Poročilo o napredku Hrvaške v letu 2009 - Poročilu o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v letu 2009 - Poročilo o napredku Turčije v letu 2009 (razprava 
Predsednik
Naslednja točka je skupna razprava o izjavah Sveta in Komisije o:
poročilu o napredku Hrvaške v letu 2009
poročilo o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v letu 2009
poročilu o napredku Turčije v letu 2009
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospod predsednik, za začetek želim potrditi trdno zavezo predsedstva Sveta širitvi Evropske unije. Naše delo na tem področju bo sledilo ponovnemu soglasju o širitvi, odobreni na Evropskem svetu decembra 2006, in sklepom Sveta z dne 8. decembra 2009, ki jih je Evropski svet prav tako podprl.
Kot je poudarjeno v resoluciji tega parlamenta, o kateri bomo razpravljali, bo prva polovica letošnjega leta ključna za pogajanja s Hrvaško. Hrvaška je vstopila v zaključno fazo, vendar pa moramo storiti še veliko, preden bomo lahko dosegli uspešno dokončanje. Preučiti bomo morali težka poglavja kot so tista o konkurenci, ribištvu, sodstvu in temeljnih pravicah, okolju ter zunanji varnostni in obrambni politiki. Prav tako bomo morali začasno zapreti nekatera poglavja s finančnimi posledicami.
Zato je pred nami veliko dela. Novi komisar Štefan Füle, ki je bil moj kolega, ko sem bil evropski minister - in rad bi mu izrekel dobrodošlico in mu čestital za imenovanje -, bo izredno zaposlen z vprašanjem širitve v zvezi s Hrvaško, saj nameravamo že naslednji teden imeti začetno medvladno konferenco na ministrski ravni, da bi odprli poglavji o ribištvu in okolju, dve zelo pomembni poglavji, ki bosta, kot si lahko predstavljate, zahtevali ogromno dela in predanosti.
Dovolite mi, da vas spomnim na sklepe o Hrvaški, ki jih je Svet sprejel decembra. Sicer jih že poznate, vendar pa bi rad izpostavil nekaj točk. Svet je Hrvaško pohvalil za precejšnja prizadevanja v preteklem letu in dober splošni napredek. Navedel je tudi vrsto finančnih ukrepov za pristopna pogajanja Hrvaške in omenil, da pogajanja vstopajo v zaključno fazo.
Svet je poudaril, da mora Hrvaška na podlagi doseženega napredka doseči še znatno izboljšanje na temeljnih področjih kot so pravosodni sistem, javna uprava ter boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Zagotoviti mora tudi pravice pripadnikov manjšin, vključno z vračanjem beguncev in kazenskim pregonom vojnih zločinov, da bi prepričljivo izboljšala svoje rezultate na teh področjih.
Svet opaža tudi sodelovanje Hrvaške z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, vendar meni, da so potrebna nadaljnja prizadevanja. Menimo, da bi na tem področju lahko dosegli nove cilje.
Seveda smo pozdravili tudi podpis arbitražnega sporazuma o mejnem sporu med Slovenijo in Hrvaško. Sporazum je bil podpisan 4. novembra v Stockholmu, hrvaški parlament pa ga je ratificiral 20. novembra. Svet je spodbudil Hrvaško, naj gradi na teh prizadevanjih, da bi rešila vsa nerešena dvostranska vprašanja, zlasti mejne spore.
Svet je pozdravil tudi ustanovitev delovne skupine decembra, pred malo več kot enim mesecem, za pripravo osnutka pristopne pogodbe Hrvaške. Ključnega pomena pri pripravi države za končno vključitev v EU bo izvajanje pregledanega partnerstva za pristop. Kot sem dejal, je pred nami še veliko dela.
Ker je to skupna razprava o Hrvaški, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in Turčiji, bi rad povedal, da je Zahodni Balkan ena izmed glavnih prednostnih nalog Evropske unije. Stabilnost v tej regiji je za nas ključnega pomena, leta 2010 pa bomo priča številnim mejnikom v prehodu regije: napredku glede prošenj za pristop - kot smo pravkar povedali -, novemu zagonu za mrežo stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov, tesnejšemu regionalnemu sodelovanju in napredku v smeri bolj liberalnega vizumskega režima.
Vemo, da je možnost pridružitve Uniji - kar imenujemo evropska perspektiva Zahodnega Balkana - najpomembnejša spodbuda za stabilnost in reformo v teh državah. Nedvomno je možnost, resnična možnost, vendar ne avtomatična pravica.
Če preidem k Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, bi rad začel s povzetkom splošnih razmer v državi, omenil pa bom tudi resolucijo Evropskega parlamenta, za katero je bil poročevalec gospod Zoran Thaler. Resolucija izredno dobro predstavlja dinamično situacijo, polno možnosti za Nekdanjo jugoslovansko republiko Jugoslavijo. Izpostavlja mnoge izzive, s katerimi se sooča država: neuspeh pri spoštovanju zakonov, korupcija, izvajanje priporočil Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi in Urada za demokratične institucije in človekove pravice, dodeljevanje sredstev za učinkovito decentralizacijo, dostop do sodišč, večja udeležba žensk v političnem življenju, podpora organizacij civilne družbe, dolgotrajna visoka stopnja brezposelnosti, okoljski problemi itd.
Resolucija poudarja pomen časovnega okvira za odprtje pogajanj in skupne želje po čim prejšnji rešitvi vprašanja imena države, ki je trenutno predmet spora z Grčijo.
Podal bi nekaj pripomb v zvezi z dogodki, ki jih omenjate v resoluciji, kot so lokalne volitve marca in aprila - za katere OVSE meni, da so izpolnile določene standarde - in šesto srečanje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta julija 2009, ki smo ga zaključili in ki je pokazalo, da država resnično izpolnjuje obveznosti, ki jih je sprejela s sporazumom. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je nadaljevala z delom na odnosih z Evropsko unijo, zaradi česar je Evropska komisija navedla, da je dosegla resničen napredek in priporočila odprtje pristopnih pogajanj.
V svojih sklepih decembra lani je Svet priznal napredek, ki ga je navedla Komisija, in se strinjal z vrnitvijo k zadevi v naslednjih nekaj mesecih. Evropski parlament je, kot veste, upošteval te sklepe Sveta z dne 8. decembra 2009.
Poleg tega je 19. decembra za državljane Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v skladu s schengenskim sistemom začel veljati brezvizumski režim.
Omeniti moramo tudi številne specifične točke v zvezi z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo: medetnični odnosi, razhajanje mnenj med makedonskimi Slovani o "starodavnosti" države in razhajanje mnenj o njenih odnosih s sosednjimi državami. Vse te teme se odražajo v različnih delih resolucije Parlamenta.
Če povzamem, bi rad povedal, da nekateri vidiki zahtevajo izredno pozornost, ki presega zgolj sprejetje in uporabo zakonov; nekatera vprašanja sodijo v okvir Ohridskega okvirnega sporazuma, nekatera so povsem nacionalne zadeve in druga zadevajo sosednje države.
Evropske institucije menijo, da prihodnost Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije vključuje članstvo v Evropski uniji in da bodo morale takšne težnje prevzeti obliko popolne nacionalne vključitve v skladu z Ohridskim okvirnim sporazumom. Tako meni in bo še naprej menila Evropska unija.
Nazadnje bi to priložnost izkoristil za podrobnejšo preučitev stanja pogajanj Turčije in predstavitev načrtov španskega predsedstva glede tega pomembnega vprašanja širitve.
Pomembno je - in to želim povedati takoj na začetku -, da nadaljujemo pogajanja s Turčijo, da nadaljujemo s postopkom. Upamo, da bomo na podlagi dela predhodnih predsedstev vse prepričali o potrebi po napredovanju tega postopka, kjer je mogoče.
Pogajanja so vstopila v fazo, ki je, lahko bi rekli, nekoliko bolj zapletena ali nekoliko bolj problematična, zaradi česar mora Turčija podvojiti svoja prizadevanja, da izpolni pogoje, ki so bili določeni. Čakajo nas številna tehnično zahtevna pogajalska poglavja. Vendar pa je pomembno - in tudi to želim povedati na začetku -, da Turčija napreduje glede reform, ki zadevajo Evropsko unijo.
Trenutno se tehnično delo, kot novi komisar še predobro ve, osredotoča na štiri pogajalska poglavja: javno naročanje; konkurenco; varnost preskrbe s hrano, veterinarsko in fitosanitarno politiko; in socialno politiko in zaposlovanje. Izpostaviti moramo, da je pomembno tudi poglavje o energiji, postalo pa je še zlasti pomembno po podpisu sporazuma o Nabuccu.
Na svojem zadnjem delnem zasedanju je Parlament razpravljal o Turčiji in predvsem o demokratizaciji države. Obstaja nasprotje med procesom demokratične pobude, kot jo imenuje turška vlada, na eni strani in nekaterimi zaskrbljujočimi odločitvami na drugi strani, kot je nedavna odločba ustavnega sodišča o prepovedi politične stranke, kar je bilo tudi omenjeno tu in je zelo občutljiva tema.
Zato so kljub doseženemu napredku potrebna nadaljnja prizadevanja za zagotovitev, da bo Turčija v celoti izpolnjevala københavnska merila, na številnih področjih, vključno s svobodo izražanja, svobodo tiska, versko svobodo v zakonodaji in praksi za vse verske skupnosti, spoštovanje pravic intelektualne lastnine, sindikalne pravice, pravice pripadnikov manjšin, civilni nadzor vojske, pravice žensk in otrok ter protidiskriminacijski ukrepi in ukrepi za enakost spolov. To se jasno odraža v resoluciji Parlamenta in sklepih Sveta z dne 8. decembra.
Omenil bi še nekatere druge vidike sklepov Sveta. Svet je na primer poudaril, da se mora Turčija jasno zavezati dobrim sosedskim odnosom in mirnemu reševanju sporov v skladu z listino Združenih narodov, po potrebi pa se lahko obrne na Meddržavno sodišče. V tem okviru je Unija pozvala Turčijo - kot smo storili tudi na dvostranskih srečanjih s Turčijo -, naj se izogne kakršnim koli grožnjam, povodu za spor ali ukrepanju, ki bi lahko škodovali dobrim sosedskim odnosom in mirnemu reševanju sporov.
Svet je z velikim obžalovanjem opazil tudi, da mora Turčija šele začeti izvajati predpise dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu, tako imenovani protokol iz Ankare, in da še ni dovolj napredovala glede normalizacije odnosov z Republiko Ciper.
V prvi polovici leta 2010 bomo v Pridružitvenem svetu in Pridružitvenem odboru za Turčijo imeli priložnost oceniti razvoj naših odnosov; to bo dobra priložnost za preučitev pomembnih problemov, kot so politična merila, napredek pri prilagoditvi nacionalne zakonodaje in uporaba pravnega reda.
Načrtovali smo tudi vrsto srečanj v okviru političnega dialoga na ministrski ravni, med političnimi voditelji, ki nam bodo omogočila preučiti naše odnose v širšem mednarodnem okviru. V zvezi s tem Svet pričakuje, da bo Turčija podprla tekoča pogajanja znotraj okvira ZN o vprašanju, ki sem ga pravkar omenil, namreč problemu Cipra, v skladu z zadevnimi resolucijami Varnostnega sveta ZN in z načeli, na katerih temelji Unija.
Gospod predsednik, gospe in gospodje, veselim se vaših mnenj in bom odgovoril na vse pripombe ali vprašanja, ki bi mi jih radi zastavili.
Predsednik
Zdaj bom prepustil besedo komisarju Füleju. Želim mu tudi čestitati, saj je to njegov prvi dan mandata.
Štefan Füle
član Komisije. - Gospod predsednik, vesel sem, da je moja prva uradna naloga, odkar sem pred samo nekaj urami prevzel mandat, prav tu v Evropskem parlamentu. Menim tudi, da je odličen razvoj dogodkov, da je tema prve razprave v tem parlamentu z novo Komisijo širitev. Tretjič, zelo sem zadovoljen, da je Evropski parlament v treh poročilih izrazil močno podporo širitvi.
Resolucije so dokaz zaveze Evropskega parlamenta obetom pristopa Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Turčije. To je jasen znak, da bo širitev še naprej glavna prednostna naloga Evropskega parlamenta, skupaj s svojimi kolegi pa bom naredil vse, kar lahko, da pripomorem k napredovanju te zgodbe o uspehu. Zelo sem zadovoljen, da je moj prijatelj državni sekretar López Garrido pravkar v imenu Sveta in njegovega predsedstva ponovno potrdil polno podporo temu procesu.
V zvezi s Hrvaško cenim pošteno in uravnoteženo poročilo Parlamenta in bi želel čestitati poročevalcu gospodu Hannesu Swobodi. Poročilo poudarja napredek Hrvaške glede izpolnjevanja meril za pristop, vendar sočasno priznava prizadevanja, ki so še potrebna za zaključek pogajanj. Vaše poročilo tako krepi sporočila in podpira delo Komisije. Naj poudarim, da je zaključek pogajanj leta 2010 še vedno mogoč, če bo Hrvaška dosegla napredek pri izpolnjevanju vseh nedoseženih meril. Na potezi je zdaj vsekakor Hrvaška.
Hrvaška je z zadnjih letih zelo napredovala, vendar pa se mora še vedno spopasti s pomembnimi izzivi. Tu je naša ocena enaka. Hrvaška se mora osredotočiti predvsem na nadaljnjo reformo sodstva in javne uprave, boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, spoštovanje pravic manjšin, vključno z vračanjem beguncev, ter sodne postopke za vojne zločine in polno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo.
Upanje nam vlivajo nedavni dogodki v boju proti korupciji. Upamo, da bo preiskava zločinov vodila h konkretnim rezultatom. Glede sodelovanja z ICTY, ki je še vedno temeljna zahteva, je glavni tožilec Brammertz potrdil, da še vedno ni bilo doseženo polno sodelovanje. Vendar pa je potrdil zadnje pozitivne korake kot je vzpostavitev delovne skupine, katere cilj je krepitev prizadevanj za preiskave. Upam, da bo delo delovne skupine kmalu dalo konkretne rezultate. Nazadnje, arbitražni sporazum za reševanje dvostranskega mejnega spora, ki sta ga novembra 2009 sklenili Slovenija in Hrvaška, je dal nov zagon postopku pogajanj, ki jih bo, v to sem prepričan, Hrvaška lahko uspešno zaključila z okrepitvijo prizadevanj za rešitev preostalih odprtih vprašanj.
Kar zadeva Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, je bilo leto 2009 dobro leto za njen proces reforme. Zaradi političnega soglasja med vsemi glavnimi političnimi silami je država lahko na ključnih področjih pomembno napredovala. Dosegla je liberalizacijo sistema vizumov in Komisija je lahko priporočila začetek pristopnih pogajanj. Veseli me, da Parlament in Komisija soglašata, da se morajo pristopna pogajanja začeti, kot je bilo odraženo v konstruktivnem in naprednem poročilu gospoda Thalerja. Izziv za državo zdaj predstavlja ohranitev zagona reforme.
Čeprav je izpolnila politična merila, je treba opraviti še veliko dela. Ključnega pomena za zagotavljanje napredka bosta skupna vizija prihodnosti in učinkovit politični dialog. Potrebna so nadaljnja prizadevanja predvsem glede polnega izvajanja Ohridskega okvirnega sporazuma in izboljšanja medetničnih odnosov, zagotavljanja pravne države in neodvisnega sodstva ter uspešnega pregona primerov korupcije na visoki ravni.
Gospodarska kriza države ni pustila nedotaknjene. Žal je država že trpela zaradi ene izmed najvišjih stopenj brezposelnosti v Evropi. Zdaj so bolj kot kdaj koli prej potrebni makroekonomsko upravljanje in aktivni ukrepi za trg dela, da bi z njimi omejili in nato zmanjšali brezposelnost.
Tako kot vi sem tudi jaz prepričan, da je začetek pristopnih pogajanj ključ do ohranitve zagona reforme v državi. Kar je enako pomembno, povečal bo evropsko perspektivo za širšo regijo. Zato je v strateškem interesu Evropske unije. To je sporočilo, ki ga bom predal državam članicam in državi, da bi nadaljevala proces.
Glede Turčije bi se rad zahvalil vaši poročevalki gospe Oomen-Ruijten za njena nenehna prizadevanja za pošten in uravnotežen pristop v njenem poročilu o Turčiji. Komisija ostaja zavezana pristopnemu postopku s Turčijo, saj ta postopek močno podpira politično in gospodarsko reformo.
Delo na političnih merilih ostaja še naprej izredno pomembno, zlasti kar zadeva temeljne svoboščine. V lanskem letu so bile opravljene številne ključne reforme. Nekatere med njimi bi bile še pred nekaj leti praktično nemogoče. Prejšnji teden je bil razveljavljen varnostni protokol, ki je vojski v primeru varnostnih groženj dovoljeval posredovanje brez odobritve. To je ključni dosežek v civilno-vojaških odnosih. Pozorno bomo spremljali ta postopek sprave. Prav tako obetata predložitev osnutka zakona o vzpostavitvi neodvisne institucije za človekove pravice in težko pričakovana protikorupcijska strategija, ki jo je turška vlada sprejela 21. januarja.
Še naprej podpiramo demokratično odpiranje, ki ga je začela vlada. Za uspeh te pobude sta nujna sodelovanje in podpora vseh političnih strank in vseh segmentov družbe. Vendar pa ima Komisija pomisleke glede na odločitev ustavnega sodišča, da zapre prokurdsko stranko DTP, zastopano v parlamentu. Obžalujemo tudi aretacije, ki so konec decembra potekale na jugovzhodu. Obsojamo teroristične napade, do katerih je prišlo istočasno. Noben izmed teh dogodkov ni koristen za uspešno izvajanje demokratičnega odprtja.
Hannes Swoboda
Gospod predsednik, najprej bi se toplo zahvalil Svetu in gospodu Füleju za njuni izjavi, zlasti glede Hrvaške. Te izjave kažejo, da sta Svet in tudi Komisija odločena čim hitreje zaključiti ta postopek. Z gospodom Fülejem se tudi strinjam, da je mogoče z dobro voljo in ustrezno politiko letos zaključiti pogajanja s Hrvaško. Seveda je predvsem odgovornost Hrvaške, da stori potrebne korake.
Tu bi rad povedal, da je Hrvaška predvsem v zadnjih mesecih pomembno napredovala glede korupcije. Hrvaška je pokazala, da ni nihče nad zakonom ali izvzet iz ukrepov za boj proti korupciji. To pošilja pomemben signal. Hrvaška se je tudi sporazumela s Slovenijo in sorazmerno hitro ratificirala sporazum v parlamentu, kar kaže, da obstaja močna skupna odločenost, da izpolni potrebne zahteve. Upam, da se bo enako tudi kmalu zgodilo v Sloveniji. Prepričan sem, da slovenska vlada popolnoma podpira sporazum, in upam, da bo mogoče kmalu rešiti domače politične probleme in ratificirati sporazum.
Vendar pa je še vedno treba opraviti nekaj dela. Omenjeno je že bilo, da je boj proti korupciji pomemben element. Vendar pa se situacija ne bo spremenila čez noč. Na tem področju obstajajo številna nerešena vprašanja, vendar pa sem prepričan, da so vlada in zadevni javni organi pripravljeni nadaljevati ta boj brez izvajanja političnega vpliva.
V zvezi z reformo sodstva ne gre samo za boj proti korupciji, ampak tudi za številna druga vprašanja, kot je na primer usposabljanje sodnikov. Hrvaška mora storiti številne korake, da bi vzpostavila sodoben pravosodni sistem, in upam, da se bo to zgodilo kmalu.
Glede sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (ICTY) je gospod Füle podal točen in celovit opis situacije. Gospod Brammertz je Odboru za zunanje zadeve zagotovil, da se dela veliko. Gre samo za to, da se najde nekatere dokumente, povezane s primerom proti generalu Gotovini, toda gospod Brammertz je povedal, da ne ve, ali ti dokumenti še obstajajo ali pa so bili že uničeni. Mogoče je tudi, da nekateri izmed njih nikoli niso obstajali. Kljub temu upam, da bo Hrvaška v zvezi s tem storila vse, kar je v njeni moči. Želel bi, da ima delovna skupina, ki jo je omenil gospod Füle, široko podporo strokovnjakov iz drugih držav, ne da bi samodejno vnaprej potrdili prizadevanja Hrvaške. Vendar pa menim, da je bil na tem področju storjen precejšen napredek. Upam, da bo nekaj nerešenih postranskih zadev zaključenih v naslednjih nekaj tednih ali mesecih, da bi se gospod Brammertz prepričal o popolnem sodelovanju.
Veliko je bilo doseženo tudi glede vračanja beguncev ali notranje razseljenih oseb. Še vedno obstaja nekaj podrobnih problemov, ki jih je sorazmerno težko rešiti. Če so ljudje pobegnili iz domov, ki jim niso pripadali, kjer so bili najemniki, kot na primer v socialnih stanovanjih, ki so obstajala v nekdanji Jugoslaviji, je njihovo vračanje težko organizirati tako, da imajo ponovno dom. Čeprav se načeloma želi vrniti veliko ljudi, je za njih zaradi gospodarske krize in brezposelnosti, ko pridejo v regije, kjer je stopnja brezposelnosti že visoka, dejansko nepraktično, da se vrnejo v takšnem številu.
Res je, da je bil na tem področju storjen precejšen napredek. Prepričan sem, da bosta trenutna vlada in, upam, da tudi opozicija sodelovali pri zaključnih korakih. V zadnjih mesecih se je na Hrvaškem vedno znova izkazalo, da je skupni pristop k evropskim vprašanjem odločilni dejavnik. Obstajati mora razširjena odločenost za reševanje odprtih problemov in kljub notranjim razlikam je treba odločno pojasniti, da pot vodi v Evropo in da mora Hrvaška tja priti čim hitreje.
(Aplavz)
Zoran Thaler
avtor. - (SL) Leto 2009 je bilo dobro leto za državo kandidatko Makedonijo. To ugotavlja Komisija Evropske unije, to ugotavljata obe predsedstvi, švedsko in sedaj špansko. In to ugotavlja moje predloženo poročilo.
Oblasti v Skopju so obravnavale in izpolnile ključne prednostne naloge partnerstva za pristop, tako imenovane benchmarks. Kot drugo je Makedonija že julija lani kot prva izpolnila vse pogoje za vizno liberalizacijo, ki je potem pričela veljati 19. decembra. Rešila je vprašanje meje s Kosovom in država dobro sodeluje v regionalnih iniciativah, kot so CEFTA in South-East European Cooperation Process. Dobro sodeluje z mednarodnim kazenskim sodiščem za bivšo Jugoslavijo v Haagu. Prejšnji teden je parlament sprejel resolucijo o Srebrenici.
Kaj želimo v Parlamentu doseči z resolucijo, z mojim poročilom o napredku Makedonije? Predvsem želimo pomagati. Želimo pomagati Makedoniji, da stopa po poti stabilnosti v Evropski uniji. Treba se je zavedati, da je to edina republika bivše Jugoslavije, ki se je uspela izogniti Miloševićevim vojnam.
Drugič, želimo pomagati naši članici Grčiji in s tem celotni Evropski uniji. Kajti moramo se zavedati, državi gre približno toliko dobro, kot gre njenim sosedam. To je empirično dejstvo, ki se ga da dokazati. Zato vabim naše prijatelje, našo članico Grčijo, naj skupaj z vlado v Skopju reši ta problem in svobodno zadiha proti severu. Postane iskren, pošten, širokogruden voditelj, mentor in sponzor Balkana. To današnji Balkan potrebuje.
Tukaj bi rad posebej pozdravil agendo 2014, iniciativo, ki jo je sprožila nova grška vlada gospoda Papandreua. Bravo za to iniciativo. Sem na strani Grčije in naredimo skupaj vse, da se približamo temu cilju. Izkažimo solidarnost, tako naši članici kot obratno. Solidarnost mora biti vzajemna.
Moramo se zavedati, da je Balkan kot vožnja s kolesom. Dokler se premika, dokler gre naprej, je relativno vse v redu. Če se ustavi, če je blokiran, če pride v pat pozicijo, pademo, vsi skupaj pademo. Takrat pade mir, stabilnost, varnost in socialna kohezivnost.
Za konec bi rad poudaril še to: Makedonija je kandidatka od leta 2005. Vsi se moramo zavedati posledic naših odločitev kot tudi neodločitev. Kadarkoli sem v Skopju, jim to jasno povem: na vas je odgovornost, da najdete rešitev s svojo sosedo Grčijo.
Zato pozovimo tudi s tega mesta vlado, oblasti v Skopju, v Atenah, v Sofiji in tudi nas, špansko predsedstvo, komisarja Füleja, zunanjo ministrico Ashtonovo in Parlament: storimo vse, vsak na svojem področju, da jim pomagamo rešiti ta problem. S tem bomo dosegli drugačen, boljši Balkan, kot smo mu bili priča zadnjih 20 let.
Ria Oomen-Ruijten
Dovolite mi, da za začetek toplo pozdravim komisarja Füleja: čestitam vam za imenovanje in se veselim dobrega sodelovanja z vami.
Gospod predsednik, zahvaliti se želim vsem kolegom poslancem, katerih konstruktivni prispevki k poročilu so omogočili, da smo dosegli soglasje na večini področij. Še enkrat bi ponovila, da je moj cilj kot poročevalke za ta parlament ustvariti situacijo, kjer lahko pošljemo jasno, uravnoteženo in celovito sporočilo. Menim, da lahko to storimo samo, če si skupaj prizadevamo za veliko večino.
Za Turčijo imam pravzaprav tri sporočila. Najprej, in tako se začne tudi poročilo, imamo odprto razpravo, nato je tu ustava in izvajanje zakonodaje. Začela bom z odprto razpravo, demokratičnim odprtjem. S popolnoma objektivnega vidika pozdravljamo široko razpravo, ki jo je lansko leto začela turška vlada, o pravicah Kurdov, alevitov, vlogi vojske in tako dalje.
Vendar pa je, gospod predsednik, sodba ustavnega sodišča decembra lani zagotovila, da bo ponovno prišlo do terorističnih napadov. Sledil je val aretacij članov Stranke demokratične družbe (DTP), grožnja aretacije pa še visi nad poslanci turškega parlamenta. Zdi se, da se bo odprta in pozitivna razprava, ki je potekala od poletja, predčasno končala. Kot predstavnica ljudi, gospod predsednik, spoštujem sodbe s pravnega vidika, vendar pa prav tako vem, da je ustavno sodišče glede prepovedi političnih strank dejalo, naj Turčija odločno nadaljuje s tem, kar sta priporočila Svet Evrope in Beneška komisija. Turčijo pozivam, naj to stori, da bi zagotovila, da ne bo ponovno prišlo do takšne nesrečne situacije.
Gospod predsednik, to me vodi k drugi sodbi sodišča, in sicer k razveljavitvi zakona o omejitvi sodne pristojnosti vojaškega sodišča. Kot parlamentarci ne moremo kritizirati sodbe, vendar pa ta ponovno kaže, da je podlaga za to sodbo, ustava, neprimerna v smislu, da - in to moram previdno ubesediti - daje podlago za takšne sodbe. Zato ponovno pozivamo Turčijo, naj nemudoma revidira svojo ustavo, saj je to edino, kar lahko prinese resnične reforme, ki so tako potrebne za modernizacijo turške družbe.
Gospod predsednik, moja tretja poglavitna točka zadeva izvajanje in uveljavljanje zakonodaje, ki je bila sprejeta. Na področju človekovih pravic, verske svobode in slabega ravnanja z osumljenimi zločinci mora Turčija izpolnjevati standard, ki je bil določen. Gospod predsednik, zato pozivam, naj se uveljavljanju posveti dodatna pozornost.
Zdaj se bom posvetila spremembam. Glede Cipra sem si s poročevalci v senci prizadevala doseči jasen in obsežen kompromis. Turčija mora vedeti, da je treba dodatni protokol, ki je bil dogovorjen, sprejeti brez odlašanja. V točki 34 sem vse strani pozvala, naj zagotovijo, da se najde rešitev glede delitve Cipra. S to točko torej odločno pozivam Turčijo, naj pošlje pozitivne znake.
Gospod predsednik, v novi točki 48 poudarjamo, da je treba oba voditelja spodbuditi in ohrabriti, naj kmalu najdeta rešitev za otok. To je absolutno potrebno. Gospe Cornelissen bi povedala, da bo skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), kot pričakovano, podprla vašo spremembo o nasilju nad ženskami, čeprav je morda nekoliko odveč.
Gospod predsednik, nazadnje bi rada še enkrat poudarila, da je tudi letos moj cilj sestaviti poročilo, ki podaja sporočilo, ki je kritično, toda tudi uravnoteženo. Prepričana sem, da bomo, če to poročilo sprejmemo z veliko večino, našli tudi dobro rešitev za Turčijo z modernizacije države in ustvarjanjem blaginje za vse njene državljane.
Bernd Posselt
v imenu skupine PPE. - (DE) Gospod predsednik, naša pričakovanja glede Sveta in Komisije so jasna. Letos pričakujemo zaključek pogajanj s Hrvaško in začetek pogajanj z Makedonijo. To vključuje priznanje, da je politika o manjšinskih skupinah v teh dveh državah boljša kot v mnogih državah članicah Evropske unije in so manjšinske skupine v obeh državah zastopane v vladi. Gospod Füle, vprašanje vračanja beguncev, če mi dovolite, da rečem tako, je Hrvaška obvladala na način, ki bi lahko služil kot zgled za druge države. Zato bi rad jasno povedal, da moramo pojasniti tem državam, da si morajo še naprej prizadevati. Vendar pa je nesprejemljivo reči, da je zdaj na potezi samo Hrvaška. Hrvaška je ratificirala mejni sporazum in pridružujem se pozivu gospoda Swobode, naj slovenska vlada stori enako. Svet mora odpreti še tri pogajalska poglavja. Španskega predstavnika Sveta ministrov bi pozval, naj zagotovi, da se odprejo med španskim predsedovanjem. To bo Hrvaški, če se jo bo obravnavalo pošteno, omogočilo, da pogajanja zaključi letos.
Tudi glede sramotne blokade Makedonije zaradi vprašanja imena v tem primeru ni na potezi samo Makedonija. Odgovorne so tudi države članice, ki so vzpostavile blokado, ki je v nasprotju z mednarodnim pravom. Tu bi rad pojasnil, da se mora EU vesti verodostojno, z drugimi besedami, od drugih moramo zahtevati stvari, vendar pa moramo tudi izpolnjevati svoje lastne standarde, drugače bomo izgubili vso verodostojnost. Menim, da je pomembno, da si letos v tem parlamentu po dolgi in težavni poti prizadevamo za glasovanje o Hrvaški. Potem se nam tu lahko pridružijo opazovalci, enako kot so se nam pridružili češki, slovenski in madžarski opazovalci, ki smo jih prijazno sprejeli. Upam, da bodo naslednje leto ali še eno leto kasneje na Hrvaškem evropske volitve in da se nam bodo hrvaški poslanci pridružili tu v Parlamentu in nam pomagali pripraviti pristop drugih južnih evropskih držav, prva izmed katerih bo Makedonija.
Kristian Vigenin
Gospod predsednik, gospod Füle, rad bi se pridružil čestitkam, naslovljenih na vas kot na novega člana Evropske komisije, in povedal, da je morda pomemben znak, da je prva razprava v tem parlamentu, ki vključuje novo Komisijo, o širitvi.
Pravzaprav nam ni treba ponavljati, da se je širitev izkazala za eno izmed najuspešnejših politik Evropske unije. Želim vam veliko uspeha. Naš parlament bo naredil vse, kar lahko, da vas podpre pri teh prizadevanjih, saj smo tu v Evropskem parlamentu najodločnejši zagovorniki širitve te regije varnosti, blaginje in pravic državljanov, to je Evropske unije.
Menim, da so v zvezi s tem izjave treh poročevalcev izpostavile resno delo, ki so ga opravili Odbor za zunanje zadeve in oni sami. Za to jim želim čestitati in povedati, da je ta tri poročila, o katerih danes tu razpravljamo, sprejela velika večina v Odboru za zunanje zadeve. Menim, da bo tako tudi danes.
Poudaril bi, da želimo naša poročila uporabiti tudi za pošiljanje zelo jasnega znaka trem državam, čeprav bo splošna razprava v določeni meri razvodenela naša sporočila, da ostajamo zavezani procesu, vendar pa obstajajo vprašanja, ki se jim ni mogoče izogniti in glede katerih morajo te tri države ukrepati. Večinoma so povezana z dejstvom, da Evropski parlament ne more in ne bo spregledal cele vrste vprašanj, ki zadevajo izpolnjevanje københavnskih meril, ki podpirajo varstvo temeljnih pravic, medijsko svobodo in svobodo združevanja ter tudi varstvo pravic manjšin, dobre sosedske odnose itd.
Rad bi se na kratko zadržal pri treh vprašanjih, ki so po mojem mnenju temeljnega pomena za napredovanje pristopa teh treh držav. Prvič, v zvezi s Hrvaško je jasno, da je pot do članstva za to državo že odprta. Sporazum, dosežen s Slovenijo, je izredno pomemben, vendar pa pozivamo k njegovi čim prejšnji ratifikaciji, da bo zagotavljal možnost za zaključek pogajanj s Hrvaško do konca tega leta.
Glede Makedonije upamo, da bo Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija pokazala potrebno prožnost. Upamo tudi, da bo nova grška vlada našla rešitev za vprašanje imena, tako da lahko Makedonija še letos prejme datum za začetek pogajanj.
V zvezi s Turčijo se ni mogoče izogniti vprašanju Cipra. Dokler ne bo dosežen napredek tu, Turčija ne more upati na pomemben napredek v svojem procesu povezovanja.
Ivo Vajgl
v imenu skupine ALDE. - (SL) Z resolucijo, ki jo danes sprejemamo o Hrvaški tukaj v Evropskem parlamentu, priznavamo tej državi, da je uresničila napredek pri zadovoljevanju kriterijev za vključevanje v Evropsko unijo, napredek pri demokratičnih sistemskih reformah in prilagajanju svoje zakonodaje zahtevam acquisa. To uvršča Hrvaško na vrh liste držav s perspektivo polnopravnega članstva v Evropski uniji in odpira možnost, ki smo jo zapisali tudi v dokumentu, da zaključi pogajanja še v tem letu.
Z zadovoljstvom je mogoče ugotoviti, da je nova hrvaška premierka, gospa Kosorjeva, uspešno in hitro zastavila svoje delo na področjih, kjer so bile doslej največje zamude: pri boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu, pri implementaciji programa administrativnih reform, obravnavi vojnih zločinov, v zakonskem oziroma ustavnem zagotavljanju ustreznega statusa narodnostnih in drugih manjšin.
Nova hrvaška vlada je s sosedo Slovenijo s podpisom sporazuma o arbitraži o meji ne samo odstranila oviro pri pogajalskem procesu, ampak utrla pot reševanju drugih odprtih vprašanj. Pomembno je, da Hrvaška nadaljuje z reševanjem obmejnih vprašanj tudi z drugimi sosednjimi državami in da se pogovori o tem vodijo po načelih bona fide in pacta sunt servanda.
Naj opozorim, da resolucija, ki je na nastala pod odličnim vodstvom kolege poročevalca Hannesa Svobode, objektivno in dobronamerno opozarja tudi na probleme, kjer ima Hrvaška še veliko dela za opraviti, pa naj si bo za sodelovanje s haaškim tribunalom, doslednejšim preganjanjem korupcije, prestrukturiranjem gospodarstva, financ ali pa za bolj zavzeto in iskreno odstranjanje ovir za povratek srbskega prebivalstva. Hrvaška je tudi njihova domovina.
Pozitivno poročilo o napredku Hrvaške in Makedonije naj bo tudi pozitivno znamenje odprtosti za širitev Evropske unije na vse države zahodnega Balkana in potrditev obvez, ki smo jih sprejeli do teh držav, vključno s Turčijo, če izpolnijo vse potrebne kriterije, to pa je odvisno predvsem od njih samih. Na koncu še dobre želje novemu komisarju, gospodu Füleju, prepričan sem, da boste odlično opravili svoje naloge.
Franziska Katharina Brantner
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospod predsednik, v imenu skupine Verts/ALE bi rada najprej v tem parlamentu pozdravila gospoda Füleja kot komisarja. Veselimo se dela z vami in našega prihodnjega sodelovanja. Zahvalila bi se tudi gospodu Swobodi za dobro sodelovanje glede poročila o Hrvaški. Menim, da smo v postopku dobro sodelovali, in zahvaljujem se svojim kolegom.
Povedal bi samo, da bi nam bilo ljubše imeti razpravo v svežnju, tako da bi zjutraj imeli vse tri države, toda ločene dele. Menim, da bi bilo to bolj smiselno, namesto da so vse pomešane med seboj, vendar pa je to obrobna pripomba.
(DE) Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze je za pristop Hrvaške k Evropski uniji čim prej in pozdravljamo hiter napredek, ki ga je dosegla ta država. Hiter pristop Hrvaške bo celotnemu Zahodnemu Balkanu poslal pomemben znak o varnostni politiki. Pomeni, da obljuba članstva, ki so jo evropski voditelji držav ali vlad v Solunu dali vsem državam Zahodnega Balkana, še vedno drži. Verodostojnost in veljavnost te obljube predstavlja veliko spodbudo za vse države v regiji, da izvedejo daljnosežne reforme, ki bodo te države naredile varnejše, stabilnejše in uspešnejše.
V zvezi s Hrvaško je pomembno povedati, da je treba tam okrepiti javno upravo in jo narediti preglednejšo. Odločilni dejavnik tu ni samo sprejetje nove zakonodaje, ampak predvsem njeno upravno izvajanje. V skupini Verts/ALE si želimo boljših rezultatov na tem področju. Menimo, da je edina rešitev za težave s korupcijo in organiziranim kriminalom dosledno izvajanje nove zakonodaje in direktiv. Enako velja za sodstvo in posebno pomembno poglavje o pravosodnem sistemu, o katerem še niso potekala pogajanja. Napovedi hrvaške vlade so dobra stvar, vendar pa jim mora slediti ukrepanje, ki prinese dejanske izboljšave za razmere na sodiščih. Želimo si večjo preglednost in manj političnega vpliva na tem področju.
Zato predlagamo štiri spremembe, glede katerih bi vas pozvala, da glasujete zanje. Prva zadeva boj proti korupciji. Želimo, da sta vključena predvsem gradbeni sektor in sektor urbanističnega načrtovanja, saj se tu oddajajo največja javna naročila.
Drugič, v točki 19 želimo navedbo, da je položaj homoseksualnih moških in lezbijk nezadovoljiv. Prišlo je do večkratnih napadov na ljudi iz te manjšinske skupine. Zdaj smo prejeli zagotovila hrvaške vlade, da se nekatere izmed teh primerov preiskuje. Menimo, da je to zelo pozitiven znak in bi radi hrvaške organe spodbudili, naj pospešijo izvajanje zakona o protidiskriminaciji.
Nazadnje bi pripomnila, da nimamo vizije za novo energetsko politiko za Hrvaško. Zato bi vas radi pozvali, da podprete našo spremembo 7. Veselimo se skorajšnjega pristopa Hrvaške k Evropski uniji.
Charles Tannock
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, skupina ECR je za širitev Evropske unije. Ne vidimo samo pomembnih koristi v večjem enotnem trgu, ampak upamo tudi - za razliko od nekaterih poslancev tega parlamenta - na slabitev federalističnih ambicij v središču Evropske unije. Vendar pa morajo kandidatke izpolnjevati stroge in zahtevne standarde, kot so določeni v københavnskih merilih.
Zato se v celoti strinjamo z doslednim pristopom Komisije za pripravo kandidatk za članstvo in njeno pripravljenostjo, da se uči iz predhodnih širitev, predvsem zadnje, ko sta pristopili Bolgarija in Romunija in ko so obstajali nerešeni problemi na področju organiziranega kriminala in korupcije. Hrvaška je skupaj z Islandijo - če bo potrjena kot kandidatka - nedvomno država, ki je najbolj pripravljena na pridružitev Evropski uniji, njen pristop pa bo pripomogel k stabilizaciji Zahodnega Balkana. Čeprav priznavamo, da mejni spor s Slovenijo ostaja nerešen, menimo, da dvostranski spori ne bi smeli preprečevati članstva Hrvaške. Italija nenazadnje ni preprečila pristopa Slovenije kljub takratnemu mejnemu sporu in sporu o manjšinah.
Kot pojasnjuje poročilo Komisije, je tudi Hrvaška dosegla precejšen napredek pri izpolnjevanju pogajalskih meril, zavezanost države pričakovanjem EU pa ostaja močna. Tudi Makedonija se je zdaj vrnila na pot k članstvu in pozdravljamo njeno liberalizacijo vizumske ureditve EU skupaj s Srbijo in Črno goro ter podpiramo neposredne pozive Svetu, naj dovoli začetek pogajanj za članstvo Makedonije.
Skupina ECR meni, da je treba skorajda smešen spor o imenu z Grčijo rešiti razumno in hitro. Predsednik Ivanov je dal zagon ambicijam Makedonije glede EU in upamo, da bo njegova prošnja za srečanje z novo izvoljenim predsednikom Grčije obravnavana v duhu prijateljstva in sosedskih odnosov. Prošnja Turčije za članstvo ostaja problematična, nenazadnje na področju človekovih pravic. Nedavni grozljivi primer najstnice, ki je bila živa pokopana zaradi tega, ker je govorila s fanti, zagotavlja strelivo za tiste, ki pravijo, da Turčiji ni mesto v Evropski uniji. Njeno nepriznavanje Cipra ali neizvajanje protokolov iz Ankare in zavlačevanje z ratifikacijo pogodbe za ponovno vzpostavitev odnosov z Armenijo so veliko razočaranje.
Nazadnje bi rad kot stalni poročevalec Parlamenta za Črno goro dodal, da je bilo po mojem mnenju, ko sem nedavno obiskal državo, razbrati, da je na dobri poti k statusu kandidatke, in upam, da se bo to zgodilo čim prej.
Za konec bi tudi jaz izkoristil priložnost in v imenu svoje skupine, skupine ECR, čestital komisarju Füleju za njegovo včerajšnjo izvolitev, moja skupina pa bo polno sodelovala z njim pri njegovih prihodnjih nalogah.
Takis Hadjigeorgiou
Že na samem začetku želimo poudariti, da smo za vključitev Turčije. Tako menimo in v to verjamemo. Predvsem za Turčijo samo je za zaščito pravic vseh manjšin potrebno, da zmanjša volilno omejitev za sedeže v parlamentu in zaščiti pravice delavcev, kot so pravica do stavke in kolektivna pogajanja.
Iskanje prave politične rešitve za kurdski problem, priznavanje armenskega genocida, normalizacija odnosov s sosednjimi državami in končanje zasedbe Cipra so nekatera izmed vprašanj, ki jih Turčija mora obravnavati. Kot je poudaril Svet, mora Turčija nujno in brez nadaljnjega odlašanja popolnoma in brez razlikovanja spoštovati dodatni protokol k Sporazumu iz Ankare.
Z ignoriranjem mednarodnega prava Turčija preprečuje, da bi Republika Ciper izvrševala svoje suverene pravice v svoji izključni ekonomski coni. Zato izjavljamo, da se ne strinjamo s stališčem, da je treba odpreti zadevno poglavje o energiji.
Za zaključek bi rad omenil namero nekaterih poslancev, da glasujejo za spremembo, ki vse zainteresirane strani poziva, naj pripomorejo k rešitvi vprašanja Cipra. Prepričan sem, da bodo vsi pomagali. Toda ali ni nesprejemljivo, da bi bili vsi enako odgovorni, da bi bila žrtev in okupator enako odgovorna? Če hočemo rešiti vprašanje Cipra, moramo poudariti obveznosti Turčije. Odkrito se moramo pogovoriti s Turčijo, katere vključitev, še enkrat ponavljam, podpiramo. Vendar pa podpiramo vključevanje Turčije v Evropsko unijo in ne vključevanja Evropske unije v Turčijo.
Bastiaan Belder
Kljub tveganju, da ponovno razburim turške diplomate - oglejte si njihove reakcije na številne spremembe Evropskega parlamenta -, Svet in Komisijo pozivam, naj na dnevni red bližnjih pogajanj s turškimi oblastmi vključijo naslednjih pet točk.
1. Odobritev statusa pravne osebe vsem verskim skupnostim v Turčiji - temeljni predpogoj za uresničitev verske svobode v Turčiji.
2. Takojšnje prenehanje javne sovražne kampanje proti turškim kristjanom pod pretvezo dovoljevanja dvojno negativnega izraza "misijonarske dejavnosti" v šolskih učbenikih in lokalnih medijih, kot da bi bili turški kristjani po definiciji prevratni in bi nameravali spodkopati državo.
3. Takojšnje prenehanje očitne diskriminacije proti neislamskim manjšinam pri zapolnitvi pomembnih civilnih in vojaških delovnih mest znotraj aparata turške vlade.
4. Učinkoviti vladni ukrepi proti naraščajočemu antisemitizmu v javnem življenju v Turčiji. Turški akademik je nedavno govoril o zastrupljenem ozračju. Vesel sem, da je ozračje še vedno dovolj odprto, da akademik javno pove takšne stvari. Zato so potrebni učinkoviti vladni ukrepi proti naraščajočemu antisemitizmu v javnem življenju v Turčiji, v zvezi s tem pa bi moral predvsem predsednik vlade Erdoğan prevzeti vodilno vlogo.
5. Nazadnje, natančna ureditev odnosov z Islamsko republiko Iran s čezatlantsko politiko o Teheranu in njegovem spornem jedrskem programu. Turčija se mora izjasniti o svojem stališču o vse nujnejšem vprašanju teheranskega jedrskega programa. Kot članica Nata in država kandidatka za članstvo v EU mora Turčija jasno opredeliti svoje stališče. Njena izbira mora biti jasna.
Svet in Komisijo pozivam, naj resno vzameta københavnska merila in vztrajno kritiziranje Turčije, ki sem ga omenil, komisar, vam pa bi še enkrat zaželel vse najboljše v vaši novi vlogi. Veselim se konstruktivnih posvetovanj in prepričan sem, da boste resno vzeli københavnska merila in da bomo zato lahko delali na modernizaciji Turčije, države, ki bi jo rad spoštoval tudi sam.
Barry Madlener
(NL) Gospod Füle, pozdravljeni v Parlamentu! Gospod predsednik, nizozemska Stranka za svobodo (PVV), moja stranka, se je odločila neodvisno delovati v tem parlamentu. Pri tem smo odlično sodelovali s skupino Evropa svobode in demokracije in z gospodom Messerschmidtom, ki bi se jima rad iskreno zahvalil.
Gospod predsednik, najprej bi rad povedal, da PVV ne zagovarja širitve - ne za Hrvaško, ne za Makedonijo in vsekakor ne za Turčijo. Turška zasedba Cipra je nezakonita, v to smo prepričani vsi v tem parlamentu, kljub temu pa se še naprej ukvarjamo z njo, ne da bi jo zaradi tega odločno obsodili. Turčiji ne nalagamo nobenih sankcij - ali skoraj nobenih sankcij. Zame je to neodločno vedenje in zato sem predložil spremembo, ki obsoja to zasedbo in Turčiji ukazuje, naj umakne svoje enote s Cipra, in sicer takoj. Zato upam, da boste vsi podprli to spremembo.
Še več, svoboda tiska v Turčiji je pod velikim pritiskom. Ko sem obiskal Turčijo, se je moral tisk raziti. To moramo odločno obsoditi in zato sem predložil spremembo 16.
Zdaj, gospe in gospodje, prehajamo na Iran, nepošteno državo. Gospod Ahmadinejad, islamski diktator, terorizira svoje lastno prebivalstvo, Izrael hoče izbrisati z zemljevida in to tudi odkrito pove, dela na raketah dolgega dosega, redno izvaja preizkuse raket in je včeraj začel z bogatitvijo urana, ki je primeren za jedrsko orožje. Gospe in gospodje, ne moremo drugega, kot izraziti svoje razočaranje. Turčija, ki hoče pristopiti k EU, ima iransko vlado za veliko prijateljico in jo je treba zaradi tega odločno obsoditi, zato sem predložil spremembo 17. Zanašam se na vašo podporo.
Nadalje bi omenil pogajanja s Turčijo. Turčija, ki ima za prijatelja Iran, zaseda Ciper, zatira kristjane, krši pravice žensk, je članica Organizacije islamske konference (OIC), izvaja šeriatsko pravo, ki omejuje človekove pravice, in je islamska država, nikoli ne more pristopiti k tej Uniji. Ne smemo dovoliti, da se to zgodi, zato sem predložil spremembi 18 in 19, katerih cilj je končanje pristopnih pogajanj. Upam, da boste vsi podprli moje spremembe.
Eduard Kukan
Gospod predsednik, najprej želim čestitati Zoranu Thalerju za njegovo poročilo ter se njemu in vsem drugim kolegom zahvaliti za njihovo zelo konstruktivno delo pri pripravi tega predloga resolucije. Iskreno pozdravljam komisarja Füleja in mu želim veliko uspeha pri njegovem prihodnjem delu.
Evropska ljudska stranka meni, da je Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija v zadnjem letu dosegla številne pozitivne premike. Napredek, ki ga je dosegla pri izpolnjevanju večine meril za začetek pristopnih pogajanj EU, je velik in pomemben. Dejstvo, da je Komisija priporočila začetek pogajanj z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, je treba razumeti kot jasno sporočilo, da je ta država na pravi poti.
Parlament mora zato trdno podpreti to priporočilo in s sprejetjem te resolucije poslati pozitiven znak državi in celotni regiji. Upam, da bo Evropski svet potrdil odločitev Komisije in poziv, vključen v to resolucijo, ter v bližnji prihodnosti brez nadaljnjega odlašanja dal zeleno luč za pogajanja z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. Menim tudi, da bodo, vse dokler se to ne bo zgodilo, pogajanja o vprašanju imena napredovala in se bodo izboljšali odnosi s sosednjimi državami.
Nekdanja jugoslovanska republika Jugoslavija se mora zoperstaviti izzivu in pokazati, da je pripravljena izpolniti københavnska merila, na podlagi katerih je treba oceniti njeno ambicijo, da postane članica EU.
Raimon Obiols
(ES) Menim, da je poročilo o napredku Turčije v smeri pristopa k Evropski uniji, o katerem bomo glasovali danes, pozitivno. Je odkrito in nekoliko kritično; vendar pa je uravnoteženo poročilo in za to čestitam poročevalki gospe Oomen-Ruijten.
Seveda bi naša politična skupina bolj poudarila določene vidike. Vendar pa smo izpogajali široko soglasje, ker verjamemo, da mora Parlament čim bolj podpreti to poročilo.
V zvezi s tem moramo poslati jasno sporočilo. Biti mora pozitivno sporočilo, dobronamerno, vendar pa mora biti tudi strogo, da bi dalo zagon pogajalskemu postopku in spodbudilo napredovanje demokratičnih reform za modernizacijo Turčije. Glede tega moramo biti jasni: premagati moramo to obdobje lenobnosti in neodločnosti v pogajalskem postopku.
Glede na javnomnenjske raziskave se je javna podpora pristopu v Turčiji zmanjšala, to javno dojemanje pa se mora spremeniti. Edini način za dosego tega je zagotoviti, da bodo pogajanja in reforme napredovali, da Evropska unija pokaže, da spoštuje zaveze, ki jih je sprejela, in da se tudi izogiba temu, da bi pošiljala nasprotujoče si znake, ki ustvarjajo negotovost. Seveda mora tudi Turčija storiti odločne korake na poti proti reformi.
Pred nami sta dva scenarija: začarani krog razhajanj, soočenj in nezaupanja; ali uspešni krog resnih, strogih, toda jasnih pogajanj.
Če bo to poročilo vsaj malo prispevalo k napredku v tej smeri, potem menim, da smo lahko zadovoljni.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Gospod predsednik, kot vodja delegacije bi rad najprej čestital gospodu Thalerju za njegovo zelo uravnoteženo poročilo. Skopje je izvedlo reforme in je na poti do pridružitve Evropski uniji. To zelo pozdravljamo in smo zelo zadovoljni. Liberalizacija vizumske ureditve je bila morda najjasnejši in najočitnejši znak. Bila je mejnik v našem sodelovanju. Ta cilj je bil dosežen samo zaradi tesnega sodelovanja z državami članicami EU. Predstavlja odprtost, povezanost in sodelovanje.
Vendar pa ne smemo pozabiti, da je bil Makedoniji status kandidatke za pristop odobren pred štirimi leti, vse od takrat pa se nenehno sprašujemo, kdaj se bo končno pridružila Evropski uniji. Vse strani bi pozval, naj zagotovijo, da bo rešen spor o imenu, ki je trenutno v središču pozornosti. Izkoristiti moramo zagon, ki sta ga dali odločitev Sveta decembra in nova grška vlada. Ta zagon iz dneva v dan pojema. Vsem stranem bi rad razložil, da bo cilj pristopa Makedonije še bolj potisnjen v ozadje, če se zdaj osredotočimo na druge teme. Zagotovo nočemo, da bi se to zgodilo, zato si moramo na tem področju nadvse prizadevati.
Marije Cornelissen
(NL) V zadnjih šestih mesecih sem izkoristila vsako priložnost za obisk Balkana in Turčije in pogovor s tamkajšnjimi ljudmi. Sijajno je dejansko videti, kaj se tam dogaja v zvezi s pristopom: pomembni politični dosežki, vendar tudi in predvsem popolnoma praktične spremembe, ki koristijo ljudem, ki tam živijo.
V Črni gori se na primer končno priznava obstoj homoseksualnosti. V Turčiji je zavetiščem za ženske končno uspelo doseči dobre odnose s policijo, če navedem samo dva primera. Navdušeni bi morali biti nad tem, kar se dosega v teh državah in kar se dobro odvija, vendar pa moramo biti sočasno jasni glede tega, kaj je še treba storiti.
Evropski parlament in države članice morajo še naprej vztrajati pri merilih, ki smo jih določili na začetku postopka. Vendar pa se moramo izogniti tudi razvodenitvi moči pristopnega postopka s postavljanjem dodatnih ovir.
Za trenutek bi se osredotočila na Makedonijo. Vsi se strinjamo, da je treba rešiti dvostranski problem imena. Strinjamo se tudi, da mora EU zagotoviti vso možno podporo v tem procesu. Dvostranski problemi sami po sebi ne smejo predstavljati ovire za pristopni postopek. To velja za Makedonijo, vendar pa prav toliko tudi za Hrvaško, Srbijo, Turčijo, Kosovo in Islandijo. Za ljudi, ki tam živijo, je možnost pridružitve preveč pomembna, da bi bila odvisna od rešitve dvostranskega spora.
Zato vas vse pozivam, da glasujete tudi za našo spremembo, spremembo 4, katere namen je v poročilo o Makedoniji vključiti novo točko 30(2). Prosim vas tudi, da v zvezi s temi tremi poročili ne pozabite, kako zelo pomemben je pristopni postopek.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Gospod predsednik, komisar, najprej bi vam želel čestitati, gospod Füle, za vašo izvolitev na ta položaj. Prepričan sem, da bomo plodno in učinkovito sodelovali pri prihodnji širitvi Evropske unije. Prepričan sem tudi, da bomo pred koncem tega leta zaključili pogajalski postopek Evropske unije s Hrvaško. Prav tako sem prepričan, da boste kmalu začeli tudi pogajalski postopek z Makedonijo. Upam, da se bo tudi to zgodilo letos.
V tem govoru bi rad poudaril izredno vlogo Hrvaške kot prihodnje države članice Evropske unije, zlasti v okviru obrambe naših skupnih vrednot in varnosti naše celine. Cenimo, da so hrvaške enote kot del Nata prisotne na Kosovu in v Afganistanu. Približno 300 hrvaških vojakov, diplomatov in policistov sodeluje tudi v operacijah ISAF v treh regijah v Afganistanu. Naš novi zaveznik je pogumno podprl naš boj proti terorizmu v številnih misijah Nata. Prepričan sem, da bo članstvo Hrvaške v Evropski uniji prispevalo k nadaljevanju stabilnosti v delu Evrope, ki je pred samo nekaj leti doživljal neizprosen spor in etnično čiščenje.
Če bo Hrvaška dokončala vse reforme, lahko pred koncem tega leta zaključi pogajanja z Evropsko unijo. To je dober cilj in pozivam vse, da podprejo ta prizadevanja. Ceniti moramo dejstvo, da je Zagreb izvedel številne reforme, zlasti na področju pravosodnega sistema in javne uprave ter tudi v zvezi z bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Pridružitev Hrvaške družini držav članic je del naše strategije za izgradnjo celine demokracije in blaginje. Primer te balkanske države potrjuje, da je proces širitve Evropske unije močna spodbuda politični in gospodarski reformi v državah, ki težijo k članstvu. Spomnimo se na to tudi, ko bomo obravnavali našo vzhodno sosedo Ukrajino.
Niki Tzavela
(EL) Gospod predsednik, v zadnjem letu je turška večplastna zunanja politika povzročila zmedo znotraj mednarodne skupnosti in tudi v laičnem delu turške družbe. Kam gre Turčija? Proti večkulturni Evropi ali proti vseislamski državi?
Naj na kratko spomnim Parlament na njegovo politično vedenje do Irana, njegov nesprejemljiv diplomatski jezik proti Izraelu, spor z Egiptom zaradi meje v Gazi in nedavno odločitev turške vlade, da ukine vstopne vizume za 7 arabskih držav. Kot vemo, mnoge izmed njih dajejo zavetje skrajnim islamskim združenjem, katerih člani lahko zdaj nemoteno vstopijo v Evropo in na zahod. Predvsem vprašanje ukinitve vizumov je ogorčilo laično državo v Turčiji.
Če uvedemo nove sankcije proti Iranu, bo turško stališče v Varnostnem svetu ZN izhodiščna točka za pojasnitev prihodnosti moderne Turčije, takrat pa bomo v tej dvorani drugače govorili o njej.
Philip Claeys
(NL) Iz razumljivih razlogov javno mnenje v Evropi ostro nasprotuje pristopu Turčije, neevropske in islamske države. Predhodna Komisija je obljubila, da bodo pogajanja s Turčijo prekinjena, če se bo ugotovilo, da Turčija ne izpolnjuje svojih demokratičnih obveznosti in da bi morala pogajanja iti v korak s procesom reforme v Turčiji. Nobena izmed teh obljub ni bila izpolnjena.
Nasprotno, vedno znova se odpirajo nova poglavja, Turčija pa se premika nazaj namesto naprej. Zakonsko se prepoveduje politične stranke, prihaja do aretacij kurdskih majorjev, kristjane pa se ustrahuje, nad njimi izvaja nasilje in so žrtev upravnih predsodkov. Krščanski pisatelji in akademiki se morajo skrivati. prišel nisem niti še do pojavov, kot so vsiljene poroke in tako imenovani uboji iz časti.
Kateri skrajni rok bo Komisija postavila Turčiji za priznanje vseh držav Evropske unije? Kdaj bo morala Turčija začeti izpolnjevati protokol iz Ankare? Kdaj bo končana nezakonita vojaška zasedba Cipra?
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Gospod predsednik, tako kot moji kolegi poslanci bi tudi jaz rad čestital gospodu Füleju za njegov položaj in upam, da se bo odlični vtis, ki ga je naredil na zaslišanju v Odboru za zunanje zadeve, potrdil v teku njegovega mandata, zlasti na občutljivem področju širitve.
Povedal bi nekaj besed o Turčiji, najprej pa bi čestital naši poročevalki gospe Oomen-Ruijten za odlične rezultate v odboru.
Njeno poročilo, ki se nanaša na leti 2008 in 2009 ne pretirava in ne podcenjuje zadeve; poudarja prizadevanja Turčije za izpolnjevanje københavnskih pogojev in meril.
Vendar pa je treba po mojem mnenju ta prizadevanja obravnavati v trenutnem okviru Turčije in v okviru njene trenutne politične situacije: sedem let zmerne islamske vlade gospoda Erdoğana, z volitvami, ki bodo julija 2011; država, ki vre zaradi primerov operacije Kladivo; zaradi razveljavitve protokola Emasya, ki je pomembne pristojnosti prenesel na vojsko; in predvsem zaradi sodbe, ki je prepovedala dejavnosti Stranke demokratične družbe v Turčiji.
Ta okvir pomeni, komisar, da je treba turški primer obravnavati zelo previdno. Turčija mora izpolniti pogoje in zahteve københavnskih meril in seveda mora izvrševati protokol iz Ankare. Vendar pa ni treba povedati, komisar, da bi lahko pošiljanje kakršnih koli napačnih signalov v tem okviru in situaciji lahko imelo zelo resne posledice za varnost Evropske unije, zlasti če vladajoča stranka nima tripetinske večine, ki jo potrebuje v parlamentu, da bi spremenila ustavo; takšen znak bi lahko povzročil resen pretres v že tako nestabilni državi, ki je strateška partnerica zahoda v okviru Atlantskega zavezništva.
V pogajalskem postopku moramo biti nadvse previdni, da ne bi storili kakršne koli napake.
Richard Howitt
Gospod predsednik, najprej bi javno ponovil moje čestitke komisarju Füleju. Na prvi dan vašega dela na tem položaju smo vas zgodaj spravili iz postelje in mislim, da se bo to zgodilo še večkrat.
V Turčiji vlada velika javna skepsa glede tega, ali bo EU držala svojo obljubo, in tako kot se spopadamo s skepso med našimi javnostmi znotraj EU, je vaš izziv, komisar, da ste pošteni in objektivni - in da, s tem se pridobiva zaupanje javnosti. Toda tudi, da pozitivno predstavite širitev, pridobite skeptično javnost, naša skupina pa vas bo pri tem podpirala.
Glede Turčije ostaja Skupina socialdemokratov in demokratov za pristop, za reformo. Poročilo Komisije o napredku navaja, da se prizadevanja za reformo ponovno nadaljujejo, vendar pa jih je treba okrepiti. Strinjamo se. Dovolite mi, da glede tega prvega poročila v petih letih tega parlamenta svoje uvodne pripombe osredotočim na to, kako bi morali kot Parlament obravnavati Turčijo. Poročevalki bi rad povedal, da cenim njeno iskreno zavezanost iskanju soglasja v tem parlamentu in se ji zahvaljujem za sodelovanje. Upam, da si boste v naslednjih letih pred predložitvijo sprememb za plenarno zasedanje za dogovorjene kompromise v odboru prizadevali za soglasje političnih skupin, saj so naša razhajanja majhna.
Toda pravi preskus za vaše poročanje in za ta parlament je zagotoviti, da svoj vpliv uporabimo, da leto za letom zagotavljamo nenehen napredek pri usmerjanju Turčije proti pristopu, to pa zahteva vodenje tu in tudi v državi.
Ciprskim kolegom bi rad povedal, da razumemo bolečino krivice, ki jo čutite. V naši skupini smo si prizadevali, da vas popolnoma vključimo v svoje soglasje, vendar pa smo odločeni, da si bomo v tem ključnem času prizadevali zavzeti stališča, ki podpirajo prizadevanja za spravo, da bi zagotovili pravico za obe strani in ne bi vnaprej napovedovali izida v imenu katere koli strani.
Drugim v tem parlamentu bi povedal, da je potrebna konstruktivna kritika Turčije; mi sami smo kritični prijatelji. Toda tistim, ki v tej razpravi nasprotujejo Turčiji, bi povedal, da ste manjšina; preštevilne izmed vas vodijo verska nestrpnost do islama in iskanje lastnih političnih koristi, zato namerno ustvarjate prazne strahove o priseljevanju. Ti argumenti so nagnusni in odbijajoči, vi pa prav tako.
Nazadnje moramo večini v tem parlamentu, ki si želi pristopa Turčije, to povedati vedno znova. Predirljivemu glasu tistih, ki to zavračajo, ne smemo dopustiti, da nas utiša. Pričakujemo, da bodo naši turški kolegi nadaljevali z bolečimi spremembami v svoji družbi, ki bodo imele nepopustljiv vpliv na njihovo domačo politiko.
Te reforma so same po sebi dobre, toda tisti izmed nas, ki v tem parlamentu pravimo, da si želimo pristop: zagotoviti moramo, da se bo njihov trud izplačal, in storiti, kar pravimo, odpreti in zapreti poglavja glede na sposobnost, izpolniti obljube Sveta in delovati v dobri veri.
Norica Nicolai
(RO) V svojem govoru se bom omejila samo na Makedonijo, saj bi rada poudarila, da poročilo kaže napredek položaja Makedonije in podpira politično odločitev o začetku pogajanj s to državo.
Ne bom omenjala uravnoteženosti poročila in načina, na katerega podrobno opisuje pozitivne in negativne dejavnike, s katerimi se sooča država.
Poudarila bi dvoje. Povolilne in javnomnenjske raziskave v Makedoniji poudarjajo, da je ta država ena izmed najbolj "evropsko optimističnih" v regiji. Menim, da je podpora prebivalstva pogoj za uspeh pogajalskega postopka. Drugič, menim, da mora Grčija kot država članica Evropske unije razumeti evropske modele za spravo z zgodovino in si nadvse prizadevati, da zagotovi, da spor o imenu Makedonije ne bo predstavljal ovire pri napredku te države v smeri proti Evropi, saj je kakršno koli drugačno vedenje v nasprotju z duhom in usodo Evrope.
Hélène Flautre
(FR) Gospod predsednik, najprej bi pozdravila komisarja Füleja in mu čestitala.
Dvanajsto zaslišanje na sojenju domnevnim morilcem Hranta Dinka je bilo v ponedeljek v Carigradu. Uradni opazovalci na sojenju so prvič imeli občutek, da se sodišče resnično trudi ugotoviti resnico in da je tožilec izpostavil povezave med tem sojenjem - sojenjem domnevnim morilcem Hranta Dinka - in drugimi sojenju, ki potekajo - kot je sojenje mreži Ergenekon.
To dejstvo je še zlasti pomembno, ker se tu sodi vsakemu političnemu umoru, nestrpnosti znotraj družbe in nekaznovanju, ki še vedno prevladuje. Poleg tega je to stališče, ki so ga jasno izražale družine žrtev teh političnih umorov, ko so se ob omenjanju turške "globoke države" izjasnile za "globoko družino" Hranta Dinka. To vam pripovedujem, ker se stvari premikajo naprej in ker znotraj turške civilne družbe obstaja želja in gibanje za reformo, katere namen je spodbujanje demokracije in pravic, ta želja in to gibanje pa sta izredno močna.
Navedla bi še en primer, ki trenutno odmeva v časopisju - kazniva dejanja zaradi časti so že bila omenjena -, in sicer primer 16-letnega dekleta, ki je bilo najdeno pokopano v kurniku, ker jo je družinski svet obsodil zaradi pogovarjanja z dečki. To je grozljivo in je kaznivo dejanje. Člane te družine bo očitno treba zapreti.
Dejstvo je, da pred nekaj leti takšna kazniva dejanja niso polnila stolpcev v časopisih. Zato je razveseljivo danes videti, da se teh "zločinov iz časti", ki so zgolj barbarski zločini, v turški družbi ne tolerira več. Turška družba je v stanju nenehnih sprememb, celo pretresov, in menim, da se moramo, ko bomo razpravljali o Turčiji, dobro zavedati, da vsaka reforma v tej državi globoko vpliva na odnose med državljani, državo, turško zgodovino in demokracijo. To so vsekakor ključni elementi.
Menim, da mora biti naš proces povsem iskren. Danes se priznava iskrenost našega procesa in se sklada z našo zmožnostjo, da podpremo zapleten, kritični in zgodovinski proces na Cipru. Danes mora EU Cipru jasno povedati, da smo pripravljeni z uporabo vseh sredstev, ki so nam na voljo, vključno z gospodarskimi in finančnimi sredstvi, podpirati in jamčiti sporazum, dosežen med severom in jugom, in da smo odločeni tudi zagotoviti, da nič znotraj zakonodaje EU ne more ovirati dosege soglasja na Cipru. Prevzeti moramo vodstvo; od tega vprašanja je odvisna tudi prihodnost članstva Turčije v EU.
Geoffrey Van Orden
Gospod predsednik, ne zgodi se pogosto, da se strinjam z gospo Flautre, vendar pa se strinjam z mnogimi pripombami, ki jih je pravkar podala. Najprej bi pozval k več odkritosti v našem pristopu k Turčiji. Prepričan sem, da si vsi želimo dobrih odnosov s Turčijo, mnogi izmed nas, verjetno večina, si želimo, da bi Turčija nekega dne postala članica Evropske unije, drugačne Evropske unije, kot se razvija danes. To pa zato, ker nekateri priznavajo, da bi pristop Turčije neizogibno spremenil naravo projekta EU, ki takšen kot je vodi k neželenemu političnemu povezovanju, na katerega so tako odporni.
Za Komisijo imam eno ali dve vprašanji. Kaj se je zgodilo s pogajanji s Turčijo? Zakaj je odprtih tako malo poglavij? Zakaj v času, ko smo v vseh državah zelo zaskrbljeni zaradi energetske varnosti, Turčija pa ima takšno ključno geografsko lego, da lahko zagotovi poti za cevovode iz Kaspijskega morja, ni odprto poglavje o energiji? In s skorajšnjimi predsedniškimi volitvami na Cipru in pogovorih o združevanju, ki potekajo, je Ciper še kako zelo v naših mislih. O Turčiji v tej dvorani skorajda ne moremo razpravljati, ne da bi omenili Ciper, vendar pa bi bilo morda bolj v pomoč, če bi EU Turčiji, namesto da jo vedno kritizira, zagotovila večjo podporo pri tem vprašanju. Zakaj samo pozivamo Turčijo, naj uporabi svoj vpliv, ko igrata ključno vlogo Grčija in Republika Ciper, obe članici EU?
Strinjam se, da bi bilo treba turške vojaške enote na Severnem Cipru precej zmanjšati. Pravzaprav redno predlagam turškim odposlancem, da bi bilo enostransko zmanjšanje enot pogumen ukrep, ki gradi zaupanje, vendar pa vsi vemo, da bi se prisotnost turških enot zmanjšala na samo 650 in grška prisotnost na 950, če bi uveljavili Annanov načrt. Zakaj Evropska unija ni držala svoje obljube, ki jo je dala maja 2004, o končanju izolacije Severnega Cipra?
Izmed vseh krajev na svetu, kjer bi EU morda dejansko lahko igrala koristno vlogo in izvajala blag vpliv, izstopa Ciper - vendar nismo prisotni. Ne krivimo Turčije za notranje težave EU.
Charalampos Angourakis
(EL) Gospod predsednik, naše stališče glede širitve Evropske unije se sklada z našim stališčem glede vključevanja Grčije, moje države, v Evropsko unijo in bojem za njeno osvoboditev izpod tega imperialističnega stroja.
Pri celotnem procesu širitve gre za krepitev Nata in Natovo zasedbo zahodnega Balkana, za odcepitev Kosova in destabilizacijo Bosne in Hercegovine, za spodbijanje meja in spodkopavanje stabilnosti na območju s strani Evropske unije, za prisilo nad Srbi, za nova trenja in nesoglasja na Balkanu.
Ker tako imenovana dvostranska vprašanja sploh niso dvostranska vprašanja; so mednarodna vprašanja, zato jih obravnavajo Združeni narodi. Sočasno je na območju Balkana neverjetna kriza, ki so jo očitno povzročile reforme, ki so jim bili podvrženi ljudje v teh državah, da bi lahko pristopile k Evropski uniji.
Ta proces je v skladu z brezkompromisnostjo Ankare glede vprašanja Cipra, s casus belli v Egejskem morju, ki ga podpirajo Frontex, ki spodbija meje na območju, in učinkovita prepoved sindikalizma in drugih demokratičnih ureditev v Turčiji.
To je še en razlog, da podpiramo delavce v teh državah, ki so proti povezovanju, da bi se lahko borili za svoje pravice.
Lorenzo Fontana
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, švedsko in špansko predsedstvo sta članstvo Turčije v Evropski uniji postavila za prednostno temo, kot da bi to zdaj bilo določeno vnaprej.
Menimo, da članstvo Turčije iz mnogih razlogov ni realno ali primerno. Prvič, ker Turčija geografsko ne leži znotraj Evrope; drugič, ker Turčija postaja vse bolj islamska in je Ankara pravzaprav vodilna članica največje mednarodne vseislamske organizacije OIC; tretjič, ker se preganja verske manjšine, njihova manjvrednost pa je ukoreninjena v družbi; četrtič, ker Turčija še naprej uradno zanika genocid nad milijonom in pol armenskih kristjanov ter zaseda Ciper v vojaškem in političnem smislu, kar pomeni kršitev mednarodnega prava.
Ne smemo pozabiti niti, da bomo s Turčijo v Evropski uniji na svojih mejah imeli države kot so Irak, Iran in Sirija. Nazadnje, zapomniti si moramo tudi, da bo Turčija s svojimi 90 milijoni prebivalcev do leta 2030 imela največ prebivalcev v Evropski uniji. To pomeni, da bi imela največje število poslancev v Evropskem parlamentu in najpomembnejši odstotek glasov v Evropskem svetu; ravnotežje v Evropi bi se zagotovo porušilo.
Diane Dodds
Gospod predsednik, tako kot mnogi drugi kolegi v tej dvorani danes zjutraj, bi tudi jaz pozvala k odkritosti in realnosti v razpravi, predvsem v zvezi s Turčijo. Podpiram tiste kolege, ki so pozvali k proaktivni podpori Cipra pri iskanju nekakšne rešitve s Turčijo.
Našo pozornost bi na kratko obrnila k enemu vidiku tega, kar sem opazila, to pa je stiska številnih državljanov, ki jih zastopam in ki so zaradi nepremičninskih prevar v Turčiji utrpeli velike finančne izgube. Odkar sem julija postala poslanka Evropskega parlamenta, so v stik z menoj stopili mnogi volivci, ki so v nepremičnine vložili velike zneske od 50 000 EUR do 150 000 EUR in ki so nato izgubili to naložbo, ki je v mnogih primerih videti kot očitna goljufiva dejavnost. Pozivam, da zadevo preuči Komisija in v zvezi z njo ukrepa proaktivno.
Elmar Brok
(DE) Gospod predsednik, gospod López Garrido, komisar, doslej je bila širitvena politika uspešna, čeprav se moramo, kot smo videli v zadnjem krogu, bolj osredotočiti predvsem na notranji razvoj v teh državah v zvezi s pravno državo, korupcijo in podobnimi vprašanji. Menim, da se to dogaja v trenutnih pogajanjih. Po mojem mnenju smo dosegli zelo dober napredek s Hrvaško in lahko hitro zaključimo postopek. Vendar pa je seveda pomembno, da so v vsakem primeru izpolnjena københavnska merila, vključno s sposobnostjo povezovanja Evropske unije, saj se moramo zavedati tveganja našega prevelikega obsega.
Izpolnili bomo svoje obveznosti do zahodnega Balkana, vendar pa je lahko v posameznih primerih pot zelo dolga. Tega se moramo zavedati, da ne bi vzbujali lažnega upanja. Po drugi strani je jasno, da je evropska perspektiva dragoceno orodje in morda edino razpoložljivo za vzdrževanje določenega pritiska, da bi zagotovili, da se bo proces notranjih reform v teh državah nadaljeval glede dozorelosti trga in tudi političnega sistema.
Turčija se mi zdi problematična, če pogledam njeno vedenje do Berlina in če upoštevam Ciper, versko svobodo, svobodo mnenja, prepoved političnih strank in podobne zadeve. Samo vprašam se lahko, ali bodo zadnji ukrepi, ki so potrebni - z vidika miselnosti in ne oblike -, sprejeti zato, da se zagotovi, da lahko Turčija postane članica, in ali smo lahko prepričani, da je Evropska unija sposobna vključiti Turčijo.
Gospod Füle, imate pomembno priložnost, saj imate širok razpon odgovornosti, ki vključujejo širitveno politiko in sosedsko politiko. Obe se nanašata na evropsko perspektivo, vendar uporabljata različna orodja. Zaradi tega imate zanimivo delo in upam, da boste v njem uživali.
Michael Cashman
Gospod predsednik, pozdravljam poročila o napredku pri vključevanju, govoriti pa želim najprej o Makedoniji in Hrvaški, nato pa o Turčiji. Vesel sem, da se lahko navežem na cenjenega prijatelja gospoda Broka, ki je omenil københavnska merila. Smem poudariti, da se o københavnskih merilih ni mogoče pogajati, še zlasti ko gre za pravice manjšin in človekove pravice, in potemtakem Makedoniji in Hrvaški ne uspe odražati pravnega reda Skupnosti, predvsem glede nediskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti .
Obema državama bi povedal, da je pristopni postopek priložnost za približevanje njune zakonodaje in razlago državljanom, zakaj je to potrebno, in da se, ko se pridružite temu klubu, ne pridružite klubu, ki temelji na jedilniku po izbiri. Odločno bomo uveljavljali pravni red in zlasti člen 19, ki Uniji daje pravico, da se bori proti diskriminaciji na podlagi - in to je zelo pomemben seznam - rase, narodnosti, vere, prepričanja, starosti, invalidnosti in spolne usmerjenosti. Zakaj je to pomembno? Ker bi lahko ena oseba doživljala diskriminacijo na vsaki posamezni podlagi, in če ne bi storili nič glede ene, bi postalo nepomembno vse dobro, ki ste ga storili glede druge. Zato pravim, da se o pravicah lezbijk, gejev in biseksualcev ni mogoče pogajati. Takoj uveljavite protidiskriminacijsko zakonodajo. Resnični preskus vsake civilizacije ni to, kako ravna z večino, ampak kako ravna z manjšinami, ki sestavljajo večino.
Glede Turčije je bil dosežen napredek in z zadovoljstvom citiram Ban Ki Muna, ki pravi, da je bil dosežen napredek glede Cipra. V Parlamentu moramo to pozdraviti. Gospa Dodds ima prav: če bomo del rešitve, moramo biti popolnoma odkriti in povezati strani. Vendar pa glede protidiskriminacije želim, da nadaljujejo.
Protidiskriminacija je v ustavi, vendar pa se mora odražati v zakonodaji, še zlasti v zvezi z lezbijkami, geji, biseksualci in transseksualci, ki so pogosto umorjeni samo iz razloga, da so transseksualci. Zato dovolite Turčiji, da nadaljuje v tej smeri, pod enakimi pogoji, enakimi pravili. Če spodkopljemo pristopna načela, nam zmanjka načel.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Gospod predsednik, najprej bi rad povedal, da sem nekoliko presenečen, da nas izmed vseh prav gospod Cashman iz Združenega kraljestva, ki ga zelo cenim, opominja, da se mora država, ki se pridruži Evropski uniji, vključiti v vsak vidik Unije in ne more ubrati pristopa po svoji izbiri. To se mi zdi nekoliko čudno.
Vendar pa bi rad razpravljal o Turčiji. Drugi govorniki so dejali, da je Turčija družba v gibanju, in to je res. Vendar pa moramo zavoljo odkritosti pojasniti, da to ni enosmerno gibanje proti evropskim vrednotam. Turčija se premika naprej in nazaj. Vzemimo primer oboroženih sil. Vsekakor smo zadovoljni z odredbo, ki preprečuje posredovanje oboroženih sil brez politične odobritve. To je dobro. Vendar pa sodba ustavnega sodišča predstavlja tudi drug del slike in preprečuje, da se pripadnike oboroženih sil postavi pred civilna sodišča. To seveda ni dobro.
Če pogledamo primer svobode govora in mnenja, je res, da poteka živahna razprava o številnih temah, ki so bile nekoč tabu, vključno s pravicami manjšin in spolnih manjšin, gospod Cashman. Mislimo, da je to zelo dobro. Vendar pa sočasno obstaja prepoved na spletišču YouTube in pravne določbe, ki vzpostavljajo okvir, ki ustvarja pravno negotovost glede vprašanja svobode govora in mnenja, ki je posebno pomembno za Skupino zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo. Odvija se tudi "zasebna vojna" proti Doğanovi skupini. Vse to je zelo obžalovanja vredno.
Drug primer je primer vloge žensk. Vsekakor je dobro, da se o tako imenovanih ubojih iz časti, ki so barbarski zločin, razpravlja v medijih, toda ali res verjamemo, da se turška družba enosmerno pomika proti prevzemu evropskih vrednot o enakosti? Menim, da ni tako.
Povedati želim tudi nekaj o tem, kar je rekel gospod Howitt. Res je, da imamo postopek - pristopna pogajanja -, ki ga moramo izpeljati v dobri veri. Vendar pa to ni samodejen postopek. Med tem postopkom nismo odgovorni samo za pristopno kandidatko. Naša glavna odgovornost je Evropska unija. Naša širitvena politika mora biti verodostojna, naš pristop do pristopnih kandidatk pa mora biti odkrit in verodostojen. Reči moram, da se mi včasih zdi moteče, da obstaja zavezništvo med Zelenimi, ki hočejo močno Evropo in čim prejšnjo širitev, in poslanci kot je gospod van Orden, ki hočejo čim prej vključiti nove države, da bi oslabili Evropsko unijo. To se mi zdi zelo čudno.
Obstaja pristopna perspektiva, vendar pa bo do pristopa prišlo samo, če bodo izpolnjena vsa merila.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8).)
Michael Cashman
Gospod predsednik, gospod Lambsdorff je obtožil Združeno kraljestvo. Pozivam ga, naj Parlamentu pojasni, kje Združeno kraljestvo krši svoje obveznosti iz Pogodbe.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Gospod predsednik, nisem rekel, da Združeno kraljestvo krši svoje obveznosti iz Pogodbe. Izpostavil sem samo dejstvo, da Združeno kraljestvo ne sodeluje na določenih pomembnih političnih področjih evropskega povezovanja, kot so schengen, evro, Evropska socialna listina in - če sem prav razumel - Listina o temeljnih pravicah. To so vse področja, ki niso ravno nepomembna.
Ulrike Lunacek
(DE) Gospod predsednik, najprej bi gospodu Lambsdorffu povedala, da zavračam njegove obtožbe. Rekli ste, da je skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze hotela širitev za vsako ceno. Povsem jasno nam je, da smo za širitev, seveda vključno s Turčijo in Balkanom, vendar samo, če bodo izpolnjena vsa merila. Glede Turčije bi rada povedala, da kljub vsem problemom, ki so bili omenjeni danes, menim, da ima turška vlada voljo za nadaljevanje. Ministrstvo za notranje zadeve je na primer razveljavilo protokol, ki je doslej oboroženim silam dovoljeval, da neodvisno posredujejo v varnostnih vprašanjih. To je zelo pomembno. Upam, da bo večina v tem parlamentu podprla našo spremembo 10, ki zadeva spremljanje ciljev pristopa. To je edini način, da EU ohrani svojo verodostojnost v zvezi z danimi obljubami - cilj pristopa z vsemi izpolnjenimi merili.
Glede vprašanja Makedonije je na mnogih področjih prišlo do znatnega napredka. To priznam in sem zadovoljna. Če se navežem na točko, ki jo je gospod Cashman že omenil, naj povem, da ni prav, da vlada uvede protidiskriminacijsko zakonodajo, ki ne vključuje spolne usmerjenosti. To je evropsko pravo. O človekovih pravicah se ni mogoče pogajati in upam, da bo večina v tem parlamentu glasovala za te skupne evropske človekove pravice v naši spremembi.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospod predsednik, komisar, rad bi vam čestital, gospod Füle, in povedal, da upam, da boste tako dober komisar kot ste bili kandidat. Vaše zaslišanje je bilo resnično odlično. Gospodu Lambsdorffu bi zagotovil, da ima gospod Van Orden zelo rad Evropo. Vendar pa noče, da bi se med to Evropo in njene državljane vrinila evrobirokracija.
Danes govorimo o širitvi in dobro je, da govorimo o njej, saj Evropa, in ne skrivajmo tega, doživlja določeno institucionalno krizo, eden izmed načinov za izhod iz nje pa je širitev Evropske unije. To bi nam lahko dalo določeno energijo, določen zagon, zato se splača ubrati to pot. Evropa brez teh balkanskih pljuč ni Evropa. Pristop Hrvaške, evropske države z evropsko kulturo in evropsko zgodovino, je treba doseči čim prej. Vendar pa realno razmislimo tudi o čim prejšnjem članstvu držav, kot so Srbija, Črna gora, Makedonija ter Bosna in Hercegovina. To je nekaj, kar je resnično zelo pomembno. Članstvo Turčije je nekaj, kar je precej bolj oddaljeno in do katerega zagotovo ne bo prišlo v naslednjih 10 letih.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospod predsednik, dejstvo, da smo kot Konfederalna skupina Evropske združene levice/Zelene nordijske levice za širitev Evropske unije, ne pomeni, da nismo zaskrbljeni zaradi dveh stvari:
prva stvar je, da to, kar se trenutno ustvarja, ni Evropa socialne kohezije in solidarnosti; je tržna Evropa in, drugič, v določenih primerih je širitvena politika problematično povezana z mednarodnim pravom. Sklicujem se na poročilo o Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, v katerem se poročevalec, če ne reši enostransko vprašanja imena kot v točki 17, sistematično izmika temu, da bi navedel, da se rešitev išče in jo je treba iskati znotraj ZN. To iz problema naredi mednarodni problem, kar tudi je, ne bilateralnega problema, in pošilja točnejše sporočilo kot je samo splošno upanje, da se bo problem rešil sam od sebe.
Lahko bi tudi rekli o tempora o mores, saj se meni, da je dejstvo, da Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija sodeluje - ponavljam, sodeluje - v vojaških misijah EU v Afganistanu, zelo pomembno zanjo, državo s slabimi gospodarskimi in vojaškimi viri, prav tako pa je pomembno dejstvo, da v nasprotju z Resolucijo ZN 1244/1999 enostransko priznava Kosovo.
Rekel bi, da je politična širitev s problematičnim odnosom do mednarodnega prava problematična sama po sebi.
Jaroslav Paška
(SK) Za začetek želim povedati, da se mi zdita poročili o Hrvaški in Makedoniji dobri in dobro pripravljeni, zato menim, da bi moralo pohvaliti delo poročevalcev in podpreti sprejetje poročil.
Glede Turčije me prevzema občutek, da se na tem področju igramo skrivalnice. Turški organi navzven oznanjajo prizadevanja za spremembe, toda v resničnosti je v družbi prišlo le do malo sprememb. Očetje še vedno prodajajo svoje hčere ali jih menjajo za živino. Moški, ki kupujejo žene, z njimi ravnajo kot s sužnji.
Trdno sem prepričan, da bo proces približevanja civilizacij zapleten in dolgotrajen ter ne bo enostaven ne za nas ne za turško družbo. Zato menim, da se moramo v tem primeru oborožiti s potrpljenjem in moramo biti pripravljeni na dolga pogajanja, vendar pa moramo v teh pogajanjih biti korektni in pošteni ter odkrito spregovoriti o vseh problemih. To je v našem interesu in tudi v interesu Turkov, ko pa bo ta problem rešen in uspešno zaključen, bo to dosežek za Evropo in tudi za Turčijo.
Ioannis Kasoulides
Gospod predsednik, v skupini EPP smo vsi za to, da se držimo priporočil Komisije, da se začnejo pristopna pogajanja z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. Vemo tudi, da morata Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Grčija doseči dogovor o vprašanju imena, da bi se ta pogajanja lahko začela.
Vprašanje imena je v Grčijo pravo politično vprašanje. Nobena grška vlada ne more preživeti, če se dovoli, da se pogajanja začnejo brez dogovora o imenu. To je politična realnost. Ne glede na to, kaj o tem vprašanju menijo kolegi, moramo Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji dati prijateljski, prožen nasvet, če hočemo biti dobri svetovalci. Z zavračanjem vprašanja imena, ki ga na primer imenujemo "smešno", postanemo slabi svetovalci Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in ne služimo namenu.
Turčija mora vedeti, kako obsežna je turška dokumentacija za državo z njenim obsegom prebivalstva. Gre za sposobnost EU, da zmore takšno širitev, proračunske omejitve in tako dalje, zato mora Turčija razumeti, kako zelo lažja - in brez ovir in zamrznjenih poglavij - bi bila njena pot do pristopa brez teže problema Cipra. Prispevati mora k vprašanjem jamstev, prisotnosti enot in pravici do enostranskega vojaškega posredovanja, ki ga Ciper ne potrebuje.
Victor Boştinaru
Gospod predsednik, pozdravljam vsa prizadevanja in napredek Hrvaške proti njenemu pristopu k Evropski uniji. Ta bo vsekakor predstavljala pomemben korak naprej v smeri evropskega povezovanja za celotno regijo Zahodnega Balkana. Upam, da bo leto 2010 zelo dobro leto za Hrvaško in tudi Zahodni Balkan, vendar pa bi izpostavil tudi potrebo po preučitvi in ustrezni obravnavi vprašanja beguncev in notranje razseljenih oseb.
Preberite zadnje poročilo visokega komisarja ZN za begunce. Kot veste, je bil leta 2005 v Sarajevu podpisan sporazum med Hrvaško, Bosno in Hercegovino ter Črno goro - tako imenovana Sarajevska deklaracija. Namen sporazuma je bil rešiti problem zelo velikega števila beguncev in notranje razseljenih oseb zaradi konflikta v regiji. Vendar pa to vprašanje še vedno ni rešeno. Zelo si želim, da bi Hrvaška končno potrdila svojo pripravljenost za ponovni zagon Sarajevske deklaracije in končala situacijo, ki je po mojem mnenju zelo občutljiva, in to vsaj pred njenim pristopom.
Zelo pozdravljam zavezanost Komisije, da spomladi ponovno začne pogajanja, in pred vami ponavljam, da je treba ta problem rešiti enkrat za vselej, preden se Hrvaška pridruži EU.
Zadnja pripomba o Turčiji: ko boste presojali Turčijo, vas pozivam, naj vas ne vodi naši predsodki na podlagi vere, narodnosti in klišejev.
Lena Ek
(SV) Gospod predsednik, kot podpredsednica delegacije Parlamenta za Hrvaško se veselim dneva, ko bodo v klopeh tega parlamenta sedeli hrvaški poslanci. Hrvaška je zelo napredovala s svojimi prizadevanji za dosego članstva in je sprejela mnoge težke odločitve, da bi se spopadla z evropsko razsežnostjo. Pred članstvom je treba sestaviti pomembne dele sestavljanke.
Zadeva, ki mi je zelo pri srcu, je decentralizacija; z drugimi besedami, sprejemanje političnih odločitev čim bližje ljudem. Ko dodamo četrto raven sprejemanja odločitev, tako kot v primeru članstva v EU, je izredno pomembno, da se ljudje zavedajo, katere odločitve je treba sprejeti na lokalni, regionalni, nacionalni ravni in ravni EU. Glede tega poročilo o napredku kaže, da je treba storiti še veliko.
Druge izrazite šibke točke so pravna gotovost, boj proti korupciji in položaj žensk na trgu dela - področja, na katerih si mora Hrvaška bolj prizadevati. Vendar pa lahko vidim, da je bil dosežen velik napredek in da nova hrvaška vlada tem vprašanjem pripisuje velik pomen. Resnično upam, da ne bo trajalo dolgo, da bodo v tem parlamentu z nami hrvaški kolegi.
Michail Tremopoulos
(EL) Gospod predsednik, izpostavil bi, da si Balkan danes prizadeva, kot si je tudi v celotnem 20. stoletju, da bi našel ravnotežje med težkim nasledstvom nacionalizma in potrebo po skupnih evropskih možnostih v neposredni prihodnosti.
Današnji predlog resolucije o Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji si prizadeva odraziti to občutljivo ravnotežje. Vendar pa mu to ne uspeva. Pritisk, naj se pogajanja začnejo takoj, ustvarja bojazen pred pošiljanjem napačnih signalov pogovorom o vprašanju imena. Po drugi strani pa bi odlog za nedoločen čas lahko ponovno spodbudil enako neproduktivno vedenje.
Nekatere spremembe so pozitivne. Vendar pa bi poudaril, da kakršna koli oblika nacionalizma najprej škoduje lastni državi. Grčija mora najti svoje ravnotežje. Kot grški Makedonec pozivam k umirjenosti; v sporu o imenu potrebujemo soobstoj dveh različnih narodov s pravico do samoodločbe, ki oba uporabljata ime Makedonija. Kompromis takšne vrste bi spodbudil ustvarjanje medsebojnega zaupanja, ki je nujno potrebno v tem času ekološke krize, ko je na neposredne sosede treba gledati kot na nujne sodelavke v boju proti njej.
Edvard Kožušník
(CS) Začeti želim z zahvalo vsem kolegom poslancem za pripravo celotnega poročila. Sočasno bi pozdravil novega komisarja in mu zaželel veliko uspeha z njegovim nadvse zanimivim delovnim področjem. Imam samo tri pripombe, saj je bilo v razpravi že veliko povedano. Po mojem mnenju moramo poudariti tudi, da je treba samo širitev razumeti kot eno izmed možnih rešitev za obnovo gospodarske rasti v Evropski uniji, in tega ne smemo izgubiti izpred oči. Moja druga pripomba se nanaša na besedo "celovitost". Po mojem mnenju moramo celovito zajeti vidik balkanskega vprašanja in se ne moremo osredotočiti smo na eno določeno državo, pa naj bo to Hrvaška ali Makedonija, ampak moramo ubrati celovit pristop do držav, kot je na primer Srbija. Tudi v primeru Turčije moramo izreči jasen "da" ali "ne", saj ne smemo zavajati Tirčije in ji obljubljati morebitnega prihodnjega članstva. Izreči moramo jasen "da" ali "ne".
Willy Meyer
- (ES) Gospod predsednik, komisar, gospod predsedujoči Svetu, trenutno bi morala Evropska unija pozorno spremljati pogajanja, ki potekajo na najvišji ravni z voditelji dveh glavnih skupnosti na Cipru.
Turčija v teh pogajanjih igra zelo negativno vlogo. Ne podpira razumne rešitve, zato mora Evropska unija poslati jasno, nedvoumno sporočilo: Turčija ne more obdržati 40 000 vojakov, ki zasedajo severni del Cipra v nasprotju z mednarodnim pravom. Ne sme še naprej zasedati mesta Famagusta, s čimer krši resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov. Na severni del otoka ne sme še naprej pošiljati naseljencev, ki dušijo turško skupnost na Cipru. To je pot, ki jo trenutno ubira Turčija.
Evropska unija, Komisija, Svet in Parlament morajo Turčiji poslati nedvoumno sporočilo: če bo Turčija vztrajala pri svojem stališču, se nikoli ne bo mogla pridružiti Evropski uniji. To je sporočilo, ki ga je treba poslati na tej kritični točki v pogajanjih o ponovni združitvi Cipra, ki je država članica Evropske unije.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Gospod predsednik, nisem spregledal dejstva, da je Turčija velika država, ki poleg tega, da ima notranje socialne probleme, ki so navedeni v poročilu, ukrepa - po mojem mnenju - protislovno v svoji zunanji politiki.
Medtem ko si turška vlada prizadeva, da bi se pokazala kot zmerna, se zdi, da so oborožene sile države napadalne do Grčije, pri čemer nenehno kršijo zračni prostor Grčije nad Egejskim morjem, in nenehno nadlegujejo Frontex. Omeniti je treba, da Turčija, kljub temu, da sta Grčija in Turčija državi članici Nata, grozi Grčiji s casus belli v smislu razširitve svojih ozemeljskih voda in z zavračanjem priznanja države Ciper, ki je država članica Evropske unije.
Nazadnje, zdi se, da turška vlada trenutno ni sposobna zagotavljati suverenosti ljudstva v državi in načrtuje otomanski imperij nove vrste, kot je bilo mogoče razbrati iz srečanja v Sarajevu v začetku novembra, ki se ga je udeležil minister Davutoglu. Čudi me tudi spogledovanje turške vlade z Iranom, kar je v nasprotju s stališči mednarodne skupnosti in Evropske unije.
Poleg tega ne smemo spregledati dejstva, da Turčija v nasprotju z načrtom dopušča in morda celo spodbuja gibanje nezakonitih priseljencev čez svoje ozemlje na poti v države Evropske unije in tudi ne izpolnjuje svojih obveznosti glede izdajanja dovoljenj za pristajanje in privezovanje ciprskim letalom in ladjam.
Gunnar Hökmark
Gospod predsednik, gospodu Swobodi bi se rad zahvalil za njegovo poročilo o Hrvaški; priznava prizadevanja in dosežke hrvaške vlade. Menim, da je pomembno povedati, da se ta država zdaj približuje članstvu, kar poudarja - in to govorim predsedstvu Sveta -, da je treba zaključiti pogajanja s Hrvaško v letu 2010.
Toda menim, da je vredno izpostaviti tudi sporočilo, da prizadevanja Hrvaške niso bila zaradi nas. Hrvaško delajo boljšo državo in boljšo družbo za njene državljane, s tem pa Hrvaška postaja boljša soseda in prispeva k Evropi, saj mora biti boj proti organiziranemu kriminalu ali korupciji čezmejen, in za nas so dosežki na Hrvaškem prednost.
Enako velja za druge države kandidatke. Vsi dosežki, ki jih vidimo, so v korist Evropi, in reči moram, da glede na izkušnje, ki jih imamo s procesom širitve, obžalujemo zelo malo svojih dosežkov; naša perspektiva, ko govorimo o Turčiji, Makedoniji ali drugih državah Zahodnega Balkana, mora biti enaka. Ko izvajajo reformo, postajajo sosede. Če zapremo vrata, tvegamo nove probleme in nove grožnje evropskim vrednotam; poudariti moramo potrebo po skupnem napredovanju, da bi dosegli boljšo evropsko širitev na podlagi meril, ki jih v celoti podpiramo.
Luigi Berlinguer
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zaključek pogajanj s Hrvaško v letu 2010 je izvedljiv načrt, poročilo gospoda Swobode pa je uravnotežen pregled našega napredka in korakov, ki so še pred nami.
Pravosodje je zdaj tisto področje, na katerem je potrebna temeljita reforma. Ne zadostuje samo zaključek potrebnih reform sistemov, sprejetje novih zakonov in zahtevano sodelovanje z Mednarodnim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo.
Poudarjam potrebo po gradnji prave pravne kulture in miselnosti v skladu z evropskimi standardi. Ključna za to je neodvisnost sodstva, ki je osrednje vprašanje, in tudi usposabljanje, zaposlovanje in kariera sodnikov, z drugimi besedami, dejstvo, da vlada ne sme postavljati pogojev katerim koli sodnikom. Komisijo pozivam, naj preuči potrebo po brezkompromisnih ukrepih, ki bodo obravnavali ta vprašanja v zadnji fazi pogajanj.
Andrew Duff
Gospod predsednik, pozdravljam komisarja Füleja. Pogovori med gospodom Christofiasom in gospodom Talat so, kot vemo, v kritični fazi. Da bi uspeli, mora javno mnenje podpirati rešitev spora. Vzpostavitev zaupanja je nujno potrebna. Turčija mora poslati signale. Žal se zdi, da je trgovinski dosje povsem blokiran, zato je začetek umika enot težavna, vendar pametna poteza za vzpostavitev javne podpore na jugu in na severu, da bi pokazali, da je obet trajne rešitve spora dejansko resničen.
Vsi se zavedamo, da so obeti za napredovanje s pristopom Turčije resnično slabi, če se ciprskega problema ne reši zdaj. Zdaj je čas za ukrepanje. Upam, da bo Komisija kot del svojega odgovora na razpravo odgovorila številnim govornikom, ki so načeli vprašanje Cipra.
Mario Mauro
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, podpreti želimo članstvo Hrvaške in zato hrvaške oblasti pozivamo, naj zagotovijo, da se premoženje italijanskih državljanov, ki je bilo nacionalizirano ob koncu 2. svetovne vojne in ki ga imajo kljub zahtevam evropskega prava še vedno v lasti država ali občinske institucije, vrne zakonitim lastnikom.
Podpreti želimo članstvo Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in zato pozivamo k skladnosti z metodo soglasja, delom zgodovine Evropske unije, in evropske institucije pozivamo, naj zagotovijo solidarno podporo za mnenja vseh držav članic glede razlogov, ki še vedno ovirajo to pot.
S Turčijo želimo govoriti jezik resnice. Poročilo gospe Oomen-Ruijten je takšno: ne zanika, da je pot posejana s težavami, in nepristransko je, da so københavnska merila trdna referenčna točka. Zato je dobro, da Parlament odločno obsoja kršitve človekovih pravic in pomanjkanje demokracije.
Vendar pa tistih, ki ustvarjajo pot te prošnje za članstvo, skorajda paradoksalno ni najti v tej dvorani. Najti jih je mogoče med predstavniki mnogih vlad, ki na vsakem uradnem srečanju obljubljajo tisto, kar je v njihovem interesu, da zanikajo v javnosti. Na podlagi poročila gospe Oomen-Ruijten je koristno krepiti orodja prednostnega partnerstva, ko čakamo na razvoj, ki ga ne bodo določali predsodki, ampak popoln in odgovoren prevzem vsebine pravnega reda Skupnosti.
Kinga Göncz
(HU) Podati želim pripombo glede poročil o Hrvaški in Makedoniji. Menim, da je pomembno navesti, da je napredovanje pristopnega postopka za jugovzhodne evropske države predvsem v interesu Evropske unije, saj so stabilnost, blaginja in napredek reform v regiji pomembni ne samo za države kandidatke, ampak za celotno Evropsko unijo. V primeru obeh držav so napredek zavirala vprašanja, ki zadevajo sosedske odnose. Menim, da je izredno pomembno uporabiti ustrezno politično modrost, pogum in medsebojno dobro voljo za rešitev teh vprašanj, ne samo s strani teh držav kandidatk, ampak tudi s strani držav kandidatk Evropske unije. To se je zgodilo v primeru Hrvaške in resnično upam, da bo zavezanost španskega predsedstva spodbudila tudi napredek v vprašanju imena, ki ga morata rešiti Makedonija in Grčija. Kot tretja članica predsedniškega tria bi rada Madžarska nadaljevala s tem postopkom in pomagala pri njem.
Nadja Hirsch
(DE) Gospa predsednica, najprej čestitam gospodu Füleju za njegovo imenovanje za komisarja. Čestitati želim tudi poročevalcu gospodu Swobodi za njegovo poročilo. Je zelo uravnotežena predstavitev napredka Hrvaške. Sočasno jasno kaže področja, na katerih mora Hrvaška še opraviti delo, da bi lahko zaključila pristopni postopek.
Pomembno je tudi, da statistika iz raziskave Eurobarometra, izvedene jeseni lansko leto, kaže, da je 84 % Hrvatov nezadovoljnih z demokracijo v svoji državi. To pomeni, da niso potrebne samo reforme sodstva, ampak tudi izboljšanje položaja manjšin. Pomembno je tudi zagotoviti, da je zajamčena svoboda tiska. Prebivalstvo mora te reforme spodbuditi in izvajati, predvsem pa podpirati. V formalnem smislu je mogoče merila zagotovo hitro izpolniti, vendar pa mora biti za procesom celotno prebivalstvo in mora pozdraviti pristop Hrvaške k EU.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Gospa predsednica, pristop Turčije k Evropski uniji v nekaterih krogih povzroča veliko nasprotovanj. Da bi ta se ta postopek izvajal ob medsebojnem razumevanju, je treba zagotoviti visoko stopnjo kakovosti. Izpolnjevanje strogih, toda jasnih pogojev, ki so razumljivi in sta jih sprejeli obe strani, je podlaga za sprejetje novih članic, to pa velja tudi za Turčijo.
Zdaj bi se rad zahvalil poročevalki gospe Oomen-Ruijten za celovito poročilo o napredku Turčije v letu 2009. Letos je poročilo bolj kritično in žal upravičeno usmerja pozornost k majhnemu napredku Turčije, zlasti glede vprašanj svoboščin državljanov in pravosodnega sistema. Vendar pa stagnacija procesa demokratizacije ni bila vse, kar se je zgodilo lani, zato moramo biti kritični glede tega, kje ni bilo napredka ali kje se je situacija poslabšala, vendar pa moramo pokazati tudi, da cenimo spremembe na bolje. Po eni strani se zanemarja potrebo po krepitvi načel pravne države, ustava pa temelji na tej zakonodaji, zato bi to morala postati prednostna naloga. Po drugi strani Turčija vlaga veliko prizadevanj v pogajanja, ki so se začela, in pozdravljam spremembe ter željo Turčije, da nadaljuje z reformami, da bi izpolnila københavnska merila.
Vendar pa dobri nameni niso vse. Pred Ankaro je še veliko izzivov na poti do članstva v Evropski uniji, ti pa niso enostavni. Prepričan sem, da bo Turčiji uspelo premagati vse ovire, in državi želim veliko uspeha pri reformiranju.
Debora Serracchiani
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, članstvo Hrvaške v Evropski uniji poudarja spreminjanje evropske identitete, ki je sposobna izraziti skupne vrednote nove Evrope, čeprav združuje, in ne prekriva, individualnost svojih številnih prebivalcev.
Republika Hrvaška si je močno prizadevala za izpolnitev zahtevanih standardov, zlasti glede boja proti organiziranemu kriminalu z novimi protimafijskimi ukrepi, vendar pa si mora prizadevati še naprej, zlasti na področju sodstva, preden se lahko leta 2010 pogajanja zaključijo.
Institucije Republike Hrvaške lahko naredijo nadaljnje korake naprej, da bi izpolnile zahteve Protokola št. 1 k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, podpisanega leta 1952 v Parizu, in preučijo vračanje nacionaliziranega premoženja zakonitim lastnikom.
Sophia in 't Veld
Gospa predsednica, najprej bi tudi jaz v Parlamentu pozdravila komisarja Füleja.
Poročevalec je predložil zelo uravnotežen predlog resolucije. Turčija je resnično dobro napredovala, vendar pa je treba nujno obravnavati mnoge pomisleke. Odpraviti je treba grozljivi pojav ubojev iz časti in tudi ubijanje transseksualcev. Ravno včeraj smo izvedeli za uboj transseksualke v Antaliji. Turška vlada mora nujno zagotoviti, da uboji transseksualcev ne bodo še naprej ostajali nekaznovani.
Poleg tega ponovno pozivam turško vlado, naj zagotovi svobodo združevanja in konča sistematične poskuse odprave organizacij LGTB. Resolucija upravičeno poziva k verski svobodi in svobodi izražanja. Za liberalce so te svoboščine v središču naše demokracije in so predpogoji za članstvo v EU, o katerih se ni mogoče pogajati.
Če od Turčije zahtevamo, da izpolnjuje standarde EU, moramo zagotoviti, da jih izpolnjujemo tudi sami. Gre za verodostojnost in moralno avtoriteto. Proti homofobiji, obvezni verski vzgoji in omejitvam svobode tiska se je treba enako boriti tudi v trenutnih državah članicah.
Cristian Dan Preda
(RO) Kot je poudarjeno tudi v poročilu gospe Oomen-Ruijten report, se je Turčija v letu 2009 jasno zavezala poti reforme in dobrim odnosom s svojimi sosedami. Poleg tega so oblasti spodbujale javno razpravo o določenih področjih, ki so ključnega pomena za proces reforme, kot so: vloga sodstva, pravice etničnih manjšin in vloga vojske v političnem življenju te države.
Po drugi strani je podpis sporazuma o Nabuccu pokazal zavezanost Turčije vzpostavitvi varne dobave plina znotraj Evrope, kar kažejo tudi pogajanja Turčije za pridružitev evropski energetski skupnosti.
Turčija je pokazala ključno vlogo, ki jo igra kot akter v regiji, z vzpostavitvijo normalnih odnosov z Armenijo in izboljšanjem odnosov z Irakom in regionalno kurdsko vlado. Vsekakor ne smemo pozabiti njenega sodelovanja v sinergiji Črnega morja, ki je bila začeta pred tremi leti s ciljem spodbujanja stabilnosti in reform v državah okoli Črnega morja.
Nočem, da pozabimo nekatere osnovne razloge, ki zagovarjajo pristop te države k Evropski uniji. Turčija je vsekakor članica evropske družine in je pomembna partnerica v dialogu med civilizacijami. Približevanje laične, demokratične in moderne Turčije Evropski uniji je vsekakor pridobitev za našo skupnost.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Zelo sem vesel, da bo delovno področje širitve v pristojnosti komisarja Füleja, ki je kot osrednji evropski politik najprimernejši za razumevanje težkega bremena, ki ga nosita jugovzhodna Evropa in Zahodni Balkan v smislu etničnih in medetničnih sporov ter dvostranskih sosedskih sporov. Zahodni Balkan in Balkan nista nikoli bila stabilna, razen v kratkem obdobju Titove Jugoslavije. Pristop k Uniji je edina možnost za stabilizacijo regije. To sta dokazali širitvi leta 2004 in leta 2007, kot je pokazal na primer pomemben pozitiven učinek na odnose med Madžarsko in Romunijo.
Sočasno bi rad pozornost komisarja Füleja in Parlamenta pritegnil k dejstvu, da je treba vse medetnične probleme, vsa pomembna vprašanja in sosedske odnose rešiti pred pristopom, saj bo Evropska unija spričo takšnih vprašanj po pristopu nemočna. Poglejte samo nerešeni problem Rusov v Latviji ali Slovaško, kjer so politike Ficove vlade vodile k poslabšanju odnosov med slovaško večino in madžarsko manjšino.
Zato je v primeru Zahodnega Balkana, kjer so ti problemi še bolj zapleteni, zlasti pomembno, da se jih reši v zvezi z vsako državo. Hrvaška je soseda Madžarske, zato je nadvse pomembno, da Hrvaška čim prej postane članica Evropske unije. Za Hrvaško je zelo pomembno, da se sooči s svojimi odgovornostmi v smislu vojne in da omogoči vrnitev beguncev. To je zelo pomembno vprašanje. Z Makedonijo je treba čim prej začeti pogajanja, kot je v svojem odličnem poročilu omenil tudi gospod Thaler. Nazadnje bi glede Turčije povedal, da ne more postati članica Evropske unije, dokler se Kurdom ne prizna avtonomije v najširšem možnem pomenu, dokler niso rešene pravice žensk in spolnih manjšin in dokler se Turčija ne opraviči za armenski genocid.
Metin Kazak
(FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, čestital bi gospe Oomen-Ruijten za njeno vestno delo. Vendar se mi zdi, da je razlika med besedilom, sprejetim lani, in besedilom o Turčiji, ki nam je bilo predloženo zdaj.
Parlament je v svoji resoluciji iz leta 2009 poudaril pogajanja s Ciprom, vendar ni določil kakršnih koli predpogojev v zvezi s kolonijami ali situacijo v Famagusti. Ta vprašanja se rešuje v šestih pogajalskih poglavjih, ki se jih obravnava pod okriljem ZN. Zato menim, da lahko tako odločno, pristransko stališče Parlamenta škodi tem pogajanjem in nas prikaže kot pristranske.
Kot je 16. novembra 2006 poudaril nekdanji komisar, je vračilo Famaguste njenim zakonitim prebivalcem vprašanje, ki ga bo treba obravnavati pod okriljem ZN kot del splošne rešitve ciprskega vprašanja.
Navedel bi še enega izmed sklepov Sveta. Leta 2004 je turška skupnost na Cipru jasno izrazila svojo željo po prihodnosti v EU. Svet je odločil končati izolacijo te skupnosti in pospešiti ponovno združitev Cipra s spodbujanjem gospodarskega razvoja turške skupnosti na Cipru.
(Aplavz)
György Schöpflin
Gospa predsednica, pozdravil bi komisarja Füleja in ministra. Vsi smo lahko zadovoljni z napredkom Hrvaške ob zaključevanju njenega pristopnega postopka. Ključna področja upravljanja je treba uskladiti z zahtevami pravnega reda Skupnosti, nekatere izmed teh sprememb - bodimo odkriti glede tega - pa bodo v nasprotju s tradicijo in pričakovanji. Zato pogajanja o preoblikovanju zahtevajo ključno dejanje politične volje.
Naj dodam, da se prizadevanja izplačajo, zlasti za sorazmerno majhno državo kot je Hrvaška ali pravzaprav - in velja enako - za druge države Zahodnega Balkana. Članstvo v EU - menim, da ga jemljemo za samoumevno - zagotavlja vrsto prednosti v političnem, gospodarskem, kulturnem in varnostnem smislu.
Vendar pa se največji smer prilagoditve skriva drugje. Eno je spremeniti strukture upravljanja, nekaj povsem drugega pa je sprememba odnosa družbe v nekaj radikalno drugačnega od oblik in vsebin, ki so bile razvite v Evropski uniji. Oba sta običajno medsebojno oddaljena, zagotovo pa bodo v družbi obstajali elementi, nekateri zelo močni, ki bodo v novi delitvi videli samo slabe strani zase.
Ne delajmo si utvar o tem. Hrvaški organi morajo ne samo zaključiti svoja pogajanja z Evropsko unijo, ampak morajo sočasno storiti tudi, kar lahko, da spremenijo socialno držo. Lahko se izkaže, da bo to težja naloga.
Maria Eleni Koppa
(EL) Gospa predsednica, tri poročila, o katerih razpravljamo danes, odražajo trdno stališče Evropskega parlamenta o nadaljevanju procesa širitve. Vendar pa obstajajo pomembne razlike.
Dovolite mi, da začnem s čestitkami Hannesu Swobodi za njegovo poročilo o Hrvaški. Vsi smo zadovoljni, da se bo ta država v kratkem pridružila Evropski uniji.
Kar zadeva Turčijo, ostaja sporočilo izjemno uravnoteženega poročila gospe Oomen-Ruijten enako kot v prejšnjih letih. Turčija mora spoštovati vse svoje pogodbene obveznosti, kot so storile tudi vse prejšnje države kandidatke. Pristop je in mora biti končni cilj. Vendar pa ne moremo imeti pristopa à la carte, prilagojenega Turčiji. Turčija je velika država, ki mora sprejeti, da so nadaljevanje reforme, spoštovanje človekovih pravic, ustrezna pomoč pri reševanju ciprskega vprašanja, dobri sosedski odnosi in odprava casus belli, ki ga ima glede držav članic, so koraki, ki jo bodo približali Uniji.
Glede Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije pošilja poročilo gospoda Zorana Thalerja pozitivno sporočilo državi. Grčija poziva voditelje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije naj se za pogajalsko mizo usedejo v dobri veri, da bi se našla medsebojno sprejemljiva rešitev v okviru ZN. Grška vlada ve, da proces potrebuje nov zagon, in je resnično odločena, da se vprašanje reši. Od druge strani pričakujemo enako odkrito stališče.
Andrej Kovačev
(BG) Gospa predsednica, komisar Füle, pozdravljeni v Parlamentu. Želim vam veliko uspeha pri vašem delu. Čestitati želim gospodu Swobodi, gospodu Thalerju in gospe Oomen-Ruijten za njihova uravnotežena, objektivna poročila.
Evropski parlament je ob številnih priložnostih izrazil svojo politično željo za države Zahodnega Balkana, da se pridružijo Evropski uniji, in izrazil pripravljenost pomagati tem državam, da lahko hitro izpolnijo merila za članstvo. Hrvaška je v ciljni ravnini. Močno upam, da bo pristopna pogodba za to državo podpisana letos. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je napredovala glede izpolnjevanja meril za začetek predpristopnega postopka. Pričakuje se, da bo Evropski parlament potrdil odločitev Evropske komisije, ki je bila sprejeta konec lanskega leta, in začel pristopni postopek. Da bi prišlo do tega, menim, da si mora Nekdanja jugoslovanska republika Jugoslavija še naprej v evropskem duhu prizadevati za rešitev problemov z njenimi sosedami. Če imajo oblasti v Skopju politično voljo, da ne uporabijo zgodovine, bodisi starodavne ali nedavne, in razpravljati o trenutnih političnih ali nacionalnih namerah, je mogoče doseči kompromis. Zgodovina nas mora združiti in ne ločiti. Pustite, da zgodovinarji pridejo do svojih akademskih zaključkov, vendar pa ne smejo stati na poti evropske usode katere koli države kandidatke. Tako imenovanega sovražnega govora se ne sme dopuščati. Omenil bi zlasti učbenike, ki jih otroci uporabljajo v šolah. Ne smejo vsebovati opisov, ki spodbujajo sovražno vedenje do drugih držav članic.
Način za povečanje zaupanja na Balkanu ni samo z načrtom za liberalizacijo vizumov, ki je vzpostavljen in deluje, zaradi česar sem zelo zadovoljen, ampak tudi s skupnim praznovanjem zgodovinskih datumov in herojev, ki so skupni določenim balkanskim državam. Upam, da bodo ustrezne institucije v državah članicah preučile priporočila poročil. Hrvaški, Makedoniji in Turčiji želim veliko uspeha na njihovi poti v Evropo.
Evgeni Kirilov
Gospa predsednica, nadaljevati moramo s podporo perspektivi članstva v EU za države Zahodnega Balkana. Celotni proces podpira stabilnost in ohraniti moramo zagon.
Kot poročevalec za vizumske olajšave v delegaciji v skupnem parlamentarnem odboru Evropske unije in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije menim, da je bila uvedba brezvizumskega režima v državi zelo pomembna spodbuda za njene ljudi. Zadnje poročilo Komisije kaže, da je Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija dosegla napredek na številnih področjih, to pa je treba pohvaliti.
Prihajam iz sosednje države, Bolgarije, in kot sosednje države vidimo nekaj zaskrbljujočih teženj. Po mojem mnenju vprašanje imena ne sme biti prednostno. Makedonska izgradnja države se je začela po drugi svetovni vojni in zdaj se velik del prebivalstva opredeljuje za Makedonce. Vendar pa se moramo držati svojih vrednot: ne moremo dopuščati, da se izgradnjo države zamenjuje z nacionalistično retoriko ali očitno manipulacijo zgodovine vse do starega veka. Drugič, potrditev nacionalne identitete ne sme voditi h ksenofobiji do državljanov, ki se opredelijo za državljane bolgarskega izvora. Ti ljudje so žrtve verbalnega in fizičnega nasilja in se jih celo zakonsko preganja iz izmišljenih razlogov.
Marietta Giannakou
(EL) Gospa predsednica, rada bi čestitala komisarju in mu zaželela veliko uspeha v zelo pomembnem sektorju, ki ga je prevzel.
Dejstvo je, da se Evropa lahko širi in se ima pravico širiti še naprej. Predvsem na Zahodnem Balkanu imajo ti ljudje pravico do boljše usode in primernega dela evropskih vrednot.
Vendar pa je treba omeniti, da bi bilo zlasti za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo bolje, če država ne bi izbirno uporabljala zgodovine kot orodja, da postane članica Unije; navaditi se mora na prispevanje k postopkom Združenih narodov in reševanje svojih problemov z diplomacijo, ne propagando. Zato je treba Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo pozvati k ukrepanju, če si želi prihodnosti kmalu.
Čestitala bi gospe Oomen-Ruijten za odlično poročilo o Turčiji in tudi gospodu Swobodi ter seveda tudi gospodu Thalerju, čeprav se ne strinjam z določenimi vidiki njegovega pristopa in poročila.
Vsekakor moramo razumeti, da se bodo s kompromisi, ki ne odražajo resnice in resničnosti, problemi ponovno pojavili v prihodnosti. Po drugi strani bi v zvezi s Turčijo rada povedala, da so bila vložena prizadevanja, vendar pa ni prišlo do pomembnega premika, ki bi nam omogočal reči, da Turčija svoje probleme rešuje diplomatsko, z drugimi besedami, z umikom ali začetkom umika svojih enot iz evropske države, Cipra.
Wolfgang Kreissl-Dörfler
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, čestitati želim tudi vam, gospod Füle, za vaše novo imenovanje in vam zaželeti veliko sreče pri tej zelo pomembni nalogi.
Odboru ste že pojasnili, da gre v pogajanjih s Turčijo za njen pristop in ne za noro zamisel prednostnega partnerstva, ki nikoli ni bila ustrezno razširjana s strani tistih, ki jo zagovarjajo. Vendar pa ste pojasnili tudi - in to zelo pozdravljamo -, da morata obe strani izpolniti svoje obveznosti in dolžnosti. V tem primeru, gospod Posselt, velja načelo pacta sunt servanda. Zagotovo poznate ta rek, ki ga je uporabljal vaš nekdanji ugledni voditelj.
Zame je pomembna še ena točka. Seveda mora Turčija storiti še veliko, prav tako pa Evropska unija, pa naj gre za vprašanje Cipra, izvajanje pravic manjšin v Turčiji ali politični in vojaški vidik. Vendar pa je nekaj jasno. Proces nikoli ne bo enosmeren. To vemo iz zgodovine Evropske unije. Ozreti se morate samo na procese in postopke v zvezi z Lizbonsko pogodbo. V procesu v Turčiji bo vedno prihajalo do napredovanja in nazadovanja.
Očitno je še nekaj drugega, in sicer, da bo Turčija, ko bo izpolnila vse zahteve, ko bo sprejela pravni red Skupnosti, drugačna država. Vendar pa je tudi Lizbonska pogodba Evropski uniji prinesla trajne spremembe. Tega se moramo zavedati. Kot sem dejal, obe strani morata izpolniti svoje obveznosti.
Alojz Peterle
(SL) Če hoče Evropska zveza res igrati močnejšo globalno vlogo, mora poskrbeti za več Evropske zveze v Evropi. To pomeni tudi dokončanje projekta združene Evrope v jugovzhodni smeri. Potrebna ni samo evropska perspektiva, potrebna je dinamika procesa, potrebna je tudi stimulacija.
Vesel sem, da lahko pozdravimo napredek v vseh treh državah in čestitam poročevalcem Rii Oomen-Ruijten, Zoranu Thalerju in Hannesu Swobodi za dobro opravljeno delo. V vseh treh državah me še posebej veseli, da so posvetile posebno pozornost razvoju odnosov s sosedi.
Omenjen je bil tudi arbitražni sporazum med Slovenijo in Hrvaško. Dejstvo je, da ga ta čas povsem različno razlagata hrvaška in slovenska vlada - in to v ključni točki, kar medsebojnega zaupanja ne krepi. Pozivam obe vladi, da izkoristita bilateralne možnosti za enotno interpretacijo sporazuma kot tudi za razvoj dobrososedske atmosfere, ki bo naklonjena zaključku pristopnega procesa.
Gospodu komisarju iskreno čestitam k prevzemu odgovorne naloge in mu želim veliko sreče pri doseganju ambicioznih ciljev. Prav tako želim veliko sreče in modrosti španskemu predsedstvu.
Emine Bozkurt
(NL) Sosedje skrbijo drug za drugega, podpirajo drug drugega. Če so zadeve v soseščini dobro urejene, je to dobro tudi za ljudi, ki tam živijo. Turčija in Ciper sta sosedi. Ko pogledata čez ograjo, ne vidita drug drugega, ampak turške Ciprčane, ki so se znašli ujeti med dvema stranema.
Da bi zagotovili, da so vsi ljudje, ki živijo na Cipru, ponovno resnično sposobni živeti skupaj, je potrebna rešitev, ki od sosedov zahteva, da vsak odigra svojo vlogo. Generalni sekretar ZN Ban Ki Mun je prejšnji teden povedal, da verjame, da je rešitev za Ciper verjetno na dosegu roke. Ta parlament ima pomembno delo in mora pozitivno prispevati k reševanju vprašanja Cipra ter konstruktivno iskati rešitve in jih odstranjevati, namesto da jih postavlja na pot. Da, Turčija mora biti pripravljena vložiti prizadevanja za približevanje te rešitve. K temu pozivamo v poročilu, o katerem bomo glasovali. Vendar pa ni samo Turčija tista, ki si mora prizadevati. Vse udeležene strani morajo odigrati svojo vlogo pri ustvarjanju pozitivnega ozračja, v katerem je mogoče najti zanesljivo rešitev. Nenazadnje je to tisto, kar si želimo vsi: rešitev.
Podpirati moramo tudi državo kandidatko Makedonijo, ko gre za vprašanje njenega imena, da bi se lahko začela pogajanja. Kot države članice moramo biti pozorni, da zagotovimo, da nismo del problema, ampak da namesto tega prispevamo k iskanju rešitve.
Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je pomembno napredovala in je lahko zgled za druge države Balkana, medtem ko ponuja tudi priložnost za povečanje stabilnosti v regiji. Tu si moramo prizadevati, da bi videli razcvet najpomembnejših izvoznih proizvodov EU: demokracije, človekovih pravic, miru in varnosti.
Miroslav Mikolášik
(SK) Hrvaška z jasnimi koraki proti izpolnitvi meril kaže svojo odločenost, da se pridruži EU. Politična volja se je odražala v reformah javne uprave in sodstva ter v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu. V sodstvu je narasla preglednost, zmanjšalo se je število nerešenih sodnih postopkov in pretirano dolgih postopkov. Pomemben dejavnik je nenehno razkrivanje vojnih zločinov, pri katerem Hrvaška popolnoma sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem. Hrvaška kaže dobro stopnjo ureditvene uskladitve s pravnim redom Skupnosti. Doživlja velike zakonodajne in institucionalne spremembe, katerih cilj je boj proti organiziranemu kriminalu in mafiji ter krepitev čezmejnega sodelovanja z organi kazenskega pregona v sosednjih državah.
Bančni sektor na Hrvaškem je trden, vlagatelji zaupajo v stanje gospodarstva in ohranjena je bila makroekonomska stabilnost. Še vedno obstaja potreba po dokončanju programov privatizacije majhnega obsega in zmanjšanju vmešavanja države v gospodarstvo. Po mojem mnenju si posebno pohvalo zaslužijo sprava med etničnimi Hrvati in etničnimi Srbi, izboljšano varstvo pravic manjšin in vključevanje beguncev, vključno s ponovno gradnjo domov. Zato Hrvaško pozivam, naj nadaljuje z razvojem kulture politične odgovornosti in z javno razpravo o članstvu in posledicah pristopa, saj samo tretjina prebivalstva trenutno meni, da je pristop k EU koristen. Čestital bi tudi novemu komisarju gospodu Füleju in mu zaželel dobrodošlico na njegovem položaju.
Justas Vincas Paleckis
Gospa predsednica, pozdravljam komisarja Füleja in čestitati želim avtorjem za tri dobro uravnotežena poročila. Ni dvoma, da perspektiva članstva v EU spodbuja Turčijo v smeri pozitivnih sprememb. Nenazadnje je ta muslimanska država edinstvena, saj je storila prve korake k prilagajanju evropskim vrednotam pred skoraj 100 leti in kljub različnim zgodovinskim vetrovom ni zašla s poti. Turčija je najbolj zahodna od vzhodnih držav in najbolj vzhodna od zahodnih držav, zato njena edinstvena vloga ni samo evropska, ampak tudi svetovna.
Ankara mora pospešiti reforme, si odločneje prizadevati za kompromis o ciprskem vprašanju in storiti nadaljnje korake v spravi z Armenijo. Vendar pa odločno podpiram stališče Skupine demokratov in socialdemokratov, da perspektive članstva Turčije v EU ne sme nadomestiti nobena Ersatzlösung ali nadomestna možnost.
Francisco José Millán Mon
(ES) Gospa predsednica, pozdravil bi komisarja. V tem desetletju je bila širitvena politika skupaj z evrom največji uspeh Evropske unije. Te politike ne smemo zadrževati. Poleg tega ne smemo prelomiti obveznosti, ki jih imamo do držav kandidatk, čeprav moramo spoštovati tudi dobro znani načeli konsolidacije in pogojenosti.
Pozabiti ne smemo tudi na sposobnost povezovanja Evropske unije ali potrebo po sporočanju državljanom o širitvi ter njenih prednostih in posledicah.
Zaradi časovne omejitve bom podal nekaj kratkih pripomb. Načeloma morajo države kandidatke predhodno rešiti vse ozemeljske spore in podobne zadeve, ki so ostale nerešene med njimi ali z državami članicami, da kasneje ne bi upočasnile delovanja Unije.
V primeru Turčije bi rad poudaril predvsem, kako pomembno je, da se stopnja reform - ki so potrebne tudi za Turčijo samo - vzdržuje in celo poveča.
Pozdravljam tudi nedavne zaveze, ki jih je pokazala Turčija v zvezi z Nabuccom, ki je zelo pomemben za povečanje raznolikosti virov oskrbe z energijo v Evropi. Vendar pa moram priznati, da me je nekoliko presenetila poteza turške vlade lani jeseni, ko je podprla iranske oblasti. Menim, da mora biti zunanja politika države kandidatke skladna z zunanjo politiko Unije.
Nazadnje sem prejšnji teden bral intervju s turškim ministrom za evropske zadeve, ki je zvenel, kot da bi Turčija ukinila vizume za države, kot so Sirija, Libanon in Libija. To me je nekoliko presenetilo, saj bi morala država kandidatka tudi svojo vizumsko politiko približevati vizumski politiki Evropske unije in se ne odmikati v nasprotno smer.
Želel bi potrditev te informacije.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Gospa predsednica, gospa Oomen-Ruijten si je zelo prizadevala predstaviti uravnoteženo poročilo, za to pa se ji zahvaljujemo. Spremembi 13 in 14 skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze rušita to ravnotežje, zato vas pozivam, da glasujete proti njima.
V pogovorih o ciprskem vprašanju je Turčija prek gospoda Talata podala nesprejemljive predloge ter ostaja brezkompromisna in maksimalistična. Zato je napačno pozivati vse strani, naj podprejo tekoča pogajanja. Stran, na katero je treba izvajati pritisk, je Turčija kot zasedbena sila. Turčija mora nemudoma umakniti vse turške enote, končati zasedbo in prenehati imeti turško skupnost na Cipru za talko, ker je ta, ne ciprski Grki, odgovorna za tako imenovano izolacijo ciprskih Turkov. Turčija mora vrniti oblegano mesto Varoša in končati nezakonito naseljevanje in prilaščanje lastnine ciprskih Grkov.
Turčija ima v rokah ključ do rešitve problema Cipra in napredovanja svojega pristopa. Majhna država Ciper zahteva nič več in nič manj kot rešitev v skladu z evropskim pravnim redom, brez odstopanj, in resolucijami ZN. Ciprčani niso drugorazredni državljani iz nekakšne otomanske ali druge kolonije. Smo evropski državljani z evropskimi pravicami.
Doris Pack
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, skrajni čas je, da EU končno začne pogajanja z Makedonijo. Makedonija je izpolnila pogoje in na začetek pogajanj čaka od leta 2005. Grčija je bila deležna toliko solidarnosti drugih 26 držav članic, da zdaj ne sme vložiti veta na začetek pogajanj z njeno sosedo Makedonijo. Vprašanje imena je povsem dvostransko vprašanje, čeprav so ZN pomagali v zvezi s tem.
Glede Hrvaške bi povedala, da se ta država bori proti korupciji v takšnem obsegu, da bi se po njej morale zgledovati druge države, vključno z nekaterimi znotraj EU. moja druga pripomba je, da je bilo vračanje beguncev, ki ga je pravkar omenil gospod Boştinaru, po mojem mnenju zgledno obravnavano. Kot je dejal gospod Swoboda, mnogih zadev ni mogoče rešiti na način, na katerega smo si zamislili.
Moja tretja pripomba zadeva sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za vojne zločine v Haagu. Hrvaška je vse svoje iskane vojne zločince izročila že pred leti. Dokumenti iz domovinske vojne, ki se jih je zahtevalo, bodisi niso več na razpolago ali pa nikoli niso obstajali. Zato je k tem vprašanjem potreben pristop zdrave pameti. Vlada išče dokumente in je sestavila delovno skupino, vendar pa ne more storiti več, kot iskati. Če ne bo našla ničesar, potem je pomembno narediti korak naprej glede na dejstvo, da Hrvaška že leta sodeluje s sodiščem in je tako v veliki meri izpolnila pogoje. Resnično upam, da bo poglavje kmalu odprto, da se lahko pogajanja s Hrvaško zaključi do konca letošnjega leta.
Ismail Ertug
(DE) Gospa predsednica, gospod predsedujoči Svetu, gospod Füle, zaželel bi vam veliko uspeha pri vašem prihodnjem delu. Težko je prezreti protislovnost ciprskega vprašanja. V Evropski uniji ne smemo ignorirati očitno neprijetnih vprašanj ali se pretvarjati, da ne obstajajo. Nismo držali svoje obljube. To je dejstvo in odpraviti moramo te dvojne standarde.
Vemo, da je treba protokol iz Ankare vsekakor izvajati v zvezi s ciprskim vprašanjem. Vendar pa je jasno tudi, kot je navedel Svet leta 2004, da se mora izolacija severnega Cipra končati. Vesel sem, da južni Ciper severu zagotavlja potrebno podporo, vendar pa to ni bil namen Evropske unije. Njena namera je bila, da morajo vi, celotna EU, končati izolacijo. Da bi premagali zadnjo oviro na tem področju, moramo narediti korak naprej in končati to izolacijo.
Tunne Kelam
Gospa predsednica, za novo Komisijo - in toplo pozdravljam komisarja Füleja - je zdaj čas, da obnovi zavezo EU širitvi s tem, da zaključi pristopna pogajanja s Hrvaško do konca letošnjega leta in začne pogajanja z Makedonijo.
Slednja je dosegla prepričljiv napredek kljub mnogovrstnim težavam in jo je treba spodbujati, naj nadaljuje. Obe strani pozivam, naj vprašanje imena rešita na odprt in velikodušen evropski način, kot se je včeraj zavzemal predsednik Barroso.
Tudi Turčija je dosegla velik napredek. Če pogledamo Ukrajino, lahko vidimo razliko, ki jo lahko naredi že samo perspektiva pristopa. Turčija lahko postane članica, če izpolni københavnska merila. Z novim komisarjem ne smemo izgubljati časa pri tem, da Turčijo pripravimo do tega, da začne svoje enote umikati s Cipra in izvajati protokol iz Ankare. Menim, da je to mogoče imeti za pogoj za nadaljevanje pogajanj. Sam ne bom imel nobenega problema s pristopom Turčije, ko bo enako enostavno zgraditi krščansko cerkev v Ankari in mošejo v Bruslju.
Jürgen Klute
(DE) Gospod predsednik, rad bi govoril o dveh vidikih turškega vprašanja. Običajno se razpravlja o etničnih sporih in to upravičeno. Na tem področju je treba opraviti še veliko dela, prav tako pa ostajajo nekatere težave. Vendar pa ljudje običajno spregledajo dejstvo, da so v Turčiji še vedno veliki problemi s sindikalnimi pravicami in pravicami zaposlenih. Turška vlada še naprej nasprotuje sindikatom - v nekaterih okoliščinah uporablja celo policijsko silo -, ki svojim članom, z drugimi besedami, turškemu delovnemu ljudstvu, zagotavlja podporo. To se je nedavno zgodilo v sporu, ki je vključeval delavce tovarne Tekel. To je ena izmed pripomb, ki jih želim podati. Demokratična družba mora zaščititi pravice zaposlenih in sindikatov in pomembno se je boriti za te pravice. EU podpira te pravice, zlasti v svoji vlogi socialne Evropske unije.
Drugi dejavnik je privatizacija. Turčija se prilagaja EU, to pa vključuje tudi področje privatizacije. Delavcem tovarne Tekel, izmed katerih jih 12 000 trenutno stavka, grozi izguba delovnega mesta ali pa so ga zaradi privatizacije že izgubili. Vendar pa v tobačni industriji ne delajo samo delavci tovarne Tekel. Približno 500 000 ljudi, zaposlenih v pridelavi tobaka v jugovzhodni Turčiji, je v zadnjih letih izgubilo delovno mesto, posledica tega pa je, da Turčija zdaj uvaža tobak, čeprav je bila ena glavnih pridelovalk in izvoznic tobaka. Pred tednom dni sem imel priložnost odpotovati v Ankaro in govoriti z delavci tovarne Tekel. Če se bo proces zmanjševanja števila delovnih mest in uničevanja celotnih sektorjev industrije zaradi privatizacije nadaljeval, bodo Turki izgubili svoje navdušenje nad pristopom k EU. Zato se moramo osredotočiti na socialni vidik EU. To bi še enkrat poudaril.
Krzysztof Lisek
(PL) Gospa predsednica, komisar, toplo vas pozdravljam, gospod Füle, tako kot vsi, in želim vam veliko vztrajnosti v naslednjih letih vašega dela. Vem, da prvi dan ne bi smeli govoriti o koncu novega parlamentarnega mandata. Seveda vam želim mnoge druge mandate, gospod Füle, vendar pa vam želim, da se boste lahko, ko boste tu govorili ob koncu tega mandata, z nami sestali v novi, razširjeni Evropski uniji z morda celo več kot 30 državami.
Gospod Füle, poleg vašega dela glede pomembnih držav, o katerih danes govorimo tu, bi vas pozval, da pozornost posvetite tudi drugim državam, ki sanjajo o članstvu v Evropski uniji. Tako kot jaz tudi vi prihajate iz države, ki je pravkar pristopila k Evropski uniji, in menim, da vi, jaz in vsi kolegi poslanci iz vseh novih držav članic razumemo, kako pomemben je bil pristop k Evropski uniji za naše družbe. To želimo tudi državam, o katerih govorimo danes.
Kot Poljak imam skromne sanje, z njimi pa bi tudi končal svoj govor. Sanjam o tem, da bi Hrvaški, državi, ki je v pogajanjih dosegla največji napredek, morda uspelo pristopiti k Evropski uniji med ne tako oddaljenim poljskim predsedovanjem.
Andreas Mölzer
(DE) Gospa predsednica, poročilo o Turčiji ponovno ni poročilo o napredku, ampak poročilo o neuspehu Turčije. EU poziva Turčijo, naj stori več na področju pravic manjšin, vendar pa slednja namesto da bi rešila vprašanje Kurdov, kot je obljubila, načrtuje prepoved prokurdske Stranke demokratične družbe (DTP). Že četrto leto zapored vladi v Ankari ni uspelo izvajati dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu, temveč države članice EU preko svojih veleposlanikov poziva, naj rešijo vprašanje Cipra. Po mojem mnenju dolgo pričakovana pogajanja o sredozemskem otoku niso vzrok za slavje, saj je najnovejši predlog ciprskih Turkov v nasprotju z obstoječim soglasjem o nekaterih točkah, kar pomeni, da dejansko predstavlja korak nazaj.
Toliko o pozitivnih rezultatih, za katere je špansko predsedstvo najavilo, da jih lahko pričakujemo. Turčija ni del Evrope ne geopolitično ne v duhovnem ali kulturnem smislu. Človekove pravice, pravice manjšin in mednarodno pravo ostajajo koncepti, ki so Turčiji tuji. Po mojem mnenju bi bil edini odkrit odziv, ki je v skladu z željami državljanov EU, končanje pristopnih pogajanj in prizadevanje za prednostno partnerstvo.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Komisar, pozdravljamo vas in vam želimo veliko uspeha pri vašem delu. Danes med drugim razpravljamo o napredku Turčije v smeri Evrope. Včeraj smo razpravljali o težki gospodarski situaciji, s katero se soočajo določene države v evrskem območju, zlasti o kritični situaciji, s katero se sooča Grčija.
Ti dve razpravi se na določeni točki križata, imata eno stično točko. Ta stična točka je ogromna, neprožna poraba Grčije za obrambo, kjer se okoli 5 % njenega bruto domačega proizvoda nameni vojaškim izdatkom - in ne zato, ker tako hoče. Seveda se del tega porabi za izvajanje obveznosti kot članice Nata. Vendar pa se večina porabi zato, ker moramo obravnavati posebno politiko sosednje države in države kandidatke, namreč Turčije.
Obstaja uradna turška politika, ki Grčiji grozi z vojno, znana kot casus belli, in ne gre zgolj za grožnjo na papirju; Turčija ima navado kršiti zračni prostor vzhodnega Egejskega morja in preletavati celo njegove naseljene grške otoke.
To se mora nehati in Evropski parlament mora Ankari poslati odločno sporočilo. Če bo v zvezi s tem prišlo do izboljšanja, bo napredek Turčije k Evropi dobil zagon, seveda skupaj z vsemi drugimi obveznostmi, ki jih mora spoštovati.
Monica Luisa Macovei
Gospa predsednica, cilj Unije v sosedski politiki je vedno bil izvoz stabilnosti in ne uvoz nestabilnosti.
Zato države članice in države kandidatke pozivam, naj ne pri priženejo dvostranskih sporov do ravni Unije. Kot odvetnica bi rada spomnila, da se je Grčija z začasnim sporazumom med njo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, podpisanim septembra 1995, strinjala, da ne bo nasprotovala prošnjam Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za članstvo v mednarodnih ali regionalnih organizacijah, če bodo vložene z imenom, ki ga navajajo Združeni narodi, ki se glasi Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. Institucije Unije se na to državo sklicujejo kot na Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. Te določbe so pravno zavezujoče v smislu mednarodnega prava. Zato ni pravne podlage, da Grčija ovira pristopni postopek države. Odločitve je treba sprejeti o uspehu države prosilke.
V zvezi s tem podpiram razprave o doseženem napredku in področjih, na katerih je še potrebno izboljšanje. Govoriti moramo o odlikah in pozorno spremljati izvajanje reform. Na podlagi doseženega napredka je Komisija predlagala, da se državi da datum za začetek pogajanj. Pridružujem se Komisiji in Svet pozivam, naj na svojem vrhu marca 2010 zagotovi datum za začetek pristopnih pogajanj.
Eleni Theocharous
(EL) Gospa predsednica, komisar, četudi se danes sprejme zelo odločno resolucijo v korist Turčiji, ta država ne bo nehala kazati pomembnega demokratičnega primanjkljaja, saj očitno krši človekove pravice milijonov ljudi in zaseda Republiko Ciper, državo članico Evropske unije.
Vendar pa glede Cipra mnogi vztrajajo pri enakopravni razdelitvi odgovornosti na žrtev in storilca. Ne smemo sprejeti zločinov in oboroženega nasilja in vse udeležene strani pozivamo - pozivamo, naj storijo kaj? V zatočišču demokracije, Evropskem parlamentu, ne moremo poslušati neprimernih izrazov, kot sta severni in južni Ciper, in govoriti o volitvah za severni Ciper, kjer 70 % tako imenovanega volilnega telesa predstavljajo nezakoniti kolonisti.
Jasno je, da je ogrožen celotni sistem vrednot Evropske unije, če rešitev ne bo spoštovala človekovih pravic državljanov Cipra. Pogovori se seveda nadaljujejo, vendar pa jih ovirajo maksimalistične zahteve Turčije. Ker gre pri presoji bolj za Turčijo kot katero koli drugo državo, Turčijo pozivamo, naj pospeši proces pogovorov z dvema samoumevnima korakoma: prvič, naj takoj začne umikati okupatorsko vojsko, in drugič, naj zasedeno mesto Famagusta vrne njegovim zakonitim prebivalcem.
Giovanni Collino
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, priznavamo prizadevanja Hrvaške v zadnjih letih za izpolnitev zahtev za članstvo v Evropski uniji. Podpiramo izjavo, ki jo je danes zjutraj dal gospod López Garrido.
Vendar pa ostaja ena nerešena zadeva, ki jo je treba obravnavati med pogajanji o dvostranskih zadevah med Hrvaško in Italijo in ki grozi, da bo vrgla senco na pristopni postopek. V mislih imam neplačilo finančne in moralne odškodnine za povzročeno škodo in nevračilo blaga, zaplenjenega Italijanom, ki so bili prisiljeni zapustiti te kraje kot izgnanci zaradi druge svetovne vojne.
Zdaj ko si prizadeva pridružiti se Evropski uniji, Hrvaško pozivam, naj pospeši proces iskanja spravnega, konstruktivnega in srečnega zaključka te žalostne in še vedno nerešene zadeve.
Hrvaško pozivamo, naj odškoduje pravice tistih ljudi, ki so tako dolgo čakali, da se bo to zgodilo, med drugim v skladu z evropskim pravom.
Laima Liucija Andrikien
Gospa predsednica, imam kratko pripombo glede Turčije.
Turčija ima še vedno nekatere zelo resne probleme na področju človekovih pravic. Eno izmed nerešenih vprašanj je določanje pravic etničnih in verskih manjšin - Kurdov, kristjanov, alevitov in drugih. Te manjšine trpijo zaradi nenehnih kršitev njihovih pravic. Ciper in Grčija sta in bosta ostala za Evropsko unijo zelo pomembna.
Zato moramo, komisar, našim turškim partnerjem pojasniti, da je zelo težko govoriti o evropskem povezovanju Turčije, dokler ne bodo rešeni problemi v zvezi s turškimi verskimi in etničnimi manjšinami.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Gospa predsednica, v današnji razpravi moramo priti do jasnega sporočila za Turčijo ob upoštevanju, da ni sprejela posebnih ukrepov za reševanje različnih problemov s sosednjimi državami.
Predvsem v zvezi s ciprskim vprašanjem menim, da mora Evropska unija ukrepati v okviru resolucij ZN, saj smo slišali predloge o vključitvi omembe problema izolacije ciprskih Turkov v poročilo. To pomeni, da nezakonito zasedenih ozemelj ni mogoče priznati; nasprotno, pravna država mora zagotoviti vso pomoč, kot se dogaja zdaj.
Hkrati mora Turčija umakniti vojsko, da bi odpravila glavne ovire prizadevanj za premagovanje težav pri vzpostavljanjem stika s ciprskimi Turki.
Jelko Kacin
(SL) Vsem poročevalcem čestitam za uravnotežena poročila, vam, komisar, pa želim obilo uspeha na pomembni funkciji.
Rad bi opozoril, da države članice Evropske unije z državami zahodnega Balkana ne komunicirajo na najboljši način. Nekatere države manipulirajo z datumi, ki niso realni. Leto 2014, ki ga nekateri ponujajo te dni, zbuja lažna upanja, nerealna pričakovanja, in zavaja tako politike kot javnosti teh držav. Samo realen pristop in korektnost z naše strani lahko krepita proevropske sile, lažne obljube pa so škodljive za njih in za nas. Bodimo pošteni, bodimo korektni, bodimo verodostojni.
Konrad Szymański
(PL) Gospa predsednica, zavedam se, kako težko je vladi v Ankari v socialnih pogojih Turčije storiti karkoli za izboljšanje demokracije in človekovih pravic. To vsekakor upoštevam, vendar pa bi rad pozornost pritegnil k problemu, ki je bil v tej razpravi premalo izpostavljen. Mislim na problem verske svobode, ki je v Turčiji še vedno omejena, zlasti v zvezi s kristjani. V Turčiji problem še vedno predstavljajo ovire, s katerimi se soočajo verske skupnosti v zvezi s svojim pravnim položajem. Krščanske skupnosti imajo kljub uvedbi zakona o ustanavljanju velike probleme s pridobivanjem zaplenjene lastnine. Ekumenski patriarhat je omejil pravice za usposabljanje duhovščine in svobodno izbiranje ekumenskega patriarha. Poročevalki sem zelo hvaležen, da je v poročilu izpostavila vse te vidike. Sočasno obžalujem, da je bila v govoru gospoda Lópeza Garrida ta zadeva povsem prezrta. Gospod López Garrido, imam osebno pripombo: ideologije in človekovih pravic se ne meša.
John Bufton
Gospa predsednica, govoriti želim o vprašanju Turčije.
Moj pomislek je, da je leta 2003 Stranka za neodvisnost Združenega kraljestva v tem parlamentu navedla, da bodo posledice zaradi priseljencev iz novih držav članic, ki prihajajo v našo državo, Združeno kraljestvo, strašne. Bojim se, da bo, če se pridruži Turčija, 70 milijonom ljudi dovoljen vstop v Združeno kraljestvo. Združeno kraljestvo je polno. Imamo na milijone brezposelnih. Pritisk na naše javne službe je neverjeten. Misel na pridružitev Turčije ni vabljiva.
Odreka se nam pravica do izbire. Ljudem v naši državi se je odreklo glasovanje o Lizbonski pogodbi. Vsekakor potrebujemo razpravo v naši državi o tem, ali naj bomo v Evropskem parlamentu ali ne. Bojim se, da bo pristop Turčije sodu izbil dno. Prepričan sem, da smo zdaj v položaju, ko se bo celotna evropska situacija sesula, z evrom in tako dalje. Pridružitev Turčije bo stvari samo še dodatno zelo poslabšala.
Komisar, to je vaš prvi delovni dan. Rad bi vas popravil. Verjemite mi, osebi iz Walesa v Združenem kraljestvu: nočemo, da se Turčija pridruži.
Zoltán Balczó
(HU) V zvezi s pristopom Turčije je treba pojasniti osnovno vprašanje: kaj menimo, da je Evropska unija? Se nam vrednote, skupne evropske vrednote, še vedno zdijo pomembne? Te vrednote temeljijo na naukih krščanstva, ne glede na delež vernikov. Se nam zdi kulturno nasledstvo Evrope pomembno kot povezovalna sila? Če je odgovor "da", Turčiji ni mesto v Evropski uniji. Seveda si moramo prizadevati za vzpostavitev najboljšega možnega partnerstva z njo. Drug pomemben dejavnik je, da bi njen pristop ustvaril precedens. Izraelski minister za zunanje zadeve je izjavil, da so potrpežljivi, vendar hočejo vsekakor postati članica Evropske unije. Povedal bi, da tudi Izraelu ni mesto v Evropski uniji.
Csaba Sógor
(HU) V zvezi z zaščito manjšin sta Hrvaška in Makedonija dosegli napredek, vendar pa sta ti državi še vedno daleč od tega, da bi bili glede tega najboljši akterki. Kaj lahko storimo? Evropska unija bi lahko ti državi spodbudila s svojo zgledno zaščito manjšin, toda kaj se dejansko dogaja v Evropski uniji? Bil bi pozitiven znak, če bi Francija in drugi ratificirali Listino o regionalnih in manjšinskih jezikih, če bi Slovaška umaknila svoje ukrepe, ki so diskriminatorni do manjšin (glejte zakon o jeziku), in če bi Grčija priznala, da na njenem ozemlju živijo manjšine, in bi zagotovila njihove pravice kot posameznikom in skupnostim. V Romuniji bo, upam, uveljavljen zakon o manjšinah, čeprav smo še daleč od tega, da bi imeli pripadnike manjšin na najvišjih poveljniških mestih v vojski, avtonomije pa se vsi bojijo bolj kot 14. pridnjestrske ruske vojske. Parlament bi obstoječe države članice lahko spodbudil, naj dajo dober zgled z vzpostavitvijo standardov za zaščito manjšin, ki bodo zavezujoči za celotno ozemlje Unije.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Gospa predsednica, komisar, leto 2009 naj bi bilo v skladu s poročilom, ki ga je pripravila mednarodna krizna skupina, odločilno za vključevanje Turčije v Evropsko unijo. Prišlo naj bi bodisi do preboja v pristopnih pogajanjih ali do končanja pogovorov. Danes se pogovori še vedno odvijajo o nadaljnjih področjih, povezanih s pristopom. Res je, da špansko predsedstvo pravi, da hoče, da se Ankara pridruži Skupnosti čim prej, vendar pa se kopičijo znaki, da Ankara na novo opredeljuje svoje mesto v svetovnem redu in da njeno članstvo v Skupnosti ni prednostna naloga. Odprava vizumov za Jordanijo, Libijo, Iran in Sirijo, poslabšanje odnosov z Izraelom, krepitev odnosov s Sudanom, podpis sporazuma za začetek diplomatskih odnosov z Armenijo in blokada sporazuma s Ciprom - vse to kaže, da se Ankara vse bolj usmerja k sodelovanju s svojimi sosedami, celo na račun slabitve svojega položaja v pristopnih pogajanjih.
Vendar pa vprašanje energetske varnosti in ključna geografska lega Turčije pomenita, da počasi postaja nujno potrebna za zaščito evropskih interesov. Zato morda ne bo dolgo, preden bo pristop Turčije k Evropski uniji postal pomembnejši za nas kot za samo Turčijo. Zato Komisijo in Svet pozivam, naj na novo opredelita perspektivo Turčije za članstvo v Evropski uniji.
Alf Svensson
(SV) Gospa predsednica, menim, da je izredno pomembno, da se napredek držav kandidatk, vključenih v pogajanja, tudi prizna in poudari. Menim, da je to zelo pomembno iz povsem psiholoških razlogov. Poleg tega ni mogoče zanikati, da so pogajanja z EU ustvarila boljše pogoje za ljudi teh držav. Pogajanja so sama po sebi pozitivna stvar.
Prepričan sem, da se vsi strinjamo, da si mora Turčija še naprej zelo prizadevati in da so verska svoboda, svoboda izražanja in svoboda tiska samoumevne. Vendar pa menim, da je treba navesti tudi, da pogajanja s Turčijo niso samo pogajanja s turško državo ali narodom, ampak da Turčija predstavlja tudi nekakšen ključ ali most do celotne regije. Zato ne smemo pozabiti, da se bodo odnosi EU z regijo občutno poslabšali, če se bo ponovno zaprlo vrata.
Chrysoula Paliadeli
Gospa predsednica, želim si, da bi imela čas poslancem tega parlamenta razložiti, zakaj so Grki tako občutljivi glede vprašanja v zvezi z imenom Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. Žal je za to potrebna več kot minuta.
Ta zgodba iz poznih štiridesetih let 20. stoletja je žalostna zgodba, ki je ustvarila napačno podoba o njih. Zagotovim vam lahko, da Grki niso ne nacionalisti ne ekspanzionisti. Vse, kar delajo, je, da nasprotujejo uporabi imena, ki je del njihove starodavne zgodovinske in arheološke tradicije.
Razumem, da Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija kot nova neodvisna država doživlja zapoznelo fazo etnogeneze. Resni akademiki v Skopju ne podpirajo nacionalističnih teženj svojega predsednika vlade. Raje molčijo kot da bi se izpostavili tendenčni fazi, ki je odgovorna za povečanje napetosti, kot pravilno navaja poročilo gospoda Thalerja.
Želim si, da bi si Parlament in nova Komisija prizadevala in prispevala k rešitvi vprašanja imena ne s spodbujanjem nacionalističnih teženj vlade Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ampak s podporo grškega stališča, ki si prizadeva za blag kompromis, za katerega se zdi, da bi nazadnje bolj zadovoljil ljudi Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije kot pa Grke.
Zigmantas Balčytis
(LT) Današnje razprave so pokazale, da se kljub temu, da imajo poslanci Evropskega parlamenta različna mnenja o napredku Turčije, verjetno vsi strinjamo, da je osnovni predpogoj za članstvo v EU ustrezna izvedba temeljnih reform. Menim, da je danes prezgodaj, da bi določali konkretne datume, vendar pa moramo spremljati in zahtevati napredek Turčije, saj nedavni dogodki, ko so bile prepovedane dejavnosti političnih skupin, zbujajo zaskrbljenost in ne kažejo zaveze Turčije spoštovanju civilnih in političnih svoboščin. Vendar pa moramo Turčiji dati priložnost, da pregleda svoje ukrepanje, in upati, da bo Turčija v prihodnosti demokratična in svobodna država.
Petru Constantin Luhan
(RO) Hrvaška je še naprej v najbolj napredni fazi med državami zahodnega Balkana na njihovi poti k pristopu k EU. Služi lahko kot zgled za države v regiji v zvezi z njihovo pristopno perspektivo v smislu izpolnjevanja pristopnih meril in pogojev.
Pozdravljam zabeleženi napredek glede notranje reforme, ki je tudi navedena v poročilu o napredku v letu 2009. Način izpolnjevanja potrebnih pristopnih meril, zlasti tistih, ki sodijo v poglavje 23, pravosodje in temeljne pravice, zaznamuje pomemben mejnik v napredku te države pri doseganju evropskih standardov.
Podpiramo pristop Hrvaške k Evropski uniji, če bo ta temeljil na strogem izpolnjevanju pristopnih meril, vključno s popolnim sodelovanjem z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo.
Hrvaška bo letos zaključila pristopna pogajanja. Pravzaprav je poročilo, o katerem razpravljamo danes, zadnje poročilo o napredku, ki ga je pripravil Evropski parlament. Prepričani smo, da bomo naslednje leto lahko glasovali o pogodbi za pristop Hrvaške k Evropski uniji, kar bo pozitiven znak za celotno regijo.
Milan Zver
(SL) Spoštovani gospod komisar, čestitam vam za začetek novega dela in upam, boste uspešni na tem področju.
Jaz sem zelo vesel, da so vsa tri poročila pozitivna, da ugotavljajo napredek v modernizaciji teh držav, kot jo vidimo mi iz evropskega zornega kota. Predvsem je pomembno, da vse tri države imajo visoke standarde pri spoštovanju človekovih pravic, in tukaj mora biti Evropa striktna, kakor tudi pri sposobnosti urejanja odnosov s sosedi.
Tukaj bi rad poudaril, da poročila o Hrvaški ne bom podprl, predvsem zaradi tega, ker v njem Slovenija ni obravnavana na ustrezen način.
Iuliu Winkler
(RO) Najučinkovitejša zunanja širitvena politika, ki jo ima Evropska unija v zvezi z Zahodnim Balkanom, je širitev v tej regiji. Ta bo zagotovila mir in prinesla demokracijo področju, katerega sloves kot "soda smodnika Evropske unije" je žal okrepila novejša zgodovina.
Sočasno je najučinkovitejša zunanja politika za nove države Zahodnega Balkana pripadnost območju stabilnosti in blaginje Evropske unije. V tem procesu potrebujemo instrumente. Zato pozdravljam poročili o napredku Hrvaške in Makedonije, ki sta dragocena instrumenta.
Menim tudi, da so potrebni gospodarski instrumenti skupaj z regionalnim, gospodarskim in trgovinskim sodelovanjem, vključno v zvezi z naložbami, ki so se že izkazale za učinkovite. Menim, da morajo te instrumente preučiti Evropska komisija in vladi Hrvaške in Makedonije.
Barry Madlener
(NL) Pravzaprav sem hotel voditeljici turške delegacije gospo Flautre zastaviti vprašanje. Ne vem, ali lahko to zdaj storim - zato sem dvignil modri kartonček. Lahko gospe Flautre zastavim vprašanje?
Gospa Flautre, glede na grozljive uboje iz časti v Turčiji bi vas vprašal, ali se strinjate, da moramo vložiti zahtevo za obširno preiskavo ubojev iz časti v Turčiji? V moji domovini Nizozemski imamo pretresljivo visoko pojavnost ubojev iz časti med Turki, prav tako pa je v Nemčiji, menim pa, da je to samo vrh ledene gore in da je v Turčiji zelo veliko ubojev iz časti. Lahko gospoda Füleja pozovemo, naj razišče uboje iz časti v Turčiji?
Hélène Flautre
(FR) Gospa predsednica, vprašanje, da, toda katero vprašanje? Zastavljeno komu in s kakšnim namenom? Menim, da se je naša delegacija - katere član ste, gospod Madlener - zavezala in se še naprej trdno zavezuje človekovim pravicam in enakosti spolov ter vsaki pobudi, sprejeti za boj proti nasilju nad ženskami.
To sem pravkar omenila v svojem govoru. Menim, da so tako imenovani zločini iz časti, ki so zločini, organizirani na podlagi družine ali plemena, povsem neopravičljivi in da danes z velikim zadovoljstvom ugotavljamo, da v Turčiji nihče več mirno ne sprejema te vrste zastarele zločinske prakse.
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospa predsednica, gospe in gospodje, hvala za to obširno razpravo, ki se je osredotočala na nekatere odlične resolucije, ki jih je predložil Evropski parlament, in čestitam avtorjem gospodu Swobodi, gospodu Thalerju in gospe Oomen-Ruijten.
Menim, da vas je velika večina govorila v prid procesu širitve kot bistvenemu delu evropskega povezovanja. Kot je dejal gospod Brok, je bila širitev uspeh za Evropsko unijo, drugi poslanci pa so omenili nekatere primere uspeha v procesu širitve. Je tudi ključni element napredka v smeri demokratične reforme in demokratične poglobitve v tistih državah, ki se približujejo Evropski uniji, tistih, ki so začele svoj vstop v Evropsko unijo, in tistih, ki se imajo možnost pridružiti. Kot je poudaril gospod Mauro, to vedno obsega zavezo izpolnjevanju københavnskih meril, kar predstavlja še en element širokega soglasja, in s tem polno spoštovanje človekovih pravic.
Povsem se strinjam z gospodom Cashmanom, ko pravi, da je obravnavanje manjšin tisto, kar razločuje državo, in ne njeno obravnavanje večine, čeprav je pomembno tudi to. Tako moramo torej meriti spoštovanje človekovih pravic in s tem izpolnjevanje københavnskih meril.
Večina se nas je strinjala tudi glede tega, da je za Zahodni Balkan evropska perspektiva temeljni element v njegovem napredku - kot sta izpostavila gospa Giannakou in gospod Winkler -, ta pa ni samo v interesu teh držav, ampak tudi, kot je dejala gospa Göncz, v interesu Evropske unije.
Tudi glede Hrvaške se na splošno strinjamo, da je treba čim prej odpreti nova poglavja, vendar pa je treba povedati, da je bilo odprtih 28 od 35 poglavij ter da jih je bilo od teh 17 začasno zaprtih. Špansko predsedstvo si bo skupaj z Evropskim svetom in Svetom še naprej prizadevalo doseči nov napredek v pogajanjih, da bi jih kmalu pripeljalo do njihove zaključne faze. Zato sem prej omenil, da se bodo pristopna srečanja s Hrvaško začela takoj.
Pričakujemo, da bo časovni načrt za pogajanja o članstvu zaključen letos, kot je predlagal avtor poročila gospod Swoboda in kot so zahtevali nekateri poslanci, vključno z gospodom Hökmarkom, gospodom Berlinguerjem in gospodom Liskom, ki so izrazili upanje, da bo do pristopa Hrvaške k Evropski uniji morda prišlo med poljskim predsedovanjem.
Napredek je bil torej dosežen glede Hrvaške, kot je poudaril gospod Poręba. Vendar pa nas še čaka delo; pomanjkljivosti so na primer na pravnem področju, kot je izpostavil gospod Serracchiani.
Posledično menimo, da smo dosegli pomembno zaključno fazo v pristopu Hrvaške, in upamo, da bodo pogajanja zaključena in se bo Hrvaška po postopku ratifikacije pomembnih pogodb Evropske unije čim prej pridružila Uniji.
Če se zdaj posvetim Makedoniji, se je razprava osredotočala predvsem na vprašanje njenega imena. Ime vsekakor ni ena izmed københavnskih zahtev, seveda pa dobri, sosedski odnosi igrajo ključno vlogo v procesu oblikovanja nacionalne politike v vseh državah kandidatkah.
Države kandidatke in tudi države članice morajo zato v zadevah, kot je ta, pokazati največjo mero rahločutnosti. Prav tako ne smemo pozabiti, da je izhodiščna točka za pogajanja soglasje, z drugimi besedami soglasen dogovor med obstoječimi državami članicami.
Rešitev, ki so jo predhodno zagovarjali gospod Posselt, gospod Kasoulides, gospa Cornelissen, gospod Chatzimarkakis, gospa Göncz in gospa Paliadeli, je ukoreninjena v pogajanjih pod okriljem Združenih narodov in v dvostranskih stikih med Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in Grčijo. Čeprav je to seveda zelo pomembna zadeva, Evropska unija sama dejansko ne sodeluje v takšnih pogovorih pod okriljem Združenih narodov.
Zato menim, da trenutno ne moremo povedati, kdaj točno bo rešen ta spor; kljub temu pa lahko z gotovostjo povem, da se špansko predsedstvo pridružuje čestitkam predsedniku vlade Gruevskemu in predsedniku vlade Papandreuju za obnovo neposrednega dialoga. To kaže sposobnost vodenja pri obeh in bo nedvomno vodilo k odprtemu ozračju in odnosu, ki ju je v svojem govoru omenil gospod Tremopolous.
Prepričani smo, da bo vlada Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije lahko nadaljevala ta pogajanja. Perspektiva članstva v EU je bila vedno pomembna za vso državo, to je tudi za njene etnične skupine, bodisi velike ali majhne.
V zvezi s Turčijo so bili številni govori, za začetek pa naj povem, da se pogajanja nadaljujejo z zmernim tempom - niso bila ustavljena -, to pa govorim v odgovor na pripombo gospoda Van Ordna v zvezi s hitrostjo teh pogajanj.
Upamo, da bomo med španskim predsedovanjem odprli še druga pogajalska poglavja. Omenil sem nekatera izmed njih, vendar pa seveda ne moremo napovedati hitrosti teh pogajanj, saj je ta odvisna od napredka reform v Turčiji in od tega, ali bo Turčija izpolnila merila. Poleg tega mora glede vsakega primera, na vsaki stopnji in za vsako poglavje postopka obstajati soglasni dogovor, kot se vsi zavedate.
Varstvo človekovih pravic in izpolnjevanje københavnskih meril je tema, ki je bila omenjena v mnogih govorih in ki je jasno navedena v poročilu gospe Oomen-Ruijten; in povedati je treba, da si mora Turčija na tem področju bolj prizadevati. Vložiti mora večja prizadevanja, to pa govorim v odgovor gospodu Belderju, gospodu Salafranci in drugim ter gospodu Angourakisu in gospodu Kluteju, ki so govorili o spodbujanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin.
Imajo prav, vendar pa je prav, da povem tudi, da pogajalski postopek ostaja glavno orodje Evropske unije za vplivanje na doseženi napredek, in čeprav je resnično prišlo do napredka, ta ne zadostuje. To je bilo omenjeno tudi v govorih drugih poslancev kot so gospod Obiols, gospa Flautre, gospa Lunacek, gospod Preda in gospod Balčytis. Menim, da se moramo zavedati tega, ko bomo izvedli uravnoteženo presojo svojih pogajanj s Turčijo.
Tudi Ciper je bil omenjen v številnih govorih. Ciper bo seveda odločilno vprašanje v naslednjih mesecih. Povedati je treba, da so trenutna pogajanja med voditeljema obeh skupnosti na otoku pozitivna in da je bilo ustvarjeno boljše ozračje zaupanja.
Ni treba reči, da bi rešitev ciprskega vprašanja odpravila to oviro ali vse ovire ali vsaj nekatere izmed ovir, ki bi lahko zadrževale napredovanje Turčije v smeri pristopa, in bi ne glede na to, kaj se bo zgodilo, poslala pozitiven znak regiji kot celoti, s spravo kot osnovnim ciljem, kot je pravilno povedal gospod Howitt.
Seveda se vsi strinjamo, da mora Turčija ravnati v skladu z dodatnim protokolom. Nenehno se jo je pozivalo k temu in vsakokrat, ko imamo dialog s Turčijo, jo Svet spomni na to obveznost, ki jo mora spoštovati. 8. decembra 2009 je Svet sprejel sklepe, v katerih je bilo navedeno, da bo Svet v primeru, da se glede tega vprašanja ne doseže nikakršnega napredka, ohranil ukrepe, sprejete leta 2006, ki bi imeli trajen učinek na splošni napredek pogajanj.
Gospa Koppa in gospod Salavrakos sta omenila tudi druge dogodke: kršitev zračnega prostora in incidente v Egejskem morju. Zato ponavljam, da so sosedski odnosi nepogrešljiva zahteva za merjenje napredka Turčije v pogajanjih. Sklep Sveta z dne 8. decembra, ki sem jih večkrat omenil, so Turčiji poslali sporočilo v zvezi s tem. Zagotavljam vam, da bo predsedstvo pozorno spremljalo zadevo in si prizadevalo za njeno rešitev na vseh ravneh, ko bo ustrezno.
Gospa predsednica, stališče predsedstva glede pogajanj s Turčijo je povsem jasno. Strinjamo se s ponovnim soglasjem o širitvi, o kateri je Svet odločil decembra 2006, to pa pomeni, da je cilj pogajanj vsekakor prihodnji pristop Turčije k Evropski uniji.
Štefan Füle
član Komisije. - Gospa predsednica, zelo sem hvaležen za takojšnjo priložnost sodelovanja v tej izmenjavi mnenj z vami o državah pristopnicah. Med svojim zaslišanjem sem obljubil, da vas bom poslušal in sprejel vaš nasvet, in današnja razprava je bila jasen dokaz tega bogastva, modrosti in razumevanja, ki so zbrani v tem parlamentu.
Dovolite mi dve splošni pripombi. Prvič, svoje obljube, ki sem jih dal med zaslišanjem, jemljem zelo resno. Želim si ne dveh monologov, ampak dialoga s tem parlamentom, ki bi odražal resnični duh Lizbonske pogodbe.
Dovolite mi še eno splošno pripombo, ki sem jo nekajkrat omenil med zaslišanjem. V pogovorih z državami kandidatkami in potencialnimi državami kandidatkami sem vedno poudarjal naslednja štiri načela. Prvo je trdna zavezanost københavnskim merilom; o njih se ni mogoče pogajati. Drugič, trdna zavezanost temeljni svoboščinam in pravicam, vključno z verskimi pravicami in pravicami manjšin ter seveda pravicami žensk. Tretjič, odkritost postopka in odražanje verodostojnosti na obeh straneh in na vseh ravneh. Četrtič, nikoli ne bom podcenjeval vprašanja sposobnosti povezovanja.
V zvezi s Hrvaško resolucija Parlamenta in stališče Komisije poudarjata, da se lahko Hrvaška zanese na Parlament in Komisijo kot zanesljiva zaveznika. Če bo država lahko izpolnila vse neizpolnjene pogoje, sem prepričan, da se lahko pristopna pogajanja zaključijo letos. Komisija, in prepričan sem, da tudi trenutno predsedstvo in vsa naslednja ter tudi Evropski parlament, bodo podpirali Hrvaško pri doseganju njenega cilja.
Glede Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije naj še enkrat poudarim, da si je država prislužila priporočilo Komisije za začetek pristopnih pogajanj na podlagi svojih lastnih odlik. Kljub temu se država še naprej sooča z mnogimi perečimi izzivi, vključno s političnimi merili. Kot je bilo izpostavljeno med razpravo, se zdaj odpira priložnost za rešitev vprašanja imena, sam pa sem popolnoma zavezan podpori tekočih pogovorov.
V zvezi s Turčijo se vsi zavedamo, da pred nami ni lahka pot, ne za Turčijo ne za Evropsko unijo, kot so med razpravo jasno navedli mnogi. Vendar pa vem, da je turška vlada še vedno zavezana demokratičnemu odprtju. Kdo bi si pred petimi leti predstavljal, kako turška družba in politiki odkrito in intenzivno razpravljajo o kurdskem vprašanju, civilnih in vojaških odnosih, ponovnem odprtju seminarjev v Halkiju ali odnosih z Romunijo?
Kljub temu ostajam zaskrbljen zaradi omejitev svobode tiska in medijskega pluralizma. Za zaščito novinarjev, borcev za človekove pravice in politikov pred preganjanjem in obsojanjem zaradi izražanja nenasilnega mnenja so potrebne nadaljnje pravne spremembe.
Glede pristopnih pogajanj je odprtje pomembnega okoljskega poglavja lani decembra ohrabrujoč razvoj, s katerim se je število odprtih poglavij povzpelo na 12. Upam, da bomo letos lahko odprli več poglavij. Vendar pa bo morala Turčija vložiti dodatna prizadevanja, da bi izpolnila zahtevna merila. Zato je pomembno, da se natančno nadaljuje s potrebnimi pripravami.
Komisija pozdravlja tudi okrepljen dialog s Turčijo o priseljevanju, ki mora voditi h konkretnim dosežkom, predvsem glede ponovnega sprejema in nadzora meja. V odgovor na določeno vprašanje enega izmed vaših kolegov naj povem, da se Komisija zaveda nedavnih dogodkov v zvezi s turško odpravo vizumov za Libanon in Sirijo. Generalni direktor Komisije, pristojen za te zadeve, bo naslednji teden v Ankari na pogovorih. To bo ena izmed tem, o kateri bo razpravljal ob tej priložnosti, in poročal bom o teh pogovorih.
Naj dodam tudi naslednje stališče Komisije, saj je bilo zahtevano. Vsi ukrepi, ki jih je predlagala in izvajala Komisija, so bili vedno namenjeni končanju izolacije turške skupnosti na Cipru kot orodje za pospešitev ponovne združitve Cipra v skladu s sklepi Sveta iz aprila 2004. Izvajamo sveženj pomoči v višini 259 milijonov EUR za trajnostni socialni in gospodarski razvoj turške skupnosti na Cipru in za njeno polno vključenost v Evropsko unijo po spravi in ponovni združitvi. Uredba o zeleni črti spodbuja gospodarske in osebne stike med ciprskimi Turki in ciprskimi Grki. Uredbo o trgovini o posebnih pogojih za trgovino za turško skupnost na Cipru mora še preučiti Svet.
Če se vrnem k Turčiji, se mora proces reform nadaljevati in Evropska unija mora še naprej spodbujati proces in napredek. Komisija ostaja zavezana pristopnemu postopku Turčije. Naši vzvodi in vpliv v Turčiji bodo postali še verodostojnejši in močnejši, če bodo naše zaveze ostale nedvoumne.
Veselim se zelo plodnega in tesnega sodelovanja v naslednjih petih letih.
(Aplavz)
Predsednica
Prejela sem tri predloge resolucij Odbora za zunanje zadeve v skladu s členom 100(2).
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo med današnjim glasovanjem.
Pisne izjave (člen 149)
Luís Paulo Alves  
v pisni obliki. - (PT) To poročilo priznava določene pozitivne korake, ki jih je storila Turčija, država kandidatka od leta 2005, v smeri pridružitve EU, čeprav se jo poziva, naj pospeši hitrost reform. Spominjam se, da so bila decembra 2006 pogajanja prekinjena zaradi tega, ker je država zavrnila uporabo carinske unije z EU za Ciper. Spor s Ciprom je treba rešiti in država mora še naprej napredovati v smislu demokracije in varstva človekovih pravic, boja proti korupciji, izboljšanja svobode tiska, potrebe po politični preglednosti ter hitrejšem in učinkovitejšem pravosodju, usklajevanja protidiskriminacijske zakonodaje v zvezi s spolom, spolno usmerjenostjo ter etničnimi in verskimi manjšinami in reforme javne uprave. Turška vlada še naprej kaže politično voljo za nadaljevanje reform in je znatno povečala temeljne svoboščine in demokratični razvoj znotraj države. Zato moramo napredovati v pogajanjih, katerih cilj je zagotovitev pristopa Turčije kot države s ključno vlogo kot posrednika v sporih med Izraelom in Palestino ter platforme za Irak in Iran, da najdeta skupno stališče.
Mara Bizzotto  
v pisni obliki. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, poročilo vsekakor vsebuje nekatere zanimive točke celo za tiste, ki so proti odobritvi članstva Turčije v EU, kot sem sama in mnogi izmed vas. Vsebina poročila kaže nekatere včasih resne neuspehe Turčije, da bi izpolnila osnovne pogoje za pridružitev EU. Določeni deli resolucije, ki jo je predložil Odbor za zunanje zadeve, so tudi precej strogi. Ti dokumenti ne nasprotujejo teoretičnemu vstopu Turčije v EU v prihodnosti; vendar pa sem zelo zadovoljna z ugotovitvami, ki jih bo objavil Parlament, v zvezi z domnevnim pomanjkanjem napredka Turčije. Tisti, ki tako kot jaz nasprotujejo pridružitvi Ankare EU, v njih najdejo potrditev svojih lastnih običajnih nasprotovanj pristopu: v Turčiji se še vedno omejuje temeljne svoboščine, krši človekove pravice, vlada agresiven odnos do Cipra in Grčije in diskriminacija etničnih in verskih manjšin - to pa so vse problemi, ki jih Evropa seveda ne more prezreti. In vse to sestavlja običajne pomisleke o kulturnih in geografskih razlikah med Turčijo in Evropo in o problemih, do katerih bi prišlo s sprejetjem države, ki deli meje z več kot 80 milijoni prebivalcev: dejavniki, ki bodo še krepili moje neomajno prepričanje, da ni prav, da Turčija vstopi v Evropo, katere enotnost je odvisna predvsem od krščanskega duha.
Robert Dušek  
v pisni obliki. - (CS) Po eni strani so način in obseg procesa demokratizacije v Turčiji in proces približevanja EU ključni. Po drugi strani razprave o prihodnjem članstvu Turčije v EU ne smemo prepustiti eni strani. Vsaka širitev vključuje upoštevanje proračuna v zvezi s tem, ali bo pristop določene države k EU pomenil prispevek ali pa bodo prevladovale finančne izgube. Bojim se, da v trenutni krizni situaciji skupne kmetijske politike in posledično evropskega proračuna ne moremo dovoliti širitve na državo, v kateri je 7 milijonov prebivalcev glede svojega preživetja odvisnih od kmetijstva (v EU je ta številka 10,4 milijonov). Samo za primerjavo: v trenutnih pogojih bi bili odhodki za Turčijo do leta 2025 okoli 10 milijard EUR, medtem ko bi za vseh 10 novih držav članic "vzhodne širitve" znašali do 8 milijard EUR. Neposredna plačila turškim kmetom in plačila za razvoj podeželja in podporo trga bi v skladu s trenutno zakonodajno ureditvijo pomenila pogubo za evropsko kmetijstvo in kmete. Glede na ogromno velikost, število prebivalcev in gospodarski položaj te države kandidatke bi pristop Turčije k EU naložil veliko breme proračunu z 9-odstotnim upadom BDP na prebivalca EU. Zato moramo ponovno in podrobneje razpravljati o pristopu Turčije k EU, skupaj s povezanimi reformami SKP.
Martin Kastler  
Pohvalno je, da je nova makedonska demokracija še napredovala na vseh področjih družbe in gospodarstva. Zelo pozdravljam dejstvo, da so predsedniške in lokalne volitve marca 2009 potekale gladko. To je znak naraščajoče demokratizacije v vsej regiji, ki se je odražal v Makedoniji. Makedonija je izpolnila vsa merila za liberalizacijo vizumske ureditve, zato njeni državljani od 19. decembra 2009 ne potrebujejo vizumov. To predstavlja pomemben korak naprej. Vendar pa mora Makedonija izvesti še številne reforme. Močno upam, da lahko uporabimo izkušnje, ki smo jih zbrali v prvi fazi vzhodne širitve EU, da ji pomagamo v tem procesu. V tem okviru mislim na izvajanje institucionalnih reform, kjer so politične ustanove in vrsta različnih NVO dosegle tako veliko. V zvezi s preoblikovanjem in standardi EU moramo okrepiti sodelovanje na dveh področjih. To sta reforma javne uprave, sodstva in policije. Osebno si želim, da bi bil spor o imenu med Makedonijo in Grčijo rešen v bližnji prihodnosti. Pomembno je, da napredek v smeri združevanja Evrope ne zastane zaradi dvostranskih sporov.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz  
Hrvaška bi se morala zaradi svojega geopolitičnega položaja in zgodovinskih odnosov nedvomno čim prej pridružiti Evropski uniji. Kljub številnim napetostim s sosedami in etničnim sporom, ki so nastali med državljansko vojno, si povsem povezane in združene Evrope ne znam predstavljati brez Hrvaške. Pogajanja, ki so se začela leta 2004, so bila obetajoč razvoj in bi se morala brez motenj zaključiti letos, ob tem pa je treba upoštevati, da je za njihov zaključek potrebnih 28 področij. Pristop Hrvaške k Natu aprila 2009 je vsekakor okrepil njeno zahtevo po pristopu k EU. Stabilizacija na območju, ki je zgodovinsko znano kot balkanski kotel, bo zagotovljena samo s pristopom Hrvaške. Upam, da bom lahko v začetku leta 2012, ko bom prevzel sedež v Evropskem parlamentu, stisnil roko kolegom poslancem s Hrvaške.
Franz Obermayr  
Pozdravljam napredek Hrvaške, zlasti v boju proti korupciji. Sprejeti je treba ukrepe proti korupciji znotraj institucij. Poleg tega je potrebna sprememba osnovnega odnosa, prebivalstvo pa je treba bolje osvestiti glede korupcije, ki je žal še vedno del hrvaškega vsakdana. V zvezi z odnosi Hrvaške z njenimi sosedami je za prijetno videti, da se zdaj obeta kompromis glede mejnega spora s Slovenijo. Upam tudi, da hrvaško priznanje Kosova ne bo povzročilo povečanja napetosti na Zahodnem Balkanu, predvsem s Srbijo, ki je zdaj seveda zaskrbljena. Glede na očiten napredek Hrvaške in moje prepričanje, da je Hrvaška kulturno, politično in zgodovinsko del Evrope, glasujem za predlog resolucije. Če bo Hrvaška izpolnila vse zahteve, sem prepričan, da se bo lahko kmalu pridružila Evropski uniji.
Kristiina Ojuland  
v pisni obliki. - (ET) Gospa predsednica, glede na moj govor dne 20. januarja me zanima, kakšne ukrepe je glede na podatke Sveta in Komisije izvajala turška vlada, da bi k izvajanju procesa demokratizacije in reform, potrebnih za vključitev v Evropsko unijo, pritegnila prebivalstvo. Poročilo o napredku Turčije v letu 2009 izpostavlja pomanjkljivosti pri izpolnjevanju københavnskih meril, s posebnim poudarkom na političnih merilih, ki vključujejo uveljavljanje demokracije in pravne države, človekovih pravic in varstva pravic manjšin. V poročilu o napredku je bilo omenjeno, da je bilo Turčiji z instrumentom razvojne pomoči lani dodeljenih 567 milijonov EUR. Finančna sredstva so bila večinoma namenjena izvajanju nedokončanih reform v političnem in pravosodnem sistemu ter tudi razvoju civilne družbe. Sočasno je bilo pojasnjeno, da je bila uporaba teh instrumentov decentralizirana, kar pomeni, da so dodeljeno pomoč upravljale turške oblasti po pooblastilu Komisije. Ker sta zainteresirana za čim hitrejšo izvedbo pogajanj o članstvu s Turčijo, kar pomeni, da je treba rešiti trenutne pomanjkljivosti, morata imeti Svet in Komisija natančen pregled nad konkretnimi ukrepi, ki jih je turška vlada izvedla, da bi dosegla ta cilj. Komisija je na svojo spletno stran na vidno mesto dodala nekatere projekte za končanje dela otrok, pridobitev osnovne izobrazbe, vključevanje invalidnih oseb v družbo in vzpostavitev zaupne telefonske linije za ženske v Turčiji, ki trpijo zaradi nasilja v družini. Toda ali ti ukrepi zadostujejo za vzpostavitev potrebne podpore navadnih ljudi za takojšnjo in uspešno uvedbo potrebnih reform? Glede na vsebino poročila o napredku, katere dodatne nujne ukrepe ali projekte se načrtuje za premagovanje ovir, ki so nastale na problematičnih področjih?
Wojciech Michał Olejniczak  
Ko so k Evropski uniji na dan njene velike širitve 1. maja 2004 pristopile številne države srednje in vzhodne Evrope, se je končno končala ločitev Evrope z železno zaveso. Takrat se evropski družini niso pridružile vse države srednje in vzhodne Evrope. Takrat je postalo tudi jasno, da bo "veliko širitev" treba nadaljevati s pristopom številnih držav v regiji. Leta 2007 sta državi članici Evropske unije postali Romunija in Bolgarija. Vendar pa o pristopu teh dveh držav ne smemo razmišljati kot o koncu širitve Evropske unije.
Trenutno je država, ki je najbližje pristopu k EU, Hrvaška. Popolnoma podpiram zaključek pogajanj s Hrvaško čim prej, da bi dosegli najhitrejši možen pristop države k Evropski uniji. Obe strani v pogajanjih pozivam k največji možni prožnosti in volji za sklenitev sporazuma. Poleg tega hrvaško stran pozivam, naj stopnjuje prizadevanja za izpolnjevanje zahtev Skupnosti na področjih, kot so ureditev javne uprave in sodstva ter izboljšanje mehanizmov za učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji. Poleg tega bi se pridružil pozivom Hrvaški, naj pokaže največjo možno dobro voljo za sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo.
Siiri Oviir  
Kot predpogoj za dokončanje pristopnega postopka, ki je bil s Turčijo začet leta 2005, mora ta država izpolniti vsa københavnska merila in mora biti z vseh vidikov skladna s sposobnostjo povezovanja EU. Turčija je začela izvajati pričakovane reforme, razvijati dobre sosedske odnose in postopno izpolnjevati merila EU za članstvo. Podpiram te ukrepe in podpiram pristop Turčije k EU, če bodo seveda docela izpolnjeni pogoji za članstvo. Vendar pa sem danes zaskrbljena, ker je nedavno začelo zmanjkovati pozitivnih sporočil v zvezi z uveljavljanjem reform, v Turčiji pa so še vedno resni problemi z izvajanjem pravnih norm, predvsem delov, ki bi vzpostavili pravice žensk, nediskriminacijo, svobodo govora in svobodo prepričanja, pristop nične strpnosti k mučenju in protikorupcijske ukrepe. Turčijo pozivam, naj nadaljuje s prizadevanji za popolno izpolnjevanje københavnskih meril in jih okrepi ter naj utrdi podporo v turški družbi potrebnim reformam, ki zagotavljajo enakost vseh ljudi, ne glede na spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost.
Rovana Plumb  
v pisni obliki. - (RO) Menim, da je v interesu obeh strani, EU in Turčije, da se proces širitve nadaljuje. Zato mora Turčija pospešiti postopek reform, da bi izpolnila obveznosti, ki jih je prevzela.
Naj v zvezi s tem navedem nekaj primerov. Zakonodaja o enakosti spolov je usklajena, vendar pa so potrebna večja prizadevanja za njeno izvajanje, da se zmanjšajo razlike med moškimi in ženskami v smislu njihove udeležbe na trgu dela, v politiki in postopku sprejemanja odločitev in tudi glede dostopa do izobraževanja. Dosežen je bil napredek v zvezi z varstvom okolja, predvsem s podpisom Kjotskega protokola v tem "obdobju prilagajanja na učinke podnebnih sprememb". Vendar pa je treba storiti še veliko v smislu kakovosti vode, varstva narave in GSO (gensko spremenjenih organizmov).
Pozdravljam napredek Turčije, vendar pa hkrati podpiram zahtevo Ankari, naj stopnjuje prizadevanja v postopku reform, da bi se lahko pridružila evropskemu klubu.
Bogusław Sonik  
v pisni obliki. - (PL) Eno izmed ključnih københavnskih meril, ki ga je nedvomno treba izpolniti, da bi država lahko postala ena izmed držav članic Evropske unije, je spoštovanje človekovih pravic. Pozornost bi rad pritegnil k razvpitim primerom kršitve pravic žensk.
Skorajda vsak dan nas tisk obvešča o nadaljnjih umorih žensk, ki so znani kot "uboji iz časti". Tisk trenutno izpostavlja primer 16-letne Medine Memi, ki sta jo kruto umorila lastni oče in ded. Šokantno je, da sta deklici vzela življenje, ker se je pogovarjala s fanti, vendar pa je še bolj šokanten način, na katerega sta izvedla to grozodejstvo. Rezultati avtopsije kažejo, da je bila Medine, ki je bila zakopana v kokošnjaku, v času pokopa še živa in se je zavedala vse do samega konca. Nepredstavljivo trpljenje umirajoče najstnice je bilo zadano kot zadoščenje, ker je družini "nakopala sramoto". Grozljivo je, da primer Medine ni osamljen primer, ampak razširjen in barbarski pojav. Deklica je v strahu za svoje življenje svoje strahove večkrat zaupala policiji - brez uspeha, saj jo je ta vsakokrat poslala domov.
Umor, ki je že generacije globoko ukoreninjen v turški tradiciji, se pogosto tolmači naklonjeno moškim, ki domnevno ukrepajo, da bi oprali sramoto svoje družine Država, ki še vedno ni obravnavala svojih problemov, je še naprej strogo ločena od Evrope, saj se Evropa zavzema za temeljne vrednote. Ta razlika je resna ovira pri izgradnji skupne identitete.
Traian Ungureanu  
v pisni obliki. - (RO) Upam, da bo letošnje poročilo Turčijo spodbudilo, da izboljša uskladitev svoje zunanje politike z zunanjo politiko EU. Regija Črnega morja bi morala biti prednostno področje, kjer bo Turčija kot ključna partnerica EU pomagala doseči evropske cilje, zastavljene kot del sinergije Črnega morja.
Prav toliko pomembna je vključenost Turčije v zagotavljanje energetske varnosti. Lani sem pozdravil udeležbo Turčije v projektu Nabucco s podpisom medvladnega sporazuma. Vendar pa sem izrazil tudi globoko zaskrbljenost zaradi namere Turčije, da sodeluje z Rusijo v projektu Južni tok. Zato Turčijo pozivam, naj se izrecno zaveže izvajanju projekta Nabucco.
Pozdravljam poziv poročevalke k uskladitvi energetskih politik med Turčijo in EU z odprtjem pristopnih pogajanj o energetskem poglavju in z vključitvijo Turčije v evropsko energetsko skupnost.
