Krepitev boja proti neprijavljenemu delu (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospoda Piera Antonia Panzerija v imenu Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o krepitvi boja proti neprijavljenemu delu.
Pier Antonio Panzeri
poročevalec. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, precej kratek bom, saj kaže, da postaja precej pozno.
Seveda se zahvaljujem odborom, ki so izrazili mnenje, in poročevalcem v senci, s katerimi smo delali preteklih nekaj mesecev. Deloma smo lahko zaradi njihovega prispevka izdelali besedilo, ki ga je lahko podprla velika večina v Odboru za zaposlovanje in socialne zadeve.
Pokazali smo, da je treba boj proti neprijavljenemu deli obravnavati kot problem, ki vpliva na vse države, in da mora Evropa, če želi doseči cilje Lizbonske pogodbe, stopiti v ta boj.
V besedilu so nekateri odstavki, ki so bili sprejeti in za katere menim, da so ključnega pomena v vprašanju kot je neprijavljeno delo, ki se pojavlja v tako velikem obsegu: govorimo o približno 20 % evropskega bruto domačega proizvoda. To pomeni, da je razširjena nezakonitost, ki je ne smemo dopuščati, ker ustvarja močno izkrivljanje konkurence med podjetji in ozemlji in zaradi tega so delo in delavci manj varni.
Zaradi tega je edino pravilno, da pozornost pritegnemo k temu problemu, ker je potrebno večje zavedanje dejstva, da je zelo verjetno, da bo neuspeh resnega boja proti neprijavljenemu delu ustvaril te probleme in hkrati v veliki meri oslabil sisteme socialne varnosti v Evropi v bližnji prihodnosti.
Ti preudarki so bili izhodiščna točka, da se ta predlog predloži Parlamentu. Kakor sem povedal, ima to poročilo ključne točke, ki bi lahko, če se jim bo zavezala tudi Komisija, prinesle pozitivne rezultate in predloge, ki menimo, da so uporabni. Mislim, da lahko rečem, da je Evropski parlament prispeval svoj del. Sedaj je od drugih institucij odvisno, da opravijo svoje delo, da bomo lahko dosegli cilje boja proti neprijavljenemu delu.
Vladimír Špidla
član Komisije. - (CS) Gospe in gospodje, najprej bi se rad zahvalil poročevalcu in povedal nekaj besed o številnih vprašanjih, ki so izpostavljena v poročilu. Dejstvo je, da postaja neprijavljeno delo vse bolj pojav na čezmejnem področju, kakor navaja Komisija v svoji Zeleni knjigi o posodobitvi delovnega prava. Zato je temu vprašanju nujno posvetiti pozornost. Po našem mnenju sta ustanovitev skupine strokovnjakov pa tudi razvoj sistema za izmenjavo informacij med organi za socialno varnost, kot so inšpektorati za delo, pomembna koraka "glede ustanovitve trajne strukture Skupnosti za čezmejno sodelovanje", kakor je predlagano v odstavku 53.
Vsi se strinjamo, da so za rešitev problema neprijavljenega dela potrebna večja prizadevanja. Vendar pa mislim, da so na splošno najprimernejši in najbolj upravičeni koraki tisti, ki se sprejmejo na ravni držav članic. Naše raziskave so pokazale, da se neprijavljeno delo v državah članicah od države do države razlikuje. Posledično ukrepanja na ravni Skupnosti ne bi smeli imeti za neposredno prednostno nalogo. Poročilo vsebuje predlog o "paktu za prijavo neprijavljenega", ki omogoča bolj sproščeno začasno zakonodajo, ki bo spodbudila regularizacijo neprijavljenega dela. Čeprav je to dobra zamisel, bi morale po našem mnenju države članice ukrepati skupaj s socialnimi partnerji, ki svoje neprijavljeno delo prav tako vključujejo med prednostne naloge po Evropi. Komisija bi imela pooblastila za podporo njihovih pobud preko kampanj, financiranih s strani programa PROGRESS ali preko strukturnih skladov.
Glede poziva za predlog okvirnih predpisov za ureditev statusa zakoncev ali družinskih članov, ki pomagajo v družinskih podjetjih, z veseljem povem, da je Komisija nedavno sprejela predlog za direktivo o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki bo nadomestila Direktivo 86/613/EGS in zagotovila, da bodo zakonci ali družinski člani, ki pomagajo v družinskih podjetjih, uživali enako raven zaščite kot samozaposleni delavci.
V okviru programa PROGRESS Komisija še razvija orodja in metode za boljše ocenjevanje in spremljanje neprijavljenega dela in opredeljuje ter izmenjuje dobre prakse, ki že obstajajo na ravni EU. Več poudarka polagamo na izmenjavo dobrih praks in upamo, da bomo na ta način pridobili izkušnje, ki so potrebne, da bomo lahko čim prej predlagali pilotni projekt, ki bo v interesu čim več držav članic.
Ne bom se poglabljal v vprašanje nezakonitega priseljevanja in predloga za sankcije zoper državljane tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v Uniji. Priznavamo zaskrbljenost, izraženo v poročilu, glede ravnanja z žrtvami nezakonitega zaposlovanja in glede ravni odgovornosti podjetij, prav tako pa to upoštevamo v naših razpravah s Svetom. Komisija je izredno zadovoljna, da ima za svoja prizadevanja podporo Evropskega parlamenta, da bi odpravila prehodne določbe, ki omejujejo mobilnost delavcev iz držav članic.
V zaključek bi rad povedal, da bo to izredno konstruktivno poročilo dalo Komisiji in Svetu novo energijo, da bosta poskrbela, da bo boj proti neprijavljenemu delu vidnejši in da se bodo naši ustrezni cilji povečali.
Predsednik
S tem se razprava zaključi.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 142)
Louis Grech  
v pisni obliki. - Neprijavljeno delo pomeni izkoriščanje delavcev, izkrivljanje delovnih trgov in zagotavljanje nepoštene konkurenčne prednosti brezvestnim delodajalcem, kar vodi do sive ekonomije na nizki ravni.
Eno območje, ki zajema neprijavljeno delo, je najti med nezakonitimi/nerednimi priseljenci v številnih državah članicah Unije.
To nezakonito prekupčevanje poceni delovne sile zelo hitro raste. Raslo naj bi še naprej, ker nezakoniti priseljenci potrebujejo denar in se hkrati bojijo prijaviti kršilce, ker jih je strah, da jih bodo oblasti izgnale iz države. Cenim dejstvo, da nekatere države članice sprejemajo številne ukrepe za odpravo te sramotne zlorabe zakona, a na splošno ni preveč impresivnih poročil o uspehih na tem področju. EU in države članice morajo uskladiti svoja prizadevanja in uzakoniti več zakonodaje z namenom, da sprejmejo resne kaznive ukrepe proti kršiteljem.
Razpoložljivost nezakonitih delavcev in kultura dela na črno, nejasna zakonodaja, brezvestni zakonodajalci, finančna in gospodarska kriza in vse manjša dobičkonosnost so razlogi za veliko privlačnost vsega tega za namene izkoriščevalskih praks.
Ona Juknevičien 
Evropska unija (EU) ima še naprej obsežen trg neprijavljene delovne sile. S prostim pretokom delavcev v EU se je povečalo število primerov neprijavljenega dela. To je neugodno tako za ljudi, ki nezakonito delajo, kot tudi za finance držav. Nezakonito delo ovira delovanje notranjega trga in preprečuje učinkovito konkurenco. Ljudi, ki delajo nezakonito, pogosto izkoriščajo njihovi delodajalci, nimajo pravice koristiti socialnega varstva ali zdravstvenih storitev. Takšni primeri so predvsem pogosti v državah članicah, ki še naprej uporabljajo prehodne ukrepe, ki omejujejo prosti pretok delavcev iz novih držav članic. Te omejitve spodbujajo prakso neprijavljenega dela in bi jih bilo treba zato čim prej odpraviti.
Obžalovanja vredno in neopravičljivo je, da ima EU svoje državljane za nemočne talce te neprimerne politike. Med intervjuji z litvanskimi izseljenci, ki delajo v tujini, je pogosto mogoče slišati pritožbe o delodajalcih, ki izkoriščajo njihovo slabo poznavanje zakonodaje in pomanjkanje jezikovnega znanja in jim pogosto ne plačajo njihovega dela. Po mojem mnenju bi morala EU sprejeti odločne in dokončne ukrepe za reševanje neprijavljenega dela. Trenutno imajo delodajalci, ki uporabljajo neprijavljeno delo, malo odgovornosti; pogosto se izmuznejo s plačilom neznatnih glob, ki jih ne odvračajo od najema neprijavljenih delavcev.
Po mojem mnenju bi bile bolj učinkovite sankcije, ki imajo neposreden vpliv na gospodarske interese delodajalca, kot je prekinitev ali ukinitev njihovih poslovnih licenc, s čimer bi jim preprečili koristi dostopa do sredstev držav članic ali EU. To bi zmanjšalo neprijavljeno delo ali pa ga v celoti odpravilo.
Katalin Lévai  
v pisni obliki. - (HU) Raziskava Evrobarometra ob koncu leta 2007 je pokazala, da je 5 % državljanov Evropske unije, ki so sposobni za delo (19,7 milijonov oseb od 392,9 milijonov prebivalcev EU), priznalo nezakonito delo. V nekaterih državah članicah je raven neprijavljenega dela dosegla ali presegla 20 % BDP. Neprijavljeno delo je dejavnik s trajnimi negativnimi gospodarskimi učinki na evropskem trgu dela, začarani krog, iz katerega zelo težko pridejo zaposleni in delodajalci.
Področja, ki so tu najbolj pod prizadeta, so kmetijstvo, gradbeništvo, vzdrževanje hiš, hotelske in turistične storitve, kjer so tipične negotovost in neugodne plače. Zaradi tega posodabljanje delovnih standardov in standardov za zaposlovanje ter nadzor črnega trga ne morejo ostati na ravni gole hipoteze, ampak jih morajo sprejeti države članice. Predlagam, da bi morala Komisija pripraviti osnutek strategije Evropske unije za boj proti črnemu trgu in nositi velik del dela na področju nadzora zaposlovanja in socialnega nadzora. Države članice morajo slediti reformam davčnih režimov in režimov socialnega varstva ter s tem znižati zatiralno davčno breme za delovno silo.
Da bodo lahko gospodinjstva kupovala storitve po nižjih cenah, se predlaga bone službe EU, ki bi zagotovili plačilo tako socialnih prispevkov kot tudi davkov. Vendar pa je za boj proti neprijavljenemu delu temeljni pogoj, da države članice odprejo svoje trge dela za medsebojne delodajalce, saj delno omejevanje na teh področjih spodbuja oblikovanje regionalnih neenakosti pa tudi razhajanje z načeli EU in evropskim pristopom.
Sirpa Pietikäinen  
v pisni obliki. - (FI) Gospod predsednik, gospe in gospodje, rada bi se zahvalila gospodu Panzeriju za njegovo odlično poročilo o učinkovitejšem preprečevanju neprijavljenega dela v EU.
Po navedbah v poročilu predstavlja neprijavljeno delo do 20 % BDP nekaterih držav članic. Predvsem v teh državah, pa tudi v vseh drugih državah EU je neprijavljeno delo problem za gospodarstvo države, hkrati pa krši tudi pravico zaposlenih do človeškega dela.
EU je s svojo agendo predana ciljem za "dostojno delo", kar pa se v praktičnem smislu ne bo izvajalo, razen če bomo imeli učinkovit nadzor in jasen sistem pravil. Slabi delovni pogoji in neobstoječi pogoji zaposlovanja delavcev migrantov, ki opravljajo neprijavljeno delo, so ustvarili novo obliko socialnega suženjstva v Evropi.
Da bi izkoreninili neprijavljeno delovno silo, lahko uporabljamo palico in korenček. Obstajati bi moralo več kontrol za omogočanje hitrejšega posredovanja v primerih morebitnih zlorab, kot je to mogoče zdaj. Sindikalno gibanje ima pomembno vlogo kot nekdo, ki predlaga, spremlja in krepi pošteno igro v poklicnem življenju. Nacionalne informacijske kampanje za tuje delavce so način, kako omogočiti, da se bodo delavci bolje zavedali pravil zaposlovanja v vsaki državi.
Res je, da se problema neprijavljene delovne sile ne bomo rešili le z ureditvijo. Poštena igra pri zaposlovanju, dostojna plača in ustrezne ravni socialnega varstva morajo biti zagotovljeni v vsaki državi EU pa tudi po svetu. Ljudje morajo imeti priložnost zaslužiti dostojen vsakdanji kruh in uživati osnovno socialno varnost ne glede na to, v kateri državi živijo.
Rovana Plumb  
v pisni obliki. - (RO) Neprijavljeno delo je pojav, s katerim se srečujejo vse države članice EU in tudi zaskrbljujoča lastnost Evropskega gospodarskega trga, ki je v nasprotju z načeli prožne varnosti.
Boj proti neprijavljenemu delu je nekako podoben dvoboju med Microsoftom in hekerji. Bolj so inovativne naše metode za boj proti neprijavljenemu delu, učinkovitejše postajajo zvijače, ki jih uporabljajo delodajalci. Najboljši primer tega pa je pojav "sive ekonomije", ko bi delodajalci raje vstopili v delovno razmerje za minimalne zagotovljene plače, preostali denar do resničnega zneska pa bi se plačal brez uporabe zakonitih oblik plačila.
V Romuniji je postal ta pojav vse obsežnejši in trenutno predstavlja siva ekonomija 20 - 50 % vseh zaposlitev. Zaskrbljujoče dejstvo je, da se sedaj , če so bila na začetku uporabniki te metode mala podjetja, znana imena izogibajo plačilu davkov in prispevkov za socialno varstvo, posledica tega pa je nizka pokojnina za zaposlenega, kar ga bo približalo pragu revščine.
Te vidike sem poudarila, ker mora prihodnja strategija za boj proti neprijavljenemu delu, kot je omenjeno v poročilu, upoštevati posebne razmere v posameznih državah članicah. Potrebujemo poenoten evropski pristop in učinkovito sodelovanje med vladnimi agencijami, inšpektorati za delo in socialnimi partnerji.
