Acord de liber schimb cu Coreea de Sud: impact asupra industriei europene (dezbatere) 
Preşedintele
Următorul punct este declaraţia Comisiei privind acordul de liber schimb UE-Coreea de Sud: impactul asupra industriei europene.
Catherine Ashton
membră a Comisiei - Domnule preşedinte, există un mare potenţial pentru export către pieţele asiatice, care au rate de creştere ridicate, dar şi obstacole înalte pentru intrarea pe piaţă. Pe lângă discuţiile multilaterale, o cale importantă de a depăşi aceste obstacole este prin pârghia negocierilor pentru acordurile de liber schimb.
De aceea, statele membre au solicitat Comisiei să lanseze o nouă generaţie de acorduri comerciale cu economiile asiatice cheie. Aceste acorduri de liber schimb ar trebui să fie ambiţioase, creând noi oportunităţi de export pentru multe sectoare.
Acesta este rezultatul pe care l-am obţinut cu Coreea, după doi ani de negocieri intense. Acesta este cel mai ambiţios acord de liber schimb negociat vreodată de Uniunea Europeană.
Există un consens în privinţa faptului că pentru două din cele trei sectoare principale ale economiei noastre, beneficiile acordului de liber schimb sunt în mod covârşitor în favoarea noastră: în primul rând, furnizorii noştri competitivi de servicii vor avea de câştigat enorm din acord. De exemplu, în domenii precum telecomunicaţiile, transporturile, construcţiile şi serviciile de mediu, afacerile se vor desfăşura mult mai uşor în viitor în Coreea.
În al doilea rând, pentru produsele agricole, Coreea va elimina aproape toate taxele sale extrem de mari - acestea sunt în medie de 35%! Acest lucru va da un impuls exporturilor de produse agricole, de exemplu exportului de carne de porc, vin, whisky sau produse lactate. De asemenea, vom asigura protecţia indicaţiilor geografice europene, precum şunca de Parma, vinul de Rioja sau de Tokai.
Însă acordul de liber schimb va aduce beneficii importante şi exportatorilor industriei producătoare europene. Per ansamblu, exportatorii industriei producătoare europene vor economisi anual cca 1,2 miliarde de euro sub formă de taxe, din care 800 milioane de euro sunt economisiţi în prima zi. De exemplu, exportatorii de utilaje ar economisi anual 450 de milioane de euro în plăţi de taxe vamale anuale, în timp ce exportatorii de produse chimice ar economisi peste 150 milioane de euro în taxe vamale.
Eliminarea taxelor vamale va permite exportatorilor noştri să îşi consolideze poziţia pe piaţa coreeană şi să îşi dezvolte vânzările. Clienţii coreeni cumpără anual bunuri din UE în valoare de cca 25 miliarde de euro. Acest lucru face din Coreea una dintre cele mai importante pieţe de export din Asia.
În plus, s-a accentuat în special problema reglementărilor. Acordul include transparenţa reglementărilor, aplicarea eficientă a angajamentelor, o mai bună protecţie a drepturilor de proprietate intelectuală şi a normelor "OMC-plus” cu privire la subvenţii, iar toate acestea vor acţiona în beneficiul tuturor producătorilor care vând în Coreea.-
Mai mult decât atât, au fost stabilite reguli ambiţioase cu privire la barierele industriale tehnice din calea comerţului, în special pentru automobile, electronice şi produse farmaceutice, care se bazează pe modelul de reglementare din Europa şi care răspund cerinţelor afacerilor europene din aceste sectoare. Coreea va trebui să-şi schimbe reglementările interne pentru a respecta aceste angajamente, în timp ce în Europa nu vor fi necesare astfel de schimbări.
În ceea ce priveşte în special industria auto, aş vrea să semnalez în primul rând faptul că şi noi suntem interesaţi să îmbunătăţim prezenţa pe piaţa coreeană a automobilelor europene. Exportatorii noştri de automobile sunt de departe cei mai puternici importatori de pe piaţa coreeană, cu rate de creştere importante. Ei îşi pot consolida şi mai mult poziţia, având în vedere că vor beneficia atât de eliminarea taxelor - 2 000 euro economisiţi la un automobil care valorează 25 000 euro - cât şi de îndepărtarea obstacolelor tehnice.
Acordul negociat include cele mai ambiţioase măsuri pentru bariere netarifare negociate vreodată cu o terţă ţară. Coreea va accepta din prima zi faptul că un automobil care respectă standardele internaţionale va fi considerat conform acelor reglementări coreene semnalate de industria noastră ca reprezentând obstacole semnificative.-
De asemenea, există prevederi prin care Coreea acceptă echivalenţa dintre reglementările de mediu europene şi coreene. Într-adevăr, chiar înainte de intrarea în vigoare a acordului, Coreea a fost de acord să aplice anumite derogări tranzitorii de la standarde de mediu coreene importante pentru exportatorii noştri şi monitorizăm îndeaproape discuţiile din Coreea cu privire la noile reglementări pentru limitarea emisiilor de CO2, pentru a arăta că acestea nu reprezintă un impediment în calea comerţului.
Suntem conştienţi de punctele sensibile ale sectorului auto. Am susţinut perioade de tranziţie lungi pentru liberalizarea celui mai sensibil segment auto al nostru, şi anume cel al automobilelor de mici dimensiuni. Taxele vor fi eliminate abia în cel de-al cincilea an al acordului, acest lucru permiţând o perioadă de acomodare. Ar trebui să ne aducem aminte de importanta investiţie coreeană în sectorul auto european.
Treptat, am schimbat regulile de origine, ridicând limita admisibilă pentru valoare străină în cazul automobilelor coreene de la 40% la 45% şi am convenit asupra unei clauze bilaterale de salvgardare care ne dă voie să instituim taxe în cazul unei creşteri bruşte a importurilor şi al unui risc de efecte negative pentru industriile noastre.
În sfârşit, în privinţa restituirii taxelor vamale, nu a apărut nimic nou. Astfel de politici sunt legitime în temeiul reglementărilor Organizaţiei Mondiale a Comerţului. De asemenea, restituirea taxelor vamale nu creează un dezavantaj concurenţial semnificativ pentru producătorii noştri de automobile, deoarece taxele noastre aplicate pieselor auto sunt în general foarte mici şi vor fi reduse şi mai mult. Am negociat şi o clauză specială care ne permite să limităm în mod eficient restituirea taxelor vamale.
Subliniez intensitatea sprijinului pentru acest acord, atât din partea sectorului european de producţie, cât şi din partea organizaţiilor agricole şi furnizoare de servicii. Acest lucru este important şi reprezintă un semnal clar al hotărârii noastre de a urmări în continuare accesul pe pieţele economiilor emergente din Asia.
Daniel Caspary
Domnule preşedinte, Coreea de Sud este al patrulea cel mai mare partener de comerţ exterior al UE, cu un volum de export de aproximativ 30 miliarde de euro pe an. Încheierea acordului de liber schimb este deci în interesul angajatorilor şi al lucrătorilor europeni.
Mai mult, doamnă comisar, nu am intenţia de a vă felicita azi, deoarece acordul nu a fost încă semnat, dar dacă veţi reuşi, în aceste vremuri de criză - într-un moment în care volumul exporturilor din întreaga lume a scăzut mai mult ca oricând - să finalizaţi acordul de liber schimb, aceasta ar fi o realizare extraordinară şi sper din toată inima ca ea să se concretizeze.
Acordurile de liber schimb sunt adesea extrem de controversate, însă eu aş spune că acordul cu Coreea de Sud este o excepţie care merită efortul. Aud semnale foarte pozitive din aproape toate domeniile industriei europene. Mă gândesc la inginerie mecanică, farmaceutică, inginerie electrică, substanţe chimice şi numeroase alte industrii de servicii. Nu am mai întâlnit până acum un exemplu în care semnalele pozitive privind negocierile legate de comerţ vin şi din sectorul agricol. Este cu siguranţă o noutate - cred că practic niciunul dintre noi nu a mai văzut aşa ceva până acum.
Rezultatele sunt în mod clar pozitive, chiar dacă reprezentanţii multor sectoare ar fi dorit să se obţină mai mult. Există totuşi o excepţie, şi anume construcţiile de maşini. Însă chiar şi aici, nu este vorba despre întreaga industrie, ci doar despre câţiva producători care critică acordul. Alţi producători şi, în special, mulţi furnizori au o atitudine favorabilă faţă de acord în forma sa actuală.
Cred că ar fi bine dacă am profita de ocazie pentru a aborda unele dintre aspectele criticate în cadrul acestei industrii, poate pentru a îndrepta unele dintre consecinţele negative ale acordului de liber schimb prin mici modificări din loc în loc. Mă gândesc aici la subiecte-cheie precum Capital Region Act Seoul, standardele pentru sistemele de diagnosticare la bord, standardele de mediu, clauza pentru protecţia restituirii taxelor vamale etc. Ar trebui să evităm neînţelegerile sau, şi mai bine, să le eliminăm complet şi, mai presus de toate, să îi impulsionăm pe sud-coreeni, astfel încât măsurile pe care le-au anunţat să fie cu adevărat puse în aplicare. Ar fi logică, desigur, monitorizarea potenţialelor noi bariere netarifare pentru comerţ.
Sper că acordul va intra în vigoare foarte curând şi că lucrătorii şi consumatorii din Uniunea Europeană vor putea beneficia de acesta foarte curând. Vă mulţumesc foarte mult şi vă doresc în continuare succes pe ultima sută de metri.
Kader Arif
Domnule preşedinte, doamnă comisar, doamnelor şi domnilor, sunt foarte bucuros să aud că un coleg deputat conservator şi unul liberal sunt de acord cu Comisia; acest lucru face munca mea de socialist mai uşoară.
Sper, în orice caz, că dezbaterea din această seară va face posibilă cel puţin abordarea numeroaselor preocupări privind impactul acestui acord de liber schimb între Uniunea Europeană şi Coreea, în special impactul asupra industriei europene.
Aţi vorbit de un consens, însă, doamnă comisar, v-aş aminti că de câteva luni, reprezentanţii anumitor sectoare industriale - inclusiv producătorii de automobile şi sindicatele lucrătorilor din această industrie - vă avertizează cu privire la posibilele consecinţe tragice ale acestui acord. Astăzi, cea mai mare parte a acestor probleme încă nu au fost abordate.
Este posibil, însă, să fi ales să sacrificaţi industria auto europeană în favoarea celei a serviciilor.
Într-adevăr, de ce permiteţi Coreei restituirea taxelor, care este un beneficiu care nu a mai fost acordat până acum, nici măcar ţărilor în curs de dezvoltare, precum ţările din regiunea Mediteranei? Care este logica din spatele regulilor flexibile de origine, al căror impact este de temut, nu numai pentru industria auto, dar şi pentru industria textilă europeană?
De ce se permit astfel de denaturări ale concurenţei şi, mai presus de toate, de ce se stabileşte acest precedent?
În faţa acestor riscuri şi, din păcate, a altora, pe care nu le pot descrie aici, însă dvs. cunoaşteţi detaliile - tocmai le-aţi menţionat - Comisia a propus o ultimă soluţie, includerea unei clauze de salvgardare. Însă, după cum ştiţi, doamnă comisar, clauza de salvgardare nu este automată şi va fi foarte dificil de pus în practică şi imposibil de activat timp de cinci ani.
Voi aminti doar un exemplu pentru a ilustra temerile noastre. Dacă acordul de liber schimb permite Coreei să exporte încă 100 000 de vehicule către Europa - deja exportă 600 000 de vehicule anual - se vor pierde 6 000 de locuri de muncă. În schimb, Europa nu are prea mult spaţiu de manevră, fiecare producător putând să exporte doar 1 000 de vehicule în Coreea, ca parte a unei cote europene totale de 6 000 de vehicule.
În acest moment de criză, care afectează mai ales lucrătorii din industria auto, cum explicaţi faptul că Europa se angajează la un astfel de acord? Preconizaţi o renegociere a aspectelor controversate pe care tocmai le-am menţionat? În orice caz, asta solicită statele membre şi sectoarele industriale pe care tocmai le-am menţionat.
Vă veţi angaja în sfârşit, doamnă comisar, faţă de asigurarea unei mai mari transparenţe şi a implicării noastre, a membrilor Parlamentului, într-o mai mare măsură? Noi şi Comisia am creat condiţiile pentru o imagine negativă a instalatorului polonez; haideţi să nu creăm şi o imagine negativă a constructorului coreean de automobile.
Michael Theurer
Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, în primul rând, aş dori să vă mulţumesc, doamnă comisar Ashton, în numele Grupului Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa, pentru informaţiile pe care ni le-aţi oferit în această seară, în cadrul reuniunii extraordinare a comisiei şi aici, în plen. Evident, acordul de liber schimb cu Coreea de Sud este aproape de a fi încheiat. Din punct de vedere liberal, şi în special din punctul de vedere al partidului meu, Partidul Liber Democrat German, obiectivul comerţului mondial liber şi echitabil este foarte important, mai ales în acest moment de criză economică şi financiară, când observăm tendinţe către protecţionism, tendinţe care trebuie să combătute ferm în interesul prosperităţii şi al locurilor de muncă din Uniunea Europeană.
În acest context, se ridică problema importanţei pe care o acordă Comisia acordului de liber schimb cu Coreea de Sud, deoarece se pune de mult timp accentul pe progres în Runda de dezvoltare Doha, fără a se ajunge până acum la un acord. Acesta este motivul din spatele întrebării mele, doamnă comisar Ashton: vedeţi în încheierea acordului de liber schimb cu Coreea de Sud un prim pas către alte acorduri bilaterale de liber schimb şi, din perspectiva dvs., acest lucru înseamnă o îndepărtare de Doha? Sau sunt astfel de acorduri bilaterale doar un supliment sau o extindere a politicii de liber schimb a Uniunii Europene?
De asemenea, după cum ştiţi, clauza privind restituirea taxelor vamale este un motiv de îngrijorare într-o serie de state membre şi de sectoare ale industriei - mai ales în industria auto. Această clauză ar putea duce la sprijinirea afacerilor în ţările cu costuri reduse precum India şi China, ameninţând astfel sectorul de producţie european. În opinia dvs., cum ar mai putea fi abordate aceste preocupări ale unora dintre statele membre în privinţa unei astfel de restituiri?
Ilda Figueiredo
Declaraţia comisarului specifică în mod clar că există grupuri economice şi financiare şi sectoare din Uniunea Europeană care vor avea de câştigat din acest acord cu Coreea de Sud. Există însă şi un revers al medaliei, pe care nu l-aţi luat în considerare aici, doamnă comisar. Mă refer în special la anumite sectoare mai sensibile, precum cel al textilelor şi al articolelor de îmbrăcăminte, şi la locurile de muncă.
Prin urmare, deoarece industriile şi organizaţiile muncitorilor din ţările noastre sunt afectate, este îngrijorător faptul că Comisia Europeană continuă să ignore dificultăţile grave cu care se confruntă industria textilă şi a articolelor de îmbrăcăminte. Trebuie să evidenţiez situaţia din ţara mea, Portugalia, unde şomajul a atins cote alarmante, tocmai în regiunile în care aceste industrii predomină: în nord şi în anumite părţi din centrul Portugaliei.
Acesta este motivul pentru care subliniem necesitatea unei strategii consistente, concertate, pentru a sprijini industria din Uniunea Europeană, în special în acele sectoare care depind de muncă intensivă, fie prin reglementarea urgentă a pieţelor mondiale, fie prin intermediul unor politici publice care sprijină investiţiile, inovaţia, diferenţierea, formarea vocaţională şi crearea de locuri de muncă cu drepturi.
David Campbell Bannerman
în numele grupului EFD - Domnule preşedinte, aceasta este primul meu discurs în Parlamentul European. În calitate de deputat UKIP pentru estul Angliei, vă veţi aştepta poate să mă comport ca un rebel şi voi încerca să nu vă dezamăgesc nici pe dvs., nici pe cei care m-au votat.
Discutăm astăzi despre acordurile comerciale ale UE şi, în special, cel cu Coreea de Sud, care urmează să fie semnat în acest an. Deoarece nu avem la dispoziţie multe de detalii privind acest acord, cred eu, altele decât faptul că două treimi din beneficii vor reveni Coreei de Sud şi o treime UE, aş dori să punctez câteva aspecte mai generale.
Multe persoane nu sunt conştiente de faptul că există peste o sută de acorduri comerciale bilaterale separate ale UE similare cu acesta; estimez că există cca 116. Există acorduri comerciale cu ţări precum SUA, Canada, Mexic, Brazilia, India, China, Japonia şi Africa de Sud. În Europa, există acorduri comerciale cu Rusia, Ucraina, Turcia şi Liechtenstein.
Există, de asemenea, acorduri comerciale cu ţări SEE şi AELS care nu fac parte din UE, precum Elveţia şi Norvegia. Acordul comercial cu Norvegia protejează cu sfinţenie atât pescuitul, cât şi agricultura acesteia, şi Norvegia nu este un partener neînsemnat. Este al patrulea cel mai mare partener de import al UE şi a şasea cea mai mare piaţă de export.
Atunci ce ar trebui să conţină de fapt un acord comercial precum cel cu Coreea de Sud? Cred că Elveţia este un exemplu bun. Există prevederi pentru eliminarea taxelor vamale şi a cotelor comerciale pentru produsele industriale şi agricole. Există prevederi care dau cetăţenilor elveţieni dreptul de a trăi şi lucra în ţările UE şi cetăţenilor UE dreptul de a trăi şi lucra în Elveţia. Există prevederi pentru ca Elveţia să facă parte din zona Schengen de circulaţie fără paşaport. Elveţienii pot face parte din Agenţia Europeană de Mediu, dacă doresc, din programele UE pentru film şi educaţie, şi pot solicita subvenţii pentru cercetare din partea UE. Există cooperare în domeniile liniilor aeriene, al azilului şi în probleme juridice. Pe scurt, ei au toate avantajele unui membru al UE, dar fără costul presupus de acest statut.
Este adevărat că Elveţia trebuie să plătească 600 milioane de franci elveţieni pe an pentru a avea acces, însă guvernul elveţian raportează economii datorate faptului că nu este membră a UE în valoare de 3,4 miliarde de franci elveţieni, deci o economie netă de 2,8 miliarde de franci elveţieni pe an. Nici Elveţia nu este un partener comercial nesemnificativ: 80% din exporturile elveţiene merg către EU şi este al patrulea cel mai mare partener comercial al UE.
Ideea mea este că acordurile comerciale pot aduce beneficiile rezultate din comerţul cu UE fără povara costurilor mari aferente reglementării, fără povara pierderii suveranităţii şi a resurselor. Chiar şi situl web al Comisiei admite că "Elveţia îşi poate elabora şi menţine propriile reglementări în alte domenii care diferă de normele UE. Acest lucru este în interesul său, de exemplu, în ceea ce priveşte piaţa financiară şi a locurilor de muncă.” Ce i-ar mai plăcea Marii Britanie să difere în mod asemănător în ceea ce priveşte Directiva privind timpul de lucru, Directiva privind lucrătorii temporari sau noua Directivă privind administratorii fondurilor de investiţii alternative!
Deci închei prin a întreba, de ce nu şi Marea Britanie? De ce nu se poate bucura Marea Britanie de un acord comercial similar şi prietenos cu UE precum cel cu Coreea de Sud în locul statutului de membru deplin al UE? Marea Britanie este cel mai mare partener comercial al UE, cu un deficit de 40 de miliarde de lire sterline pe an. Şi noi putem avea parte de genul de asigurări de care se bucură elveţienii. Am putea şi consider că ar trebui să fim din nou o naţiune care practică comerţul liber, precum Norvegia, Elveţia şi chiar Coreea de Sud.
Peter Šťastný
Domnule preşedinte, în calitate de raportor privind acordul de liber schimb cu Coreea de Sud şi de susţinător ferm al acordurilor de liber schimb, sper la un acord echilibrat, cu condiţii echitabile de concurenţă, care să aducă beneficii de ambele părţi - o adevărată situaţie în care ambii parteneri câştigă.
Reprezentanţii uneia dintre principalele noastre industrii nu sunt chiar mulţumiţi de situaţia curentă a negocierilor şi este posibil să aibă mulţi susţinători de partea lor, inclusiv unele state membre, reprezentanţi ai industriilor şi membri ai Parlamentului European. Toţi consideră că balanţa este înclinată în beneficiul Coreei de Sud în acest acord. Comisia Europeană şi Consiliul European ar trebui să studieze în amănunt zonele de fricţiune, şi anume clauza de salvgardare legată de restituirea taxelor vamale, barierele netarifare şi regulile de origine. Dacă s-ar putea realiza progrese pentru a mulţumi industria auto a UE, atunci acest lucru chiar ar fi benefic şi s-ar menţine nivelul de ocupare a forţei de muncă, un PIB durabil şi nivelul de trai dorit.-
Cu toate acestea, condiţiile echitabile de concurenţă nu ar fi un dezavantaj. Poate fi stabilit un precedent solid pentru alte acorduri de liber schimb care aşteaptă la rând şi care vor apărea în viitorul apropiat. Îmi este clar că acest acord va aduce în general beneficii pentru UE şi pentru unele dintre sectoarele industriale din UE. La scară mai mică, vor exista mereu câştigători şi perdanţi: aceasta este natura oricărui acord bilateral. Per ansamblu, am putea fi aproape de un adevărat echilibru. Însă, având în vedere că o industrie atât de importantă precum industria producătoare de automobile este într-o poziţie destul de incomodă, trebuie să ne străduim mai mult. Doar atunci când vom realiza progrese suplimentare vom putea vorbi de un acord de liber schimb cu adevărat echilibrat, care este acceptabil şi are un real impact pozitiv în calitate de precedent pentru viitoare acorduri de acest gen.
Gianluca Susta
(IT) Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, am salutat activitatea desfăşurată în această perioadă în care doamna Ashton şi-a îndeplinit mandatul de comisar. Trebuie să spun că am avut o relaţie mai bună cu domnia sa decât cu predecesorul său, în ciuda faptului că au aceeaşi naţionalitate şi afiliere politică, pe care o împărtăşim şi noi.
Cu toate acestea, nu împărtăşesc şi entuziasmul doamnei comisar în această privinţă, deoarece, mult prea des în ultimii ani, Comisia a luat cuvântul aici şi a vorbit despre anumite iniţiative, pentru ca apoi să urmeze o altă traiectorie. Trecem printr-o perioadă aparte, o gravă criză economică şi financiară, care este şi rezultatul unei lipse de reciprocitate în lume, nu numai cu ţările în curs de dezvoltare - fapt care are propria logică, propria motivaţie - ci şi cu actorii globali noi şi cu actorii globali tradiţionali.
Mult prea adesea simt o lipsă de conştientizare în cadrul Comisiei, din partea preşedintelui şi a comisarilor, ale căror iniţiative ar trebui să fie puse în aplicare pentru a contribui la redresarea industriei europene, la redresarea industriei producătoare europene. Mi se pare că acest acord - care, după cum se ştie, este un acord pozitiv şi are un conţinut absolut pozitiv - are mai mult valoare academică; este aproape un tratat demn de un manual, însă unul care nu are legătură cu realitatea.
Avem exporturi în valoare de 30 miliarde USD către Coreea şi doar 20 miliarde USD se întorc sub formă de automobile exportate din Coreea către Europa, iar 1,5 miliarde USD reprezintă sprijinul indirect care revine automobilelor coreene în Europa, fără a menţiona sectorul textilelor şi celelalte sectoare. Există un dezechilibru clar, care consider că trebuie evidenţiat şi corectat, înainte să fie dată undă verde unui acord de liber schimb care sancţionează industria europeană. Noi propunem o industrie de calitate, care s-a angajat să respecte noile cerinţe pe care le impune inovaţia, şi cu siguranţă nu este o industrie falită, care nu se poate împăca cu nevoia de inovaţie a economiei.
Zuzana Roithová
(CS) Domnule preşedinte, doamnă comisar, nici eu nu sunt mulţumită de modificările curioase ale acordului, precum restituirile de taxe vamale pentru componentele importate în cazul produselor pentru export către Uniune şi coborârea plafonului de 60% pentru determinarea ţării de origine. Acest lucru înseamnă favorizarea importurilor coreene în detrimentul competitivităţii industriei europene şi înseamnă şomaj. Partea leului în această privinţă deja merge către bunurile importate din Asia, unde costul mâinii de lucru este necompetitiv de scăzut, datorită standardelor sociale şi de mediu joase sau inexistente. Prin urmare, negocierile comerciale ar trebui să fie mai degrabă concentrate pe ridicarea acestor standarde, decât pe prosperitatea industriei asiatice pe cheltuiala Europei. Comisia datorează acest lucru cetăţenilor Europei.
Oare Comisia cunoaşte impactul negativ al acordului asupra competitivităţii europene şi asupra ocupării forţei de muncă din industria auto şi textilă? În al doilea rând, este Comisia conştientă de faptul că acordul stabileşte un precedent nefericit pentru viitoarele acorduri comerciale? În al treilea rând, oare are Comisia intenţia de a ignora obiecţiile fundamentale ridicate de sindicatele de europene din domeniul ingineriei? În al patrulea rând, cum se face că mass-media coreeană deja sărbătoreşte o victorie pentru industria auto coreeană, când acordul nici nu a fost discutat de colegiul Comisiei? Sau Comisia este pregătită să revizuiască proiectul şi să negocieze un acord echilibrat? Comisia doreşte să preseze Coreea să adopte obligaţiile internaţionale în privinţa standardelor sociale şi de mediu şi va face acest lucru înainte ca această ţară să aibă parte de toate beneficiile comerţului liber cu Uniunea Europeană? Vă mulţumesc pentru răspuns. Sunt încrezătoare că va prevala bunul simţ.
David Martin
Domnule preşedinte, trebuie să spun că sunt destul de îngrijorat de tonul acestei dezbateri. Poate cu excepţia contribuţiei domnului Daniel Caspary, tonul a fost predominant negativ.
Am fost raportorul Parlamentului cu privire la acordul de liber schimb cu Coreea. Înainte de această dezbatere, am aruncat o privire asupra solicitărilor noastre - ceea ce am solicitat Comisiei să abordeze în cadrul acestor negocieri şi să realizeze în numele nostru - şi consider, de fapt, că Comisia a realizat ceea ce i-am solicitat să realizeze. Aş vrea să îmi exprim respectul faţă de negociatorul-şef, pe care îl văd lângă Baroneasa Ashton, precum şi doamnei Ashton, pentru modul în care au lucrat la acest acord.
În mod evident, în orice acord de liber schimb - prin definiţie - şi în orice negociere, există câştigători şi perdanţi, dar dacă ne uităm la impactul general al acestui acord, există câştigători mari în Europa şi există câştigători mari în Coreea. Există deci câştigători mari în procesul de menţinere a comerţului mondial în mişcare. În acest moment, în această situaţie de criză, orice lucru care trimite un mesaj pozitiv cu privire la două unităţi de talia Coreei şi a Uniunii Europene, şi anume acela că dorim să menţinem comerţul activ şi că vrem să îl menţinem liber, trebuie sa fie un lucru bun.
Dacă Parlamentul European şi Consiliul de Miniştri nu pot finaliza acest acord între Coreea şi UE, am putea foarte bine să trimitem o notă către DG Comerţ pentru a opri negocierea tuturor celorlalte acorduri comerciale, deoarece, dacă nu încheiem acordul cu Coreea, trebuie să uităm de ASEAN, de statele din Golf, de întreaga serie a acordurilor de liber schimb pe care încercăm să le negociem, şi, sincer, trebuie să uităm şi de Doha. Acesta este un acord important, în cadrul căruia Europa şi-a realizat obiectivele strategice. Haideţi să trimitem un mesaj pozitiv restului lumii că Europa este deschisă comerţului şi că, în mijlocul acestei recesiuni, suntem dispuşi să ne menţinem pieţele cât mai deschise posibil.
Seán Kelly
Domnule preşedinte, foarte pe scurt, acest subiect este cu totul nou pentru mine şi am găsit discuţia foarte stimulantă şi educativă. Când a vorbit mai întâi doamna Ashton, am crezut că este o afacere fantastică pentru Uniunea Europeană şi mă întrebam dacă aduce totuşi beneficii şi Coreei. Apoi, vorbitor după vorbitor, s-a expus perspectiva contrară, aşa că sper ca întrebările şi punctele de vedere exprimate de dl Arif, dl Theurer, dl Campbell Bannerman şi de către alţi vorbitori să primească un răspuns la obiect din partea dnei Ashton. De asemenea, poate domnia sa ne va spune dacă se mai desfăşoară negocieri în acest moment cu anumite ţări din Asia pentru acorduri bilaterale şi în ce fază au ajuns acestea.
Gerard Batten
Domnule preşedinte, aş vrea să vorbesc în sprijinul afirmaţiei făcute de colegul meu, domnul Campbell Bannerman. În 2006, guvernul federal elveţian a comandat un raport cu privire la toate aspectele relaţiilor existente şi posibile cu Uniunea Europeană.
S-a ajuns la concluzia că statutul de membru deplin al UE ar avea un cost de până la şase ori mai mare decât cel al acordurilor bilaterale actuale. Comportându-se ca nişte elveţieni adevăraţi, ei au decis că ar fi mai bine să nu adere la UE şi să nu aibă statutul de membru deplin al UE.
Dacă acest lucru este adevărat pentru elveţieni, este cu siguranţă adevărat pentru britanici, şi dacă guvernul nostru ar avea o viziune raţională şi pragmatică asupra economiei Marii Britanii, aşa cum au elveţienii în privinţa economiei Elveţiei, atunci am decide să părăsim UE, aşa cum elveţienii au decis să nu adere.
David Martin
Domnule preşedinte, prezidaţi într-un mod foarte tolerant, însă este foarte clar în regulamentul nostru că intervenţiile în temeiul procedurii "catch the eye” trebuie să se refere la subiectul în discuţie. Intervenţia de mai înainte nu a avut nicio legătură cu Coreea şi nici cu acordurile de liber schimb.
Sari Essayah
(FI) Domnule preşedinte, în discursul său de adineauri, dl Martin a afirmat că este extrem de important să se încheie acorduri care vor accelera creşterea economică şi ocuparea forţei de muncă şi vor elimina în general barierele din calea comerţului, în special în contextul acestei crize economice. Trebuie să ne amintim însă că astăzi tocmai am avut o discuţie foarte serioasă despre criza industriei auto din Europa şi că săptămâna aceasta vom trata şi probleme ce ţin de industria textilă şi de Fondul european de ajustare la globalizare, fond care oferă compensaţii pentru concedierile masive din acest sector în Spania şi în Portugalia. Deci, doamnelor şi domnilor, trebuie să luăm în serios îngrijorarea europenilor în ceea ce priveşte modul în care răspundem la această pierdere de locuri de muncă în Europa şi să cercetăm care sunt de fapt remediile propuse de Comisie. Deşi comerţul liber trebuie să benefic pentru ocuparea forţei de muncă şi pentru creşterea economică la nivel general, cum facem să prevenim pierderea locurilor de muncă din cadrul acestor industrii europene tradiţionale?
Catherine Ashton
membră a Comisiei - Domnule preşedinte, aş vrea să spun că, într-un fel, dezbaterea nu m-a surprins deloc, pentru că problemele pe care le-au evocat colegii au fost deja ridicate de-a lungul acestor luni.
Pentru început, aş vrea să îmi exprim respectul faţă de domnul David Martin, pentru activitatea sa din cadrul comisiei. Trebuie să recunosc cât de mult a lucrat împreună cu mine Comisia pentru comerţ internaţional în lunile care au trecut şi, bineînţeles, sunt foarte conştientă de faptul că colegii nu au avut ocazia să vadă până acum detaliile acordului. Prin urmare, voi încerca să răspund preocupărilor ridicate. Precizez că ne vom asigura că veţi primi din ce în ce mai multe detalii, deoarece este important să priviţi mai degrabă datele şi nu afirmaţiile făcute.
Permiteţi-mi să expun mai întâi câteva aspecte generale despre abordarea acestui acord. Acest acord a fost pus în joc cu scopul de a obţine cele mai bune rezultate pentru industria europeană - inclusiv, aş spune colegilor din UKIP, pentru industria britanică. Este absolut în interesul Europei, în opinia mea, să continuăm cu acest acord - altfel nu aş fi aici, sugerându-vă să continuăm în aceeaşi direcţie.
În acest proces a existat un modus operandi clar, o abordare clară pe care a respectat-o Comisia şi care, aşa cum s-a spus, a fost sprijinită de Parlament, de către Comisie şi de Consiliu, fiind calea pe care am urmat-o. Colegul meu, domnul Arif, nu se va supăra, cred, dacă spun că a sugera că aş sacrifica vreo industrie mi se pare alarmant sau poate puţin deprimant, pentru că aceasta nu este cu siguranţă abordarea pe care aş urma-o.
Cred că dacă se doreşte un acord comercial serios, trebuie să se recunoască faptul că de fapt ambele părţi au de câştigat? Da, aşa cred. Dacă doriţi acorduri comerciale, în cazul în care într-adevăr credem - şi cred că aşa este - că în comerţ se află motorul care ne va scoate din recesiune, atunci înseamnă că trebuie să purtăm negocieri serioase, dure, cu industriile şi cu ţările cu care dorim să încheiem acorduri. Altfel, putem încheia acorduri oricând cu ţări de care nu ne pasă prea mult şi putem deschide pieţe pentru că nu suntem cu adevărat interesaţi de ele.
Coreea este o piaţă serioasă. Oferă oportunităţi reale pentru industria chimică, farmaceutică şi pentru alte industrii. Trebuie să recunoaştem valoarea şi importanţa acestui lucru, dacă dorim acorduri comerciale serioase. Suntem, de fapt, o superputere economică. Dezaprob cu vehemenţă afirmaţiile colegilor mei din Regatul Unit, atunci când vorbesc despre Elveţia şi încearcă să realizeze o echivalenţă cu relaţia pe care încercăm să o construim în Europa cu Coreea - sau poate că nu am înţeles bine.
Aici este vorba despre negocieri serioase pentru un rezultat serios şi, pe măsură ce vor fi cunoscute detaliile, sper că acordul va fi văzut de colegi în spiritul în care am încercat să-l realizăm.
Industria auto ne-a oferit la început o listă de obiective pe care dorea să le realizăm. Erau foarte preocupaţi de menţinerea pieţei din Coreea deschisă şi am realizat tot ceea ce ne solicitaseră la început.
Industria textilă: sunt încrezătoare că nu avem de ce să ne facem griji. Clauzele de salvgardare pentru industria textilă vor asigura păstrarea locurilor de muncă europene.
Nu îmi propun în niciun caz să desfiinţez locurile de muncă sau industriile din Europa şi acordul în cauză nu va avea acest rezultat. Iar pe aceia dintre domniile voastre care cred că au probe pentru a dovedi acest lucru îi rog să îmi furnizeze aceste dovezi, pentru că retorica este una, iar realitatea este alta, şi chiar trebuie să mergem dincolo de retorică, spre realitatea pe care o oferă acest acord.
Aş susţine că acordul pe care îl avem în faţă este foarte important pentru toate sectoarele industriale. Întrebarea privind restituirea taxelor vamale este pentru mine una foarte simplă. Restituirea taxelor vamale este concepută astfel încât reacţia noastră la aceasta să prevină o anumită problemă. Întrebarea este: este acesta singurul mod în care se poate rezolva problema? Dacă există alte moduri de a o rezolva, care ar duce la un acord comercial mai bun, le voi analiza. Însă eu doresc să rezolv aceeaşi problemă şi consider că mecanismele pe care le-am stabilit în acest acord fac exact acest lucru. Nu susţinem că aceasta este o soluţie bătută în cuie pentru a realiza ceea ce dorim să realizăm - să prevenim efectiv importurile pe uşa din dos - şi cred că am rezolvat problema în mod diferit.
Deci nu mă voi scuza - politic, economic sau în oricare alt mod - faţă de Parlament pentru că m-am străduit şi am investit în negocierea acestui important acord comercial. Nu mă scuz pentru asta şi nici pentru că am adus înaintea Parlamentului ceea ce eu consider un acord de liber schimb serios, adecvat secolului XXI, care aduce beneficii enorme întregii economii din Uniunea Europeană. În special, nu mă scuz pentru că am făcut acest lucru într-un moment de criză economică deoarece, dacă a existat vreodată un moment în care responsabilitatea mea a fost să ofer atât de mult sprijin pentru afacerile şi pentru lucrătorii Europei, cred că acel moment este acum, prin acest acord.
Rog colegii, aşa cum am spus mai devreme, să privească realitatea acordului. Veţi fi abordaţi de grupuri de lobby - aşa cum mi s-a întâmplat şi mie - însă, de fapt, când priviţi ceea ce am realizat, cred că se poate vedea un rezultat extrem de concret care va aduce beneficii imense economiei Europei. În sfârşit, asta ne-am propus să facem şi asta este ceea ce am realizat în final.
Preşedintele
Dezbaterea este închisă.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Tokia Saïfi  
Acordul de liber schimb (ALS) dintre Uniunea Europeană şi Coreea de Sud, care ar trebui să fie încheiat la mijlocul lunii octombrie, a dat naştere unei serii de preocupări pentru industriile europene. Privit de către comisarul european pentru comerţ drept cel mai ambiţios acord negociat vreodată de către UE, pentru producătorii de automobile acest acord pare extrem de neechilibrat. Aceşti producători se tem de un flux masiv de vehicule coreene pe piaţa europeană, drept urmare a tarifelor vamale preferenţiale acordate de către Comisia Europeană. Nu rămâne nicio îndoială că menţinerea unor clauze precum restituirea taxelor vamale ar fi nedreaptă şi ar crea o distorsionare a concurenţei, care ar fi foarte dăunătoare pentru industria auto europeană. Acest lucru este cu atât mai adevărat, dat fiind faptul că generozitatea Uniunii Europene nu pare să fi fost răsplătită prin coborârea barierelor netarifare ridicate de către autorităţile coreene (cotele de import impuse vehiculelor europene cu motor diesel). Deci Comisia are datoria, începând de astăzi, să revizuiască termenii acestui acord, astfel încât să restabilească condiţiile unei concurenţe loiale şi echitabile şi să asigure supravieţuirea pe termen lung a industriei noastre şi a locurilor noastre de muncă în Europa.
