Støtteprogram for den audiovisuelle sektor (Media 2007) (forhandling)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er indstilling ved andenbehandling fra Kultur- og Uddannelsesudvalget om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et støtteprogram for den europæiske audiovisuelle sektor (Media 2007) (06233/2/2006 - C6-0271/2006 - 2004/0151 (COD)) (Ordfører: Ruth Hieronymi).
Ruth Hieronymi 
ordfører. - (DE) Hr. formand! Vi forhandler i dag om Media 2007, som er den tredje programgeneration til støtte for den europæiske filmindustri.
Jeg vil gerne takke medlemmerne af Kultur- og Uddannelsesudvalget og fra de rådgivende udvalg for det fremragende samarbejde, men især også kommissær Reding og hendes medarbejdere, som sammen med Parlamentet har forsøgt alt for at bidrage til en positiv videre udvikling for den europæiske audiovisuelle sektor.
For præcis et år siden, den 25. oktober 2005, vedtog vi dette programforslag med stor tilslutning i Parlamentet. Vores mål var at vedtage programmet rettidigt, dvs. tidligt, så det virkelig kunne være til rådighed for filmskaberne i Europa den 1. januar 2007. Desværre var Det Europæiske Råd ikke fremsynet nok til at følge denne tidsplan og gav os først nogle vanskelige finansforhandlinger.
Programmet Media 2007 har samme struktur som de vellykkede tidligere programmer Media og Media Plus. Det dækker uddannelses-, udviklings- og afsætningsområdet i den audiovisuelle sektor, men ikke produktionen. Her ligger kompetencen hos medlemsstaterne. Media-programmet er så vigtigt, fordi den audiovisuelle sektor - som vi alle ved - er en af de hurtigst voksende sektorer ikke bare i Europa, men i hele verden. Hvis Europa vil kunne følge med, må det udstikke den rette kurs.
Media-programmet giver svar på to centrale problemer på det europæiske audiovisuelle marked. Det ene er opsplitningen af markedet især på grund af vores kulturelle, sproglige og nationale mangfoldighed. Det er en rigdom, en af Europas vigtigste rigdomme, men det er samtidig en stor udfordring for markedsudviklingen. For det andet lider det audiovisuelle marked i Europa under en kronisk mangel på kapital. Media-programmet er et godt svar på disse udfordringer.
90 % af alle grænseoverskridende film i Europa har fået støtte fra Media-programmet, og hver euro, der bliver investeret via Media-programmet, trækker 20 euro med sig i følgeinvesteringer. På denne baggrund var det derfor meget vigtigt, at Kommissionen og især fru kommissær Reding har arbejdet for at få indført en tilstrækkelig EU-støtte og foreslog et beløb på 1 milliard euro. Desværre lykkedes det ikke at få dette beløb igennem under forhandlingerne med Rådet, det blev skåret ned til 671 millioner euro. Dermed får vi kun status quo og ingen videreudvikling.
Alligevel er der tre prioriteter i det nye program. Det er for det første digitalisering, for det andet stærkere samarbejde på alle niveauer, og for det tredje bedre adgang til finansieringsinstitutter, som har specialiseret sig i filmstøtte. Samlet kan jeg kun sige, at vi udtrykkeligt går ind for en hurtig start på programmet, en positiv gennemførelse og næste gang også for en forhåbentlig mere tilstrækkelig finansiering.
Viviane Reding
medlem af Kommissionen. - (FR) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg ved, at Parlamentet som helhed ligesom jeg er glad for Media-programmet, et program, der har bevist sit værd, og som har ledsaget den europæiske audiovisuelle sektor siden dets gennemførelse. Vi er nu nået til fjerde generation af programmet, og det forhold, at vi har holdt os til den oprindelige struktur og samtidig innoveret på specifikke punkter, der hænger sammen med de teknologiske fremskridt, viser, at programmet har bevist sit værd, at det er betydningsfuldt, at det er blevet enstemmigt anerkendt af fagfolk, og at det er væsentligt for vores audiovisuelle udvikling og arvs fremtid.
Jeg glæder mig over Parlamentets konstante støtte og navnlig over den uforbeholdne konstruktive støtte fra Parlamentets ordfører, fru Hieronymi. Indstillingen ved andenbehandling er et nyt skridt fremad mod hurtig iværksættelse af programmet i 2007. Parlamentet har gjort sit arbejde, og nu skal de sidste afgørelser træffes i Rådet. Jeg håber, at vi således fra næste år gnidningsløst og uden at skabe et tomrum kan lade den audiovisuelle sektors fagfolk nyde godt af denne støtte, som er strengt nødvendig af flere grunde. For det første for at bevare den kulturelle mangfoldighed i Europa, dernæst for at skabe flere europæiske værker og til sidst for at sikre en sund indholdsindustri. Hvad mig angår, vil jeg som tidligere befordre vedtagelsen af denne afgørelse, som bliver en afgørende etape for den europæiske audiovisuelle sektors fremtid.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
for PPE-DE-Gruppen. - (EL) Hr. formand! Europa-Parlamentets forslag om den fælles holdning om vedtagelse af afgørelsen om iværksættelse af et støtteprogram for den europæiske audiovisuelle sektor er resultat af mange menneskers personlige vedholdenhed og systematiske indsats, navnlig ordføreren, Ruth Hieronymi, som jeg i egenskab af ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling specielt gerne vil rose, og ligeledes primus motor bag Media-programmerne, kommissær Reding.
I samarbejde med Kommissionen og Rådet er vi nået frem til den endelige udformning af teksten til Media-programmet for 2007-2013, som tilfører udviklingen af den europæiske audiovisuelle sektor en særlig merværdi. Ud over dens økonomiske fordele og betydning samt dens forventede bidrag til beskæftigelsesvæksten i EU og udviklingen af den audiovisuelle industris konkurrenceevne har denne sektor også en særlig social og kulturel værdi.
Den audiovisuelle sektor har i dag store muligheder for at bekæmpe stereotype opfattelser af kønnene og skabe holdninger og adfærd i de europæiske samfund, der bygger på traditioner, uforanderlige værdier og respekt for det enkelte menneskes værdighed og særegenhed.
Takket være Europa-Parlamentets bidrag til styrkelsen af før-produktionsfasen og efter-produktionsfasen hos flertallet af de europæiske audiovisuelle producenter vil det nye Media 2007 fortsætte med at bevise den betydning, de har, når det gælder fremme af den kulturelle dialog og den sproglige og kulturelle arv.
Vi håber også, at vi inden for rammerne af den globaliserede konkurrenceevne og de strategiske mål fra Lissabon vil komme til at se en europæisk industri, som er respekteret og har et stærkt og differentieret indhold, hvorved den kan fremhæve og gøre de europæiske værdier tilgængelige ved at lægge større vægt på fremme af de mindre sprog ...
(Formanden afbrød taleren)
Marianne Mikko
for PSE-Gruppen. - (ET) Hr. formand, mine damer og herrer! Først vil jeg gerne endnu en gang lykønske ordføreren fru Hieronymi, som så dygtigt har gjort Media 2007 til et fremragende dokument til støtte for den europæiske filmindustri.
Jeg er glad, men også bekymret - glad for, at støtten til digitalisering er blevet en central del af Media 2007, men bekymret over, at den europæiske filmindustri med det nuværende finansieringsniveau ikke vil være konkurrencedygtig.
Digitalisering er en udfordring, som den europæiske audiovisuelle sektor har brug for for at udvikle sin innovationsevne. Digitalisering kunne blive et effektivt middel til at overvinde opdelingen af det europæiske marked.
Jeg vil gerne takke Kommissionen, Rådet og alle de medlemmer, som støttede mine holdninger som skyggeordfører. Med hensyn til den aktuelle situation har andelen af amerikanske produktioner på europæiske tv-stationer endnu en gang nået rekordhøje niveauer. Hollywood regerer også i vores biografer.
Der var engang, hvor biograferne tilhørte Fassbinder og den nye franske bølge. Senere tilhørte de Kaurismäki og Dogme-gruppen. Nu vil det intelligente europæiske publikum se asiatiske filmproduktioner.
Jeg ved, at fremkomsten af fremragende filmskabere i høj grad afhænger af tilfældighedernes spil. Den aktuelle underfinansiering betyder, at det næste europæiske filmgeni måske rejser til Amerika for at arbejde eller måske vælger en helt anden branche.
Medier er ikke kun en industri. Medier er et middel til at skabe identitet, og fordi EU ikke kan fungere uden europæisk identitet, vil jeg gerne endnu en gang understrege, hvor vigtigt det er, at vi støtter vores filmindustri.
Jeg vil gerne takke Dem alle for Deres arbejde, men jeg må slutte med at sige, at det, der er opnået på finansieringsområdet er under det niveau, det var på, da vi indledte arbejdet. Derfor synes jeg, det er synd for Europa.
Alfonso Andria
Hr. formand, mine damer og herrer, fru kommissær! Allerede ved førstebehandlingen for et år siden satte vi pris på ordførerens glimrende arbejde, og i dag vil jeg gerne lykønske hende igen med hendes seneste arbejde. I september drøftede fru Hieronymi, jeg og andre parlamentsmedlemmer i øvrigt disse spørgsmål med medlemmer af den italienske regering og nogle af denne sektors virksomheder under en lang og interessant debat i forbindelse med den 57. udgave af den prestigefyldte filmfestival i Venedig.
Vi ved, at man er bagud. Europa-Parlamentet har på en meget ansvarsfuld måde gjort en særdeles hurtig indsats og forelægger i dag for plenarforsamlingen den endelige tekst til betænkningen om Media-programmet, der naturligvis er blevet væsentligt forbedret, idet ressourcerne i højere grad er tilgængelige for de potentielle modtagere, samarbejdet med de andre EU-programmer for undervisning, uddannelse og forskning er blevet styrket, og adgangen til lån for den audiovisuelle sektor er blevet forbedret, så man afhjælper den kroniske underinvestering i denne sektor.
Desuden udgør brugen af ny teknologi et uundgåeligt skridt på vejen til en rationalisering af omkostningerne og den heraf følgende konkurrenceevne. Derfor foreslår jeg, at Kommissionen sørger for en evaluering af de pilotprojekter, der gennemføres, og for at udbrede erfaringerne med dem, når de har været en succes.
Til sidst vil jeg genfremsætte det forslag, som jeg stillede her i Parlamentet sidste år med hensyn til betænkningen om bevarelsen af filmarven, nemlig at der oprettes et tematisk europæisk filmarkiv, som sikrer en nøje udvælgelse af filmværker, der vedrører historiske begivenheder og begivenheder, der har at gøre med udviklingen af fællesskabsprojekter.
Helga Trüpel
for Verts/ALE-Gruppen. - (DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Også jeg vil gerne begynde med at takke Ruth Hieronymi varmt for hendes arbejde og fru kommissær Reding for det gode samarbejde.
I vores mediepolitik drejer det sig om at videreudvikle den europæiske films specifikke æstetiske sprog. Det hører til hjertestykket i vores kulturelle selvforståelse at kæmpe mod Hollywoods dominans og vise vores egne, mangfoldige, europæisk prægede film og skabe mulighed for, at de kan produceres og distribueres. Vi ved, at den audiovisuelle industri også er yderst vigtig for Lissabon-strategien og for Europas økonomiske udvikling. Det er imidlertid ikke kun et økonomisk spørgsmål, men også i høj grad et kulturpolitisk spørgsmål samt et spørgsmål om kulturel identitet og kulturel mangfoldighed.
Jeg er enig med de foregående talere i, at kapitaliseringen er for lav, og at vi har brug for en hurtig start og større finansielle midler til vores medieprogram.
Seán Ó Neachtain
Hr. formand! Jeg vil også gerne komplimentere ordføreren, fru Hieronymi, for hendes arbejde, og fru Reding for hendes, til støtte for dette program.
Jeg støtter fortsættelsen af Media-programmet for perioden 2007-2013. Vi må huske, at efterhånden som Europa bliver tættere integreret, er det meget vigtigt, at vi søger at beskytte og fremme vores kulturelle og sproglige mangfoldighed inden for selve EU. Vi må altid huske, at Europas mangfoldighed er dets største styrke. Det væsentlige ved Media-programmet er, at det vil hjælpe med til at udvikle den audiovisuelle sektor i Europa i de kommende seks år.
Ændringsforslag fra Parlamentet har sikret, at man erkender betydningen af europæisk film under Media-programmet, når det gælder dialog mellem kulturerne, sproglig og kulturel mangfoldighed og ikkediskrimination.
Thomas Wise
Hr. formand! Dette forslag har været endnu et vigtigt element i forsøget på at pådutte en intetanende offentlighed EU's idealer og censur. Det drejer sig mindre om støtte til erhvervslivet i EU og mere om at beskytte det mod konkurrence udefra i den virkelige verden.
Jeg må spørge, hvorfor er dette forslag nødvendigt? Nå ja, måske fordi EU ved at gennemføre et sådant program kan udnytte endnu et område, hvor budskabet kan videregives til folk, der ikke vil tro eller overveje muligheden af, at de bliver manipuleret. Jeg citerer: "Det skal understreges, at ... Media-programmet nu (indeholder) langt klarere referencer til europæisk films betydning for den tværkulturelle dialog." Men her ses helt bort fra den større interkulturelle dialog mellem de forskellige europæiske kulturer og dem, der er i resten af verden, f.eks. i Indien. Ikke alene det, men hvert eneste aspekt af denne betænkning fremfører endnu et forsøg på indblanding i erhvervsmæssige aktiviteter.
Vi får at vide, at programmet vil koste 671 millioner euro. Vi ved også, at den der betaler musikken bestemmer melodien. Men hvor er den ekstra værdi? Hvem har fordel af det? Der ses bort fra, hvad folk kunne have lyst til at se, hvis de havde valgfrihed. Men EU vil have fordel af det ved at forvride markedet i borgernes bevidsthed. Åh ja, EU's borgere, disse stakkels mennesker, som er blevet påtvunget EU-borgerskabet, som det er umuligt at slippe for!
Tadeusz Zwiefka
(PL) Hr. formand! Jeg vil gerne indlede med at takke ordføreren for hendes fremragende arbejde. Som vi alle ved, er den audiovisuelle sektor en meget vigtig del af vores økonomi. Over 1 million mennesker er ansat i den. Denne sektor spiller også en afgørende social og kulturel rolle, for næsten alle europæiske husholdninger har et fjernsyn.
Desværre, og det smerter mig at sige det, udgør film produceret i Europa kun 26 % af det europæiske filmmarked, i forhold til 71 %, som er amerikanske produktioner. Jeg er ikke enig med den foregående taler i, at der er en form for kraft involveret her. Det påhviler i høj grad os at give det europæiske publikum et valg. Det skal imidlertid være et valg, som omfatter europæiske produktioner af god kvalitet, for de procentsatser, jeg netop nævnte, afspejler bestemt ikke kvaliteten af de film, vi har mulighed for at se. Derfor må man håbe, at Media 2007 vil bidrage til at genoprette balancen.
Det er et ædelt mål at styrke den europæiske kulturelle mangfoldighed og den europæiske filmproduktion, men det kan kun nås, hvis man samtidig styrker konkurrenceevnen for den europæiske audiovisuelle sektor. Det er klart, at digitalisering er en måde at bekæmpe fragmenteringen og underinvesteringen i det europæiske filmmarked på, men hvad der virkelig er brug for, er et bedre distributionssystem på det europæiske marked og også på de internationale markeder. I dag gør det teknologiske fremskridt i form af digitale tjenester det lettere at sprede europæiske audiovisuelle produkter. Imidlertid betyder de manglende private investeringer, især i forbindelse med finansiering af foretagender i den audiovisuelle sfære, at Media 2007 ikke kan gennemføres fuldt ud. Det nuværende tilbud om kredit til audiovisuelle produktioner er utilstrækkeligt, især med hensyn til film, som skabes af små og mellemstore producenter. Det samme gælder for bevillingerne til unge filmskabere.
Jeg har tillid til, at Media 2007 ikke vil gå til spilde.
Nikolaos Sifunakis
(EL) Hr. formand, fru kommissær! I dag er en meget vigtig dag for Kultur- og Uddannelsesudvalget, da betænkningerne udarbejdet af fru Hieronymi, hr. Graça Moura, fru Gröner, fru Pack og hr. Takkula om det flerårige program for den audiovisuelle sektor, kultur, ungdom, uddannelse og EU-statsborgerskab fremlægges til endelig godkendelse i plenum. Og alle vores kolleger i udvalget fortjener ros.
Selv om programmerne er blevet forsinket, fordi det var svært at nå til enighed om de finansielle perspektiver, tror vi, at de - ganske vist utilstrækkelige - midler, der vil være til rådighed, vil betyde, at programmerne fortsat kan yde et bidrag.
Især kan Media-programmet spille en vigtig rolle i forbedringen af den europæiske filmindustris konkurrenceevne ved at yde økonomisk støtte til udvikling af audiovisuelle værker, uddannelse af professionelle på området samt støtte formidlingen og distributionen af europæiske værker. Og her må vi også fremhæve fru Redings indsats.
Udvikling og fremme af europæiske film er af afgørende betydning, hvis vi skal bevare den kulturelle mangfoldighed, den økonomiske vækst og beskæftigelsen. Desværre er den store rigdom i Europas sproglige og kulturelle mangfoldighed også årsagen til et større strukturelt problem på det audiovisuelle marked. Jeg tænker her på den store opsplitning af de nationale markeder, som forhindrer den europæiske filmindustri i at vinde en større del af det europæiske og globale marked.
Media 2007 bør bidrage til at skabe større udveksling over grænserne af europæiske værker.
Bernat Joan i Marí
(EN) Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne komplimentere og takke fru Hieronymi for hendes udmærkede arbejde og fru Reding for den holdning, hun har indtaget.
Jeg mener, det er meget vigtigt at støtte den audiovisuelle sektor og europæisk film for at sikre diversitet og mangfoldighed i Europa, og at arbejde hen imod de vigtigste mål for EU. Jeg mener, at det også er meget vigtigt for truede kulturer, for statsløse nationers sprog, for mindretalssprog osv. Henvisningen i betænkningen til det regionale og lokale niveau er meget vigtig, for herved fokuseres på nødvendigheden af virkelig diversitet i EU. Det er en stor hjælp. Vi må også støtte uafhængige producenter for at berige den audiovisuelle produktion og bringe den mere på linje med virkeligheden og med europæisk kultur.
Georgios Karatzaferis
(EL) Hr. formand, hvis man befinder sig i et hvilket som helst EU-land og ser fjernsyn, bortset fra nyheder, ville man tro, at man befandt sig i det amerikanske samfund. Det er den amerikanske kultur, der hersker. Denne frastødende kultur med vold, kriminalitet, voldtægt m.m., som uden videre kommer ind i vores hjem. Vi er nødt til at beskytte den europæiske familie mod denne kultur, som ikke passer til os. Derfor er der ingen tvivl om, at vi skal støtte europæisk film, vi skal støtte kultur og civilisation på dette kontinent, men jeg er meget bange for, at de metoder, der foreslås i betænkningen, er for svage.
Tv er sprængfarligt i hænderne på dem, der kontrollerer det. Det giver dem den næring, de vil have. Jeg kan minde Dem om Euro News, der finansieres af os, og som for et stykke tid siden sagde, at alle italienere var med i mafiaen, på grund af noget, der var sket inden for fodbold. Euro News fører også sin egen politik ved at tale om "Makedonien" i modsætning til EU, som kalder landet Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.
Det drejer sig derfor om, at vi skal støtte økonomisk, men samtidig skal vi også kontrollere, hvor pengene går hen, og hvordan de bliver brugt. Det er et vigtigt anliggende, hvis vi vil have succes inden for et aktuelt spørgsmål, for det skaber holdninger. Naturligvis skal medlemsstaternes historie også styrkes. Jeg kender ikke Polens historie, ligesom polakken ikke kender Grækenlands historie. Vi er nu i samme familie, og vi skal kende hinandens oprindelse. Vide, hvem vi er, og hvor vi vil hen. Dette bør derfor støttes, og forhåbentlig bliver der også sørget for det, men der skal mod til i stedet for den måde, vi behandler tingene på i dag.
Viviane Reding
medlem af Kommissionen. - (FR) Hr. formand! Jeg vil endnu en gang gerne takke Parlamentet og frem for alt Kultur- og Uddannelsesudvalget, dets formand og dets ordfører for deres værdifulde hjælp i den europæiske kreativitets og cinematografiske mangfoldigheds interesse.
Jeg er enig med de af Parlamentets medlemmer, der bekymrer sig over, at finansieringen desværre ikke er på højde med vores ambitioner. Vi har ikke fået den finansiering, vi anmodede om. Det beklager jeg, men det er en kendsgerning. Vi skal derfor sørge for, at det nye program, som har fået tildelt færre midler, giver anledning til at nulstille tællerne og koncentrere sig om de aktioner, der har en reel europæisk merværdi, og anmode de nationale regeringer om at påtage sig ansvaret for de øvrige aktioner.
Som ordføreren allerede har forklaret det så godt, bliver vi således ved de aktioner, der har bevist deres værd gennem årene. Vi tilføjer imidlertid også f.eks. støtte til bestillings-tv, som bliver en prioritet. Vi vil i øvrigt støtte digitaliseringen, som er en enestående mulighed for især de europæiske værkers frie bevægelighed, og vi vil skærpe støtten til distributionssektoren for at skabe de nødvendige synergier i forbindelse med onlinefilm. Vi vil endvidere iværksætte en ny aktion, som består i at støtte europæiske films tilstedeværelse på de nye markeder på andre kontinenter. Det var de vigtigste elementer i dette initiativ, som der stort set hersker enighed om i Parlamentet, Ministerrådet og også i industrien. Jeg vil gerne sige Parlamentet tak for hjælpen, en hjælp, som uden for vil blive opfattet af såvel publikum som de audiovisuelle producenter.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen kl. 12.00.
