Gospodarsko upravljanje in člen 9 Lizbonske pogodbe (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je razprava o vprašanju za ustni odgovor Svetu, ki so ga postavili Stephen Hughes, Pervenche Berès in Udo Bullmann v imenu skupine S&D o gospodarskem upravljanju in členu 9 Lizbonske pogodbe, in
vprašanju za ustni odgovor Komisiji, ki so ga postavili Stephen Hughes, Pervenche Berès in Udo Bullmann v imenu skupine S&D o gospodarskem upravljanju in členu 9 Lizbonske pogodbe - B7-0661/2010).
Pervenche Berès
Gospa predsednica, predsednik Sveta, obe instituciji sta si močno prizadevali na področju gospodarskega upravljanja in danes Evropski parlament razpravlja o šestih predlogih Komisije o gospodarskem upravljanju.
Danes delujemo v skladu z Lizbonsko pogodbo, njen člen 9 pa določa, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti, navajam "upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja". Ta člen je zavezujoč za vse institucije Unije in vse njene politike.
Vendar danes niste izvedli ocene vpliva na "sveženj o gospodarskem upravljanju", o katerem želite, da razpravljam. Te ocene vplivov so zelo blizu Komisiji, ko gre na primer za izvajanje zakonodaje o elektromagnetni bolezni.
To je treba pozdraviti, vendar bi radi, da se z isto vnemo lotimo gospodarskega upravljanja. Kaj sicer vidimo? Vidimo komisarja Rehna, ki nam danes pojasnjuje, da bi njegova strategija imela tri stebre: rast na eni strani, gospodarsko upravljanje na drugi in na koncu nadzor finančnih trgov. Vendar bo delovanje Evropske unije neskladno, če desna roka ne ve, kaj počne leva, evropska zakonodaja v smislu člena 9 pa se ne bo upoštevala.
Zato vas pozivamo, da ocenite socialni vpliv v smislu financiranja pokojninskega sistema, socialnega varstva, financiranja javnih storitev in ukrepov, na katere se pripravljate.
Kakšen bo vpliv boja proti revščini na vaš cilj strategije 2020, ko vemo, da je danes v Evropski uniji 116 milijonov ljudi ogroženih zaradi revščine ali socialne izključenosti na podlagi podatkov, ki veljajo za leto 2008?
V resnici se zdi, da Komisija, uporablja tajna pooblastila, ko želi, da kot odziv na pomisleke nekaterih držav članic v Svetu prenovite pakt za stabilnost in rast, da bi bil bolj zavezujoč in bi zagotavljal preventivne in korektivne sankcije, ne meni pa se za potrebno naložbeno strategijo, na podlagi katere ste odobrili strategijo 2020.
Vemo, da bodo v naslednjih nekaj letih razmere glede ustvarjanja delovnih mest v smislu možnosti za rast težje kot v letih, ki so pravkar minila.
Ne nasprotujemo vrnitvi scene javnih financ, smo pa proti strategiji za rast, ki nima nobenih finančnih sredstev, pač pa ima varčevalne ukrepe, ki imajo lahko nemerljive socialne učinke in morebitne posledice glede neenakosti in kjer se ne obravnava nobena od neenakosti glede porazdelitve bogastva.
To ne more biti duh Lizbonske pogodbe, za katero smo si tako prizadevali in ki ste jo, predsednik Sveta, zavezani izvajati.
Olivier Chastel
predsedujoči Svetu. - (FR) Gospa predsednica, komisar, spoštovani poslanci, veseli me, da je prisotna javnost. To je dobro.
Rad bi se seveda zahvalil Parlamentu za uvrstitev tega vprašanja na dnevni red tega delnega zasedanja. To nam omogoča obravnavo pomembnega vprašanja, glede katerega smo v Svetu v zadnjih mesecih opravili veliko dela.
Seveda se zavedam pomena, ki ga Parlament pripisuje gospodarskemu upravljanju in povezavam s socialnimi vprašanji v širšem smislu, kot je to določeno v členu 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Opredelitev in izvajanje politik in dejavnosti Unije, kar vključuje vsa prizadevanja glede prihodnjega gospodarskega upravljanja, mora biti v skladu z obveznostjo, ki izhaja iz člena 9.
Najprej bi rad poudaril, da se je med belgijskim predsedovanjem pogosto omenjal pomen izvajanja člena 9 in zato tudi presečne klavzule. Zato bi vas rad spomnil na sklepe, ki jih je Svet 6. decembra 2010 sprejel o socialni razsežnosti v celostni strategiji Evropa 2020. Ti sklepi pozivajo Evropsko komisijo, naj okrepi in spodbudi uporabo obstoječega sistema za oceno socialnega vpliva. Poziva Svet, naj pripravi poročilo o načinu izvajanja člena 9 z odprto metodo usklajevanja pri delu in v evropskih politikah. Prav tako poziva Komisijo, naj poišče načine izvajanja socialnega vključevanja in s tem tudi člena 9 v okviru vodilne pobude evropske platforme proti revščini, ki naj bi bila objavljena v naslednjih nekaj dneh.
Natančneje, glede novega mehanizma za spremljanje in usklajevanje makroekonomije Svet zaposlovanja in socialne zaščite ne vidi le kot rezultate, ki jih je prizadel novi okvir za spremljanje makroekonomije, kar je vpliv, ki bi ga bilo treba preučiti, ampak tudi kot dejavnike, ki kratkoročno in srednjeročno spodbujajo makroekonomsko in fiskalno rast. To je pomembno, če se želimo izogniti neuravnoteženemu makroekonomskemu okviru in ohraniti institucionalno ravnovesje, za katero si prizadevajo pogodbe.
Pripravljenost Sveta, da člen 9 spodbuja v praksi, je prav tako očitna v evropskem semestru, ki mora s celovitim pristopom odražati uravnoteženo stališče med strategijo Evropa 2020 in paktom za stabilnost in rast. Načela v členu 9 se morajo zato uporabljati v vseh dokumentih in zakonodajnih ukrepih, da postanejo povezana celota.
Ob tem je Svet svoje delo izvajal v dveh fazah. V prvi fazi je bilo delo Sveta razvoj evropske strategije zaposlovanja, kot to predvidevata Pogodba in novi okvir gospodarskega upravljanja. V sklepih 21. oktobra 2010 je Svet opredelil mesto evropske strategije zaposlovanja v gospodarskem upravljanju.
V drugi fazi je Svet na zasedanju Evropskega sveta 6. decembra 2010 sprejel nov instrument za večstransko spremljanje politik zaposlovanja in socialnih politik, nov skupni okvir za ocenjevanje, ki bo omogočil boljše spremljanje politik zaposlovanja in socialnega vključevanja v državah članicah, in tako zagotovil, da se ta razsežnost bolje upošteva na evropski ravni.
Te nove instrumente bo treba mobilizirati v preventivni fazi spremljanja makroekonomije, da bomo razmeram na trgih dela in socialnim problemom, ki lahko ogrozijo ekonomsko in monetarno unijo (EMU), namenili ustrezno pozornost. Seveda bodo to tudi osrednji instrumenti za tematski monitoring strategije Evropa 2020.
Svet je prav tako opozoril, da je nameraval prispevati k tematskemu monitoringu na podlagi petih ključnih ciljev strategije Evropa 2020 in k makroekonomskemu monitoringu, saj sta oba okvira tesno povezana. V odzivu na zahtevo belgijskega predsedstva je Odbor za socialno zaščito podal mnenje o socialni razsežnosti strategije Evropa 2020, v katerem poudarja potrebo po sinergiji med prednostnimi nalogami, ki jih je določil Evropski svet.
Prav tako bi spomnil, da se je Svet tudi v drugih sklepih skliceval na člen 9: sklepi o pokojninah in sklepi Sveta o socialnih storitvah splošnega interesa.
Gospa predsednica, spoštovani poslanci, današnja popoldanska razprava nam omogoča obravnavo vprašanj, povezanih z gospodarskim upravljanjem, in še zlasti njegove socialne vidike. Kot predsednik Sveta bom seveda pazljivo prisluhnil vašim govorom, veselim se plodne izmenjave stališč, ki nam bodo pri nadaljnjih pogajanjih vsem v pomoč.
Janusz Lewandowski
član Komisije. - Gospa predsednica, člen 9 Lizbonske pogodbe, na katerega se sklicujete, res opredeljuje posebne značilnosti evropskega socialnega gospodarskega modela. Ko berete našo strategijo Evropa 2020, lahko ugotovite, da z združevanjem prizadevanj za večjo uspešnost na področjih, kot so udeležba na trgu dela, vseživljenjsko izobraževanje, prilagodljivost in mobilnost delavcev ter socialno vključevanje, izrecno krepimo prav ta model Evrope.
Vendar to ni ustrezen odgovor v tem času hudih izzivov, ko krizno razpoloženje v Evropi negativno ali celo dramatično vpliva na realno gospodarstvo, javne finance, trg dela in kakovost življenja v Evropi. Da bi se lotili izzivov, ki jih je razkrila kriza, je Komisija uvedla več političnih pobud. Da bi okrepili stabilnost našega finančnega sistema, se je EU dogovorila o novi strukturi finančne ureditve. O tem se je že razpravljalo v Parlamentu. Drugič, da bi se lotili izzivov na področju javnih financ in makroekonomskih neravnovesij, je Evropska komisija predlagala vsestransko krepitev gospodarskega upravljanja v Evropski uniji, zakonodajni sveženj, na katerega ste se sklicevali v svojem vprašanju.
Sveženj, kot veste, vključuje predloge, da bi prekomerni javni dolg z opredelitvijo zadovoljive hitrosti zmanjševanja dolga obravnavali z več resnosti kot v preteklosti. Prav tako predlaga minimalne zahteve za nacionalne davčne okvire, da se zagotovi njihovo skladnost z obveznostmi iz Lizbonske pogodbe, kot tudi sistem spremljanja neravnovesij, kot so veliki primanjkljaji tekočega računa ali mehurčki na stanovanjskem trgu. Za zagotovitev boljše pripravljenosti v času gospodarskega nazadovanja poudarja pomen preprečevanja in preudarnosti. Komisija za zagotovitev verodostojnosti novega okvira predlaga širok razpon sankcij, ki naj bi bile udarne že v zgodnji fazi.
Filozofija v predlagani zakonodaji je, da bi morala ta pomagati državam članicam, da sledijo discipliniranim politikam in pripravijo podlago za stabilno dolgoročno rast, ki je odločilna za dobrobit evropskih državljanov, obenem pa pomembno prispeva k preprečevanju prihodnjih kriz.
Glede na sedanje gospodarske razmere je res pomembno, da čim prej vzpostavimo ta okvir gospodarskega upravljanja. Kar zadeva oceno vpliva, so bile vladne reforme pripravljene z daljnosežno analizo v raziskavi EMU@10 leta 2008. Komisija je tudi pri pripravi in nadaljevanju svojih sporočil, ki so naznanjali nove strukture upravljanja tako imenovanega semestra EU in ki so bili sprejeti maja in junija 2010, o svojem predlogu razpravljala s številnimi zainteresiranimi stranmi, vzporedno pa tudi z Evropskim parlamentom in Svetom, ter spodbujala živahno in obsežno razpravo o vprašanjih. In seveda smo predloge pripravili glede na uspešnost in spoznanja v preteklosti.
In kaj je najpomembnejše, kar smo se naučili? Najpomembnejše je, da je preventivno delovanje veliko bolj dragoceno kot uvajanje korektivnih sankcij za državo, ki je že sicer v težavah. Zato poudarjamo pozitivno vplivanje na nacionalno mešanico politik, in tu gre res za pravo odgovornost, za kompromis med pravo gospodarsko oživitvijo in rastjo, ter varčevanjem in konsolidacijo javnih financ.
Evropa potrebuje oboje.
Elisabeth Morin-Chartier
v imenu skupine PPE. - (FR) Gospa predsednica, predsednik Sveta, komisar, po vprašanju gospe Berès bi se rada osredotočila na gospodarski model, na katerega se zanašamo v Skupini Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov): socialno tržno gospodarstvo. To pomeni, da moramo res vsa prizadevanja usmeriti v izhod iz krize in boj proti revščini, še pomembnejše pa je zagotavljanje socialne vključitve nekaterih sodržavljanov, ki so danes ostali na stranskem tiru.
Socialne vključenosti se moramo lotiti danes, da bomo na eni strani zagotovili, da bodo ti državljani spet dobili delo, kar pomeni ustvarjanje delovnih mest za boj proti krizi, na drugi strani pa, in to je izjemno pomembno, bomo zagotovili, da bomo v prihodnjih letih v vseh državah članicah imeli programe usposabljanja, pobude za osnovno usposabljanje in pobude za vseživljenjsko učenje, da se bodo sodržavljani prilagodili delovnim mestom prihodnosti, novim kvalifikacijam, ki jih bomo zahtevali, in dvignili raven usposobljenosti, kot to pričakujemo v strategiji Evropa 2020.
Na podlagi člena 9 lahko jasno vidimo, da je poleg vsega, kar se počne na ravni finančnih sistemov, še izredno pomemben razvoj, ki bo sodržavljanom omogočil, da se usposobijo in bodo lahko polno postali del zainteresirane strani v družbi, ker bodo v njej dejavni, to pa pomeni, da bodo usposobljeni in pripravljeni prevzeti delovna mesta prihodnosti.
Zato Komisijo pozivam, naj bodo njene politike v skladu s tem ciljem, sicer bomo cilj Evrope z močno socialno kohezijo izgubili izpred oči.
Antolín Sánchez Presedo
v imenu skupine S&D. - (ES) Gospa predsednica, predstavniki Sveta in Komisija, gospe in gospodje, v zadnjih 50 letih se je povečala medsebojna odvisnost gospodarstva pa tudi medsebojna odvisnost gospodarskih politik.
Oči državljanov so uprte v Evropsko unijo. Vedo, da so s procesom povezovanja številni vidiki njihovega življenja v pristojnosti institucij EU: številne odločitve se sprejemajo skupaj.
Tradicionalni instrumenti številnih držav članic so se prenesli na evropsko raven in vsi priznavajo, da so gospodarske politike vprašanje skupnega interesa na ravni Evrope. Zato je Evropska unija središče te krize: vse oči so uprte v EU.
Nismo še v "pokriznem" scenariju, kot to trdijo nekateri. Lahko smo kvečjemu v "porecesijskem" scenariju. Napovedana rast za letošnje leto bo nizka in neenakomerna, težava pa je v tem, da napovedi za naslednje leto še vedno navajajo, da lahko rast rahlo pade. V Evropski uniji je zdaj 23 milijonov brezposelnih. Ta kriza je odprla precejšen socialni razkorak, poleg tega pa pritiska na javne finance in celo ogroža prihodnost evra.
Pomembno je, da okrepimo gospodarsko upravljanje Evropske unije, da bi se odzvali na krizo in zagotovili prihodnost projekta EU. Da bi rešili te skupne izzive, moramo oživiti rast in zaposlovanje, spremeniti gospodarski model in spodbuditi trajnostni razvoj na svetovni ravni, to pa je treba doseči obenem z zagotavljanjem prihodnosti evropskega socialnega modela.
Iz prve gospodarske krize leta 1929 smo se naučili, da so javne oblasti zavezane oživitvi rasti in zaposlovanja. Iz druge gospodarske krize, ki je bila ponovna izgradnja Evrope po drugi svetovni vojni, pa smo se naučili, da mora biti nova Evropa zgrajena na temeljih socialne pravičnosti. Nobene od teh lekcij ne smemo pozabiti in obe morata imeti bistveno vlogo v prihodnosti trajnostne Evrope.
Člen 9 naše Pogodbe o delovanju Evropske unije navaja, da "pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti Unija upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja."
Ne gre torej le za vprašanje varčevanja. Varčevanje lahko povzroča krčenje gospodarstva. Potrebujemo politike, ki prav tako spodbujajo rast, drugače povedano, potrebujemo odgovorne politike. Prav tako ni vprašanje najprej rasti in nato delitve sadov: spoznali smo, da delitev prispeva k rasti. Prav tako to ni vprašanje napredka in šele pozneje zadovoljevanja osnovnih potreb državljanov: spoznali smo, da so izobraževanje, zdravje, socialna varnost in javne službe bistvene za napredek družbe. Če jih ne zagotovimo, so to stroški, ki obremenjujejo prihodnost naše družbe, zdravo gospodarstvo pa ne more obstajati v bolni družbi.
Zato zastavljamo naslednja vprašanja: ali mora biti prihodnji zakonodajni okvir o gospodarskem upravljanju usklajen z modelom socialne Evrope in členom 9 Pogodbe o delovanju EU? Ali obstaja zanesljiva ocena tveganja? In na koncu, ali si res želimo, da predsednik Barroso izpolni svojo zavezo za obstoj socialnega vpliv in nam jasno zatrdi, da Evropa potrebuje nov socialni pakt v smislu davčnih in zaposlitvenih standardov, model, ki zagotavlja zaposlovanje, poštenost, okoljsko odgovornost in svetovni razvoj? Vsaka druga reforma bo nezadostna.
Marian Harkin
v imenu skupine ALDE. - Gospa predsednica, ko sem si prizadeval za pozitivno glasovanje o Lizbonski pogodbi, sem irskim državljanom dal 10 razlogov, da glasujejo "za" Lizbono. Eden od njih je bil socialna klavzula, člen 9.
Komisijo in Svet sem v tej dvorani in drugje večkrat prosil, naj člen 9 uporabi v svojih predlogih o gospodarskem upravljanju in seveda v odzivih na sedanjo gospodarsko krizo, ki je pravi preizkus njihove zavezanosti socialni klavzuli. Na Irskem vidimo dokaz za tak odziv, saj se je prejšnji teden minimalna plača zmanjšala za evro na uro, zmanjšala pa so se tudi nadomestila za invalidnost in nadomestila za slepe. Kaj pa zdaj frazi "boj proti socialni izključenosti" ali "zagotovitev ustrezne socialne zaščite", ki sta v členu 9, naznanjata tem državljanom?
Seveda lahko rečete, da je to notranja zadeva Irske, vendar ni. Parametre za varčevanje je določila EU in naša vlada vam bo vsak mesec pošiljala poročila. Jih boste spomnili na člen 9, ko boste dobili poročilo o zmanjšanju minimalne plače? Zakaj se je to zgodilo? Do tega je prišlo, ker so se irske in evropske banke pred nosom ECB ukvarjale z nepremišljenim posojanjem in izposojanjem.
Glede na trditve v današnjih časopisih so obresti, ki jih zdaj zaračunavate Irski za posojilo, za 3 % višje od obresti, ki ste jih zaračunali Latviji, Romuniji in Madžarski. Predstavniki Računskega sodišča pravijo, da ni precedenčnega primera, glede na katerega bi lahko EU zaračunavala takšno maržo za posojila. Vas lahko prosim, da takšno stanje potrdite ali zanikate? Če je res, mi pojasnite, da bom lahko irskim državljanom razložil, kako socialna klavzula deluje za njih. Te razmere so značilne za Irsko, ampak če je to predloga tudi za druge države članice, ki so v težavah, je člen 9 mrtev.
Philippe Lamberts
v imenu skupine Verts/ALE. - (FR) Gospa predsednica, zelo kratek bom. Če si pogledamo politike, ki se danes izvajajo, gre na splošno rečeno za 80-odstotno zmanjšanje porabe in 20-odstotno povečanje novih prihodkov, in menim, da je to zelo velikodušno.
Vsi dobro vemo, da so javni izdatki zmanjšani za 80 %, prvi, ki to plačajo pa so najbolj ranljivi ljudje v naši družbi. Zato bi z vami rad delil svoje ogorčenje in predstavil dve nasprotji: prvo nasprotje lahko vidimo med gospodarskim upravljanjem na eni strani in strategijo EU 2020 na drugi strani.
Gospodarsko upravljanje zahteva ostre, takojšnje ukrepe in stroga pravila, ki so zavezujoča. Strategija EU 2020 pa ima res dobre namene, še zlasti znižanje revščine, vendar je mehka, prostovoljna možnost, vlade pa ji bodo sledile le, če bodo to res hotele in imele čas. Nič pa ni zavezujoče. Občutek imam, da je to nasprotje, ki je nevzdržno in zato nezdružljivo z duhom člena 9.
Drugo nasprotje pa obstaja med vprašanjem gospodarskega upravljanja na eni strani in vprašanjem javnih izdatkov na drugi strani. Javne izdatke je treba hitro zmanjšati, sicer bomo zdrveli v katastrofo. Dolg je treba zmanjšati v največ 20 letih, če je mogoče, celo prej, vendar se mu brez ocene vpliva premalo posvečamo.
Kar zadeva ustvarjanje novih prihodkov, kajti proračun ima vedno izdatke in prihodke, z davki na finančne transakcije, davki na energijo in konsolidirano davčno osnovo za pravne osebe, pa pravimo: "Počakajte, potrebna je ocena, preučiti moramo vpliv, ne smemo biti preveč velikopotezni. Razmislimo, vzemimo si čas, ocenimo ...". Res ne razumem, zakaj je na eni strani treba zahtevati polno hitrost, ne da bi nas skrbel vpliv, na drugi strani pa se pomikamo počasi in si vzamemo čas za razmislek, medtem pa ljudje plačujejo ceno.
Mislim, da ta nasprotja vsem ponazarjajo, da v pogodbah Evropske unije člen 9 nima takšne teže kot členi o gospodarskem upravljanju, to pa je, mislim, nasprotje, ki ga je treba razrešiti, da bi ponovno pridobili zaupanje naših državljanov.
Proinsias De Rossa
Gospa predsednica, Komisijo bi rad vprašal, če lahko Parlamentu da posebno opredelitev o tem, kako namerava izvajati člen 9. Neprestano poslušamo o makroekonomskem monitoringu. Nikoli pa je ne slišimo, da bi govorila o makrosocialnem monitoringu tega, kar počnejo države članice pri uresničevanju evropske socialne politike in ciljev.
Želim, da nam pove, ali namerava to uporabiti le kot oceno vpliva, to je, da upa, da meritve ne bodo imele socialnega vpliva. To ni dovolj, kajti člen 6 naj bi spodbujal cilje Evropske unije iz člena 3 Pogodbe. Ni dovolj, da preprosto nima nobenega vpliva, imeti mora pozitiven vpliv. To je obveznost Komisije in ta mora izvajati pogodbe.
Prav tako bi se rad lotil socialnih storitev splošnega interesa, o katerih poročam. Prav nobenega dvoma ni, da bo sedanja strategija izhoda iz krize, za katero si prizadeva Komisija, uničila vse socialne storitve splošnega interesa v državah članicah. Za ponazoritev si je treba samo pogledati memorandum o soglasju, ki ga je Komisija sklenila z irsko vlado. Na drugi strani je zapisano, da se bo izvedlo zmanjšanje sedanjih izdatkov v višini, ki presega 2 milijardi EUR, vključno z zmanjšanjem izdatkov za socialno varnost, zmanjšanjem števila zaposlenih v javnih službah, postopnim zmanjšanjem obstoječih pokojnin javnih uslužbencev, drugimi prihranki pri izdatkih, ki znašajo več kot 1 milijardo EUR, in zmanjšanjem večjih javnih izdatkov v višini skoraj 2 milijard EUR glede na obstoječe načrte za leto 2011.
Le kakšen bi lahko bil vpliv, če ne zdesetkanje storitev javnega interesa, še zlasti socialnih storitev splošnega interesa? Kjer je torej člen 9? Kje je bil člen 9, ko se je Komisija pogajala o tem dogovoru s konzervativno irsko vlado na točki zrušenja?
Prav tako bi Komisijo rad vprašal, kdaj bo parlamentu pokazala ta dogovor o soglasju, ki ga je podpisala z irsko vlado. To mora storiti glede na Lizbonsko pogodbo. Kdaj jo bomo videli? Kdaj bomo imeli priložnost, da tu o njej razpravljamo?
Eden od ostalih vidikov, ki sem jih omenil danes dopoldan, je vztrajanje Komisije, da naj bi se minimalna plača na Irskem zmanjšala za 2 tisoč EUR letno. Ponavljam, minimalno plačo. Lizbonska pogodba določa, da moramo imeti ustrezno socialno zaščito, da moramo spodbuditi ljudi, da ostanejo v službah, da moramo odpraviti pasti revščine, itd., itd., itd., nato pa znižamo minimalno plačo za 2 tisoč EUR letno. Le kaj drugega bo to povzročilo, kot gnalo še več ljudi od zaposlitve v razmeroma varen pristan odvisnosti od socialne pomoči?
To so vprašanja, na katera se mora Komisija odzvati. Nočemo več izmikanja v odgovorih. Nič več prikrojenih poročil. Nič več evrogovorov. Hočemo jasne odgovore o tem, kako bo Komisija uporabila člen 9 Pogodbe v zvezi z gospodarskim upravljanjem, in še zlasti o dogovorih z državami članicami glede strategije izhoda iz krize.
Salvatore Iacolino
(IT) Gospa predsednica, predsednik Sveta, komisar, nobenega dvoma ni, da je namenjanje pozornosti gospodarskemu upravljanju povsem pravilen in ustrezen cilj Evropskega parlamenta.
Člen 9, ki je omenjen v vprašanju, je povsem skladen s potrebo, da se vse, kar je povezano s posameznim državljanom, kar najbolj upošteva.
Danes je bil pred nekaj urami sprejet pomemben del zakonodaje, ki priznava pravico državljanov, da dajo zakonodajno pobudo, in daje prednost pravici do državljanstva.
Večja stabilnost pomeni več nadzora, pomeni pravočasno in učinkovito posredovanje in pomeni kar najbolj izkoristiti konkurenčnost. Neusmiljenost je treba povezati z učinkovitostjo in vsebino. Socialna zaščita je tesno povezana z resnično željo ustvarjati delovna mesta v posebej težavnih razmerah, kot so naše.
Zato se moramo pogovoriti o tem - smiselno se pogovoriti - z vsemi zainteresiranimi stranmi.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Gospa predsednica, dovolite, da povem, da vprašanje gospodarskega upravljanja in cilji, ki jih določa, še zlasti kot jih predlaga Lizbonska pogodba, poraja posebna vprašanja, ali se uporablja politika, ki je socialno ustrezna, ali se uporablja gospodarstvo, ki je usmerjeno v zeleno rast in ali gre za gospodarstvo, ki preprečuje brezposelnost, še zlasti med mladimi.
Rad bi omenil Republiko Ciper, ki jo zdaj nadzorujejo. Sprejeti ukrepi storijo vse, ne ponudijo pa poti do ustrezne socialne politike in socialni položaj, še zlasti ukrepi, ki so v nasprotju z interesi mlade generacije, ki odrašča na otoku.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Gospa predsednica, novo poročilo o zaposlovanju v Evropi leta 2010 poudarja, da mladi nosijo breme krize in da se mladi spopadajo z vse več problemi, brezposelnost pa v glavnem prizadene ljudi, stare med 15 in 24 let. Ni dovolj, da ugotovimo, kaj je problem, moramo ga rešiti. V Evropski uniji so 3 milijoni brezposelnih. Komisar, povejte mi, kaj bomo naredili glede tega? Mislim, da so vaša prizadevanja za opredelitev problema pozitivna, vendar je treba problem rešiti in vi imate pri tem zgodovinsko vlogo. Kar je zaskrbljujoče za Grčijo, državo, iz katere prihajam, je, da je brezposelnost med mladimi, starimi do 24 let, dosegla 27,5 %, kar je osupljiva in nevarna številka, najbolj zaskrbljujoče pa je, da stopnja brezposelnosti ne pada niti po pridobitvi višje formalne usposobljenosti. Kot veste, pri zaposlitvi ne gre zgolj za preživljanje, to je osnova človeškega dostojanstva. Našim mladim ljudem moramo povrniti dostojanstvo.
Andreas Mölzer
(DE) Gospa predsednica, v medijih poročajo o direktorjih propadajoče nemške banke HRE¸, ki imajo pravico do velikih pokojnin po tem, ko so v banki delali le dve leti na podlagi pogodb, ki so jih pripravili, ko je banka že prejela obsežne zneske državne pomoči. To med državljani Evropske unije potrjuje prepričanje, da se banke kar zasipa z denarjem, za navadne ljudi pa veljajo strogi programi varčevanja.
Člen 9 Lizbonske pogodbe govori o "visoki stopnji zaposlenosti, zagotavljanju ustrezne socialne zaščite". Ljudje v Evropi, ki jih je finančna in gospodarska kriza hudo prizadela in ki jih zdaj silijo, naj varčujejo, to razumejo kot poslabšanje stanja. Ko na primer pokojninska reforma na Madžarskem naredi korak nazaj in se morajo državljani preusmeriti nazaj na državni sistem pokojnin, ali pa izgubijo 70 % pokojninskih, je jasno, da je v EU zavel ledeno mrzel veter. V razpravi na plenarnem zasedanju o prihodnosti evrskega območja je predsednik Sceza pojasnil, da so dogodki v Dublinu poudarili pomen mehanizma nadzora gospodarske politike v EU. Po mojem mnenju je ravno obratno. Imamo preveč centralizma in preveč usklajevanja.
Janusz Lewandowski
član Komisije. - Gospa predsednica, da bi ubranili to, čemur pravimo evropski družbeni in gospodarski model, moramo evropski model prilagoditi stvarnosti, in sicer svetovnim izzivom in krizi v Evropi. Če želimo ubraniti model, ne more ostati nespremenjen.
Glavna predpostavka, ki je že bila omenjena, je, kot sledi, in to je glavna filozofija: utrditev in ponovna pridobitev zaupanja trgov na podlagi stabilne, trajnostne rasti in delovnih mest. To je ključno za prihodnjo blaginjo evropskih državljanov.
Če zdaj spregovorim prav o vprašanjih gospe Harkin in gospoda De Rosse - vprašanje gospoda De Rossa je usmerjeno na Irsko - v tem pogledu določamo iste stopnje kot MDS. Sporazuma z irsko vlado nam ni treba razkriti javnosti. Reči moram, da ni nič bolj protisocialno kot ustvarjanje primanjkljaja in dolga, ki ga bodo odplačevali prihodnji rodovi evropskih državljanov. Nič ni manj odgovorno kot bančne prakse, ki problem bančništva preoblikujejo v problem državnega dolga. Obstajajo protisocialni in neodgovorni ukrepi, vendar za to ne moremo kriviti Komisije.
Priznavamo, da obstaja jasna napetost med varčevanjem, za katerega so se odločili v tolikih državah, in njegovim vplivom na socialno vključevanje in raven revščine. To priznamo in zato potrebujemo oceno vpliva in razprave. Takšna razprava je potekala tu v Parlamentu.
Naj ponovim, da naša osnovna filozofija pravi, da je preprečevanje tisto, kar je dragoceno. Preprečevanje pomeni, da naj bi vplivali na mešanico politik na nacionalni ravni. Mešanica politik na nacionalni ravni je v glavnem odgovorna za kompromis med varčevanjem in rastjo. To je glavna odgovornost, vendar naj bi na to mešanico politik vplivali tako, da bi odvrnili od gradnje Evrope prihodnosti na dolgovih in primanjkljaju, ker to nikamor ne vodi.
Olivier Chastel
Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, kot ste razumeli iz mojega prvega govora, se Svet dobro zaveda odgovornosti v skladu s členom 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede potrebnega upoštevanja splošnega vidika zahtev, povezanih s spodbujanjem visoke ravni zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite in bojem proti socialni izključenosti, pa tudi z doseganjem visoke ravni izobraževanja, usposabljanja in varovanja zdravja ljudi. Svet te obveznosti pri vsem svojem delu ustrezno upošteva in bo upošteval.
Glede na splošnost te obveznosti, se ta prav tako zahteva na področju gospodarskega upravljanja. Velja za rezultate, ki jih vsebuje poročilo delovne skupine, ki ji predseduje gospod Van Rompuy, ki ga je oktobrsko zasedanje Evropskega sveta v celoti podprlo. Prav tako velja za šest zakonodajnih predlogov, ki so rezultat dela delovne skupine in ki jih je Komisija predložila 29. septembra.
Vendar pa izvajanje obveznosti v členu 9 ne zahteva formalnega postopka ocene socialnega vpliva. Naša obveznost, kar velja za Svet in Parlament, še zlasti, ker naše institucije s sprejetjem zakonodaje na tem področju določijo politiko in delo Unije, je, da upoštevamo te zahteve. To bo storil Svet.
Predsednica
Razprava je končana.
Pisne izjave (člen 149)
Nikolaos Chountis
v pisni obliki. - (EL) Sveženj ukrepov gospodarskega upravljanja, ki ga je predlagala Komisija, s predlaganimi kaznimi za "nedisciplinirane" države članice predvideva strožjo disciplino v paktu za rast in stabilnost in proračunski nadzor. Z drugimi besedami je to slabša različica recepta, ki je EU pripeljal v krizo in recesijo in korenito zaostril njene socialne probleme. Pot, ki jo je označila Komisija, z zahtevo po institucionalnih spremembah, slabša socialne in regionalne neenakosti. Zato so vse obžalovanja vredne socialne posledice, ki so jih moji kolegi poslanci obravnavali v svojih vprašanjih, je znano dejstvo. Vendar te posledice že lahko vidimo v praksi, delavci pa jih plačujejo ne le v nekaterih državah na jugu, ampak tudi v vsej EU. Evropski parlament se mora postaviti po robu tej politiki, ki poleg tega, da vključuje stroge ukrepe varčevanja in zmanjšanje pravic delavcev, spodkopava vlogo nacionalnih parlamentov. Drugače povedano, spodkopava vlogo izvoljenih predstavnikov institucij EU, ki pa naj bi pokazali večjo ozaveščenost glede zahtev, za katere se borijo državljani.
