Sistemi zajamčenih vlog glede stopnje kritja in zamude pri izplačilu (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo, ki ga je pripravil gospod Ehler, v imenu Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 94/19/ES o sistemih zajamčenih vlog glede stopnje kritja in zamude pri izplačilu - C6-0361/2008 -.
Christian Ehler
poročevalec. - (DE) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, danes zaključujemo zelo hiter postopek reforme Direktive o sistemih zajamčenih vlog. Celoten postopek kaže na sposobnost in hkrati omejitve evropskih institucij. Komisija je šele sredi oktobra dala predlog o spremembi direktive, ki ima tako političen kot tudi gospodarski cilj, namreč povrniti zaupanje vlagateljev v finančni trg, čezmejne dejavnosti bank in urejanje finančnih trgov na splošno.
Dosegli smo povišanje stopnje zajamčenih vlog, očitno skrajšanje plačilnih rokov v primeru krize in ukinitev skupnih zajamčenih vlog. Bilo je nesprejemljivo, da velike banke niso mogle predvideti propada lastne institucije in so zato skupaj z njimi propadli mali vlagatelji. Dosegli smo povišanje stopnje zajamčenih vlog od leta 2010 na 100 000 EUR, kar predstavlja 90 % vlog v Evropi.
V Evropskem parlamentu smo odigrali hitro in konstruktivno vlogo v postopku. Odpovedali smo se številnim parlamentarnim pravicam, da so stvari lahko stekle. Že od samega začetka smo menili, da je tridnevni rok nerealističen. Menim, da je 20 dni obljuba, ki jo lahko tudi v praksi držimo in ne bo razočarala vlagateljev.
Pomembno je bilo, da smo ponovno vključili mala podjetja. Z vidika sistemske stabilizacije finančnih trgov bi bilo usodno, če bi bile zajamčene le zasebne vloge. Prav tako smo videli - kar je še posebej pomembno - potrebo po izplačilih v nujnih primerih, saj obstaja zelo neposredna povezava med zajamčenimi vlogami in stabilizacijskimi ukrepi v institucijah, predvsem v praktičnih primerih, ki smo jim bili priča v preteklosti.
Omejitve, ki se jih očitno zavedamo, so v uvajanju tako dolgoročnih ukrepov v postopek tako na hitro. Več držav članic si je prizadevalo, da bi direktiva preprečevala morebitno izkrivljanje konkurenčnosti in določala zgornjo mejo zajamčenih posojil za Evropo. Skrb, ki smo jo temu namenili pri poizvedovanju, je bila upravičena, vendar pa ne smemo napovedovati rezultata.
Stališče, da so pričakovanja in politična zagotovila, povezana z dejstvom, da države članice, kot sta na primer Nemčija ali Irska, prehitevajo finančno krizo in obljubljajo neomejena jamstva, problematična in vodijo v izkrivljanje konkurence na trgu, je pravilno le do neke mere, saj moramo popolnoma jasno povedati, da so to politične obljube, ki niso niti izvršljive niti kaznive.
Ne glede na to pa moramo zagotoviti, da največja možna usklajenost ne bo vodila v zmanjšanje jamstev posameznih držav članic, ki bi posledično okrepile izkrivljanje konkurence na podlagi razlik v financiranju sistemov. S tega vidika je bilo zelo prebrisano, da smo oblikovali usklajevanje na horizontu ali, povedano drugače, da smo oblikovali celo serijo vprašanj, na katera moramo najprej odgovoriti, saj - in kot pravim, so to omejitve postopka - razpravljanje o vprašanjih, ki se jih nismo mogli lotiti v Evropi v zadnjih petih letih, v devettedenskem maratonskem postopku ni brez nevarnosti.
Še enkrat bi želel izraziti zahvalo za tako dobro timsko delo med skupinami v Parlamentu. Sprejeti smo morali mnoge kompromise, vendar pa smo v svet uspešno poslali signal, ki je pomembno pripomogel pri stabilizaciji finančnih trgov. V Evropskem parlamentu smo prav tako veliko prispevali k temu, da je ta še zelo grob osnutek jasen in resnično uporaben.
Naj se še enkrat zahvalim vsem, ki so bili pripravljeni odpovedati se parlamentarnim pravicam v tem postopku.
Charlie McCreevy
član Komisije. - Gospod predsednik, rad bi se zahvalil poročevalcu za njegovo delo na tem dokumentu, ki se je izkazal za bolj zapletenega, kot je bilo pričakovati. Našo zavezo za ohranitev zaupanja vlagateljev v času finančne krize jemljemo zelo resno, zato sem Parlamentu zelo hvaležen za pripravljenost, da to zadevo obravnava hitro.
Vendar pa moram priznati, da sem razočaran nad nekaterimi predlaganimi spremembami k Direktivi o sistemih zajamčenih vlog, predvsem glede zamud pri izplačilih.
Naj vas spomnim, da je Parlament 8. decembra glasoval za obdobje izplačil največ dva tedna. Trenutni predloženi kompromis pa omogoča štiritedenski zamik izplačil, ki ga je mogoče še podaljšati na šest tednov. Če k temu dodamo še en teden za sprejemanje odločitev s strani pristojnih organov, to pomeni sedem tednov. Sedem tednov je zelo dolga doba za vlagatelje, predvsem tiste, ki ne morejo kupiti hrane, plačati računov ali uporabljati svojih plačilnih kartic.
Ne pozabimo, da trenutno veljavni režim, ki omogoča odlog izplačila od treh do devetih mesecev, ostane veljaven še naslednji dve leti.
Skrbi me sporočilo, ki ga s tem pošiljamo evropskim državljanom, in kako bo to vplivalo na njihovo zaupanje. Skrbi me možnost, da bomo spet gledali državljane, ki se drenjajo v vrstah pred bančnimi okenci, takoj ko bodo slišali, da je njihova banka v težavah. Skrbi me, da je večtedensko onemogočanje dostopa do lastnih sredstev predolgo obdobje, da bi vlagatelji ohranili mirne živce v kriznih razmerah.
Prav tako obžalujem, da predloženi sporazum ni bolj ambiciozen pri dvigovanju ravni kritja. Ne pozabimo, da so skoraj vse države članice oktobra 2008 že dvignile svoje kritje na 50 000 EUR. Zato je Komisija predlagala, da bi poslali jasen signal vlagateljem, da se bo njihova zaščita skoraj nemudoma povečala. Kar naj bi sprva bil takojšen signal, je sedaj prestavljeno v sredino leta 2009.
Kljub vsemu pa bo Komisija podprla dogovor med Parlamentom in Svetom, če ga boste podkrepili s svojim glasom. Še vedno pa je zelo pomembno, da se raven kritja dvigne na 50 000 EUR do konca junija 2009 in po možnosti na 100 000 EUR in da se sozavarovanje v sredini junija ukine.
V poročilu naslednje leto se bo Komisija ponovno vrnila na druge odprte zadeve. Veselim se, da bom pri tej pomembni nalogi ponovne vzpostavitve zaupanja v finančni sistem med našimi državljani sodeloval s Parlamentom.
Cornelis Visser
Gospod predsednik, nikoli ne moremo prevečkrat povedati: en evropski glas je edina najpomembnejša stvar v tem času krize. Zagovarjam popolno uskladitev sistemov zajamčenih vlog na evropski ravni. To je tudi to, kar želita Evropski parlament in gospod Ehler.
V kriznih časih je popolna usklajenost nujna iz dveh razlogov. Prvič je pravzaprav naša dolžnost, da potrošnikom ponudimo finančno zaščito. Mnogi evropski državljani kreditno krizo povezujejo z negotovostjo in strahom, da bodo izgubili svoja sredstva in lastnino. Te občutke moramo pomiriti.
Mnoge države članice so sprejele ukrepe na nacionalni ravni, s katerimi so potrošnikom ponudile finančno zaščito. Tak primer je bil na Irskem, pa tudi na Nizozemskem, kjer je bil zajamčen znesek začasno povečan s 40 000 EUR na 100 000 EUR. Tako Irska kot Nizozemska se čutita odgovorni za zaščito zasebnih in malih podjetij.
Vendar pa je nujno zagotoviti izvajanje ukrepov v zvezi s sistemi zajamčenih vlog v eni evropski direktivi. Nenazadnje še predobro vemo, kaj lahko prinese pomanjkanje sodelovanja in nadzora. To pa moramo storiti na enoten način, zaradi česar se zavzemam za en največji znesek. To bomo dosegli v letu 2010, če bomo sledili predlogu poročevalca. Najvišji znesek je 100 000 EUR.
Trenutna situacija, ko države članice, kot sta na primer Nemčija in Irska, zagotavljata neomejeno kritje, predstavlja tveganje za Evropo. Zaradi teh neomejenih jamstev bodo sredstva na primer iz Nizozemske in Združenega kraljestva prenesena v sosednje države, kar pa negativno vpliva na stabilnost.
Vesel sem, da se Svet v tem strinja z mano. Gospod Ehler je dal odlične predloge, vključno v zvezi z malimi in srednje velikimi podjetji. Ta podjetja morajo še naprej spadati v okvir sistema zajamčenih vlog. Po mojem mnenju smo mi, Evropski parlament, s tem dosegli dober rezultat v imenu potrošnikov ter malih in srednje velikih podjetij in upam, da nas bo pri tej pobudi podprla tudi Komisija.
Pervenche Berès
Gospod predsednik, menim, da ste lahko v tej zadevi, komisar, zelo zadovoljni, da obstaja Evropski parlament. Prvič zato, ker smo pred nekaj meseci sprejeli neko drugo poročilo, ki ga je pripravil gospod Ehler. Takrat sem vam povedala, da nas kriza, v katero je nedvomno zašla Evropska unija, sili v to, da ponovno preučimo to zadevo, in sicer še preden bodo znani rezultati vseh študij vplivov, ki ste jih načrtovali. Svet vam je moral ukazati, da ste to storili, kar obžalujem, vendar tako pač je. Prav tako obžalujem, da niste javno spregovorili niti takrat, ko je država, iz katere prihajate, uvedla sistem, ki je skoraj uničil vaš mandat, namreč notranji trg.
Toda ne posvečajmo se preteklosti, ampak si raje oglejmo prihodnost in trenutni predlog. To je razumen predlog, primeren okoliščinam in toplo se zahvaljujem poročevalcu za njegov zagon in odločnost, ki sta nam omogočila, da smo dogovor dosegli že na prvi obravnavi. S tem smo zagotovili največjo stopnjo usklajenosti in tako zadovoljili pričakovanja naših državljanov, ki so pri spopadanju z realnostjo te krize zaskrbljeni, da bi se lahko sistem zajamčenih vlog izkazal za škodljivega njihovim prihrankom, ne glede na to, ali so majhni ali veliki in ali govorimo o lokalnih oblasteh ali malih in srednje velikih podjetjih.
Vesel sem, da smo dosegli dogovor s Svetom o razširitvi področja uporabe te direktive, ki jo je Komisija želela omejiti le na posameznike, čeprav so seveda tudi MSP in lokalne oblasti zaskrbljeni glede jamstva za svoje vloge.
Prav tako sem vesel, da smo dosegli to največjo usklajenost v višini 50 000 EUR danes in 100 000 EUR jutri, z zavezo Komisije, nedvomno za naslednika gospoda Creevyja, da nam bo omogočila oceno pogojev, pod katerimi bi lahko nadaljevali z usklajevanjem in nenazadnje ustanovili evropski jamstveni sklad. Seveda obstaja zaskrbljenost glede tveganj izkrivljanja konkurence, vendar pa ne gre le za vprašanje zaskrbljenosti in prepričan sem, da se poročevalec pri tem strinja z mano. Obstaja tudi priložnost za Evropsko unijo, da prevzame nadzor nad krizo in se izogne paniki ter zajamči pravice vlagateljev. Videti je, da je bila to glavna skrb Evropskega parlamenta.
Pri teh pogajanjih pa najbolj obžalujem eno stvar, namreč, glede osnov, da smo se naučili lekcijo iz slabega primera Irske, nič pa se nismo naučili iz slabega primera Islandije. V Islandiji so obljubljali preveč obresti na vloge, kar je Evropsko unijo prisililo, da se je začela pogajati s to državo o obrestnih merah, ki jih je mogoče določiti v normalnih tržnih pogojih. Vendar pa na podlagi poročila, ki nam ga bo posredovala Komisija, upam, da bomo lahko s temi pogajanji nadaljevali, pri tem pa ne pozabili na zaključke, da nam lahko skupina, za katero je Komisija odgovornost podelila Jacquesu de Larosièreju, popelje na pot k organizaciji tega mehanizma na usklajen način v prihodnosti.
Sharon Bowles
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, v tem projektu so bile vse institucije ambiciozne, vendar pa ne vse v isti smeri. Komisija je hotela predlagati minimalno jamstvo 100 000 EUR in obdobje izplačila tri dni. Svet si je prizadeval za čim večjo usklajenost, Parlament pa je hotel, da bo to to, kar državljani potrebujejo. Hvala poročevalcu in ostalim kolegom za sodelovanje.
Predlog, da bi kar z enim skokom preskočili postopke, ki morda v nekaterih državah članicah ne bodo omogočili niti izpolnitve obdobja devetih mesecev za izplačilo, in takoj zagotovili izplačila v treh dneh, je preveč ambiciozen. Sicer neradi, toda strinjamo se z dokončnim časovnim okvirom do največ 35 dni, čeprav bi si želeli krajše obdobje. Petintrideset dni brez dostopa do sredstev še vedno pomeni, da so državljani v težkem položaju. Zaradi tega so pomembne možnosti izplačil v nujnih primerih ali, kar je še bolje, dogovori o nemotenem izvajanju bančnih storitev.
Če bomo naredili drzen korak največje možne usklajenosti, to pomeni, da se bomo morali spopasti s posledicami, in sicer da bo prva faza postala nedokončan postopek, kar potrjuje število zadev, o katerih mora Komisija poročati do konca naslednjega leta. Ena od posledic je potreba po višjih izvzetjih stanj, zato podpiram pobudo za nekatere socialno pomembne višje usklajene rezervacije, ki so obstajale na začetku leta 2008.
Vendar pa smo se od takrat že veliko naučili. In prav to je to, o čemer govori ta celotna direktiva: naše zadnje izkušnje. Žal nismo mogli doseči brezpogojne zavezanosti za omogočanje večje zaščite za začasno povečanje stanj, ki so nastala, na primer prodaja hiš in izplačilo pavšalnih pokojninskih zneskov.
Po propadu islandskih bank je prišlo do nesrečnih izgub v takšnih okoliščinah, kar je sprožilo načrte za posebno zaščito v mnogih državah članicah. Ljudje, ki so imeli v dolgotrajni lasti velika sredstva, ki bi jih lahko vložili, lahko to storijo tako, da vlogo razdelijo na več manjših in zneske vložijo v več institucij, ni pa realno zahtevati, da se po tej poti izvajajo pavšalna izplačila.
Posledice izgub privarčevanih življenjskih sredstev so lekcija, ki se nam je ni treba ponovno naučiti, zato upam, da si bo komisar z navdušenjem prizadeval za odobritev dodatne zaščite za posebna začasno povišana stanja, za kar smo ga prosili, naj o tem poroča do konca naslednjega leta.
Astrid Lulling
(FR) Gospod predsednik, čeprav je bilo nujno ponovno vzpostaviti zaupanje, vemo, da je bila politična odločitev, ki so jo sprejeli finančni ministri, da bi povečali raven zajamčenih vlog, povezana s številnimi tehničnimi težavami in posledicami.
To povečanje jamstev na 50 000 EUR in kasneje na 100 000 EUR mora voditi v ponovno preverjanje delovanja in upravičenosti sistemov, ki so jih uvedle države članice. Zato moram izraziti spoštovanje do poročevalca, gospoda Ehlerja, ki se je tega dela lotil z veliko mero dovzetnosti. Sam bom podprl kompromis, ki ga je poročevalec dosegel v trialogu s Svetom. Vseeno pa bi rad izpostavil tri točke.
Prva so odlogi izplačil. Obdobje 20 dni pred vračilom vloge je lahko za nekatere mnogo predolgo, vendar pa bi jih prosil, naj pomislijo, kaj vse je potrebno, preden se lahko zagotovi vračilo sredstev. Sicer nejevoljno, pa vendar bodo razumeli, da je obdobje le nekaj dni za zbiranje in preverjanje informacij ter izvršitev izplačila enostavno nerealno. Že dvajset dni je zelo kratko obdobje za kaj takega.
Gospod predsednik, žal vem, o čem govorim, saj je imel Luksemburg to "smolo", da je moral uporabiti sistem zajamčenih vlog v primeru Kaupthing Bank. Tudi iz tega se lahko nekaj naučimo in to upoštevamo, ko bomo iskali rešitev, ki mora biti v interesu varčevalcev. Zelo pomembno je, da razlikujemo med stečajem in odlogom plačil neke institucije. Pri odlogu plačil je mogoče predvidevati prevzem banke. Ta scenarij pa ne bi bil mogoč v primeru takojšnjega vračila sredstev vlagateljem. Zato mora direktiva jasno opredeliti to razliko.
Druga stvar je ta, da mora večina držav članic zaradi novih zahtev ponovno predelati sisteme zajamčenih vlog. Dati jim moramo čas, da bodo lahko ukrepale. Menim, da so predlagana obdobja razumna. Kljub temu pa naj povem, komisar, da je med 20 dnevi in 7 tedni, o katerih govorite vi, precejšnja razlika.
Nazadnje, gospod predsednik, naj povem še to, da je seveda nujno ponovno vzpostaviti zaupanje med varčevalci, vendar pa bi naredili veliko napako, če bi poskušali uvesti nesmiselne rešitve. Zato pozivam k zmernosti. Preostre zahteve bi situacijo še poslabšale. Gospod predsednik, končal sem, naj samo še povem, da je bilo treba zadeve preučiti in ne le na hitro spregovoriti o njih, tako da tolmači ne bi mogli slediti.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, finančna kriza je postavila na preizkušnjo delovanje sistema zajamčenih vlog v Evropski uniji. Napetosti, ki so pri tem nastale, kažejo na to, da so pomanjkljivosti v kritju in delovanju pretresle zaupanje vlagateljev in da so imele enostranske zadeve, ki so jih sprejele nekatere države članice za reševanje situacije, pomemben čezmejni vpliv in učinek destabilizacije. To je povečalo potrebo po skupnem ukrepanju za odpravo odkritih napak in izvedbo natančnega pregleda zakonodajnega okvira.
Besedilo, o katerem smo se pogajali, odraža odlično delo, ki ga je opravil gospod Ehler, ki mu je uspelo doseči pomembno soglasje v Odboru za monetarne in ekonomske zadeve. Na prvi obravnavi bo njegovo sprejetje dalo zeleno luč reformi, ki zadeva dve nujni vprašanji: dvig ravni kritja in skrajšanje odloga izplačil. To hkrati postavlja temelje za pregled in uskladitev bančnih zajamčenih vlog na celotnem evropskem skupnem trgu.
Pozdravljam predlog o dvigu zajamčenega kritja za vloge sprva na najmanj 50 000 EUR in do konca leta 2010 uskladitev na 100 000 EUR, odvisno od ocene vpliva, ki ga mora analizirati Komisija, upoštevajoč zaščito potrošnikov, finančno stabilnost in konkurenčnost.
Primerno je tudi pooblastilo, ki ga ima Komisija, da znesek uskladi z inflacijo v skladu z ustreznim zakonodajnim postopkom.
Krajšanje odloga plačila s trenutnih treh mesecev na 20 dni na podlagi upravne ali sodne odločbe in ocenjevanje možnega skrajšanja na 10 delovnih dni predstavlja pomembno izboljšanje, prav tako pa tudi uvedba koncepta nujnih izplačil in obveznost, da se vlagateljem zagotovijo potrebne informacije o jamstveni shemi.
V celoti podpiram zahtevo Komisije po sestavi podrobnega poročila konec leta 2009, s katerim bo naslovila pomembne vidike, kot so usklajevanje mehanizmov financiranja jamstvenih shem, upravičenost celotnega kritja v posebnih primerih, stroški in ugodnosti jamstvene sheme Skupnosti ter povezave med sistemi vlog in ostalimi alternativnimi načini.
Mariela Velichkova Baeva
(BG) Namen glavnega sporočila, ki ga prinašajo ključne spremembe v Direktivi o sistemih zajamčenih vlog, ravni zajamčenega kritja in odlogih izplačil, je zagotoviti višje ravni jamstev, da bi tako zavarovali prihranke malih vlagateljev in ohranili zaupanje v finančni sistem.
Trenutno je težko oceniti davčne stroške, povezane s trenutno finančno krizo in prilagoditvami. Potencialno nizka rast realnega BDP v zadnjih letih bi se lahko v prihodnosti izkazala kot še en dejavnik destabilizacije proračunske vzdržnosti.
V trenutni situaciji je priporočljiva izvedba takojšnje analize finančnih mehanizmov, ki jih uporabljajo države članice, da bi s tem ocenili vpliv posredovanja. Ni potrebno posebej poudarjati, da so sistemi zajamčenih vlog učinkoviti preventivni ukrepi, da pa je njihov vpliv omejen na lokalno okolje, v katerem delujejo. Da bi odpravili podobne pomanjkljivosti takrat, ko se bodo vlagatelji odločali med različnimi ravnmi zaščite, potrebujemo uskladitev na ravni Skupnosti.
Paolo Bartolozzi
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, trenutna finančna kriza, v katero je močno vpleten mednarodni bančni sektor, je povzročila mnoge skrbi med varčevalci glede prihodnosti in negotovosti njihovih vlog.
Z namenom da bi poskušal popraviti spremenljivost in gibanja na trgih ter tveganje bank z očitnimi ali prikritimi likvidnostnimi problemi, ki nočejo izplačevati, je Evropski parlament v sodelovanju s Svetom sestavil predlog direktive, katere namen je spremeniti sisteme zajamčenih vlog glede ravni kritja in odloga izplačil. Z namenom ponovne vzpostavitve splošnega zaupanja, zagotavljanja pravilnega delovanja finančnega sektorja in boljše zaščite vlog posameznih varčevalcev in njihovih družin je Evropski svet 7. oktobra pozval Evropsko komisijo, naj predstavi nujen predlog za spodbujanje konvergence sistemov zajamčenih vlog v Evropski uniji.
Ukrep, ki naj bi ga danes sprejel Parlament, predstavlja povišanje najnižje ravni kritja za zasebne varčevalce na vsaj 50 000 EUR, ob priznavanju, da trenutno številne države članice načrtujejo dvig na vsaj 100 000 EUR. Direktiva predvideva tudi skrajšanje odloga izplačil, ki je trenutno tri mesece, z možnostjo podaljšanja na devet mesecev, na največ nekaj tednov.
V globaliziranem gospodarstvu in predvsem v Evropi, kjer se srečujemo s širitvijo bank in njihovih podružnic, je za države članice ključnega pomena, da imajo vzpostavljeno učinkovito čezmejno sodelovanje med banko v matični državi in banko v državi gostiteljici. Takšno sodelovanje mora zagotavljati jamstva in takojšna izplačila v primeru plačilne nesposobnosti ali propada kreditnih institucij.
In nazadnje, ker pregled direktive Evropske komisije omejuje kritje na vlagatelje, ki so fizične osebe, menim, da bi bilo to primerno nekoliko razširiti, tako da bi bila zajeta tudi mala in srednje velika podjetja; ta namreč aktivno sodelujejo v proizvodnem procesu gospodarstva EU in predstavljajo nenadomestljive človeške in družbene vire. Vendar pa bi bilo MSP sedaj treba zagotoviti pravno zaščito, ki bi jih ne le zavarovala pred tveganji negotovosti, ki izhajajo iz propadanja bank, ampak bi jim tudi omogočila, da delujejo s stališča večje konkurenčnosti in izboljšane gospodarske, finančne in zaposlitvene stabilnosti.
Ján Hudacký
(SK) Trenutna finančna kriza od nas zahteva, da relativno hitro sprejemamo takšne ukrepe, ki bodo odstranili tako vpliv na državljane kot tudi na gospodarstvo Evropske unije.
Poročilo kolega gospoda Ehlerja obravnava vprašanje zajamčenih vlog na zelo uravnotežen način z vidika višine kritja in odloga izplačila. Kljub trenutnim prizadevanjem Komisije moram v tem kontekstu omeniti pomanjkanje prilagodljivosti Komisije v času vedno hujše krize z namenom preprečevanja, da bi posamezne države članice sprejemale neusklajene odločitve glede zaščite bančnih vlog strank.
To pomanjkanje usklajevanja se je končalo - na srečo v omejenem obsegu - v paničnem dvigovanju in prenašanju vlog strank v banke v državah članicah, kjer so prihranki bolje zaščiteni. Glede potrebe po ponovni vzpostavitvi zaupanja ljudi v finančne institucije moramo pripraviti ukrepe, ki bodo čim bolj prilagodljivi, hkrati pa bodo temeljili na realnih predpostavkah.
Tudi sam sem enakega mnenja kot poročevalec, namreč da je v primerih, ko dostop do vlog ni mogoč, tridnevni rok za izplačilo neizvedljiv, saj bi sistem zajamčenih vlog najverjetneje propadel zaradi same teže številčnosti. Možnost izrednih izplačil omejenih zneskov denarja v treh dneh je zato smiselna za primere, ko ni mogoče zagotoviti kontinuitete bančnih storitev.
Veseli me, da se bo minimalna raven zajamčenih vlog dvignila na 100 000 EUR do konca leta 2009, kar bo vsekakor povečalo zaupanje vlagateljev v finančne institucije. Glede na naše začetne izkušnje s finančno krizo pa menim, da bi bilo treba tudi mala in srednje velika podjetja, ki ponavadi ne morejo pridobiti zadostnih posojil v času krize, vključiti v ta okvir direktive o sistemih zajamčenih vlog, da bi jim s tem zagotovili vsaj en način reševanja krizne situacije.
Colm Burke
Gospod predsednik, svetovno gospodarstvo je bilo v zadnjih nekaj mesecih obrnjeno na glavo. Kar nam je ostalo, so grozljive podobe plačilne nesposobnosti, stečaji, nacionalizacije, masivno uničenje bogastva in delnih odpisov na borzah. Ključne institucije naše finančne infrastrukture so bile pretresene do samih temeljev. Banke so na kolenih in prosijo miloščine pri nacionalnih vladah.
Nacionalne vlade si ne morejo zatisniti oči zaradi strateške pomembnosti bank pri mazanju kolesja realnega gospodarstva. Grozno in presenetljivo je videti, da je neka irska banka na primer izgubila 97 % svoje vrednosti samo v zadnjih nekaj mesecih.
Sistemi zajamčenih vlog so bili zato ključnega pomena pri zaščiti vlagateljev pred najhujšimi vplivi finančne krize, ki trenutno pesti svetovno gospodarstvo. Številka 100 000 EUR je psihološko in tudi gospodarsko pomembna, saj vlagateljem daje zagotovilo, da njihovi življenjski prihranki niso v nevarnosti.
Čestitam poročevalcu gospodu Ehlerju za njegovo delo in pozdravljam predvsem povečanje obsega, tako da so vključeni tudi MSP. MSP so naše glavno upanje in bi morali biti naša prednostna naloga, ko iščemo pot proti svetlobi na koncu hodnika in si prizadevamo za hitro okrevanje po trenutni recesiji.
Ponovil bi rad tudi poziv k bolj usklajenemu odzivu v prihodnosti. Irska vlada je pri zagotavljanju jamstev irskim bankam delovala enostransko. V prihodnosti bi lahko obstajal uradni instrument, ki bi zagotavljal boljšo usklajenost med državami članicami.
Nenazadnje, v širšem smislu ne smemo pozabiti velikega pomena naše tesnega gospodarskega povezovanja tu v EU in zlasti v evro območju, ki nas ščiti pred najhujšimi vetrovi finančne krize. To dejstvo je še posebej pomembno za male države, kot je Irska. Če samo pogledamo na sever, k našim sosedom z otoka, Islandcem, vidimo, uničenje, ki ga lahko povzroči osamljenost v popolni izolaciji: njihova valuta se je sesula, gospodarstvo pa je v ruševinah. Nobenega zagotovila ni, da se to ne bi zgodilo, če Irska in druge male države članice ne bi bile članice evro območja.
Othmar Karas
(DE) Gospod predsednik, poročevalec, komisar, poročevalcu želim povedati, da sem hvaležen za njegove izkušnje, za to, da ne izpušča podrobnosti in s tem preprečuje nastajanje neželenih problemov, in za njegov parlamentarni pristop k razpravi.
Ta tematika zadeva vsakogar. Vsakega varčevalca skrbi za njegov denar, ko se njegova banka znajde v težavah. Vsak varčevalec hoče vedeti, kako varen je njegov denar. Vsak varčevalec hoče vedeti, kdaj in koliko bo dobil nazaj. Iz tega razloga pozdravljam povišanje zneska kritja in pričakujem oceno posledic, da se bomo lahko odločili, če je zgornja meja 100 000 EUR usklajen ali minimalni znesek. Pozdravljam skrajšanje odloga izplačil in bi se rad zahvalil spoštovanim prijateljem, ki želijo prenesti te predpise na MSP. Od komisarja želim potrdilo, če in kako je možna takšna pot naprej.
Margarita Starkevičiūt
Gospod predsednik, nekateri ljudje radi rečejo, da Evropska unija včasih deluje neučinkovito, vendar pa je ta dokument dober primer, kako lahko, kadar je to potrebno, ukrepa zelo hitro glede na kratek časovni okvir, v katerem smo dosegli dogovor.
Povedati želim le, da ta dogovor pošilja zelo pomembno sporočilo državljanom Evropske unije, da smo se sposobni odzivati na njihove potrebe. Naslednja zelo pomembna točka je ta, da smo kljub temu, da smo si zelo različni, sposobni doseči dogovor o glavnih zadevah, kot je znesek zajamčenih vlog, obdobje izplačila in druge zadeve, ki so pomembne za navadne državljane. Morda kompromis ni popoln, kljub vsemu pa je dober dokaz, da lahko ukrepamo skupaj.
Charlie McCreevy
član Komisije. - Gospod predsednik, želel bi le ponoviti, da ne glede na to, da rezultati niso v celoti zadovoljivi z vidika Komisije, ne želimo zavlačevati ali izpostavljati nepotrebnemu tveganju kompromisa, ki zagotavlja nekatere izboljšave za varčevalce. Še bomo morali delati na nadaljnjem izboljševanju sistemov zajamčenih vlog.
Seveda se zavezujem, da bomo spoštovali obveznost poročanja, ki jo nalaga direktiva, do konca leta 2009. Ta poročila bodo pokrivala tiste zadeve, ki so jih poslanci tukaj nocoj izpostavili. Ko govorimo o rezultatih nadaljnjega dela in predlogih, ki bi lahko nastali na njihovi podlagi, resnično upam, da bo rezultat bolj ambiciozen. Pri tem imamo v mislih predvsem dolgoročno zaupanje vlagateljev EU.
Christian Ehler
poročevalec. - (DE) Gospod predsednik, komisar, prosimo, ne uničite kompromisa, ki smo ga dosegli v tako kratkem času, ki ni bil nič več kot najava Komisije, ki jo je Parlament spremenil v realnost, tako da je poiskal kompromis s Svetom z dlakocepskim tolmačenjem zunanjega sveta. Prosimo, sporočite zunanjemu svetu, kaj to dejansko je: zelo hiter odziv treh institucij, zelo daljnosežen posvet s ciljem uskladitve potrebnih korakov, vključno s potrebnimi poizvedovanji, ki imajo zelo pozitiven in neposreden vpliv na državljane, namreč, kar menimo, da je skoraj celotno kritje 90 % zajamčenih vlog in krajše roke izplačil. Očitno smo pomislili tudi na nujna izplačila.
Naj še enkrat poudarim: kompromis ne pomeni le, da tri institucije ali ena od njih, namreč Komisija, trdi, da je to kompromis, zdaj pa želimo dlakocepiti; ne, to je skupen signal. Zato smo se zadeve tudi lotili po hitrem postopku. Bilo bi politično malomarno, če bi v javnosti intelektualno dlakocepili. Zunanjemu svetu moramo sporočiti ta pozitiven signal, ki smo ga dosegli skupaj s Komisijo. Sicer bomo v trenutni finančni krizi dosegli ravno nasprotno od odločne najave, ki smo jo omogočili s tem, da smo jo uresničili.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v četrtek.
Pisne izjave (člen 142)
Sebastian Valentin Bodu
Trenutna gospodarska kriza zahteva izredne ukrepe v času, ko se naraščajoče število Evropejcev sooča z brezposelnostjo in finančno recesijo. Dvig zgornje meje zajamčenih bančnih vlog za splošno populacijo je dobrodošel ukrep, ki bo ohranil zaupanje v bančni sistem. Prvotna zgornja meja 50 000 EUR in naslednja v višini 100 000 EUR sta več kot ustrezni za države, katerih bančni sistemi nimajo dolge tradicije, kot je na primer Romunija in druge nekdanje komunistične države. Trenutno je pomembno, da vsaka država sprejme ta ukrep, ker bo sicer obstajalo tveganje povzročanja panike med prebivalstvom. Romunija ni država, ki bi imela veliko vlog nad 50 000 EUR. Vendar pa lahko ima dvig zajamčenega zneska s psihološkega vidika le pozitiven vpliv, saj so vloge prebivalstva v primerjavi s septembrom samo v Bukarešti upadle za 6 %. To pomeni, da je bilo dvignjenih okrog 600 milijonov EUR v le nekaj tednih, kar se v zadnjih letih še ni zgodilo.
Po drugi strani pa bi kot poslanec Evropskega parlamenta rad pritegnil vašo pozornost k dejstvu, da je treba ta ukrep podpreti s pregledom politik odobravanja kreditov in stopnjo prevzemanja tveganj.
Siiri Oviir  
v pisni obliki. - (ET) Uredbe EU že od leta 1994 zagotavljajo, da v vseh državah članicah obstajajo sistemi zajamčenih vlog za primer stečaja katere koli banke, pri čemer je bil določen fiksni minimalni znesek zajamčenih vlog, in sicer 20 000 EUR. Vendar pa danes povprečen znesek privarčevanih sredstev na prebivalca EU znaša 30 000 EUR, kar kaže na to, da obstaja splošna potreba po dvigu minimalnih zneskov zajamčenih vlog.
Sklep Evropskega sveta z dne 7. oktobra 2008, s katerim so se države članice odločile, da bodo zaradi svetovne finančne krize zagotovile nujno pomoč in tako zavarovale prihranke posameznikov v višini vsaj 50 000 EUR za eno leto, je zelo dober ukrep. Trenutna pobuda Evropske komisije bo tudi pomagala pri vključitvi v zakonodajo EU, s čimer bo ponovno vzpostavljeno zaupanje vlagateljev v evropske finančne trge.
Kot rezultat priporočil Komisije se v letu 2009 načrtuje povišanje minimalnega zneska zajamčenih vlog na kar 100 000 EUR, česar so vlagatelji lahko zelo veseli!
Kljub vsemu pa bi morala Komisija vsekakor upoštevati dejanske zmožnosti držav članic pri dvigovanju ravni zajamčenih vlog, da bi se tako izognila situacijam, v katerih bi dvigovanje ravni zajamčenih vlog postalo "tekma", katere rezultat bi lahko bil takšen, da bi se revnejše države članice znašle v situaciji, ko ne bi imele zadostnih sredstev, da bi lahko jamčile, kar je bilo zajamčeno, zaradi česar bi lahko trpeli isti nič hudega sluteči vlagatelji.
Ker so finančni trgi EU med seboj tesno povezani, podpiram poročevalca in pozivam Komisijo ter Svet, naj izboljšata zahtevano čezmejno sodelovanje in načrtujeta konkretnejše ukrepe, ki bodo pomagali zagotoviti boljše sodelovanje med državami članicami v primeru morebitne krize.
