Acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe (dezbatere)
Preşedintele
Următorul punct pe ordinea de zi este raportul întocmit de dl Dumitriu, în numele Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală, referitor la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 privind acţiunile de informare şi promovare pentru produsele agricole pe piaţa internă şi în ţările terţe - C6-0313/2008 -.
Constantin Dumitriu
Raportor. - Mă bucur că avem oportunitatea de a dezbate, în sesiune plenară, o componentă importantă nu doar pentru sectorul agricol la nivel comunitar, ci pentru competitivitatea per ansamblu a economiei europene.
Într-un moment în care economiile ţărilor noastre au de suferit ca urmare a crizei globale şi în care creşterea cererii de produse agricole este o necesitate, modificarea Regulamentului 3/2008 referitor la acţiunile de informare şi promovare pentru produsele agricole pe piaţa internă şi în ţările terţe ne oferă pârghii suplimentare pentru a sprijini producătorii agricoli şi, implicit, economia comunitară.
Regulamentul Consiliului European 3/2008, reunind într-un text unic regulamentele 2702/1999 şi 2826/2000, a venit în întâmpinarea noii abordări politice a Comisiei Europene privind simplificarea legislaţiei şi corespunde obiectivului de facilitare a procedurilor administrative în cadrul instituţiilor europene. În temeiul acestui regulament, comunitatea poate desfăşura activităţi de informare pe piaţa internă şi pe pieţele din ţări terţe pentru un anumit număr de produse agricole, reţinând în acelaşi timp caracterul specific al acţiunilor în funcţie de piaţa de desfăşurare.
Această politică răspunde unei nevoi reale a statelor membre de a promova imaginea produselor lor agricole, mai ales avantajele în ceea ce priveşte calitatea, valoarea nutritivă, normele de siguranţă alimentară, atât în rândul consumatorilor europeni, cât şi al celor din alte ţări. În plus, ea contribuie la deschiderea unei noi pieţe de desfacere şi are un efect de multiplicare a iniţiativelor naţionale şi private.
Modificările iniţiate de Comisia Europeană vizează să se permită statelor membre interesate să conceapă un program pertinent, în cazul în care organizaţiile care formulează propuneri nu doresc să prezinte programe de realizat în ţările terţe. Astfel, statele membre vor avea posibilitatea să extindă domeniul de aplicare al acţiunilor vizate de aceste programe şi să solicite, de asemenea, ajutorul organizaţiilor internaţionale pentru punerea în aplicare a acestor acţiuni. Propunerea de raport pe care o dezbatem prevede unele adăugiri şi adaptări ale propunerii Comisiei, necesare pentru a clarifica şi completa raţionamentul regulamentului.
În primul rând, propunem introducerea consultărilor cu asociaţiile/organizaţiile profesionale active din sectoarele vizate din statele membre în procesul elaborării programelor de informare cu privire la produsele agricole, atât pe piaţa internă, cât şi în terţe ţări. Având în vedere expertiza şi rolul important pe care aceste asociaţii/organizaţii îl au în asigurarea şi controlul calităţii, consultarea lor este absolut necesară. Susţinem, în acelaşi timp, elaborarea acestor programe în baza unei evaluări a necesităţii şi oportunităţii lor, astfel încât să avem siguranţă că fondurile sunt cheltuite eficient în programe care răspund obiectivului de a contribui la promovarea produselor comunitare.
De asemenea, propunem extinderea domeniilor unde organizaţiile internaţionale pot fi însărcinate cu implementarea programelor de informare pentru ţări terţe. Acţiunile de promovare şi publicitate sunt relevante şi pentru sectorul vinului, atât pe piaţa internă a Uniunii Europene, cât şi în ţări terţe. Şi în sectorul vinului, ca şi în sectorul uleiului de măsline şi al măslinelor de masă, există organisme internaţionale, precum Organizaţia internaţională de vie şi vin, care pot asigura punerea în aplicare a programelor propuse de statele membre în ţări terţe, făcând astfel cunoscute caracteristicile şi avantajele vinurilor cu denumire de origine protejată şi cele cu indicaţie geografică protejată.
O altă modificare pe care v-o propunem vizează creşterea procentului de cofinanţare din partea Uniunii Europene de la 60% la 70%, în condiţiile în care accesul la finanţare, în particular pentru micii producători, este din ce în ce mai dificil, datorită crizei financiare. Fără un sprijin financiar, aceştia riscă să ajungă în stare de faliment, fiind lipsiţi de pârghii pentru a-şi promova produsele şi confruntându-se cu o scădere a cererii pieţei.
Scopul final al acestor propuneri este să conducă la o cerere mai mare pe piaţă pentru a creşte producţia şi a sprijini economia europeană per ansamblu. Atingerea acestui scop ne va ajuta să depăşim aceste momente dificile pe care le traversăm. Calitatea produselor agricole şi alimentare din Uniunea Europeană este un avantaj pe care trebuie să-l valorificăm pentru a asigura competitivitatea economiei europene şi a asigura venituri mai mari pentru producători.
Sper că recomandările pe care le vom adopta vor fi cât mai curând preluate de către Comisia Europeană şi statele membre, pentru că nu ne putem permite să pierdem timpul în astfel de momente când cetăţenii europeni sunt loviţi de efectele unei crize economice extrem de grave. Bineînţeles că măsurile propuse nu vor soluţiona toate problemele legate de comercializarea şi promovarea produselor agroalimentare comunitare.
Simplificarea procedurilor birocratice referitoare la înregistrarea produselor tradiţionale, instituirea unei mărci "Produs în Uniunea Europeană”, soluţionarea problemei produselor importate din ţări terţe cu standarde inferioare de calitate şi siguranţă sunt, toate, teme pe care trebuie să le avem în vedere pentru a creşte cota de piaţă a produselor comunitare. Vă mulţumesc şi aştept observaţiile şi întrebările dumneavoastră.
Mariann Fischer Boel
membră a Comisiei. -Dle preşedinte, mai întâi, aş dori să mulţumesc raportorului, dl Dumitriu şi membrilor Comisiei pentru agricultură pentru raportul excelent referitor la propunerea Comisiei privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe.
Aş dori să subliniez importanţa subiectelor abordate în acest raport. Cred că suntem cu toţii de acord că promovarea produselor agricole europene este extrem de importantă, atât pe plan intern, cât şi pe plan extern. Sunt convins că, comerţul cu produse agricole va continua să crească în viitor, chiar dacă trebuie să recunoaştem că, în momentul de față, ne confruntăm cu un regres datorită crizei economice. Totuşi, vor exista oportunităţi imense pentru produsele europene pe pieţele ţărilor terţe, iar campania noastră de promovare îi va ajuta pe producătorii europeni să exploreze aceste noi pieţe.
Înainte de a evoca conţinutul raportului, aş dori să îl pun în perspectivă. În 2008, Comisia a adoptat 42 de programe legate de piaţa internă şi ţările terţe, totalizând un buget de 128 de milioane EUR pe o perioadă de trei ani. În conformitate cu dispozițiile legale, jumătate din această sumă urma să fie finanţată de Comunitate.
Obiectivul propunerii Comisiei este de a permite statelor membre să lanseze programe cofinanţate de Uniunea Europeană în ţări terţe - astfel cum a precizat raportorul - deoarece, în momentul de faţă, acest lucru este posibil numai pe piaţa internă. De asemenea, aceste programe ar trebui să poată fi puse în aplicare şi de organizaţii internaţionale.
Primele trei amendamente ca importanţă făcute de raportor şi de colegii acestuia sunt: în primul rând, introducerea obligativităţii pentru statele membre de a consulta asociaţiile de comerţ cu privire la programele propuse; în al doilea rând, specificarea faptului că organizaţiile internaţionale pot şi ele pune în aplicare programe, lucru care nu este rezervat doar Consiliului internaţional al uleiului de măsline, ci este o posibilitate generală, de exemplu - după cum s-a menţionat astăzi - programe în domeniul viniviticol. şi în final, în privinţa bugetului, creşterea ratei de cofinanţare.
În legătură cu aceste amendamente, aş dori să subliniez faptul că, în realitate, statele membre se consultă deja cu asociaţiile de comerţ pentru a se asigura că beneficiază de sprijinul producătorilor. Aş prefera ca parteneriatele să continue să fie încheiate în mod voluntar.
Motivul pentru care am menţionat Consiliul uleiului de măsline a fost, pur și simplu, de a oferi un exemplu, ca urmare a discuţiilor purtate recent despre întreg sectorul uleiului de măsline. Aceasta nu exclude, bineînţeles, alte organizaţii internaţionale, precum Organizaţia Internaţională a Viei şi Vinului.
În ceea ce priveşte finanţarea bugetului, se poartă, desigur, discuţii legate de nivelul cofinanţării din partea Comunității, dar am dezbătut acest subiect în momentul fuzionării celor două regulamente relative la promovare şi informare în 2008 şi nu consider că ar trebui să redeschidem discuţia asupra acestui subiect.
Permiteţi-mi să profit de ocazie pentru a spune că, în momentul în care am convenit asupra reformei vinului, am recunoscut că este important ca produsele noastre să fie promovate pe pieţe din ţări terţe. Prin urmare, pentru a cheltui bugetul vitivinicol într-un mod mai isteţ şi mai inteligent, am propus alocarea, ca linie bugetară specială, a 120 milioane EUR în fiecare an pentru promovarea produselor vitivinicole pe pieţele ţărilor terţe. Cu toate acestea, întrucât statele membre - şi, în special, noile state membre - nu au dorit să se găsească într-o poziţie în care banii să fie alocaţi în aşa fel, încât, dacă nu sunt cheltuiţi, atunci ar fi pierduţi, am inclus suma de 120 de milioane EUR în cadrul alocărilor naţionale, astfel încât statele membre să poată lua decizii singure. În orice caz, aceasta trimite un semnal clar că Uniunii îi pasă cu adevărat şi recunoaşte importanţa promovării puternice a produselor europene. Aştept cu nerăbdare discuţia pe care o vom purta astăzi.
Petya Stavrevа
Dle preşedinte, dnă comisar, doamnelor şi domnilor, aş dori să-l felicit pe raportor, dl Dumitriu, pentru acest raport obiectiv, care reflectă adevăratele nevoi ale acestui sector comunitar în materie de promovare a producătorilor europeni.
Raportul cuprinde măsuri care vor contribui la deschiderea pieţelor şi la creşterea rentabilităţii produselor agricole europene. Această politică răspunde nevoilor actuale ale statelor membre care doresc să-şi promoveze producţia agricolă, atât în rândul consumatorilor europeni, cât şi al celor din ţări terţe.
Acest lucru oferă o excelentă ocazie pentru a sublinia importanţa care trebuie acordată calităţii, valorii nutriţionale, metodelor de producţie şi siguranţei alimentelor produse. Susţin propunerea raportorului de a oferi țărilor interesate posibilitatea de a prezenta programe de informare destinate ţărilor terţe, dacă acestea din urmă nu sunt în măsură să facă acest lucru.
Acest amendament va permite ţărilor europene să extindă domeniul practic de aplicare al măsurilor preconizate prin aceste programe şi să solicite asistenţă din partea organizaţiilor internaţionale în ceea ce priveşte aplicarea lor. Consider că pe durata procesului de elaborare a acestor programe, ar trebui acordată atenţie rolului important pe care îl joacă asociaţiile şi organizaţiile din sector în fiecare dintre ţări, care au o imagine obiectivă asupra situaţiei existente în diversele sectoare individuale.
Trebuie subliniată importanţa anumitor organisme internaţionale în promovarea unor caracteristici şi avantaje ale produselor alimentare tipice provenind din diverse regiuni ale UE. Susţin propunerea raportorului de a creşte rata participării Comunităţii, astfel încât să se poată pune la dispoziţie asistenţă suplimentară pentru proiectele selecţionate de statele membre. Vă recomand să susţineţi raportul dlui Dumitriu.
Bogdan Golik
în numele Grupului PSE. - (PL) Dle preşedinte, dnă comisar, îl felicit sincer pe dl Dumitriu pentru acest raport bun, care este o continuare a altor rapoarte întocmite anterior şi în care am discutat despre promovare şi sumele de bani alocate pentru promovarea Uniunii Europene în ţări terţe.
Informarea şi măsurile de promovare a produselor agricole pe piaţa internă şi în ţările terţe joacă un rol major în crearea unei imagini pozitive a mărcii "fabricat în Europa”. Am subliniat acest aspect de mai multă vreme şi de câţiva ani depun eforturi pentru a simplifica întregul sistem de informare şi de promovare. În discursurile mele, am subliniat, în repetate rânduri, necesitatea de a promova marca "fabricat în Europa” pe pieţe din ţări terţe. Acest lucru este cu atât mai legitim, dacă se iau în considerare condiţiile formale şi juridice actuale.
În conformitate cu declaraţia celei de-a şasea Conferinţe ministeriale a OMC de la Hong Kong, utilizarea tuturor formelor de subvenţii la export şi a tuturor sancțiunilor privind măsurile de export cu efect echivalent vor fi eliminate în 2013. Datorită dificultăţii de a organiza campanii promoţionale în pieţe din ţări terţe şi a costurilor ridicate ale unor asemenea acțiuni la distanţe foarte mari, în special în Asia sau America, mecanismele de susţinere a activităților promoţionale nu au stârnit un interes deosebit din partea organizaţiilor de comerţ.
Propunerea Comisiei Europene favorizează stimularea activităţii acestora. Programele promoţionale realizate de statele membre oferă tuturor entităţilor posibilitatea de a colabora în domeniile în care nu reuşesc să gestioneze sau să finanţeze aceste activități în mod individual. Cu toate acestea, ar trebui continuate eforturile de a mări rata contribuţiei Comunităţii la finanţarea acestui tip de proiecte. Ca exemplu, voi menţiona Statele Unite ale Americii, unde se cheltuieşte de câteva ori mai mult pe activităţi promoţionale decât totalitatea sumei alocate pentru produse vitivinicole şi pentru acţiuni destinate promovării altor produse în întreaga Uniune Europeană.
În faţa liberalizării fluxului comercial de produse agricole, un instrument care să susţină promovarea producţiei comunitare pe pieţe din ţări terţe ar putea fi singurul mijloc disponibil care respectă liniile directoare ale acordului-cadru pentru agricultură al Agendei de dezvoltare de la Doha a OMC. Promovarea mărcii "fabricat în Europa” reprezintă singura modalitate pentru a menţine competitivitatea, şi, pe termen mai lung, pentru a mări atractivitatea produselor agricole şi alimentare europene şi a extinde piaţa de desfăşurare a acestora.
Aş dori să mulţumesc Comisiei pentru aceste măsuri, despre care am vorbit în repetate rânduri în Parlament şi care au fost luate în considerare, în special, pentru reducerea contribuţiilor din partea organizaţiilor de comerţ de la 20% la 10%, precum şi pentru creşterea fondurilor disponibile pentru activităţi promoţionale.
Seán Ó Neachtain
Dle preşedinte, salut călduros raportul dlui Dumitriu şi aş dori să-l felicit pentru munca depusă.
Acest buget oferă statelor membre o foarte bună ocazie de a găsi pieţe de desfăşurare atât în interiorul, cât şi în exteriorul Europei. Venind din Irlanda, vă pot spune că vânzarea produselor noastre alimentare sănătoase şi proaspete pe pieţe mondiale, în special, în Asia, ne este de mare ajutor.
Totuşi, la fel ca şi colegii mei, aş dori să precizez că întrevăd, prin aceasta, o şi mai bună ocazie de a simplifica normele relative la acest buget, astfel încât să facilităm accesul la rezerva de bani destinată comerţului, iar bugetul trebuie, bineînţeles, mărit, după cum s-a menționat anterior. Acest lucru este foarte important, nu numai pentru statele membre, ci şi pentru întreaga Europă.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
Dle preşedinte, dnă comisar, sunt de acord cu dumneavoastră când precizați că publicitatea este importantă. Totuşi, publicitatea apare nu numai în urma unor ofensive profesionale, ci şi ca urmare a prezenţei în regiunea de unde provin alimentele.
Când lumea ne asociază cu Encefalopatia spongiformă bovină (ESB) - când am provocat boala vacii nebune, sau acum, când ţările eliberează ordine de returnare a produselor din cauza problemei dioxinei, care desigur, face şi ea împrejurul lumii - şi când milioane de vite bolnave masacrate sunt arătate la ştirile televizate din toată lumea, aceasta reprezintă, de asemenea, o formă de publicitate, dar este o publicitate negativă.
Trebuie să fim atenţi să evităm contradicţiile în această privinţă. Pe de o parte, purtăm această discuţie despre produse de calitate, iar pe de altă parte, există rapoarte negative - însă facem eforturi în această privinţă, astfel cum tocmai s-a întâmplat cu dezbaterea pe care am încheiat-o.
În cazul în care dorim să facem publicitate pe plan extern - da, acesta este un lucru legitim, deoarece avem motive bune şi produse de calitate - nu vreau ca publicitatea să fie generalizată, ci să arate diversitatea europeană. După cum ştiţi, în Germania, Curtea Constituţională Federală a pronunțat o hotărâre judecătorească împotriva unei forme de publicitate obligatorii cu o taxă obligatorie. Curtea a subliniat că publicitatea nu separă calităţi individuale, că nu creşte vânzările şi că, în schimb, este important ca producătorii individuali să poată face reclamă diverselor lor produse specifice.
În plus, este din ce în ce mai important, atât în Europa, cât şi în afara Europei, să se descrie nu numai calitatea produsului finit, ci şi calitatea procesului, Care este situaţia în materie de protecţie a animalelor, a mediului, a ingredientelor, a structurii exploatării agricole sau a comerţului echitabil? Toate aceste sunt criterii care nu afectează neapărat calitatea produsului finit, dar care capătă o importanţă crescândă pentru consumatori. Trebuie să integrăm şi aceste criterii în publicitate şi să ne asigurăm, astfel, că reputaţia Europei în lume va fi consolidată ca urmare a acestui fapt.
Ilda Figueiredo
Dle preşedinte, dnă comisar, doamnelor şi domnilor, trebuie să nu uităm faptul că este important să îmbunătăţim condiţiile şi sprijinul în materia furnizării informaţiilor şi a măsurilor de promovare a produselor agricole, atât în Uniunea Europeană, cât şi în ţări terţe, lărgind domeniul de aplicare al propunerilor prezentate de Comisia Europeană.
De aceea, susţinem propunerile raportorului şi ale Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală, mai precis, cele care vizează o mai mare intervenţie şi consolidarea rolului asociaţiilor de comerţ şi al altor organizaţii din sector în materie de expertiză şi al rolului important pe care îl joacă în asigurarea controlului calitativ, inclusiv rolul asociaţiilor şi organizaţiilor din statul membru care elaborează programul, precum şi creşterea ratei contribuţiei financiare din partea Comunităţii. Este important să se acorde sprijin suplimentar, în special pentru proiecte selecţionate de statele membre.
De asemenea, considerăm că acţiunile de promovare şi de publicitate în ţări terţe ar trebui să aducă beneficii şi altor produse importante, alături de uleiul de măsline şi măslinele, punându-se accent pe vinuri cu denumiri de origine sau cu indicaţii geografice protejate. În această privinţă, doresc să menţionez rolul important jucat de asociaţiile agricultorilor, cu accent pe crame asociate sau alte asociaţii de agricultori mici sau mijlocii, a căror existenţă este fundamentală pentru asigurarea fluxului de produse provenite de la agricultorii, care nu ar fi capabili să supravieţuiască pe cont propriu.
Încă o dată, fac apel pentru acordarea de sprijin sporit pentru aceste organizaţii de agricultori, astfel încât acestea să fie în măsură să îşi îndeplinească pe deplin rolul în menţinerea agriculturii familiale şi promovarea produselor agricole de înaltă calitate pe care le produc, care sunt esenţiale în garantarea unei diete sănătoase în rândul populaţiei din țările noastre.
În consecinţă, votăm în favoarea acestui raport.
Witold Tomczak
Dle preşedinte, dnă comisar, Uniunea Europeană este un exportator major al număr mare de produse agricole, însă viitorul agriculturii UE va fi determinat de consumul de pe piaţa internă. Stimularea acestuia poate aduce beneficii agricultorilor, consumatorilor şi tuturor economiilor.
În multe state membre, consumul de produse alimentare esenţiale pentru asigurarea unei bune sănătăți nu este ridicat, iar creşterea acestuia, prin intermediul unei bune informări şi a unei bune promovări, ar fi binevenită. Totuşi, este important ca agricultorii din UE să beneficieze de programele care sunt în curs de dezbatere, în special, exploataţiile agricole mici şi mijlocii, care reprezintă 95% din totalul exploataţilor.
Aceste programe ar trebui să mărească cunoștințele consumatorilor cu privire la o alimentaţie sănătoasă, lăsându-le, în acelaşi timp, posibilitatea de a alege singuri. De aceea, merită făcuţi următorii paşi: organizarea de consultări cu specialişti dieteticieni şi pregătirea agenţilor de vânzări, care ar trebui să aibă şi rolul de consilieri pentru consumatori în materie de alimentaţie sănătoasă. De asemenea, o bună prezentare a informaţiilor legate de avantajele pentru sănătate ale produselor promovate, precum şi modul în care sunt alimentele sunt produse sunt esenţiale. Informaţiile înscrise pe etichete nu sunt suficiente.
Este posibil ca acest program să fie pus în pericol prin promovarea alimentelor produse în masă de mari societăţi alimentare, care sunt în măsură să creeze programe eficiente şi care au la dispoziţie cei mai buni specialişti. Nu va compromite acest lucru promovarea alimentelor de înaltă calitate?
De asemenea, afişarea lizibilă a datei de expirare a produselor este foarte importantă, deoarece duce la o mai mare sensibilizare a consumatorilor cu privire la importanţa tuturor informaţiilor de pe etichetele produselor.
Maria Petre
Îl felicit mai întâi pe colegul nostru pentru eforturile pe care le-a depus ca raportor, în sensul unei simplificări a legislaţiei comunitare în vederea reducerii poverii administrative de care avem atâta nevoie.
Activităţile de informare desfăşurate de Uniunea Europeană răspund unei nevoi reale a statelor membre de a promova imaginea produselor lor agricole, atât în rândul consumatorilor europeni, cât şi a celor din alte ţări, îndeosebi în ceea ce priveşte calitatea, valoarea nutritivă şi siguranţa alimentelor şi a metodelor de producţie. Ca raportor pe tema calităţii, ţin foarte mult la acest avantaj competitiv al produselor noastre europene.
Modificarea legislativă va oferi posibilitatea statelor membre interesate să propună programe de informare şi în cazul absenţei unor programe propuse pentru ţările terţe. Ca urmare a acestei modificări, statele membre vor avea posibilitatea să extindă domeniul de aplicare a acţiunilor vizate de aceste programe şi să solicite, de asemenea, ajutorul organizaţiilor internaţionale pentru punerea în aplicare a acestor acţiuni. Procentul de participare financiară a Uniunii Europene trebuie sporit, pentru a acorda un sprijin suplimentar proiectelor selectate de statele membre, în contextul înăspririi generale a condiţiilor de obţinere a necesarului pentru cofinanţare de către organizaţii şi autorităţi naţionale.
Susţin ideea că organismul însărcinat cu punerea în aplicare a programului selectat să fie o organizaţie internaţională, în special în cazul în care programul vizează promovarea sectorului uleiului de măsline şi al măslinelor de masă, dar şi al vinurilor cu denumire de origine protejată şi al celor cu indicaţie geografică protejată în ţările terţe.
Totodată, trebuie avut în vedere rolul important pe care asociaţiile/organizaţiile profesionale active din sectoarele vizate din statele membre îl au în procesul elaborării programelor de informare cu privire la produsele agricole. În încheiere, aş vrea să-i mulţumesc încă o dată raportorului şi în mod special doamnei comisar pentru că a acceptat toate propunerile pe care noi le-am făcut în conţinutul raportului.
Alessandro Battilocchio
(IT) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, în ultimele luni, mai ales în cursul acestei legislaturi, am asistat la un declin constant al ajutorului direct acordat agricultorilor noştri şi al normelor care protejau sectorul agricol față de importurile ieftine din afara UE, în scopul de a elibera resursele necesare pentru a răspunde noilor provocări ecologice, economice şi sociale ale acestui mileniu şi pentru a respecta acordurile comerciale internaţionale.
În calitate de membru al Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală şi, mai ales, ca reprezentant al unei ţări care a câştigat recunoaştere şi respect la nivel mondial prin calitatea produselor sale agricole -am în vedere uleiul de măsline, vinul şi brânzeturile - nu pot decât să aprob orice acţiune pe care o propune Comisia menită să salveze calitatea înaltă a produselor europene şi să promoveze, pe cât posibil, comercializarea acestora atât pe piaţa internă, cât şi pe cea externă.
Acest program de informare este, în realitate, deosebit de important, întrucât are drept obiectiv convingerea consumatorilor europeni sau străini cu privire la faptul că produsele noastre nu se află în concurență cu alte produse, posibil mai ieftine, provenite din alte ţări, ci reprezintă o alternativă bazată pe calitate şi pe un model de producţie care respectă standardele de medii, sociale şi cele relative la bunăstarea animalelor şi care au un efect benefic, în mod natural, asupra sănătății umane.
Legislaţia pe care o votăm în această cameră în fiecare zi poate avea un preţ, în special pentru producătorii noştri. De aceea, trebuie să le oferim tot sprijinul pe care îl putem oferi, astfel încât bogăţia şi calitatea produselor noastre să nu se piardă şi să nu dispară în această piaţă globală din ce în ce mai omogenă. Din acest motiv, susţin amendamentele raportorului, care vizează creşterea cofinanţării Comisiei, prin urmare şi a numărului acţiunilor care pot fi finanţate şi, lucrul cel mai important, vizează mărirea contribuţiei asociaţiilor de producători, care fiind cel mai bine plasate pentru a apăra calităţile produselor lor în faţa unor consumatori din ce în ce mai exigenţi.
Alexandru Nazare
Discutăm astăzi un raport extrem de important pentru agricultura europeană. Aşa cum sublinia şi raportorul, calitatea şi siguranţa produselor europene sunt un avantaj competitiv încă insuficient exploatat.
Acţiunile de informare şi promovare a acestor produse, a calităţii lor, a normelor de siguranţă alimentară pe care le respectă pot genera o reacţie în lanţ prin creşterea cererii, creşterea producţiei şi a profiturilor agricultorilor, crearea de noi locuri de muncă şi, implicit, creşterea economică. Aceste acţiuni trebuie direcţionate în egală măsură către consumatorii de pe piaţa internă şi cei din ţări terţe.
Să nu uităm că pe piaţa internă ne confruntăm cu o competiţie din partea unor producători din alte state, cu produse uneori mai ieftine, dar şi, de multe ori, cu standarde calitative şi de siguranţă mult mai joase. Consumatorii trebuie să recunoască produsele comunitare, să ştie de ce sunt mai sănătoase decât altele şi, nu în ultimul rând, să ştie că, achiziţionându-le, sprijină fermierii şi producătorii agroalimentari europeni, adică economia europeană.
Apreciez în mod deosebit iniţiativa raportorului de a recunoaşte rolul important pe care îl au asociaţiile şi organizaţiile profesionale pentru că, de cele mai multe ori, acestea au o expertiză pe care instituţiile statului nu o au şi cunosc mai bine realităţile şi nevoile de pe piaţă. În acelaşi timp, cred că propunerea de a creşte procentul de cofinanţare este una absolut necesară în contextul actualei crize a creditelor şi am convingerea că, astfel, va creşte rata de utilizări a acestor fonduri.
În final, aş vrea să-l felicit pe domnul Dumitriu, pe raportor, pentru munca depusă şi propunerile sale şi cred că toţi colegii mei sunt de aceeaşi părere.
Silvia-Adriana Ţicău
Doresc să-l felicit pe domnul raportor, domnul Dumitriu. Sectorul agricol este important pentru economia statelor membre pentru că asigură atât hrana populaţiei, exportul de produse agricole, dar şi un important număr de locuri de muncă. Uniunea Europeană trebuie să fie capabilă să asigure hrana populaţiei în cantităţi suficiente şi la preţuri accesibile.
Evident, pe o piaţă competitivă, acţiunile de informare şi promovare pentru produsele agricole pe piaţa internă şi în ţările terţe devin tot mai importante. În definirea programelor de promovare a produselor agricole asociaţiile sau organizaţiile profesionale trebuie să fie consultate. Consider că acest regulament va sprijini agricultorii europeni să-şi promoveze produsele agricole.
România are foarte multe produse agroalimentare pe care, din păcate, nu le regăsim pe pieţele europene, deşi multe dintre acestea sunt ecologice. O campanie de promovare a acestora va aduce beneficii atât cumpărătorilor europeni, cât şi producătorilor agricoli români. Evident, mai ales în situaţii de criză economică, sectorul agricol rămâne unul dintre sectoarele care trebuie să se bucure de o atenţie specială, de programe şi finanţări adecvate.
În situaţie de criză, statele membre sunt obligate să-şi stabilească cu mai mare atenţie priorităţile. De aceea, consider că agricultura trebuie să rămână un domeniu care să fie sprijinit pentru că este important pentru economia europeană.
Nicodim Bulzesc
În primul rând, doresc să-l felicit pe raportor pentru munca depusă pe acest raport care ridică o problemă foarte importantă. Există o nevoie reală a statelor membre de a promova imaginea produselor lor agricole, atât în rândul consumatorilor din Comunitatea Europeană, cât şi a celor din alte ţări.
Doresc să scot în evidenţă două propuneri enunţate în acest raport. Se cere ca procentul de participare financiară a Comunităţii Europene să fie sporit pentru a acorda un sprijin suplimentar proiectelor selectate de statele membre, în contextul înăspririi generale a condiţiilor de obţinere a necesarului pentru cofinanţare de către organizaţii şi autorităţi naţionale.
Paragraful al doilea din acest amendament cere ca participarea financiară a Comunităţii Europene să fie de 70% în cazul măsurilor de promovare a fructelor şi legumelor destinate copiilor din şcoli. Consider aceste amendamente oportune şi sper ca această iniţiativă să fie susţinută de un număr cât mai mare de europarlamentari.
Iosif Matula
Îl felicit pe raportor pentru efortul depus şi pentru contribuţia sa în ceea ce priveşte lărgirea ariei de aplicabilitate a programelor de informare şi promovare a produselor agricole pe piaţa internă şi în ţările terţe.
Una dintre cele mai importante modificări pe care le aduce acest raport este creşterea cu 10% atât a cofinanţării europene pentru programele de promovare a produselor agricole europene, cât şi a alocărilor bugetare pentru promovarea consumului produselor lactate, a fructelor şi legumelor în şcoli.
Pe de o parte, Europa va beneficia de o promovare mai activă pentru un număr mai mare de produse agricole, iar, pe de altă parte, cei mai importanţi beneficiari ai ajutorului comunitar vor fi copiii şi elevii.
Consider că măsurile propuse sunt foarte importante, deoarece, acum mai mult ca oricând, avem nevoie de investiţii în domeniile ce se dezvoltă rapid şi pot duce la relansarea economiei. Agricultura este un astfel de domeniu, iar Uniunea Europeană poate contribui semnificativ la promovarea lui.
Mairead McGuinness
Dle preşedinte, marii producători de alimente din lume cheltuiesc miliarde pentru a se promova, folosind, poate, alimente produse în UE, dar concentrându-se pe propriile lor mărci, iar nu pe originea produselor. Vedem bucătari de renume care apar la televizor pentru a promova modul lor specific de a produce alimente, aceștia beneficiind atât de acces la unde de transmisie, cât şi de bugete de milioane. Noi, în schimb, vorbim de sume relativ mici pentru promovarea tuturor alimentelor europene pe plan intern şi extern. Este o sarcină importantă! Raportul este foarte bun, îl susţin în întregime şi sunt de acord cu comentariile Comisarului prezent printre noi astăzi.
Mă interesează, în mod deosebit, ideea că trebuie să facem promovare în afara graniţelor noastre şi aş putea să fiu complet de acord cu acest lucru, însă trebuie să fim realişti cu privire la modul în care vom intra în concurenţă şi să ne punem întrebarea dacă suntem competitivi pe piaţa globală. Poate Comisarul va aminti aceste aspecte în răspunsurile sale. Chestiunea legată de norme trebuie admisă şi recunoscută. Este oare în curs de a fi admisă şi recunoscută în cadrul OMC?
Jim Allister
Dle preşedinte, susţin cu tărie promovarea alimentelor noastre de înaltă calitate. În condiţiile actuale dificile de piaţă, produsul de calitate este cel mai bun refugiu, însă acesta necesită, totuşi, o promovare elaborată. O cofinanţare în proporție de 60% ar fi binevenită dacă aceasta s-ar putea obţine şi regret că doamna comisar nu a fost suficient de deschisă în această privinţă după cum ne-am fi dorit.
În ceea ce priveşte propria mea regiune, aş dori să fac un apel puternic către administraţia regională - care nu are nici prea multă iniţiativă, nici fonduri, dată fiind risipa făcută la nivelul înaltei administraţii şi al organismelor transfrontaliere inutile - să facă eforturi pentru a obţine această finanţare europeană, astfel încât produsele noastre locale excelente să aibă parte de cele mai bune condiţii de piaţă. Pe lângă sprijinul care sper să fie în valoare de 70% din partea Europei pentru promovarea alimentelor şi a legumelor în şcoli, am încredere că autorităţile locale comode vor profita de această ocazie.
Avril Doyle
Dle preşedinte, doresc să încep prin a mulţumi Comisiei pentru că a aprobat recent o finanţare în valoare de 50% pentru propunerea lui An Bord Bia privind furnizarea de informaţii legate de carne în Asia pentru următorii trei ani, lucru pe care îl apreciem.
Sunt de acord cu această propunere, dar permiteţi-mi, totuşi, să vă atrag atenţia cu privire la două aspecte comerciale. În primul rând, unele ţări, precum Irlanda, s-ar putea să nu dorească să întocmească programe de informare, dacă găsesc că nu este în interesul lor de a face comerţ cu acele produse. În al doilea rând, deşi creşterea propusă până la 60% şi 70% pentru promovarea fructelor şi a legumelor ar fi binevenită în contextul economic actual, în realitate, este posibil ca iniţiativa de a extinde promovarea generală să fie limitată, întrucât aceste programe ar aduce beneficii, atât ţărilor contribuabile, cât şi celor care nu își aduc contribuția.
Doresc să-i mulţumesc raportorului.
Călin Cătălin Chiriţă
Îmi exprim susţinerea pentru raportul prezentat de domnul Dimitriu privind acţiunile de informare şi promovare pentru produsele agricole pe piaţa internă. Consider că este necesară creşterea procentului de participare financiară a Comunităţii Europene pentru a se acorda un sprijin suplimentar proiectelor selectate de statele membre.
În special, este esenţială creşterea contribuţiei financiare a Comunităţii Europene la 70% din costul real al noului program de promovare a fructelor şi legumelor destinate copiilor din şcolile Uniunii Europene. Această măsură va contribui substanţial la implementarea programului de promovare a fructelor şi legumelor în şcoli, iar acest efort trebuie făcut pentru sănătatea copiilor noştri.
Neil Parish
Dle preşedinte, aş dori să îl felicit pe raportor pentru acest raport excelent.
Dnă comisar, aş dori să-mi exprim acordul faţă de ceea ce aţi spus. Cred că viitorul politicii agricole europene depinde foarte mult de piaţă. Trebuie să mergem pe piaţă şi să promovăm produsele noastre de calitate. Aţi menţionat reforma vitivinicolă - anterior retrăgeam o mare parte a cantităţilor de vin de proastă calitate prezente pe piaţă, pe care îl achiziționam ca produs de intervenție şi îl transformam în biocombustibil, iar aceasta este o direcţie complet greşită. Ceea ce trebuie să facem este să promovăm produsele alimentare de calitate. Avem o mare varietate de vinuri, de brânzeturi, carne, măsline, fructe, legume etc. - le puteți denumi singur. Europa are multe astfel de resurse, iar în viitor trebuie să ieşim să le comercializăm.
Cred că, pe măsură ce ne îndepărtăm de controlul stării de sănătate şi ne îndreptăm către noua politică agricolă din 2013 şi dincolo de aceasta, trebuie să ne asigurăm că utilizăm mai mulţi bani pentru promovarea produselor noastre şi pentru crearea unei legături pe piaţă, întrucât de aceasta depinde viitorul.
O ultimă observaţie, permiteţi-mi să spun comisarului că poate ar trebui să se deplaseze în Statele Unite al Americii pentru a-l convinge pe preşedintele Obama că brânza Roquefort este deosebit de bună şi că poate va putea reduce tariful impus de preşedintele Bush asupra acesteia înainte de sfârşitul mandatului său.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Dle preşedinte, consumatorii europeni şi cei din ţările terţe primesc prea puţine informaţii cu privire la calitatea şi standardele alimentelor europene. Cerinţele pe care le impunem producătorilor europeni sunt extrem de ridicate. Consumatorii ar trebui să fie conştienţi de acest lucru,întrucât le va afecta deciziile privind alegerea produselor adecvate.
Sunt favorabil promovării şi informării, deşi deseori vorbesc despre informare ca despre un tip de mesaj mai obiectiv. Trebuie să stabilim cerinţe şi norme clare în ceea ce priveşte calitatea informațiilor şi a metodei de promovare. Pentru a conchide, sunt în favoarea susţinerii măsurilor de informare şi a programelor de promovare în domeniul alimentar prin bugetul UE şi prin bugetele naţionale. Într-o situaţie de criză este important să recurgem la promovare şi la informare, care vor echilibra scăderea cererii şi a consumului, inclusiv a consumului de alimente.
Mariann Fischer Boel
membră a Comisiei. -Dle preşedinte, mulţumesc tuturor celor care au luat cuvântul. Mă bucur să aud atât entuziasm şi interes faţă de acest subiect important. Cred că toate comentariile făcute sunt, într-o oarecare măsură, conforme cu opinia Comisiei privind propunerea.
Aş dori să profit de această ocazie pentru a răspunde la câteva întrebări şi chestiuni care au fost ridicate. În primul rând, finanţarea, care a fost menţionată de mai mulţi dintre dumneavoastră, respectiv creșterea ratei de cofinanţare. Cred totuși că trebuie să fim foarte precauţi şi foarte atenţi când încercăm să monitorizăm beneficiile finanţării comunitare pentru că mi-e teamă că, dacă creştem rata de cofinanţare, atunci rezultatul ar fi reducerea promovării. Ar fi o consecinţă nefastă şi din acest motiv ne-am menţinut propunerea.
De asemenea, aţi menţionat de mai multe ori în cursul zilei de astăzi problema calităţii şi sunt de acord cu dumneavoastră. Consider că avem o ocazie unică pentru a discuta acest subiect al calităţii, care este legat şi de modul în care promovăm produsele noastre în ţări terţe, precum și de modul în care explicăm consumatorilor ceea ce primesc atunci când cumpără produse europene.
În octombrie anul trecut am prezentat o Carte Verde privind calitatea şi am primit foarte multe răspunsuri; avem peste 1000 de contribuţii pe site-ul web care provin din toată Europa. În momentul de faţă analizăm fiecare idee şi vom prezenta o comunicare în luna mai. Trebuie să profităm de ocazia când va avea loc dezbaterea pe tema comunicării aici, în Parlament, pentru a aborda modul în care putem îmbunătăţi capacităţile noastre pentru a o face vizibilă şi pe înţelesul tuturor. Aici intră în discuţie chestiunea etichetării, un subiect complicat, dar important, în acelaşi timp, astfel încât aştept cu nerăbdare să purtăm o discuţie pe această temă în toamnă.
În final, în ceea ce privește programul de încurajare a consumului de fructe în şcoli, care a fost adus în discuţie astăzi - acesta nu face parte din propunere, dar, ca să vă ţin la curent - am introdus un astfel de program cu o rată de cofinanţare de 70%, pentru a sensibiliza tinerii şi pentru a sublinia importanţa de a avea obiceiuri alimentare sănătoase în rândul elevilor.
Încă o dată, mulţumesc raportorului, dl Dumitriu, pentru raportul excelent. Cred că acest lucru s-a văzut prin prisma discuţiei dinamice pe care am purtat-o.
Constantin Dumitriu
Raportor. - O să-mi cer scuze dacă o să întârzii câteva secunde peste cele două minute acordate. Vă mulţumesc pentru observaţiile şi aprecierile extrem de pertinente pe care le-aţi avut pe marginea acestui raport. Am încredere că şi restul colegilor vor considera oportune noile reglementări propuse şi vom avea un vot favorabil.
Doresc să informez colegii că voi spijini sugestiile lor, în special în vederea unei promovări a diversităţii europene, a etichetării calităţii europene şi a unui sprijin financiar comunitar mai consistent. La întrebarea: de ce vinul, alături de uleiul de măsline printre organizaţiile internaţionale care pot implementa proiecte de promovare, aş vrea să vă răspund cu o altă întrebare: de ce uleiul de măsline? Răspunsul meu este favorabil pentru ambele. Sunt produse de export ale statelor Uniunii Europene cu mare succes. Au organizaţii internaţionale puternice şi cu experienţă, care au dovedit deja capacitatea lor de a gestiona programe complexe, iar prevederile raportului nu exclud alte domenii. La a doua întrebare, de ce 70% cofinanţare, procentul iniţial era de 60% şi am considerat necesar ca, în actualul context economic, să-l mărim.
Aşa cum arată experienţa absorţiei fondurilor europene de până acum, una din marile probleme rămâne obţinerea cofinanţării, iar acum ne confruntăm suplimentar şi cu o criză a creditelor. Aşadar, se impune o creştere a acestui procent, altfel riscăm să rămânem cu fondurile neutilizate. Doamna comisar Fischer Boel, doresc să vă mulţumesc pentru importanţa pe care aţi dat-o acestui raport, dar şi pentru aprecierile făcute. Deşi acesta este un raport de consultare, sper şi doresc ca aceste amendamente să fie incluse în noua propunere a Comisiei.
Concluzionând şi sintetizând, exită două motive pentru care acest raport este necesar. Statele membre vor avea posibilitatea să extindă domeniul de aplicare a acţiunilor vizate de aceste programe şi să solicite ajutorul organizaţiilor internaţionale pentru punerea în aplicare a acestor acţiuni. Acordă un rol mai mare organizaţiilor şi asociaţiilor profesionale în elaborarea şi implementarea programelor de informare şi promovare a produselor şi, nu în ultimul rând, intră în logica propunerilor de adaptare a legislaţiei europene, astfel încât să facă mai accesibilă utilizarea fondurilor europene prin mărirea procentului de cofinanţare într-o perioadă în care accesul la creditare este extrem de dificil. Pentru a avea o recomandare suplimentară, menţionez că raportul a fost adoptat în unanimitate de către membrii Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală.
Doresc să mulţumesc pe această cale colegilor din Comisie pentru sprijinul acordat, doresc să-i mulţumesc personal domnului Neil Parish pentru susţinerea dată şi, nu în ultimul rând, domnului Lutz Goepel pentru încrederea pe care mi-a dat-o atunci când mi-a încredinţat acest raport.
Preşedintele
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc mai târziu, în cursul zilei de astăzi.
