Najbolj oddaljene regije (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Margie Sudre v imenu odbora za regionalni razvoj o strategiji za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi.
Margie Sudre
poročevalka. - (FR) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, ocena okrepljenega partnerstva za najbolj oddaljene regije je milo rečeno enostranska in ne sporoča vseh dejanskih težav. Vendar večja dostopnost, večja konkurenčnost in regionalno povezovanje ostajajo pravi cilji, ki izražajo prednostne naloge teh regij.
Znana podoba Azorov, Kanarskih otokov, Guadeloupe, Gvajane, Madeire, Martinique in Reunion kot regij, ki jih financira Skupnost ali nacionalni skladi, ne da bi se pri tem upošteval pozitiven vpliv takšnega financiranja, ni dovolj za nadomestitev dejanske dodane vrednosti, ki jo te regije prispevajo Uniji v okoljskem, kulturnem in geostrateškem smislu.
Strukturni skladi še vedno prispevajo k razvoju najbolj oddaljenih regij. Vendar upam, da Komisija svoje sedanje in prihodnje politike postopno prilagaja dejanskim razmeram zadevnih regij, da se reši težavo v zvezi s trajnimi omejitvami. Preveč sistematična metodologija za opredelitev dodatnih stroškov ne bi bila sorazmerna in ne bi upoštevala posameznih značilnosti vsake najbolj oddaljene regije. Zaradi vse pomembnejše ocene politik Skupnosti se ne smejo oblikovati odvečna statistična orodja.
Obžalujem začetno pomanjkanje interesa (čeprav le začetno) generalnega direktorata za trgovino pri pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu. Komisijo pozivam, naj v zvezi s končnimi sporazumi, ki se bodo sklenili z državami AKP, čim prej nadaljuje s prizadevanjem za kompromis, ki upošteva interese zadevnih najbolj oddaljenih regij ter naj v prid razširjenega sosedstva zagotovi resnično trajnost akcijskega načrta za razširjeno sosedstvo.
Kar zadeva promet, je v mojem poročilu izražena zaskrbljenost glede vključitve civilnega letalstva v evropski sistem za trgovanje z emisijami s CO2. Pomembno je, da ne ogrozimo prizadevanj za boljši dostop najbolj oddaljenih regij.
Ukrepi Skupnosti morajo spodbujati pobude za razvoj centrov odličnosti, ki jih vodijo sektorji (kot so ravnanje z odpadki, obnovljivi viri energije, energetska samozadostnost in biološka raznovrstnost), ki v celoti izkoriščajo prednosti ter znanje in izkušnje najbolj oddaljenih regij.
Strinjam se z javnim posvetovanjem o prihodnosti strategije EU za najbolj oddaljene regije, vendar verjamem, da kljub izbranim temam (podnebne spremembe, demografski razvoj in upravljanje migracijskih tokov, kmetijstvo in pomorska politika) seveda ni mogoče spregledati dejstva, da ne vključujejo vseh glavnih težavnih tem naših regij. Tako na primer obžalujem, da v dnevni red razprav ni vključen pomen člena 299(2) Pogodbe o ES, na katerem temelji politika Unije v zvezi s prizadevanji za razvoj najbolj oddaljenih regij, da bi se razpravam zagotovil pravni, institucionalni in politični glas, ki si ga zaslužijo.
Pomen javnih storitev pri zagotavljanju gospodarske, socialne in teritorialne kohezije najbolj oddaljenih regij, vprašanje državnih pomoči, ohranjanje diferenciranih davčnih režimov, trdovratnost brezposelnosti in neenakosti, prednostno obravnavanje določitve sredstev za kompenzacijo majhnosti lokalnih trgov, vključitev v evropsko okolje za raziskave, učinkovito sodelovanje najbolj oddaljenih regij v evropski inovacijski politiki in boju proti digitalnemu razkoraku, financiranje razvojnega sodelovanja za projekte sodelovanja s sosedskimi državami; menim, da so vse to teme, ki jih je treba zdaj obravnavati.
Na koncu želim ponovno poudariti cilje mojega poročila - zagotoviti pogoje za gospodarski razvoj najbolj oddaljenih regij in tako tudi dejansko blaginjo tamkajšnjih prebivalcev, okrepiti njihovo konkurenčnost ter jih prepričati, da so tudi one del prihodnosti Evrope.
Že vnaprej se vam zahvaljujem za podporo na jutrišnjem glasovanju.
Danuta Hübner
komisarka. - Gospod predsednik, najprej naj povem, da zelo spoštujemo to poročilo. To poročilo je zelo strokovno, zato se Margie Sudre zahvaljujem zanj in tudi za njeno prisotnost in sodelovanje na konferenci o najbolj oddaljenih regijah, ki je potekala prejšnji teden v Bruslju.
Prav tako sem hvaležna odboru za regionalni razvoj in odboru za ribištvo, zlasti pripravljavcu mnenja, gospodu Guerreiru, za obravnavanje področja prihodnje strategije za najbolj oddaljene regije ter tudi gospodom Fernandesu, Marquesu in Casaci. Zahvaljujem se za sodelovanje pri javnem posvetovanju septembra lani. Ta faza posvetovanja se je končala s konferenco prejšnji teden.
Na tej konferenci je izstopal izziv dvojnega povezovanja najbolj oddaljenih regij in zamisel, da bi najbolj oddaljene regije uporabili za preizkušanje pilotnih projektov, zlasti na področjih, kot je obnovljiva energija. Na konferenci je bilo tudi zelo jasno povedano, da imajo najbolj oddaljene regije edinstvene priložnosti ter da podpirajo in krepijo Unijo kot celoto.
V zvezi s samim poročilom naj poudarim, da se popolnoma strinjam s Parlamentom, kar zadeva pomembnost potrebe po ohranjanju strategije, ki je posebno prilagojena značilnostim in prednostim najbolj oddaljenih regij, in v Komisiji smo pripravljeni razširiti obseg strategije za nove izzive. Seveda bomo poleg tem, ki jih je izpostavila Komisija - podnebne spremembe, demografski razvoj in upravljanje migracijskih tokov, kmetijstvo in pomorska politika, z veseljem sprejeli tudi druge.
Strinjam se tudi z gospo Sudre, ko poziva k boljši uskladitvi regionalnega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj. Prav tako menim, da sta pomembna nadaljnje vključevanje najbolj oddaljenih regij v Evropski raziskovalni prostor in spodbujanje sodelovanja s sosedskimi regijami. Mislim, da je v tem pogledu spremenjena kohezijska politika nedvomno pomagala okrepiti položaj najbolj oddaljenih regij v okviru cilja glede sodelovanja.
"Razsežnost najbolj oddaljenih regij", če jo lahko tako imenujem, se je ohranjala in krepila po reformi številnih politik Skupnosti; ne le kohezijske politike, ampak tudi kmetijskega razvoja in razvoja podeželja, regionalnih okvirov državne pomoči, evropskih programov POSEI ali pomorske politike.
Trdno verjamem, da ta razvoj politike zelo ustreza potrebam najbolj oddaljenih regij. S sporočilom septembra 2007 smo poudarili potrebo po izkoriščanju vseh priložnosti reform evropskih politik v obdobju 2007-2013 in zaradi svojih različnih in številnih obiskov v najbolj oddaljenih regijah ugotavljam, da je bilo v tem smislu veliko pobud, čeprav menim, da bi bilo treba te pobude še okrepiti in razviti.
Kar zadeva način, kako je Komisija vodila pogajanja v zvezi s pogajanji o sporazumih o gospodarskih partnerstvih in razpravami o sistemu za trgovanje z emisijami, naj povem, da so bile najbolj oddaljene regije sestavni del razprav od samega začetka in Komisija je sistematično obveščala predstavnike najbolj oddaljenih regij ter jih vključevala v razprave.
Poleg tega zagotavljam, da bo Komisija v sedanjih in tudi prihodnjih tovrstnih pogajanjih še naprej upoštevala posamezne interese najbolj oddaljenih regij.
Pedro Guerreiro
pripravljavec mnenja odbora za ribištvo. - (PT) Mnenje odbora za ribištvo, edinega parlamentarnega odbora, ki odloča o pripravljanju osnutka mnenja, vključuje številne predloge v prid interesov najbolj oddaljenih regij. Ti vključujejo: določitev cone, ki ustreza izključni ekonomski coni najbolj oddaljenih regij, za " cono izključnega dostopa"; zagotovitev podpore Skupnosti za obnovo in posodobitev ribiških flot; oblikovanje programa Skupnosti za podporo malega priobalnega ribolova; zagotovitev podpore Skupnosti za znanstveno raziskovanje ribolova ter zaščito in obnovitev ribjih staležev; uvedba družbeno-ekonomskih ukrepov za kompenzacijo vpliva ukrepov, namenjenih ohranjanju ribolovnih virov ter okrepitev in nadaljevanje podpore Skupnosti, kot je program POSEI - Ribištvo.
Ker verjamemo, da je treba te pomembne predloge odbora za ribištvo vključiti v resolucijo, ki naj bi se odobrila jutri na plenarnem zasedanju, ponovno vlagamo sklop osmih predlogov sprememb, za katere si želimo vaše podpore.
Oldřich Vlasák
v imenu skupine PPE-DE. - (CS) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, poseben položaj najbolj oddaljenih regij mora Evropska unija obravnavati še posebej pozorno. Zagotovo je imela evropska strategija za najbolj oddaljene regije do zdaj nekatere pozitivne posledice. Vendar v resnici ostajajo prisotni nekateri strukturni problemi, ki jih bomo morali v prihodnosti obravnavati. Zavedati se moramo, da ni mogoče rešiti vseh težav v zvezi z najbolj oddaljenimi regijami, ker so nekatere težave primeri sui generis, kar izhaja iz dejstva, da so razen Francoske Gvajane to najbolj odročna območja, sestavljena iz otokov, ter njihovih posebnih geografskih in strukturnih značilnosti ni mogoče spremeniti.
Na tem mestu želim opozoriti še na preobsežno centralizacijo socialnega inženiringa. V zvezi z vprašanji najbolj oddaljenih regij je še pomembneje upoštevati uvedbo načela subsidiarnosti. Zagotovo najbolj oddaljene regije na področju predpisov glede javne pomoči in notranjega trga zahtevajo posebne pogoje. To bi bilo treba upoštevati tudi v evropski zakonodaji, ki mora pomagati ohranjati posebne značilnosti teh regij in ublažiti dejavnike omejevanja. Vendar je vprašljivo, kako zapleteno je lahko evropsko finančno načrtovanje v tem primeru. Menim, da sta državna in regionalna pomoč, če se ustrezno uporabljata glede na lokalne pogoje, veliko bolj učinkovita oblika pomoči za najbolj oddaljene regije. Verjamem, da mora evropska strukturna politika temeljiti na načelu, da imajo prednost pri dodeljevanju finančne pomoči najrevnejše regije, ki jo najbolj potrebujejo, ne glede na to, ali gre za otok, goro ali redko poseljeno območje.
Emanuel Jardim Fernandes
v imenu skupine PSE. - (PT) Gospod predsednik, najprej čestitam gospe komisarki in Komisiji za pobudo, ki zagotovo predstavlja novo priložnost za rešitev težav najbolj oddaljenih regij in njihovih prebivalcev.
Javno posvetovanje je spodbudilo večje sodelovanje. Menim, da smo prispevali že veliko, vključno s srečanjem, na katerega se je sklicevala komisarka in ki je bilo zelo uspešno. Vendar se želim osredotočiti na osnutek mnenja, ki je uravnoteženo in je omogočilo soglasje. To mnenje kaže na dopolnjevanje stališč, ki jih poudarja Komisija, ko se sklicuje na podnebne spremembe itd.
Najprej želim omeniti vprašanje lizbonske strategije, za katerega menim, da je ključno za rešitev težav najbolj oddaljenih regij v tej novi fazi, za odziv na potrebo po prilagoditvi vseh politik in programov tem razmeram ter za odgovor na vprašanje zagotovljenega financiranja.
Na koncu naj povem, da čeprav se mnenje odbora za ribištvo nedvomno osredotoča na bistvene vidike, bi se lahko poudarile še nekatere podrobnosti. Težko je bilo združiti celoten sektor, ker je cilj strategija za najbolj oddaljene regije, ki obsega vsa mogoča področja razvoja.
Jean Marie Beaupuy
Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, v času, ko naš planet postaja majhen kraj, ker je premagovanje razdalj tako olajšano, moramo izkoristiti priložnost, ki jo te najbolj oddaljene regije predstavljajo za Evropsko unijo. Kot v več odstavkih svojega poročila poudarja naša poročevalka, gospa Sudre, je v najbolj oddaljenih regijah veliko bogastva: v kmetijstvu, ribištvu, raziskavah, tehnologiji in turizmu. Površina 25 milijonov km2 je največje morsko območje na svetu. Kot je navedeno v poročilu, moramo zato na teh bogastvih graditi, da bodo lahko imele naše najbolj oddaljene regije pozitivno vlogo v skupni prihodnosti.
Moja druga točka zadeva poseben položaj mestnih območij - zdaj govorim kot predsednik medskupine za mestna vprašanja in vidim, da so nocoj prisotni številni člani medskupine - ker je problem brezposelnosti večji na mestnih območjih, saj je tamkajšnja stopnja brezposelnosti trikrat višja kot v celinski Evropi. Več je preseljevanja na mestna območja in spremembe prebivalstva imajo tam tudi največji vpliv.
Gospa komisarka, imate izjemno priložnost za uvedbo celostnega pristopa, ki ne bi vključeval le različnih evropskih skladov, ampak tudi drugačne politike, drugačne vladne, regionalne in lokalne načrte. Če se ta celosten pristop ne razvije, ne bomo mogli učinkovito delovati v najbolj oddaljenih regijah in najbolje izkoristiti tamkajšnjih bogastev.
Gospa komisarka, že vnaprej se vam zahvaljujem, ker boste za zagotovitev, da bo celosten pristop prispeval k uspehu vseh uvedenih ukrepov, uporabili evropske predpise.
Mieczysław Edmund Janowski
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, gospa komisarka, v imenu skupine UEN se zahvaljujem gospe Sudre, ker je obravnavala to področje. Zaradi evropske solidarnosti moramo upoštevati poseben položaj najbolj oddaljenih regij. Poskrbeti moramo za gospodarsko in socialno kohezijo teh regij, saj je to tudi naša moralna dolžnost. V lizbonski pogodbi omenjena ozemeljska kohezija (čeprav ne v dobesednem, zemljepisnem pomenu) mora vključevati tudi najbolj oddaljene regije Unije.
Poudariti je treba potrebo po tesnejšem partnerstvu, tj. boljšem dostopu, večji konkurenčnosti in boljšem regionalnem povezovanju. Ne smemo pozabiti, da so vsi ti ukrepi namenjeni prebivalcem čezmorskih ozemelj, za katere so pomembna področja pomorski in zračni promet, brezposelnost, turizem, ribištvo, primerna raven izobrazbe in zdravstvenega varstva ter splošen dostop do interneta s širokopasovno povezavo. Prav tako ne smemo pozabiti, da so te regije na žalost nagnjene k naravnim katastrofam. Najbolj oddaljene regije imajo svoje prednosti, vendar tudi težave. Poročilo gospe Sudre nam te težave približuje.
Pedro Guerreiro
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Menimo, da je poročilo pozitivno, čeprav vključuje nekatere točke, s katerimi se ne strinjamo.
Podpiramo sprejetje predlogov, ki smo jih predstavili v odboru za regionalni razvoj v prid najbolj oddaljenih regij, primer katerih je argument, da je zaradi posebnih značilnosti najbolj oddaljenih regij potrebna strategija, ki temelji na politikah in ukrepih, ki niso odvisni od prehodnih meril ali posrednih trendov v zvezi s premoženjem, ampak prilagojeni različnim potrebam vsake od teh regij in učinkoviti na področju iskanja rešitev za trajne omejitve, s katerimi se zadevne regije soočajo.
Poudarja pomembnost javnih služb za gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo v najbolj oddaljenih regijah na področjih, kot so zračni in pomorski promet, poštne storitve, energetika in komunikacije, tudi širokopasovna internetna povezava ali nujno sprejetje ukrepov za boj proti stalni brezposelnosti, revščini in neenakostim pri razdelitvi prihodkov v teh regijah, ki v zvezi s tem beležijo stopnje, ki so med najvišjimi v Uniji.
Vendar menimo, da bi nekatere vidike lahko jasno določili in okrepili ter da bi to tudi morali storiti. Skupnost podpira ukrepe za najbolj oddaljene regije, na primer, da morajo biti ukrepi trajni in da jih je treba enakovredno financirati glede na to, da so tudi omejitve, s katerimi se soočajo, trajne. Poleg tega, da se zagotovi večja usklajenost in učinkovitost ukrepov v prid teh regij in da so določitve njihovega statusa skladnejše in učinkovitejše, je treba poleg splošnega upoštevanja njihove posebne narave oddaljenosti v različnih politikah Skupnosti vzpostaviti tudi enakovredno financiran program Skupnosti, ki tem regijam zagotavlja podporo in mora vključevati vse veljavne ukrepe.
Zato smo vložili predloge sprememb.
Rolf Berend
(DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, v tem dobrem samoiniciativnem poročilu gospe Sudre sta upoštevana dva temeljna cilja, tj. ocena sklepov in priporočil iz sporočila Komisije ter zagotovitev osnovnih pogojev - po mojem mnenju odličnih - za razpravo o novih možnostih za naše najbolj oddaljene regije. Čeprav poročevalka meni, da je pregled Komisije preveč pozitiven, moramo biti kljub temu ponosni, da je evropska pomoč omogočila takšen napredek v najbolj oddaljenih regijah.
Po eni strani to na noben način ne pomeni zmanjšanja pomoči v teh regijah, kar je seveda zagotovljeno s pravno obveznostjo v okviru Pogodbe ES. Po drugi strani pa vemo, da je financiranje posebnih prednosti najbolj oddaljenih regij edini primeren način za zagotovitev trajnostnega razvoja v teh regijah.
Kot je poročevalka pravilno povzela, ne gre le za vzdrževanje, ohranjanje in zaščito, ampak tudi za pridobivanje, širjenje in nadaljevanje tesnega sodelovanja. Poročilo na primer ustrezno poziva, da se v razpravi o prihodnosti podporne strategije za najbolj oddaljene regije ne bi smeli osredotočati le na izzive, kot so podnebne spremembe, demografske spremembe, upravljanje migracijskih tokov, kmetijstvo in pomorska politika, ampak bi morali upoštevati tudi potrebo po sprejetju stališč v zvezi z drugimi ukrepi Skupnosti. Nova generacija evropskih programov mora zaznamovati tudi začetek nujnega procesa izboljšanja gospodarske raznolikosti najbolj oddaljenih regij in ne sme biti omejena le na ohranjanje sedanjega stanja razvoja, ki je bilo večinoma doseženo s pomočjo EU.
Glede na to soglasno podpiramo poročilo.
Iratxe García Pérez
(ES) Gospod predsednik, gospa komisarka, ponovno se zahvaljujem gospe Sudre za njeno delo pri tem poročilu in za doseženo večinsko soglasje v odboru za regionalni razvoj v zvezi s politiko za najbolj oddaljene regije.
Politika mora vključevati tri temeljne vidike: večjo dostopnost, boljšo konkurenčnost in okrepljeno regionalno povezovanje.
Strukturni skladi so zelo pomembni za razvoj teh regij in bodo tudi v prihodnosti za ohranjanje dosežene stopnje kohezije in nadaljnje zmanjševanje razlik. Zato mora Komisija pokazati več prilagodljivosti. Olajšati mora financiranje iz ESRR za najbolj oddaljene regije z zagotavljanjem, da je njegov obseg zadostno širok, da omogoča popolno črpanje sredstev iz sklada.
Eden od osnovnih izzivov je tudi izboljšanje dostopnosti in zato je pomembno, da se najbolj oddaljene regije različno obravnavajo glede na promet.
Četrto poročilo o kohezijskem skladu obravnava te nove izzive in vsekakor upamo, da Komisija upošteva dejstvo, da so ti izzivi pomembni tudi za najbolj oddaljene regije.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Gospod predsednik, gospa komisarka, pomembna zadeva, ki se ji Komisija ni dovolj posvetila, je pomoč tistim otoškim regijam v EU, ki niso med obravnavanimi v pogodbi, vendar imajo z njimi veliko skupnega.
Otoške države članice v Uniji se morajo obravnavati pod enakimi pogoji kot najbolj oddaljene regije. To je glede na načelo enakega obravnavanja nujno, ker se otoške države članice in otoške regije držav članic soočajo s težavami, ki so relativno podobne ozemeljskim in geografskim omejitvam najbolj oddaljenih regij. Zato se morajo otoške države članice in otoške regije držav članic obravnavati kot najbolj oddaljene regije; kot najbolj oddaljene regije je treba tudi te obravnavati prednostno. Morajo na primer prejeti ločen paket državne pomoči, da se lahko povežejo z drugimi regijami EU, kot so regije vzhodnega Sredozemlja.
Emmanouil Angelakas
(EL) Gospod predsednik, gospa komisarka, čeprav se poročilo gospe Sudre mogoče za številne evropske države zdi nepomembno, ker jih ima zelo malo najbolj oddaljene regije, ki bi bile tako oddaljene kot na primer Azori, Madeira itd., menim, da je pristop zadevnega poročila zanimiv. Mislim, da bi poročilo lahko spodbudilo uvedbo podobne politike za države z otoškimi regijami, zlasti arhipelagi in tudi otoškimi območji, kot je moja država, Grčija. Geografsko-kulturne značilnosti teh regij so edinstveno bogastvo in hkrati njihova slabost.
Zato čestitam gospe Sudre za njeno delo, ker me je spodbudila k pripravi nekaterih predlogov v zvezi s temi regijami. Tako predlagam, da se uvedejo ukrepi, ki bodo omogočili, da se geografsko-kulturne značilnosti otokov in gorskih območij pozitivno izkoristijo. Za ohranjanje in okrepitev načela ozemeljske kohezije je potrebna razvojna strategija. Za boljše vrednotenje razlik med otoškim in celinskim ozemljem je treba razviti sistem statističnih kazalnikov. Prav tako je potrebna večja prožnost pri uporabi politik evropske in nacionalne pomoči za produktivne dejavnosti na otokih. Obravnavati je treba naslednje teme: enak dostop do notranjega trga in vzpostavitev praktičnega sistema pomoči za otoke; vpliv podnebnih sprememb na otoke, zlasti poslabšanje sedanjih težav, kot je suša; olajšanje prometnih povezav med otoki in gorskimi regijami ter celino. Na koncu naj povem še to, da je treba prednostno obravnavati zagotavljanje energije za otoke z razvijanjem in izvajanjem projektov za proizvodnjo električne energije, ki temeljijo na novih tehnologijah in obnovljivih virih energije. Treba je vzpostaviti širokopasovne povezave ter okrepiti področje turizma na otokih in v gorah.
Zaradi vseh teh razlogov ponovno čestitam gospe Sudre. V celoti podpiram poročilo in upam, da bo Komisija na določeni stopnji pripravila podobno poročilo v zvezi z regijami, ki sem jih omenil.
Manuel Medina Ortega
(ES) Gospod predsednik, zdi se, da se v nekaterih govorih, ki smo jih poslušali to popoldne, ni upoštevalo dejstva, da je realno stanje v najbolj oddaljenih regijah drugačno. Ne v smislu revščine. Govorimo o majhnih otoških in zelo izoliranih ozemljih, več tisoč kilometrov oddaljenih od ozemlja Evropske unije, ki imajo skupaj štiri milijone in pol prebivalcev.
Evropska unija bi lahko ta ozemlja prepustila usodi, tamkajšnje prebivalce obsodila na revščino in jih prisilila k selitvi v države Evropske unije, kar bi pomenilo 4,5 milijona novih priseljencev.
Na srečo Evropska komisija razume položaj teh ozemelj in je že pred časom oblikovala posebno ureditev. Komisija se zdaj posvetuje z nami. Kot odgovor na to posvetovanje je gospa Sudre pripravila dragoceno poročilo, v katerem na primer poudarja pomembnost ohranjanja oddelka za najbolj oddaljene regije in predstavlja zelo specifične predloge za ohranitev javnih služb, spodbujanje inovacijske politike in boj proti digitalnemu razkoraku. Menim, da mora Parlament zaradi razlogov, ki jih je predstavila gospa Sudre, odobriti njeno poročilo.
Catherine Neris
(FR) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, poročilo, o katerem bo Parlament glasoval jutri, nas ustrezno opominja, da so posebnosti najbolj oddaljenih regij tudi njihove prednosti. Poleg omejitev, ki jih ovirajo, imajo tudi nesporne prednosti in na teh prednostih je treba graditi, da se bodo najbolj oddaljene regije v prihodnosti lahko razvile na trajnosten način ob upoštevanju realnih razmer. Nov zagon na naših otokih pomeni tudi rast: pomeni visokokakovostno kmetijsko proizvodnjo na trajnostni osnovi, kar prispeva k raznovrstnosti kmetijskega pridelka na ravni EU. Pomeni spodbujanje hitrega razvoja zelo konkretnih turističnih znamenitosti, torej turizma v naših pokrajinah in v povezavi z našo kulturno dediščino. Pomeni tudi izkoriščanje geografskega položaja najbolj oddaljenih regij, zlasti Karibov in Indijskega oceana, spodbujanje tesnejšega sodelovanja s sosednjimi tretjimi državami, razvijanje otokov (prav zato, ker so otoki) kot središč odličnosti za znanstvene raziskave, zlasti za področje pomorskih študij, študij v zvezi s klimatologijo in okoljem.
Vendar je edini način za doseganje teh ciljev v posebnem ureditvenem okviru zdaj veljavnega člena 299(2) pogodbe, ki mora vključevati natančne informacije o izvajanju evropske javne politike, zlasti v energetskem in prometnem sektorju, vendar tudi v zvezi z mednarodno trgovinsko politiko, kjer je bistveno, da se pri pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu upoštevajo interesi najbolj oddaljenih regij. Najbolj oddaljene regije resnično dobro sodelujejo, vendar jih je treba tudi pravično obravnavati, kar vključuje razlikovanje.
Ne dvomimo, da bo Komisija pri pripravi tega pristopa vse to upoštevala.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Najbolj oddaljene regije so v posebnem položaju. Številne od njih so majhni oddaljeni otoki in menim, da jih je gospa Sudre obravnavala uravnoteženo, ker je upoštevala njihove posebne lastnosti in jim prilagodila instrumente.
Kot nizozemski poslanec bom poročal o razvoju v Kraljevini Nizozemski. Imamo tri majhne otoke - Sawa, Saint Martin in Bonaire, ki bodo s pridobitvijo novega statusa postali najbolj oddaljene regije. Vendar menim, da se to ne bo zgodilo tako hitro, da bi prebivalci o tem lahko glasovali pred volitvami leta 2009. V okviru nove lizbonske pogodbe jih lahko sprejmemo hitreje. Zaradi tega ni treba spreminjati pogodbe. Morda lahko gospa Hubner pove, ali je Komisija popolnoma pripravljena na sprejetje vseh teh treh otokov s skupno 19 000 prebivalci.
Sérgio Marques
(PT) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, gospe Sudre se zahvaljujem za odlično poročilo in želim izpostaviti tri točke v zvezi s prihodnjo strategijo EU za najbolj oddaljene regije.
Prvič, čestitam Evropski komisiji za spodbujanje sodelovanja v razpravi o evidenci evropske politike za najbolj oddaljene regije ter prihodnosti strategije, ki se mora uporabiti. Prav tako se strinjam z javnim spletnim posvetovanjem in glavno konferenco v zadnjem tednu, ki ju s tem v zvezi podpira Evropska komisija.
Drugič, evropska strategija za najbolj oddaljene regije je prav toliko pomembna za prihodnost, kot je bila za preteklost. Obstaja nevarnost, da bi verjeli, da gospodarski in socialni razvoj, ki so ju v tem času dosegle najbolj oddaljene regije, zmanjšuje pomembnost evropskega ukrepanja. Vendar se moramo vedno zavedati, da je zelo specifičen položaj najbolj oddaljenih regij trajen in da se bo Evropa tudi v prihodnosti morala nanj odzvati na drugačen način, ki bo ustrezal posebnim razmeram.
Tretjič, želim poudariti, kako pomembno je, da se naredi vse za izvajanje lizbonske strategije tudi v najbolj oddaljenih regijah, saj je uporaba te pogodbe v takšnih regijah težavnejša zaradi njihovih posebnih lastnosti.
Zato gospe Hübner predlagam, da se izvede študija s podporo Evropske komisije, da se ugotovijo težave, s katerimi se najbolj oddaljene regije soočajo pri izvajanju lizbonske strategije, in specifični načini odprave teh težav.
Madeleine Jouye de Grandmaison
(FR) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, gospe Sudre čestitam za kakovostno poročilo.
10 let po vstopu amsterdamske pogodbe v veljavo moramo priznati, da smo v okviru člena 299(2) s politiko EU resnično napredovali. Vendar je zdaj čas za novo obdobje, ki temelji na drugačnih odnosih med EU in najbolj oddaljenimi regijami. Zato bo morala EU bolj upoštevati prednosti najbolj oddaljenih regij v skladu s smernicami s seminarja, ki je potekal prejšnji teden. Menim, da je treba z novo strategijo nadoknaditi zamujeno in se osredotočiti na razvoj, tj. na oblike razvoja, ki so jasno določene s konceptom uresničevanja našega potenciala. To v enaki meri velja za področja znanstvenih raziskav, morskih virov, biološke raznovrstnosti, evropske socialne politike, podnebnih sprememb in prispevanja brez konkurence najbolj oddaljenih regij v smislu njihove raznolikosti. Zato sem vložila številne predloge sprememb in upam, da bodo izpolnili svoj namen.
Da bo nov pristop smiseln, je treba najbolj oddaljenim regijam zagotoviti sredstva, s katerimi lahko resnično postanejo evropski partnerji, in za to potrebujemo novo perspektivo: načrtovanje dvosmernega partnerstva v prid obema stranema.
Danuta Hübner
komisarka. - Gospod predsednik, naj na kratko odgovorim na vprašanje gospoda van Nistelrooija; da, v zadnjem letu in pol smo sodelovali z nizozemsko vlado. Na srečo so bile uvedene spremembe, ki jih dovoljuje pogodba, zato upamo, da bomo v prihodnosti imeli ta tri nova ozemlja.
Kar zadeva pripombe, naj najprej povem, da bo Komisija v skladu z decembrsko zahtevo Evropskega sveta jeseni pripravila sporočilo, ki bo, tako upam, najbolj oddaljenim regijam omogočalo razvoj na odločen način in ob upoštevanju dejanskih razmer. Na ta način se bomo soočali z obema novima izzivoma in lažje izkoristili vse priložnosti.
Gospa Sudre, menim, da vaše poročilo povezuje sedanje in prihodnje strategije za najbolj oddaljene regije in to je njegova pomembna vloga. Prav tako sem prepričana, da je treba pri razvoju najprej upoštevati prednosti najbolj oddaljenih regij, kar so poudarile številne članice.
Naj s tem v zvezi omenim tudi našo prihodnjo zeleno knjigo o ozemeljski koheziji, ki bo bistvena tema francoskega predsedovanja. Najbolj oddaljene regije morajo imeti v procesu priprave ozemeljske razsežnosti kohezijske politike pomembno vlogo, ker resnično poosebljajo naša prizadevanja za odpravo ozemeljskih ločnic v Evropi. Zato se strinjam, da dejavno sodelujejo pri javnem posvetovanju v zvezi z zeleno knjigo o ozemeljski koheziji.
Kar zadeva zadnje vprašanje, vam zagotavljam, da bo Komisija še naprej podpirala usklajen in celosten pristop ter poskusila doseči sinergijo med različnimi politikami Skupnosti, ki vplivajo na najbolj oddaljene regije.
Margie Sudre
poročevalka. - (FR) Gospod predsednik, seveda se zahvaljujem vsem govornikom, ki so sodelovali v tej razpravi in ponovno Komisiji za pobudo, ki jo je v zvezi s strategijo za najbolj oddaljene regije podala prejšnji teden.
Naj odgovorim na nekatera vprašanja, ki so jih izpostavili poslanci, in se jim zahvalim za odobravanje tega poročila. Gospodu Guerreiru sporočam, da za večjo finančno pomoč za obnovo in raziskave v zvezi z ribištvom skrbi že Evropski sklad za ribištvo. Je že del politik, ki so jim zavezani EU in zlasti Komisija ter odbor za ribištvo, medtem ko poročilo zadeva politiko regionalnega razvoja. Zato moje poročilo ne obravnava ribištva kot zelo pomembnega dejavnika za naš razvoj tako obsežno, kot bi želel gospod Guerreiro. Naj ga opomnim, da tu govorimo o regionalnem razvoju.
Gospod Medina Ortega je že odgovoril grškim kolegom, ki so pozvali k uveljavitvi iste politike na vseh otokih, in razložil razliko, ki je nastala, ker so otoki od evropske celine oddaljeni več tisoč kilometrov. Ne glede na napredek bomo oddaljeni več tisoč kilometrov. In čeprav dobro razumem težave prebivalcev vseh otokov, za te otoke seveda ne moremo določiti enakih odstopanj in pravil kot za otoke, do katerih je le nekaj ur vožnje s čolnom ali nekaj minut z letalom. To ne pomeni, da ne upoštevamo položaja otokov, ampak ponavljam, da med vašimi in našimi otoki obstajajo velike razlike v oddaljenosti od celine.
Gospod Guerreiro, že drugič ste trdili, da naš pristop ne sme temeljiti na začasnih merilih. Naš položaj očitno ni začasen: naš položaj je trajen, vendar ne prosimo za trajno zagotovitev pomoči na tej ravni za vedno, ker je naš cilj dohiteti povprečje preostale Skupnosti.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v torek, 20. maja 2008.
Pisne izjave (člen 142)
Toomas Savi  
v pisni obliki. - To poročilo vključuje koristen pregled težav, s katerimi se soočajo Azori, Kanarski otoki, Guadeloupe, Francoska Gvajana, Martinique, Reunion, Saint-Martin in Saint-Barthelemy, ker so v geografskem smislu oddaljene od Evropske unije, prav tako pa poudarja neenakosti pri obravnavanju različnih čezmorskih ozemelj držav članic.
Pod suverenostjo držav članic še vedno obstaja veliko regij, ki nimajo enakega statusa kot najbolj oddaljene regije. Tako so na primer državljani Britanskih Deviških otokov ali Grenlandije državljani Evropske unije, vendar se evropske parlamentarne volitve v teh regijah ne izvajajo, medtem ko so državljani Arube državljani Evropske unije in zato glasujejo na evropskih parlamentarnih volitvah. Še bolj zapleteno je dejstvo, da nobeno od prej omenjenih ozemelj ni dejansko del Evropske unije.
Prepričan sem, da mora postati odnos med Evropsko unijo ter čezmorskimi ozemlji držav članic in državljani vseh teh ozemelj enoten, pri čemer je treba upoštevati enako obravnavanje državljanov Evropske unije.
