Tvari Europos transporto politika, atsižvelgiant į Europos energetikos ir aplinkos apsaugos politikos sritis (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausima yra G. Albertini pranešimas Transporto ir turizmo komiteto vardu dėl tvarios Europos transporto politikos atsižvelgiant į Europos energetikos ir aplinkos apsaugos politikos sritis.
Gabriele Albertini
pranešėja. - (IT) Ponia pirmininke, ponai ir ponios Parlamento nariai, pranešimas dėl tvarios Europos transporto politikos dabar pasiekdiskusijų plenariniame posėdyje etapą. Tekstas jau buvo palankiai, be didesnių nesutarimų sutiktas Transporto komitete sausio mėn. Buvo patektos tik maždaug keturiasdešimt pakeitimų.
Pagrindinis mano tikslas buvo pateikti šią iniciatyvą kaip įmanoma glaustai, ne ilgesnę negu maždaug dvidešimt dalių, kad Europos Parlamentas galėtų pateikti savo rekomendacijas Komisijai ir Tarybai kaip įmanoma veiksmingiau. Kadangi jame svarstomi klausimai yra tokie platūs - Europos politikos sritys, susijusios su transportu, energetika ir aplinkos apsauga - pernelyg išsamus pateikimas ir pernelyg didelis dalių skaičius būtų susilpninę patį pranešimą, o Parlamento galutinrezoliucija būtų buvusi ne tokia aiški ir įžvalgi.
Dėl tos pačios priežasties kai kurie klausimai buvo praleisti. Asmeninės iniciatyvos pranešime neįmanoma spręsti visų su transportu, energetika ir aplinkos apsauga susijusių klausimų išsamiai. Tačiau šis dokumentas gali pasitarnauti Komisijai tolesniems teisėkūros pasiūlymams ir parodyti, ko Europos piliečiai tikisi iš Bendrijos institucijų.
Galutiniam nagrinėjimui plenariniame posėdyje buvo pateikti aštuoni pakeitimai. Jais, tiesą sakant, nepriduriama nieko nauja po diskusijų Transporto komitete. Tačiau vis tiek norėčiau trumpai juos pakomentuoti.
Žaliųjų frakcija pateikšešis pakeitimus ir paragino atskirai balsuoti dėl 16 dalies. Šiame prašyme siūloma išbraukti elektros energijos naudojimo branduolinės kilmės geležinkelio transporte paminėjimą, su kuo negaliu sutikti. Geležinkelio transportas yra transportas su mažiausiais anglies pėdsakais, iš dalies dėka branduolinės energijos panaudojimo kaip elektros šaltinio.
6 pakeitime prašoma Komisijos įsikišti ir nustatyti vienodą greičio limitą Europos greitkeliams visose šalyse. Mūsų Vokietijos draugai jau parodkeletu progų, kad Vokietijos greitkeliai yra saugesni, o avarijų skaičius mažesnis, negu daugelyje Europos Sąjungos valstybių narių, kurios turi tokius apribojimus. Subsidiarumo principas turėtų būti neabejotinai ir toliau naudojamas šiuo atveju.
Asmeniškai man 2 pakeitimas atrodo labiau koherentiškas, ypač jo primoji dalis, kurioje kalbama apie skaidrias oro transporto išlaidas ir bilietų kainas.
J. Bloklandas pateik8 pakeitimą Nepriklausomybir demokratijos frakcijos vardu. Šis tekstas susijęs su 2 dalimi ir jame analizuojamos priemonės, kurių turi imtis piliečiai, kad pagerintų susisiekimą miestuose ir priemiesčiuose. Čia vėl norėčiau paraginti balsuoti prieš, nes pakeitime plėtojama visiškai priešinga politinmintis palyginti su Transporto komiteto priimtąja.
Galiausiai, mano politinfrakcija vėl pateikpakeitimą - 1 pakeitimą dėl 11 dalies - kuri buvo pateikta Transporto komitete dėl Eurovinjetės direktyvos peržiūrėjimo. Asmeniškai aš buvau ir esu prieš galimybę gilintis į šį klausimą birželio mėn. Europos Komisija jau paskelbė, kad ji išleis pasiūlymą dėl peržiūros tuo metu. Tačiau manau, kad remiantis tuo, kas jau buvo pasiūlyta Transporto komitete, turėtų įvykti laisvas balsavimas dėl siūlomų pakeitimų.
Norėčiau padėkoti nariams už dėmesį, kurį jie parodšiam pranešimui ir mano darbui ir, kadangi žinau, kad daugybkitų pareišknorėsiantys kalbėti, suteiksiu jiems progą.
Jacques Barrot
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - (FR) Ponia pirmininke, dėkoju G. Albertini už jo puikų pranešimą. Akivaizdu, kad turėtų būti visapusiškas sutarimas tarp Parlamento, Tarybos ir Komisijos dėl poreikio sumažinti transporto poveikį aplinkos apsaugai ir energetikai. Tuo pat metu mums reikia išlaikyti judumą, kuris yra esminmūsų konkurencingumo ir gyvenimo kokybės sąlyga.
Kaip galėtume pasiekti tokio tvaraus judumo? Tai milžiniškas iššūkis. Iki 2020 m. turime sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujas 20 %, sumažinti energijos suvartojimą 20 % ir padidinti atsinaujinančios energijos panaudojimą 20 %. Akivaizdu, kad transportas turės suvaidinti didelį vaidmenį siekiant šių tikslų.
Pradėsiu nuo bandymo bendrais bruožais nusakyti įvairias mūsų iniciatyvas šioje srityje. Transeuropinių tinklų plėtra, kurią vykdydami, kaip G. Albertini ką tik nurodė, mes dedame viltis į geležinkelių plėtrą, o tai sukelia transporto rūšių pasikeitimą, kuris akivaizdžiai veda ta kryptimi. Turime TEN-T projektą ir Marco Polo programą jūros magistralėms paremti. Mes remiame vidaus vandens transportą NAIADES programa. Akivaizdu, kad tyrimai leis mums sukurti žaliąsias technologijas. Norėčiau taip pat atkreipti jūsų dėmesį į neseniai pateiktą pasiūlymą dėl švarių transporto priemonių direktyvos, prie kurios Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas pradės dirbti.
Kad pateiktų aiškų visų šių priemonių vaizdą, Komisija pristatys Europos iniciatyvų aprašą. Jame bus įtraukti visi veiksmai, kurių buvo imtasi ir iš jų semsimės patirties ateityje. Asmeniškai aš ypač domiuosi šiuo aprašu.
Antra, mes judame link strategijos dėl užsienio išlaidų internalizavimo visoms transporto rūšims. Pakete, kurį pateiksiu birželio mėn. bus įtrauktos užsienio išlaidų internalizavimo strategija visoms transporto rūšims, kurios Europos Parlamentas jau primygtinai reikalavo. Ši iniciatyva atitinka poreikį. Užsienio išlaidos mūsų ekonomikai ir mūsų aplinkos apsaugai - oro tarša, triukšmui, transporto grūstys - yra sunkios ir turi neigiamų pasekmių transporto judumui. Jeigu norime tvaraus judumo, turime užtikrinti, kad užsienio transporto išlaidos būtų integruotos į vartotojų mokamas kainas. Mūsų 2006 m. pasiūlymas, kad aviacija turėtų būti įtraukta į Europos išmetamųjų teršalų mokesčių pasikeitimo sistemą buvo žingsnis pirmyn link užsienio išlaidų, susijusių su aviacijos sektoriumi, internalizavimu.
Ketinu apjungti tokią internalizavimo strategiją su pasiūlymu dėl direktyvos pakeitimų dėl mokesčių už sunkias prekių gabenimo transporto priemones. Tai leistų valstybėms narėms - leistų, ne įpareigotų - įtraukti užsienio aplinkos apsaugos kaštus į muitus, o ne infrastruktūros kaštus, kaip kad yra dabar. Dabar ji taip padaryti negali, išskyrus keliais retais atvejais. Šis pakeitimas leis internalizuoti užsienio išlaidas kitame sektoriuje, geležinkelio. Bendrijos teisėkūra numato, kad užsienio kaštai geležinkeliams gali būti internalizuoti tik jeigu kitos transporto rūšys taip pat internalizuos savo užsienio kaštus.
Trumpai tariant, mes judame link protingų muitų, auklėjamųjų muitų, kurie leis smarkiau bausti sunkvežimius, kurie atitinka žemiausius aplinkos apsaugos standartus arba naudojasi pagrindiniais maršrutais tada, kai spūstys ir eismo kamščiai patys didžiausi.
Be to, pateiksime eilę iniciatyvų antroje metų pusėje. Aš padarysiu pranešimą dėl priemonių skirtų sumažinti geležinkelio transporto triukšmą. Bus pagerėjimų taip pat ir keliuose; bus galima sumažinti transporto spūstis naudojant protingą transporto sistemą. Sieksime vieningos, "vienos sistemos" (one-box) veiklos. Tai padės kurti logistikos taisykles Europos lygmeniu.
G. Albertini pranešime taip pat pabrėžiamas poreikis įkurti Bendrą Europos oro erdvę. G. Albertini yra teisus, tai teisingas kelias. Taip pat, kaip buvo pareikšta anksčiau, mes tikrai turime daryti pažangą CESAR projekto klausimu. Jis turi atlikti svarbiausią vaidmenį plėtojant technologiją, kuri reikalinga pasiekti šia tikslui.
Rengiamos iniciatyvos, kaip sumažinti azoto oksido teršalus aviacijos sektoriuje ir triukšmą aplink oro uostus. Taip pat dirbame dėl krovinių gabenimo (shipping) priemonių. Akivaizdu, kad miesto transportą irgi reikės įtraukti: 40 % CO2 išmetamųjų teršalų ir 70 % kitų teršalų paskleidžiami į aplinką miestuose.
Esu labai dėkingas Europos Parlamente R. Rackui, kuris dirba šiuo klausimu, ir tikiuosi, kad šį rudenį galėsime patekti priemonių rinkinį, kuriuo galės naudotis miestai.
Pateikiau kelis pavyzdžius iš plačios veiklos programos, kuri yra vienas iš didžiausių prioritetų mano kadencijoje: vis aplinkai saugesnio transporto, taip pat užtikrinant, kad visi Europos piliečiai turėtų galimybes naudotis transportu.
Tiesa, kad, kaip sakG. Albertini, jo pranešimas pasirodkaip tik tinkamu metu. Parlamentas ir Komisija daugiau ar mažiau sutaria dėl tvaraus judumo ir aš norėčiau padėkoti Parlamentui ir G. Albertini už jo puikų darbą, kuris nemažai paaiškina mūsų pačių darbą su Komisija.
Edite Estrela
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonės referentė. - (PT) Aš irgi norėčiau pradėti nuo padėkos nuomonės pranešėjui ir jį informuoti, kad Aplinkos komitetas mano, kad reikia apjungti įvairias priemones siekiant užtikrinti tvarią transporto sistemą ateities kartoms. Šias priemones sudaro eismo valdymas, geresnlogistika, fiskalinės iniciatyvos transportui, aplinkai saugios kuro rūšys, saugus, aplinkai saugus, veiksmingas ir nebrangus visuomeninis transportas, geležinkelių modernizavimas, nemotorizuotas judumas ir pan. Informavimo ir švietimo kampanijos jauniems žmonėms taip pat yra reikalingos.
Sutinkame, kad į Europos išmetamųjų teršalų prekybos programą būtų įtraukta aviacija ir remiame panašius įstatymų projektus dėl jūrų transporto sektoriaus, taip pat dėl ambicingų ir įpareigojančių CO2 teršalų apribojimo automobiliams, gaminant juos kaip mažiau kuro vartojančius. Europos Sąjunga turėtų paremti mokslinius tyrimus, susijusius su technologijų, reikalingų kurti tvarų ir aplinkai saugų transportą, pvz., alternatyvias ir atsinaujinančios energijos kuro rūšis, tokias kaip vandenilis ir kuro elementai.
Etelka Barsi-Pataky
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonės autorius. - (HU) Ponia pirmininke, pone Pirmininko pavaduotojau, transporto politika netrukus patirs visišką pokytį: kuras, technologijos, taisyklės ir visuomenės lūkesčiai netrukus visiškai pasikeis. Transporto sektoriui prasideda nauja era.
Ar kas nors apskritai nepasikeis? Taip, judumas, nes būtų klaida apriboti judumą. Jeigu nenorime varžyti judumo, privalome ir patys pasikeisti. Klausimas, kaip? Technologijų plėtra yra nesustabdoma, tačiau mums reikia išleisti daugiau ir nukreipti pinigų leidimą labiausiai į transporto priemonių plėtrą, kad sukurtume aplinkai saugesnes transporto priemones keliuose kaip įmanoma greičiau. Alternatyvus kuras jau pasiekia didelių ir kartais kontraversiškų laimėjimų, bet mes privalome antrosios kartos biokuro ir vandenilio pagrindu sukurtas kuro rūšis atsargiai, kad jos galėtų įeiti į rinką kaip mokslinių tyrimų ir plėtros rezultatas.
Dėl finansavimo Septintosios pagrindų programos ribose, Europos Sąjungos lėšos, nacionalinis indėlis ir privatus kapitalas turi būti nukreipti ta pačia linkme. Protingi sprendimai, tokie kaip CESAR ar Galileo programose žengia pernelyg lėtai, todėl turite juos skatinti. Siekdami savo tikslų turime transformuoti ekonominę aplinką remdamiesi "vartotojas moka" arba "teršėjas moka" principu. Galiausiai, neapmokestinkime transporto priemonių savininkų, bet užtikrinkime, kad būtų mokama už naudojimąsi transporto priemone. Tada galėsime pakeisti savo įpročius, susijusius su vairavimu, transporto priemonės naudojimu ir kelionėmis.
Ponia pirmininke, dėkojame mūsų kolegai Parlamento nariui G. Albertini už jo darbą ir už nuoseklų bei apgalvotą pranešimą. Pridūrus šiuos pastebėjimus, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas parems šį pranešimą ir rekomenduos jį Komisijai už jos pasiūlymus dėl ateities žaliojo transporto. Dėkoju.
Robert Evans
PSE frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, kaip jau girdėjome iš G. Albertini ir Komisijos nario, šis pranešimas pasirodpačiu laiku ir mes jį džiugiai pasitinkame. Įžanginėse pastabose G. Albertini sakė, kad ji suteikia mums progą bendrais bruožais planuoti mūsų transporto politiką, atsižvelgiant į aplinkos apsaugą ir kuro efektyvumą, dėl ko Parlamentas nuolat nerimavo ir išreišksavo požiūrį.
J. Barrot savo kalboje pavadino šį klausimą milžinišku iššūkiu su kuriuo, žinau, susiduria visų mūsų vyriausybės. Kaip J. Barrot sakė, turime pripažinti aiškią transporto naudą ir poreikį gryninti transportą. Todėl labai didžiuojuosi dėl to, kad Londonas pirmavo šiame kelyje pateikęs keletą iniciatyvų ir dėl transporto spūsčių ir dėl mažai teršiamų zonų ar didesnių mokesčių už mažiau aplinkai saugias transporto priemones, kam priešinosi Londono konservatoriai.
J. Barrotas taip pat kalbėjo apie poreikį pripažinti užsienio transporto kaštus, o G. Albertini - apie keletą pakeitimų. Tačiau, manau, kad esama prieštaros tarp PPE-DE frakcijos pozicijos - dėl vienos jų, žinau, PPE-DE frakcija organizavo vidaus diskusijas - ir yra prieštara šiame pranešime. Pvz., konstatuojamoje dalyje B kalbama apie energijos suvartojimą ir pažymima, kad "kelių transportas suvartoja 83 % [...] energijos". Priešingai šiam teiginiui, 1 pakeitime, kurį pateikPPE-DE frakcija ir bendrai pasiraškeletas narių iš ALDE frakcijos, gana aiškiai bandoma pakeisti komitete priimtą poziciją į tokią, kuri kelių transportą palankiau vertina negu geležinkelio. Tai nesutampa su paketu, kuriame ginčijamasi dėl tvaraus transporto priešpastatant jam tokias formas, kurios nėra saugios aplinkai.
Prašau G. Albertini, kai užbaigs kalbą ir prašau ALDE frakcijos, kuri parėmtai, kodėl jie bando apsukti šį teiginį ir kodėl bando pritarti kelių transportui. Manau, kad galbūt asmuo, kurio pirštų atspaudai likę ant šio dokumento, nėra šiandien tarp mūsų, kad galėtų atsakyti į šį klausimą.
Privalau pareikšti, kad mano frakcija apsvarstys, ar paremsime visą pranešimą, jeigu tas pakeitimas išliks. Laukiu, kad galėčiau įsitikinti. Visi kiti principai šiame pranešime yra puikūs.
Anneli Jäätteenmäki
ALDE frakcijos vardu. - (FI) Ponia pirmininke, beveik ketvirtis šiltnamio efektą sukeliančių dujų Europos Sąjungoje yra transporto teršalai. Todėl būtinai reikia sumažinti teršalus iš transporto. Reikia sumažinti užterštumo lygį iš transporto.
Oro transportas yra visiškai išbrauktas iš tarptautinių sutarčių dėl klimato kaitos. Tačiau jis sukelia vis didesnį ir didesnį užterštumą ir turėtų būti įtrauktas į visus susiarimus. Kažkas pasakė, kad "vartotojas moka" principas yra geras. Sutinku. Principas geras, jeigu atsižvelgiama ir į aplinkybes. Europoje esama retai apgyventų šalių ir sričių, kuriose nėra visuomeninio transporto ir todėl nėra kitokių susisiekimo priemonių, kaip tik automobiliai. Tada "vartotojas moka" principas nėra labai tinkamas. Vienas dalykas yra išvažiuoti automobiliu pasivažinėti, o kitas - naudoti savo automobilį, nes privalai, bei situacijose, kai negali naudotis visuomeniniu transportu.
Ateityje mums reikia pabandyti pašalinti krovinių transportą iš kelių. Bendrai tariant, reikia stengtis atsisakyti transporto, varomo fosiliniu kuru ir pereiti prie varomų atsinaujinančių šaltinių kuru. Turime daug nuveikti ES lygmenyje, jeigu tikrai ketiname pasiekti tikslų, kuriems kartu pasišventėme, t. y., sumažinti teršalus. Tai valios klausimas ir kadangi nusprendėme drauge, visos tautos privalo kartu dėti pastangas, kad už-tikrintų šių sprendimų įgyvendinimą.
Zdzisław Zbigniew Podkański
UEN frakcijos vardu. - (PL) Ponia pirmininke, rezoliucijos projektas dėl tvarios Europos transporto politikos, atsižvelgiant į Europos energetikos ir aplinkos apsaugos politikos sritis Nuomonės pranešėjas, G. Albertini nusipelno pagyrimų dėl požiūrio į problemą ir konstruktyvių pasiūlymų.
Tarp kitų dalykų, G. Albertini teisingai pažymi geležinkelio transporto vaidmenį, ypač prekių gabenime ir nurodo, kad jo plėtra nesirūpinama. Prisiminkime, kad vien tik kelių statymas neišspręs problemos, o geležinkelių projektai yra nepaprastai svarbūs. Todėl tiems, kurie nepastebėjo, rekomenduosiu pervažiuoti per Lenkiją, kuri skersai išilgai raižoma tarptautinių sunkvežimių per paskutinius metus.
Antroji problema, kuriai reikia skubaus sprendimo yra eismo spūstys dideliuose miestų susiliejimuose (konurbacijose) ir išmetamųjų teršalų susikaupimas miestuose ir tarpmiestiniuose transporto koridoriuose. Čia taip pat geležinkelių transporto vaidmuo, pvz., didelio greičio traukinių, nėra įvertintas. Trečias svarbus dalykas kartu su geležinkelių transportu yra vidaus vandens keliai ir jūros transportas, kuris mažiau teršia aplinką. Čia taip pat esama problemų, nuo techninių, energetikos ir kaštų kontrolės klausimų iki socialinio informuotumo ir elgsenos klausimų. Kad susidorotume su visomis šiomis problemomis, mums reikia pilnos transporto padėties analizės jo aplinkos kontekste bei konkrečių integruotų veiksmų.
Sepp Kusstatscher
Verts/ALE frakcijos vardu. Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, pranešime yra daug gerų pasiūlymų, bet jis pradedamas nuo prielaidos, kad nuolatinis eismo apimties didėjimas yra kažkas panašaus į gamtos dėsnį ir kad technologija gali išspręsti daugelį šių problemų.
Norėčiau pabrėžti du svarbiausius dalykus. Pirma, bendrųjų transporto veiklos kaštų apskaičiavimas, įskaitant jų socialinius kaštus turi prasidėti nuo sunkiųjų prekinių transporto priemonių, nes jos yra didžiausia našta ne tik kelių tinklui, bet ir žmonėms bei aplinkai. Nors Komisijos narys J. Barrot, kuris atsakingas už transportą, pažadėjo, kad Alpių konvencijos Transporto protokolas bus ratifikuotas per Prancūzijos pirmininkavimo Taryboje laikotarpį, manau, kad mes, Europos Parlamentas, turime išsamiau paminėti šį protokolą šime pranešime.
Vis iš naujo girdime gražius žodžius dėl transporto. Tačiau faktas lieka faktu, kad CO2 teršalai iš transporto padidėjo 32,1 % 1990-2005 m., o oro transporto išmetamas kiekis staigiai šoktelėjo į viršų iki 90 % per tą patį laikotarpį, tuo tarpu klimato rykštės, anglies dioksido teršalai iš kitų veiklos sričių sumažėjo 9,5 % pasiekus Kioto protokolo tikslų.
Pernelyg dažnai šiame pranešime pasitenkiname didingais tikslais ir dievobaimingomis viltimis. O reikia griežtų ir skubių reikalavimų bei veiksmingų priemonių, įskaitant sankcijas, kitaip viskas ir toliau vyks kaip vykę ir atitiks posakį "Kelias į pragarą gerais ketinimais grįstas".
Michael Henry Nattrass
IND/DEM frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, KJ turėtų priimti savo įstatymus, todėl atmetu šį pasiūlymą. Tačiau neginčiju fakto, kad našesni automobiliai yra puiki mintis ir kad darbas namuose sumažina užterštumą.
Man kelia susirūpinimą šio pranešimo žodžiai "kainų politika" ir "mokesčiai už fosilinį kurą", nes nėra jokios ritos alternatyvos, o šie mokesčiai yra labai infliaciniai. Ateityje reikėtų skatinti inovacijas ir technologijas, o ne apgaudinėti žmones, kurie neturi pasirinkimo kaip tik mokėti daugiau mokesčių. Dauguma visuomeninio transporto sistemų yra tinkamos važinėjantiems kasdien į darbą, bet neatitinka verslininkų poreikių, kurie važinėja į darbą, kad paskui lankytųsi pas klientus.
Tačiau Strasbūro miestas turi pirmarūšę tramvajų sistemą, o tramvajaus stotelyra prie pat šio pastato, tai kodėl Parlamento nariai Strasbūre neparodo pavyzdžio? Jie nesilanko pas klientus, jie atvyksta čia tik blogai valdyti Europos. Tačiau visi jie naudojasi limuzinais su vairuotojais ir ignoruoja tramvajus. Jeigu PN laikytųsi savo pačių žodžių, tada turbūt visuomenklausytųsi. Paprasta anglų kalba pasakysiu, ponia pirmininke, kad šie Rūmai yra kalti dėl didžiulės veidmainystės. Ką PN sako apie tvarų transportą, prašau? Nes, kaip ir nerūkymo taisyklės Parlamento valgomuosiuose, Parlamento nariai, ją ignoruoja!
Marian-Jean Marinescu
(RO) Tvaraus transporto plėtros integruotos strategijos įgyvendinimas turi būti absoliučiu prioritetu, teik Komisijai, tiek valstybėms narėms.
Investicijos į transporto infrastruktūrą turi būti paspartintos, ypač į aplinkai saugią, tokią kaip geležinkeliai, vidaus vandens transportas ir Jūros magistralės. Suprantamas vidaus kaštų ir ypač neigiamo transporto poveikio aplinkai įvertinimas yra privalomas. Toks neigiamas poveikis turi būti nustatytas ir vertinamas pagal jo įtraukimą į vartotojų mokamas kainas. Taip pat nepaprastai svarbu, kad užsienio kaštų internalizavimas būtų atliekamas visoms transporto priemonėms tuo pat metu. Taigi, suskirstymas pagal naudotas transporto priemones pagerėtų ir atneštų naudos mažiau taršioms transporto priemonėms bei transeuropinio tinklo bei įvairiarūšio krovininio transporto plėtrai.
Manau, kad geresnlogistika ir valdymo patobulinimas, ypač suintensyvinus mokslinius tyrimus ir naujų technologijų pritaikymą protingų sistemų srityje yra žingsniai į priekį geresnio planavimo, srautų valdymo ir eismo aglomeracijų valdymo srityse.
Rumunija deda bendras pastangas, kad atitiktų Europos standartus, ypač pritraukdama investicijas į nepasiturinčius regionus, kad padėtų pagrindus plėtros neatitikimų infrastruktūroje sumažinimui. Tuo pat metu Rumunija remia ir skatina veiksmus, nukreiptus į našesnį energijos vartojimą, kad sumažintų neigiamą transporto poveikį aplinkai ir paremtų investicijas į alternatyvios energijos šaltinius.
Todėl prašau Europos Komisijos iš naujo įvertinti daugiametes finansines sistemas, susijusias su finansiniais ištekliais transporto srityje ir su ja susijusios mokslinių tyrimų srities, kad įsigytume kaštų ir energijos požiūriu našius gaminius ir paslaugas. Rekomenduoju ir kad valstybės narės paremtų visuomenines - privačias partnerystes ir, nuosekliai žiūrint, privačias investicijas minėtoje srityje bei pilnai panaudotų lėšas, skirtas kurti tvaraus transporto sektorių, pagerinti transporto saugumą bei aplinkos, kurioje gyvename, sveikatą.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Europos politika, susijusi su tvariu transportu, atsižvelgiant į Europos politikos sritis, susijusias su energetika ir aplinkos apsauga yra susijusi ir tiesiogiai veikia maždaug 490 milijonų Europos piliečių.
Prašiau Komisijos ir valstybių narių ištirti būdus, kaip transporto infrastruktūros ir taikomi tarifai veikia miesto plėtrą ir būsimą transporto paslaugų paklausą.
Prašiau Komisijos ir valstybių narių įsikišti į uostų infrastruktūros modernizavimą, ypač Europos Sąjungos jūsų uostų, taip pat vidaus vandens kelių uostų, kad būtų pagreitintas krovinių ir keleivių perdavimas iš vienos transporto sistemos į kitą, taip sumažinant energijos suvartojimą transporto srityje.
2007 m. Europos Sąjunga tvirtai ir vienašališkai įsipareigojo sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų teršalus mažiausiai 20 % palyginus su 1990 m. pagrindinėmis vertėmis. Protingų transporto sistemų įgyvendinimas, ypač didelių miestų srityse, kad būtų pagerinta eismo kontrolė, užkirs kelią susidaryti eismo kamščiams, kurie kainuoja Europos Sąjungai maždaug 1 % bendrojo vidaus produkto per metus. Europos geležinkelių sistemos plėtra taip pat prisidės prie Europos politikos sričių atitikties energetikos srityje ir sprendžiant klimato kaitos problemas.
Todėl manau, kad vienas iš plėtros prioritetų transeuropinio transporto srityje turėtų būti greitųjų traukinių geležinkelių tinklo, jungiančio valstybių narių sostines, sukūrimas. Greitieji traukiniai taip pat turėtų vykti per Bukareštą ir Sofiją.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Ponia pirmininke, G. Albertini pranešime nagrinėjami visi lemiantieji tvarios Europos transporto politikos faktoriai, atsižvelgiant į Europos energetikos ir aplinkos apsaugos politikos sritis. Transportui skiriama virš 30 % visos sunaudojamos energijos ir šis skaičius, manoma, dar augs iki 30 % per ateinančius 20 metų. Transporto sektorius naudoja 70 % naftos, o miestuose ir apstatytose srityse suskaičiuojama 40 % CO2 išmetamųjų teršalų ir 70 % kitų kenksmingų junginių.
Pranešėjas palankiai vertina technologines inovacijas ir kitas energiją taupančias priemones. Europos Sąjungai reikalingi skubios ir našios priemonės. Dėl milžiniško naftos kainų augimo, aplinkai mažiausiai kenkianti energijos forma yra elektros energija. Ji turėtų atlikti didesnį vaidmenį transporto srityje, įskaitant miesto transportą, pvz., gamindama pigias elektra varomas miesto motorines transporto priemones. Didėjantis šios energijos formos poreikis turėtų būti jauniausios kartos kompensuojamas branduolinės energijos jėgainėmis, kurios neskleidžia aplinkoje žalingų dujų.
Johannes Blokland
(NL) Visi žinome, kaip transporto sektorius veikia klimato kaitą. Mano manymu, G. Albertini pranešime siūlomas sąžiningas ir glaustas praktinių ir techninių priemonių įvertinimas, kurios galbūt galėtų būti panaudotos sumažinti tą poveikį. Kadangi kiaušinienės neiškepsi, nesudaužęs kiaušinių, šios priemonės bus neišvengiamai skausmingos su tuo susijusiems subjektams, tiek profesionaliems transporto operatoriams, tiek atskiriems piliečiams.
Priešingai nuomonei, kuri išreikšta 2 dalyje, aš manau, kad ne tik profesionalai, bet ir eiliniai piliečiai supranta ir remia ypatingų priemonių taikymą su sąlyga, kad ateityje jos duos apčiuopiamų rezultatų. Pirmasis didelis siektinas tikslas yra oro kokybės standartai, kurių reikia pasiekti iki 2015 m. Transportas atliks didelį vaidmenį atitinkant šiuos tikslus, ypač miestų srityse. Taigi, turi nedelsiant būti įgyvendintos priemonės, susijusios ir su šaltinių naudojimu, ir su teršalų išmetimu.
Ponia pirmininke, dėkoju G. Albertini už jo pranešimą ir tikiuosi, kad visi prisidėsime savo pastangomis.
Zsolt László Becsey
(HU) Dėkoju, ponia pirmininke, norėčiau pasveikinti savo kolegą G. Albertini ir pateikti keletą komentarų.
1. Dėl apmokestinimo kaip priemonės, pritariu, kad jis turi būti taikomas vieningai visoms transporto rūšims. Tačiau turime atsižvelgti į tai, kad mokesčio negalime tiesiog ad infinitum didinti, nes tai sukeltų rimtą infliaciją ir privestų prie didesnių kaštų ir sumažintų viso sektoriaus konkurencingumą. Negalime turėti vieningos apmokestinimo sistemos viskam, pvz., benzino akcizo mokesčiui. Noriu pažymėti, kad mano manymu, gera mintis yra susieti apmokestinimą su faktine oro tarša - pvz., transporto priemonių registracijos mokesčių sistemoje.
2. Oro transporto atveju turi atsižvelgti į tai, kad teršalų prekybos plėtra yra papildomas kaštų faktorius ir tai atsispindės kainose. Taip pat reikia atsižvelgti į netiesioginio apmokestinimo įvedimo idėją, ji kartais iškeliama.
3. Reikia dėti rimtas pastangas, kad būtų sumažinti eismo kamščiai ir tuo pačiu, oro išmetamieji teršalai. Naujoms valstybėms narės, žinoma, didžiausias iššūkis yra ne tik skatinti elektra varomą miesto visuomeninį transportą; aplinkkelių statyba, ko gero, yra dar didesnis iššūkis. Ši sritis labiausiai atsilieka, todėl reikėtų ypatingai ją pabrėžti kaip Europos Sąjungos išteklių prioritetinį panaudojimą.
4. Dėl užsienio kaštų internalizavimo, sutinku kad turime sukurti sektoriaus neutralumą. Tačiau vežimo bendrovėms naujose valstybėse narėse Eurovinjetės nuostatos jau dabar yra didelis iššūkis dėl vis didėjančių privalomų standartų, susijusių su transporto priemonės išmetamaisiais teršalais ir pan. Naujose valstybėse narėse internalizacija turi todėl būti įgyvendinama lėčiau ir remiantis konkrečiais principais. Mūsų vežėjai neturi būti baudžiami dėl to, kad infrastruktūra mažiau išvystyta, ir eismo kamščiai ten didesni.
5. Būtų gerai, jeigu ne vien žodinė, bet ir [raktinparama būtų suteikta vidaus vandens kelių transportui naujose valstybėse narėse, ypač Danubės ir Tisza upėse, ir jeigu Komisija padėtų šiuo klausimu. Transporto įvairiarūšiškumas yra svarbus ir gali suteikti didžiausią paskatinimą modernizuoti geležinkelių tinklą. Aptarkime ir tai, vietoj to, kad uždarytume geležinkelio linijas.
Galiausia, manu, kad kai greitųjų traukinių geležinkeliai bus pastatyti, rytiniai regionai bus galiausiai įtraukti į žemėlapį, nes ilgalaikiu laikotarpiu tai vieninteltransporto rūšis, kuri gali varžytis su nuosavais automobiliais. Dėkoju jums.
Bogusław Liberadzki
(PL) Ponia pirmininke, G. Albertini atliko didelį darbą. Dėkoju jam. Taip pat pritariu Komisijos nario J. Barroto komentarams. Ypač man patinka technologinės plėtros, rinkos instrumentų ir papildomų priemonių, kurios yra priimtinos visuomenei ir sukurtos siekti racionalesnės transporto panaudojimo strategijos, kombinavimas. Norėčiau pridurti ir veiksmingą transporto politiką, tiek mikro, tiek makro mastu. Man malonu matyti, kad šis priemonių kombinavimas apima ir Baltijos pakrantės zoną - neabejotinai teigiamas požiūris.
Man patinka mintis dėl transeuropinių tinklų plėtros, tačiau tikėjomės 20 mlrd. EUR 2008 m., o gavome 8 mlrd. Kreipiuosi į jus: skirkime daugiau dėmesio veiksmingam daleis sanglaudos fondo lėšų, kurios paskirtos transportui, panaudojimui. Tai taikytina ir naujosioms valstybėms narėms, kurių tarpusavio padėtis žymiai skiriasi, bet iš esmės nėra labai gera. Norėčiau aiškiai pareikšti, kad užsienio transporto kaštų internalizavimas nėra neribotas. Ta riba, pone Komisijos nary, turi būti nubrėžta atsisakant leisti daryti neigiamą poveikį ES ekonomikos konkurencingumui. Galiausiai, vieningas Europos geležinkelių tinklas turi tapti realybe.
Richard Seeber
(DE) Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti pranešėjui už pranešimą ir žinau, kad Komisijos narys J. Barrot yra mūsų tvarios transporto politikos gynėjas. Transportas gali kelti tam tikrą riziką mūsų ekonomikos augimui, jeigu netinkamai funkcionuos. Šioje srityje mums reikia daugiau, o ne mažiau visos Europos atsakomybės, nes tais atvejais, kai Europa turi mažiau galios, yra nacionaliniai ypatumai ir yra sienos, ir šie dalykai yra žalingi transporto veiklai. Štai kodėl privalome pabandyti siekti visos Europos sprendimų, kaip darėme ir oro transporto srityje, arba kaip elgėmės su geležinkelio pasiūlymų paketu.
Belieka prašyti Komisijos padidinti apsukas ieškant pavarą daugiau ir geresnių sprendimų Europos mastu, tačiau sėkmė, aišku priklausys nuo mūsų sužinotų atskirų transporto rūšių kainų, kurios atspindės jų pilną kainą.
Komisija taip pat pasielgtinkamai pradėdama nuo kelių transporto, nes kelių transportas aišku yra ta rūšis, kuri dabar sukelia aukščiausias socialines kainas, nors kelių vartotojai jas nepilnai atitinka.
Pone Komisijos nary, jūs lankėtės Tirolyje, opiame Alpių regione ir žinote, kokią žalą daro sunkusis prekių gabenimo transportas. Tas poveikis mums parodo, kad seniai laikas imtis veiksmų ir įvesti Europos kelių mokesčių diską, kuris tikrai atitiktų sistemą, kurią paskelbėte ir tęstų darbą, susijusį su principo, kad kelių transporto vartotojai turi mokėti tikras kainas, pritaikymu.
Turiu išsakyti šiokią tokią kritiką savo frakcijai. Frakcija sutardėl 1 pakeitimo. Norėčiau išreikšti prieštaravimą prieš šį pakeitimą ir pažadėti, kad aš ir mano kolegos Austrijos nariai suteiks visokeriopą paramą siekiant užtikrinti, kad Komisija pateiks šią bendrą sistemą birželio mėn., pradedant nuo kelių transporto ir neatideda savo prezentacijos iki kito mėlyno mėnulio remdamasi tuo, kad į paketą turi būti įtrauktos visos transporto rūšys. Atsirado skubus poreikis veikti. Pradėkime nuo kelių transporto.
Inés Ayala Sender
(ES) Ponia pirmininke, G. Albertini pranešime nustatytas milžiniškas iššūkis, su kuriuo susiduriame stengdamiesi palaikydami žemas judumo kainas visiems per galimybę naudotis naujomis transporto rūšimis, naujais maršrutais, judumu, kuris užtikrino laisvą judumą asmenų, prekių ir paslaugų, sėkmingo Europos integracijos ir plėtros pagrindo ir socialinėms ekonominės bei teritorinės sanglaudos; tačiau jos turi būti apsiektas be didesnio poveikio aplinkai, kurį labiausiai sąlygotų išmetamieji teršalai, nekalbant jau apie triukšmą, eismo spūstis ir saugumą.
Iššūkis slypi teigiamų ir būtinų to judumo aspektų išsaugojime, tačiau kuo labiau protingu būdu, kitaip tariant, siekiant tvaraus judumo ir šitaip sumažinant poveikį mūsų aplinkai ir sveikatai. Kad šito pasiektume, kaip G. Albertini sako savo pranešime, mums reikia inovacinių priemonių ir instrumentų.
Nors jau įtraukta į pranešimą, norėčiau pakartoti, kad norėčiau, kad logistikai kaip protingo judumo instrumentui ateityje būtų suteikta daugiau erdvės, ir kad ji būtų suteikta panaudojant inovacijas ir planuojant.
Taip pat esu dėkingas jam už tai, kad įtraukmiesto logistiką tarp kitų miesto transporto aspektų ir už paramą, kurią jis suteikia prioritetiniams projektams, susijusiems su logistika. Manau, kad teisinga įtraukti oro uostus ir reikalauti, kad jie būtų integruoti su geležinkelių transportu ir daugiau reikšmės suteikti sąvokos "žalieji koridoriai" plėtojimui.
Dėl kelių apmokestinimo, apie ką jau nemažai kalbėjome, įskaitant Eurovinjetę, žinoma, norėčiau, kad Komisija turėtų socialines pasekmes omenyje.
Žvelgiant į priekį ir pradėdami nuo to, ką anksčiau sakmano kolegos dėl diversifikuotų kuro šaltinių, norėčiau paklausti Komisijos nario dėl galimybės įtraukti hidrogeneracinius tinklus į transeuropinės energetikos tinklus ateityje.
Jim Higgins
(GA) Ponia pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti G. Albertini už labai svarbaus ir suprantamo pranešimo pristatymą. Manau, kad šiame pranešime realistiškai žvelgiama į iššūkius, su kuriais susiduriame bandydami kurti tinkamą transporto politiką.
Norėčiau pasveikinti prašymą dėl įvairiarūšio transporto. Esu kilęs iš salos, kurios ekonomika yra priklausoma nuo jūrų ir oro maršrutų, o aš manau, kad ši infrastruktūra turėtų būti prijungta prie geležinkelių transporto. Tačiau Airijoje taip nėra. Geležinkelio transportas nenaudojamas krovinių gabenimui. Nuo 1990 m. elektros energijos suvartojimas padidėjo 225 % dėl kelių transporto. Remiantis Kioto susitarimu, mes jaučiame stygių.
Aišku, kad reikia daug investicijų į mišrų transportą Airijoje. Tačiau tai neatsitiks iki tol, kol vietos valdžia ir vyriausybnepakeis požiūrio ir politikos. Nors ta politika palankiai žiūri į didesnes investicijas į keliu, ji nesidomi geležinkelių transporto plėtra ne vien miestuose ir didmiesčiuose, bet ir kaimo vietovėse.
Susumuojant, patariu Komisijai pripažinti kiekvienos valstybės narės teisę nustatyti savus mokesčius, susijusius su eismo kamščiais.
Pierre Pribetich
(FR) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, ponai ir ponios Parlamento nariai, šiame pranešime savo iniciatyva G. Albertini pabrėžporeikį nustatyti bendrąją politiką, atsižvelgiant į visus aspektus : transportą, energetiką ir aplinkos apsaugą. Žmonių judėjimas yra visuomenės gerovės šaltinis įvairiais aspektais, ekonominiu, socialiniu ir kultūriniu, bet jie vartoja energiją ir labai dažnai turi katastrofiškų padarinių aplinkai. Kiekviena visuomenypač neišskiriant Europos Sąjungos, turi siekti pusiausvyros, o tai sunki užduotis.
Todėl Europos Sąjunga parodo savo tikrą vertę, atlikdama sprendžiamąjį vaidmenį harmoningai plėtojant transportą: bendra Europos geležinkelių rinka, bendra Europos oro erdvė, transeuropiniai transporto tinklai, Europos uosto politika. Nustatydami ambicingus tikslus su energetikos - klimato paketu, kalbėdami apie bendrus tikslus, dabar turime imtis veiksmų. Pacituosime Platoną: "Nuo mūsų priklauso, ar kopsime į viršų, ar leisimės žemyn".
Koordinavimas ir bendradarbiavimas yra raktiniai šios bendrosios politikos žodžiai. Infrastruktūrų koordinavimas Europos lygmeniu siekiant gauti bendrą transporto tinklų vaizdą, bendradarbiavimas su vietiniais veikėjais, geriausiai sugebančiais praktiškai ir realistiškai pažvelgti į šiuos klausimus - tai ir yra Europa. Valia suderinti sutelkiant pastangas, pasidalijant geriausios praktikos pavyzdžiais siekiant piliečių ir aplinkos interesų panaudojant - to nereikėtų pamiršti šiame šiek tiek eklektiškame sąraše - nemažos papildomą finansinę paramą, kad būtų kaip įmanoma skubiau įgyvendinti prioritetiniai trasneuropiniai transporto projektai.
Tačiau svarbiausia yra, jeigu susitelksime į vietos aspektus, man atrodo tai, kad kaip tik integruotas požiūris gali būti veiksmingas taikant įvairiarūšį požiūrį, kurį finansiškai remia Europa, ypač eismo spūsčių pilnuose didmiesčių ir miestų srityse, užtikrinti saugų ir prieinamos kainos judumą, trumpai tariant, ekologišką ir tvarų judumą.
Péter Olajos
(HU) Ponia pirmininke, niekad anksčiau žmonės nekeliavo tiek daug, kaip dabar. Keliavimo būtinybė, be to, kad sueikvoja begalę laiko, ypač reikšminga ekonominproblema ir rimta grėsmaplinkai.
Transportui sunaudojama trečdalis visos energijos. Europoje, pagrindintransporto rūšis yra automobilis. Prieš dešimt paskutinių metų automobilių skaičius tūkstančiui žmonių išaugo nuo 400 iki 460, o automobilių naudojimas išaugo 18 %. Per paskutinius penkiolika metų transporto sektoriaus anglies dvideginio teršalai nepaprastai išaugo, kai kuriose valstybėse narėse daugiau kaip 100 %. Remiantis Komisijos prognozėmis, transporto sektoriaus energijos poreikis Europos Sąjungoje padidės mažiausiai 30 % lyginant dabartinę padėtį su 2030 m. Gali tapti labai sunku įgyvendinti Kioto įsipareigojimus.
Gaila, kad kelių transporto projektai susilaukia didesnio dėmesio negu geležinkelio projektai nepaisant deklaruotų principų. Blogi pavyzdžiai yra užkrečiami: pusiausvyra sutriko taip pat centrinėje ir rytų Europoje, kurioje buvo daug labiau naudojamasi visuomeniniu transportu. Mano šalyje, Bulgarijoje, visuomeninio transporto dalis nukrito iki 40 % 2007 m. Kaip sumažinti išmetamuosius teršalus, kuriuos į aplinką skleidžia motorinės transporto priemonės yra klausimas, susijęs su eismo valdymu, technologijomis ir ekonomika. Aplinkai saugių technologijų naudojimo padidinimas yra su aplinkos apsauga susijusių kaštų internalizavimo ir apmokestinimo sistemos, grindžiamos anglies dvideginio teršalų įvedimo funkcija. Teršalų paskleidimo aplinkoje diferencialios pakilimo ir nusileidimo kainos reikalinga nustatyti oro uostuose. Nemokamų automobilių stovėjimo aikštelių, mažesnių transporto kamščių ir kelių mokesčių, žemesnio transporto priemonių apmokestinimo, transporto priemonių muitų ir apyvartos mokesčių pasiūlymas "žaliems" automobiliams gali tapti įspūdingu sukrėtimu.
Išlaidos sveikatos priežiūrai, susijusios su transportu, yra didžiulės. Nesąžininga versti visą visuomenę mokėti už jas. Manau, kad išlaidos, susijusios su oro tarša ir triukšmu bei transporto avarijomis taip pat turėtų padengiamos iš transporto sektoriaus lėšų. Dėkoju.
Reinhard Rack
(DE) Ponia pirmininke, pone pirmininko pavaduotojau, norėčiau susitelkti į tris mintis, susijusias su puikia G. Albertini pranešimas. Pirma, kaip jūsų pranešėjas sakė, yra miesto judumo, ir labai džiaugiuosi, kad jis jau pateikapsvarstyti šį nepaprastai reikšmingą ir svarbų dalyką. Manau, kad turime siekti diskusijos ta kryptimi savo komitete ir vėliau rūmuose. Pirmininko pavaduotojau pone J. Barrot, jūs paminėjote iniciatyvas, kurių imsis Komisija ryšium su šiuo klausimu šioje rinkiminėje kadencijoje ir aš tikiuosi, kad mes džiaugsimės galėdami nagrinėti jas.
Antra mintis susijusi su kitu jau išsakytu dalyku, būtent, transporto veiklos socialinių ir aplinkos kaštų internalizavimas. Visos transporto rūšys privalo padengti kaštus, kuriuos jos faktiškai generuoja. Pagal šį principą, didelis dėmesys skiriamas klausimui, apie kurį kalbėjome "Eurovignette" diskusijoje, t. y., faktas, kad sunkių prekinių transporto priemonių operatoriai mūsų keliuose turi mokėti nemažą kainą, kitaip tariant, apmokėti visus kaštus, kuriuos jie sukelia. Keletas mano kolegų, išreiškusių kritiką šiuo klausimu, jau dingo naktyje. Manau, galiu pasakyti, kad PPE-DE frakciją sudaro ne tik 1 pakeitimui pritariantys, bet ir nemažai oponentų. Iš savo pusės mes tikrai balsuosime prieš šį pakeitimą.
Trečia mintis, kuriai skiriu dėmesio, nurodyta 22 dalyje, būtent moksliniai tyrimai. Šia prasme svarbu nustatyti transporto priemonių gamintojams aiškius tikslus, aiškius nuorodas dėl to, kuria kryptimi Europos transporto sektorius turėtų dirbti. Tik tada galėsime pateikti tai, ko mums reikia priimtinomis kainomis ir kada reikia.
Norėčiau pakartoti ypatingą padėką Komisijos nariui J. Barrotui už jo suplanuotą tokią intensyvią programą likusiai savo kadencijos daliai. Mums reikia šios programos, ją įgyvendinus pagerės ir aplinkos apsauga, ir mūsų transporto sistema.
Leiskite galiausiai pasakyti Parlamento išsišokėliui iš paskutinės eilės, kad kasdieną pėsčiomis po pusvalandį einu pėsčiomis iš ir į savo viešbutį Strasbūre, todėl nesinaudoju nei limuzinais, nei tramvajais.
Ville Itälä
(FI) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, norėčiau pasveikinti G. Albertini dėl jo puikaus darbo ir puikių pasiūlymų. Diskutuojamas klausimas yra nepaprastai svarbus, o visuomentikisi aiškių atsakymų kaip spręsti šią problemą.
Šis klausimas nėra labai paprastas, kai prisimename, kad vienas iš pagrindinių Europos ramsčių apima laisvo žmonių ir prekių judėjimo sąvoką. Šie dalykai ateityje yra linkę augti. Akivaizdu, kad mums reikia pagalvoti, kur mes einame, kaip ten patenkame ir kokias priemones naudojame šiuo tikslu. Sprendimai, kuriuos priimsime, bus nepaprastai svarbūs.
Kaip A. Jäätteenmäki paminėjo, labai sunku įsivaizduoti, pvz., mano šalyje, padėtį, kai susisiekimas bus smarkiai ribojamas. Nuotoliai yra dideli ir žmonės turi naudotis automobiliais, kad nusigautų į darbą, nes nėra visuomeninio transporto.
Kai imame svarstyti, kaip Parlamentui elgtis, sutinku, kad Parlamentas parodyti pavyzdį. Turėtume pagalvoti, ar nekeliaujame be reikalo? Gal galėtume atsisakyti nereikalingos kelionės? Kaip keliaujame? Parlamentui suteikiami tarnybiniai automobiliai, kuriuos dauguma mūsų naudoja ir tai labai patogu. Tačiau turėtume pagalvoti, kokiais automobiliais keliaujame. Kokį automobilių parką savo dispozicijoje turi Parlamentas, Komisija ir Taryba? Parlamento nariai galėtų naudotis hibridiniais automobiliais.
Mūsų pavyzdys būtų labai svarbus. Negalime tikėtis, kad visuomenarba Europos įmonės darys ką nors, ko mes patys nedarome. Todėl turime duoti gerą pavyzdį.
Avril Doyle
Ponia pirmininke, kadangi kai kurių individualių pasiūlymų išsamus pateikimas reikalauja atidaus nagrinėjimo subsidiarumo principo požiūriu - ypač visi su mokesčiais susiję klausimai - bendras pranešimo tikslas, kita vertus, turėtų būti paremtas.
Nuo 2008 m. liepos mėn. Airijoje įvyks didelis pokyčiai, susiję su esama metine mokesčių režimo sistema ir transporto priemonių registravimo mokesčių sistema (VRT - vehicle registration tax). Naujoje VRT sistemoje bus diegiama septynjuostsistema, grindžiama anglies dvideginio emisijomis, o ne variklio dydžiu. Nepaisant dabartinių kamščių mūsų sostinėje, Airijos transporto ministras Noel Dempsey, kad spūsčių mokesčiai Dublinui nebus svarstomi, nes chaotiška visuomeninio transporto būklbeveik nepalieka alternatyvos privatiems automobiliams. Neadekvatus autobusų kursavimas, dvi lengvabėgių linijos (light-rail lines), kurios nesusisiekia nei tarpusavyje, nei su pagrindine bėgių sistema, nėra jungties su oro uostu, nėra metro ir dar vis neintegruota bilietų sistema - tiek daug erdvės pastangoms sumažinti angliavandenilio ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas! Su tokiu Dublino vaizdu susiduria Europos Parlamento pastangos ir priemonės, siūlomos optimizuoti visuomeninio transporto naudojimą, ypač miesto srityse.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, tvari transporto politika, atsižvelgiant į energetikos ir aplinkos aspektus apima transporto infrastruktūrą, įdarbinimą transporto srityje, žmonių judumą ir laisvą prekių judėjimą.
Paneuropiniai transporto tinklai reikalauja vienodos kokybės ir aplinkos apsaugos. Tai reiškia tikslią inventorizaciją, ypač geležinkelio kelių, dabartinės būklės įvertinimą ir priemonių į šalis, dar nepasiekusias aukštų Europos standartų, nukreipimą. Patikimi finansiniai instrumentai turi būti įtraukti. Ypatingai svarbu užbaigti naujų valstybių narių pavertimo į senų Europos transporto priemonių depus, praktiką. Tai tikrai kenkia aplinkai.
Aš visada susirūpinu, kai ES ataskaitose paminimi vieni geografiniai regionai, o praleidžiami kiti. Juodosios jūros regionas yra taip pat labai svarbus. Tvarios įvairiarūšės čia irgi reikalingos. Be to, šios ataskaitos ribose galime aptarti išlaidas ir eismą Danubės tiltu tarp Russe ir Giurgiu, tarp Bulgarijos ir Rumunijos.
Zuzana Roithová
(CS) Ponia pirmininke, leiskite pakomentuoti diskusijas, kurios ką tik vyko: nors dauguma mūsų nori padaryti transporto politiką "žalesne" ir sutinka, kad būtina tai daryti, nvienas nenori riboti judumo.
Mes gerokai skiriamės savo požiūriais ko imtis. Dar neatsirinkome prioritetų ir tai problema. Viena vertus, norime būti neutralūs dėl skirtingų transporto rūšių, o kita vertus, jaučiamės kalti dėl to, kad neteikiame pirmenybės geležinkelių transportui prieš kelių transportą.
Ar galite įsivaizduoti tai neįvedus nemažo aplinkos mokesčio kelių krovininiam transportui arba nesuteikus geležinkeliui pirmenybės? Kilo prieštaravimai dėl užsienio kaštų internalizavimo tuo pagrindu, kad tai paveiks konkurencingumą. Neturime tyrimų dėl socialinio poveikio ryšium su "Eurovignette" įdiegimu kelių transportui. Ar ne laikas būtų apsispręsti, kam teikti pirmenybę? Gal sukviesti visos Europos referendumą dėl prioritetų nustatymo?
Jacques Barrot
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - (FR) Ponia pirmininke, ponai ir ponios Parlamento nariai, kalbėsiu kuo trumpiau. Susidomėjęs klausiausi kalbų dėl G. Albertini pranešimo. Galima tarti, kad rūpesčiai, taip gerai perteikti jo labai aiškioje ir glaustame pranešime visiškai dera su tuo, ko nori Komisija ir jos narys, atsakingas už transportą.
Trumpai tariant, tiesa, kad judumą verčiau keisti, nei mažinti. Tai ir visa problema. Neatsakinėsiu į kiekvieną repliką ar pastebėjimą. Visus juos pasižymėjome.
Tačiau norėčiau paminėti prabėgomis, kad mums reikia infrastruktūrų, jeigu norime atlikti reikalingus rūšių pakeitimus. Pasakysiu G. Albertini, kad reikia pabrėžti šią mintį, nes Europa nepakankamai žino, kad jai reikia infrastruktūrų ir investicijų, kad galėtų atlikti paskirstymą tarp transporto rūšių.
Be to, tiesa, kad mums taip pat reikia itin pažangių su varikliais ir naujomis energijos rūšimis susijusių mokslinių tyrimų jei norime pasitikti tvaraus judumo iššūkius. Negaliu leisti ištarti ką neseniai išgirdau - nors visi sutiko - kad tai būtų pamaldžios viltys, geri ketinimai, nes norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kas jau atlikta. Pvz., Euro kategorijos sunkvežimių klasifikacija pagrįsta kylančiai standartais, iki Euro 5. Reikia pasakyti, kad sunkvežimių klasifikacija leido sumažinti CO2 emisijas nuo 30 iki 40 %. Kitas pavyzdys: ateityje Europa nori sumažinti emisijas iki 120 g CO2/km. Tai tikslas, kurio dabar siekia visa pramonė. Tai verčia mane pakartoti labai protingą R. Racko pastabą, kad turime būti atidūs, nes pramonę reikia pilnai informuoti apie tikslus ir būsimą sistemą, kad ją pritaikyti. Tai mintis, kuri mane labai neramina: turime nustatyti aiškius tikslus, kad visi tyrimai ir pramonkaip visuma atitiktų tuos tikslus.
Tai štai viskas, neketinu ilgiau ties šia mintimi apsistoti. Žinoma, pasakysiu, kad planuojant būsimus veiksmus, reikia išlaikyti būtiną judumą ir veiksmingai sumažinti neigiamą poveikį tuo pačiu išlaikant juos priimtinus visuomenei ir pramonei. Birželio mėn. ketiname pasinaudoti šiuo metodu apskaičiuodami užsienio išlaidas ir pamatysime, kiek kiekviena transporto rūšis - palaipsniui, nes neįmanoma visko padaryti iš karto - gali būti integruota į mokesčius. Tada galime nustatyti papildomus mokesčius, kurie iš tiesų atliktų auklėjamąjį darbą ir apšveistų ne tik transporto operatorius, bet ir keleivius, kurios transporto rūšys labiausiai teršia aplinką, o kurios yra aplinkai saugiausios.
Tikrai viliuosi, kad G. Albertini pranešimas taps, jeigu galiu taip išsireikšti, antra Biblija, nes dabar yra absoliučiai būtina rasti būdų, kaip pasiekti tvarios judumo.
Esu dėkingas Parlamentui už jo indėlį šiuo klausimu, kuris Komisijai buvo labai vertingas.
Gabriele Albertini
pranešėja. - (IT) Ponia pirmininke, ponai ir ponios Parlamento nariai, norėčiau užlaikyti jus dar kelias sekundes, kad padėkočiau nariams už jų konstruktyvius komentarus, ne tik tiems, kurie parėmpranešimą ir išryškino kai kuriuos jo aspektus, bet ir ypač tiems, kurie išsakpastabas ar pateikpagrįstą kritiką.
Ypač dėkoju Komisijos nariui J. Barrotui, ne vien už tai, ką jis maloniai teikėsi pasakyti, bet ir ypač už labai energingus veiksmus, kurių jis imasi šiuo klausimu bei už jo norą dalyvauti Parlamentui bendradarbiaujant su Komisija, kad galėtume našiai veikti, judumą keisdami - kaip jis teisingai paminėjo - o ne jį mažindami.
Judumas atspindi mūsų civilizacijos pažangą ir atstovauja tai, kas mumyse šiuolaikiška, jis atstovauja plėtrą ir pažangą ir mes tikrai neturėtume jo užgniaužti. Paprasčiausiai turime jį gerinti ir naudotis juo, nes neturime kito pasirinkimo.
Paskutinis komentaras, kuris galbūt šiek tiek nukryps nuo klausimo, kurį aptariame, bet kurį noriu išsakyti, nes jis atveria daug didesnes perspektyvas nei tos, kurias mes aptariame kalbėdami transporto klausimu.
Mums rūpi užterštumas ir visos su tuo susijusios problemos. Ko gero, turėtume žvelgti plačiau, ypač dėl CO2 teršalų bei CO2 kurį generuoja kiti pramoninės civilizacijos sektoriai. Norėčiau jums pacituoti kai kuriuos skaičius ir pabaigti šiuo paprastu komentaru: nors tiesa, kad transportas yra kaltas dėl 23 % visų CO2 teršalų visoje Europoje, elektros generavimas - dėl 43 %, pramon- 19 %, o gyvenamųjų namų ir prekybos - už 15 %. Jeigu norime pasiekti 20 % teršalų sumažinimą savo civilizacijoje iki 2020 m., turime imtis daug intensyvesnių veiksmų ir skirti daugiau dėmesio į kitus sektorius, kurie, kaip žinote, pirmauja CO2 emisijų požiūriu, negu sutelkdami dėmesį vien į transportą. Šiuo požiūriu negalime nekreipti dėmesio į branduolinę energiją.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2008 m. kovo 11 d., antradienį.
