Koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes (lühiettekanne) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Eva Joly raport arengukomisjoni nimel maksunduse ja arengu kohta - koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes.
Eva Joly
Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Esitlen teile täna õhtul teatava rahuloluga raportit maksunduse ja arengu kohta.
See esindab olulist etappi võitluses, mis algas kaua aega tagasi ning mille poole nüüd Euroopa Parlamendis pürgin. Soovin tänada kõiki oma kolleege arengukomisjonis, kellega koostöö on olnud väga produktiivne. Loodan, et see saab homsel hääletusel kinnitust.
Finants- ja majanduskriis ning põllumajandusmaterjalide tõusvad hinnad on väga valusalt löönud arengumaid, mis vajavad nüüd rohkem kui kunagi varem olulisi uusi rahastusallikaid. Selles globaalse kriisi kontekstis on maksutulu, mis on arengurahastuse vanim allikas, suurim probleem ja tõeline katsumus.
Tõhusad maksustamissüsteemid ei taga vaid äärmiselt olulise avaliku teenistuse rahastamist. Valitsemissektori tulude läbipaistva, vastutustundliku kasutamise edendamisega on need ka ühed vastutustundliku demokraatia rajajad. Õiglaste, progressiivsete ja läbipaistvate maksude kehtestamisse panustamine ei tohiks mingil juhul viia ametliku arenguabi (ODA) kaotamise või vähendamiseni. See ei tohiks anda järjekordset ettekäänet liikmesriikidele, kes kalduvad üha enam vähendama oma osa SKP-st, mis on pühendatud ODA-le.
Kuigi ODA võib olla ebatäiuslik ning suure arenguruumiga, ei ole see sellegipoolest vähem elutähtis riikidele, keda on raskelt mõjutanud nii majanduslikud kui ka kliimaga seotud kriisid. Seega ei ole küsimus abi asendamises, vaid selle ümbersuunamises tõhusate maksustamissüsteemide loomiseks, millesse peavad rahvusvahelised jõud panustama vastavalt enda tegelikule tulule. Sellisel viisil on vaestel riikidel taas võimalik võtta oma areng enda kätesse, vähendada vaesust ja hüvitada tollitulude kaotust turgude liberaliseerimise tõttu, nii et pikas perspektiivis suudaksid nad hakkama saada välisabita.
Siiski ei ole lõunapoolsed riigid vaid enda ebaefektiivsete maksustamissüsteemide ohvrid. Nad kannatavad ka dumpingu all, mille on neile peale surunud Bretton Woodsi organid, ebaseadusliku kapitali väljavoolu ja maksuparadiiside tõttu. Igal aastal kannavad need kolossaalseid kahjusid maksutulus, mis on hinnanguliselt üle kümne korra suuremad kui rikastelt riikidelt saadav abi.
See raport rõhutab seda tõsiasja. OECD suunised ei ole kaugeltki adekvaatsed ja kujutavad endast hoopis ohtu. Mittekooperatiivsete alluvuste eemaldamise võimaldamisega hallidest nimekirjadest pelgalt koostöölepingu allkirjastamisega, kehtestamata vähimatki automaatset teabevahetust, loovad nad illusiooni, et maksuparadiisid on seaduslikud ning omistavad usaldusväärsuse süsteemile, mis on kahjulik nii põhja kui ka lõuna rahandusele.
Maksuparadiiside lõpetamine on väga oluline samm nende riikide arengu suunas ning Euroopa Liit peab selle võtma oma suurimaks prioriteediks. EL peab oma kohustused enda kanda võtma, nagu seda on teinud Ameerika Ühendriigid, ning välja töötama selge siduva õigusakti koos ehtsate sanktsioonimehhanismidega, et teha lõpp maksuparadiisidele, mis on vaeste riikide arengu jaoks justkui massihävitusrelvad. EL peab takistama ettevõtete kasumi ja siirdehinnaga manipuleerimist, seda eriti Euroopa ettevõtete puhul, mis saavad kahjulikest maksusüsteemidest nii kasu kui ka kuritarvitavad neid. See peab kohustuslikuks muutma läbipaistva siduva rahvusvahelise mehhanismi, mis kohustab kõiki rahvusvahelisi ettevõtteid, eriti toormetööstuse ettevõtteid, deklareerima automaatselt enda teenitavad kasumid ja maksud, mida need maksavad kõikides oma tegevusriikides.
See on ülioluline samm edasi nende peatamiseks, kes rikastuvad lõunamaiste pankade õnnetuse arvelt. Samuti on see väga oluline samm Euroopa Liidu usaldusväärsuse seisukohalt.
Elena Băsescu
(RO) Austatud juhataja! Praeguse majanduskriisi taustal on hea valitsemistava edendamine maksuküsimustes vajalik nii ELi tasandil kui ka väljaspool seda. Rõhutan, et iga riik vastutab ise enda fiskaalpoliitika eest. Selles kontekstis tuleb vältida takistuste ette veeretamise tava ja soosida riikidevahelist koostööd.
Maksuparadiisidega võitlemine on kõige olulisem prioriteet. Need kahjustavad arengumaade poliitilise süsteemi kvaliteeti. Samuti soodustavad need majanduskuritegevust, muutes selle tulusamaks. See omakorda aitab suurendada maksutulude ebavõrdset jaotamist. Veel üks meede on teabevahetuse parandamine kõikide liikmesriikide vahel. Samas on tarvis arengumaade aktiivsemat osavõttu vastavatest rahvusvahelistest foorumitest.
Franziska Keller
Austatud juhataja! Maksud ja maksustamine on arengupoliitikast rääkides väga oluline teema. Arengupoliitika sidususe seisukohalt on see väga oluline teema, sest korraliku maksusüsteemita, ilma korralike poliitikateta maksuparadiiside kohta, ei ole me oma arengupoliitikas kunagi sidusad ning hetkel me seda ei olegi. Seetõttu on see raport väga teretulnud ning loodan, et homme, teie, selle täiskogu liikmed, sellele vett peale ei tõmba.
Peame komisjoni teatist täiendama, kuna selles on olulisi puudujääke, näiteks OECD-siseste probleemidega mittetegelemine ning maksutuludele avaldatava maksukonkurentsi mõju eiramine. Kui soovime tegutseda kooskõlas Lissaboni leppega, kui soovime, et meie arengupoliitikad oleksid sidusad, peame tegutsema kohe ning paluma teilt selle raporti täielikku toetamist.
João Ferreira
(PT) Austatud juhtaja! Kuigi koostöö maksustamisvaldkonnas on oluline ja vajalik, ei tohi me eirata tõsiasja, et maksustamispoliitika on majanduse ja sotsiaalpoliitika otsustava tähtsusega instrument, mille definitsioonile avaldavad mõju selged poliitilised kriteeriumid ja hinnangud. Seetõttu ei ole Euroopa Liidu ülesanne eksportida nn head valitsustava maksuasjades, nagu raportöör õigesti märgib. Arengumaade suveräänsust, valikuid ja võimalusi tuleb täielikult austada, pöörates samal ajal tähelepanu nende konkreetsele olukorrale ja tingimustele.
Mul on kahe olulise teema kohta kaks tähelepanekut. Esiteks nn majanduspartnerluslepingud, mida oleme arengumaadele nende vastuseisust hoolimata peale surunud ning mis kammitsevad oluliselt nende riikide maksusüsteeme ja põhjustavad muudki ränka kahju. Teiseks maksuparadiisid, mis on endiselt olemas ja mille tõttu ulatub saamata jäänud tulu raporti kohaselt igal aastal 800 miljardi dollarini. Need kaks näidet on Euroopa Liidu väidetavaid koostööeesmärke puudutava poliitika ebakõla paradigmad.
Maria Damanaki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Sooviksin komisjoni nimel Euroopa Parlamenti ja eriti arengukomisjoni selle raporti eest tänada!
Mul on hea meel näha, et Eva Joly raport rõhutab ja tugevdab komisjoni teatise sõnumit maksude ja arengu kohta. See seab ka väga ulatuslikke eesmärke ning jagab Euroopa Liidule kaalukaid suuniseid tulude kogumise kohta arengumaades. Riigisiseste ressursside mobiliseerimine on aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks vajaliku säästva arengu, vaesuse vähendamise, hea valitsemistava ja avalike hüvede pakkumise seisukohalt keskse tähtsusega. Peame parandama maksu- ja arengupoliitikate sünergiat ning abistama arengumaid paremate maksustamis- ja haldussüsteemide ülesehitamisel.
Seisame silmitsi suure probleemiga. Mulle isiklikult avaldasid muljet teie joonised, milles väidetakse, et ebaseadusliku väljavoolu määr on umbes kümme korda suurem kui arengumaadesse saadetavate abirahade summa. See on tõepoolest rabav.
Seega peame töötama samaaegselt kahel teineteist täiendaval tasandil. Esiteks peame toetama tõhusaid riigisiseseid maksusüsteeme ning teiseks töötama läbipaistva koostöövalmis ja õiglase maksukeskkonna nimel, et arengumaad suudaksid võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja kahjuliku maksukonkurentsiga.
Teie raport kutsub komisjoni esmalt üles võtma paremini arvesse kaubanduse liberaliseerimise mõjusid ning teiseks mitte olla võitluses maksudest kõrvalehoidmise ja kahjuliku maksukonkurentsiga piiratud OECD põhimõtetega. Sooviksin nendel probleemidel pikemalt peatuda.
Esimese teema puhul võin teile kinnitada, et oleme täielikult pühendunud eduka fiskaalse ülemineku toetamisele suurenenud abi kaudu suutlikkuse suurendamisel, nõudlusepõhiste piirkondlike ja rahvusvaheliste suutlikkuse arendamise algatuste ning parema doonorkoostöö kaudu ELi ja rahvusvahelisel tasandil.
Teise küsimuse puhul näeb komisjon maksudest kõrvalehoidmises ja kahjulikus maksukonkurentsis põhitakistusi riigisiseste ressursside mobiliseerimiseks. Seetõttu aitame arengumaadel töötada välja võimekus nende probleemidega tegelemiseks ning parema maksualase rahvusvahelise koostöö edendamiseks.
Meie teatise rakendamisest alates on tehtud juba palju tööd. Konkreetsed sammud on võimalikud tänu parlamendi rahalisele abile. Teie 2010. aasta 708 000 euro suurune eraldis on võimaldanud meil maksuhalduse edendamisel rahastada mitmesuguseid olulisi tegevusi. Nende hulka kuuluvad Aafrika maksuhaldusfoorumi tehnilised seminarid, toetus mäetööstusele, läbipaistvuse edendamise algatused ja riigisiseste ressursside mobiliseerimise teemalise kõrvalürituse rahastamine ÜROs. Samuti anname tehnilist abi maksuteabevahetuslepingute rakendamiseks.
Veelgi enam - komisjon koostab teatist, milles hinnatakse riigist riiki raporteerimise nõude vastuvõtmise otstarbekust ELi õigusaktidesse. Konsulteerisime eelmise aasta jaanuari lõpuni üldsusega ning jätkame nüüd selle olulise teema mõjuhinnanguga. See aitaks arengumaadel maksudest kõrvalehoidmise vastu tõhusamalt võidelda.
Soovin parlamenti siiralt tänada toetuse ja pühendumuse eest nendes küsimustes. Olen veendunud, et, maksuhalduse tugevdamises on võimalik teha palju edusamme ning näen rõõmuga, et need teemad on lisatud ka G20 ja G8 päevakorda.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub teisipäeval, 8. märtsil kell 12.
