Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Comisiei) 
Preşedinte
Urmează timpul afectat întrebărilor (B7-0001/2011).
Următoarele întrebări sunt adresate Comisiei.
Partea întâi

Subiect: Utilizarea fondurilor europene
Potrivit unui articol recent din Financial Times, Uniunea Europeană a cheltuit numai 10 % din cele 347 de miliarde de euro alocate până în 2013 pentru promovarea dezvoltării regiunilor sărace.
Potrivit aceluiaşi articol, fonduri destinate sprijinirii IMM-urilor ajung să fie folosite de companii multinaţionale (CocaCola, IBM, Nokia Siemens), în timp ce alte mari companii (Twining, Valeo) utilizează fondurile UE pentru a-şi reloca activitatea în ţări în care forţa de muncă este mai ieftină, încălcând astfel regulile care interzic explicit această practică.
Comisia este rugată să exprime un punct de vedere cu privire la informaţiile conţinute în acest articol şi să prezinte eventual soluţiile avute în vedere pentru a evita pe viitor repetarea unor astfel de situaţii.
Johannes Hahn
membru al Comisiei. - Dle preşedinte, Comisia salută analiza Financial Times deoarece reprezintă o contribuţie importantă la iniţierea şi extinderea dezbaterii publice privind eficienţa şi eficacitatea politicii de coeziune.
Comisia este conştientă de demararea mai lentă care în general marchează începutul unei perioade de programare. Cu toate acestea, conform celor mai recente date, Comisia a efectuat mai multe plăţi aferente politicii de coeziune în trimestrul al patrulea din 2010 decât în anii anteriori. Marea majoritate a plăţilor efectuate au fost plăţi intermediare, respectiv rambursări ale cheltuielilor deja efectuate şi certificate în statele membre. Astfel, este evident că, aşa cum s-a observat în perioadele de programare anterioare, cheltuielile aferente politicii de coeziune se accelerează. Ratele de absorbţie, în privinţa plăţilor UE către statele membre, se ridică în prezent la 21 % pentru Fondul de coeziune, 22 % pentru Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDER) şi 23 % pentru Fondul social european (FSE).
În ceea ce priveşte sprijinul oferit întreprinderilor mari şi companiilor multinaţionale, Comisia ar dori să sublinieze că obiectivul principal al politicii de coeziune este creşterea şi crearea de noi locuri de muncă pentru anumite regiuni şi state membre. Orice sprijin pentru investiţiile productive trebuie privit în acest context.
Promovarea creării de locuri de muncă şi a creşterii economice se poate realiza în numeroase moduri, de la înfiinţarea de întreprinderi mici la susţinerea întreprinderilor mari. Intervenţia prin politica de coeziune sprijină investiţiile productive destinate în special întreprinderilor mici şi mijlocii, în conformitate cu regulamentele FEDER şi FSE. Comisia a subliniat, de asemenea, rolul întreprinderilor mici şi mijlocii pe parcursul negocierilor actualelor documente de programare. Marea majoritate a investiţiilor productive şi a investiţiilor în dezvoltarea potenţialului endogen sunt destinate IMM-urilor. Cu toate acestea, există numeroase situaţii în care, în conformitate cu regulamentele, cofinanţarea este acordată întreprinderilor mai mari cu condiţia îndeplinirii obiectivelor fondurilor şi ale programelor în cauză.
În total, politica de coeziune a alocat aproximativ 55 de miliarde de euro sprijinirii întreprinderilor între 2007 şi 2013, iar o mare parte a acestei sume susţine inovaţia în cadrul IMM-urilor. Comisia ar dori să sublinieze că întreprinderile multinaţionale nu beneficiază de sprijinul acordat de FSE. Lucrătorii primesc instruirea cofinanţată. FSE sprijină oamenii. Se referă la oferirea de formare şi recalificare şi îmbunătăţirea competenţelor pentru a-i pregăti pe oameni şi a-i ajuta să-şi găsească un loc de muncă. Un lucrător care a fost angajat într-o anumită întreprindere poate să fie angajat de o altă întreprindere. Prin urmare, important este capitalul de competenţe pe care lucrătorii reuşesc să şi-l construiască pentru a-şi susţine integrarea pe piaţa muncii, şi nu denumirea sau tipul întreprinderilor care oferă formarea.
Comisia consideră că, dintr-o perspectivă politică, firmele nu ar trebui să primească finanţare europeană pentru investiţii care ar conduce la pierderea forţei de muncă a aceleiaşi întreprinderi într-o altă regiune a Uniunii Europene, deoarece efectul net al investiţiilor FSE ar putea fi zero sau chiar negativ. În cazul în care o întreprindere care a primit sprijin prin politica de coeziune se închide sau nu mai susţine un proiect, această finanţare trebuie rambursată în termen de cinci ani sau de trei ani în cazul IMM-urilor.
În încheiere, aş dori să subliniez un aspect crucial: în timp ce în mod clar, există domenii în care lucrurile pot fi îmbunătăţite, acest lucru nu poate şi nu trebuie să diminueze impactul pozitiv major al politicii de coeziune. Aş dori să vă asigur că problemele nu sunt ignorate de Comisie. Într-adevăr, în trecut am propus schimbări, iar unele au fost implementate şi vom continua să stimulăm ameliorarea politicii de coeziune. Politica de coeziune aduce avantaje clare regiunilor mai sărace ale Uniunii Europene, precum şi restului Europei.
Rareş-Lucian Niculescu
Îi mulţumesc şi dlui comisar pentru calitatea informaţiilor oferite, însă aş dori să adaug o remarcă: într-o astfel de dezbatere, când abordăm o astfel de temă, cred că ar trebui să ne concentrăm mai degrabă pe viitoarele măsuri destinate să evităm situaţii similare şi, dacă îmi este îngăduit, poate chiar mai important, să ne punem întrebarea dacă astfel de bilanţuri, odată ajunse în atenţia publicului, nu sunt cumva de natură să reducă încrederea cetăţenilor în munca instituţiilor europene.
Paul Rübig
(DE) Dle preşedinte, dle comisar, aş dori să vă mulţumesc foarte mult pentru clarificare, deoarece acest lucru oferă o bază pentru o discuţie rezonabilă, precum şi un angajament clar pentru întreprinderile noastre mici şi mijlocii. La urma urmei, acestea oferă două treimi din locurile de muncă din Europa şi plătesc 80 % din impozite. Astfel, întrebarea mea este dacă credeţi că în viitor putem consolida mai mult condiţiile cadrului de cercetare şi infrastructura de cercetare.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Dle preşedinte, aş dori să adresez următoarea întrebare. Banii din fondurile structurale şi în special banii din Fondul social european sunt foarte importanţi. Sunt bani destinaţi consolidării calificărilor lucrătorilor şi păstrării locurilor de muncă pentru ca acestea să fie ocupate de persoane calificate. Cu toate acestea, consideraţi că există condiţii egale pentru corporaţiile internaţionale bogate deoarece trebuie să îşi aducă propria contribuţie pentru a obţine bani din fondurile structurale sau din Fondul social european, şi întreprinderile mici şi mijlocii, care la rândul lor doresc să îşi formeze oamenii şi să aibă angajaţi calificaţi? Nu aveţi în vedere anumite propuneri în această privinţă, având în vedere că marile corporaţii şi întreprinderile mici şi mijlocii nu se bucură de condiţii egale?
Johannes Hahn
Dle preşedinte, vă mulţumesc pentru întrebări.
În ceea ce priveşte infrastructura de cercetare, întreprinderile mici şi mijlocii primesc deja resurse considerabile din partea Fondului European pentru Dezvoltare Regională, în special în domeniul încurajării inovării, domeniu în care primesc subvenţii de inovare de zeci de miliarde de euro. În perioada 2000-2006, un total de peste 30 000 de întreprinderi s-au axat pe acest domeniu în mod focalizat. Ţinem cont de faptul că trebuie acordată o importanţă deosebită şi infrastructurii de cercetare, mai ales în viitor - nu numai în domeniul economiei, ci şi în domeniul cercetării de bază. Este posibil să subvenţionăm chiar şi în actuala perioadă un proiect de infrastructură de cercetare care este inclus pentru prima dată şi în foaia de parcurs a Forumului strategic european privind infrastructurile de cercetare (ESFRI) cu astfel de fonduri, deoarece analizele legate de acest proiect au dezvăluit că are un impact susţinut într-o regiune care depăşeşte cadrul proiectului în sine, în sensul că vor fi create locuri de muncă, nu doar locuri de muncă în cercetare, ci şi locuri de muncă în întreprinderile care furnizează aceste cercetări, întrucât chiar şi infrastructura de cercetare de bază are nevoie de servicii şi resurse. Cu alte cuvinte, poate constitui un adevărat punct central într-o anumită zonă dintr-o regiune - în acest caz, o regiune a Ungariei. Acest fapt ar trebui, de asemenea, să trimită un semnal pentru următoarea perioadă de programare, poate universităţilor, care, în cele din urmă, au şi ele efecte concrete. În prezent, aproape o treime din activităţile de cercetare din universităţi sunt în domeniul cercetării aplicate care, în cele din urmă, aduce beneficii economiei şi creează locuri de muncă durabile.
Dacă îmi permiteţi să revin la întrebarea distinsei deputate, în cadrul Fondului social european, în general lucrătorii angajaţi sau temporar şomeri sunt cei care primesc asistenţă în domeniul formării, pentru a îmbunătăţi perspectivele acestora pe piaţa muncii. Acest lucru poate avea loc în cadrul întreprinderii în care sunt angajaţi sau, dacă nu sunt angajaţi, scopul poate fi îmbunătăţirea competenţelor sau o calificare mai bună în general pentru alte posibile locuri de muncă. Vă pot oferi un exemplu - deoarece probabil la acest lucru vă refereaţi şi pentru că au existat numeroase critici - şi anume lucrătorii de la McDonald's care au fost instruiţi suplimentar. Trebuie făcută o distincţie clară: acestea au fost măsuri suplimentare de formare pentru lucrătorii de la McDonald's pentru ca aceştia să fie mai bine calificaţi pe piaţa muncii şi în lumea muncii. După cum ştiţi, deoarece acestea au fost oarecum criticate, locurile de muncă de la McDonald's, de multe ori supranumite "McJobs” sunt în general locuri de muncă cu jumătate de normă şi nu necesită multe calificări; sunt locuri de muncă ocupate de multe ori de studenţi. Aceste persoane trebuie să dispună de calificări mai bune. În ceea ce priveşte calificarea suplimentară la locul de muncă, precum în acest proiect, McDonald's - pentru a oferi un exemplu - a suportat toate costurile. Cu alte cuvinte, încercăm să ne asigurăm că formarea viitoare pe care o primesc lucrătorii se axează pe propriile calificări personale. Având în vedere aceste lucruri, consider că nu ar trebui să conteze unde sunt angajate aceste persoane; mai degrabă, obiectivul nostru trebuie să fie îmbunătăţirea în continuare a calităţii competenţelor fiecărei persoane, pentru ca oamenii să fie mai pregătiţi pentru o piaţă a muncii tot mai mobilă, evitând astfel şomajul atunci când este posibil.
Subiect: Instrumentul european de microfinanţare Progress
Punerea în aplicare a Instrumentului european de microfinanţare Progress (IEMP) pare a se desfăşura mai lent decât s-a prevăzut iniţial, o situaţie care ar putea pune în pericol însuşi obiectivul acestui instrument şi care este, în mod evident, în contradicţie cu viteza adoptării sale în martie 2010.
Cum intenţionează Comisia să accelereze procesul şi să se asigure că IEMP ajunge la persoanele cele mai vulnerabile, reflectând totodată un echilibru geografic adecvat?
Ce planuri are Comisia pentru a convinge statele membre să finanţeze programe de mentorat şi de formare profesională şi pentru a asigura că plăţile dobânzilor sunt subvenţionate din resursele Fondului social european, astfel cum a fost convenit? Cum va asigura Comisia faptul că informaţiile privind IEMP vor ajunge la publicul ţintă?
Johannes Hahn
membru al Comisiei. - Dragi colegi, sunt încântat să raportez că ambele părţi ale Instrumentului european de microfinanţare Progress - partea garanţiilor şi partea produselor în numerar - sunt acum complet operaţionale. La numai trei luni de la intrarea în vigoare a deciziei, Comisia a finalizat mandatul Fondului European de Investiţii pentru a lansa operaţiunile de garanţii pentru furnizorii de microfinanţare.
În noiembrie anul trecut, Comisia a instituit un instrument specializat de investiţii. Ca urmare, primele micro-împrumuturi vor fi acordate începând cu această lună. De asemenea, sunt încântat să raportez reuşita Comisiei în acordarea de finanţare suplimentară micro-întreprinzătorilor din Europa. Banca Europeană de Investiţii va oferi o contribuţie similară cu cea a Uniunii Europene, de 100 de milioane de euro şi se aşteaptă şi alte contribuţii. Ca urmare, volumul total de împrumuturi în cadrul Instrumentului de microfinanţare Progress se va ridica, aşa cum s-a preconizat, la aproximativ 500 de milioane de euro. De pe urma acestor fonduri vor avea de câştigat şomerii, persoanele care se confruntă cu excludere socială sau persoanele vulnerabile care se confruntă cu dificultăţi în accesarea pieţei convenţionale de credit. Asigurarea extinderii către aceste grupuri ţintă şi promovarea echilibrului geografic sunt elemente cheie ale mandatului acordat de Comisie Fondului European de Investiţii (FEI).
Operaţiunile aprobate până în prezent sau în curs de pregătire sugerează îndeplinirea ambelor obiective. De la începutul lui 2011, micro-împrumuturile vor fi furnizate printr-o nouă instituţie de microfinanţare din Belgia, care se concentrează asupra comunităţilor urbane dezavantajate şi printr-o fundaţie din Ţările de Jos care vizează persoanele care nu au acces la finanţare convenţională. FEI a anunţat că operaţiunile în curs de pregătire vor fi echilibrate şi în privinţa acoperirii geografice. Se preconizează că aproximativ 40 % vor cuprinde intermediari care investesc în Europa şi aproximativ 60 % în Europa Centrală şi de Est. Este bine cunoscut faptul că eficienţa microfinanţării poate fi exploatată la maximum dacă întreprinderile noi şi microîntreprinderile sunt însoţite de servicii de sprijin pentru întreprinderi.
Astfel, Comisia va adopta măsuri pentru a sprijini autorităţile de gestionare şi organismele intermediare ale Fondului Social European să accelereze promovarea activităţilor independente şi a microîntreprinderilor.
Pentru actuala perioadă de programare a FSE, statele membre au alocat peste 2,7 miliarde de euro promovării antreprenoriatului. Întreprinzătorii pot fi sprijiniţi şi prin bonificaţii de dobândă. Cu toate acestea, subvenţionarea bonificaţiilor de dobândă prin FSE este o decizie care trebuie luată de statele membre individuale. În prezent, numai un stat membru, şi anume Lituania, a indicat că utilizează această opţiune.
În cele din urmă, Comisia va promova informaţiile privind Instrumentul de microfinanţare Progress. Furnizorii de microfinanţare care sunt cei mai apropiaţi de beneficiarii ţintă vor oferi informaţii privind disponibilitatea micro-împrumuturilor. Comisia va utiliza reţelele existente de servicii publice de ocupare a forţei de muncă, autorităţile de gestionare a FSE şi ONG-uri pentru a oferi informaţii privind progresele instrumentului de microfinanţare.
Nu în ultimul rând, campania "Tineret în mişcare” va acorda o atenţie deosebită oportunităţilor pentru tineri din diferite contexte de a-şi începe propria afacere şi de a primi micro-împrumuturi.
Kinga Göncz
(HU) Dle preşedinte, am fost încântată să aud raportul dlui comisar şi aş dori să clarific un aspect. Când am primit raportul din partea Comisiei şi a Fondului European de Investiţii acum câteva săptămâni, acesta menţiona o sumă totală în regiune de numai 200 milioane de euro. Una dintre întrebările mele era exact aceasta, deoarece promisiunea sau planul iniţial avut în vedere era de 500 de milioane de euro. Mă interesează de unde provin aceste fonduri suplimentare. Cred că acest lucru este foarte important, deoarece vorbim de un program prioritar menit să atenueze efectele crizei, acesta fiind parţial motivul pentru care am accelerat adoptarea sa. Cealaltă întrebare importantă este dacă statele membre sprijină subvenţiile pentru plăţile dobânzilor şi elementele de formare şi mentorat din resursele Fondului Social. Acest lucru era cuprins, de asemenea, în planul iniţial, însă ulterior Comisia a părut să neglijeze acest aspect. Este foarte important să se furnizeze informaţii şi să se asigure că acestea ajung la oameni.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Dle preşedinte, dle comisar, aş dori să vă mulţumesc pentru aceste informaţii. Sunt întru totul de acord cu dvs. că instrumentul despre care am discutat astăzi este foarte important. Cu toate acestea, este de menţionat că trebuie să răspundem şi la întrebarea următoare: care state utilizează instrumentul de microfinanţare? Mă preocupă faptul că aţi menţionat în răspunsul dvs. că trebuie să asigurăm niveluri diferite de repartizare în funcţie de stat şi zonă geografică. Există state care au utilizat instrumentul până în prezent?
Silvia-Adriana Ţicău
Este adevărat că tinerii sunt cei mai afectaţi de criza economică şi financiară, dar nu trebuie să uităm şi persoanele cu vârsta de peste 45 ani care se află în şomaj. Aş dori să vă întreb, pentru că aţi menţionat faptul că 60 % din Instrumentul european de microfinanţare Progress va merge către centrul şi estul Europei: aţi identificat care sunt barierele pentru care ţările din această regiune a Europei nu au utilizat suficient până acum acest instrument?
Johannes Hahn
Vă mulţumesc foarte mult pentru interesul şi observaţiile dvs. Subiectul microfinanţării este, de fapt, acoperit de o serie de Direcţii Generale, dl Andor preluând într-o oarecare măsură conducerea în ceea ce priveşte fondul. Totuşi, acest lucru ne preocupă şi în domeniul politicii regionale. În ceea ce priveşte ratele dobânzii, unele state membre au stabilit un plafon - ca o aşa-numită condiţie - care se situează între aproximativ 8 şi 9,5 %. Totuşi, trebuie ţinut cont şi de faptul că, în mod firesc - şi acesta a fost dintotdeauna un subiect de discuţie, inclusiv pe parcursul pregătirilor - cheltuielile indirecte sunt relativ ridicate în raport cu împrumuturile efective şi, prin urmare, există cheltuieli care trebuie acoperite. Trebuie găsită o modalitate rezonabilă şi cred că am reuşit acest lucru.
Trecând la cea de a doua întrebare, vă pot spune că instrumentul Jasmine - care urmăreşte să ofere asistenţă privind pregătirile corespunzătoare pentru microfinanţare şi să deschidă calea pentru crearea şi formarea intermediarilor - este utilizat în prezent pentru a pregăti 15 instituţii din 15 ţări, dintre care 11 în Europa Centrală şi de Est şi patru din Europa de Vest. Nu vă pot spune toate ţările pe de rost dar, în general, este vorba de noile state care au aderat la UE şi ne aşteptăm ca, în următorii anii, programul Jasmine să pregătească în mod corespunzător alţi 20 de intermediari.
În ceea ce priveşte ultima întrebare, vă solicit să-mi acordaţi puţin timp deoarece nu vă pot oferi un răspuns spontan. Vă voi oferi un răspuns în scris, menţionând în detaliu motivele pentru restricţionarea accesului. Cu toate acestea, aş presupune, fără îndoială, că de multe ori există probleme de comunicare aici şi că, de asemenea, există deseori obstacole deoarece mulţi dintre debitorii potenţiali sunt persoane care nu mai pot obţine împrumuturi de la o bancă "convenţională” şi, prin urmare, există şi un anumit grad de anxietate sau reticenţă în privinţa abordării acestor instrumente. Dacă acest lucru este valabil şi dacă se integrează şi se instituie, atunci va fi necesară derularea de activităţi de informare în acest domeniu, după caz.
Subiect: Măsuri suplimentare de sprijin pentru IMM-uri în aplicarea politicii turismului
Industria turismului, ca orice alt sector economic, este din ce în ce mai expus la concurenţa mondială. Pentru a rămâne competitivă în sectorul turismului, Uniunea Europeană a stabilit în Tratatul de la Lisabona obiectivul de a promova competitivitatea sectorului şi de a crea un mediu favorabil dezvoltării întreprinderilor. În acest sens, s-au prevăzut obiectivele următoare: promovarea iniţiativei în sectorul turismului, îmbunătăţirea calităţii serviciilor turistice şi îmbunătăţirea competenţelor profesionale ale personalului. Cu toate acestea, întreprinderile din sectorul turismului, care sunt în mare parte IMM-uri, nu vor putea să realizeze singure aceste obiective. Acest lucru este explicat de mai mulţi factori, precum resursele financiare limitate, lipsa lucrătorilor calificaţi şi incapacitatea de a acţiona rapid în faţa schimbărilor, ceea ce implică în consecinţă o nevoie de resurse financiare suplimentare.
Consideră Comisia că este necesară dezvoltarea unei strategii coerente, precum şi un plan de acţiune detaliat, care să cuprindă măsuri de sprijin specifice pentru IMM-uri şi mecanisme de finanţare care ar putea contribui la depăşirea dificultăţilor întâmpinate de acest sector?
Antonio Tajani
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, industria europeană a turismului, ca multe alte sectoare economice, se confruntă cu provocarea tot mai mare a globalizării.
Este o provocare pe care Comisia a subliniat-o deja şi a abordat-o în repetate rânduri, în special prin comunicarea "O politică industrială adaptată erei globalizării”. În plus, la 30 iunie anul trecut, Comisia a adoptat o comunicare specifică privind turismul care propune, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona şi noua strategie Europa 2020, un cadru politic consolidat pentru a întări competitivitatea din sector, cu scopul de a face din turismul european o industrie cu adevărat competitivă, modernă, durabilă şi responsabilă.
Crearea unui mediu favorabil dezvoltării microîntreprinderilor şi a întreprinderilor mici şi mijlocii în sectorul turismului este principiul pe care se bazează acest cadru consolidat. Pentru a atinge acest obiectiv, am propus trei măsuri specifice care urmăresc, în primul rând, stimularea competitivităţii în sectorul turismului european, în al doilea rând, promovarea dezvoltării turismului durabil, responsabil şi de înaltă calitate şi, în al treilea rând, consolidarea imaginii şi profilului Europei ca ansamblu de destinaţii turistice durabile şi de înaltă calitate şi, desigur, maximizarea potenţialului politicilor şi instrumentelor financiare ale UE pentru dezvoltarea turismului.
Iniţiativa promovată ar trebui să ofere sectorului instrumentele necesare pentru a se adapta provocărilor cu care se confruntă operatorii şi să asigure dezvoltarea durabilă a acestuia în ceea ce priveşte competitivitatea. Desigur, vor fi luate măsuri specifice pentru a promova inovarea în sectorul turismului, pentru a consolida calitatea serviciilor turistice şi pentru a îmbunătăţi competenţele profesionale ale lucrătorilor din domeniul turismului, deoarece turismul nu mai trebuie considerat drept un sector care constă exclusiv în afaceri de familie. De asemenea, trebuie să avem în vedere modul în care acesta poate deveni mai modern şi mai competitiv.
Voi oferi câteva exemple referitoare la formarea şi competenţele profesionale: va fi lansată platforma "TIC şi turismul” pentru a facilita adaptarea sectorului turismului şi a întreprinderilor din domeniu la evoluţiile de pe piaţa noilor tehnologii ale informaţiei şi pentru a le îmbunătăţi competitivitatea. Toate aceste propuneri şi idei sunt incluse în comunicarea Comisiei, care a fost aprobată de Consiliu şi pe care o dezbatem în Parlament - raportorul este prezent în Cameră.
Operatorii din sector vor fi încurajaţi să utilizeze mai eficient diferitele programe ale Uniunii, precum Leonardo, programul-cadru pentru inovaţie şi competitivitate, Erasmus pentru tinerii întreprinzători, Fondul Social European şi alte programe. În plus, o strategie de promovare a diversificării serviciilor turistice şi de creare a unui observator electronic virtual pentru turismul european va contribui, de asemenea, la crearea unui mediu favorabil pentru operatorii din sector.
În plus, trebuie să subliniez că întreprinderile mici şi mijlocii pot beneficia şi de alte iniţiative transversale de acces la finanţare. Aş menţiona JEREMIE, iniţiativa comună a Comisiei, Fondului European de Investiţii şi Băncii Europene de Investiţii, care urmăreşte îmbunătăţirea accesului la finanţare în special pentru microîntreprinderi, întreprinderi mici şi mijlocii, prin intermediul capitalului de risc, împrumuturilor, titlurilor de valoare, microcreditului şi al altor forme de ajutor rambursabil.
În cele din urmă, aş sublinia că întreprinderile mici şi mijlocii din sectorul turismului se află în întregime sub incidenţa măsurilor propuse în cadrul Small Business Act, care urmăreşte promovarea mediului de afaceri al aceloraşi întreprinderi. Parlamentul va primi în câteva săptămâni textul actualizat.
Astfel, Small Business Act va deveni şi un instrument de protejare a întreprinderilor mici şi mijlocii, care oferă un potenţial imens în ceea ce priveşte dezvoltarea unui sector care sper că se va consolida în următorul an, deoarece am convingerea fermă că o politică europeană, în conformitate cu Tratatul, poate aduce valoare adăugată la activitatea excelentă pe care regiunile din Europa şi statele membre deja o întreprind.
Prin urmare, sunt în măsură să asigur distinsul deputat care a adresat întrebarea că, alături de Comisie, mă angajez să garantez că toate întreprinderile mici şi mijlocii din sector sunt sprijinite şi asistate în eforturile de a accesa instrumentele economice ale UE, ca parte a unei strategii politice care urmăreşte ca turismul să devină unul dintre sectoarele de bază ale politicii economice şi industriale.
Zigmantas Balčytis
(LT) Dle preşedinte, probabil toate persoanele prezente astăzi în Parlament speră ca previziunile pe care le-aţi oferit privind dezvoltarea turismului în viitor să se materializeze cu adevărat, iar acest domeniu nu numai că se va dezvolta, dar va fi şi favorabil investiţiilor. După cum ştiţi, până în prezent, turismul încă este dezvoltat neuniform în Uniunea Europeană, din motive obiective şi subiective. Am o întrebare. În strategia UE pentru regiunea Mării Baltice, se menţionează că atractivitatea şi accesibilitatea regiunii Mării Baltice sunt unul dintre principalele obiective. Ce s-a realizat mai exact în acest domeniu pe parcursul anului?
Carlo Fidanza
(IT) Dle preşedinte, dle comisar, doamnelor şi domnilor, aş dori să îi mulţumesc dlui Balčytis pentru întrebarea sa, care situează în centrul dezbaterii aspecte pe care Parlamentul va avea ocazia să le abordeze din nou în lunile următoare, prin raportul parlamentar de care sunt responsabil.
În primul rând, trebuie să recunoaştem meritul vicepreşedintelui Tajani de a fi impulsionat în mare măsură noua politică europeană a turismului prevăzută de Tratatul de la Lisabona, prin comunicarea adoptată în luna iunie anul trecut şi planul de aplicare a acesteia, prezentat acum câteva săptămâni. Aceste două documente se axează în mod specific pe întreprinderile mici şi mijlocii şi pe competitivitatea din sector, referindu-se în mod specific la inovare şi aspecte legate de formarea profesională.
În ceea ce priveşte finanţarea, trebuie să acţionăm pe două fronturi: în primul rând, trebuie să sporim gradul de informare cu privire la fondurile care există deja şi să asigurăm că acestea sunt utilizate în mai mare măsură şi, în al doilea rând, Parlamentul trebuie să susţină puternic - voi încheia acum, dle preşedinte - includerea unor linii bugetare specifice pentru politicile turismului în perspectiva financiară pentru 2014-2020.
Silvia-Adriana Ţicău
Sunt unele ţări care utilizează, de exemplu, pentru dezvoltarea turismului, Programul regional pentru competitivitate şi inovare, programul operaţional, cazul Marii Britanii sau cazul Greciei, Programul operaţional pentru dezvoltare regională. Aş dori să vă întreb dacă aveţi în vedere crearea unui cadru european pentru a mări participarea IMM-urilor în ceea ce priveşte accesarea fondurilor europene pentru turism.
Antonio Tajani
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, aş dori să îi mulţumesc dlui Balčytis deoarece mi-a oferit ocazia să discut despre un aspect care, dintre toate problemele de care sunt responsabil în calitate de comisar european, este deosebit de important pentru mine şi, în calitate de primul comisar european pentru turism, consider că politica în domeniul turismului, alături de politica industrială şi politica privind spaţiul, este o prioritate.
Totuşi, pentru a oferi un răspuns concret, aspectul central, în afară de iniţiativele politice pe care am încercat să le pun în aplicare de când am devenit comisar, este cel pe care l-a menţionat dl Fidanza în discursul său: întrucât UE nu a fost responsabilă de politica turismului înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, actuala perspectivă financiară nu include fondurile necesare pentru ca UE să contribuie la un efort puternic în acest sector.
Dispunem de programe interesante precum Calypso care, în Spania, a fost consolidat de unele iniţiative regionale foarte pozitive. Cu toate acestea, în timp ce înţeleg foarte bine aspectul menţionat de dl Fidanza în raportul pe care Parlamentul trebuie să îl depună, trebuie să precizez că va exista sprijin deoarece fondurile alocate politicii turismului vor fi majorate în următoarea perspectivă financiară. Acestea pot fi majorate în cel de al optulea program-cadru sau prin introducerea unor linii bugetare ad-hoc. Cu toate acestea, este important ca Parlamentul să scoată în evidenţă problema, deoarece este dificil de oferit răspunsuri concrete dacă instrumentele economice nu sunt instituite.
Totuşi, aceasta nu înseamnă că nu vom acţiona foarte hotărât. După cum ştiţi, au fost adoptate nenumărate iniţiative, Preşedinţia belgiană a organizat un eveniment major în Malta, iar Preşedinţia maghiară a anunţat deja că va organiza un eveniment important dedicat în mod specific turismului - acesta a fost subiectul primei noastre reuniuni, care a avut loc la Budapesta acum câteva zile.
Sunt încântat că dl Balčytis a menţionat aspectul legat de turismul în regiunea baltică: turismul nu este un aspect care vizează exclusiv economiile ţărilor mediteraneene - Spania, Franţa, Italia, Grecia şi Malta. Este o resursă extrem de importantă pentru întreaga Uniune Europeană, inclusiv pentru ţările din Europa Centrală şi de Est, care au propriile viziuni şi propriul potenţial care trebuie dezvoltat.
În ceea ce priveşte statele baltice, consider că unul dintre aspectele importante - care, de altfel, este abordat în textul care a fost aprobat la 30 iunie anul trecut - este relaţia cu noile clase emergente, cu noua clasă de mijloc din Rusia. Milioane de ruşi intenţionează să desfăşoare activităţi turistice şi, prin urmare, doresc să călătorească peste hotare.
Există o problemă legată de vize. Presupun că există aceeaşi problemă în privinţa Chinei. Comisia Europeană şi ministerele de turism sunt hotărâte să încerce să soluţioneze această problemă privind potenţialii vizitatori atât din Rusia, cât şi din China. Dorim să accelerăm procedurile şi să le facilităm accesul în ţările noastre. În plus, statele baltice, fiind mai apropiate de Rusia, se pot bucura de avantajele economice potenţiale de a găzdui turişti şi din clasa de mijloc emergentă.
Acest lucru se află în centrul activităţii noastre de promovare a politicilor în domeniul turismului şi, de asemenea, sunt încurajat de faptul că numeroase ministere din diferite state membre, inclusiv Regatul Unit - m-am întâlnit acum câteva săptămâni la Londra cu noul ministru al turismului din Regatul Unit - şi Franţa, sunt angajate puternic în vederea sprijinirii politicii UE în materie de turism.
Este important să se identifice o serie de deschideri, deoarece Europa trebuie să reprezinte valoare adăugată. Sunt încântat că dna comisar Vassiliou a încercat să includă în textul privind sportul, care a fost adoptat astăzi, menţiunea că evenimentele sportive majore, precum viitoarea Olimpiadă de la Londra, reprezintă o oportunitate importantă pentru întreaga Uniune Europeană.
Pe scurt, trebuie să ne asigurăm că fiecare ţară din UE poate acţiona ca o poartă de acces pentru ca turiştii să intre în ţara respectivă şi să o viziteze, iar ulterior să plece şi să viziteze alte ţări europene.
Aceasta este măsura suplimentară pe care Comisia Europeană o poate adopta, iar sprijinul Parlamentului este esenţial în ce mă priveşte. Aş dori să vă mulţumesc anticipat pentru eforturile viitoare, inclusiv în cadrul dezbaterii privind politica turismului, dar şi în toate dezbaterile privind următoarele activităţi bugetare.
Partea a doua
Subiect: Iniţiative şi programe de modernizare a învăţământului superior
În anumite state membre ale Uniunii Europene au fost realizate studii pentru a analiza modul în care instituţiile de învăţământ superior s-au adaptat la noile cerinţe ale pieţei muncii şi care sunt posibilităţile absolvenţilor de a găsi un loc de muncă la finalizarea studiilor superioare. Din păcate, studiile au demonstrat că numeroase universităţi pregătesc specialişti pentru o piaţă care este deja saturată. Programele instituţiilor de învăţământ superior nu sunt întotdeauna elaborate ţinând cont de cerinţele pieţei muncii şi, drept urmare, cei mai afectaţi sunt tinerii care tocmai şi-au încheiat studiile. Programul de lucru al Comisiei pentru 2011 face referire la modernizarea învăţământului superior. În program se menţionează că se pot prezenta propuneri privind sistemele de evaluare şi transparenţa activităţilor desfăşurate de instituţiile de învăţământ superior.
Drept urmare, ce programe şi iniţiative specifice intenţionează Comisia să adopte în vederea modernizării învăţământului superior din Europa? Intenţionează Comisia să pregătească o strategie specială pentru modernizarea învăţământului superior, astfel încât tinerii absolvenţi de învăţământ superior să îşi poată găsi un loc de muncă în cel mai scurt timp? Ce sume intenţionează Comisia să investească în viitor în astfel de programe şi iniţiative privind tineretul?
Androulla Vassiliou
membră a Comisiei. - Dle preşedinte, învăţământul este unul dintre factorii majori care determină capacitatea de integrare profesională. Riscul şomajului este cu 40 % mai scăzut pentru absolvenţii de învăţământ superior decât pentru persoanele care au absolvit numai liceul. Cu toate acestea, în prezent şomajul în rândul tinerilor şi deficitul ocupării forţei de muncă sunt inacceptabil de ridicate. Prea mulţi absolvenţi încearcă din greu să facă tranziţia către piaţa muncii şi să îşi asigure un loc de muncă de calitate care să coincidă cu parcursul lor educaţional.
Desigur, eforturile de îmbunătăţire a capacităţii de integrare profesională încep cu mult înainte de învăţământul superior. Comisia colaborează cu statele membre pentru a identifica aptitudinile sau competenţele cheie pe care tinerii trebuie să le înveţe la şcoală. Astăzi, tinerii au nevoie de o gamă mai largă de competenţe decât înainte pentru a se dezvolta într-o economie globalizată. Mulţi vor avea profesii care încă nu există. Mulţi dintre ei vor avea nevoie de competenţe avansate la nivel lingvistic, intercultural şi antreprenorial. Tehnologia va continua să schimbe lumea în moduri pe care nu ni le putem imagina, astfel încât capacitatea de continuare a învăţării şi inovării va deveni un factor esenţial pentru capacitatea de integrare profesională.
De asemenea, orientarea este crucială. Tinerii se confruntă cu un număr tot mai mare de opţiuni educaţionale. Trebuie să poată să ia decizii în cunoştinţă de cauză. Astfel, este necesară o informare mai bună privind parcursurile de învăţământ şi formare, inclusiv o perspectivă clară asupra oportunităţilor de angajare. Trebuie să elaborăm servicii de calitate de orientare în carieră şi orientare profesională, cu implicarea puternică a autorităţilor care răspund de piaţa muncii.
Revenind la învăţământul superior, după cum ştiţi, Comisia a lansat recent "Tineretul în mişcare”, o iniţiativă emblematică a strategiei Europa 2020, care îşi propune să sporească relevanţa educaţiei şi a formării pentru nevoile tinerilor. În prezent începem să punem în aplicare diferitele părţi ale acestei strategii. Ulterior în acest an, Comisia intenţionează să prezinte o nouă comunicare privind modernizarea învăţământului superior. Vom ţine cont de progresele în ceea ce priveşte sporirea relevanţei învăţământului superior pentru nevoile societăţii bazate pe cunoaştere, inclusiv problema capacităţii de integrare profesională. Vom identifica provocările esenţiale pentru viitor şi vom expune răspunsul nostru.
Ca parte a acestor eforturi, Comisia va consolida platforma europeană de dialog între universităţi şi întreprinderi, în vederea sporirii capacităţii de integrare profesională a studenţilor şi a dezvoltării rolului educaţiei în triunghiul cunoaşterii. Într-o lume mai globală şi mai mobilă, transparenţa privind performanţa instituţiilor de învăţământ superior poate stimula atât concurenţa, cât şi cooperarea şi poate fi un stimulent pentru îmbunătăţiri şi modernizări suplimentare. Cu toate acestea, clasamentele internaţionale existente riscă să ofere o imagine incompletă asupra performanţei universităţilor. În acest an, Comisia va prezenta rezultatele unui studiu de fezabilitate privind dezvoltarea unui sistem de clasificare alternativ multi-dimensional care să reflecte diversitatea instituţiilor de învăţământ superior.
Europa trebuie să anticipeze mai bine competenţele necesare în viitor. De aceea, Comisia a lansat "O agendă pentru noi competenţe şi locuri de muncă”, iniţiativă care merge mână în mână cu iniţiativa"Tineretul în mişcare”. Iniţiativa "O agendă pentru noi competenţe şi locuri de muncă” examinează cum pot fi ajutaţi tinerii să îşi sporească atractivitatea pe piaţa forţei de muncă. În primul rând, trebuie să le oferim oamenilor combinaţia potrivită de competenţe pentru a se adapta la o societate în continuă schimbare. Noua Panoramă a competenţelor în UE, care va fi operaţională în 2012, va contribui nu numai la anticiparea competenţelor de care angajatorii au nevoie acum, dar şi a celor necesare în viitor.
În primăvara acestui an, Comisia intenţionează să propună noi niveluri de referinţă europene privind mobilitatea învăţării şi privind rolul educaţiei în pregătirea oamenilor pentru a fi atractivi pe o piaţă a muncii bazată pe cunoaştere.
În cele din urmă, programele UE de sprijinire a învăţământului, formării şi tinerilor, inclusiv programele de mobilitate precum Erasmus, îi pot ajuta pe tineri să îşi îmbunătăţească şansele pe piaţa muncii prin dobândirea unei experienţe internaţionale valoroase şi prin dezvoltarea înţelegerii intelectuale.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Dle preşedinte, dnă comisar, vă mulţumesc pentru răspunsul dvs. foarte cuprinzător. Aş dori însă să adresez o întrebare suplimentară. Uniunea Europeană trebuie să le garanteze tuturor cetăţenilor dreptul la învăţământ superior de calitate. Cu toate acestea, în statele membre există multe diferenţe între sistemele de învăţământ superior, costurile învăţământului superior şi acordarea de împrumuturi pentru plata studiilor. Dobânzile ridicate pentru împrumuturile acordate pentru plata studiilor şi condiţiile nefavorabile de rambursare a împrumutului îi descurajează deseori pe tineri să studieze în propria ţară şi încurajează un exod de creiere către alte ţări. Intenţionează Comisia Europeană să publice orientări privind condiţiile preferate pentru acordarea de împrumuturi pentru studenţi?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Dle preşedinte, aş dori să adresez o singură întrebare, deşi am putea discuta diferite aspecte în acest moment. Aş dori să vă întreb, dnă comisar, dacă în prezent se iau măsuri pentru majorarea fondurilor pentru programele de schimburi de studenţi în Europa. Am impresia că resursele de finanţare de care dispunem pentru Erasmus şi alte programe au rămas aceleaşi de mai mulţi ani. În prezent, aceste fonduri sunt, fără îndoială, foarte scăzute.
Georgios Papanikolaou
(EL) Dnă comisar, este adevărat că acest aspect specific intră sub incidenţa principiului subsidiarităţii. Cu toate acestea, statele membre sunt finanţate de Uniunea Europeană prin fonduri destinate modernizării programelor de învăţământ din statele membre. De exemplu, în temeiul celui mai recent Cadru comunitar de sprijin, cel de-al treilea, numeroase state membre au beneficiat de fonduri comunitare în acest scop. Am o întrebare foarte precisă: deţine Comisia date privind eficienţa fondurilor care au fost şi care vor fi acordate statelor membre?
Androulla Vassiliou
membră a Comisiei. - În primul rând, referitor la disparităţile dintre instituţiile de învăţământ superior: exact! De aceea, dorim să existe transparenţă în evidenţele universităţilor. Prin urmare, finalizăm în prezent studiul de fezabilitate pe baza căruia ne vom încumeta să analizăm posibilitatea de a realiza un clasament al universităţilor, reprezentarea universităţilor şi standardele universităţilor pentru ca studenţii să facă alegeri în cunoştinţă de cauză. Scopul este ca aceştia să ştie exact unde să studieze, ce să studieze şi care este standardul universităţii la care doresc să studieze.
În ceea ce priveşte taxele, sunt de acord cu dvs. că taxele ridicate impun existenţa unor împrumuturi echitabile însă, după cum ştiţi, aceasta este responsabilitatea statelor membre. Ştim că economiştii convin asupra faptului că investiţiile în educaţie vor produce rezultate pe termen lung, creştere şi locuri de muncă, motiv pentru care îndemn întotdeauna guvernele să nu reducă investiţiile în universităţi sau investiţiile în educaţie în general.
În plus, sunt de acord cu distinsul deputat care a ridicat problema insuficienţei burselor de mobilitate precum Erasmus. De aceea, efectuăm din nou un studiu de fezabilitate - realizat de London School of Economics, care sper că se va finaliza în câteva luni - pe baza căruia vom explora, împreună cu Banca Europeană de Investiţii, posibilitatea creării unui împrumut studenţesc european pentru mobilitate. Sunt convinsă că acesta le va oferi studenţilor, bogaţi sau săraci, posibilitatea de a beneficia de aceste burse excelente de mobilitate.
În ceea ce priveşte întrebarea dlui Papanikolaou, acesta s-a referit la fondurile structurale de dezvoltare pe baza cărora guvernele îşi pot construi infrastructura de educaţie. Din păcate, fondurile structurale nu sunt de competenţa mea, însă îl voi întreba pe dl comisar Hahn dacă există rapoarte ale statelor membre privind rezultatul acestor subvenţii şi, dacă este cazul, vă voi informa cu siguranţă.
Subiect: Performanţele elevilor din statele membre ale UE
Situaţia performanţelor elevilor cu vârsta de 15 ani publicată de curând de către OECD în urma studiului internaţional privind performanţele şcolare (studiul PISA 2009) atestă faptul, în mare şi la nivel global, că competitivitatea UE este serios ameninţată, întrucât în domeniul prioritar al competenţelor în materie de citit (nivelul 5-6) numai două ţări UE figurează în topul primelor zece ţări. În domeniul prioritar matematică numai 3 state UE se regăsesc între primele zece, însă niciuna între primele cinci. În lumina faptului că în 2020 atât aceşti tineri, cât şi colegii lor mai mici vor fi activi pe piaţa muncii sau vor fi prinşi în procesul integrării pe piaţa muncii, statele membre trebuie să adopte de urgenţă măsuri eficiente în vederea îmbunătăţirii substanţiale a calităţii educaţiei şcolare.
Intenţionează Comisia să întreprindă o analiză amănunţită a studiului susmenţionat şi să propună statelor membre recomandări concrete de bune practici? Este în plan elaborarea unui program pentru răspândirea unor astfel de practici sau pentru constituirea unui forum în care să se discute problemele concrete? Este necesar să se discute cu statele membre în legătură cu măsurile ce trebuie adoptate pentru a-şi îmbunătăţi rezultatele?
Androulla Vassiliou
membră a Comisiei. - După cum ştiţi, fiecare stat membru trebuie să stabilească modul de organizare a sistemului său de învăţământ. Acest lucru se realizează în conformitate cu articolul 165 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene. Cu toate acestea, Comisia colaborează cu statele membre pentru a stimula învăţarea reciprocă şi schimburile de bune practici.
După cum am menţionat în strategia Europa 2020, este esenţial pentru viitorul Europei ca societate bazată pe cunoaştere şi incluzivă ca sistemele de învăţământ să fie reformate şi modernizate pentru a se alinia la cele mai bune din lume. Studiul PISA al OCDE este o resursă importantă pentru aceste schimburi. Cel mai recent studiu PISA, publicat în decembrie 2010, oferă o imagine eterogenă a statelor membre ale UE. Unele prezintă semnele unei îmbunătăţiri considerabile în anumite sisteme însă, în ansamblu, încă trebuie depuse eforturi considerabile. Aceste rezultate vor reprezenta o contribuţie importantă la viitoarele schimburi dintre Comisie şi statele membre.
Nivelul de referinţă european, adoptat de Consiliu în mai 2009, urmăreşte un nivel adecvat de competenţe de bază în materie de citit, matematică şi ştiinţe, solicitând reducerea la sub 15 % până în 2020 a procentului de elevi în vârstă de 15 ani cu rezultate slabe.
Acum aş dori să citesc un aspect foarte relevant din raportul PISA. Procentul elevilor cu rezultate slabe la citit, care a crescut de la 21 % în 2000 la 24 % în 2006, s-a ameliorat în 2009, ajungând la 20 %. Cu toate acestea, nivelul de referinţă al OCDE pentru anul 2010 de reducere cu 20 % a procentului din 2000, pentru a ajunge la 17 %, nu a fost atins.
Procentul de elevi cu rezultate slabe la matematică şi ştiinţe a scăzut începând cu anul 2006. S-au înregistrat mai multe progrese în domeniul ştiinţelor decât în domeniul matematicii, iar procentul de elevi cu rezultate slabe este astăzi mai redus la ştiinţe decât la matematică.
Dacă se utilizează anul 2006 drept punct de plecare puternic, UE se îndreaptă în direcţia bună în ceea ce priveşte progresele către nivelul de referinţă din 2020 al elevilor cu rezultate slabe. În medie, din cele trei discipline din cele 25 de ţări ale UE pentru care sunt disponibile date, 22,5 % au înregistrat rezultate slabe în 2006 şi, până în 2009, procentul acestora a scăzut la 19,6 %. Astfel, observăm că, în medie, s-au înregistrat progrese în Uniunea Europeană.
Desigur, Comisia Europeană va analiza rezultatele PISA şi îşi va publica concluziile în următorul său raport anual de activitate privind nivelurile de referinţă în 2011. În noiembrie 2010, Consiliul a invitat Comisia şi statele membre să îşi concentreze activitatea comună asupra următoarelor domenii: conceperea programei şcolare, motivaţia pentru citit, alfabetizarea, matematica, ştiinţă şi tehnologie, impactul noilor tehnologii asupra competenţelor de bază şi ajutarea elevilor să dobândească autonomie şi să îşi păstreze motivaţia, diferenţele de gen în privinţa performanţelor şi atitudinii, legătura dintre contextul elevilor şi stăpânirea competenţelor de bază şi, în cele din urmă, aspecte legate de profesori şi instructori ai profesorilor, precum şi de etosul şi caracteristicile şcolilor.
În concluzia sa, Consiliul a invitat, de asemenea, Comisia, să instituie un grup la nivel înalt privind alfabetizarea şi un grup de lucru tematic în domeniul matematicii, ştiinţei şi tehnologiei.
Intenţionez să lansez un grup de experţi la nivel înalt privind alfabetizarea la 1 februarie. Voi sugera măsuri de politică bazate pe cele mai bune practici şi pe cercetare, care vor ajuta statele membre să amelioreze consecvenţa şi eficienţa asigurării de competenţe de bază în cadrul strategiilor de învăţare de-a lungul vieţii, iar grupul îşi va finaliza activitatea şi îşi va publica raportul la jumătatea lui 2012.
În plus, grupul de lucru tematic privind matematica, ştiinţa şi tehnologia a fost deja creat. Este format din factori de decizie politică şi experţi naţionali pe baza învăţării reciproce şi schimbului de bune practici. Grupul de lucru tematic va identifica şi disemina măsuri de politică pentru a îmbunătăţi situaţia elevilor cu rezultate slabe în ceea ce priveşte deprinderile de bază la nivel naţional.
De asemenea, aş dori să subliniez că acţiunile Comenius ale programului pentru învăţarea de-a lungul vieţii se axează, printre alte priorităţi, pe sporirea motivaţiei în ştiinţă şi matematică şi pe îmbunătăţirea deprinderilor de scris şi citit.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Dle preşedinte, aş dori să întreb dacă s-au întreprins analize în unele ţări, care ar putea explica rezultatele şi performanţele slabe ale elevilor? Vorbim de probleme financiare sau structurale? Ce opinie aveţi despre învăţământul primar? S-au realizat cercetări în rândul elevilor mai mari, dar cum rămâne cu elevii mai mici care doresc să îşi continue studiile?
Androulla Vassiliou
membră a Comisiei. - Pot să vă furnizez toate datele detaliate de care dispunem privind diferite state membre. Nu le-am analizat, nu este datoria noastră să analizăm de ce unele state membre au performanţe mai slabe decât altele, însă pe parcursul activităţii noastre, am făcut schimb de bune practici. Sunt încântată să afirm că unele ţări care au urmat bunele practici au înregistrat progrese foarte bune începând cu anul 2006 privind majoritatea acestor indicatori.
În ceea ce priveşte şcoala primară, din păcate nu dispunem de studii similare cu PISA. Nu există astfel de studii.
Subiect: Fragmentarea pieţelor digitale şi repercusiuni asupra sistemului de învăţământ şi asupra investiţiilor din regiunile izolate
În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind strategia digitală pentru Europa, aceasta din urmă rămâne o simplă acumulare de pieţe online la nivel naţional, iar europenii nu sunt în măsură să beneficieze de avantajele unei pieţe digitale unice, datorită unor probleme care ar putea fi rezolvate, precum cea a lipsei de investiţii în reţele. Drept rezultat, sectorul învăţământului din numeroase regiuni izolate (regiuni montane şi insulare) prezintă o întârziere tehnologică, iar investiţiile în zonele geografice vizate sunt afectate. Comisia este invitată să răspundă la următoarele întrebări:
Ţinând seama de faptul că sectorul TIC generează în mod direct 5 % din PIB-ul european şi reprezintă o valoare de piaţă anuală de 660 de miliarde de euro, dar că acesta contribuie într-o măsură mult mai mare la creşterea globală a productivităţii (datorată în proporţie de 20 % sectorului TIC şi în proporţie de 30 % investiţiilor în TIC), cum intenţionează Comisia să combată fragmentarea pieţelor digitale?
Sunt puse în aplicare acţiuni comunitare direcţionate pentru a rezolva problema insuficienţei investiţiilor naţionale în reţele, în special în ceea ce priveşte regiunile izolate?
Neelie Kroes
vicepreşedintă a Comisiei. - Comunicarea Comisiei privind Europa 2020 şi Comunicarea Comisiei privind "O agendă digitală pentru Europa” stabilesc obiectivul ca până în 2013 toţi europenii să aibă acces la servicii de bază în bandă largă şi încearcă să asigure ca, până în 2020, toţi europenii să aibă acces la viteze mult mai mari de internet de peste 30 de megabiţi pe secundă şi ca cel puţin 50 % din gospodăriile europene să se aboneze la conexiuni de internet de peste 100 de megabiţi pe secundă.
Dle preşedinte, Comisia ştie că fără o intervenţie publică puternică, există riscul unei dezvoltări nesatisfăcătoare, reţelele rapide verificate fiind concentrate în zone cu densitate ridicată, iar zonele izolate şi rurale rămânând în urmă. Acest lucru ar avea, de asemenea, consecinţe negative asupra sistemelor de învăţământ şi a integrării tehnologiei informaţiei şi comunicaţiei în învăţământ. Cele mai recente date la nivelul UE arată că numai 67 % din şcoli au acces la internet în bandă largă şi că există disparităţi semnificative între statele membre şi între zonele dens populate şi cele mai puţin populate, 73,7 % şi respectiv 60,6 %.
Pentru a evita riscul dezvoltării suboptimale, Comisia a adoptat un pachet privind internetul în bandă largă, concepând un cadru comun cu politici naţionale şi regionale, care ar trebui dezvoltat pentru a îndeplini ţintele. Aceste politici ar trebui în special să reducă costul utilizării internetului în bandă largă pe întreg teritoriul UE, asigurând o planificare şi coordonare adecvate şi reducând sarcinile administrative.
Comisia a luat deja măsuri în vederea majorării investiţiilor în zone şi regiuni izolate în cadrul politicii de coeziune a UE, planificând aproximativ 2,3 miliarde de euro pentru perioada 2007-2013. Comunicarea Comisiei privind planul european de redresare economică a facilitat, de asemenea, programarea a 360 de milioane de euro pentru măsuri privind internetul în bandă largă în zonele rurale prin intermediul Fondului European Agricol pentru Dezvoltare Rurală. În acest pachet al programului, Comisia a anunţat că va consolida şi raţionaliza finanţarea internetului în bandă largă de mare viteză prin instrumentele UE până în 2014 şi va explora modalităţi de a atrage capital pentru investiţii în bandă largă prin sporirea creditelor garantate de Banca Europeană de Investiţii şi de fondurile UE. Se preconizează o propunere CE-BEI în 2011.
Un alt pilon al agendei digitale este dedicat competenţelor digitale. Aici propunem, de exemplu, să considerăm deprinderile şi competenţele digitale drept o prioritate pentru regulamentul privind Fondul Social European în următoarea perioadă de programare şi să identificăm competenţele digitale drept un supliment al Europass pentru a asigura transparenţa acestora. Educaţia, după cum ştiţi, este esenţială pentru dezvoltarea competenţelor digitale în societatea noastră şi suntem de acord că fără investiţii corespunzătoare, unele regiuni pot rămâne în urmă.
Cele mai recente date la nivelul UE - mă refer la anul 2006 - arată că numai 67 % din şcoli dispuneau de acces la internet în bandă largă şi că existau disparităţi semnificative între statele membre ale UE şi între zonele dens populate şi cele mai puţin populate. Suntem pe punctul de a lansa un nou sondaj privind şcolile, iar rezultatele vor fi disponibile la sfârşitul acestui an.
Georgios Papanikolaou
(EL) Vă mulţumesc, dnă comisar, pentru răspunsul dvs. foarte detaliat. Aş dori să adresez şi următoarea întrebare suplimentară: strategia UE 2020 prevede că obiectivul nostru este o piaţă unică digitală pentru gospodării şi întreprinderi, ceea ce înseamnă şanse egale în privinţa accesului, dar şi în privinţa dezvoltării.
Aţi afirmat personal, în cadrul audierilor înaintea comisiilor competente, precum Comisia pentru cultură şi educaţie, că vor fi necesare aproximativ 500 000 de noi locuri de muncă în aceste sectoare în următorii cinci ani. Am o întrebare specifică: adoptăm toate măsurile necesare pentru a asigura că aceste noi locuri de muncă sunt repartizate în mod echitabil, fără a exclude zonele izolate din punct de vedere geografic?
Neelie Kroes
membră a Comisiei. - Dle preşedinte, răspunsul este da.
Preşedinte
A fost un schimb de opinii foarte bun. Vă mulţumesc într-adevăr foarte mult.

Subiect: Numărul european 116 000 pentru copii dispăruţi
Comisia a lansat de curând un apel final către statele membre ale UE să activeze cât mai curând posibil numărul european 116 000 pentru copii dispăruţi. Acest număr de telefon ar oferi ajutorul, asistenţa şi sprijinul necesare copiilor atunci când au nevoie.
În prezent, numărul 116 000 este pe deplin operaţional doar în 12 state membre. Consideră Comisia că faptul că acest serviciu nu funcţionează pe deplin şi în mod corespunzător pe întreg teritoriul UE ar putea reprezenta un risc pentru copii? Vor fi informaţi oamenii cu privire la faptul că acest serviciu nu este disponibil în ţara lor sau în ţara pe care o vizitează? Sunt obligate statele membre să activeze acest serviciu în mod corect şi integral? Nu este adevărat că incapacitatea de a furniza un serviciu adecvat în toate statele membre în ceea ce priveşte acest număr poate reprezenta un risc pentru copii?
Neelie Kroes
vicepreşedintă a Comisiei. - Dle preşedinte, Comisia împărtăşeşte opinia distinsului deputat şi consideră că activarea numărului 116 000 pentru copii dispăruţi necesită eforturi suplimentare în numeroase state membre. În această privinţă, normele revizuite privind telecomunicaţiile - şi mă refer în special la articolul 27 litera (a) din Directiva privind serviciul universal - impun statelor membre să depună toate eforturile pentru a se asigura că cetăţenii au acces la numărul de telefon pentru a raporta cazuri de copii dispăruţi. În această privinţă, Comisia monitorizează atent statele membre şi le oferă asistenţă în transpunerea acestei noi dispoziţii în legislaţia naţională, care trebuie finalizată până la 25 mai 2011.
La 17 noiembrie anul trecut, Comisia a adoptat Comunicarea intitulată "116 000: Linia telefonică de urgenţă pentru copii dispăruţi”. Obiectivele comunicării au în vedere reiterarea solicitării Comisiei către statele membre de a trata ca prioritate şi de a activa linia telefonică pentru copii dispăruţi şi garantarea faptului că în întreaga Uniune se oferă aceleaşi servicii de înaltă calitate pentru a oferi sprijin practic statelor membre.
Comunicarea subliniază cele mai bune practici existente elaborate de statele membre pentru a soluţiona principalele probleme legate de costurile de exploatare şi costurile de telecomunicaţii ale numărului 116 000. Comisia propune utilizarea acestor bune practici pentru a elabora o serie de standarde minime comune care ar garanta un serviciu de înaltă calitate în întreaga UE pentru ca părinţii şi copiii să se poată baza pe aceeaşi asistenţă oriunde s-ar afla. Această activitate extinsă depăşeşte aspectele legate de comunicaţiile electronice pentru care sunt responsabilă şi este coordonată de colega mea, dna Reding.
Liam Aylward
Dnă comisar, în trecut aţi identificat costurile şi lipsa de informare drept bariere în calea activării acestui număr de telefon în unele state membre. Ce măsuri intenţionaţi să adoptaţi pentru a elimina aceste bariere şi, în plus, preconizaţi că acest serviciu va fi pus pe deplin în aplicare în toate statele membre? În cele din urmă, ce opţiuni sunt disponibile pentru statele membre care au probleme privind finanţarea acestui număr de telefon pentru a garanta că acesta devine operaţional în întreaga Uniune Europeană?
Neelie Kroes
vicepreşedintă a Comisiei. - Bineînţeles, depunem toate eforturile în acest domeniu. Argumentaţia distinsului deputat este logică. Într-adevăr, anterior am considerat că una dintre probleme este legată de costuri. Numărul de telefon în sine este cea mai mică parte a problemei. Problema este monitorizarea. Nu trebuie să ne concentrăm numai asupra numărului de telefon, ci şi asupra monitorizării.
Monitorizăm îndeaproape statele membre şi le oferim asistenţă pentru punerea în aplicare şi suntem conştienţi că este la latitudinea lor să ia iniţiativa în ceea ce priveşte legislaţia naţională. De asemenea, ştim că, în contextul crizei financiare actuale, este şi mai dificil pentru statele membre să găsească posibilităţi de finanţare a monitorizării.
Unele dintre aceste organizaţii au beneficiat de finanţare UE pentru anumite proiecte. Finanţarea UE disponibilă nu urmăreşte să acopere în totalitate costurile de funcţionare ale operaţiunilor serviciului, ci numai să ajute la dezvoltarea serviciului 116 000 prin intermediul unor proiecte concrete.
Desigur, trebuie să fim creativi. Cei implicaţi în astfel de proiecte, precum şi guvernele naţionale, trebuie să fie la rândul lor creativi în accesarea resurselor bugetare, a responsabilităţii sociale a întreprinderilor şi a donaţiilor private pentru a găsi, în final, mijloacele de a face ceea ce dorim cu toţii.

Subiect: Magistrale feroviare alpine
Cum apreciază Comisia stadiul actual al construirii tunelului Brenner-Basis şi a căilor de acces necesare de ambele părţi, precum şi stadiul extinderii tronsonului de cale ferată München-Mühldorf-Freilassing-Salzburg?
Siim Kallas
vicepreşedinte al Comisiei. - Dle preşedinte, problema traficului în Alpi este extrem de importantă, însă situaţia nu pare atât de negativă în această etapă. În pofida unui context financiar dificil, se realizează progrese în privinţa tunelului Brenner şi a rutelor sale de acces din nord şi sud. Acest proiect este unul prioritar, iar Comisia a hotărât să îi aloce un buget de aproape 1 miliard de euro.
În primul rând, privind tunelul de la baza masivului Brenner, reuniunea Comisiei interguvernamentale a Austriei şi Italiei de la 19 noiembrie 2010, în prezenţa coordonatorului UE, Pat Cox, a condus la progrese decisive. Austria şi Italia au confirmat un acord privind costul total de 8 miliarde de euro al proiectului tunelului de la baza masivului Brenner. Austria a aprobat un plan de lucru optimizat care va permite iniţierea lucrărilor pregătitoare la tunelul principal în 2011. Guvernul italian a autorizat iniţierea lucrărilor printr-un angajament care garantează acoperirea costurilor pe întreaga perioadă de construcţie.
În al doilea rând, se poate raporta un progres semnificativ privind demersurile rutelor de acces de ambele părţi. Italia a autorizat lansarea lucrărilor la ruta sudică de acces, începând cu prima secţiune, Fortezza-Ponte Gardena. De asemenea, Austria a înregistrat progrese considerabile la ruta nordică de acces. Austria are o secţiune în valea inferioară a râului Inn care va fi finalizată până în 2013 sau chiar mai devreme.
În cele din urmă, privind conexiunile transfrontaliere dintre Austria şi Germania, obiectivul iniţial de finalizare a lucrărilor până cel târziu în 2012 nu va fi atins. De partea germană, lucrările nu vor fi demarate înainte de 2012 şi se estimează că vor dura trei ani. Cu toate acestea, în noiembrie 2010, Germania şi-a publicat evaluarea investiţiilor naţionale, care prevede dezvoltarea pozitivă a rutei nordice de acces dintre München şi graniţa cu Austria. Secţiunea cu o singură linie va fi îmbunătăţită, iar întreaga secţiune va fi electrificată. Următorul pas va fi un acord între Germania şi Austria privind această secţiune, iar procesul de planificare a gestionării infrastructurii va trebui demarat.
Bernd Posselt
(DE) Vă mulţumesc pentru răspunsul dvs., dle comisar. Cu toate acestea, nu aţi răspuns la a doua parte a întrebării, în care am menţionat tronsonul de cale ferată München-Mühldorf-Freilassing, care face parte din linia principală de la Paris la Budapesta şi care este foarte importantă având în vedere triunghiul chimic bavarez şi eliberarea rutei de acces Brenner.
Dacă se finalizează tunelul Brenner, atunci secţiunea Rosenheim va fi supraîncărcată şi va fi importantă dezvoltarea secţiunii München-Mühldorf-Freilassing-Salzburg, care este, de asemenea, un proiect prioritar pentru Comisie. Trebuie să vă întreb dacă consideraţi posibilă punerea la dispoziţie a unei finanţări suplimentare pentru acest proiect în următoarea perspectivă financiară deoarece, la urma urmei, acesta este un aspect transfrontalier.
Nikolaos Chountis
(EL) Dle comisar, este pozitiv ceea ce se întâmplă în Alpi, însă în Grecia, din cauza Memorandumului, guvernul elen reduce serviciile, izolând astfel Grecia de reţeaua feroviară europeană şi balcanică, invocând, împreună cu Comisia, datoriile uriaşe ale Căilor ferate elene.
Astfel, întrebarea mea este următoarea: care este opinia dvs. privind aceste evoluţii, şi anume reducerile serviciilor feroviare? În al doilea rând, datoria Căilor ferate elene include banii pentru cofinanţarea lucrărilor de infrastructură împreună cu Uniunea Europeană?
Siim Kallas
vicepreşedintele Comisiei. - Referitor la Grecia, nu sunt în măsură să răspund deoarece nu cunosc detaliile. Nu am primit nicio informaţie privind aceste probleme.
În ceea ce priveşte proiectul prioritar nr. 17, München-Mühldorf-Freilassing-Salzburg, acesta este în curs de desfăşurare. Lucrările iniţiale au început în 2007. O parte a activităţii a fost finalizată. La 19 aprilie 2010, au fost demarate lucrările la noua trecere cu două linii a podului de pe râul din Mühldorf, iar acestea vor fi finalizate. Proiectul este finanţat în întregime din planul german de redresare. Costă 11,7 milioane de euro şi este în curs de desfăşurare, astfel că nu considerăm că reprezintă o problemă majoră în acest moment.
Subiect: Transmiterea mesajelor telefonice scrise la volan - siguranţa rutieră
Posibilitatea ca un şofer să aibă un accident este de 23 de ori mai mare dacă acesta transmite mesaje telefonice scrise în timp ce conduce. Transmiterea de mesaje telefonice scrise este considerată a fi cauza a mii de decese în accidente rutiere anual, în timp ce numărul de accidentări creşte într-o rată alarmantă de la an la an.
Deşi Comisia recunoaşte necesitatea de a îmbunătăţi siguranţa rutieră şi de a asigura aplicarea corespunzătoare a normelor de siguranţă rutieră, nu există o legislaţie la nivelul UE care să interzică practica transmiterii de mesaje telefonice scrise şi de e-mailuri, precum şi consultarea site-urilor internet în timpul conducerii unui vehicul motorizat peste o limită de viteză prestabilită.
Având în vedere faptul că există deja tehnologia necesară pentru a împiedica transmiterea de mesaje telefonice scrise şi de e-mailuri şi consultarea site-urilor internet în timpul conducerii unui vehicul, intenţionează Comisia să introducă o legislaţie la nivelul UE în vederea eliminării practicii extrem de periculoase de transmitere a mesajelor telefonice scrise şi a e-mailurilor şi de consultare a site-urilor de internet la volan?
Siim Kallas
vicepreşedinte al Comisiei. - Comisia împărtăşeşte opinia distinsului deputat şi consideră că transmiterea de mesaje telefonice scrise la volan, la fel ca toate activităţile externe, este extrem de periculoasă. În 2009, Comisia a emis un raport privind utilizarea telefoanelor mobile la volan. Acest raport este publicat pe site-ul Europa privind siguranţa rutieră. Cu toate acestea, nu există statistici privind numărul de accidente cauzate de această practică.
În toate statele membre există legislaţie care, cel puţin implicit, interzice transmiterea mesajelor telefonice scrise, a e-mailurilor şi navigarea pe internet la volan. Chiar dacă nu se referă în mod specific la utilizarea telefoanelor mobile, dispoziţiile legale din legislaţia internă prevăd că şoferii trebuie să fie pe deplin concentraţi la volan. În acest context, Comisia nu are de gând să introducă o legislaţie suplimentară la nivelul UE pentru a interzice practica transmiterii mesajelor telefonice scrise, a e-mailurilor şi a consultării site-urilor internet în timpul conducerii unui vehicul motorizat. Sperăm că statele membre vor soluţiona adecvat această problemă.
Jim Higgins
(GA) Dle preşedinte, sunt dezamăgit de răspunsul dlui comisar Kallas. Este extrem de important să existe cooperare între diferitele state membre. Trebuie să depunem toate eforturile în vederea reducerii numărului de decese şi răniri grave cauzate de accidentele rutiere. Unul dintre noile fenomene de la volan în Europa este transmiterea de mesaje telefonice scrise. Toate statele membre au norme diferite. Trebuie să existe mai multă cooperare; sunt dezamăgit că dl comisar nu ne poate promite mai mult în această privinţă.
Seán Kelly
Aş dori să îl felicit pe colegul meu, dl Higgins, pentru că a menţionat un aspect foarte important. Şi eu împărtăşesc această preocupare legată de lipsa de entuziasm de care a dat dovadă dl comisar pentru a asigura respectarea bunelor practici în întreaga Uniune Europeană. Aş dori să îl întreb de ce Comisia nu ar încerca cel puţin să încurajeze statele membre să instituie aceleaşi norme şi reglementări în întreaga Uniune Europeană şi să se asigure că acestea sunt aplicate în interesul siguranţei şi conservării vieţii?
Inés Ayala Sender
(ES) Dle preşedinte, iau cuvântul pentru a vă informa, doamnelor şi domnilor, că sunt raportoarea privind problema sancţiunilor transfrontaliere, prin care Consiliului i s-a oferit posibilitatea de a deschide lista infracţiunilor - care, de fapt, se afla în propunerea iniţială a Comisiei - şi în care a apărut problema utilizării telefoanelor mobile. Din păcate, nici Regatul Unit şi nici Irlanda nu participă la modificarea temeiului juridic prevăzută de acordul Consiliului, dispunând de o clauză de neparticipare. Aceasta este una dintre problemele cu care ne confruntăm şi pe care noi, în Parlament, am putea să o îmbunătăţim. Sper ca, în dezbaterea cu Consiliul, aceste ţări să îşi precizeze clar interesele, deşi nu ştim nimic despre ele. Se pare că Regatul Unit doreşte acum să participe.
Siim Kallas
vicepreşedinte al Comisiei. - Un plan de acţiune extins privind siguranţa şi punerea sa în aplicare sunt priorităţi extrem de importante pentru Comisie şi s-au înregistrat progrese extraordinare: numărul accidentelor din Europa s-a redus substanţial. Vă pot spune că în ţara mea, mortalitatea anuală la începutul anilor 1990 era de 400, în timp ce anul trecut era de 78 - şi aceasta, desigur, după creşterea de zece ori a numărului de vehicule. Este o schimbare substanţială.
Este importantă şi vă mulţumesc foarte mult, dnă Ayala Sender pentru că ne-aţi amintit de aplicarea transfrontalieră a sancţiunilor în caz de încălcări ale normelor de trafic, care este un pas extrem de important în direcţia ameliorării siguranţei rutiere. Această decizie a fost adoptată de Consiliu în decembrie şi o vom pune acum în aplicare.
Nu cred că sporirea numărului de acte legislative la nivel european constituie un remediu universal: că orice problemă am avea, trebuie să adoptăm legislaţie europeană.
Cu toate acestea, în timp ce toată lumea critică faptul că există prea multă legislaţie UE, consider că acesta este un motiv de îngrijorare la fel de mare pentru statele membre ca şi pentru publicul european în general şi, dacă aplicarea transfrontalieră a sancţiunilor în caz de încălcări ale normelor de trafic poate crea un spaţiu european de siguranţă rutieră, acest lucru este foarte important.
Preşedinte
Întrebările care nu au primit răspuns din lipsă de timp vor primi răspunsuri în scris (a se vedea anexa).
Timpul afectat întrebărilor s-a încheiat.
(Şedinţa a fost suspendată la ora 20.15 şi a fost reluată la ora 21.00.)
