Evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij (2009) (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Katerine Batzeli v imenu Odbora za kulturo in izobraževanje glede predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu ustvarjalnosti in inovacij (2009) - C6-0151/2008 -.
Katerina Batzeli
Gospod predsednik, komisar, razglasitev prihodnjega leta za evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij je popolnoma v soglasju s cilji in prednostnimi nalogami EU pri razvoju evropske družbe znanja kot ključnega odgovora evropske sedemindvajseterice na gospodarske in družbene izzive globalizacije. Ta globalizacija se želi vsiliti v središče dogajanja na gospodarskem področju in se dejansko vse prevečkrat skrči na nezakonito delitev dobičkov.
Če se želi globalizacija razviti v pravično razvojno politiko, ki lahko vsem regijam prinaša gospodarske in družbene koristi, se mora osredotočiti na ljudi. Zagotavljati mora možnosti enakega dostopa za vse državljane, v katerem koli delu sveta.
Odločitev, da postavimo kombinacijo inovacije in ustvarjalnosti za ključno dimenzijo evropskega leta 2009 je bila prava. Tako "trikotnik znanja" - izobraževanje, raziskave in inovacije, skupaj z ustvarjalnostjo - postavlja državljana za glavni steber razvojnega modela EU.
Poleg tega je razglasitev leta 2009 kot leta ustvarjalnosti in inovacij v političnem smislu prav gotovo podaljšek evropskega leta medkulturnega dialoga. Naj dodam še to, da se je z vašim sodelovanjem, gospod Figeľ, izkazalo za zelo uspešno.
Mobilnost znanja in ustvarjalnosti je sestavni del odprtega medkulturnega dialoga. Namen tega dialoga je zaobjeti kulturno raznolikost, partnerstvo v poslovanju, poklicno sodelovanje, socialno konvergenco in večjo izobraževalno usklajenost med državljani EU.
Zato je bistvenega pomena, da je zavezanost k ciljem jasno začrtana in da se vključijo vsi socialni partnerji, mala in srednje velika podjetja, izobraževalni in strokovni organi ter tudi Skupnost in organi oblasti na nacionalni in regionalni ravni.
Glavno gonilo vseh dejavnosti v 2009 bodo izobraževalni programi na nacionalni in evropski ravni, programi Skupnosti za vseživljenjsko učenje, dejavnosti, povezane z usposabljanjem in izobraževanjem pod okriljem Socialnega sklada in drugih strukturnih skladov ter tudi nacionalni izobraževalni programi, ki bodo zaživeli v tem letu.
Področja kulture, komunikacije, trg dela, mladi, ženske, priseljenci, lokalni in regionalni subjekti, kulturne industrije ter mala in srednje velika podjetja so vključeni.
Odločili smo se, da bo to sodelovanje temeljilo na večletnih in enoletnih programih s posebnim financiranjem za projekte, čeprav bi Parlament želel, da bi to leto imelo svoj lasten proračun, enako kot leto medkulturnega dialoga. Parlament je sprejel nekaj sprememb, ki bodo, če nič drugega, zagotovile, da se to leto ne bo financiralo pretežno prek programov Skupnosti za vseživljenjsko učenje, ampak prek vsakega programa in sektorske dejavnosti posebej. V skladu s tem predlogom ustvarjalnost in inovacije ne bodo obremenile izobraževalnih programov, ampak bodo v središču vseh politik Skupnosti.
Naj se za konec zahvalim komisarju, službam Komisije ter slovenskemu in francoskemu predsedstvu za odprt dialog in sodelovanje.
Ján Figeľ
član Komisije. - Gospod predsednik, hvaležen sem gospe Batzeli, Odboru za kulturo in izobraževanje in vsem poslancem za njihovo podporo in spremembe ter izboljšave izvirnika besedila, s katerimi so ga okrepili in poudarili več vidikov potencialnega evropskega leta ustvarjalnosti in inovacij.
Komisija lahko v celoti podpre besedilo, kot je sedaj na voljo. Ta pobuda je odgovor na pozive iz Parlamenta in iz držav članic, da okrepimo povezave med izobraževanjem in kulturo. Z osredotočanjem na ustvarjalnost in nadarjenost vsakega človeka želi Komisija poudariti, da bi moralo biti - poleg črpanja navdiha iz preteklosti s pomočjo učenja o naši bogati evropski in svetovni zapuščini - ukvarjanje s kulturo predvsem izkušnja, ki ljudem pomaga razviti notranji potencial in spodbuditi njihovo dejavno sodelovanje. Ustvarjalnost in inovativnost sta povezani sposobnosti, ki ju je treba čim bolj spodbujati v okviru vseživljenjskega učenja.
Vsi imamo ustvarjalen in inovativen potencial in vsak je drugače nadarjen, bodisi da je poklicni umetnik ali ljubitelj, učitelj ali podjetnik, premožnega ali revnega stanu.
Razvijanje tega potenciala nam lahko pomaga premagati družbene izzive in izoblikovati prihodnost Evrope v globaliziranem svetu, kot je pravkar povedala gospa Batzeli. To evropsko leto nam daje priložnost, da izpostavimo dejstvo, da je Parlament skupaj s Svetom in državami članicami že sestavil listino za uravnotežen pristop k izobraževanju v obliki priporočila o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje. To smo sprejeli decembra 2006 in bo naše vodilo skozi vse leto. Ena od presenetljivih značilnosti je opredelitev kompetence kot "znanje, veščine in odnos", to leto pa nameravamo izpostaviti zlasti vprašanje odnosa, ki je prav verjetno zamisel, v zvezi s katero mora Evropa še veliko postoriti.
Ko smo o predlogu za evropsko leto sprva zelo neformalno razpravljali z Odborom za kulturo, je gospa Pack poudarila, da je to evropska zgodba o uspehu in da je spodbudna tudi za volivce v volilnem letu 2009. Z mislijo na povedano bi pozval Parlament in vse nas, da postanemo pravi ambasadorji ustvarjalnosti in inovacij - ne samo v letu 2009, ampak tudi v prihodnje.
Mihaela Popa
Kot veste, je predlog Komisije, naj bo leto 2009 evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij, del pobude, s katero želimo bolj poudariti pomen različnih tem v povezavi s posameznimi leti. Evropa mora poudarjati ustvarjalnost in inovativnost, če želi dobro upravljati mobilno Evropo. Izbira te teme za evropsko leto je dobra priložnost za posredovanje informacij javnosti glede najboljše prakse na tem področju in za spodbujanje politične razprave.
Splošni cilj evropskega leta 2009 je spodbujanje ustvarjalnosti kot gonilne sile inovacij in ključni element razvoja osebnih, poklicnih, podjetniških in socialnih veščin skozi vse življenje. Ustvarjalnost in inovativnost sta vrednoti, katerih vrednost narašča z uporabo. Bolj kot ju uporabljamo, učinkovitejši postaneta. Vendar pa vrhunski uspehi zahtevajo posebno pozornost in ugodne pogoje.
V letu 2009 bo za vsako državo članico pomembno, da v skladu z načelom subsidiarnosti in proporcionalnosti spodbuja tiste dejavnosti, ki vključujejo mlade, tako moške kot ženske, saj vemo, da je žensk v znanosti in raziskavah manj kot moških. Te dejavnosti morajo vključevati tudi invalide z visokim potencialom ustvarjalnosti.
Evropska ljudska stranka podpira evropske inovacije in prednostno obravnava ustanovitev Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo. Vendar pa menimo, da zanašanje na prirojeno ustvarjalnost in inovativnost ljudi ni dovolj; organizirati moramo dejavnosti in prireditve. V tem kontekstu podpiramo sprejetje osnutka poročila o evropskem letu ustvarjalnosti in inovacij, ki je bil usklajen z Evropsko komisijo in Svetom. Poleg tega pa je bistvenega pomena, da izoblikujemo serijo nadaljnjih ukrepov, s katerimi bi po zaključenem letu nadaljevali s temi prizadevanji in, kot je povedal komisar, v okviru svoje pristojnosti kot poslanci Evropskega parlamenta resnično delovali kot ambasadorji ustvarjalnosti.
Christa Prets
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospod predsednik, komisar, še vedno smo v evropskem letu medkulturnega dialoga in razmišljamo o letu ustvarjalnosti in inovacij, kar je dobro, saj se ti dve področji dopolnjujeta. To je zelo pomembno, saj je potrebno precej ustvarjalnosti in inovativnosti za vzpostavitev medkulturnega dialoga, za njegovo izvajanje in vključitev v vsakdanje življenje. Sedaj bi morali preiti na prakso, da se lahko brez ovir premaknemo v naslednje leto in se soočimo z novimi zahtevami, saj je na ustvarjalnost treba gledati kot na gonilno silo inovacij in ključni dejavnik razvoja osebnih, poklicnih, podjetniških in socialnih kompetenc.
V tem kontekstu ima poseben pomen vseživljenjsko učenje. Evropa mora postati bolj ustvarjalna in inovativna, če se želimo soočiti z izzivi globalne konkurence ter se prilagoditi in odzvati na hitre tehnološke spremembe in razvoj. V tem pogledu je potrebno še marsikaj postoriti. Če upoštevamo program raziskav in razvoja ter finančna sredstva, ki jih vloži vsaka država, in sicer 3 % BDP, ne moremo zanikati, da smo še vedno precej daleč od cilja. Ko pogledamo druge države, kot sta na primer ZDA in Kitajska, ki precej več vlagata v raziskave in razvoj, lahko vidimo, kje so vrzeli, ki jih moramo v Evropi še zapolniti.
Potrebno je veliko ustvarjalnosti in inovativnosti pri oblikovanju finančnih paketov. Ta program bi ga prav gotovo potreboval. Žal pa se je moral znajti brez finančnih sredstev. Države članice ter tudi organizacije in ustanove se morajo sedaj same odločiti, katere so njihove prednostne naloge in kako jih bodo financirale, za to pa si bodo morale seveda priskrbeti razpoložljive podporne programe EU. Dodatne inovacije in dejavnosti bi lahko financirali z dodatnimi sredstvi. To je bilo nedvomno potrebno.
Pomembno je tudi vzpostaviti tesno povezavo med umetniškim ustvarjanjem ter šolami in univerzami. Umetnost in kultura potrebujeta podporo in spodbudo, če naj gojita ustvarjalnost. Pogosto ne manjka idej, manjka pa finančnih sredstev za njihovo uresničitev. Zelo pomembno je, da ne zanemarimo ocenjevanja v povezavi z letom medkulturnega dialoga, letom mobilnosti ter vsemi temi stvarmi, ki so med seboj povezane, tako da bomo na koncu dneva vedeli, katere prednosti pridobivajo in kako lahko sodržavljanom jasno in razumljivo pojasnimo, da vse te prednosti koristijo osebno njim in spodbujajo razvoj Evropske unije.
Hannu Takkula
v imenu skupine ALDE. - (FI) Gospod predsednik, v posebno veselje mi je, da lahko danes govorim, saj zasedanje vodi Marek Siwiec, najboljši podpredsednik Parlamenta, z nami je tudi ugleden komisar Ján Figeľ, poleg tega pa je tudi tema izredno zanimiva: ustvarjalnost in inovacije, čeprav bi se lahko pri razpravljanju o tem vprašali, kaj ustvarjalnost in inovacije sploh so.
Pogosto se zdi, da so samo besede brez prave vsebine. Če bi moral odgovoriti na vprašanje, kaj je ustvarjalnost, bi odgovoril enako kot finski skladatelj Sibelius: menil je, da je ustvarjalnost bolečina.
Seveda se v Evropi ne bojimo bolečine, če prinaša dodano vrednost in če nas kot skupino narodov in tudi kot enotno Evropo ponese naprej. Kot vidim, je glavni namen tega evropskega leta vnesti nekaj dodane vrednosti v evropsko stvarnost.
Kako spodbujamo ustvarjalnost in inovacije? Kot vam je, predsednik, znano, bo vaša država, Poljska, dobila Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo. To je prav gotovo eden od dejavnikov na tem področju, ki bo države članice Evropske unije spodbudil, da s pomočjo različnih spodbud ustvarjajo novo dodano vrednost in inovacije.
Vseeno pa se zavedamo, da za inovacije ali ustvarjalnost niso zaslužni sklepi vlade. Kakor koli odločimo, niso rezultat naših odločitev. Namesto tega potrebujemo vire in prave pogoje na univerzah, šolah in v različnih segmentih naše družbe, da bi se ljudje lahko posvetili ustvarjanju nečesa novega in izmenjali najboljše prakse ter presegli stereotipno razmišljanje, ki jih ovira na poti do inovativnosti.
Menim, da je to velik izziv, saj vsi vemo, da so se izobraževalne ustanove v naših domačih državah večinoma razvile iz dolgoletne tradicije. V nekaterih tradicijah se učijo le nekaterih vidikov resnice, zato bi moral nekatera vprašanja ponovno prevetriti in jih preučiti s pluralističnega zornega kota. Zavedati se moramo, da lahko s kritičnostjo in nestrinjanjem ter oporekanjem paradigmam in "resnicam" ustvarimo novo dodano vrednost.
Vem, da bo komisar pozval vse države članice, da predložijo nacionalne inovacijske strategije, s katerimi bodo pomagale študentom do novih idej ali vzpostavile podlage za nove načine razmišljanja od najzgodnejšega šolskega obdobja do univerze, na osnovi programa vseživljenjskega učenja.
To je pomembno vprašanje in menim, da je glavni prispevek tega evropskega leta v tem, da bodo ustvarjalnost, inovacije in novi načini mišljenja postali jedro razprave. Morda bo to pripeljalo do inovacij in nove dodane vrednosti in morda celo do "produktizacije", saj je gospodarstvo v Evropski uniji pomembna zadeva. Hvala, gospod predsednik.
Mieczysław Edmund Janowski
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, komisar, Paul Gauguin je dejal: "Zaprem oči, da lahko vidim." Želimo bolje videti, bolje razumeti in bolje delovati. Prebuditi moramo nadarjenost in sposobnosti, ki spijo v nas. Pomembno je, da uporabimo vse vzvode ustvarjalnosti v evropski družbi, če želimo premagati izzive, ki jih pred nas postavlja svet. Predstavljamo manj kot 8 % prebivalcev našega planeta. Drugi sploh niso pasivni ali manj nadarjeni. Zato bi v imenu Skupine združenja za Evropo narodov podprl razglasitev evropskega leta ustvarjalnosti in inovacij.
Ne bi pa želel, da postane dejavnost, ki je sama sebi namen. Potruditi se moramo, da ne izgubljamo obstoječih priložnosti in sposobnosti za ustvarjanje novih in pozitivnih vrednosti na vseh področjih: v tehnologiji, podjetništvu, financah, na družbenem področju in drugod. Ne moremo si privoščiti, da zapravimo veščine, sposobnosti in trdo delo tisočih nadarjenih Evropejcev, mladih in starejših ter tudi invalidov. Storiti moramo vse, kar je v naši moči, da poenostavimo postopke za uvedbo inovativnih rešitev. V ta namen lahko uporabimo 7. cilj okvirnega programa!
Mikel Irujo Amezaga
v imenu skupine Verts/ALE. - (ES) Najprej naj čestitam Komisiji za njen predlog kot tudi poročevalki Batzelijevi za njeno poročilo, ki je dobilo skoraj soglasno podporo, z izjemo enega člana našega odbora, ki je bil kot ponavadi proti.
Omeniti moram, da je v moji domači regiji, Baskiji, letošnje leto - leto inovacij. Izvaja se na podlagi konceptov, odobrenih v letu 2007, in verjamem, da bo vsaj v določeni meri mogoče črpati iz njih.
Natančneje, eden od konceptov bi lahko spodbujal kritično, svobodno mišljenje v družbi. V tem posebnem letu bi lahko izvajali vsaj ta koncept. Mišljenje, ki poganja znanstveni duh in razvija razumnost, ta pa spodbuja spremembe v organizacijah in ustanovah v Evropi ter njihov prispevek k izgradnji moderne, podporne, odprte in inovativne celine.
Po drugi strani pa bi moralo leto ustvarjalnosti in inovacij spodbujati koncept odprte inovativnosti: inovativnosti, ki temelji na notranjih sposobnostih in vključuje vse možne vire - uporabnike, dobavitelje in mreže - in, če sežemo dlje od izdelkov in tehnologije, tudi neotipljive in mnogovrstne vidike, ki ustvarjajo dodano vrednost.
Poleg tega bi leto moralo širiti inovacije na vsa področja: inovacije, ki vplivajo na vse vlade, in tu ne mislim samo na vlade držav članic, regije ali nevladne organizacije, ki imajo med letom veliko za povedati. Prosil bi Komisijo, da tudi njih upošteva.
Inovativnost se mora razširiti na vse organizacije in ustanove, tako javne kot zasebne, profitne ali neprofitne, ter na vse vidike življenja; zlasti pa mora spodbujati socialno inovativnost in inovativnost za zagotavljanje okoljske trajnosti.
Vladimír Železný
v imenu skupine IND/DEM. - (CS) Gospod predsednik, za poslanca Evropskega parlamenta so me izvolili v bivši komunistični državi. Začuda pa tu v EU ponovno doživljamo tiste stvari, za katere smo bili prepričani, da smo jih že davno pustili za seboj. To je čuden primer déjà-vu-ja. V svoji domovini sem preživel celotno obdobje komunizma in takrat so bila naša življenja skrbno razdeljena na leta, mesece in dneve, posvečene nekomu ali nečemu. Imeli smo leto ljudske kulture, mesec knjige, mesec češkoslovaškega in sovjetskega prijateljstva, teden kozmosa, dan rudarjev. Vsako jutro smo se prebudili v dan, teden ali mesec, ki je pripadal vsem drugim razen nam. Naša življenja so se odvijala kot ena sama neskončna kampanja. Namen teh kampanj je bil prikriti pomanjkanje svobode in tudi pomanjkanje pomaranč in mesa. Odkar smo del Evropske unije, imamo dovolj pomaranč in mesa, a vendar tudi Unija podlega enaki skušnjavi: dosegati rezultate s pomočjo kampanj namesto s potrpežljivim in vztrajnim delom.
Kako namerava Evropska unija še bolj spodbuditi ustvarjalnost? Ustvarjalnost temelji na inventivnosti in nadarjenosti, na navdihujoči (ali vsaj dobri) zamisli. Dosegli bomo le to, da bomo razveselili več sto novoustanovljenih nevladnih organizacij. Te nevladne organizacije so čudna bolezen, ki najeda našo demokracijo. Čeprav niso niti izvoljene niti pooblaščene, lahko črpajo denar iz naših skladov, saj kakopak delujejo v splošno dobro. Z veseljem bodo ves svoj proračun porabile za to letno kampanjo. Davkoplačevalski denar bodo trošile za tisoče letakov, preštevilne oglase, dogodke in seminarje. Ustvarjalnost pa bo čez eno leto popolnoma enaka. Gospod predsednik, imam predlog. Naslednje leto, namesto evropskega leta ustvarjalnosti in inovacij, raje razglasimo za leto rednega dela brez kampanj. Leto brez kampanj: kakšno olajšanje bi to prineslo. Hvala.
Thomas Wise
Gospod predsednik, splošni cilj evropskega leta 2009 je "spodbujanje ustvarjalnosti kot gonilne sile inovacij in ključnega elementa razvoja osebnih, poklicnih, podjetniških in socialnih veščin z vseživljenjskim učenjem". Ampak to vedno pomeni tudi novo zakonodajo. Zatirajoča država, ki se pogreza v živi pesek zakonodaje in birokracije, duši ustvarjalnost in podjetništvo svojih ljudi. Belgija, na primer, nikoli ne bo imela nekoga, kot sta Joe Meek ali Richard Branson. Bodimo pošteni: pojoča nuna Soeur Sourire ne seže Beatlom ali Rolling Stonesom niti do kolen.
Medtem ko Komisija postaja vse bolj senilna in se ji že skoraj temni pred očmi, velika dela evropske kulture ostajajo še naprej tesno povezani svetilniki v tej temi. Ne dušimo svojih umetnikov z dodatno zakonodajo. Kot je nekoč v svoji pesmi pojamral veliki Ral Donner: "Ne veš, kaj imaš, dokler tega ne izgubiš, uu-uu, oo jee!"
Pál Schmitt
(HU) Gospod predsednik, komisar, evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij je odlična priložnost, da pozornost državljanov usmerimo na dejavnosti Unije na področju izobraževanja in raziskav, zlasti pa programa vseživljenjskega učenja.
Vseživljenjsko učenje je sestavni del lizbonskega programa, med njegovimi najpomembnejšimi cilji pa so razvoj na znanju temelječe družbe, večja konkurenčnost, spodbujanje gospodarstva in ustvarjanje novih delovnih mest.
Ko govorimo o ustvarjalnosti, običajno pomislimo na znanstvenike, inženirje, graditelje ali obrtniške mojstre. Vendar pa ima koncept ustvarjalnosti, poleg gospodarske in tehnološke inovativnosti, še eno, preprostejšo razlago, ki nam je morda bliže, in sicer ustvarjalnost v umetniškem smislu.
Umetniki, ki nas vedno znova osupljajo, v veliki meri dopolnjujejo naša življenja, naj si bo s slikarstvom, kiparstvom, literaturo, petjem, gledališčem, grafiko, fotografijo, oblikovanjem ali celo filmom - vsi ti se dotaknejo širokega kroga ljudi. Umetniki in njihove stvaritve vplivajo na kakovost našega življenja.
Leto ustvarjalnosti je dobra priložnost, da priznamo in cenimo tiste ljudi, ki naše neposredno okolje spreminjajo v prijeten kraj za bivanje ter vplivajo tudi na okus, vrednote in zahteve mladih Evropejcev po nečem boljšem.
Ugotavljam, da resnično potrebujemo inovativne in ustvarjalne tehnologije, ki prinašajo revolucionarne spremembe. Osupljajo nas sijajni avtomobili, neverjetna sredstva komunikacije in rezultati inovativnih znanstvenih raziskav, toda koliko je v resnici vredno življenje brez čudovitih umetniških stvaritev, kipov, grafik, modnih kreacij ali glasbenih in literarnih del, ki nas obkrožajo?
Resnično upam, da bodo programi Evropske unije vključevali tudi etično in stvarno vrednotenje kulture, zlasti tistih del, ki v evropski identiteti vzbujajo občutke ponosa in zaradi katerih se vsi še nekoliko bolj počutimo Evropejci.
Nazadnje mi dovolite, kljub temu da sem že ves čas govoril o umetnosti, da izrazim še upanje, da bo tudi Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo, ki je pred kratkim odprl svoja vrata v Budimpešti, učinkovito prispeval k uspešnosti tega leta. Hvala za vašo pozornost.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Gospod predsednik, rast potrošnje in virov gospodarske rasti, zdravstvenega varstva in kulture v prihajajočem procesu globalizacije je odvisna od vse večje učinkovitosti izobraževanja, od dejavnosti, ki spodbujajo vsakodnevno ustvarjalnost in inovativnost ljudi, od izoblikovanja boljših organizacijskih in finančnih modelov za uvedbo inovacij ter od idej, ki zvišujejo produktivnost, izboljšujejo kakovost, ustvarjajo delovna mesta, zmanjšujejo stroške in dvigajo konkurenčnost.
V vsem tem je najpomembnejši razvoj izobraževanja, vključno z obveznim izobraževanjem, ki bi moralo spodbujati ustvarjalno mišljenje. Mediji bi prav tako morali spodbujati inovativno razmišljanje, in sicer bi morali predstavljati dosežke in izkazovati spoštovanje tistim, ki so zanje zaslužni. Inovativnost v gospodarstvu, na različnih ravneh lokalne uprave in tudi drugod bi lahko sprostila veliko zmogljivosti, če ne bi bilo administrativnih ovir in bi bila družbena integracija celovita, kar pa je v veliki meri odvisno od politikov.
Leto 2009, leto ustvarjalnosti in inovacij, ne sme biti leto razmišljanja, ampak leto konkretnega in ustvarjalnega delovanja. Osnutek direktive je prepotreben dokument, predlagane spremembe pa ne vplivajo na njegovo bistvo. Gospa Batzeli, hvala za vaše poročilo.
Małgorzata Handzlik
(PL) Gospod predsednik, ustvarjalnost in inovativnost sta ključna dejavnika na znanju temelječih gospodarstev, med katera nedvomno spada tudi evropsko gospodarstvo. Za soočanje z izzivi globalizacije in izkoriščanje priložnosti, ki jih le-ta ponuja, potrebujemo inovativen in ustvarjalen pristop.
Gospodarstvo je samo eno od področij, kjer sta ustvarjalnost in inovativnost pomembna dejavnika uspeha in kjer pogosto predstavljata odločilno konkurenčno prednost. Brez njiju si je težko zamisliti izdelke ali storitve, ki bi lahko zadovoljili vedno zahtevnejše potrošnike. Zato verjamem, da je treba v načrtih Evropske komisije dati velik poudarek večjemu udejstvovanju podjetij, zlasti pa njihovim izkušnjam v izkoriščanju potenciala, ki ga ponujata človekova ustvarjalnost in inovativnost.
Ustvarjalnost in inovativnost sta veščini, ki se ju je težko naučiti, vsekakor pa ju je mogoče podpirati. Izobraževanje je zelo pomembno pri spodbujanju njunega razvoja. Vsekakor pa ju ne bi smeli omejiti le na šole ali akademske ustanove. Pomembno je, da spodbujanje ustvarjalnosti in inovativnosti poteka na vseh ravneh izobraževanja, v različnih oblikah izobraževanja, ves čas poklicnega življenja in tudi po upokojitvi. Pri spodbujanju inovativnosti in ustvarjalnosti velja izkoristiti izkušnje tako iz obstoječih programov izobraževanja kot tudi iz drugih pobud, zlasti tistih s čezmejno dimenzijo.
Verjamem, da bo razglasitev leta 2009 za evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij pripomoglo k učinkovitejšemu ozaveščanju ljudi, širjenju informacij o dobri praksi in spodbujanju raziskav in ustvarjalnosti, predvsem pa bo sprožilo razpravo o politiki in potrebnih spremembah za zagotovitev večje podpore ustvarjalnosti in inovativnosti s strani podjetij, evropskih ustanov in držav članic.
Jerzy Buzek
(PL) Gospod predsednik, le redko se zgodi, da se strinjam z vsemi, ki so govorili pred menoj. Vsi ste jasno in prepričljivo pojasnili, zakaj je to leto pomembno. Gospod Janowski je to zelo zgovorno razložil le nekaj minut tega. Vendar pa se strinjam tudi s tistimi, ki pravite, da je to lahko spet eno tistih let, ki ne prinesejo kakšnih omembe vrednih rezultatov. Torej, če želimo, da nam tega ne bi bilo treba ponovno reči čez leto ali dve, moramo pripraviti konkretne korake.
Eden od konkretnih korakov je ta, da potrdimo, da izvajamo svojo najpomembnejšo prednostno nalogo, torej lizbonsko strategijo. Doslej ni še nihče tega omenil. Gre za skrajno pomembno vprašanje. V lizbonski strategiji smo prvič povezali tehnološka in gospodarska vprašanja z vprašanji umetnosti. Če želimo govoriti o specifičnih korakih, je po mojem mnenju prav, da to storimo na dveh ravneh.
Prva raven (izkoristil bom dejstvo, da je med nami komisar Figeľ, ki je odgovoren za šolstvo in izobraževanje) je izobraževanje. Analizirati bi morali trenutno situacijo v Evropski uniji. Ali sprejemni izpiti v naših srednjih šolah resnično podpirajo ustvarjalno razmišljanje pri mladih ljudeh, ki te izpite opravljajo? Pripraviti je treba realen pregled stanja v Evropi. Po eni strani nam primanjkuje estetske občutljivosti, po drugi strani pa matematičnih in znanstvenih sposobnosti. Tradicionalne humanistične vede tega ne razvijajo. Evropsko združenje univerz pogosto govori o tem.
Še zadnje vprašanje, ki je zelo pomembno. Če govorimo o virih - slišati je, da bo nekaj virov na voljo na ravni Evropske unije. Poskrbeti moramo, da bomo na koncu tega leta imeli neko poročilo oziroma nekaj konkretnih podatkov o situaciji v posameznih državah članicah, o tem, kaj manjka in kako lahko opravimo primerjave, saj doslej na evropski ravni tovrstna primerjava še ni bila opravljena, vsaj ne temeljito. To nam bo pomagalo pri lizbonski strategiji.
Zita Pleštinská
(SK) Komisar Figeľ, vesela sem, da ste prisotni na tej razpravi, saj so vaše življenjske izkušnje v marsikaterem pogledu podobne mojim.
Na podlagi lastnih izkušenj umetnice lahko rečem, da posvetitev evropskih let nekaterim temam nedvomno pripomore k večji ozaveščenosti javnosti in njenemu sodelovanju.
Ker se mora današnja Evropa spopasti z izzivi in priložnostmi globalizacije z okrepitvijo svojih ustvarjalnih in inovativnih sposobnosti, toplo pozdravljam odločitev Komisije, da leto 2009 razglasi za evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij.
Gonilna sila inovacij so ljudje, njihove poklicne, podjetniške in družbene sposobnosti. Zato je potrebno posebno pozornost nameniti vseživljenjskemu učenju. Pozdravljam predlagane ukrepe za spodbujanje ustvarjalnosti in sposobnosti inovacij v vseh fazah vseživljenjskega učenja, od delovnega obdobja do upokojitve.
Prepričana sem, da moramo, če želimo doseči cilje za leto 2009, s katerimi bo Evropa veliko pridobila na področju inovacij, zagotoviti, da se izbrani ukrepi tesno prepletajo z drugimi politikami, ki se morajo nadaljevati tudi po koncu evropskega leta ustvarjalnosti in inovacij.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Razglasitev leta 2009 za evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij je odločna zaveza. 42 % podjetij, ki poslujejo v industriji in na področju storitev v EU, se ukvarja z inovativnimi dejavnostmi. V letu 2003 je 65 % nemških podjetij ustvarjalo inovacije in pridobljenih je bilo 312 patentov na 1 milijon prebivalcev - v primerjavi z evropskim povprečjem 128 patentov na 1 milijon prebivalcev. V Romuniji se ena petina podjetij ukvarja z inovativno dejavnostjo. Leta 2006 je evropski vložek v raziskave in inovacije znašal borih 1,84 % BDP v primerjavi s ciljnimi 3 % iz lizbonske strategije.
Vlaganje v raziskave in inovacije pa ni raslo z enakim tempom kot evropski BDP. Menim, da spremljanje, ankete, konference in informacijske kampanje niso dovolj. Evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij mora postati leto izpolnjevanja obljub. Spodbujanje ustvarjalnosti mora biti ustrezno podprto s proračunskimi sredstvi EU in vseh držav. Komisar, skupaj z nami, z Evropskim parlamentom in državami članicami se zavezujete k povečanju ustvarjalnosti in inovacij v Evropi v letu 2009.
Dumitru Oprea
(RO) Zahvaljujemo se vsem tistim, ki so omogočili, da Madžarska, ta srednjeevropska in vzhodnoevropska država, praznuje ustvarjalnost eno leto prej, saj je Budimpešta dejansko središče novih evropskih teženj k ustvarjalnosti in inovacijam. V skladu s tem predlagamo, da imajo vodilne univerze priložnost promovirati evropsko politiko z organizacijo posebnih dejavnosti na vsaj eni univerzi v vsaki državi, ki se je priključila v enem od zadnjih dveh valov širitve, pri tem pa bi morali imeti besedo tudi strokovnjaki in izvedenci. Predlagamo tudi, da se dva ali trije najboljši raziskovalci iz držav iz obeh zadnjih valov širitve odpravijo na turnejo po petih najboljših univerzah in raziskovalnih središčih v Evropi.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Gospod predsednik, komisar, razglasitev leta 2009 za evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij nam ponuja priložnost za promocijo kulturnega, znanstvenega in gospodarskega sodelovanja ter vsem državam omogoča razvoj svojega lastnega nacionalnega programa za spodbujanje ustvarjalnega potenciala ljudi.
Tako kot je vseživljenjsko učenje pomembno, je tudi ustvarjalnost kot temelj vsake inovacijske politike odločilnega pomena pri oblikovanju nove družbene dodane vrednosti. Politika kaže, da lahko računamo na človeške vire in jih razvijamo, saj so središče vsega. Pomembno je, da se med izobraževanjem, kulturo in znanostjo ustvarijo neposredne povezave. Pomembno je, da ustanove delujejo vzajemno in tako širijo svoja obzorja. Ustvarjalnost in inovacije ne poznajo starostnih omejitev. Pomembno je tudi zagotoviti ustrezna sredstva ter pridobiti podporo javnosti pri spodbujanju nadarjenosti. Nadarjenost se razvija, vendar potrebuje pomoč, kajti nosilci razvoja družbe so najbolj sposobni in nadarjeni ustvarjalni posamezniki.
Ján Figeľ
član Komisije. - - (SK) Najprej naj se zahvalim za zanimivo razpravo, ki odraža naše veliko zanimanje za inovacije in ustvarjalnost ter podporo Parlamenta temu dnevnemu redu. Opazil sem, da so v razpravi prevladovali govorniki iz novih držav članic, kar je samo po sebi dobro in morda tudi v pozitivnem smislu kaže, da širitev Unije vključuje tudi obravnavo novih tem in realnosti s perspektive globaliziranega sveta ter z lokalne perspektive.
Ameriški sociolog Richard Florida je dejal, da je ključ do inovativne družbe kombinacija "treh t-jev": talent, tehnologija in toleranca. Vsak od nas ima nek talent, ki je poseben, drugačen. Tehnologijo predstavljajo računalniki, glasbila, morda tudi invalidski vozički, kot sredstva za razvoj sposobnosti. Tretji "t", toleranca, vsakomur omogoča sodelovanje v procesu, ki vodi v izboljšave, socialno vključenost in novo znanje, tudi tistim, ki so trenutno na robu ali šibki.
Vesel sem, da smo slišali o povezovanju z letom 2008, saj je naš cilj na osnovi kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga razvijati drugo dimenzijo kulture, in sicer ustvarjalno industrijo. Pomaga nam, da kulturo dojemamo kot ustvarjalen del družbe, ne potrošniško ali kot "nekaj oziroma nekoč", ampak kot stalni element gospodarskega razvoja. Kultura pomeni doprinos. Pri kulturi ne gre za potrošnjo. Če na kulturo gledamo s tega zornega kota, bodo naše ustvarjalne industrije uspevale, ponujale dobra delovna mesta in omogočale visoko gospodarsko rast, kar je dejansko enako cilju lizbonske strategije. Ni dihotomije (niti poslovne niti kulturne), ampak uravnotežena in razumna zveza.
Drugič, prenos znanja v prakso je v procesu učenja zelo pomemben. Naše učenje je velikokrat izolirano, razdrobljeno in premalo povezano s praktičnimi potrebami. Ne želim predolgo govoriti, le še enkrat bi rad poudaril, da smo se resnično vsi strinjali glede podjetništva, poslovnega izobraževanja ter odgovornosti Evropske unije in držav članic pri spodbujanju in podpiranju nadarjenosti in inovacij. Vse to pa je povezano z modernizacijo izobraževalnega sistema in vseživljenjskim učenjem.
Naj zaključim z mislijo, da se inovacije ne odražajo samo v končnih izdelkih ali novih storitvah. Inovacije se kažejo tudi v novih pristopih, novih metodah in novih miselnostih. To pa je jedro leta 2009: spremeniti naše dojemanje pomena inovacij in vrednosti nadarjenosti in ustvarjalnosti. Hvala lepa. Veselim se nadaljnjega sodelovanja.
Katerina Batzeli
Gospod predsednik, mislim, da vsi v Parlamentu soglasno in politično sporazumno podpiramo stališče, da leto 2009 razglasimo za leto ustvarjalnosti in inovacij. Poskušali smo dati trdne temelje našemu zaupanju v uspešnost programa za leto 2009, to pa je v veliki meri omogočil postopek soodločanja. Evropski parlament je zagotovil, da bo ta postopek postal politika, ki temelji na medinstitucionalnem dogovoru, ne samo pri odločanju ampak tudi na področju izvajanja in učinkovitosti programa.
Naj poudarim, da mora Komisija upoštevati zaskrbljenost poslancev glede izvajanja in uspešnosti programa v času spremljanja in oddajanja predlogov s strani nacionalnih organov oblasti in vključenih strani. Ustvarjalnost in inovativnost bosta resnično integrirani v vse politike. Omogočili bosta tudi mobilnost umetnikov, kulturnih industrij, izobraževalcev in učiteljev.
To pa zahteva obširnejšo revizijo kot v letu medkulturnega dialoga, ko je bilo financiranje jasno opredeljeno in zagotovljeno v letnem proračunu EU. Ob upoštevanju sporočila komisarja Figeľa in drugih kolegov poslancev, da bi morali spremljati izvajanje programa, naj poudarim, da morata biti medkulturni dialog in leto ustvarjalnosti in inovacij na čelu komunikacijske politike z vidika evropskih volitev. Na ta način lahko nekoliko prispevamo k mobilizaciji državljanov za podjetništvo, ustvarjalnost in kulturo.
(Aplavz)
Predsednik
Razprava se je zaključila.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 142)
Bogdan Golik  
v pisni obliki. - (PL) Preden sem postal poslanec Evropskega parlamenta, sem imel priložnost spoznati načela delovanja izobraževalnega sistema in zasebnih podjetij. Izkušnje so mi pokazale, da mora Evropa razviti svoje ustvarjalne in inovacijske sposobnosti, tako iz družbenih kot gospodarskih razlogov.
Prihajajoče leto ustvarjalnosti in inovacij se mi zdi odlična priložnost za izboljšanje evropske konkurenčnosti v globaliziranem svetu. Projekte, povezane z vedno večjim sodelovanjem držav članic na področju izobraževanja, izmenjavo dobrih praks in tudi Evropo znanja in inovacij podpira tako poljska vlada kot organi EU. Z radostjo sem spremljal zamisel o Evropskem inštitutu za tehnologijo (EIT) in postavitev sedeža te ustanove v Budimpešti junija 2008.
Da bi lahko v polni meri izkoristili sposobnosti ljudi ter udejanjili zamisli, kot je bila ta o EIT, ni dovolj samo razvita infrastruktura za spodbujanje ustvarjalnosti ljudi, ampak mora biti na voljo tudi podporni sistem, ki zagotavlja ustrezne delovne pogoje in omogoča nenehen osebni razvoj. Rad bi izrabil to priložnost in preusmeril vašo pozornost na pobudo iz Poljske oziroma iz Łódźa, ki je ena od podružnic EIT. Łódź se v Evropi ponaša z inovacijami in izjemnimi veščinami tako v sodobnem izobraževanju kot v konceptih, vpeljanih v poslovanje. Vsem bo koristilo, če bomo znali izrabiti ugodne razmere, kot je leto ustvarjalnosti in inovacij, in podcenjen potencial mest, kot je Łódź!
Zita Gurmai  
v pisni obliki. - (HU) Ustvarjalnost in inovativnost igrata izredno pomembno vlogo v sposobnosti Evrope, da se učinkovito spopade z izzivi in priložnostmi globalizacije. Učinkovitejša uporaba znanja in razvoj inovacij sta ključna dejavnika evropskega gospodarstva, zato jima moramo posvetiti posebno pozornost. Evropsko leto, katerega cilj je razviti ustvarjalnost in inovacije, se želi osredotočiti na to.
Dinamičnost evropskega gospodarstva je v veliki meri odvisna od njegove inovativnosti. Evropa mora izkoristiti svojo ustvarjalnost in inovativnost, tako iz ekonomskih kot družbenih razlogov. Zato menim, da je pomembno, da evropsko leto govori tudi o praktičnih ukrepih in spodbuja razvoj inovacij.
Rezultati ustvarjalnosti in inovacij morajo postati širše znani. Zato obstaja posebna potreba po izvedbi informacijskih in promocijskih kampanj ter dogodkov na skupni evropski, državni, regionalni in lokalni ravni, kjer se oblikujejo ključna sporočila in širi znanje o dobrih praksah.
Promovirati moramo grozde povezav, ki so gonilna sila inovacij, ter oblikovati trikotnike znanja in različne oblike izobraževanja. Da bi spodbudile inovativnost, se morajo države članice osredotočiti na dosežke na področju storitev, ki podpirajo inovacije, zlasti za namen prenosa tehnologije, na oblikovanje bazenov in mrež inovacij prek stikov z univerzami in podjetji, na prenos znanja in na boljši dostop do financiranja.
Nicolae Vlad Popa  
v pisni obliki. - (RO) Raznolikost je eden od virov inovacij. Politika širitve EU je v Evropo prinesla nove vire raznolikosti ter s tem nove vire inovacij. Žal so stroški udeležbe v programih Erasmus za mnogo študentov v Romuniji in Bolgariji previsoki in se zaradi tega v manjši meri vključujejo vanje.
Erasmus je bil uveden leta 1987, da bi univerzitetnim študentom omogočil mobilnost po vsej Evropi in jim nudil možnost razvoja kariere. V enaindvajsetih letih se je v program vključilo 2 milijona študentov in 3 100 višješolskih ustanov, poleg tega pa je program tudi dejavno prispeval k izboljšanju akademskega življenja študentov, saj jim je pomagal pridobiti medkulturna znanja in samozavest.
Čeprav to ni bil eden od njegovih vidnih ciljev, so študenti s pomočjo programa Erasmus uspeli razumeti bistvo Evropske unije: svobodno gibanje v tej raznoliki, vendar povezani družini.
Zato v luči bližajočega se leta ustvarjalnosti in inovacij verjamem, da bo dodelitev dodatnih sredstev v proračun za študente iz nazadnje priključenih držav članic pripomogla k večji udeležbi v programu in posledično k večji raznolikosti, ki je vir inovacij in ustvarjalnosti.
