Dyresundhedsstrategi (2007-2013) (forhandling)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Janusz Wojciechowski for Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter om en ny dyresundhedsstrategi for Den Europæiske Union (2007-2013).
Janusz Wojciechowski
ordfører. - (PL) Hr. formand! "Det er bedre at forebygge end at helbrede" - det er den vigtigste idé i den dyresundhedsstrategi, som kommissionen har foreslået. Det er en indlysende idé. Vi husker alle problemerne forbundet med BSE eller fugleinfluenzaen, hvor det viste sig nødvendigt at dræbe millioner af dyr. Det var en meget ubehagelig oplevelse, og ingen ønsker den nogensinde gentaget. Denne oplevelse har vist os, at vi skal forbedre samarbejdet på europæisk plan for at sikre en bedre dyresundhed, da den er tæt forbundet med menneskers sundhed på grund af muligheden for direkte eller indirekte overførsel af visse sygdomme fra dyr til mennesker.
Jeg vil gerne gøre særlig opmærksom på nogle punkter i min betænkning. For det første: fremme af bedre standarder for dyrebeskyttelse. Betænkningen understreger meget kraftigt den nære forbindelse mellem disse to værdier, og vi forventer, at værdierne kommer til at optræde i meget nær forbindelse i den fremtidige politik.
Det andet forhold vedrører retfærdig konkurrence. De europæiske producenter er forpligtet til at opfylde rigtig mange veterinære, sanitære standarder, standarder forbundet med dyrevelfærd, men de samme standarder kræves ikke opfyldt af importørerne. Det fremhæves kraftigt i betænkningen. De samme standarder, som vores producenter skal opfylde, skal også opfyldes af eksportører af dyreprodukter til det europæiske marked. Det er en stor udfordring for vores forhandlere i forbindelse med forhandlingerne med Verdenshandelsorganisationen.
Det tredje forhold omhandler en stærk støtte til vaccinationsprogrammer. Vi synes, at det er et meget vigtigt middel til at reducere antallet af sygdomme. Det kræver også en anden tilgang: Produkter fra vaccinerede dyr må ikke diskrimineres på markedet. Nogle af betænkningens punkter er netop helliget dette spørgsmål.
Det fjerde forhold vedrører et erstatningssystem, en kompensationsordning. Den skal for det første fremme, at sygdomsrisikoen begrænses. Den skal for det andet ikke blot tage hensyn til direkte tab ved nedslagning af dyr som følge af sygdomsudbrud, men ligeledes indirekte tab forbundet med kriser på markedet.
Det femte forhold vedrører en bedre kontrol ved EU's indre grænser, og den skal ikke alene omfatte kontrol af dokumenter. Den skal være reel og effektivt forhindre illegal indførsel af dyr af ukendt herkomst til EU-området.
Det sjette forhold vedrører strategiens varighed. Vi er lidt forsinket - 2013 er en for kort frist til at føre lovgivningsplanerne virkeligt ud i livet. Vi har behov for et længere perspektiv til at gennemføre disse ambitiøse planer.
Det syvende forhold vedrører finansiering af strategiens målsætninger. I betænkningsforslaget forholder vi os kritisk til, at disse ambitiøse målsætninger ikke støttes tilstrækkeligt med finansielle midler. De skal finansieres af EU-budgettet.
Jeg vil sluttelig gerne sige tre sætninger på engelsk for ikke at fordreje det citat, jeg gerne vil henvise til.
(Taleren fortsatte på engelsk.)
Androula Vassiliou
Hr. formand! Jeg glæder mig meget over Parlamentets positive og støttende reaktion på den nye dyresundhedsstrategi.
Vi erkender alle, at udbrud af dyresygdomme kan have ødelæggende konsekvenser. De kan udgøre en alvorlig risiko for den offentlige sundhed, de kan have en skadelig indvirkning på den offentlige tillid til landbruget generelt og dyreprodukter i særdeleshed, de kan udløse store økonomiske omkostninger - husk, hvordan mund- og klovsygen i 2001 kostede over 13 milliarder euro i Det Forenede Kongerige alene - og udbrud af dyresygdomme kan også medføre problemer i forbindelse med dyrevelfærd og miljøproblemer.
Strategien imødegår en række udfordringer under hensyntagen til tilbagemeldinger fra vores omfattende høringer af de berørte parter.
EU - med sine 27 medlemsstater - er i dag meget anderledes en det embryonale Fællesskab, vi havde for mange år siden, da vores nuværende rammer for dyresundhed var ved at tage form. Der er opstået nye udfordringer, såsom fugleinfluenza og udbredelsen af vektorbårne sygdomme, som bluetongue, og der er sandsynlighed for, at flere vil opstå i de kommende år. Handelsbetingelserne har ændret sig betydeligt med en massiv stigning i handelen med og importen af dyr og dyreprodukter.
I den nye strategi anerkendes og afspejles den omfattende sociale og økonomiske indvirkning, som dyrerelaterede trusler kan forårsage - det handler med andre ord ikke blot om at kontrollere visse smitsomme dyresygdomme. Der er stor fokus på de dyresygdomsrelaterede aspekter af den offentlige sundhed, fødevaresikkerheden, dyrevelfærden, landbruget, handelen, den bæredygtige udvikling og forskningen. Strategiens hovedprincip er, at det er bedre at forebygge end at helbrede.
Erfaringer har for nylig vist værdien og effektiviteten af en forebyggende tilgang. Vi skal investere yderligere i effektive foranstaltninger til at forebygge udbrud og således minimere den efterfølgende spredning af sygdomme og dermed eliminere, eller i det mindste reducere, konsekvenserne. Biosikkerheden på landbrugene skal forbedres og bør modtage finansiel støtte, sygdomsudryddelse og overvågning skal optrappes, og sygdomsbevidstheden og katastrofeberedskabet skal styrkes. Der skal sættes større fokus på vaccination og diskriminatoriske test.
Med strategien tages der sigte på en ny lovgivningsramme i form af en overordnet dyresundhedslov suppleret af gennemførelsesakter, hovedsageligt af teknisk karakter. Ud fra et bredt holistisk synspunkt trænger vores lovgivning til at blive opgraderet eller udviklet på en mere strategisk og sammenhængende facon, herunder en præcisering af roller og ansvarsfordeling, tilpasning, så vidt muligt, til internationale standarder og yderligere anvendelse af videnskabelig rådgivning og forsigtighedsprincippet, hvor dette er hensigtsmæssigt.
I Kommissionen gør man sig for øjeblikket overvejelser om den bedste metodologi til at definere, hvilke dyresygdomme EU skal prioritere i betragtning af deres indvirkning på den menneskelige sundhed, samfundet og økonomien. Man vil i år igangsætte en undersøgelse af udviklingen af en harmoniseret ansvars- og udgiftsfordelingsordning i EU, der skal tages i betragtning i forbindelse med en gennemgang af de finansielle instrumenter, der er til rådighed på nuværende tidspunkt. Vi skal også arbejde på at fremme innovation gennem forskning og udvikling og gennem tilstrækkelig finansierede offentlig-private partnerskaber.
Endelig bør jeg nævne det syvende forskningsrammeprogram, som løber parallelt med vores nye strategi. Dette vil være en vigtig støtte til forskning inden for dyresundhed og dyrevelfærd.
Kommissionen vil i løbet af de kommende uger færdiggøre en handlingsplan, hvori der vil blive taget højde for henstillinger og udtalelser fra Parlamentet, såvel som fra Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. Kommissionen modtager gerne yderligere bidrag fra Parlamentet i den forbindelse, navnlig hvad angår midtvejsevalueringen af budgettet for 2009.
Jeg vil endnu en gang takke Dem for den interesse og entusiasme, De har udvist for dette initiativ. Jeg ser frem til at møde mange af parlamentsmedlemmerne under veterinærugen, en begivenhed, som Kommissionen organiserer med Deres støtte som et tidligt skridt på vejen til at omsætte strategiens ord til handling.
Esther De Lange
Hr. formand! Måske kan vi være lidt mere generøse med disse to minutter, eftersom taleren før mig bortfalder. Jeg vil takke Kommissionen for dens meddelelse og ordføreren for hans betænkning. Den store udfordring vil faktisk nu være at omsætte de ambitioner, som står i meddelelsen og i betænkningen, i konkrete foranstaltninger.
Jeg vil gerne særligt nævne et par punkter, som efter vores opfattelse bør overvejes. Selvfølgelig støtter vi Kommissionens udgangspunkt, nemlig at forebyggelse er bedre end helbredelse, når det gælder bekæmpelse af dyresygdomme. Men hvis der alligevel udbryder en dyresygdom, bør vaccination, som De sagde, faktisk indtage en central plads i bekæmpelsen af sygdommen. Vi ønsker at undgå situationer som i mit land, Nederlandene, hvor der på grund af 26 tilfælde af mund- og klovsyge i 2001 måtte aflives 285.000 dyr. Eftersom der ikke er forskel på produkter fra vaccinerede og ikkevaccinerede dyr, skal afsætningen af sådanne produkter garanteres, både inden for og uden for EU. Jeg vil gerne opfordre Kommissionen til at overvåge dette, for tidligere er det sommetider gået galt. Selvfølgelig bør også supermarkeder, forarbejdningsvirksomheder og forbrugere påtage sig et ansvar, hvad det angår.
Endvidere opfordrer vi Kommissionen til at gøre det klart, hvilken rolle EU, medlemsstaterne og også selve sektoren bør spille, når det gælder finansiering af bekæmpelsen af dyresygdomme, især nu hvor dette emne faktisk udgør en del af diskussionen om sundhedstjekket af den fælles landbrugspolitik. Medlemsstaterne har i øjeblikket stadig forskellige måder at håndtere denne finansiering på, og det kunne få konsekvenser, også for konkurrencestillingen. Vi beder derfor om større tydelighed på dette område.
Selvfølgelig skal eksporterende lande opfylde de samme krav som vores europæiske producenter, f.eks. når det gælder identifikation og bekæmpelse af dyresygdomme. Til sidst vil jeg gerne have at vide af Kommissionen, hvornår den forventer at forelægge dens analyse af den nuværende lovgivning om transport, og hvordan vi så vidt muligt kan begrænse en eventuel spredning af dyresygdomme på dette område.
Rosa Miguélez Ramos
Hr. formand! Fru kommissær, Landbrugsudvalget og alle dets medlemmer har modtaget Deres nye dyresundhedsstrategi med stor interesse, hvilket fremgår af de talrige bidrag, der har været til betænkningen.
Der er ingen tvivl om, at vi står med det vigtigste og mest ambitiøse program, der nogensinde er blevet præsenteret i forbindelse med dette spørgsmål, og det lykønsker jeg Dem med. Men jeg må også sige, at det overrasker mig, at de store ambitioner ikke er ledsaget af de nødvendige budgetoverslag, for det er åbenlyst, at den nuværende finansiering fra veterinærfonden ikke er tilstrækkelig til at klare de nye og meget nødvendige forebyggelsespolitikker.
Vi har netop modtaget fru Fischer Boels forslag om sundhedstjekket af den fælles landbrugspolitik, og hverken dyresundhed eller dyrevelfærd ser ud til at skulle modtage midler fra de fonde, som vi kan råde over i forbindelse med udviklingen af landområderne og tackle de nye udfordringer, hvilket er i modstrid med, hvad Deres tjenestegrene forventede, eller det har jeg i det mindste hørt.
Det betyder, at den politik, vi taler om, ikke vil få yderligere midler, idet mindste landbrugsmidler, i bedste fald - og jeg mener, at De har nævnt dette - indtil der kommer nye finansielle overslag.
Fru kommissær, et budget uden politik er nyttesløst, men en politik uden budget kan være fuldstændig ufrugtbar. Hvis vi ønsker at nå de mål, vi har sat os, burde budgetforhandlingen omfatte en fremtidig gennemførelse af denne strategi. Det er klart, at det også bliver meget svært at opfylde den med hensyn til den tidsplan, 2007-2013, der er nævnt i meddelelsen. I den forbindelse vil jeg gerne spørge Dem, om De kan fortælle os, hvornår handlingsplanen er færdig, og hvornår De tror, at de første forordninger kan blive vedtaget.
Med hensyn til ændringsforslagene har min gruppe fremsat en lille berigtigelse til afsnit 29. Hvis der ikke træffes passende foranstaltninger, opstår problemerne uanset det husdyrproduktionssystem, der er i kraft i de enkelte medlemsstater. Det vigtige er at gøre tingene ordentligt.
Vi er enige i, at der skal udvikles lovgivning om kontrol med kæledyr, men vi mener, at finansieringen bør forbeholdes husdyr.
Vi vil heller ikke støtte PPE-DE-Gruppens ændringsforslag 29, som ønsker at genåbne en forhandling, som ikke hører hjemme her. Det var netop Rådet, der for fire år siden udsatte beslutningen om spørgsmålet om dyretransporter indtil 2011 af hensyn til en aftale om nogle meget vigtige spørgsmål. Det er desuden et kontroversielt spørgsmål, der kræver konsekvensundersøgelser og et solidt videnskabeligt grundlag, hvorfor dette ændringsforslag er helt malplaceret, og min gruppe vil naturligvis stemme imod.
Jan Mulder
Hr. formand! Også jeg vil gerne takke ordføreren for den begejstring, hvormed han har gjort sit arbejde. Jeg tror, at vi, med den stigende globalisering, i fremtiden skal regne mere med udbrud af smitsomme dyresygdomme. Folk rejser mere og tager produkter med, som det ikke er tilladt at tage med, og det kan forårsage udbrud. Alle har allerede talt om, at der er behov for en bedre overvågning af grænserne, for forebyggelse er bedre en helbredelse. Jeg finder det altid påfaldende, når jeg f.eks. rejser til USA eller Australien, at overvågningen af grænserne der er betydeligt strengere end i Europa. Jeg spekulerer på, hvorfor EU ikke har et lignende system som f.eks. i USA, nemlig at alle bedes om at meddele, om de har animalske produkter med eller ej. Først da kan vi kontrollere det ordentligt.
Hvad skal der ske, hvis der udbryder smitsomme dyresygdomme? Jeg tror, at alle i øjeblikket er overbevist om, at den massive nedslagtning, som tidligere er foretaget, ikke længere er acceptabel. Vi er nødt til at vaccinere, og så er det nødvendigt, at produkter fra dyr, der er vaccineret, kan sælges på det europæiske marked og ligeledes uden for dette. Der ligger problemet. Jeg er ikke imponeret over de forsøg, som Kommissionen gør på at overbevise supermarkeder, forbrugerorganisationer osv. om, at produkter fra vaccinerede dyr er lige så gode som produkter ikkevaccinerede dyr. Nu er det stadig nødvendigt, at produkter fra dyr, der er vaccinerede mod mund- og klovsyge, mærkes, således at forbrugerne ved det. Det forekommer mig at være fuldstændig overflødigt. Kommissionen skal derfor indtage en aktiv holdning.
Hvert år, også i år, har vi været vant til, at der er et enormt overskud på landbrugsbudgettet. Hidtil har vi kunnet betale alle udbrud af smitsomme dyresygdomme fra landbrugsbudgettet. I fremtiden kunne det udmærket ændres. De nye lande skal fases ind, og spillerummet i landbrugsbudgettet bliver stadig mindre. Alligevel skal der betales, hvis der kommer et udbrud. Den europæiske lov bestemmer, at det skal ske. Jeg tror derfor, at der hurtigst muligt skal udarbejdes et skema over europæiske dyreforsikringer, dyresundhedsfonde, for de enkelte lande eller på europæisk plan osv. I 2004 fik jeg allerede et forsøgsprojekt til det på budgettet. Alle planer herom ligger klar, og Kommissionen skal hurtigst muligt smøge ærmerne op.
Mit sidste punkt er transporten af dyr. Jeg hører ikke til dem, der siger, at "det pr. definition er godt, hvis De transporterer dyrene i et vist antal timer". Det kan være, at to timers transport er værre end f.eks. ni timers transport. Det drejer sig om, under hvilke omstændigheder dyret transporteres, og det skal Kommissionen lægge vægt på, ikke kun varigheden, men frem for alt omstændighederne.
Alyn Smith
Hr. formand! Også jeg ønsker at lykønske vores ordfører. Det glædede mig at støtte denne betænkning i udvalget, og det glæder mig at støtte den nu sammen med min gruppe. Jeg hilser også kommissærens udtalelser velkommen, og det glæder mig, at hun er til stede i mødesalen i aften, for Kommissionen og Parlamentet har et bredt fælles grundlag, hvad angår dyresundhed. Jeg ser frem til at arbejde sammen med hende og hendes tjenestegren i de kommende måneder, som sagen skrider frem.
Jeg er glad for, at kommissæren understregede grundene til, at vi har brug for en fælles dyresundhedsstrategi i EU. Det står helt klart, at bluetongue, i en globaliseret verden, ikke tager hensyn til hverken grænser, vores politikker, forskellene medlemsstaterne imellem eller EU's ydre grænser. Fugleinfluenza og mange andre sygdomme kan rejse kloden rundt meget, meget hurtigt i den globaliserede verden. Vi må arbejde sammen om at håndtere disse sygdomme og udarbejde en strategi for at afhjælpe dem.
Vi eksporterer dyr - og måske også dyresundhedsproblemer - og det er tydeligt, at vi alle er i samme båd. Jeg ser frem til, at den sundhedshandlingsplan, som kommissæren har bebudet inden for de kommende uger, etableres. Jeg vil især gerne henvise Parlamentet til punkt 46 i Parlamentets betænkning, hvori det anerkendes, at EU allerede er en ledestjerne inden for bedste praksis i verden, hvad angår dyrevelfæld, og navnlig referer til WTO-forhandlingerne. Jeg vil opfordre kommissæren til at tale med kommissær Mandelson for at sikre, at WTO-forhandlingerne ikke udvander eller kompromitterer EU-standarderne, navnlig med hensyn til importer til EU, der faktisk ligger under standarden. Vi havde store vanskeligheder i udvalget med hensyn til spørgsmålet om importeret brasiliansk oksekød, hvor jeg ikke er sikker på, at systemet fungerede så godt, som det kunne have gjort. Jeg håber ikke, situationen gentager sig i forbindelse med spørgsmålet om fjerkræ fra USA.
Et andet dyrevelfærdsspørgsmål, jeg ønsker at rejse, er spørgsmålet om mærkning af får. Vi støtter den overordnede indfaldsvinkel til denne foranstaltning, men mener faktisk, at Kommissionen går i den gale retning og ikke handler i forhold til, hvad der rent faktisk er behov for på området. Dette gælder især for De Britiske Øer, hvor Skotland, England, Nordirland og Wales allerede har en ordning, som fungerer temmelig godt og effektivt beskytter Europas dyr og deres velfærd. Jeg ville være taknemmelig for at høre kommissærens holdning til dette, men ellers støtter jeg overordnet denne betænkning og hendes indsats.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
for UEN-Gruppen. - (PL) Hr. formand, fru kommissær! I mit indlæg for UEN-Gruppen i denne forhandling om en dyresundhedsstrategi for EU vil jeg gerne gøre opmærksom på to spørgsmål, der efter min opfattelse er vigtige.
Man bør for det første støtte alle forslagene om dyresundhedsbeskyttelse i Janusz Wojciechowskis betænkning. Man skal dog være klar over, at de vil resultere i højere produktionsudgifter, hvilket vil svække de europæiske producenters konkurrenceposition. I forhandlingerne inden for rammerne af WTO og de bilaterale aftaler mellem EU og tredjelande skal EU altså kræve, at lignende dyresundhedsbetingelser opfyldes af ikkeeuropæiske producenter, der ønsker at indføre deres produkter til det europæiske marked.
Den fælles dyresundhedspolitik er for det andet en af de mest integrerede EU-politikker, hvorfor den først og fremmest skal dækkes via fællesskabsbudgettet. Kommissionen, der ganske vist er enig i de fleste af betænkningens påstande, vil desværre ikke finansiere den via EU-budgettet. Efter vores opfattelse er det nødvendigt at garantere yderligere finansielle midler, så betænkningens forslag kan blive dækket via EU-budgettet.
Kartika Tamara Liotard
Hr. formand! Jeg havde nær sagt: Sikke en usædvanlig strategi, Kommissionen har, med hovedvægten på forebyggelse. Det er virkelig fantastisk. Men sikke en skuffelse, at dyrevelfærd kun er et biprodukt af Kommissionens strategi. En kendt sang i Nederlandene begynder med ordene: "Et dyr er mere end et stykke kød, og et menneske er mere end en forbruger". Desværre synger Kommissionen ikke rigtig med på denne sang. Den er stadig for tilbøjelig til først og fremmest at betragte dyr som producenter af kød, skind, hår, æg, mælk og gødning. Den økonomiske holdning er stadig for dominerende, og derfor er denne strategi efter min mening for ensidig.
Heldigvis, og det vil jeg takke ordføreren for, er hans betænkning en del bedre, alene af den grund, at den i modsætning til kommissionsforslaget indeholder virkelige velfærdspunkter. Jeg nævner to, som jeg finder meget vigtige. Erkendelsen af, at intensivt kvægbrug kraftigt øger risikoen for udbrud og epidemier. På grund af den europæiske bioindustris enorme omfang er det ikke et spørgsmål om, hvorvidt en ny dyresygdom vil bryde ud, men hvornår. Med rette nævnes det, at dyretransporter udgør en stor risiko for spredning af dyresygdomme. Derfor skal vi så vidt muligt undgå, forkorte og forbedre dyretransporter, også på grund af de enorme lidelser, de forårsager for dyrene. Denne betænkning er ikke så god, som jeg ville have ønsket, hvad angår dyrevelfærd, men enhver forbedring er jeg glad for, og jeg vil derfor helhjertet støtte den.
Kathy Sinnott
Hr. formand! Det glæder mig meget at se en stigende anerkendelse af behovet for at håndtere og behandle dyr ordentligt. Godt husdyrbrug er noget, som irske landbrugsfamilier principielt har praktiseret, og det vil jeg rose dem for. Jeg vil dog gerne understrege nødvendigheden af, at dyr og dyreprodukter, som indføres til EU, overholder velfærdsstandarder, som er på niveau med dem, der gælder i EU. Det er ikke rimeligt, at dyreprodukter, som kan være fremstillet under de billigste og mest brutale forhold, indføres til EU og konkurrerer med vores egne dyreprodukter, som er fremstillet i overensstemmelse med strengt regulerede standarder. Denne form for konkurrence er ikke blot økonomisk urimelig, den bringer også vores dyr, og endda vores borgere, i fare for sygdomsspredning.
En foranstaltning, som drøftes i Parlamentet, men som er urealistisk for de irske landbrugere, er den faste grænse for dyretransport. Mens en grænse på højst ni timer mellem pauserne måske er fornuftigt i forbindelse med landtransport, er det så godt som umuligt at overholde denne grænse i forbindelse med søtransport fra Irland - husk på, at Irland er en ø. Vi er afhængige af søtransport af dyr, og en sådan grænse ville i sidste ende forhindre irske hesteopdrættere og landbrugere i at afskibe dyr. Jeg vil således gerne foreslå, at vi fokuserer mere på kvaliteten af dyrenes transportforhold i stedet for den tid, der tilbringes om bord, så vi ikke hindrer dyretransport til og fra Irland.
Endelig, mens det glædede mig at se, at den nye dyresundhedsstrategi gælder alle dyr inden for EU, ville jeg gerne have set en mere præcis omtale af anskaffelse og behandling af kæledyr. Jeg tror, at mange kæledyr lider i vores lande. Ejere af kæledyr er amatører i mange tilfælde og har mindre forudsætninger for at vide, hvordan de skal behandle og passe deres kæledyr, hvilket ofte fører til mere dyremishandling, selv om det ofte ikke er tilsigtet. Så mens vi nøje har fokuseret på regulering af de dyr, der indføres til EU, dyretransport osv., har vi forsømt at beskæftige os med situationen for kæledyr og strejfere, hvilket er et problem, der ofte tages op i min valgkreds, hvor man henviser til den udbredte mishandling.
Dimitar Stoyanov
- (BG) Hr. formand! Jeg synes, ordføreren har udarbejdet en meget objektiv og interessant betænkning.
Jeg vil gerne henlede Deres opmærksomhed på flere vigtige aspekter. Det første er følgende: Fru kommissær! De påpegede selv, at denne politik har udviklet sig i EU gennem nogen tid. Dette medfører bestemte problemer i de nye medlemsstater. I Bulgarien, f.eks., er produktionen fragmenteret, og der er mange små landbrugere, små landbrug, som opererer under vanskelige forhold. Folk er ikke oplyste, de opnår ikke nogen god forståelse af deres rettigheder og forpligtelser og heller ikke af de foreliggende muligheder. I dette tilfælde forekommer der, igen, en form for diskrimination imod de nye medlemsstater, som har en forpligtelse til og muligheden for at komme op på samme niveau inden for områder, som har været under udvikling i årevis gennem en konstruktiv indsats i EU.
Der bør i disse særlige tilfælde udvises særlig tolerance, så de ting, vi drøfter - den lovgivning, der fremsættes - kan træde i kraft på en håndgribelig måde, og for at sikre, at de ting, der nedfældes i lovbestemmelserne, faktisk kan finde sted. Folk bør oplyses om disse spørgsmål.
I den henseende er det spørgsmål, som ordføreren rejste om kodificering af retsgrundlaget, meget vigtigt, eftersom almindelige mennesker har svært ved at komme i dybden med komplicerede lovbestemmelser. Kodificerede, konsoliderede udgaver af direktiver og forordninger skal sætte dem i stand til at tilegne sig forståelse for, hvad der forventes af dem med hensyn til dyr.
Et andet spørgsmål, der blev bragt op, var finansiering. I den vanskelige økonomiske situation, Bulgarien befinder sig i, tvivler jeg på, at mange landbrugere vil være i stand til at implementere direktivet, medmindre de modtager massiv støtte fra Kommissionen.
Jeg ønsker ikke at gentage, hvad der allerede er blevet sagt mange gange i Parlamentet, så Kommissionen skulle se nærmere på disse spørgsmål, for man kan få indtryk at, at vi, ved at indføre høje standarder, diskriminerer mod vores egne landbrugere. Kommissionen bør seriøst overveje, hvilke standarder, der bør anvendes med hensyn til import.
Neil Parish
- (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke hr. Wojciechowski mange gange for hans betænkning og byde kommissæren velkommen. Jeg vil også gerne lykønske fru De Lange med det store stykke arbejde, hun har gjort som skyggeordfører. Vi er alle meget bevidste om, at vi har brug for en meget stærk dyresundhedsstrategi og dyrevelfærdsstrategi, hvilket er, hvad forbrugerne i Europa rent faktisk forlanger. Vi skal dog også være opmærksomme på, at importeret kød og importerede kødprodukter, der indføres til EU udefra, også skal overholde vores høje standarder.
Vi kunne f.eks. godt tænke os en langt højere velfærdsstandard inden for fjerkræsindustrien. Vi ønsker mere plads til vores fjerkræ, især slagtekyllinger, og kan bidrage til at producere slagtekyllinger på en langt mere velfærdsvenlig måde, men samtidig skal vi være opmærksomme på ikke at importere ringere produkter. Hvad angår fjerkræsindustrien, er der også forbuddet mod tremmekasser til fjerkræ og batteribure, og vi importerer naturligvis også en masse æggeprodukter i pulverform og i flydende form - næsten 70 % af æggeprodukter importeres i den form. Også disse produkter kan stamme fra dyr, som ikke er blevet holdt i overensstemmelse med gode dyrevelfærdsstandarder, og vi må derfor være forsigtige på dette område. Jeg er også enig med min skotske kollega i, at hvis vi skal indføre sporbarhed og se hen imod et elektronisk system, så må vi sikre, at det system kører, at det er omkostningseffektivt, og at landbrugere rent faktisk kan implementere det uden alt for store omkostninger.
Så selv om jeg generelt set accepterer denne gode betænkning, mener jeg, at vi, i og med at vi gør fremskridt med hensyn til standarderne i Europa, bør sikre, at de samme standarder gælder for import.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Hr. formand! Jeg vil gerne lykønske ordføreren, hr. Wojciechowski, med hans fremragende betænkning. Det er virkelig et meget stort problem, at dyresundhedssystemet ikke fungerer ordentligt i forhold til tredjelande. I WTO burde vi bestræbe os på at sikre, at også tredjelande overholder vores høje standarder for dyresundhed og -velfærd. Det er i Europas forbrugeres og producenters interesse.
Vi må beskytte EU's forbrugeres sundhed fra importerede varer, som er fremstillet efter lavere standarder. EU's producenter står imidlertid over for højere omkostninger, hvilket er en urimelig konkurrencemæssig ulempe. Det er derfor især vigtigt, at Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret (FVO) foretager en stadig større del af sine kontrolundersøgelser på stedet i tredjelande. I 2008 udgjorde disse kun 30 %.
Fødevaresikkerhed er et forhold, der skal prioriteres. Ordningen for fødevaresikkerhed i EU har også store problemer på nuværende tidspunkt, hvor udfordringerne og risikoen for epidemier er større end tidligere. Mange steder er der ikke nok kvalificerede dyrlæger til effektivt og jævnligt nok at kontrollere, at bestemmelserne overholdes. De værktøjer, de har til rådighed, er gammeldags, ofte stadig baseret på systemer fra det 19. århundrede. I mange medlemsstater er den erhvervsfaglige uddannelse utilstrækkelig, og nylige skandaler, såsom "M.E.G.A Trade"skandalen i mit land, Ungarn, viser også, at multinationale selskaber ikke kontrolleres tilstrækkeligt med hensyn til fødevaresikkerhed.
De ovennævnte efterslæb må afhjælpes. Jeg er enig i Kommissionens strategiske idéer og støtter betænkningen fuldt ud.
Marios Matsakis
- (EN) Hr. formand! Tillykke til ordføreren med den fremragende betænkning. Dyresundhed er et vigtigt spørgsmål, ikke blot fordi det er så tæt forbundet med den menneskelige sundhed og miljømæssig balance i den biologiske mangfoldighed, men også fordi det har en enorm betydning for landbruget og økonomien - for ikke at nævne dyrs sociale og sportslige betydning - så det ville ikke være en overdrivelse at sige, at dyresundhed næsten er synonym med menneskelig sundhed og velvære. Med dette in mente er det ikke overraskende, at der er stort behov for en ny dyresundhedsstrategi for EU (2007-2013).
Den betænkning, vi sidder med foran os i aften, er efter min mening velgennemtænkt og afbalanceret og vil udgøre et godt, men dog temmelig synoptisk, grundlag for vores fremtidige lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige direktiver vedrørende dette vigtige emne. Lad mig benytte mig af denne lejlighed til at påpege et par vigtige områder, hvor Kommissionen må tydeliggøre nogle ting lidt.
Der gives i betænkningen stor støtte til vaccination som et grundlæggende middel til at forebygge sygdom. Dette er, så vidt jeg ved, i modstrid med den nuværende praksis for mindst én stor dyresygdom, nemlig mund- og klovsyge. Hvad angår mund- og klovsyge, er vaccination som præventiv foranstaltning forbudt i EU-medlemsstaterne, fordi det efterfølgende er vanskeligt at kende de inficerede dyr fra de vaccinerede ved anvendelse af screeningtest for tilstedeværelsen af antistoffer mod sygdommen. Har Kommissionen til hensigt at ændre sin vaccinationspolitik for mund- og klovsyge i den nærmeste fremtid?
Hvad er endvidere Kommissionens holdning til den kendsgerning, at vaccination af dyr mod mund- og klovsyge i de fleste tredjelande ikke bare er tilladt, men at det tilskyndes? Vil import af dyr fra sådanne lande blive forbudt, hvis EU ikke ændrer sin vaccinationspolitik for mund- og klovsyge?
Det andet område er manglende indførelse af nødvendige sundhedstjek inden for den voksende internationale handel med levende fugle, især papegøjer fra tredjelande. Dette er et område, som der skal ryddes op i.
Ilda Figueiredo
(PT) Hr. formand! Det er nødvendigt, at en ny dyrevelfærdsstrategi er særlig opmærksom på sygdomsforebyggelse, foderstoffer, grænsekontroller og dyretransport. Alle foranstaltningerne med henblik på forebyggelse, gennemførelse af test, vaccinationer og andre foranstaltninger, der gør det muligt at undgå nye udbrud af dyresygdomme, er vigtige for at undgå alvorlige skader, som dem, vi allerede har lidt under i forbindelse med BSE, mund- og klovsyge, bluetongue m.fl., for det er fødevaresikkerheden og den offentlige sundhed, der står på spil.
Det er derfor også vigtigt, at der tages hensyn til disse principper i forbindelse med importerede dyr, som det allerede er blevet nævnt i dag. Vi håber, at den nye handlingsplan, som kommissæren netop har nævnt, bliver gennemført så hurtigt som muligt for at forbedre de nuværende mekanismer ved at øge den tekniske og menneskelige støtte, sikre finansiel støtte og øge de planlagte budgetressourcer. Dette spørgsmål bør afklares i dag.
Bastiaan Belder
(NL) Hr. formand! "Forebyggelse er bedre end helbredelse" er Kommissionens motto. Det er jeg fuldstændig enig i. Dens strategi fortjener derfor min støtte. Udgangspunkterne "samarbejde" og "kommunikation" tiltaler mig. Jeg synes også, det er en god idé at arbejde på forenkling og tydeliggørelse af lovgivningen.
Jeg vil især henvise til vaccination, som jeg fuldt ud støtter. Den massive, forebyggende aflivning af sunde dyr skal så vidt muligt undgås. Nederlandske landmænd har tidligere erfaret, hvor gennemgribende sådanne foranstaltninger kan være. Jeg fremhæver opfordringen i Wojciechowski-betænkningen til at træffe foranstaltninger for at undgå, at der skabes handelsbarrierer. Usikkerhed omkring afsætningsmuligheder for produkter fra vaccinerede dyr skal virkelig undgås. Det er derfor meget vigtigt, at myndighederne kommunikerer klart, når det gælder disse produkters uskadelighed. En god vaccinationspolitik står og falder jo med husdyravlernes vilje til at deltage i disse vaccinationsprogrammer.
Dyresundhed og dyrevelfærd er med rette vigtige aspekter for europæiske borgere. Derfor vil jeg gerne opfordre til, at dette også tages op i WTO-regi. Det kan ikke være sådan, at en god strategi undermineres af import fra lande, hvor der ikke gælder de samme forpligtelser, hvad angår dyresundhed og dyrevelfærd, som i EU. Det skader forbrugernes tillid og er uheldigt for husdyravleres og andre direkte involverede personers støtte. Med disse kommentarer kan jeg støtte den foreslåede strategi, og jeg takker ordføreren mange gange for hans betænkning.
Mairead McGuinness
- (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke kommissæren og ordføreren for deres arbejde. Jeg vil gerne, med hensyn til import af fødevarer fra tredjelande, som er blevet nævnt i stort set alle bidrag, sige, at mange EU-producenter reelt føler, at der ses igennem fingre med standarderne for produkter, der er fremstillet uden for EU's grænser. Medmindre vores landbrugere og producenter har tillid til, at EU varetager deres interesser, tror jeg ikke på, at vi vil få deres fulde opbakning til de foranstaltninger, vi træffer inden for EU. Det er et helt grundlæggende punkt. Det har vi allerede berørt. Hvad angår spørgsmålet om produktion af æg fra burhøns, vil denne blive flyttet uden for Europa, medmindre vi kan indarbejde standarder herfor i WTO-forhandlingerne, og vi har endnu ikke nået vores mål på dette punkt.
Hvis vi fortsætter til de spørgsmål, der behandles i betænkningen, så ved vi, at den menneskelige sundhed påvirkes af dyresundheden. 60 % af infektioner hos mennesker stammer fra dyr, ligesom mange nye sygdomme stammer fra dyr. Det er svært at forudsige, men det er noget, vi er nødt til at håndtere, og vi skal have en sammenhængende dyresundhedsstrategi i EU.
Spørgsmålet om biosikkerhed er meget vigtigt, og landbrugerne skal bidrage til at forebygge sygdomme. Men jeg kan give Dem et eksempel: Grævlinger er i henhold til Bernkonventionen en beskyttet dyreart, så hvordan beskytter en landbruger sig selv og sin besætning mod en grævling med tuberkulose, og hvem skal afholde udgifterne, når der opstår problemer? Jeg er foruroliget over at skifte fra udgiftsfordeling til udgiftsflytning, hvis vores bekymring er det budget, vi har til rådighed. Så vi er nødt til at overveje disse særlige spørgsmål med hensyn til bluetongue, fugleinfluenza og mund- og klovsyge, og vi har behov for en streng grænsekontrol og egnede vaccinationsprogrammer. Vi skal virkelig arbejde seriøst med disse foranstaltninger, for problemet er tiltagende.
Hvad angår dyretransport, bør vi basere alle vores foranstaltninger på forskning - god forskning - så vi ikke skaber problemer. Lad os i stedet for at reagere på den emotionelle del af denne debat, læne os op ad forskning, såsom vores barometer. Jeg accepterer ikke, at stort er værre end småt, eller at småt er bedre end stort - jeg mener, at alle dyr, uanset om de er i grupper på 10 eller 100, skal prioriteres.
Pilar Ayuso
- (ES) Hr. formand! Med denne nye dyresundhedsstrategi foreslår Kommissionen en forenkling af lovgivningen ved fastsættelse af en overordnet lov, som omhandler alle sygdommene.
Forenkling er altid en god ting, men ikke, hvis det sker på bekostning af effektiviteten. Men når Kommissionen foreslår, at alle de berørte sektorer skal dele de veterinære omkostninger, og at systemet for fællesskabssamfinansiering af de veterinære foranstaltninger skal revideres, og der skal fastsættes en rangordning af sygdommene i henhold til deres alvor, giver Kommissionen det indtryk, at den er mere interesseret i at opnå besparelser på EU-budgettet end i at gennemføre reelle forbedringer med henblik på udryddelse af dyresygdomme.
Kommissionen bør sørge for, at der findes grænsekontrol og sikre veterinærfonden tilstrækkelig finansiering, for dyresundhed er, som nylige begivenheder har vist, et reelt problem, som forvolder stor økonomisk skade for landene og landbrugerne.
Med hensyn til dyrenes velfærd i forbindelse med transporten mener jeg, at køretøjernes ordentlige indretning er vigtigere end køretidens længde. I denne forbindelser pålægger EU-lovgivningen allerede bestemte krav til bl.a. ventilation, temperatur, maksimal dyretæthed og hviletider, som sikrer nogle ordentlige transportbetingelser, og som reducerer dyrenes stressniveau mest muligt.
Men hvis vi taler om transportbetingelser og transportens varighed, er vi nødt til at inddrage alle dyr, og ikke kun de dyr, der skal slagtes ved rejsens afslutning, og anvende de samme regler for dem alle.
Endelig vil jeg gerne give udtryk for min uenighed med hensyn til kloning af dyr til fremstilling af kød. I dag bør kloning fortsat være en praksis, der er begrænset til forskning og forsøg.
Avril Doyle
- (EN) Hr. formand! I Kommissionens meddelelse fastslås følgende, og jeg citerer: "Dyresundhed betyder ikke kun, at dyrene ikke er syge; begrebet dækker også over den vigtige sammenhæng mellem dyrenes sundhedstilstand og deres velfærd". Som ordfører for maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærmedicinske præparater i animalske levnedsmidler vil jeg gerne understrege, at løsningen på dette kritiske forhold er passende adgang til godkendte veterinærlægemidler, især til hvad vi i Europa kalder veterinærlægemidler til mindre udbredte sygdomme og mindre arter (MUMS). Kommissionen bør gribe dette problem an med det samme.
Tilgængeligheden til et tilstrækkeligt udvalg af veterinærlægemidler til behandling af den lange række af forskellige dyrearter i EU har været en voksende udfordring de seneste to årtier. I løbet af denne periode har forskellige interessenter gjort en betydelig indsats for at håndtere problemet med lægemidlers tilgængelighed. Trods denne indsats er situationen blevet yderligere forringet. Manglen på godkendte lægemidler udgør en reel trussel mod dyresundheden og -velfærden og for forbrugersikkerheden. Det giver også store problemer for dyreejere, landbrugere, dyrlæger og regeringer.
Indvirkningerne omfatter problemer med hensyn til dyresundhed og dyrevelfærd, hvis dyr ikke får behandling eller behandles med ikkegodkendte eller uegnede produkter, og virkninger af zoonotiske sygdomme fra ubehandlede eller ukorrekt behandlede dyr for dyreejere og forbrugere. Der er også finansielle og juridiske virkninger samt handelsvirkninger for de forskellige involverede interessenter, mens manglen på lægemidler kan have en negativ effekt på landområder og landbruget som sådan.
Endvidere har det nuværende tilgængelighedsproblem i EU ikke kun konsekvenser for vores dyrs sundhed og velfærd, Fællesskabets fødevareforsyningssikkerhed og den offentlige sundhed, det underminerer også EU's mulighed for at imødegå Lissabondagsordenen og høste de enorme fordele for europæisk landbrug og akvakultur.
Jeg opfordrer derfor Kommissionen til at forpligte sig til at indarbejde en meget nødvendig revision af direktivet om veterinærlægemidler og til at tackle spørgsmålet om lægemidlers tilgængelighed i dyresundhedsstrategien. Vi bør ikke vente, indtil nye sygdomme når krisestadiet, vi må hurtigt ændre vores lovgivning om veterinærlægemidler, fordi konsekvenserne og omkostningerne forbundet med et omfattende udbrud af sygdomme med stor indvirkning i EU langt ville overstige omkostningerne ved at træffe foranstaltninger nu for at udvikle egnede og tilstrækkeligt tilgængelige ...
(Formanden afbrød taleren.)
Paul Rübig
(DE) Hr. formand, fru kommissær Vassiliou, mine damer og herrer! Ud over Lissabondagsordenen er det naturligvis et af vores mål at leve sundt og længe, og det vil sige spise sundt. Derfor har vi brug for sunde dyr, så vi har det nødvendige grundlag for et langt og sundt liv for os alle.
Derfor tror jeg, det er meget vigtigt, at vi tænker over, hvordan vi kan skabe nye principper på fødevareindustriens område, som helt enkelt også garanterer fødevarernes sikkerhed, som fokuserer på produktionens bæredygtighed og sikrer forbrugervenlige priser. Europa har jo vundet meget netop gennem den internationale handel. Den gennemsnitlige familie i Europa sparer 5.000 euro pr. år og familie som følge af den internationale handel. Denne fordel bør vi bestemt tage hensyn til.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Hr. formand! Den foreslåede EU-dyresundhedsstrategi indeholder veldefinerede udkast. Det er et godt dokument, og princippet om, at "det er bedre at forebygge end at helbrede", er meget korrekt anvendt. Strategien gør opmærksom på en række vigtige problemer såsom: sikring af et højt folkesundheds- og fødevaresikkerhedsniveau, forbedring af dyresundheden ved at forebygge/reducere forekomsten af dyresygdomme, fremme af landbrugspraksis og dyrevelfærd, der forebygger dyresundhedsrelaterede farer og minimerer konsekvenserne for miljøet, samt fremme af økonomisk vækst, samhørighed og konkurrenceevne ved at sikre frie varebevægelser og passende transport af dyr. Der er endvidere gjort opmærksom på, at dyretransport øger sygdomsrisikoen, og vaccinationer er korrekt fremhævet som en af de grundlæggende metoder til at forhindre sygdomme.
Jim Allister
- (EN) Hr. formand! Jeg har tre ting, som jeg gerne hurtigt vil påpege. Jeg må for det første udtrykke bekymring over oprettelsen af retlige rammer for udgiftsfordeling vedrørende større sygdomme. Det ville have været langt bedre og mere rimeligt at bruge nogle af vores traditionelle uudnyttede midler i budgettet på en god sag som denne. Jeg må også indrømme, at en del af min bekymring er, at en retlig ramme sandsynligvis ville give medlemsstaterne betragtelige skønsmæssige beføjelser med hensyn til, hvor meget udgiftsfordeling de ville kræve af de lokale landbrugere. Jeg frygter, at dette, på baggrund af tidligere praksis, ville medføre sanktioner for landbrugere i Det Forenede Kongerige.
For det andet er jeg enig i anmodningen om bistand til landbrugere til at erhverve nyt elektronisk identifikationsudstyr, og jeg ser frem til, at dette bliver muligt under programmet for udvikling i landdistrikterne. For det tredje hilser jeg betænkningens fokus på, at EU-standarderne undermineres af import fra tredjelande, velkommen. Den bekymring, fru kommissær, har aldrig været større end i forbindelse med kommissær Mandelsons uforsvarlige pressen på for at få en WTO-aftale i hus uanset prisen, uden meget hensyn til fremtiden for den nationale fødevareindustri.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand, fru kommissær! I EU lægger vi stor vægt på at have sikre fødevarer af en passende kvalitet. Kvalitetsstandarderne er meget høje. Det er godt, for det handler jo om menneskers sundhed. I Europa har vi et udbygget kvalitetskontrolsystem, kontrollen vedrører hovedsageligt dyrevelfærd.
De dyrevelfærdskrav, som er opstillet for europæiske landmænd, overholdes ofte ikke ved dyreavl uden for EU. En stor del af de importerede fødevarer fremstilles under vilkår, hvor standarderne ikke overholdes. Det krænker konkurrencedygtigheden, og de europæiske landmænd lider ofte tab. Jeg deler ordførerens holdning om, at strategien for dyresundhedsbeskyttelse skal have et længere tidsperspektiv, samt at den skal sikres passende finansieringsmidler.
Androula Vassiliou
Hr. formand! Jeg ønsker at takke Dem alle for Deres meget interessante henstillinger og Deres bidrag. På grund af den meget begrænsede tid, jeg har til rådighed, kan jeg ikke besvare dem alle, men jeg vil gerne kommentere nogle af spørgsmålene.
Før det første, tidsbegrænsningerne. Et parlamentsmedlem bemærkede vores tidsmæssige begrænsninger, men lad mig påpege, at det første forslag - den generelle dyresundhedslovgivning - der træder i kraft, er planlagt til 2010, ikke 2013 som det blev sagt.
Et andet punkt, som flere af parlamentsmedlemmerne henviste til, var dyrs velfærd under transport. Som allerede fastslået foretager vi en konsekvensanalyse, som forhåbentlig ligger klar om få måneder, og derefter, alt afhængig af resultaterne af konsekvensanalysen, beslutter vi det videre forløb vedrørende dyrs velfærd under transport.
Lad mig nu gå over til budgettet. Som følge af Europa-Parlamentets henstilling forventes Kommissionen at udarbejde et detaljeret budget over udgifterne i forbindelse med forskellige handlingsprogrammer. Dette kan ikke gøres inden for rammerne af denne handlingsplan, da det skal gøres i overensstemmelse med de relevante budgetprocedurer. Hensigten er at overveje forslag under midtvejsevalueringen 2009, og Kommissionen vil undersøge mulighederne for at udvide de nuværende midler til veterinærudgifter og gøre brug af andre tilknyttede midler til at finansiere foranstaltninger, der ville have en positiv indvirkning på dyresundheden.
Vaccination er meget udbredt og finansieres på nuværende tidspunkt af Unionen i mange medlemsstater, både hvad angår bluetongue og rabies, men jeg må gøre det klart med hensyn til mund- og klovsyge, hr. Matsakis, at vi ikke støtter vaccination som forebyggende foranstaltning, men i nødstilfælde vil vi dog naturligvis vaccinere.
Endelig vil jeg, som svar til fru Doyle, sige, at der tages højde for problemet med veterinærlægemidler til mindre udbredte sygdomme og mindre arter i handlingsplanen for dyresundhed gennem teknologiplatformprojektet under det syvende forskningsrammeprogram. Jeg har hørt mange interessante kommentarer fra Dem alle, og vi får mulighed for at drøfte disse punkter nærmere i nær fremtid.
Janusz Wojciechowski
ordfører. - (PL) Hr. formand, fru kommissær! Mange tak for alle udsagnene, for den positive modtagelse af betænkningens indhold. Jeg vil gerne omtale to forhold.
Det første berøres i næsten alle indlæg, nemlig de forskellige standarder og behovet for, at personer, der eksporterer dyrevarer til det europæiske marked, skal opfylde de samme krav, som de europæiske producenter. Det er helt åbenlyst. Hele ni af betænkningens 80 stykker er netop helliget dette spørgsmål, og det er vitterlig en stor udfordring. Dette spørgsmål skal virkelig fremsættes meget kraftigt. Dagens forhandling viser det entydigt. Det bør være vores europæiske EU-prioritet at klare denne sag i Verdenshandelsorganisationen. Der må ikke eksistere dobbeltstandarder - her er jeg enig i alle talerne. Det kan ikke accepteres.
Det andet forhold findes i nogle af indlæggene, nemlig transport, og det er især relevant, da vi skal stemme om fru De Langes ændringsforslag i morgen. Jeg vil gerne sige, at jeg som ordfører fuldt ud støtter fru De Langes ændringsforslag, der skal føre til overvejelser om at begrænse transport af levende dyr til ni timer, når dyrene er beregnet til slagtning. Denne sag er diskuteret gennem lang tid i Parlamentet. Jeg støtter begrænsningen af humanitære årsager, da der eksisterer rigtig mange drastiske oplysninger om hvad, der foregår i forbindelse med disse transporter. Der findes også økonomiske hensyn: Nogen betaler jo for disse lange transporter. Hvis man transporterer dyr over lange afstande, lad os f.eks. sige fra Polen til Italien eller fra Litauen til Italien, er det jo forbrugeren, der betaler for det. Som regel betaler landmanden for det - det er jo netop nødvendigt at købe dyrene billigt fra landmændene, for at det kan betale sig at transportere dem så langt. Især landmændene bør derfor ikke frygte begrænsningen, for det tvinger forarbejdningsindustrien til at komme tættere på de steder, hvor dyrene bliver avlet. Jeg synes, at det er i deres interesse. Vi diskuterer prisstigningen på fødevarer. Netop denne meget omkostningsrige, dyre transport er en af årsagerne til prisstigningen på fødevarer. Vi skal virkelig overveje dette meget seriøst.
Jeg vil endnu en gang gerne takke formanden, kommissæren og alle talerne i forhandlingen om denne betænkning.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag den 22. maj 2008.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Elisabeth Jeggle  
skriftlig. - (DE) Jeg hilser Europa-Parlamentets initiativ til at tage intensivt stilling til Kommissionens dyresundhedsstrategi for EU 2007-2013 varmt velkommen. Det er vigtigt med klare krav for både menneskers og dyrs sundhed.
Dyresundhedsstrategiens motto er, at det er bedre at forebygge end at helbrede, og forebyggende vaccinationer er den bedste dyrebeskyttelse. Derfor kræver vi udtrykkeligt, at der fremover bliver tilstrækkelig plads til vaccinationsbeskyttelsen samt tilstrækkelige kontroller ved sygdomsudbrud.
For at sikre forebyggelse af dyresygdomme skal det sikres, at forskning, videnskab og innovation bliver fremmet, og at resultaterne bliver udbredt.
Dyresundhedsstrategien skal omfatte alle dyr i EU. Derfor er det nødvendig med en fælles lovgivning, som er mindre kompliceret, klarere og mere gennemsigtig end det eksisterende regelsæt.
Endelig er biologisk sikkerhed et vigtigt emne i forbindelse med dyresundhedsstrategien, som begynder ved EU's ydre grænser og omfatter alle involverede. Risikoen for at sprede sygdomsfremkaldende organismer gennem import eller medtagelse af dyr fra andre lande til Europa skal minimeres. Her må såvel importører som ferierejsende og forbrugere være sig deres ansvar bevidst. I denne forbindelse er det en vigtig opgave for EU gennem de nødvendige kontroller at sikre, at sundhedsrisikoen for dyr og dermed også for mennesker er så lille som muligt.
Bogusław Rogalski
, skriftlig. - (PL) Dyresundhed er forbundet med menneskers sundhed på grund af muligheden for overførsel af visse sygdomme. Eftersom dyr er levende og sansende væsner er deres beskyttelse og korrekte behandling en af de vigtigste udfordringer for Europas lande. Dyresundhed bliver endnu vigtige, eftersom epidemier med dyresygdomme kan skabe problemer, især i landdistrikterne. For at løse de forskellige problemer i denne sektor er det nødvendigt at koordinere samarbejdet på europæisk samt global plan.
Åbningen af flere grænser, handelen, menneskers mobilitet, den øgede efterspørgsel efter fødevarer samt den globale opvarmning medfører øgede dyresundhedsrisici. Dyrlæger spiller en kæmpe rolle i denne forbindelse. De skal være eksperter og yde specialservice, f.eks. ved planlægning af dyresundhed. Sikring af den biologiske sikkerhed på landbrug, vaccination og videnskabelig forskning er yderligere skridt mod at skabe en skærpet dyrevelfærd. Yderligere et vigtigt spørgsmål, som er værd at fremhæve, er indvirkningen af slagterier, dyretransportvirksomheder og foderleverandører, da de direkte påvirker dyrenes sundhed og værdige behandling.
Man skal skabe en ny strategi og politik på grundlag af en fælles lovramme for dyresundhed i EU, der på behørig vis tager hensyn til standarderne og retningslinjerne i Verdensorganisationen for Dyresundhed. Landmænd, avlere og dyreejere spiller imidlertid en vigtig rolle ved overvågningen og forbedringen af dyresundheden.
Andrzej Tomasz Zapałowski
, skriftlig. - (PL) Hr. formand!
Dagens forhandling har stor betydning, for det handler ikke blot om dyresundhed, men først og fremmest om menneskers sundhed. Dette problem bliver mere og mere alvorligt som følge af den stadig voksende import af kød fra tredjestater. Det er ikke en hemmelighed, at de generelle standarder for behandling og ernæring af dyrene i disse lande markant afviger fra de europæiske.
De nutidige forbrugere har ret til at vide, om de dyr, de spiser, har været fodret med genetisk modificerede planter. Kød skal tydeligt mærkes i denne henseende.
Den bedste metode til at modvirke spredning af sygdomme blandt dyr er at sikre en selvforsynende dyreavl i EU samt at begrænse brugenes størrelse. Avl må ikke være en industri, men først og fremmest en landbrugsaktivitet.
Jeg vil gerne ønske hr. Wojciechowski tillykke med betænkningen.
