat turime toliau intensyviai dirbti prevencijos srityje. Galiausiai ir svarbiausia, noriu paraginti Ispanijos vyriausybę pasinaudoti tuo, kad ji šiuo metu pirmininkauja Europos Sąjungai, ir pastūmėti dabartinio Europos Sąjungos solidarumo fondo reglamento keitimą, - ko Europos Parlamentas ne kartą prašė, - kad jį būtų galima panaudoti greičiau, lanksčiau ir veiksmingiau.
Iosif Matula  
raštu. - (RO) Gaivalinių nelaimių dažnumas pasaulyje verčia nerimauti. Šiandien, susidūrę su nauju iššūkiu - kova su klimato kaitos padariniais, matome savo neatsakingo elgesio praeityje rezultatus.
Nereikia nsakyti, kad nuo gaivalinių nelaimių nukentėjusių teritorijų atstatymo darbai kainuoja nepalyginamai daugiau, negu kainuotų prevencija. ES lygmeniu turime priemonių, kurių galime imtis tokiais atvejais; jos vykdomos pagal regioninius projektus. Pvz., Rumunijos Vakarų regione, kuriam aš atstovauju, vykdomas projektas, skirtas kritinės padėties atveju naudojamos intervencijos sistemos gebėjimams ir kokybei gerinti.. Reikia persvarstyti turimas finansines priemones, įskaitant struktūrinius fondus ir Sanglaudos fondą, taip pat Kaimo plėtros fondą, kad visi šie fondai būtų lankstesni kritinės padėties atveju.
Kalbant apie Solidarumo fondą, ribos, nuo kurios fondą galima mobilizuoti, sumažinimas ir galimybatitinkamas sumas išmokėti avansu paspartintų intervenciją ir atstatymo darbus ir padarytų juos veiksmingesnius.
Galiausiai, turėsime skirti deramą dėmesį senesnei iniciatyvai - greito reagavimo pajėgoms, kurios galėtų veikti visoje Europos Sąjungos teritorijoje, nes gamtos reiškiniai daro įtakos ir kaimyniniams regionams, todėl taip būtų sudarytos sąlygos solidarumui ir tarpvalstybiniams veiksmams.
Maria do Céu Patrão Neves
raštu. - (PT) Norėčiau prisijungti prie kitų ir pareikšti užuojautą nukentėjusiems nuo liūčių ir smarkaus vėjo, vasario 20 d. nuniokojusio Madeirą, ir solidarumą su visais, kurie gedi šeimos narių ir artimųjų, kurie praradę savo turtą. Taip pat norėčiau pabrėžti, kad reikia nuolat stiprinti Europos Sąjungos gebėjimą teikti pagalbą nuo gaivalinių nelaimių nukentėjusiems gyventojams. Praradę asmeninį turtą - namus, pragyvenimo šaltinį, darbą, - šie gyventojai gali patekti į beviltišką padėtį. Tokiais atvejais socialinį teisingumą galima pasiekti tik per solidarumą, nepamirštant, kad, kai visi piliečiai turi padorias gyvenimo sąlygas, tai yra naudinga visai visuomenei. Todėl nemanau, kad per daug prašau reikalaudama praplėsti Solidarumo fondą ir padaryti jį lankstesnį. Baigdama norėčiau pareikšti, kad visiškai pritariu šiandien Europos Parlamento priimtai rezoliucijai dėl Madeiros.
Richard Seeber  
raštu. - (DE) Pastarojo metu audros visoje Madeiroje, kai kuriose Ispanijos dalyse ir Prancūzijoje labai brangiai kainavo - nusinešketuriasdešimties žmonių gyvybes Madeiroje, dar šešiasdešimties - Prancūzijoje, nesuskaičiuojamas skaičius žmonių dar nerasta, padaryta didžiulžala turtui. Gaivalinių nelaimių valdymas - tai galimybEuropai parodyti savo vertę. Norint pašalinti tragiškus uragano Ksintija ir viską niokojančių liūčių padarinius, reikalingas greitas ir neapsunkintas Europos partnerių bendradarbiavimas. Panaudojant Solidarumo fondą ir kitas ES finansines priemones būtų galima greičiau kompensuoti bent jau ekonominę nelaimės padarytą žalą. Tačiau nelaimių prevencijos organizavimas turi likti valstybių narių pareiga, nes jos geriausiai išmano savo šalies specifiką ir todėl gali greičiau reaguoti kritinės padėties atveju. Kad ateityje audros nepridarytų tiek žalos, Komisija turėtų padėti valstybėms narėms rengti veiksmingus veiksmų kritinių padėčių atveju planus ir rizikos lenteles. Įsismarkavus klimato kaitai ir dėl jos sutrikus kritulių ciklams, nebus galima atremti dar smarkesnių uraganų ateityje. Tačiau atliekant geresnį išankstinį planavimą galima sumažinti tokių uraganų žalą.
Dominique Vlasto  
Uraganas Ksintija - tai dar viena tragiška ir skaudi intensyvėjančių ir dažnėjančių klimato svyravimų, kurie visgi yra gamtiniai reiškiniai, apraiška. Šiuo metu Europos Sąjunga pernelyg dažnai susiduria su tokiomis gaivalinėmis nelaimėmis, tad esamos politikos nebeužtenka; aš manau, kad norint geriau apsaugoti piliečius, turi būti sustiprintos šios trys intervencijos sritys: prevencija, apie kurią kalbama 2009 m. Baltojoje knygoje dėl prisitaikymo prie klimato kaitos, kurioje atskirai pabrėžiamas pajūrio ir kalnų teritorijų pažeidžiamumas - aš buvau nuomonės dėl šios knygos referentė; greita intervencija, kuri būtų užtikrinta pagaliau sukūrus Europos civilinės saugos pajėgas - šiuo klausimu tik kalbame ir nieko nedarome, nors reikia tik tiek, kad pasiūlymas taptų tikrove; ir atitaisymas - tam turi būti leista kritiniu atveju skubiai mobilizuoti struktūrinius fondus (prireikus, ir ne pagal regioninėse programose numatytas intervencijos sritis) ir Solidarumo fondą, kurio reglamentą reikia iš dalies keisti, kad būtų sparčiau ir paprasčiau jį mobilizuoti. Tuomet aš, žinoma, pritarsiu šiai rezoliucijai, tačiau apgailestauju, kad mūsų Parlamentui tenka dar kartą reikalauti imtis priemonių, kurios turėjo būti pasiūlytos po vienos iš tų daugybės gaivalinių nelaimių, kurios pastaraisiais metais panardino Europą į gedulą.
