Klausimų valanda (klausimai Komisijai) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Klausimų valanda (B7-0552/2010).
Šie klausimai skirti Komisijai.
Pirma dalis

Tema: Susitarimo "Bazelis III" kriterijai ir Europos bankai
2010 m. rugsėjo 12 d. Bazelio komitetas paskelbė, kad nustatomi nauji kriterijai finansų sistemos stabilumui didinti . Pagal šiuos kriterijus numatoma padidinti akcinį kapitalą palyginti su pagal riziką įvertintu turtu.
Ar Komisija gali atsakyti į šiuos klausimus: ar ji mano, kad susitarimas "Bazelis III" reikalingas dėl neseniai kilusios finansų krizės ar dėl to, kad reikės užpildyti struktūrines spragas, kurių nepadėjo užpildyti susitarimas "Bazelis II"? Kokios bus susitarimo "Bazelis III" pasekmės Europos bankų teikiamoms lėšoms rinkai? Ar ji mano, kad susitarimas "Bazelis III" padės pagreitinti bankų susiliejimą? Ar Komisija mano, kad naujomis sąlygomis dar labiau nuskriaudžiami maži bankai palyginti su didžiosiomis bankų grupėmis? Ar dėl šių kriterijų vyks platesnės Didžiojo dvidešimtuko (G20) konsultacijos siekiant sukurti sąžiningesnės finansų sektoriaus konkurencijos pagrindus pasaulinėje rinkoje?
Michel Barnier
Labas vakaras, pone pirmininke ir visi čia esantys nariai. Pone pirmininke, ką tik grįžau iš Liuksemburgo, kur vyko Ekonomikos ir finansų ministrų tarybos susitikimas, kuriame buvo pasiektas vieningas susitarimas dėl rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų direktyvos projekto.
Tai primenu Parlamente, nes prie šio dokumento projekto, kuris išliks projektu tol, kol bus čia svarstomas, daug prisidėjo Europos Parlamentas ir daug darbo įdėjo pranešėjas J. P. Gauzès; taip pat į galutinę versiją, dėl kurios balsavo ministrų taryba, buvo įtraukta daug pakeitimų, ypač finansinės priežiūros sistemos srityje, taigi ir čia Europos Parlamentas įnešlabai svarbų indėlį.
Be abejo, toliau dirbsime kartu su Parlamentu, siekdami susitarimo dėl draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų reglamentavimo. Tai bus pirmas kartas, kai šį sektorių reguliuosime Europos lygmeniu, todėl jau dabar norėčiau padėkoti už vaidmenį, kurį atlikote, rengiant šios direktyvos projektą.
R. Kratsa-Tsagaropoulou uždavklausimą apie Bazelyje vykstančias diskusijas, kurios susijusios su ką tik minėtu reguliavimu. Labai svarbus bankų reformos klausimas, ir dar kartą norėčiau pasidžiaugti Parlamento įsipareigojimu, kuris aiškiai atsiskleidžia O. Karaso atliktame darbe; apie tai jau kalbėjome prieš dvi savaites. Prašysime pateikti nuomonę dėl siūlomos Kapitalui keliamų reikalavimų direktyvos (KKRD 4), kurią pristatysime 2011 m. pavasarį, siekiant įgyvendinti susitarimą "Bazelis III" Europoje.
Ponios ir ponai, nepakanka teigti, kad patyrėme ir išgyvename precedento neturinčią finansų krizę, kuri dar nesibaigė. Pasak Tarptautinio valiutų fondo, 2010 m. pabaigoje dėl šios krizės patirti bankų nuostoliai siekia 2 300 mlrd. EUR, o pusšios sumos tenka Europos bankams. Ši finansų sektoriuje prasidėjusi krizsukėldidelį Europos ekonomikos nuosmukį. Europos BVP sumažėjo 5,7 proc., ir vien tik šiais metais tai sudaro 700 mlrd. EUR.
Turime atkurti pasitikėjimą ir stabilumą bankų sektoriuje ir užtikrinti, kad paskolos ir toliau prisidėtų prie realiosios ekonomikos, verslo, užimtumo ir augimo skatinimo. Europos Sąjunga ir valstybės narės patvirtino precedento neturintį nepaprastosioms padėtims skirtų priemonių rinkinį, kuris tuo metu, o tai buvo ne taip seniai, buvo finansuojamas iš mokesčių mokėtojų pinigų. Taigi Komisija patvirtino 4 100 mlrd. EUR, arba 35 proc. Europos BVP siekiančią valstybės pagalbą. Kartu su finansų politika, skirta Europos Sąjungai padėti įveikti nuosmukį, šios paramos priemonės padidino deficitą ir valstybės skolą.
Ponios ir ponai, būtent piliečiai, mokesčių mokėtojai, kartą jau mokėjo - ar mokės ir antrą kartą? Nemanau ir nenorėčiau, kad taip būtų, nes tai būtų nesąžininga. Mūsų politika - toliaregiška, nes prevencija visada kainuoja pigiau negu gydymas. Turime užkirsti kelią pasikartoti krizei ir jos pražūtingiems padariniams, užtikrinti, kad krizir jos pražūtingas poveikis nepasikartotų antrą kartą, todėl ir siekiame prognozavimą ir prevenciją įtraukti į rizikos ribojimo politikos sritis, Europoje įgyvendinant susitarimą "Bazelis III".
Be to, Europoje siekiame sukurti prevencijos sistemą, skirtą bankų krizėms įveikti, kuri taip pat bus grindžiama Parlamento pasiūlymais. Labiausiai turiu omenyje E. Ferreiros atliktą darbą.
Didysis dvidešimtukas (G20) savo sprendime, priimtame 2009 m. balandžio 2 d., įpareigojo Bazelio bankų priežiūros komitetą atlikti reikiamus nuodugnius "Bazelis II" taisyklių patobulinimus siekiant sustiprinti bankų atsparumą ir pagerinti finansinį stabilumą. ES lyderiai 2009 m. kovo 19-20 d. pritaršiam siekiui. "Bazelis III" taisykles pareng27 pagrindinių tarptautinių bankų rinkų reguliavimo ir priežiūros institucijų ekspertai Bazelio komitete, o Komisija labai aktyviai dalyvavo visų Europos Sąjungos valstybių narių vardu.
Komisijos ir Bazelio komiteto atlikta analizparodė, kad naujomis taisyklėmis bus sustiprintas finansinis stabilumas, apribotas procikliškumas, suinteresuotiesiems subjektams suteikta akivaizdi ekonominir socialinnauda, nes, tikėtina, sumažės bankų krizių skaičius ir šių krizių keliama rizika. Visų pirma, ši reforma bus naudinga paskolų gavėjams, įmonėms ir asmenims, taip pat kreditoriams, vyriausybėms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei piliečiams bendrąja prasme.
Tiesa, ši nauda išryškės tik laikui bėgant, nes naujos taisyklės bus įvedamos laipsniškai, taikant pereinamąjį laikotarpį, kaip 2010 m. rugsėjo 12 d. paskelbValdytojų ir priežiūros vadovų grupė.
Tai taikoma ir likvidumo reikalavimams. Likvidumo taisyklėms iki 2015 m. nustatytas stebėjimo laikotarpis. R. Kratsa-Tsagaropoulou pasiteiravo, ar naujosios taisyklės paspartins bankų susiliejimą; tai nėra šios reformos tikslas, tačiau jei kai kurie bankai laiku neprisitaikys prie šių naujų taisyklių ir jiems teks susilieti su varžovais ar netgi partneriais, tai lems didesnę indėlininkų ir kreditorių apsaugą ir didesnį finansinį stabilumą.
Suprantu jūsų susirūpinimą, kad naujos taisyklės turės neproporcingos įtakos mažesniems bankams. Europos bankų priežiūros komiteto atliktas kiekybinis tyrimas dėl susitarimo "Bazelis III" poveikio bankų sektoriui parodė, kad mažieji bankai, ponia R. Kratsa-Tsagaropoulou, kaip tik pajus mažesnį naujų taisyklių poveikį negu 50 didžiausių Europos Sąjungos bankų grupių. Iš esmės taip yra dėl aukštesnio mažųjų bankų pirminės kapitalizacijos lygio ir paprastesnio verslo modelio.
Galiausiai Komisija daug dėmesio skiria sąžiningos konkurencijos svarbai tarptautiniu lygmeniu. Nemanau, kad šiame etape Didysis dvidešimtukas turėtų pradėti rimtas diskusijas dėl visų "Bazelis III" taisyklių, nes jos parengtos po ilgų ir suderintų diskusijų. Kita vertus, Didžiojo dvidešimtuko politinis valdymas ir Finansinio stabilumo taryba yra priemonės, kurios leidžia Europai užtikrinti, kad Bazelio susitarimas būtų įgyvendintas tinkamai ir laiku. Taigi, tokius atsakymus galėjau pateikti į jūsų labai svarbų klausimą.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Pone pirmininke, sutinku, kad Komisijos narys M. Barnier pateiklabai išsamų atsakymą. Komisijos narys atsakį visus pateiktus klausimus, o taip ne visada nutinka, Komisijai pateikiant atsakymus. Pone Komisijos nary, norėčiau užduoti papildomą klausimą apie bankų likvidumą susitarimo "Bazelis III" atžvilgiu. Ar manote, kad likvidumui nebus daromas tiesioginis poveikis, nes rinka jau ir taip nukentėjo dėl bankų likvidumo stokos, o priemonės bus taikomos laipsniškai? Kodėl Komisija įsitikinusi, kad likvidumui nebus pakenkta tokiu metu, kai rinkai žūtbūtinai jo reikia?
Paul Rübig
(DE) Komisijos nary M. Barnieri, būtų labai įdomu sužinoti, kokią įtaką susitarimas "Bazelis II" turės JAV rinkai, kurioje bankrutavo daugyb- šimtai - mažų bankų. Kokį poveikį susitarimas turėjo dideliems bankams? Kaip susitarimas "Bazelis III" bus įgyvendintas JAV? Ar jis bus įgyvendintas tuo pačiu metu, kaip ir Europoje, ar JAV tai padarys anksčiau už mus? Kokie yra susitarimų "Bazelis II" ir "Bazelis III" įgyvendinimo tvarkaraščiai JAV?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Pone Komisijos nary, norėčiau padėkoti už pateiktą svarbią informaciją, nes atskleidžiama Europos finansinir bankų finansinpadėtis, o Europos Komisija kasdien sprendžia šiuos klausimus. Laimei, čia pastebime tam tikrą pagerėjimą. Mano klausimas labai trumpas: minėjote, kad 2011 m. pavasarį Europos Komisija pateiks naujus pasiūlymus. Gal galite šiek tiek plačiau aptarti svarbiausius šių pasiūlymų bruožus?
Michel Barnier
Pone pirmininke, R. Kratsa-Tsagaropoulou uždavklausimą apie likvidumą. Norėčiau pakartoti, kad finansų krizparodė, jog perviršinį likvidumą turintiems bankams nereikėjo skolintis tarpbankinėje rinkoje, nes šie bankai labai apdairiai kauplikvidumą savo galimiems poreikiams. Be to, šią problemą pagilino tai, kad trūko supratimo apie kitų institucijų finansinį atsparumą. Mano nuomone, naujieji likvidumo reikalavimai padės išspręsti nepakankamo likvidumo rinkose problemą ir pagerinant bankų likvidumo rizikos valdymą, ir sustiprinant jų pinigų rezervus.
Ponia R. Kratsa-Tsagaropoulou, Bazelio komiteto suplanuotuose pereinamojo laikotarpio susitarimuose numatyta, kad naujas likvidumo padengimo rodiklis bus privalomas tik 2015 m., ir manau, kad bankams tai yra pakankamas laiko tarpas prisitaikyti ir apriboti nepageidaujamą rinkų poveikį pereinamuoju laikotarpiu.
Pone P. Rübigai, minėjote susitarimą "Bazelis II". Norėčiau visiems nariams priminti, kad Jungtinėse Amerikos Valstijose, kurias minėjote, susitarimas "Bazelis II" dar nėra įgyvendintas, ir galiu pridurti, kad nebuvo įgyvendintas ir susitarimas "Bazelis 2.5". Per pirmą apsilankymą JAV 2010 m. gegužės 9-10 d. susitariau, - arba verčiau reikėtų sakyti pasiekiau susitarimą su JAV iždo sekretoriumi, su kuriuo vėl susitiksiu kitą savaitę, - kad Jungtinės Amerikos Valstijos įgyvendintų susitarimą "Bazelis 2.5" iki 2011 m. vidurio.
Pone P. Rübigai, jūsų klausimas labai svarbus, nes suteikia galimybę patvirtinti, kad turime tarptautinių įsipareigojimų. Amerikiečiai atliko svarbų vaidmenį rengiant Bazelio standartus. Amerikiečiai glaudžiai dalyvauja procese, todėl būtų nesuvokiama ... norėčiau tai pasakyti iš palankesnės perspektyvos. Būtų geriausia, jei šie bendri sprendimai būtų įgyvendinami kartu, lygiagrečiai. Skiriu daug dėmesio lygiagretumui su JAV, be to, ketinu įsitikinti, ar pavyks tai pasiekti, po keleto dienų per antrąjį apsilankymą.
Dėl susitarimo "Bazelis III" poveikio ir pagrindiniams, ir mažesniems bankams, apibendrintai galėčiau pasakyti, kad veiksime labai atsargiai, atlikdami makro- ir mikroekonominio poveikio tyrimus ir vengdami skubotų veiksmų, taip pat taikysime visas galimas lankstumo ribas, siekdami sukurti geras priemones ir priimti palankius sprendimus, kurie būtų kuo nuodugniau apsvarstyti.
J. W. Zemke uždavklausimą apie tvarkaraščius. Pone J. W. Zemke, 2011 m. pavasarį ketiname parengti teisėkūros dokumentus, direktyvos projektą, vadinamąją Kapitalui keliamų reikalavimų direktyvą (KKRD 4); atlikus visus poveikio tyrimus, Bazelio priemonių vertinimą, makro- ir mikro- ekonominio poveikio tyrimą ir kitų priemonių, kurioms skiriu daug dėmesio ir - kaip jau anksčiau minėjau - kurios apima išorinę ir vidinę priežiūrą, vertinimą, šia direktyva bus tinkamai įgyvendinta rizikos prevencijos sistema bankuose, o vėliau atliktas transatlantinis vertinimas.
Šiam kruopščiam darbui reikės keleto mėnesių: teks išklausyti Parlamento narius, finansinių paslaugų tarpininkus, imtis tinkamų veiksmų ir pateikti naudingus pasiūlymus. Visa tai vyks 2011 m. pavasarį, įskaitant KKRD 4 ir šių teisėkūros dokumentų rengimą.
Tema: Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimas. Maisto sauga
Pereitų metų spalio 16 d. vyko pasaulinmaisto diena. Neseniai Maisto ir žemės ūkio organizacija (MŽO) teigė, kad padėtis nepriimtina nepaisant menko pagerėjimo, susijusio su žmonių, patiriančių nuolatinį alkį, skaičiaus sumažėjimu pasaulyje (925 milijonai šiais metais, palyginti su 1 023 milijonais 2009 m.) Maisto saugos trūkumas kelia grėsmę TVT 1 tikslui, ypač Afrikoje į pietus nuo Sacharos. Prieš būsimąjį ES ir Afrikos aukščiausio lygio susitikimą, kuris vyks Tripolyje, lapkričio 29-30 d., daugelis šalių teigia, kad strateginėje partnerystėje pagrindinis dėmesys skiriamas maisto saugai, tai apima aspektus, susijusius su prieiga prie maisto, infrastruktūromis, žemės nuosavybe ir prisitaikymu prie klimato kaitos. Ar Komisija mano, kad ES ir Afrikos bendrai strategijai reikia pradėti taikyti naują partnerystę, kuri būtų konkrečiai susijusi su maisto sauga? Ar mano, kad reikia sustiprinti ir koordinuoti horizontalias priemones, numatytas jau galiojančiose partnerystėse ir būtinas siekiant užtikrinti maisto saugą Afrikoje?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Pone pirmininke, klausimas susijęs su itin svarbia tema. Užtikrinti, kad kiekvienas pilietis gautų maistingo maisto - tai pagrindinis vystomojo bendradarbiavimo tikslas. Todėl alkstančių žmonių skaičiaus sumažinimas perpus yra pirmasis iš aštuonių Tūkstantmečio vystymosi tikslų, kuriuos pasaulinbendruomenpažadėjo įgyvendinti iki 2015 m.
Aprūpinimas maistu išliks prioritetu ir Europos Sąjungos santykiuose su Afrika, kur daugelis šalių atsilieka, neįstengdamos įgyvendinti šio TVT 1 tikslo, daugiau nei 70 proc. gyventojų įsikūrę kaimo vietovėse ir apie 90 proc. žemės ūkio produkcijos gaunama iš mažų šeiminių ūkių.
Pirmajame ES ir Afrikos veiksmų plane, plėtojant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) partnerystę, apsirūpinimo maistu saugumas buvo prioritetine sritimi, ir siūlysime šį prioritetą išlaikyti kitame veiksmų plane, kuris šiuo metu rengiamas.
Be to, užtikrinsime, kad kitame veiksmų plane būtų skiriamas tinkamas dėmesys tiesiogiai su apsirūpinimo maistu saugumu susijusiems tarpsektoriniams aspektams, pvz., tyrimams, prekybinei ir regioninei integracijai.
Europos Sąjungos dėmesys apsirūpinimo maistu saugumui turi lygiavertę reikšmę, kurią Afrikos lyderiai teikia žemės ūkiui ir apsirūpinimo maistu saugumui.
Išsami Afrikos žemės ūkio plėtros programa yra bendrosios veiksmų gairės šioje srityje, todėl jas remsime ir toliau.
Apibendrindamas tai, kas pasakyta, manau, kad šiame etape turime pakankamai priemonių rūpintis maistingo maisto tiekimu, ir nebūtina kurti naujos konkrečiai apsirūpinimo maistu saugumui skirtos partnerystės bendroje ES ir Afrikos strategijoje.
Kaip jau minėjau, TVT partnerystjau apima ir šį matmenį.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Pone pirmininke, labai dėkoju Komisijos nariui už atsakymą, kuris bus labai naudingas artėjant Europos Sąjungos ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimui.
Norėčiau paklausti, ar galėtumėte suteikti papildomos informacijos apie tai, kokios diskusijos vyko Niujorke aukšto lygio susitikime dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų, susijusių su apsirūpinimo maistu saugumu, ir ar Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) Pasaulio aprūpinimo maistu komitetui buvo suteiktas reikiamas postūmis derinti pasaulines pastangas kovoje su badu?
Georgios Papanikolaou
(EL) Pone pirmininke, Komisijos nary, maždaug prieš metus, 2009 m. rugpjūčio mėn., Komisija parengpažeidžiamoms šalims skirtą "Reflex" priemonę, 2009-2010 m. laikotarpiui skirdama 500 mln. EUR kovai su pasaulio ekonomikos krizės poveikiu silpnesnėms Afrikos šalims.
Ar Komisija įvertino šią programą, siekdama patikrinti, ar šie pinigai buvo tinkamai panaudoti? Norėčiau priminti Parlamentui, kad ši programa skirta smulkiesiems ūkininkams, kuriems tiekiamos trąšos ir sėklos sėjai, kad šie ūkininkai galėtų padidinti ūkio našumą ilguoju laikotarpiu ir pasiektų apsirūpinimo maistu saugumą vidutinės trukmės laikotarpiu.
Marc Tarabella
(FR) Neatsižvelgiant į gerbiamo kolegos E. Guerrero Salomo pateiktus duomenis, apytiksliai 240 mln. iš 829 mln. Afrikoje į pietus nuo Sacharos gyvenančių žmonių badauja, o tai prilygsta 30 proc. gyventojų. Tačiau vertinant tai, kad antrojoje XX a. pusėje maisto ir žemės ūkio produkcija išaugo 2,6 karto, matyti, kad per 50 metų pasiekta daugiau negu per ankstesnius 10 000 metų.
Todėl manau, kad neatsakinga ir toliau auginti medvilnę kaip pirminį produktą, pvz., Burkino Fase, kai badauja 49 proc. gyventojų. Komisijos nary, ar maisto gamyba neturėtų vėl tapti vystymosi politikos prioritetu?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Norėčiau trumpai aptarti klausimą apie aukščiausiojo lygio susitikimą dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų: manau, svarbiausias laimėjimas šiame aukščiausiojo lygio susitikime - išsivysčiusių ir besivystančiųjų šalių susitarimas pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus iki 2015 m., visų pirma 1-ąjį TVT perpus sumažinti skurdą pasaulyje, taip pat pagerinti aprūpinimą maistu. Akivaizdu, kad dabar norėdami pasiekti TVT turime pasitelkti daugelį priemonių.
Dėl G. Papanikolaou klausimo norėčiau pabrėžti, kad iš esmės turime dvi priemones. "Reflex" priemonlabiausiai skirta krizę išgyvenančioms šalims. Be to, skyrėme 1 mlrd. EUR paremti smulkiesiems ūkininkams, kurie gamina maisto produktus, o tai neabejotinai davrezultatų, kovojant su krizėmis maisto srityje. Daugelyje šalių pagerėjo maisto tiekimas. Problema ta, kad šis aprūpinimas maistu - vienkartinpriemonė, taigi padedame tik esant krizei.
Sugrįšiu prie M. Tarabellos užduoto klausimo Nr. 1. Apsirūpinimo maistu saugumas neabejotinai yra viena iš sričių, kurias pasiūlysiu apibrėžti žaliojoje knygoje kaip sritis, kurioms Europos Sąjunga turi skirti ypatingą dėmesį, labiausiai dėl to, kad turime itin naudingos patirties įgyvendinant maisto priemonę. Žinome, ką turime daryti, todėl turėtume iš tikrųjų stengtis pasiekti produktyvų augimą, paremtą Afrikoje tebevyraujančiomis žemės ūkio struktūromis.
Antra dalis
Tema: Oro ir geležinkelių keleivių teisių taikymo kontrolė
Pagal Reglamentus (EB) Nr. 261/2004 ir Nr. 1371/2007 visiems Europos Sąjungos oro ir geležinkelių transporto keleiviams buvo suteiktos labai svarbios bendros pagrindinės teisės. Kiekviena valstybnaršių reglamentų taikymo kontrolę delegavo nepriklausomai institucijai.
Kaip Komisija, ypač atsižvelgdama į oro transportu keliaujančių keleivių kartais chaotišką padėtį po Islandijos vulkano išsiveržimo, gali užtikrinti, kad kontrolės įstaigos vienodai taikytų reglamentus ir turėtų pakankamai lėšų greitai veikti?
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Kaip nurodgerbiamas Parlamento narys, Reglamente (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelio transporto keleivių teisių, Reglamente (EB) Nr. 261/2004 dėl oro transporto keleivių teisių - norėčiau pridurti ir Reglamentą (EB) Nr. 1107/2006 dėl neįgalių asmenų ir ribotos judėsenos asmenų, keliaujančių oro transportu, teisių - nustatytos pagrindinės, bendrosios piliečių, keliaujančių geležinkelio ar oro transportu, teisės.
Teisingą šių reglamentų įgyvendinimą prižiūri valstybių narių paskirtos nacionalinės teisių apsaugos įstaigos. Būtent šios įstaigos turi visas reikalingas priemones užtikrinti, kad būtų gerbiamos keliautojų teisės. Komisijos užduotis - užtikrinti, kad ES teisbūtų teisingai įgyvendinta ir taikoma valstybėse narėse, nuolat stebint šių įstaigų veiklą.
Nacionalinės teisių apsaugos įstaigos pagal reglamentus nėra teisiškai įpareigotos teikti ataskaitas. Šios įstaigos pateikia atsakymus į Komisijos paklausimus, laikantis bendrojo lojalaus valstybių narių ir Sutartyje numatytų ES institucijų bendradarbiavimo principo.
Į vulkano pelenų sukeltą krizę Komisija reagavo greitai ir padarviską, kad užtikrintų, jog taisyklės dėl oro transporto keleivių teisių apsaugos, remiantis 2010 m. gegužės 4 d. neeiliniame Tarybos posėdyje patvirtintomis išvadomis, būtų taikomos ir įgyvendinamos vienodai ir suderintai visoje ES. Šiam tikslui pasiekti Komisija parengneoficialias aiškinamąsias gaires ir suderino jas su nacionalinėmis institucijomis, taip pat glaudžiai bendradarbiauja su minėtomis institucijomis ir visiems suinteresuotiesiems subjektams.
Marc Tarabella
(FR) Komisijos nary, nesunkiai suprasite, kad priimti oro, geležinkelio transporto keleivių teisių reglamentai ir neseniai priimtas reglamentas dėl jūros transporto keleivių teisių pagrįstai įžiebEuropos piliečių viltis galiausiai surasti skubius finansinius sprendimus, esant vėlavimui, atšaukimui ir kitoms rimtoms kliūtims. Tačiau šie piliečiai nusivylsužinoję, kad tūkstančiai skundų, pvz., pateiktų dėl minėto vulkano išsiveržimo Islandijoje, dar nebuvo išnagrinėti.
Iš tikrųjų, valstybėse narėse nėra operatyvių ir veiksmingų reguliavimo tarnybų, kurios priverstų įmones įgyvendinti šiuos reglamentus ir finansiškai baustų už šių pareigų nevykdymą. Pvz., Belgijoje Ekonominio reguliavimo tarnyba nuo 2006 m. vasario 1 d. oro linijoms iš viso neskyrbaudų, o tai aiškiai rodo, kad vartotojų problemos nėra sprendžiamos.
Ádám Kósa
(HU) Norėčiau pateikti trumpą klausimą. Ką manote apie įvairius transporto sektorius ir skirtingą jų požiūrį į keleivių teises? Mano klausimas yra toks: ar Komisijos narys arba Komisija ketina suvienodinti keleivių teisių įgyvendinimą ir siekti vieningos šių teisių įgyvendinimo kontrolės skirtinguose transporto sektoriuose?
Justas Vincas Paleckis
Padėtis dėl vulkano parodė, kad kai kurios Europos Sąjungos valstybės, ypač naujosios valstybės narės, neturi alternatyvos. Jose nėra geležinkelio jungčių su Vakarų Europa, įskaitant jūsų šalį, Komisijos nary, ir mano šalį.
Ar ši padėtis paspartins darbą įgyvendinant "Rail Baltica" projektą?
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Visų pirma, dėl vulkano sukeltos krizės ir keleivių teisių norėčiau pasakyti, kad atlikta pakankamai išsamių apžvalgų, kurios patvirtina, kad oro linijos dažniausiai elgėsi atsakingai, o keleiviai - racionaliai ir protingai, todėl daugelis šių problemų buvo išspręsta. Be abejo, visada pateikiama skundų ir susiduriama su problemomis, tačiau niekas nekalba apie baudas oro linijoms: tai žalos atlyginimo klausimas.
Kiek man žinoma, sprendžiame tuos skundus, kurie nebuvo tinkamai išnagrinėti. Bendradarbiaujame su nacionalinėmis teisių apsaugos institucijomis, tačiau būtent šios įstaigos priima sprendimus, ir padėtis nėra tokia jau bloga.
Atsakydamas į kitą klausimą, patvirtinu: taip, siekiame suderintų taisyklių dėl keleivių teisių visose transporto rūšių srityse. Lapkričio 30 d. su Taryba diskutuosime daug ginčų keliančiu klausimu - dėl autobusų keleivių teisių. Turime teisės aktą, kuriame reglamentuojamos geležinkelio transporto keleivių teisės, bet šis teisės aktas yra nepakankamai plačių užmojų. Taip, oro linijų atveju pritariame derinimo požiūriui.
Dėl "Rail Baltica" padarysiu viską, kas įmanoma, ir manau, kad galėsime bendradarbiauti su jumis ir visomis valstybėmis, kad šis projektas būtų sėkmingai įgyvendintas.
Tema: Direktyva 2002/15/EB
Pasibaigus balsavimui 2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamente, kurio metu buvo atmestas Komisijos pasiūlymas dėl asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimo, kokioje stadijoje šis pasiūlymas yra šiuo metu?
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Šiuo metu padėtis yra tokia, kad Parlamentui atmetus pasiūlymą Komisija 2010 m. birželio 30 d. nusprendjį atsiimti.
Kadangi šiuo metu direktyva taikoma ir savarankiškai dirbantiems vairuotojams, valstybės narės turi parodyti, kaip laikosi teisinių įsipareigojimų ir taiko šias taisykles savarankiškai dirbantiems vairuotojams.
Komisija iš valstybių narių paprašinformacijos apie direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę ir jos įgyvendinimą savarankiškai dirbančių vairuotojų atžvilgiu. Gavusi ir išanalizavusi atsakymus, Komisija nuspręs, ar reikia imtis kokių veiksmų.
Marian Harkin
Ačiū už pateiktą atsakymą. Tiesiog norėjau sužinoti, ar turite pasiūlymų ar rekomendacijų, kurias ketinate pateikti valstybėms narėms, kaip stebėti savarankiškai dirbančių vairuotojų darbo laiką, ypač laiką, kurį vairuotojai praleidžia valydami ar prižiūrėdami savo transporto priemones ar tvarkydami su darbu susijusius dokumentus, nes, mano manymu, tai labai sunku patikrinti.
Be to, ar atsižvelgsite į socialinį ir ekonominį poveikį vairuotojams savininkams, nes jų vairavimo laikas bus gerokai sutrumpintas?
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Kol kas nežinome, kaip parengti tokias gaires; tai neabejotinai labai sudėtingas klausimas, kurį aptarsime su valstybėmis narėmis. Teisiškai šios direktyvos nuostatos yra įsigaliojusios ir šių nuostatų turi būti laikomasi, bet šiuo metu galvojame apie gaires ir analizuojame atsakymus ir tik tada pamatysime, ką galime padaryti.
Tema: Kelių eismo saugumas 2011-2020 m. Specialios priemonės, skirtos mokykliniams autobusams ir jų vairuotojams
Europos Sąjungoje eismo įvykių metu kiekvienais metais žūsta beveik 35 000 žmonių ir 1 700 000 žmonių sužeidžiama. Žvelgiant į šiuos statistinius duomenis vienas skaičius kelia dar didesnį nerimą. 2008 m. Europos Sąjungoje eismo įvykių aukomis tapo daugiau negu 1 100 vaikų. Ar, atsižvelgiant į Komisijos pateiktą 2011-2020 m. Europos kelių eismo saugumo veiksmų programą ir į tai, kad kiekvieną dieną milijonai vaikų mokykliniais autobusais važiuoja į mokyklą ir iš jos, Komisija galėtų atsakyti į toliau pateikiamus klausimus?
Kokių konkrečių iniciatyvų ir veiksmų ji ketina imtis bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, kad būtų užtikrinta veiksmingesneismo įvykių, kurių aukomis tampa vaikai, prevencija? Ar ji ketina priimti griežtesnes saugumo taisykles ir įdiegti reiklesnę transporto priemonių, naudojamų kaip mokykliniai autobusai, ir profesionalių šios rūšies autobusų vairuotojų kokybės kontrolę (naudoti pažangių technologijų įrangą, dažniau tikrinti vairuotojų profesinius įgūdžius ir patirtį bei jų sąžiningumą, pavyzdžiui, atliekant psichologinius testus)?
Tema: Kelių saugos tikslai Europos Sąjungoje
Ar Komisijai kelia nerimą tai, kad kasmetinis mirčių visos Europos Sąjungos keliuose skaičius ir toliau neleistinai didelis? 2009 m. eismo nelaimių Europos Sąjungos keliuose aukų skaičius siek35 000. Ar Komisijai kelia susirūpinimą tai, kad nepavyko pasiekti Europos kelių saugumo veiksmų plane numatyto siekio 2001-2010 m. sumažinti mirčių keliuose skaičių nuo 50 000 iki 25 000? Ar Komisijai galėtų paaiškinti, kaip ji ketina užtikrinti, kad persvarsčius Europos Sąjungos kelių saugos 2011-2020 m. programą faktai atitiktų šios programos siekius?
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Komisija sutinka, kad kiekvienais metais ES keliuose žūstančių žmonių skaičius yra pernelyg didelis.
2009 m. ES keliuose žuvo beveik 35 tūkst. žmonių, o tai prilygsta nedidelio miesto gyventojų skaičiui.
Tačiau Komisija nesutinka su Parlamento nario nuomone, kad trečioji 2001-2009 m. Europos kelių eismo saugumo veiksmų programa buvo nesėkminga ir kad nepavyko pasiekti pradinio siekio. Tai lėmdidelį visų dalyvaujančių šalių sutelkimą. Per šį laikotarpį Europos Sąjungoje išgelbėta 78 tūkst. gyvybių, o iš viso išgelbėta 2 mln. aukų.
Asmeninės ir šeimos tragedijos, taip pat skausmas, kurių pavyko išvengti - tai už šių skaičių slypinti nauda, kurios neįmanoma įvertinti. Pastaruoju metu patvirtintose "politikos kryptyse dėl kelių eismo saugumo 2011-2020 m." Komisija pasiūlir toliau išlaikyti tikslą perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių Europos Sąjungoje, skaičiuojant pagal 2010 m. pasiektus rezultatus.
Šiam tikslui pasiekti reikės labiau derinti ES ir nacionalinės kelių eismo saugumo politikos sritis. Reikės didelio politinio valstybių narių įsipareigojimo - visų pirma valstybių, kurioms būdingas žemas eismo saugumo lygis - kuris turėtų atsispindėti plėtojant išsamias nacionalines kelių eismo saugumo strategijas, parengtas remiantis sėkminga kitų šalių praktika. Be to, reikės daug stengtis norint sumažinti nelaimingų atsitikimų keliuose skaičių tose srityse, kuriose pažanga buvo lėtesnė, pvz., motociklų vairuotojų saugumo ar saugumo kaimo keliuose srityse.
Technologinplėtra, ypač vadinamosios pažangiosios transporto sistemos, taip pat atliks labai svarbų vaidmenį.
Konkrečiu klausimu dėl nelaimingų atsitikimų keliuose, kai nukenčia vaikai, prevencijos, ypač važiuojant mokykliniais autobusais, reikia paminėti per pastarąjį dešimtmetį pasiektą didžiulę pažangą, nes 70 proc. sumažėjo jaunesnių nei 15 metų vaikų mirties atvejų eismo įvykiuose.
Taigi Komisija puikiai supranta, kad reikia sukurti aukštesnį apsaugos lygį vaikams, kurie patenka į pažeidžiamiausių vartotojų grupę.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Ačiū jums už atsakymą, Komisijos nary. Vis dėlto norėčiau užduoti klausimą, nes kiekvieną dieną milijonai vaikų mokykliniais autobusais važiuoja į mokyklą ir iš jos. Kalbame apie Europos jaunimo žiedus tiesiogine prasme. Todėl manau, kad būtinai turėtume patvirtinti griežtesnius techninio saugumo standartus šioms transporto priemonėms, atlikti griežtesnius ir dažnesnius patikrinimus siekiant užtikrinti, kad šie standartai būtų taikomi, ir, be abejo, reikėtų griežčiau tikrinti šių autobusų vairuotojų profesinius įgūdžius.
Komisijos nary, manau, Komisija turėtų apsvarstyti tokią iniciatyvą. Esu įsitikinęs, kad ji būtų labai palankiai įvertinta, atsižvelgiant į Europos viešąją nuomonę, nes, kaip jau minėjau, kalbame apie itin pažeidžiamą grupę, kuri jaudina Europos piliečių širdis ir protus.
Jim Higgins
(GA) Nesutinku su Komisijos nariu, kad padėtis yra patenkinama. Komisijos narys pripažino, kad 2009 m. keliuose žuvo 35 tūkst. žmonių. Tai Europos Sąjungos kelių eismo saugumo strategijos nuo 2000 m. iki 2010 m. rezultatas, t. y. žuvo 15 tūkst. žmonių daugiau nei Komisijos nustatytas sumažintas tikslas. Norėčiau paklausti Komisijos nario, gal jis arba Komisija turi kokių planų ar naujų idėjų, kaip pagerinti padėtį? Dabartinveikla neduoda rezultatų. Patiriame nesėkmę.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) 35 tūkst. eismo įvykiuose žuvusių asmenų skaičius prilygsta mažo Europos miesto gyventojų skaičiui, ir šio miesto netenkame kiekvienais metais. Mano manymu, tai labai rimta problema. Pėstieji, dviratininkai ir motociklų vairuotojai sudaro 57 proc. eismo įvykių aukų. Manau, labai trūksta mokymo apie šiuos dalykus bendrojo lavinimo švietimo įstaigose (nes buvo pateiktas ir klausimas dėl moksleivių). Todėl norėčiau paklausti, kokių priemonių Komisija imasi tiems asmenims, kurie susiduria su eismo pavojais, šviesti.
Marian Harkin
Turiu labai konkretų klausimą Komisijos nariui dėl mokyklinių autobusų. Ar Komisija atsižvelgs į pasiūlymą, kad sėdynturėtų būti skirta tik vienam vaikui, o visi jaunesni nei 15 metų vaikai mokykliniuose autobusuose turėtų segėti saugos diržus?
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Pirmiausia pakalbėsiu apie autobusus. Turime griežtas taisykles dėl autobusų techninių standartų, o labiausiai dėl mokyklinių autobusų standartų. Negirdėjau jokių konkrečių nusiskundimų dėl problemų, susijusių su mokykliniais autobusais. Be abejo, stebėsime padėtį, ir siūlome - atsakydami į paskutinį klausimą - griežtai laikytis taisyklių, kad visi vaikai tinkamai sėdėtų, taip pat būtų naudojami saugos diržai. Kita vertus, negavau jokios informacijos apie problemas kelių eismo saugos srityje dėl netinkamai sprendžiamų klausimų, susijusių su mokykliniais autobusais.
Žuvo 30 tūkst. žmonių ir, be abejonės, tai labai liūdni faktai. Kiekviena nelaimingo atsitikimo auka reiškia tragediją, bet visiškai nesutinku, kad kelių eismo saugumo veiksmų planas buvo nesėkmingas. Europoje žuvusiųjų skaičius sumažėjo 40 proc. Mano gimtojoje šalyje per pastaruosius 15 metų šis skaičius sumažėjo keturis kartus. Mes naudojome tą pačią strategiją. Tiems, kurie domisi mūsų planais, galėčiau pasakyti, kad prieš pat vasaros pertrauką patvirtinome politikos gaires, kurios yra tolesnis kelių eismo saugumo veiksmų planas ir kuriame siekiame tokio paties tikslo - perpus sumažinti žuvusiųjų skaičių.
Pateikta daug priemonių, kurios galėtų padėti pasiekti šį tikslą, įskaitant ir pažeidžiamiausių eismo dalyvių mokymą. Pažeidžiamiausiais eismo dalyviais visada tampa pagyvenę žmonės, pėstieji, dviratininkai, taip pat motociklų vairuotojai, kuriems neabejotinai reikia skirti ypatingą dėmesį, nes motociklų vairuotojai yra vienintelgrupė, kurioje išaugo žuvusiųjų skaičius - kitose grupėse šis skaičius sumažėjo.
Tema: Perteklinis transportas Baltijos jūroje
Tarptautinnevyriausybinorganizacija (NVO) Pasaulio gamtos fondas (World Wide Fund for Nature) rugpjūčio mėn. paskelbė, kad auganti komercinžmonių veikla Baltijos jūroje per ateinančius 20 metų stipriai ją nualins. Laivyba, pramoninveikla atviroje jūroje ir turizmas išaugs daugiau nei dvigubai. Turizmo sektoriuje, kaip ir planuojama, keleivių skaičius laivuose kasmet augs nuo 5 iki 20 milijonų. 2030 m. laivų skaičius išaugs nuo 4 tūkst. iki 9 tūkst. Atitinkamai padidės aplinkos apsaugos avarijų tikimybė. Šiuo metu jų vien kasmet registruojama daugiau kaip 150. Baltijos jūroje išsiliejusi nafta, skirtingai nuo kitų jūrų, greitai užterš paplūdimius. Vanduo jūroje keičiasi tik kas 30 metų.
Kaip Europos Komisija vertina Baltijos jūros perteklinės laivybos grėsmę ir kokių priemonių siūlo imtis prie jūros esančių valstybių narių vyriausybėms sprendžiant šį klausimą? Ar Komisija pritartų NVO siūlymui Baltijos jūroje riboti komercinį transportą?
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Mano turimuose dokumentuose skaičiai šiek tiek skiriasi, bet, žinoma, su džiaugsmu atsakysiu į J. V. Paleckio klausimą.
Pastaraisiais metais Baltijos jūroje gerokai išaugo jūrų transportas dėl spartaus ekonomikos augimo. Tačiau Europos Sąjunga šiandien turi vieną pažangiausių jūrų saugos reguliavimo sistemą pasaulyje. 2009 m. Parlamento ir Tarybos patvirtintas trečiasis saugumo jūroje paketas yra akivaizdus ES laivų transporto stebėjimo ir informacinės sistemos patobulinimas. Šis paketas apima visas Europą supančias jūras, ir jame nustatyta griežta į ES uostus įplaukiančių laivų patikra, vadinamoji uosto valstybės kontrolė. Šiame pakete taip pat nustatytos konkrečios Baltijos jūrai skirtos priemonės, pvz., saugios laivybos žiemos laikotarpiu reikalavimai ir sustiprinti laivų atsparumo ledui standartai.
Komisija glaudžiai bendradarbiauja su visomis Baltijos jūros regiono valstybėmis, siekdama užtikrinti, kad šios naujosios priemonės būtų sklandžiai įgyvendinamos. Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA) taip pat teikia techninę paramą. Įvykus nelaimingam atsitikimui, EMSA pasiruošusi į pagalbą siųsti taršos šalinimo laivus ir įrangą, kuri nuolat laikoma Baltijos jūroje. Tai papildomos priemonės kartu su Baltijos valstybėse jau taikomomis reagavimo į taršą priemonėmis.
Komisija taip pat tęsia dialogą su Rusijos Federacija, siekdama užtikrinti, kad saugumo taisyklės Baltijos jūroje būtų įgyvendinamos nuosekliai. Šiuo atžvilgiu Komisija rengiasi pradėti bandomąjį projektą kartu su Rusijos administracija dėl jūrų laivybos Baltijos jūroje stebėjimo. Pastaruoju metu patvirtintoje ES Baltijos jūros regiono strategijoje taip pat sprendžiami saugos ir saugumo klausimai.
Be abejo, norėčiau pritarti įdomiam pasiūlymui sumažinti jūros transportą Baltijos jūroje, tačiau prieš įvedant jūros transporto ribojimą reikia kruopščiai tai apsvarstyti ir atsižvelgti į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, taip pat kitas tarptautines konvencijas. Tarptautinjūrų organizacija pripažįsta Baltijos jūrą kaip ypač jautrią jūrinę sritį, o toks pripažinimas lemia tam tikrus jūrų transporto reikalavimus, siekiant sumažinti nelaimingų atsitikimų riziką ir apsaugoti jūrinę aplinką.
Be to, norėčiau pabrėžti, kad jūrų transportas yra gana palanki aplinkai transporto rūšis. Papildomi komercinio transporto apribojimai Baltijos jūroje gali paskatinti kitas mažiau aplinkai palankias transporto rūšis, todėl gali padidėti išmetamų teršalų kiekis.
Justas Vincas Paleckis
Džiaugiuosi, kad Komisijos narys paminėjo bendradarbiavimą su Rusija. Dėl poveikio aplinkai gerinimo standartų, nustatytų laivams, kurios valstybės, jūsų manymu, pirmauja šioje srityje ir kurios nepatenka į geriausių valstybių sąrašą?
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Būtų labai sunku išskirti kurias nors šalis, ir neturiu jokių įrodymų, kad viena šalis būtų geresnuž kitą. Apibendrindamas galėčiau pasakyti, kad aplinkos ir jūrų transporto klausimai yra labai opūs visoms Baltijos valstybėms. Žinote, kad Šiaurės šalys priėm- ir buvo pagrindinės iniciatorės - sprendimą sumažinti sieros kiekį laivų išmetamuose teršaluose, taigi iš tikrųjų neturiu įrodymų, kad kurią nors šalį galėčiau išskirti iš kitų valstybių.
Pirmininkas
Esate Komisijos narys, galintis būti pavyzdžiu kitiems nariams, nes jūsų atsakymai yra tikslūs, naudingi ir trumpi. Tai labai praverčia Klausimų valandoje.

Tema: BŽŪP po 2013 m.: tiesioginės pagalbos paskirstymas
Atsižvelgdamas į tai, kad siekiant užtikrinti teisingą tiesioginių išmokų paskirstymą pagal BŽŪP po 2013 m. nepakanka remtis atsižvelgiant į plotą skiriamomis išmokomis, Parlamentas paprašKomisijos pasiūlyti papildomų objektyvių kriterijų ir įvertinti jų galimą poveikį, atsižvelgiant į žemės ūkio sektoriaus sudėtingumą ir skirtumus tarp valstybių narių (G. Lyono pranešimas dėl BŽŪP ateities po 2013 m.).
Ar Komisija galėtų nurodyti, kokių veiksmų ėmėsi šiuo klausimu? Kokius kriterijus ji mano nustatyti tiesioginės pagalbos paskirstymui?
Tema: Priemonės, kurias taikant būtų įmanoma užkirsti kelią dirvožemio erozijai taikant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) po 2013 m.
Vis daugiau nelaimių centrinėje, rytų ir vidurio Europoje įvyksta dėl hidrogeologinio stabilumo sutrikimų.
2010 m. gegužės 5 d. rezoliucijoje dėl ES žemės ūkio ir klimato kaitos (2009/2157 (INI)) Europos Parlamentas pabrėžia "būsimosios BŽŪP reformos svarbą..." siekiant "apsaugoti dirvožemį (užtikrinant jame pakankamą kiekį organinių medžiagų) nuo vandens ir oro erozijos".
Kokių priemonių ketina imtis Komisija, vykdydama naująją bendrą žemės ūkio politiką, siekdama paskatinti imtis veiksmų, kad būtų galima sustabdyti dirvožemio eroziją?
Tema: Naujas bendros žemės ūkio politikos pagrindas 2014-2020 m. laikotarpiui
Smarkiai nepadidinus subsidijų Bulgarijai, gali žlugti šios šalies žemės ūkis. Ši problema ypač rimta krizės laikotarpiu. Šiuo metu Bulgarija ir Rumunija, paskutinės šalys, 2007 m. prisijungusios prie Europos Sąjungos, gaunančios subsidijas, kurių dydis siekia tik 40 proc. senoms valstybėms narėms, pvz., Vokietijai, Prancūzijai ir kitoms, paskirtos sumos. Šioms dviem šalims skirtos subsidijos pagal jų prisijungimo susitarimus iki 2016 m. turėtų būti sulygintos su kitų valstybių narių subsidijomis. Ar Komisija planuoja vykdant naują bendrą Europos Sąjungos žemės ūkio politiką 2014-2020 m. laikotarpiu numatyti Bulgarijai skirtų subsidijų greitą padidinimą, kuris šiuo metu yra svarstomas, jei taip, ar bus pakeisti kriterijai?
Tema: Biologinės įvairovės klausimo įtraukimas į BŽŪP reformą
Pranešime, dėl kurio buvo balsuota 2010 m. rugsėjo 21 d. (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P7-TA-2010-0325&language=LT" ), Parlamentas aiškiai išdėstė, kad Europos biologinės įvairovės nykimo sustabdymo iki 2010 m. strategija buvo nesėkminga. Vis intensyvesnžemės ūkio kultūra, didėjantis pesticidų ir trąšų naudojimas, žemės ūkio paskirties plotų didėjimas, monokultūros ūkių vystymasis labai kenkia žemės ūkio biologinei įvairovei, jos padėtis kelia nerimą.
Turime veikti greitai. Kaip primenama pranešime, reikia aiškiai taikyti su įvairiais sektoriais susijusį požiūrį: mūsų gamtos turtų apsauga ir atkūrimas nėra vien aplinkos politikos reikalas. Šie aspektai turi būti įtraukti į visas Europos Sąjungos politikos kryptis: tai, kokį ateities žemės ūkį sukursime, yra lemiamas veiksnys.
Tvarus žemės ūkio biologinės įvairovės naudojimas reikalauja tvirto įsipareigojimo ekologiniu požiūriu tvarios ateities labui. Reikia pasinaudoti BŽŪP reforma ir pakeisti dabartinę tendenciją bei užtikrinti biologinės įvairovės apsaugą ir atkūrimą. Paramos susiejimas su biologinėmis sąlygomis turėtų būti pagrindinis šio pokyčio elementas.
Kadangi iki 2010 m. nepavyko sustabdyti biologinės įvairovės nykimo, ar Komisija gali nurodyti, kokie su biologinės įvairovės apsauga susiję kriterijai bus įtraukti į BŽŪP po 2013 m.? Ar vykdant šią naują politiką numatoma atkurti žemės ūkio biologinę įvairovę?
Tema: Dėl teisingo bendrosios žemės ūkio politikos išmokų paskirstymo
Europos Parlamentas George'o LYONO pranešime dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m., priimtame šių metų liepos 8 d., patvirti no, kad "ragina teisingai paskirstyti BŽŪP išmokas ir pabrėžia, kad turėtų būti skirstoma sąžiningai ir naujųjų, ir senųjų valstybių narių ūkininkams".
Kokių veiksmų imsis Komisija ir kokius sprendimus ji ketina pateikti, kad būtų įgyvendinta nuostata dėl teisingo BŽŪP išmokų paskirstymo ir senosioms, ir naujosioms valstybėms narėms?
Dacian Cioloş
Ketinu atsakyti į penkis klausimus, kurie sugrupuoti kartu ir susiję su ta pačia tema.
Bendra tiesioginių išmokų suma Europos Sąjungos valstybėms narėms atspindi šių šalių žemės ūkio gamybos apimtį ir vidutinį skiriamos paramos lygį istoriniu laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, kad tiesioginėms išmokoms nustatyti buvo naudojami istoriniai duomenys, ši tiesioginparama nėra tolygiai paskirstoma tarp valstybių narių, regionų ar skirtingoms kategorijoms priklausančių ūkininkų.
Šiuo metu laipsniškai didinamos paramos lėšos ES-12, t. y. dvylikai naujųjų ES narių, kitaip tariant, šiose valstybėse laipsniškai diegiama tiesioginių išmokų sistema.
2013 m. ES-10 skirtos tiesioginės išmokos pasieks 100 proc. Europos Sąjungos paramos lygmens. Kalbant apie dvi naujausias valstybes nares, Bulgariją ir Rumuniją, kurioms skiriamas vienodas lėšų dydis, šios šalys pradės laipsniškai įdiegti tiesiogines išmokas 2016 m., pradedant nuo 25 proc. siekiančio išmokų lygio 2007 m.
Nepaisant to, visos ES-12 sudarančios valstybės narės, tai reiškia visos naujosios valstybės narės, taip pat turi galimybę papildyti ES tiesiogines išmokas nacionalinėmis subsidijomis, atsižvelgiant į reglamente ir stojimo sutartyse nustatytas ribas.
Kaip Taryba paragino, 2008 m. vertinant bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) įgyvendinimo būklę ir 2003 m. įgyvendinant BŽŪP reformą, Komisija atlieka vaidmenį, ieškodama būdų, kaip plėtoti tiesioginių išmokų sistemą, visų pirma atsižvelgiant į skirtingą mokėjimo lygį įvairiose valstybėse narėse.
Kalbant apie laikotarpį po 2013 m., Komisija ištirs ir įvertins įvairias tiesioginių išmokų sistemos reformų galimybes. Šiuo metu vykstančiose diskusijose dėl BŽŪP ateities didžiausias dėmesys skiriamas pokyčiams, kuriuos reikia atlikti tiesioginių išmokų sistemoje, ir išmokų paskirstymo metodo patobulinimams, siekiant teisingiau vertinti valstybes nares ir skirtingas ūkininkų kategorijas. Tačiau vis dar kyla klausimų, kuriuos metodus ir kriterijus pasirinkti, siekiant teikti kiek įmanoma vienodą paramą. Vienas svarbus klausimas dėl būsimos tiesioginės paramos paskirstymo valstybėms narėms bus nustatyti, kaip pereiti iš dabartinės padėties į vienodesnį paskirstymą ateityje ir kartu išvengti didelių neramumų, kurie galėtų turėti rimtų ekonominių padarinių tam tikruose regionuose arba tam tikroms gamybos sistemoms.
Po 2013 m. BŽŪP srityje bus susidurta ir su daugeliu su aplinka susijusių problemų, įskaitant dirvožemio prastėjimą Europoje, šiuo metu keliantį labai rimtą problemą, kurią dar labiau pablogina klimato kaita.
Biologinįvairovtaip pat yra tvaraus gamtos išteklių valdymo prioritetas strategijoje "Europa 2020". Nors tikslas iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą nebuvo pasiektas, padaryta akivaizdi pažanga, ir prie jos gerokai prisidėjo BŽŪP.
Šiuo metu bendroje žemės ūkio politikoje, skiriant tiesiogines išmokas, remiamas tvarus dirvos valdymas, laikantis agrarinės aplinkosaugos reikalavimų, visų pirma geriausia patirtis agrarinės aplinkosaugos srityje, susijusi su dirvožemio erozija, organinių medžiagų kiekiu dirvožemyje ir dirvožemio struktūra, taip pat taikant konkrečias kaimo plėtros priemones, išmokas už agrarinės aplinkosaugos priemones, kurios apima ne tik esmines sąlygas, išdėstytas Geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės standartuose.
Be to, siekdama užtikrinti geresnį dirvožemio valdymą Europoje ir išlaikyti organinių medžiagų kiekį dirvožemyje, Komisija 2006 m. pateikpasiūlymą dėl Dirvožemio pagrindų direktyvos. Šiame pasiūlyme atsižvelgta į priemones, kurias galima naudoti įgyvendinant BŽŪP.
Kalbant apie biologinę įvairovę, šiuo metu BŽŪP remiamasi aplinkosaugos reikalavimais, įskaitant Paukščių direktyvą ir Buveinių direktyvą, kurias pažeidus taikomos nuobaudos. Skiriant šias nuobaudas, mažinama tiesioginparama ir nutraukiamos konkrečios kaimo plėtros priemonės, visų pirma išmokos "Natura 2000" regionams ir agrarinės aplinkosaugos išmokos.
Dėl BŽŪP po 2013 m. Komisija suvokia aplinkos apsaugos iššūkių, su kuriais susiduriama, mastą ir šiuo metu svarsto, kaip būtų galima geriau integruoti aplinkos apsaugos klausimus į visas BŽŪP priemones pagal pirmąjį ir antrąjį ramsčius. Siekiant parengti teisėkūros pasiūlymus BŽŪP po 2013 m., atliekamas poveikio vertinimas, o 2010 m. lapkričio mėn. planuojama parengti komunikatą, kuriame būtų plačiai apibūdinama bendros žemės ūkio politikos ateitis. Lapkričio 17 d. pateiksiu šį komunikatą Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetui.
Georgios Papastamkos
(EL) Komisijos nary, esu įsitikinęs, kad pastebite esminius atskirų regionų ir Europos Sąjungos valstybių narių žemės ūkio sektorių skirtumus. Be kita ko, norėčiau paminėti valdų dydį, struktūrą ir tipologiją, taip pat žemės ūkio indėlį į užimtumą ir ekonomiką palankių sąlygų neturinčiose ir aplinkos apsaugos atžvilgiu pažeidžiamose srityse. Todėl, mano nuomone, neturėtume nustatyti vienodos paramos už plotą Europos Sąjungos lygmeniu. Komisijos nary, ar galite patvirtinti, kad skirstant tiesioginę paramą bus remiamasi objektyviais kriterijais?
Giovanni La Via
(IT) Pone pirmininke, dėkoju Komisijos nariui už atsakymą dėl dirvožemio erozijos, tačiau norėčiau užduoti papildomą klausimą.
Atsižvelgiant į tai, kad Viduržemio jūros regionuose dėl miško gaisrų ir Viduržemio šalims būdingų gaisrų atsirado tušti žemės plotai, ar Komisijos narys nemano, kad laikas pakeisti išmokų už agrarinę aplinkosaugą skaičiavimo metodikos, įvedant papildomas specifines išmokas tiems ūkiams, kurie plėtoja ir laikosi aplinkai palankios ūkininkavimo praktikos, kuria būtent ir siekiama užkirsti kelią gaisrams ūkiuose ir kaimo vietovėse?
Nadezhda Neynsky
(BG) Kaip jau minėjote, Bulgarija ir Rumunija, kurios paskutinės prisijungprie Europos Sąjungos 2007 m., šiuo metu gauna tik 40 proc. žemės ūkio subsidijų, palyginti su senosiomis Europos Sąjungos narėmis, pvz., Vokietija, Prancūzija ir kt.
Minėjote, kad subsidijų išlyginimas įvyks ne anksčiau kaip 2016 m., todėl šios krizės akivaizdoje naujai priimtos šalys atsiduria labai nepalankioje padėtyje. Tai kelia pavojų žemės ūkiui ir didelei gyventojų daliai, kuri užsiima žemės ūkio veikla. Ar nemanote, kad reikėtų atsižvelgti į šį veiksnį, būtent ekonomikos ir finansų krizę, vertinant konkrečiai šių dviejų valstybių narių padėtį?
Dacian Cioloş
Atsakydamas į pirmą klausimą, kurį pateikK. Papastamkos, norėčiau pasakyti, kad iš tiesų esama skirtumų tarp valstybių narių, tarp regionų ir tarp skirtingų ūkininkų kategorijų. Būtent todėl keletą kartų esu teigęs, kad, mano nuomone, vienodo dydžio išmokų sistema - tai yra vienoda suma, mokama už hektarą, neatsižvelgiant į kategoriją - nėra pats tinkamiausias sprendimas.
Todėl remdamiesi dabartine išmokų pagal istorinius duomenis sistema, subsidijas apskaičiuojame, atsižvelgdami į gamybos lygį prieš dešimt, penkiolika ar dvidešimt metų. Šią sistemą siekiame panaikinti ir pakeisti objektyviais kriterijais paremta sistema. Tačiau reikia užtikrinti, kad būtų atkurta pusiausvyra, atsižvelgiant į pereinamąjį laikotarpį, taip pat į sunkią padėtį, kad subjektai, kuriems bus taikoma ši sistema, galėtų prisitaikyti prie šių pokyčių ekonominiu požiūriu. Todėl norėčiau pasiūlyti objektyvius kriterijus, kuriuos naudojant būtų vienaip ar kitaip atsižvelgta į pradinę padėtį, siekiant užtikrinti perėjimo įvykdomumą.
Pone G. La Via, jūsų aptariamas problemas galima iš tikrųjų nagrinėti pagal antrąjį kaimo plėtros programos ramstį, susijusį su agrarinės aplinkosaugos priemonėmis. Mūsų tikslas - išlaikyti agrarinės aplinkosaugos priemones, kuriose atsižvelgiama į tam tikrų regionų specifinius bruožus, o sritis, apie kurią kalbate, pažeista erozijos ir gali būti, kad dėl krūmokšnių kils gaisrai.
Pagal reglamentą, kurį parengsime laikotarpiui po 2013 m., valstybės narės galės spręsti šiuos konkrečius klausimus aplinkos apsaugos priemonėmis ir taikyti tam tikrą paramos sistemą šioje srityje. Todėl manome, kad lankstumas naudingas siekiant konkretaus tikslo, t. y. protingo gamtos išteklių valdymo, kad valstybės narės pagal antrąjį ramstį galėtų taikyti specialias priemones. Manau, tokiam klausimui spręsti ir galime pritaikyti šį lankstumą, kurį siūlome valstybėms narėms.
Rumunijos ir Bulgarijos stojimo į Europos Sąjungą derybose į sutartį buvo įtraukta pereinamojo laikotarpio sistema, kitaip tariant, laipsniškai didėjančios tiesioginės paramos sistema. 2008 m. per BŽŪP būklės patikrinimą minėjome, kad įgyvendindami reformą po 2013 m. atsižvelgsime į išmokų lygio suderinimo klausimą, o galbūt tai įvyks net ir greičiau. Todėl manau, kad reikia spręsti šį klausimą; kad prireikus galėtume paspartinti šį procesą, reikia priimti tinkamus biudžetinius sprendimus.
Tema: Bendra žemės ūkio politika ir kompleksinis paramos susiejimas
Kompleksinis paramos susiejimas yra svarbus bendros žemės ūkio politikos elementas, susiejantis daugelį BŽŪP išmokų su tam tikrų aplinkos apsaugos, sveikatos apsaugos ir gyvūnų gerovės reikalavimų laikymusi. Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 8/2008 tvirtinama, kad "valstybės narės nevykdįsipareigojimo įgyvendinti veiksmingas kontrolės ir sankcijų sistemas. Todėl remiantis kontrolės sistema negalima gauti pakankamo patikinimo dėl ūkininkų atitikties". Ataskaitoje dar tvirtinama, kad "valstybių narių pateikti patikrų ir pažeidimų duomenys nėra patikimi, taip pat buvo nustatyta, kad Komisijos atliekama veiklos priežiūra yra nepakankama".
Ar Komisija gali informuoti Europos Parlamentą, ką ji daro siekdama paskatinti valstybes nares veiksmingiau įgyvendinti kompleksinio paramos susiejimo reikalavimus ir užtikrinti jų laikymąsi? Ar pasiekta kokia nors pažanga?
Dacian Cioloş
Kaip pabrėžiama 2008 m. Audito Rūmų ataskaitoje, Komisija puikiai žino, kad valstybių narių kompleksinio paramos susiejimo sistema galėtų būti patobulinta.
Tačiau taip pat norėčiau pabrėžti tai, kad Audito Rūmų ataskaita apima dvejų metų laikotarpį, prasidedantį netrukus po to, kai buvo įvesti geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės reikalavimai.
Nuo pat pirmųjų metų, kai 2005 m. buvo įvestas kompleksinis paramos susiejimas, Komisija įgyvendino įvairias iniciatyvas, kuriomis, viena vertus, buvo siekiama padėti valstybėms narėms, o kita vertus, mėginama užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi teisinių įsipareigojimų. Komisija teikia pagalbą per įvairius informacijos mainus ir diskusijas forumuose, kur sprendžiami šie konkretūs klausimai.
Diskusijos apie taisykles vyko atitinkamame komitete, itin techniškos diskusijos vyko ekspertų, kurie sprendžia tik kompleksinio paramos susiejimo klausimus, grupėje, o diskusijos dėl priežiūros metodų vyko specialistų seminaruose.
Be to, nuo 2004 m. Komisija reguliariai skelbia valstybėms narėms skirtus rekomendacinius dokumentus, kurie padeda valstybėms priderinti savo nacionalines sistemas. Komisija, remdamasi valstybių narių teikiamais atlikto audito duomenimis, stebi valstybių narių teisinius įsipareigojimus. Jei atliekant auditą pastebima trūkumų, atliekamas atitinkamoms valstybėms narėms skiriamų lėšų finansinis koregavimas, jeigu agrariniams fondams iškyla pavojus. Taip buvo daroma praeityje, ir šiuo metu atliekama keletas tokių procedūrų.
Komisija tvirtai mano, kad visos šios iniciatyvos akivaizdžiai pagerino kompleksinio paramos susiejimo sistemą, ypač po 2007 m. Audito Rūmų ataskaitoje pateiktų pastabų. Ir toliau bus dirbama šioje srityje, nes Komisija daug dėmesio skiria sklandžiam sistemos veikimui, nes tai esminbendros žemės ūkio politikos dalis.
Karin Kadenbach
(DE) Pone pirmininke, esu labai dėkinga Komisijos nariui už tokį išsamų atsakymą. Turiu dar vieną trumpą klausimą dėl kompleksinio paramos susiejimo ir biologinės įvairovės, apie ką šiandien jau buvo kalbėta. Gera žemdirbystgali padėti išsaugoti biologinę įvairovę ir sustabdyti rūšių išnykimą. Tačiau informuotumo didinimas neturėtų būti tik už aplinką atsakingo Komisijos nario atsakomybė. Būtent todėl, Komisijos nary, norėčiau pasiteirauti, ką darysite, siekdamas padidinti suinteresuotųjų šalių informuotumą - kalbu apie politinius sprendimus priimančius asmenis, vartotojus, tačiau visų pirma apie suinteresuotuosius ūkininkus - apie biologinės įvairovės ir susijusios ekosistemos funkcijų vertę?
Mairead McGuinness
Jei turime problemų su esama kompleksinio paramos susiejimo sistema, kaip galėsime spręsti būsimas problemas, jei sugriežtinsime pirmojo ramsčio aplinkos apsaugos reikalavimus, kaip numatyta paviešintame dokumente apie BŽŪP reformą? Norėčiau išgirsti jūsų nuomonę šiuo klausimu.
Dacian Cioloş
Šiuo metu galima pastebėti, kad būtent mokesčių mokėtojai, vartotojai ir nevyriausybinės organizacijos yra itin suinteresuoti šiuo klausimu ir daug reikalauja iš ūkininkų.
Tačiau taip pat manau, kad ūkininkams turime suteikti priemonių, kad jie galėtų dalytis informacija apie savo įdedamas pastangas, naudodamiesi šiomis priemonėmis, taip pat prekiaudami savo produkcija. Žemės ūkio produktų kokybės sistemoje, kurią šiuo metu pertvarkome, ūkininkams suteiksime galimybę per savo produktus geriau perteikti informaciją apie savo darbą ir visus aspektus, į kuriuos reikia atsižvelgti, įskaitant su biologine įvairove susijusius klausimus. Tai visų pirma reiškia skirtingų žemės ūkio produktų gamybos sistemų išsaugojimą, nes ši žemės ūkio sistemų įvairovbyloja apie tai, kad galime pradėti svarstyti ir klausimus, susijusius su aplinka ir biologine įvairove. Bendroje žemės ūkio politikoje gamybos sistemų įvairovės skatinimas ir tiesioginis ryšys tarp ūkininkų, gamintojų ir vartotojų - tai dar viena galimybūkininkams per parduodamus produktus geriau informuoti apie visas sąlygas, kurių reikia laikytis.
Kiti metodai jau taikomi. Žemės ūkio produkcijos ir kaimo turizmo sąsaja - dar viena galimybūkininkams parodyti, kaip jie savo našiu darbu prisideda prie žemės ir kraštovaizdžio išlaikymo. Manau, kad visomis šiomis priemonėmis, kurias suteikia bendra žemės ūkio politika ir kurios ateityje gali būti sustiprintos, ūkininkai gali kur kas geriau pasinaudoti, kad galėtų dalytis informacija apie savo įdėtas pastangas.
Toliau pereisiu prie kito klausimo. Manau, taisyklės ir nuostatos, susijusios su aplinka arba veikla, kuria užsiima ūkininkai, atsižvelgdami į gerą gamtos išteklių valdymą, nėra atskirtos nuo ekonominių ir socialinių klausimų.
Pasiūlymuose, kuriuos pateiksime ir svarstysime po lapkričio 17 d., nesiekiame nukreipti dėmesio nuo ekonominių ir socialinių klausimų tik į aplinkos apsaugą, bet norime labiau integruoti aplinkos apsaugos klausimus į ūkininkų pasaulėžiūrą, kad ateityje galėtume iš tikrųjų kalbėti apie konkurencingą žemės ūkį. Ūkininkai turi būti konkurencingi ir ekonominiu, ir aplinkos apsaugos požiūriu, kitaip tariant, atsižvelgiant į tai, kaip jie naudoja gamtos išteklius, dirvą ir vandenį, tačiau vertinant ir socialinius aspektus, susijusius su užimtumo kaimo vietovėse kūrimu ar išlaikymu.
Galiu patikinti, kad sutelkdami dėmesį į aplinkos apsaugos aspektą ar, tiksliau, tinkamą gamtos išteklių tvarkymą pagal bendros žemės ūkio politikos taisykles neketiname riboti ūkininko galimybių ekonomiškai konkuruoti, atsižvelgdami į socialinius aspektus.
Kai dokumentai bus parengti, galėsiu tai įrodyti konkrečiais pavyzdžiais, kurie bus pateikti mūsų rengiamuose pasiūlymuose.
Tema: Graikijos ūkininkų ir žvejų garantijų kasa
Graikijos žemės ūkio vystymo ir maisto ministras pranešė, kad pagal kasos, finansuojančios pramonės ir prekybos mažas ir labai mažas įmones, modelį 2010 m. rugsėjo mėn. įsteigiama ir pradeda veikti mažų ir labai mažų įmonių žemės ūkio garantijų kasa (TEMPME). Ministerija pranešė, kad ši kasa skirta teikti palūkanų subsidijas ir banko garantijas, ją sudaro 100 milijonų eurų žemės ūkiui ir 50 milijonų eurų žvejybai. Atsižvelgiant į tai, kad ši priemonūkininkams ir žvejams ekonominiu sunkmečiu suteiks galimybę sumažinti investavimo išlaidas ir jų kapitalo dalį, ar Komisija gali atsakyti į šiuos klausimus: Ar Graikijos vyriausybją informavo apie minėtąją iniciatyvą? a) Jei taip, ar ji teikia bendrą šio veiksmo finansavimą? Kokią suma ji skiria? Kokias išankstine sąlygas turi atitikti naudos gavėjai, kad gautų paramą pagal šią programą? b) Jei ne, ar ji mano, kad būtų naudinga, jei šis veiksmas būtų įtrauktas į nacionalinį strateginių krypčių planą? Ar ji ketina atkreipti Graikijos vyriausybės dėmesį į šią galimybę?
Dacian Cioloş
2007-2013 m. Graikijai skirtoje kaimo plėtros programoje, kurią bendrai finansuoja Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai, nenumatoma tokia mažosioms ir labai mažoms įmonėms skirta garantijų kasa.
Graikijos valdžios institucijos nesikreipį Komisijos žemės ūkio generalinį direktoratą, prašydamos pakeisti programą, numatant tokią garantijų kasą.
Svarbu pabrėžti, kad remiantis subsidiarumo principu būtent valstybės narės siūlo priemonių pagal kaimo plėtros programą turinį, atsižvelgdamos į Kaimo plėtros reglamentą.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos Žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai 19 straipsnį, kaimo plėtros programos gali būti persvarstytos, jeigu valstybnarpateikia tokį prašymą, gavus nacionalinio Stebėsenos komiteto patvirtinimą, taip pat Komisijai išnagrinėjus prašymą ir sulaukus jos patvirtinimo.
Aptariant Graikijos žuvininkystės sektorių, nacionalinės institucijos informavo Komisiją apie siekį parengti naują priemonę, kuria būtų teikiama pagalba mažosioms žuvininkystės sektoriaus įmonėms. Pasak Graikijos valdžios institucijų, ši priemonveiks pagal jau sukurtą finansų sistemą.
Be to, Graikijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie ketinimą bendrai finansuoti šią priemonę pagal Graikijos žuvininkystės sektoriaus 2007-2013 m. veiksmų programą.
Atsižvelgiant į tai, kad planuojama įdiegti žvejybos veiklos programos finansines priemones, Komisija pritaria tokių finansinių priemonių sukūrimui, siekiant nustatyti pagrindines priemones veiklos programai, jeigu šios atitinka teisines šios srities nuostatas, visų pirma Reglamento (EB) Nr. 498/2007 34 ir 37 straipsnius.
Iš viso šiai priemonei iš Europos žuvininkystės fondo galėtų būti skirta 35 mln. EUR. Minėtos veiklos programos stebėsenos komitetas nustatys kriterijus, kuriais remiantis būtų atrinkti šių lėšų paramos gavėjai.
Graikijos valdžios institucijos baigia rengti veiksmų planą, kuriame bus nurodytos ir finansinės priemonės veikimo sąlygos. Komisija mano, kad ši finansinpriemonė, kurią bendrai finansuos Europos žuvininkystės fondas, pradės veikti nuo 2010 m. pabaigos.
Nikolaos Chountis
(EL) Dėkoju, Komisijos nary, jūsų atsakymas buvo pakankamai išsamus. Norėčiau pateikti papildomą klausimą: ar Graikijos vyriausybkonkrečiai pateikšį pasiūlymą - aptarėte tam tikrus šio klausimo aspektus - ir ar tai, ką pasakėte, tiksliau, veikimas nuo 2010 m., priklausys nuo to, ar Graikijos vyriausyblaiku pateiks savo prašymą, kad išvardytos priemonės būtų bendrai finansuojamos?
Dacian Cioloş
Norėčiau paaiškinti, kad šis klausimas susideda iš dviejų dalių: viena dalis susijusi su žemės ūkio sektoriumi, mažosiomis ir labai mažomis žemės ūkio sektoriaus įmonėmis, o kita dalis liečia žvejybos sektorių.
Atsakydamas į klausimą, galėčiau dar kartą pabrėžti, kad Graikijos valdžios institucijos nepateikprašymo dėl tokios priemonės, kuri būtų taikoma mažosioms ir labai mažoms žemės ūkio sektoriuje veikiančioms įmonėms, tačiau pateikprašymą dėl priemonės taikymo žuvininkystės sektoriuje. Remiantis Graikijos vyriausybės pateiktu prašymu, žuvininkystės sektoriui skirta priemongali būti parengta iki 2010 m. pabaigos. Kalbant apie žemės ūkio sektorių, negaliu nieko daugiau pasakyti, nes Graikijos vyriausybdar nepateikjokio prašymo. Jau paaiškinau, kad tai buvo vyriausybės sprendimas. Vyriausybgali pateikti tokį pasiūlymą, jei Graikijos stebėsenos komitetas nusprendžia iš dalies pakeisti kaimo plėtros programą.
Tačiau iki šiol dar negavome pasiūlymo dėl priemonės taikymo žemės ūkio sektoriuje.
Tema: Akvakultūra Europos Sąjungoje
Tvarus ir konkurencingas ES akvakultūros sektorius galėtų padėti patenkinti didelį ir vis dar augantį jūros produktų poreikį Europos Sąjungoje, sumažinti laukinių žuvų išteklių eikvojimą ir importo iš trečiųjų šalių, kuris ES rinkas dažnai pasiekia nukeliavęs tūkstančius kilometrų, apimtis.
Akvakultūra šiuo metu sudaro 20 proc. visos žuvies gavybos Europos Sąjungoje, o gavybos apimtys beveik nesikeičia nuo 2000 m. Vis dėlto moliuskų ir kiaukutinių gyvūnų gavyba sumažėjo.
Atsižvelgiant į tai, kad importuojant iš tolimų trečiųjų šalių didelius kiekius moliuskų susiduriama su atsekamumo, kokybės ir CO2 problemomis, ar Komisija galėtų informuoti, kaip ji ketina plėtoti akvakultūrą Europos Sąjungoje, ypač moliuskų ir kiaukutinių gyvūnų gavybos sektorių?
Maria Damanaki
Komisijos narė. - Akvakultūra Europos Sąjungoje yra vienas pažangiausių sektorių darnaus vystymosi srityje. Kartu su Komisija turiu pripažinti, kad reikia didesnio akvakultūros sektoriaus tikslų ir vertybių pripažinimo. Todėl Komisija patvirtino komunikatą "Darnios akvakultūros ateities kūrimas", kuriame nurodomi trys strateginiai tikslai, kuriuos viešosios institucijos turėtų įgyvendinti: skatinti akvakultūros sektoriaus konkurencingumą, išlaikyti sektoriaus stabilumą ir pagerinti jo valdymą.
Šiame komunikate Komisija apibrėžia įvairias priemones, kurias viešosios institucijos galėtų taikyti įvairiais lygmenimis - ES, nacionaliniu ir regioniniu -iššūkiams įveikti šiame sektoriuje.
Siekiant paremti tvarią Europos akvakultūros plėtrą, įskaitant kiaukutinių gyvūnų gavybos srityje, ES gali pasinaudoti turima išsamia gyvūnų sveikatos ir maisto saugumo teisine baze. Tarptautiniu lygmeniu itin aktyviai prisidedama prie gyvūnų sveikatos ir maisto saugos standartų nustatymo akvakultūros sektoriuje, įskaitant kiaukutinius gyvūnus, kurie labai svarbūs tarptautinėje prekyboje.
Komisija taip pat įsteigES etaloninę laboratoriją, kurioje tiriamos moliuskų ligos, ir kiekvienais metais skiria finansinę paramą, kad būtų užtikrintas nacionalinių valstybėse narėse esančių laboratorijų koordinavimas, o Komisijai teikiama mokslininformacija.
Komisija kartu su suinteresuotosiomis valstybėmis narėmis pastaraisiais metais atidžiai stebi anomalų austrių mirtingumą ir ėmėsi priemonių pažaboti virusą, kuris gali būti susijęs su šiuo mirtingumu.
Dėl bendrosios ES akvakultūros strategijos Komisija norėtų priminti 2010 m. birželio mėn. Parlamente vykusias diskusijas, kurios buvo paremtos Guido Milanos parengtu pranešimu. Komisija vertina Parlamento paramą siekiant tvarios akvakultūros ir džiaugiasi, kad šiam klausimui skiriama daug dėmesio.
Komisija laikosi požiūrio, kad tvarios akvakultūros veikla turėtų būti atitinkamai remiama pagal bendrą žuvininkystės politiką, ir šis aspektas turėtų būti įtrauktas į patobulintą bendrą žuvininkystės politiką.
Komisija įsitikinusi, kad reikia padėti veiksmingiau organizuoti šiame sektoriuje vykdomą veiklą. Ypač siekiame sustiprinti gamintojų ir tarpšakines organizacijas, kad gamintojai galėtų geriau numatyti rinkos poreikius ir pasinaudojant rinkodara ir ženklinimu suteikti produktams aukštesnę vertę.
Seán Kelly
Komisijos nary, dėkoju už išsamų atsakymą. Tik norėčiau pridurti, kad pastaruoju metu Airijoje atlikto tyrimo duomenys parodė, kad daugelis importuotų žuvų buvo klaidingai paženklintos; pvz., žmonės manė, kad valgo menkę, nors iš tikrųjų valgvisai kitokią žuvį. Norėčiau pasiteirauti, ar Komisija žino apie šią problemą? Ar trumpuoju laikotarpiu būtų galima ką nors padaryti šiuo klausimu, kartu nepamirštant plėtoti mūsų akvakultūrą, kuri yra nepaprastai svarbi? Būčiau dėkingas už atsakymą į šį klausimą.
Pat the Cope Gallagher
Pone pirmininke, džiaugiuosi iš Komisijos narės M. Damanaki atsakymo sužinojęs, kad akvakultūra taps labai svarbia naujosios bendros žuvininkystės politikos dalimi.
Tik norėčiau Komisijos narei priminti, kad plėtojant akvakultūrą atsiranda daug galimybių kurti naujas darbo vietas, visų pirma tose srityse, kuriose susiduriama su aukštu nedarbo lygiu. Manau, Komisija gali atlikti labai svarbų vaidmenį. Komisija gali prisidėti perduodama Komisijos narės nuomonę valstybėms narėms ir primindama valstybėms, kad nors negalima daryti nuolaidų dėl maisto kokybės, neabejotinai turime užtikrinti, kad kiekvienoje valstybėje būtų už akvakultūrą atsakinga institucija, o ne bendrai atsakingi įvairūs skyriai ir agentūros.
Maria Damanaki
Komisijos narė. - Sutinku su P. Gallagheriu, kad akvakultūros sektoriuje atsiveria didžiulės galimybės. Iš tikrųjų, galime sukurti daug naujų darbo vietų. Todėl bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reformoje akvakultūrai planuojama skirti atskirą skyrių. Be to, norėčiau pasakyti, kad ruošiamės kurti specialią finansavimo liniją. Tai svarbiausia.
Taip pat norėčiau pranešti S. Kelly, kad žinome apie minėtas problemas, ir sutinku, kad turime daug nuveikti dėl produktų atsekamumo. Todėl į BŽP reformą įtraukėme skyrių apie ženklinimą. Komisija siekia užtikrinti vienodas sąlygas visame pasaulyje ir mūsų žuvininkystės produktams, ir žuvininkystės produktams, kuriuos mums tenka importuoti.
Tema: Europos žuvininkystės fondo išteklių naudojimas
Ar atsižvelgiant į tai, kad Komisija kiekvienų metų pabaigoje turi pateikti Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo įgyvendinimo ataskaitą, ir turint mintyje dabartinę finansų krizę, su kuria susiduria daugelis valstybių narių, didžiąja dalimi priklausančių nuo žuvininkystės sektoriaus, Komisija atsakys į šiuos klausimus:
Kaip ji vertina ligšiolinį šio reglamento įgyvendinimą? Kurios valstybės narės galėtų pateikti geriausios patirties pavyzdžių?
Ar valstybės narės pakankamai pasinaudojo Europos žuvininkystės fondo lėšomis? Ar fondas pasieksavo tikslų nuo tada, kai jis buvo įsteigtas 2007 m., ir kokie pakeitimai būtini?
Kaip ji vertina Graikijos iki šiol pasiektą pažangą, susijusią su nacionaliniu strateginiu žuvininkystės vystymo planu? Koks projektų įgyvendinimo rodiklis ir kokia susijusių asignavimų panaudojimo norma?
Maria Damanaki
Komisijos narė. - Norėčiau padėkoti I. A. Tsoukalui už labai svarbų klausimą ir galėčiau tiesiai ir atvirai pasakyti, kad Europos žuvininkystės fondo įgyvendinimas dar nėra baigtas. Nesame patenkinti dabartiniais rezultatais.
Komisijai siunčiami patvirtinti valstybių narių tarpiniai mokėjimai sudaro 5 proc. visų Europos žuvininkystės fondo (EŽF) lėšų. Tačiau pastaruoju metu iš valstybių narių gautos kasmetinės ataskaitos parodė, kad iki 2009 m. pabaigos 18,2 proc. visų EŽF lėšų buvo skirta konkretiems projektams. Tai teikia vilties.
Svarbu tai, kad šie skaičiai apima išmokas ne tik pagal 1 prioritetinę kryptį, bet ir pagal kitas prioritetines kryptis. Tik įgyvendinant 4 prioritetinę kryptį "Tvarus žuvininkystės regionų vystymasis" atsiliekama dėl ilgo įgyvendinimo proceso, kuris reikalingas partnerystėms užmegzti.
Tokia padėtis susidardėl tam tikrų priežasčių, visų pirma dėl vėlyvo EŽF reglamento patvirtinimo; antra, dėl atidėto veiklos programų patvirtinimo, nes kai kurios programos buvo patvirtintos 2008 m. antroje pusėje; trečia, dėl problemų su kuriomis susidurta kuriant valdymo ir kontrolės sistemas, kurias būtina patvirtinti prieš siunčiant mokėjimus Komisijai; ir ketvirta, dėl finansų ir ekonomikos krizės poveikio žuvininkystės sektoriui.
Šioje įgyvendinimo stadijoje dar per anksti numatyti, ar EŽF pasieks iškeltus tikslus. Daugiau informacijos turėsime 2011 m. pabaigoje, atlikę tarpinį vertinimą.
Be to, sunku remtis geriausia patirtimi šioje srityje, nes valstybės narės iš EŽF gauna labai skirtingas sumas, ir šios sumos įvairiai paskirstomos pagal prioritetines kryptis, o tai irgi turi įtakos įsisavinimo lygiui. Pvz., pagal 1 prioritetinę kryptį "Bendrijos žvejybos laivyno pritaikymo priemonės" skiriamas lėšas labai lengva įsisavinti. Pagal kitas prioritetines kryptis skiriamas lėšas įsisavinti sunkiau.
Praėjusį rugsėjo mėn. Tarybai pirmininkaujanti Belgija surenggeneralinių direktorių susitikimą, siekdama išspręsti lėšų įsisavinimo problemas, visų pirma galimybės naudotis kapitalu problemą; šiame susitikime Komisija pasiūltokias finansų inžinerijos priemones kaip pagalbinių priemonių naudojimas arba procedūrų ir paraiškų teikimo supaprastinimas.
Kitame EŽF komiteto posėdyje bus rengiami pristatymai apie šių galimybių panaudojimą. Graikijos veiksmų programos 2007-2013 m. įgyvendinimas vėluoja. Apgailestauju tai sakydama, bet įgyvendinimas iš tikrųjų vėluoja.
Iki 2010 m. rugsėjo 15 d. fondas faktiškai išmokėjo tik 5 000 600 EUR, t. y. 2 proc. visų EŽF lėšų. Du procentai - tai labai maža suma. Tokia nepatenkinama padėtis iš esmės susiklostdėl kontrolės ir valdymo sistemos kūrimo problemų ir pavėluoto pagrindinių priemonių taikymo pagal veiksmų programą.
Finansų kriztaip pat prisidėjo prie kai kurių vėlavimų, ypač įgyvendinant priemones pagal 2 prioritetinę kryptį.
Šiuo metu Komisija rengia metinę EŽF įgyvendinimo 2009 m. ataskaitą, kurioje bus pateikta daugiau informacijos ir duomenų, padėsiančių atsakyti į gerbiamo Parlamento nario klausimą.
Ioannis A. Tsoukalas
(EL) Komisijos nary, dėkoju už išsamų atsakymą. Pasinaudodamas tuo, kad kalbėjote apie labai prastą ekonominę padėtį ir galimas nesėkmes siekiant paspartinti Europos žuvininkystės fondo lėšų įsisavinimą, norėčiau paklausti, ar visiškai uždraudus tokią žvejybos įrangą kaip velkamieji tinklai, darbo netekę žvejai sulauktų kompensacijų, o gal pagal reglamentą gali būti pratęstas dvejus metus trunkantis Europos žuvininkystės fondo išimčių taikymo laikotarpis siekiant išlaikyti gyvybingas socialines sąlygas?
Seán Kelly
Pateiktame klausime jūsų teiravosi, kurios valstybės narės galėtų pateikti geriausios patirties pavyzdžių, o man taip pat įdomu, kurios valstybės narės galėtų pateikti blogiausios patirties pavyzdžių. Ar galite pateikti tokią informaciją ir galbūt atskleisti priežastis, nulėmusias skirtumą tarp geriausių ir blogiausių valstybių?
Maria Damanaki
Komisijos narė. - Pone pirmininke, atsakydama į S. Kelly klausimą, pirmiausia norėčiau pažymėti, kad toms šalims, kurios turi geresnes atitikties kontrolės sistemas, daug lengviau įsisavinti lėšas. Tai bendra taisyklė. Apskritai, reikia pripažinti, kad Viduržemio jūros šalys - pietinės šalys - susiduria su didesnėmis problemomis.
Graikijoje susiduriama su ypatinga problema. Turime būti įsitikinę, kad galime padėti visiems geriau įsisavinti lėšas. Būtent todėl įgyvendindami BŽP reformą parengsime finansavimo liniją, nes taip valstybės narės galės lengviau įsisavinti skiriamas lėšas.
Atsakysiu į I. A. Tsoukalo klausimą dėl Viduržemio jūros regiono reglamento: nusprendėme, kad šis Viduržemio jūros regiono reglamentas turi būti įgyvendintas. Turėjome jį įgyvendinti nuo birželio 1 d., ir kelio atgal nėra. Jei norėtume iš dalies keisti šį reglamentą, turėtume dar dvejus ar trejus metus veikti be kontrolės ir atitikties sistemos, todėl šį reglamentą įgyvendinsime.
Jau bendradarbiaujama su Graikijos valdžios institucijomis. Paaiškinau, kad būtina neatidėliotinai įgyvendinti šį reglamentą. Be abejo, tai reiškia, kad reikia laikytis visų nuostatų dėl specialiosios žvejybos įrangos, kuri daro didelį poveikį aplinkai. Be to, tai reiškia, kad ketiname išnaudoti visas fondo galimybes ir išmokėti kompensacijas. Būtent tai ir norėčiau pasakyti apie velkamuosius tinklus, tralerius ir visą kitą žvejybos įrangą: ji turi tapti puikiu atitikties pavyzdžiu. Padarysime viską, kad išplėstume finansavimo ribas ir suteiktume galimybę įsigyti geresnę žvejybos įrangą bei pagerinti jų žvejybos įrangos selektyvumą.
Pirmininkas
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr. priedą).
Klausimų valanda baigta.
(Posėdis buvo sustabdytas 20.30 val. ir atnaujintas 21.00 val.)
