Žalioji knyga "Prisitaikymas prie klimato kaitos Europoje - galimi ES veiksmai" (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas darbotvarkės punktas yra diskusijos dėl Guido Sacconi žodinio klausimo Komisijai Laikinojo klimato kaitos komiteto vardu - B6-0014/2008) dėl Žaliosios knygos "Prisitaikymas prie klimato kaitos Europoje - galimi ES veiksmai".
Guido Sacconi
klausimo autorius. - (IT) Gerbiamasis Pirmininke, ponios ir ponai, visiškai neabejoju, kad labai svarbu, kad Europos Parlamentas galų gale nuodugniai išnagrinėtų prisitaikymo prie klimato kaitos, kurios mastą iš tiesų iki šiol vertinome nepakankamai, klausimą. Komisijos žalioji knyga suteikmums vertingą galimybę šį klausimą nagrinėti.
Kiekvienas žino, kad labai sunkiai kovojame siekdami sumažinti visuotinį atšilimą; šiuo metu svarstome pasiūlymų dėl teisės aktų paketą, kuris turėtų padėti pasiekti esminės pažangos siekiant šio tikslo. Tačiau žinome, kad klimato kaitos padariniai jau jaučiami daugelyje pasaulio šalių - ypač neturtingiausiuose regionuose - taip pat didelėje mūsų žemyno ir Europos Sąjungos dalyje. Todėl būtina į tai reaguoti ir parengti tinkamą kryptingą politiką, suderintą su svarbiausiu tikslu, kartoju - mažinti taršą ir visuotinį atšilimą..
Manau, kad šiuo požiūriu Balyje buvo padaryta didelpažanga - buvo nuspręsta skirti lėšų Pasaulio aplinkos fondui, konkrečiai nustatant Švarios plėtros mechanizmo dalį finansuojant prisitaikymo projektus besivystančiose šalyse. Taip pat skaičiau, jei nesuklydau, kad Bankoke vykusiame susitikime - pirmajame dideliame susitikime po susitikimo Balyje - parengtoje programoje, kuria siekiama tęsti Balyje pradėtą darbą, numatytas kitas susitikimas, kuris turėtų vykti šį birželį Bonoje, ir kuris skirtas būtent prisitaikymo klausimui.
Tarptautinį aspektą išskyriau dėl to, kad rengiant CLIM komitete priimtą rezoliucijos projektą ir pateikiant jį Parlamente man atrodė, kad tarptautinis bendradarbiavimas yra svarbiausias klausimas. Europos Sąjunga privalo apsispręsti dėl sąveikos ir finansinio, techninio ir mokslinio bendradarbiavimo su šalimis, kurioms labiausiai reikia pagalbos, kurios neturi pakankamai priemonių pasipriešinti kartais niokojančiam visuotinio atšilimo poveikiui, vystymo. Pakanka prisiminti Ramiojo vandenyno salas - mes rengėme svarstymą, kuriame dalyvavo kai kurių šių šalių atstovai - jie paaiškino, kokia pavojinga jų padėtis yra jau dabar.
Kitas prioritetas - tikslios pusiausvyros, kuri padėtų išlaikyti dinamišką mažinimo ir prisitaikymo sąveiką, nustatymas.
Trečias prioritetas - mokslinių tyrimų ir eksperimentų skatinimas. Atsižvelgiant į labai didelę geografinę įvairovę, vis dar nesugebama tinkamai įvertinti galimo visuotinio atšilimo poveikio; dėl to sunku nustatyti ilgalaikę politiką, skirtą prisitaikyti prie labiausiai neraminančių pokyčių arba užkirsti jiems kelią.
Svarbiausias kelerių kitų metų darbas, be abejo - suderinti šias politines programas su kitomis; tam reikia, kad visi veikėjai visais lygmenimis pasiektų politinį susitarimą. Ypač pabrėžėme, kad siekiant, kad mūsų sanglaudos programose būtų atsižvelgta į klimato kaitą, būtina jas persvarstyti; persvarstymas privalo prasidėti nuo žemės ūkio politikos pritaikymo, ir vertinant bendrai - žemės valdymo politikos. Šiuo klausimu manau, kad turėtume pritarti pateiktam pakeitimui ir raginti Tarybą galų gale priimti bendrąją poziciją dėl dirvožemio apsaugos.
Gerbiamasis Pirmininke, man atrodo, kad man skirtos penkios minutės dar nesibaig- taip pat manau, jog labai svarbu rasti tinkamą Europos politikos ir veiksmų vietos lygmeniu pusiausvyrą. Subsidiarumo principą būtina interpretuoti dinamiškai ir nebiurokratiškai.
Dėl labai didelės geografinės įvairovės Europoje neįmanoma parengti vienos politikos. Poveikis Europos pietų regionams ir Alpių grandinei būtų labai skirtingas ir labai didelis. Todėl įvairūs komitetai privalo užmegzti labai artimus ir individualius santykius su regionų valdžios institucijomis. Manau, kad tarptautinio bendradarbiavimo modeliu galėtų būti didelės regionų organizacijos, pvz., Alpių konvencijos ir Karpatų konvencijos organizacijos, kurios rengia kelias labai vertingas iniciatyvas.
Dėkoju jums, Komisijos nary. Tikiuosi, jūs papasakosite apie pažangą rengiant Baltąją knygą, padarytą po konsultacijų dėl Žaliosios knygos.
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerbiamasis Pirmininke, dėkoju už suteiktą galimybę pakalbėti apie Komisijos darbą. Juo siekiama padėti prisitaikyti prie klimato kaitos Europoje ir visame pasaulyje. Labiausiai nukentės labai neturtingos šalys, nors jos ir neprisidėjo prie šiltnamio efekto.
Guido Sacconi pastebėjo, kad Komisija rengia Baltąją knygą, kuri bus paskelbta 2008 m. rudenį, ir kuria tęsiama Žalioji knyga dėl prisitaikymo prie klimato kaitos, paskelbta 2007 m. birželio mėn. Šia Baltąja knyga siekiama, kad ES turėtų ambicingą ir veiksmingą strategiją, skirtą apriboti neišvengiamos klimato kaitos poveikį. Ši kaita jau vyksta. Per artimiausius metus ji vyks toliau, nepaisant priemonių, skirtų mažinti anglies dvideginio išmetamųjų teršalų kiekį, kurių, tikiuosi, mes imsimės ir dėl kurių, tikiuosi, sugebėsime susitarti 2009 m. Kopenhagoje.
ES toliau išliks tarptautinių prisitaikymo iniciatyvų lyderė. Šios iniciatyvos vystomos remiantis JT tarptautine sutartimi. Tuo tarpu Komisija, siekdama nustatyti, kaip tarptautinbendruomengali geriausiai spręsti naujausiose ataskaitose nurodytas problemas, toliau bendradarbiauja su Tarpvyriausybine klimato kaitos grupe ir kitomis mokslo organizacijomis, kurios atlieka tyrimus su šiomis problemomis susijusiose srityse.
Komisija teigiamai vertina Europos Parlamento rezoliuciją dėl Žaliosios knygos ir, galiu pasakyti, pritaria didesnei daliai joje išdėstytų teiginių. Ypač pabrėžiu, kad būtina kuo geriau suderinti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo ir prisitaikymo pastangas. Būtina atlikti daugiau mokslinių tyrimų, rinkti daugiau mokslinės informacijos, saugoti ekosistemas, analizuoti bei vertinti esamas ir būsimas finansavimo strategijas. Taip pat svarbu stiprinti mokslinių tyrimų ir įvairių politinių programų sąveiką ir, kai reikia, įtraukti prisitaikymo kriterijus į ES vidaus ir išorės politiką. Privalome užtikrinti, kad sprendžiant problemas visapusiškai dalyvautų šalies institucijos ir pilietinvisuomenė.
Rengdama Baltąją knygą dėl prisitaikymo Komisija, be abejo, visapusiškai įvertins per dialogą pateiktus suinteresuotųjų šalių pasiūlymus ir Europos Parlamento nuomonę. Leiskite jums padėkoti už visą paramą, iki šiol suteiktą Europos Komisijos darbui.
Jerzy Buzek
PPE-DE frakcijos vardu. - (PL) Gerbiamasis Pirmininke, norėčiau padėkoti pranešėjui Guido Sacconi už puikų dokumentą, kuriam visiškai pritariu. Norėčiau pasakyti, kad pavyko pasiekti, kad šiame dokumente būtų nagrinėjamas tik prisitaikymo klausimas. Daugiausiai dėmesio skyrėme prisitaikymui ir noriu pasveikinti pranešėją dėl to, kad dokumente buvo apsiribota klausimais, susijusiais su prisitaikymu ir klimato kaitos poveikio mažinimu. Nepaisant to, norėčiau pabrėžti keturis klausimus, kuriuos laikau labai svarbiais.
Turėtumėme prisiminti, kad ne Europoje, o Azijoje, Afrikoje ir Okeanijoje klimato kaitos poveikis iš tikrųjų yra labai didelis ir nepalyginamas su poveikiu mūsų žemyne. Antra privalome kurti technologijas ir būdus, kurie sumažintų šiuo metu vykstančios klimato kaitos poveikį ir leistų reguliuoti klimato procesus ir prie jų prisitaikyti. Kita priežastis taip elgtis - galimybpasidalinti savo patirtimi su neturtingesnėmis ir besivystančiomis šalimis.
Ponios ir ponai, gali kilti klausimas, kam viso to reikia. Priežastis ta, kad Kioto protokolą pakeisiantis susitarimas yra pagrindinis politinis iššūkis Europos Sąjungai, nes daug pigiau apsisaugoti nuo klimato kaitos ir užkirsti jai kelią, nei prisitaikyti prie jos. Kiekvienas, kuris nuvyks į Azijos ar Afrikos šalis arba Okeanijos salas, tam pritars. Todėl privalome siekti, kad visas pasaulis įsipareigotų siekti išvengti klimato kaitos. Tai turi įvykti Poznanėje ir Kopenhagoje, o Europos Sąjunga privalo tai užtikrinti.
Galiausiai noriu pabrėžti, kad Sąjungos biudžete mūsų prioritetams išlaidų kategorijos nenumatytos. Dabartinis mūsų prioritetas - įveikti klimato kaitą, taip pat - užkirsti jai kelią. Tai susiję su Sąjungos energijos politika. Šiuo metu tokių išlaidų kategorijų nėra. Biudžeto išlaidų kategorijos turi būti persvarstytos per tarpinę peržiūrą, nes mūsų biudžetas privalo būti susijęs su svarbiausiais Europos Sąjungai klausimais.
Katerina Batzeli
PSE frakcijos vardu. - (EL) Gerbiamasis Pirmininke, pirmiausia leiskite pasveikinti pranešėją Guido Sacconi, kuris pasinaudojo savo patirtimi aplinkos ir klimato kaitos srityse ir parenglabai kokybišką pranešimą.
Komisijos nary, kai dalyvaujame tikrose diskusijose dėl klimato kaitos, labai greitai aiškėja problemos. Tai ypač pasakytina apie aplinkos, ekonomikos ir energetikos problemas, pagal kurias modeliuojama Europos ir tarptautinės ekonomikos plėtra ir augimas. Atrodo, kad ši plėtra buvo betikslė, nes siekiant sukaupti kapitalą buvo eikvojami gamtos ir žmogiškieji ištekliai. Tačiau aplinkos būkltapo grėsminga - tai rodo gaivalinės nelaimės - ir prasidėjo "įsiskolinimo" krizė. Energijos produktų rinka nepastovi, nes neliko pusiausvyros. Planuojant energijos šaltinius ir maisto rinkos teritorijas , vyksta sumaištis, nes žemės ūkis naudojamas energijos šaltiniams tiekti. Visa tai labai pakeis ES gamybos modelį. Tačiau kitos konkuruojančios valstybės, pvz., Kinija ir JAV, taip pat imsis veiksmų perskirstydamos gamybos kapitalą ir gamybos veiksnius.
Tikimės, kad prisitaikymo prie klimato kaitos politika padės sukurti naują ES Europos plėtros modelį. Galbūt tai apsaugos aplinką ir užimtumą ir suteiks naują impulsą socialinei politikai, tarpvalstybinėms bendradarbiavimo priemonėms ir mokesčių politikai. Norint, kad tai įvyktų, turi būti perskirstyti ir papildyti ištekliai ir Bendrijos biudžetas, nes, kaip galime spręsti, prisitaikymui jų nepakanka. Komisijos nary, tai labai svarbu, nes prisitaikymo problemos sprendimas politiniu požiūriu brangus; taigi mūsų skelbiama politika turi būti susijusi su skiriamomis lėšomis. Jei bus atotrūki, mumis nepasitikės nei dabartiniai piliečiai, nei ateities kartos.
Leiskite pabrėžti, kad mes visiškai pritariame Guido Sacconi pranešimui ir prašome trijų labai svarbių dalykų. Pirmiausia prisitaikymo politika turi būti įtraukta į visas Bendrijos politikos sritis. Antra vietos, regionų ir centrinės valdžios institucijos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje; visų sričių, pvz., užimtumo, sanglaudos ir žemės ūkio, politika turėtų būti koordinuojama; šį svarbų klausimą paminėjo ir pranešėjas. Trečia ir svarbiausia - turi būti bendradarbiaujama įgyvendinant tarptautinius susitarimus. Tokia politiką privalėsime skatinti ir finansuoti, apie tai jau kalbėta.
Komisijos nary, taip pat laukiame rezultatų, kuriuos pateiksite jūsų minėtoje Baltojoje knygoje. Atsižvelgdami į jūsų jautrumą šiems klausimams ir į Parlamento bei Komisijos tarpinstitucinį bendradarbiavimą, tikimės, kad Europos Parlamentas bus svarbus veikėjas jūsų darbuose.
Vittorio Prodi
ALDE frakcijos vardu. - (IT) Gerbiamasis Pirmininke, ponios ir ponai, šios diskusijos yra pirmasis Laikinojo klimato kaitos komiteto, kurį įsteigėme siekdami sukurti forumą dėl veiksmingos politikos, kuri užtikrintų glaudų prisitaikymo ir poveikio mažinimo ryšį, darbo rezultatas.
Čia diskutuojame tik apie prisitaikymą, tačiau neturėtumėme pamiršti būtinybės užtikrinti, kad dalis prisitaikymui skirtų išteklių būtų gaunami iš išmetamųjų teršalų prekybos sistemos. Kadangi didžiausia su klimato kaita susijusi našta tenka neturtingiausioms valstybėms, privalome užtikrinti, kad įplaukos, gautos naudojant išmetamųjų teršalų prekybos sistemą, pirmiausiai būtų skiriamos besivystančioms šalims. Manau, kad tai galime padaryti taikydami bendrosios lygybės principą - nustatydami, kad teisišmesti teršalus būtų pagrįsta lygybės principu "vienas asmuo - vienas teršalų išmetimo leidimas".
Paskaičiuokime - pasaulyje skurdžiai gyvena pusantro milijardo žmonių; dabartiniame Kioto protokole nurodyta suma - 20 eurų už toną; jei suteiktume, pvz., vienos tonos teršalų išmetimo leidimą, neturtingiausios pasaulio šalys poveikio mažinimo priemonėms galėtų gauti 30 mlrd. eurų per metus. Tai galėtų padėti Bangladešui įgyvendinti minimalias poveikio mažinimo priemones. Kai kurios Afrikos šalys jau mąsto apie šias galimybes; jei taikytume lygybės principą, parodytume, kad mes, šalys, kurios yra labiausiai atsakingos už šį reiškinį, prisiimame atsakomybę už tai, kad poveikis būtų toliau mažinimas.
Be to, klimato kaita mūsų pačių šalyse reiškia, kad iškris daugiau lietaus, sausros bus ilgesnės ir mažiau snigs. Todėl norėdami apsaugoti dirvožemį, privalome vykdyti integruotą žemės tvarkymą. Taip pat norėčiau pabrėžti aspektą, kurį minėjo Guido Sacconi, atsižvelgiant į visuotinį vandens stygių, lietaus vandenys turi būti kaupiami ten, kur jie iškrenta tam, kad būtų galima drėkinti nuokalnes. Be to, dėl ilgesnių sausrų padidėja gaisrų tikimybė; šią problemą galime spręsti retindami miškus - kad gaisrų mastai būtų mažesni. Tačiau privalome veikti visomis kryptimis iš karto, nuosekliai ir ryžtingai.
Bogdan Pęk
UEN frakcijos vardu. - (PL) Gerbiamasis Pirmininke, klimato kaita iš tikrųjų yra viena didžiausių šių laikų žmonijos problemų. Priešingai nei norėtume tikėti, žmonija negali žymiai paveikti klimato kaitos. Klimato kaita yra gamtinės aplinkos ciklo, susijusio su Saulės aktyvumu, taip pat Žemės plutos pokyčiais, dalis. Nėra jokių reikšmingų mokslinių duomenų, kurie rodytų, kad žymiai sumažinus anglies dvideginio išmetamųjų teršalų kiekį, sulėtėtų klimato kaita. Komisijos nary, kartoju, šiuo klausimu nėra jokių mokslinių duomenų. Yra tik beveik religija, kurią labai stengiamasi įtvirtinti. Bet kuriuo atveju, anglies dvideginio išmetamųjų teršalų kiekį mažinti galima tik Europoje.
Jei padėtis yra tokia, kokią apibūdinau, ir mes leidžiame neįsivaizduojamas pinigų sumas anglies dvideginio išmetamųjų teršalų kiekiui mažinti (nors Indija, Kinija ir JAV mūsų nepalaiko), tai reiškia, kad šias dideles pinigų sumas išmetame į kanalizaciją. Šie pinigai galėtų būti panaudoti daugeliui kitų tikslų. Pvz., jie galėtų būti panaudoti siekiant visoje Europoje žmones aprūpinti švariu vandeniu. Jie taip pat galėtų būti panaudoti taršai mažinti ir toksiškoms dujoms, oksidams, nitridams, sulfidams, fluoridams ir kitoms medžiagoms šalinti. Visi galėtų mėgautis švariu oru ir vandeniu, ir dar liktų pinigų kitoms reikmėms.
Nemanau, kad klimato kaita niekada neįvyks, ir kad nereikia taupyti. Tačiau teigiu, kad požiūris, kai pagrindine problema laikomi anglies dvideginio išmetamieji teršalai - kaip pagrindinės šiltnamio efektą sukeliančios dujos - ir kad žmonių veiksmai gali pakeisti, sumažinti ar apriboti klimato kaitą, yra visiškai nepagrįstas. Tai - paprasčiausias mitas.
Komisijos nary, šiuo metu galima susipažinti su keliais labai rimtais tyrimais. Dokumentus, kuriuose abejojama šiuo sprendimo būdu, pasiraškeli šimtai mokslininkų. Aš raginu Jus, Komisijos nary, jus, gerbiamasis, ir mokslininkus, su kuriais dirbate, prieš priimant strateginius sprendimus nuodugniai išnagrinėti šį klausimą, nes šie sprendimai bus labai žalingi tolesniam žmonijos vystymuisi.
Rebecca Harms
Verts/ALE frakcijos vardu. - (DE) Gerbiamasis Pirmininke, ankstesnis kalbėtojas parodė, kad Europos Parlamente vis dar nėra vieningo požiūrio į visuotinį atšilimą. Taip pat nemanau, kad šias dvi stovyklas - tuos, kurie mano, kad visuotinis atšilimas yra didelproblema ir tuos, kurie iš esmės abejoja, ar problema yra tokia, kokia pateikiama - artimiausiu metu pavyks sutaikyti.
Tačiau esu tikra, kad yra vienas argumentas, kuris turėtų būti svarus net tiems iš jūsų, kurie abejoja problemos buvimu. Su klimato kaita susijusios problemos ir patikimo, prieinamo ir tvaraus energijos tiekimo Europoje ir kitose pasaulio dalyse užtikrinimo problema gali būti sprendžiama tomis pačiomis priemonėmis. Todėl manau, kad visos iki šiol Europoje vykusios diskusijos klimato kaitos klausimu turi būti reikšmingos net ir skeptikams: riboto išteklių kiekio ar sudėtingos prieigos prie energijos išteklių, kurie dažnai yra krizių apimtuose regionuose, problemas reikia spręsti pasitelkiant atsinaujinančios energijos, energijos vartojimo efektyvumo ir energijos taupymo sampratas. Tai - geros priemonės siekti pažangos abejose srityse. Galų gale, galbūt yra galimybsutarti.
Kalbant apie svarbias diskusijas dėl prisitaikymo prie klimato kaitos, kurios vyko komitete - atrodo, kad šiuo klausimu yra sutariama, tai verčia mane būti šiek tiek įtaria. Mano nuomone, klausimas toks - kodėl taip lengvai sutariame dėl prisitaikymo priemonių ir taip sunkiai - dėl tikros kovos su visuotiniu atšilimu priemonių.
Nesu tikra, ar prisitaikymo priemonės labai padės Europoje. Manau, jos iš dalies nukreipia dėmesį nuo fakto, kad toliau vykdomos neteisingos politinės, plėtros ir pramonės strategijos, kurios pagilina su visuotiniu atšilimu susijusias problemas.
Kitais žodžiais, mūsų apgyvendinimo ir žemės ūkio politika bei požiūris į vandens išteklių valdymą yra neteisingi, biologinių sistemų apsauga prasta. Visa tai pagilina esamas problemas, o mes čia sėdime ir diskutuojame apie prisitaikymą. Manau, kad kovos su klimato kaita priemonių požiūriu šios prisitaikymo priemonės turi būti vertinamos kritiškai.
Norėčiau pabrėžti kitą aspektą - šiandien mūsų pateiktus Guido Sacconi pranešimo pakeitimus. Savo pakeitimuose daugiausia dėmesio skyrėme dirvožemio apsaugai. Tikiuosi, kad jiems bus pritarta, nes manau, kad tai yra labai svarbi problema, kuri Europos lygmeniu dar nebuvo tinkamai sprendžiama.
Umberto Guidoni
GUE/NGL frakcijos vardu. - (IT) Gerbiamasis Pirmininke, ponios ir ponai, manau, kad net jei visuotinį atšilimą sustabdysime iki dviejų laipsnių, Europos klimato pokyčiai bus dideli; jie paveiks vietos ekonomiką, aplinką ir gyventojus. Dėl šių pokyčių Europoje toliau didės regionų ir socialinnelygybbei skirtumai.
Todėl negalima remtis tik sąnaudų ir naudos analize pagrįstu principu - Europoje, kaip ir visame pasaulyje, labiausiai nukentės neturtingi žmonės: būtent jie gyvena pavojingiausiose vietovėse, ir, vertinant bendrai, informacijos ir lėšų stoka jiems trukdo reaguoti į greitai besikeičiančią aplinką.
Kad užkirstume kelią klimato kaitos poveikiui, privalome veikti nedelsdami, pradėdami, pvz., nuo naujų pastatų ir naujos infrastruktūros, užtikrindami, kad planuojant miestus būtų atsižvelgiama į poveikio aplinkai vertinimus; neturėtų būti investuojama į infrastruktūrą, kuri nėra suderinta su naujais, su klimato kaita susijusiais reikalavimais. Taip pat privalome skatinti politiką, skirtą užtikrinti prieigą prie bendrųjų gėrybių, pvz., vandens, maisto ir sveikatos apsaugos, tose vietovėse, kuriose padėtis pavojingiausia. Vis labiau trūksta vandens, taigi jis turi būti tvarkomas taip, kad jį būtų galima tiekti ir jis būtų prieinamas visiems.
Norėčiau baigti teiginiu, kad prisitaikymo prie klimato kaitos politika negali būti atskirta nuo socialinės lygybės priemonių. Mums reikia naujo ekonominės plėtros modelio, kuriama būtų atsižvelgiama į aplinkos sąnaudas ir kuriame tvarumas būtų pagrindinužimtumo ir naujos socialinės politikos skatinimo priemonė.
Johannes Blokland
IND/DEM frakcijos vardu. - (NL) Gerbiamasis Pirmininke, pirmiausiai norėčiau padėkoti Europos Komisijai ir Stavrosui Dimui už Žaliąją knygą "Prisitaikymas prie klimato kaitos Europoje - galimi ES veiksmai". Taip pat norėčiau padėkoti Guido Sacconi už darbą rengiant pasiūlymą dėl rezoliucijos. Manau, kad abiejuose dokumentuose yra labai svarbių aspektų.
Prisitaikymas prie klimato kaitos gali būti įtrauktas į daugelį šiuo metu galiojančių vandens, energijos, žemės ūkio, žuvininkystės ir pramonės teisės aktų. Taip pat svarbu padėti besivystančioms šalims prisitaikyti prie klimato kaitos - pvz., aplinkos apsaugos technologijų srityje.
Europos Sąjunga, mano nuomone, šioje srityje yra istoriniu požiūriu atsakinga. ES lygmeniu pirmiausiai turėtume kalbėti apie koordinavimą ir žinių, reikalingų mūsų strateginei politikai, rinkimą. Be to, būtina, kad valstybės narės, regionai, vietos institucijos ir verslininkai, taip pat ir pavieniai piliečiai prisiimtų atsakomybę už prisitaikymo strategiją. Laimei, šioje srityje jau sukurtos tinkamos strategijos. Esu patenkintas, kad šis aspektas pabrėžtas ir Guido Sacconi pasiūlyme dėl rezoliucijos.
Tikiuosi, kad Europos Komisija ir Taryba rimtai apsvarstys Europos Parlamento rekomendacijas. Tada ES galės vienu balsu kalbėti su kitomis šalimis tarptautinėse diskusijose dėl klimato būsimose konferencijose klimato klausimais, kurios vyks Poznanėje ir Kopenhagoje.
Roger Helmer
Gerbiamasis Pirmininke, turiu keturis trumpus klausimus dėl klimato kaitos. Pirma - ar visuotinis atšilimas vyksta? Atsakymas: ne, pasaulis per paskutinius dešimt metų šiek tiek atšalo ir atšalimas greitėja.
Antra - ar tai sukelia žmonės? Atsakymas: ne - yra vis daugiau mokslinių duomenų, kurie rodo, kad klimato kaita yra dalis gamtos ciklų, kurie su žmogaus veikla yra susiję labai mažai arba visai nesusiję.
Trečia - ar galime ką nors pakeisti? Net tie, kurie tiki visuotiniu atšilimu, pripažįsta, kad, jei būtų įgyvendintas visas Kioto procesas - o jis nebus įgyvendintas - tai per 100 metų pasaulio temperatūrą pakeistų labai nedaug. Visos mūsų pastangos praktiškai neturės jokio poveikio.
Ketvirta - ką tai reikš mūsų ekonomikoms? Tai padarys daug žalos. Kaip teisingai pasakBogdan Pęk, mes skiriame daugybę lėšų iš anksto pasmerktam projektui ir darome daug žalos sau, Europos ekonomikoms ir savo vaikams ir anūkams.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Laikinojo klimato kaitos komiteto sukūrimą lėmtiesioginis klimato kaitos poveikis planetai, kuris kelia pavojų žmonijos egzistavimui.
Mes svarstome Europos sutartį, norime stiprinti Bendrijos institucijas, kuriame planus ateičiai. Turėtumėme būti labai atsargūs - gali būti, kad to daryti nebereikia. Mūsų sveikata, ekonomika, ekosistemos, gyvenimo būdas, Europa - tokia, kokia yra dabar - yra dideliame pavojuje.
Mokslininkai išsaksavo poziciją ir dauguma mūsų jiems pritarė. Tyrimai yra labai aiškūs. Čia, Briuselyje, mes galime stebėti, kaip per vieną dieną įvyksta visų keturių metų laikų reiškiniai. Tai aiškiai nenormalu.
Laikinajam klimato kaitos komitetui suteikti įgaliojimai yra visiškai aiškūs - jis privalo analizuoti esamą padėtį, sudaryti kovos su klimato kaita galimybių sąrašą ir visais sprendimų priėmimo lygmenimis suformuluoti konkrečius pasiūlymus dėl Europos Sąjungos politikos šioje srityje.
Į šiandien svarstomą rezoliuciją įtraukta daug komitetui skirtų pasiūlymų dėl veiksmų. Nepaisant to, norint, kad šie pasiūlymai būtų veiksmingi, jie turi būti nuodugniai išnagrinėti; tada juos galima įtraukti į komiteto galutinį pranešimą, pridedant pasiūlymus dėl įgyvendinimo terminų.
Be to, Europos institucijos privalo kuo greičiau pateikti pasiūlymus dėl aiškios strategijos, dėl kurios bus deramasi tarptautiniu lygmeniu. Nenaudinga veikti tik Europoje. Kovą su klimato kaita turėtumėme skatinti pasaulio lygmeniu.
Tik konkretūs veiksmai, kuriais atsižvelgiama tik į tuos argumentus, kurie yra susiję su piliečių gyvenimo stabilumu, galėtų sumažinti klimato kaitos poveikį; šie veiksmai turi būti įgyvendinti kuo greičiau.
Riitta Myller
(FI) Gerbiamasis Pirmininke, akivaizdu, kad apribojimai yra pagrindinis kovos su klimato kaita elementas, tačiau mūsų padėtis verčia ieškoti ir būdų prisitaikyti.
Visiškai aišku, kad reikalinga Europos lygmens prisitaikymo politikos sistema, kurią naudojant būtų galima derinti bendrus tikslus - šiais tikslais turėtų būti siekiama kuo daugiau, jie turėtų padėti bendradarbiauti. Vis dėlto, kaip jau sakyta anksčiau, privalome prisiminti, kad prisitaikymo priemonės yra vietinio ir regioninio pobūdžio, taigi sprendimas taikyti šias priemones turi būti priimamas regionų lygmeniu.
Labai gerai žinome, ką turime daryti geriau, kad ateityje prisitaikytume taip, kad galėtume suderinti savo gyvenseną su pasikeitusiomis aplinkybėmis. Pavyzdžiui, jau dabar galime naudoti statybos technologijas, kurios leidžia statyti tokius statinius, kurie nevartoja energijos, bet atvirkščiai - ją gamina. Gana neįtikėtina, kad iki šiol srityje iki šiol nepadaryta jokios pažangos, nes tai gana nesudėtinga problema.
Taip pat žinome, kad klimato kaita paveiks žmonių gyvenimo sąlygas. Įvairios valstybės narės jau patyrkarščio bangas ir dėl jų neteko daug žmonių. Taip pat gali kilti daugiau epidemijų; jos gali kilti vietose, kuriose dabar jų nepasitaiko. Į visą tai privalo reaguoti mūsų sveikatos apsaugos sistemos, ir kiekvienam asmeniui turi būti užtikrinta galimybnaudotis sveikatos apsaugos paslaugoms.
Lena Ek
(SV) Pirmiausia norėčiau padėkoti Komisijai ir Komisijos nariui Starosui Dimui už Žaliąją knygą dėl prisitaikymo prie klimato kaitos. Šį dokumentą turėtų perskaityti visi sprendimus priimantys asmenys ir verslo vadovai, o iš tikrųjų - visi europiečiai , kad suprastų mus ištikusias problemas ir tai, ką reikėtų daryti. Taip pat, kaip pabrėždaugelis kalbėtojų, jau prasidedanti klimato kaita paveiks labai daug žmonių. Iki šiol Europos lygmens diskusijose aptarėme ekonomikos aspektus, tačiau klimato kaita pakeis visą mūsų gyvenimų aplinką.
Nepakankamai diskutuojame sveikatos tema. Pasaulio sveikatos organizacija nustatė, kad praėjusiais metais 60 000 mirčių gali būti susijusios su klimato kaita. Ji ragina vykdant socialinį planavimą vadovautis visiškai kitais principais, naudoti visiškai kitas technologijas ir skirti labai daug lėšų. Daugelį žmonių tai gali išgąsdinti, bet, kad galėtume kovoti su klimato kaita, vykdyti technologijų plėtrą, palaikyti konkurenciją ES viduje ir konkuruoti su kitomis pasaulio šalimis, šias lėšas skirti būtina. Kaip visada, vykstant technologijų revoliucijai, bus laimėtojų ir pralaimėjusjųjų, tačiau visoje ES mes stengiamės užtikrinti, kad Europos pramonir Europos darbuotojai šioje situacijoje laimėtų. Tam reikės didelių investicijų, strateginių sprendimų ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo. Sprendimai dėl transporto negali būti priimami neatsižvelgiant į klimato kaitą. Negali būti diskusijų dėl visuomenės sveikatos ar švietimo nepaminint klimato kaitos.
Vienas svarbiausių mūsų pradėtų nagrinėti klausimų yra vanduo Europoje ir pasaulyje. Komitetą aplankMaldyvų salų, kurių aukščiausias taškas virš jūros lygio yra iškilęs šiek tiek daugiau, nei du metrai, atstovai. Jei neišspręsime klimato problemos, dalis Maldyvų dings.
Būtent neturtingiausios šalys patirs daugiausiai žalos. Todėl Komisijai norėčiau pasiūlyti iššūkį: Solidarumo fondas turi būti padidintas, jam turi būti skiriama daugiau išteklių, o ES parama turi būti susijusi daugiausiai su klimato klausimais. Kitaip nesugebėsime padėti kitoms pasaulio šalims; be to, nesugebėsime susitarti derybose, kuriose vyks 2009 m. Kopenhagoje. Dėkoju jums.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Gerbiamasis Pirmininke, diskusijos, kurias paskatino Guido Sacconi klausimas, Europos piliečiams yra labai svarbios.
Kovą su klimato kaita turėtume susieti su pokyčių pasaulio rinkoje, kurie mums žalingi, ribojimu. Kalbu apie pribloškiantį dujų ir naftos, kurių didžiausi importuotojai esame, augimą. Taip pat reikia atsižvelgti į scenarijų, susijusį su didėjančiu CO2 išmetamųjų teršalų kiekiu. Tai, kad medžiai ir augalai vešėjo, kai CO2 kiekis atmosferoje buvo didesnis, yra faktas.
Per paskutinį tūkstantmetį buvo laikas, kai iš Lenkijos į Švediją buvo galima nukeliauti užšalusia Baltijos jūra. Mano šalyje buvo laikas, kai javų ir obuolių derliai užderėdavo balandžio mėnesį. Dabar tokiu metu obelys tik pradeda žydėti. Todėl paplitusią teoriją apie žalingą šiltnamio efektą, kurį sukelia didesnis CO2 išmetamųjų teršalų kiekis, reikėtų įvertinti remiantis skirtingomis daugelio mokslininkų nuomonėmis. Šių neįprastų klimato reiškinių ir sausrų priežastys gali būti kitos.
Dėl nevisiško šios srities išmanymo mūsų iždai gali patirti nereikalingų išlaidų. Tiesa, su CO2 išmetamaisiais teršalais išmetami aplinkai ir žmogaus sveikatai - ypač nuolat besiplečiančių miestų teritorijose - žalingi azoto ir sieros junginiai, taip pat kietosios dalelės.
Siekiant aplinkos apsaugos ir ekonominių tikslų, sektorių politikos prioritetai turėtų būti šie: angliavandenilių poreikiui mažinti skirti veiksmai, atsinaujinančios energijos, biodegalų naudojimas, branduolinės energijos skatinimas, anglies naudojimas cheminiame apdorojime - ne tik elektrinėse - ir elektra varomų transporto priemonių naudojimas transporto ir susisiekimo sektoriuje.
Tai žymiai sumažins CO2 išmetamųjų teršalų ir kitų žalingų medžiagų kiekį, ir sukurs Sąjungos piliečiams pridėtinės vertės. Kiekvienai šių sričių ištekliai turėtų būti skiriami nustatant svarbiausius prioritetus ir teikiant dotacijas.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Komisijos nary, norėčiau užduoti jums klausimą. Ar Komisijoje nesijaučiate šiek tiek vienišas?
Tai, ką mums siūlote, yra gana radikalu. Nekalbu apie prisitaikymą, nes manau, kad kalbėjimas apie prisitaikymą atskirai nėra geriausia išeitis, kadangi dar neįvertinome padarinių. Kokie tikri klimato kaitos padariniai? Šiuo metu to nežinome.
Tačiau tikrai galėsime vertinti padarinius, jei nieko nedarysime. Taip pat žinome, kodėl taip atsitiko. Paprasčiausiai tai mūsų vykdytos politikos - žemės ūkio, ekonomikos politikos ir kt. - rezultatas. Akivaizdu, kad šiandien privalome iš naujo įvertinti savo tęsiamą politiką, pvz., plėtros politiką. Turėtume savęs paklausti, kokia plėtra šiandien reikalinga, siekiant sulėtinti klimato kaitą. Ką šiandien visose mūsų valstybėse narėse reiškia raginti vykdyti plėtrą?
Tai esminiai klausimai, Stavrosai Dimai, kuriuos raginate šiandien kelti, nes tai ne vien Komisijos ar Laikinojo klimato kaitos komiteto reikalas. Tai dalykas, kuris šiandien veikia visą pasaulį ir kiekvieną mūsų. Man nepatinka kratytis atsakomybės ar klaidinti savo bendrapiliečius, bandant juos priversti patikėti, kad mes galime prisitaikyti prie klimato kaitos, ir kad galų gale gali paaiškėti, kad padėtis nėra tokia rimta, nes mes rengiame priemones, kaip prie jos prisitaikyti. Ne, Komisijos nary, tai iš tikrųjų būtų akių dūmimas.
Mes tik pradedame teikti pasiūlymus šiuo klausimu ir šiuo metu rengiame energijos teisės aktų paketą; žinome, koks bus pasipriešinimas mums siekiant norimų rezultatų, kurie nepaisant visko, yra mažų mažiausia, ką galime padaryti. Kaip matote, mūsų laukia daug darbo. Nesakau, kad jūsų pasiūlymai blogi. Jie drąsinantys, tačiau jūsų siūloma revoliucija turi būti įvertinta kiekybiniu požiūriu, kad būtų galima įtikinti kitus Komisijos narius, kad turime eiti kita kryptimi. Jūs turėsite įtikinti už žemės ūkio politiką atsakingą Komisijos narį, kad turime eiti kita kryptimi. Jūs turėsite įtikinti Louis Michelį, kad partnerystės susitarimuose su Afrikos šalimis mes turime paminėti klimato kaitą. Mes turime pakeisti Afrikos politiką, ir ši politika turėtų būti įtraukta į bendrus mūsų ir Afrikos šalių veiksmus.
Šiandien ar rytoj Nicolas Sarkozy rengiasi pateikti pasiūlymą dėl Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos. Ką jis pasiūlkovos su klimato kaita klausimu? Šios šalys yra tiesiogiai susijusios su šiuo klausimu. Linkiu jums sėkmės, Komisijos nary, nes jūsų darbas neabejotinai bus labai sunkus.
Roberto Musacchio
(IT) Gerbiamasis Pirmininke, ponios ir ponai, daugiausiai dėmesio skirsiu dviems aspektams. Net ir šiandien milijardai žmonių neturi prieigos prie vandens ir šimtai milijonų dėl to miršta. Klimato kaita, be abejo, apsunkins padėtį. Kainą sumokės tokie žemynai, kaip, pvz., Afrika, kurie jau dabar kenčia baisias sąlygas, ir, nors jie teršia mažiau, klimato kaita juos paveiks labiau.
Teisį vandenį privalo tapti didžiausiu prisitaikymo politikos prioritetu. Žodį "teisė" sakau kabutėse, nes ši teisdar nepatvirtinta. Tarptautiniuose dokumentuose minimas "vandens poreikis", o siekiant pasisavinti vandenį ir paversti jį preke, kyla tikri kariniai ir ekonominiai karai. Todėl būtina patvirtinti teisę į vandenį ir vykdyti politiką, kuri padėtų šią teisę įgyvendinti. Šiuo požiūriu gali būti naudinga - ir čia kreipiuosi į jus, Komisijos nary - parengti vandens protokolą ir įtraukti jį į Kioto protokolą pakeisiančių susitarimų tekstus.
Ne mažiau už vandenį svarbus dirvožemis. Yra Europos direktyva, kurią reikia patvirtinti. Direktyvos esmtokia: privalome kovoti su dykumėjimu ir siekti, kad dirvožemis taptų klimato pusiausvyrą skatinančiu veiksniu. Geroji žemės ūkio patirtis - ne tokia, kaip pvz., biodyzelinio gamyba - gali užtikrinti ir maisto gamybą, ir anglies junginių išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimą. Todėl prisitaikymas reiškia ne pasidavimą klimato kaitai, bet įsikišimą siekiant ją įveikti.
Graham Booth
Gerbiamasis Pirmininke, ES didžiuojasi tuo, kad siekia įgyvendinti Tarptautinės klimato kaitos grupės (TKKG) rekomendacijas dėl kovos su visuotiniu atšilimu - įtikinėdama valstybes nares skirti daug lėšų anglies junginių išmetamųjų teršalų kontrolės projektams. Tačiau gal jūs pastatėte ne už tą žirgą?
Praėjusį mėnesį daug žymių mokslininkų ir klimatologų iš viso pasaulio susitiko Niujorke ir po dviejų dienų rimtų diskusijų paskelbManheteno deklaraciją, kurioje kategoriškai teigiama, kad nėra jokių įtikinamų įrodymų, kad CO2 teršalai, išmetami vykdant pramonės veiklą sukėlpraeityje, sukelia dabar ar ateityje sukels katastrofišką klimato kaitą; taip pat, kad prisitaikymas ekonominiu požiūriu yra daug efektyvesnis, nei bet koks mažinimas. Pasaulio vadovams jie pataria atmesti Jungtinių Tautų TKKG požiūrį, taip pat populiarius, bet klaidinančius darbus, pvz., "Nepatogi tiesa", ir nedelsiant panaikinti visus mokesčius, teisės aktus ir kitas intervencines priemones, skirtas mažinti CO2 išmetamųjų teršalų kiekį.
Lordas Nigel Lawson, Lordų rūmų klimato kaitos komiteto narys pasaktaip: "Vidutintemperatūra Helsinkyje yra mažesnė, nei 5°C. Singapūre - daugiau, nei 27°C. Skirtumas - 22°C. Jei žmonės gali sėkmingai tvarkytis su šia padėtimi, nėra aišku, kodėl jie negalėtų sugebėti prisitaikyti prie 3°C pasikeitimo per šimtą metų."
Patariu pasinaudoti Manheteno deklaracijoje pateiktu patarimu.
Jana Bobošíková
(CS) Nepaisant to, kad abejoju, ar šiuo metu vykstančią klimato kaitą sukėlžmonių veikla, norėčiau pritarti keliems svarbiausiems Guido Sacconi pranešimo teiginiams. Kaip ir pranešėjas, manau, kad Žaliojoje knygoje neįvertintas socialinis ir ekonominis aspektas, nėra prognozuojamų padarinių atitinkamoms gyventojų grupėms analizės, taip pat neaptarti atskirų prisitaikymo prie poveikio sričių tarpusavio priklausomybės klausimai. Taip pat pritariu reikalavimui, kad Taryba sumažintų lėšų iš ES Solidarumo fondo skyrimo slenkstį, ir kad Komisija atliktų prisitaikymo ekonominį tyrimą ir parengtų scenarijus bei sąnaudų ir naudos balansą.
Ponios ir ponai, tvirtai tikiu, kad, jei norime veikti naudingai ES piliečiams, turėtumėme investuoti į mokslinius tyrimus, plėtrą ir švietimą branduolinės energetikos srityje. Moksliniai tyrimai rodo, kad branduolinenergija negamina CO2 ir beveik neprisideda prie klimato kaitos. Ši silicio technologija taip pat yra pigiausia, ji patikima ir saugi. Manau, kad tai, kad mūsų aptariamoje Komisijos žaliojoje knygoje branduolinės energijos klausimas beveik nenagrinėjamas, yra klaida.
Agnes Schierhuber
(DE) Gerbiamasis Pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, klimato kaita labiausiai pakenks žemės ūkiui ir miškininkystei, todėl šie sektoriai labai suinteresuoti efektyviomis klimato apsaugos priemonėmis, įskaitant pasaulio lygmens apsaugos priemones. Visos valstybės - ypač besivystančios valstybės - turi dalyvauti procesuose, kurie prasidėjo nuo Kioto protokolo. Besivystančioms šalims būtina nustatyti privalomus tikslus, tačiau išmetamųjų teršalų kiekis turi būti sumažintas per pagrįstą laiką.
Tai, kad žemės ūkio sektorius prisideda prie šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo, lemia gyvulininkystir trąšų naudojimas. Tačiau priešingai, nei pramonės, transporto ir patalpų šildymo sektorių išmetami teršalai, žemės ūkio išmetamieji teršalai yra gamtinės kilmės. Leiskite pateikti kelis pavyzdžius - Austrijoje žemės ūkio sektorius išmeta tik 8,66 proc. teršalų. Nuo 1990 m. šių teršalų kiekis sumažėjo apie 14 proc. Neskaitant atliekų sektoriaus Austrijos žemės ūkis yra vienintelis sektorius, kuriame įgyvendintas Austrijai nustatytas Kioto tikslas: "minus 13 proc."
Žemės ūkis suteikia daug galimybių - laikyti CO2 dirvožemyje, optimaliai naudoti humusą ir gaminti biomasę, kuri gali būti energijos šaltinis. Gerbiamasis Pirmininke, taip pat norėčiau pažymėti, kad Austrijos pramonlabai stengiasi išmesti kuo mažiau teršalų.
Šiuo metu apie 9 proc. visų ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmeta žemės ūkio sektorius; tai reiškia, kad šis sektorius išmeta mažiau teršalų, nei energijos vartotojai (59 proc.) ar transporto sektorius (21 proc.) Komisijos nary, jei iš tikrųjų siekiama užkirsti kelią klimato kaitai, mūsų tikslai turi būti energijos taupymas ir didesnis energijos vartojimo efektyvumas.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Klimato kaita vis labiau akivaizdi, taigi žmonija turėtų pakeisti savo elgesį ir daugiau dėmesio skirti aplinkos apsaugai.
Europoje jau vyksta šie reiškiniai - labai aukšta temperatūra vasarą, sausros, po kurių seka liūtys ir potvyniai, smarkios audros ir didelių teritorijų dykumėjimas, ypač pietų ir rytų regionuose.
Rumunijoje taip pat jaučiamas klimato kaitos poveikis. Per paskutinius metus buvo niokojančių potvynių, karštų dienų, smarkių audrų, šalies pietinėje ir rytinėje dalyse vyko dykumėjimas, sumažėjo kritulių kiekis. Dėl to netekome žmonių, buvo padaryta reikšminga materialinžala ir sumažėjo žemės ūkio gamyba.
Siekdama sumažinti klimato kaitos poveikį, Europa jau dabar turi imtis ryžtingų veiksmų. Europa turi imtis veiksmų vandens ūkio tvarkymo, apsaugos nuo potvynių, nuotėkų valymo, pakrančių apsaugos, energijos vartojimo efektyvumo, šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo, mažiau teršiančio žemės ūkio, ekologiško transporto ir miškų naikinimo stabdymo srityse.
Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas teritorijoms, kuriose vyksta dykumėjimas. Europa turi ištirti galimybę skirti lėšų drėkinimo sistemoms - jų statybai ar tobulinimui - tai padėtų valstybėms narėms, kuriose dėl dykumėjimo gali sumažėti žemės ūkio produktų gamyba.
Džiaugiuosi Komisijos Žaliąja knyga dėl naujosios mobilumo mieste politikos. 20 proc. Europos transporto priemonių vairuotojų galėtų naudotis viešuoju transportu. Greičio apribojimų naikinimas taip pat padėtų kovoti su šiltnamio efektu.
Aviacijos įtraukimas į išmetamųjų teršalų leidimų prekybos sistemą yra pirmas teigiamas žingsnis. Taip pat svarstoma, ar į šią sistemą nereikėtų įtraukti jūrų transporto.
Deja, į esamą Bendrijos biudžetą neįtraukti veiksmai, būtini siekiant pakankamai ir nuosekliai sumažinti klimato kaitą. Klimato kaitos biudžetas yra kuklus.
Anne Laperrouze
(FR) Gerbiamasis Pirmininke, ponios ir ponai, klimato kaitos poveikis yra akivaizdus ir vėliau taps dar aiškesnis. Žinome, kad, nepaisant ambicingos kovos su klimato kaita politikos įgyvendinimo, šį reiškinį galime tik stabilizuoti, todėl privalome prisitaikyti prie jo padarinių.
Norint prisitaikyti prie klimato kaitos daugeliui sričių reikės skirti daug lėšų; mano požiūriu svarbiausios sritys yra šios: sveikata, žemės ūkis, vandens apsauga, gyvenamųjų namų statyba ir gyventojų migracija. Todėl įgyvendinant paramos Europos moksliniams tyrimams politiką, pirmenybturėtų būti teikiama šioms sritims. Kova su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu ir prisitaikymas prie klimato kaitos turėtų tapti privalomomis Europos lėšų skyrimo sąlygomis.
Tai - pasaulinproblema, taigi reikia reaguoti pasaulio lygmeniu. Europos Sąjunga privalo siekti, kad būtų nustatyta pasaulio lygmens prisitaikymo prie klimato kaitos politika. Šioje politikoje, rengiant sveikatos ir žemės ūkio sektorių planus, turėtų būti atsižvelgta į didėjantį gaivalinių nelaimių skaičių. Šioje politikoje daugiausiai dėmesio turėtų būti skiriama labiausia pažeidžiamoms šalims, t. y. - neturtingiausioms šalims. Mes tikimės pasinaudoti Europos mokslinių tyrimų rezultatais; privalome užtikrinti, kad jais galėtų pasinaudoti ir besivystančios šalys. Turėtume perduoti savo technologijas trečiosioms šalims nesitikėdami gauti kokį nors atlygį.
Tačiau prisitaikymas prie klimato kaitos reiškia ne tik geresnį pasinaudojimą technologijomis. Taip pat privalome įvertinti kai kurias ankstesnių kartų praktikas. Pvz., mano regione, pietvakarių Prancūzijoje, senieji ūkiai buvo atsukti tiesiai į pietus - gyventojai suprato, kad statant namus tokia kryptimi jie apsaugomi nuo rytų ir vakarų vėjų, tampa šviesesni ir šiltesni žiemą, ir, dėl nuo medžių krintančių šešėlių - vėsesni vasarą. Tai -bioklimatiniai namai.
Šiuo metu tokia praktika ignoruojama, nors ji labai paprasta. Siekdami geresnės gyvenamųjų namų statybos, privalome grįžti prie tokios paprastos, protingos praktikos ir toliau skatinti mokslinius tyrimus. Būtent šiam sektoriui privalome rasti sprendimus, kurie padėtų, pvz., atsisakyti energijos naudojimo namų kondicionavimui. Privalome pabrėžti, kaip svarbu, kad pastatai efektyviai vartotų energiją.
Taip pat privalome pereiti nuo visuomenės informavimo prie visuomenės švietimo ir mokymo. Privalome perduoti jaunesnėms kartoms žinias apie tinkamus ir įvertintus veiksmus; mūsų karta, be abejo, taip pat privalo apie juos sužinoti.
Norėčiau baigti sveikinimu Guido Sacconi - jo pranešimas buvo puikus ir nepriekaištingas.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Gerbiamasis Pirmininke, Komisijos nary, jūsų įžanginės kalbos klausiau susidomėjęs. Žinokite, kad Europos Parlamente turite daug sąjungininkų; nuogąstauju, kad pačioje Komisijoje šiuos tikslus remia daug mažiau žmonių.
Jei ES nori būti kovos su klimato kaita lyderė, jos pareiškimai turi būti nuoseklūs. Taigi, kai jūs teisingai kalbate apie šio klausimo įtraukimą, ir sakote, kad privalome sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, Komisija negali finansuoti tolesnės ES priklausomybės nuo anglies ir benzino. Komisija ir Taryba savo užsienio politikos priemonėmis privalo spausti Georgą Bushą pasirašyti šiuos susitarimus, o ne jam pataikauti. Ši politika privalo padėti neturtingesnėms šalims technologijų perdavimo ir teisės aktų dėl išteklių srityse, kad jos galėtų dalyvauti pasaulio procesuose. Taip pat privalote išklausyti Europos Parlamento kritiką dėl biodegalų manijos, nes naikinami Amazonės miškai, ardomas pasaulio klimatas, dvigubai brangsta maistas ir sunkėja neturtingesnių visuomenės sluoksnių padėtis.
Komisijos nary, baigdamas noriu pasakyti, kad esame su jumis, bet jūs turite labiau stengtis įveikti pačią Komisiją.
(Plojimai)
Kathy Sinnott
Gerbiamasis Pirmininke, klimato kaita yra iššūkis visiems mums. Privalome nepamiršti, kad pasaulis priklauso ne tik šiai, bet ir būsimoms kartoms. Tačiau, jei norime, kad mūsų politika būtų veiksminga, privalome atskirti žmogaus sukeltą ir natūralią klimato kaitą. Pirmoji yra mūsų veiklos rezultatas; kita - natūralus procesas. Mūsų landšaftas, dirvožemis ir upių sistemos yra natūralios ir nuolat vykstančios klimato kaitos rezultatas. Žmogaus sukelta klimato kaita yra nepateisinama. Atsakymas į šią kaitą - degalų, vartojimo ir širdies pokyčiai.
Atskirti klimato kaitos rūšis nereiškia sakyti, kad dėl natūralios klimato kaitos nereikia jaudintis; atsakymas į šią kaitą - prisitaikymas. Archeologai sako, kad praeityje, kai keitėsi klimatas, žmonės, kurie prisitaikė, išgyveno, kurie neprisitaik- išnyko. Šiandien mes, žmonės, esame giliai įsikasę. Mūsų namai ir miestai yra įcementuoti į žemės plutą. Mūsų įpročiai ir gyvenamoji aplinka tapo nelankstūs. Ledynmečio ar sausrų meto mūsų darbotvarkėje šiuo metu nėra, todėl sakome: "grįšime prie šio klausimo po amžinybės ar panašiai".
Atsakymas į natūralią klimato kaitą yra strateginis planavimas, protingas pasirengimas ir sveikas protas. Nestatykime statinių laukuose, kuriuose sėjamos maistinės kultūros. Sodinkime lapuočių miškus. Sutvirtinkime pavojuje atsidūrusias pakrantes. Privalome suderinti savo požiūrį į klimato kaitą, atsižvelgdami ir į pokyčius, ir į prisitaikymą, ir į žmogaus sukeltą, ir į natūralią kaitą; ir naudokime lėšas tinkamai, kad jų panaudojimas būtų veiksmingas.
Koenraad Dillen
(NL) Gerbiamasis Pirmininke, ponios ir ponai, kova su visuotiniu atšilimu yra ne vienos Europos kova: ji turi tapti visos planetos kova. Kitaip visi mūsų dideli planai taps beprasmiai, ir europiečiai vieni stengsis dėl rezultatų, kuriuos galima palyginti su lašu jūroje.
Be to, šiandien privalome užtikrinti Europos dinamiškumą. Mums iškyla dideli ir nepasiekiami uždaviniai. Šių metų kovo mėn. vykusiame Europos aukščiausiojo lygio susitikime buvo nutarta, kad išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis iki 2020 m. turėtų būti sumažintas 20 proc., o atsinaujinanti energija turėtų patenkinti 20 proc. Sąjungos energijos poreikių. Tačiau lieka svarbus klausimas - kas už visa tai mokės?
Klimato plano įgyvendinimui įmonės ir vartotojai turės per metus sumokėti apie 60 mlrd. eurų per metus; mano šaliai - Belgijai per metus tai kainuos apie 2 mlrd. eurų, vertinant pasaulio mastu tai kainuos mažiausiai 200 eurų asmeniui. Dėl to gresia ne tik labai didelis mokesčių padidinimas - tai gali paskatinti verslininkus išsikelti į užsienį, į šalis, kuriose su aplinkos apsauga susiję apribojimai ne tokie griežti.
Todėl, kol kai kurios pasaulio šalys nebus pasirengusios dėti reikiamas pastangas, privalome "gydyti simptomus".
Antonio López-Istúriz White
(ES) Dėkoju, gerbiamasis Pirmininke. Pirmiausia norėčiau pasveikinti Guido Sacconi dėl jo klausimo, kuris mums suteikia galimybę šiandien čia diskutuoti klimato kaitos klausimus. Mano kolegos kalbės apie labiau techninius aspektus, o aš noriu pasinaudoti šia galimybe ir padėkoti Komisijos nariui ir, svarbiausia, išreikšti savo paramą dėl to, ką jis daro šiuo klausimu: jis buvo šios temos pradininkas, ir vienas pirmųjų, kurie pradėjo kalbėti apie klimato kaitą čia, Briuselyje.
Pirmiausia noriu atkreipti dėmesį į ypatingas geografines sąlygas ir konkrečius regionus - salų regionus. Nuostabios Graikijos salos - pvz., Balearų salos, kurioms atstovauju - ateityje dėl vykstančios klimato kaitos gali atsidurti pavojuje. Mano manymu, Komisija ypatingais privalo laikyti ne tik atokiausius regionus, bet ir salas bei kalnų ir pakrančių regionus.
Ispanijos okeanografijos instituto tyrimai rodo, kad Viduržemio jūroje vyksta greitas atšilimo procesas ir kyla vandens lygis. Tai gali labai paveikti pakrantes, ypač pliažus, kurie gali būti užtvindyti; tai savo ruožtu gali paveikti turizmą - pagrindinį mūsų pajamų šaltinį.
Mano minėtose Balearų salose temperatūra per paskutinius metus žymiai padidėjo - tai kelia susirūpinimą.
Žaliojoje knygoje taip pat turėtų būti paminėtas įsipareigojimas remti regionus, kuriems, siekiant kovoti su klimato kaitos poveikiu, reikalingos didelės investicijos.
Norėčiau baigti pabrėždamas savo asmeninius ir Europos liaudies partijos siekius - mes pasisakome už Europos Sąjungos lyderystę technologijų, kurios naudoja mažai anglies, arba jos visai nenaudoja, srityje. Mes tvirtai tikime, kad greitas ir drąsus perėjimas prie modernesnių ir efektyvesnių technologijų bus ne tik naudingas mūsų klimatui ir taps pasaulio masto sprendimų pagrindas, bet ir padės ekonomikai, nes leis būti mažiau priklausomiems nuo iškastinio kuro importo.
Dorette Corbey
(NL) Gerbiamasis Pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, prisitaikymui prie klimato kaitos nedelsdami turime skirti daugiau dėmesio, nes, kad ir ką darytume dėl klimato kaitos, mums taip pat reikia investuoti į visuomenės prisitaikymą - kad galėtume spręsti didėjančio jūros ir upių lygio problemas, ar priešingas problemas - mažėjančių vandens atsargų ir sausrų problemas. Visa tai paveiks net tik saugumą, vandens suvartojimą, dirvožemį, žemės ūkį, bet - svarbiausia - visuomenės sveikatą.
Kai kuriuose regionuose būtina pasirengti didelėms sausroms ir aukštesnei temperatūrai. Šiuo atveju išeitis yra drėkinimo sistemos ir vandens gėlinimo įrenginiai. Kituose regionuose vanduo tik kelia problemas - jie privalo investuoti į pylimų stiprinimą. Pačios valstybės narės privalo rengti planus, analizuoti klimato kaitos poveikį ir jam pasirengti.
Tačiau yra trys svarbūs aspektai. Pirma - būtinas solidarumas: kai kurios šalims kitos šalys padeda, kai kurios yra stipresnės. Savaime aišku, kad Europos Sąjunga taip pat dalijasi bendra atsakomybe.
Antra - privalo būti bendras finansavimo šaltinis. Privalome ieškoti finansavimo šaltinių; jais galėtų būti ne tik struktūriniai fondai, bet ir pajamos, gautos iš išmetamųjų teršalų prekybos sistemos aukcionų.
Trečia - solidarumo principas taip pat turėtų būti taikomas besivystančioms šalims. Daugelis Afrikos ir Azijos šalių beveik neprisidėjo prie klimato kaitos, tačiau ji vis tiek juos veikia neigiamai. Būtina rasti patikimus ir pakankamus finansavimo šaltinius; vienas akivaizdžiausių šaltinių - pajamos, gautos iš išmetamųjų teršalų prekybos sistemos aukcionų.
Jens Holm
(SV) Šiame pranešime raginame imtis priemonių, kad žemės ūkio sektorius prisiimtų atsakomybę klimato srityje. Žemės ūkio sektoriui priklauso gyvulių pramonė, kuri išmeta 18 proc. visų pasaulyje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Aštuoniolika procentų! Tai savo 2006 m. ataskaitoje "Didelis gyvulininkystės šešėlis" nurodJungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacija. Ką galime padaryti, kad sumažintume šią 18 proc. išmetamųjų teršalų dalį. Savo kalboje, pasakytoje Laikinajame klimato kaitos komitete, TKKG pirmininkas Rajendra Pachauri ragino sumažinti mėsos suvartojimą. Jis visiškai teisus. Per pasaulio istoriją niekada nevalgėme tiek daug mėsos, kiek šiuo metu. Nuo 1950 m. mėsos gamyba pasaulyje išaugo daugiau, nei penkis kartus. Tai nėra tvarus rodiklis. Norėčiau paklausti Komisijos narį Stavrosą Dimą: ar pritaria Rajendrai Pachauri, kad turime valgyti mažiau mėsos? Raginu Komisiją parengti mėsos suvartojimo mažinimo planą.
Galiausiai, keli pasiūlymai: informavimo apie vegetarišką mitybą kampanija, valstybių narių skatinimas mėsai nustatyti mokesčius, kad ji taptų brangesnė, o vegetariškas maistas - pigesnis, ekologiškos mitybos skatinimas ES institucijose; pvz., vegetariško maisto savaitEuropos Parlamente, Komisijoje ir Taryboje būtų gera, šiuolaikinir ekologiška kelio į tvaresnę Sąjungoje pradžia.
Christine De Veyrac
(FR) Gerbiamasis Pirmininke, ponios ir ponai, aš pritariu klimato teisės aktų paketui, nes Europa privalo paskelbti pasauliui apie tarptautinių Kopenhagos derybų pradžią.
Privalau jums pasakyti, kad mano rinkimų apygardos darbuotojai ir darbdaviai yra labai susirūpinę dėl pasiūlymo atsikratyti laisvomis prekybos CO2 dujomis kvotomis ir leisti jas parduoti aukcione.
Šiuo pasiūlymu Europa dvigubai apsunkintų įmonių veiklą, kurios turėtų mokėti ir už taršos CO2 dujomis kvotų viršijimą, ir už taršą CO2 dujomis nuo pirmos išmestos tonos. Kaip niekada padidėtų Europos įmonių sąnaudos.
Jei šis standartas būtų taikomas visame pasaulyje, būtų gerai - visi turėtų vienodas sąlygas. Tačiau, jei šis apribojimas bus taikomas tik Europos įmonėms, jos nukentės finansiškai ir atsiras didelis darbo vietų perkėlimo iš Sąjungos pavojus. Tada ar turėtume atsisakyti mokėti už taršą CO2 dujomis nuo pirmos išmestos tonos? Nemanau, nes galutinis tikslas yra pagirtinas.
Vis dėlto Europa privalo turėti sąžiningą importo iš trečiųjų šalių, kurios nededa tiek pastangų aplinkos srityje, kiek Europos įmonės, apmokestinimo mechanizmą. Taip, leiskite mums sukurti "anglies" mokestį - tai nebus prevencinprotekcionistinpriemon- tai bus priemonė, skirta užtikrinti sąžiningą ir neiškreiptą pasaulinę prekybą, o tai yra pagrindinis Europos Sąjungos ir PPO tikslas.
Kalbant apie visa kita, aš teigiamai vertinu įvairius Komisijos pasiūlymus. Tai teigiamas žingsnis siekiant užtikrinti, kad kuo daugiau ekonomikos sektorių būtų įtraukti į priemones - išmetamųjų teršalų prekybos sistemą, ar kitas - kuriomis siekiama kovoti su klimato kaita. Svarbu, kad transporto sektorius, į kurį dažnai rodome pirštais, rengiasi prisidėti, ir aš tuo džiaugiuosi.
Baigdama noriu pasakyti, kad tikiuosi, kad sugebėsime susitarti greitai, t. y. - iki šių metų pabaigos, ir kad šis klimato teisės aktų paketas bus kuo skubiau įgyvendintas.
Matthias Groote
(DE) Gerbiamasis Pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, klimato kaita vyksta, tai moksliškai įrodyta. TKKG ketvirtojoje poveikio vertinimo ataskaitoje aiškiai pabrėžiama, kad nei vienas Europos regionas neišvengs poveikio.
Svarbu, kad temperatūra nepakiltų daugiau, nei 2°C. Tačiau net visuotinis atšilimas mažiau nei 2°C neigiamai paveiks kai kurių Europos regionų ekonomiką ir aplinką.
Todėl Europa privalo veikti dabar. Privalome inicijuoti prisitaikymo priemones dabar daugelyje politikos sričių. Tačiau klimato kaita taip pat suteikia galimybių; viena iš šių galimybių - pasirengti klimato kaitai naudojant prisitaikymo priemones.
Kalbėdami apie prisitaikymo priemones - prie su klimato kaita susijusių reikalavimų taip pat turėtume pritaikyti Lisabonos procesą. Tai yra galimybsukurti ekologiškos pramonės politiką: ekonomikos ir pramonės politiką, kuri ekonomikos plėtrą atskiria nuo CO2 ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo. Tai raktas į sėkmę. Leiskite pateikti klausimą Komisijos nariui: kokiu mastu Komisija nagrinėja Lisabonos procesą klimato kaitos požiūriu?
Antras aspektas: taip pat svarbu užtikrinti, kad vietos ir regionų sprendimų priėmimo institucijos būtų informuotos apie klimato kaitos poveikį jų regionams. Kaip klimato kaita paveiks šiuos konkrečius regionus? Tai bus labai svarbu, pvz., planuojant plėtrą; todėl pritariu pasiūlymui dėl rezoliucijos, kurioje raginama sukurti Europos duomenų bazę, kuria, planuodamos plėtrą, galėtų naudotis regionų sprendimų priėmimo institucijos.
Mairead McGuinness
Gerbiamasis Pirmininke, ar galėčiau pasiūlyti baigti save plakti dėl klimato kaitos ir kaltinti konkrečius sektorius, lyg vienas būtų kaltesnis už kitą. Toks įspūdis ypač susidaro,,kai kalbama apie žemės ūkio įtaką. Europa bejėgdėl klimato kaitos ką nors padaryti viena, tačiau ji gali būti labai reikalinga lyderė. Pripažinta, kad veiksmus koordinuoti reikia pasaulio mastu.
Leiskite man konkrečiai pakalbėti apie žemės ūkį. Jis prisideda prie klimato kaitos, tačiau taip pat yra jos veikiamas - tai jau buvo pasakyta. Tačiau svarbu prisiminti, kad žemės ūkis gamina maistą, o be maisto toli nenueisime. Per 20 metų maisto poreikis pasaulyje išaugo 50 proc., bet sprendžiant klimato kaitos problemas žemės ūkis gali prisidėti anglies atskyrimo, anaerobinio kompostavimo, miškų sodinimo, ir, svarbiausia - vėjo energijos - priemonėmis.
Kalbant apie padėtį Airijoje - nuo 1990 m. mes sumažinome žemės ūkio sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekį 3 proc., tačiau transporto sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekis padidėjo 163 proc. Pramonės - 23 proc., energijos - 32 proc. Žemės ūkio sektorių veikti pavojinga - Europoje sumažinus galvijų skaičių ir išmetamųjų teršalų kiekį, gamyba bus perkelta bet kur kitur ir šie apribojimai visiškai nieko nereikš. Taigi šioje srityje privalome būti atsargūs.
Šiuo metu tradicinpraktika, pvz., sodo kasimas rudenį ir palikimas per žiemą, yra nepriimtinos. Ką gi, esu kaltas, nes vis dar taip darau. Būkime protingi. Vykdykime tokius mokslinius tyrimus ir plėtrą, kurie padėtų žengti į priekį ir priimti teigiamus sprendimus. Pažiūrėkite į Indiją. Joje gyvena 17 proc. pasaulio gyventojų, bet joje išmetami tik 4 proc. visų pasaulyje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių teršalų. Ji turi vystytis, kad geriau pasirūpintų savo neturtingais žmonėmis. Ji prisidės prie diskusijų dėl klimato kaitos, tačiau tik atsižvelgdama į realią šalyje esančią padėtį.
Galiausiai noriu pasakyti, kad Lisabonos sutartis pirmą kartą suteikia vilties, kad veiksmai dėl klimato kaitos bus vykdomi pasaulio mastu, o šiems veiksmams vadovaus Europa. Dėl to tikiuosi, kad dauguma Airijos gyventojų pritars Lisabonos sutarčiai.
María Sornosa Martínez
(ES) Dėkoju, gerbiamasis Pirmininke, ir jums, Guido Sacconi, už visą jūsų darbą.
Mes turime problemą. Todėl, siekiant, kad prisitaikymo ir poveikio mažinimo priemonės klimato kaitos ribų ir padarinių požiūriu būtų kuo veiksmingesnės, būtinos valstybinės ir privačios investicijos į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, skirtą kovai su klimato kaita.
Komisijos nary, mūsų užduotis labai sunki. Privalome įgyvendinti priemones šiose srityse: energijos vartojimo efektyvumo, atsinaujinančios energijos skatinimo, suderintos energijos gamybos, efektyvaus degalų vartojimo transporto priemonėse, energiją taupančio viešojo transporto ir apšvietimo, geresnio žemės ūkio ir ganyklų žemės tvarkymo ir miškų naikinimo mažinimo, taip pat efektyvesnio vandens naudojimo - atsižvelgdami į jo trūkumą.
Vis dėlto, naudodamasis šia galimybe, norėčiau pateikti du prašymus. Pirmasis skirtas jums, Komisijos nary: prašau jūsų nedelsiant persvarstyti pirmosios ir antrosios kartos biodegalų politiką.
Antrasis skirtas Tarybai: nepaisant to, kad dėl klimato kaitos vykstantis temperatūros didėjimas ir kritulių kiekių pokyčiai neigiamai paveiks dirvožemį, iki šiol niekaip nesusitarta dėl tinkamos Europos dirvožemio apsaugos sistemos.
Šiuo klausimu būtina nedelsiant tvirtai įsipareigoti.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gerbiamasis Pirmininke, Komisijos nary, Guido Sacconi, ponios ir ponai, kaip PPE-DE frakcijos regionų politikos koordinatorius, noriu pabrėžti, kad šioje rezoliucijoje paminėti keli labai svarbūs aspektai. Sanglaudos politika susieta su rizikos valdymu, taip pat pateiktas pasiūlymas dėl tarpusavyje susietų ir išsamių būsimos Europos regionų politikos sudėtinių dalių. Be to, regionų padėtį Sąjungoje keičia klimato kaita. Viena vertus, bus sausrų, kita vertus - per daug vandens, taip pat kils jūros lygis. Pastaruosius pokyčius, kaip Nyderlandų atstovas, norėčiau pabrėžti. Pusmūsų žemės yra žemiau jūros lygio. Jūriniai pylimai turi būti aukštesni; yra daug kitų svarstytinų technologinių problemų. Tai pasakytina ir apie kitas pasaulio dalis. Taip pat teigiama, kad mes siekiame suderinamumo su JT nelaimių mažinimo strategija.
Remdamasis Lisabonos sutartimi, galiu pasakyti, kad atsirado naujas sanglaudos teritorinis aspektas, kurį privalome vystyti ir įtraukti į savo finansines programas. Tai svarbu miestų ir regionų gyventojams, ir Europa šioje srityje turi imtis veiksmų.
Gerbiamasis Pirmininke, PPE-DE frakcija nepritaria pirmajai 13 dalies pastraipai, nes šiuo metu mes pasisakome už lėšų perskirstymą, o ne už prioritetų persvarstymą: iš tikrųjų tai jau vyksta. Šiuo metu iš struktūrinių fondų biodegalams ir kt. skiriama daugiau, nei 15 mlrd. eurų. Norėtume, kad šia kryptimi būtų einama toliau. Todėl, siekdami didesnio energijos vartojimo efektyvumo, mes dar kartą persvarstysime Struktūrinių fondų reglamentą. Tokia PPE-DE frakcijos nuomonė, ir mes dalyvausime diskusijose dėl ilgalaikės finansinės perspektyvos, nurodytos 13 dalies antroje pastraipoje, o iniciatyvos lėšų perskirstymo ar prioritetų persvarstymo srityse imsimės kitą kartą: šiuo metu tai galima sėkmingiau padaryti nustatant biudžetą ir įpareigojant sektorius, o ne perskirstant lėšas.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Privalau pagirti Guido Sacconi už svarbius laiku paskelbtos Komisijos žaliosios knygos dėl klimato kaitos papildymus.
Kai kurios šalys - daugiausia šiaurės - neraginamos Briuselio jau parengilgalaikę klimato kaitos problemų sprendimo strategiją, kurioje numatomi veiksmai, kurių būtų imtasi reaguojant į klimato kaitą: pakrančių teritorijų apsauga, priemonės, skirtos sustabdyti pakrančių užtvindymą, specialiai suprojektuotų namų statyba. Patvirtinus Baltąją knygą kitos šalys bus paskatintos pasekti jų pavyzdžiu.
22 ES šalys, turinčios jūrų ir vandenynų sienas, turėtų pasimokyti iš Nyderlandų patirties kovojant su jūra. Pusšios šalies teritorijos yra žemiau jūros lygio. Tai, kad Olandijos žmonės turi nuolat stengtis atsilaikyti prieš jūros puolimą ir, siekdami nuo jo apsisaugoti, skirti labai didelius išteklius, nesutrukdjiems sukurti vieną stipriausių ir labiausiai klestinčių valstybių. Taigi, tai įrodo, kad prisitaikyti galima.
Neseniai vykusiame ES Tarybos posėdyje buvo paskelbta, kad klimato kaitos klausimas rengiant ES prevencijos ir apsaugos politiką bus vienas svarbiausių. Kol ne vėlu, būtina užkirsti kelią konfliktams ir karams dėl vis dar tinkamų gyventi ir turinčių maisto ir vandens teritorijų. Tai ypač pasakytina apie neturtingiausias pasaulio šalis, kurios mažiausiai prisidėjo prie klimato kaitos. Tie, kurie kitų sąskaita darpažangą, turėtų nedelsdami grąžinti skolą.
Ateityje ES turėtų ir toliau būti geriausiu pavyzdžiu kitiems žemynams ir kitoms valstybėms, kaip patvirtinti klimato kaitos prevencijos priemones, prisitaikyti prie naujų sąlygų ir pakeisti savo piliečių įpročius bei praktikas.
Ari Vatanen
Gerbiamasis Pirmininke, klausydami diskusijų turėtume išlikti ramūs, tačiau šios diskusijos tapo nevaldomomis, jos tiesiog buvo nublokštos vėjų, o kartu buvo nublokšti sąžiningumas ir racionalumas. Turėtume būti sąžiningi, tačiau tamsaus paveikslo piešimas politiškai visada labai naudingas. Tai visada apsimoka. Tačiau turėtume būti rimti, įvertinti skaičius ir išlikti racionalūs ir sąžiningi.
Žmonės gali gyventi Helsinkyje, kur vidutinmetintemperatūra - 6°C, arba Dakare - kur temperatūra - 30°C. Prieš du tūkstančius metų Julijus Cezaris vaikščiojo Reinu, nes jis buvo užšalęs. Prieš du tūkstančius metu Grenlandijoje gyveno vikingai - todėl ji vadinama Grenlandija. Todėl pati temperatūra nėra tikslas; tikslas yra žmonių gerovė, o mes tai pamirštame.
Kodėl išmetami teršalai? Tai gerovės padarinys, o du trečdaliai pasaulio žmonių vis dar gyvena skurde. Žmonija susiskirsčiusi pakopomis: mes, privilegijuotieji, esame viršuje, o žemiau - keturi milijardai žmonių, kurie tiesiog norėtų dienos šviesos, nes du milijardai net neturi elektros.
Koks mūsų atsakymas? Mūsų atsakymas - technologijų tobulinimas. Tam reikia pinigų ir ekonomikos augimo. Negalime turėti pinigų, jei taikydami neveiksmingas ir labai brangias priemones, juos švaistome ir kenkiame savo ekonomikai.
Komisijos narys savo įžanginėse pastabose net nepaminėjo žodžio "branduolinis". Jei nesame sąžiningi šiose diskusijose, tada nesame rimti lyderiai. Apibendrinant, mes panašūs į žmogų, kurio namo stogas kiauras; užuot jį pataisęs, šis žmogus pradeda tapetuoti savo rūsį. Tai nėra tinkamas ateities kūrimo būdas.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Dėkoju, gerbiamasis Pirmininke. Manau, kad dokumentas dėl prisitaikymo ir jo vaidmuo yra svarbūs. Nepaisant to, klimato kaitos problema yra sprendžiama: mes nuolat sužinome ir suprantame, kas vyksta, ir ką galima padaryti.
Manau, būtina užtikrinti, kad visa politika nebūtų direktyvinė. Jei norime tapti lyderiais šioje srityje, privalome užtikrinti, kad kiti mus seks; kitaip lyderis liks vienas. Yra pavojus, kad, jei Europa žengs per sparčiai, jei ji sukels pramonės krizę, jei ji tik įgyvendins direktyvinę politiką - sakyčiau - metapolitiką, Europai nepavyks. Privalome panaudoti žinomas veikimo priemones, padaryti, kad visuomenentuziastingai dalyvautų, ir prisitaikyti prie savo pačių visuomenės prisitaikymo galimybių - kadangi negalima leisti, kad nukentėtų mūsų gerovė.
Šiuo požiūriu, taip pat norėčiau pabrėžti, kad šiame dokumente labai mažai kalbama apie jau šiuo metu galimą prisitaikymą, o apie tai būtina kalbėti. Svarbu skirti dėmesį jau žinomiems būdams ir veiksmams - tai ypač pasakytina apie vandenį, kuris bus - jei jau nėra - labiausiai klimato kaitos paveiktas aspektas; tie būdai ir veiksmai dažnai yra labai paprasti ir susiję su dirvos pralaidumu, miškų atželdinimu, vandens atsargų kaupimu, esamų talpyklų naudojimu vandens pertekliaus kaupimui, ir tinkamu negausių išteklių paskirstymu, neleidžiant vandeniui nubėgti į jūrą ir būti prarastam. Siekiant šių tikslų kartais reikėtų atsigręžti į praeitį, į esamas tradicijas, kartais reikia atsikratyti išankstinių įsitikinimų dėl įvairių sprendimų, pvz., dėl vandeningojo sluoksnio pripildymo ar kitų svarbių sprendimų
Todėl raginu vykdyti integruotą, visa apimančią politiką, kurią galime pritaikyti visuomenei, kuri privalo išklausyti mūsų rekomendacijų ir jų laikytis. Jei visuomenmumis neseka ir nėra entuziastinga, mes nieko nepasieksime. Todėl turime siekti sutarimo ir išklausyti visus.
Zita Pleštinská
(SK) Pasiūlymas dėl rezoliucijos, parengtas atsakant į Laikinojo klimato kaitos komiteto žodinį klausimą yra nuoseklus, tačiau, mano manymu, jame nepakankamai dėmesio skiriama vandeniui, kuris gali sumažinti mikroklimato ir makroklimato problemas, kurias sukėlžemės nusausėjimas ir taip prisidėti prie sveikesnio klimato.
Parlamento pasiūlymai yra suderinti su atgyvenusia paradigma, pagrįsta veiksmingu esamų vandens ištekliu valdymu.
Naujoji vandens paradigma skatina vandens išteklių atnaujinimą kaimo vietovėse. Ji skatina vandens ciklo gerinimą, kuriuo siekiama laipsniškai užtikrinti, kad vandens užtektų visiems. Šios paradigmos tikslas - prisitaikyti prie esamos padėties, susijusios su didelių plotų nusausėjimu, kuris įvyko dėl miškų naikinimo, žemės ūkio ar kanalizacijos sistemos.
Nusausėjus žemei, sumažėja garų kiekis, saulės šiluma virsta į metabolinę šilumą, ir joje transformuojami labai dideli energijos srautai. Jei Slovakijos dydžio teritorijoje garų kiekis sumažėtų 1 mm, saulėtą dieną būtų sukurta tiek metabolinės šilumos, kiek per metus pagamina visos Slovakijos jėgainės.
Ponios ir ponai, norėčiau padėkoti Guido Sacconi ir Komisijos nariui Stavrosui Dimui už jų pastangas. Tikiuosi, man pavyko atkreipti jūsų dėmesį į šias naujas idėjas.
Avril Doyle
Gerbiamasis Pirmininke, pirmiausiai norėčiau pabrėžti, kad aš ir kai kurie kolegos pradžioje pateikėme šio dokumento pakeitimų, susijusių su svarbiausiais klausimais, pvz., klimato kaitos poveikiu biologinei įvairovei ir jos žala besivystančiam pasauliui; abu klausimus būtina spręsti nedelsiant.
ES klimato kaitos politikos patikimumas ir mūsų teiginiai, kad esame didžiausi visų tarptautinių susitarimų dėl prekybos išmetamųjų teršalų leidimais po 2012 m. šalininkai, priklausys nuo mūsų politinės valios skirti lėšas, t. y. pajamas iš išmetamųjų teršalų leidimų aukcionų, bendriems reikalams; šios pajamos galėtų būti iki 40 mlrd. eurų per metus.
Jei dosniai finansuosime technologijų perdavimą, prisitaikymą ir poveikio mažinimo priemones, tai reikš, kad prisiimame istorinę atsakomybę dėl trečiųjų šalių, kurios patirs didžiausius klimato kaitos smūgius, įskaitant nepalankias oro sąlygas, dykumėjimą, pakrančių užtvindymą ir rimtą vandens trūkumą.
Šiuo požiūriu teisės aktuose dėl ES prekybos išmetamaisiais teršalais sistemos - esu pranešėja šiuo klausimu - turi būti numatytos konkrečios politinės nuostatos dėl pajamų iš aukcionų; tai parodys Europos Vadovų Tarybos įsipareigojimą, pasiryžimą ir supratimą siekiant 2°C tikslo, ir, sakyčiau, didelio klimato kaitos poveikio pasauliui suvokimą; juk mes visoje ES siekiame sukurti mažai anglies išmetančias ekonomikas, kurios būtų mūsų įnašas į pasaulinį susitarimą Kopenhagoje.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Gerbiamasis Pirmininke, praėjusią savaitę su Mercosur delegacija viešėjau Argentinoje. Pastebėjau, kad nei vienas mūsų politinis atstovas nebuvo susirūpinęs klimato kaita. Buvo nemažai diskusijų apie žemės, skirtos sojos auginimui, ploto didinimą ir miškų naikinimą siekiant gauti daugiau dirbamos žemės; nors mūsų delegacija šioms temoms daug dėmesio neskyrė.
Todėl norėčiau paklausti: ar mes jau kuriame Europos dviejų greičių politiką? Ar nebūtų geriau koordinuoti mūsų poziciją visais klausimais - atsižvelgiant į tai, kad klimato kaitos politika yra išteklių perskirstymo politika? Tai yra pamatinteisingumo politika, kuri turi būti įgyvendinama pasaulio mastu.
Anni Podimata
(EL) Gerbiamasis Pirmininke, Komisijos nary, leiskite aptarti su klimato kaita susijusį klausimą. Šios dienos diskusijose niekas nepaminėjo neseniai paskelbto Komisijos komunikato dėl ES pajėgumo reaguoti į nelaimes didinimo. Komunikatas turi specialų priedą "Miškų gaisrai"; jis skirtas praėjusią vasarą pietų Europą, ypač Graikiją, apėmusiems katastrofiškiems gaisrams.
Šie gaisrai susiję su klimato kaita. Manau, kad visoje Europoje, ypač jos pietuose, kurie TKKG duomenims yra labiau neatsparūs gaisrams, ir jau dabar patiria nepaprastas klimato sąlygas, būtina nedelsiant imtis prevencinių veiksmų. Dėl šios priežasties, Komisijos nary, būtina, kad ES imtųsi vidutinio laikotarpio trukmės ir skubių priemonių ir užtikrintų, kad praėjusių metų įvykiai nepasikartotų.
Miloslav Ransdorf
(CS) Kad ir kokia nauja ir unikali atrodytų ši era, taip pat tiesa, kad praeityje buvo didelių klimato pokyčių ir ciklų. Manau, kad istorinės klimatologijos srities tyrimai bus viena svarbiausių atsako į šią problemą priemonių. Mes turime, pvz., Clivo Pontingo darbą A Green History of the World arba prancūzų istoriko Emmanuelio le Roy Ladurie darbus. Mano nuomone, privalome suprasti, kad praeityje žmonės sugebėdavo išspręsti gamtinės aplinkos pokyčių sukeltas problemas. Pvz., mano gimtojoje Čekijoje viena harmoningiausių gamtinių aplinkų yra pietų Bohemijos baseine. Nedaug žmonių žino, kad šis landšaftas yra dirbtinis. Ši žmonių sukurta teritorija buvo pelkė, o šiandien tai - ežeras ir populiari turistų lankoma vieta.
Stavros Dimas
Komisijos narys. - Gerbiamasis Pirmininke, norėčiau padėkoti visiems kalbėtojams už jų svarbią ir įdomią nuomonę; rengdami galutinę mūsų Baltosios knygos dėl prisitaikymo redakciją mes atsižvelgsime į šiandien išdėstytas mintis ir Europos Parlamento rezoliucijoje pateiktas rekomendacijas.
Norėčiau pabrėžti, kad be nuolatinės Europos Parlamento paramos dauguma dabar vykdomų politinių programų nebūtų patvirtintos, ir Europos Sąjungos lyderystpasaulyje neteiktų vilties, kad 2009 m. Kopenhagoje bus pasiektas tarptautinis susitarimas.
Mūsų pagrindinis tikslas - tarptautinis susitarimas dėl kovos su klimato kaita ir prisitaikymo prie besikeičiančių klimato sąlygų, kuriame dalyvautų visos pasaulio šalys - ypač JAV ir kitos didžiausios teršėjos; tokiu atveju kova su klimato kaita bus veiksminga. Žinoma, Europos Sąjungos pastangų nepakaks, tačiau mes negalime tikėtis, kad tarptautinis sutarimas bus sudarytas, jei šioje srityje nebūsime aktyvūs lyderiai.
Šiandien vėl girdėjau abejones dėl mokslo. Manau, šis klausimas daugmaž aiškus. Beveik visi mokslininkai sutaria, kad klimato kaita yra antropogeninė: ją sukėlžmogaus veikla. Kitaip galvoja nedaug mokslininkų. Kai kurie žmonės vis dar mano, kad žemplokščia, tačiau net JAV šis teiginys jau rimtai nevertinamas.
Praėjusią savaitę paskelbtoje Pasaulio sveikatos organizacijos ataskaitoje pabrėžiamas klimato sąlygų ir pokyčių poveikis sveikatai, o NASA įspėjo, kad klimato kaita vyksta greičiau, nei manėme. Taigi atsižvelgdami į tai, ką sako mokslininkai, privalome veikti.
Kalbant apie kainą - jei veiksime vėliau, mokėsime daugiau, jei veiksime dabar, mokėsime daug mažiau ir išvengsime negrįžtamo klimato kaitos poveikio mūsų planetai. Mes privalome palikti pasaulį sau ir kitoms kartoms bent jau tokį patį, kokį paveldėjome.
Taip pat turime moralinę pareigą, kurią pabrėždaugelis Parlamento narių, prieš tuos, kurie neprisidėjo prie šiltnamio reiškinio atsiradimo - tai mažiausiai išsivysčiusios pasaulio šalys, kurių pajamos vienam gyventojui labai mažos, ir kurios labai menkai prisidėjo prie šio reiškinio atsiradimo.
Todėl prisitaikymas, taip pat poveikio mažinimo pastangos, yra būtini ir juos įgyvendinti turime padėdami mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir imdamiesi tinkamų priemonių Europos Sąjungoje.
Girdėjau įvairių pavyzdžių apie tai, kas vyksta šiuo metu, pvz., labai svarbioje vandens srityje. Mes turime teisės aktus - Vandens pagrindų direktyvą - kurie reguliuoja šį labai brangų ir negausų išteklių, tačiau visai neseniai patvirtinome komunikatą dėl vandens trūkumo ir sausrų, nes tai tampa svarbia problema, kurią turime spręsti nedelsdami.
Vėl grįžtu prie kainos klausimo - keli kalbėtojai paminėjo aukcionus, ir tai, kaip jie paveiks mūsų daug energijos suvartojančias pramones šakas ir kitus ekonomikos sektorius. Norėčiau išaiškinti vieną nesusipratimą, kad šis klausimas taptų skaidresnis. Per aukcionus gautos pajamos pateks ne į Europos Sąjungos ar kieno nors kito iždą, bet atiteks valstybių narių finansų ministerijoms, kurios rengs leidimų aukcionus. Tai reikėtų aiškiai suprasti. Kiekvienais metais turėtų būti gauta nuo 30 iki 50 mlrd. eurų, ir mes rekomendavome - tikiuosi, kad Europos Parlamentams tam pritars - kad dalis jų turėtų būti skirta prisitaikymo politikai. Taigi, jei bus politinvalia priimti šį principą - dalį šių 30-50 mlrd. eurų per metus skirti prisitaikymo politikai - lėšos bus.
Norėčiau kalbėti ilgiau, nes tai platus klausimas ir buvo užduota daug klausimų; norėčiau vėl padėkoti jums už jūsų įnašą. Mes toliau glaudžiai bendradarbiausime su jumis ir Laikinuoju klimato kaitos komitetu, rengdami savo politiką ir labai stengdamiesi - ypač per kitus dvejus metus - pasiekti, kad Kopenhagoje būtų sudarytas tarptautinis susitarimas.
Pirmininkas
Baigiant diskusijas - remiantis Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalimi pateiktas vienas pasiūlymas dėl rezoliucijos.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 11 val.
Rašytiniai pareiškimai (pagal Darbo tvarkos taisyklių 142 str.)
Bairbre de Brún  
raštu. - (GA) Dabar visiems turėtų būti visiškai aišku, kad turime pasirengti klimato kaitai. Mūsų visuomenprivalo pasikeisti, nes keičiasi mūsų klimatas.
Kaip viršvalstybinorganizacija, Europos Sąjunga turi specialius įgaliojimus inicijuoti savo narių pasirengimą ir koordinuoti jų veiksmus. Veiksmai ES lygmeniu turi būti ambicingi ir atitinkantys šiuolaikinio mokslo realybę. Planavimas gali padėti tvarkytis su labiausiai neigiamu klimato kaitos poveikiu.
ES bendraudama su besivystančiomis šalimis, turėtų būti kilni ir padėti joms prisitaikyti prie klimato kaitos - reiškinio, už kurį jos nėra atsakingos, bet nuo kurio neproporcingai kentės. Būsimuose prekybos susitarimuose su besivystančiomis šalimis į tai turi būti atsižvelgta - jei norima, kad šie susitarimai būtų sąžiningi.
András Gyürk  
raštu. - (HU) Tai, kad Europos Komisijos žaliojoje knygoje apžvelgiamos visos mūsų turimos neigiamų klimato kaitos padarinių mažinimo priemonės, sveikintina. Kad ir kaip į ateitį orientuoti būtų Europos Sąjungos pasiūlymai dėl kovos su klimato kaita, mes jau gyvename veikiami klimato kaitos.
Turimi duomenys rodo, kad vykstant visuotiniam atšilimui, vienos šalys bus paveiktos labiau nei kitos. Viena šių šalių - Vengrija; per paskutinius dešimtmečius pokyčių mastas seniai viršijo vidurkį. Patys Vengrijos gyventojai pajuto, kad tai nėra abstraktus reiškinys - padažnėjo sausros, sumažėjo kritulių kiekis; tai labai paveikžemės ūkio gamybą.
Įspūdingiausias ypatingų klimato įvykių pavyzdys - tikriausiai rekordinio per paskutinį dešimtmetį lygio potvyniai Karpatų baseine. Mes tvirtai tikime, kad saugantis nuo potvynių būtini skubūs ir energingi veiksmai. Europos Sąjunga ir valstybės narės daugiau dėmesio turėtų skirti užtikrinimui, kad vis retesni, bet vis labiau į liūtis panašūs lietūs nepatvindytų visų mūsų upių iš karto. Atsižvelgiant į tai, turi būti ištirtos galimybės atvirose lygumų vietovėse įrengti natūralaus vandens saugyklas; kalnuotose vietovėse saugantis potvynių reikia sodinti miškus.
Tikėkimės, kad sprendimus priimančios institucijos nelauks kito karto ir besirengdami veiksmams neišgirsime baisių naujienų apie potvynius.
Anneli Jäätteenmäki  
raštu. - (FI) Gerbiamasis Pirmininke, klimato kaita yra gyvenimo faktas. Mokslininkų grupės tyrimų rezultatais abejoja nedaugelis. Ginčas dėl poveikio vertinimo baigtas ir išvados padarytos.
Tada tuoj pat pasirodo asmenys, norintys išlaikyti esamą padėtį - valstybių lyderiai ir daug ekspertų, įmonių vadovų ir investuotojų. Sprendžiant aplinkos problemas svarbiausias vaidmuo turi tekti aplinkos ekspertams ir ekologiškam verslui.
Suomijoje dabar manoma, kad investuoti į medį, granules, biodegalus ir vėjo bei saulės jėgaines gali tik svajotojai. Tai prilyginama grįžimui į pirmykščius laikus. Kalifornijoje saulės, vėjo ir bioenergijos naudojimas - rimtas verslas. Ten visi protingi investuotojai ir spekuliantai energijos technologių srityje investuoja tik į atsinaujinančios energijos šaltinius.
Ekologiškas verslas - svarbus tarptautinis plėtros ir naujų darbo vietų sektorius. Anksčiau įmonės neturėjo tokios geros galimybės užsidirbti pinigų darydamos gera.
Pasaulio ekologiško verslo rinka - 600 mlrd. eurų. Rinka auga 10 proc. per metus. Greičiausiai auga švariųjų technologijų rinka. Pvz., saulės ir vėjo jėgainių technologijų augimas - 30 proc. per metus.
Švariųjų technologijų įmonės kuria produktus ir paslaugas, kurių poveikis aplinkai daug mažesnis nei anksčiau. Švariosios technologijos ir atsinaujinančios energijos rūšys padeda išlaikyti sveikesnę ir mažiau pavojingą sveikatai aplinką.
Oro kokybPekine tokia prasta, kad, mokslininkų skaičiavimais, ji sutrumpina vidutinę šio miesto gyventojų gyvenimo trukmę septyneriais metais. Prasta oro kokybBriuselyje sutrumpina vidutinę gyvenimo trukmę septyneriais mėnesiais. Užteršta aplinka pavojinga sveikatai.
Keičiantis klimatui, kuriamos naujas darbo vietos - naujos žaliosios "Nokia" tipo įmonės. IT sektorius perkelia savo darbo vietas į Aziją; žaliosios technologijos Suomijos žmonėms gali sukurti naujų darbo vietų.
Richard Seeber  
raštu. - (DE) Visiems aišku, kad klimato kaita - didelproblema. Daugelis pasaulio regionų jau kovoja su neigiamais didėjančios vidutinės pasaulio temperatūros padariniais; ateinančiais metais ši tendencija išliks.
Europos žmonės taip pat pajus grėsmingą klimato kaitos poveikį jų aplinkai, ekonomikai ir kasdieniam gyvenimui. Todėl reikalinga nuosekli kovos su klimato kaita strategija. Privalome bandyti kovoti su klimato kaita dviem frontais vienu metu - tai labai svarbu. Europa privalo ne tik labai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, bet ir prisitaikyti prie visuotinio atšilimo. Mums tai vienintelis būdas sutramdyti klimato kaitos poveikį ateityje. Vienos iš priemonių, kurių privalome imtis, yra efektyvesnis energijos ir jau negausių vandens išteklių vartojimas.
Manau, kad svarbu, kad valstybės narės, kurios kovodamos su klimato kaita jau padardaugiau nei kitos, neatsidurtų nepalankioje padėtyje. Visos valstybės turėtų būti priverstos prisidėti prie klimato kaitos mažinimo. Neveiklumo kaina paprasčiausiai per didelė.
