Lennuliikluse katkemine Euroopas (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused lennuliikluse katkemise kohta Euroopas.
Nagu me kõik teame, tuleb Euroopa täidesaatvatel institutsioonidel lähipäevadeks otsuseid teha. See on muidugi komisjoni ja nõukogu ülesanne. Me teame, et nii komisjon kui ka nõukogu on selle küsimusega tegelenud juba vähemalt pühapäevast, kuid ka meil, parlamendiliikmetel, on oma kohustused. Need on seotud pikemaajaliste vastumeetmetega praegusele kriisile. Me tahame, et kaasataks ka meie parlamendikomisjonid. Lisaks tuleb meil mõelda, kuidas reageerida praegusele olukorrale Brüsselis toimuval osaistungjärgul. Võib juhtuda, et me reageerime sellele resolutsiooniga. Reageerida võib erinevalt. Ma tahaksin paluda, et te ka oma sõnavõttudes pööraksite tähelepanu sellele, kuidas Euroopa Parlament saaks praeguste probleemide lahendamisele kaasa aidata. Need on eelkõige meie kodanike, Euroopa elanike probleemid. Muidugi, ka meil on keeruline Strasbourgi ja Brüsselisse jõuda, kuid see on meie probleem ja seda ei tohiks me kindlasti kõige tähtsamaks pidada. Me peaksime arutama, kuidas lahendada eurooplaste probleeme olukorras, kus lennuliiklus on halvatud. Kõige tähtsam küsimus on see, mida meie, Euroopa Parlamendi liikmed, saame olukorra parandamiseks lähinädalatel teha. Kuna aga esimestel tundidel ja päevadel lasub suurem vastutus täidesaatvatel institutsioonidel, tahaksin tänada nõukogu ja komisjoni esindajaid siiatulemise eest.
Diego López Garrido
Austatud juhataja! Nagu kõik teavad, on õhutransport olemuslikult strateegilise tähtsusega tegevusvaldkond. See mõjutab inimesi, nende igapäevaelu ja õigust vabale liikumisele - mis on üks põhiõigusi -, ning sellel on kahtlemata väga suur mõju majandustegevusele.
Kui õhutranspordis esineb probleeme, kui lennuliiklus katkeb ja see mõjutab enam kui üht riiki, siis ilmneb õhutranspordi strateegiline iseloom veelgi selgemalt ja kahju on suurem.
Kui probleemid mõjutavad enamikku Euroopa Liidu liikmesriike, nagu praegusel juhul, on asi väga tõsine ja seda olukorda võib tõepoolest nimetada kriisiks. Tegemist on kahtlemata ootamatu ja enneolematu kriisiga, millele tuleb leida sobiv lahendus. Pealegi on paradoksaalne, et tegemist on valdkonnaga, kus Euroopa Liidul kui sellisel ei ole kuigi palju pädevust - igatahes on see pädevus väiksem kui muudes küsimustes. Sellest hoolimata peab liit reageerima ja tegutsema.
Selles Euroopa lennuliikluse kriisis on ühtaegu ilmnenud kaks asjaolu: maksimaalne raskusaste - kriis on ülimalt tõsine - ning Euroopa Liidu piiratud vahetu õiguslik pädevus selles valdkonnas samme astuda. Seega on tegemist olukorraga, kus Euroopa Liidu seisukohast ei ole lihtne tegutseda. Kuid me oleme siiski tegutsenud ja reageerinud.
See toob mind minu avalduse teise osa juurde: milliseid meetmeid on selles olukorras võetud. Esiteks: liikmesriigid, lennujaamade juhtorganid, on rakendanud kehtivat korda, võttes arvesse Londoni vulkaanilise tuha ennustuskeskuse koostatud kaarti, mis näitab vulkaanilise tuha mõju. Tegemist oli teadusliku hinnanguga ja selle põhjal asuti seisukohale, et õhuruum tuleks automaatselt lendudeks sulgeda. Need on asjad, mida kõigepealt tehti. Seda tehti äärmist ettevaatust, ohutust ja minimaalset riski silmas pidades, tuginedes Eurocontroli esimestele juhistele, kes omakorda võttis aluseks selle, mida oli öelnud Londonis juba aastaid tegutsev vulkaanilise tuha ennustuskeskus.
Mõistagi väljus see olukord selgelt liikmesriikide piiridest, mistõttu Euroopa Liit ja selle institutsioonid asusid kohe algusest peale tegutsema. Täpsemalt, viimastel päevadel on peetud hulk tehnilisi nõupidamisi, mille tulemusena võeti eile vastu transpordiministrite poliitiline otsus.
Kogu nädalavahetuse jooksul on nõukogu, eesistujariik Hispaania, komisjon - eriti volinik Kallas, keda ma tänan tema valmisoleku ja kogu sel ajal tehtud visa töö eest - ning Eurocontrol näinud vaeva selle nimel, et leida täpsem ja asjakohasem lahendus sellele olukorrale, mis oli juba muutumas kestvamaks kriisiks ning hakanud avaldama väga tõsist mõju kogu Euroopa Liidus ja kaugemalgi.
Viimasel paaril päeval tehtud töö tulemuseks oli Eurocontroli soovitus, mis võeti ühehäälselt vastu eile Brüsselis toimunud kohtumisel, kus osalesid Eurocontroli, komisjoni, nõukogu, lennujaamade juhtorganite, lennuliikluse korraldajate ja kõigi asjaomaste sektorite esindajad. See soovitus puudutas vajadust, et Eurocontrol moodustaks alates tänasest kolm vulkaanist mõjutatud tsooni. Esimene tsoon on see, kus tuha tihedus on suurim ja kus kehtib absoluutne piirang, s.t täielik lennukeeld; teine tsoon on - vastupidi - see tsoon, kus tuhka üldse ei ole ja kus lennud võivad seega vabalt toimuda; ning kolmas on vahepealne tsoon, kus tuha tihedus on väike ja mida lennukid võivad ohutult läbida. Riikide ametiasutused peavad seda tsooni alates tänasest kooskõlastatult uurima, arvestades andmeid, mida Eurocontrol edastab iga päev korrapäraselt iga kuue tunni järel, otsustamaks, kas on vaja luua õhukoridore või tsoone, kus lennud on lubatud.
Euroopa Liidu 27 valitsust võttis selle Eurocontroli tehnilise soovituse eile ühehäälselt vastu, tõstes probleemi lahendamise seega Euroopa Liidu tähelepanu keskmesse ja Euroopa Liidu tasandile, mis on praegu vajalik. Teiste sõnadega, Euroopa Liit võtab vastu otsuse ja teeb ettepaneku, et liikmesriigid tegutseksid selle järgi. Liikmesriikide valitsused ja komisjon leppisid sellises toimimises Eurocontroli ettepaneku suhtes üksmeelselt kokku.
Kõige tähtsam kaalutlus on niisiis ohutus. Ohutuse puhul ei saa olla mingeid kompromisse, nagu volinik Kallas eile ütles. Seega on meil olemas ala, kus kehtib keeld; meil on kokkulepe täieliku lennukeelu kohta. Me saame kõigist Eurocontroli kasutatavate andmete abil palju täpsema ettekujutuse tegelikust ohust. Need andmed ei tule üksnes Londonist, vaid saadakse ka katsetest, mis tehakse ilma reisijateta katselennukitega, aga ka liikmesriikide ametiasutustelt, lennukimootorite osade tootjatelt ja Kölnis asuvalt Euroopa Lennundusohutusametilt. Kõiki neid andmeid tuleb arvesse võtta nende tsoonide loomisel, milles transpordiministrid eilsel eesistujariigi Hispaania kokku kutsutud nõukogu erakorralisel nõupidamisel kokku leppisid.
Tegemist on niisiis seni kasutatud süsteemiga võrreldes muutuva, paindlikuma ja täpsema süsteemiga, mis põhineb esiteks teaduslikel andmetel, teiseks Eurocontroli tehnilisel otsusel ja kolmandaks liikmesriikide otsusel vahepealse tsooni kohta, mis tuleb kooskõlastada.
Transpordiministrite nõukogu omakorda võttis eile vastu väga selge seisukoha, kutsudes liikmesriike üles tegema kõik endast olenev, et teha üldsusele kättesaadavaks võimalikult palju alternatiivseid transpordivõimalusi, lahendamaks seda äärmiselt tõsist olukorda, mis mõjutab Euroopa Liidu kodanike ja ka teiste kodanike liikuvust. Samuti on nad töörühmas käsitlenud praeguse olukorra väga tõsiseid majanduslikke tagajärgi, millest volinik Kallas lähemalt räägib. Töörühma juhivad komisjoni asepresident Kallas, volinik Almunia ja volinik Rehn ning töörühm esitab järgmisel nädalal raporti kõigi majanduslike tahkude kohta. Transpordiministrite nõukogu kohtub uuesti niipea kui võimalik, et kõiki neid küsimusi arutada.
Seega, austatud juhataja, on tehtud otsus, mille kohaselt praegust olukorda asutakse lahendama kooskõlastatult Euroopa Liidu tasandil ja üle Euroopa, lähtudes ohutusest ning pidades silmas vajadust, et lendude kohta tehtavad otsused oleksid võimalikult toimivad ja täpsed, kaitstes seejuures kodanike õigusi. Mul on väga hea meel, president Buzek, et Euroopa Parlament on teinud ettepaneku korraldada sel teemal põhjalik arutelu. See arutelu näitab tõepoolest seda, et teil on selge soov kiiresti tegutseda, nagu Euroopa rahvaid esindav parlament peakski tegema, ning teil on võimalik pikemaajalises plaanis kaaluda, milliseid meetmeid tuleb võtta selle täiesti ootamatu ja uue kriisi lahendamiseks, millel on Euroopa kodanike elule erakorralised ja äärmiselt tõsised tagajärjed.
Juhataja
Ma tahaksin nõukogule ja eesistujariigile Hispaaniale kinnitada - palun öelge neile edasi -, et Euroopa Parlament on valmis igal ajal koostööd tegema ja et me oleme valmis neid küsimusi oma komisjonides käsitlema. Me oleme valmis Euroopa Komisjoni ja nõukogu esindajaid vastu võtma, et neid probleeme arutada. Me tahame olla kaasatud. Me oleme pärit Euroopa Liidu eri piirkondadest, meid valiti otsevalimistel ja me vastutame Euroopa Liidu elanike eest. Seega on meie kaasamine oluline. Me oleme selleks valmis. Me saame muidugi teha ainult seda, mis on õigusloomega tegeleva institutsiooni pädevuses. Me ei saa teha täidesaatvaid otsuseid, kuid me tahame aidata nii komisjoni kui ka nõukogu. Me oleme selleks avatud. Seepärast tänane arutelu toimubki.
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja, mul on väga hea meel anda Euroopa Parlamendile aru meetmete kohta, mida komisjon on võtnud seoses Euroopa õhuruumis valitseva kriisi tagajärgedega pärast Eyjafjallajökulli purskamist. Parlamendiliikmed teavad, et tühistatud on 84 000 lendu ja see mõjutab tuhandeid reisijaid.
Nagu te teate, korraldas Eurocontrol esmaspäeva hommikul meie algatusel telefonikonverentsi ja komisjon osales eile pärastlõunal aktiivselt transpordiministrite nõukogu erakorralisel nõupidamisel. Pärast seda nõupidamist võib minu meelest edastada neli peamist sõnumit.
Kõik transpordiministrid toetavad üleeuroopalisi kooskõlastatud meetmeid vastuseks sellele kriisile. Riigi tasandi lahendused ei ole tulemuslikud sedalaadi probleemide lahendamisel, mis mõjutavad maailma õhuruumi. Ma pean rõhutama, et transpordiministrid olid väga koostööaltid ja meil oli palju telefonivestlusi, milles kõik väljendasid valmisolekut võtta vastutust ja teha koostööd.
Teine oluline punkt on see, et kõige tähtsam kaalutlus on ohutus. Ohutuse puhul ei saa olla mingeid kompromisse. Ohutus on meie põhiline eesmärk ja jääb selleks. Me peame tagama oma kodanike kaitse kõrgeimate standardite kohaselt.
Kolmas põhimõte on see, et ministrid leppisid kokku Euroopa õhuruumi järkjärgulises ja kooskõlastatud avamises, tagades samas ohutuse. Õhuruumi hakati Eurocontroli kaudu avama täna hommikul alates kella 8. Otsus hõlmab kolme liiki tsoone, kusjuures see jaotus põhineb saastatuse astmel. Esimene tsoon asub pursete keskmes ja seal kehtib täielik lennukeeld, kuna seal ei ole võimalik ohutust tagada.
Teine tsoon on selline, kus lennuliikluse koostöö ei ole põhimõtteliselt takistatud, ehkki seal leidub tuhka. See tsoon on vaja kinnitada, ja otsuseid lendamise kohta teevad liikmesriikide ametiasutused kooskõlastatult.
Kolmandat tsooni tuhk ei mõjuta ja seega seal lendamisele piiranguid ei seata. Eurocontrol edastab riikide ametiasutustele iga kuue tunni järel kaardid koos asjakohase teabega.
Neljandaks, tänu nendele meetmetele võib lõpuks ometi oodata ühtse Euroopa taeva programmi ja eelkõige võrguhaldaja funktsioonide rakendumist. Ma tean, et pärast ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide teise paketi edu eelmisel aastal võin ma arvestada Euroopa Parlamendi tugeva toetusega.
Te teate - ja ka minister mainis seda -, et riigiabiga seotud küsimuste arutamiseks on loodud volinike töörühm. Eile rääkisin ma lennuettevõtjate esindajatega ja nad ütlesid, et nad lihtsalt ei ole veel valmis oma kahjusid hindama. Kõiki majanduslikke tagajärgi arvestades on nende jaoks põhiküsimus lendudega jätkamine. Kõige tähtsam on lennuliikluse taastamise süsteem. Me ei peaks ülemäära muretsema riigiabi ega muude õhutranspordi sektori abistamiseks võetavate meetmete pärast.
Reisijate õigused on veel üks oluline küsimus, ja reisijate õiguste järgimine tuleb tagada. Eeskirjad on head. Kõik on nõus, et eeskirjad on head. Küsimus on nende rakendamises - see aga on jällegi liikmesriikide kätes. Me peaksime tõepoolest selle küsimusega tegelema ja pakkuma välja ideid, kuidas nende eeskirjade järgimist paremini tagada.
Nüüd tahaksin ma kommenteerida seda, mida mina nimetaksin teadlikeks katseteks tekitada segadust küsimustes, nagu kes peaks mida tegema, kes on mida teinud ja milliseid süsteeme kasutatakse. On selge, et mõnes riigis on tulemas valimised jne, kuid kõik pärast vulkaani purskamist tehtud otsused põhinesid sedalaadi olukorras käitumise olemasoleval kokkulepitud korral.
Tegemist on valitsustevahelise süsteemiga; õhuruumi küsimus on riikide pädevuses. Komisjon ei ole see, kes annab korraldusi, vaid on olemas riikide süsteeme reguleerivad eeskirjad, ning Euroopa süsteem - ma kordan - põhineb olemasoleval teabel ja olemasolevatel hinnangutel. Selles süsteemis ei ole midagi halba. Nüüd võime hakata mõtlema, kuidas seda süsteemi muuta. Me hakkasime seda eile arutama. On täiesti vale öelda, et Euroopa süsteem on läbinisti ebaõnnestunud. Tegemist oli ja on erakordse juhtumiga. Sellise vulkaani purskamine ja ootamatult laia ulatusega tuhapilv on nähtused, mida maailmas on väga harva juhtunud - see ei ole nagu lumi vms, mida sageli ette tuleb.
Juba nädalavahetusel oli selge, et olukord on muutumas väga erakorraliseks, ja meil oli nädalavahetusel mitu arutelu selle üle, kuidas seda probleemi lahendama hakata. Väide, et transpordiministrid oleksid pidanud kohe sekkuma, on täiesti vastuolus meie arusaamaga sellest, kuidas asju Euroopa Liidus korraldatakse. Sedasorti otsuseid teevad sõltumatud eksperdid ja sõltumatud organid. Me olime koos minister López Garridoga pühapäeval Eurocontrolis ning mina olin kontaktis kõikide suuremate liikmesriikide transpordiministritega. Me olime valmis vastutust võtma ja küsima, mida meilt olukorra lahendamiseks oodatakse. Need ei saa siiski olla meelevaldsed otsused, vaid neid peab tegema vastav organ. See organ korraldas kohtumise ja me arutasime temaga olukorda pühapäeval. Tegemist oli väga keeruliste aruteludega, sest küsimuse all olid inimeste elud.
Esmaspäeva hommikul toimus Eurocontroli erakorraline kohtumine, kus lepiti kokku nn vabadel tsoonidel põhinevas süsteemis. Me olime väga rahul, et Eurocontrol on koostööaldis. Kordan veel, et see küsimus ei ole üldse ühenduse pädevuses, kuid juhtunu on näidanud, et riigipõhine lähenemine on aegunud. Nüüd on meil kindlasti uus ajend sellistele sündmustele reageerimise üleeuroopalise süsteemi väljatöötamiseks ja selliste olukordade reguleerimiseks. Muidugi tuleb meil hinnata ka tagajärgi ja tulemusi.
Põhiline - nagu on öelnud kõik, sealhulgas lennuettevõtjad, - oli see, et väga tähtis on lennuliiklus uuesti avada. Mis puudutab reisijaid, siis kõige olulisem on saada inimesed tagasi koju või nende sihtkohtadesse. See oli eile peateema.
Kokkuvõttes: me oleme teinud aktiivselt koostööd nõukogu ja Eurocontroliga olukorra jälgimiseks ning vajaduse korral uute otsuste tegemiseks. Praeguseks välja pakutud süsteem on üsnagi sobiv suurema osa lennuliikluse taastamiseks.
Corien Wortmann-Kool
Austatud juhataja! Ma tänan komisjoni ja nõukogu teabe eest Euroopa lennundust tabanud kriisi kohta. Viimastel päevadel on saanud selgeks, et ilma lennunduseta ei muutu mitte üksnes Euroopa Parlamendi tegevus keeruliseks, vaid suured probleemid ilmnevad ka Euroopa koostöös ja majanduses. Seepärast on tänane erakorraline arutelu Euroopa Parlamendis väga vajalik. Reisijad on omapead jäetud, lennuettevõtjad, turismitööstus ja õhutranspordist sõltuvad ettevõtjad on kandnud suuri kahjusid - ning kõik see lisandub majanduskriisile.
Ohutus on esmatähtis, see on täiesti selge. Reisijaid tuleb ohutult vedada. Samas on ilmne, et me ei olnud piisavalt ette valmistatud selliseks erandlikuks olukorraks. Õhuruumi sulgemine esimesel päeval oli kiire reaktsioon vulkaanilise tuha pilvega seotud probleemile, mis meile siin Euroopas on seni olnud tundmatu. Ent mis toimus järgmistel päevadel? Arvutimudelid näitasid meile, et lennata ei tohi, kuid katselennud tehti ilma mingite probleemideta. Lubage mul korrata, et kuigi ohutus peab kahtlemata olema esmatähtis, on oluline Euroopa õhuruum faktide ja õigete eelduste alusel uuesti avada. Tuleb teha rohkem tööd, arvestades konkreetseid asjaolusid. On hea, et eile tehti selleks esimesi samme. Nüüd tuleb siit kiiresti edasi liikuda. Me peame otsustavalt tegutsema. Ohutus ennekõike - kuid me peame siiski tegema kõik selleks, et ohutuid tsoone saaks hakata kiiresti kasutama.
Lisaks vajame struktuurilisi meetmeid. Ühtne Euroopa taevas, mis on kutsunud liikmesriikide seas esile nii palju vastuseisu, võiks samuti aidata lennundust toimivamaks muuta.
Lennuettevõtjad on kandnud suurt majanduslikku kahju. Nad on kandnud suuri kulusid - mitte ainult lendude ärajäämise tõttu, vaid ka seepärast, et lendudest maha jäetud reisijaid tuli abistada. Kindlustusseltsid ei korva midagi ja on küsitav, kas kõikide kulude jätmine lennuettevõtjate kanda on põhjendatud. Seepärast kutsun teid üles uurima kantud kulude ja kahjude ulatust ning mõtlema, kuidas neid ehk korvata. Näitena võiks nimetada reisijate õigusi käsitleva Euroopa direktiivi alusel lennuettevõtjate kantud kulusid ja erakorralist abi. Loogiline oleks teha kindlaks, kas sellise vääramatu jõu korral võiksime need Euroopa Liidu eelarvest välja maksta.
Volinik Almunia, te olete märku andnud, et suhtuksite pooldavalt riigiabi andmisse. Samas pean ma teid hoiatama, et liikmesriikidel ei tohi lubada oma riiklikke lennuettevõtjaid sponsida. Seetõttu on äärmiselt oluline, et me kooskõlastaksime selle Euroopa Liidu tasandil - mitte üksnes riigiabi andmise reeglid, vaid ka tegeliku riigiabi andmise. Ma kutsun teid üles seda tagama.
Martin Schulz
Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Minu meelest on sellel kriisil inimlik mõõde, mida me kindlasti peame täna arutama. Väga palju inimesi - kümned tuhanded reisijad - on kogu maailmas lendudest maha jäetud ja ootavad koju pääsemist. Ma arvan, et me peame täna hommikul nendele inimestele mõtlema. Peaaegu kõik meist, paljud parlamendiliikmed, on viimastel nädalatel sellises olukorras olnud. Meie oleme privilegeeritud parlamendiliikmed, kellel on võimalik olemasolevat infrastruktuuri kasutada. Kuid paljud inimesed on kaugetes maailmanurkades abita jäänud. Nad ei saa lahkuda ja tagasi tööle minna, nende lapsed ei saa kooli minna, sest pere pole saanud puhkuselt koju tulla. Nad on hädas, ilma majutuseta ja rahata. Tahaksin veel kord öelda, et minu kaastunne kuulub täna hommikul nendele inimestele. Loodan, et sellised inimesed on võimalik kiiresti koju tuua.
Lennundus moodustab meie transpordisüsteemis väga tähtsa osa, seda nii reisijate- kui ka kaubaveo poolest. Vulkaani purskamise tõttu on kantud 11. septembri 2001. aasta sündmustega võrreldes palju suuremat rahalist kahju. Seepärast kutsun komisjoni üles suhtuma paindlikult ohus olevatele lennuettevõtjatele riigiabi andmise lubamisse, juhul kui selline abi on tõepoolest hädavajalik.
Lõpetuseks: me peame arvestama, et õhutransport moodustab ühe osa Euroopa väga haavatavast infrastruktuurist. Nüüd, kui lennureise enam teha ei saa, ei ole me suutelised seda puudujääki piisavalt korvama. Seetõttu ma leian, et 20 aastat tagasi alustatud projekt - üleeuroopaliste võrkude ja eelkõige raudteetranspordi laiendamine - on usaldusväärne ja oluline alternatiiv. Praegune olukord näitab, et see alternatiiv on meie majanduse ellujäämise seisukohalt otsustava tähtsusega. Me peame seda asjaolu uuesti endale teadvustama.
Kolleeg El Khadraoui räägib selle küsimuse teistest tahkudest, kuid lubage mul öelda vaid üht. Me pole veel suutnud tagada, et meie rongid saaksid sõita eri riikide raudteedel. Saksamaa linnadevahelise kiirrongiga ei saa Saksamaa elanikke Hispaaniast koju tuua; Prantsuse kiirrongid ei saa sõita Budapestini. See tähendab, et me ei ole ikka veel olukorras, mis oleks pidanud olema juba saavutatud. Kuigi Euroopa Parlamendis on vastu võetud asjakohaseid resolutsioone, olen ma arvamusel, et me ei vaja neid äkilisi tegutsemissööste. Selle asemel tuleb meil püsivalt ja järjepidevalt tegeleda nende ideede ellurakendamisega.
Gesine Meissner
Austatud juhataja, volinik Kallas ja minister López Garrido! Praegune olukord näitab, et loodus on tõepoolest võimsam kui mis tahes tehnoloogia, mis meie käsutuses on. Teatud mõttes on meile antud õppetund. Samas tuleb siiski tõdeda, et sellest olukorrast saab selgeks, et me ei ole teinud Euroopas vajalikke edusamme.
Me oleme 20 aastat rääkinud transpordi siseturust ja ühtsest Euroopa taevast. See poleks muidugi vulkaani purskamist ära hoidnud, kuid see oleks ehk võimaldanud meil tegutseda tulemuslikumalt ja kiiremini.
Me oleme nõudnud Eurocontroli kooskõlastatavat ühtse Euroopa taeva süsteemi juba pikka aega, kuid see ei toimi ikka veel. Samuti - ma jätkan kolleeg Schulzi mõtet - ei ole meie raudteevõrgud koostalitlusvõimelised. Ikka veel ei ole võimalik sõita ühe rongipiletiga läbi kogu mandri Põhja-Euroopast lõunasse. Ka praeguse juhtumi puhul on selge, et meil on olemas väga hea kokkulepe paberil ja me oleme arutanud mitmeid küsimusi, kuid tegelikkuses on paljugi jäänud tegemata.
On ilmne, et Euroopas Liidus võetud meetmed olid kodanike seisukohast ebarahuldavad. Muidugi oli olukord keeruline ja kahtlemata ei saanud eri riikide ministrid lubada oma riigi õhuruumi avamist, kui Londonis asuvast instituudist edastati hoiatusi, et lendamine ei ole ohutu. Samas ei saa rahul olla sellega, et näiteks õhupallide abil ei tehtud mingeid tegelikke mõõtmisi, vaid kõik tegutsesid statistilise ekstrapoleerimise alusel. Paljud Euroopa kodanikud olid seetõttu pahased. Ka lennuettevõtjate seisukoht on mõistetav. Nad kandsid rahalisi kahjusid ja oleksid soovinud näha kiiremat reageerimist.
Lennuettevõtjad on kandnud kahju, ja loomulikult on väga oluline, et reisijad toodaks koju nii kiiresti kui võimalik. Me peame kaitsma nende õigusi. Euroopa reisijate õiguste seisukohalt on tähtis tagada neile transpordi- ja reisivõimalused. Seetõttu on minu arvates äärmiselt oluline, et Euroopa transpordisüsteem hõlmaks õhutransporti ja muid transpordivõimalusi, mida reisijad saaksid kasutada. See tähendab, et me peame kindlasti üksikasjalikumalt kaaluma, kuidas seda olukorda tuleks käsitleda, kuidas meil oleks võimalik lennuettevõtjaid praeguses transpordisektori kriisis toetada ning kuidas me saame säilitada ja tagada Euroopa kodanike liikuvuse, mis on üks meie suuri saavutusi.
Mis puudutab kahjude korvamist, siis vulkaanilt ei ole mõtet hüvitist küsida - sellest ei oleks mingit kasu, nagu me kõik teame. Loodusel on oma seadused, kuid peame püüdma neile Euroopa kodanike huve silmas pidades reageerida. Seetõttu on minu arvates väga hea, et moodustamisel on volinik Kallase juhitav töörühm. See on väga tähtis ning me jätkame ka edaspidi arutelusid selle üle, millised järeldused me sellest kriisist tuleviku jaoks teeme.
Michael Cramer
Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Euroopas on viimase kuue päeva jooksul toimunud suur muutus liikuvuses. Oluline tegur ei olnud praegusel juhul mitte raske õnnetus, võitlus kliimamuutusega ega lennukikütuse kõrge hind. Seekord mängis loodus ise otsustavat rolli.
Islandi vulkaan on inimkonnale taas näidanud looduse tegelikku võimu. Me peaksime tegema sellest tuleviku tarbeks oma järeldused. Inimkond ei ole kõikvõimas ega saagi kunagi olema. On õige, et selle vulkaani purskamisele reageeritakse Euroopas. Kuna vulkaaniline tuhk võib põhjustada lennukimootorite seiskumise ja vähendada nähtavust läbi lennuki akende, asus Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon Eurocontrol tegutsema vastutustundlikult ja seadis esmatähtsaks eesmärgiks reisijate ohutuse.
Ma tahaksin Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni nimel väljendada siirast tänu Eurocontrolile, Eurocontroli toetanud transpordiministritele ja eriti Saksa transpordiministrile Peter Ramsauerile. Me peaksime toetama ka Saksamaa pilootide ametiühingut Cockpit, kes on käitunud lennuettevõtjate juhtidest vastutustundlikumalt, keeldudes lendamast Euroopa õhuruumis visuaallennureeglite järgi, sest pilootide arvates oleks see vastutustundetu. Õhuruum kas on turvaline või ei ole. Lõppkokkuvõttes ei ole oluline, milliste reeglite järgi lennukid lendavad või alla kukuvad.
Seetõttu soovivad Rohelised karmilt hukka mõista nende lennuettevõtjate suhtumise, kes tahtsid ohutuse asemel esiplaanile seada tulu teenimise. Me nõuame, et Euroopa õhuruum avataks taas alles siis, kui mingit ohtu enam ei ole. Kutsume kõiki poliitikuid üles mitte andma järele lennuettevõtjate survele ja mitte panema vastutust ohutuse eest näiteks pilootidele.
Viimased päevad on meile piinarikkal moel selgeks teinud puudused riikide ja Euroopa Liidu viimaste aastakümnete transpordipoliitikas, kus raudteesüsteem on tähelepanuta jäetud ja kus paljudel juhtudel sellesse endiselt tõsiselt ei suhtuta. Transpordipoliitikas on täielikult keskendutud õhutranspordile. Igal aastal kingivad Euroopa maksumaksjad Euroopa lennuettevõtjatele 14 miljardit eurot, sest erinevalt raudteel kasutatavast kütusest on lennukikütus maksuvaba. See asjaolu seab lennuettevõtjate tulude ajutise kaotuse teise valgusse.
Siiski on üks järeldus, mille me peame sellest kõigest tegema. Raudteetransport ei ole üksnes ohutuim transpordiliik; vaid see on oluline ka liikuvuse tagamise ja kliimamuutuse peatamise seisukohalt. Seetõttu tahaksin tänada kõiki Euroopa raudtee-ettevõtjaid, kes on aidanud reisijatel oma sihtkohtadesse jõuda.
See Islandi vulkaani purskamine peaks meile kõigile hoiatuseks olema. See, mida me praegu kogeme, on tuleviku transpordi tegelikkus. Transpordil saab olla edukas tulevik üksnes siis, kui vajalikke meetmeid ei pea võtma üleöö. Seetõttu kutsume kõiki Euroopa Liidu liikmesriike üles muutma riikliku ja rahvusvahelise transpordipoliitika prioriteete. Raudteetransport peab muutuma prioriteediks mitte ainult sõnades, vaid ka rahalises mõttes, et me ei peaks uuesti sellist olukorda läbi elama.
Peter van Dalen
Austatud juhataja! Me oleme taas tunnistajaks sellele, kui suurt mõju ilm ja kliima võivad transpordile avaldada. Islandi vulkaan, mis pole isegi kuigi suur, hakkab purskama ja see peatab lennuliikluse Euroopa paljudes osades mitmeks päevaks. Minu arvates on hea, et tänaseks on suudetud lennuliiklus vähemalt osaliselt taas avada. Ma arvan ka, et lennuliikluse avamine on põhjendatud ja et seda on võimalik teha, kuna katselennud tõestasid, et lennata on võimalik - ehkki muidugi ainult nii kaua, kui kestab praegune hea nähtavus.
Lisaks olen ma seisukohal, et me tegutsesime kogu lennuliikluse ühe hoobiga seiskamisel liiga paindumatult. Me kiirustasime liigselt, kui võtsime aluseks KLMi lennu läbi Alaskal asuva vulkaani Redoubt' tuhapilve 1989. aastal ja British Airwaysi lennu läbi Indoneesias asuva vulkaani tuhapilve 1982. aastal. Ärge unustage, et need lennukid sattusid otse vulkaanilise tuha pilve sisse, kusjuures see vulkaan oli alles äsja pursanud ja asus suhteliselt lähedal. Tuhaosakeste tihedus ja temperatuur olid nende lendude puhul praeguse olukorraga võrreldes hoopis teistsugused.
Seetõttu ma nõustun tegutsemispõhimõttega, mille puhul võetakse arvesse vulkaanilise tuha kontsentratsiooni erinevusi. Kui sellest põhimõttest lähtuda - ja seda me nüüd ilmselt teeme -, siis on õhuruumi osaline avamine teatud koridorides ja teatud kõrgustel täiesti õige. Minu meelest on õhuruumi avamist hädasti vaja, sest Islandi tuhk jätab meie lennuettevõtjad rahata. Võimalus, et mõni virelev lennuettevõtja võib selle kriisi tõttu kokku variseda, ei tee mulle kuigi palju muret. Kuid me ei saa lasta pankrotti minna suurtel ja tuntud lennuettevõtjatel, kes seavad ohutuse esikohale. Kaalul on liiga palju raha ja töökohti.
Lisaks leian, et me peame tegutsema realistlikult, arvestades tuhaosakeste kontsentratsiooni. On õige, et mõni õhuruumi osa täna uuesti avatakse. Me peaksime sellist pragmaatilist lähenemisviisi kasutama ka tulevikus, et leida mõistlik ja - mis veelgi tähtsam - vastutustundlik tasakaal ohutuse ja majanduslike kaalutluste vahel.
Lothar Bisky
Austatud juhataja! Lennundusohutusasutuste otsus mitte teha kompromisse reisijate ohutuse arvel oli täiesti õige, ehkki see tähendas Euroopa õhuruumi sulgemist mitmeks päevaks ja sellega kaasnesid lennuettevõtjatele rahalised kahjud. Minu arvates on lennuettevõtjate poolt vastutustundetu lasta pilootidel lennata omal vastutusel. Mida see "omal vastutusel" praegusel juhul õigupoolest tähendab?
Mul on hea meel, et komisjon kaalub võimalust lubada anda erakorralist riigiabi lennuettevõtjatele, kes vastasel juhul satuksid praeguse olukorra tõttu suurtesse rahalistesse raskustesse. Me räägime Euroopa Liidu tööhõivest hiljem. Kui Euroopa Liit ja liikmesriigid suudavad nii vähemalt vältida olukorra halvenemist, siis on see õige tegu. Kuid vastutasuks riigiabi eest peavad lennuettevõtjad võtma enesele siduva kohustuse mitte vähendada töötajate arvu või kärpida nende palku. Samuti peavad nad garanteerima, et ei vähenda puhkusehüvitisi ega jäta maksmata päevade eest, mil töötajatel ei olnud transpordiolukorra tõttu võimalik töötada.
On ülim aeg, et komisjon kehtestaks Euroopa lennuohutuse alalise ühise seiresüsteemi. See seiresüsteem tuleks spetsiaalselt kavandada selliselt, et hoida ära sotsiaalset dumpingut. Ma meenutaksin kõigile, et riigiabi anti pankadele, kes said sellest kasu, kuid ei võtnud kaasnevaid sotsiaalseid kohustusi. Konkurentsil ja kasumi taotlemisel ei tohi lasta muutuda inimeludest tähtsamaks.
Francesco Enrico Speroni
Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Minu arvates on seda vulkaani põhjustatud olukorda hallatud pikaldaselt ja ebatõhusalt. Esimene tõeline töökoosolek toimus eile, esmaspäeval, vulkaan hakkas aga purskama neljapäeva hommikul; seega võttis tegevusalase otsuseni jõudmine neli päeva.
Mõningad piirangud on ehk tõepoolest olnud ülemäärased, eriti ohutuse valdkonnas. Miks oli vaja keelata lennud Belgias, kui pilv oli Norras? Miks keelati ühe kolbmootoriga lennukitega lendamine 500 meetri kõrgusel, kui tuhk oli kõrgemal kui 8000 meetrit?
Ilmselt lähtuti reeglist, mida meie, lennundusega seotud inimesed, oleme juba aastaid teadnud, nimelt et kõige ohutum on lennata nii, et piloot istub baaris ja lennuk on angaaris. Ent nii ei ole õige hädaolukordi lahendada ja seetõttu olen ma seisukohal, et reisijate ja meeskonna ohutuse tagamise kohustust arvestades oli nende meetmete vastuvõtmine hea mõte, kuid need võeti vastu lihtsalt liiga hilja pärast olukorra tekkimist.
Niisiis, tulevikus peame ennekõike võtma arvesse ohutusnõudeid, kuid peale nende ka nõudeid, mis viiakse täpselt tasakaalu ohutusega ning millega ei kaasne valimatu lennukeeld, vaid meetmed, mis võtavad arvesse tegelikku olukorda, mitte statistilist olukorda. Nii saame selles kogu majanduse jaoks elulise tähtsusega sektoris vältida neid negatiivseid majanduslikke tagajärgi, mida me nägime pärast 11. septembri 2001. aasta rünnakut ning mis mõjutasid peale õhutranspordi sektori ja turismisektori kogu majandust tervikuna.
Ma teen seetõttu üleskutse tegutseda kiiresti ja võtta tõsiseid meetmeid, mis põhinevad täielikult faktidel.
Angelika Werthmann
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Ohutus on tähtsam kui kõik muud kaalutlused. Me ei saa riskida sellega, et reisijaid täis lennuki mootorit tabab rike ja et lennuk seetõttu ehk asustatud piirkonnas alla kukub. Ma tahaksin kõigile meenutada British Airwaysi lennukit, mis 1982. aastal, olles teel Uus-Meremaale, lendas läbi tuhapilve, ja eelkõige tõsist vahejuhtumit KLMi Boeing 747-ga, mis 1989. aastal paksu vulkaanilise tuha pilve sattus. Need lennukid pääsesid katastroofist üle noatera.
Inimelu on hindamatu. Ma olen rahul otsusega sulgeda selle kriisi ajaks õhuruum ja tagada nii, et piloodid ei pea võtma enda peale vastutust nende hoolde usaldatud reisijate eest. Katse- ja mõõtmislende on tehtud, kuid ainult teatud kõrgusel ja visuaallennureeglite järgi. Nende lendude tulemusena ei tehtud mingeid tõelisi analüüse ega jõutud mingitele märkimisväärsetele järeldustele.
Veel üks märkus, mille ma tahaksin teha visuaallennureeglite järgi lendamise kohta, on see, et KLMi lennuki puhul ei olnud tuhapilv nähtav. Loodus õpetab meile austust ja samal ajal teeb selgeks üleilmastumise piirid. Me kõik oleme vägagi teadlikud tõsistest rahalistest tagajärgedest. Kuid inimelu on väärt palju enam kui majanduslikud hüved. Seega, võttes arvesse neid juhtumeid, mida ma mainisin, kutsun üles ilmutama võimalikult suurt vastutustunnet ja ettevaatlikkust, muu hulgas seoses õhuruumi jagamisega kolmeks tsooniks.
Mathieu Grosch
(DE) Austatud juhataja, minister López Garrido ja volinik Kallas! See lennukeeld toob meid tagasi laiaulatuslike ohutust käsitlevate arutelude juurde, mida Euroopa Parlamendis on sageli peetud ja mille käigus oleme öelnud, et meie - see tähendab Euroopa Parlament ja usutavasti ka komisjon - pooldaksime ohutust reguleerivate normide kehtestamist Euroopa Liidu tasandil, kui liikmesriigid sellega nõustuksid. Me oleme sageli sel teemal rääkinud - ja mitte ainult seoses õhutranspordiga, vaid ka seoses raudtee ja teiste valdkondadega. Seega peaksime täna esitama selle küsimuse organitele, kelle võimuses on sellele vastata: esiteks asjaomaste riikide lennundusasutustele ja muidugi ka Euroopa Liidu tasandil kooskõlastamise eest vastutavale organisatsioonile. See kooskõlastamine on erakordselt hästi toiminud.
Minu arvates on kõige tähtsam prioriteet reisijate ohutus. Rahaline aspekt on vähem tähtis, kuigi ka seda ei tohi me tähelepanuta jätta. Riigid on teinud õige otsuse. Loodan, et tulevikus kuulub otsustamine Eurocontroli ja riikide lennundusohutusasutuste, mitte üksikute lennuettevõtjate pädevusse, sest meil on taas kord tegemist ekspertidega, kelle arvamused lähevad lahku. Seepärast peame olema äärmiselt ettevaatlikud.
Majanduslikust seisukohast on kahtlemata tegemist katastroofiga selles majandusharus, mis on nüüd läbimas oma kolmandat kriisi pärast 11. septembrit ja majanduskriisi. Seetõttu ei peaks me võtma meetmeid mitte liikmesriikide tasandil, vaid Euroopa Liidu tasandil, ning pakkuma samalaadset abi kogu Euroopas, et mitte moonutada turgu, nagu minevikus sageli juhtus. Abi on vajalik, kuid seda ei tohiks anda üksnes riiklikul tasandil.
Reisijad on nüüd olukorras, kus seadus selle praegusel kujul ei taga neile kogu abi, mida nad võivad oodata. Me oleme seda teemat Euroopa Parlamendis tihti arutanud ja põhjusega. Samas ma eeldan, et lennuettevõtjad ja teised ettevõtjad, keda praegune olukord mõjutab, võimaldavad reisijatel kasutada õigusi, mis on neile õigusaktides ette nähtud.
Minu arvates on ühtse Euroopa taeva süsteem tuleviku võti. Tahaksin rõhutada, et me arutame seda teemat Euroopa Parlamendis järgmise kahe aasta jooksul sageli.
Saïd El Khadraoui
(NL) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid, volinik! Minu arvates hõlmab see arutelu kolme olulist küsimust. Esiteks, lendudest maha jäänud reisijate toetamine ja nende kodumaale toimetamine - see peab olema kõikide tasandite ametiasutuste jaoks esmatähtis eesmärk. Seoses sellega võime tõdeda, et Euroopa määrus reisijate õiguste kohta on väga paljudele taganud vähemalt minimaalse mugavuse ja toetuse. Kuid tegelikkuses - nagu te hästi teate - on muidugi ilmnenud üsna palju probleeme: kaos lennujaamades, teabe puudumine jne. Seetõttu teen ettepaneku käivitada Euroopa Liidu tasandil uurimine koostöös lennuettevõtjate ja kõigi teiste asjaosalistega, et teha kindlaks, kuidas me saaksime sellistes olukordades abiks olla.
Lisaks kutsun üles looma komisjoni ja liikmesriikide tasandil töörühma, et võimalikult tulemuslikult korraldada reisijate kodumaale toimetamist. Ma tean, et see on lennuettevõtjate ülesanne, kuid inimesed on kaugetes kohtades hädas ja nad peavad kodumaale pääsemist veel üsna kaua ootama, isegi kui õhuruum uuesti avatakse. Me peame sellele probleemile tähelepanu pöörama.
Teine oluline küsimus või teema on lennukeeldude algatamise kord. Me oleme taas kuulnud üleskutseid teha rohkem koostööd ja tagada parem kooskõlastamine Euroopa Liidu tasandil. Tulevikus osutub kasulikuks ühtse Euroopa taeva süsteem, millele on juba viidatud. Tõepoolest, Euroopa Liidul ei ole praegu mingit otsustusõigust liikmesriikide õhuruumi ega Eurocontroli suhtes, mistõttu on väga raske teha toimivaid ja kooskõlastatud otsuseid.
Kuid tõsi on ka see, et me kasutasime Euroopa Liidu tasandil kuni eilse õhtuni üsna konservatiivset matemaatilist mudelit. Põhimõtteliselt lähtub see mudel halvimast stsenaariumist, mis tähendab seda, et väikesest kogusest vulkaanituhast saab tohutu tuhapilv, mis nõuab lennukeelu kehtestamist. Te teate, et USA kasutab sellist mudelit, mille puhul lennukeeld kehtestatakse üksnes vahetult vulkaani kohal olevas piirkonnas ja lennuriskid jäetakse lennuettevõtjate kanda. See on teistsugune mudel. Nende kahe äärmuse vaheline mudel, milles on juba kokku lepitud - kolme tsooni mudel -, on hea lahendus. Vaatame, kuidas meil õnnestub selle mudeli abil tagada ühtaegu nii ohutus kui ka tõhusus.
Kolmas ja viimane küsimus puudutab toimetulekut majandusliku mõjuga. Erinevate võimaluste loetlemine on hea mõte, kuid me vajame üleeuroopalist lahendust. Lubage mul lõpetuseks veel öelda, et me ei tohiks inimesi petta, väites, nagu oleks meil võimalik korvata kõigile need ebameeldivused, mida nad taluma on pidanud. See lihtsalt pole võimalik.
Dirk Sterckx
(NL) Austatud juhataja! Kõigepealt tahaksin ma üht-teist öelda ministrile, s.t nõukogu eesistujale. Mitte teile isiklikult, vaid kõigile neile, kes on kunagi teie ametikohal olnud, ja võib-olla ka mõnele nende seast, kes tulevikus sellel ametikohal töötavad. Kuidas teil on õnnestunud sedalaadi üleeuroopalist lahendust nii palju aastaid takistada? Ikka ja jälle on komisjon ja Euroopa Parlament kokkuleppe sõlmimiseks pidanud avaldama nõukogule survet, ent isegi siis on tulemuseks alati olnud vilets kompromiss. Miks lähtub nõukogu alati valitsustevahelisest ja riiklikust vaatepunktist, ent mitte Euroopa Liidu vaatepunktist? See on praeguse olukorra üks õppetunde, millele me peame mõtlema. Kolleeg El Khadraoui juba ütles, et koostöö võiks olla parem. Koostöö võiks olla parem ka muudes valdkondades peale õhuruumi haldamise. Parandada võiks ka tegevuse kooskõlastamist riikide ametiasutuste vahel, kuid teie ise, nõukogu eesistuja, ütlesite, et Euroopa Liidul ei ole nende parenduste tegemiseks praegu volitusi. Aga andke siis ometi Euroopa Liidule need volitused! See teeks asjad palju lihtsamaks.
Minu teine märkus puudutab teaduslikke andmeid. Meil on Londonis ühtne keskus, kes on spetsialiseerunud ainult teatud valdkondadele ja kes on koos Eurocontroliga otsustanud, et esikohale tuleb seada ohutus. See oli tõesti õige otsus, kuid kas see on piisav? Kas me ei peaks Euroopa süsteemi tugevdama, koondades kokku mõningad spetsialiseerumisvaldkonnad ja luues tõelise Euroopa lennundusohutuskeskuse? See vulkaan pole veel purskamist lõpetanud. Kui ta viimati 200 aastat tagasi purskas, jäi ta veel kümneks aastaks aktiivseks. Niisiis, meil on vaja teha ettevalmistusi eelseisvateks aastateks. Ma leian, et me peame Euroopa süsteemi tugevdama ning - see on Euroopa Parlamendi arvates oluline küsimus - peame ka tagama, et reisijatele säiliksid nende õigused ja et riigiabi antaks kõigile samadel alustel.
Isabelle Durant
(FR) Austatud juhataja! Ehkki tuhanded inimesed on praegu suurtes raskustes, leian ma, et selle vulkaani purskamine on meile tõeliseks äratuseks: see kutsub meid korrale, sundides üle vaatama meie suhet ilmaga transpordisektoris ja ennekõike meie liigset sõltuvust õhutranspordist, mis on järk-järgult ja kohati meie teadmata hõivanud kõigi muude transpordiliikide koha. See on eriti oluline, arvestades, et praegu ei oska muidugi keegi öelda, kas see vulkaan lõpetab purskamise või kuidas tuhapilv eelseisvatel nädalatel ja kuudel liigub.
See tähendab, et me peame eelkõige järgima ettevaatuse ja ohutuse põhimõtet; ma toetan komisjoni ja nõukogu selles küsimuses. Mind paneb imestama, et farmaatsiasektoris kasutati ettevaatuse põhimõtet liikmesriikidele ja Euroopa Liidule surve avaldamiseks, et nad teeksid väljaminekuid, mis minu arvates olid veidi läbimõtlemata. Nüüd näib aga, et üks teine sektor tahab kahtluse alla seada või kritiseerida liikmesriikide ja Euroopa Ülemkogu võetud ettevaatusabinõusid. See on ebanormaalne. Ettevaatuse puhul ei saa lähtuda rahalistest huvidest. Ohutus ja ühine hüvang on kõige tähtsamad.
Muus leian, et me peame kahtlemata arendama raudteetransporti. See on esmatähtis ja - nagu üks kolleeg ütles - on selge, et meil on olemas ettekujutus, milline meie transpordisüsteem peaks olema; teisisõnu, raudtee peab tagasi võitma väikeste ja keskmiste vahemaade turu. Ma arvan ka, et oluline on tagada transpordivahendite ja -liikide mitmekesisus. Seda teemat käsitletakse ka valges raamatus, mille kallal me parlamendikomisjonis peame töötama.
Minu meelest on lühiajalises plaanis kindlasti kõige tähtsam eesmärk tuua inimesed tagasi koju, korvata reisijatele kahjud ja ehk ka uurida, kuidas tuleks lennuettevõtjaid aidata - ent seda tuleb teha väga sihipäraselt. Ma usun ka, et struktuurilises mõttes peaksime pakkuma palju suuremat toetust videokonverentside korraldamisele. Videokonverentsi kui suhtlusvahendi kasutamine on endiselt väga juhuslik ja seda vahendit ei peeta kuigi tähtsaks; see ei kehti ainult Euroopa Parlamendi kohta, vaid ka üldisemalt. Usun, et sellise praktika toetamine aitaks meil vähendada sõltuvust lennureisidest.
Lõpetuseks: kuna president meilt seda küsis, siis ma ütleksin vastuseks, et Euroopa Parlament võiks omalt poolt ehk oma töökorralduse üle vaadata, kaaludes näiteks kahe nädala jooksul viis päeva nädalas töötamist, selle asemel, et töötada nädalas kolm päeva või kolm ja pool päeva. Nii näitaksime oma töö korraldamisel eeskuju, kuidas olla vähem sõltuv õhutranspordist, mis on ilmselgelt väga haavatav ja sõltub tundmatutest teguritest, mille üle meil puudub kontroll - nagu loodus meile nüüd selgeks teeb.
Küsimus on tõepoolest süsteemi kui terviku muutmises, ning valge raamatuga seoses ja ka Euroopa Parlamendis on võimalik vaadata üle see, kuidas meie saame toetada teisi transpordiliike, muu hulgas oma töökorralduse kaudu.
Ryszard Czarnecki
(PL) Austatud juhataja! Minu meelest on väga kahetsusväärne, et paljud kolleegid ei küsinud enne sõna võtmist nõu professionaalidelt - inimestelt, kes on veetnud tuhandeid tunde lennukit juhtides. Mulle on jäänud mulje, et tegemist on äärmiselt poliitilise aruteluga ja et süüdistused saavad osaks nõukogule, ehkki nõukogu, nii palju kui mina aru saan, ei vastuta vulkaanide eest. Kätt südamele pannes võib öelda, et Eurocontroli otsus oli liiga rutakas, ja ma ütlen seda täie veendumusega, sest kõiki löödi ühe lauaga. Olukorra erinevusi ei võetud üldse arvesse. Me vastutame pideva lennuliikluse juhtimise süsteemi eest ja ma arvan, et toimunud sündmustest on võimalik teha teatud järeldusi. Samas olen ma täiesti kindel, et juba langetatud otsused tehti liiga pikaks ajaks, ja ma olen veendunud, et need oleks kindlasti võinud olla teistsugused.
Jacky Hénin
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Minu arvates peab meil sellistel hetkedel nagu praegu jätkuma lohutus- ja kaastundesõnu kõigile, kes olid või on praegugi lennuliikluse katkemise tõttu ühel või teisel viisil hädas, ning lennuettevõtjate töötajatele, kes on nende käsutuses olevate piiratud vahenditega püüdnud vastata reisijate vajadustele.
Me ei taha ühineda nendega, kes tagantjärele targad olles kõvasti kritiseerivad, kuid teevad vähe ettepanekuid. Me tahame kinnitada, et reisijate ohutuse põhimõte on kõige tähtsam põhimõte. Parem rahulolematu, ent elus reisija kui reisija, kes lennuõnnetuses paraku surma saab.
Samas tahaksin ma ka öelda, et Euroopa Liidu häda on selles, et liit ei ole kuigi usaldusväärne. Parem koostöö ja ühtsus oleks tõenäoliselt tähendanud paremat teabevahetust, paremaid selgitusi ja tulemuslikumaid püüdeid rahuldada nende vajadusi, kes tahtsid lihtsalt teavet saada.
Meie arvates on vaja tugevdada Euroopa Lennundusohutusameti volitusi ja võimaldada tal alati tugineda teaduslikele nõuannetele, millega ta saaks igas olukorras oma otsuseid põhjendada. Tulevikus - seda on küll juba öeldud, kuid minu arvates tuleb seda uuesti rõhutada, - peame tegema veelgi rohkem tööd, et Euroopas liikuvad transpordivahendid üksteist täiendaksid, püüdes ka selles vallas tagada suuremat kooskõla.
Kui te lubate, austatud juhataja, siis lõpetuseks tahaksin ma võimalike kahtluste hajutamiseks teha ettepaneku luua Euroopa Parlamendi uurimiskomisjon kõnealuses küsimuses.
Anna Rosbach
(DA) Austatud juhataja! Mul on kaks olulist märkust. Esiteks, on kahetsusväärne, et Euroopa lennunduses valitseb seisak ja lennuettevõtjad ei saa osaleda ülemaailmses konkurentsis, kuid samas olukorras on ka Ameerika ja Aasia lennuettevõtjad, kelle lennukid ei saa Euroopa Liidus maanduda.
Teiseks tahaksin tänada kõiki asjaosalisi nende jõupingutuste eest.
Jääb üle otsustada, kas maksta lennuettevõtjatele rahalist kompensatsiooni või mitte. See otsustatakse eelseisvatel päevadel peetavate arutelude tulemusena. On hea kuulda, et nüüd on olemas kolmeastmeline plaan. Mul on selle üle hea meel. Financial Times kritiseerib poliitikuid selle eest, et nad panid ohutusega seotud kaalutlustel kõik "lihtsalt” kinni, ja soovitab Euroopal võtta kasutusele USA strateegia, mis lubab igal lennuettevõtjal ise otsustada, kas lennata või mitte. Loodan, et Euroopa Parlament lükkab sellise süsteemi kohe tagasi. See oleks reisijate jaoks katastroofiline, kui pankroti äärel olev lennuettevõtja otsustaks lihtsalt tulude teenimise eesmärgil lennata.
Vaja on tulevikkuvaatavat strateegiat: paremaid õhuruumi mõõtmise vahendeid, et prognoosida atmosfääri muutusi, ning selliseid lennukimootoreid, mis kasutavad kütust tõhusamalt ja on vähem tundlikud. Lennukeid ei ohusta mitte üksnes terrorirünnakud, vaid ka äärmuslikud ilmastikutingimused. Lennukid on väga energiamahukad ja saastavad. Ei ole võimalik ehitada päikeseenergial või elektril töötavaid kauba- või reisilennukeid. Küll aga oleks võimalik hakata tegelema kiirrongidega ja asuda looma otseseid kiirrongiühendusi kõigi suuremate Euroopa linnade vahel. Rongid võivad olla märksa keskkonnasõbralikumad kui lennukid ning rongliiklus võib tõepoolest konkureerida õhutranspordiga Euroopa-siseste sihtkohtade puhul.
Danuta Maria Hübner
Austatud juhataja! Täna teame paremini kui nädal tagasi, et taevas, kus ei lenda reaktiivlennukid, läheb väga kalliks maksma. Hind, mida peavad maksma lennuettevõtjad, ületab nende saamata jäänud tulu. Olukord mõjutab ka teisi majandusharusid, kuid on ka neid, kellele see kasulik on. Oluline on ka asjaolu, et see uus katastroof on tabanud juba niigi väga habrast Euroopa majandust olukorras, kus riikidel tuleb oma eelarveid paremini tasakaalustada.
Tahaksin tõstatada kaks küsimust.
Esimene neist puudutab riigiabi. Lennuettevõtjatele kahjude korvamiseks riigiabi pakkumisel on pretsedent, kui pärast 2001. aasta septembri sündmusi anti abi American Airlinesile. Ka Euroopa Komisjon on teinud ettepaneku riigiabi andmiseks kiirmenetluse korras, mida on tervitatud. Kuid minu küsimus komisjonile on: kas me teame, kui suur võib olla see uus koorem riigieelarvetele, arvestades suuri eelarvepuudujääke ja valitsemissektori võlgu ning vajadust eelarveid tasakaalustada? Kas liikmesriikide eelarvete kaudu antav riigiabi on parim lahendus? Kas komisjon kaalub ka mingeid muid võimalusi?
Teine küsimus on seotud Euroopa Liidu suutlikkusega kriiside ohjamisel. Olukorras, mis puudutas 80% Euroopa õhuruumist, ei toimunud esimestel päevadel asjaomaste riiklike ametiasutuste vahel kuuldavasti mingeid konsultatsioone ega kooskõlastusi. Ma kinnitan teile, volinik, et võib olla täiesti sõltumatu ja sellegipoolest tegevust kooskõlastada.
Me võime peagi kuulda ka seda, et kooskõlastamine oleks võimaldanud meil kavandada parema lahenduse ja seda ellu viia. Seega on minu arvates aeg arendada Euroopa Liidu kriisiohjamise suutlikkust. Me näeme selgelt, et meie kodanikke mõjutavad katastroofid, võivad esineda ka väljaspool Euroopa Liidu territooriumi Euroopa Majanduspiirkonnas või koguni väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda. Minu küsimus komisjonile on järgmine: kuidas kavatseb komisjon kasutada seda katastroofi, suurendamaks Euroopa Liidu kriisiohjamise suutlikkust? Ma võin teile kinnitada, et Euroopa Parlament toetab kõiki teie jõupingutusi, mis on suunatud sellele, et Euroopa Liidu tegevus kriiside ohjamisel oleks tulemuslikum ja tõhusam.
Hannes Swoboda
(DE) Austatud juhataja! Ma olen viimastel päevadel Euroopas näinud ja järele proovinud lennukiga lendamise alternatiive, sõites autoga Belgradist Viini ja seejärel rongiga Viinist Strasbourgi. Kuigi teedel on probleeme, on maantee-infrastruktuur siiski suhteliselt hästi arenenud, seda ka Euroopa Liidu naaberpiirkondades. Ent olukord raudteel on endiselt kohutav. See ei ole vastuvõetav.
Kus me oleksime praegu, kui oleksime ellu viinud nn Delors'i plaani? Meil oleks juba olemas üleeuroopalised võrgud ning meil oleks rohkem kiirraudteeliine ja kiirronge. Kuigi tegemist oli nüüdisaegse vaguniga, olid vaid paari tunni möödudes rongi tualetid kasutamiskõlbmatud, sest paljud inimesed pidid tundide kaupa seisma või põrandal istuma, rongid olid ülerahvastatud ja tualetid ülekoormatud.
Seetõttu tahaksin kutsuda volinik Kallast üles hoogustama raudteede moderniseerimist, suurendades kiirrongide arvu ja tagades läbilaskereservid. Meil on vaja teatavaid reserve. Mitte ainult selle katastroofilise vulkaanipurskega seoses, vaid ka talvel oleme kogenud, et meil on liiga vähe reserve ja et kasumlikkusele keskendumisest üksi ei piisa. Me peame panema rohkem rõhku ka teenuse pakkumisele.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Austatud juhataja, lugupeetud minister ja volinik Kallas! Tänan teid väga selgituste eest ja selle töö eest, mida te olete teinud.
Ma olen teiega ühel meelel selles, et kõige tähtsam kaalutlus on ohutus ja et meid mõjutanud kriis on keerukas. Siiski võttis suhtlus liiga kaua aega, sest see toimis viis päeva pärast esimest katset.
Selleks, et me saaksime vastata inimeste, Euroopa avalikkuse ootustele, peavad meie tänase arutelu järeldused olema selged, lihtsad ja ühtlasi praktilised. Neil peavad olema ka otsesed tagajärjed, mis on kõigile nähtavad.
Maksumaksjatel, kes maksavad ka selle kriisi eest, on seega kindlasti õigus nõuda, et neile tagataks vähemalt kolm asja. Esiteks on neil õigus saada rohkem teavet lennujaamade sulgemise otsuste ja olukorra arenemise kohta. Neid teavitati kriisi puhkemisest liiga hilja, ning minu arvates aitas see kaasa probleemide kuhjumisele paljudes lennujaamades ja muutis alternatiivsete reisivõimaluste leidmise paljude reisijate jaoks keerulisemaks. Nüüd, mil on määratletud kolm tsooni, vajame seega rohkem läbipaistvust. Me tahame teada, mis need tsoonid on ja milline on nende tähendus.
Teiseks, reisijate õiguste järgimine peab olema täielikult tagatud. Me vajame selgust; me peame määratlema, kes vastutab reisijate õiguste eest, milline on nende õiguste ulatus ja millised on nende teostamise tähtajad. Ma olen volinik Kallasega nõus selles, et tuleb jälgida, milliste reeglite järgi lennuettevõtjad reisijate nõudmisi rahuldavad.
Ja lõpuks on neil õigus ka sellele, et lennuettevõtjad saavad riigiabi. Ma palun teil selgelt määratleda, milline see riigiabi hakkab olema ja mis on selle abi andmise kriteeriumid. Samuti teen üleskutse jälgida ja kontrollida kriisi võimalikke tagajärgi lennuettevõtjate töötajatele. Ka tuleb meil maksimaalselt suurendada kontrollimeetmeid, et lennuettevõtjad ei kasutaks praegust olukorda ära selleks, et oma töötajaskonda tarbetult või liigselt vähendada.
Praegune kriis on väga selgelt osutanud vajadusele arendada edasi Euroopa Liidu tasandi kooskõlastamist ja koostalitlusvõimet.
Philip Bradbourn
Austatud juhataja! Nagu juba öeldud, ei oleks keegi osanud Islandil hiljuti juhtunut ennustada. Lennundussektor peab toime tulema väga ettearvamatute asjaoludega, seda nii vulkaanide purskamise kui loomulikult ka üldiste majandustingimuste mõttes. Seda silmas pidades tuleks veenduda, et nii äärmuslik meede nagu kogu Euroopa õhuruumi sulgemine põhineks asjakohastel teaduslikel tõenditel ning olemasoleva tehnoloogia abil tuleks tagada, et lennuliikluse katkemine oleks minimaalne ja sellest teavitataks tõhusalt.
Selles mõttes on Eurocontrol ja riikide ametiasutused kriisi kehva ohjamisega olukorra veelgi keerulisemaks muutnud. Et Euroopa õhuruumi sulgemist on iga 6-8 tunni järel pidevalt pikendatud, pole reisijad saanud kavandada reise teiste sõiduvahenditega ja lennuettevõtjad on pidanud ootama olukorra muutumist. Selliste olukordade lahendamisel on abiks arvutimodelleerimine ja satelliittehnoloogia, kuid tundub, et hoolimata kogu olemasolevast tehnoloogiast tegeleme sellega, et teeme sõrme suus märjaks ja tõstame selle õhku, et teha kindlaks, mis suunast tuul puhub. Vähemalt nii paistab see avalikkusele. See on olnud katastroof kõigi asjaosaliste jaoks. Vaja on pikaajalist prognoosi, mitte stereotüüpsetel reageeringutel põhinevaid otsuseid.
Christine De Veyrac
(FR) Austatud juhataja! Tahaksin kõigepealt rõhutada, et enamiku Euroopa valitsuste ettevaatuspõhimõtte rakendamine, s.t õhuruumi sihtotstarbeline ajutine sulgemine, oli arukas ja kaalutletud otsus.
Meie kaaskodanike ohutus peab olema mis tahes muudest kaalutlustest kõrgemal ning seda arvestades näib nende lennuettevõtjate suhtumine, kes nõuavad ühe-kahe katselennu põhjal õhuruumi täielikku ja viivitamatut avamist, pehmelt öeldes sündsusetu.
See oli vist Jacky Henin, kes äsja rääkis transpordivahendite täiendavusest, eriti mis puudutab raudteid. Ma tahaksin kasutada võimalust öelda, kui kahetsusväärne on, et õhutranspordi seiskumisest tingitud olukorda on veelgi halvendanud häired raudteetranspordis, mille põhjuseks on streigid teatud riikides, näiteks Prantsusmaal. Need streigid on asjaolusid arvestades vastutustundetud ja arusaamatud.
Tulles meie teema juurde tagasi, tahaksin kiita komisjoni otsust lubada riiklike vahendite eraldamist lennuettevõtjatele, keda praegune lennuliikluse katkemine mõjutab. See on tervemõistuslik otsus olukorras, millele eelnes majanduskriis, kuid seda abi tuleb siiski käsitada erandlikuna.
Sellega seoses oleks minu soov, et nende vahendite eraldamise kriteeriumide hulka kuuluks lennuettevõtjate eeskujulik käitumine lendude tühistamise tõttu kannatanud klientidele hüvitise maksmisel. On tõepoolest vastuvõetamatu, et teatud lennuettevõtjad kuritarvitavad vääramatu jõu klauslit, et vältida kohustust maksta reisijatele hüvitist määruse (EÜ) nr 261/2004 alusel. Reisijad on praeguse olukorra ohvrid ja kui neile alternatiivset lahendust ei pakuta, siis ei peaks nad kandma ka rahalisi kulusid.
Pealegi on reisibürood vabastatud kohustusest hüvitada reisijatele kasutamata lennud. Ka see ei ole õige. Lennuettevõtjatel, nagu ka reisibüroodel, on kindlustus, mis katab nende kahjud erandlike juhtumite korral, näiteks nende sündmuste korral, mida me viimastel päevadel oleme kogenud. Me peame seega tagama, et tühistatud lennud reisijatele nõuetekohaselt hüvitataks.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Igal aastal kasutab EL-27s õhutransporti umbes 2 miljonit reisijat; 22% neist reisib kodumaal, 44% Euroopa Liidu piires ja 34% väljapoole Euroopa Liitu.
Islandi vulkaani purskamine on osutanud Euroopa transpordisüsteemi nõrkusele. Viimase kuue päeva jooksul on tühistatud enam kui 17 000 lendu ja miljonid reisijad on jäänud hätta eri paikades Euroopa Liidus ja väljaspool seda. Sellises olukorras oli reisijatele täpse teabe kiire edastamine hädavajalik.
Reisijate ohutus peab olema meie peamine mure. Seepärast peaks meil Euroopa Liidus olema reisijate teistele transpordiliikidele - raudteedele, veeteedele või maanteedele - suunamise tõhus süsteem. Kui selline süsteem oleks olnud kasutusel, oleks 66% liikmesriikide või Euroopa Liidu piires reisivatest inimestest, kes sel ajavahemikul lendudest maha jäeti, jõudnud oma sihtkohta teisi transpordivahendeid kasutades.
Järjest olulisemaks muutub vajadus eraldada vajalikke vahendeid üleeuroopalise transpordivõrgu arendamiseks, et kiirraudteeliinid ei ühendaks mitte ainult kõigi liikmesriikide pealinnu, vaid ka teisi suuremaid Euroopa linnu. Teine üha suuremat tähtsust omandav aspekt on transpordi arendamine siseveeteedel ja Euroopa merekoridorides. Näidakem üles poliitilist tahet ja jäägem kindlaks oma hüüdlausele: "Liikumisvõimeline Euroopa!”.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Austatud juhataja! Ma tahaksin tunnustada jõupingutusi, mida volinik Kallas ja transpordiministrid on teinud selle probleemi lahendamiseks.
Hoolimata sellest, et me elame tehnikaajastul, on meile nüüd meelde tuletatud, et emake loodus otsustab meie elu üle rohkem kui kunagi varem.
Ma olen pärit Iirimaalt, mida Mandri-Euroopaga ühendab kaks mereteed. Ma tean, et inimesed, keda ma esindan, on tunnetanud praeguse olukorra mõju ilmselt rohkem kui teiste liikmesriikide kodanikud. Pärast eileõhtusi teateid tekkis lootus, et olukord paraneb. Kuid tingimused on öö jooksul taas muutunud ja lennupiiranguid meie õhuruumis pikendati kuni täna kella 13-ni.
Paljud reisijad on mitte üksnes Euroopa, vaid ka maailma eri osades lennujaamades ootel. Meie esimeseks eesmärgiks peab olema püüda neid inimesi aidata; me peame aitama paljusid inimesi, kelle perekonnas on keegi surnud ja kes ei pääse koju. Lennuettevõtjad peaksid neid inimesi eelistama, mitte neid eirama ega kohtlema sarnaselt teiste reisijatega.
Majanduslik mõju on tohutu ja mul on hea meel, et volinik asub juhtima töörühma, kes teeb kindlaks praeguse olukorra majanduslikud tagajärjed. Kahtlemata on väga õige mõte tugevdada sellest kriisist tulenevalt Eurocontroli rolli, sest vulkaanid ei järgi majanduslikke, geograafilisi ega poliitilisi piire. Me peame tegelema selle probleemiga keskusest. Olen nõus, et probleemiga tegelemine 27 liikmesriigis eraldi ei ole viljakas. Reisijate üks suurimaid probleeme on praegu segadus ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Vicky Ford
Austatud juhataja! Tuhapilv on põhjustanud stressi tuhandetele reisijatele ja traumeerinud neid, ning tekitanud rahalist kahju paljudele ettevõtjatele. Ka paljud meie enda kolleegid Euroopa kaugematest nurkadest on sel nädalal lendudest maha jäänud. Presidentuuri tuleks tänada, kuna ta nõustus, et ilma nendeta hääletamine oleks ebademokraatlik - liigagi tihti tundub kaugemalt pärit olijatele, et meid lükatakse Kesk-Euroopa liitude huvides kõrvale.
Vulkaan tuletas meile meelde, et me ei ole selle planeedi peremehed ja meil pole vastuseid kõigile küsimustele. On selge, et vajame palju põhjalikumaid teadmisi vulkaanilise tuha ja vulkaaniliste gaaside kohta, ning soodustada tuleks teadusuuringuid selles valdkonnas.
Samuti tuletati meile meelde, kui suureks on muutunud meie sõltuvus õhutranspordist. Me teame, et peame seda sõltuvust eelseisvatel aastatel vähendama. Me peaksime tervitama investeeringuid arenenud sidesüsteemidesse virtuaalsete koosolekute pidamiseks, aga ka investeeringuid kiirraudteedesse.
Tervitada tuleks ka plaane tarbetu reisimise vähendamiseks. See on kindlasti üks valdkond, kus Euroopa Parlament võiks anda eeskuju.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Erakorralisi loodusnähtusi, näiteks selle Islandi vulkaani purskamist, ei suudeta kahjuks veel ette ennustada. Ebaadekvaatne reageerimine võib sellistel juhtudel olla õigustatav, kuid ainult üks kord. Me peame hoolikalt analüüsima, mis juhtus, ja töötama välja tõhusa reageerimisviisi juhuks, kui selline nähtus peaks korduma. Teave purskamise tagajärgede kohta oli ebapiisav. Täna, mil kaose puhkemisest on möödunud peaaegu nädal, ei tea me ikka veel, kui kaua see kestab ja millised on tegelikud ohud.
Asjakohase seire teostamiseks on vaja luua keskus, kui kulukas see ka poleks, et anda asjaosalistele - ettevõtjatele ja reisijatele - võimalus võtta vajalikke meetmeid. Ettevõtjate meetmed olid hilinenud ja killustatud ning see tekitas reisijatele suuri probleeme. Ettevõtjad ei teinud katsetki teha koostööd, et koordineerida reisijatevoolu haldamist ja võimalikult suures ulatuses ära kasutada neid liine, mida sai veel kasutada. Selle puudujäägi ainus loogiline lahendus on ühtse Euroopa taeva süsteemi loomine ja üheainsa organi vastutusel toimiva keskse lennujuhtimissüsteemi juurutamine.
Lugupeetud nõukogu eesistuja! Eelmisel aastal olin ma ühtse Euroopa taeva algatuse raportöör; mul oli erakordselt keeruline jõuda algatuse praeguse vormini ja ma pidasin väga raskeid läbirääkimisi nõukoguga. Sel aastal valitseb täpselt samasugune olukord seoses Euroopa kaubaveokoridoridega.
Liikmesriigid peaksid praeguse olukorra puhul endale teadvustama üht. Liikmesriikide meetmed olid ebapiisavad ja nendega ei tagatud liikumisvõimalusi teiste transpordiliikide abil. Praegu ei ole Euroopas võimalik tsiviliseeritud moel rongipiletit osta. Meil on kindlasti vaja luua Euroopa keskus, mis sekkub olukorda ja kooskõlastab tegevust erakorraliste loodusõnnetuste puhul. Ka raudteetranspordi moderniseerimine on hädavajalik. Sellest on väga palju räägitud, kuid liiga vähe on ära tehtud.
Loodan, et liikmesriigid on mõistnud seda väga olulist sõnumit: omaenda tagahoovis valmisolekust ei piisa; samad tingimused peavad kehtima kogu Euroopa Liidus. Vaja on kooskõlastamist, vastutust ja otsuste tegemise võimalust - ning seda kõike Euroopa Liidu tasandil.
Stavros Lambrinidis
(EL) Austatud juhataja! Kapteni oskuslikkus saab selgeks tormis. Euroopat tabanud vulkaanitormis oli Euroopa Liit aeglane prognoosima, reageerima ja tõkestama Euroopa kodanike probleemide levikut. Samasugust aeglast reageerimist näeme majandusprobleemide korral, aga see on teine teema.
Tänasel arutelul on kaks tahku.
Esimene puudutab lennukeeldu ja tegevuse kooskõlastamist. Loomulikult ei saa ettevõtjad olla need, kes kaaluvad ohtu elule ja võrdlevad seda oma kuludega ning otsustavad, millal ja kuhu nad lendavad. Selle üle otsustavad liikmesriikide pädevad ametiasutused. Viimaste päevade ainus täielikult positiivne saavutus on see, et puuduvad ohvrid, keda leinata - seda riski me ei võtnud. Kuid olukorras, mis ületas Euroopa piire, oleksid riikide ametiasutused pidanud algusest peale kooskõlastama oma tegevust Eurocontroli ja meteoroloogidega ning tegema kindlaks, kas on võimalik lennukoridore avada. Nüüd räägitakse, et me hakkame lennukoridore avama. Minu arvates järgnes see otsus kahjuks ettevõtjate survele, kes lähtuvad rahalistest kaalutlustest. See kohutab mind.
Teiseks: on vastuvõetamatu, et selles kaootilises olukorras vaidlustati reisijatele hüvitise maksmise Euroopa määruse kohaldamine. Selline määrus peaks niisugustes tingimustes automaatselt kohalduma. Kas te teate, et ettevõtjad kinnitasid vaid vähestele lõksu jäänud reisijatele, et nende ööbimiskulud makstakse kinni, ja et enamikule neist maksti need kulud välja vaid jõuliste läbirääkimiste tulemusena, samal ajal kui suurem osa reisijatest ei saanud midagi? Minu arvates peaks Euroopa Parlament võrdlema ettevõtjate käitumist määrusega ja uurima, kas reisijate õigused olid tagatud.
Ivo Belet
(NL) Tere hommikust, austatud juhataja, lugupeetud volinik ja kolleegid! Meil on tegemist muidugi erandlike asjaoludega. Praegune lennuliikluse katkemine on tõsisem kui 2001. aasta septembri paiku, kuid on ilmselge, et me ei olnud selliseks eriolukorraks nii hästi ette valmistatud, kui oleksime võinud olla. Hoolimata reisikorraldajate ja lennuettevõtjate töötajate kõigist jõupingutustest on paljud reisijad lihtsalt jäetud saatuse hooleks ja nad on pidanud oma probleemidele ise lahenduse leidma. On selge, et me peame sellest olukorrast järeldusi tegema ja võtma asjakohaseid meetmeid.
Lugupeetud juhataja ja volinik! Esiteks, meil pole muud valikut kui võtta vastu kriisikava, Euroopa Liidu tasandil kooskõlastatud kava. Kõige olulisem on siinjuures see, et lendudest maha jäetud reisijatele tuleb peale ohutuse tagada ka teave ja abi. Kõigil, keda see olukord mõjutab, peab vähemalt olema võimalik kellegi poole pöörduda ja neile tuleb tagada peavari. Me peame selliseid sündmusi kasutama selleks, et oluliselt parandada reisijate olukorda, keda sarnased nähtused tulevikus mõjutavad. Teine asi, mis viimase paari päeva jooksul selgeks sai, on see, et meil tuleb Euroopas märksa rohkem investeerida piiriülese kiirraudteevõrgustiku loomisse, mis oleks ilmselgelt haavatavale õhutranspordile keskkonnasõbralik alternatiiv. Tehkem strateegia EL 2020 raames tõelisi jõupingutusi, et töötada välja kaalukas raudteedesse investeerimise projekt, mis oleks kasulik kodanikele, keskkonnale ja tööhõivele.
Jo Leinen
(DE) Austatud juhataja! Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonis, mis vastutab ka kodanikukaitse eest, on valmimas omaalgatuslik raport, mis käsitleb ühenduse lähenemisviisi loodusõnnetuste ennetamisele, justkui oleks me ette näinud, mis juhtuma hakkab. Raportöör on kolleeg João Ferreira. Me hääletame seda raportit järgmisel istungil ja arutame siis ka oma kogemusi seoses vulkaanilise tuha pilvega. Täiskogul on peagi võimalik sõnastada Euroopa Parlamendi seisukoht nendes küsimustes.
Olen nõus nende kolleegidega, kes ütlesid, et me oleme loodusõnnetusteks halvasti ettevalmistatud. Õnneks on Euroopas vähe loodusõnnetusi. Samas on meil selles vallas ka vähe kogemusi ja kriisiohjamine on kehv. Minu arvates võttis kõik liiga kaua aega. Viis päeva katselennu tegemiseks ja tegelike andmete kogumiseks on lihtsalt liiga pikk aeg. Me peame sellest järeldusi tegema. Ma ei taha kedagi süüdistada, kuid praegune kogemus ütleb, et järgmisel korral peame paremini tegutsema.
See vulkaaniline tuhk tegi ühe asja selgeks - on vaja rohkem Euroopa Liitu. Lugupeetud volinik, te ütlesite, et riikide ametiasutustel on kohustused. Kuid see ei aita inimesi, kes praeguse olukorra tõttu kannatavad. Me vajame rohkem Euroopa Liitu kodanikukaitse ja ühise transpordipoliitika vallas. Lissaboni leping avab meile rohkem võimalusi. Nagu kolleeg Hübner, tahaksin minagi teilt küsida, kuidas te kavasete kriiside ohjamisel ja kodanikukaitse valdkonnas kasutada neid võimalusi, mida pakub Lissaboni leping? See olukord peab paranema.
Anne Delvaux
(FR) Austatud juhataja! "Segadus”, "kaos”, "halvamine”, "kakofoonia”, "katastroof”, "häving”. Ajakirjandusel ei jää Euroopa õhuruumi sulgemise ja selle tagajärgede kirjeldamisel sõnadest puudu.
Ma ei hakkama peatuma sellel, mida on juba räägitud, eriti mis puudutab selle kriisi tohutut - võiks öelda, et mõõtmatut - otsest ja kaudset rahalist mõju. Kuigi mul on hea meel lennundussektorile erakorralise riigiabi andmise võimaluse üle, sest see sektor on juba alates 11. septembrist 2001 väga palju kannatanud, paneb mind siiski hämmelduma viis, kuidas Euroopa Liit neid sündmusi haldab.
Esiteks, kui me teame, et praegune olukord on mõjutanud 750 000 Euroopa reisijat, kellest suur hulk on eri maailmanurkades endiselt hädas, ja et majanduslikud kahjud aja jooksul astmeliselt kasvavad, siis kuidas on võimalik selgitada, et Euroopa transpordiministritel ei läinud mitte üks päev ega kaks, kolm või neli päeva, vaid viis päeva telekonverentsi vormis nõupidamise korraldamiseks, et kooskõlastada oma meetmeid ja otsustada luua liikluseks diferentseeritud tsoonid?
Teiseks, keegi ei vaidle vastu vajadusele kohaldada ettevaatuspõhimõtet, mis on absoluutne prioriteet - ja ma rõhutan sõna "prioriteet”. Kuid täna, mil liiklust ohututes tsoonides järk-järgult taas avada lubatakse, kusjuures ilmastikutingimused on jäänud samaks ja ka vulkaan on endiselt aktiivne, tekib õigustatud küsimus, milliseid täiendavaid ohutustagatisi me reisijatele varem, kiiremini pakkuda ei saanud.
Kolmandaks, välja on töötatud paindliku tegutsemise mudel - ilmaennustuste järgi võib vulkaani tegevus iga tund muutuda -, kuid kes hakkab edaspidi järjepidevalt hindama õhukoridoride ohutus? Kas need katselennud on tsiviillennunduse ja lennuettevõtjate ülesanne? Lõpetuseks: kui see olukord püsib, muutub hullemaks või kordub - mis on tõenäoline -, siis tuleb kasutusele võetud juhtimismeetodiga tagada parem kooskõlastamine liikmesriikide vahel ning kehtestada spetsiaalsed tegevuseeskirjad, mille aluseks on tegelikud andmed ja parem kooskõlastamine erandjuhtudel muude transpordivahendite kasutamiseks. Ühtlasi tuleb aga arvesse võtta vajadust kooskõlastada abi andmine nii, et me saame need kümned tuhanded hätta jäänud reisijad koju tuua; ka neil on õigus saada teavet ja abi. Seni on aga võetud vaid eraldiseisvaid meetmeid riikide tasandil.
Inés Ayala Sender
(ES) Austatud juhataja! Mul on hea meel, et see arutelu annab meile võimaluse täita oma kohust.
Praegustest kriisidest üle saamiseks ei piisa riiklikust mõõtmest ja valitsustevahelistest otsustest ega ka lihtsatest lahendustest, isegi kui need põhinevad statistilistel mudelitel.
On õige tunnustada seda, kui nobedasti eesistujariik Hispaania õhuruumi sulgemisele järgneval päeval nägi võimalust võtta kasutusele üleeuroopaline lähenemisviis, et leida lahendus sellele kaosele, mis käis riikide valitsustele üle jõu ja asetas tuhanded reisijad Euroopa Liidus ja väljaspool Euroopa Liidu piire meeleheitlikku olukorda. Nende kojutoimetamine peab olema meie esimene eesmärk.
Kuigi esialgsed meetmed olid piisavad, lähtusid ettevaatuspõhimõttest ja tagasid ohutuse kõigile kodanikele - nii lennureisijatele kui ka inimestele lennutrajektoori all -, siis ebaselgus tuleviku suhtes ja kasvav segadus, mille põhjuseks oli valitsustevaheliste otsuste tegemise keerukus, tõstatasid olulise küsimuse, mis alati üles kerkib: mida teeb Euroopa Liit? Me peame tõdema, et volinik Kallase ja eesistujariigi Hispaania ühine töö kandis lähenemisviisi muutmisel ülilühikese aja jooksul vilja - kunagi ei tegutseta piisavalt kiiresti, kuid olgem ausad, raskusi arvestades tulid nad rekordiliselt kiiresti toime. Ehkki see lähenemisviis põhineb ettevaatusel, mis on ka õige, tõuseb sellest olulisi küsimusi.
Sellest valikust võib järeldada järgmist: reisijate õiguste järgimine ei ole erakorralises olukorras tagatud. Euroopa Liidu ja riikide tasandil tehtud töö ei olnud piisav. Lähiajal peame inimesed kodumaale toimetama ja leidma kiired lahendused, kuid keskpikas plaanis tuleb olukorda parandada.
Ka välisteenistus peaks olema suuteline sellistele hädaolukordade lahendusi pakkuma; mõningatel juhtudel ei saa ta nädalavahetuseks tööd lõpetada.
Lennundus, reisibürood, turism, logistika jm, kus oli juba hakatud kriisi lõppemist tajuma, on sattunud suure löögi alla. Seetõttu on mul hea meel, et siin viibib volinik Almunia, kes vastutab sellele sektorile vajaliku lahenduse leidmise eest.
Olukorras võimalikult kiiresti selguse loomine aitab meil sellest kriisist välja tulla. Lõpetuseks: ilmselgelt on meil vaja lennureisidele alternatiivi, seda ka siis, kui ühtse Euroopa taeva süsteem toimib. Raudteed, maanteed ja merendussektor ei ole suutnud õhutransporti asendada.
Artur Zasada
(PL) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Kahtlemata on meil tegemist kriisiolukorraga. Euroopas on lennuliiklust vähendatud 70% võrra ja 80% lennujaamadest on suletud. Ma loodan siiski, et suudame teha hulga konstruktiivseid järeldusi. Esiteks, komisjon peaks tegema kõik selleks, et vulkaani purskamine ei tooks kaasa Euroopa lennuettevõtjate pankrotti, kelle finantsolukord on juba niigi katastroofiline. Seda öeldes viitan ma eilsele arutelule lennureiside turvalisuse rahastamise kohta ja nõukogu vastuseisule rangemate ohutusmeetmete rahastamise suhtes.
Teiseks, eksperimendid uute, järeleproovimata tehnoloogiatega, nagu keha- ja vedelikuskannerid, ei suurendada kindlasti turvalisust, kuid avaldavad kahtlemata mõju Euroopa lennuettevõtjate majanduslikule olukorrale.
Kolmandaks, reisijate küsimus. Ma leian, et reisijate ohutust silmas pidades tehtud otsus lennud peatada oli mõistlik. Kuid hoolitsus reisijate eest ei peaks sellega lõppema, vaid see peaks hõlmama ka nende inimeste aitamist, kes on neist mitteolenevatel põhjustel lendudest maha jäetud. Neid küsimusi on sageli arutatud Euroopa Parlamendi istungitel ning eriti transpordi- ja turismikomisjonis. Ometi pani alles selle Islandi vulkaani purskamine meid kõiki mõistma, kui oluline on lennundus Euroopa Liidu majanduse korraliku toimimise seisukohalt. Eriti kehtib see Euroopa Liidu institutsioonide nende esindajate kohta, kes sel põhjusel ei saanud osaleda pühapäeval Krakowis toimunud matusetseremoonial.
Jörg Leichtfried
(DE) Austatud juhataja, volinik, nõukogu eesistuja ja kolleegid! Minu arvates on Euroopa Liidu ja liikmesriikide vastumeetmed sellele kriisile olnud täiesti rahuldavad ning kõik, mida oli võimalik teha, on tehtud. Tegutsetud on põhimõttel, et ohutus on esmatähtis. Me võime arutada, kas tuhapilve oleks saanud uurida kiiremini. Usun, et see oleks olnud võimalik, kuid põhimõtteliselt on seni tehtu vastuvõetav.
Nüüd tuleb arutada ja hoolikalt järele mõelda, mida tuleks teha hätta jäänud inimeste, Euroopa kodanike heaks. Mulle helistas eile kolm inimest, kes on selles olukorras. Üks juhtum puudutab perekonda, kes ootab oma lendu Tais. Neile öeldi, et ilmselt saavad nad välja lennata 29. aprillil. Nad on lennujaamas veetnud juba terve nädala. Teine juhtum hõlmab New Yorgis olevaid noori, kellel soovitati oma hotellist vähemalt nädala jooksul mitte lahkuda, sest nad võidakse iga hetk lennujaama viia. Kolmas juhtum puudutab pensionäridest abielupaari ühel Norra mere saarel, kellel ei ole enam võimalik majutuse eest maksta, ent kes ei saa ka lahkuda.
Need on küsimused, millele Euroopa Parlament peab mõtlema ja mida arutama. Me peame pakkuma neile inimestele lahendusi, andma neile toetust ja tegema praktilisi ettepanekuid. Me ei saa hüljata Euroopa kodanikke, kes on selles olukorras; me peame neid aitama.
Juhataja
Tänan teid väga, kolleegid. Meil on nüüd tekkinud äärmuslik olukord, sest teema, mida me arutame, on nii kiireloomuline ja nii murettekitav paljude inimeste, eriti üldsuse jaoks, et laekunud on pretsedenditult palju registreerimata sõnavõttude taotlusi.
Sõnasoovijate arv on rekordiliselt suur, oma 13 või 15. Ja ehkki veelgi parlamendiliikmeid soovib sõna, on selge, et 20 sõnavõttu me lubada ei saa.
Me püüame siiski anda kõikidele sõna, kuni president saabub - ta on läinud mõneks hetkeks välja ja ma asendan teda siin eksprompt. Kuna ma ei taha järgmist arutelu alustada, siis kuulame registreerimata sõnavõtte, kuni president saabub või kuni kõik kirja pandud sõnasoovijad on saanud rääkida.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Ma tänan volinikku ja eesistujariigi Hispaania ministrit nende sõnavõttude eest ja töö eest, mida nad on teinud.
Minu arvates ei ole kahtlustki, et sellises erakorralises olukorras on kõige tähtsam eesmärk tagada ohutus - ja ohutus on olnud tagatud, sest selle katastroofi, selle ootamatu loodusnähtuse tulemusena ei ole ükski lennuk tuhapilve tõttu õnnetusse sattunud.
Ohutuse eesmärk on niisiis saavutatud ja sellega saab vaid rahul olla. Kuid täna võib siiski tõstatada kaks küsimust. Esimene neist puudutab aega. Kas oleks olnud võimalik kiiremini tegutseda? Kas oleks olnud võimalik meetmeid varem võtta? Kas oleks saanud astuda samme varem ja avada kiiremini lennuliikluseks kõige ohutum ala, arvestades tohutut majanduslikku mõju, mida see katastroof lennuliiklusele ja lennuettevõtjatele avaldab? Kas oleks olnud võimalik kiiremini tegutseda? See küsimus nõuab vastuseid.
Teine küsimus: tuhanded reisijad on endiselt lennujaamades või sunnitud jääma hotelli ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Marc Tarabella
(FR) Austatud juhataja! Tänases arutelus on sõna võtnud hulk transpordispetsialiste. Me oleme tõepoolest suurel määral keskendunud majanduslikele probleemidele, mida see erandlik ja ettenägematu olukord on tekitanud.
Kuid sellel olukorral on ka inimlik mõõde, nagu juba öeldud, ja mina vaatan sellele olukorrale rohkem kodanike kui tarbijate kaitsmise seisukohast. Sajad tuhanded tarbijad on praegu kusagil maailmas lennujaamas hädas ja neil ei ole võimalik koju tagasi pöörduda. Ma mõtlen rohkem sellistele inimestele, eriti nendele, kes ei saa endale enam lubada võõrsil viibimist, kes ei saa koju lennata ja kel puuduvad muud lahendused.
Mõeldes tühjale taevale ja lennujaamadele, mis on täis meeleheitel inimesi, võiks kaaluda transporti, eelkõige õhutransporti käsitlevate direktiivide uuestisõnastamist. Valmisreiside direktiiv vaadatakse ilmselt üle. Kas me ei võiks - ja sellest ei ole seni veel räägitud - kaaluda kohustuslikku kindlustust, mis tagaks sellistele inimestele kaitse vääramatu jõu korral, pidades eriti silmas seda, et inimesed ei jääks hätta?
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Austatud juhataja! Praegune olukord paneb meid mõistma ja kinnitab inimese võimetust loodusjõudude ees. Kuid tõsiseltvõetava organisatsioonina peaks Euroopa Liit olema sellisteks olukordadeks paremini ette valmistatud ja valmis kiireloomulistel juhtudel tõhusalt reageerima. Muidugi on raske valmistuda millekski, mis võib, aga ei pruugi juhtuda üks kord 150 aasta jooksul, kuid me näeme praegu, et Euroopa raudtee-infrastruktuur ja ühendustevõrk on täiesti ebapiisavad. Meil tuleb nüüd otsida vastust küsimusele, kuidas seda olukorda parandada.
Teised küsimused, mida me peaksime arutama, on järgmised. Esiteks, millist riiklikku abi võimaldatakse löögi alla sattunud ettevõtjatele? Me teame, et nende ettevõtjate rahalise olukorra parandamiseks on vaja tohutult raha. Teine küsimus puudutab strateegia väljatöötamist, mis tagab pikas plaanis meie reageerimissuutlikkuse ja mille alusel me parandame ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Austatud juhataja! Volinik ütles, et senine kord on absurdne ja vananenud. Olgem siis järjepidevad.
Me oleme raisanud liiga palju võimalusi, liiga palju lepinguid, ent oleksime võinud kehtestada ühenduse pädevuse Euroopa õhuruumi haldamisel. Ent kui me ei suutnud õhu puhul tegutseda nii, nagu oleksime pidanud, võime teha seda maa peal. Me võime näiteks jälgida reisijate õigusi ja vahendada või paluda vaherahu mitmesugustes maismaatranspordi töövaidlustes. Minimaalsete teenuste asemel peaksid olema tagatud maksimaalsed teenused kõigile.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Austatud juhataja! Ma loodan, et praegune keeruline olukord Euroopa transpordisektoris ei kesta liiga kaua ja see muutu tõeliseks transpordikriisiks. Kogemused, mille me saame, on liiga kulukad, ent väga õpetlikud. Me peaksime tegema õiged järeldused. Mõned järeldused on lausa ilmselged. Esiteks: transpordikindlus, nii kvaliteedi kui ka kodanike reisivõimaluste mõttes, on meie ühine esmatähtis kohustus. Teiseks: on vaja tagada kõigi transpordiliikide tasakaalustatud areng; eelkõige ei tohi unarusse jätta raudteetransporti. Kolmandaks: tõhus transport on majanduse seisukohalt eluliselt tähtis. Kaubavedu ja tööjõu liikuvus on arengu jaoks otsustava tähtsusega tegurid ning seda tuleks meil just majanduskriisi ajal meeles pidada. Lõpetuseks: meie kodanike vajaduste rahuldamiseks on vaja sobivaid menetlusi, kooskõlastamist, eraldi toetust lennuettevõtjatele, vastastikust abi ja Euroopa solidaarsust.
Piotr Borys
(PL) Lugupeetud juhataja ja volinik! Katastroof näitas meile, et Euroopa Liidus puudub kord selliste katastroofidega tegelemiseks nagu praegune vulkaani purskamise tagajärjel tekkinud olukord.
Esiteks peaks Euroopa Liit kooskõlastama ohutusega seotud küsimusi ja otsustama, kas lennukid võivad lennata või mitte. Seda ei tohi olla üksnes liikmesriikide otsustada. Teiseks tuleb mõelda majanduslikule vastutusele. Ma arvan, et lahenduseks peaks olema sedalaadi olukordade vastu kindlustamise Euroopa süsteem või ehk ka riiklikud kindlustusskeemid. Kolmandaks, eri riikide vahel lõksu jäänud reisijate puhul ilmnes, et transpordisüsteemides ja TNT võrkudes puudub tegelik liikumisvõimalus; ka on puudus kiirrongidest. Lõpetuseks: ma leian, et Euroopa Liidu välisteenistusel peaks olema konkreetne kord väljaspool Euroopa Liitu hätta jäänud reisijate abistamiseks. Loodan, et selline kiiret tegutsemist võimaldav kord kehtestatakse.
Kriton Arsenis
(EL) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Viimase paari päeva jooksul on meie elus valitsenud enneolematu segadus. Me ei saa enam kasutada lennukeid, millest me oma kodukohast Brüsselisse ja Strasbourgi jõudmiseks sõltume. Segadus on olnud tohutu; me oleme pidanud kasutama ronge, laevu ja busse. Reisimine on võtnud palju rohkem aega ja paljud parlamendiliikmed jõudsid suurivaevu kohale.
Viimastel päevadel on selgeks saanud, et me oleme täiesti sõltuvad lennukitest; me oleme näinud, et muud vahendid on küll olemas, kuid Euroopa praegune raudtee-infrastruktuur on ebapiisav, see ei ole nüüdisaegne. Kujutlegem Euroopa Liitu, kus on olemas täieliku katvusega kiirraudteevõrgustik; Euroopat, kus kõik alla 1000 km pikkused reisid tehakse rongiga ja kus lennukeid kasutatakse ainult pikemateks reisideks.
Lennureiside mõju kliimale on Euroopa Liidus tohutu. See on suurem kui rafineerimistehaste ja terasetehaste mõju ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Magdalena Alvarez
(ES) Austatud juhataja! Minu arvates saavad praegu võetavad meetmed vaid tekkinud olukorda leevendada, ent mitte vältida selle kordumist.
Transpordis ei ole kiireid ja lühiajalisi lahendusi. Praegune olukord - seda enam, et koostamisel on valge raamat, - peaks andma võimaluse kehtestada vajalikud meetmed, et vähendada meie ülemäärast sõltuvust õhutranspordist. Õhutranspordi kõrval on vaja soodustada ja tugevdada teisi võimalusi, mis praegu ei kannata võrdlust, näiteks raudtee- ja meretransporti.
Loodan seega, et nii volinik Kallas kui ka raportöör Grosch võtavad teadmiseks kõikide parlamendiliikmete üleskutsed tugevdada raudteid ja üleeuroopalisi raudteevõrke.
Bendt Bendtsen
(DA) Austatud juhataja! Tänahommikuse arutelu käigus on välja öeldud palju mõistlikke mõtteid, kuid ma arvan, et me peame natuke rohkem tulevikku vaatama. Praegune olukord kordub taas. Islandi asjatundjad ütlevad, et uued vulkaanipursked on vaid aja küsimus. Seetõttu peame vaatama veidi kaugemale tulevikku ja mõtlema välja, kuidas olukorraga hakkama saada, kui see tulevikus uuesti tekib. Sellega seoses tuleks minu arvates muu hulgas hakata keskenduma Euroopa pealinnade vahel kiirraudteeühenduste loomisele ja mõelda vajaliku koostalitlusvõime tagamise võimalustele.
Tanja Fajon
(SL) Lugupeetud kolleegid! Meile kõigile on kahtlemata selge, et reisijate ohutus peab olema meie peamine prioriteet ja et tänane arutelu leiab aset peamiselt seetõttu, et loodus on meile seda meelde tuletanud. Lennud on tühistatud peaaegu kõikjal Euroopas, reisijad ootavad lõputult, lennuettevõtjad kannavad kahju, lennundussektori töötajad kardavad oma töökohtade pärast, majanduslik kahju on mõõtmatu. Loomulikult on lennuettevõtjatel õigus mõelda, et kui põllumajandustootjad võivad nõuda loodusõnnetustest tulenenud kahju hüvitamist, siis on ka neil õigus saada hüvitist. Kuid keskkonnale oleme paari viimase päeva jooksul kindlasti teinud suure teene.
Mis puudutab vastastikust sidumist, siis olgu praegune olukord meile õpetuseks, et Euroopa vajab õhu-, raudtee- ja maanteetranspordi paremat ühendamist, kiirrongiühenduste rahastamist ja vähem saastamist. Me peame reageerima kiiresti ja vastutustundlikult ning ennekõike reisijate ohutust silmas pidades.
Judith A. Merkies
(NL) Austatud juhataja, lubage mul kõigepealt väljendada kaastunnet kõigile, kes on selle kriisi tõttu kannatanud. "Kriis” on sõna, mida me oleme neil päevil liigagi tihti kuulnud: majanduskriis, finantskriis, transpordikriis, kõikvõimalikud muud kriisid ... Üks asi on selge - meie ühiskond on äärmiselt tundlik selliste kriiside suhtes. Me vajame turvavõrku. Me kipume palju rääkima keskkonnasõbralikust ühiskonnast, kuid selline ühiskond vajab ka keskkonnasõbralikku transporti ja selles pole meie töö ilmselgelt veel lõpule viidud.
Paljud minu fraktsiooni liikmed ja teisedki on seda juba öelnud: meil on kiiremas korras vaja investeerida keskkonnasõbralikku transporti ning parematesse ja kiirematesse raudtee- ja miks mitte ka laevaühendustesse Euroopa Liidu piires - ent muidugi ka väljaspool Euroopa Liitu, kui meil on seal mingit sõnaõigust. See oleks hea majandusele, kliimale ja ka meie ühiskonna stabiilsusele, mida on hädasti vaja.
Gesine Meissner
(DE) Austatud juhataja! On saanud selgeks, et kogu selle teema keskmes on reisijaid. Me tahame, et Euroopa reisijaid veetaks ohutult. Me tahame ohutust, kuid me tahame ka transpordivõimalusi. Minu arvates on meil vaja kõiki transpordivahendeid, mis praegu olemas on. Me vajame lennukeid, sest me ei saa asendada lendamist mingi muu lahendusega. Palju on räägitud kiirrongidest. Loomulikult oleks hea, kui neid oleks rohkem, kuid mis kasu on parimast kiirongist, kui see riigipiirilt edasi sõita ei saa?
Seetõttu ma leian, et me peame edasi liikuma sammhaaval. Kõigepealt tuleb tagada Euroopa raudteesüsteemide katkematus; samas on vaja ka ühtse Euroopa taeva süsteemi. Kuna kõik erakonnad on pooldanud suuremat kooskõlastamist liikmesriikide vahel, siis ma tahaksin kõiki taas kord üles kutsuda tegudele, sest just erakonnad liikmesriikides vastutavad selles valdkonnas edusammude takistamise eest. Palun tehke kõik selleks, et liikmesriikides oleksid erakonnad tõepoolest Euroopas transpordi avamise poolt. Kui me kõik suudame veenda oma erakondi, siis muutub olukord tulevikus paremaks.
Corina Creţu
(RO) Viimastel päevadel on väga palju räägitud lennuettevõtjate rahalistest kahjudest. Need kahjud on fakt. Üha selgemaks saab, et tuleb välja töötada lennuettevõtjate abistamise mehhanism, seda enam, et see Islandi vulkaani purskamisega seotud kriis võib pikale venida.
Usun siiski, et esikohale tuleb seada reisijate ohutus ja tarbijate kaitse. Reisijate seas valitseb suur rahulolematus ning nende kohtlemine on riigiti või ettevõtjati erinev. Ilmselgelt tuleb tegevust selles valdkonnas standardida. See tähendaks suurt edusammu reisijate jaoks, kes on nüüd liikumas ühest kohast teise, kuna õhuruumi taasavamine on ebaselge.
Gilles Pargneaux
(FR) Austatud juhataja ja volinik! See kriis, mis kestab juba mitu päeva, näitab osutab muu hulgas Euroopa Liidus eelmisel kümnendil rakendama asutud Lissaboni strateegia läbikukkumist. Sellest aspektist ei ole piisavalt räägitud.
See läbikukkumine, mille põhjuseks on dereguleerimine ja terav konkurents, näitab täna selle kriisi abil, et Euroopa Liit oli võimetu kooskõlastama lahendust, mis oleks võimaldanud kaitsta lennujaamadesse lõksu jäänud inimesi ja lisaks kavandada edasist tegevust, lubades näiteks lennuettevõtjatel teha katselende. Ma teen seega üleskutse, et Euroopa Liit võtaks end kokku.
Öeldakse, et me vajame rohkem Euroopa Liitu. Tõepoolest, nii tähtsas sektoris nagu õhutransport peab olema tagatud avalik teenus, mida toetab Euroopa Liit.
Elisa Ferreira
(PT) Austatud juhataja, tegemist oli muidugi ettenägematu kriisiga ja kõige tähtsamaks tuleb loomulikult pidada ettevaatuspõhimõtet. Sellest hoolimata tuleb teha järeldusi ja esimene neist on see, et viie päeva jooksul ei olnud kuulda piisavalt tugevat ja poliitiliselt vastutustundlikku Euroopa Liidu häält. Seda häält ei olnud kuulda seoses reisijate huvide kaitsmise ja reisijate õiguste selgitamisega, alternatiivsete transpordivõimaluste otsimisega ega eri lahenduste kooskõlastamisega.
Teine järeldus on see, et kriisist väljumine ei tohi tavakodanikele näida võimuvõitlusena majanduslikku kahju vältida soovijate ja ettevaatuspõhimõtte toetajate vahel. Tingimused, mida järgides me väljume sellest olukorrast, kus kogu Euroopa õhuruum on suletud, peavad olema selgelt läbipaistvad ja selgelt objektiivsed. Seega, teaduslike katsete parendamine ja ka kooskõlastamine ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Robert Goebbels
(FR) Austatud juhataja! Ettevaatuspõhimõte on muutunud vastutustundetuse põhimõtteks. Vähimagi ohu korral kasutatakse ettevaatuspõhimõtet selleks, et loobuda igasugusest vastutusest. Ükski niinimetatud vastutav isik ei julge enam vastutust võtta.
Võimalik gripiepideemia? Mis seal siis ikka, kutsume miljardid inimesed end vaktsineerima. Purskav vulkaan? Kanäe, kogu Euroopa õhuruum pannakse kinni, kuigi kogemused on näidanud, et vulkaaniline tuhk ei ole tegelikult ohtlik, välja arvatud siis, kui lennuk lendab läbi tiheda pilve.
Ettevaatuspõhimõtte pärast peavad meie ettevõtjad kannatama, sest vastutajad ei võta vastutust, eksperdid on nõrgad ja poliitikud on võimetud, lobisedes vajadusest vähendada meie liigset sõltuvust õhutranspordist ja investeerida rohkem raudteevõrkudesse, mida arvatavasti tahetakse laiendada lausa Aasiasse, Ameerikasse, Aafrikasse, Okeaaniasse ja kõikide saarteni.
Diego López Garrido
Austatud juhataja! Minu meelest ollakse ühel meelel selles, et eelkõige tuleb arvestada loodusega. Michael Cramer ütles selle üsna selgelt välja ja ma olen temaga nõus, sest see on oluline sõnum meile kõigile. Muidugi tuleb meil keskenduda Euroopa Liidule, Euroopa meetmetele vastuseks kriisile, mis mõjutab kogu Euroopat ja millel on olnud väga tõsine mõju miljonitele Euroopa Liidu kodanikele ja teiste riikide kodanikele, aga ka olulistele Euroopa majandusvaldkondadele.
Algusest peale oli selge, et sündmuste kulg käis liikmesriikidele, kelle pädevusse kuulub lennujaamade avamine, üle jõu. Seetõttu sekkus Euroopa Liit kohe. Ma kordan, härra Speroni ja proua Ferreira, et tegutsema hakati kiiresti. Reedel selgus, et olukord on muutumas keeruliseks. Niipea kui see selgeks sai, hakkas Euroopa Komisjon koos eesistujariigi Hispaania ja Eurocontroliga kohe tööle ning pühapäeval - nagu volinik Kallas eelnevalt ütles -, astusid komisjon ja nõukogu, s.t volinik Kallas ja mina, avalikkuse ette, selgitades olukorda ja kirjeldades, mida kavatsetakse edasi teha. Edasise tegevuse hulka kuulusid eilne nõupidamine Eurocontroliga ja otsus, mis võeti vastu nõukogu eilsel erakorralisel nõupidamisel, mille kutsus kokku Hispaania valitsus ja mida juhatas Hispaania arenguminister.
Seega, me tegutsesime. Tegutseti selleks, et jõuda üleeuroopalise otsuse, tegevuse, lahenduseni. Täna viiakse nõukogu eilsel erakorralisel nõupidamisel vastu võetud otsus ellu. Täna hommikul kell 8 määratles Eurocontrol neli tsooni, mille hulka kuulub laiendatud turvaala, kus lennata ei tohi, ja teised alad, kus võib lennata, tingimusel, et liikmesriigid nii kokku lepivad ja omavahel kooskõlastavad. Seega avatakse õhuruum järk-järgult, ent see sõltub loomulikult tingimustest ja loodusest. Loomulikult sõltub see nendest asjadest, kuid eile vastu võetud otsust viiakse täna juba ellu ning seda tehes lähtutakse alati muidugi ettevaatuspõhimõttest ja vajadusest tagada ohutus.
Minu arvates oli selle juhtumi puhul kohe näha, et üleeuroopaline lähenemisviis võimaldab langetada palju tasakaalustatuma otsuse. Üleeuroopaline lähenemisviis võimaldab arvesse võtta erinevaid tegureid - tegureid, mida tuleks alati arvesse võtta, kui juhtub midagi nii erakorralist nagu praegused sündmused. Esiteks tähendab see, et riskihindamise mudel on palju täpsem, märksa täpsem. Härra Sterckx, vastuseks teie märkustele selle kohta tahan ma öelda, et Eurocontrol võtab arvesse Londonis asuva vulkaanilise tuha ennustuskeskuse otsuseid, ent ta võtab arvesse ka katselende, riikide ametiasutustelt saadavat teavet, lennukitootjatelt saadavat teavet ja Kölnis asuvalt Euroopa Lennundusohutusametilt saadavat teavet. Ma olen nõus, et seda ametit tuleb tugevdada. Kõike seda võetakse arvesse, et teaduslikele andmetele tugineva Eurocontroli tehnilise ettepaneku põhjal koostada täpsem kaart - mida praegu tehaksegi.
Üleeuroopaline lähenemisviis tähendab seda, et samal ajal võetakse arvesse ka ohutust, mis on elementaarne põhiprintsiip ja asub kõigist teistest kaalutlustest kõrgemal. Seega ma olen nõus nendega, kes seda rõhutasid. See tähendab, et arvesse võetakse majanduslikke tagajärgi, ning komisjon on moodustatud töörühma - mis teie seas samuti positiivset vastukaja leidis -, mille ülesandeks on esitada järgmisel nädalal aruanne majandusega seotud aspektide kohta. See tähendab ka seda, et arvesse võetakse kodanike õigusi ja liikuvust. Sellepärast kutsun ma veel kord kõiki Euroopa Liidu liikmesriikide valitsusi üles aitama inimestel koju pääseda, kasutama selleks kõikvõimalikke sidevahendeid ja tegema erilisi, erakordseid jõupingutusi, sest tegemist on kodanike ühe põhilise õigusega: minna koju, minna sinna, kuhu iganes nad tahavad minna. Me kutsume üles austama inimeste õigust vabale liikumisele.
Tulevikku silmas pidades tahaksin öelda, et minu arvates avab see olukord võimalused väga põhjalikuks aruteluks ja Euroopa Parlament on õige koht, kus seda arutelu pidada. Selles arutelus tuleb käsitleda reisijate õiguste probleemi praeguste erandlike asjaolude valguses ja vajadust teha kriisiolukorra lahendamise plaan, mis nõuab ka läbipaistvust - nagu proua Bilbao ütles - Euroopa Liidu tegevuses. Nii saab viia ellu struktuurireforme, see aga tähendab üleeuroopaliste raudteevõrkude tugevdamist. See on muutumas täiesti strateegiliseks eesmärgiks, mis kõiki asjaolusid arvesse võttes tähendab lihtsalt Euroopa ülesehitamist, sest ajaloos on kaasaegse riigi struktuur rajatud side, maanteede, raudteede ja ka mereühenduste arendamisele. Euroopa struktuur, 21. sajandi Euroopa struktuur ei saa valmis, kui seda ei tehta sideinfrastruktuuri, eriti raudtee-infrastruktuuri arendamise kaudu.
Need kaks asja käivad käsikäes, ning transpordiinfrastruktuuri arendamine on väga poliitiline, sümboolse tähtsusega ja ühtlasi ka praktiline küsimus, mis on 21. sajandi Euroopas muutumas keskseks eesmärgiks. Sellega seoses leian, et härra Swoboda, härra Schulz ja proua Álvarez ning teised sõnavõtjad mainisid neid reforme täpselt õiges kohas ja õigel ajal, sest see on kahtlemata üks osa tulevikust, mille poole Euroopa Liit peab püüdlema.
Gay Mitchell
Austatud juhataja, kas ma võiksin paluda selle arutelu pikendamist, sest see mõttevahetus siin on liiga viisakas. Lennuettevõtjad ja ametiasutused kohtlevad inimesi rongi- ja lennujaamades nagu saasta. Me oleme kaugelt liiga viisakad. Me peaksime kasutama Euroopa Liidu pädevust nõukogus ja komisjonis, et sundida inimesi infopunke avama. Brüsseli keskvaksalis on kuus infopunkti ja neli neist on suletud.
See arutelu peaks olema märksa pikem ja selles peaks saama osaleda rohkem parlamendiliikmeid. Ma ei ole sugugi rahul nõukogu ja komisjoni võetud meetmetega rongijaamades ööbivate reisijate huvide teenimisel.
Juhataja
Seda on täna mitu korda mainitud. Kõik enne teid sõna võtnud parlamendiliikmed tõstatasid need küsimused.
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja, ma tahaksin tänada austatud parlamendiliikmeid märkuste eest. Mul on veel neli lisamärkust.
Esiteks, need sündmused on andnud meile palju mõtteainet seoses meie strateegiliste plaanidega. Üks huvitavamaid ja olulisemaid küsimusi on intermodaalsus ja eri transpordiliikide paindlikkus ning võimalus kasutada ühe alternatiivina raudteid. Me hakkame selle küsimusega peagi tegelema, käivitades arutelud esimese raudteepaketi ümbersõnastamise ja transpordi tuleviku valge raamatu teemal.
Tegemist on väga tõsise küsimusega. Me arutasime seda eile ka ministrite nõukoguga. Ma võin teile lubada, et me võtame seda teemat väga tõsiselt - sealhulgas kaugtööd ja teisi tegureid, mille eesmärk on piirata tarbetut transporti ja reisimist.
Mis puudutab majandusliku mõju, siis me võtame kõiki tahke arvesse ja esitame oma ettepanekud. Kuid me peame olema ettevaatlikud. See raha tuleb kuskilt leida ja tulemus peab olema õiglane kõigi teiste majanduses osalejate suhtes. Lahendus peab olema hästi tasakaalustatud. Mingit imet ei ole võimalik teha.
Mis puudutab reisijate õigusi, siis eeskirjad on väga selged. Mõned parlamendiliikmed küsisid eeskirjade kohta ja sedagi, kas me ei peaks neid uuesti üle vaatama. Ma ei arva, et me peaksime Euroopa otsustajate, sealhulgas Euroopa Parlamendi vastu võetud eeskirju uuesti üle vaatama. Eeskirjad on head. Küsimus on hoopis milleski muus. Küsimuses on rakendamises ja jõustamises; see aga on liikmesriikide teha. Meil on selge plaan selle kohta, kuidas jätkata nende eeskirjade jõustamist ja kuidas mõjutada liikmesriike. See, mida reisijate õigustega täna teha tuleb, on selge.
Veel üks asi, mis ei ole väga tähtis küsimus: paljud kolleegid ja ajakirjandus on öelnud, et me viivitasime liiga kaua ega olnud valmis. Mina tegutsesin kogu aeg. Ma olin Eurocontrolis. Ma suhtlesin ministritega. Teie olete siin istungitesaalis sama dilemma ees nagu kõik need eksperdid ja otsustajad - ning tegemist on küsimusega, mis on ekspertide ja ohutuse eest vastutavate asutuste pädevuses, mitte poliitikute pädevuses. See on seesama dilemma: ohutus versus paindlikkus.
Me olime vulkaani purskamiseks valmis, kuid meil oli purskamise kohta eri liiki tõendeid. Seda mainiti siin samuti. Vulkaani purskamine mõjutas üht British Airwaysi lennukit ja üht KLMi lennukit. Seetõttu määrati reeglid lähtuvalt eeldusest, et oht on tõsine. Ametiasutused tegutsesid lähtuvalt eeldusest, et oht on tõsine oht ja et lennud tuleks tühistada.
Nüüd on meil kasutusel diferentseeritum lähenemine. Enamik katselende tehti pühapäeval ja teave tuli läbi Eurocontroli, kus me neid küsimusi - katselende ja nende lendude lõplikke tulemusi - arutasime. Nüüd on tagatud paindlikkus ja kõik on ikkagi liikmesriikide kätes. Me liigume edasi ühtse taeva süsteemi väljatöötamisega, mis on väga paljutõotav Euroopa projekt, ning ministrid on ühel meelel, et see on õige tee - parem kooskõlastamine Euroopa Liidu tasandil.
See on suur võimalus. Need ongi märkused, mille ma tahtsin teha. Seoses teavitamisega tahtsin öelda, et komisjon edastas neljapäeval ja reedel pressiteated reisijate õiguste kohta. Me ütlesime, et reisijate õigusi tuleb võtta väga tõsiselt. Teave reisijate õiguste kohta tuli komisjonilt kohe ja alates pühapäevast hakati andma rohkem teavet kõigi küsimuste kohta, mis eilseks olid juba väga hästi kaetud.
Selline on olukord praegu. See lugu ei ole lõppenud. Enamiku lendude taastamiseni läheb veel vähemalt kolm või neli päeva. Majanduse ja reisijate jaoks on lahendus lennuliikluse taastumine - see, kui lennuettevõtjad viivad reisijad koju või nende soovitud sihtkohtadesse. Olukord on endiselt keeruline ja me peame tegelema tagajärgedega.
Tänan teid teie märkuste eest. Meil on tulevikus hulk võimalusi seda teemat edasi arutada.
Juhataja
Arutelu, mille me nüüd lõpetame, oli kindlasti kõige olulisem päevakorrapunkt meie istungil. Juba kas või ainult selle arutelu pärast tasus siin, Strasbourgis kokku tulla. Meie kodanikud eeldavad sellist arutelu ja seda, et me tegeleme nende probleemidega. Seda me olemegi hommikust peale teinud. See on kõige tähtsam teema.
Samuti tahaksin väljendada tänu komisjoni 14 volinikule, kes meie lõpparutelul osalesid. See on väga oluline, et nad meie märkusi kuulasid.
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Kinga Göncz  
kirjalikult. - (HU) Kuigi tänu lennuametite sekkumisele ei nõudnud vulkaanilise tuha pilv õnneks ühtki inimelu, ei saa teavitamist ja kooskõlastamist Euroopas rahuldavaks pidada. Õhuruumi sulgemine põhjustas raskusi sadadele tuhandetele eurooplastele, muutes sihtkohta jõudmise võimatuks. Kõik püüavad selle ootamatu probleemiga toime tulla, kuid ebapiisav teavitamine muutis olukorra veelgi keerulisemaks. Sageli ei saanud reisijad piisavat teavet ei telefoni teel ega internetist. Segadust suurendas veelgi asjaolu, et lennuametid ja lennuettevõtjad väljastasid vastuolulist teavet. Puudus õhu- ja maismaatranspordi koordineerimine. Me kogesime isiklikult, kui vajalik oleks liikmesriikide vaheliste ühistranspordiühenduste moderniseerimine ja üleeuroopaliste transpordivõrkude arendamine. Ma olen rahul komisjoni otsustavate sammudega kriisi ohjamisel. Sel eesmärgil loodud töörühm peaks tugevdama tegevuse kooskõlastamist lennuametite ja lennuliikluse juhtimisega tegelevate asutuste vahel. Samuti tasuks uurida 1980. aastatel kehtestatud ohutusmeetmete jätkuvat asjakohasust. Minu soovitus on, et sarnastes kriisiolukordades ei peaks Euroopa Parlament juba niigi kaootilist transpordisüsteemi Brüsseli ja Strasbourgi vahet sõitmisega veelgi raskemasse olukorda panema. Selle asemel peaks Euroopa Parlament pidama oma täiskogu istungeid Brüsselis.
Filip Kaczmarek  
Austatud juhataja! Meie arutelu Euroopa lennunduse olukorra teemal tohi piirduda tühise küsimusega, kuidas pääseda Euroopa Parlamendi osaistungjärgule Strasbourgis. Liigne keskendumine sellele aspektile viitaks Euroopa Parlamendi liikmete põhjendamatule enesekesksusele. Me peaksime kasutama oma kujutlusvõimet. Euroopa õhuruumi pikemaajalise sulgemise sotsiaalsed, majanduslikud ja isegi poliitilised tagajärjed võivad osutuda tohutuks probleemiks kogu Euroopale. Poolas näiteks küsivad mõned poliitikud ja ajakirjanikud, miks mõned inimesed ei jõudnud pühapäevaks Krakowisse, kui teistel oli see võimalik. Nad küsivad ka, miks ei olnud pühapäeval mööda maanteed või raudteed võimalik tulla Krakowisse, kui sel moel oli esmaspäeval võimalik jõuda Strasbourgi. Islandi vulkaani purskamise tagajärjel toimunud sündmustel on ka väga tuntav ülemaailmne mõõde. Tavaliselt ei mõtle me sellele, kui tähtis on õhutransport. Ainuüksi Etioopia kahjud, mis on tingitud asjaolust, et Etioopiast ei ole võimalik Euroopasse lilli eksportida, moodustavad 3 miljonit eurot päevas. Me peame väga tõsiselt analüüsima, kuidas õhuruumi sulgemine mõjutab tööturgu, meie konkurentsivõimet ja kogu majandust ning kuidas see mõjutab tavaliste inimeste elu. Kes teab - võib-olla määrab see tagasihoidlik sündmus Islandil Euroopa Liidu tuleviku. Tänan teid väga.
Ádám Kósa  
Lendude piiramise ja mitmeks päevaks tühistamise tulemusena, mis on ajendatud Islandi vulkaani purskamisest, peavad tuhanded inimesed keerulistes tingimustes viibima lennujaamades. Hoolimata sellest, et lennud hilinevad märkimisväärselt (lühemate kui 1500 km lendude puhul üle 2 tunni), on lennuettevõtjad pakkunud vaid vähe abi, kui üldse, ning nad ei ole edastanud täpset teavet lõppsihtkohtadesse reisimise võimaluste kohta. Nad ei ole võimaldanud reisijatel kasutada tasuta telefoni, faksi, e-posti või internetti ega pakkunud veoteenust või majutust, ehkki reisijatel on kehtivate ELi määruste alusel õigus sellisele abile. Puuetega inimesed, eakad ja väikeste lastega pered on säärastes erandlikes olukordades veelgi haavatavamad, nii ka praegu. See ootamatu olukord on näidanud, et reisijate õigused, millest varem kinni peeti, võib hetkega kõrvale lükata ning et hädasti oleks vaja võtta vastu reisijate harta, mida minagi olen eelnevalt nõudnud, vältimaks lennuettevõtjate ja asjaomaste asutuste võimetuse kordumist. Samal ajal soovitan ma kehtestada kohustuse, et mis tahes erakorraliste muutuste korral tuleb saata vastav teade koos sõnumiga alternatiivsete lahenduste kohta iga reisija mobiiltelefonile.
Jacek Olgierd Kurski  
Islandi vulkaani Eyjafjölli purskamise tõttu tekkinud vulkaanilise tuha pilv on viimastel päevadel lennuliikluse Euroopas seisanud. Praeguseks on kümned tuhanded lennud tühistatud ja reisijad ei pääse liikuma. See on kogu Euroopa ning riiklike ja ELi ametiasutuste jaoks õppetund, millest me peame tulevikku silmas pidades järeldusi tegema, muu hulgas ka selleks, et sarnased sündmused ei halvaks edaspidi Euroopa Ülemkogu või Euroopa Parlamendi tööd. See olukord on mõjutanud ka Euroopa Parlamendi liikmeid, sealhulgas mind, kes ei saanud sel nädalal Strasbourgi osaistungjärgul osaleda. Meie sellenädalane kohtumine Strasbourgis on tekitanud palju segadust, sest mõned parlamendiliikmed lihtsalt ei pääsenud oma valimisringkondadest sinna. Me ei teadnud viimase hetkeni, kas osaistungjärk üldse toimub. Meie kõigi jaoks oleks hea, kui edaspidiseks kehtestataks vastav kord, nii et me oleksime sarnaste erandlike olukordade puhul valmis.
Tiziano Motti  
kirjalikult. - (IT) Austatud juhataja! Uudised on harjutanud meid nii looduslike kui ka tahtlikult tekitatud hädadega, mis suruvad riikide struktuurid ja ühiskonna põlvili, tekitades transpordi- ja varustuskriise. Tänu saadud kogemustele on Euroopa Liidu eelarvest eraldatud vahendid juba käigus ja mitmesugused kodanikukaitse eest vastutavad asutused kooskõlastavad oma tegevust. Kuid selline hädaolukord, mille põhjustas Islandi vulkaan, oli siiski ootamatu. Meie kodanikud ei unusta lennujaamade teadetetahvleid, millelt võis lugeda kõikide lendude tühistamist, päevast päeva lennujaamade transiitaladel vangis olemist ega lõputuid järjekordi jaamades, autorendifirmades ja taksopeatustes. Kõige suuremaid kahjusid on kandnud lennuettevõtjad. Kodanikel on oht jääda kahekordselt kaotajaks: peale ebamugavuste ja ettenägematute kulude, mida on raske korvata, võidakse kantud kahjude tasa teenimiseks tõsta piletihindu. Seda võimalust tuleb vältida. Samamoodi nagu loodusõnnetuste korral peab Euroopa Liit nüüd reageerima, hüvitades peale lennuettevõtjate kahjude ka kodanikele ebamugavuste leevendamiseks tehtud ettenägematud kulud. Sellist hüvitamist ei tohi aga kirjeldada riigiabina, mis oleks ebaseaduslik abi. Ennekõike tuleb kodanikele kinnitada, et Euroopa Liit aitab neid, et nad tunneksid end kaitstuna, nii otseses kui ka kaudses mõttes. Praegu ei saa paljud inimesed väita, et nad tunnevad end kaitstuna. Euroopa Parlament, mille kohalolijate arv on drastiliselt vähenenud, kuna paljudel ei ole olnud võimalik siia jõuda, nõuab, et kiiremas korras võetaks vastu Euroopa tegevuskava tegevuse kooskõlastamiseks valitsuste ja asutuste vahel ning kodanike kaitse organiseerimiseks. Sel moel saavutame kiire reageerimise kodanike vajadustele, mida valitsused kummalisel kombel praegu tagada ei suuda.
Sławomir Witold Nitras  
Lugupeetud kolleegid! Me kõik oleme viimastel päevadel olnud tunnistajaks lennujaamade sulgemisele peaaegu kogu Euroopa mandril. Olukord on ebatavaline, sest see ei ole tingitud streikidest, vaid Islandi vulkaani purskamisest põhjustatud loodusõnnetusest. See lennuliikluse seiskumine, mis mingil määral puudutab meid kõiki, on toonud endaga kaasa mitmesuguseid tagajärgi, näiteks lennuettevõtjate rahalised probleemid ning maismaa- ja meretranspordi tähtsuse kasvu. Just sellele tahaksin ma teie tähelepanu juhtida. Viimastel aastatel saavutas õhutransport selge edumaa teiste transpordiliikide ees. See oli kiirem, ohutum ja reisijatele mugavam. Kuid praeguses olukorras on vaja võtta meetmeid, mis võimaldavad maismaa- ja meretranspordil paremini korvata lennuliikluse seiskumisest tingitud ebameeldivused.
Cristian Dan Preda  
kirjalikult. - (RO) Lennuliikluse ohutuse tagamist ei ole vaja põhjendada. Pärast vulkaani aktiveerumist Islandil ei ole lennukiga reisimine enam reaalne lahendus; veelgi enam, see on peaaegu võimatu. Ma olen täiesti veendunud, et parem kooskõlastamine Euroopa Liidu tasandil oleks aidanud Euroopa Liidu kodanikke, kes on kõikjal maailmas lennujaamades hädas või kes ei pääse plaanitud reisile. Loodetavasti saab ühtne Euroopa taevas peagi reaalsuseks.
Nagu te hästi teate, on viimaste päevade täielik lennukeeld mõjutanud ka meie parlamenti või õigemini meie täiskogu istungite pidamist. Ma arvan, et ei ole mingit põhjust hääletust edasi lükata ja istungjärku päeva võrra lühendada, ehkki esmaspäeva, 19. aprilli õhtul oli kohal ainult umbes 65% parlamendiliikmetest. Minu arvates tuleks istung pidada nii nagu tavaliselt.
