Forelæggelse ved Rådet af forslaget til det almindelige budget - 2008
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forelæggelse ved Rådet af forslaget til det almindelige budget - 2008.
Emanuel Santos
formand for Rådet. - (PT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg har æren af på vegne af Rådets formandskab at forelægge forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2008, som Rådet vedtog den 13. juli 2007.
Jeg vil indlede med at nævne den glimrende og konstruktive atmosfære, der herskede under møderne forud for Rådets førstebehandling af budgettet for 2008. Forligsmødet førte til et betydningsfuldt resultat, nemlig enighed om fem fælles erklæringer om vigtige emner, som var et godt udgangspunkt for det fremtidige arbejde.
I den forbindelse er jeg overbevist om, at det glimrende samarbejde mellem budgetmyndighedens to parter med Kommissionens værdifulde bistand varsler et positivt resultat. Jeg kan forsikre Dem for, at Rådet er opsat på at fortsætte den konstruktive dialog om budgettet med henblik på at opnå en tilfredsstillende aftale om et godt fællesskabsbudget for 2008.
I marts 2007 fejrede vi 50-året for Romtraktaterne og bekræftede vores fælles værdier og mål. I det dynamiske projekt, som EU er, er EU's budget ligesom den fælles valuta et af de mest håndgribelige udtryk for, hvad det betyder for den europæiske borger og skatteyder at være europæisk. EU's budget skal derfor udarbejdes i lyset af de udfordringer, som vi sammen står over for. Der er flere udfordringer, men jeg vil gerne gøre opmærksom på nogle, som efter min mening er de vigtigste. Allerførst udfordringen med at fjerne hindringerne for iværksætterånden med henblik på at skabe en dynamisk europæisk økonomi baseret på Lissabonstrategien. En anden udfordring består i at skabe et transeuropæisk transportnet, som kan bringe os tættere på hinanden og konsolidere det europæiske indre marked. Informationssamfundets udfordring viser betydningen af menneskelige ressourcer og social inddragelse.
EU vil opnå større styrke gennem dets borgeres velinformerede deltagelse i dette projekt, som er enestående i den moderne historie. Den seneste udfordring, som især berører visse regioner - klimaændringerne - skal imødegås ved at udvikle vedvarende energikilder og gennem mere effektiv og socialt ansvarlig anvendelse af naturressourcerne.
Alle disse udfordringer opstår inden for rammerne af globaliseringen af verdensøkonomien, som repræsenterer en alvorlig udfordring for vores gamle europæiske kontinent, en udfordring, som vi må imødegå på økonomisk og socialt plan med politikker, der øger den europæiske økonomis produktivitet og styrker den sociale samhørighed. Det er, hvad alle europæere forventer af vores ledelse. Vi må alle sammen intensivere bestræbelserne på at sikre, at vores budgetter lever effektivt og virkningsfuldt op til de politiske prioriteringer.
Derfor er det nødvendigt, at vi mindsker de administrative byrder, hvilket både Rådet og Europa-Parlamentet lægger vægt på, og at Kommissionen fremskynder godkendelsen af operationelle programmer og projekter for at undgå forsinkelser i gennemførelsen. En hurtigere godkendelse må imidlertid ikke rejse tvivl om principperne om god budgetforvaltning. Det er rigtigt, at vi trænger til større fleksibilitet, men ikke på bekostning af effektiv og ansvarsbevidst brug af de europæiske skatteyderes penge.
Før jeg går i detaljer med forslaget til budget for 2008, vil jeg gerne minde om de styrende principper for Rådets afgørelse. De væsentlige elementer var kort sagt tilstrækkelige midler til EU's forskellige prioriterede områder, en nøje kontrolleret forhøjelse af betalingsbevillingerne, overholdelse af de nuværende lofter over den finansielle ramme, om nødvendigt med tilstrækkelige marginer under lofterne til forskellige udgiftsområder og underudgiftsområder, og endelig finansiel disciplin og god budgetforvaltning.
Jeg vil blot nævne en enkelt detalje. Til at fuldføre sin analyse af det foreløbige budgetforslag anvendte Rådet en kombination af budgetredskaber, som viste sig at være overordentligt nyttig, og som blev udviklet i forbindelse med budgettering af mål og aktiviteter. Deriblandt vil jeg gerne gøre opmærksom på aktivitetserklæringer, hvor Rådet efter nøje at have undersøgt en række af dem finder, at den samlede kvalitet af processen er forbedret betydeligt, og håber, at denne budgetmæssige tilgang bliver videreudviklet i fremtiden.
Forslaget til budget for 2008 beløber sig til 128 milliarder euro i forpligtelsesbevillinger og 119 milliarder euro i betalingsbevillinger. Hvad angår forpligtelser, vil jeg gerne minde om, at Rådet finder det afgørende, at disse når et passende samlet niveau i budgettet for 2008 under behørig hensyntagen til absorptionskapaciteten. Som bekendt mener vi ikke, at overvurdering af betalingsbevillingerne er en løsning på uindfriede forpligtelser. Et af vores styrende principper var derfor at vurdere behovene - de reelle og klart definerede behov - og det resulterede i en forhøjelse af betalingerne på 3,4 % i forhold til budgettet for 2007.
Hvad angår underudgiftsområde 1a - Konkurrenceevne med henblik på vækst og beskæftigelse - er det Rådets hensigt at sikre passende finansiering af prioriteringer forbundet med Lissabonstrategien med en betydelig margen til dækning af EU's prioriteringer fastsat i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i juni og andre endnu ikke forudsete behov. Selv om Rådet ønsker at begrænse forhøjelserne under dette underudgiftsområde i forhold til budgettet for 2007, vil jeg påpege, at Rådet fortsat vil sørge for en betydelig forhøjelse af forskningsbudgettet, dvs. 7,75 % i forpligtelser og 45 % i betalinger, i lyset af udnyttelsesgraden i de foregående år og absorptionskapaciteten. Denne forhøjelse afspejler den store vægt, som Rådet lægger på effektiv gennemførelse af Lissabonstrategien, der, som allerede nævnt, er et vigtigt element i EU's økonomiske udvikling.
Hvad angår underudgiftsområde 1b - Samhørighed med henblik på vækst og beskæftigelse - agter Rådet at acceptere de forpligtelsesbevillinger, som Kommissionen foreslog i sit foreløbige budgetforslag. Hvad angår betalingsbevillinger, vil jeg gerne understrege, at den foreslåede forhøjelse er blevet fastholdt på et endnu mere betydeligt niveau, nemlig 6,2 %, under hensyntagen til absorptionskapaciteten og tidligere erfaringer med fuldførelse af gamle programmer og gennemførelse af nye.
Hvad angår udgiftsområde 2 - Bevarelse og forvaltning af naturressourcer - var de bevillinger, som Rådet foreslog, baseret på tidligere resultater, og tidligere erfaringer har vist, at disse bevillinger i almindelighed altid, selv om de anvendes horisontalt, ligger meget tæt på tallene for den endelige gennemførelse.
Jeg vil gerne sige lidt mere om overvejelserne omkring godkendelsen af de operationelle programmer og projekter på områderne for udvikling af landdistrikter og strukturfondene og Samhørighedsfonden for perioden 2007-2013. Den var genstand for en fælles erklæring, som vi vedtog på vores forligsmøde, og jeg kan forsikre Dem for, at Rådet lægger meget stor politisk vægt på at sikre, at alle operationelle programmer og projekter gennemføres så hurtigt og hensigtsmæssigt som muligt.
Hvad angår underudgiftsområde 3a og 3b - Frihed, sikkerhed og retfærdighed og Unionsborgerskab - ønsker Rådet kun at foretage en lille tilpasning af forpligtelses- og betalingsbevillingerne i overensstemmelse med absorptionskapaciteten og den tidligere udnyttelsesgrad.
Hvad angår udgiftsområde 4 - EU som global partner - vil Rådet inddrage nogle politiske prioriteringer i sit budgetforslag. Jeg tænker på Palæstina, hvor der foreslås en forhøjelse på 80 millioner euro, i reserven, og Kosovo, hvor der foreslås en forhøjelse på 180 millioner euro, ligeledes i reserven. Vi er stadig i første fase af budgetprocessen, og jeg er sikker på, at vi får flere lejligheder til at give mere præcise tal i denne forbindelse.
På nuværende tidspunkt er Rådet rede til at acceptere det budget for Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik, der er foreslået i det foreløbige budgetforslag, som et foreløbigt minimum. Det er imidlertid højst sandsynligt, at det beløb, der er foreslået til budgettet for Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik, viser sig at være utilstrækkeligt i lyset af udviklingen i den internationale situation. Jeg tror, at vi alle sammen ved, hvad der står på spil.
Jeg vil slutte min forelæggelse med nogle få ord om udgiftsområde 5 - Administration. Rådets tilgang er baseret på horisontale kriterier som øget effektivitet og samtidig på de enkelte institutioners specifikke karakter, navnlig hvad angår oprettelse af nye stillinger i forbindelse med udvidelsen. For sin egen sektion af budgettet ønsker Rådet en forhøjelse på kun 0,2 %, hvilket efter min opfattelse er et klart politisk signal.
Der blev også gennemført en detaljeret analyse af budgetterne for de decentraliserede organer. Der blev anvendt en metode baseret på horisontale kriterier til både tilskud og med hensyn til antallet af nye stillinger, der skulle godkendes.
Jeg vil også benytte lejligheden til at sige nogle få ord om nødvendigheden af at sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af EU's institutioner. I den forbindelse er Rådet tilfreds med de fælles erklæringer, vi vedtog under forligsmødet, og som rejser spørgsmål om f.eks. decentraliserede organer, forvaltningsorganer, tildelte indtægter og ansættelser i forbindelse med de seneste udvidelser.
Vi ved alle sammen, at dette bare er det første skridt i budgetprocessen, men jeg er overbevist om, at vi sammen kan undersøge alle mulighederne med henblik på at opnå en endelig aftale og udarbejde et tilfredsstillende budget ved årets udgang.
Vores hovedmål er i rette tid at råde over et budget for 2008, der er hensigtsmæssigt for Unionens politiske prioriteringer, men som ikke er for stort, for det ville være ensbetydende med at acceptere, at det sandsynligvis ikke kan gennemføres effektivt og virkningsfuldt. Vi må huske på, at dette budget ikke bare vil få indflydelse på hver eneste EU-borgers ve og vel, men at det også er hver eneste medlemsstats skatteydere, der betaler regningen. Derfor er det nødvendigt at ramme den rette balance. Jeg er sikker på, at de tre institutioner, der er til stede her i dag, vil gøre alt for, at det sker.
Kyösti Virrankoski  
ordfører. - (FI) Hr. formand, hr. formand for Rådet, fru kommissær! Europa-Parlamentet skal nu drøfte Rådets forslag til budgettet for det kommende år. Jeg vil indlede med at takke formandskabslandet, Portugal, for dets fremragende og gennemsigtige samarbejde. Det har samarbejdet strålende med Europa-Parlamentet og navnlig Budgetudvalget. Debatten har gået overordentligt problemfrit. Selv om Rådets forslag giver anledning til bemærkninger, giver formandskabets arbejde os al mulig grund til at tro, at vi opnår et fremragende resultat.
Rådets budgetforslag er beskedent. Sammenlignet med det foreløbige budgetforslag er forpligtelsesbevillingerne skåret ned med 717 millioner euro med en margen til den flerårige finansielle ramme på 3,9 milliarder euro. Betalingsbevillingerne er skåret endnu mere ned. De er reduceret med 2,1 milliarder euro, hvilket betyder, at de er godt 10,3 milliarder euro under den finansielle ramme, dvs. blot 95 % af EU's BNI. Når vi tænker på, hvordan den finansielle ramme efter lange og hårde forhandlinger blev vedtaget for blot et år siden, må vi betragte betalingsbevillingerne, og navnlig disse, som urealistisk små.
Det er beklageligt, at underudgiftsområde 1a (konkurrenceevne med henblik på vækst og beskæftigelse) og 1b (samhørighed med henblik på vækst og beskæftigelse) har været genstand for særligt drastiske nedskæringer. For førstnævntes vedkommende er betalingsbevillingerne skåret ned med over 500 millioner euro og for sidstnævntes med 498 millioner euro. Begge underudgiftsområder vedrører en af EU's vigtigste prioriteringer, nemlig Lissabonstrategien, som nu er svækket af en nedskæring på over 1 milliard euro.
Der er også grundlæggende budgetproblemer i forbindelse med udgiftsområde 1. Sidste år advarede Europa-Parlamentet Rådet om, at finansieringen af det europæiske satellitnavigationssystem Galileo var utilstrækkelig. Nu mangler der 2,4 milliarder euro, fordi den private sektor ikke blev inddraget. I sin beslutning støtter Europa-Parlamentet et projekt, hvor der anvendes fællesskabsmidler fra EU's budget. Det er den enkleste, mindst bureaukratiske og mest demokratiske procedure. Det er imidlertid umuligt at finde sådan et enormt beløb, 400 millioner euro om året, i betragtning af den nuværende finansielle ramme, og derfor kræves der en fælles afgørelse truffet af Parlamentet og Rådet. Vi kan redde dette vigtige europæiske projekt, men det skal ske inden for rammerne af denne budgetprocedure.
Et andet problem er Det Europæiske Teknologiske Institut (ETI). Hvis vi ønsker at oprette det, skal det finansieres på en bæredygtig måde. Det kan ikke være baseret på håb og antagelser, men kræver realistiske beslutninger. Tanken om, at ETI næsten helt sikkert vil få midler fra EU-programmer baseret på fri konkurrence, er bare en drøm. Men hvad hvis den gik i opfyldelse? Det er grunden til, at vi må have realistiske løsninger.
Der er et særligt problem med det kommende års budget, og det vedrører strukturfondene, Samhørighedsfonden og midler til udvikling af landdistrikter. Kun ganske få af strukturfondenes operationelle programmer er godkendt. Kun 20 % af de 335 programmer under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden er godkendt, men tallet for Den Europæiske Socialfond ligger på knap 10 %. Værst ser det ud for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, hvor kun to af de 96 programmer er godkendt. I juni vedtog Europa-Parlamentet og Rådet en erklæring om dette, og de lovede at overvåge Kommissionens tiltag på området. Parlamentet lovede på sin side at håndhæve erklæringen.
Til sidst vil jeg understrege betydningen af god forvaltning. Europa-Parlamentet ønsker at fremme aktivitetsbaseret forvaltning og budgettering. Vi vedtog sammen med Rådet en erklæring, hvor vi understregede betydningen af en cost-benefit-analyse og kontrol, når der oprettes nye organer. Det må vi lægge vægt på.
Temaet for det kommende års budget er "et resultatorienteret budget". Formålet er at understrege idéen om, at det er bevillingerne, der skal bruges, for at opnå de ønskede resultater. Det er ikke forvaltningen, der tæller, men resultaterne. Jeg er overbevist om, at vi sammen med Rådet og Kommissionen kan udarbejde sådan et budget for det kommende år.
Formanden
Mange tak, hr. Kyösti Virrankoski, også fordi De overholdt taletiden temmelig præcist. Vi kan se, at finnerne har styr på det hele her. Også repræsentanter fra lande som Finland har stor indflydelse. Den anden ordfører er også finne, nemlig Ville Itälä.
Ville Itälä  
ordfører. - (FI) Hr. formand! De vigtigste principper, der skulle følges, da Parlamentet og andre institutioner udarbejdede det kommende års budget, var økonomisk sans og budgetdisciplin. Vi må foregå med et godt eksempel over for skatteyderen, den almindelige europæiske borger, og vise, at vi også kan tage ansvar for økonomiske anliggender. Det er den eneste måde, hvorpå vi kan vinde borgernes tillid.
Parlamentets nye generalsekretær har stillet et nyt forslag til Parlamentets budget for 2008, og jeg lykønsker ham, for det er overordentligt godt og afbalanceret. Det vil hjælpe os med at opnå et kompromis, når den endelige beslutning skal træffes. Jeg vil nævne to ting i forbindelse med forslaget. For det første er generalsekretærens forslag stadig under 20 % af udgiftsområde 5, dvs. samtlige 20 % opbruges ikke med forhøjelsen. Det andet vigtige punkt er, at han har været i stand til at placere en lang række nuværende medarbejdere i nye stillinger, selv om alle stillingerne skulle have været slået op.
Vi må imidlertid huske på, hvordan denne proces i Parlamentet er i almindelighed. Vi har allerede her i Parlamentet vedtaget visse principper et par gange i år. Et er, at Parlamentets budget er et skatteyderbudget, og at vi vil forsøge at holde os til udgiftsniveauerne for 2007 i forbindelse med nye projekter. Vi er ikke så langt fra det mål, og jeg mener, at alle de foreslåede projekter kan gennemføres, når vi fastsætter de præcise beløb i overensstemmelse med budgetdisciplinen.
Jeg vil rejse et andet spørgsmål angående Parlamentets budget, og det vedrører informationspolitik. Flere projekter er oprettet med henblik på det kommende valg, f.eks. Web TV, og det vigtigste er, at medlemmerne af Europa-Parlamentet og de politiske grupper deltager aktivt i alle dele af Parlamentets informationspolitik. Grupperne og medlemmerne må altså sørge for at være med i billedet og ikke overlade informationspolitikken til administrationen. Folk vil vide, hvorfor et medlem eller en gruppe stemmer på en bestemt måde eller stiller visse forslag. Folk vil have kendskab til den politiske baggrund, og derfor må vi engagere os. Jeg håber, at idéen om at indbyde de små, lokale medier, som der nu er opnået enighed om, kommer med i den endelige udgave. En af de måder, hvorpå vi kan komme tæt på borgerne, er ved at indbyde de små, lokale medier, som ikke selv har midler til at møde op i Parlamentet. Det skal naturligvis ske gennem Parlamentets medlemmer.
Jeg vil gerne vende tilbage til de øvrige institutioner. Rådet har foreslået en nedskæring på 2 % over hele linjen for samtlige institutioner. Som ordfører må jeg sige, at det er vanskeligt at acceptere, fordi institutionerne er meget forskellige. Nogle er små, nogle er store, og der er også forskel på det arbejde, de udfører.
Et eksempel er Revisionsretten, som jeg besøgte i dag. De har været meget sparsommelige og har overholdt budgetdisciplinen i snart mange år. De har bogført et overskud for alt, de har ikke ødslet pengene bort, og deres udgifter består af lønninger og faste omkostninger og intet andet. Denne nedskæring på 2 % ville være helt udelukket for Revisionsrettens vedkommende. Hele ordningen ville falde fra hinanden, hvis vi accepterede den.
Jeg håber, at vi kan blive enige om at gennemgå mulige områder, hvor der kan opnås besparelser for hver enkelt institution. I princippet er jeg enig med Rådet i, at alle skal være sparsommelige, og at der skal indkredses områder, hvor der kan opnås besparelser, men jeg går ikke ind for en generel nedskæring på 2 %.
Reimer Böge  
Hr. formand, mine damer og herrer! Vi taler i dag om år 2 for gennemførelsen af de vedtagne finansielle overslag, vi taler om gennemførelse af de flerårige programmer for europæisk merværdi, som blev vedtaget i fælles beslutningsprocedure, og vi taler om de reformforpligtelser, som alle tre institutioner desuden har indgået. Jeg vil gerne bekræfte udtrykkeligt over for rådsformandskabet, at begyndelsen med trilogen og samrådet den 13. juli var lovende, hvad de principielle aftaler angår. De fem erklæringer, som De nævnte, især vedrørende håndteringen af agenturerne, var den rigtige vej, som vi forhåbentlig vil kunne bygge videre på.
Jeg vil også sige klart, fru kommissær, at Deres initiativ med at fremlægge gennemførelsen af budgettet to gange også er et vigtigt skridt for at nå frem til en mere målrettet budgetpolitik, både for Kommissionen og for Parlamentet.
Det er nu vores opgave i denne budgetprocedure på grundlag af Rådets forslag at sikre budgetdisciplinen, at garantere de indgåede forpligtelser, men naturligvis også at sætte de forudsigelige og forventelige tal ind. Og her forstår jeg ikke Rådets supplerende erklæring, netop med hensyn til udgiftsområderne 1A, vækst og beskæftigelse, og landbrugspolitik, markedsforanstaltninger, når man siger, at hvis det ikke er nok, så må vi om nødvendigt bede Kommissionen om at formulere et tillægsbudget. Især udgiftsområde 4, udenrigspolitikken, er fortsat kronisk underfinansieret. Vi har i øvrigt fra starten af gjort opmærksom på disse mangler under forhandlingerne om de finansielle overslag.
Vi vil altså arbejde for en solid gennemførelse af de vedtagne programmer, både hvad angår forpligtelser og betalinger. Vi vil - det vil jeg gerne understrege - ikke acceptere udsættelser af vores politiske prioriteringer, hverken i denne budgetprocedure eller evt. i slutningen af året ved store generelle overførsler, fru kommissær.
Jeg vil understrege, at erklæringen om gennemførelse af strukturfonden og udviklingen af landdistrikterne var vigtig for os, og vi vil bede Kommissionen om hurtigst muligt at give os en aktuel situationsrapport om denne, fordi medlemsstaterne og regionerne med god ret forventer at kunne gennemføre disse programmer så hurtigt som muligt.
Alt i alt indeholder erklæringerne om agenturerne med hensyn til en bedre cost-benefit-analyse større gennemsigtighed, mere oplysning om hvor mange, der faktisk er ansat - fastansatte og midlertidigt ansatte - og et kvalitativt spring fremad, og dette er i forbindelse med den såkaldte screeningrapport fra Kommissionen om ansættelsesplanerne et positivt fremskridt, som vi vil uddybe yderligere og analysere og fremme mere intensivt. Også her vil jeg understrege, at det skal være velovervejet og ikke overdrives.
Naturligvis er noget af det, som vi klager over i dag med decentralisering eller regelsæt i forbindelse med finansforordningen, et fælles værk, som vi nogle gange alle sammen må tage ansvaret for. Her gælder det nu som før om at slanke procedurerne og forenkle dem. Der ligger stadig et stort arbejde foran os.
Lad mig kommentere to eller tre centrale punkter. I Kommissionens foreløbige budgetoverslag lå betalingerne 8,2 milliarder under loftet i de finansielle overslag. Rådet stiller nu et forslag, som ligger 10,3 milliarder under de finansielle overslag. Men hvis man ser på Rådets nedskæringstabel, kan man se, at den indholdsmæssigt er yderst tvivlsom. Når man i udgiftsområdet for Lissabonstrategien, vækst og beskæftigelse, skaber en ny margen på 342 millioner og reducerer betalingerne med 548 i forhold til det foreløbige budgetoverslag, så er det en kunstig margen for at imødekomme det, som Det Europæiske Råd nåede frem til på sit topmøde med hensyn til politiske prioriteringer.
Jeg formoder, at årsagen bag er finansieringsproblemet med det teknologiske institut, og bag dette igen problemet med at finansiere Galileo. For at sige det helt klart, så går Parlamentet i forbindelse med Galileo udtrykkeligt ind for en fællesskabsløsning, og her forventer vi i den samlede kontekst nye forslag fra Kommissionen.
En kort bemærkning til udgiftsområde 3. Hvad sker der egentlig i betragtning af naturkatastroferne med tidligere kommissær Michel Barniers forslag om civilt beredskab i Europa? Har vi et fælles svar på det? Hvordan giver det sig evt. udslag i budgettet for 2008 og senere?
Hr. formand! De udenrigs- og sikkerhedspolitiske spørgsmål, som vi gentagne gange har peget på, dokumenterer, at vores politiske analyser var rigtige, og det, der nu ligger i budgetforslaget, lever ikke op til kravene hverken i Afghanistan eller i Palæstina eller Kosovo, og nedskæringen af nødhjælpsfonden er en virtuel aktion, som vi ikke kan følge. Her vil vi bede Kommissionen om at præcisere, hvad der efter dens opfattelse vil komme yderligere i det kommende år.
Og et sidste punkt, hr. formand. Medlemsstaterne har forpligtet sig, jeg citerer på engelsk, i henhold til revisionserklæringen i henhold til artikel 44 i den interinstitutionelle aftale:
(EN) "til på det relevante nationale plan at fremlægge en oversigt over de foreliggende revisioner og erklæringer".
(DE) Det mener jeg helt alvorligt. De medlemsstater, som ikke er i stand til at garantere, at denne årsberetning kommer til tiden, må regne med, at vi har et regnskab at gøre op med dem i dette spørgsmål, også budgetmæssigt. Derudover støtter jeg fuldt ud det, som vores to ordførere netop fremlagde.
Dalia Grybauskaitė
Hr. formand! Jeg vil gerne byde alle velkommen til en ny periode, som lader til at blive lige så interessant og travl som altid. Det er glædeligt, at vi allerede i juli havde nogle meget frugtbare og velmente drøftelser. I Litauen siger man, at godt begyndt er halvt fuldendt. Derfor håber jeg, at den stemning, som vi har indledt arbejdet i, og de resultater, som vi allerede har opnået ved at forhandle om og vedtage tre vigtige erklæringer, virkelig er en god begyndelse på denne opgave. I dag drøftede vi den første udgave af Rådets budget, selv om jeg meget ofte hører fra Parlamentet, at vi - Kommissionen - bliver pålagt så mange opgaver. Det accepterer jeg, og jeg er helt enig. Vi er rede til at reagere og give alle de fornødne oplysninger.
Hvad angår det første forslag til Rådets budget, vil jeg gerne nævne, at Kommissionen, da den forelagde sin udgave, henviste til medlemsstaternes prognoser på baggrund af vores analyse. Derfor mener vi, at vores forslag var fuldt ud økonomisk og politisk forsvarligt. Det er grunden til, at Kommissionen ikke er helt enig i mange dele af Rådets første forhandlede budget. Vi er naturligvis enige i den opfattelse, som visse medlemmer af Parlamentet allerede har givet udtryk for, om, at de største horisontale nedskæringer ... Jeg vil gerne gentage, at metoden med horisontale nedskæringer igen blev anvendt på alle udgiftsområder. Kommissionen mener, at denne tilgang og metode er uholdbar, navnlig hvad angår underudgiftsområde 1a og 1b, når der er tale om innovation og forskning, og i endnu højere grad fordi vi har et yderligere problem med Det Europæiske Teknologiske Institut og Galileoprogrammet, der skal løses som et yderligere parallelt problem i forbindelse med de årlige europæiske budgetprocedurer. Det betyder jo, at det er nødvendigt at vende tilbage til drøftelser om mængder og størrelser og ikke at overveje aritmetiske nedskæringer. Det samme gælder landbrug og det udgiftsområde inden for udenrigspolitik, hvor Rådets metode med at anbringe midler i reserven efter min opfattelse er temmelig konservativ. Det må vi vende tilbage til inden længe. I løbet af de næste to uger vil Kommissionen forelægge sit forslag for Parlamentet og Rådet om tilpasningen af budgettet, hvad angår Kosovo og Palæstina.
Vi er som altid bekymrede over Rådets tilgang til administrative udgifter, og jeg er enig i, at budgettet har et vist finsk præg, navnlig i Europa-Parlamentet. Det er positivt ment, for jeg forstår nødvendigheden af disciplin, ansvarsbevidsthed og forsvarlighed i landets repræsentanters udgifter. Det accepterer vi, og vi vil altid være lydhøre over for det. Rådets forslag omfatter horisontale nedskæringer på betingelser, hvor Rådet ikke selv vil kunne opfylde sit tilsagn om at beskæftige flere personer. Over 800 ansatte til at udføre yderligere udviklingsopgaver er naturligvis uacceptabelt for Kommissionen. Vi forventer virkelig, at Parlamentet har den samme holdning som os til dette spørgsmål, og vi håber, at tilpasningen sker i samarbejde med Parlamentet. Derfor er det kort sagt glædeligt, at begyndelsen har været god. Alligevel reagerer vi kritisk på Rådets første forslag. Vi vurderer det kritisk, og vi er rede til at drøfte Kosovo og Palæstina inden længe og ligeledes til at diskutere og træffe afgørelse om forslagene om Galileoprogrammet og Det Europæiske Teknologiske Institut omkring den 19. september, og vi vil forsøge at nå frem til en fælles forståelse af disse vigtige ting. Derfor håber jeg på en vellykket procedure, og jeg håber, at mine litauiske kolleger er i stand til at oversætte min første tale på litauisk godt og korrekt.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Skriftlig erklæring (artikel 142)
Silvia-Adriana Ţicău  
I henhold til Lissabonstrategien skal 3 % af medlemsstaternes BNP investeres i forskning, to tredjedele fra den private sektor.
Kun meget få europæiske regioner nåede dette mål. I 2004 forskede 42 % af alle europæiske virksomheder i deres aktiviteter, og medlemsstaterne investerede kun 1,84 % af deres BNP i forskning. I 2006 arbejdede 35 % af EU's erhvervsaktive befolkning inden for forskning og teknologi.
Uddannelse er afgørende for EU's fremtid. Den skal være tilgængelig for alle, både rige og fattige, som lever både i byen og på landet. Den europæiske uddannelses kvalitet bør måles ud fra gennemførelsesprocent og adgangsprocent til det næste uddannelsesniveau. Vi har brug for et nyt socialt Europa, hvor borgerne prioriteres højest.
I betragtning af at både EU og dets medlemsstater vedtager deres budgetter for 2008 i efteråret, forlanger jeg, at investeringer i uddannelse og forskning prioriteres højt i EU.
