2009. aasta laienemisstrateegia seoses Lääne-Balkani riikide, Islandi ja Türgiga (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused 2009. aasta laienemisstrateegia kohta seoses Lääne-Balkani riikide, Islandi ja Türgiga.
Carl Bildt
nõukogu eesistuja. - Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! See on tõesti tähtis arutelu tõeliselt olulisel teemal. Soovi korral võiksin ma muidugi oma tänases sõnavõtus piirduda avaldusega, et eesistujariik on täielikult nõus Gabriele Albertini poolt väliskomisjoni nimel esitatud resolutsiooni ettepanekuga. On oluline, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon oleksid nii tähtsas küsimuses ühtsed.
Tagasi vaadates tundub, et enam kui poole sajandi eest Roomas Kapitooliumi künkal allkirjastatud lepingu kõige tähtsam artikkel oli ehk see, mis Lissaboni lepingus kannab numbrit 49 ja ütleb, et liidu liikmeks astumise avalduse võib esitada iga Euroopa riik, kes austab meie väärtushinnanguid ja pühendub nende edendamisele.
Selle artikli alusel on nüüdseks veel 19 riiki saanud liikmeteks ja osalisteks meie ühises ajaloolises ettevõtmises. Tänu sellele artiklile on meil õnnestunud edendada rahu ja heaolu ning kinnistada õigusriigi ja demokraatliku valitsemise põhimõtteid selle kunagi nii konfliktirohke maailmajao aina suuremates osades.
Mõnikord tuleb minna teistesse riikidesse - minu töö nõuab seda üsna sageli -, et mõista, kui suur saavutus see tegelikult on.
Enam kui poole sajandi vältel eksportis Euroopa ülejäänud maailmasse sõdu ja totalitaarseid ideoloogiaid. Kaks maailmasõda, kaks totalitaarset ideoloogiat, vaen ja kannatused.
Nüüd aga ekspordib Euroopa rahumeelse leppimise, endisi piire ületava lõimumise ning ühiste reeglite ja eeskirjade kui ühise parema valitsemistava ideid. Kui lisada sellele kõik, mis on saavutatud tänu artiklile 49, tõuseb meie liit maailmas esile.
Euroopa Liit 6, 9, 12, 15 või isegi 25 liikmesriigiga oleks olnud väiksem igas mõttes - lennukate eesmärkide, positsiooni, võimaluste ja ülemaailmse lugupidamise osas.
Teie resolutsioonis öeldakse kahtlemata õigesti, et laienemispoliitika - ma tsiteerin - "on osutunud ELi kõigi poliitikavaldkondade seas üheks edukamaks”. Ja see on veel tagasihoidlikult öeldud.
Me kõik teame, et see protsess ei ole alati hõlpsalt kulgenud. Ma mäletan, kui tulin kunagi Euroopa Parlamendi ette teistsugustes ülesannetes, esindades üht ühinemist taotlevat riiki. Ma mäletan ka kohtumisi nendega, kes kartsid, et tollase 12 liikmesriigist koosneva liidu edasine laienemine lahjendaks Euroopa Liidu poliitilisi ambitsioone.
Uute liikmesriikide jaoks on olnud keeruline meie aina kasvaval arvul reegleid ja normistikke rakendada ning meil on olnud raskusi uute liikmesriikide lisandumisega saabunud eduga kohanemisel, kuid kui me vaatame tagasi, siis näeme selgesti, et laienemise aegadel on meie koostöö süvenenud.
Viimase kahe aastakümne jooksul on liikmesriikide arv üle kahe korra kasvanud ning me sõlmisime kiires tempos üksteise järel Maastrichti, Amsterdami, Nice'i ja Lissaboni lepingu. Eelnenud 30 aasta jooksul ei õnnestunud isegi Rooma lepingut täielikult ellu viia.
Ma väidaksin, et artikkel 49 on oluline nii meie mineviku kui ka tuleviku seisukohalt. Me oleme endiselt ligitõmbavad. Viimase aasta jooksul on ühinemisavalduse esitanud Montenegro, Albaania ja Island ning me teame, et on teisigi, kes soovivad sama innukalt jõuda olukorda, kus neil on võimalik avaldus esitada.
Pärast viimast laienemist, mille tulemusena Euroopa Liit sai juurde ligikaudu sada miljonit uut kodanikku, on meie tähelepanu keskendunud Kagu-Euroopa riikidele - sealtki võib lisanduda kuni sada miljonit inimest.
See ei saa olema kiire ega kerge. Mitmesugused probleemid, millega meil Lääne-Balkani riikides tegelda tuleb, on hästi teada ja ka Türgi muutumise ulatus ei ole meil tähelepanuta jäänud.
Me kõik teame, et liikmesriikide avaliku arvamuse esindajate seas on neid, kes eelistavad suletumat Euroopat ja sooviksid kõigi nende riikide ees lihtsalt ukse sulgeda, lootes, et see küsimus langeb ära.
Mina kuulun nende hulka, kes on veendunud, et see oleks tohutu ajalooline viga, mille tagajärjed kummitaksid Euroopat väga pikka aega.
Nende riikide tee Euroopa Liidu ukseni võib mõnikord olla väga pikk. Mõnel neist riikidest on vaja läbi käia pikk ja raske reformide rada, kuid kui see uks oleks kinni, avaneksid kohe teised uksed teistele jõududele ja me näeksime neid Euroopa osi liikumas suundades, millel aja jooksul oleksid halvad tagajärjed meile kõigile.
Seetõttu on artikkel 49 endiselt erakordselt tähtis. See viib reformide ja leppimiseni, innustades ja suunates ka neid Euroopa piirkondi, mis meie liitu veel ei kuulu.
Volinik Rehn räägib üksikasjalikumalt komisjoni hinnangust kõigi asjaomaste riikide edusammudele. Eesistujariik on komisjoni hinnanguga nõus.
Meie püüdlus on endiselt suunata kõiki Lääne-Balkani riike ühinemisprotsessis edasi ja me teame, et nad on praegu selle protsessi väga erinevates etappides. Selle teemaga on mõnevõrra seotud otsus, mis 19. detsembril eeldatavasti tehakse ning mille alusel endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Serbia kodanikud saavad viisavabalt Euroopa Liitu reisida. See on suur ja väga tähtis edusamm.
Me jagame koos Euroopa Parlamendiga lootust, et Albaania ja Bosnia jõuavad teistele järele ning neilgi on võimalik see äärmiselt oluline samm teha.
Horvaatia ühinemisele enam takistusi ei ole ja protsess liigub nüüd edasi. See on oluline Horvaatia ja kogu piirkonna jaoks. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on saanud komisjonilt väga positiivse aruande ja mina loodan, et nõukogul õnnestub panna detsembris paika ühinemisprotsessi konkreetsed edasised sammud.
Montenegro ja Albaania avaldused on komisjonile edastatud ja ma usun, et kuuleme komisjoni arvamust umbes aasta jooksul.
Bosnia puhul loodame, et poliitikud suudavad kokku leppida reformides, mida on vaja selleks, et seegi riik saaks kaaluda ühinemistaotluse esitamist. Praegu on käimas vahendatud läbirääkimised, millele tihedas koostöös aitavad kaasa Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid.
Serbia on teinud tublisid edusamme oma vahelepingu ühepoolsel rakendamisel ja me uurime kindlasti väga hoolikalt endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu peaprokuröri eelseisvat aruannet koostöös tehtavate jõupingutuste kohta. Loodame, et peaprokurör on seniste jõupingutustega rahul, kuigi samas on kahtlemata oluline, et neid jõupingutusi ka edaspidi tehtaks.
Liikudes edasi kagu poole, tahaksin avaldada tunnustust Türgis kurdi küsimuses ette võetud põhjalike reformide puhul. Nende reformide õnnestumine toob Türgi palju lähemale Euroopa standarditele põhimõttelise tähtsusega valdkondades.
Ma arvan, et volinik käsitleb veel mitmeid küsimusi. Käimasolevad kõnelused president Christofiase ja Mehmet Ali Talati vahel Küprose taasühendamise küsimuses ei ole küll selle teemaga otseselt seotud, ent siiski ilmselgelt tähtsad. Me saame vaid innustada neid liikuma tervikliku lahenduse poole, mille aluseks on kahest kogukonnast ja tsoonist koosnev föderatsioon ning poliitiline võrdsus vastavalt asjakohastele ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele. Selle lahenduse tähtsust on raske üle hinnata.
Me kas liigume uue, leppimise ja koostöö ajastu poole selles Euroopa osas ning kogu Vahemere piirkonna idaosas või olukorra poole, kus meil ilmselgelt tuleb tegemist teha kiiresti kuhjuvate probleemidega.
Me oleme keskendunud peamiselt Kagu-Euroopa probleemidele, kuid Islandi avaldus on veel üks põhjus, miks me peame pöörama rohkem tähelepanu kõikidele Arktika ja laiemalt Kaug-Põhja küsimustele. See on piirkond, kus Euroopa Liit peab tulevikus rohkem esindatud ja aktiivne olema. Maailma suurriigid mõistavad üha enam selle piirkonna tähtsust ja Islandi avaldust tulekski käsitleda sellest vaatenurgast.
Island kui ligikaudu tuhandeaastase demokraatiatraditsiooniga riik ja Euroopa Majanduspiirkonna kaudu meie ühtse turu liige on ilmselgelt läbinud juba üsna pika tee Euroopa Liidu liikmeks saamisel. Siiski tuleb meil hinnata edasisi edusamme pärast komisjoni teatise saamist.
Austatud juhataja, see on see, mida eesistujariigil Rootsil on olulises laienemisvaldkonnas seni õnnestunud saavutada. Meil on veel ees mõned olulised nädalad, mille jooksul loodetavasti tehakse edasisi edusamme, kuid lubage mul lõpetuseks öelda, et minu arvates ei ole me Euroopa rajamisega lõpule jõudnud. Ma usun, et Euroopa peab olema avatud ja et me peaksime jääma truuks laienemisprotsessile, mis toob kaasa hea valitsemistava, õigusriigi, leppimise, rahu ja jõukuse aina suurematele Euroopa piirkondadele.
See on muidugi väga oluline nende jaoks, kuid me peame tunnistama, et see on väga oluline ka meie jaoks, ja ärgem unustagem, et see võimaldab meil maailmas esile tõusta ja tulevikus meiega suuremat arvestamist nõuda.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Austatud juhataja, lubage mul kõigepealt tänada väliskomisjoni liikmeid ja esimeest Gabriele Albertinit tasakaalustatud ja kõikehõlmava resolutsiooni eest. Samuti tahaksin tänada kõiki teid suurepärase koostöö eest viimase viie aasta jooksul. Euroopa Parlament on oluliselt aidanud kujundada meie laienemispoliitikat ja te olete näidanud eeskuju demokraatliku vastutuse vallas. Loodan, et meie hea koostöö jätkub ka tulevikus, olenemata minu portfellist.
Euroopa Liit astub järgmisel nädalal kauaoodatud sammu edasi, kui jõustub Lissaboni leping. Sellest saab alguse uus ajajärk Euroopa Liidu välispoliitikas. Kaudselt tsementeerib see ka Euroopa Liidu uuendatud laienemiskonsensust, mille kolm tugisammast on kohustuste täitmise kindlustamine, tingimuste täitmine ja teavitustegevus, millele lisandub Euroopa Liidu kinnitatud suutlikkus integreerida uusi liikmeid. See võimaldab meil oma järkjärgulist ja hoolikalt juhitud ühinemisprotsessi jätkata.
Teie resolutsiooni projektist ilmneb, et laienemine on praegu üks Euroopa Liidu võimsamaid välispoliitilisi tööriistu. See oli ka Carl Bildti sõnumi mõte ja ma nõustun selle sõnumiga, tuginedes empiirilistele tõenditele, mis on kogunenud Rootsi eesistumisperioodil ning aastate ja aastakümnete vältel. Samuti on tõsi, et Euroopa Liidu usaldusväärsus maailmas sõltub meie suutlikkusest kujundada oma naabrust. Just selles valdkonnas oleme saavutanud oma kõige tähelepanuväärsema edu viimase 20 aasta jooksul, mil me oleme Euroopa maailmajagu muutnud, taasühendades ida ja lääne ning rajades nõnda tugevama Euroopa Liidu.
Laienemine on olnud selle käigus peamine edasiviiv jõud ja praegu aitab see kaasa Kagu-Euroopa muutumisele. Albaania ja Montenegro avaldused Euroopa Liidu liikmeks saamiseks rõhutavad liidu jätkuvat ligitõmbavust. Islandi avaldus lisab meie laienemiskavale uue poliitilise ja geomajandusliku mõõtme. Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia kaaluvad avalduse esitamist. Majanduskriisi arvestades oleks kõik need riigid hõlpsasti võinud pöörduda sissepoole. Selle asemel püüdlevad nad Euroopa poole koos kõigi karmide valikute ja julgete reformidega, mis selle püüdlusega kaasnevad. Pärast neli aastat kestnud intensiivseid ühinemisläbirääkimisi on Horvaatia lähenemas finišijoonele. Zagreb peab nüüd läbirääkimiste lõpuleviimiseks tugevdama jõupingutusi reformide elluviimiseks, eriti kohtusüsteemis ning võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega. Koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga peab jätkuma.
Me oleme täheldanud järjekindlaid edusamme ka Türgis. Türgil on suur roll energiavarustuse kindluse ja tsivilisatsioonidevahelise dialoogi tagamisel. Ankara tahe normaliseerida suhted Armeeniaga on ajalooline otsus, nagu ka nn demokraatlik avanemine kurdi küsimuse lahendamiseks, kuid Türgil on veel pikk tee käia. Peale reformide ootame Türgilt, et ta tagaks Ankara protokolli täieliku rakendamise ning teeks edusamme enda ja Küprose suhete normaliseerimisel.
Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on viimasel ajal veenvalt edasi liikunud ja tegelnud peamiste reformidega sisuliselt. Riik täidab piisavalt Kopenhaageni poliitilisi kriteeriume. Need asjaolud võimaldasid komisjonil soovitada ühinemisläbirääkimiste avamist. Mulle tundub, et Skopjes on valitsus mõistnud meie soovitust õigesti innustusena lahendada lõplikult nimeprobleem Kreekaga. Nüüd on tekkinud uus kontekst, uus arutelu ja uued võimalused ning ma loodan, et nii Skopje kui ka Ateena kasutavad neid ära.
Häid uudiseid on ka Serbia kohta. Belgrad on näidanud oma soovi Euroopa Liiduga lõimuda, eelkõige Euroopa Liiduga sõlmitud vahelepingu ühepoolse rakendamisega. Ma eeldan ka, et endise Jugoslaavia asjade rahvusvaheline kriminaalkohus peaks nüüd Serbia pingutustega rahul olema. Olen nõus teie resolutsiooni eelnõus väljendatud seisukohaga, et nimetatud leping tuleks ratifitseerida. On ülim aeg võimaldada Serbial liikuda Euroopa teekonnal järgmisse etappi.
Bosnial ja Hertsegoviinal on omad tõsised probleemid - osaliselt sõja ajal toimunu tõttu -, kuid lubage mul selgelt välja öelda, et Euroopa Liidu laienemisel ei saa teha mingeid allahindlusi. Bosnia avaldust Euroopa Liidu liikmeks astumiseks saab kaaluda alles siis, kui kõrge esindaja büroo on suletud. Bosnia peab osaliselt muutma ka põhiseadust, et täita Euroopa inimõiguste konventsiooni. Inimõiguste austamine on Euroopa Liidu üks aluspõhimõtteid. Me oleme koos eesistujariigi ja Ameerika Ühendriikidega teinud ettepaneku selle saavutamiseks vajalike reformide paketi kohta. Kodanike ja kogu piirkonna huve silmas pidades loodan, et Bosnia juhid tõusevad oma ülesannete kõrgusele ja jõuavad kokkuleppele. Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid on kaasatud kõrgeimal tasemel, sest me tahame, et Bosnia saavutaks edu, ja ma usun, et nii ka läheb.
Mis puudutab Kosovot, siis stabiilsust on suudetud hoida, kuid see on endiselt habras. Komisjon on tutvustanud uuringut selle kohta, kuidas edendada Kosovo sotsiaal-majanduslikku arengut ja siduda Kosovo tihedalt Euroopaga. Me teeme otsuse viisarežiimi lihtsustamise ja kaubanduslepingute kohta, kui tingimused on täidetud.
Lubage mul lõpetuseks öelda, et kui ma asusin viis aastat tagasi tööle laienemisvolinikuna, panime üheskoos paika auahned, kuid tagantjärele vaadates realistlikud eesmärgid. Kuulamistel ütlesin ma Euroopa Parlamendile, et me tahame 2009. aastaks saavutada selle, et Euroopa Liit koosneb 27 liikmesriigist, s.t lisandunud on Bulgaaria ja Rumeenia, et Horvaatia ühinemisprotsess on jõudmas lõppfaasi, teised Lääne-Balkani riigid on assotsieerimislepingute abil tihedalt Euroopa Liiduga seotud, Türgi on kindlalt teel Euroopa poole, Kosovo staatus on paigas ja Küpros taasühendatud. Ma olen rõõmus ja uhke, et peaaegu kõik meie eesmärgid on täidetud, kuigi üks oluline erand on Küpros, kus läbirääkimised olukorra lahendamiseks on ikka veel käimas. Me oleme teinud koostööd nende väärt eesmärkide poole liikumisel ja oleme ühiselt suutnud olukorda muuta. Ka Küprose puhul võib eesmärk veel täituda. See oleks kasulik nii kõikidele Küprose kodanikele kui ka Euroopa Liidule.
Peale selle - kuigi ma lootsin, ei julgenud ma viis aastat tagasi prognoosida edusamme viisavabaduse vallas. Ometi oleme nüüd vaid ühe kuu kaugusel sellest, et Serbia, Montenegro ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanike unistus muutub tegelikkuseks. Loodame, et järgmisel aastal, kui vastavad tingimused on täidetud, saab sama öelda ka Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kohta.
Kõigile meile, kes me Kagu-Euroopaga töötame, on see väga tähtis meeldetuletus selle kohta, kui meelitav on Euroopa unistus miljonite meie vahetus naabruses elavate inimeste jaoks. Hoidkem seda unistust elus ja muutkem see aja jooksul tegelikkuseks.
Gabriele Albertini
Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Esmaspäeval väliskomisjonis toimunud hääletus näitas veel kord, kui keeruline, ent samas ka kasulik on meie praeguse Euroopa geograafiliste ja poliitiliste piiride laiendamine.
Tänu minu kaasraportööride tööle ja jõupingutustele ning fraktsioonide panusele õnnestus meil koostada tekst, mis laiendab algset teksti ja milles on täpsustatud mitmeid tahke, mida esialgu mainiti vaid möödaminnes.
Väliskomisjonis ja ka fraktsioonides toimunud arutelud ei möödunud vaidlusteta, mis on eri poliitilistest seisukohtadest tuleneva läbiva vastasseisu puhul tavalised. Mõnikord olid need vaidlused üsna elavad. Riikides aset leidnud ajaloolised sündmused ja nende riikide suhete hetkeseis olid vastuolus kandidaatriikide või potentsiaalsete kandidaatriikide esitatud avaldustega.
Vähem kui aasta jooksul esitasid veel kolm riiki avalduse ühinemisläbirääkimiste alustamiseks: Montenegro 2008. aasta detsembris, Albaania 2009. aasta aprillis ja Island 2009. aasta juulis. See on märk sellest, et Euroopa projekt on endiselt väga ligitõmbav ja Euroopa Liitu peetakse oluliseks stabiilsust tagavaks teguriks, eriti pärast finantsturgude kokkuvarisemist.
Väliskomisjonis toimunud hääletuse tulemusena koostatud dokumendis rõhutatakse jõulisemalt, et riigid, kes soovivad Euroopa Liiduga ühineda, peavad üleminekusse suhtuma kohusetundlikult, olles teadlikud kohustustest ja tagajärgedest, mida see protsess enesega kaasa toob.
Nende ühinemine eeldab Euroopa kriteeriumide - lisaks majanduslikele ja poliitilistele ka kultuuriliste, sotsiaalsete ja õiguslike kriteeriumide - austamist, et lõpptulemus oleks midagi enamat kui vaid liidetavate summa.
Loodan, et dokument, mida täiskogu homme hääletab, käsitleb laienemise üldstrateegia kõiki tahke tasakaalustatumal ja ülevaatlikumal moel. Iga riigi kohta eraldi koostatud resolutsioon tuleb sellele kahtlemata kasuks.
Kristian Vigenin
fraktsiooni S&D nimel. - Austatud juhataja, laienemist käsitlev strateegiadokument ja resolutsioon, mille me homme vastu võtame, näitavad meie kindlaksjäämist laienemispoliitikale, mis on osutunud Euroopa Liidu üheks edukamaks poliitikavaldkonnaks ja toonud kasu nii senistele kui ka uutele liikmesriikidele.
Euroopa Liidu laienemine on aidanud kaasa rahu, julgeoleku ja heaolu piirkonna enneolematule kasvule Euroopas ning nüüd teeme ettevalmistusi selle piirkonna edasiseks suurendamiseks, hõlmates lähiaastatel Lääne-Balkani riigid, Islandi ja Türgi.
Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon on jätkuvalt üks kõige enam laienemist pooldavaid jõude Euroopa Parlamendis. Samas rõhutame, et ei tohi teha mingeid järeleandmisi Kopenhaageni kriteeriumide täitmisel ega muude oluliste näitajate saavutamisel, mille alusel kandidaatriikide valmisolekut hinnatakse.
Loodame, et läbirääkimised Horvaatiaga jõuavad üsna järgmise aasta alguses lõpule. Me eeldame, et nõukogu kiidab heaks komisjoni ettepaneku alustada järgmisel aastal läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga, nii et protsess võiks järgmisel aastal alata. Loodetavasti arenevad Türgiga peetavad läbirääkimised edasi ja avatakse ka energiapeatükk. Lisaks usume, et Euroopa Liit suudab jätkuvalt kaasa aidata kindlamale soodsale arengule kõigis kandidaatriikides. Viisavabadus on suurepärane tegu, mis näitab Lääne-Balkani riikide elanikele, et nad liiguvad õiges suunas.
Lubage mul väljendada ka lootust, et tänu institutsiooniliste reformide lõpuleviimisele suurendab Lissaboni lepingu jõustumine veelgi Euroopa Liidu suutlikkust integreerida uusi liikmeid.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
fraktsiooni ALDE nimel. - (NL) Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni esimehena on mul sõpru, tuttavaid ja mõttekaaslasi kõigis neis riikides, mis on tänase raporti teemaks.
Tahaksin kõigepealt kiita volinik Olli Rehni kõige eest, mida ta viimase viie aasta jooksul on saavutanud, ja tunnustada teda nende jõupingutuste eest. Ta väärib meie täit tunnustust. Nagu ma ütlesin, on mul sõpru ja tuttavaid kõigis neis riikides, ja ma võin mõningase uhkusega kinnitada, et minu teada oleme meie ainuke suur poliitiline ühendus, mis on Kosovo staatuse suhtes kokkuleppele jõudnud. Me jõudsime selles küsimuses üksmeelsele seisukohale juba 2006. aastal ja oleme selle tänini säilitanud. Ärge arvake, et see oli vaid juhus, sest me nägime selleks palju vaeva.
Seega võite ette kujutada, kui pettunud ma olin, nähes, et viisarežiimi lihtsustamise leping Kosovot ei hõlmanud. Mulle tundub, et kosovlasi karistatakse selle eest, et mitmed Euroopa Liidu liikmesriigid ei ole veel suutnud leppida asjaoluga, et Kosovo on nüüd iseseisev riik. See on minu arvates väga kahetsusväärne. Nõukogu eesistuja ja volinik, lubage mul ka tõstatada mõned küsimused Bosnia ja Hertsegoviina hetkeolukorra kohta. Ma kardan, et ma ei ole mitmete küsimuste positiivse lahenduse suhtes nii optimistlik kui teie, kas või juba sellepärast, et sealsetel inimestel võiks tekkida mulje, et ühtäkki peab kõik väga kiiresti edasi minema ja enam pole aega piisavaks nõupidamiseks, vähemalt mitte muude erakondadega peale suuremate, kellega teie ühenduses olete.
Lõpetuseks tahaksin oma fraktsiooni nimel selgelt välja öelda meie nõudmise, et kandidaatriigid järgiksid kõiki Kopenhaageni kriteeriume, ilma igasuguste eranditeta ükskõik kelle puhul. Ka ei tohiks te arvata, et me ei hooli Euroopa Liidu vastuvõtusuutlikkusest. Me ei ole lihtsalt rahul asjaoluga, et mõned kolleegid tunduvad soovivat kasutada vastuvõtusuutlikkuse tingimust selleks, et lükata uute riikide ühinemine määramata ajaks edasi. Me ei kiida seda heaks.
Lubage mul oma jutt kokku võtta. Lugupeetud volinik, ma leian, et viimase viie aasta töö on tõepoolest olnud edukas. Soovin teile edaspidiseks kõike head! Olen kindel, et kohtume Euroopa Parlamendis veelgi, ehkki võib-olla seoses mõne muu ülesandega. Igal juhul suur tänu!
Ulrike Lunacek
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Austatud juhataja, ma pean Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni nimel ütlema, et olen väga rahul sellega, et käesolevas ühisresolutsioonis korratakse taas Euroopa Parlamendi kindlaksjäämist laienemisele ja vajadust jätkata laienemiseks tehtavaid jõupingutusi, mida me arutasime väliskomisjonis.
Eriti kehtib see Kagu-Euroopa kohta. Ma loodan, et relvakonfliktide ja kujuteldamatu julmuse aeg on selles Euroopa piirkonnas alatiseks läbi, ning leian, et Euroopa Liit etendab selles olulist osa. Ka seetõttu olen ma väga rahul, et resolutsioonis korratakse meie kindlaksjäämist.
Nagu juba öeldud, on paljudes küsimustes edusamme tehtud. Mõned sealsed tüliküsimused on lahenenud ja minul kui Kosovo raportööril on väga hea meel, et Hispaania on teatanud kavatsusest kutsuda oma eesistumisperioodil Kosovo osalema Lääne-Balkani konverentsil, mis loodetavasti annab võimaluse staatuse küsimuses edu saavutada.
Ma ütleksin Kosovo kohta veel midagi, mida mainis ka eelkõneleja. Mullegi oleks meeldinud, kui Kosovo oleks kaasatud, kuid vähemalt oleme kindlustanud selle, et alustatakse dialoogi viisarežiimi liberaliseerimiseks.
Ma tahaksin kommenteerida üht muudatusettepanekut, mille me homme esitame. See puudutab üht vähemust, mis on paljudes Kagu-Euroopa piirkondades ja ka mujal Euroopas, kuid eelkõige Kosovos väga keerulises olukorras. Ma räägin romi vähemusest. Praegu kavatsetakse umbes 12 000 romi, kellest suurem osa on lapsed, saata liikmesriikidest välja, peamiselt Kosovosse. Me teame, et sealsed tingimused ei võimalda neile inimväärset elu. Seetõttu paluksin, et Euroopa Parlamendi liikmed hääletaksid homme meie muudatusettepaneku poolt, et vähemalt talvisel ajal ei saadetaks romisid Kosovosse tagasi ja et Kosovol aidataks muuta siin-seal elavate romi vähemuste jaoks tingimused elamisväärseteks.
Rahvusvahelisel naistevastase vägivalla kaotamise päeval olen ma ka väga rahul, et meil on õnnestunud teha selles tekstis muudatused, mis ütlevad selgelt, et nii asjaomase piirkonna valitsused kui ka Euroopa Liit peavad võtma meetmeid naiste diskrimineerimise ja naistevastase vägivalla vastu.
Veel üks asi: teised etnilised vähemused ja seksuaalvähemused. Ma leian, et see on oluline tee demokraatia poole.
Charles Tannock
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Euroopa Konservatiivid ja Reformistid toetavad kindlalt Euroopa Liidu laienemist. Kui me võimaldame artikli 49 kohaselt tingimustele vastavatel riikidel Euroopa Liidu liikmeks saada, tekib loodetavasti vabam ja paindlikum Euroopa, millesse meie fraktsioon usub.
Ma olen Montenegro alaline raportöör. Montenegro on teinud tublisid edusamme liikmesuse poole liikumisel ja esitas üsna hiljuti ka oma avalduse. Ma külastan seda riiki siiski peagi, et ise otsustada ja saada olukorra kohta sõltumatu hinnang.
Mul on hea meel, et Islandist võib peagi kandidaatriik saada. Kui aga Balkani riikidest rääkida, siis Horvaatia kahepoolne piiritüli Sloveeniaga ei tohi olla takistuseks Euroopa Liiduga ühinemisele. Samuti loodan, et ka Makedoonia avab läbirääkimised lähiajal.
Mis puudutab Türgit, siis palju muret tekitavad endiselt inimõigused, jätkuv blokaad Armeenia suhtes, usuvabadus ja Türgi sadamate sulgemine Küprose laevadele. Minu arvates oli kahetsusväärne ka see, et Türgi kutsus hiljuti Istanbulis toimunud Islamikonverentsi Organisatsiooni tippkohtumisele Sudaani presidendi alBashiri - inimese, keda Rahvusvaheline Kriminaalkohus süüdistab Darfuris toime pandud õudustes.
Lõpetuseks ütlen, et kuigi Ukraina ei ole otseselt selle aruteluga seotud, loodan ma, et sõltumata Ukraina eelseisvate presidendivalimiste tulemustest pakub Euroopa Liit jätkuvalt Ukrainale võimalust saada kunagi liidu liikmeks, kui Ukraina rahva enamus seda tõepoolest soovib. Samamoodi tuleks suhtuda Moldovasse ja ka Valgevenesse, kui viimane muutub kunagi demokraatlikuks riigiks.
Nikolaos Chountis
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (EL) Austatud juhataja, härra volinik, lugupeetud minister! Laienemisstrateegiast rääkides tahaksin ma kõigepealt öelda, et kui vaadata seniseid laienemisi ja seda, kuidas me uutele kandidaatriikidele läheneme, siis minu arvates ilmneb, et Euroopa Liidu poliitika ei aita alati lahendada ühinenud või ühinevate riikide töötajate ja ühiskonna majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme ning paljudel juhtudel on rahaline ja muu abi ebapiisav või valesti suunatud, mille tulemusena piirkondlik ja sotsiaalne ebavõrdsus kinnistub või süveneb.
Ma tahaksin rääkida Türgist. Tuleb avaldada survet, et Türgi peaks oma lubadusi ja täidaks oma kohustusi, eriti aga Ankara protokolli Küprose Vabariigi tunnustamise kohta, arvestades, et Türgi vaidlustab rahvusvahelisest õigusest tulenevaid Küprose Vabariigi õigusi. Sooviksin Euroopa Parlamendile meelde tuletada, et Türgis on endiselt probleeme demokraatlike õiguste ja ametiühinguvabaduse austamisega, mida rõhutas Türgi ametiühinguliikmete hiljutine süüdistamine ja kohtuprotsess İzmiris.
Räägiksin ka Kosovost. Kosovo puhul tuleb arvesse võtta ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244/99. Kosovos on ikka veel probleeme, näiteks isolatsioonis elavate Kosovo serblaste staatus ja pagulaste tagasipöördumise lepingute rikkumine.
Lõpetuseks endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist: nimeprobleem tuleb lahendada ÜRO raames ja kahepoolse lepingu alusel, millega määratakse kindlaks geograafilised piirid. Lugupeetud volinik ja nõukogu eesistuja, ma küsiksin teilt: mida te arvate Kreeka vastvalitud peaministri hiljutisest ettepanekust korraldada kohtumine Albaania ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi peaministriga?
Nikolaos Salavrakos
Austatud juhataja, minu arvates ei ole Rooma lepingu artikkel 49 mingi liikmesriikidele suunatud romantiline üleskutse osaleda ühinenud Euroopa laiendamises. Selle tegelik eesmärk on, et võimalikud paljud Euroopa riigid võtaksid omaks Euroopa Liidu põhimõtted. Ainult siis on olemas vajalikud eeldused kolme kriteeriumi kohaldamiseks, milleks on kohustuste täitmise kindlustamine, tingimuste täitmine ja teavitustegevus.
Homme käsitleb nõukogu Gabriele Albertini resolutsiooni ettepanekut, milles öeldakse selgelt, et kuigi Türgi on teinud Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumide täitmisel mõningaid edusamme, on tal veel palju teha inimõiguste, sõna- ja usuvabaduse vallas ning seoses poliitilise tegevusega õigussüsteemis ja muudes valdkondades.
Siiski on ilmne, et Türgi on hiljuti teinud pingutusi oma mõjuvõimu maksmapanemiseks Lähis-Idas ja Kaukaasias viisil, mis on vastuolus Euroopa Liidus kehtivate põhimõtetega. Teine näide on Türgi käitumine Iraani küsimuses. See on täielikult vastuolus Euroopa Liidu välispoliitikaga ja Türgi kohustustega, mis tulenevad Ankara protokollist. On veel kaheksa peatükki, mida tuleb Türgi puhul käsitleda, ja seetõttu leian ma, et järelikult ei ole Türgi veel valmis läbirääkimiste alguse kuupäeva kindlaksmääramiseks.
Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kohta tahan ma öelda kaht asja: me oleme tähele pannud, et peaministri hiljutised teod ja avaldused põhjustavad probleeme naaberriikides, ja meie soov on, et sellist käitumist korrigeeritaks.
Barry Madlener
(NL) Herman Van Rompuyl oli kahtlemata täiesti õigus, kui ta 2004. aastal märkis, et Türgi ei ole Euroopa osa ega saagi selleks.
Sellist märkust tehes rõhutas Van Rompuy Euroopa põhiväärtusi, mida Türgi tema arvates kahjustaks. Niisiis väljendas Herman Van Rompuy põhimõttelist vastuseisu Türgi liikmesusele. Ja meie, Hollandi Vabaduspartei, nõustume temaga täielikult. Muidugi ei saa ta nüüd sellist põhimõttelist avaldust tagasi võtta, isegi mitte Euroopa Ülemkogu eesistuja mõnusa ametikoha kindlustamiseks. Türgi on ilmutanud koguni põlgust demokraatia ja sõnavabaduse suhtes, nimetades meie partei juhti Geert Wildersit, demokraatlikult valitud rahvaesindajat, fašistiks ja rassistiks. Milline ennekuulmatu ja alusetu võrdlus! Meilt ei tohiks võtta islami kritiseerimise võimalust. Türgi näitab sellega oma tõelist olemust!
Volinik Rehn, ma küsin teilt järgmist: milline on teie reaktsioon Türgi sellisele ennekuulmatule suhtumisele? Vastuseid saab muidugi olla ainult üks: lõpetada kohe igasugused läbirääkimised Türgiga. Olgem türklastega ausad. Olgem nendega ausad, nagu olid Angela Merkel ja Nicolas Sarkozy ning nagu on nende suur sõber Herman Van Rompuy. Lõpetage kõik läbirääkimised Türgiga ja teiste islamiriikidega.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
William
Paistab, et Herman Van Rompuy sõnad on teile suurt muljet avaldanud. Kas te ei arva, et enamikule inimestele avaldaks rohkem muljet asjaolu, et vaid 3% Türgi maismaaterritooriumist asub Euroopa maailmajaos, mistõttu ettepanek, et Türgist võiks saada Euroopa Liidu täieõiguslik liige, on geograafiliste põhjustel täiesti absurdne?
Barry Madlener
Tegelikku küsimust ma küll ei kuulnud, kuid me oleme loomulikult nõus, et Türgile "ei” ütlemiseks on mitu põhjust. Ma mainisin vaid mõnda neist, ent see on "ei” ütlemiseks veel üks hea põhjus, nii et ma tänan teid selle eest.
Elmar Brok
(DE) Austatud juhataja, härra Bildt, lugupeetud volinik! See on tõenäoliselt viimane laienemisteemaline arutelu, mida me teiega peame, härra Rehn. Ma tahaksin tänada teid nende paljude sisukate arutelude eest, mida me koos teiega alates 2004. aastast oleme pidanud.
Teeksin mõned märkused. Minu arvates on nüüd aeg ruttu kõrvaldada Horvaatiale väljaspool riiki tekitatud takistused, nii et järgmisel aastal oleks meil võimalik kiiresti Horvaatia suhtes otsusele jõuda, läbirääkimised lõpule viia ja ühinemisleping ratifitseerida. Ma leian, et sellised kahepoolsed probleemid, mis eksisteerivad ka mitmete teiste riikide puhul, sealhulgas endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Kreeka puhul, samuti sammud, mida pidevalt astutakse Serbia vastu, mis minu arvates on piirkonna stabiilsuse seisukohalt äärmiselt oluline riik, tuleb kiiresti lahendada.
Tuleb selgelt välja öelda, et iga riiki peaks käsitlema vastavalt tema võimalustele, ja et Thessaloníkis antud lubadus, eelkõige seoses Lääne-Balkani riikidega, täidetakse. Iga riigi puhul tuleb lähtuda tema suutlikkusest ja protsessi kiirust tuleb vastavalt kohandada.
Siiski on oluline ka selgitada, et Kopenhaageni kriteeriumid kuuluvad kohaldamisele. Mul on kahju, et sotsiaaldemokraadid, rohelised ja teised on keeldunud parlamendikomisjonis Kopenhaageni kriteeriumidest rääkimast. Täiskogu loodetavasti muudab seda olukorda. Vastasel juhul saadaksime kandidaatriikidele täiesti vale sõnumi, nagu ka siis, kui me ei mainiks Euroopa Liidu vastuvõtusuutlikkust.
Sisemiste reformide alustamiseks peab väljavaade Euroopaga lõimuda olema paigas. Siiski on oluline, et vajalikud tingimused oleksid täidetud, et ei tekiks valesid ootusi.
Pidades silmas Kopenhaageni kriteeriume, peame seetõttu Türgi puhul samuti tagama, et ühinemise tingimuseks seataks sõnavabaduse, demokraatia, õigusriigi ja usuvabadusega seotud poliitiliste nõuete täitmine ning et mingi kompromiss selles valdkonnas ei tule kõne allagi.
Adrian Severin
Austatud juhataja, eelmise laienemise kõige olulisem õppetund oli ehk see, et me tõime Euroopa Liitu uued riigid, turud, asutused ja tööstuslikud varad, kuid jätsime maha inimeste südamed ja mõtted. Ma leian, et me peame vältima sama vea kordamist tulevikus.
Lisaks ühinevatele riikidele peame ette valmistama ka olemasolevaid liikmesriike. Sageli kasutatav sõna "laienemisväsimus” räägib pigem olemasolevate riikide ettevalmistuse puudumisest, s.t sellest, et vanad liikmesriigid ei olnud valmis elama koos uute liikmesriikidega, mitte niivõrd uute liikmesriikide "seedimatusest”.
Teiseks leian, et peaksime kandidaatriikide puhul vältima igasuguseid tingimusi, mis ei ole otseselt seotud nende suutlikkusega õiguslikus, institutsioonilises, poliitilises ja kultuurilises mõttes meiega kokku sobituda ja meiega koos tegutseda ning meiega siseturul konkureerida, pidades silmas sellise "koostalitlusvõime” laiemat tähendust. Me ei tohiks kehtestada tingimusi, mis ei ole nende kriteeriumidega seotud. Me peaksime meeles pidama, et laienemise eesmärk on parem tulevik, mitte parem minevik. Me mõtleme sellele minevikule liiga palju.
Kolmandaks tuleks iga riiki tõepoolest hinnata tema saavutatud tulemuste alusel. Kuid me peaksime hindama ka nende suutlikkust aidata ühinemisega kaasa piirkonna parema olukorra, suurema stabiilsuse ja piirkondliku lõimumise saavutamisele.
Ootuste kujundamine on samuti ülimalt tähtis. Minu arvates võiks meil tulevikus olla veidi rohkem kujutlusvõimet ja me võiksime kavandada teatava järkjärgulise integreerimise võimaluse riikide jaoks, mille täielik integreerimine lühiajalises plaanis ei näi olevat võimalik.
Lõpetuseks tahaksin öelda, et minu arvates tuleks meil uuesti käsitleda oma identiteedi - kultuurilise ja geopoliitilise identiteedi - küsimust, et saada täpselt teada, kui kaugele me oleme laienemisel võimelised minema.
Ivo Vajgl
(SL) Me kavatseme täna vastu võtta resolutsiooni, mida paljudes Kagu-Euroopa riikides suure huvi ja kannatamatusega oodatakse.
See resolutsioon räägib Kagu-Euroopa kohta vaid mõne aasta taguse ajaga võrreldes hoopis teist keelt. Just see muutus ongi andnud tõuke ja suuna meie tänasele arutelule. Minu arvates on oluline järeldada ühelt poolt nõukogu eesistuja Carl Bildti ja volinik Olli Rehni ning teiselt poolt väliskomisjoni esimehe Gabriele Albertini (tänu kellele meil on võimalik nii rikkalik ja sisuline resolutsioon vastu võtta) sõnadest, et me toetame Euroopa Liiduga ühinemise väljavaateid kõikide asjaomaste riikide puhul. Siinkohal tõstaksin ma esile eriti Türgit.
Ainult siis, kui me pakume laienemise ja kaasamise väljavaadet kõikidele asjaomastele riikidele, muutuvad mõningad sealsed probleemid, näiteks tendentsid, mis osutavad mõne endisest Jugoslaaviast võrsunud riigi edasisele killustumisele, piiritülid ja episoodilised vahejuhtumid, mis on seotud usulise ja muu sarnase sallimatusega, laiema piirkonna jaoks mõnevõrra vähem ohtlikuks.
Seega saame teha järelduse, et projekt, mis aitab kaasa rahule ja arengule selles kunagi ebastabiilses Euroopa piirkonnas, peab jätkuma.
Hélène Flautre
(FR) Austatud juhataja, mina ja minu fraktsioon oleme nõus, et laienemine on üks Euroopa Liidu viljakamaid ja veenvamaid poliitikavaldkondi.
Seetõttu muretsen ma veidi teie tuleviku pärast, volinik Rehn - ma ei ole päris kindel, kuidas te leiate uues komisjonis portfelli, mis on veelgi huvipakkuvam kui laienemise oma.
On täiesti rabav, mida liikmeks saamise väljavaade kui muutusi ja demokraatiat esile kutsuv jõud suudab saavutada sellises riigis nagu Türgi. Jah, muidugi on Türgil veel palju vaja saavutada: kohtunike sõltumatus, sõjaväe roll, sõnavabadus, kurdi küsimuse kõigile tahkudele tõelise ja lõpliku lahenduse leidmine.
Minu arvates on siiski oluline rõhutada, et see Euroopa Liidu laienemisstrateegia ei ole kasulik mitte üksnes ühinevatele riikidele, vaid ka meile ja Euroopa otsustajatele.
On vastutustundetu vähendada nende jõupingutuste tähtsust, mida selline riik nagu Türgi on muutumiseks teinud, ja jätta läbirääkimiste tulemuste suhtes kahtlused õhku. Jah, läbirääkimiste tulemused on sellised, et Türgi ühineb meiega, ja me peame selle selgelt välja ütlema!
Ryszard Antoni Legutko
(PL) Lugupeetud juhataja! Euroopa Liidu laienemine ei ole üksnes Euroopa Liiduga ühinevate või seda soovivate riikide huvides, vaid meie kõigi huvides, sest see suurendab integratsiooni ja julgeolekut. Seetõttu on meil hea meel Lääne-Balkani riikides ja Türgis tehtud edusammude üle, samuti selle üle, et Island on esitanud ühinemistaotluse. Laienemisväsimus kui nähtus on olemas, kuid pidagem meeles, et iga demokraatlik Euroopa riik, mis vastab väga täpselt määratletud kriteeriumidele, võib taotleda Euroopa Liidu liikmeks saamist. Me ei tohiks unustada neid kriteeriume, kuid me ei tohiks ka kandidaatriikidele ust sulgeda. Ärgem sulgegem ust oma idapoolsetele partneritele. Me peaksime pakkuma Ukrainale selget ühinemisvõimalust.
Veel üks asi. Euroopa Liidus kasutatakse väga tihti sõna "solidaarsus”. See on sõna, mis tõmbab teisi Euroopa riike meie ühenduse poole ja samal ajal kohustab meid Euroopa Liitu edasi laiendama. Kahjuks ei ilmuta Euroopa Liit paljudel juhtudel solidaarsust oma sisesuhetes. Ilmne näide on Nord Streami gaasijuhtmeprojekt, mille otsene eesmärk on kahjustada transiidiriike, eriti Poolat, samas kui South Streami näol on tegemist Moskva reaktsiooniga energiaallikate mitmekesistamise plaanidele, mis on seotud Nabuccoga. On väga murettekitav, kuidas teatud riigid on Venemaale nendega manipuleerimise nii lihtsaks teinud. Seetõttu viib Euroopa Liidu üksikute liikmesriikide ja Venemaa kahepoolsete huvide edendamine sisemiste vastuoludeni ja nõrgestab meie seisundit - Euroopa Liidu seisundit. Selline käitumine on vastuolus solidaarsuse põhimõttega. Laienemine on hea, kuid meie sõnad ja teod peavad olema omavahel kooskõlas.
Charalampos Angourakis
(EL) Lugupeetud juhataja! Lissaboni leping tekitab Euroopa Liidu liikmesriikide ja ühinevate riikide rahvastele senisest veelgi halvemad väljavaated. Kahjuks on Balkani rahvad raskes olukorras, mis on tingitud NATO sõja tagajärgedest, kapitalistlikest ümberkorraldustest, Euroopa Liiduga sõlmitud lepingutest, piirkonnas olevatest välisriikide sõjaväebaasidest, kapitalismi kriisist ja suurjõudude omavahelisest energiaalasest konkureerimisest. Nende riikide ühinemine Euroopa Liiduga teenib suurettevõtete ja imperialistide huve, mille hulka kuulub koguni kõnealuse piirkonna riikide piiride muutmine. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühinemine NATO ja Euroopa Liiduga teravdab sisevastuolusid, samas kui selle riigi võimkond ei kavatsegi loobuda irredentismil põhinevatest püüdlustest. Türgi kasutab ära oma geostrateegilist asukohta ja jätkab suure osa Küprose okupeerimist, esitab nõudeid Egeuse mere piirkonnas ning hoiab vangistuses tuhandeid ametiühinguliikmeid, kurde, ajakirjanikke ja teisi inimesi. Islandi majandusime on kokku varisenud ja riigile avaldatakse survet, et ta rakendaks end Euroopa imperialistide vankri ette. Kreeka kommunistlik partei on Euroopa Liidu laienemise vastu, sest see on kahjulik Euroopa Liidule endale ning liiduga ühinenud Kreekale. Me võitleme koos Euroopa rahvaga rahu ja sotsiaalse õigluse eest ning imperialistlike liitude vastu.
Fiorello Provera
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Euroopa Liidu laienemist võib näha võimaluse või probleemina, kuid igal juhul on see suur proovikivi.
Võimalus tuleneb asjaolust, et uued liikmesriigid võivad anda käegakatsutava panuse Euroopa poliitika väljatöötamisse. Selleks ei piisa Kopenhaageni kriteeriumide täitmisest ja nende ametlikust kinnitamisest. Vaja on suurendada kandidaatriikide kodanike teadlikkust Euroopast nende südameid ja mõtteid haarava kampaania kaudu, millesse on kaasatud poliitikud, intellektuaalid ja meedia.
Euroopat ei või enam vaadelda üksnes suure rahaallikana, mida kasutatakse majanduslike, sotsiaalsete ja infrastruktuuriga seotud probleemide lahendamiseks, vaid institutsioonina, millesse kõik peavad andma oma panuse, et luua ühistele väärtustele rajatud poliitikat.
Toetus laienemisele on liikmesriikides väike, eriti teatud liikmesriikides. Kas me tahame sulgeda silmad selle olukorra ees või kaasata oma kaaskodanikud ja küsida nende arvamust? Ma arvan, et rahvahääletus on parim lahendus, sest see on kõige vahetum demokraatiavorm ning tooks Euroopa Liidu oma kodanikele ja nende valikuvabadusele lähemale.
Philip Claeys
(NL) Me peame tegema lõpu suurele teesklusele seoses Türgi ühinemisega. Me peame lõpetama probleemide varjamise ja pisendamise. Me kõik peame olema piisavalt julged, et tegelikkusele silma vaadata. Türgiga on ühinemisläbirääkimisi peetud juba viis aastat, ja mis on tulemus? Türgi ajab endiselt Euroopa- ja läänevastast välispoliitikat. Peaminister Erdogani ja president Güli juhtimisel on Türgi muutumas üha islamistlikumaks riigiks. Türgi keeldub endiselt tunnustamast kõiki Euroopa Liidu praeguseid liikmesriike ja täitmast kohustusi, mida ta tolliliidu raames peab täitma. Türgi jätkab ühe Euroopa Liidu liikmesriigi territooriumi osa okupeerimist. Ja ma pole veel maininud struktuurilist ja püsivat probleemi - sõnavabaduse eiramist Türgis.
Härra Bildt ütles äsja, et ta ei poolda suletud Euroopa ideed. Nii palju kui mina tean, ei taha keegi Euroopat sulgeda, kuid siin on parlamendiliikmeid, mina nende hulgas, kes pooldavad mõtet, et Euroopa võiks olla euroopalik. Ma laenan siinkohal Euroopa Ülemkogu eesistuja ametikohale valitud Herman Van Rompuy sõnu: "Türgi ei ole Euroopa osa ega saagi selleks!”
Cristian Dan Preda
(RO) Me räägime laienemisest seoses Lääne-Balkani riikide, Islandi ja Türgiga, mis kujutavad endast kolme väga erinevat juhtumit. Lääne-Balkani riigid on kaugel vastavusest neile majanduslikele ja poliitilistele kriteeriumidele, mille täitmist Euroopa Liit eeldab. Nende riikide avalik arvamus ja poliitilised liidrid aga toetavad integreerumise eesmärki ja on ühinemise suhtes erakordselt optimistlikult meelestatud.
Island vastab mitmetele majanduslikele ja poliitilistele kriteeriumidele, kuid Islandi üldsus ja juhid on Euroopa Liiduga ühinemise eesmärgi suhtes väga erinevatel arvamustel. Lääne-Balkani riike ja Islandit tundub praegusel hetkel ühendavat see, et sügav majanduskriis annab neile julgust Euroopa Liiduga ühineda.
Samas ei ole Türgi Euroopa-suunalised püüdlused seotud mingi majandustsükliga. See on üks neid riike, kus selle tähtsa arutelu ajal toimub väga hoogne majandustegevus. Alles hiljuti toetas ühinemiseesmärki 45% türklastest.
Ma tahan, et me teeksime vahet nendel kolmel olukorral, sest Lääne-Balkani riikide, Islandi ja Türgi puhul on integreerimise mõttes tegemist kolme eri stsenaariumiga. Teisalt oleks hea, kui me ei käsitaks neid juhtumeid kahepoolse poliitika loogika järgi.
Minu arvates ei või liikmesriigid või kolmandad riigid kasutada olemasolevate liikmesriikide ja tulevaste kandidaatriikide erinevusi selleks, et tõkestada Euroopaga lõimumise teed. Ma leian, et tee Euroopaga lõimumise poole määravad ära üksnes iga riigi saavutatud tulemused ja üldsuse üksmeel.
Maria Eleni Koppa
(EL) Austatud juhataja, vaatamata osa inimeste kahtlustele on laienemispoliitika toonud Euroopasse stabiilsuse, rahu ja heaolu. Nüüd kutsutakse meid üles jätkama läbirääkimisi kandidaatriikidega - Lääne-Balkani riikide, Islandi ja Türgiga. Lääne-Balkani riikide integreerimine on kahtlemata kõige keerulisem ülesanne. Nende lõimimine teeb lõpu 1990. aastal alguse saanud konfliktide ajastule ja kõrvaldab selle, millest võib saada must auk Euroopa südames. Horvaatia on integreerumiseks valmis paari kuu pärast ja teisedki riigid teevad jõudsalt edusamme. Eriti Serbia puhul tuleb meil kõigil tunnistada, kui kaugele see riik on jõudnud. Me peame toetama Serbia arengut ja julgustama teda Euroopa poole liikuma. Lahendamata küsimusi muidugi on. Kosovo lahtine staatus, keeruline olukord Bosnias ja vaidlus endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi nime üle on selle piirkonna lahtised haavad. Mis puudutab Kreekat, siis uus valitsus püüab leida lahenduse, mis selle vaidluse lõpetaks. Pärast 17 aastat kestnud pingeid on vaja aega, et saavutada lõpuks kummalegi poolele vastuvõetav lahendus. Üldiselt on näidatud üles heanaaberlikke suhteid, mis on lõimumise eeldus, meeldib see meile või mitte. Nii et tehkem kõik tööd selliste suhete nimel.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Tänan, austatud juhataja! Härra Bildt, teie sõnavõtt oli hea, selge ja ülevaatlik. Kõik see, mida te ütlesite Euroopa Liidu kui geopoliitilise stabiliseeriva teguri ja laienemispoliitika kui vahendi kohta, on õige.
Samas ei oleks minu arvates intellektuaalselt ega poliitiliselt rahuldav käituda nii, nagu puuduks aina laieneva liidu eesmärgi ja aina tihedamalt seotud liidu eesmärgi vahel vastuolu. See on küsimus, millele me ei ole veel lõplikult vastanud. Teil on õigus, kui ütlete, et suuremal Euroopa Liidul on suurem mõju. Kuid selline liit on ka keerukam, ja see mõjutab meie tegutsemisvõimet. Seetõttu peame nende kahe õiguspärase eesmärgi ühendamiseks korraldama uue dialoogi laienemise teemal, nagu soovitas sotsiaaldemokraatide esindaja Adrian Severin, käsitledes järkjärgulist integreerimist ja uusi liikmesuse vorme.
Me vajame institutsioonilisi reforme. Näiteks mina ei oska Saksamaal inimestele selgitada, miks ma toetan Thessaloníkis otsustatut ja miks on Jugoslaavia õigusjärglastest riikidel ühel päeval rohkem volinikke kui kõigil Euroopa Liidu asutajaliikmetel kokku. See ei ole õige. Me peame oma laienemispoliitikas olema ausad, et saada tagasi kodanike toetus selles tähtsas poliitikavaldkonnas.
Peter van Dalen
(NL) Eurobaromeetri küsitluse tulemused näitavad, et Euroopa kodanikud on oma arvamuse Türgi liitumise kohta selgelt välja öelnud: 28% poolt ja 59% vastu. Need arvud räägivad enda eest ja ükski poliitik ei saa ega tohi neid eirata. Kui me neid eirame, suurendame veelgi lõhet kodanike ja poliitikute vahel.
Türgi ei ole geograafiliselt Euroopa osa. Ka ei ole Türgi osa Euroopa ajaloost, mille usulist, kultuurilist ja poliitilist maastikku on kujundanud kristlus, renessanss, valgustusajastu ja demokraatlik rahvusriik. Teisalt võiks teatav privilegeeritud partnerlus ühendada kummagi maailma parimat osa. Lisaks mitmetele majanduslikele eelistele looks selline partnerlus pingevabamad suhted Euroopa ja Türgi vahel ning vabastaks meid pidevast ühinemisstressist. Seega on aeg teha selge otsus: peatagem ühinemisläbirääkimised ja alustagem läbirääkimisi privilegeeritud partnerluse üle. See võiks olla meie laienemisstrateegia 2010. aastaks.
Helmut Scholz
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud nõukogu eesistuja ja volinik! Mina ja paljud minu fraktsiooni liikmed oleme alati näinud laienemises Euroopa Liidu üht olulisemat ettevõtmist ja seda alati toetanud. Vaatamata kogu meie põhjendatud kriitikale laienemise mitmesuguste aspektide suhtes on laienemine olnud üks edukamaid valdkondi Euroopa Liidu välisarendustegevuses ning see kujutab endast keerulist pikaajalist ülesannet nii kandidaatriikide kui ka Euroopa Liidu jaoks. Seda on tänasel täiskogu istungil juba arutatud.
Me peame endalt küsima, kas oleme edasisteks laienemisteks valmis. Arvestades Kagu-Euroopa riikide ja impeeriumide lagunemise pikka ajalugu, oli õige ja hea, et just selle probleemse piirkonna riikidele on pakutud võimalust saada Euroopa Liidu liikmeks. See, et mõned Euroopa Liidu liikmesriikide poliitikud on distantseerunud sellest lubadusest ettekäändel, et Euroopa Liidu identiteedi ja institutsioonide tugevdamine on edasisest laienemisest tähtsam, on suurendanud kandidaatriikide usaldamatust ning lisaks mõjunud pärssivalt demokraatlikule arvamuse kujundamisele ja reformide elluviimisele kõnealuses piirkonnas.
Bastiaan Belder
(NL) Ma mäletan hästi, et ühel meie hiljutisel kohtumisel ütles volinik Rehn, et laienemisvolinikuna tegutsemiseks peab inimene olema optimist.
Pean tunnistama, et minu arvates kirjeldab see sõna teda väga hästi, kuid optimisti roll ei näi talle sobivat. Minu isiklik seisukoht on, et poliitikas, sealhulgas Euroopa Liidu poliitikas, peaks optimistlikkusele eelnema realistlikkus. Minu arvates on lausa šokeeriv, et Euroopa Parlament on selle roosilise mõttelaadiga kaasa läinud. Miks oli vaja pehmendada Türgile ja Bosniale Gabriele Albertini raporti esimeses versioonis adresseeritud selget sõnumit? Miks me pidime Türgile komplimente tegema? Miks me tegime meeleheitlikke jõupingutusi, et leida positiivne avasõnum Bosnia kohta?
Kas Euroopa Parlament ei ole siis täiesti teadlik asjaolust, et me peame esindama Euroopa Liidu liikmesriikide rahvaid? Teavituskampaaniad ei aita kuidagi kaasa sellisele laienemisele, millel on rahva toetus. Me saavutame selle ainult siis, kui hindame ausalt ja realistlikult, mil määral need riigid on täitnud Kopenhaageni kriteeriumid.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! On murettekitav, kui ilmne on Euroopa Liidus demokraatia puudujääk, kui asi puudutab Türgi ühinemist. Enamik Euroopa Liidu elanikest on selgelt vastu Türgi ühinemisele Euroopa Liiduga. Sellegipoolest tegeldakse üle kodanike peade puuduste varjamisega, hindamisega ja läbirääkimistega.
Kui me teeme nägu, nagu ei toimukski liikumist täisliikmeks saamise poole, siis on see ebaaus käitumine. Kandidaatriigina saab Türgi juba praegu 2007.-2010. aastani 2,26 miljardit eurot. Seda raha maksavad netomaksjatest riigid, kelle kodanikud ei soovi Türgit Euroopa Liitu.
Ilmselgelt on küsimus Ameerika Ühendriikide huvides. Pärast Türgi ühinemist oleks võimalik lahendada paljud Euroopa-välised konfliktid. Vaatamata Türgi osalemisele Eurovisioni lauluvõistlusel olen ma samal arvamusel Saksamaa endise presidendi, auväärse Theodor Heussiga, kes pakkus välja Euroopa selge määratluse. Ta ütles, et Euroopa seisab kolmel mäel. Need mäed on Akropol, mis sümboliseerib Kreeka humanismi, Rooma Kapitoolium, mis sümboliseerib euroopalikku riiki, ja Kolgata, mis sümboliseerib kristlikku läänemaailma.
Doris Pack
(DE) Austatud juhataja, nõukogu eesistuja, volinik, lugupeetud kolleegid! Euroopa Liidu laiendamine Lääne-Balkani riikide kaasamiseks on pärast Thessaloníki tippkohtumist paigas. Nende riikide vastuvõtmine pärast seda, kui nad on tingimused täitnud, ei ole armuand, nagu mõned inimesed väidavad, vaid lihtne vajadus, arvestades nende geograafilist asukohta Euroopa Liidu keskel.
Meie stabiilsus sõltub nende stabiilsusest, nagu me 1990ndatel kahetsusväärsel kombel teada saime. Kõik riigid peavad muidugi vastama Kopenhaageni kriteeriumidele ja kuna nad olid varem vaenlased, peavad nad osalema piirkondlikes koostööprogrammides. See kehtib ka nende kandidaatriikide naabrite kohta. Ma eeldan, et Sloveenia ja Kreeka aitavad kandidaatriikidel hõlpsalt ja kiiresti oma eesmärgini jõuda.
Kahjuks on Bosnia ja Hertsegoviina väga keerulises olukorras ja ma ei usu, et mul õnnestuks seda pooleteise minutiga kirjeldada, ehkki ma olen selle piirkonna raportöör. Ma ei hakka üritamagi. Lugupeetud nõukogu eesistuja ja austatud volinik, ma väljendan vaid lootust, et läbirääkimised võiksid aset leida inimestele lähedal ja neid ei dikteeritaks väljastpoolt.
Kõikidel selle piirkonna riikidel on vaja läbida eri pikkusega tee ja meie peame aitama neil oma probleemidest üle saada. Lugupeetud kolleeg Lambsdorff, see, et kandidaatriikidel saab olema rohkem volinikke kui asutajaliikmetel, on üsna haletsusväärne argument. See ei ole tegelikult üldse mingi argument, vaid tühi populism. Seda probleemi saab lahendada, kuid nende riikide rahva ees ei tohi ust sulgeda lihtsalt sellepärast, et te ei soovi seda probleemi lahendada.
Zoran Thaler
(SL) Ma tahaksin tänada volinik Olli Rehni ja nõukogu eesistujat Carl Bildti nende mõjusate ja positiivsete avasõnade eest.
Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi raportöörina olen ma väga rahul, et see riik on 2009. aastal edusamme teinud ja et komisjon on soovitanud nõukogul panna paika läbirääkimiste alustamise kuupäev. Samuti võtame teadmiseks asjaolu, et peaministrid Papandreou ja Gruevski on hakanud omavahel otse suhtlema.
Ma kutsuksin minister Bildti ja volinik Rehni, samuti kõigi nende liikmesriikide valitsusi, keda see teema huvitab, üles võtma enne detsembris toimuvat tippkohtumist telefoni ning helistama peaminister Papandreoule ja peaminister Gruevskile, et näidata neile oma solidaarsust ja innustada neid tegema otsustavaid jõupingutusi sellele 20 aastat kestnud vaidlusele lahenduse leidmiseks.
Ainult nii saab Kreeka kui Euroopa Liidu kauaaegne liige realiseerida oma püüdlused ja täita oma kohustused selle piirkonna ees.
Jelko Kacin
(SL) Serbia on viimase paari kuu jooksul teinud edusamme ning viisavabaduse kriteeriumide täitmisega tõestanud nii iseendale kui ka Euroopale, et ta suudab saavutada enamat ja tegutseda senisest tõhusamalt. Selle edu eest väärib Serbia tunnustust.
Serbial on olemas varjatud potentsiaal, mille ta peab Euroopa Liidu liikmeks saamise teel ära kasutama, ja ta peab seda tegema iseenda, oma naabrite, kogu piirkonna ja Euroopa Liidu huvides. Arvestades Serbia suurust ja strateegilist asukohta, võib temast saada liikumapanev jõud, mis seob piirkonna tihedamalt ühte. On aeg, et Serbia saaks sellest rollist teadlikuks ja pingutaks laienemise nimel senisest rohkem.
Belgrad peab järjekindlalt keskenduma kiireloomuliste poliitiliste ja majanduslike reformide elluviimisele ning kõigi oma naabritega koostöö tegemisele. Täielikust koostööst Haagi kriminaalkohtuga üksi ei piisa, sest sel koostööl peab olema ka edukas lõpplahendus. Serbial on vaja parandada oma poliitilist kultuuri, sest senine asjade seis selles valdkonnas võib ühinemisele takistuseks saada. Serbial on vaja läbipaistvust ning ta peab aktiivselt kujundama võimalikult laialdast üksmeelt ning saama üle valitsuskoalitsiooni ja opositsiooni vahel valitsevatest vastuoludest peamistes Euroopa Liitu puudutavates küsimustes. Kuid kiirema edasimineku kaks olulist eeldust on ajakirjandusvabadus ja ajakirjanduse sõltumatus ning meediaga manipuleerimise lõpetamine.
Geoffrey Van Orden
Austatud juhataja! Kõik, mida ma palun, on rohkem ausust meie suhetes Türgiga ning sündmuste õige ja õiglane tõlgendamine, eriti seoses Küprosega, kus lähiajaloo moonutatud versioon on kahjuks muutunud tunnustatud tõeks.
Enne Põhja-Küprosel aprillis toimuvaid presidendivalimisi on olemas reaalne võimalus, millest tuleks kinni haarata, ja see küsimus puudutab kõiki asjaosalisi. Me peaksime alati meeles pidama, et Küprose türklased nõustusid 2004. aasta aprillis ÜRO taasühendamiskavaga. Lõunaosa lükkas selle tagasi. Me ei tohiks ka unustada 2004. aasta mais Euroopa Liidu antud lubadust lõpetada Põhja-Küprose isolatsioon. See lubadus on siiani täitmata. Euroopa Liidul on siin moraalne kohustus. Kardan, et kui me suhtume edaspidigi Türgi huvidesse sel viisil, võime kaotada olulise liitlase äärmiselt tähtsas strateegilises piirkonnas ja õhutada valesid suundumisi Türgis endas.
Muidugi on paljud meist väga mures rändega seotud probleemide pärast meie riikides. See on Türgiga peetavate läbirääkimiste üks aspekt, mida tuleb konkreetselt ja jõuliselt käsitleda.
Kui mul oleks aega, räägiksin ka Horvaatiast ja teistest Kagu-Euroopa riikidest, kus on kiiremas korras vaja astuda samme korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse ja teatavate eraomandiõiguste kuritarvituste lõpetamiseks - Horvaatia puhul enne ühinemist ja teiste riikide puhul enne nende kandidatuuri heakskiitmist.
William
Austatud juhataja, Euroopa Liidu liikmeks väljapakutud riigid on suhteliselt vaesed. Kui tsiteerida volinikku, siis nende Euroopa-unistus seisneb toetuste saamises. Selles ongi asi. Fakt on see, et jõukad riigid, näiteks Norra ja Šveits, lihtsalt ei soovi Euroopa Liiduga ühineda. Näiteks kui Island oli veel rikas riik, ei olnud tal mingit huvi Euroopa Liiduga ühineda. Nüüd, mil riik on kahjuks pankrotis, on Islandi valitsus end muidugi ühinemisjärjekorda võtnud. Euroopa Liidu San Andrease murrang asub seitsme suure netomaksja ja teiste liikmesriikide vahel.
Selline olukord on ebastabiilne, väär ja jätkusuutmatu. Te mõtlete, et laiendate Euroopa Liidu impeeriumi, kuid see on halvasti läbimõeldud poliitika. Tegelikult juhite Euroopa Liitu tulevase majandusliku kaose poole.
Francisco José Millán Mon
(ES) Lugupeetud juhataja! Laienemine on vaieldamatult olnud edukas. Viimane laienemine võimaldas meiega ühineda neil Kesk- ja Ida-Euroopa riikidel, mis jäeti pärast Teist maailmasõda ebaõiglaselt ilma vabadusest ja heaolust. Praegune laienemine on suunatud Lääne-Balkani riikidele, Türgile ja Islandile.
Ma toetan ideid, mille me oleme viimastel aastatel laienemise juhtpõhimõtetena määratlenud. Ma pean silmas kohustuste täitmise kindlustamist, tingimuste täitmist ja teavitustegevust. See tähendab, et me peame täitma oma kohustusi, ent mitte andma kiirustades lubadusi tulevaste laienemiste kohta.
Teiseks sõltub eri ühinemisprotsesside edukus rangest tingimuste täitmisest. Kandidaatriigid peavad tegema otsustavaid jõupingutusi, et viia läbi vajalikud reformid. Kolmandaks peame kõik pingutama, et suhelda kodanikega. Resolutsioonis, mida me homme hääletame, rõhutatakse teavitamise tähtsust.
Sellega seoses tahaksin korrata laiemat ettepanekut, mille ma eelmistel kordadel olen teinud, nimelt et kasulik oleks suurendada ka Euroopa noorte teadmisi Euroopa Liidust, lisades selle teema kohustusliku õppeainena gümnaasiumi õppekavasse.
Teine oluline resolutsioonis sisalduv mõte on seotud integreerimissuutlikkusega. Laienemine eeldab Euroopa Liidu olemasolevatelt liikmesriikidelt teatud meetmete võtmist. Mis puudutab näiteks rahastamist, siis laienemine nõuab piisavalt rahalisi vahendeid, tagamaks, et ühenduse olulised poliitikavaldkonnad, näiteks ühine põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika, ei satuks ohtu.
Ma kohe lõpetan. Tahaksin rõhutada, et Kosovo on eriline juhtum, nagu me kõik teame. Kahjuks sisaldab see resolutsioon osi, kus seda erilisust selgelt välja ei tooda.
Pier Antonio Panzeri
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Minu arvates on resolutsioon, mida Euroopa Parlament täna arutab, tõeliselt positiivne.
Peatudes resolutsiooni ühel osal leian, et Euroopa Liidu laienemine Lääne-Balkani riikidesse on Euroopa tegevuse üks keskseid elemente ja peab lähikuudel selleks ka jääma.
Ma tahaksin tunnustada eesistujariiki Rootsit ja eelkõige volinik Rehni nende töö eest. Kuid me peame siiski tunnetama suuremat kaasatust laienemisprotsessi.
Kuritegevuse vastu võitlemisel ja reformide elluviimisel peab mõni riik kindlasti oma tegevust õiguslikus plaanis tugevdama. Samas ei tohi me unustada poliitilist eesmärki, milleks on demokraatia tugevdamine neis riikides ning nende riikide juhtimine majanduslikus, sotsiaalses ja infrastruktuuri mõttes Euroopa suunas.
Võtkem näiteks selline riik nagu Kosovo, mida me ei saa kõrvale jätta üksnes seetõttu, et viis Euroopa riiki ei ole Kosovo iseseisvust veel tunnustatud. Ma nõustun Kosovo puhul ka Ulrike Lunaceki muudatusettepanekuga romide küsimuses.
Kokkuvõttes on meil vaja parajas koguses julgust ja kaugelevaatavat poliitikat, mis vastab ülesandele, mida laienemisprotsess meile kõigile esitab.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud nõukogu eesistuja! Ma võtan sõna endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi küsimustega tegeleva delegatsiooni juhina ja keskendun sellele riigile. Tahaksin Olli Rehni tema julguse eest südamest tunnustada. Tema aruanne ja roheline tuli sellele riigile on julge samm, mis on protsessile hoogu andnud. Vahepeal on Kreekas toimunud valimised ja Ateenas on uus valitsus. Seega on tekkinud olukord, kus meil on võimalik midagi saavutada. Ma paluksin siiski kolleegidel sellele rahulikult reageerida. Reedel kohtuvad peaministrid Papandreou ja Gruevski omavahel ning kui me seame liiga kõrged ootused, võib surve paisuda nii suureks, et asjast ei tule midagi välja. Sellega ei taha me riskida.
Me peame julgustama kõiki asjaosalisi jätkama sõbralike suhete arendamist, millega on juba algust tehtud. Tahaksin tänada raportöör Zoran Thalerit, kes seda suhete arendamise kulgu nii täpselt on kirjeldanud. Sulle, armas Olli, soovin edaspidiseks komisjonis kõike head.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Austatud juhataja, mul on küsimus Jorgo Chatzimarkakisele, kui ta on nõus vastama. Kolleeg Pack ilmselt ei kuulnud mind, kui ma ütlesin, et me toetame Thessaloníkis otsustatut. Ma kordan seda siis veel.
Küsiksin härra Chatzimarkakiselt, millised on tema arvates kõige kiireloomulisemad sammud, mida endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik peab astuma, et lahendada nimetüli ja tagada, et algavad läbirääkimised oleksid võimalikult edukad.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Austatud juhataja! Ma tänan selle küsimuse eest. Minu arvates peaks kumbki pool end ületama ja on ilmne, et nad on valmis edasi liikuma. Me ootame nüüd püsivat lahendust. Seetõttu eeldan mina, et nimeküsimus lahendatakse selgelt ja lõplikult viieminutilise jutu käigus. See ei ole probleem.
Põhiprobleem on nime nii-öelda kohaldamisala ja selle lahendamiseks vajab kumbki pool ilmselt aega. Ma tahaksin näha püsivat lahendust, sest igasugune lühiajaline lahendus võib viia katastroofini. Seetõttu tuleks meil kõigil sõbralikult julgustada kumbagi poolt leidma pikaajalist lahendust, millel oleks laialdane ulatus ja kohaldamisala.
Mario Borghezio
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Me peame väga põhjalikult järele mõtlema väite üle, et laienemine on stabiilsust tagav tegur.
Meenutagem, mida peaminister Erdogan paar päeva tagasi ütles. Ta ütles, et Benjamin Netanyahuga ta läbi ei saa ja et ta tunneb end märksa mugavamalt suheldes Sudaani presidendi Omar al-Bashiriga, kes, kui ma ei eksi, on uurimise all süüdistusega inimsusevastastes kuritegudes.
Kui rääkida naabritest, siis pärast Türgi ühinemist Euroopa Liiduga on meie naabriteks Iraan, Iraak ja Süüria. See ei tundu mulle just ideaalse naabruskonnana. Oleks palju parem siduda Türgi Euroopaga privilegeeritud partnerluse kaudu. Türgi mõnevõrra murettekitavad läänestamisvastased suundumused on meie endi silme all väga kaugele arenenud. Mõelgem kas või ühiselu mõjutavatele meetmetele, näiteks meeste ja naiste eraldi basseinidele, opositsiooni tegevusvabaduse piiramisele, millega on mindud lausa nii kaugele, et opositsiooni saadete eest tuleb maksta kolm miljonit eurot trahvi, ja nii edasi.
Ma arvan, et peame kaaluma veel üht asjaolu: Euroopa Parlamendi enamus võib ju tahta Türgi ühinemist, kuid enamik türklasi on selle vastu. Meie nõuame piiride laiendamist ja Türgi kaasamist, samas kui türklased ise ei taha seda.
Itaalia Vabariigi president on öelnud: "Pacta sunt servanda.” Nõus, kuid me peame arvesse võtma, et türklased on türklased.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Austatud juhataja! Raportiga, mida me täna arutame, tahetakse saata positiivne sõnum Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadete kohta ning selle kohta, et lõpuks ühinevad Lääne-Balkani riigid, Türgi ja Island Euroopa Liiduga. Arvatavasti on kõik või vähemalt enamik Euroopa Parlamendi liikmeid selle positiivse sõnumiga nõus. Sellele vaatamata tuleb selgelt välja öelda, et ühinemisele peab eelnema areng. See ei ole roosidega kaetud tee. Kui Euroopa Liit tahab olla usaldusväärne, siis peab ta kontrollima, et tema seatud kriteeriume ja tingimusi täidetakse tegude, mitte ainult heade kavatsustega. Teisisõnu on täielikuks integreerimiseks vaja täielikku kohandumist.
Heanaaberlike suhete arendamine on selles kontekstis väga oluline. Me ei tohi üritada pead liiva alla peita. Tõsised lahendamata küsimused kandidaatriikide ja liikmesriikide vahelistes heanaaberlikes suhetes mõjutavad meiega ühineda soovivate riikide liikumist oma eesmärgi poole. Sloveenia ja Horvaatia pretsedent kinnitab seda. Seetõttu tuleb vaidlus endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi nime üle lahendada enne ühinemisläbirääkimiste algust, mitte pärast seda. Põhjus on lihtne. Kui sellele riigile määratakse läbirääkimiste alguskuupäev enne selle küsimuse lahendamist, pole tema valitsusel enam tugevat stiimulit edasiviiva seisukoha võtmiseks, et saavutada lõpuks nii teda ennast kui ka Kreekat rahuldav tulemus.
Mis puudutab Türgit, siis suhete normaliseerimine Küprose Vabariigiga ning Türgi sõjalennukite ülelendude lõpetamine Kreeka territooriumi kohal on kaks tähtsat tegurit, mis kiirendavad ühinemise kulgu. Neist mõtetest lähtudes teeme homsel hääletusel otsuse.
Richard Howitt
Austatud juhataja, tänane arutelu ja resolutsioon annavad uuele Euroopa Parlamendile võimaluse väljendada oma pühendumist Euroopa Liidu edasisele laienemisele, märkida ära peaaegu kõikides kandidaatriikides toimunud positiivsed sündmused ning meenutada iseendale, et vaba kaubandus, stabiilsuse tugevdamine, meie piiride kontrolli tõhustamine ja meie rahvaste reisimis- ja vahetusvõimaluste suurenemine tugevdavad, mitte ei nõrgesta Euroopa Liitu.
Euroopa konservatiivid korrutavad täna, et nad pooldavad laienemist, kuid samal ajal jätavad selle teema välja oma uue fraktsiooni asutamisdokumendist, fraktsiooni ametlik esindaja aga kordab arutelus oma vastuseisu Türgile, asetades konservatiivid seega paremäärmuslastega samasse seltskonda, nagu me kõik tänasel pärastlõunal oleme kuulnud.
Ma tänan südamest volinik Olli Rehni, kes näitas hiljuti oma head huumorimeelt, kui ütles, et tulevikus ei peaks laienemise peadirektoraat asuma rue de la Loi keskel, võrdsel kaugusel nõukogust ja komisjonist.
Ma hindan tema head huumorimeelt ja ma hindan tema otsustusvõimet. Loodan, et tema pärandiks on kõikide praeguste kandidaatriikide ühinemine Euroopa Liiduga.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Austatud juhataja, Islandi ja Euroopa Liidu vahel on alati olnud tugevad sidemed ning minul kui Šveitsi, Islandi ja Norraga suhtlemise delegatsiooni ning Euroopa Majanduspiirkonna parlamentaarse ühiskomisjoni esimehel oli väga hea meel eelmisel nädalal Islandi parlamendi delegatsiooni tervitada. Loodan, et peagi luuakse parlamentaarne ühiskomisjon. Pärast Euroopa välisministrite juulikuist otsust on Islandi valitsus asunud Euroopa Komisjoniga tihedatesse kõnelustesse. Olen kindel, et Euroopa juhid näitavad rohelist tuld ning läbirääkimised Euroopa Liidu ja Islandi vahel võivad alata järgmisel kevadel toimuval tippkohtumisel. Et Island on Euroopa Majanduspiirkonna liige, on 22 nõutavat peatükki juba hõlmatud. Praegugi tehakse palju tööd. Kindlasti käsitletakse ülejäänud peatükke positiivselt ja sihikindlalt ning sõpruse vaimus.
Krzysztof Lisek
(PL) Austatud juhataja! Poolaka ja nüüdseks juba viis aastat Euroopa Liidu kodanikuna tahaksin ma väljendada suurt rahulolu, et me räägime siin nii väljapaistvas seltskonnas, kuhu kuuluvad laienemisega tihedalt seotud inimesed nagu Olli Rehn ja Carl Bildt. Me räägime Euroopa Liidu edasisest laienemisest - ja me teeme seda vaatamata neile, kes väidavad, et Euroopa Liit on jõudnud oma territoriaalse arengu võimaluste piirini. Edasise laienemise vastastele on mul ainult see hea uudis, et 2009. aastal mingit laienemist ei toimu!
Ma ei tahaks, et me käsitleksime Euroopa Liidu laienemist ainult õiguslike tingimuste seisukohast. Mulle meeldiks, kui me näeksime selles ka ajaloolist protsessi. Ajalugu õpetab meile ju seda, et näiteks Balkani riigid olid 20. sajandil mitmete konfliktide allikaks. Need olid konfliktid, mis laienesid üle kogu maailmajao, näiteks Esimene maailmasõda, ja sellised konfliktid nagu 1990. aastate sõda, mis mõjutas ka teisi riike, kas või ainult seoses miljonite inimeste väljarändega. Seetõttu võiks Balkani riikide Euroopa Liitu vastuvõtmine minu arvates olla Euroopa Liidu suurim panus meie maailmajao stabiilsuse ja rahu tagamisse.
Kui te lubate mul teha veel ühe märkuse selle kohta, mida Carl Bildt ütles avatud uste kohta, siis ma paluksin mitte unustada, et on teisigi riike, keda täna arutatavas dokumendis ei mainita ja kes samuti unistavad Euroopa Liidu liikmeks saamisest.
Emine Bozkurt
(NL) Kõigepealt avaldaksin ma kahetsust selle üle, et praegu ei saa maalida Bosnias ja Hertsegoviinas valitsevast poliitilisest olukorrast roosilist pilti.
Reformide elluviimine on selles riigis poliitiliste jõudude tõttu endiselt halvatud. Vastaspooled ei ole suutnud ühises eesmärgis kokku leppida ja seetõttu on edusammud pidurdunud.
Ma tahaksin veel kord rõhutada, et vaja oleks luua jätkusuutlik põhiseaduslik raamistik, mis võimaldaks riigil ja selle institutsioonidel tulemuslikumalt tegutseda. Seepärast kutsun kummagi poole juhtpoliitikuid üles kõigepealt selle eesmärgi saavutamiseks jõupingutusi tegema.
Lisaks tahaksin öelda, et mul oli hea meel kuulda, et Türgi on nii sügavalt kolleeg Madleneri partei, Hollandi Vabaduspartei südames ja mõtetes. Just tänu läbirääkimistele Euroopa Liiduga ongi Türgi nii suurte sammudega edasi liikunud. Seetõttu eeldasin, et Vabaduspartei avaldaks läbirääkimiste käigule suuremat toetust.
Lõpetuseks märgiksin, et ühinemisprotsess peab olema tulemustele keskendunud ning seda ei tuleks suunata mitte ühinemiskuupäeva, vaid saavutatud tulemusi silmas pidades. Alles siis, kui kandidaatriigid on täitnud kehtestatud nõuded ja seega vastavad täieõiguslikuks liikmeks saamise tingimustele, saab hakata rääkima ühinemisest.
Arnaud Danjean
(FR) Lugupeetud juhataja, austatud minister! Austatud volinik, te ütlesite õigesti, et Lissaboni lepingu vastuvõtmine võimaldab meil astuda laienemispoliitika uude ajastusse. Me peame alustama seda uut protsessi realistlikult ja selge peaga, see iseloomustab ka kõnealust resolutsiooni.
See uus ajastu ei tähenda, et me peaksime ülepeakaela tormama. Nii tekitaksime inimeste seas ainult arusaamatust, isegi kahtlusi, looksime kandidaatriikides valesid ootusi ning julgustaksime neid piirduma üksnes retoorilise ja kosmeetilise poliitikaga, selle asemel et viia ellu põhjalikumatele reformidele suunatud poliitikat. Me peame hoolikalt silmas pidama samme, tingimusi ja väärtusi, mille puhul me ei saa järeleandmisi teha. Minu arvates kehtib see eriti Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga tehtava koostöö kohta.
Teisalt tuleb veel kord ülimalt selgelt kinnitada, et kõikide Lääne-Balkani riikide, sealhulgas Kosovo koht on tõepoolest Euroopa Liidus, ning et me peame õhutama neid jõupingutusi jätkama ja suurendama. Kui me esitame selgelt oma nõudmised, ent avaldame siiski täielikku toetust Lääne-Balkani riike kaasavale laienemisele, ei ole selles mingit vastuolu. Vastuolu pole ka selles, kui me lähtume põhimõttest, et kõiki tuleb hinnata nende tulemuste alusel, ja teeme piirkonna kõigi riikide suhtes olulisi algatusi, milleks on näiteks viisavabadus.
Lubage mul lõpetuseks öelda paar sõna Türgi kohta. Enne kui spekuleerida Türgi ühinemisprotsessi väga hüpoteetilise tulevase tulemuse teemal, ütlen lihtsalt, et komisjoni sõnutsi ei ole teist aastat järjest Ankara protokolli alusel mingeid edusamme tehtud ja seetõttu pole ühinemisläbirääkimiste uusi peatükke avatud.
Hannes Swoboda
(DE) Austatud juhataja, mul jäi arutelu algus kuulmata, sest Horvaatia raportöörina pidin ma aru andma Euroopa Liidu - Horvaatia parlamentaarsele ühiskomisjonile.
Ma kasutaksin võimalust, et tänada Carl Bildti ja Olli Rehni abi eest vähemalt ajutise lahenduse leidmisel Sloveenia ja Horvaatia piiritülile. See on hea näide sellest, kuidas koostöö nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel võib aidata riikidel oma probleemidest üle saada. Minagi aitasin omalt poolt kaasa lepingu peaaegu ühehäälsele ratifitseerimisele, vähemalt Horvaatias.
Kuid Bosnia ja Hertsegoviina teeb mulle palju rohkem muret. Ma käisin hiljuti Banja Lukas ja Sarajevos. On tõsi, et härra Dodik tegi mõningaid järeleandmisi ja pakkus meie kohtumisel välja teatud muutusi, millega ta on valmis nõustuma. Ma tahaksin siiski jätkata mõtet, mille ütles välja Doris Pack. Kuidas me saame luua kontakti laiade rahvahulkadega? Inimesed tahavad väga, et sellest vaikusest ja juhtkonna tasandi poliitika vastuolulisusest üle saadaks. Meil tuleb kuidagi suuta inimestega otse rääkida, sest vastupidi sellele, mida krahv Dartmouth taas väitis, on selles piirkonnas palju inimesi, kes ei ole huvitatud Euroopa Liidu rahast, vaid kes soovivad liikuda viha ja sõdade piirkonnast rahu ja mõistmise liitu. See on Euroopa. Teie ei taha seda mõista ega mõistagi seda kunagi. Kuid Sarajevos ja Banja Lukas elavad inimesed teavad, mida tähendab Euroopa, ja nemad vajavad meie abi.
Bernd Posselt
(DE) Austatud juhataja! Me peame Horvaatia järgmisel aastal Euroopa Liitu tooma või siis vähemalt viima ühinemisläbirääkimised lõpule ja alustama ratifitseerimisprotsessi. Horvaatia on 20 aastat liikunud Euroopa Liiduga ühinemise ja vabaduse poole. Tema teele on asetatud kunstlikke takistusi, ja ma olen eesistujariigile Rootsile tänulik abi eest nende kõrvaldamisel.
Horvaatia on nüüdseks kahekolmandikulise häälteenamusega ratifitseerinud lepingu Sloveeniaga ja me peame tegema kõik endast sõltuva, tagamaks, et ka Sloveenia täidab oma kohustused Euroopa Liidu ees. 2010. aastaks seatud tähtaeg on samuti oluline, sest siin on küsimus Euroopa Liidu enda usaldusväärsuses.
Mis puudutab Makedooniat, siis ma loodan, et eesistujariigil Rootsil õnnestub teha nii, et ühinemisläbirääkimised võiksid alata järgmisel aastal ja me saaksime lõpuks lahendada ka Makedooniaga seotud kahepoolse probleemi. Loodetavasti on meil võimalik muuta raporti teksti, mis paneb üsna ühepoolselt liiga palju kohustusi Makedooniale ja liiga vähe kohustusi tema naabritele. Igaüks peab midagi ära tegema, sealhulgas Euroopa Liidu liikmesriigid.
Minu arvates on ülimalt tähtis, et me lülitaksime Kosovo täielikult Thessaloníki protsessi; need on Gabriele Albertini raporti olulised lõigud. Ka see riik vajab Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadet. Ma õhutaksin liikmesriike, kes pole veel seda teinud, Kosovot tunnustama, nii et meil poleks enam mingeid õiguslikke ega tehnilisi probleeme ja et Kosovo saaks lõimimises täielikult osaleda.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Nikolaos Salavrakos
(EL) Austatud juhataja, ma panin tähele, et Bernd Posselt, nagu ka teised parlamendiliikmed, kasutas endise Jugoslaavia Vabariigi Makedoonia asemel nime Makedoonia. Just see nimi Makedoonia põhjustab lahkhelisid Euroopa Liidu liikmesriigi Kreeka ja selle kandidaatriigi vahel. Oleksin väga tänulik, kui minu kolleegidel soovitataks kasutada selle riigi tegelikku nime.
Bernd Posselt
(DE) Lugupeetud juhataja, ma vastaksin lühidalt, tsiteerides väga austatud kolleegi, Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni esindaja Daniel Cohn-Benditi poolt kunagi Euroopa Parlamendis öeldud sõnu: "Makedoonia on Makedoonia on Makedoonia.” Olen täpselt samal arvamusel. Naaberriigi kiusamine ei ole kunagi kasulik.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Austatud juhataja, on ainult üks Makedoonia ja see on Kreeka Makedoonia, mistõttu need mängud peavad lõppema. Euroopa Parlamendis rääkides tuleb kasutada nimesid, millega kõik on nõustunud. Kõnealuse kandidaatriigi puhul on nõustutud kasutama nime endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, mitte Makedoonia.
Andrey Kovatchev
(BG) Kõigepealt tahan ma tänada Gabriele Albertinit töö eest, mida ta tegi selle keerulise raporti ettevalmistamisel, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesuse kriteeriumide täitmiseks valmistumise eri etappides olevate riikide edusammude edendamise strateegiat. Ma mõistan ja toetan kolleeg Albertini soovi tagada võimalikult suur selgus ja edastada positiivne sõnum seoses Euroopa Liidu laienemisega, mis hõlmab Lääne-Balkani riike, Islandit ja Türgit. Enamikust esitatud muudatusettepanekutest aga ilmneb, et see on keeruline teema. Kui Lissaboni leping 1. detsembril jõustub, peame analüüsima ja suurendama oma liidu integreerimissuutlikkust. Ma tahan teha komisjonile ettepaneku viia läbi Euroopa Liidu integreerimissuutlikkuse analüüs, sest kodanike toetuseta on Euroopa Liidul endal oht muutuda tühjaks kestaks.
Ma toetan ka seisukohta, et ükski liikmesriik ei tohiks seada ühelegi kandidaatriigile liikmesuse tingimusi, mida ei ole võimalik täita. Kõik kahepoolsed probleemid tuleb lahendada euroopaliku mõistmise vaimus, pidades silmas, et me jagame ühiseid väärtusi, ühist ajalugu ja ühist kultuuri. Siinkohal tahan esitada üleskutse ühiselt mälestada Balkani poolsaare ajaloolisi sündmusi ja kangelasi.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Austatud juhataja, ma sooviksin rääkida Türgi huvidest, mida minu arvates käsitletakse viisil, mis kahjustab Küprose Vabariigi huve. Tahan väljendada oma rahulolematust asjaoluga, et Küprose Vabariigiga seotud probleemide tähtsust on pisendatud. Küsimusi, mille eest Türgit tuleks hukka mõista, kasutatakse nüüd selleks, et parandada Türgi võimalusi Euroopa Liiduga ühineda. 2006. aastal kohustus Türgi tunnustama Küprose Vabariiki, rakendades Ankara protokolli ja aidates lahendada Küprose küsimust. Türgi ei ole midagi sellist teinud. Vastupidi - nüüd kasutatakse kõnelusi Türgi huvides ja kõige krooniks on püüded avada energiapeatükk, mis loomulikult on Euroopa Liidu huvides. Kuid te peate mõistma, et Küprose Vabariik kui väikeriik peab hoolitsema oma huvide eest ja nõudma sanktsioone Türgi vastu. Peatükkide avamise vältimine oleks kahtlemata üks selline sanktsioon.
Franziska Keller
Austatud juhataja! Esiteks eelistaks meie, roheliste fraktsioon, et Horvaatia puhul ei määrataks kindlaks mingit ühinemiskuupäeva. Meie arvates on varasemad kogemused näidanud, et see ei ole hea mõte, nii et Horvaatia peaks ühinema siis, kui kriteeriumid on täidetud.
Teiseks, härra Brok, loomulikult tuleb kohaldada Kopenhaageni kriteeriume. Nad on olemas, me ei pea neid ikka ja jälle mainima. Me lähtume kokkulepetest, mille Euroopa Liit on seoses ühinemisega sõlminud, aga ka Kopenhaageni kriteeriumidest. Ühinemiseks tehtavate edusammude eesmärk on ühinemine ise.
Türgist rääkides ei tohiks me unustada, kui hämmastavaid edusamme on Türgi teinud valdkondades, milles me paar aastat tagasi seda lausa võimatuks pidasime. See on ühinemisprotsessi ilmne edu, mida me ei tohiks unustada.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Tänan, juhataja! Lugupeetud volinik, palun lubage mul tänada teid pühendunud töö eest Euroopa Liidu laienemisel. Euroopa Liit on viimase kahe aasta jooksul Lääne-Balkani riike seoses demokraatliku muutuse ja majanduse liberaliseerimisega suuresti mõjutanud. Mõnele Lääne-Balkani riigile kehtestatud viisavabadus ja ühinemisläbirääkimiste alustamine endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga märgivad edu, mis on Euroopa kodanikele tulevikus kasulik nii Euroopa Liiduga tehtava politsei- ja õigusalase koostöö mõttes kui ka majanduslikust seisukohast.
Ma leian, et praeguse majanduskriisi ajal pakub Euroopa Liidu laienemine lahendust Euroopa Liidu majanduse elavdamiseks. Samas ei tohi me unustada kahjulikke tagajärgi, mis tulenevad Euroopa Liidu poolt Lääne-Balkani piirkonna eri riikidele pakutavatest ebavõrdsetest hüvedest. Samuti peab komisjon hoolikalt uurima Moldova lisamist Lääne-Balkani riikide rühma, sest naaberriikide abistamine vajalike reformide elluviimisel peab tasakaalustatult jätkuma. Moldova on potentsiaalne kandidaatriik, mis on valmis poliitilise ja majandusliku lõimumise käigus Euroopa Liiduga ühinema.
Corina Creţu
(RO) Euroopa Liidul on nüüd põhiseadus - Lissaboni leping -, ülemkogu eesistuja ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. Seega võime nüüd teisiti vaadata uuele laienemisprotsessile, mis hõlmab Lääne-Balkani riike, Islandit ja eelkõige Türgit.
Ma tean, et Euroopa Liidus on palju neid, kes on uue laienemisprotsessi suhtes kahtleval seisukohal, kuid näiteks Rumeenia ja Bulgaaria puhul näitavad kogemused, et ühinemine Euroopa Liiduga on olnud erakordselt jõuline vahend, mis aitab neis riikides asjad paremuse poole pöörata.
Me peame Euroopa Liiduga ühineda soovivates riikides toimuvat muidugi väga kriitilise pilguga jälgima. Me peame ennekõike keskenduma demokraatlike poliitiliste süsteemide mõistlikkusele ja funktsionaalsusele. Kuid meil on piisavalt vahendeid, et kontrollida vastavust ühinemistingimustele. Neile riikidele selgema ühinemisväljavaate pakkumine oleks stabiliseeriv tegur ja toimiks kandidaatriikide sisemise arengu katalüsaatorina.
György Schöpflin
Austatud juhataja! Ma olen väga tänulik selle võimaluse eest jagada teiega mõningaid mõtteid. Laienemist on õigustatult nimetatud Euroopa Liidu üheks edukamaks poliitikavaldkonnaks - tänase arutelu käigus on paljud meist seda öelnud. Mõte, et Euroopa kesksed väärtused - demokraatia, inimõigused, solidaarsus - peaksid hõlmama kõiki Euroopa riike, on olnud ja jääb Euroopa identiteedi oluliseks osaks.
Praegune Euroopa rajati eeldusele, et lõimumise kaudu võtavad Euroopa riigid järk-järgult omaks konfliktide rahumeelse lahendamise, kuid selle tulemuse saavutamiseks on vaja vaeva näha. Ühinevad riigid peavad läbi tegema põhjaliku muutuse, et vastata Euroopa Liidu liikmeks saamise tingimustele. Tuleks rõhutada, et see protsess on vabatahtlik. Ühtki riiki ei sunnita ühinema, kuid Euroopa Liiduga ühinemiseks peavad teatud tingimused olema täidetud.
Kuid et nende tingimuste täitmine nõuab suuri jõupingutusi, tuleb ühinevaid riike julgustada neid ja teisigi jõupingutusi tegema. Euroopa Liidu liikmesusega kaasnevad kohustused peavad paberilt kanduma praktikasse. Ilma rakendamiseta on see protsess sisutühi.
See on Gabriele Albertini resolutsiooni sõnum võimalikele kandidaatriikidele. Euroopa Liit on valmis võtma Lääne-Balkani riigid ja Türgi täisliikmeks, kuid nende riikide kohus on täita Euroopa Liidu seatud tingimused.
Carl Bildt
nõukogu eesistuja. - Austatud juhataja, ma püüan teha lühidalt.
Esiteks, kui see on eesistujariigi seisukohalt sobiv, nõustun ma nende parlamendiliikmetega, kes avaldasid austust volinik Rehnile töö eest, mida ta viimase viie aasta jooksul on teinud. Saavutatud on palju. Teie ametijärglasele on ilmselt hea, et midagi jäi veel teha, kuid palju on juba tehtud.
Me tunnustame ka seda, et kogu selle arutelu vältel on kõik suuremad Euroopa Parlamendi fraktsioonid väljendanud laienemispoliitikale laialdast toetust. Minu arvates on see üks tugevuse allikas.
(William (The Earl of) Dartmouthi vahelehüüe: "Kas te üldse kuulasite seda arutelu?”)
Ma tõesti kuulasin seda arutelu. Teie ei kuulu mõnda suuremasse fraktsiooni. Vabandust.
Adrian Severin oli üks neist, kes mainis, et me peame selle protsessi kindlalt viima inimeste südametesse ja mõtetesse. Ma olen sellega küll nõus, kuid me peaksime ka mõistma, et see eeldab otsusekindlat poliitilist juhtimist meie kõigi poolt. Kui te vaatate tagasi meie liidu ajaloole, siis mõistate, et Euroopa integratsiooni ajaloos ei ole kuigi palju asju juhtunud mingi ootamatult tekkinud avaliku arvamuse nõudel.
Peaaegu kõige eelduseks on olnud loov, kaugelevaatav, sageli keerukas ja nõudlik juhtimine, kuid me oleme hiljem võitnud ka oma kodanike toetuse sellele, mida me teeme.
Ma ütlesin, et ma olin oma riigi peaminister, kui me Euroopa Liiduga ühinesime. Me tegime läbi väga raevuka rahvahääletuskampaania. Me võitsime rahvahääletuse napilt. Avalik arvamus oli üsna pikka aega Euroopa Liidu vastu. Avaliku arvamuse küsitluste järgi oleme nüüd üks positiivsemalt Euroopa Liitu suhtuvaid Euroopa riike. Selle saavutamiseks oli vaja poliitilist juhtimist. See ei juhtu iseenesest.
Lubage mul Euroopa keerulisematest piirkondadest rääkides öelda, et leppimine ei ole lihtne. Selleks on vaja palju sedalaadi juhtimist, ja täielik leppimine on vaja saavutada kõigis Euroopa osades.
Paljud kõnelejad võtsid õigustatult üles Lääne-Balkani riikide küsimuse. Lubage mul teile kinnitada, et me oleme teadlikud Kosovoga seotud probleemidest ja vajadusest liikuda Kosovoga edasi, võttes arvesse ka mõningaid liidu sees esinevaid probleeme.
Mitmed kõnelejad, näiteks Doris Pack ja Hannes Swoboda, rääkisid Bosniast. Lubage mul sel teemal teha paar märkust. Ma olen sel aastal pühendanud neli täistööpäeva Bosnia juhtpoliitikutega suhtlemisele, et püüda neid edasi suunata ja üritada neile selgitada ohte, mis kaasnevad tagasilibisemisega ajal, kui kogu ülejäänud piirkond liigub edasi. Ilmselt olen ma teinud liiga palju, sest lõppude lõpuks peavad nad seda ise tegema, nagu ütles ka Doris Pack. See on nende, mitte meie riik, kuid meie ülesanne on neile öelda, et kui nad seda ei tee, liigub ülejäänud piirkond edasi ja see ei ole nende riigi jaoks hea. Seda me oleme püüdnud teha ja teatud määral püüame seda teha praegugi.
Meie laienemisprotsessi aluseks on saavutatud tulemused, nagu kõik on märkinud. See eeldab reforme. See eeldab leppimist. Ja see kehtib eranditult kõigi kohta. Kunagi kehtis see Rootsi kohta ja meie saime hakkama. See kehtib kõigi kohta.
Mis puudutab härrasmeest, kes ilmutas huvi arutelu algatamise suhtes, siis ma panin tähele, et palju - peamiselt paremäärmuslaste seas - oli neid, kel on Türgi ühinemise suhtes reservatsioone - kui võimalikult leebelt väljenduda. Minu arusaamist mööda oli nende argumendiks, et Türgi on liiga suur, liiga keeruline ja liiga islamiusku.
Kui te loete lepingu artiklit 49 - ja sellest artiklist peab meie poliitika lähtuma -, siis näete, et selles ei tehta erandeid suurtele riikidele ega keerulistele juhtumitele ja see ei sisalda usulisi kriteeriume.
(Vasaktsentristide aplaus)
Nii et me peame sellest kinni pidama. Ma kuulsin liigutavaid sõnu kristliku pärandi kohta ja neis oli palju tõde. Kõik katoliiklased ja õigeusklikud või protestandid ja anglikaanid võivad seda väga erinevalt tõlgendada, kuid ma tahaksin hoiatada juudi kultuuripärandi Euroopast väljajätmise eest. Nad ei ole küll kristlased, kuid nad on kõiki meie ajaloolisi probleeme arvestades osa Euroopa minevikust, olevikust ja tulevikust.
Ma väidaksin ka, et sama suur viga oleks eraldi määratleda islamiusku kodanikud - olgu praegustes liikmesriikides, Bosnias, mõnes muus riigis või Türgis - ja jätta nad lepingu artikli 49 kohaldamisalast välja. Ma leian, et see oleks viga.
(Vasaktsentristide aplaus)
Sellega seoses kuulasin ma huviga Kreekat esindava Maria Eleni Koppa sõnavõttu Lääne-Balkani riikide probleemide ja Türgiga leppimise kohta. Ma olen peaminister Papandreou hiljutised sammud ja avaldused teadmiseks võtnud.
Lõpetuseks tuleksin ühe oma lemmikteema juurde. Keegi mainis vastuvõtusuutlikkust - see küsimus kerkib neis aruteludes mõnikord üles -, s.t seda, et meil lihtsalt ei ole võimalik liiga palju riike vastu võtta ehk endasse neelata. Mulle ei meeldi see sõna. Ma ei näe Euroopa Liitu riike endasse neelava liiduna. Minu arvates ei ole me Suurbritanniat endasse neelanud. Ja ka Prantsusmaa ilmselt ei soovi, et teda neelataks. Ma loodan ka, et Rootsit kunagi endasse ei neelata.
Mina näen Euroopa Liitu nii, et see rikastab ühinevaid riike, ja ma ei ole veel näinud laienemist, mis oleks meie liitu nõrgestanud. Iga laienemine, olgugi keeruline, on muutnud Euroopa Liidu tugevamaks ja sihiteadlikumaks ning mina igatahes ei kuulu nende hulka, kes arvavad, et ajalugu on lõppenud. Artikkel 49 kuulub kohaldamisele.
Lõpetuseks - üks kõneleja ütles, et on teisigi riike, keda meie arutelud ei ole hõlmanud. See on tõsi. Artiklit 49 kohaldatakse kõikide Euroopa riikide suhtes, sealhulgas nende suhtes, keda tänases arutelus ei ole veel mainitud.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Austatud juhataja, tahaksin tänada teid väga elava ja sisuka arutelu eest Euroopa Liidu laienemise ning meie praeguse, järgmise aasta ja lähituleviku strateegia teemal. See arutelu on olnud kooskõlas Euroopa Parlamendi parimate demokraatlike traditsioonidega ja ma olen tänulik laiapõhjalise üldise toetuse eest meie hoolikalt ellu viidavale laienemispoliitikale.
Te olete õigustatult rõhutanud, et Euroopa Liidu laienemisel peab meie kohustustega kaasas käima tingimuste täitmine. Ma olen sellega nõus ning ma tahan toonitada, et ülimalt oluline on olla ühtaegu õiglane ja kindlameelne.
Me peame olema õiglased ja täitma oma kohustusi riikide ees, keda meie üldine laienemiskava Kagu-Euroopas hõlmab, s.t Lääne-Balkani riikide ja Türgi ees. Me võime olla ühtaegu kindlameelsed ja õiglased ning me peame kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega tegeldes kohaldama rangeid tingimusi.
Need kaks hoiakut toimivad ainult koos - paralleelselt ja teineteisega kooskõlas - ning selline lähenemine ongi Kagu-Euroopas reformide ning demokraatlike ja majanduslike muutuste esilekutsumise parim retsept. See on ka parim viis stabiilsuse kinnistamiseks Lääne-Balkani riikides ja põhivabadusi edendavate reformide esilekutsumiseks Türgis.
Ma leian, et Hélène Flautre'il oli õigus, kui ta ütles, et olemuslikult ei saa olla laienemisportfellist huvipakkuvamat portfelli. Mina aga pooldan mõõdukust - uskuge või mitte - ning minu arvates jõuab inimene huvipakkuvuse ja kütkestavuse vastuvõtmisel millalgi teatud piirini. Ja nagu Carl soovis, jääb veidi tööd ka minu ametijärglasele, järgmisele komisjonile ja Euroopa Parlamendile.
Olgu kuidas on, teiega oli tore koostööd teha. Me oleme ühiselt üht-teist saavutanud. Meenutagem, et Euroopa Liidu laienemine on suuresti kaasa aidanud sellele, et tänapäeva Euroopa on terviklik ja vaba. Jäägugi see nii ja viigem oma töö Kagu-Euroopas lõpule.
(Aplaus)
Juhataja
Mulle on kodukorra artikli 110 lõike 2 alusel esitatud resolutsiooni ettepanek.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval, 26. novembril 2009.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Elena Băsescu  
Minu arvates on ülimalt tähtis, et Euroopa Parlament osaleb laienemisprotsessi hindamisel. See protsess on olnud Euroopa Liidu jaoks väga edukas, sest on toonud Euroopasse rahu ja stabiilsust. Lisaks peame meeles pidama, et Lääne-Balkani riigid kuuluvad geograafiliselt, kultuuriliselt ja ajalooliselt Euroopasse. Resolutsioonis nimetatud potentsiaalsete kandidaatriikide seas tahaksin ma esile tõsta Serbia edukaid jõupingutusi ja käegakatsutavaid edusamme. See riik on liikunud edasi ja ühepoolselt rakendanud ELiga allkirjastatud kaubandusalast vahelepingut. Sellega on ta näidanud, et on otsustanud liikuda Euroopa Liidule lähemale vaatamata oma poliitilistele ja majanduslikele raskustele. Euroopa Parlament peab julgustama Serbiat jätkama liikumist ELi poole. Siinkohal peame paluma, et nõukogu ja komisjon ilmutaksid avatust ning jätkaksid viljakandvaid läbirääkimisi selle riigiga. Ma leian, et edusammud Serbia integreerimisel Euroopa Liitu ei tohiks sõltuda Kosovo iseseisvuse tunnustamisest.
Takis Hadjigeorgiou  
Vastuseis Türgile on väga oluline küsimus, mida arutatakse laienemise teema raames Euroopa Ülemkogu tippkohtumisel detsembris. Me toetame täielikku integratsiooni ning leiame, et see eesmärk peab olema liikumapanev jõud, mis kutsub esile reforme ja poliitilisi muutusi olulistes valdkondades. Me sooviksime märkida, et Türgi ei ole siiani täitnud oma lepingulisi kohustusi ELi ja kõigi liikmesriikide ees. Ta peab hakkama kohe oma kohustusi täitma, vastasel juhul ei saa detsembris toimuva hindamise tulemused olla positiivsed. Kohustused, mille alusel Türgit hinnatakse, ja ajakava on esitatud 2006. aasta detsembri järeldustes. Need hõlmavad lisaprotokolli rakendamist, Küprose Vabariigi tunnustamist ja kahepoolsete suhete parandamist ning konstruktiivset seisukohta Küprose küsimuse lahendamise korra suhtes. On absurdne, et Türgi taotleb integratsiooni ja reguleerivat rolli kõnealuses piirkonnas, ent rikub samas jätkuvalt rahvusvahelist õigust ja põhimõtteid, millele EL on rajatud, hoides okupatsioonivägesid ühes ELi liikmesriigis. Peale selle ei saa energiapeatükki avada enne, kui Türgi võimaldab Küprose Vabariigil kasutada oma suveräänseid õigusi Küprose Vabariigi majandusvööndis.
Cătălin Sorin Ivan  
Euroopa Liit on nagu ehitatav hoone ja seega oleks ELi laienemise peatamine vastuolus liidu aluseks oleva põhimõttega. ELi lepingu artiklis 49 on sätestatud: "Liidu liikmeks astumise avalduse võib esitada iga Euroopa riik, ....” Just seetõttu saab Lääne-Balkani riike, Türgit ja Islandit hõlmav laienemisstrateegia meie tegevuses suurema tähelepanu osaliseks. Ma toetan täielikult seda suurt huvi. Horvaatia, Türgi ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on kandidaatriigi staatuses ning nad on vastutustundlikult asunud integreerumise teele. Island, Montenegro ja Albaania on taotlenud ühinemist ning komisjon hindab nüüd Islandit ja Montenegrot. Kindlasti on veel vaja lahendada mitmeid probleeme, mis puudutavad näiteks korruptsiooni, kuritegevust ja ajakirjandusvabadust. Serbia, Montenegro ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi puhul 19. detsembril viisavabaduse kehtestamine annab sellele protsessile suure tõuke. Kuid ma tahan juhtida teie tähelepanu ka asjaolule, et laienemisest rääkides peame kaaluma ka Moldova Vabariiki, mis on praegu läbimas otsustavat poliitilist ajajärku seoses liikumisega demokraatia ja ELiga ühinemise poole. Seda silmas pidades peame toetama Moldova Vabariiki käsitleva Euroopa Liidu 2007.-2013. aasta strateegia eesmärkide rakendamist, et saavutada tulemused, mida kumbki pool soovib.
Tunne Kelam  
kirjalikult. - Ma sooviksin teha kolm tähelepanekut. Esiteks on mul hea meel, et välisminister Carl Bildt tõi välja Gabriele Albertini resolutsiooni kõige olulisema sõnumi, nimelt et EL jääb kindlaks otsusele jätkata laienemispoliitikat ja käsitab seda ühe edukama ELi poliitikavaldkonnana. Selle eest oleme palju tänu võlgu volinik Rehnile, kes on teinud suurepärast tööd. Teine tähtis sõnum on see, et õigusriigi põhimõtete järgimist loetakse demokraatliku arengu oluliseks põhimõtteks ja tulevaste ühinemiste üheks peamiseks tingimuseks. Samuti peaksime jätkuvalt väljendama selgelt nõuet kohaldada Kopenhaageni kriteeriume. Kolmas tähelepanek: ma soovitan tungivalt, et Euroopa Ülemkogu teeks detsembris otsuse avada ühinemisläbirääkimised Makedooniaga, lähtudes komisjoni soovitusest.
Petru Constantin Luhan  
kirjalikult. - Island on Euroopa laiemas integratsiooniprotsessis juba praegu aktiivne ja pikaajaline partner. Island teeb NATO asutajaliikmena, Euroopa Nõukogu, EFTA ja OSCE liikmena ning Schengeni koostöö osalisena ELi liikmesriikidega tihedat koostööd. Samuti on Island hinnangute järgi vastu võtnud juba umbes 60% ühenduse õigustikust. Sellest seisukohast on Islandi avaldus ELi liikmeks astumiseks loogiline samm.
Minu arvates on Islandil alati olnud tõmme Euroopa poole ja Islandi liikmekssaamisest võidaks mõlemad pooled. Me juba õpime Islandi kogemustest kalavarude säästva majandamise, maapõuesoojuse kasutamise ja kliimamuutuse vastaste meetmete vallas. Island on tõestanud oma kavatsust ühineda Euroopa Liiduga, sest ta esitas vastused komisjoni küsimustikule enne tähtaega, ja ma ootan detsembri keskel peetaval tippkohtumisel toimuva hindamise tulemusi. Kui kõik nõuded on täidetud ja saavutatud tulemuste põhimõttest peetakse kinni, ühineb Island loodetavasti Euroopa Liiduga samal ajal kui Horvaatia.
Andreas Mölzer  
Meil on vaja diferentseeritud lähenemist laienemisstrateegiale. Kui Island on Euroopa riik, kes on valmis ELi liikmeks astuma, siis Balkani riigid ei ole kaugeltki valmis, välja arvatud Horvaatia. Pärast ühinemist on lahendamata probleemidega raske toime tulla ja need jäävad aastateks lahendamata. Seetõttu ei tohi olla mingeid kahtlusi Balkani riikide valmisolekus Euroopa Liiduga ühineda ning sealsed palgad ja sotsiaalsed tingimused peavad vastama Euroopa keskmisele. Juba aastaid on raportid Türgi edusammude kohta koosnenud pikast probleemide loetelust. Kui Türgit võrrelda autoga, oleks ta tehnilisel ülevaatusel ammu läbi kukkunud. On fakt, et see riik ei ole osa Euroopast ei geograafilises, vaimses ega kultuurilises mõttes. Seda on selgesti näha inimõiguste ja sõnavabaduse järjekindlast eiramisest, mida kurdide kohta koostatud kava ei suuda varjata, ning Küprose küsimusest. Kuid võib-olla soovib ka EL oma inimõiguste normidest kõrvale kalduda? Sest ainult nii on võimalik selgitada ELi austusavaldusi Beneši dekreetide suhtes. Türgi peab ennast turgi rahvaste valitsejaks. Türgi tegevus on korduvalt näidanud, et Türgi ühinemise tulemusena ELi probleemid vaid kasvavad. Positiivseid tulemusi, näiteks energiavarustuse kindluse paranemist, on võimalik saavutada ka privilegeeritud partnerluse abil. Meil on ülim aeg hakata asjadest rääkima ausalt ja selgelt.
Csaba Sándor Tabajdi  
Lääne-Balkani piirkonna naaberriiki Ungarit esindava parlamendiliikmena toetan ma täielikult Lääne-Balkani riikide püüdlusi Euroopa Liiduga ühinemisel. Oluline samm selles valdkonnas oli komisjoni algatus viisanõude tühistamiseks Serbia, Makedoonia ja Montenegro puhul alates 1. jaanuarist 2010. Kuid Euroopa Parlamendi ettepanek tühistada viisanõue juba alates 19. detsembrist oleks sümboolse tähtsusega ja annaks ka praktilist kasu.
Vaevalt saaks Euroopa Liit Serbias Vojvodinas elavatele ungarlastele, keda ühendavad Ungariga arvukad sidemed, teha paremat jõulukinki kui viisavaba reisimise võimalus. See oleks kasulik kummalgi pool piiri elavatele pereliikmetele ja sõpradele. Olen kindel, et liikmesriigid annavad oma õnnistuse sellele otsusele juba sel kuul.
Viisavabadus on positiivne vastus Lääne-Balkani riikide tõsistele pingutustele Euroopaga integreerumisel. Serbia on viimasel ajal teinud eriti märkimisväärseid edusamme. Isegi komisjoni hiljutises aruandes on öeldud, et peaminister Mirko Cvetkovići uus valitsus on asunud edukalt korruptsiooniga võitlema, rääkimata väga olulistest edusammudest vähemuste õiguste vallas. Serbia parlament on võtnud vastu rahvusnõukogude seaduse. Lootustandvate esialgsete arutelude järel esitatakse otsus Vojvodina staatuse kohta Serbia parlamendile järgmisel nädalal. Vaatamata paljudele soodsatele sündmustele tuleb jätkata jõupingutusi etnilisel pinnal toime pandavate vägivaldsete kuritegude väljajuurimiseks ja lõpetada Vojvodina ungarlaste järjest sagedasemad peksmised.
Jarosław Leszek Wałęsa  
Ma tahaksin tänada Gabriele Albertinit resolutsiooni eest, mis käsitleb komisjoni laienemisstrateegiat. Ma olen muidugi nõus, et kandidaatriigid peavad reforme jätkama. Jõupingutused peaksid keskenduma õigusriigi põhimõtete järgimise ja etniliste vähemuste võrdse kohtlemise tagamisele ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisele. Hinnang poliitilisele olukorrale Türgis, sealhulgas kavandatud või ellu viidud reformidele kordab hinnangut, mille komisjon andis korralises aruandes. Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumide täitmisel on edusammud ilmsed, kuid kahjuks on veel palju teha väga vabalt tõlgendatavate kodanikuvabaduste valdkonnas. Kõige tähtsam on siiski see, et kahepoolsed vaidlused lahendataks asjaosaliste kaasamisega. Need küsimused ei peaks iseenesest saama ühinemisel takistuseks, kuid EL peaks püüdlema sinnapoole, et need lahendataks enne ühinemist. Euroopa Parlament peaks olema objektiivne vaatleja, sest meie soov on, et läbirääkimised lõpeksid kokkuleppe sõlmimisega, mis lihtsustaks Türgi ühinemist ELiga. Euroopa Liiduga 2004. aastal ühinenud Poola kodanikuna tean ma, et laienemisstrateegia on üks tõhusamaid ELi poliitikavaldkondi. Antud lubaduste täitmine on väga tähtis ja see kehtib ka Euroopa Liidu kohta. Ühinemisläbirääkimiste eesmärk on täisliikmeks saamine. Seega peaks rangete, kuid selgete tingimuste täitmine olema selle eesmärgi saavutamise peamine eeldus. See kehtib kõikide riikide, sealhulgas Türgi kohta.
Dominique Vlasto  
Meie resolutsioon tulevaste laienemiste kohta peab kajastama Euroopas valitsevat arvamust. Me peame vältima minevikus tehtud vigu ja rajama Euroopat koos tema rahvastega. Otsustega, mida me teeme, kaasnevad kohustused ning need peavad olema hästi ette valmistatud ja ning selgitatud, et Euroopa kodanike enamus võiks neid toetada. Euroopa Parlament, kes esindab kodanikke, peab selles küsimuses olema eriti valvas.
Kiirustamine oleks halvim võimalik teguviis ja võib viia meid tagasi institutsioonilisse ebastabiilsusesse, kuigi tänu Lissaboni lepingu jõustumisele on Euroopa Liit seda probleemi seljataha jätmas. Nüüd peame me Lissaboni lepingust tuleneva uue institutsioonilise mehhanismi proovile panema, ehitama poliitilist Euroopat ning tugevdama poliitikat, mida meie kaaskodanikud tööhõive, majanduskasvu, kliimamuutuse vastu võitlemise, energiavarustuse kindluse ja ühise kaitsepoliitika vallas vajavad.
Me ei tohiks prioriteete muuta, vaid peaksime enne ELi uute laienemiste kavandamist hoopis suurendama ühenduse poliitikavaldkondade kooskõla ja tõhusust. Lõpetuseks ütlen, et olen endiselt vastu Türgi ühinemisele Euroopa Liiduga ja loodan jätkuvalt, et selle riigiga sõlmitakse Vahemere Liidu raames privilegeeritud partnerlus.
