Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0448/2006).
Vi behandler en række spørgsmål til Kommissionen.
Første del
Formanden

Om: Arbejdstagere fra Rumænien og Bulgarien
Kommissionens rapport om gennemførelsen af overgangsordningerne i tiltrædelsestraktaterne fra 2003 viser, at arbejdstagernes bevægelighed fra de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004, til EU-15 som helhed har haft en positiv virkning. Er Kommissionen derfor skuffet over, at medlemsstater som f.eks. Det Forenede Kongerige og Irland har besluttet at begrænse rumænernes og bulgarernes ret til at arbejde i deres respektive lande, når Rumænien og Bulgarien bliver fuldgyldige medlemmer af EU den 1. januar?
Vil dette efter Kommissionens opfattelse få negative økonomiske følger både i de pågældende medlemsstater og i EU som helhed, eller vil det tvinge flere til at arbejde sort? Finder Kommissionen det foruroligende, når nogle medlemsstater giver udtryk for bekymring over en indvandringsbølge, samtidig med at der er registreret et fald i arbejdsløsheden, en stigning i beskæftigelsen og en højere økonomisk vækst i Det Forenede Kongerige, Irland og Sverige (som ikke indførte restriktioner efter 2004)?
Olli Rehn
Fru formand! Kommissionen er principielt fortaler for fuld anvendelse af de fire friheder, herunder fri bevægelighed for arbejdstagere i EU. Det skal erindres, at denne frihed er et af de vigtigste principper i Rom-traktaten.
I tiltrædelsestraktaterne med Bulgarien og Rumænien er der - som det også var tilfældet i de tidligere udvidelser - fastlagt overgangsbestemmelser om retten til fri bevægelighed for arbejdstagere. I henhold til disse bestemmelser er det grundlæggende op til hver enkelt medlemsstat at afgøre, om den under en overgangsperiode ønsker at give bulgarske og rumænske statsborgere adgang til deres arbejdsmarkeder. Alle medlemsstaterne har således ret til selv at bestemme.
Kommissionen har besluttet at sende en skrivelse til alle medlemsstaterne med en påmindelse om deres forpligtelser i henhold til EU-retten og en anmodning om at fremlægge alle oplysninger om enhver national foranstaltning, der eventuelt træffes i de første to år efter tiltrædelsen af Bulgarien og Rumænien.
Jeg vil samtidig henlede opmærksomheden på Kommissionens rapport om nationale overgangsordninger i forbindelse med udvidelsen den 1. maj 2004 og især på afsløringen af, at ansættelsen af arbejdstagere fra tiltrædelseslandene har haft en positiv virkning og faktisk medvirket til at mindske ubalancerne på de nationale arbejdsmarkeder, uden at disse arbejdstagere har taget pladser fra de lokale arbejdssøgende. Dette gælder naturligvis de medlemsstater, der har afhjulpet den frie bevægelighed for arbejdstagere.
I rapporten er det endvidere fastsat, at der har været en generel positiv virkning på økonomien i EU-15, hvor arbejdstagerne fra de nye medlemsstater har bidraget til fremme af arbejdsmarkeder, bæredygtig økonomisk vækst og bedre offentlige finanser. I rapporten er det endvidere fastsat, at begrænsningerne af adgang til arbejdsmarkederne kan øge forekomsten af sort arbejde.
Kommissionen mener, at disse resultater stadig er gyldige og er overbevist om, at medlemsstaterne vil overveje situationen nøje, når de beslutter, om de skal træffe overgangsforanstaltninger i forhold til Bulgarien og Rumænien.
Sharon Bowles
(EN) Fru formand! Vi ved, at der i fremtiden vil være en mindre arbejdsstyrke til at støtte et stigende antal pensionister. I lyset af denne situation, som ikke ligger langt ude i fremtiden - faktisk er situationen så småt en realitet - mener De så, at de lande, der har forøget arbejdsstyrken ved at være mere liberale og fremme fri bevægelighed for arbejdstagere og indvandring, har fået et forspring i forhold til de øvrige lande, der har været mere restriktive?
Olli Rehn
Fru formand! Mange tak for spørgsmålet, fru Bowles. Det er meget muligt, at det er tilfældet, men det vil kun tiden vise, og det er derfor, at vi konstant følger udviklingen på arbejdsmarkederne i EU's medlemsstater.
Der er to grundlæggende scenarier, som kan variere fra den ene medlemsstat til den anden, nemlig at en given medlemsstat kan drage fordel af muligheden for at modtage arbejdstagere fra de nye medlemsstater på grund af landets demografiske profil og de udfordringer, som en aldrende befolkning skaber. På den anden side kan en anden medlemsstat opleve arbejdsmarkedsproblemer og højere arbejdsløshed, og regeringen i den pågældende medlemsstat kan derfor beslutte, at den på grund af omstændighederne vil benytte sig af overgangsordningerne. Derfor har vi besluttet at lade det være op til de enkelte medlemsstater at afgøre, og derfor har vi givet dem mulighed for at træffe overgangsforanstaltninger.
Richard Corbett
(EN) Fru formand! Den oprindelige skriftlige forespørgsel omhandlede den relativt lette overgangsbegrænsning, som Irland og Det forenede Kongerige har fastsat vedrørende de to seneste medlemsstater. Hr. kommissær, er De enig i, at det er langt vigtigere at fokusere på de fortsatte begrænsninger i relation til de nye medlemsstater, som stadig pålægges af hovedparten af de 15 gamle medlemsstater?
Olli Rehn
Fru formand! Jeg har noteret mig beslutningerne fra Det Forenede Kongerige og Irland. Disse medlemsstater har ligesom alle andre medlemsstater ret til at træffe egne beslutninger. Inden disse beslutninger blev truffet, henviste jeg til Det Forenede Kongerige og Irland i argumenterne til fordel for kandidatlandenes adgang til medlemsstaternes arbejdsmarkeder. Jeg er stolt af i kraft af min stilling at have hjulpet premierministeren i Finland med at lave et udkast til dennes tale den 1. maj 2004, hvor han erklærede, at Finland sandsynligvis ville fjerne begrænsningerne af den frie bevægelighed for arbejdstagere fra de nye medlemsstater. Den pågældende medlemsstat opretholder den samme liberale praksis over for Bulgarien og Rumænien.
Faktum er, at det på baggrund af meget pålidelige undersøgelser er tydeligt, at der generelt har været en positiv virkning, men vi ønsker samtidig, at det skal være op til medlemsstaterne - og det er nødvendigt, for det er den beslutning, som er truffet af Det Europæiske Råd, som er det højeste beslutningsdygtige organ i EU i sager som denne.
Alexander Stubb
(EN) Fru formand! Jeg ønsker at besvare hr. Corbetts spørgsmål. Det interessante er, at betjeningen ikke mere foregår på korrekt engelsk, når man går på restaurant eller pub i Det Forenede Kongerige nu om dage. Vi finner ville synes, at det var meget spændende, hvis 500.000 personer talte blot en lille smule finsk med accent.
Jeg ønsker for det første at takke Kommissionen for den store indsats i forbindelse med fri bevægelighed. Jeg ønsker endvidere at takke de medlemsstater, der har støttet den frie bevægelighed for arbejdstagere fra de nye medlemsstater. Mit spørgsmål er enkelt og lige til. Hvad vil Kommissionen gøre for at opretholde presset på de gamle medlemsstater for at få dem til at åbne op for arbejdstagernes frie bevægelighed, som Det Forenede Kongerige, Irland, Sverige, Danmark, Finland, Holland og et par andre lande allerede har gjort?
Olli Rehn
Fru formand! Det glæder mig, at hr. Stubb så hurtigt har fået flyttet sig fra de bageste pladser til de forreste pladser i Parlamentet. Det er imponerende og bemærkelsesværdigt.
Jeg kan nævne, at vi fortsat følger udviklingen på de europæiske arbejdsmarkeder, og at alt tyder på, at de lande, der har haft en liberal indstilling til at modtage arbejdstagere fra de nye medlemsstater, f.eks. Det Forenede Kongerige og Irland, har draget fordel deraf med generel økonomisk vækst og bedre funktion af arbejdsmarkedet. Vi vil derfor fortsat fremme den frie bevægelighed for arbejdstagere, så vi har positive referencer som de to pågældende lande og andre lande som f.eks. Finland. Efter at vi har argumenteret til fordel for sagen, er det op til de enkelte medlemsstater, og vi må naturligvis stole på de enkelte medlemsstaters dømmekraft, idet de bedst selv kender forholdene i deres egne lande, og hvad der er bedst for de pågældende lande og borgere.
Formanden

Om: Afgiftsfrit salg i forbindelse med de nye flysikkerhedsbestemmelser
Efter indførelsen den 6. november af de nye EU-flysikkerhedsbestemmelser er der blevet givet udtryk for bekymring om, hvordan de nye bestemmelser vil påvirke det samlede afgiftsfrie marked. Dette marked er af afgørende betydning for mange europæiske producenter af luksusmærker, herunder også skotske whisky-producenter i min valgkreds. De nye bestemmelser gør det muligt for passagererne fortsat at købe flydende produkter fra butikkerne på luftsiden (ved hjælp af systemet med gennemsigtige plastikposer). Imidlertid gælder disse bestemmelser kun fællesskabslufthavne og fællesskabsflyselskaber. Som følge heraf kan hverken afgiftsfrie butikker i større internationale lufthavne uden for Europa eller ikkeEU-flyselskaber sælge populære varer som f.eks. fin skotsk whisky til passagerer, der rejser til EU og som skifter fly i en EU- eller EØS-lufthavn.
Kan kommissæren oplyse mig om, hvilke skridt Kommissionen agter at tage for at lette de afgiftsfrie salg til transitpassagerer, der rejser til EU, og sikre dette vigtige marked for de skotske whisky-producenter, deres ansatte og den lokale økonomi?
Joe Borg
Fru formand! Jeg ønsker at takke hr. Martin for spørgsmålet. Formålet med Kommissionens forordning (EF) nr. 1546/2006 er at behandle den nye trussel imod civil luftfart på grund af hjemmelavede flydende sprængstoffer. I henhold til forordningen er det forbudt for passagerer på fly, der afgår fra lufthavnene i EU, at medbringe flydende produkter i håndbagagen i mængder over 100 ml. Der er dog fastlagt en undtagelse for flydende produkter, som sælges i lufthavnsbutikkerne og om bord på flyet, hvor visse sikkerhedskrav er opfyldt, herunder en system til beskyttelse imod manipulation af tasker.
Da EU-lovgivningen ikke finder anvendelse i tredjelande, er det på nuværende tidspunkt ikke muligt at sikre, at lufthavnene i tredjelande eller flyselskaberne uden for EU har samme sikkerhedskrav som EU og Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Derfor kan disse lufthavne ikke drage fordel af denne undtagelse. Kommissionen vil overveje, om det vil være muligt at samarbejde med tredjelandene om at træffe ligeværdige sikkerhedsforanstaltninger.
David Martin
(EN) Fru formand! Mange tak for Deres svar, hr. kommissær. Men jeg spekulerer på, om De helt forstår den vrede, som mange EU-borgere og rejsende fra andre steder i verden føler, når de kommer til EU her til jul, og som efter at have købt en fin skotsk whisky og andre produkter i en lufthavn som Edinburgh eller Glasgow erfarer, at deres toldfrie varer konfiskeres i den pågældende lufthavn. Det vil skabe meget utilfredshed og ærgrelse.
Hr. kommissær, er De enig i, at vi har brug for en form for reklamekampagne i tredjelandene for at skabe opmærksomhed om denne situation? Og vil De venligst drøfte situationen med de internationale luftfartsorganisationer hurtigst muligt og undersøge, om vi kan fastlægge en fælles standard globalt for at undgå, at dette problem opstår?
Joe Borg
Fru formand! Mange tak for spørgsmålet, hr. Martin.
Jeg vil starte med at understrege, at man ikke kan gå på kompromis med sikkerheden. Kommissionen og EU gør alt, hvad de kan, for yderligere at forbedre ordningen, hvad angår EU, selv om det formentlig vil være svært at opnå betydelige resultater på kort sigt - og dermed inden jul - da det også er nødvendigt at indlede forhandlinger med tredjelandene for at overbevise dem om nødvendigheden af sikkerhedsforanstaltninger.
Hvad angår Deres forslag om en reklamekampagne har Kommissionen samarbejdet med de involverede lufthavns- og luftfartsorganisationer for at få dem til at informere deres medlemmer i tredjelandene om de nye EU-regler. Derudover har Kommissionen støttet disse organisationer i deres kampagner med henblik på at informere passagerer om udviklingen af standardiserede opslag og foldere med oplysninger, som deres medlemmer kan anvende som led i deres egne oplysningskampagner.
Reinhard Rack
(DE) Fru formand, hr. kommissær! Jeg ved, at spørgsmål om flysikkerhed ikke hører direkte under Deres ressort, men sandsynligvis kan De alligevel let besvare dette tillægsspørgsmål. Vi får hver dag utallige klager fra flypassagerer. Vi oplever det selv på vores egen krop. Mange af os opfatter de trufne foranstaltninger som rene alibiforanstaltninger, som ikke giver ekstra sikkerhed, men mange ekstra vanskeligheder for passagererne. Især betyder de øgede forretningsmuligheder for tandpastafirmaer og kontaktlinsevæskefirmaer. I virkeligheden skabes der ikke ekstra sikkerhed.
Joe Borg
Fru formand! Kommissionen er af den opfattelse, at ordningen rent faktisk bidrager til øget sikkerhed, fordi der naturligvis foretages fysisk kontrol af passagererne for at afgøre, om de er i besiddelse af sådanne væsker. Alle væsker skal opbevares i gennemsigtige poser.
Derudover er der spørgsmålet om opfattelse. Passagerer føler, at der gøres noget ved sagen, og at man tænker sig grundigt om, inden man forsøger at medbringe noget om bord, der måske er suspekt, og som vil blive opdaget.
Jörg Leichtfried
(DE) Fru formand! Jeg har et spørgsmål, som fører mig til en substans, der hører til det oprindelige spørgsmål. Whisky fremstilles jo af vand, og jeg har et spørgsmål om vand. Jeg bor i et land, hvor man ikke er vant til at skulle købe vand dyrt. Vand er til rådighed alle vegne. Men hvis man ser sig omkring i europæiske lufthavne, så er selv de mindste mængder vand utroligt dyre. En lille flaske vand koster 3-4 euro. Det er efter min mening ikke acceptabelt. Det skyldes snarere det sikkerhedssystem, der nu anvendes. Hr. kommissær! Hvad vil Kommissionen gøre i dette specielle spørgsmål for at beskytte de europæiske forbrugere?
Joe Borg
Fru formand! Det er ikke direkte mit ansvarsområde, så jeg kan blot sige, at jeg har taget disse bemærkninger til efterretning, og at jeg vil videregive dem til næstformanden, hr. Barrot, og kommissæren, hr. Kyprianou, som har ansvaret for forbrugerbeskyttelse.
Formanden

Om: Kompensation for flyforsinkelser
Inden for lufttrafikken i Europa opstår der i stadig større grad forsinkelser, der skaber store gener for passagererne. Finder Kommissionen, at der er mulighed for at ændre forordning (EF) nr. 261/2004, således at der - som det er tilfældet inden for jernbanetrafikken - også inden for lufttrafikken betales økonomisk kompensation i forhold til, hvor stor forsinkelsen er?
Joe Borg
Fru formand! I henhold til forordning (EF) nr. 261/2004 om fælles bestemmelser om kompensation og bistand til luftfartspassagerer er luftfartsselskaberne ikke forpligtet til at tilbyde økonomisk kompensation til passagererne ved lange forsinkelser. Ifølge forordningen kræves det dog, at passagererne skal modtage bistand fra luftfartsselskabet, herunder mad og drikke og overnatning, hvis det er nødvendigt.
Derudover er der i Montreal-konventionen, den opdaterede version af Warszawa-konventionen, som blev gennemført i medfør af forordning (EF) nr. 889/2002 om ændring af regler for luftfartsselskabers erstatningsansvar, fastsat visse rettigheder i tilfælde af forsinkelser, hvorved luftfartsselskabets erstatningsansvar er begrænset til 4.150 SDR, som svarer til ca. 5.000 euro. I sådanne tilfælde skal passageren påvise en forbindelse mellem de skader, han/hun er påført, og den hændelse, som luftfartsselskabet er skyld i.
I henhold til artikel 17 i forordning 261/2004 skal Kommissionen aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om, hvordan denne forordning fungerer i medlemsstaterne. Der vil blive iværksat en udbudsprocedure for at få foretaget en undersøgelse, der er baseret på kvantitative og kvalitative data, af en ekstern konsulent. Undersøgelsen vil især omhandle spørgsmål, som er forbundet med forsinkelser og aflysninger samt håndhævelse af den pågældende forordning.
På nuværende tidspunkt kan Kommissionen ikke forudsige, om der skal træffes yderligere foranstaltninger til forbedring af beskyttelsen af luftfartspassagerer. Kommissionen skal vente på de endelige resultater af undersøgelsen foretaget af de eksterne konsulenter.
Reinhard Rack
(DE) Fru formand! Jeg vil pege på to ting. Den internationale erstatningsordning, som De taler om, er netop den form for erstatning, som vi ikke vil byde vores borgere. Det skal ikke være nødvendigt at påtage sig en stor retssag for at få sin ret. Derfor vil jeg spørge, om der kan ske ændringer her, og om vi kan få en klarere definition af begrebet force majeure. Flyselskaberne siger, det er force majeure, når en maskine er itu. I virkeligheden er maskinen itu, fordi flyselskaberne stadig hyppigere flyver med gammelt materiel.
Joe Borg
Fru formand! Jeg ønsker at understrege, at den meget vigtige forskel mellem den tidligere forordning og den nuværende forordning, som er baseret på Montreal-konventionen, er, at passagererne er berettiget til at modtage direkte information på stedet, bistand og omdirigeringsfaciliteter, hvorimod Montreal-konventionen kun dækker ad hoc-erstatningskrav til fremstilling i retten af eventuelle problemer forårsaget af en forsinkelse, som De helt korrekt nævnte. Jeg vil imidlertid videregive Deres bemærkninger til næstformanden, hr. Barrot, for at finde ud af, om der kan gøres mere, selv om Kommissionen, som jeg fremhævede i mit svar på spørgsmålet, ikke forventer, at der vil blive truffet yderligere foranstaltninger, før resultatet af undersøgelsen - der foretages af en ekstern konsulent - foreligger.
Robert Evans
(EN) Fru formand! Mange tak for forklaringen, hr. kommissær. Jeg ønsker at henlede opmærksomheden på det faktum, at Air France i går aftes aflyste flyvningen fra Gatwick til Strasbourg på grund af tekniske problemer, men nægtede at hjælpe passagererne med hotelophold. Vil kommissæren benytte denne lejlighed til at understrege over for Air France og de øvrige luftfartsselskaber, at den nuværende EU-lovgivning - denne lovgivning - også gælder for dem, og at de ikke skal lede efter smuthuller og forsøge at slippe uden om, men respektere EU-lovgivningen og støtte passagererne, når flyene aflyses, som det var tilfældet i går.
Joe Borg
Fru formand! Generelt indeholder forordning (EF) nr. 261/2004 ingen bestemmelser om ekstraordinære omstændigheder forbundet med boarding. Hvis et luftfartsselskab på grund af en teknisk fejl bliver nødt til at erstatte det originale fly med et mindre fly, og nogle af passagererne ikke kan komme med, fordi der ikke er plads til alle, og de så må blive i lufthavnen, skal disse strandede passagerer have hjælp og tilbydes økonomisk kompensation som fastsat i forordningen.
Det er kun af årsager som f.eks. sundhed, sikkerhed eller utilstrækkelig rejsedokumentation, at passagerer kan forhindres i at stige om bord på et fly. Jeg ønsker endvidere at henlede hr. Barrots opmærksomhed på Deres specifikke kommentarer om Air France's aflysning i går aftes.
Richard Seeber
(DE) Fru formand! På grund af de ekstreme sikkerhedsforanstaltninger, som risikoen for terror fører med sig, opstår der nu stadig oftere ekstreme forsinkelser. Disse sikkerhedsforanstaltninger koster naturligvis også rigtig mange penge. Overvejer Kommissionen at lægge disse udgifter, som i dag bæres af samfundet, effektivt over på flyselskaberne eller passagererne, eller vil man fortsætte med at bebyrde staten med disse generelle omkostninger?
Joe Borg
Fru formand! Det er rigtigt, at sikkerhedsforanstaltninger og yderligere sikkerhedsforanstaltninger - og dette punkt relaterer også til det tidligere spørgsmål - er forbundet med udgifter. Det er dog nødvendigt at understrege, at hensynet til udgifterne kun er sekundært, hvis vi skal løse problemerne med flysikkerheden.
Når dette er sagt, vil jeg imidlertid videregive Deres bemærkninger til hr. Barrot for at finde ud af, om der er grundlag for at undersøge mulighederne for at dele udgifterne i denne sammenhæng.
Formanden
Dermed er vi nået til anden del af spørgetiden. Da vi kun har ca. en halv time at gøre godt med, kan jeg kun tillade 10 minutters spørgetid i alt pr. kommissær. Det beder jeg alle spørgerne om at indstille sig på.
Formanden

Om: EU-foranstaltninger til at stoppe kasseringen af bifangster
Agter Kommissionen at træffe foranstaltninger for at stoppe fiskerfartøjers kassering af bifangster?
Joe Borg
Fru formand! Det håber jeg.
Som svar på hr. Davies' spørgsmål om, hvornår Kommissionen vil træffe foranstaltninger for at stoppe fiskerfartøjers kassering af bifangster, ønsker jeg først og fremmest at understrege, at Kommissionen betragter kassering af bifangster som et alvorligt problem inden for europæisk fiskeri, og at den vil gribe ind over dette problem hurtigst muligt.
Årsagen til kassering af bifangster er, at mange europæiske fiskerfartøjer lander uønskede bifangster, som derfor kasseres. Kasseringen af bifangster kan begrænses og i sidste ende elimineres ved at begrænse de uønskede bifangster gennem regulering eller ved at træffe tilskyndelsesforanstaltninger til udvikling af fisketeknologier og former for fiskepraksis, der medfører færre bifangster og derfor mindre at kassere.
Kommissionen vil i starten af 2007 offentliggøre en meddelelse om begrænsning af bifangster. De instrumenter, der vil blive overvejet i denne sammenhæng, omfatter selektive fiskeriområder, lukkede områder, krav til flytning af fangstområder, hvor der er risiko for betydelige bifangster, og økonomiske sanktioner i relation til bifangster.
Kommissionen vil skitsere de vigtigste elementer af en ny politik om bifangster og indlede en forhandling om gennemførelsen af denne politik. Kommissionen vil efter en forhandling i starten af 2007 undersøge muligheden for at træffe gennemførelsesforanstaltninger på grundlag af fiskerityper, hvoraf de første vil blive præsenteret i 2008.
Chris Davies
(EN) Fru formand! Jeg ønsker at takke kommissæren. Jeg mødtes med fiskerisammenslutningen Fleetwood Fish Producers' Association for nylig, hvor man forklarede, at Fleetwood's kystfiskeri medfører ca. 70-80 % bifangster for fartøjer over 10 m. Fleetwood nævnte endvidere, at Det Irske Hav er fuld af fisk, men at fiskene slås ihjel, fordi de fanges, inden de er store nok til at yngle. Og i henhold til sammenslutningen vil fiskeriet blive betragtet som torskefiskeri, hvis fiskerne bruger større net, og så skal de være på søen i færre dage, de vil miste deres indtægt, og det vil være starten på en ond cirkel.
Hr. kommissær, jeg ved, at De ønsker at gøre noget ved situationen. Jeg har drøftet situationen med Dem igennem mange år. Men nu har De været kommissær i over to år, og De taler om, at der vil ske noget i 2008! Er De selv tilfreds med denne tidshorisont? Det er en helt urimelig tidshorisont, og det må der gøres noget ved!
Joe Borg
Fru formand! Jeg er bestemt ikke tilfreds med langt de fleste aspekter af fiskeriet. Tidshorisonten for opnåelse af resultater skyldes ikke manglende vilje fra vores side eller manglende midler til at forsøge at opnå resultater eller en mangel på determination fra Kommissionens side. Det skyldes snarere, at vi har et meget kompliceret fiskeri i EU's farvande.
Det er meget lettere at få en anstændig ordning for bifangster til at fungere længere mod nord, hvor fiskeriet er relativt rent, hvor man kan fiske efter makrel og regne med næsten udelukkende at fange makrel. I EU's farvande går man i langt de fleste tilfælde efter en særlig art, men der er et begreb, som kaldes blandet fiskeri, og det er langt mere kompliceret at håndtere.
Vi undersøger forskellige muligheder for at træffe foranstaltninger, der vil begrænse kassering af bifangster betydeligt. I år har vi forsøgt at indføre en ordning for indsatsforvaltning i Kattegat. Det Regionale Rådgivende Råd for Nordsøen har været meget involveret heri. Vi havde håbet, at jeg på Det Europæiske Råds møde i december kunne meddele, at ordningen ville blive iværksat i 2007. Men efter at have overvejet forskellige forslag vedrørende gennemførelsen af en sådan ordning, har operatørernes repræsentanter bedt os om mere tid i erkendelse af, at der formentlig vil være betydelige konsekvenser for fiskeriet.
Det Regionale Rådgivende Råd for Nordsøen støtter denne beslutning, og jeg vil derfor ikke foreslå, at ordningen iværksættes i 2007. Jeg håber, at den vil blive iværksat i løbet af næste år, og at der vil være etableret en langt mere generel holdning til fiskeriforvaltning, hvorved kasseringen af bifangster begrænses så meget som muligt.
De fiskere, som De talte med, har delvist ret, men der er også et væsentligt element af overdrivelse.
James Hugh Allister
(EN) Fru formand! I Kommissionens dokumentation, der blev offentliggjort i forbindelse med det kommende møde i Rådet (fiskeri), henvises der til muligheden for at medtage torskefiskeri inden for rammerne af "bifangstfiskeri af torsk". Kan kommissæren eventuelt forklare dette lidt mere detaljeret og definere, hvad der menes med "bifangstfiskeri af torsk"? Hvad vil det betyde i praksis? Vil det involvere en procentgrænse, og vil vi stadig være vidne til, at værdifulde fisk kasseres? Vil kommissæren venligst forklare, hvad der menes med "bifangstfiskeri af torsk"?
Joe Borg
Fru formand! Det er lidt for tidligt at gå i detaljer, for hvis jeg gør det inden drøftelserne med interessenterne, kunne det give unødige problemer som så ofte i forbindelse med fiskeri. Vores hensigt er at involvere de regionale rådgivende råd med henblik på at forvalte fiskeriet på en måde, hvor vi forsøger at løse problemet med torskefiskeriet effektivt.
Som alle ved, er der et alvorligt problem med torskebestanden. I næsten alle EU-farvande er der færre og færre torsk. Det er muligt at redde bestanden, men det kræver opfindsomhed. Den generelle tanke bag bifangstfiskeri af torsk er, at man ikke går målrettet efter torsk, så længe bestanden ikke er genoprettet. Fiskerne skal derfor ikke gå målrettet efter torsk, men have mulighed for at lande torsk, der er fanget som bifangst, inden for visse grænser. På den måde vil man have et incitament for at diversificere fiskeriet til fiskeri af andre arter, således at man ikke fisker målrettet efter torsk og samtidig undgår den unødvendige og meget kostbare kassering af torsk.
Det er den grundlæggende idé, som vi skal arbejde videre med, og som vi skal drøfte hovedsageligt med interessenterne for at finde ud af, om det er en mulighed, eller om - som i mange andre henseender - vi ender med at konkludere, at ordningen, som den fungerer nu, generelt giver bedre resultater. Men jeg håber, at vi får fastlagt en ordning, som vil give langt bedre resultater end den ordning, som vi har i øjeblikket, hvad angår torsk og genopretning af torskebestanden især.
Formanden
Spørgsmål nr. 41 er trukket tilbage.

Om: Foranstaltninger iværksat af Kommissionen som følge af henstillingerne i betænkningen om kvinder og fiskeri
Betænkningen om kvinders netværk: Fiskeri, landbrug og diversificering, vedtaget på plenarforsamlingen den 15. december 2005, indeholdt en række henstillinger fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling.
I betænkningen efterlystes bl.a. midler til forbedring af levevilkårene for kvinder, som arbejder inden for fiskerisektoren, og af det samfund, som de lever i.
Hvilke foranstaltninger påtænker Kommissionen at iværksætte for at fremme de bestræbelser, som kvinderne udfolder, med henblik på at sikre deres sociale og økonomiske rettigheder, og for i højere grad at blive anerkendt både juridisk og socialt?
Er der planlagt foranstaltninger, som sikrer en nøje overholdelse af princippet om lige behandling af og lige muligheder for kvinder og mænd med hensyn til uddannelse og adgang til finansiering og kredit, herunder mikrokredit?
Hvordan agter Kommissionen at øge kvindernes effektive inddragelse i fiskeriets repræsentative organer, beslutningsorganer og rådgivende organer, såvel på europæisk som på nationalt og regionalt plan?
Har Kommissionen iværksat et projekt, der især fokuserer på kvindelige skaldyrsfiskeres særlige situation?
Joe Borg
Fru formand! Jeg ønsker at takke Teresa Riera Madurel for spørgsmålet om Kommissionens opfølgning på henstillingerne i betænkningen om kvinders netværk: Fiskeri, landbrug og diversificering, som blev vedtaget af Parlamentet den 15. december 2005.
Kommissionen mener, at situationen for kvinder, der arbejder i fiskerisektoren, og især den juridiske og sociale anerkendelse deraf, er et meget væsentligt spørgsmål. Kommissionen benytter alle de instrumenter, som den har til rådighed, til at fremme lige behandling af og lige muligheder for kvinder og mænd i den pågældende sektor.
Hvad angår de fire specifikke spørgsmål, som Teresa Riera Madurel rejste, ønsker Kommissionen at fremhæve følgende.
For det første er det i Den Europæiske Fiskerifond, der er det nye instrument for fiskeri for 2007-2013, udtrykkeligt fastsat i artikel 4, litra g, at en af målsætningerne er at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder i udviklingen af fiskerisektoren og fiskeriområderne. Den Europæiske Fiskerifond er baseret på princippet om partnerskab med alle interessenter i fiskerisektoren, og det dækker helt eksplicit partnerskab med de organer, der er ansvarlige for fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder. Fonden indeholder specifikke bestemmelser om fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder, både gennem større inddragelse af kvinder i beslutningsprocesserne og i de programmer, der skal gennemføres af medlemsstaterne. Kommissionen arbejder især på at fremme deltagelsen af kvinder i forskellige stadier af gennemførelsen af Den Europæiske Fiskerifond, herunder opbygning, overvågning og evaluering af medlemsstaternes operationelle programmer for den næste programmeringsperiode.
Den Europæiske Fiskerifond kan endvidere støtte foranstaltninger, der har til formål at fremme lige muligheder mellem mænd og kvinder gennem netværk og udveksling af bedste praksis blandt relevante organisationer. Kommissionen vil gøre alt for at sikre, at medlemsstaterne følger disse bestemmelser og prioriteter i deres operationelle programmer.
For det andet anerkender Kommissionen betydningen af uddannelse i fiskerisektoren, og uddannelse og praktik er berettiget til støtte i henhold til Den Europæiske Fiskerifond. Uddannelsesforanstaltninger forventes også at fremme kvinders adgang til beskæftigelse. I henhold til fondens nye prioritetsakse 4 om bæredygtig udvikling af fiskeriområder kan der tildeles støtte til spredning af aktiviteter og fremme af alternativ beskæftigelse for fiskere gennem mange forskellige foranstaltninger. Særlige foranstaltninger til fremme af kvalifikationer, tilpasning til arbejdet og adgang til beskæftigelse for kvinder kan endvidere støttes under denne akse. Det skal understreges, at Kommissionen fremmer involveringen af kvinder i de lokale organer til forvaltning af de foranstaltninger, der støttes under akse 4.
For det tredje skal medlemsstaterne i henhold til Den Europæiske Fiskerifond og som nævnt tidligere sikre bred og effektiv involvering af alle relevante tredjeparter i de forskellige programmeringsfaser, og det omfatter de organer, der er ansvarlige for fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder. I henhold til Den Europæiske Fiskerifond skal de operationelle programmer indeholde oplysninger om, hvordan partnerskabsprincippet skal gennemføres, en liste over de parter, der er konsulteret, resultaterne af de pågældende konsultationer, og hvordan de er inddraget. Den nye prioritetsakse 4 om bæredygtig udvikling af fiskeriområderne, der støttes under Den Europæiske Fiskerifond, vil blive gennemført via en bottom up-tilgang. De lokale aktører, herunder kvindeorganisationer, skal tjene som drivkraft for udvikling og gennemførelse af lokale udviklingsstrategier. Kvindeorganisationerne får på denne måde mulighed for at blive inddraget i beslutningsprocesserne på lokalt plan og sikre, at der tages højde for deres specifikke ønsker og forslag i de lokale udviklingsstrategier. Kvinderne og deres repræsentanter opfordres endvidere til at deltage i de regionale rådgivende råd, som blev oprettet for at forbedre styringen af den reformerede fælles fiskeripolitik. F.eks. har flere kvindeorganisationer allerede en plads i det regionale rådgivende råd for Nordsøen, som var det første rådgivende råd, der blev oprettet. Kvinder er endvidere repræsenteret i det regionale rådgivende råd for de nordvestlige farvande.
Endelig kan medlemsstaterne i den nuværende programmeringsperiode under det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet samfinansiere undersøgelser og innovative projekter, der dækker den specifikke situation for kvindelige skaldyrsfiskere. Denne mulighed tilbydes også under Den Europæiske Fiskerifond under prioritetsakse 3 om fælles aktioner. Kommissionen har siden 2003 lanceret en række indkaldelser af forslag om innovative aktioner i fiskerisektoren. Disse aktioner er nu næsten gennemført. Kommissionen foretog i 2005 en efterfølgende evaluering af aktionerne for at vurdere virkningen og merværdien. Resultaterne af denne evaluering viste tydeligt, at sådanne aktioner ikke har merværdi, hvorimod innovative aktioner i og finansieret gennem de operationelle programmer i medlemsstaterne var mere vellykkede og bedre overvågede.
Under hensyntagen til disse konklusioner besluttede Kommissionen at integrere gennemførelsen af disse aktioner i forordningen om Den Europæiske Fiskerifond og støtte gennemførelsen af aktionerne gennem medlemsstaternes operationelle programmer.
Teresa Riera Madurell
- (ES) Fru formand! Hr. kommissær, tak for Deres forklaringer, men jeg vil gerne nævne skaldyrsfiskernes særlige situation. De fleste er kvinder over 50 år, og de har helbredsproblemer på grund af deres arbejde, og desuden har de i mange tilfælde ikke ret til arbejdsløshedsunderstøttelse og til sundheds- og sikkerhedstjenester på arbejdspladsen.
I vores betænkning anmodede vi derfor Kommissionen om at udarbejde et pilotprojekt, der omhandlede de kvindelige skaldyrfiskeres særlige situation.
Er Kommissionen enig i, at dette pilotprojekt skal iværksættes som foreslået af Parlamentet? Vi vil gerne vide, hvad Kommissionen har til hensigt at gøre i denne sag.
Joe Borg
Fru formand! Jeg vil undersøge, om det er muligt at iværksætte et pilotprojekt, som specifikt vil omhandle skaldyrsfiskere og de forskellige muligheder for at forbedre deres situation. På nuværende tidspunkt kan jeg blot sige, at jeg er positivt indstillet over for et sådant projekt, men jeg skal undersøge det yderligere, inden jeg kan komme med et forpligtende svar.
Formanden
Vi kommer til næste del af spørgetiden, og jeg hilser kommissær Špidla velkommen.
Spørgsmål nr. 43-45 besvares skriftligt.
Om: Økonomiske og nyskabende muligheder som følge af demografiske ændringer
Befolkningens aldring og de deraf følgende demografiske ændringer betragtes som en trussel mod arbejdsmarkedet og EU's "videnbaserede økonomi", dens medlemsstater og regioner. Man kan imidlertid vælge at se det som en mulighed for jobskabelse på et voksende marked med nye produkter og tjenesteydelser, som giver den ældre generation en bedre livskvalitet, fremmer den økonomiske vækst og øger Europas konkurrenceevne. Det er en indfaldsvinkel, hvor økonomien fremmes af det såkaldte "grå guld". Nylige prognoser for Tyskland har vist, at fremsynede foranstaltninger til opfyldelse af de behov og imødekommelse af de interesser, som den stadig større gruppe af velhavende ældre har, i løbet af de næste to årtier vil kunne skabe 900.000 nye arbejdspladser. Der findes ingen andre sektorer eller virksomheder med et større vækstpotentiel.
Hidtil er de muligheder, som udfordringerne ved en aldrende befolkning medfører, hverken blevet kortlagt klart eller horisontalt i Kommissionens meddelelser om Europas demografiske fremtid endel.), "Europæiske værdier i en globaliseret verden" endel.), grønbogen "Demografiske ændringer - behov for ny solidaritet mellem generationerne" og de vigtigste Lissabonorienterede politiske programmer, som f.eks. strukturfondene, det syvende rammeprogram for forskning og udvikling og rammeprogrammet for konkurrence og innovation. En undtagelse er Kommissionens innovative foranstaltninger, "Intelligente omgivelser", i2010-initiativet og meddelelsen om e-tilgængelighed, der nu indgår i e-inclusion programmet i tredje søjle i "i2010".
Hvad agter Kommissionen at gøre for at tilskynde medlemsstater og regioner til at gøre konceptet "det grå guld - økonomiske muligheder" til en af deres horisontale politikker i dens innovationsskabende reformprogrammer fra Lissabon for 2007 og fremover?
Vil Kommissionen overveje at koordinere sin politik vedrørende de forskellige aspekter af de økonomiske muligheder, der er forbundet med "det grå guld"?
Vladimír Špidla
Fru formand, mine damer og herrer! Kommissionen er helt enig med det ærede medlem i, at det grå guld er et meget lovende udviklingsområde, der bør fremmes på lokalt og nationalt plan samt på EU-plan. Det grå guld er et eksempel på, hvordan vi kan udnytte det faktum, at folk lever længere. I sin nylige meddelelse 2006/571 med titlen "Den demografiske udvikling i Europa - En udfordring, men også en chance" brugte Kommissionen det grå guld som et eksempel på de positive effekter af aldring i form af nye økonomiske vækstmuligheder.
Kommissionen glæder sig over initiativer som f.eks. netværket for "det grå guld", Silver Economy Network of the European Regions (SEN@ER). På den nyligt afholdte første europæiske kongres om demografi præsenterede en politiker fra Nordrhein-Westfalen på en af workshoppene de aktiviteter, som Tyskland gennemfører vedrørende det grå guld inden for rammerne af SEN@ER-netværket. Den 25. og 26. januar 2007 afholder Kommissionen en konference om den regionale reaktion på demografiske ændringer, hvor der præsenteres en række eksempler på vellykkede regionale grå guld-projekter, der ofte får strukturfondstøtte.
Jeg vil også gerne nævne, at det tyske formandskab den 17. og 18. april 2007 med Kommissionens støtte vil afholde en vigtig konference i Berlin med titlen "Demographischer Wandel, Chancen erkennen, potenziale Nutzen, Wachstum fördern" (demografiske ændringer: anerkendelse af muligheder - potentialeudnyttelse - vækstfremme) om mulige synergier mellem den aldrende befolkning og økonomien. Det grå guld er et nyt emne, der for Kommissionen berører en række forskellige politiske områder. Kommissionen har nedsat en intern arbejdsgruppe, der skal koordinere de forskellige europæiske politikker om demografiske ændringer, og i denne henseende vil Kommissionen overordnet set fortsætte arbejdet med demografi og mere specifikt med det grå guld. Dette arbejde kan føre til en række initiativer fra Kommissionens side vedrørende f.eks. konsekvenserne af befolkningens aldring og mulighederne ved det grå guld.
Som svar på befolkningens aldring har Kommissionen også iværksat det vigtige initiativ i2010, der foreslår en holistisk tilgang og praktiske foranstaltninger vedrørende udvikling samt innovativ og mere intensiv brug af informations- og kommunikationsteknologier. Dette initiativ vil trække på alle tilgængelige instrumenter inklusive initiativer under det syvende rammeprogram i henhold til artikel 169 inden for området intelligente omgivelser, det nye program for konkurrenceevne og innovation inden for bedste anvendelse af informations- og kommunikationsteknologier vedrørende aldring inklusive bevidsthedsfremmende foranstaltninger og politiske foranstaltninger. Kommissionen forventes at præsentere sin meddelelse om dette emne i starten af 2007.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Fru formand! Jeg takker kommissær Špidla for hans aktive holdning på dette område. Alligevel er mulighederne for tjenesteydelser og produkter til det "grå guld" stadig utilstrækkeligt inde i billedet. Foruden de fem instrumenter, der er nævnt i meddelelsen "Europas demografiske fremtid: et problem eller en udfordring", bør det grå guld tilføjes som et sjette særskilt instrument. Går De ind for det? Jeg har et forslag. Som De sagde, mødes regionerne den 25.-26. februar vedrørende seniornetværket. Er De rede til på dette grundlag også at se på, hvad det kan betyde for den yderligere justering i Parlamentet, f.eks. ved at tilrettelægge en høring i løbet af 2007 sammen med Parlamentet?
Vladimír Špidla
Fru formand, mine damer og herrer! Demografisk aldring, dens effekter og det grå guld - med andre ord fuldstændigt kendskab til ændringer som følge af demografisk aldring inden for både forbrug og produktion - er så vigtige emner, at hvis Parlamentet vedtager dette initiativ, kan jeg kun sige, at jeg vil følge det nøje og støtte det fuldt ud.
Med hensyn til søgningen efter organisationsmæssige strukturer mener jeg ikke, at vi i øjeblikket kan optere for én fast struktur, men uanset hvad der sker, vil vi følge udviklingen af SEN@ER-netværket, og vi vil også undersøge, hvor effektivt de relevante nationale koordineringsstrukturer fungerer.
Ærede medlemmer! Kommissionens meddelelse om demografisk aldring viser tydeligt, at demografisk forandring er en af de vigtigste ændringer i vores samfund. Den gennemtrænger alle samfundsområder og har en tværsektorel effekt. Kommissionen har derfor opteret for mainstreaming - dvs. anvendelse på tværs af alle politiske områder inklusive forbrugerpolitik og forbrugerbeskyttelsespolitik samt økonomien under ét.
DanutBudreikait
(LT) Hr. formand, fru kommissær! I Lissabon-strategien havde man allerede planlagt at øge konkurrenceevnen ved at hæve pensionsalderen til 65 år. I Tyskland er pensionsalderen hævet til 67 år. I det 21. århundrede hæver vi pensionsalderen og arbejdstiden i stedet for at indføre ny teknologi. Hvornår synes De, at man skal kunne gå på pension og nyde sit velfortjente otium?
Vladimír Špidla
Fru formand! Pensionsalderen er et meget følsomt emne, og vi kan ikke gå efter den lette løsning og blot stipulere en bestemt alder på baggrund af en beslutning truffet på EU-plan. Dette emne falder helt og holdent ind under medlemsstaternes kompetenceområde. Jeg vil gerne understrege, at det er et legitimt spørgsmål, og at Kommissionens strategi ikke går ud på at fastsætte en bestemt alder. Kommissionens strategi, som jeg er varm fortaler for, går ud på at forlænge folks aktive alder og arbejdsliv. Tanken om at angive en alder på administrativt plan er ikke særlig vigtig. Det er langt vigtigere at skabe betingelser, under hvilke folk kan arbejde længere. Den administrative alder fastsættes ofte til 65 år, hvorimod EU-borgerens arbejdsliv gennemsnitligt ophører ved det 59. år.
Jeg vil også pointere, at den forventede levetid med en god sundhedstilstand er længere, og at gennemsnittet i øjeblikket ligger på 62 år i EU, selv om alderen varierer meget i de forskellige medlemsstater. Det er også noget, der skal tages hensyn til i debatten.
Jeg vil gerne understrege, at tanken om et samfund med plads til alle bygger på det faktum, at arbejde ikke kun har økonomiske aspekter, men at det også handler om et aktivt samfundsengagement. Videnskabelig forskning har klart vist, at tidlig pensionering inden en person har udnyttet sit potentiale fuldt ud mere føles som en byrde end som en fordel.
Jeg vil gerne vende tilbage til Deres oprindelige spørgsmål. Kommissionen planlægger ikke at fastsætte eller anbefale en bestemt pensionsalder på administrativt plan. På den anden side mener den, at det i lyset af den demografiske aldring og den længere pensionisttilværelse er rimeligt at udvide folks arbejdsliv. Derfor bør der vedtages en række foranstaltninger, hvoraf en administrativ forlængelse af pensionsalderen efter min mening er en af de mindre væsentlige.
Andreas Mölzer
(DE) Fru formand, hr. kommissær! Netop når det gælder den ældre generation, er der en voksende interesse i at opmuntre dem til at give penge ud, altså til at forbruge. I modsætning hertil bliver det imidlertid stadig vanskeligere allerede for 40- eller 50-årige at få arbejde. Det giver sig naturligvis også udslag i lavere pensioner. Især for kvinder stiger risikoen for en alderdom i armod. Hvordan vil Kommissionen løse denne modsætning?
Vladimír Špidla
Fru formand! For det første er det meget vigtigt at øge den overordnede kapacitet på EU's arbejdsmarked ved hjælp af foranstaltninger, som efter vores mening er produktive og vigtige for arbejdsmarkedet. Disse foranstaltninger omfatter øget beskæftigelsesegnethed, erhvervsuddannelse, omskoling, støtte til folk, der har mistet deres arbejde, samt begrebet fleksibilitet og sikkerhed, hvor man aktivt støtter folk i overgangsperioder. Sidstnævnte betyder ikke nødvendigvis, at folk har mistet deres job. Det kan også betyde overgangen fra en beskæftigelsestype til en anden. Alt dette er meget vigtige emner, der bør indarbejdes i løsningen på det problem, De præsenterede, hvilket vil sige aktivering af det europæiske arbejdsmarked.
Det andet mål består i at vurdere og eliminere alle diskriminerende elementer eller elementer, der kan skabe ulighed med hensyn til pension og socialsikringsordninger. Kommissionen finder alt dette vigtigt, og det er den retning, den bevæger sig i.
En anden foranstaltning, der også er en del af Lissabon-strategien, består i at skabe højere beskæftigelse blandt personer over 50. I øjeblikket er en af de vigtigste målsætninger at eliminere den kønsbetingede lønforskel, fordi den er en af de vigtigste årsager til forskelle i pensionsalderen. I dette tilfælde tager Kommissionen et vidtfavnende synspunkt, der omfatter arbejdsmarkedet, socialsikringsordninger og lønforskelle. Efter min mening er dette synspunkt og denne tilgang den rigtige fremgangsmåde.
Formanden

Om: Demografi og forældreydelse
Har Kommissionen i sine seneste undersøgelser af spørgsmålet demografi også beskæftiget sig med virkningerne af den såkaldte forældreydelse for befolkningsudviklingen i Norge, og har den til hensigt at sammenligne sådanne modeller i ikkemedlemsstater som Norge og modeller i medlemsstater som Frankrig med hinanden?
Vladimír Špidla
Fru formand, mine damer og herrer! Kommissionen har endnu ikke undersøgt de forskellige understøttelsessystemers betydning for fødselsfrekvensen. Der er generel enighed blandt demografieksperterne om, at det er vanskeligt at skille effekterne af de forskellige finansielle fordele fra andre og måske afgørende faktorer, der påvirker fødselsfrekvensen. Kommissionen mener imidlertid, at søgningen efter gennemprøvede strategier ikke udelukkende skal begrænses til EU's medlemsstater. Vi kan bestemt lære noget af den måde, hvorpå de nordeuropæiske ikkemedlemsstater Norge og Island har håndteret problemet med demografiske ændringer.
Efter vedtagelsen af Kommissionens meddelelse "Den demografiske udvikling i Europa - En udfordring, men også en chance" den 12. oktober 2006 besluttede Kommissionen at nedsætte en gruppe af regeringseksperter i demografiske og familiemæssige spørgsmål, der skal hjælpe Kommissionen med fremtidige aktiviteter og skabe grundlaget for udveksling af gennemprøvede strategier. Jeg vil også pointere, at Kommissionen ud over at vedtage meddelelsen om demografi også besluttede at orientere arbejdsmarkedets parter i EU om spørgsmålet om en harmonisering af arbejdsliv, privatliv og familieliv. Arbejdsmarkedets parter er blevet opfordret til at vurdere, hvorvidt der er behov for en yderligere forbedring - specielt med hensyn til arbejdstid, fleksible arbejdsvilkår, de nye muligheder som følge af informationsteknologi, tilgængeligheden og kvaliteten af børnepasning, pleje af ældre og andre plejekrævende personer samt ferier inklusive familieferier og ferier, der bruges til pleje af plejekrævende personer, børn eller handicappede familiemedlemmer.
I lyset af det faktum, at arbejdsmarkedets parter i Norge er medlemmer af de europæisk organisationer, der repræsenterer arbejdsmarkedets parter, vil der blive taget hensyn til deres erfaringer med familiebidrag.
Kommissionen vil også støtte det tyske formandskabs oprettelse af en europæisk alliance for familier. Kommissionen mener, at en sådan alliance vil kunne medvirke til at identificere gennemprøvede tilgange og muliggøre en udveksling heraf mellem medlemsstaterne med henblik på at forbedre familieforholdene i EU og give europæerne mulighed for at få det antal børn, de måtte ønske. Som de ærede medlemmer måske har forstået af mit lange indlæg, har Kommissionen endnu ikke direkte vurderet spørgsmålet om finansielle betalinger, der vil blive undersøgt på et senere tidspunkt.
Bernd Posselt
- (DE) Fru formand! Mange tak, hr. kommissær, for Deres gode svar og for det mod, hvormed De går til dette spørgsmål, som mange af Deres forgængere er veget tilbage for. Jeg vil gerne spørge om, hvorvidt De også planlægger initiativer for at fremme børne- og familievenligheden i de europæiske samfund på det immaterielle område, og tænker De også på at inddrage ngo'er, private organisationer og privatpersoner, så civilsamfundet kan blive integreret i dette arbejde?
Vladimír Špidla
Fru formand! Da tiden er meget knap, vil jeg fatte mig i korthed. I lyset af det faktum, at de materielle forhold har stor betydning for vores liv, livskvalitet og underhold af folk og familier, er det klart, at vi kun kan komme videre med dette emne, hvis vi formår at tøjle ngo'ernes kompetencer. Følgelig regner vi med omfattende inddragelse af forskellige ngo'er og foreninger, sådan som hr. Posselt sagde i sit spørgsmål.
Formanden
Spørgsmål nr. 48-53 besvares skriftligt.

Om: Den fejlslagne forbrugerpolitik på det indre marked
Den seneste Eurobarometerundersøgelse fra marts 2006 har endnu en gang vist, at forbrugerne nærer et dybt mistillid til det indre marked, og er totalt uvidende om deres rettigheder og midler til at løse problemer.
Kan Kommissionen forklare, hvorfor den omfattende gældende lovgivning er utilstrækkelig og/eller er gennemført så dårligt, at forbrugerne afskrækkes fra og mangler tiltro til at handle på den anden side af grænsen? Hvordan agter Kommissionen at beskytte forbrugerne mod den stadig hyppigere misbrug, som forbrugerne er ofre for efter den voldsomme tilgang i salg via internet? Hvorfor benytter Kommissionen slet ikke de klager, som den selv modtager i tusindvis, om handler på tværs af grænsen, rejser, sundhedspleje osv.?
Markos Kyprianou
Fru formand! Den undersøgelse, som parlamentsmedlemmet omtalte, bekræfter Kommissionens vurdering om, at der skal gøres meget for at forbedre forbrugernes tillid til det indre marked. Men hvis vi tænker på, hvor vi startede - på vores udgangspunkt - og på, hvor vi befinder os i dag, bør vi ikke have et helt så negativt synspunkt.
Der har været en markant udvikling, hvilket vi kan bevidne gennem de foranstaltninger, vi har vedtaget og gennemført i de seneste år. Kommissionen hviler imidlertid ikke på laurbærrene, men forsøger fortsat at fremme forbrugernes tillid, men medlemsstaterne spiller også en vigtig rolle. Trods den lave tillid, der skyldes flere faktorer, er en af de vigtigste faktorer den manglende harmoniserede forbrugerbeskyttelsesordning. Det betyder, at forbrugerne ikke ved, hvad de skal forvente, når de handler uden for hjemlandets grænser. De må imidlertid indrømme, at der i de seneste år er sket meget i retning af at løse disse problemer. Det står også klart, at der skal gøres en langt større indsats for at øge forbrugernes tillid, specielt med hensyn til den eksisterende lovgivning og dens gennemførelse. Både de allerede trufne foranstaltninger og de foranstaltninger, der planlægges, skal gøre noget ved det stigende antal urimelige eller ulovlige forretningsmetoder.
Er der gjort noget på EU-plan? For det første vil jeg forsikre Dem om, at Kommissionen på intet tidspunkt har ignoreret en klage, som den har modtaget, eller som den fortsat modtager via sine netværk. Tværtimod har sådanne klager tidligere sat gang i tingene - f.eks. i godkendelsen af lovgivningen mod illoyal handelspraksis. Klagerne spiller også en vigtig rolle i data- og informationsbasen for fremtidige aktioner, f.eks. for timesharing. Med lovgivningen om timesharing vil vi dække rejseprodukter, der i øjeblikket ikke er omfattet af lovgivningen, og for hvilke der således ikke er en acceptabel forbrugerbeskyttelse.
Den anden lov, jeg nævnte - nemlig direktiv 2005/29 om illoyal handelspraksis, forbyder aggressiv handelspraksis såsom salg under pres samt vildledende og urimelige reklamer. EU's forbrugere er beskyttet, uanset om de handler i deres eget land, i andre medlemsstater eller via internettet. Denne beskyttelses horisontale natur betyder, at den også kan bruges til at kontrollere nye praksis, der opstår, efterhånden som markedet udvikler sig.
Bortset fra dette har direktiv 2000/31 om elektronisk handel introduceret informationskrav med henblik på at sikre forbrugerne fuldstændig oplysning om den handlendes identitet med hensyn til den kommercielle natur af kommunikation over internettet, reelle priser og tekniske hjælpemidler.
Forordning 2006/2004 om samarbejde vedrørende forbrugerbeskyttelse vil gøre det muligt for de kompetente nationale myndigheder at gøre en hurtig indsats over for hensynsløse og urimelige grænseoverskridende handlende, uanset hvor i EU de måtte befinde sig.
I forslaget til en forordning vedrørende den lov, der skal anvendes i aftalerne - dvs. "Rom-I-forordningen" - vil Kommissionens forslag øge forbrugernes tillid betragteligt og høste fordelene ved en lovgivning, som forbrugerne allerede kender. Vi har også Det Europæiske Netværk af Forbrugercentre eller økonomiske konfliktløsningsnetværk, der vil oplyse forbrugerne om deres rettigheder og hjælpe dem med at sikre deres rettigheder gennem retlige appeller eller udenretlige afgørelser i grænseoverskridende sager.
Som parlamentsmedlemmerne ved, vil Kommissionen fremover fortsætte sin revision af lovgivningen om forbrugerbeskyttelse. En grønbog vil meget snart blive godkendt til en bredere offentlig høring. Målet med det er at finde en metode til at modernisere og forbedre den eksisterende lovgivning med henblik på at øge forbrugernes og virksomhedernes tillid, så de kan købe og sælge inden for det indre markeds grænser. Endvidere vil spørgsmålet om forbrugerbeskyttelse blive undersøgt inden for rammerne af den kommende strategi for forbrugerpolitik.
Som De kan se, indikerer vores undersøgelser på den ene side, at der fortsat er alvorlige problemer, men på den anden side forstår De sikkert, at Kommissionen ikke forholder sig passivt. Tværtimod tager den skridt, der er del af et komplet program for håndtering af de ulemper, der er registreret under undersøgelsen.
Marc Tarabella
- (FR) Fru formand! Tak for Deres svar, hr. kommissær. Det overrasker mig ikke, da det lige nøjagtig bekræfter den holdning, Kommissionen gav udtryk for i det handlingsprogram, der netop er blevet vedtaget for perioden 2007-2012, og som har som eneste formål - jeg citerer - at garantere et højt niveau for forbrugerbeskyttelse og effektiv gennemførelse af reglerne om forbrugerbeskyttelse.
Hvordan har Kommissionen i praksis tænkt sig at lægge sag an mod de medlemsstater, der f.eks. med hensyn til garantier og fjernsalg ikke anvender de eksisterende direktiver korrekt, og som udsætter de forbrugere, der prøver at udnytte det indre marked, for meget alvorlige risici? Til slut mener De så ikke, at denne Kommissions politik stik imod traktatens ånd har ført borgeren som forbruger ind i det dårlige forhold til og afvisningen af det indre marked?
Markos Kyprianou
Fru formand! Vi vil undersøge, hvordan denne lovgivning er implementeret gennem vores undersøgelse af EU's acquis. Vi vil først og fremmest sikre, at medlemsstaterne har gennemført lovgivningen fuldt ud. Hvis det viser sig, at der stadig er problemer på det indre marked, selv om gennemførelsen er tilfredsstillende, og der stadig er handelshindringer eller afvigelser i forbrugerbeskyttelsen blandt medlemsstaterne, vil vi sikre, at disse fejl korrigeres via yderligere initiativer. Vi følger således situationen nøje og vil sikre, at medlemsstaterne følger EU-lovgivningen fuldt ud, hvad angår forbrugerbeskyttelse.
Som alle ved, vil min kollega, fru Kuneva, overtage området for forbrugerbeskyttelse den 1. januar, og hun er også meget optaget af dette spørgsmål.
Formanden

Om: GM-ris
Selv om Kommissionens beslutning af 23. oktober om obligatoriske undersøgelser af importeret ris med henblik på påvisning af genetisk modificerede organismer hilses med tilfredshed, giver mange aspekter i denne forbindelse anledning til dyb bekymring.
Hvordan kan de europæiske forbrugere have tillid til sådanne certificeringssystemers pålidelighed, efter at der i forsendelser af ris, som ifølge de amerikanske myndigheder var blevet certificeret, blev fundet såkaldt GMO LLRICE 601 (uautoriseret rissort)?
De britiske supermarkeder har efter sigende solgt GM-forurenet ris importeret fra USA med tilladelse fra det officielle britiske kontrolorgan for fødevaresikkerhed, the Food Standards Agency. Kan forbrugerne på baggrund heraf have tillid til dette kontrolorgan? Er agenturets politik forenelig med fællesskabsretten?
Den britiske regering har foreslået, at der gives tilladelse til at dyrke genmodificerede afgrøder sammen med konventionelle og økologiske afgrøder. Hvordan agter Kommissionen at forhindre omgåelse af fællesskabsretten med hensyn til fødevareforurening?
Markos Kyprianou
Fru formand! Det er korrekt, at det er et meget vigtigt spørgsmål for os, og det er helt klart, at uautoriserede produkter ikke kan indføres i EU. Vi har et meget strengt system til at sikre, at ingen produkter slipper igennem undersøgelsesproceduren.
Spørgsmålet om forurening af langkornet ris fra USA, der involverer uautoriseret GMO LLRICE 601, viser, at der ikke blot er tale om en erklæring, men et faktum. Vores reaktion har vist, at vi vil anvende EU-lovgivningen i alle tilfælde.
Så snart Kommissionen blev informeret om forureningen af ris, traf den alle de foranstaltninger, der var muligt, for at forhindre, at uautoriserede produkter blev indført på markedet. Vi fastsatte først et krav til certificering af hver enkelt forsendelse, der ankom til EU. Men da vi blev klar over, at forsendelser af ris fra USA, der ifølge de amerikanske myndigheder var blevet certificeret, indeholdt GM-forurenet ris efter undersøgelsen i indførselshavnen i EU, blev kravene til certificering skærpet ved fastlæggelse af yderligere systematisk undersøgelse af hver forsendelse, der kommer fra USA.
Det er derudover også vigtigt, at denne yderligere undersøgelse foretages på grundlag af en harmoniseret og meget streng prøvetagnings- og undersøgelsesprocedure, som garanterer pålidelige og sammenlignelige resultater, således at vores forbrugere kan være sikre på, at enhver forsendelse af langkornede ris fra USA er undersøgt to gange, både i USA og ved indførsel i EU.
Jeg vil minde om, at medlemsstaterne har det primære ansvar for at håndhæve disse krav og verificere, at kravene opfyldes af operatørerne. Kommissionen har systematisk mindet de nationale myndigheder om denne forpligtelse til at foretage relevant kontrol og trække forurenede produkter tilbage.
Det britiske kontrolorgan for fødevaresikkerhed har klarlagt sin strategi ved at godkende konklusionerne fra det stående udvalg den 11. september 2006. I denne sammenhæng forpligter medlemsstaterne sig til at kontrollere alle lagrede bulk-forsendelser af ris fra USA, der allerede er på markedet i EU.
Når det drejer sig om produkter ude i butikkerne, skal medlemsstaterne i henhold til EU-lovgivningen træffe alle foranstaltninger til sikring af, at disse produkter undersøges og fjernes fra markedet, hvis det er nødvendigt. Men målet er at fastlægge lovgivningen. Det er op til de enkelte medlemsstater at sikre, at der træffes effektive foranstaltninger.
Hvad angår spørgsmålet om krydsbestøvning er det vigtigt at huske, at der ikke kan dyrkes genmodificerede afgrøder i EU, medmindre det er vurderet til at være sikkert i forhold til miljøet og dyresundheden og godkendt til dyrkning. Medlemsstaterne er i færd med at udvikle fælles strategier for at sikre, at de så vidt muligt kan begrænse omfanget af genmodificerede tilsætningsstoffer og ikkegenmodificerede afgrøder og tackle spørgsmålet om de økonomiske konsekvenser. Dette hører under medlemsstaternes kompetenceområde efter EU's henstillinger og retningslinjer. På grund af de særlige karakteristika for hver medlemsstat - landskabet, miljøet, klimaforholdene - er det vigtigt, at medlemsstaterne hver især træffer de relevante foranstaltninger.
Vi ved, at mange medlemsstater, herunder Det Forenede Kongerige, har defineret eller er i færd med at definere tilgangene til at sikre, at de genmodificerede afgrøder kan eksistere sammen med konventionelle og økologiske afgrøder. Medlemsstaterne skal orientere Kommissionen om de nationale foranstaltninger for sameksistens, som de ønsker at træffe, og Kommissionen vil følge situationen meget tæt.
Sarah Ludford
(EN) Fru formand! De kan hævde, hr. kommissær, at ingen uautoriserede produkter kan indføres på det europæiske marked, men det er ganske enkelt ikke tilfældet. Da USA certificerede dette risprodukt som ikkegenmodificeret, var det ikke sandt, og det er først nu, at undersøgelse er påkrævet.
De hævder, at det britiske kontrolorgan for fødevaresikkerhed har klarlagt sin holdning, men kan De oplyse os om, hvilken forklaring De modtog fra kontrolorganet? Var det korrekt at informere butikkerne om, at de ikke skulle trække risene tilbage?
Hvordan kan den handling, som det britiske kontrolorgan for fødevaresikkerhed har foretaget, forsvares, når det er ulovligt at sælge genmodificeret ris? Er kontrolorganet stillet til regnskab?
Viser denne episode ikke, at forsøg på at foregive, at økologiske og konventionelle fødevarer kan beskyttes imod forurening med genmodificerede stoffer, bestemt ikke er overbevisende?
Markos Kyprianou
Fru formand! Så længe der er genetisk modificerede produkter i verden, som ikke er godkendt af EU, skal vi altid være på vagt og træffe alle de foranstaltninger, der er til rådighed. Vi fandt hurtigt ud af, at vi ikke kunne stole på certificeringen i USA, og vi indførte derefter vores egen undersøgelsesprocedure, og det viser efter min opfattelse, at vi tager situationen meget alvorligt.
Hvad angår sagen om Det Forenede Kongerige skal alle produkter, der indeholder uautoriserede genmodificerede komponenter, trækkes tilbage, idet de er markedsført ulovligt. Det er alle medlemsstaterne forpligtet til, herunder Det Forenede Kongerige. Det blev understreget over for de britiske myndigheder.
Det er sandt, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet hævdede, at der ikke var nogen overhængende sundhedsfare, og Det Forenede Kongerige gentog dette udsagn, men efter Kommissionens opfattelse skal ethvert produkt af denne type, der ikke er godkendt gennem vores procedurer, og som er markedsført ulovligt, fjernes. Efter at vi understregede over for de britiske myndigheder, at der var tale om en retsordning, skiftede de holdning. Vi sikrer i denne sammenhæng, at medlemsstaterne også følger lovgivningen, som er meget streng, og at ingen uautoriserede produkter kan nå ud til forbrugerne. Efter nogen diskussion har Det Forenede Kongerige ændret holdning.
Formanden
De spørgsmål, som på grund af manglende tid ikke blev besvaret, besvares skriftligt (se bilag).
Spørgetiden er afsluttet.
(Mødet udsat kl. 19.50 og genoptaget kl. 21.00)
