Jednominutové projevy k důležitým politickým otázkám
Předsedající
Dalším bodem jsou jednominutové projevy k důležitým politickým otázkám podle článku 144.
Nikolaj Mladenov
(BG) Vážený pane předsedo, vážení kolegové, přírodní katastrofy, které letos postihly Evropu, nám ukázaly, že způsob řešení problémů v této oblasti je nutno ve dvou bodech změnit. Zaprvé je třeba zavést pružnější mechanismy na pomoc zemím v procesu obnovy po přírodních katastrofách. Zadruhé tyto problémy odhalují nutnost zavedení integrovaných evropských jednotek rychlé reakce jako pomocných složek určených národům, které se s takovými katastrofami musí vyrovnat.
Letos se v mé zemi, Bulharsku, vyskytly požáry i povodně. Když bylo nutno uhasit rozsáhlý požár kolem jednoho velkého města, Staré Zagory, vláda požádala o pomoc členské státy Evropské unie, ale nedostala ji z důvodu vyčerpání kapacit. Místo toho jí poskytlo na základě dvoustranné dohody pomoc Rusko. Tím se vnímání Evropské unie v mé zemi výrazně zhoršilo. Proto Vás všechny žádám, abyste vyzvali Evropskou komisi k vypracování podrobné analýzy a návrhů na zavedení společných evropských sil na pomoc členským státům při odstraňování následků katastrof a nehod. Děkuji.
Ioan Mircea Paşcu
Pane předsedo, mezinárodní terorismus představuje temnou stránku globalizace. Teroristé zneužívají demokratických svobod poskytovaných našimi zeměmi, jako je svoboda pohybu, mediální pokrytí a občanská práva, k tomu, aby dosáhli svých cílů pomocí strachu a násilí vůči nevinným lidem.
Řešení tohoto problému vyžaduje snahu o úplné odhalení a pochopení vnitřních mechanismů terorismu včetně jeho náboženských, společenských a dokonce i civilizačních základů. My v demokratických státech jsme v této oblasti již od počátku znevýhodněni. Zatímco my se snažíme životy chránit, teroristé usilují o co největší množství obětí, protože doufají, že budou moci manipulovat city, které vzniknou při sledování krvavých výjevů na našich televizních obrazovkách.
Musíme rozlišovat mezi sebevražedným atentátníkem a tím, kdo jej nebo ji pro tuto činnost získal. Velmi často se stává, že motivací sebevražedného útočníka není nenávist, kterou cítí lidé, kteří jej pro tuto činnost získali, ale slib věčného štěstí po hrdinské smrti, což jejich nájemci politicky zneužívají.
Prevence je lepší než nutnost následné reakce. Z tohoto důvodu musíme vystihnout správnou rovnováhu mezi okamžitými a dlouhodobějšími požadavky na boj proti terorismu. Proto je zapotřebí posílit zpravodajskou, policejní a soudní spolupráci mezi našimi státy a zároveň řešit strukturální příčiny terorismu, a to zejména v zemích, kde je pro takové činy získáváno nejvíce nových přívrženců.
Alexandru-Ioan Morţun
(RO) Vážený pane předsedo, po desetiletích politického věznění byli do Evropského parlamentu pozváni členové skupiny Ilaşcu z Moldavské republiky, které vyslechl Podvýbor pro lidská práva. Adrian Ivanţoc, Tudor Petru Popa a Alexandru Leşko dojemně popisovali utrpení, jemuž byli vystaveni ve věznicích v Podněstří, a opakované zneužívání a porušování lidských práv, k němuž tam docházelo. Vyzvali Evropské společenství, aby přijalo další opatření k řešení regionálního konfliktu v souvislosti s plněním veškerých mezinárodních dohod, zejména těch, které se týkají odchodu ruských vojsk z Podněstří. Aby bylo možno změnit tato legitimní přání ve skutečnost, Evropský parlament by měl jednak svolat Helsinský výbor pro lidská práva a spolehnout se na jeho návrhy aktuálních opatření na podporu nevládních organizací v Moldavsku, jednak podpořit vydávání novin a časopisů v této oblasti a vybudovat síť vysílačů na pravém břehu řeky Dněstr s cílem zabezpečit dostupnost signálu moldavského národního rozhlasu a televizních kanálů. V neposlední řadě je třeba radikálně změnit způsob jednání o řešení problému Podněstří. Evropská unie i Rumunsko jakožto člen Unie musí změnit statut pozorovatele na statut řádného člena.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Vážený pane předsedo, před několika měsíci přijal Evropský parlament usnesení o odsouzení xenofobie a rostoucího nacionalismu v Evropě. Způsob, jakým se v tomto dokumentu poukazovalo na některé země včetně Polska, byl příliš tvrdý a nepřiměřený rozsahu problému.
Samozřejmě, že záležitosti týkající se rasové nesnášenlivosti je nutno řešit s veškerou vážností. Proto mne překvapuje, že Evropská komise nepřijímá rozhodující kroky proti fašisticky zaměřeným stranám, které jsou v některých zemích na vzestupu. Existují dokonce země, v nichž zástupci těchto stran uspěli v regionálních volbách. Zásahové skupinky těchto stran obtěžují cizince na ulicích a veřejně vyzývají k revizi hranic.
Tento problém má značný vliv na mnohé země takzvané staré Unie. Dotčené země tento problém řeší již dlouhou dobu, zatímco vedoucí představitelé Společenství ukazují prstem na nové členské státy i v případě bezvýznamných incidentů.
Willy Meyer Pleite
- (ES) Vážený pane předsedo, 12. srpna se v Gibraltarském průlivu srazila nákladní loď New Flame s ropným tankerem Torm Gertrud. Je to již devátá nehoda na jedné z nejrušnějších námořních tras světa, kterou ročně využije více než 100 000 lodí.
Tato nehoda poukazuje na stále intenzivnější potřebu vytvoření přístavního orgánu pro dozor a monitorování mezi Španělským královstvím, Spojeným královstvím a Gibraltarem. Skutečnost, že taková námořní kontrola dosud neexistuje, ohrožuje životy a logicky představuje hrozbu pro životní prostředí.
Podle mého názoru by Evropská komise měla žádat o informace o tom, co dodnes nevíme - co vlastně potopená nákladní loď přepravovala: 27 000 tun kovového šrotu, pravděpodobně škodlivého kontaminovaného šrotu.
Myslím, že je mimořádně důležité, aby Parlament a Evropská komise naléhavě vyzvaly orgány Španělska, Spojeného království a Gibraltaru k vytvoření takového námořního orgánu pro dohled a monitorování.
Ian Hudghton
Pane předsedo, rád bych upozornil na inovaci týkající se zachování mořského prostředí v Evropě. V sobotu se Skotsko stalo první zemí Evropy, která zavedla dobrovolný systém zavírání lovišť ryb v reálném čase, s cílem zachránit populace tresky. Doufáme, že se tento systém, který byl vyvinut jako společná iniciativa nové skotské vlády a odvětví rybolovu, stane vzorem pro příští projekty zachování mořského prostředí. Podle mých informací oslovila skotská vláda své partnery v Dánsku a Norsku se záměrem poučit se z tohoto konkrétního projektu.
Až dosud byla společná rybářská politika pro Skotsko jen pohromou, ale pevně věřím, že budoucnost řízení rybolovu nespočívá v centrálním řízení z Bruselu, ale v přímé spolupráci zemí, které se rybolovem zabývají. Je zapotřebí uvítat to, že skotská vláda a dané odvětví zaujaly v tomto směru tak inovační postoj. Zatím jen doufám, že než dojde k prosincovému zasedání Rady, bude jejich dobrovolné úsilí zohledněno, uznáno a oceněno.
Urszula Krupa
(PL) Vážený pane předsedo, vpád nacistů do Polska 1. září 1939 byl aktem násilí spáchaným na mé vlasti. Během šesti let války, která následovala, zahynulo více než šest milionů Poláků. To představovalo 17 % obyvatel Polska, jejichž počet tehdy dosahoval 35 milionů.
O dva týdny později, 17. září 1939, napadl Polsko i Sovětský svaz na základě Molotovova-Ribbentropova paktu. O život přišlo více než 22 000 představitelů polské intelektuální elity, jež do týla či do hlavy zastřelili Sověti, okupující pak po mnoho dalších let mou vlast. To vysvětluje, proč byly miliony mých krajanů plny naděje ve chvíli, kdy jsme znovu získali nezávislost. Přestože se v Unii tak krásně hovoří o rovnosti práv a o zákazu diskriminace, někteří němečtí politici a určitá část německých médií neustále útočí na mou vlast, na polský lid, polskou vládu a katolická média, zejména na Radio Maryja. To dokazuje, že dosud přetrvává silná protipolská nálada.
Při příležitosti výročí vpádu do Polska a ve jménu živých i mrtvých vyzývám k ukončení tohoto násilí, které lze vysvětlit jako pokus dosáhnout cílů, jichž se nepodařilo dosáhnout během války.
Předsedající
Děkuji. Smír měl v Evropě vždy velký význam.
Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc
(RO) Vážený pane předsedo, moje intervence se týká práv Rumunů v Srbsku a Bulharsku. Území na pravém břehu Dunaje v severozápadním Srbsku a severozápadním Bulharsku včetně oblasti od Ratanských hor k Dunaji a od Moravského údolí k Timockému údolí v Srbsku a Vidinskému regionu v oblasti Lom v Bulharsku je z větší části osídleno Rumuny, kteří tvoří menšinu v počtu více než 300 000 lidí žijících ve více než 130 malých a středně velkých vesnicích a 20 městečkách. Nejsou uznáni jako národnostní menšina, nevyužívají výhod náboženských služeb a vzdělávání ve svém mateřském jazyce. Ve školách se neučí rumunsky. Rumunský jazyk, literatura a dějiny se studují v poloutajení v soukromí doma. Jediný rumunský kostel v Mălăiniţe bude brzy zničen. Helsinský výbor pro lidská práva v Srbsku zaměřil svou pozornost na zoufalou situaci rumunského lidu žijícího v této zemi a na jeho právo na zachování národní identity. Tím vyzývám evropské orgány k bezodkladnému prošetření této situace a k zásahu ve prospěch dodržování práv rumunské menšiny v Srbsku a Bulharsku.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Vážený pane předsedo, článek 29 Smlouvy o Evropské unii vymezuje pojmy terorismus a závažný trestný čin. Ve Smlouvě o Evropské unii jsou za teroristické trestné činy považovány skutky, které mají za následek ohrožení lidských životů a podporu násilí a které jsou zaměřeny na zastrašování obyvatel. To, čeho jsme byli svědky v Budapešti při založení Maďarské gardy, patří také do rozsahu této definice. Při této příležitosti učinil vedoucí představitel Maďarské gardy několik skutečně šokujících prohlášení týkajících se jeho obav z napadení Maďarska Slovenskem a Rumunskem, zeměmi, v nichž žije maďarská menšina. Domnívám, se, že takovéto organizace a extrémistické aktivity povzbuzují separatistické hnutí v rámci menšin, které usilují o autonomii, a uvedená situace není v souladu s chováním členského státu EU. Organizace tohoto druhu by měly být rozpuštěny a postoje podobné těm, které vyjádřila Maďarská garda, by měly být zakázány a trestány podle zákona. Proto si dovoluji vyzvat vedoucí představitele orgánů EU k tomu, aby jasně odsoudili takovéto postoje a aby požádali Agenturu pro základní práva o vypracování zprávy o skutečnostech a o pozorování postavení menšin v Maďarsku.
Bernard Poignant
(FR) Vážený pane předsedo, různé dramatické situace v různých zemích nám připomínají naše evropské povinnosti. To je i případ mé země, v níž nákladní loď způsobila smrt rybáře. Souvisí to s otázkou námořní bezpečnosti. Už i Francie se dověděla, kde leží Kiribatská republika. Podívejte se do atlasu: není příliš známá, ale je to "výhodná vlajka". Evropská unie musí s veškerým důrazem zpřísnit svůj přístup k takovýmto vlajkám, urychlit přijetí právních předpisů v rámci balíku Erika III a připravit balík Erika IV týkající se sociálních záležitostí výcvikových a pracovních podmínek námořníků a zároveň zlepšit koordinaci činností našich zemí v Mezinárodní námořní organizaci.
Je to stará záležitost, která však v pravidelných intervalech vystrkuje růžky a prostřednictvím dramatických událostí nás nutí, abychom se jí znovu zabývali. Naléhám na Vás, pane komisaři či paní komisařko, zastupující Radu v nepřítomnosti, abyste v tomto směru podnikli potřebné kroky.
Silvia Ciornei
(RO) Vážený pane předsedo, 18. října 2007 vyhlásí Evropská komise Den boje proti obchodu s lidmi. S potěšením vítám tuto iniciativu, s jejíž pomocí se tento citlivý a pro většinu lidí neznámý problém, zodpovědný za 2,5 milionů obětí ročně, dostane do centra pozornosti evropských občanů. Proto bych znovu chtěla upozornit na skutečnost, že chceme-li dosáhnout v boji proti tomuto jevu úspěchu, členské státy musí účinněji koordinovat své úsilí. Zatím to vnitrostátní zákony neumožňují. Členské státy však mají k dispozici Úmluvu Rady Evropy o opatřeních proti obchodování s lidmi z roku 2005, která představuje nejkomplexnější právní nástroj boje proti tomuto jevu. Tuto úmluvu však zatím podepsalo pouze 18 z 27 členských států a pouze 3 členské státy ji ratifikovaly. Proto si dovoluji požádat Evropskou komisi, aby požádala Radu o pravomoc k podepsání Úmluvy Rady Evropy o opatřeních proti obchodování s lidmi jménem Evropského společenství. Vážený pane předsedo, obchodování s lidmi je závažným porušením lidských práv. Je načase přejít od slov k činům. Je čas jednat, aby bylo jednodušší potrestat obchodníky s bílým masem a chránit práva obětí. Tyto oběti se v moderní Evropě opětovně stávají otroky - v Evropě, která je tak hrdá na dodržování lidských práv.
Stanisław Jałowiecki
(PL) Vážený pane předsedo, rád bych začal vyjádřením upřímné soustrasti pozůstalým obětí přírodních katastrof v Řecku a dalších zemích. V srdci s nimi soucítím. Sám jsem před 10 lety zažil ničivé povodně a proto si velmi dobře uvědomuji, co to znamená.
Ke katastrofám bude naneštěstí docházet stále. Zřízení Evropských sil rychlého nasazení je proto nevyhnutelné. Důrazně podporuji vytvoření takovýchto sil při nejbližší možné příležitosti. Je s podivem, že vlastně nikdy neprotestujeme proti zakládání nových evropských agentur, i když takových byrokratických subjektů existuje několik tuctů. Jde-li však o lidské životy, vždy máme mnoho výhrad. Je načase je překonat a založit evropské jednotky vytvořené podle takzvaných "modrých baretů" OSN, jejichž barvou však bude například červená nebo bílá. Úkolem těchto jednotek by bylo chránit nás před neustálou hrozbou ze strany přírody, nikoli ze strany lidských bytostí.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Praxe rychle dokázala pravdivost odborných argumentů, s nimiž jsem se svými kolegy v Evropském parlamentu vystupoval proti Evropské komisi a proti jejímu rozhodnutí ukončit intervence pro kukuřici.
Komise se obávala toho, že systém intervencí nebude udržitelný pro přebytek kukuřice, přestože vývoj trhu tomu nenasvědčoval. Komise nakoupila za 101 EUR a nyní prodává za dvojnásobek, zisk z veškeré intervence pro kukuřici je tedy výrazný, protože Evropu postihla sucha a chovatelé dobytka neměli dostatek obilí. Vzniká tak otázka důvěryhodnosti Unie: zásoby stále existují, ale nadnárodní spekulanti skupují dodávky, zatímco poctiví chovatelé dobytka si nemohou dovolit koupit krmivo pro svá zvířata. To podkopává důvěru v Evropskou komisi a v Evropskou unii.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Vážený pane předsedo, milí kolegové, rumunská vláda rozhodla, že 25. listopad 2007 bude dnem voleb do Evropského parlamentu. V tento den budeme, jak se říká, tvůrci dějin. Rumunští občané budou moci přímo volit poslance EP. Tento den bude zkouškou naší serióznosti a našich závazků jakožto členského státu EU. V Rumunsku bude volební kampaň příležitostí k diskusi o zajímavých otázkách týkajících se Evropské unie: budoucnosti EU, ústavní smlouvy, dalšího rozšiřování, vnitřní reformy, účinnosti evropských orgánů, volného přístupu k trhu práce. Právě o těchto tématech by se mělo během volební kampaně diskutovat, a nikoli o politických tématech, která nejsou součástí každodenního života občanů: o chystaných volbách, návrhu na vyslovení nedůvěry, nepodložených politických útocích. S cílem zlepšit kvalitu diskusí během předvolebního období a volební kampaně vyzývám zkušené poslance EP, bez ohledu na jejich politické názory, aby během předvolebního období navštívili Rumunsko a přispěli do kampaně Evropského parlamentu evropskými tématy, jež je nutno konzistentním a seriózním způsobem prodiskutovat nejen v Rumunsku, ale i v dalších evropských zemích.
Hélène Flautre
(FR) Vážený pane předsedo, chci Vás informovat o procesu, který je nyní veden v Agrigentu na Sicílii se sedmi tuniskými rybáři obviněnými z podpory nelegálního přistěhovalectví, neboť 8. srpna zachránili 44 lidí včetně 11 žen, z nichž dvě byly těhotné, a dvou dětí. V současnosti čelí obviněním z podpory nelegálního přistěhovalectví, což se děje na evropské půdě. Domnívám se, že zločin proti solidaritě, který byl spáchán, jak dokazuje tento proces, by měl Parlament odsoudit. Do Agrigenta přicestuje tento pátek delegace a já mohu pouze vyzvat její členy a jejích vedoucího představitele, tedy Vás, pane předsedo, abyste těmto sedmi tuniským rybářům vyjádřil svou podporu.
Kathy Sinnott
Pane předsedo, tento týden se do Parlamentu vrátila skupina Freedom Drivers. Freedom Drivers jsou postižení lidé, lidé závislí na pomoci jiných osob, kteří by také rádi využívali svobodu pohybu, kterou Evropa představuje, tak jako ji využívají všichni ostatní. Přišli, aby žádali o přijetí takových právních předpisů, které by jim tuto svobodu pohybu umožnily.
Vysvětlím překážky, s nimiž musí bojovat. Mnohé z těchto překážek jsou naším dílem a jejich odstranění by mělo být pro tento Parlament výzvou vzhledem k národům a lidem, které zastupujeme. Mou výzvou pro vás, pane komisaři, je, že od jejich první návštěvy Evropského parlamentu uplynuly již tři roky, změnilo se však jen velmi málo věcí. Jistě, zlepšila se práva cestujících v letecké dopravě, ale to je téměř vše, co jim můžeme říci. Kdy bude přijata dlouho očekávaná směrnice o postižených osobách, která přinese postiženým osobám skutečnou a legislativně podloženou rovnost?
Anna Záborská
Někteří ze Středoevropanů se před vstupem do Unie domnívali, že členstvo v Unii vyřeší všechny problémy. Nebylo tomu tak. Přestože Unie vznikla s cílem zabezpečit mír v Evropě, musím poukázat na radikalizaci situace v Maďarsku. Před několika dny složili přísahu členové tzv. maďarské gardy. Jejich vůdci hovoří o společných hranicích pro všechny Maďary a jejich stanovy zahrnují povinný výcvik střelby. Mají uniformy a podporu bývalého ministra vlády. Slovensko-maďarské vztahy se v poslední době zhoršují.
Před několika měsíci se maďarský premiér odmítl setkat se svým slovenským protějškem a opět se hovoří o revizi výsledků II. světové války. Vyzývám maďarskou vládu, aby zasáhla proti paramilitaristické gardě a aby ji rozpustila. Na Slovensku jsme podobně radikální organizaci postavili mimo zákon. Nic takového do Evropy 21. století nepatří. Naším společným zájmem je smír a vzájemná omluva. Příklad nám dali již v loňském roce v Ostřihomi slovenští a maďarští katoličtí biskupové. Tak vypadá odmítnutí extremismu v praxi.
Evgeni Kirilov
Pane předsedo, s kolegy jsme byli v nedávné době na terminálu 1B Frankfurtského letiště svědky velmi zvláštního jevu. Cestující do Sofie letící společností Bulgaria Air museli projít dvěma po sobě následujícími bezpečnostními kontrolami, které byly úplně stejné.
Na otázku, kterou jsem položil zaměstnancům pracujícím v terminálu, k čemu je potřeba, aby cestující stáli dvakrát za sebou v dlouhých frontách a podstupovali tutéž bezpečnostní kontrolu, jsem dostal absurdní odpověď, a to, že Frankfurtské letiště je přetížené a že druhé kontroly jsou potřebné z důvodu dalších cestujících přijíždějících z jiných míst.
Spolehlivý zdroj mě poté informoval, že uvedené zdvojené kontroly jsou v určitých dnech týdne uplatňovány na terminálu 1B na lety do následujících zemí Evropské unie: Bulharsko, Polsko a Rumunsko.
Pane předsedo, očekával bych, že Komise bude na tyto praktiky reagovat, neboť to souvisí nejen s právy cestujících v letecké dopravě, ale i s lidskými právy občanů Evropy.
Maria Petre
(RO) Ve smlouvě o přistoupení k Evropské unii se Rumunsko zavázalo zorganizovat na konci letošního roku volby do Evropského parlamentu. Rumunská vláda naneštěstí odložila původní termín voleb, 13. květen, až na 25. listopad. Podle analytiků byly hlavním důvodem odložení voleb obavy z výsledků voleb, které projevovaly některé politické strany včetně vládních. Staré rumunské přísloví říká: Můžeš utíkat, jak chceš, a přesto se neschováš. Rumunská vláda se nebojí jen těchto voleb, ale bohužel i žen. Ve vládě není ani jedna žena, což je mezi členskými státy EU rarita. Mezi současnými 35 rumunskými poslanci EP je 12 žen. Po listopadových volbách by měly politické strany změnit poměr mužů a žen a jmenovat alespoň 18 žen do Evropského parlamentu. Mohu vás ubezpečit, že Demokratická strana jakožto člen Evropské lidové strany tuto podmínku splní. Proto bych ráda rumunskému premiérovi připomněla, že Rumunsko je od 1. ledna součástí Evropské unie a že rok 2007 je Evropským rokem rovných příležitostí pro všechny.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Vážený pane předsedo, minulý pátek demonstrovali členové polských odborů z gdaňské loděnice před sídlem Evropské komise v Bruselu.
V červenci vydala Evropská komise ultimátum, kterým dala Polsku měsíc na předložení plánů na snížení výrobních kapacit loděnice. Komise vyzývá k uzavření dvou ze tří doků v Gdaňsku, pokud od loděnice nebude vyžadováno vrácení státní podpory, kterou dostala od polské vlády od 1. května 2004. Komisaři EU prohlašují, že záměrem Komise je modernizace loděnice, nikoliv její uzavření. Ve skutečnosti se však takovýmto drastickým snížením výrobních kapacit a uzavřením dvou ze tří doků zabrání podniku vytvářet zisk. To bude prakticky znamenat ztrátu velkého množství pracovních míst a krach loděnice.
Gdaňská loděnice není však jen obyčejným podnikem na výrobu lodí, který zaměstnává veliký počet zaměstnanců. Je také jedním z nejvýznamnějších symbolů současných dějin Polska a sjednocené Evropy - je totiž místem vzniku hnutí Solidarita.
Evropský parlament by měl bez odkladu požádat Evropskou komisi, aby začala hledat vhodné řešení této situace, a to ve prospěch podniku a jeho zaměstnanců. Jsme-li hlasem evropské společnosti, měli bychom vyjádřit svou solidaritu se zaměstnanci loděnice a trvat na řešení, které zaručí stabilitu loděnice a respektování tohoto symbolu dějin současné Evropy.
Marios Matsakis
Pane předsedo, Amnesty International je organizace s bezchybnou reputací, která - díky dlouholeté tvrdé práci - významně pomohla v oblasti boje proti porušování lidských práv na celém světě. Organizace si získala úctu všech, kterým záleží na spravedlnosti, svobodě a demokracii. Amnesty International si však udělala i mnoho nepřátel, což se v konečném důsledku dalo očekávat. Jedním z těchto nepřátel je Turecko. Velké množství zpráv organizace Amnesty International se týká Turecka, což znervóznilo armádou ovládané vedení této země.
Toto vedení nedávno znovu agresivně zareagovalo. Jak již pravděpodobně dobře víte, prostřednictvím místních orgánů v Istanbulu vydalo rozhodnutí o tzv. "nezákonném získávání finančních prostředků" a následně zmrazilo bankovní účty Amnesty International v Turecku. Je to jasná snaha o ochromení činnosti Amnesty International v této zemi.
Naléhavě Vás žádám, abyste dal turecké vládě jasným způsobem najevo, že Parlament nebude výše uvedený útok na Amnesty International tolerovat a že takovéto útoky výrazně zpomalí cestu Turecka směrem k přistoupení k EU.
Gerard Batten
Pane předsedo, kolik stojí Británii členství v Evropské unii? Minulý týden jsem zveřejnil svou druhou výroční zprávu k tomuto tématu. Vyčíslením přímých a nepřímých nákladů jsem dospěl k tomu, že členství v EU stojí Británii minimálně 60,1 miliardy GBP ročně v hrubém vyjádření, což odpovídá částce 50,6 miliardy GBP ročně v čistém vyjádření. Tato částka je rovna více než 1 000 GBP v hrubém a 843 GBP v čistém vyjádření na každého muže, ženu a dítě žijící ve Spojeném království. Jinými slovy jde o 114 000 GBP za minutu v hrubém a 96 000 GBP za minutu v čistém vyjádření. Většina Britů si uvědomuje, že je to obrovská ztráta peněz.
Nelze se tedy divit tomu, že britský premiér Gordon Brown odmítá vyhlásit referendum, ve kterém by britští občané rozhodli o nové reformní smlouvě. Pokud se domnívá, že Evropská unie představuje účelně vynaložené finanční prostředky, měl by mou výzvu přijmout a měl by předložit nezávislou analýzu nákladů a výnosů, aby tím podložil své tvrzení. Pokud by to udělal, zachoval by se správně.
Milan Gaľa
Panelové domy v zemích V4 a v Bulharsku a Rumunsku vznikaly před čtyřiceti lety a potřebují rekonstrukci. Čerpání podpory ze strukturálních fondů bráni pravidlo "de minimis". Podle této podmínky nesmí stát jednomu příjemci vyplatit bez souhlasu Evropské komise v průběhu tří let podporu, jejíž výše překračuje 200 000 EUR (přibližně 6,8 milionu slovenských korun). Panelová sídliště spravuje pouze několik subjektů, bytových družstev nebo správců. Průměrná cena obnovy panelového domu je 580 000 SK, na jeden byt přibližně 17 000 EUR. Zájmem nových členských zemí je, aby Komise v určitých případech toto pravidlo "de minimis" nepoužila.
Ministři těchto zemí se koncem června dohodli na vytvoření skupiny expertů pro jednání s Komisí. Její úlohou bude uvedení právních předpisů do souladu s podmínkami na využívání fondů pomoci EU na obnovu panelových sídlišť ze strukturálních fondů. Panelové domy představují hlavní problém při rekonstrukci měst v nových členských zemích Evropské unie. Vzhledem k jejich havarijnímu stavu bych rád požádal Evropskou komisi a Vás, kolegy poslance, o podporu této iniciativy.
Glyn Ford
Pane předsedo, rád bych sněmovnu upozornil na tragický požár v hotelu Penhallow na pobřeží v městečku Newquay, v Cornwallu, v mém volebním obvodu.
Při tomto požáru zahynuli tři lidé: jeden z nich na následky skoku z okna ve druhém poschodí, další dva zahynuli ve svých pokojích. Jeden z nich byl údajně postižený. Kdyby byli tito lidé někde jinde v Evropské unii, pravděpodobně by nezemřeli. Například v Maďarsku by takto vysoký hotel musel mít instalována stabilní hasicí zařízení (tzv. sprinklery). Během posledních čtyř let zahynulo v Evropě při požárech hotelů, které nebyly vybaveny stabilními hasicími zařízeními, šedesát lidí. Při požárech hotelů, které byly vybaveny stabilními hasicími zařízeními, nezahynula ani jedna osoba.
Žádám Komisi, aby tuto skutečnost zohlednila a aby připravila návrhy právních předpisů týkajících se požární bezpečnosti hotelů v Evropské unii.
Marco Cappato
(IT) Vážený pane předsedo, dámy a pánové, během posledního volebního období kladl náš kolega z radikální strany, Maurizio Turco, Evropské komisi otázky o daňových zvýhodněních katolické církve a společnostech, které se kolem ní točí v Itálii a ve Španělsku.
Odpovědi Komise na žádost o informace obdržela Itálie až před několika týdny. Ve Španělsku vedly tyto otázky k přijetí právního předpisu o DPH, kterým byly odstraněny tyto výhody a tato privilegia.
V Itálii naopak vyvolaly řadu naprosto nevhodných reakcí: někteří, včetně bývalého ministra Maurizia Gasparriho, zašli tak daleko, že hovořili o akcích ve stylu Bin-Ládina, zatímco jiní hovořili o antiklerikálním rasismu. Dokonce i místopředseda Evropského parlamentu, pan Mauro, se zmínil o protikatolickém a protispolečenském přístupu, který projevuje ministryně z radikální strany, paní Boninová.
Podle mého názoru by měl být Parlament spokojen s tím, že otázky položené Evropské komisi přinesly konečně hmatatelný výsledek, a věřím, že bychom měli tuto iniciativu podpořit.
Philip Claeys
- (NL) Vážený pane předsedo, jak je vám jistě známo, 11. září se měla v Bruselu konat klidná demonstrace proti islamizaci Evropy. Tuto akci chtěli zorganizovat občané z různých členských států a cílem samotné demonstrace bylo především apelovat na evropské orgány obecně, a konkrétně na Parlament. Proto se demonstrace měla konat na Luxemburgplein přímo u vchodu do Parlamentu.
Socialistický starosta Bruselu však tuto demonstraci okamžitě zakázal. Tento zákaz je výsměchem svobodě projevu a práva na svobodu shromažďování. Spíše než o vnitřní záležitost Bruselu či Belgie jde v tomto případě spíše o záležitost, která by měla mezi členy Parlamentu vzbudit obavy, a proto by bylo vhodné, abyste protest proti zákazu této demonstrace v Bruselu zaznamenali. Není možné, abychom jménem Evropy prosazovali na celém světě základní demokratická práva prostřednictvím evropských orgánů a zároveň přímo v Bruselu, samotném srdci Evropské unie, tatáž základní práva pošlapávali.
David Sumberg
Pane předsedo, vystupuji s velikou lítostí, neboť si vás velmi vážím a cením. Přesto však chci protestovat proti skutečnosti, že v budově Parlamentu v Bruselu bylo v minulém týdnu povoleno konání konference, která byla údajně věnována míru na Středním východě, ve skutečnosti se z ní vyklubal jednostranný, zaujatý, neobjektivní, nereprezentativní útok na stát Izrael. Obávám se, že to bylo v ostrém rozporu s tím, co se v regionu skutečně děje. Probíhají tam totiž pod dohledem Spojených států amerických velmi trpělivě vedená jednání mezi premiérem Izraele a prezidentem Palestinské samosprávy.
Jak víte, tato konference nebyla konferencí Evropského parlamentu. Konala se v budově Parlamentu, což umožnilo organizátorům získat uznání a náš souhlas s tím, o čem se hovořilo. Vám osobně děkovali za to, že jste podpořil konání této konference. Myslím, že bychom se měli nejdříve důkladně zamyslet, než uděláme znovu něco podobného. Budova Evropského parlamentu není místem, kde se může setkávat jakákoliv skupina, která chce protestovat proti tomu nebo onomu problému na světě. Určitě by nemělo být dovoleno, aby byla zneužita takovýmito extrémisty, kteří nikdy nepřiznají, že mír na Středním východě, stejně jako všude jinde na světě, je možno dosáhnout pouze vyjednáváním, nikoli pomocí kulek a bomb.
Předseda
Pane Sumbergu, vzhledem k tomu, že jste oslovil předsedu Evropského parlamentu, rád bych vám na úvod poděkoval za projevy uznání. Musím vám však objasnit, že existují věci, které nepatří do pravomoci předsedy. Šlo o rozhodnutí Konference předsedů, proto jsem jej musel vykonat.
Konferenci zorganizovala instituce Organizace spojených národů. Nebyla to tedy jakákoliv instituce, ale instituce OSN. Již jsem to v oficiálním dopisu vysvětlil předsedovi Knessetu i panu velvyslanci. Pokud jde o funkci předsedy Evropského parlamentu, já jsem se této konference nezúčastnil a nepřijal jsem žádného z jejích řečníků. Konference se konala v Evropském parlamentu, ale Evropský parlament za ni nenesl odpovědnost. Domnívám se, že byste to měl vzít v úvahu.
Předseda
Musím Vám nyní připomenout, že předseda, který vždy usiluje o urovnávání sporů mezi poslanci Parlamentu, se odvolává na článek 144. V něm je stanoveno, že předseda může udělit poslancům slovo nanejvýše na třicet minut. Vždy jsem zastával názor, že je to minimální doba, a proto jsem byl při výkladu tohoto ustanovení velkorysý. Znamená to, že pan Sumberg je, k mé lítosti, zatím posledním poslancem, kterému bylo uděleno slovo. Doufám však, že jsem mu svou odpovědí poskytl informace a podrobněji vysvětlil situaci týkající se této události.
Tímto ukončuji tento bod jednání.
