Infotund (küsimused nõukogule)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B6-0138/2007).
Nõukogule on esitatud järgmised küsimused:
Teema: üldine lähenemisviis rändele
Pidades silmas 17. ja 18. juunil 2007 Lissabonis peetud üldasjade nõukogu järeldusi, mis puudutavad üldise lähenemise rändele laiendamist ja kindlustamist, samuti probleeme, mis tulenevad alalise valitsustevahelise koostöö meetmete rakendamisest, millised meetmed võiks nõukogu ette näha, pidades silmas tõhusamate liidu strateegiate arendamist, sealhulgas reaalsed otsustuste tegemise volitused komisjonile või Frontexile sellistes küsimustes nagu assotsiatsiooni pilootprojektide asutamine?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) ELi institutsioonid rakendavad mitmeid meetmeid, mis on ette nähtud nõukogu 18. juuni 2007 järeldustes, oma pädevuse piires, mis on neile asutamislepinguga antud, koostöös liikmesriikidega ning vajadusel asjaomaste kolmandate riikidega.
Kohustus välispiiride kontrollimiseks ja jälgimiseks langeb liikmesriikidele. Siiski on kõigi Schengenisse kuuluvate liikmesriikide, mitte üksnes välispiire omavate liikmesriikide huvides tagada, et välispiiride kontroll on tõhus; seepärast on võetud teatavad meetmed, et edendada liikmesriikide vahel sel alal solidaarsust ja koostööd.
Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri, üldisemalt tuntud kui Frontex, asutamine määrusega (EÜ) nr 2007/2004 oli tähtis samm selle solidaarsuse edendamiseks.
Samamoodi tugevdati edasi Frontexi agentuuri võimekust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku vastuvõtmisega 12. juunil käesoleval aastal, millega seati sisse mehhanism piirivalve kiirreageerimisrühmade loomiseks, samuti tsentraliseeritud kättesaadava tehnilise varustuse asutamine - tuntud kui "tööriistakast” -, mida hoiavad liikmesriigid ja mida tehakse teistele liikmesriikidele kättesaadavaks.
Ühisoperatsioone ja pilootprojekte käivitatakse asjaomase liikmesriigi kokkuleppel. Piirivalve kiireageerimisüksused võetakse kasutusele vastusena ühe või enama liikmesriigi esitatud taotlusele. Frontex koordineerib neid tegevusi.
Hetkel ole selles kontekstis plaanis komisjoni või Frontexi otsustamispädevuse reguleerimisala laiendada. Lisaks, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 574/2007/EÜ, millega luuakse üldprogrammi "Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007-2013, heakskiitmine on veel üks oluline samm solidaarsuse edendamiseks ning seab sisseuue vahendi finantsabi laiendamiseks liikmesriikidele, kes kohaldavad Schengeni lepingu sätteid oma välispiiridel.
Manuel Medina Ortega
(ES) Eesistuja, suur tänu teabe eest, mis te olete mulle andnud. Ma olen teadlik põhiseaduslikest piiridest selliste koostöömeetmete arendamisel, samuti paljude liikmesriikide vastuseisust suuremate kohustuste võtmiseks, kuid me riskime alati sellega, et Euroopa Liidu sõnu ei kinnita faktid, ning seda eelkõige Frontexi mehhanismi toimimisel. Koostöö rangelt valitsustevahelise ja vabatahtliku olemuse tõttu jäävad Euroopa Liidu sõnad sageli lihtsalt sõnadeks, teiste sõnadega, hakkab üks programm toimima ning see katkestatakse seetõttu, et valitsused kas ei ole piisavalt ressursse hankinud või ei ole neid pakkunud, või on need tagasi võetud, mis tähendab, et me lõpetame korduvate avaldustega, mis pahandavad avalikkust, kuulutades vahendite kõrvaldamist siis, kui operatsioon on alanud, või pärast väga piiratud või lühikest perioodi.
Ma loodan, et eesistujariik julgustab süsteemi tugevdamist, mis annab seda tüüpi operatsioonidele suurema kestvuse.
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Ma mõistan teie muret. Igal juhul peame me, ma arvan, ka siin, vaatama läbi tehtud edusammud, Kui me peame meeles, kust me oleme tulnud ja kus me olime, on Frontexi asutamine minu arvates juba iseenesest edusamm ning üks samm koostöö suunas Euroopa Liidu sees küsimustes, mis puudutavad välispiiride haldamist.
Me võime, nagu te ütlete, arendada Frontexi suutlikkust ja pädevust, kui liikmesriigid seda soovivad. Siiski, ma arvan, et ka siin kehtib sõna, ja see ei ole valitsustevaheline sõna, vaid üldtähtis sõna, sõna, millele, ma ütleks, meie liit rajati - ja see sõna on solidaarsus.
Me peame ka siin toetuma solidaarsusele, solidaarsusele liikmesriikidega, kellel võib ühel või teisel hetkel sellest puudu olla. See sõna - sellele ei ole asendajat - on sõna, mis ei märgi valitsustevahelist olukorda, vaid pigem liitu.
Hubert Pirker
(DE) Eesistuja, ma tahaksin olla konkreetsem. Frontexi idee on suurepärane, kuid rakendamine vilets. Üks selle põhjuseid on, et liikmesriigid ei näe ette personali ega varustust, mida on lubanud. Härra Frattini on leidnud, et on antud üksnes 10%. Ma tahaksin, et te ütleksite mulle - ja parlamendile -, kui suur osa personalist ning milline tehniline varustus millise liikmesriigi poolt on tegelikult tänaseks hangitud ning mis on endiselt puudu, ning millise tegevuse te kavandate tagamaks, et kõik liikmesriigid annavad lõpuks selle, mida lubasid, et võimaldada Frontexil toimida aasta läbi.
Manuel Lobo Antunes
Ma mõistan samuti austatud parlamendiliikme küsimust. Me peame meeles pidama lubadusi, mille oleme Frontexi alal andnud, kas varustuse, rahastamise või personali mõttes, ning me peame oma lubadusi täitma, ning ma tooksin välja, et eesistujariik ei ole jätnud nendele aspektidele tähelepanu juhtimist unarusse.
Kui meil ei õnnestu oma lubadust pidada, peame me selle võtma kiireloomuliseks küsimuseks. See on ainus viis võimaldada Frontexil tõhusalt täita osa ja pädevusi, mis talle on määratud.
Paul Rübig
(DE) Ma olen huvitatud, et kuulda, kas on kaalutud väikese ja keskmise suurusega ettevõtete kaasamist - lõppude lõpuks annavad nad olulise panuse tööhõivesse Euroopas. Ma tahaksin ka teada, millises ulatuses - nagu on olnud näha USAs - on eelkõige naiste töötamine lisanud meetmeid Lissaboni kavasse. Kas nõukogu on võtnud asjakohaseid ettevaatusabinõusid, et töötajaid vastavalt täiendada?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Ma tahaksin Frontexi haldamise ja üldisema sisserände küsimuse osas öelda, et eesistujariik Portugali peamisteks eesmärkideks on võidelda tõhusamalt ebaseadusliku sisserändega ning paranda nende inimeste kohanemist, integreerumist ja elukvaliteeti, kes meie keskel töötavad ja aitavad seaduslikult kaasa meie majanduslikule ja sotsiaalsele arengule.
Eesistujariik Portugalil on seda aspekti silmas pidades eri algatusi. Me peame meeles pidama meetmeid, mis o sellel alal kõige aluseks ja olulised meie suhetes kolmandate riikidega. Sisseränne jääb alati eesistujariigi ja nõukogu päevakorda nende dialoogides kolmandate riikidega.
Juhataja

Teema: meeste ja naiste võrdõiguslikkus ja tööõiguse kaasajastamine
Milliseid erinevusi on nõukogu tuvastanud meeste ja naiste kohtlemises palgatööl?
Kuidas jagunevad erinevused geograafiliselt liikmesriikides?
Millise panuse annab nõukogu arutelude kontekstis, mis käsitlevad tööõigusaktide ajakohastamist ning diskrimineerimise vastu võitlemist nii, et meestel ja naistel oleks juurdepääs kvaliteetsetele töökohtadele, mis pakuvad paindlikkust ja kindlustunnet?
Kas on võimalik kokkuleppele jõuda kaitseklauslite osas emade kaitsmiseks ning töö- ja pereelu ühitamiseks erasektoris?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Mis puutub erinevustesse meeste ja naiste kohtlemisel palgatööl, on juba heaks kiidetud põhilised õigusaktid, sealhulgas teatavad direktiivid, mis näevad ette ühetaolise kohtlemise töötasu, töökohale juurdepääsu, ametialase koolituse, edutamise ja töötingimuste suhtes.
Lisaks on komisjon ja Eurostat vastutavad selles sektoris olukorra suhtes järelevalve teostamise eest erinevates Euroopa Liidu osades. On selge, et selleks, et sõnastada strateegiaid, on vaja hea kvaliteediga andmeid, mis hõlmaksid kogu Euroopa Liitu. Siinkohal on mul väga hea meel tuletada meelde kokkulepet, mis hiljuti saavutati nõukogu ja parlamendi vahel Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi asutamiseks, mis hakkab just sellel alal tegutsema.
Tööõigusaktide ajakohastamise küsimuses võib nõukogu tegutseda üksnes komisjonilt saadud õigusakti ettepaneku alusel. Sellele vaatamata kohaldab ka nõukogu avatumaid meetodeid koordineerimiseks Euroopa tööhõive strateegia alusel. Sellel poliitikaalal on meie tähelepanu praegu keskendunud komisjoni hiljutisele teatisele kaitstud paindlikkuse kohta, mis mainib eriti soolist võrdõiguslikkust kui üht võimalikku ühist põhimõtet, milles Euroopa Liidu tasandil kokku lepitakse.
Me tervitame ka asjaolu, et 2007. aasta kevade Euroopa Ülemkogu nõustus looma perekonnaliidu, mis oleks platvormiks, kus vahetada arvamusi ja teadmisi heade tavade ja põhimõtete kohta perekondade jaoks.
Mis puutub emadust kaitsvate ning erasektoris töö- ja pereelu ühitamist puudutavate kaitseklauslite lisamist, siis on mul hea meel mainida juba heaks kiidetud tähtsaid direktiive emaduspuhkuse, emaduse kaitsmise ning vastsündinute kohta töökohal.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Härra juhataja, ma tahaksin tänada nõukogu eesistujat, et ta kordas meetmeid, mis, nagu me teame, on võetud võrdõiguslikkuse huvides. Ma küsin positiivse diskrimineerimise kohta mõnede liikmesriikide õigusaktides. Näiteks on emadele ette nähtud madalamad pensionikünnised; kas Euroopa Komisjon mõistab selle täna hukka, mis viib kõnealused riigid Euroopa Kohtusse. Kas nõukogu teeb otsuse sellise positiivse diskrimineerimise kasuks?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Saksamaa, Sloveenia ja Portugali eesistumisprogrammide hoolikas lugemine näitab, et sotsiaalküsimused, täpsemalt soolise võrdõiguslikkuse ja perekonna kaitsmise küsimused, on meie mureküsimuste nimekirjades kõrgel kohal.
Koostöös komisjoniga, igaüks oma vastutusalal, esitleme me muidugi meetmeid, mis võivad olla soodustavamad ja võivad tegelikult peegeldada meie muret sotsiaalküsimustes. Need mureküsimused on olulised nüüdisaegses ühiskonnas, nagu EL, võttes arvesse ELi ja liikmesriikide vastavat pädevust.
Austatud parlamendiliige, lubage mul kinnitada, et sotsiaalküsimused, eelkõige need, mis käsitlevad perekonna kaitsmist, on prioriteediks kõigile kolmele eesistujariigile ning antud juhul eesistujariik Portugalile. Ma loodan, et detsembriks ei ole me talle sellel alal pettumust valmistanud.
DanutBudreikait
(LT) Nii kaua aega tagasi kui aastal 1975 võttis Euroopa Liit vastu õigusaktid, mis keelavad diskrimineerimise palkade määramisel ning nõuavad, et meestele ja naistele makstaks võrdse töö eest võrdset palka. Juba 30 aastat on möödunud, ometi ei ole neid õigusakte veel rakendatud. Ma tahaksin paluda nõukogul esitada oma arvamus. Kas liikmesriigid saavad ise valida, millised aktid nad rakendavad ja millised mitte? Milline on see olukord Portugalis?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Taaskord tahaksin ma tuua välja selle, mis kuulub ELi pädevusse, nimelt poliitika ja õigusloome, ning mis on liikmesriikide kohustus - seda tuleb arvesse võtta - ning ma tahaksin öelda, et sooline võrdõiguslikkus on Portugalis oluline teema.
Ma pean ka ütlema, et ELis ja praegusel juhul uues reformileppes - nagu on juba kajastunud põhiseaduse lepingus - on võrdõiguslikkus meile aluseline ja põhiline küsimus Euroopa integratsioonis ning on osa nende juhtprintsiipide õigustikust, mis on meie muredes alati esiplaanil.
Juhataja

Teema: Palestiina
Milline on nõukogu praegune seisukoht otsese suhtlemise suhtes palestiinlaste valitud esindajatega, kes töötavad valitsusalas Gaxas?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Ma tuletaksin täiskogule meelde, et oma 23. ja 24. juuli 2007 järeldustes kordas nõukogu oma täielikku toetust president Abbasile ja peaminister Fayyadi juhitud valitsusele.
Nõukogu kinnitas uuesti oma seisukohta sündmuste kohta Gazas; ainus viis saavutada Palestiina riiklikke eesmärke rahumeelsete, seaduslike ja demokraatlike vahendite kaudu on president Abbasi kavandatud rahuprogrammil põhineva leppimise ja riikliku ühtsuse kaudu.
Nõukogu sedastas ka, et EL on igal juhul vastu Palestiina territooriumi jagamisele, ning kinnitas, et EL on valmis tegema koostööd kõigi Palestiina erakondadega, kelle poliitika ja tegevus peegeldavad neliku põhimõtteid.
EL algatas uuesti suhted Palestiina võimu institutsioonidega. Me alustasime otsese rahalise ja tehnilise abi osutamist Palestiina valitsusele. Oma 23. ja 24. juuli 2007. aasta järeldustes kinnitas nõukogu taaskord oma tõotust aidata panna aluse tulevase Palestiina riigi institutsioonidele ja majandusele ning rõhutas vajadust arendada majandust Palestiina okupeeritud territooriumidel, sealhulgas edendades koostööd Palestiina erasektoriga.
Nõukogu kinnitas oma toetust Palestiina tsiviilpolitseile, remobiliseerides EUPOL COPPS missiooni. Nõukogu kutsus üles Iisraeli tagama missiooniks nõutavad tingimused.
Chris Davies
Euroopa Liidu poliitikaks on alates Palestiina valimistest olnud keeldumine kõnelustest Hamasiga seotud valitud esindajatega. Iga kord kui Hamas on astunud väikese sammu, mida võib mõista liikumisena meie suunas, oleme me ukse nina ees kinni löönud.
Tänu kõnelustele, mis mul on olnud mõnede eesistuja kolleegidega Lissabonis, tean ma, et on mõned tema valitsuse liikmed, kes peavad kõnealust poliitikat kohutavaks läbikukkumiseks. Kuid sellisel juhul on tema ülesandeks kõneleda nõukogu nimel ning kaitsta kaitsmatut. Kas ta saaks öelda täiskogule, millisel moel on nõukogu arvates tema poliitika tõestanud oma edukust?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Ma juhiksin tähelepanu, et Lähis-Ida rahunelik kohtus hiljuti Lissabonis. Me oleme kindlad ja usume, et meil on võimalik kavandada neliku reguleerimisala piires ja ka ELi reguleerimisala piires meetmeid, mis võivad aidata kaasa edusammudele Lähis-Ida rahuprotsessis. Olukord seal on püsinud mitmeid aastaid muutumatuna ning me teame, et see on kompleksne ja keeruline olukord, mida ei saa lahendada üleöö.
Siiski arvame me, et poliitilised tingimused võivad nüüd olla sellised, mis võimaldavad meil teha positiivset arengut. Eesistujariik Portugal tahab selles suunas töötada, samuti ka nõukogu ja Euroopa Liit.
Me peame hetke ära kasutama ja võimalusest kinni haarama. Me peame ära kasutama poliitilist konteksti ja tegema kiiremas korras kõik võimaliku, et käesolevat probleemi lahendada, mida me, ma arvan, tunnetame praegu olevat seoses Lähis-Ida rahuprotsessiga. Me peame olema realistlikud, samas enesekindlad, ja me ei tohiks mõelda allaandmisele.
David Martin
Lubage mul uuesti sõnastada härra Davies'e väga hea küsimus. Kas nõukogu usub, et me suudame saavutada edu Lähis-Idas ilma Hamasi lauale toomiseta? Välja arvatud kui Hamas on kaasatud aruteludesse, võib nelik kohtuda kellega iganes tahab, kuid lahendust ei leita. Kas nõukogu lepib sellega, et ühel päeval peab ta istuma silmast-silma vastamisi Hamasiga, et olukorda lahendada?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Nagu te teate, leppis nõukogu kokku Lähis-Ida rahuprotsessi põhimõtetes ja poliitikasuundades, mida ta kavatseb järgida; ta usub nendesse põhimõtetesse ja poliitikasuundadesse, mis kujundavad tema poliitilise tegevuse, ning ta kavatseb neist kinni pidada.
Juhataja
Kuna autorit ei ole kohal, muutub küsimus 4 kehtetuks.
Teema: kaubandusabi
Eesistujariike Soomet ja Saksamaad tuleb õnnitleda seoses prioriteediga, mille nad andsid kaubandusabile.
Milliseid samme kavatseb eesistujariik Portugal astuda, tagamaks, et kulutused kaubandusabile komisjoni poolt, ja teatud liikmesriikidele, jätkavad õigel trajektooril 1 miljardi euro suuruse aastakulu eesmärgi suunas aastaks 2010? Tõesti, kas eesistujariigil on olemas selgitused või püüab ta leida selgust üksikute riikide rahalisest kohustusest 1 miljardi euro eesmärgi suunas?
Kuidas tagab eesistujariik Portugal, et liikmesriigid ja komisjon osutavad piisavat abi nendes kaubandusabi aspektides, mille on tuvastanud WTO kaubandusabi operatiivgrupp aastal 2006, nagu näiteks kaubandusega seotud korraldamine ja kaubandusega seotud infrastruktuur, mis jäävad väljapoole kaubandusega seotud abi määratlusest ja seega väljapoole 2 miljardi euro eesmärki?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Eesistujariik Portugal on kindlalt pühendunud sellele, et jätkata eesistujariikide Soome ja Saksamaa edukat tööd ning rakendama kaubandusabi alaseid järeldusi, mille nõukogu on heaks kiitnud 15. mail 2007, eelkõige selles, mis puutub ELi kaubandusabi strateegia lõpetamist õigeaegselt, et lisada see WTO järgmisesse kaubandusabi ülemaailmsesse hindamisse, mis peaks aset leidma novembris 2007.
Üks eesistujariigi eesmärkidest on jõuda kokkuleppeni ELi kaubandusabi strateegia osas oktoobrikuises üldasjade ja välissuhete nõukogus, sealhulgas põhijoonte osas konkreetseteks sammudeks, mis on ette nähtud 2 miljardi euro suuruse kaubandusabi osa saavutamiseks aastal 2010, nimelt, et liikmesriikidelt saadav 1 miljardit eurot vastaks arenguriikide vajadustele.
Eesistujariik on kindel, et see saavutatakse. Strateegia eesmärk on ka anda panus laiema kaubandusabi kava jaoks ja rakendamist vajavate meetmete määratlemisesse.
Seepärast esitles eesistujariik 5. juulil 2007 ELi kaubandusabi strateegia projekti, mis on arutluse all asjaomastes nõukogu struktuurides. Strateegia projekti tuleks vaadata WTO kaubandusabi operatiivgrupi 2006. aastal esitatud soovituste järelmeetmete kontekstis.
David Martin
Ma olen väga julgustatud eesistuja vastusest ja soovin talle edu oktoobrikuiseks istungiks. Ma loodan, et ta saab edukad tulemused.
Kui ta saab, siis kas ta kaaluks selle aasta lõpu poole selle avaldamist, kui palju iga liikmesriik on kaubandusabisse panustanud? Me teame, et komisjoni 1 miljard eurot on väga läbipaistev ning on ilmselge, kuidas see kulutatakse. Ei ole aga nii selge, kust peaks tulema liikmesriikide 1 miljard eurot, kas see tõesti ka juhtub ja kellelt see tuleb. Kas nõukogu kaaluks selle avaldamist novembris või detsembris?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Ma tänan austatud parlamendiliiget tema julgustavate ja kindlustunnet sisendavate sõnade eest. Eesistujariik ja nõukogu võtavad selles küsimuses vajaliku tegevuse kooskõlas kohaldatavate tavade, tingimuste ja õigusalaste sätetega.
Juhataja

Teema: Põhjamõõtme-alane poliitika
Nõukogu eesistujariik Portugal on teatanud, et ta kavatseb edendada ELi koostööd Vahemere riikidega. Kuna ELil on ka põhjamõõde, siis kuidas edendab nõukogu eesistujariik samaaegselt ELi põhjamõõtme-alast poliitikat ja selle rakendamist?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Me oleme rakendanud põhjamõõtme-alast poliitikat alates selle aasta algusest, põhjamõõtme tippkohtumisel Helsingis 2006. aasta novembris vastu võetud kahe dokumendi alusel.
Helsingis vastu võetud poliitika raamdokument ja poliitiline avaldus kujutavad pöördepunkti põhjamõõtmele, niivõrd kui nad muudavad poliitika ühiseks poliitikaks, mida jagavad kõik põhjamõõtme partnerid, need on EL, Venemaa, Norra ja Island. Uue poliitika ühine heakskiitmine on põhiliseks eesmärgiks ning hõlmab Venemaa täielikku osavõttu kõigist põhjamõõtme struktuuridest ja tegevustest.
Protsessi kaasatakse ka teised põhjamõõtme peamised osalejad ja tegutsejad, eelkõige neli põhjaregiooni nõukogu ja rahvusvahelised finantsinstitutsioonid. Põhjamõõde kujutab endast nüüd platvormi põhjapoolsemate küsimuste üle arutlemiseks.
Eesistujariik Portugal töötab kindlasti sellel alal edasi. Septembri lõpuks, oktoobri alguseks on kavandatud korraldusrühma kohtumine Reykjavikis. Korraldusrühma eesmärgiks on tagada ministrite kohtumiste ja kõrgemate ametnike kohtumiste vaheline jätkuvus. Üks kõrgemate ametnike kohtumine on kavandatud Portugali eesistumise ajaks ja peaks toimuma 21. novembril Venemaal.
Vahemere riigina sooviks Portugal näha Euromedi kontekstis intensiivsemat ja laiemat poliitilist arutelu meie partneritega Vahemere lõunakallastelt. ELi ja Euromedi riigid jagavad ühiseid väärtusi ja seisvad silmitsi sarnaste väljakutsetega.
Meie enda huvi on laiendada ELi koostööd nende riikidega, eelkõige rändevoogude ja sotsiaalse arengu käsitlemise suhtes. Samal ajal peaksime me jätkama tööd uue põhjamõõtme-alase poliitika rakendamiseks. Sarnaselt Euromedi kogemusele võiks saavutada palju praktilise koostöö kaudu, mille aluseks on heanaaberlus, võrdväärsuse partnerlus, ühine vastutus ja läbipaistvus.
Esko Seppänen
(FI) Härra juhataja, nõukogu eesistuja, Venemaa roll on põhjamõõtme arengus ülioluline. Euroopa Liidu suhted Venemaaga on selles suhtes tähtsad. Kas eesistujariigil on sel sügisel kavatsusi edendada kõnelusi Venemaaga partnerlus- ja koostöölepingu alal?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Nagu te teate, on eesistujariigil Portugalil kavas korraldada tippkohtumine Venemaaga linnas, mis ei ole väga kaugel meie pealinnast Lissabonist. Me loodame käsitleda selle tippkohtumise jooksul kõiki küsimusi, mis on seotud koostöö ning ELi-Venemaa suhetega majandus-, teadus- ja kultuurivaldkondades, samuti valdkondades, mis on otseselt seotud inimeste vaba liikumisega Euroopas.
Me peame tähtsaks ja strateegiliseks seada sisse vastastikku kasulik ja tulus suhe Venemaaga, mis põhineb jagatud põhimõtetel ja väärtustel.
Juhataja

Teema: Frontex
Milline on viimaste kuude jooksul olnud nõukogu kogemus Frontexiga ja milline on tema arvamus ideest arendada see tõeliseks Euroopa piiriteenuseks, mille aluseks on Saksamaa piiripoliitika?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur, tuntud kui Frontex, mis asutati määrusega (EÜ) nr 2007/2004, mida varem mainisin, on loodud tõhustama ELi välispiiride integreeritud haldamist.
Frontexi roll ja funktsioonid on sätestatud kõnealuses määruses, mis võtavad arvesse asjaolu, et liikmesriikidele jääb alles kohustus välispiiride kontrollimiseks ja jälgimiseks. Frontexi volitusi tugevdati hiljuti 12. juunil 2007 heakskiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, mis seab sisse mehhanismi piirivalve kiirreageerimisrühmade loomiseks.
Oma 2007. aasta juuni järeldustes tervitas Euroopa Ülemkogu saavutatud kokkulepet piirivalve kiireageerimisrühma osas ning Euroopa patrullimisvõrgustiku käivitamise, tehnilise varustuse tsentraliseeritud tööriistakasti loomise osas, mis tehakse liikmesriikidele ja nende poolt kättesaadavaks.
Praegu ei ole muid ettepanekuid Frontexi määruse muutmiseks. Haagi programm vabaduse, julgeoleku ja õigluse tugevdamiseks palub komisjonil esitada nõukogule hinnang ametile 2007. aasta lõpuks. See hinnang peaks analüüsima ameti funktsioone ja osutama, kas see peaks võtma juurde muid kohustusi piiri haldamisega seoses.
Bernd Posselt
(DE) Ma olin vähem mures kõnealuse määruse ja enam mures visiooni pärast. 1998. aastal esitlesin ma siin täiskogus raportit laienemisest ja sisejulgeolekust, milles tegin ettepaneku Euroopa piiriteenistuseks. Tampere tippkohtumine käsitles seda ideed koos Euroopa politseikolledži ideega. Frontex loodi esimese sammuna selles suunas. Kas nõukogu eesistujariik jagab nägemust Frontexi ja lahingurühmade edasisest arendamisest tõeliseks Euroopa piiriteenistuseks meie välispiiride üldiseks kaitsmiseks?
Manuel Lobo Antunes
Ma arvan, et Frontex areneb ning laiendab oma kohustusi vastavalt vajadustele ja muidugi liikmesriikidele tahtele. h
Juhataja

Teema: Politseikoostöö parandamine
Millised on eesistujariigi Portugali plaanid seoses komisjoni kahe olulise ettepanekuga, mille eesmärk on suurendada ELi kodanike julgeolekut kuritegevuse ja terrorismi suhtes? Täpsemalt on tegemist ettepanekuga KOM (2005)0317 lõplik (mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise politseikoostöö parandamist sisepiiridel) ning lõplik (teabevahetuse kohta vastavalt kättesaadavuse põhimõttele).
Nimetatud kahe ettepaneku kõiki aspekte ei ole "Prümi” otsusesse võetud, seega küsimus on selline, et kas eestistujariik on minuga nõus, et liikmesriikide võimetus nendes aspektides kokku leppida saadab halva signaali selle kohta, millist tähtsust nad piiriülesele õiguskaitsele omistavad ja kui kiireloomuliseks küsimust peavad?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Eesistujariik on nõus, et piiriülese koostöö parandamine õiguskaitse eesmärkidel ei ole mitte üksnes oluline ja kiiret lahendamist vajav küsimus, vaid ka väljakutse.
Nõukogu otsuse eelnõu piiriülese koostöö kohta eriti võitluseks terrorismi ja piiriülese kuritegevuse vastu (tuntakse "Prümi otsusena”), mille suhtes nõukogus saavutati poliitiline kokkulepe 2007. aasta juunis, väljendab tohutut edasiminekut piiriülese politseikoostöö tagamise ja tugevdamise põhimõtte elluviimises, mida näitavad eriti ühisoperatsioonid ja vastastikune abi massirahutuste, katastroofide ja suurte õnnetuste korral.
Eestistujariik arvab, et Prümi otsust tuleb rakendada niipea kui võimalik, et me saavutaksime käegakatsutavaid tulemusi. Seepärast soovib eesistujariik keskendada oma püüdlused selle tagamisele, et lähikuudel toimuks Prümi otsust rakendava nõukogu otsuse eelnõuga edasiminek.
Eestistujariik nõustub auväärt parlamendiliikmega, et Prümi otsusesse ei ole võetud komisjoni kahe ettepaneku kõiki punkte, vastavalt punkti politseikoostöö parandamise kohta ja punkti koostöö kättesaadavuse kohta. Siiski on üle võetud märkimisväärne osa komisjoni ettepanekust politseikoostöö kohta, mistõttu ei ole eesistujariigil põhjust arvata, et arutelu taasavamine nende osade kohta, mille suhtes 2006. aasta aprillis otsus tehti, võiks anda nüüd teistsuguseid tulemusi.
Kui komisjoni otsuses kättesaadavuse põhimõtte kohta on kehtestatud üldpõhimõtted ning käsitletakse kuut andmeliiki, siis Prümi otsuses tegeletakse tegelikult üksnes DNA-andmetega, sõrmejälgedega ja sõidukite registreerimisandmetega. Eesistujariik usub, et kõige realistlikum ja praktilisem lähenemine on kättesaadavuspõhimõtte järkjärguline elluviimine ning et selline lähenemine annab kõige tõenäolisemalt ka lühiajalise perspektiivi praktilisi tulemusi igapäevases politseikoostöös ja ELi kodanike julgeoleku parandamises.
Eesistujariik usub, et need praktilised tulemused saadavad tugeva signaali selle kohta, et piiriülest koostööd peetakse oluliseks ja kiireloomuliseks küsimuseks, tõestavad, et praktiline koostöö on võimalik ja et seda viiakse ellu, olgu või osaliselt. See ei tähenda aga, et me ei jätka püüdlusi saavutada veelgi tihedamat õiguskaitsealast koostööd, eriti komisjoni ettepanekutes sisalduvate punktide alusel.
Püüdlustel lähtutakse praeguseks saavutatud tulemustest, aga ka Prümi otsuse rakendamise tulemustest.
Sarah Ludford
Austatud juhataja, kas nõukogu võiks siis kinnitada, et nõukogus toimunud arutelud kättesaadavuspõhimõtte ja politseikoostöö mõõtmise kohta on katkestatud? Te tunnistasite, et Prümi leping on vähem ambitsioonikas kui kumbki kahest ettepanekust, kas te olete need siis kõrvale pannud? Miks suudab nõukogu reguleerida järjepidevalt inimeste eraelu rikkumisi, kuid ei suuda saada hakkama politseikoostööga? Selle üks takistusi on kahtlemata kõikehõlmava andmekaitseraamistiku puudumine. Saksamaa lubas meile oma eesistumise ajal sellise vahendi vastuvõtmist sel aastal. Kas Portugal tegeleb sellega oma eesistumise ajal aktiivselt ja millised on selle peamised tõkked? Nõukogul ja liikmesriikidel on vaja jätkata praktilise politseikoostöö korraldamist kindlas andmekaitseraamistikus.
Manuel Lobo Antunes
Portugal teeb eesistujana ses suhtes ambitsioonikat, kuid ka realistlikku tööd. Kui vaadata võetud või kavandatud meetmeid, siis võtame alati aluseks alguspunkti ja loodetava sihtpunkti, ning seoses politseikoostööga arvan ma, et võrreldes alguspunktiga on toimunud märkimisväärne ja tuntav edasiminek. Võib-olla mitte sellises ulatuses, kui paljud sooviksid näha, kuid edasiminekuid on ja tuleb veel, kui liikmesriigid vähegi pingutavad.
Seega Portugal kui eesistujariik toetab, arendab ja rakendab kokkulepitud meetmeid, mis meie arvates kajastavad võrreldes kunagise olukorraga positiivseid samme politseikoostöös.
Juhataja

Teema: Konstantinoopoli õigeusu patriarhaadi oikumeenilisus
On arvukalt sündmusi, mis märgivad Türgi ametiasutuste katseid seada kahtluse alla Konstantinoopoli õigeusu patriarhaadi oikumeenilisust. Näiteks on Türgi väliminister välistanud selgesõnaliselt selle, et Türgi valitsus tunnustaks Konstantinoopoli patriarhaadi oikumeenilisust. Lisaks keelati Türgi ametnikel osaleda Konstantinoopoli patriarhaadi vastuvõtul seetõttu, et kutsel viidati patriarhi oikumeenilisusele. Veelgi enam - Türgi julgeolekupoliitika dokumendis sätestatakse, et igasugused katsed patriarhaadi praegust staatust muuta tuleb maha suruda ning lõppeks tegi Türgi Ülemkohus 26. juunil 2007 otsuse, et Konstantinoopoli patriarhaat ei ole oikumeeniline ning et patriarh on Istanbuli Kreeka õigeusuliste juht.
Kas nõukogu sedastaks, kas Türgi ametkondade seisukoht seoses Konstantinoopoli patriarhaadiga on kooskõlas Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumidega ning Türgi kohustustega ühinemiseelses etapis? Mida toob see kaasa Türgi ametkondade jaoks?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Nõukogu on korduvalt rõhutanud, kui oluliseks peab ta usuvabaduse küsimust Türgis. Usuvähemustel ja -kogukondadel on senini raskusi õigussubjektsuse saamisel, omandiõigustega, koolide, sisehalduse ja -koolitusega, elamis- ja töölubade saamisega oma Türgi rahvusest ja mitte Türgi rahvusest vaimulikele, rääkimata välismaalastest vaimulike võimalusest saada valitud oma usukogukonna juhtideks.
Selles kontekstis tuleb uurida ka õigeusu patriarhaadi, eriti oikumeenilise patriarhi vaimulikutiitli probleemi. Olukord ei tohi minna vastuollu Euroopa inimõiguste konventsioonis tagatud õigustega. Usuvabadus on ülioluline valdkond, kus peab viivitamatult toimuma nähtav edasiminek; see nõuab ka erimeetmeid vastavate õigusaktide vastuvõtmiseks ja rakendamiseks kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikaga.
Täpsemalt on Euroopa Liidu ja Türgi suhetes üks lähiperspektiivi prioriteete Euroopa standardi kohaste õigusaktide vastuvõtmine, mis on vastus vähemusrahvuste ja mitteislami usukogukondade kõikidele probleemidele. Samal ajal tuleb arendada ühiskondlikku sallivust.
Siin võin ma auväärt parlamendiliikmele kinnitada, et usuvabaduse küsimust jälgitakse ka edaspidi väga hoolikalt, sest see kuulub ühinemisläbirääkimiste 23. peatüki alla (kohtusüsteem ja põhiõigused), ning samuti jälgitakse Türgi reforme, ning kui vaja palutakse selgitusi igal tasandil. Nii oli see näiteks viimasel Euroopa Liidu ja Türgi vahelisel n-ö troikakohtumisel 4. juunil Ankaras.
Dimitrios Papadimoulis
- (EL) Austatud juhataja, nõukogu eesistuja, teie kahe ja poole minutilise sõnavõtu ajal kinnitasite te minu küsimuses tõstatatud probleemi olemasolu, kuid ei avaldanud selget seisukohta.
22. augustil ütles volinik Rehn komisjoni nimel sõna võttes, et patriarh ja patriarhaat peavad saama vabalt kasutada vaimulikutiitlit "oikumeeniline”, samuti lisas ta, et Türgi peab tagama mitteislamikogukondade õigussubjektsuse andmise.
Kas nõukogu jagab komisjoni ühemõttelist seisukohta? Kui jah, miks te seda siis selgelt välja ei ütle? Kui ei, siis miks? Miks olete te nii vaoshoitud?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Härra Papadimoulis, ma arvan, et inimõigusküsimustes on eesistujariik ja nõukogu olnud nii varem kui on ka praegu ja tulevikus Türgi suhtes kindlameelne ja nõudlik. Ehk on kohatu väljendada selles küsimuses kahtlusi, teha reservatsioone või olla skeptiline.
Me hoiame suhetes Türgiga ja riigiga peetavatel ühinemisläbirääkimistel kogu aeg sama kurssi.
Bernd Posselt
(DE) Oleme seda enne infotundi palju arutanud ja ma sooviksin küsida, millal võetakse Türgi ususeadus tegelikkuses vastu. Meile kinnitati seda aasta tagasi, kuid midagi ei ole toimunud. See on oluline punkt, mis ei ole asjakohane mitte üksnes riigi ühinemisläbirääkimiste seisukohast vaid ka kooskõlast Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumidega. Riigil ei ole õigust sekkuda kiriku siseasjadesse ning võtta sellelt meelevaldselt ära õigussubjektsus.
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Nagu auväärt parlamendiliige teab, antakse Türgi ühinemisprotsessi suhtes iga-aastaseid vahehinnanguid. Vahehindamised toimuvad teisel poolaastal ning sisaldavad komisjoni aruannetes tõstatatud teemade analüüsi ja arutelu.
Ka Portugal eesistumise ajal toimub sel aastal selline vahehindamine, mis on sobiv ja isegi õigem aeg siin esitatud küsimuse arutamiseks, ning nõukogu neid küsimusi kindlasti ka arutab.
Juhataja
Kuna autorit ei ole kohal, muutub küsimus 10 kehtetuks.
Teema: ELi-Brasiilia tippkohtumise tulemused
Kas nõukogu võiks anda hinnangu ELi-Brasiilia 4. juulil 2007 toimunud tippkohtumisele, täpsemalt majandus- ja kaubandussuhete mõõtmele?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Nagu teate, toimus ELi-Brasiilia tippkohtumine Lissabonis 4. juulil, eesmärgiga algatada kahepoolne strateegiline partnerlus, et tõhustada koostööd kahe poole vahel mitmetel ühishuvialadel.
Kiideti heaks ühisdeklaratsioon, mis hõlmab paljusid valdkondi, milles tuleks tugevdada kahepoolseid suhteid ning lepiti kokku, et see partnerlus Brasiiliaga peaks olema operatiivne ja kaugelevaatav. EL ja Brasiilia töötasid selle kallal, et koostada tegevusplaan, mis sisaldab praktilisi, ühiseid ja koordineeritud ettepanekuid küsimuste kohta, mis aitavad sõnastada ühise kava.
Huvitav arutelu hõlmas kahepoolseid suhteid Euroopa ja Brasiilia vahel, piirkondlikke küsimusi, eelkõige arengut Euroopas ja Ladina-Ameerikas, kuid ka maailma küsimusi, nagu Doha arengukava, tõhus mitmepoolsus, kliimamuutused, võitlemine vaesusega ja sotsiaalne tõrjutus, pluss energiaga seotud küsimused.
Mis puutub kaubandussuhetesse, siis kuigi Lissaboni tippkohtumine ei olnud sobiv koht tehnilisteks läbirääkimisteks, toimus huvitav mõttevahetus. Kaubandusvolinik Peter Mandelson kordas, et positiivsete tulemuste saavutamine Doha arengualaste läbirääkimiste voorus oli ja on jätkuvalt ELile prioriteediks.
Vaatamata hiljutise G4 Grupi Potsdami kohtumise pettumust valmistanud tulemustele jätkusid kõnelused Genfis ning mitte keegi ei tahtnud ilma jääda võimalusest saavutada ambitsioonikas, tasakaalustatud ja laiaulatuslik kokkulepe.
Brasiilia arvas, et need kaks läbirääkimisseisukohta ei ole üksteisest nii kaugel. Jätkuv arutelu ja tihedam koostöö võimaldaks jõuda kokkuleppeni. Mõlemad pooled nõustusid, et kokkuleppele jõudmine Dohas aitaks sõlmida kokkulepet ELi ja Mercosuli vahel.
Kliimamuutuste ja energia küsimustes viitasid mõlemad pooled rahvusvahelisele biokütuste konverentsile, mis toimus 5. ja 6. juulil Brüsselis, kui sammule õiges suunas vaigistamaks kriitikat, et biokütuste kasutamine on oletatavasti ohtlik.
Selles kontekstis mainis komisjoni president José Manuel Barroso kolme olulist ala: ühiste tehniliste standardite sätestamine biokütuste jätkusuutlikule rahvusvahelisele turule, biokütused kui vahend kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ning toiduvarude varustuskindluse saavutamine.
President Lula omakorda sidus kliimamuutuste arutelu saastatuse vähendamisega, teatades, et enam kui 20 möödunud aasta jooksul järgitud kombineeritud energia lähenemine on osutunud keskkonnasõbralikumaks ja keskkonnale mõistlikumaks kui ELi kõrgtehnoloogilised masinavärgid. Lisaks lükkas ta ümber kuuldused ohtude kohta Amazonase metsadele ja toiduvarude varustuskindlusele.
Mairead McGuinness
Suur tänu teile ulatusliku ülevaate eest huvidest, mida arutati. Loomulikult oli põllumajandus nende hulgas, kuid kas ma tohiksin küsida, kas tõstatati vaidlusalune küsimus veiseliha ekspordist Brasiiliast Euroopa Liitu, samuti mure seoses nendealaste standarditega, ning kas kahel poolel on ühine alus WTO-Doha läbirääkimistevooru suhte osas? Kas kõneluste käigus tõstatati topeltstandardite küsimus - kõrgemad standardid ELi piires, võrreldes sellest väljapoole jäävate riikidega, siinkohal täpsemalt Brasiiliaga?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Tippkohtumine oli, nagu siin mainitud, eesistujariik Portugali algatus; see oli esimene Brasiiliaga peetud tippkohtumine ja see viib, me loodame strateegiliste suhete arendamiseni selle riigiga.
See oli esimene algatus. See oli kavatsetud nende alade ja sektorite kindlakstegemiseks, kus me tahaksime arendada lähemad suhted Brasiiliaga. Majandusküsimused võeti kõne alla, kuid te mõistate, et need võeti kõne alla üldisemas ja strateegilises kontekstis, keskendudes eelkõige küsimustele, mis on juba Doha läbirääkimiste protsessi reguleerimisala päevakorras.
Loomulikult on konkreetsetele küsimustele vaja läheneda tehnilisemal ja sobivamal tasandil. Vahepeal käsitleti kaubandusküsimusi üldiselt ning mureküsimusi, mida EL ja Brasiilia mõlemad jagavad, avatult ja otsekoheselt ning nii, et mõlemad pooled avaldasid oma arvamuse ja väljendasid lootust, et Doha läbirääkimisprotsessi saab viia eduka tulemuseni.
Jim Allister
Ma võtan seda kui eitavat vastust proua McGuinness'i küsimusele; et te ei vaevunud avaldama Brasiilia ametivõimudele survet seoses kahetsusväärsete tervisestandarditega, mis puutub nende veiseliha eksporti, ja jälitatavuse täieliku puudumisega nende elusloomakarjade suhtes.
See tuleb sügava pettumusena põlluharimise ja tarbijate huvidele kogu Euroopas, et siis, kui teil oli selleks võimalus, ebaõnnestus teil seda tähtsat küsimust nõuda.
Millal ärkab nõukogu seoses mõjuga Euroopa kodanike tervisele ning nõuab Brasiilialt nende kariloomade reaalset jälitatavust?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Ma arvan, et selle eesistujariik Portugali algatuse käivitamisega on nüüd kõik tingimused avatud ja siiraks aruteluks Brasiiliaga kõigis küsimustes, mis võivad katkestada meie kahepoolsed suhted, kuid ka kõigis nendes küsimustes, mis võivad neid suhteid arendada ja tugevdada.
Ma arvan ka, et küsimustes, kus ELil ja Brasiilial võivad olla erinevad seisukohad, on tippkohtumine ja eesistujariik Portugali algatus äärmiselt kasulik vahend avameelse arutelu avamiseks ja laiendamiseks, mis on vajalik küsimustes, kus mõlema poole seisukohad ehk täielikult ei kattu.
Juhataja

Teema: ELi abi Eestile seoses Venemaaga sõlmitavate Peipsi järve kalanduskokkulepetega
Nõukogu on kahtlemata teadlik, et 126 kilomeetrit EL-Venemaa piirist kulgeb mööda Peipsi järve. Eesti-Venemaa kahepoolsed kokkulepped on koordineerinud Peipsi tundliku ökosüsteemi ja kalavarude kaitsmist. Ometi on kogunenud tõendust ohtudest kalavarudele, mis on põhjustatud kokkulepete tähelepanu jätmisest Venemaa poolt.
Eelkõige, Venemaa pool kasutab Taani seinnooti peaaegu kogu aasta jooksul, väga piiratud ajavahemiku asemel, milles kokku lepiti. Venemaa turud pakuvad usaldusväärset tõestust, et Venemaa ametlikud meetmed on ebapiisavad erinevat liiki alamõõduliste Peipsi kalade kaitsmiseks.
Venemaa pool on 2007. aasta sügisperioodi läbirääkimisi erinevatel ettekäänetel edasi lükanud.
Mida kavatseb nõukogu teha, et aidata ELi liikmesriigist Eestit ELi ja Venemaa vahelistes läbirääkimistes kvootidest ja nende haldamisest tulevikus?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Vastuses austatud parlamendiliikme küsimusele ELi ja Venemaa vaheliste läbirääkimiste kohta kvootide ja nende tulevikus haldamise teemal sooviks nõukogu rõhutada, et kuigi ühine kalanduspoliitika hõlmab vee-elusressursside säilitamist, haldamist ja kasutamist, nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrus nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta määratleb "vee-elusressursid” kui "kasutusel ja saadaval olevad merevees elavad liigid, sealhulgas anadroomsed ja katadroomsed liigid nende merevees elamise ajal”.
Lisaks, 28. juulil 2006 jõudsid Euroopa Ühendus ja Vene Föderatsiooni valitsus kahepoolse kokkuleppeni koostööks kalanduses ja Läänemere vee-elusressursside säilitamiseks. See leping peaks allkirjastatama ja jõustuma lähitulevikus, niipea kui Vene Föderatsioon on lõpule viinud oma kohalikud menetlused selle allkirjastamiseks.
Leping hõlmab kõiki Läänemere veekogusid ja väinu, kuid jätab välja siseveekogud. Vaatamata lepingu kohaldamise geograafilisele piirkonnale, näeb artikkel 13 ette, et osapooled võivad leppida kokku laiendamaks anadroomsete ja katadroomsete liikide haldamise koostööd, kuid välistab liigid, kes elavad kogu ma elutsükli ajal siseveekogus.
Seega, nagu ühenduse õigus sätestab, saab nõukogu üksnes soovitada, et austatud parlamendiliige suunaks oma küsimuse Euroopa Komisjonile, et küsimus tõstataks Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelise kahepoolse kokkuleppe kontekstis niipea, kui see leping jõustub.
Marianne Mikko
(ET) Aga mind päriselt ei rahulda vastus Peipsi järvest, mis suuruselt on ikkagi Euroopa Liidus kolmas ja kus ainsana toimub professionaalne kalapüük. See pole Eesti siseveekogu; järv on ju piirijärv kolmanda riigi ehk Venemaaga. Kui rääkida kalavarude heaperemehelikust püüdmisest, siis Euroopa Liidu liikmesriik Eesti teeb omalt poolt kõik, et kalavarud Peipsil säiliks. Sedasama aga ei saa Venemaa kohta öelda.
Nii et ma ikkagi tahaksin teada eesistujalt, kuidas kavatseb nõukogu mõjutada omalt poolt Venemaad Peipsi kalavarusid sarnaselt Eestiga säilitama? Missuguse konkreetse omavastutuse te täna siin Euroopa Liidu eesistujamaana saate välja käia? Te viitasite komisjonile, aga vastus, mille teie andsite, rääkis rohkem merest. Peipsi on väga spetsiifiline piirijärv ja mitte niipalju siseveekogu.
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Austatud parlamendiliige soovib, et tema küsimus jääks püsima, ning mina pean kahjuks ütlema, et ka minu vastus jääb püsima. Ma soovitaksin, nagu ütlesin oma eelmise sõnavõtu lõpus, et austatud parlamendiliige suunaks oma küsimuse Euroopa Komisjonile.
Juhataja

Teema: ELi-Bosnia suhted
Kas nõukogu saaks teha avalduse, andes ajakohastatud hinnangu ELi-Bosnia poliitilistele suhetele praegusel hetkel?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Poliitiline olukord Bosnia ja Hertsegoviinas on väga hapras seisus.
Rahvusvahelise Kohtu otsus kaasuse kohta, mille esitas veebruari lõpus Bosnia ja Hertsegoviina Serbia ja Montenegro vastu genotsiidi konventsiooni kohaldamise kohta, tõi pinnale vastuolud, mis tundusid olevat teatud määral leevenenud pärast ministrite nõukogu 9. veebruaril.
EL ütles Bosnia ametivõimudele, et ta kardab, et poliitilise kliima halvenemine riigis, riikliku retoorika tagasitulek ja poliitilise tahte puudumine kokkuleppeni jõudmiseks ohustavad reformiprotsessi. Bosnia ja Hertsegoviinal on vaja tõhusalt tegutseda iseseisva majandusliku ja haldusliku üksusena, et tagada edusammud oma kodanike jaoks ning teel ELi liikmelisuse suunas.
Mis puutub suhetesse ELiga ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi, lõpetati tehnilised kõnelused stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingust detsembris, kui kõik liikmesriigid olid andnud oma täieliku toetuse tehniliste läbirääkimiste tulemustele kõnealuse lepingu alal 3. mail. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu alaste kõneluste lõppjäreldust on toetanud käegakatsutava progressi puudumine politseireformis.
Hiljuti nimetatud kõrge esindaja / ELi eriesindaja Miroslav Lajčak, kes võttis ameti üle juuli alguses, seadis oma esmasteks ja otsesteks prioriteetideks, kooskõlas rahu tagamise nõukogu juhtorgani ning Euroopa Liidu Nõukogu murega, konstruktiivse poliitilise kliima loomise ning politseijõu uuesti üles ehitamise. Selles kontekstis on kõrge esindaja / ELi eriesindaja kindel, et edusamme on võimalik saavutada käesoleva kuu lõpuks.
Brian Crowley
Ma sooviksin tänada eesistujat tema vastuse eest. Selle asemel, et võtta läbi kõik üksikud küsimused, keskendun ma politseireformi küsimusele, sest see on praegusel hetkel kõige kiireloomulisem küsimus. Kas nõukogult on mingeid soovitusi kaasaaitajate meeskonna kokkupanemise suhtes, et võimaldada Bosnia ja Hertsegoviina eri traditsioonidel jõuda kokkuleppeni ühises standardis või ühises koodeksis, kuidas politseijõud peaksid töötama? Selline kokkulepe on juba olemas piirikaitse alal, kuid mitte politsei poolel.
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Suur tänu küsimuse, soovituse ja arvamuse eest. Me ootame loomulikult õhina ja suure huviga, et kuulda, millised ettepanekud esitab uus eriesindaja Bosnia ja Hertsegoviinas politseijõudude reformimise küsimuses käesoleva politseikoostöö peatüki alusel. Kui nad võtaksid eriesindaja koos nõukoguga tõstatatud küsimuse ning kõrge esindaja - kes töötab otseselt selle küsimuse kallal, mis nagu te õigesti ütlesite, on fundamentaalne Bosnia ja Hertsegoviina stabiilsuseks - lahenduse või ettepaneku ning selline ettepanek meile esitataks, nõukogu loomulikult kaaluks seda.
Me arvame, et tuleb arvesse võtta mis tahes soovitusi, vahendeid ja ettepanekuid, mis võivad olla reaalseks abiks Bosnia ja Hertsegoviinas stabiilsuse ja edu kui lõpliku ja põhilise eesmärgi saavutamiseks.
Juhataja
Küsimused 14, 15 ja 16 võeti autorite poolt tagasi.
Juhataja
Kuna autorit ei ole kohal, muutub küsimus 17 kehtetuks.
Teema: Euroopa Kontrollikoda
1992. aasta Maastrichti leping muutis oluliselt ELi institutsioonilist raamistikku, tuues sellesse Euroopa Kontrollikoja (lepingu artikkel 7). Tehes Euroopa Kontrollikojast ühe oma institutsiooni, näitas liit, kui tähtsaks peetakse läbipaistvust ning vajadust parandada liidu tööd.
Euroopa põhiseaduse leping muutis samuti institutsioonilist raamistikku, jättes Euroopa Kontrollikoja põhiinstitutsioonide hulgast välja ning liigitades selle lepingu IV jaotise II peatükis "muude institutsioonide ja nõuandvate organite” hulka.
Käimasolevasse töösse uue aluslepinguga ei ole kaasatud plaane muuta institutsioonilist raamistikku, selle tulemuseks on aga liidu institutsioonide välisaudiitori staatuse langemine. Kuna liit peaks parandama aruandluskohustust kodanike suhtes, kas nõukogu võiks selgitada otsust langetada Euroopa Kontrollikoja staatust?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) See küsimus saab ilmselt istungi kiireima vastuse, kuna nõukogu ei ole kohustatud kommenteerima valitsustevahelise konverentsi tööd aluslepingute reformimisel, mis algas nagu me teame juba 23. juunil 2007.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
- (PL) Austatud juhataja, mulle tundub küll, et see küsimus tuleb esitada just nõukogule, eriti kuna me räägime praegu uuest aluslepingust, mille eesmärk on Euroopa Liidu revolutsiooniline muutmine, seega Euroopa Kontrollikoja liigitamine "muude institutsioonide ja nõuandvate organite” kategooriasse on kodanike silmis selle institutsiooni selge alahindamine.
Kontrollikoja kontrollifunktsioon ei tähenda üksnes kulude jälgimist ja kontrollimist, kas meie ühised vahendeid ehk liidu avalikke rahalisi vahendeid on korrektselt eraldatud; see on ELi, k.a nõukogu, parlamendi ja komisjoni, eelarvedistsipliini valvekoer. Selle soovitused ja hinnangud aitavad meid kõiki oma töös. Euroopa Kontrollikoja tugev positsioon peab olema kõigile ELi kodanikele selge ja ilmne, kuna see on institutsioon, mis kajastab kodanike usaldust ELi tervikuna.
Kui te arvate, et see ei ole nõukogu asi, siis ma sooviksin teada, kelle asi see on, sest nii nõukogu kui ka praegu käimasoleva töö tasu sõltub ka kontrollikoja paigutamist õigele kohale, mis minu arvates on tähtsaimate ELi institutsioonide hulgas (räägin uuest aluslepingust, mille eelnõuga käib praegu töö).
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Loomulikult võtan teie mured ja kommentaarid teadmiseks, kuid olen teie ees nõukogu esindajana. Nõukogu kui selline ei ole volitatud kommenteerima valitsustevahelise konverentsi teemat, kus liikmesriigid istuvad laua ümber ja arutavad neid teemasid üksikasjalikult oma volituste piires liikmesriikidena, s.o suveräänsete iseseisvate riikidena, kes tegutsevad täielikus sõltumatuses. Seega ei ole nõukogu pädev seda teemat kommenteerima. Valitsustevahelisel konverentsil on aga oma organid, struktuur ja eesistumiskord, ning kahtlemata võtame arvesse kõiki ettepanekuid, kogu kriitikat ja nõuandeid, mis teil on valitsustevahelise konverentsi töö kohta. Siiski ei ole Euroopa Liidu Nõukogu pädev kommenteerima valitsustevahelise konverentsi tööd selle õiguslikku olemust arvestades.
Juhataja
Kuna autoreid ei ole kohal, muutuvad küsimused 19 ja 20 kehtetuks.
Teema: Schengeni viisaruumi kuuluvate ja mittekuuluvate liikmesriikide eristamine
Võttes arvesse nii Iirimaa peaministri Bertie Aherni kui Ühendkuningriigi peaministri Gordon Browni avaldusi, kes sedastas, et mõlemal riigil on vaja lõppu Schengenisse kuuluvate ja Schengenisse mittekuuluvate liikmesriikide vahele eraldusjoonte tõmbamisele, ning pidades silmas eesistujariik Portugali prioriteete seoses Schengeniga, kas nõukogu võiks anda kommentaari selle kohta, kuidas ta kavatseb avada edasise piirikontrolli ning koostöö Schengenisse kuuluvate ja mitte kuuluvate liikmesriikide vahel enne praeguse eesistumise lõppu?
Manuel Lobo Antunes
Oma 12. ja 13. juuni 2007. aasta istungil palus nõukogu eesistujariik Portugalil pidada kinni ajakavast infosüsteemi hindamise külastusteks, pidades silmas 2003. aasta ühinemisakte artikli 3 lõikes 2 viidatud otsuste vastu võtmist 2007. aasta novembriks nende liikmesriikide suhtes, kes ühinesid Euroopa Liiduga 2004. aastal ja kellele anti aega 2007. aasta detsembrini sisepiiridel ja merepiiridel piirikontrolli lõpetamiseks ning hiljemalt 2008. aasta märtsiks õhupiiridel, kohe kui tingimused on täidetud. Iirimaa ja Ühendkuningriigi suhtes sedastab Amsterdami lepingu protokolli 2 artikkel 4, mis hõlmab Schengeni acquis'd Euroopa Liidu reguleerimisalas, et Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriik, kes ei ole seotud Schengeni acquis'ga, võivad igal ajal taotleda mõnest või kõigist käesoleva acquis' sätetest osa saamist. Need liikmesriigid ei ole tänaseni palunud Schengeni acquis sisepiiridel isikute kontrollimise tühistamist käsitlevate sätete kohaldamist. Kuna Iirimaa ja Ühendkuningriik ei ole sellist taotlust esitanud, saab nõukogu eesistuja selles küsimuses vähe ära teha.
Marian Harkin
Tänan teid vastuse eest. Nii Briti peaminister Gordon Brown kui Iirimaa peaminister Bertie Ahern on esitanud avaldusi, et mõlemal riigil on vaja Scengenisse kuuluvate ja mittekuuluvate riikide vahelise eristamise lõpetamist. Ometi, oma vastuses ütlete te, et ametlikku taotlust ei ole kummaltki riigilt saadud. Kas on olnud mõni mitteametlik taotlus või lähenemine kas Ühendkuningriigi või Iirimaa poolt selles küsimuses, ning kas te saaksite mulle üldjoontes seletada, kui võimalik, kuidas on võimalik kohaldada Schengeni acquis'st osa, mitte kõike?
Manuel Lobo Antunes
Ma ei saa selles küsimuses lisada midagi enamat oma algsele sõnavõtule. Loomulikult sisaldab Schengeni leping oma sätteid ja artikleid lepingu kohaldamisest ja kohaldamise reguleerimisalast ning me peame neid artikleid ja sätteid järgima.
Juhataja

Teema: ELi-Iisraeli inimõiguste allkomisjoni loomine
Novembris 2005 asutas ELi-Iisraeli poliitilise dialoogi ja koostöö allkomisjon ELi-Iisraeli inimõiguste töörühma.
Kas nõukogu kaalub ELi-Iisraeli inimõiguste töörühma ennistamist inimõiguste allkomisjoniks, mis kohtuks korrapärasemalt kui töörühm (mis 2007. aasta veebruariks oli kokku tulnud vaid kahel korral) ning mis võiks pidada regulaarsemaid ja süsteemsemaid konsultatsioone kodanikuühiskonnaga Iisraelis, okupeeritud Palestiina alade ning ELiga, et hinnata inimõiguste olukorda Iisraelis ja okupeeritud Palestiina alasid?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja (PT). - ELi-Iisraeli inimõiguste töörühm, mis asutati ELi-Iisraeli poliitilise dialoogi ja koostöö allkomisjoni koosolekul 21. novembril 2005, on platvorm, mis võimaldab teha regulaarset, süstemaatilist ja põhjalikku analüüsi, samuti mõlemal poolel arutleda inimõiguste küsimustel, nagu austatud parlamendiliige soovib ning nagu nõukogu ise soovib.
Pealegi on inimõigused pidevaks teemaks ELi ja Iisraeli vahelise jätkuva poliitilise kontakti kõigil tasanditel. Kodanikuühiskonna organisatsioonid, nagu mainitud austatud parlamendiliikme küsimuses, aitavad juba kaasa sellistele vahetustele.
Proinsias De Rossa
Päris ausalt, see ei ole vastus. Ma küsisin, kas töörühm, mis on alates 2005. aastast siiani kohtunud vaid kaks korda, ennistatakse inimõiguste allkomisjoniks.
Pärast 40 aastast Palestiina territooriumide okupatsiooni, on selgelt püsivad lüngad Palestiina inimõigustes Palestiina territooriumide Iisraeli okupatsiooni tulemusena.
Ma palun nõukogul näidata oma hoiakut inimõiguste töörühma allkomisjoniks kõrgendamise suhtes, mis kohtuks regulaarselt ning hoiaks teatavat survet Iisraeli ametivõimudel inimõiguste normide järgimiseks, mida me kõik ootame tsiviliseeritud ühiskondadelt ja demokraatiatelt.
Manuel Lobo Antunes
Ma tahaksin öelda austatud parlamendiliikmele, nagu olen öelnud, et inimõiguste austamine ja kaitsmine on pidev teema ELi ja kolmandate riikide vahelistes dialoogides.
See on üks nõukogu mureküsimustest ning nõukogu järjestikuste eesistumiste jätkuv ja püsiv mure ning see kehtib ka eesistujariik Portugali kohta. Portugal on inimõiguste suhtes eriti tähelepanelik, tema enda ajaloolistel põhjustel. Alles eile oli mul võimalus juhtida siin mõnede austatud Euroopa Parlamendi parlamendiliikmete tähelepanu sellele, et kuna meil endal oli Portugalis diktatuur kuni 1974. aastani, oleme me eriti tundlikud kõige suhtes, mis on seotud demokraatia, õigusriigi ja inimõigustega. Need teemad on meile südamest kallid ja seepärast tunnusjooneks meie dialoogis kolmandate riikidega, sealhulgas Iisraeliga; me peaksime need punktid alati lisama korrapärastesse dialoogidesse, mida peame Iisraeli ametivõimudega.
Juhataja

Teema: olukord Zimbabwes
Poliitiline ja majanduslik olukord Zimbabwes on raporti kohaselt omandanud "eluohtlikud proportsioonid”. Politsei on vahistanud enam kui 1300 poepidajat ja juhatajat, kes keeldusid oma toodete hindu poole võrra vähendamast, nagu president Mugabe valitsus oli ette kirjutanud. Hindade vähendamine poole võrra on viinud paanilise ostmiseni poekettidest. Olulised asjad nagu suhkur, küpsetusõli ja leib on nüüd kättesaadavad üksnes mustal turul. Kütusetanklad on kuivad. Pealtnägijate sõnul on mitmeid poode rüüstanud valitsuspartei toetajad. Inflatsioon - kõrgeim kogu maailmas - on lõputu raha juurde trükkimise tulemus, millega valitsus maksab avalikele teenistujatele, politseiametnikele ja sõjaväelastele. Opositsioonipartei MDC järgi püüab valitsus üheksa kuud enne presidendivalimisi kindlustada vaeste hääled. Zanu-PF valitsuspartei esindajad on kuulduste kohaselt tagasi lükanud Lõuna Aafrika Vabariigi presidendi Mbeki palve minna Pretoriasse.
Milline on nõukogu seisukoht? Kas ta kutsub valitsust üles kandma kriisiolukorras oma kohustusi suuremal määral?
Manuel Lobo Antunes
Nõukogu on lähedalt jälgimas kriitilist poliitilist ja majanduslikku olukorda Zimbabwes. Nõukogu pidas sellel teemal arutelu oma 23. aprilli 2007. aasta istungil ning saanud edasist teavet probleemi kohta oma 22. juuli istungil, seega väga hiljuti.
Nõukogu strateegia on olnud avalikkusele teada alates sellest, kui piiravad meetmed esmalt sisse seati. 2002. aastal otsustas nõukogu seada piiravad meetmed Zimbabwe liidritele, teatades, et niikaua kuni jätkatakse inimõiguste rikkumist, peab nõukogu vajalikuks säilitada piiravad meetmed Zimbabwe valitsuse suhtes ja nende suhtes, kes vastutavad selliste rikkumiste ning mõtte-, ühinemis- ja rahumeelse koosviibimise vabaduse rikkumiste eest. Lisaks teatas nõukogu, et sellised meetmed tühistatakse üksnes siis, kui on sisse seatud tingimused, mis tagavad inimõiguste, demokraatia põhimõtete ja õigusriigi austamise.
Vastuseks hiljutistele vägivallaaktidele ja inimõiguste rikkumistele otsustas nõukogu 23. aprillil laiendada viisakeelu nimekirja. Alates piiravate meetmete sisseviimisest on nõukogu püüdnud kaasata Aafrika mitmepoolseid institutsioone. Nõukogu on süsteemselt lisanud Zimbabwe küsimust kõikide ministrite kohtumiste päevakordadesse, mida on koos SADCga organiseeritud alates sellest, kui meetmed sisse seati. EL tõstatas Zimbabwe küsimuse ka ÜRO inimõiguste komisjonis.
Nõukogu kiitis eriti SADC algatust ning president Mbekile volituse andmist, et hõlbustada dialoogi opositsiooni ja valitsuse vahel, samuti härra Kikwete SADC eesistujaks nimetamist. Nõukogu ootab väga nende Aafrika algatuste esimesi tulemusi; vajadusel vaatab ta oma seisukoha vastavalt läbi.
Johan Van Hecke
(NL) juhataja, olukord Zimbabwes on vähehaaval muutumas lootusetuks - ning see on veel pehmelt öeldud. Kahjuks on rahvusvaheline kogukond, sealhulgas EL, seda abitult pealt vaatamas.
Ma tahaksin nõukogule esitada lühikese täiendava küsimuse, kuna eesistujariik Portugal korraldab Lissabonis 8. ja 9. jaanuaril ELi-Aafrika tippkohtumise. See ei ole viimastel aastatel võimalik olnud, kuna ei suudetud jõuda kokkuleppele, kas kutsuda ka president Mugabet või mitte. Minu küsimus on väga konkreetne ja ma ootan sama konkreetset vastust: kas eesistujariik kavatseb kutsuda president Mugabe detsembris Lissaboni? Teiseks, millisel viisil loodab nõukogu Zimbabwe olukorra küsimuse tippkohtumisel tõstatada?
Manuel Lobo Antunes
Nagu ma ütlesin, on EL lähedalt jälginud olukorda Zimbabwes ning on võtnud meetmeid, mida peab selles suhtes kõige asjakohasemaks. Euroopa Ülemkogu on oma istungite järeldustes teinud alati selgeks, et Euroopa Liidu jaoks on strateegiliselt tähtis hoida üleval üldist, laiaulatuslikku ja üksikasjalikku dialoogi Aafrika kui tervikuga.
See on mandaat, mille on meile andnud Euroopa Ülemkogu, mis peegeldab huvi ja pühendumust sellesse ülemaailmsesse dialoogi, mida peame Aafrika riikidega üleval hoidma, sest meil on palju, mida arutada, kuid ka koostööd teha. Selle eesmärgi ja selle kavatsusega on eesistujariik Portugal piiritlenud teise ELi-Aafrika tippkohtumise Lissabonis detsembris. Me oleme veendunud, et tippkohtumine on meie huvides ja teiste liikmesriikide huvides, ELi huvides ja samuti Aafrika huvides.
Aafrikaga peame me arutama sisserännet, majandust, kaubandust, energiat, kliimat ning loomulikult inimõigusi ja head valitsemistava, küsimusi, mida oleme juba arutanud ning mida arutati ka esimesel tippkohtumisel Kairos 2000. aastal Portugali eelmise eesistumise ajal.
See on eesmärk, mille seadsime oma eesistumisele ja eesmärk, mille suunas kavatseme tööd jätkata tihedas koostöös oma partneritega, nii ELi piires kui ka Aafrikas.
Juhataja

Teema: Põhja-Euroopa gaasijuhe
Saksamaa eesistumise ajal sedastas selle riigi esindaja, et Nord Stream on eraettevõtete projekt, mille üle ELil puudub mõjuvõim.
15. juulil 2007 ütles Saksamaa välisminister Frank-Walter Steinmeier Leedu televisioonis antud intervjuus, et Nord Stream ei ole Saksa-Vene projekt, vaid üleeuroopaline projekt. EL oleks projektile vastu, kui ohus oleks Leedu energia- ja ökoloogilised huvid.
Milline on eesistujariigi Portugali arvamus selles küsimuses? Kas Nord Stream on eraprojekt või ELi projekt? Milline on selle koht ELi tulevases ühises energiapoliitikas?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Auväärt parlamendiliikmele vastates ütleb nõukogu esimese küsimuse kohta, et nõukogu ei kommenteeri meediakajastusi.
Teiseks, ja vastuseks teisele küsimusele tuletab nõukogu auväärt parlamendiliikmele meelde, et Nord Streami projekt on eraprojekt, mida viib ellu ühisettevõte Nord Stream AG. Lisaks, nagu nõukogu märkis ka oma vastuses Nils Lundgreni kirjalikult vastatavale küsimusele Vene-Saksa gaasijuhtme kohta Läänemerel, on Venemaad ja Saksamaad ühendava gaasijuhtme rajamine Läänemerre deklareeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 1364/2006/EÜ Euroopale huvipakkuvaks projektiks. Täpsema selgituse jätab nõukogu auväärt parlamendiliikmele.
Kolmanda küsimuse kohta ütleb nõukogu, et uue gaasijuhtme rajamine Põhja-Euroopasse seda liini pidi on kooskõlas Euroopa Liidu energiapoliitika eesmärgiga parandada ühenduse varustuskindlust. Tõhus energiaressursside ja transporditrajektooride mitmekesistamine on välja toodud kui üks varustuskindluse parandamise viise nõukogu 2007. aasta märtsis vastuvõetud ühenduse tegevuskavas. Nende gaasijuhtme osade suhtes, mis jäävad ELi liikmesriikide territooriumile, kohaldatakse ühenduse õigustikku ka edaspidi täiel määral ja millal vaja, sealhulgas eelkõige ühenduse keskkonnaõigusnorme.
DanutBudreikait
- (LT) Mul on raske aru saada, kas tegemist on era- või ELi projektiga. Gaasijuhe paigaldatakse Läänemerre, millega ei piirne mitte vaid kaks riiki, vaid mille läheduses asub mitu riiki. On suur oht, et merepõhja ladestunud laskemoon tõstetakse üles. Projekt ei ole veel alanudki kui Venemaa ja Saksamaa muudavad juba trajektoori.
Seepärast ongi raske mõista, kelle projekt see on. Kas Nord Stream on eraprojekt või ELi projekt? Gaasijuhe paigaldatakse Läänemerre, millega ei piirne mitte vaid kaks riiki, vaid mille läheduses asub mitu riiki. On suur oht, et merepõhja ladestunud laskemoon tõstetakse üles. Projekt ei ole veel õieti alanudki, kui Venemaa ja Saksamaa on juba muutnud trajektoori, kuna avastati, et Taani, Soome, Eesti ja Rootsi lähedasse merepõhja on ladestunud suur hulk Teisest maailmasõjast pärit relvi Kas see saab olla eraprojekt, kui see ei tekita üksnes energiavarustus-, s.o gaasivarustusprobleemi ümberkaudsetele riikidele, vaid ka ökoloogilise probleemi Läänemeres?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Sellele küsimusele ei ole mul vastata enamat kui ma juba oma esimeses vastuses ütlesin, kui et korrata veelkord, et ühenduse õigustikku kohaldatakse täies mahus kus vaja ning alati, kui mängus on keskkonnaküsimused. Loodan siiski, et meie avaldus rahustab maha auväärt parlamendiliikme väljendatud mured ja andis sellele vastuse.
Juhataja

Teema: Mordekhai Vanunule kuuekuuse vangistuse määramine
2. juulil 2007 määras Jeruusalemma Kõrgem Kohus Mordechai Vanunule - endisele tuumatehnikule ja enam kui 20 aastat patsifist olnule - karistuseks 6 kuud vangistust süüdistatuna (vastavalt Iisraeli ametivõimudele) tema sõna- ja liikumisvabadust piiranud halduskorralduse tingimuste rikkumises.
Vanunu viidi kaasa Roomas ja saadeti sealt edasi Iisraeli, kus ta vangistati ning süüdistati riigireetmises, kuna oli rääkinud Sunday Times'le Iisraeli tuumarelvaprogrammist. Tema kohtuasja arutati kohtuniku erakabinetis ja ta mõisteti vangi 18 aastaks, millest 11 aastat pidi olema üksikvangistuses. Tema vanglast vabastamisel 2004. aastal seati ranged piirangud (vastavalt eelpool nimetatud korraldusele) tema vabadusele: eelkõige olid talle keelatud mis tahes kontaktid inimestega teistest riikidest peale Iisraeli ning tal ei olnud lubatud läheneda saatkondadele ja konsulaatidele, omada mobiiltelefoni, kasutada Internetti ega lahkuda Iisraelist.
Millise tegevuse kavatseb nõukogu võtta Iisraeli ametivõimude suhtes vastusena sellistele sõnavabaduse ja vaba liikumise põhiõiguste rikkumistele?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Nagu võib näha meie vastustest küsimustele,, ja, on nõukogu huviga jälgimas Mordechai Vanunu kaasust, eelkõige tema olukorda pärast vabastamist 2004. aastal, mida austatud parlamendiliige oma küsimuses mainis.
Juhataja

Teema: ajutiste töötajate töötingimusi käsitlev direktiiv
Millised on eesistujariik Portugali esmaste konsultatsioonide tulemused pidades silmas ajutiste töötajate töötingimusi käsitleva direktiivi osas kokkuleppe otsimist?
Kas eesistuja loodab panna muudetud ettepaneku võtta vastu direktiiv hääletusele nõukogus praeguse eesistumise jooksul ning milline ajakava on paika pandud mitteametlikeks ja ametlikeks läbirääkimisteks sellega seoses?
Manuel Lobo Antunes
Ma tahaksin teile öelda, et liikmesriikidega esialgsete konsultatsioonide tulemusena on eesistujariik Portugal otsustanud taasavada arutelud ettepaneku suhtes võtta vastu ajutuste töötajate direktiiv, mida ta peab oluliseks elemendiks arutelus kaitstud paindlikkuse üle.
Kuna nõukogu ei ole käesolevat toimikut uurinud alates 2004. aastast, on oluline anda ülevaade praegusest saavutatud seisust ning teha märkusi võimalike suundade osas, mida järgida. Eesistuja võtab peagi sel eesmärgil meetmed.
Richard Howitt
Ma tahaksin tänada eesistujat soojade sõnade eest. Tõepoolest, kaitstud paindlikkus on hea põhimõte, nagu me ütleme siin saalis ja Euroopa institutsioonides. Ometi ütlevad paljud inimesed, et paindlikkust näeme me palju, kuid, kus on kaitstus? Ajutiste töötajate töötingimusi käsitlev direktiiv on reaalseks testiks, kas saab olema kaitstuse aspekt. Ma tahaksin teada, mis on eesistuja arvates hetkel takistused Euroopa ministrite nõukogu piires, mis takistavad edusamme. Eesistujariigi headele talitustele vaatamata, kui kindel ta on, et nõukogu on tõepoolest suuteline kokkuleppele jõudma meie Portugali kolleegide ametiaja jooksul?
Manuel Lobo Antunes
Ma tänan austatud parlamendiliiget tema küsimuse eest. Nagu ma märkisin, see on toimik, mille osas tahab eesistujariik Portugal edasi töötada. Me oleme alati öelnud, et eesistumise edukus sõltub eelkõige eesistujariigist endast, kuid see peab ka toetuma pühendumusele, koostööle ja kõigi liikmesriikide tahtele edasi liikuda. Käesolev juhtum on selline, kus me ei saa jääda peatuma turvalises sadamas, kui nii võib öelda, ilma et kõik liikmesriigid oleksid meie poolt.
Me peaksime olema rahul, kui Portugali eesistumise jooksul suudaksime me teha vähemalt mingeidki edusamme, isegi kui me ei suuda saavutada täielikku kokkulepet. Me peaksime töötama selles suunas lootuses, nagu ma ütlesin, et meie partnerid on võimelised meie soovitusi ja ettepanekuid aktsepteerima, võttes samas realistliku lähenemise sellele küsimusele, kuna me teame, et see on keeruline arutelu ka keeruline teema, nagu kõnealuse direktiiv minevik on näidanud.
Mis puutub kaitstud paindlikkusse, saan ma teile öelda, et Portugali ja selle Portugali eesistumise jaoks tähendab kaitstud paindlikkus nii paindlikkust kui kaitstust ning meie jaoks kuuluvad need kaks kokku. Suur tänu.
Juhataja
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Sellega lõpeb infotund.
(Istung katkestati kell 19.00 ja avati taas kell 21.00.)
