Финансова помощ от Общността за извеждане от експлоатация на блокове 1-4 на АЕЦ "Козлодуй" в България: Програма "Козлодуй" (разискване)
Председател
Следващата точка е докладът на г-жа Harms, от името на комисията по промишленост, изследвания и енергетика, относно предложението за регламент на Съвета относно финансова помощ от Общността за извеждане от експлоатация на блокове 1-4 на АЕЦ "Козлодуй" в България: Програма "Козлодуй" - C7-0289/2009 - 2009/0172(NLE)).
Rebecca Harms
Г-н председател, преди всичко искам да благодаря на Комисията и на колегите ми в комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните и в комисията по промишленост, изследвания и енергетика за вълнуващите и интересни разисквания относно управлението на ядрени отпадъци. Не винаги постигахме съгласие, но всички споделяхме мнението, че трябва да предоставим обща европейска помощ на България за справяне с разходите по извеждане от експлоатация на четирите ядрени реактора в "Козлодуй".
На този етап искам отново да подчертая категорично, че през 2006 г. България получи 340 млн. евро, през периода 2007-2008 г. - 253 млн. евро, а през 2009 г. - 89,5 млн. евро. По време на гласуването утре ще вземем решение за допълнителни помощи от солидарност в размер на 300 млн. евро.
Тази помощ се предоставя, защото при преговорите за присъединяване към Европейския съюз българското правителство се съгласи да изведе от експлоатация тези реактори вследствие на недостатъците в сигурността на АЕЦ "Козлодуй". В доклада си имах за цел да се промени последния транш на плащането, което разглеждаме в момента (предполагам, че това е последният транш). Предлагам средствата, които вече не се използват пряко за извеждане от експлоатация и управление на отпадъци, тоест стратегиите за временно съхранение в "Козлодуй" (и тук става въпрос за приблизително 120 млн. евро), поне да бъдат частично инвестирани в планиране и подготовка на решението за окончателно погребване на силно радиоактивните отпадъци в България. С други думи, предлагам да се създаде фонд за тази цел, която все още не е била разгледана от България.
Въпреки че не успяхме да привлечем мнозинството от комисиите зад тази идея, аз наистина смятам, че това представлява важен въпрос. Отново внесох изменения за запазване на две неща в компромисното решение, което бива договаряно от комисиите за утрешното гласуване.
На първо място, по отношение на извеждането от експлоатация, управлението на отпадъци и окончателното погребване, което включва и временно съхранение, искам от Комисията много внимателно да следи точните разходи на случващото се в "Козлодуй" и какви средства всъщност ще бъдат необходими, за да се гарантира, че извеждането от експлоатация, управлението на отпадъци и окончателното погребване ще бъдат извършени внимателно и в съответствие с най-високите стандарти на безопасност.
Второто нещо, което желая да се гарантира, е, че средствата, които се изплащат на България, няма да се използват за инвестиции във въглища или лигнит. Това все още не е изключено в настоящия проектодоклад, приет от комисията.
За останалото, аз съм доволна, че докладът ще породи, така да се каже, оживено политическо разискване с члена на Комисията Йотингер относно окончателното погребване на ядрени отпадъци по принцип, което, да се надяваме, ще задвижи нещата напред. Директивата вече беше обявена и аз я очаквам с нетърпение.
Гюнтер Йотингер
Г-жо председател, уважаеми членове на Европейския парламент, на третата вечер от тази пленарна сесия в дневния ред е включена още една тема, свързана с енергопотреблението. Тази вечер тя се отнася до разширяването на финансовата помощ от страна на Европейския съюз за извеждането от експлоатация на реакторите на АЕЦ "Козлодуй" в България.
Това е една чувствителна и важна тема. В резултат на това аз горещо приветствам конструктивната атмосфера на работа и искам да ви благодаря за това. Темата беше обсъдена с г-жа Harms, докладчика, докладчиците в сянка и съответните комисии по много делови начин.
Също така съм доволен, че докладът в голяма степен следва позицията на Комисията и подкрепя нашето предложение. Първо, искам да спомена подкрепата ви за предоставяне на първоначално финансиране в размер на 300 млн. евро от европейския бюджет, в съответствие с интересите на Европейския съюз, а следователно и за поддържане на нивата на безопасност в ядрената промишленост.
Второ, искам да добавя, че допълнителната помощ трябва да бъде насочена към извеждането от експлоатация, както и че необходимата сума, която понастоящем възлиза на 180 млн. евро, е разумна. Третата ми точка е, че в резултат от недостатъчните финансови резерви в Република България по исторически причини европейското финансиране помага да се гарантират високи нива на безопасност по време на работата по извеждане от експлоатация с цел да се защитят хората и околната среда.
По отношение на настоящите изменения искам да подчертая, че по-голямата част от предложените изменения ще бъдат приети от Комисията. За съжаление, не мога да се спра на всички от тях поради липса на време. Искам да обясня становището на Комисията по два въпроса, които са много важни за нас и които са разгледани пряко в доклада както в измененията, така и в изложението на мотивите на г-жа Harms.
Имам предвид, първо, продължаването на финансовата помощ за мерки в сектора на енергетиката. В допълнение към конкретните искания на българското правителство няколко други аргумента могат да бъдат използвани, за да се обоснове необходимостта от по-нататъшна финансова помощ за мерки в сектора на енергетиката. Те включват, от една страна, равно третиране с Литва и Словакия, където съответните мерки, финансирани от Европейския съюз, ще бъдат продължени до 2013 г., и от друга, други мерки за създаване на заместващи мощности, включително по-нататъшни инвестиции в енергийна ефективност. Налице е огромен потенциал за енергоспестяване в съществуващите въглищни електроцентрали в България.
След извеждането от експлоатация на ядрените реактори центърът на производствените мощности в България се е променил. В резултат на това българската електропреносна мрежа е изправена пред големи предизвикателства, които могат да бъдат преодолени с допълнителни помощи с цел да се стабилизира и защити електрическата мрежа.
Затова Комисията смята за целесъобразно да продължи да гарантира помощите за мерките в сектора на енергетиката, включително мерки в областта на мрежовата инфраструктура.
Сега искам да се спра на въпроса за помощите за развитието на геоложки решения за окончателно погребване на облъчени горивни елементи. Комисията подкрепя становището на докладчика по отношение на необходимостта от разработване на решение за сигурно окончателно погребване на облъчени горивни елементи. Разработването на едно такова решение обаче не може да бъде включено във финансовите помощи, предвидени в програмата "Козлодуй" поради следните причини:
Това би изкривило конкуренцията, защото всички държави-членки с програми за ядрена енергетика са задължени да разработят такова решение. Въпреки че окончателното погребване на облъчени горивни елементи е част от управлението на ядрени отпадъци, то попада извън обхвата на процеса на извеждане от експлоатация и няма отношение към него. Необходимо е сигурно решение за временно съхранение на облъчени горивни елементи, което да е обхванато от настоящите финансови помощи. Разработването на решение за окончателно погребване, което смятаме, че представлява следващата логична стъпка, все пак не е последица от затварянето и извеждането от експлоатация на четирите реактора на АЕЦ "Козлодуй".
Трябва обаче да подчертая, че Комисията, както вече беше споменато, ще разгледа темата за окончателното съхранение и до края на годината ще излезе с предложение за управлението на радиоактивни отпадъци, което ще включва и разработването на сигурни решения за окончателно погребване на облъчени горивни елементи. Разчитам на вас да излезете с конструктивни предложения и очаквам с нетърпение едно вълнуващо разискване.
И накрая, искам да обобщя положението по следния начин. Комисията приветства факта, че разполага със съгласието на Парламента да се предостави финансова помощ на България през следващите четири години в размер на 300 млн. евро. Приветстваме и факта, че можем да продължим да съсредоточаваме усилията си върху предоставянето на помощи за мерки за безопасен демонтаж. Освен това сме доволни, че Парламентът смята, че проектите в сектора на енергетиката заслужават подкрепата ни. Смятам, че споразумението за по-нататъшно финансиране и прилагането му представляват знак за солидарност на Европейския съюз с България, както и важен принос за ядрената безопасност в Европа и света. Благодаря за вниманието.
Антония Първанова
докладчик по становището на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните. - Г-н Председател, г-н Комисар, уважаеми колеги, като докладчик в Комисията по околна среда бих искала да изразя своята подкрепа за подхода на Европейската комисия за това предложение и за доклада, както беше гласуван в комисия.
Аз съм изключително доволна да видя, че линията, която защитавах в моя проектодоклад, е представена в окончателния текст, и че сега Европейският парламент може да даде ясен сигнал за удължаване на финансовата помощ на Общността по отношение на извеждането от експлоатация на блокове 1-4 на АЕЦ Козлодуй”.
България е доказала добросъвестно отношение при използване на средствата за извеждане от експлоатация до 2009 г. и удължаване на помощта на Общността е необходимо, за да се гарантира безопасно и навременно изпълнение на дейностите по извеждане от експлоатация, извършвани при спазване на най-високо ниво на прозрачност и защита на околната среда.
Удължаването на финансовата помощ за мерките за смекчаване на последиците от преждевременното извеждане от експлоатация на четирите реактора е от особено значение, отчитайки въздействието и последиците върху околната среда, цените на енергията за потребители и сигурността на енергийните доставки в региона.
Имаше известни опити за натиск над това досие поради политически и идеологически причини, но трябва да имаме предвид какви са крайните цели на тази програма - именно гарантиране на безопасно извеждане от експлоатация и справедлива компенсация за България, подкрепа на направените усилия в посока по-устойчива енергийна политика и предоставяне на прозрачност при управлението на проектите и средствата.
На г-жа Harms бих искала да кажа, че въпросът с крайното депониране на радиоактивните отпадъци е много сериозен и трябва да бъде обърнато специално внимание, но това не е въпрос, пред който ще се изправи само България. Той е общо предизвикателство, поради което ние трябва да разполагаме със специално създадени за целта европейска стратегия и програма, и също така г-жо Harms бих искала да ви убедя, че България няма никакво намерение да използва тези средства за допълнително развитие на топлоцентрали с употреба на лигнитни въглища.
Вие трябва да сте абсолютно спокойна, че възнамеряваме да спазим всички свои изисквания и да сме напълно в линия с европейското законодателство, както и с европейските модерни технологии. България е много отговорна страна и ще се постарае да бъде винаги добър и коректен партньор.
Председател
Искам да използвам възможността да ви помоля да се опитате да говорите по-бавно, защото уважаемите ни преводачи постоянно ми изпращат SOS съобщения, в които се казва, че не могат да превеждат, когато говорим много бързо. Проблемът е, че единствените членове на Парламента, които ви слушат, са онези, които могат да правят това на оригиналния език. Затова ще ви помоля да направите усилие да говорите по-бавно. В противен случай преводът няма да бъде възможен.
Владимир Уручев
от името на групата PPE. - Г-н Председател, уважаеми колеги, по време на преговорите за присъединяване към Европейския съюз, под натиска на определени политически сили, България се съгласи да затвори 4 от ядрените си блокове в АЕЦ "Козлодуй” и изпълни този ангажимент точно в предвидените срокове. От своя страна Европейският съюз предостави с Договора за присъединяване финансова помощ, ограничена само за периода 2007 - 2009 г., с цел подпомагане извеждането от експлоатация и справяне с последствието от преждевременното затваряне на блоковете.
Европейският съюз също даде политически гаранции за продължаването на подкрепата на Общността за периода 2010-2013 г. Така би се постигнало, поне в сроковете за финансово подпомагане, еднакво третиране на страната ни спрямо Литва и Словакия, които също са ангажирани с предсрочно спиране на ядрени мощности.
Затова вследствие изричното настояване на страната, и в съответствие с принципите за солидарност и равнопоставеност на държавите-членки, Европейската комисия излезе с настоящото предложение. Размерите на допълнителното финансиране по никакъв начин не могат да компенсират милиардните загуби за страната от преждевременното спиране на блоковете. В същото време тази помощ е крайно необходима за осъществяване на по-нататъшния процес на извеждане от експлоатация, за което се предвижда да бъде използвана по-голямата част от сумата.
Не по-малко важно за страната е и предвиденото финансиране на мерки за модернизация на енергийния сектор, за намаляване на вредните емисии, енергийна ефективност, енергоспестяване.
Гласуваният с огромно мнозинство доклад в комисията ITRE съответства изцяло на тези нужди. Затова за нас е неприемливо възобновяването на опитите чрез нови изменения в пленарна зала да бъдат прокарани текстове против въглищните централи или да бъде предрешен въпроса за директно погребване на отработилото ядрено гориво.
Дискусията по този въпрос тепърва предстои в Европейския съюз. Въз основа на това, предлагам да подкрепим предложението на комисията ITRE и да отхвърлим новите пет изменения на Зелените.
Ивайло Калфин
от името на групата S&D. - Уважаеми г-н Председател, уважаеми г-н Комисар, уважаеми колеги, позволете ми преди всичко да благодаря на Комисията за изключително компетентната работа и лично на комисаря Oettinger за документа, който той предлага. Благодаря и на докладчика г-жа Harms за усилията, които положи при обсъждането на този документ да бъдат поставени изключително важни за европейските граждани теми.
Основната цел на документа е да се подпомогнат усилията на България за извеждане от експлоатация на 4 от 6-те блока на ядрената й централа. Няма да коментирам доколко обосновано беше подобно решение, но един път влязло в Договора за присъединяване, това задължение трябва да се изпълни от българските власти. И те правят всичко, което е необходимо в това отношение. Същевременно, затварянето на подобно огромно съоръжение преди срока, предвиден в икономическите разчети, предполага огромна пряка и косвена цена. Част от тази цена се компенсира от Европейския съюз.
С това решение, което се предлага днес, Европейският съюз изравнява подхода към България с този приложен към две други страни -нови членки на Европейския съюз, които поеха и изпълняват същите ангажименти. Спазването на същия подход е много важно, защото наше задължение е да запазим кохерентността на европейската политика.
60% от отпуснатите средства ще се използват непосредствено за извеждане от експлоатация на съоръженията от ядрената централа "Козлодуй”, а останалите 40% - за повишаване на енергийната ефективност и намаляване на емисиите на въглероден двуокис в България.
Искам да обърна специално внимание на някои много уместни въпроси, които в хода на дискусията в комисиите бяха поставени от докладчика г-жа Harms и бяха обсъдени много нашироко. На първо място това е въпросът за съдбата на отпадъците от отработено ядрено гориво и облъчените елементи. Този въпрос беше споменат и днес от комисаря Oettinger. Това е един изключително важен въпрос, по който очакваме през есента Европейската комисия да предложи специална директива. Тогава Европейският парламент ще има възможност да обсъди задълбочено този въпрос, който, убеден съм, е от значение за много европейски граждани.
Поради това не мисля, че решението на Парламента по въпроса, който обсъждаме за компенсациите за "Козлодуй”, трябва да предреши дебата ни от есента. Освен това, напълно споделям и аргумента на Комисията, че ако един път се създаде прецедент за финансиране на подобна програма, то тогава това ще представлява заплаха за целия бюджет на Европейския съюз. Това, разбира се, по никакъв начин не отменя или не намалява отговорността на правителствата на страните, които имат подобни съоръжения, да намерят окончателно решение на въпроса с отработеното ядрено гориво.
Второ, по използването на средствата. Няма никакво съмнение, че получените от Европейския съюз средства не трябва да финансират проекти, които увеличават емисиите на въглероден двуокис. Между другото, опитът досега и в България и в другите две страни, които получават подобни средства, не показва да има подобни злоупотреби. Това обаче, което мисля, че трябва да видим в този текст, е кохерентност на европейската политика и прилагане на еднакъв подход към всички.
За европейските граждани е изключително важно техните средства да се използват по предназначение прозрачно и ефективно. Средствата, които отпуска Европейският съюз за България, отиват в специален фонд, в който се включват суми и от други донори. По предварително одобрени програми и под контрола на Европейската банка за възстановяване и развитие, средствата от този фонд, заедно със съответното национално финансиране, се насочват към съответните проекти.
Предстои съвсем скоро Европейската сметна палата да направи ревизия на тези фондове, включително и на този в България. Убеден съм, че и в бъдеще Европейският парламент ще следи отблизо как се извършва използването на тези средства.
Adina-Ioana Vălean
Г-н председател, като докладчик по инвестициите в енергийната инфраструктура и докладчик в сянка по сигурността на газовите доставки аз съм много чувствителна към проблемите на енергийната сигурност. Смятам, че Европа ще изиграе ключова роля в тази област.
Като член на Европейския парламент от Румъния имам дори още по-голям интерес по този конкретен въпрос за АЕЦ "Козлодуй". Понеже електроцентралата се намира на границата с моята държава, тя отдавна е въпрос на загриженост от страна на Румъния поради очевидни екологични причини. АЕЦ "Козлодуй" се намира на четири километра от река Дунав и на 150 километра от Букурещ. Според международни експерти електроцентралата не разполага с никакво защитно покритие и съществуват големи рискове от радиоактивни течове в почвата и подпочвените води.
Смятам, че Европа носи отговорност да помогне и улесни извеждането й от експлоатация и ние трябва да гарантираме, че за този проект е осигурено достатъчно финансиране, защото това е от съществено значение за запазване на високи нива на безопасност с цел да се гарантира необходимият опит и да се приложат най-добрите международни практики. Извеждането от експлоатация и демонтажът трябва да се извършат в съответствие с много строги правила и стандарти, в противен случай това би могло да представлява заплаха за сигурността на целия регион.
Ето защо напълно подкрепям предложението и нашия ангажимент да се отпуснат допълнително 300 млн. евро за проекта. Нека ви припомня, че преди няколко месеца Европейският парламент възприе сериозна позиция относно това досие, като отпусна първите 75 млн. евро от бюджета за 2010 г.
Все пак смятам, че трябва да бъдем безкомпромисни по отношение на прозрачността при усвояването на европейските фондове. До момента Комисията беше доста недоволна от предоставената от България информация за извеждането от експлоатация. Мониторингът на фондовете трябва да бъде строг. Ето защо смятам, че Европейската комисия трябва първо да направи конкретна оценка на силните и слаби страни на миналите проекти, с цел да се подобри програмирането на фондовете, заедно с Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) за следващия период на финансиране 2010-2013 г.
Внесохме няколко изменения, които изискват от българските органи да представят подходяща национална стратегия за очертаване на дългосрочните цели в секторите на енергийната ефективност и възобновяемите енергийни източници като предпоставка за пакета в размер на 120 млн. евро.
(Ораторът се съгласява да отговори на въпрос, зададен чрез вдигане на синя карта, съгласно член 149, параграф 8)
Димитър Стоянов
Г-н Председател, много кратък и конкретен въпрос имам, понеже госпожата повдигна въпроси, свързани със сигурността, искам тя да ми отговори: наясно ли е, че преди извеждането на четирите малки блока на АЕЦ "Козлодуй”, те бяха обявени за най-безопасните реактори в Европейския съюз от Европейската агенция за атомна енергия?
Adina-Ioana Vălean
Г-н председател, какво мога да кажа? Всички ли сме луди? Някой друг намира ли смисъл в това? Смятам, че много хора са решили да го направят по един начин, и ние трябва да последваме примера им и да подкрепим мнението, че трябва да се извърши по този начин. Нямам повече какво да кажа.
Michail Tremopoulos
Г-н председател, в днешното разискване трябва да имаме предвид, че през последните десет години Европейският съюз даде на България 550 млн. евро за затварянето на четири блока в АЕЦ "Козлодуй". Днес той отпуска още 300 млн. евро, което прави общо 850 млн. евро, без да броим огромните суми, отпуснати за изменения и подобрения на безопасността. С други думи, платили сме в злато за този ядрен комплекс, а за някои хора това беше златната кокошка. Въпреки това Комисията продължава косвено да финансира ядреното лоби.
Призоваваме да се сложи край на този шантаж на българското правителство. Призоваваме Парламента, заедно с Комисията, да гарантира безопасното и ефективно управление на ядрените отпадъци и да не го разглежда като част от програмата по затваряне на електроцентралата. Като група на Зелените/Европейски свободен алианс призоваваме останалите 40% от сумата в размер на 300 млн. евро за програмата по затварянето на ядрените реактори да бъдат насочени от българското правителство за управлението на радиоактивните отпадъци, а не за разработването на пагубни за околната среда ураниеви и въглищни електроцентрали.
Разбира се, аз се надявам, че всички, които се интересуват от укрепване на ядреното лоби с ново строителство, са си взели поука от неотдавнашното споразумение между Турция и Русия за изграждане на ядрена електроцентрала в Акую, земетръсна област, в която антиядреното движение предотврати изграждането му...
(Председателят отнема думата на оратора)
Председател
Г-н Tremopoulos, времето Ви изтече. Г-жа Първанова обаче вдигна синя карта, за да Ви зададе въпрос. Ще позволите ли колегата Ви да Ви зададе въпрос?
Г-жо Първанова, бихте ли задала въпроса си възможно най-сбито?
Антония Първанова
Г-н Председател, тук бяха използвани думите "шантаж”, както и преди малко от колегата ми Vălean беше споменато, че България е злоупотребила със средствата и не ги е използвала добросъвестно от предишния транш, който беше използван съответно за компенсация. Аз имам въпрос -нека, тук има представител на Комисията, Комисията да потвърди: има ли сигнали или напротив?
Председател
Не, съжалявам, г-жо Първанова. Това не е в съответствие с Правилника за дейността. Процедурата изисква задаване на въпрос към оратора, който се изказва в момента. Затова този въпрос се отхвърля, както и възможността за отговор.
Geoffrey Van Orden
Г-н председател, аз се борих усилено за предотвратяване на преждевременното затваряне на блокове 3 и 4 на АЕЦ "Козлодуй". Затварянето им няколко години преди предвидения срок не беше необходимо; това със сигурност не беше направено от съображения за сигурност. Последиците от това, както беше предвидено, са увеличаване на употребата на неблагоприятни за околната среда електроцентрали, работещи с лигнитни въглища, увеличаване на цените на електроенергията и намаляване на износа на електричество в България: с други думи, както икономически, така и екологични щети.
Сега плащаме за погрешните решения от страна на институциите на Европейския съюз. Затова България има право отношението към нея от страна на Европейския съюз да бъде най-малкото такова, каквото е към другите държави, които трябваше преждевременно да затворят остарелите си ядрени съоръжения, и аз съм доволен, че Комисията го признава.
Разбира се, процесът на извеждане от експлоатация изисква много средства. От съществено значение е тези средства да бъдат изразходвани и отчетени правилно и ефективно. Надявам се, че Комисията може да ни даде гаранция за това.
Също така е важно да се разгледа въпросът за компенсациите и замяната на изгубените енергийни мощности. България ще се нуждае от помощ за създаване на устойчиви нови мощности, които гарантират сигурност на доставките и диверсификация, така че България да не зависи от подаянията на чужда сила.
Miloslav Ransdorf
Искам да кажа, че програмата "Козлодуй" не трябва да бъде насочена единствено към финансиране на транспортирането на облъчени материали, увеличаването на енергийната ефективност в България и финансирането на алтернативни източници на енергия.
Според мен програмата трябва да се разглежда и като принос към икономическата и социална стабилност на Балканите. Това е така, защото балканските държави като цяло - включително България - представляват уязвима част от Европейския съюз, както ни показа настоящата икономическа криза. Смятам, че член 30 от Договора за присъединяване представлява рамка, която не трябва да бъде нарушена, както показаха правни консултации с членовете на Европейската комисия. Дори ако споразумението или Договорът за присъединяване свършваше до 2009 г., процесът трябва да продължи с ново споразумение в духа на приемственост, посочен в член 30.
Димитър Стоянов
Г-н Председател, тук тази вечер обсъждаме компенсацията, която трябва да получи България за затварянето на АЕЦ "Козлодуй”. Тази компенсация е правилна, справедлива и навременна, защото експерти изчислиха, че загубите, които България търпи от затварянето на 1-4 блок, са много по-големи от всичките компенсации, платени на нея досега.
Но тук остана да стои въпросът: защо въобще трябваше да стигаме до този момент, защо, както казах преди малко, най-безопасните блокове в Европа, обявени за такива не от кой да е, а от най-престижната агенция -Международната агенцията за атомна енергия, трябваше да бъдат затворени. И тук се чудя на безумието как този доклад за компенсациите се е озовал в ръцете на Зелените, които, като сенатора Марк Катон, започваха и свършваха речите си с това как трябва да бъде унищожен "Козлодуй”.
И тук искам да се обърна към колегата Tremopoulos, ако обича, малко да има очи да не се изказва по този начин, защото точно неговата държава съвсем наскоро заради шантажите си получи много по-голямо състояние, отколкото България претендира в момента. Така че нека да не бъде толкова боен да обяснява какво трябвало да получава и какво да не получава България.
Сега виждаме от Зелените внесени едни промени, които имат една единствена цел. Защото Зелените в момента имат проблем, а проблемът им е, че те със затварянето на АЕЦ "Козлодуй" стимулираха емисиите на въглероден диоксид. И сега с тези изменения, с които още по-нахално искат да отнемат пари от България, да ги пренасочат в друго направление, те всъщност искат да прикрият собствената си вина. Защото те не могат да обяснят на своите избиратели, защо техните избиратели -граждани на Европейския Съюз, трябва да плащат, за да има в Съюза повече емисии на въглероден диоксид. Абсолютно противоположни за Зелените позиции се получават в този случай.
Има и едно изменение, което казва, че "Козлодуй" трябва да бъде пример. Но единственото нещо, на което "Козлодуй" беше пример, е на това как стари реактори могат да бъдат безопасни и да функционират отлично. А единственото нещо, на което може да бъде пример занапред, е пример за назидание: как може благодарение на политическо безумие да бъде ликвидиран един чудесен, работещ и печеливш отрасъл за една държава.
Председател
Истината е, г-н Стоянов, че се намирате на ръба на неуместния, неподходящ език за Парламента. Не Ви отнех думата, защото искам да Ви покажа нашата щедрост, особено от страна на колегите ни от групата на Зелените/Европейски свободен алианс, които разбирам, че сте критикували в речта си. Исках да покажа факта, че сме способни да изслушваме. Трябва обаче да Ви кажа, че речта Ви ми изглежда напълно неуместна. Ако това се случи отново, ще Ви отнема думата, защото това е път, по който не искаме да вървим.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Искам да благодаря на Комисията, защото, докато в момента всички сме притеснени от кризата, Комисията все още се занимава и с другите съществуващи проблеми. Смятам, че България има пълното право да получи парите, които са й били обещани за демонтажа на атомната електроцентрала.
Поддръжник съм на електричеството, генерирано от атомни електроцентрали, и не смятам, че Европа ще е в състояние да постигне посочените цели за чиста енергия, без да изгради атомни електроцентрали. Твърдо убеден съм обаче, че всяка държава има право да изгражда атомни електроцентрали, но смятам също, че в ЕС носим обща отговорност и чувство на солидарност по отношение на технологиите, избрани за строежа на тези атомни електроцентрали. Смятам, че в този случай Европейската комисия ще трябва да приеме един изцяло строг подход при оценяването на проектите за нови атомни електроцентрали.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Искам горещо да поздравя докладчика, Rebecca Harms, за отличната й работа. Съгласен съм с обсъждания документ и предложението, че помощите в размер на 300 млн. евро трябва да бъдат отпуснати на България за извеждането от експлоатация на блокове 1-4 на АЕЦ "Козлодуй" за срок от 3 години, като, разбира се, се следи как тези средства биват получени и усвоени. Може да се каже, че това представлява проява на равна солидарност, защото другите нови държави-членки - Литва и Словакия - се намират в подобно положение и са получили такава финансова помощ.
Блокове 1-4 на атомната електроцентрала не работят от известно време и е логично да бъдат изведени от експлоатация. Това ще намали риска за околната среда и ще ни помогне да се възползваме по-добре от знанията и професионалния опит на работниците. При затварянето на част от електроцентралата служителите й ще се изправят пред нови предизвикателства. От опита ни в Литва мога да кажа, че възникват непредвидени проблеми, които трудно се включват в сроковете за изпълнение.
Вярно е, че най-голям дял от средствата трябва да бъдат разпределени за извеждането от експлоатация на блоковете, а налице е и неизбежният въпрос за оборудването за съхранение. Също толкова важно е обаче да се вземат предвид хората. Надявам се, че при усвояването на помощта, предоставена от Европейския съюз, българското правителство ще помогне на работниците и общността, свързани с електроцентралата, да се приспособят към променените условия, и е много важно да им се помогне да се преквалифицират и използват експертния си опит в други области, както и за насърчаване на създаването на нови устойчиви работни места и преминаване към нова среда за енергоспестяване.
Konrad Szymański
(PL) Затварянето на четирите блока на АЕЦ "Козлодуй" без съмнение е предизвикало голям дефицит в енергийната система на България. Това оказва значително въздействие върху сигурността на доставките в региона и трябва да доведе до увеличаване на емисиите въглероден диоксид, което би трябвало да е от значение поне за някои членове в залата. Въпреки това се предлага, по-специално в измененията, да обърнем гръб на енергийните проблеми на една от държавите-членки. Това противоречи на принципа на солидарност, който трябва да ръководи енергийната политика. Също така се създава впечатление за дискриминация срещу ядрената енергетика от страна на Парламента, което противоречи на принципа, който предоставя на държавите-членки пълна свобода при избора им на източници на енергия.
Corina Creţu
(RO) Начинът, по който въпросът за закриване и извеждане от експлоатация на АЕЦ "Козлодуй" ще бъде разрешен, не е от значение освен по отношение на начина, по който България сама разреши този въпрос. Както вече беше казано в залата обаче, процесът на извеждане от експлоатация оказва влияние и върху съседните държави и може да представи прецедент за други държави с подобни блокове, които са към края на максималния им срок на експлоатация.
Няма да скрия и факта, както вече беше казано, че АЕЦ "Козлодуй" представлява постоянен източник на безпокойство за румънските граждани, особено след аварията в "Чернобил". Ето защо би било важно процесът на извеждане от експлоатация да бъде придружен от публична информационна кампания, насочена към всички заинтересовани страни, които имат право да са наясно с етапите на процеса, сроковете, потенциалните рискове на всеки етап, начина, по който ядрените материали и опасните отпадъци са защитени, както и за екологичното възстановяване на района около "Козлодуй".
Искам да подчертая значението, което трябва да отдадем на преработката на радиоактивни отпадъци. Ето защо средствата, отпуснати на България за тази цел, трябва да бъдат предоставяни на редовни интервали без никакви прекъсвания. Споменавам тази точка, защото, въпреки че разходите изглеждат достатъчно големи, те са само приблизителни оценки, защото досега никога не е имало прецедент от такава величина за извеждането от експлоатация на атомна електроцентрала в България. Искам да завърша, като изразя надежда, че с достатъчно финансиране и щателно планиране и надзор от страна на всички органи с необходимите правомощия в тази област процесът на извеждане от експлоатация ще даде пример за добро усвояване на европейските фондове.
Zigmantas Balčytis
(LT) Когато се присъединиха към Европейския съюз, някои държави от Централна и Източна Европа поеха ангажименти в договорите за присъединяване, ангажименти, които бяха трудни както от политическа, така и от икономическа гледна точка, за извеждане от експлоатация на атомните си електроцентрали и гарантиране на безопасно депониране на ядрените отпадъци. Това са държави, които зависят от ядрената енергия и които са наследили атомни електроцентрали, които не отговарят на действащите стандарти и изисквания за безопасност на Европейския съюз, и, разбира се, сами не биха били в състояние да отделят средствата, необходими за извеждане от експлоатация на електроцентралите. В Европейския съюз съществуват строги изисквания, които регулират извеждането от експлоатация и извършването на работи по безопасност, а финансовата и икономическа криза създава трудности за държавите-членки, които трябва да изведат от експлоатация атомните си електроцентрали, за извършване на извеждането от експлоатация и погребването на облъчените горивни елементи по един подходящ начин и в срок. Загрижеността на Общността за преработката на отработено ядрено гориво в държави извън Европейския съюз е напълно разбираема, защото това може да застраши бъдещите ни поколения. Затова приветствам решението на Комисията да отпусне допълнителна помощ за България от бюджета на Европейския съюз, защото е ясно, че без подкрепата на Общността, точно както Литва, би било невъзможно да се гарантира изпълнението на мерките по извеждане от експлоатация в необходимата степен, общата политика за сигурност на Общността или на мерките, необходими за безопасността на европейските граждани и опазването на околната среда.
Гюнтер Йотингер
Г-н председател, уважаеми членове на Парламента, искам да ви благодаря за откритото разискване на тази чувствителна тема.
В заключение, искам да подчертая, че Комисията горещо приветства общия положителен подход на доклада и факта, че Парламентът споделя мнението на Комисията, че България трябва да получи допълнителна помощ в размер на 300 млн. евро до 2013 г. Също така Комисията е доволна, че можем да продължим да съсредоточаваме усилията си върху осигуряване на подкрепа за мерки за безопасен демонтаж, както и че Парламентът смята, че проектите в сектора на енергетиката заслужават подкрепата ни.
Можем да потвърдим, както сме правили и в миналото, че средствата ще бъдат използвани по предназначение и ние планираме да въведем надеждни механизми за контрол. Взимаме под внимание вашите предложения и изменения. Сигурен съм, че Съветът ще вземе предвид становищата на Парламента, които могат да спомогнат за подобряване на яснотата на целите на регламента.
Съгласието ви за допълнително финансиране на работата по демонтажа е знак на солидарността на Европейския съюз със България. Безопасността е най-големият приоритет по време на процеса на демонтаж на атомните електроцентрали и това се подчертава в изявлението.
Искам да ви благодаря още веднъж за работата ви, както и на г-жа Harms за доклада.
Rebecca Harms
Г-н председател, в края на разискването отново искам да заявя, че извеждането от експлоатация на атомните електроцентрали в Литва, Словакия и България се основаваше на международен опит. Международната агенция за атомна енергия (МААЕ) провери тези реактори, които имат същия дизайн като тези в "Чернобил" и не видя възможност за превръщането им, така че те да отговорят на стандартите за безопасност, които се прилагат в старите държави-членки на Европейския съюз. Това беше интелигентно решение, което оправдава факта, че сме показали нашата солидарност с Литва, Словакия и България и, след утрешното решение, сме се отнасяли към тях по един и същ начин по отношение на разходите за извеждане от експлоатация.
На второ място, искам да посоча още веднъж, че нито една от тези държави и нито една от държавите в Западна Европа или другаде по света все още не са намерили надеждно решение на проблема с окончателното погребване на силно радиоактивни отпадъци. Това е задача, пред която все още сме изправени, въпреки че много държави вече са инвестирали милиарди в тази област и търсят надеждно решение в продължение на 30 години. Това е едно разискване, с което хората, които подкрепят високо рисковите технологии на ядрената енергия, трябва сами да се занимаят, защото, както стоят нещата днес, съхранението на ядрени отпадъци, според мен и според по-голямата част от европейските граждани, представлява толкова голям и неразрешен риск, че това е силен аргумент срещу продължаването на употребата на ядрена енергия. Ние ще обсъдим това с г-н Йотингер в бъдеще. Благодаря ви за вниманието.
Председател
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе утре, четвъртък, 20 май, от 12,00 ч.
Писмени изявления (член 149)
Eija-Riitta Korhola  
През 1999 г. Европейската комисия, действаща от името на Европейския съюз, задължи България да затвори четири от шестте си ядрени реактора като предварително условие за преговорите по присъединяване. Комисията доста време заявяваше, че въпросните реактори подлежат на финансови подобрения. По силата на споразумението два реактора бяха затворени през 2002 г., а други четири - през 2006 г. След значителни суми за инвестиции и редица независими изследвания беше установено, че блоковете отговарят на всички критерии за безопасност и според групата на Съвета за атомни въпроси не е необходим допълнителен контрол. България се беше превърнала в нетен износител на електричество за всички свои съседни държави и понякога осигуряваше 100% от дефицита на електроенергия в региона. Останалите блокове обаче бяха затворени по силата на споразумението, регионът понесе прекъсвания на електрозахранването и заместилите ги електроцентрали доведоха до увеличение на парниковите газове. Самата аз зададох въпрос на Комисията и на Съвета, въз основа на доклада на г-н Van Orden за кандидатурата на Република България за членство в Европейския съюз, и в частност на параграф 33. В него Европейският парламент поиска от Съвета да разгледа сроковете за затваряне по-гъвкаво, докато не могат да бъдат построени нови електроцентрали, които няма да увеличат емисиите, което няма да стане преди 2011 г. Отговорът обаче беше отрицателен и вместо това Европейският съюз показа солидарността си с България под формата на значителни суми финансови помощи. Ето защо трябва да се продължи осигуряването на финансиране за по-дълго от очакваното, защото загубите на мощности за генериране на електроенергия, да не говорим за другите проблеми в региона, доведоха до сериозни икономически и социални последици за България. Трябва обаче честно да си зададем въпроса дали тази огромна финансова инвестиция не можеше да се избегне, ако Комисията и Съветът бяха преразгледали своите строги и съмнителни условия.
Franz Obermayr  
По време на преговорите за присъединяване през 2005 г. България се съгласи да затвори блокове 1-4 на АЕЦ "Козлодуй" и след това да ги изведе от експлоатация. Първоначално Европейският съюз възнамеряваше да осигурява финансова помощ за процеса на извеждане от експлоатация до 2009 г. Сега финансовата помощ беше удължена до края на 2013 г. и ще бъдат отпуснати общо 300 млн. евро. Разбира се, необходимо е да се осигури помощ на България по време на извеждането от експлоатация на АЕЦ "Козлодуй" и да се помогне със свързаните с това финансови и екологични проблеми като безопасното депониране на радиоактивни отпадъци, насърчаване на производството на енергия от възобновяеми източници на енергия и преквалификация на служителите. Финансовата помощ обаче трябва да включва подробни отчети на различните планове, строги мерки за финансов контрол и постоянен мониторинг на усвояването на средствата. Парите не трябва да се използват задкулисно за осигуряване на финансова помощ за втората българска атомна електроцентрала в Белене. България понастоящем търси европейски инвеститори за "Белене" и възможността за използване на средствата за извеждане от експлоатация е много своевременна. Не трябва да позволяваме това да се случи. Затова внимателното отчитане и подробни разследвания на място от страна на Комисията, Европейския парламент и Европейската сметна палата са от съществено значение.
Silvia-Adriana Ţicău  
Европейският съюз е зависим от вноса на енергия за 53% от нуждите си. За да намалят енергийната си зависимост, някои държави-членки са приели амбициозни стратегии за използване на ядрена енергия и енергия от възобновяеми източници. Ядрената енергия представлява 28% от общото енергопотребление в Европейския съюз, където тя е най-големият източник на енергия в Белгия, Франция, Литва, Словакия и Швеция. Производството на ядрена енергия не води до емисии въглероден диоксид, да не говорим, че месечните сметки за електроенергия на домакинствата са по-ниски в държавите-членки, в които се използва ядрена енергия. Европейският съюз обаче налага изключително строги изисквания за безопасната работа на атомните електроцентрали и обработката на ядрени отпадъци. Строгите мерки и високите стандарти по отношение на безопасността на атомните електроцентрали и тясното сътрудничество между местните, регионални, национални и европейски органи осигуряват условията за безопасното използване на ядрена енергия в Европейския съюз. Регламентът, предложен от Комисията, гарантира справедливо третиране на България чрез предоставянето на финансова помощ до 2013 г. за извеждането от експлоатация на атомните й електроцентрали, което представляваха мерки, предвидени в договорите за присъединяване. Извеждането от експлоатация на ядрени реактори изисква дългосрочно финансово планиране, което продължава до пълното възстановяване на обекта и безопасното депониране на всички радиоактивни отпадъци и облъчени горивни елементи.
