Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Rootsi/Volvo - Austria/ Steiermark - Holland/Heijmans (arutelu) 
Juhataja
Järgmiseks päevakorrapunktiks on Reimer Böge raport eelarvekomisjoni nimel Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta: Rootsi/Volvo - Austria/ Steiermark - Holland/Heijmans - C7-0254/2009 -.
Reimer Böge
raportöör. - (DE) Austatud juhataja, head kolleegid! Arutleme täna taas Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta tehtud ettepaneku üle. Perioodid nende raportite esitamise vahel muutuvad aina lühemaks. Seekord on arutelu põhjuseks Rootsi ja Austria avaldused seoses koondamistega autosektoris ja Hollandi avaldus seoses koondamistega ehitussektoris.
Tuletan teile veel kord meelde, et kõne all oleva 500 miljoni euro suuruse ülemmääraga fondi eesmärgiks on ainult abistada töötajaid, kes kannatavad maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede all ning toetada neid vaid tasemekoolituste ja koolitustega ning aidata neil taas sobiv töökoht leida.
Meie jaoks on taas oluline rõhutada seoses sellega, et edaspidi tuleb esitada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta ainult üksikuid ettepanekuid või raporteid, mitte mitut taotlust korraga, nagu antud juhul juhtus ja loodan, et edaspidi nii enam ei juhtu.
Soovime veel kord rõhutada, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi abi ei ole nähtud ette asendamaks meetmeid, mille kasutuselevõtmine on riiklike õigusaktide või ühiskokkulepete alusel ettevõtete kohustus, või meetmeid ettevõtete või sektorite ümberkorraldamiseks. Meie jaoks on veel üks punkt, mille suhtes kriitiline olla - ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjon ei unusta seda kindlasti - nimelt, et maksete assigneeringuid kantakse süsteemselt üle Euroopa Sotsiaalfondist, kuid Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on siiski eraldiseisev ja spetsiifiline vahend, millel on oma eesmärgid ja tähtajad.
Kogusumma seoses kõne all oleva kolme avaldusega, mille üle me selle nädala jooksul otsustama peame, on 15,9 miljoni eurot. Antud juhul põhinevad Rootsi ja Hollandi avaldused õigusliku aluse artikli 2 lõikel a, milleks on 500 koondamist nelja kuu pikkuse perioodi jooksul ühe liikmesriigi ühes ettevõttes. Austria avaldus põhineb artikli 2 lõikel b, milleks on vähemalt 500 koondamist üheksa kuu pikkuse perioodi jooksul ennekõike väikese või keskmise suurusega ettevõtetes. Nagu ma ütlesin, käsitleb Rootsi avaldus kokku 4685 koondamist seoses autotootjaga Volvo ja selle 23 tarnija ning järgtööstuse tootjaga. Rootsi taotles selleks fondist 9,8 miljonit eurot.
Austria taotlus käsitleb 744 koondamist üheksas ettevõttes, millest 400 on määratud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist abi saamiseks. Austria taotles selleks 5,7 miljonit eurot. Praegune Hollandi taotlus käsitleb 570 koondamist ühes ettevõttes, milleks on Heijmans N.V. Nendest abi saamiseks on määratud 435 juhtumit kogusummaga 386 000 eurot.
Komisjoni hinnangu kohaselt täidavad kõik taotlused abikõlblikkuse kriteeriume ning põhjaliku kontrollimise järel saame ka meie seda hinnangut toetada. Tahtmata rääkida oma kolleegide eest tööhõive- ja sotsiaalkomisjonis, soovin mainida, et vastavalt siin menetlusega tehtud otsusele esitab tööhõive- ja sotsiaalkomisjon oma arvamuse enne eelarvekomisjoni otsust ja tutvub väga põhjalikult ka kõigi üksikasjadega. Näiteks juhtis tööhõive- ja sotsiaalkomisjon tähelepanu asjaolule, et Rootsi juhtumis on nimetatud 4687 koondamisest nähtud abi ette ainult 1500 juhul.
Heijmansi juhtumi puhul näiteks võib tuvastada, et toimus veel 400 koondamist, peamiselt seoses tähtajalise lepinguga töötajatega, mida ei ole taotlusesse lisatud. Seoses sellega tahan öelda, et alati on individuaalseid küsimusi, mille esitamine on igati õigustatud, kuid need ei tohiks üldiselt takistada meid kiitmast heaks rahalisi vahendeid, mille kohta taotlused esitatud on.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Austatud juhataja, lugupeetud Euroopa Parlamendi liikmed! Esmalt tahan ma tänada raportööri Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmist käsitleva komisjoni ettepaneku toetamise eest seoses koondamistega Rootsi ja Austria autotööstuses ja Hollandi ehitussektoris!
Reimer Böge, teie toetuseavaldusega kaasnes ka mitu märkust. Kaks neist käsitlesid eelarveküsimusi, millest ma juba eelmises arutelus rääkida sain ning mille juurde täna tagasi tulla tahaksin.
Esimene eelarveküsimus, mille esitasite, oli seotud rahastamise allikatega. Ütlesite meile, et Euroopa Sotsiaalfondi ei tohi kasutada ainsa rahastamise allikana. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on eelarve seisukohalt erivahend, millel puuduvad omavahendid. Vahendid tuleb enne rakendamist üle kanda, mistõttu on vaja eelnevalt tuvastada esiteks need eelarvepunktid, mis pakuvad jätkusuutlikke võimalusi, ning teiseks teha eelarvepädevale institutsioonile ettepanek sel viisil tuvastatud summade eraldamiseks eelarvemuudatusega. Seda kõike tehakse iga juhtumi jaoks eraldi ning vastavalt vajadusele.
Seni on Euroopa Sotsiaalfond olnud tõepoolest peamine rahastamisallikas. Selle põhjuseks aga ei ole nende fondide omavaheline sarnasus, vaid ennekõike asjaolu, et Euroopa Sotsiaalfondi käsutuses on palju vahendeid. 2009. aastal on Euroopa Sotsiaalfondil kasutada maksete tegemiseks peaaegu 11 miljardit eurot. Novembri lõpuks oli sellest summast kasutatud 6 miljardit eurot. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondil tehtud maksete kogusumma 2009. aastal on 53 miljonit eurot, ehk siis 0,5 protsenti Euroopa Sotsiaalfondile eraldatud eelarvevahenditest. Seni ei ole valitud meetodit, mis on teatud seisukohalt teistest meetoditest palju loogilisem ja lihtsamini rakendatav, Euroopa Sotsiaalfondi eemärkide teostamisel viivitusi kaasa toonud ega neid ohustanud. Sellele vaatamata olen nõus, et maksete allikaid tuleb mitmekesisemaks muuta, ja võite olla kindel, et komisjon tegeleb sellega. Loodan, et saan juba järgmine kord teile mõned võimalikud stsenaariumid esitada.
Teie teine märkus ei ole seotud otseselt eelarvega, vaid pigem otsuste tegemisega, sest palute komisjonil esitada edaspidi oma ettepanekud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondil vahendite eraldamise kohta eraldiseisvate dokumentidena. Komisjon mõistab iga juhtumi eraldi käsitsemisega kaasnevaid eeliseid, mis kaotaks näiteks täielikult salajaste kokkulepete või garantiide andmise ohu. Esialgu kasutatud meetod oli tõepoolest täiesti tavapärane lähenemine, mis teatud määral lihtsustas probleemide administratiivset käsitlemist, kuid minu arvates pooldavad pragmaatilised ja poliitilised äärmuslased väga iga juhtumi eraldi käsitlemist ning seda meetodit hakkabki komisjon edaspidi kasutama.
Lambert van Nistelrooij
fraktsiooni PPE nimel. - (NL) Austatud juhataja! Ebatavalised ajad vajavad ebatavalisi meetmeid. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on erivahend, mis annab Euroopale võimaluse oma lubadused teoks teha. 700 töötaja massiline koondamine Hollandi ehitusettevõttes Heijmans N.V., rääkimata koondamistest teistes riikides, nagu Belgia ja Ühendkuningriik, nõuab sihitud tegutsemist. Brabanti regioonis, kust ma ka ise pärit olen, mängib ehitussektor olulist rolli ja sedalaadi massilise koondamise tagajärjed annavad tunda ka naaberregioonides.
See, et Euroopa tegevused on suunatud kogemuste ja oskuste säilitamisele, on igati vajalik. Kriisi tõttu kaotavad inimesed töökohti vaatamata sellele, et kogemused on näidanud, et eriti just ehitussektoris on suur puudus oskustöölistest. Sel põhjusel on Heijmansi jaoks heaks vahendiks liikumiskeskus ja kogemuste ning töökohtade säilitamine seal, kus see on võimalik. Hollandi ministeeriumid ja regionaalsed ametiasutused tegelevad hetkel näiteks Põhja-Brabanti regioonis projektidesse, infrastruktuuridesse ja ehitusse suunatud investeeringute kiirendamisega. Niiviisi tahame me näidata töökoha kaotanud inimestele, et me pakume aktiivset sisendit ning seda ka rahalises mõttes.
Soovin eeskätt selle nädala Kopenhaageni kohtumise taustal veel kord rõhutada, et vajame hädasti energiaga varustamist ja energiameetmeid ehituse ja transpordi valdkonnas. Oleme muutnud parlamendis eeskirju muude valdkondade jaoks - siinjuures juhin tähelepanu regionaalfondide väljamaksete ja ettemaksete kiirendamisele - ning seetõttu peab parlament ka antud juhul aktiivset panustamist toetama. Sellest saaks kasu ka Heijmansi-laadne ettevõte, mis alati järjepidevusele ja kvaliteedile keskendub. Selles vaimus anname ka oma heakskiidu kõne all olevale kolmele ettepanekule ning ennekõike ettevõtet Heijmans puudutavale ettepanekule.
Frédéric Daerden
fraktsiooni S&D nimel. - (FR) Austatud juhataja, head kolleegid! Kõne all olevale fondile esitatavate taotluste hulk ja tihedus aina suurenevad. Selle peamiseks põhjuseks on majanduskriis, mille all meie kontinent kannatab.
Kriis avaldab mõju Euroopa tähtsaimatele tööstussektoritele ning seda näitavad ka viimased kolm taotlust auto- ja ehitustööstusest, millele ka heakskiit anti.
Soovin siinkohal teile kõigile meelde tuletada, et ilma fondi eeskirjade viimase ülevaatuseta, kui abikõlblikkuse kriteeriumide sekka lisati ka majanduskriis, ei oleks saanud paljudele viimasel ajal meile esitatavatele taotlustele õiguslikust seisukohast jaatavat vastust anda.
See näitab, et kriisi ajal annab Euroopa Parlament piisavalt hea poliitilise tahte korral meie kodanikele kasutada väga häid poliitilisi vahendeid. Poliitiline hea tahe saab endiselt oma tööd teha, sest pärast Reimer Böge raporti lugemist leian ma, et selles on hästi sõnastatud tähtsaimad punktid seoses fondi toimimise parandamisega: taotluste läbivaatamise kiirendamine kriisi kontekstis, ühiste taotluste esitamise lõpetamine ja rahastamine muudest allikatest peale Euroopa Sotsiaalfondi.
Seoses viimasega oleks parim lahendus anda fondile oma enda vahendid väljamaksete tegemiseks, nagu teistel fondidelgi, kuid me teame, mis on nõukogu seisukoht seoses antud teemaga, ja ma mõistan täielikult, mida lugupeetud volinik meile ütles.
Mul on hea meel, et hea tahe on olemas! Seetõttu ei ole mul mingeid kahtlusi, et kõne all oleva fondi vaieldamatu kasulikkus ning parlamendi hea tahe võimaldavad meil saavutada oma kõik eesmärgid seoses fondi tugevdamisega.
Marian Harkin
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond kujutab endast käegakatsutavat solidaarsuse ülesnäitamise vahendit töötajatele, kes on kaotanud oma töökoha seoses maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutustega.
Meile kui parlamendiliikmetele valmistab ehk mõningast rahulolu teadmine, et me saame anda oma panuse leevendamaks koondamisest tulenevaid tagajärgi mõnede nende töötajate jaoks ja anda neile mõningatki lootust seoses tulevikuga.
Sellele vaatamata ei tohi meie roll piirduda ainult fondi kasutamise heakskiitmisega. Meie kohustuseks on teha kõik, mis meie võimuses, et tagada kriteeriumide täitmine ning kanda hoolt selle eest, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond annaks lisaväärtust.
Üks tööhõivekomisjonis esitatud olulisemaid küsimusi oli seotud sellega, et liikmesriikide väljapakutud meetmed peaksid toetama teisi struktuurifondide vahenditega kaasrahastatud tegevusi ning selle kohta vajame me midagi enamat kui vaid lihtsat kinnitust. Selle näitamine on igati vajalik, sest nii on võimalik tagada eelpool mainitud lisaväärtuse loomine.
Lisaväärtus tuleb ka sellest, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond ei asenda tegevusi, mis ettevõtete kohustuste hulka kuuluvad, vaid pakub väärtuslikku tuge riiklikul tasandil kasutuselevõetavatele meetmetele.
Sel ajal, kui me hindame fondi lisaväärtust mitmeaastase finantsraamistiku (2007-2013) eelarve läbivaatuse kontekstis, leian ma, et see peaks olema kestev protsess ning me peame antud valdkonnas ka edaspidi valvsad olema.
Üks teine asi, mis mulle mõningat muret valmistab, on naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamine fondi raames.
Vaatasin kiiresti soolist jagunemist praeguste kolme abikõlbulikuks tunnistatud programmi ulatuses ning 91%, 72% ja 79% abi saajatest on mehed. Vaatasin ka mõnesid varem rahastatud programme ja paistab, et palju suurem osa rahast on suunatud meessoost koondatud töötajatele. Tegemist võib muidugi olla statistilise hälbega või olukorraga, kus suurem osa taotlustest on ühel või teisel põhjusel esitatud just meessoost töötajate jaoks.
Viimaks peame hoolikalt hindama kõiki taotlusi, sest abi vajatakse võimalikult kiiresti ja võimalikult tõhusalt.
Marije Cornelissen
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (NL) Austatud juhataja! Kõigepealt tahan selgeks teha, et me toetame Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) kasutuselevõtmist antud kolme taotluse puhul. Taotlused vastavad kriteeriumitele ning seetõttu on koondatud töötajad fondist toetuse saamiseks abikõlblikud.
Ma tahaksin aga juhtida siinkohal tähelepanu ühele EGFi suurele puudusele. Oleme töötamas välja ühist visiooni Euroopa majanduse ja tööturu jaoks. Eri parlamendi fraktsioonid siin täiskogul ei pruugi olla ühel meelel seoses sellega, kuidas seda teha või kui kaugele peaksime minema, kuid üldjoontes jagame me siiski ühte üldist seisukohta. Vajame rohkem jätkusuutlikkust ja rohkem ühtekuuluvust ja kui me neid eesmärke saavutada tahame, ei tohi me enam viivitada. Praeguse kriisiga võideldes peame võtma kasutusele tegevusi, mis meid sellele jätkusuutlikule majandusele lähemale viivad.
Minu arvates raiskame me EGFi praeguse mobiliseerimise juures palju olemasolevaid võimalusi. Väga kahju on, et fond, mis on üks meie vahenditest võitluses kriisiga, ei näita meile õiget suunda. Meil peab olema julgust tõeliste valikute tegemiseks. Kui kanname nüüd hoolt selle eest, et töö kaotanud inimesed, kes töötasid sellistes loodust saastavatest tööstustest nagu autotööstus, saavad uue koolituse töötamiseks jätkusuutlikes sektorites ja hea väljavaate tulevikuks, siis anname sellega selgesti mõista, millises suunas me liikuda kavatseme ning võtame sellega ka kindla suuna uuendusliku, kõiki kaasava ja jätkusuutliku majanduse poole.
Hynek Fajmon
fraktsiooni ECR nimel. - (CS) Austatud juhataja, Head kolleegid! Tänases arutelus käsitleme uusi juhtumeid seoses Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmisega. Küsimus seisneb selles, kas fondi käsutuses on rahalisi vahendeid, et täita Rootsi, Austria ja Hollandi valitsuste taotlused seoses koondamistega nende riikide auto- ja ehitustööstuses. Oleme varem mitmeid selliseid toetusi heaks kiitnud. Minu arvates aga on tegemist ebaõige meetmega ning Euroopa Liit ei tohiks selle rakendamisega jätkata. Esitan selle seisukoha toetamiseks kaks argumenti.
Esmalt, kõne all olev meede väga ebaõiglane. Peaaegu kõik ELi väikeettevõtete töötajad ja tööandjad tunnevad globaliseerumise või pigem konkurentsisurve mõju. Selle tulemusena kaotatakse ja luuakse Euroopas iga päev arvukaid töökohti. EL aga pakub Euroopa tasandil toetust töökaotuse korral ainult suurte ettevõtete kontekstis, kus korraga toimub paljude töötajate koondamine. Väikeettevõtetes koondatud inimesed aga ei saa sellest toetusest kasu ning seetõttu on tegemist valiva ja väga ebaõiglase meetmega.
Teiseks peaks minu arvates selle probleemiga tegelema hoopis liikmesriikide tasandil, kuna sellel tasandil on olemas piisavad vahendid, teave ja vajalikud poliitikad.
Miguel Portas
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Austatud juhataja! Me hääletame Rootsis, Austrias ja Hollandis koondatud töötajate toetamise poolt. Sellele vaatamata tekib mul iga fondi mobiliseerimiseks esitatud taotluse puhul üha rohkem kahtlusi seoses selle aususe ja tõhususega.
Esiteks, mis tõhususse puutub, siis toetas fond 2009. aastal 16 000 töötajat, mis on koondamiste puhul kõigest tilgake ookeanis, ja kulutas 53 miljonit eurot võimalikust 500 miljonist. Teiseks, mis õiglusesse puutub, siis miks toetatakse Rootsi autotööstuse töötajat 6500 euroga sel ajal, kui Austria autotööstuse töötaja saab 14 300 eurot?
Kuidas selgitan seda Portugali tekstiilitööstuse töötajale, kes sai toetuseks ainult 524 eurot, samal ajal kui tekstiilitööstuse töötaja Kataloonias sai toetuseks 2000 eurot? Miks ei maksta toetust Hollandi tähtajalise lepinguga töötajatele, kelle olukord on palju tõsisem? Fondi ei tohi enam kasutada selleks, et suurendada veelgi enam erinevust töötuse tasemete vahel või rõhutada ebavõrdsust rikaste riikide ja vaesemate riikide vahel.
Marta Andreasen
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! Euroopa Liit on võtnud kasutusele eelarvevahendid, millega toetada töötajaid, kes on koondatud maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel ning kellest paljusid on Euroopa Liit otseselt või kaudselt mõjutanud.
Sellele vaatamata on tegemist järkjärgulise lähenemisega. See, et toetame nende töötajate koolitamist, kes on kaotanud oma töökohad teatud tööstustes, ei lahenda nimetatud tööstuste olukorda ega aita luua alternatiivset tööstust, mis selle tööjõu üle võtta suudab. See on kõigest maksumaksjate raha raiskamine. Kui Euroopa Liit tahab tõesti Euroopa kriisist välja aidata, siis peaks EL uurima ja otsima lahendusi kriisi põhjustele, kuid selle asemel tahab liit näidata end heategevusorganisatsioonina, mis vaeste päästmiseks välja astub.
Loomulikult on mõjutatud töötajad tänu sellele tegevusele alguses Euroopa Liidu tugevad toetajad. Lisaks ei ole raportis ja esitatud resolutsiooni ettepanekus märgitud ka, milline on kõne all oleva toetuse ulatus, ehk kui paljudele tööstustele ja kui paljudele ettevõtetele see ühes tööstuses rakendub. Kõige enam tekitab aga muret asjaolu, et raportis rõhutatakse vajadust toetuste maksmise kiirendamise järele, ilma et oleks mainitud kohustust esitada tõendeid selle kohta, kas raha jõuab õigete inimesteni ja kas seda kasutatakse sihtotstarbeliselt. Mis veelgi halvem, raportis ei nõuta ka toetuse mõjude korrapärast kontrollimist, mis tähendab, et nende hindamine toimub mitmeaastase finantsraamistiku (2007-2013) protsessi programmide üldhinnangu raames.
Lugupeetud kolleegid! Me räägime siin maksumaksjate rahast, kellest paljud on ise oma töö kaotanud ja ei ole toetust saanud ning kellest paljud tõsistes rahalistes raskustes on. Kuidas saame nende raha nii solvavalt kasutada? Ma olen kõne all oleva resolutsiooni vastu ning kutsun teid üles sama tegema.
Angelika Werthmann
(DE) Austatud juhataja, head kolleegid! Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on kui Euroopa Liidu kasutuses olev eelarvevahend, mis annab rahalist toetust töötajatele, kes on kannatanud maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel. Nüüd pakub Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond otsest toetust ka paljudele mõjutatud kodanikele minu riigis. Olen mitmel korral rõhutanud, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ei tohi ekslikult käsitleda varulahendusena riikidevaheliste ettevõtete jaoks, vaid seda tuleb kasutada vahetult mõjutatud kodanike abistamiseks. Sel põhjusel olen ma kontrollmehhanismide poolt ning soovin, et ettevõte Steiermark esitaks korrapäraseid aruandeid toetuse kasutamise kohta. Fondi kasutatakse just seal, kus ühiskond seda vajab, ehk siis selleks, et aidata mõjutatud inimestel end ise aidata, mis on midagi positiivset, mida Euroopa Liit oma kodanike jaoks teeb.
Paul Rübig
(DE) Austatud juhataja, Lugupeetud volinik! Mul on väga hea meel, et me täna ülemaailmse kriisi ja töötuse teemade üle arutleme. Loomulikult kannatavad kriisi all paljud süütud ettevõtted, millel puuduvad tellimused ja seetõttu ka käive, mis omakorda nende maksevalmidust ja nende krediidivõimet mõjutab.
Mul on hea meel, et keskendume arutelus just väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele. Minu arvates on üleminekuabi ennekõike vajalik just selleks, et aidata neil töötamist jätkata ja kasutada uusi võimalusi, mida turg neile pakub. Peaksime analüüsima hoolikalt rahastamise mõjusid, et näha, kas oleme kasutanud parimaid tavasid ja kus meil õnnestus reaalselt töökohtade leidmisele kaasa aidata, kuid ennekõike seda, kus oleme suutnud koondatud töötajad võimalikult kiiresti ja tõhusalt uuesti tööturuga integreerida.
Nüüd on küsimuseks kiire abi osutamine. Seetõttu toetan ka fondi kiiret mobiliseerimist, eriti Austria ettevõtte Steiermark puhul, kus on mõjutatud terve autotööstusega tegelev regioon ja kus on kaasatud ka palju tarnijaid, kes on infrastruktuuri jaoks eriti tähtsad. Minu arvates on väga hea, et need 5,7 miljonit eurot eraldatakse, kuid seoses sellega palun ma, et iga juhtumi puhul, mille kohta me siin täna positiivse otsuse teeme, teostatakse analüüs kontrollimaks, et raha ei voola lihtsalt välja, vaid on positiivseid tõendeid sellest, et see on aidanud kaasa taastumisele või et asutatakse uusi ettevõtteid ning et edaspidi aitab aktiivne majanduslik tegevus saada regioonil tagasi selle endise elujõu. Tänan teid, lugupeetud volinik!
Evelyn Regner
(DE) Austatud juhataja! Austria taotlus saada toetust Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (EGF) on seotud Steiermarkis asuva üheksa autotööstuse tarnija koondatud töötajatega. Kui me antud juhtumit lähemalt vaatame, on kohe näha, et tegemist on klassikalise juhtumiga EGFi jaoks, ehk siis abinõuga toetuse andmiseks. EGF loodigi just sedalaadi toetuse jaoks, et abistada neid, kes kannatavad globaliseerumise negatiivsete mõjude all ja kes oma töökoha kaotamise tõttu on sunnitud kannatama finantsturul spekuleerijate vastutustundetuse tagajärgede all.
Kahjuks iseloomustab Steiermarki suur sõltuvus nõudlusest autotööstuses, mis tähendab, et praegune langus turul ja vähenenud nõudlus autode järele on avaldanud väga tõsist mõju kogu regioonile. Automüük on langenud 59,4%. Selles kontekstis on 5,7 miljonit eurot suurepärane investeering koondatud töötajate taasintegreerimiseks tööturule. Teisisõnu annab see investeering töötajatele võimaluse külastada kohalikke tööhõive sihtasutusi, ennekõike seoses autotööstusega, ning lihtsustab ka töötajate ettevalmistamise ja kvalifitseerimisega seotud meetmete rakendamist.
Milan Cabrnoch
(CS) Austatud kolleegid! Sel nädalal peame avaldama oma arvamust seoses Euroopa Komisjoni ettepanekuga võtta kasutusele Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rahalised vahendid kolme juhtumi puhul Rootsis, Hollandis ja Austrias. Kahjuks peame taas langetama otsuse seoses kolme seoseta ja väga erineva juhtumiga.
Tahan juhtida tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament on juba kord varem palunud, et komisjon esitaks eraldiseisvad taotlused rahaliste vahendite kasutuselevõtmise üle arutlemiseks eraldi. Taas kaasneb taotlustega ka terve hulk ebakindlaid punkte. Rootsi taotluse puhul näiteks ei ole selge, milline on kasutatavate vahendite maht ning Austria taotluse puhul on iga töö kaotanud inimese jaoks taotletud summa jahmatava panevalt suur. Kui varasemate projektide puhul taotleti inimese kohta mitmesaja euro suuruseid summasid, siis Austria palub nüüd igale töö kaotanud inimesele 14 300 eurot. Me ei usu, et taotlused vastavad eesmärkidele, milleks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond loodi, ning me ei toeta kõne all olevate vahendite kasutuselevõtmist.
Paul Rübig
(DE) Austatud juhataja! Ma tõstsin sinise kaardi, et teha üks täpsustus. Austria puhul ei taotleta toetust vaid ühele inimesele.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Nagu näete, on tegemist Austria probleemiga ja Steiermark, üks meie rängemini kannatanud liidumaadest, valmistab meile tõsist muret, kuna keskmiselt suurem arv sealsest elanikkonnast on seotud autotööstusega ning väga suur osa sealsest toodangust eksporditakse teistesse riikidesse. Nagu juba mainiti, on ülemaailmne nõudluse langus põhjustanud 744 koondamist ning meil on hea meel selle üle, et 400 nendest inimestest saavad toetust Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondilt, mis on väga teretulnud.
Arvestades sellega, mida eelmine sõnavõtja ütles, pean kindlasti selgitama, et antud juhul ei ole tegemist toetustega lihtsate ümberkorralduste tegemiseks, vaid üksikute töötajate toetamisega ja nende abistamisega seoses elatuskulude ja meetmetega lisakoolituste jaoks. Seoses sellega olen nõus Marije Cornelisseniga, kes ütles et lisakoolitused peavad olema ennekõike tulevikule suunatud. Me vajame tulevikus parema väljaõppega töötajaid ning ümberõpe tööks tehnoloogia ja taastuvenergia valdkonnas on kindlasti väga tasuv samm. Steiermark on kindlasti selle poolt.
Gunnar Hökmark
(SV) Austatud juhataja! Seda laadi arutelus tasub meenutada, et Euroopa sai rikkaks just tänu globaliseerumisele, mis lõi töökohti ja investeeringuid. Ekspordid sillutasid teed uutele äriühingutele ja ettevõtetele. Impordid andsid meie kodanikele võimaluse elada head elu ja nautida odavaid tooteid ning teenuseid, mis kõik koos taastumisele kaasa aitas.
Laiemas mõttes on muutused alati tagaplaanil olemas ning tänu muutustele saavad tekkida uued ettevõtted, uued töökohad ja uued võimalused. Need kaugeleulatuvad muudatused jätavad oma jälje ühiskonnale ja me ei tohiks kunagi neil teel ees seista. Sellele vaatamata peame tegema ülemineku lihtsaks neile, keda see mõjutab. Igal liikmesriigil peaks olema kohustus kanda hoolt selle eest, et üleminek toimuks ohutult ja nii, et sellega luuakse juurde palju uusi võimalusi.
Euroopa Liit ei saa selliseid võimalusi ainult ühe fondiga pakkuda. Need muudatused on liiga suured ja liiga olulised. Kui me arvame, et lahendus peitub Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondis, siis ei esita me olukorrast täpset pilti. Me olime sellise fondi loomise vastu, kuid autotööstusest rääkides mõistame, et Euroopa on hetkel eriolukorras, kus Euroopa ja ka riiklikul tasandil on olemas väga palju eri toetusmeetmeid. Seoses sellega on oht tekitada turul moonutusi, mis kaasnevad avaliku sektori toetuste andmisega erasektorile, ning oht, et turu moonutused suurenevad veelgi, kui eri regioonide tööstused ja ettevõtted ei saa võrdset toetust. Sellest lähtuvalt hääletame me ettepaneku poolt, sest me oleme selle toetuste andmise protsessiga juba nii kaugele jõudnud, et toetuse mitteandmine hakkaks moonutama turul valitsevaid konkurentsitingimusi. Me rõhutame siiski, et me ei saa nii enam jätkata.
Elisabeth Morin-Chartier
(FR) Austatud juhataja! Ma tahan rõhutada, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on nähtud ette töötajate töö konkurentsivõime parandamiseks. Seetõttu peame lähtuma oma tegevustes ka just sellest eesmärgist. Sellise seisukoha võttis meie fraktsioon pärast Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi juhtumitega tutvumist, et garanteerida töötajate kaasamine tööturul ja töökohtade säilitamine, sest ilma integratsioonita tööhõive valdkonnas ei saa olla ka sotsiaalset integratsiooni.
Teiseks tahan ma rõhutada, et autosektor on kriisist tõsiselt mõjutatud ja ma palun autotootjatel, kes kõige tõsisemalt kannatavad, kohandada oma tooteid vastavalt uutele keskkonnaeesmärkidele ja tarbijate uutele vajadustele. Kaalul on autosektori tulevik.
Lõpetuseks soovin ma veel tänada Reimer Böget eelarvekomisjoni nimel selle raporti koostamise eest ning palun kõigil selles olevat ettepanekut toetada. Lisan veel, et nagu Paul Rübig, nii leian ka mina, et meie poliitikate mõjusid tuleb jälgida.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Möödunud aastal kiitsime heaks mitmeid sarnaseid rahaliste vahendite eraldamisi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist, et pakkuda lisatoetust töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede all. Majanduskriis on avaldanud ülemaailmsele kaubandusele äärmuslikku mõju.
Minu regioonis oli viimase aasta jooksul umbes 2500 koondamist raua- ja terasetööstuse sektoris ja umbes 700 koondamist laevaehitussektoris ning viimase teadaande kohaselt järgneb nendele veel umbes 6000 koondamist raudteetranspordi sektoris. Ma arvan, et 2010. aastal saame majanduskriisi tõttu veel palju sarnaseid taotlusi ja me peame selleks valmis olema. Olemasolev menetlus peab olema lihtne, et riikidel ja toetuse saajatel oleks toetusele lihtne juurde pääseda. Rootsi esitas avalduse juunis, Austria juulis ja Holland augustis, mis tähendab, et taotluse esitamisest on möödunud mitu kuud, ning sel põhjusel arvan ma, et menetlus peab lihtne olema.
Seán Kelly
Austatud juhataja! Paari nädala eest kiitis parlament heaks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutamise, et aidata minu oma valimisringkonna liikmeid, kes koondati, kui Dell tootmise Limerickist ümber Poolasse viis. Sama toetust loodavad kevadel saada ka Waterford Crystali töötajad. Seetõttu toetan ma loomulikult täna tehtud ettepanekut seoses Rootsi, Austria ja Hollandi taotlustega.
Arutelus mainiti mõnda anomaaliat ning ma käsitlen neid lühidalt. Esiteks arvan ma, et peame uuesti vaatama läbi algustähtaja. Teiseks peab ajavahemik kajastama perioodi pikkust, mitte ainult kindlat kahte aastat, nagu praegu. Kolmandaks, mis administreerimist puudutab, siis on väga tähtis, et valitsuse asutused seda endale ei ahnitseks. Neljandaks - mis kõige tähtsam - tuleb võimalikult palju abi anda ettevõtjatele. Töö kaotanud inimesed on asutanud kolmkümmend viis protsenti uutest ettevõtetest ELis. Kui neid aidata, on sellel head tulemused. Vajadus on leidlikkuse ema ja ma arvan, et nad vajavad kogu toetust, mida me neile anda saame.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja! Kui me eeldame, et globaliseerumine ohustab suuremat osa Euroopa töökohtadest, mitte ainult töökohti minu riigis Austrias, siis tuleb mõelda ka sellele, et ohus on just noored töötajad, kellest paljud ei ole end veel töötuks registreerinud, kuna nad lõpetasid alles väljaõppe või kooli. Peame kandma hoolt selle eest, et kasutaksime sedalaadi meetmeid just nende töötajate toetamiseks, kes asuvad esimest korda tööturule ja kasutaksime muuhulgas Euroopa Liidu toetust, et lihtsustada nende asumist tööturule. Siinkohal pean ma samuti silmas ennekõike Austriat.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Kallid kolleegid! Minu arvates on tänane arutelu näidanud selgelt, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond toimib, ja me võime öelda, et fondi on kasutatud edukalt juba mitmekümnel korral ja et inimesed on sellest alati kasu saanud. Volinikuna olen ma alati proovinud kohapeal tulemustes veenduda, mis ei ole muidugi korralik analüüs, vaid kõigest vahetu kogemus, ning mul oli hea meel näha, kui positiivselt hinnatakse fondi nendes piirkondades, kus seda rakendatud on.
Arutelu käigus esitati palju tõsiseid küsimusi, millele on vaja vastata ning mis selget ja realistlikku seisukohavõttu nõuavad. Kõigepealt arusaamine, et fondi saavad kasutada ainult suurettevõtted. Õnneks näitavad kogemused, et fondi saab kasutada igaüks olenemata sellest, kas on tegemist suure või väikese riigi või ettevõttega, mis oligi meie esialgne kavatsus. Uued kohandatud eeskirjad võimaldavad kasutada fondi toetust ka väikese ja keskmise suurusega ettevõtete töötajate puhul, mis tegutsevad piirkondades või valdkondades, millele kriis mõju avaldab. Seega ei diskrimineeri fond mitte kedagi ega jäta kedagi ka halvemasse olukorda.
Tahan veel rõhutada ühte fondi põhiomadust, milleks on inimeste, mitte ettevõtete abistamine ning sellest lähtuvalt ei saa fondi käsitleda ka vahendina selliste ettevõtete päästmiseks ja alalhoidmiseks, millel ei ole reaalset võimalust majanduslikult toimida. Pigem vastupidi, fond aitab koondatud inimestel leida kiiresti tööd sellistes valdkondades, kus tööd on. Seetõttu on tegemist fondiga, mis põhimõtteliselt rakendab ja lihtsustab ümberkorralduste tegemist.
Üks sõnavõtja väljendas muret seoses soolise võrdõiguslikkusega, ma arvan, et see oli Marian Harkin. See ebavõrdsus, mis raportite tasandil tõepoolest olemas on, tõestab ainult, et ennekõike mõjutas kriis oma esimesel etapil tööstusi, milles töötavad valdavalt mehed. Ka tänases arutelus räägime me autotööstusest ja ehitustööstusest, ehk siis kahest tööstusest, kus töötab palju rohkem mehi. Seega on fond tõepoolest andnud üldiselt rohkem toetust just meestele. Kriis on muutnud väga spetsiifilisel viisil tööturu struktuuri ja mulle tuleb meelde president Obama sõnavõtt, kus ta ütles, et selle aasta lõpuks on suurem osa Ameerika Ühendriikide tööturul aktiivselt osalevatest töötajatest naised. Seega on kriis ka Ameerika Ühendriikides avaldanud märkimisäärset mõju peamiselt meestele tööd pakkuvatele tööstustele. Küsimusele vastuseks ütlen ma, et fondi kontseptsioonis või struktuuris ei ole mitte mingisugust soolist ebavõrdsust.
Arutelus esitatid ka ideid fondi muutmise ja täiustamise kohta. Pean ütlema, et loomulikult ei ole fond komisjoni arvates midagi vääramatut, nagu Pallas Ateena, kes Zeusi peast sündis. Tegemist on inimeste loodud institutsiooniga, mida saab kogemustele ja aruteludele tuginedes alati paremaks muuta, ja seoses sellega ei ole minu arvates ühtegi põhimõttelist takistust.
Esitati ka küsimus seoses rahastamise viisiga, ehk siis seoses fondi integreerimisega eelarvesse omaette eelarvepunktidena. Kahtlemata arutletakse antud küsimuse üle veel poliitilisel tasandil, kuid finantsseisukohast ei andnud selline lahendus soovitud tulemust ja minu arvates on juba väga oluline asjaolu see, et me saime vahendid mobiliseerida teist ning samas tõhusat meetodit kasutades.
Head kolleegid! Kahtlemata on muudetud eeskirjad ja surve, mida kriis avaldab, tekitanud olukorra, kus esineb veel palju individuaalseid juhtumeid, aga nagu ma juba ütlesin, tunnistab komisjon argumente seoses juhtumite individuaalse käsitlemisega ning seetõttu kasutame edaspidi antud meetodit.
Kokkuvõtteks tahan ma tänada Euroopa Parlamendi liikmeid eelarvekomisjonist ja kõiki Euroopa Parlamendi liikmeid, kes selles arutelus osalesid, sest arutelu käigus oli selgelt näha, et kõikidele murettekitavatele punktidele, mis iga sellise keerulise otsuse tegemisel esinevad, oli tõsiselt tähelepanu pööratud. Minu arvates näitasid tänane arutelu ja komisjoni ettepanek samuti, et kõik käsitletavad juhtumid kuuluvad Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rakendusalasse. Mul on seetõttu hea meel, et arutelu käigus komisjoni seisukoht kinnitust sai, ning ma arvan, või vähemalt loodan, et hääletus laabub samamoodi.
Reimer Böge
raportöör. - (DE) Austatud juhataja! Mul ei ole lugupeetud voliniku sõnavõtule enam midagi lisada. Ma toetan kõike, mida ta ütles, eriti tema viimaseid märkusi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi edasise arendamise kohta seoses teiste programmidega, eriti Euroopa Sotsiaalfondiga, mille üle me loomulikult veel ühel järgneval tõsisel ühendatud arutelul arutleme.
On täiesti arusaadav, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond ei suuda neutraliseerida struktuurimuutuste tagajärgi ega lahendada või leppida globaliseerumisega kaasnevate probleemidega, mis ei olegi fondi ülesanne. Kindlasti saab fond aga aidata mõjutatud töötajaid, kellel on pärast koondamist raske tööd leida ning anda neile kvalifikatsiooni omandamisega jälle lootust seoses uue töökoha leidmisega. Vaatamata kõigile aruteludele seoses subsidiaarsusega, mis antud kontekstis samuti tähtsat rolli mängib, peame toetama ja tervitama seda täiendava fondina, mis lisandub kõigile Euroopa Sotsiaalfondi meetmetele.
Soovin veel öelda ühte, nimelt, et nii liikmesriikide kui ka Euroopa eelarves on kindlasti programme, mille puhul on rohkem alust kahtlusteks seoses kulude õigustatusega, kui seda on seoses fondiga, mis annab otsest toetust raskes olukorras olevatele inimestele.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval.
