Sporazum med ES in Gvinejo Bissau o partnerstvu v ribiškem sektorju (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Louisa Manuela Capoulasa Santosa v imenu odbora za ribištvo o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau - C6-0391/2007 -.
Joe Borg
komisar. - Gospod predsednik, odboru za ribištvo in zlasti poročevalcu, gospodu Capoulasu Santosu, se zahvaljujem za poročilo.
Evropska skupnost in Republika Gvineja Bissau sta 23. maja 2007 parafirali sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju za obdobje štirih let. Ta sporazum je del "niza sporazumov ES o ribolovu tunov" v Atlantskem oceanu.
Finančni prispevek so določili na 7 milijonov EUR na leto. Od tega finančnega prispevka je 35 % ali 2,45 milijona EUR namenjenih za podporo opredelitvi in izvajanju politike ribiškega sektorja v Gvineji Bissau za uvedbo odgovornega in trajnostnega ribolova. Poleg tega bo Evropska unija plačala posebni letni prispevek v višini 500 000 EUR za izboljšanje sanitarnih pogojev v ribiškem sektorju ter za okrepitev spremljanja in nadzora nad vodami Gvineje Bissau.
Poleg celotnega zneska 7,5 milijona EUR protokol vključuje tudi posebno finančno določbo za dodatno dodelitev sredstev v višini največ 1 milijona EUR na leto, da se izboljšajo možnosti ribolova za lastnike ladij.
Novi protokol omogoča ribolovne možnosti za ulov morskih rakov in rib, zlasti glavonožcev, do skupne tonaže 4 400 t na leto za vsako od obeh kategorij. Poleg tega sporazum vključuje dovoljenja za 19 plovil za ribolov tunov s potegalkami, 14 plovil za ribolov z ribiško palico ter 4 plovila s površinskim parangalom.
Sporazum omogoča Skupnosti zanesljiv pravni in politični okvir za spremljanje dejavnosti flote Evropske unije v ribolovnem območju Gvineje Bissau. Prav tako omogoča Skupnosti, da podpira razvoj sektorja v tej državi v obojestransko korist.
V zvezi s predlaganimi predlogi sprememb naj povem, da se v mnogih primerih strinjam z navedenimi cilji, vendar jih zaradi naslednjih razlogov ne morem sprejeti.
Tudi sam sem zaskrbljen, ker mora biti pretok informacij za Evropski parlament čim bolj popoln. Vendar Komisija že ima vse zahtevane informacije v skladu z veljavnimi medinstitucionalnimi dogovori. Razen tega se vsako poročilo o oceni ter poročila o rezultatih pogajanj in zasedanj skupnega odbora takoj pošljejo odboru za ribištvo. Tudi sam redno obveščam odbor za ribištvo o stanju mednarodnih pogajanj na posebnih, za javnost zaprtih zasedanjih.
Obravnavali smo tudi vprašanje o zahtevah za poročanje flote, ker smo predlagali pravno podlago, ki bo Komisiji omogočila zavrnitev prošnje za dovoljenje na podlagi slabega poročanja držav članic. Ta osnutek uredbe je zdaj v postopku sprejemanja v institucijah.
V zvezi s predlogom, da se na splošno zavrnejo sporazumi o ribištvu, ker niso trajnostni, je treba opozoriti, da je Svet v svojih sklepih julija 2004 navedel, da je cilj novih sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju pomoč pri trajnostnem upravljanju ribolovnih virov. Dejansko sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju zagotavljajo le dostop do staležev, ki jih nacionalna flota zadevne države ni popolnoma izkoristila. Komisija meni, da je mogoče s sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju zagotoviti, pri čemer sporazumi dejansko zagotavljajo, politični in pravni okvir za podporo prizadevanju držav partneric pri izvajanju politike trajnostnega in odgovornega ribištva v svojih vodah.
Končno, ob upoštevanju predloga, da morajo lastniki plovil plačati celoten strošek sporazuma, sorazmerno s svojim ulovom, menim, da smo vzpostavili sprejemljivo ravnovesje delitve stroškov med prispevki lastnikov ladij in nadomestilom Skupnosti. Ta pristop je v skladu s sklepi sveta o sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju iz julija 2004, o katerih je Parlament podal svoje mnenje. V našem sistemu so licenčnine lastnikov ladij izračunane dejansko na podlagi njihovih vsakokratnih ulovov.
Luis Manuel Capoulas Santos
poročevalec. - (PT) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, moje poročilo zadeva sporazum o ribištvu z majhno afriško državo, ki je v zadnjih letih po desetletju oboroženega boja za samostojnost doživela močno politično nestabilnost z vmesnimi obdobji državljanske vojne. Ribolov je za to malo državo pomemben gospodarski vir, pri čemer njegov finančni prispevek pomeni zelo pomemben del državnega proračuna.
Vendar namen tega sporazuma o ribištvu ni nakup rib. Glede na filozofijo partnerstva, to ni v skladu s stališčem Evropske unije. Politika Evropske unije temelji na drugih vrednotah, pri čemer sta njeni bistveni skrbi trajnost virov in učinkovito partnerstvo. Zato je to sporazum z obojestranskimi koristmi: zagotovo za Evropsko unijo, ker ima njena flota dostop do pomembnih ribolovnih območij, vendar tudi za Gvinejo Bissau, ki bo, razen finančnega prispevka, v boljšem položaju za zagotavljanje trajnostnega gospodarjenja njenega morda največjega gospodarskega vira, s podporo raziskavam, spremljanju, nadzoru ter izboljšanju sanitarno-zdravstvenih razmer ribiških proizvodov.
Zato je ta sporazum uravnotežen in obojestransko koristen, zaradi česar predlagam, da Parlament potrdi moje poročilo, vključno s predlogom spremembe odbora za razvoj in z mojimi predlogi sprememb za okrepitev položaja Parlamenta in pri spremljanju teh področij. Kljub jasnim trditvam komisarja, da ne more sprejeti teh predlogov, menim, da ima lahko ribiška politika z bolj pozitivnim in ustaljenim stališčem Parlamenta le koristi.
Hélène Goudin
v imenu skupine IND/DEM. - (SV) Gospod predsednik, edini namen sporazuma o ribištvu je zagotoviti kratkoročne gospodarske interese še ene gospodarske panoge EU, ki v mednarodnem smislu ni med vodilnimi. Obstajajo trije razlogi, zakaj moramo jutri glasovati proti sporazumu o ribištvu. Prvi razlog je okolje. Kmalu bodo vode zahodne Afrike izčrpane. Biotska raznovrstnost je močno ogrožena in nadaljevanje izvajanja nesmiselne ribiške politike bo imelo dolgoročne posledice na okolje, tako na lokalni kot na svetovni ravni.
Drugi ugovor je gospodarske narave. Evropski davkoplačevalci so prisiljeni z milijoni evrov na leto subvencionirati neprofitne ribiške flote. Ali ima to gospodarske koristi? Ali je to trajnostno? Ali to pomeni dodano vrednost za Evropo? Če bi morali lastniki plovil namesto tega sami kriti svoje stroške, bi se pritisk na ribištvo zmanjšal, pri čemer bi bili v boljšem položaju davkoplačevalci in okolje.
Tretji razlog je pomembnost ribištva za lokalni razvoj v državah partnericah. Za mnoge od njih je ribištvo edini vir prihodka. Izčrpavanje morij povzroča nevzdržne razmere za lokalno prebivalstvo, ki ne more biti konkurenčno močno subvencioniranim evropskim plovilom. Zdaj je čas, da se sporazumi o ribištvu odpravijo.
Avril Doyle
Gospod predsednik, komisarja Borga moram vprašati, ali verjame v to, kar zdaj govori. Ali je ta govor napisal sam ali mu ga je napisal kdo drug in mu ga poslal? Ali zares pravi, da so sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju trajnostni?
Zelo zanimiv članek v časopisu New York Times z dne 14. januarja 2008 govori o velikem propadanju ribje populacije v zahodni Afriki in o želji po denarju od tujih flot za odpravljanje zaskrbljenosti v zvezi z dolgoročnimi dobrimi razmerami v ribištvu, pri čemer ima tudi EU željo po denarju zaradi zaskrbljenosti v zvezi z dobrimi razmerami v ribištvu.
Gvineja Bissau je država z 1,4 milijona prebivalci in je odličen primer slabega upravljanja ribištva. Vladimir Kacyznski, pomorski znanstvenik z Univerze v Washingtonu, je dejal, da že vsaj 20 let nihče ni celovito raziskoval državnih obalnih voda. Za izvajanje ribolovnih predpisov v Gvineji Bissau je bil dve leti zadolžen Sanji Fati. Leta 2005, ko je sprejel delo, ni imel niti enega službenega patruljnega čolna za nadzor nad stotinami piratov in večinoma tujimi plovili z vlečnimi mrežami. Ocenjeno je, da je bilo 40 % rib ulovljenih brez dovoljenj ali s kršenjem predpisov.
Dejansko se sprašujem, ali vemo, kaj delamo. Obstaja močno navzkrižje interesov. Gospodarstva v slabem stanju potrebujejo naš denar in so pripravljena prodati svoje ribolovne vire. Najti moramo boljšo rešitev. Naj obdržijo denar, vendar ne dovolite plenjenja njihovih voda. Komisar Borg, prosim, premislite še enkrat.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospod predsednik, kot nadomestni član odbora za ribištvo v tem parlamentu želim spregovoriti o poročilu, o katerem razpravljamo. To je strokovno, podrobno poročilo, vendar je to glede na vsebino običajno. Težko bi ga bilo oblikovati drugače.
Kljub temu je področje sporazuma veliko širše, ker uveljavlja druge vrednote, ki so v tem partnerstvu pomembne za obe stranki. Komisarju se ponovno zahvaljujem.
Joe Borg
komisar. - Gospod predsednik, najprej želim povedati, da se strinjam s pripombami poročevalca, gospoda Capoulasa Santosa, ki pravi, da sta ribištvo in prihodek iz sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju zelo pomemben del proračuna Gvineje Bissau.
Zdaj delujemo v duhu partnerstva, kar je v nasprotju s tradicionalnimi sporazumi o ribištvu, pri katerih je bil cilj uloviti ribe, plačati za ulov in oditi. Ti sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju so oblikovani na podlagi pomoči zadevni državi, da zgradi svojo ribiško infrastrukturo in s tem povezane sektorje, kar omogoča preusmeritev z ribištva na ribiške dejavnosti, kot je ribogojstvo, kjer je mogoče. Prav tako je cilj zagotoviti, da ribolovne dejavnosti, ki jih izvajajo naše flote v okviru sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, zadevajo le presežek.
V tem primeru je na našo prošnjo konec leta 2005 zunanji svetovalec izvedel ocenjevalno študijo, pri čemer smo upoštevali njegova priporočila v zvezi z upravljanjem in ohranjanjem virov, vključno z znanstvenim mnenjem raziskovalnega inštituta v Gvineji Bissau po kampanji ribolova z vlečno mrežo leta 2006.
Poleg tega protokol vključuje številne zavezujoče ukrepe v prilogi III za izvajanje načrta upravljanja za globalni ribolovni napor v izključni ekonomski coni Gvineje Bissau. Ob upoštevanju ribiškega načrta se je Gvineja Bissau zavezala k zmanjšanju ribolovnega napora za škampe in glavonožce, pri čemer je leta 2007 ohranila veljavne sporazume s tretjimi državami in Evropsko skupnostjo, v letu 2008 in naslednjih letih pa preprečuje mobilizacijo ribolovnih možnosti, dodeljenih tretjim državam od 1. januarja 2007, ki so ostale neizkoriščene, in ni omogočila ribolovnih možnosti za zakup v teh kategorijah ter je razveljavila in uradno prekinila vse sporazume z evropskimi družbami, zvezami ali podjetji.
Poleg tega podatkovni listi 1 in 2 iz priloge II o plovilih z vlečno mrežo za ulov rib kostnic, glavonožcev in škampov določata možnost obdobij biološke obnovitve. Kar zadeva lovljenje škampov, se je Gvineja Bissau prav tako zavezala, da bo v skladu z veljavno zakonodajo v podobmočju povečala velikost mrežnega očesa s 40 na 50 mm.
Rekel bi, da se kljub sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju še vedno izvaja veliko nezakonite ribolovne dejavnosti in izdaja veliko zasebnih dovoljenj tretjim državam, ki niso del Evropske unije, pri čemer lahko prav na podlagi teh sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju nadzorujemo in upravljamo naše ribiške flote, da v vodah Gvineje Bissau in drugih vodah trajnostno lovijo ribe.
Zato verjamem, da je za zadevno tretjo državo v povezavi z Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo koristno, da se pogaja in sklene takšne sporazume o partnerstvu v ribiškem sektorju v okviru nove ureditve.
Strinjam se z vami, da je prejšnja ureditev izkoriščala vire, vendar se nova ureditev osredotoča le na pogajanja o sporazumih o presežku, da se, če je zaloga v vodah tretjih držav že v celoti izkoriščena ali prelovljena, sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju ne sklene. Če so zaloge premalo izkoriščene, sklenemo sporazum le za presežek in si čim bolj prizadevamo, da naše flote vsaj izvršujejo in ohranjajo obveznosti iz sporazuma.
Luis Manuel Capoulas Santos
poročevalec. - (PT) Gospod predsednik, najprej želim povedati, da zelo obžalujem "moralističen" odnos, ki ga želijo nekateri poslanci vnesti v to razpravo za dober vtis, kar po mojem mnenju razkriva le veliko neznanje glede dejanskega vprašanja.
V zvezi z Gvinejo Bissau in njenim političnim, gospodarskim in socialnim stanjem ter njeno polpreteklo zgodovino sem seznanjen, pri čemer se dobro zavedam pritiska ribiških flot takratne Sovjetske zveze na vire Gvineje Bissau v poznih sedemdesetih letih 20. stoletja ter grabežljivosti nekaterih naših tekmecev v smislu globalnega ribolova. Verjamem, da smo lahko na filozofijo ribiške politike EU ponosni in se je ne sramujemo, pri čemer je obžalovanja vredno, da se druge volilne sile na področju ribištva ne zgledujejo po nas. Dokaz tega je dejstvo, da so zadevno poročilo odobrili vsi člani odbora za razvoj, medtem ko je velika večina članov odbora za ribištvo odobrila moje poročilo.
Verjamem, da je to možno in politično stvarno napredovanje in da je najboljše za interese ne le Evropske unije, ampak tudi za prebivalce Gvineje Bissau. Zato, gospod predsednik, ponovno pozivam Parlament, da odobri to poročilo, ker je politično uravnoteženo in ima sporazum o partnerstvu obojestranske koristi za zadevni stranki.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v torek, 11. marca 2008.
