Sistemi zajamčenih vlog (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo Christiana Ehlerja v imenu odbora za ekonomske in monetarne zadeve o sistemih zajamčenih vlog.
Christian Ehler
poročevalec. - (DE) Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, veseli me, da vam danes lahko predstavim poročilo, ki ga je soglasno sprejel odbor za ekonomske in monetarne zadeve. Pred glasovanjem v odboru smo o prihodnosti sistemov zajamčenih vlog veliko razpravljali, zlasti v smislu posameznih sedanjih regionalnih težav in nedavne krize na nepremičninskem trgu Združenih narodov.
Konec leta 2006 je Komisija predstavila sporočilo, ki vključuje pregled direktive o sistemih zajamčenih vlog iz leta 1994. Pred pripravo osnutka sporočila je Komisija vodila posvetovalni postopek. Na podlagi empiričnih ugotovitev lahko zaključimo, da so bili cilji direktive v glavnem doseženi in da zdaj zakonsko posredovanje ni potrebno.
Ker so strukture finančnega trga vse bolj čezmejne, se je treba bolj osredotočiti na vprašanje sodelovanja med različnimi sistemi zajamčenih vlog v Evropi. Komisija je v svojem sporočilu opredelila območja, na katerih bi lahko ukrepi samoregulacije ali drugačno obravnavanje zakonodajnih podlag omogočili nadaljnje izboljšave, ki so v interesu potrošnikov.
Menim, da je treba s takšnim pristopom nadaljevati. Verjamemo, da ima postopek dinamične razprave, ki vključuje Komisijo, države članice in EFDI - Evropski forum zavarovateljev vlog, zelo učinkovito vlogo pri tem, da nam omogoča, da se čim prej prilagodimo na spreminjajoče se okoliščine.
Težava Nordee zdaj ne zagotavlja poziva za drag nov predlog spremembe direktive. Zato sem Komisiji hvaležen, da je jasno povedala, da morajo težavo Nordee, ki zadeva predvsem vračilo prispevkov, rešiti države članice.
Tisti, ki vodijo sisteme zajamčenih vlog v skandinavskih državah, in tamkajšnji nadzorni organi se morajo odločiti, ali se bodo prispevki vrnili ali se bodo zajamčene vloge v zadevnih državah obravnavale kot zavarovalne police in ne bodo upravičene do vračila. To je temeljna težava, ampak temeljna težava držav članic.
Poročilo se lahko na splošno razdeli na tri dele. Prvi del je razprava o študiji Komisije in sprejetje stališča glede ugotovitev te študije, kot je na primer višina minimalnega kritja. Drugi del obravnava vprašanje, ali različni sistemi zajamčenih vlog v Evropi povzročajo nesprejemljivo izkrivljanje konkurence. Tretji del zadeva prihodnje težave in obvladovanje tveganja.
Glede prvega dela svojega poročila bom zelo kratek, ker se je izkazalo, da je zelo sporen in kaže na ugotovitve posvetovalnega postopka o sistemih zajamčenih vlog. Mislim, da naša izjava glede minimalne stopnje jamstva, ki bi jo morali ob naslednji reviziji direktive prilagoditi inflaciji, vzpostavlja ravnovesje med interesi novih in interesi starih držav članic. Želim poudariti, da ima že vsaka država članica in vsak garant vlog možnost, da pri vlaganju preseže evropski minimum.
Še ena pomembna točka v poročilu je preučitev vprašanja, ali različni sistemi zajamčenih vlog in različne metode, ki se uporabljajo za financiranje teh sistemov, izkrivljajo konkurenco. Komisija je opredelila svoja stališča in predstavila študijo, kateri bo sledila uskladitev financiranja za posamezne države članice, če se bodo priporočila izvajala.
Če od držav članic z naknadnimi sistemi ne zahtevamo, da ne glede na visoke stroške v celoti prestrukturirajo svoje sisteme zajamčenih vlog, bi bilo treba raziskati, ali sta raznolikost sistemov in spremljajoče nesprejemljivo izkrivljanje trga na notranjem trgu sploh upravičena. To se ni še raziskalo in takšna analiza bo v prihodnosti pomembna naloga.
Tretji del poročila preučuje obvladovanje tveganja in krize. Zaradi notranjega trga in vedno višje stopnje čezmejne soodvisnosti je treba preučiti, ali je čezmejno obvladovanje tveganja in krize uspešno. Z vsemi zainteresiranimi stranmi se je treba o tem natančno pogovoriti. V tem okviru je treba obravnavati dolgotrajne zadeve, kot je težava prostih strelcev in nevarnost moralnega tveganja.
Verjamem, da so empirične študije, ki obravnavajo obvladovanje krize in tveganja, nujne, če želimo vzpostaviti učinkovite dogovore za porazdelitev bremena v primeru čezmejne krize in skupne metode za zgodnje odkrivanje tveganja ali razviti sistem za uvedbo prispevkov na podlagi tveganja. Glede na te študije se določi vsebina nadaljnjih razprav.
Odločno zavračam tudi predlog spremembe PSE, ki predpostavlja sedanje izkrivljanje trga, čeprav za to zdaj ni dokazov. Menimo, da je sedanji postopek ustrezen pristop.
Charlie McCreevy
komisar. - Gospa predsednica, najprej se lepo zahvaljujem odboru za ekonomske in monetarne zadeve, zlasti poročevalcu, gospodu Christianu Ehlerju, da je podprl politiko, ki je opredeljena v našem sporočilu.
Popolnoma odobravam vaše stališče, da zakonodajni predlogi na tej stopnji niso primerni. Nekatere zadeve se lahko delno rešijo na podlagi veljavne zakonodaje brez večjih finančnih posledic in s sodelovanjem Evropskega foruma zavarovateljev vlog (EFDI). Nedavni finančni nered dokazuje, da je ohranjanje vlog in zaupanja med finančno krizo odločilno. Kar zadeva sisteme zajamčenih vlog, se zdi, da sta ključna dva elementa - ustrezna stopnja kritja in majhne zamude pri odplačevanju. Če vlagatelji vedo, da bo njihova vloga izplačana, in če zaupajo, da bodo zavarovane vloge kmalu povrnjene, jim ni treba čakati v dolgih vrstah na bankah.
Dokazano je, da je veljavna direktiva prožna in državam članicam omogoča večje jamstvo glede na njihovo finančno stanje. Če se izkaže, da stopnja jamstva držav članic ni ustrezna, lahko takoj ukrepajo. Pravočasno izplačilo vlog zavarovatelja se seveda lahko izboljša. Glede na direktivo se denar vrne v največ treh mesecih, vendar je to vezano na tehnologijo iz leta 1994. Zato smo prosili EFDI, da ugotovi, kaj ovira hitro odplačevanje.
Vlagatelji se morajo zavedati zaščite, ki jim je na voljo. Obstoječe obveznosti obveščanja v direktivi se v Evropi različno uporabljajo. Zato smo prosili EFDI, da ugotovi, kateri postopki so za izboljšanje razširjanja takšnih informacij za vlagatelje najboljši. Glede na čezmejno krizo se strinjam s stališčem Parlamenta o potrebi po jasnosti glede porazdelitve bremena in medsebojnega vplivanja med vsemi vključenimi stranmi, preden nastopi kriza. Sklepi Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 9. oktobra so glede tega jasni. Ugotovil sem, da obstaja predlog, da bi EFDI sodeloval pri splošnih razpravah o porazdelitvi bremena. Naj poudarim, da ima le malo sistemov pooblastila, ki presegajo samo povračilo vlagateljem. Njihova sredstva bodo pokrivala le del zneskov, ki so vključeni v veliko čezmejno krizo. Zato ne morem podpreti predloga, da bi se EFDI vključil v splošne razprave o porazdelitvi bremena.
Poročilo tudi poudarja, kako pomembno je preprečiti mogoče izkrivljanje trga. Kot se zahteva, bomo to zadevo raziskali. Seveda zdaj menimo, da visoka cena popolnega usklajevanja tega ureditvenega okvira, ocenjena na vrednost med 2,5 milijarde EUR in 4,5 milijarde EUR, ni upravičena. Nekatere enotne pogoje delovanja smo že obravnavali. Tako moramo na primer olajšati zagotovitev dodatnih sredstev v primerih, v katerih panoga v državi gostiteljici lahko omogoči višjo raven zaščite kot v matični državi. Vendar dogovori med sistemi različnih držav članic včasih v praksi niso delovali in podpiramo prizadevanja EFDI, da bi dosegli dogovor o prostovoljnem načinu. Nekatere države članice že prilagajajo prispevke glede na svoje sisteme v skladu z individualnim tveganjem bank. Želeli bi pomagati zainteresiranim državam članicam, ker bi to prispevalo k enakim pogojem delovanja za banke s podobnimi profili tveganja.
Končujem s tem, da Evropa potrebuje sisteme jamstvenih vlog, ki vlagatelju zagotavljajo zaupanje v finančni krizi. Prepričan sem, da se bomo s predvidenimi izboljšavami približali temu cilju.
Piia-Noora Kauppi
v imenu skupine PPE-DE. - Gospa predsednica, najprej se vsem zahvaljujem, ker je to vprašanje zelo ustrezno.
Vsi vemo, da je finančni pretres poudaril pomembnost ravnanja v primeru reševanja čezmejne krize, oktobrsko odločitev Sveta za ekonomske in finančne zadeve glede predhodne uskladitve med državami članicami in zlasti dejstvo, da sistemi nadzora ne bi mogli biti bolj dobrodošli.
Banke predstavljajo središče plačilnega sistema in se ukvarjajo s prihranki običajnih potrošnikov, ki niso poklicni finančniki. Zato je pravilno delovanje plačilnih sistemov, klirinškega sistema ter sistema poravnave zelo občutljivo. Veliko bank zdaj deluje čezmejno. Razpršen državni ureditveni okvir ni ustrezen. Trenutno se celo vrste računov, ki spadajo med zahteve sistema jamstva za primanjkljaj, med državami članicami razlikujejo.
Ne smemo dovoliti, da to postane težava vlagateljev. Poročevalec, gospod Ehler, je s svojim poročilom naredil veliko in pokazal veliko pripravljenost za sklepanje kompromisov. Poročilo zlasti ustrezno poudarja pomembnost preprečevanja izkrivljanja konkurence. Kot je dejal komisar, je zelo pomembno, da se zagotovijo enotni pogoji delovanja.
Vendar obžalujem, da poročilo končno ne obravnava vprašanja sistemov predhodnega jamstva za vlogo. Čeprav so države članice, ki imajo naknadne sisteme jamstva za vlogo, govorile, da je to problem samo na skandinavskih in nordijskih trgih, to ne drži. Dejansko je protikonkurenčen za vsak trg širšega obsega. Pravzaprav je večina sistemov v Evropi predhodnih. Če pravila povračljivosti in prenosljivosti sredstev, vplačanih v takšne sisteme, niso usklajena, to izkrivi izbiro med modeloma podružniškega in hčerinskega podjetja v državi gostiteljici in temu sledi izkrivljanje konkurence. Zato je zelo dobrodošlo, da Komisija to zadevo proučuje, da analizira, ali je prisotno izkrivljanje konkurence, ter da oblikuje mogoča prihodnja priporočila na tem področju, zlasti glede povračljivosti in prenosljivosti predhodnih jamstev za vlogo, ki so že plačana v denarju.
Zato se strinjam s pobudo Komisije in poročilom gospoda Ehlerja, čeprav je na tem področju potrebnega še veliko dela.
Pervenche Berès
v imenu skupine PSE. - (FR) Gospa predsednica, gospod komisar, poročevalcu se zahvaljujem za to besedilo. Tokrat se strinjam z veliko pripombami gospe Kauppi. Z delom na tem področju smo začeli že spomladi in menim, da so poletni dogodki potrdili, da smo prav ravnali tisti, ki smo to vprašanje upoštevali.
Zaradi tega, kar se je zgodilo to poletje, se postavljajo vprašanja o sistemih zajamčenih vlog. Enostavno se ne moremo strinjati s sistemom, v katerem veliko udeležencev na trgu v številnih državah deluje v okviru ureditev zajamčenih vlog, ki niso niti usklajene s skupnimi načeli ali na njih sploh ne temeljijo, ne le zaradi konkurenčnosti, ampak tudi zaradi zaupanja javnosti v tržne mehanizme.
Ker sem poleti potovala (ne le po skandinavskih državah), sem bila presenečena, da je bilo to vprašanje sistema zajamčenih vlog zastavljeno sistematično in obravnavano kot zelo pomembno. Seveda vem, kaj bo rekla Komisija: "Če bi združili vse zajamčene vloge na evropski ravni, bi bil rezultat v primerjavi z vsotami, ki so potrebne za reševanje takšnih kriz, še vedno zanemarljiv." V času, ko moramo zmanjšati omejitve v smislu konkurenčnosti tržnih mehanizmov in zaupanja vanje, zlasti ker to vpliva na izkrivljanje poslovnih strategij, ker so podjetja zaradi napačnih razlogov naenkrat prisiljena posredovati med svojimi različnimi hčerinskimi družbami in podružnicami, je to slab argument.
Glede na vse te argumente sem prosila svojo skupino, naj me podpre. Skupina je pripravila predlog spremembe, ki poziva Komisijo, naj dela hitreje in ugotovi, kaj ljudje od nje pričakujejo: čeprav svojih zahtev ne morejo odločno izraziti v smislu prednostne obravnave, ne potrebujejo zagotovitve o delovanju evropskih finančnih trgov in točnosti njihovih odzivov na dogodke. Dober sistem zajamčenih vlog na evropski ravni mora prispevati v tem smislu.
Gospod komisar, verjamem, da je del vaše naloge, da ocenjujete raven zaupanja oziroma delovanje finančnih trgov na evropski ravni. Menim, da ni dovolj le čakati na nove rezultate raziskav. Morate ukrepati, da pospešite odziv in nam omogočite, da bomo napredovali na bolj usklajeni podlagi, da bomo bolje razumeli sisteme zajamčenih vlog in njihovo delovanje v Evropski uniji.
Wolf Klinz
Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, kot je bilo rečeno, so bili sistemi zajamčenih vlog v zadnjih tednih spet v središču pozornosti. Primera banke Northern Rock, v podružnice katere so njihove stranke hitele, da bi dvignile svoje prihranke, in vprašanja odškodnine za vlagatelje v primeru propada banke, se še dobro spomnimo.
To kaže, da globalna integracija na finančnih trgih postavlja izzive tudi za Evropo. Večja čezmejna konsolidacija v bančnem sektorju postavlja vprašanja glede nadzorstvene dejavnosti, ustrezne stopnje jamstva sistemov zajamčenih vlog in čezmejnega sodelovanja med temi sistemi. Kot vemo je minimalna stopnja jamstva določena na 20 000 EUR, ampak je v številnih državah članicah dejansko veliko višja. Vendar se morajo s financiranjem zajamčenih vlog ukvarjati države članice in strukture sistemov so zelo različne.
Zato je treba čim prej pojasniti naslednje zadeve: obseg potrebne uskladitve sistemov zajamčenih vlog, financiranje teh sistemov in proaktivna predhodna uporaba sredstev za preprečevanje škode.
Čezmejne institucije morajo v primeru krize in zlasti v primeru skupnega nadzora pozornost usmeriti na nadzorstvene strukture in na porazdelitev bremena. Če podružnica deluje v državi članici gostiteljici in je vključena v sistem zajamčenih vlog te države, vendar jo zaradi načela nadzora skupin spremlja nadzorni organ domače države članice, nastane prepad med nadzornim sistemom in sistemom zajamčenih vlog, kar je zagotovo nesprejemljivo in v nasprotju z interesi vlagateljev.
Vendar podpiram smernice poročevalca. Preden znova opredelimo zakonodajne ukrepe, morajo države članice odpraviti pomanjkljivosti v svojih sistemih zajamčenih vlog. Hkrati mora Komisija čim prej opraviti ciljno usmerjene študije čezmejnega obvladovanja tveganja in natančno analizo načinov, s katerimi se financirajo različni sistemi. Na podlagi njenih ugotovitev lahko dobro razmislimo o poznejših zakonodajnih ukrepih, če se izkaže, da so koristni in nujni.
Gunnar Hökmark
Gospa predsednica, zahvaljujem se poročevalcu, ker je poudaril potrebo po študijah in analizah, vendar tudi ugotovil, da če je na trgu prisotno izkrivljanje, je treba ukrepati, da se dosežejo enotni pogoji delovanja. Mislim, da je pomembno, da smo to ugotovili na podlagi te razprave.
Če obstaja izkrivljanje, imamo lahko nanj različne poglede. Vendar je treba, če obstaja, ukrepati. To moramo storiti, ker mislim, da se vsi strinjamo, da želimo več čezmejne konkurence in prav tako hočemo zaščititi interese potrošnikov.
O razlikah med različnimi sistemi je dobro razpravljati, ker če so v nekaterih državah članicah sistemi s predhodnim financiranjem in v drugih drugačni sistemi naknadnega financiranja, kar v stvarnosti dopušča, da lahko država reši položaj bank, ki ne morejo izplačati svojih strank, se zgodi izkrivljanje.
Zaradi naših različnih mnenj mislim, da je izkrivljanje že prisotno. Izkrivljanje je še toliko bolj resno, če se predpostavlja, da mora država pomagati bankam, ki niso sposobne plačevati svojim strankam.
Mislim, da je ta ugotovitev velik dosežek za poročilo gospoda Ehlerja. Mislim, da je pomembno, da se Komisija v prihodnje v takšnih primerih odzove.
Naša mnenja glede sedanjega stanja se lahko razlikujejo. Vendar se strinjamo, da je treba ukrepati, če bodo prihodnje študije pokazale, da izkrivljanje obstaja.
Za to se poročevalcu zahvaljujem in hkrati prosim komisarja, naj ukrepa.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Gospod predsednik, gospe in gospodje, gospodu Ehlerju se zahvaljujem za njegovo delo, ki je nastalo deset let po prenosu direktive o sistemih zajamčenih vlog iz leta 1994, v obdobju finančnega preobrata, ko se razpravlja o izboljšavah evropskih finančnih storitev.
Stališča, ki so jih zavzele države članice, se med seboj zelo razlikujejo in pomembna vprašanja je treba rešiti. Čeprav večina držav članic uporablja sistem, ki temelji na predhodnem financiranju, so še vedno prisotne velike razlike na ravni zagotovil, obsega skladov in načinov financiranja.
Naj navedem dva primera: zagotovljeni znesek je v najbolj zaščitniški državi osemkrat višji kot v najmanj zaščitniški in jamstveni sklad v le eni državi znaša do 40 % skupnega evropskega. To stanje povzroča izkrivljanje konkurence. Sistem naknadnega financiranja ogroža nacionalno in evropsko finančno stabilnost v času krize.
Tudi čezmejne bančne skupine se soočajo s težavami. Konsolidacija skladov iz različnih sistemov povzroča praktične težave. Prisotnost več zagotovil v enotnem sistemu je mogoča le s širjenjem predpisov in dogovorov med državami, kar razdrobi sistem in povzroči, da postane bolj občutljiv za nesprejemljiv obseg tveganja. Postavljajo se bistvena vprašanja v zvezi s cilji sistema zajamčenih vlog: uskladitev ravni kritja, prispevki na podlagi tveganja, uporaba skladov za zagotovitev likvidnosti, porazdelitev bremena, obvladovanje čezmejnih kriz, likvidacija institucij in sodelovanje med organi.
Sistemi zajamčenih vlog zagotavljajo varnostno mrežo, ki temelji na tveganju in lahko zaščiti vlagatelje, kar zagotavlja pravično in učinkovito konkurenco, stabilnost za denarne trge ter prispeva k pravični obremenitvi v kriznih razmerah.
Zato z upoštevanjem vseh možnosti sedanjega okvira ni mogoče izpeljati temeljite in ambiciozno zastavljene reforme po tem, ko se izvedejo potrebne študije.
Mariela Velichkova Baeva
(BG) Kolegi, ugotavljam, da finančne krize niso nov pojav; kažejo na asimetrijo med finančnim sektorjem in dejanskim gospodarstvom. Zaradi krize hipotekarnih posojil v Združenih državah so strokovnjaki morali reči, da so gospodarstvo in finančni trgi medsebojno povezani in da je za boljše obvladovanje tveganja potrebna obsežna razprava.
Zamisel osnutka resolucije gospoda Ehlerja, da bi ocenili ter izboljšali varnostne ukrepe in ukrepe zgodnjega opozarjanja Evropske unije, da bi zagotovili stabilnost finančnih trgov, in vprašanje jamstvenih vlog kot tradicionalne oblike varčevanja v moji državi - Bolgariji, sta vsekakor ustrezna. V tem smislu želim poudariti, da je odgovornost bank, da temeljito uredijo svoj sistem in učinkovito upravljajo s sredstvi svojih vlagateljev, zelo pomembna. Seveda večja ozaveščenost državljanov glede načinov uporabe prožnih sistemov, raznovrstnost oblik vlog in mehanizmov, kot so skladi jamstvenih vlog, krepijo zaupanje in spodbujajo finančno stabilnost.
Charlie McCreevy
komisar. - Gospa predsednica, poslancem se zahvaljujem za sodelovanje. Na koncu bi spregovoril o dveh ključnih točkah.
Mislimo, da zakonodajna sprememba v tem času ni primerna. Direktiva je dobro prestala časovni preskus. Prilagaja se lahko spreminjajočim se okoliščinam. Dolgoročno bo s stališča finančne stabilnosti za pozitivne jamstvene načrte ključno, da se v vedno širšem panevropskem bančnem okolju prispeva k nemotenemu reševanju krize.
Vsi nadaljnji koraki proti bolj usklajenim sistemom v Evropski uniji so zdaj zato odvisni od rezultata sedanjega obsežnejšega dela v okviru reševanja krize.
Glede problemov, ki sta jih izpostavila gospa Kauppi in gospod Hökmark, veljavna direktiva v nobenem primeru ne krije vračila prispevkov banki, ki se je odločila za odstop od sistema, in se zato obravnava kot problem zakonodaje države članice. Uskladitev na evropski ravni bi zahtevala popolno uskladitev načina financiranja.
Zahvaljujem se poročevalcu, gospodu Ehlerju, ter odboru za ekonomske in monetarne zadeve za zelo konstruktiven pristop.
Predsednica
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 13. decembra 2007.
