Kosovon tulevaisuus ja EU:n rooli (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Joost Lagendijkin laatima ulkoasiainvaliokunnan mietintö Kosovon tulevaisuudesta ja EU:n roolista.
Joost Lagendijk 
esittelijä. - (NL) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, jos tutkimme kantaa, jonka Euroopan parlamentti vahvisti Kosovosta vuonna 1999, voimme mielestäni tehdä vain yhden johtopäätöksen. Tämä mietintö on Euroopan parlamentin pitkän harkinnan looginen kulminaatiopiste onnistuttuamme tekemään kaksi keskeistä johtopäätöstä viimeisen kahden vuoden aikana.
Ensimmäinen johtopäätös on, että Kosovon nykytilanteen ylläpitäminen ei ole vaihtoehto, sillä se ei olisi toivottavaa, ei todellakaan. Toiseksi, pidämme me asiasta tai emme, Kosovo tulee väistämättä saamaan jonkinasteisen itsenäisyyden, vaikka tarkasta määritelmästä voidaan vielä keskustella.
Olen yrittänyt mietinnössäni esittää yhteenvedon vaikutuksista, joita tällä yleisellä kannalla, tällä yleisellä johtopäätöksellä käytännössä on. Toisin sanoen yritän esittää lyhyesti, mihin tulokseen Euroopan parlamentti toivoo Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätyvän Kosovon asemaa koskevissa keskusteluissa.
Haluan korostaa muutamia kohtia. Kosovo on otettava Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston jäseneksi, jotta se voisi viimein käydä käsiksi taloudellisiin ongelmiinsa ja saada taloutensa elpymään.
Toiseksi, Kosovon monikansallinen luonne on säilytettävä. Tämä tapahtuu toistaiseksi parhaiten kansainvälisen läsnäolon, sekä sotilaallisen että siviilialan läsnäolon avulla eli toisin sanoen Euroopan unionin avulla. Tämä saa minut tekemään sellaisen johtopäätöksen, että Kosovan aseman vakiintumisen jälkeen Euroopan unionilla on keskeinen asema. Euroopan unionin eli meidän on varmistettava, että Kosovon viranomaiset johtavat maataan kohti demokraattista ja monikansallista valtiota, joka voi jopa liittyä Euroopan unioniin, ja jos saamme riittävästi ja riittävän hyvissä ajoin tietoja, Euroopan parlamentti on valmis osoittamaan toimenpiteelle asianmukaiset varat.
Kosovo on ainutlaatuinen tapaus myös NATOn vuonna 1990 tekemän intervention vuoksi mutta erityisesti sen vuoksi, että kyseinen Serbialle kuuluva alue on ollut YK:n hallinnon alla lähes kahdeksan vuotta. Tämä tarkoittaa myös sitä, että paraikaa etsittävät keinot nykytilanteen ratkaisemiseksi ovat ainutkertaisia eikä niitä voida käyttää konfliktien ratkaisemiseen muualla maailmassa.
Tähän mennessä luultavasti enemmistö parlamentin jäsenistä on samaa mieltä kanssani. Viime viikolla kävi niin, että tätä mietintöä koskevassa keskustelussa ei keskitytty sen sisältöön, josta esitin teille juuri yhteenvedon, vaan siihen, miten tätä haluttua tilannetta pitäisi kutsua, toisin sanoen, mitä sanaa haluamme käyttää tämän itsenäisyydenjälkeisen ihanteellisen tilanteen kuvaamiseen. Onko se valvottua itsenäisyyttä, valvottua riippumattomuutta vai pitäisikö meidän kenties ylipäänsä välttää kaikenlaisten termien käyttämistä?
Niille, jotka eivät vielä halua kertoa kantaansa siitä, millainen maan aseman pitäisi olla, haluan todeta, että on mielestäni äärimmäisen tärkeää, että Euroopan unioni puhuu yhdellä äänellä ja esiintyy yhtenäisenä, ei pelkästään täällä Brysselissä vaan myös turvallisuusneuvostossa New Yorkissa ja ennen kaikkea täällä parlamentissa. Jos me olemme samaa mieltä tavoitteesta, miksemme voi myöntää sitä? Tämä helpottaisi vaikeita neuvotteluita Brysselissä ja New Yorkissa sekä vaikeuttaisi Kosovon mahdollisen itsenäisyyden suuren kyseenalaistajan Venäjän pyrkimyksiä saada Euroopan unionin jäsenvaltiot toisiaan vastaan.
Toinen peruste sen puolesta, ettei asiaa selvennetä juuri nyt, on kysymys siitä, miksi Euroopan parlamentin on toimittava operaation johdossa, miksi meidän pitäisi olla ensimmäinen unionin toimielin, joka kertoisi selvästi lopullisen tavoitteensa, ja tältä osin haluan todeta, että viime maanantaista alkaen operaation johdossa onkin toiminut joku muu eli YK:n pääsihteerin erityisedustaja Martti Ahtisaari, joka totesi turvallisuusneuvostolle antamissaan suosituksissa, että "Kosovolla pitäisi olla kansainvälisen yhteisön valvoma suvereniteetti".
YK:n pääsihteeri Ban Ki-Moon tukee täydestä sydämestään tätä päätelmää, toisin sanoen sitä, että joku muu toimii operaation johdossa, ja mielestäni on aivan oikein, että parlamentti esittää tarkasti kantamme. Tämä tarkoittaa sitä, että meidän on tuettava Ahtisaaren suosituksia toteamalla selvästi, että meidän mielestämme paras mahdollinen tulos Kosovon prosessille olisi valvottu suvereniteetti.
Me täällä parlamentissa olemme parlamentin jäseniä ja poliitikkoja. Diplomaatteja emme ole. Olisin iloinen, jos voisin luottaa siihen, että tuette mietintöäni huomisessa täysistunnossa. En lepää, ennen kuin parlamentti kertoo selvästi, mikä lopullisen tavoitteemme pitäisi olla. Minun mielestäni lopullinen tavoitteemme on EU:n valvoma suvereniteetti. Tämä on päivänselvä asia, johon kosovolaisilla on oikeus, johon serbeillä on oikeus ja johon Euroopan unionin kansalaisilla on oikeus.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, jäsen Lagendijk, Kosovon tulevaa asemaa koskeva prosessi - Balkanin kuumin poliittinen ongelma tällä hetkellä - on lähestymässä päätösvaihettaan. Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri esitteli 26. maaliskuuta YK:n turvallisuusneuvoston kokouksessa erityisedustajansa Martti Ahtisaaren suunnitteleman kattavan ehdotuksen Kosovon lopullista asemaa koskevaksi ratkaisuksi. Erityisedustajan on tarkoitus esitellä henkilökohtaisesti ehdotuksensa turvallisuusneuvoston jäsenille 3. huhtikuuta.
EU:n jäsenvaltioiden ulkoasiainministerit tutkivat yksityiskohtaisesti ehdotettua ratkaisua neuvoston kokouksessa 12. helmikuuta. He tukivat täysin Martti Ahtisaaren ehdotusta ja totesivat, että lopullista asemaa koskevalla ratkaisulla on tarkoitus edistää oikeusvaltion periaatteisiin perustuvan monikansallisen ja demokraattisen Kosovon luomista. He ilmaisivat myös olevansa vakuuttuneita siitä, että erityisedustajan ehdotuksilla luodaan perusta kestävälle taloudelliselle ja poliittiselle kehitykselle Kosovossa sekä vahvistetaan alueen vakautta.
Belgradissa ja Prištinassa pidettiin helmi- ja maaliskuussa ehdotuksia koskevien neuvotteluiden lisäkierros, ensin asiantuntijoiden välillä ja sitten 10. maaliskuuta korkeimmalla poliittisella tasolla.
Neuvotteluiden tuloksena Martti Ahtisaari laajensi entisestään joitakin jo ennestään kauaskantoisia määräyksiä, jotka koskevat Kosovon serbien ja Serbian ortodoksisen kirkon suojelua.
Keskustelut paljastivat yleensä ottaen kuitenkin sen, että eri osapuolten väliset erimielisyydet ovat yhteensovittamattomia. Kosovon viranomaiset hyväksyivät lopulta Kosovan ehdotetun aseman mutta Serbian viranomaiset eivät. Näin ollen Martti Ahtisaari julisti 10. maaliskuuta keskustelut päättyneiksi ja ilmoitti aikomuksestaan välittää lopullista asemaa kokeva ratkaisuehdotus välittömästi YK:n turvallisuusneuvostolle - ja puheenjohtajavaltion mielestä aivan perustellusti. Nimittäin vaikka neuvottelut jatkuisivat vielä viikkoja tai kuukausia, serbialaiset ja kosovolaiset eivät pääsisi yhtään lähemmäksi sellaista kompromissiratkaisua, jonka molemmat osapuolet voisivat hyväksyä, kuten vuoden kestäneet suorat neuvottelut ovat osoittaneet. Päin vastoin, neuvotteluiden viimeisellä kierroksella osapuolten kannat ovat loitontuneet entisestään.
Kosovon lopullista asemaa koskevan ehdotuksen välittäminen YK:n turvallisuusneuvostolle viime maanantaina vei Kosovon asemaa koskevan prosessin ratkaisevaan viimeiseen vaiheeseensa.
Kuten jäsen Lagendijk juuri korosti, EU:n on erittäin tärkeää esiintyä tässä vaiheessa ulkoisesti yhtenäisenä ja puhua yhdellä äänellä. Mitä yhtenäisemmältä EU näyttää, sitä pienempi on riski, että turvallisuusneuvoston päätöksenteko jumiutuu. Euroopan unionin puheenjohtajavaltio uskoo, että turvallisuusneuvosto täyttää velvollisuutensa, ja toivoo, että turvallisuusneuvosto hyväksyy nopeasti ehdotuksen.
Haluan sanoa muutaman sanan EU:n tulevasta roolista Kosovossa.
EU on valmistautunut merkittävään rooliin Kosovon asemaa koskevan ratkaisun täytäntöönpanossa. EU:n valmistautuminen osallistumaan Kosovon kansainväliseen valvontaan Kosovon asemaa koskevan päätöslauselman jälkeen edistyy hyvää tahtia.
EU:n valmisteluissa keskitytään kolmeen alueeseen, ensinnäkin ehdotetun kansainvälisen siviilihenkilöstön tukemiseen. Asiaa valmisteleva EU:n työryhmä työskentelee paikallisesti ja tekee tarkoin kohdistettuja valmisteluja läheisessä yhteistyössä myös KFOR-joukkojen, Yhdistyneiden Kansakuntien Kosovon väliaikaishallinnon sekä Kosovon johtajien kanssa kansainvälisen siviilihallinnon (ICO) luomiseksi ja siihen siirtymiseksi.
Toiseksi, keskitymme työssämme oikeusvaltion periaatteiden noudattamista koskevan ETPP:n tehtävän valmisteluihin. Olemme jo edistyneet huomattavasti näissä valmisteluissa. Oletamme, että EU:lle annetaan toimeksianto, johon kuuluu valvonta sekä ohjeiden ja neuvojen antaminen paikallisviranomaisille oikeusvaltion periaatteiden noudattamisen laajalla alalla. Odotamme myös toimeksiantoa, jolla on tarkoitus varmistaa joidenkin poliisiasioihin - kuten lain ja järjestyksen ylläpitoon mellakoiden ja suurten kokoontumisten aikana - sekä oikeus- ja tulliasioihin liittyvien tehtävien täytäntöönpano. Suunnitelmamme on joustava ja sitä voidaan tarpeen vaatiessa mukauttaa tilanteen mukaan.
Kolmanneksi valmisteluissa keskitytään Kosovon EU:n jäsenyyden tulevaisuudennäkymien määrittelemiseen sekä maan taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen tukemiseen.
Tässä yhteydessä olemme tyytyväisiä parlamentin Kosovoa kohtaan esittämään kiinnostukseen, joka kuvastuu myös tässä mietintöluonnoksessa. Jäsen Lagendijkin mietintö Kosovon tulevaisuudesta ja EU:n roolista edesauttaa merkittävällä tavalla kansainvälisiä pyrkimyksiä kestävän ratkaisun löytämiseksi Kosovon kysymykseen.
Lopuksi haluan todeta vielä kerran, että prosessi Kosovon asemaa koskevan ratkaisun löytämiseksi on tullut päätösvaiheeseensa. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla on edessään kaksinkertainen haaste. Ensinnäkin meidän on toimittava yhtenäisesti kansainvälisten kumppaneiden kanssa pyrittäessä löytämään kestävä ratkaisu Kosovon, Serbian sekä koko alueen tilanteeseen ja toiseksi meidän on tehostettava valmisteluja kansainvälisten ponnistelujen tukemiseksi, jotta Kosovon asemaa koskeva ratkaisu voitaisiin panna täytäntöön.
Kosovon asemaa koskeva ratkaisu on entisen Jugoslavian hajoamisen päätepiste. Se on ainutlaatuinen tapahtuma ja sellaisena se ei voi toimia ennakkotapauksena muiden jäissä olevien konfliktien ratkaisemisessa. Kosovon asemaa koskeva ratkaisu on keskeinen ennakkoedellytys Kosovon, Serbian ja koko alueen vakauttamiselle. Kuten 1990-luvun konfliktit ovat osoittaneet, Länsi-Balkanin kestävä vakaus on asia, joka on tärkeä tai jopa elintärkeä Euroopan turvallisuuden kannalta. Kuten myös muilla aloilla, yhtenäisyydellämme on avainasema kestävään ratkaisuun pyrittäessä.
Olli Rehn
komission jäsen. (EN) Arvoisa puhemies, arvoisat jäsenet, haluan ensinnäkin kiittää ja onnitella esittelijä Lagendijkiä ja jäseniä heidän huomattavasta ja intensiivisestä työstään.
Kuten edellä totesin, mietintö ja erityisedustaja Martti Ahtisaaren ehdotus toimitettiin maanantaina turvallisuusneuvostolle. Yhdyn YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin ja EU:n puheenjohtajavaltion kantaan ja tuen mietintöä sekä Martti Ahtisaaren välittämää ehdotusta.
Uskon, että voimme olla yhtä mieltä siitä, että ihannetilanteessa osapuolet löytäisivät keskenään hyväksyttävissä olevan kompromissin. Viimeiset 14 kuukautta kestäneissä neuvotteluissa on löydetty yhteinen perusta moniin Kosovon asemaa koskevan ratkaisun käytännön näkökohtiin. Valitettavasti Serbia ja Kosovo ovat yhä aivan päinvastaista mieltä itse asemaa koskevasta ydinkysymyksestä.
Martti Ahtisaaren ehdotuksella on tarkoitus lujittaa Kosovon demokraattista ja monietnistä yhteiskuntaa, joka perustuu oikeusvaltion periaatteiden kunnioittamiseen. Se sisältää laaja-alaisia järjestelyjä, joilla on tarkoitus turvata kaikkien yhteisöjen tulevaisuus sekä varmistaa uskonnollisten paikkojen ja kulttuuriperinnön suojelu.
Kuten jäsen Lagendijk oikeutetusti korosti, Kosovoa koskevan päätöksen ydinkysymys on Euroopan unionin yhtenäisyys, sekä täällä että New Yorkissa. Meidän on tuettava YK:n turvallisuusneuvostossa Martti Ahtisaarta ja hänen ehdotustaan johdonmukaisesti ja päättäväisesti. Päätöksen siirtämisestä ei ole mitään hyötyä. YK on hallinnut Kosovoa kahdeksan vuotta eikä nykytilanne ole selvästikään kestävä. Tästä syystä odotan, että turvallisuusneuvosto kantaa vastuunsa vastuullisen monenkeskisyyden hengessä ja saattaa prosessin nopeasti menestyksellä päätökseen.
Kun Kosovon asema on ratkaistu, käynnistyy täytäntöönpanovaihe, jolla on luonnollisesti oma syntyvaiheensa. Myös tässä vaiheessa EU:n on toimittava yhtenäisesti. EU:lla on oltava johtava rooli sekä kansainvälisessä siviilitehtävässä että Kosovon eurooppalaisten tulevaisuudennäkymien tukemisessa. Tämä edellyttää kaikkien käytössämme olevien välineiden hyödyntämistä ja merkittäviä resursseja. Meillä ei ole Länsi-Balkanin eikä Kosovon osalta maastapoistumisstrategiaa vaan ainoastaan maahansaapumisstrategia.
Haluan korostaa, että paikallinen omistajuus ja kumppanuus kansainvälisen yhteisön kanssa ovat avainasemassa Kosovan asemaa koskevan ratkaisun täytäntöönpanon kannalta. EU ja sen kansainväliset kumppanit eivät voi korvata Kosovon omia ponnisteluja, ei poliittisen tahdon eikä resurssien osalta. Voimme kuitenkin antaa tukea, sillä Kosovon asemaa koskeva ratkaisu ei ole helppo.
Kosovon taloudellisia tarpeita alueen asemaa koskevan ratkaisun jälkeen ei voida vielä täysin tietää, mutta varhaisten arvioiden mukaan kansainvälistä apua voidaan tarvita 1,3-1,5 miljardia euroa asemaa koskevan ratkaisun selviämisen jälkeisten kolmen vuoden aikana.
Neljä keskeistä asiaa on ratkaistava: Kosovon osuus Jugoslavian veloista, Kosovon asemaa koskevan lopullisen ratkaisun täytäntöönpanon kustannukset, tarpeet taloudellisen kehityksen varmistamiseksi sekä kansainvälisen läsnäolon kustannukset, ja tähän kansainväliseen läsnäoloon kuuluu myös suunniteltu ETPP-tehtävä, jonka odotetaan olevan suurin kriisinhallintatehtävä, johon Euroopan unioni on koskaan ryhtynyt. EU:n läsnäolon kokonaislaajuus Kosovossa on todennäköisesti 1 500-2 000 miehen suuruinen kansainvälinen joukko-osasto.
Tiedämme kaikki, että EU:lla on tällä hetkellä edessään merkittäviä ulkopoliittisia haasteita myös muualla maailmassa kuten Lähi-idässä, Afganistanissa ja Darfurissa. Kosovo ei ole ainoa merkittävä rahoituskohde. Euroopan unionilla on kuitenkin erityisvastuu Kosovossa, joka sijaitsee rajoillamme ja on tulevaisuudessa osa kotipesäämme. EU:n ulkoministereiden kokouksessa Bremenissä ensi perjantaina eli niin kutsutussa Gymnichin kokouksessa aion korostaa, että varat eivät voi olla peräisin pelkästään EU:n talousarviosta. EU:n jäsenvaltioiden ja kansainvälisten kumppaniemme on jaettava vastuuta. Komissio yhdistelee rahoituspaketin, jossa kuvastuu vastuumme laajuus. Luotan tukeenne tässä asiassa, koska tarvitsemme budjettivallan käyttäjän voimakasta tukea kootaksemme uskottavan rahoituspaketin.
Vielä muutama sana Serbiasta: haluan vakuuttaa teille, että EU on yhä sitoutunut Serbian eurooppalaisiin tulevaisuudennäkymiin. Olemme valmiit tekemään työtä uuden hallituksen kanssa tämän tavoitteen edistämiseksi. Serbian uuden hallituksen on nyt täytettävä edellytykset, jotta vakaus- ja assosiaatiosopimuksen tekemistä Euroopan unionin kanssa koskevat neuvottelut voitaisiin aloittaa uudelleen.
Serbian sitoutuminen on keskeisen tärkeää, jotta Kosovon asemaa koskeva prosessi voidaan saattaa menestyksekkäästi päätökseen. Eurooppalaisiin tulevaisuudennäkymiinsä luottavaa Serbiaa autetaan pääsemään yli menneisyytensä taakasta.
Erika Mann 
kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon valmistelija. - (DE) Arvoisa puhemies, käsittelen vain muutamia kansainvälisen kaupan valiokunnassa käsiteltyjä asioita. Koska olen useita kertoja vieraillut Kosovon molemmissa osissa, sekä Prištinassa että Mitrovicassa, minulla on melko hyvät edellytykset arvioida tilannetta. Pidämme erityisen tärkeänä, että taloudellisesta ja kaupallisesta tilanteesta laaditaan yksityiskohtainen analyysi, sillä meidän mielestämme taloudellinen vakaus on ainoa tapa saavuttaa kestävä turvallisuus koko alueella.
Tilanne on äärimmäisen hankala. Rakenteet ovat heikkoja; avainteollisuus kaipaa täydellistä uudistusta. Maassa on pk-yrityksiä, jotka ovat innovatiivisia mutta jotka tarvitsevat paljon enemmän taloudellista tukea, ja maan erittäin nuori väestö on integroitava yhteiskuntaan ja se tarvitsee työpaikkoja. Kaikki tämä onnistuu ainoastaan EU:hun yhdentymisen puitteissa - eikä yhdentyminen tarkoita tässä sitä, että vetoaisimme välittömästi Kosovon EU-jäsenyyden puolesta, vaan sitä, että kehitämme kokonaisvaltaisesti vapaakauppa-alueiden konseptia erityisesti siihen suuntaan, että loisimme yhden toimivan vapaakauppa-alueen. Sopimuksia on kuitenkin jo allekirjoitettu monien Balkanin maiden kanssa; mutta niiden pitää olla todella toimivia.
Suosittelemme myös voimakkaasti, että EU:n tähän asti tekemää erinomaista työtä erityisesti neljänteen pilariin kuuluvissa asioissa jatketaan uusien rakenteiden kanssa, jotta järjestelmiä ei tarvitsisi uudistaa täydellisesti.
Bernd Posselt
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, Kosovon alue, jonka asukkaista 90 prosenttia oli albaaneja, liitettiin vuonna 1912 Serbiaan kysymättä Kosovon kansalta mielipidettä asiasta. Maalla oli kirjava menneisyys, kunnes 1980-luvun lopulla sotarikollinen Slobodan Milošević kumosi Kosovon autonomian Jugoslavian perustuslaissa. Alueelle perustettiin rotusortoa harjoittava väkivaltainen hallitus: albaaneilta kiellettiin pääsy lastentarhoihin, kouluihin sekä yliopistoihin ja heiltä kiellettiin ammatin harjoittaminen. Heiltä kiellettiin jopa pääsy yleisiin uimahalleihin. Järjestelmä oli käsittämättömän julma, mikä selvisi minulle heti alussa.
Näitä tapahtumia seurasivat vuoden 1998 joukkokarkotukset, jotka keskeytyivät ainoastaan Naton väliintulon ansiosta, johon mennessä valtaosa kansasta oli jo ajettu pois maasta. Yhdistyneet Kansakunnat loi hallinnon, ja nyt olemme uuden alun kynnyksellä. Miltä tulevaisuus voisi näyttää? Jos teemme velvollisuutemme, jos me ratkaisemme nopeasti Kosovon asemaa koskevan kysymyksen, yhteisymmärryksellä ja yhtenäisenä, ja jos EU ottaa vastuun kansainvälisestä läsnäolosta Kosovossa, maasta voisi nopeasti tulla monikulttuurinen demokratia, jossa vähemmistöoikeudet olisivat maailman laajimmat. Ehdotetaanhan Martti Ahtisaaren raportissa maailman kattavimpia vähemmistöjä koskevia järjestelyjä ja siinä hahmotellaan luonnollisesti taloudellisia tulevaisuudennäkymiä sekä myös EU:n jäsenyyttä koskevia tulevaisuudennäkymiä.
Olen samaa mieltä jäsen Mannin kanssa siitä, että Kosovoa on laiminlyöty vuosikymmeniä. Sijoituksia tarvitaan nuorten työttömien aseman parantamiseksi, ja tätä tukea voidaan myöntää vasta sitten, kun Kosovon asemaa koskeva kysymys on ratkaistu, kun oikeusvarmuus on saavutettu - ja tästä syystä meidän on keskityttävä oikeus- ja sisäasioihin - ja kun maahan on saatu rauha ja sillä on naapuruussuhteet Serbian kanssa.
Esitän vetoomuksen Serbian poliitikoille: kenraali de Gaulle puhui kerran rohkeiden rauhasta (paix des braves). Serbit ja albaanit voisivat nauttia hyvästä yhteisestä eurooppalaisesta tulevaisuudesta eurooppalaisten kansojen naapurina ...
(Puhemies keskeytti puhujan)
Csaba Sándor Tabajdi
PSE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluan onnitella esittelijä Lagendijkia hänen erinomaisesta mietinnöstään. Kosovon vakaan, kestävän ja uskottavan hallinnon kysymystä koskevan ratkaisun löytyminen on keskeisen tärkeä koko Länsi-Balkanin alueelle. Mahdollisten rajanmuutosten kannalta tällainen hallinto olisi ennenkuulumaton toisen maailmansodan ja Pariisin rauhansopimuksen jälkeisenä aikana.
Euroopan unionilla on nyt ja sillä on tulevaisuudessakin keskeisen tärkeä ja aivan erityinen vastuu kansainvälisestä läsnäolosta Kosovossa Yhdistyneiden Kansakuntien korvaajana. Tämä on Euroopan unionin suurin haaste yhteisessä ulkopolitiikassa, jota ollaan paraikaa luomassa.
Täytäntöönpantavan ratkaisun pitää olla tasapuolinen ja tasapainoinen. Kansainvälinen yhteisö ei voi suosia yhtä osapuolta, Kosovon albaaneja, ja samalla syrjiä toista osapuolta eli serbejä. Asiaan on löydettävä oikeudenmukainen ratkaisu. Sitten kun turvallisuusneuvosto vahvistaa Kosovon lopullisen aseman, on pohdittava ongelmia, joita liittyy siihen, millainen vaikutus Kosovon asemalla on koko alueen tilanteeseen, koko Keski-Euroopan vakauteen, Serbian sisäisiin oloihin sekä Serbian uuden hallituksen virkaanasettamiseen.
Sosialistit tukevat jäsen Lagendijkin mietintöä, ja kannatamme Ahtisaaren suunnitelmaa, joka on erinomainen perusta, mutta ei ole Euroopan unionin tehtävä päättää Kosovon lopullisesta asemasta, siitä vastaa turvallisuusneuvosto. Me sosialistit olemme sitä mieltä, että sitten kun turvallisuusneuvosto on tehnyt päätöksensä, lopullinen asema on sisällytettävä Euroopan parlamentin asiakirjoihin. Hyvät kollegat, me sosialistit onnittelemme jäsen Lagendijkiä ja pyydämme parlamenttia tukemaan ehdotustamme, jonka mukaan lopullisen aseman määrittämistä pitäisi lykätä.
Lapo Pistelli
ALDE-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, vaikka Euroopan unionilla ei ole sellaisia ulkopoliittisia valtuuksia, jollaiset monet meistä haluaisivat, meidän tämänpäiväisellä Kosovoa koskevalla keskustelullamme on suurempi poliittinen merkitys kuin mitä sillä voisi olla muissa olosuhteissa, pääasiassa siitä syystä, että Lagendijkin mietintöä koskeva keskustelu ja sen hyväksyminen tapahtuu poliittisissa olosuhteissa, joissa asiat ovat vielä epävarmoja, joissa tilanne muuttuu viikoittain ja joissa yksittäiset toimijat voivat vielä vaikuttaa tapahtumiin. Tästä syystä olen sitä mieltä, että Euroopan parlamentin olisi erittäin hyödyllistä esittää huomenna selkeä lausunto - ja Euroopan unionin ylihuomenna, niin sanoakseni. Mikäli mahdollista, sen pitäisi tehdä se huomenna suurella enemmistöllä parlamentissa ja mahdollisesti yksimielisesti neuvostossa muutaman viikon päästä.
Pidän mielenkiintoisena, että arviot, joita olemme tähän mennessä kuulleet jäsen Lagendijkiltä, neuvostolta ja komissiolta, muistuttavat suuresti toisiaan. Mielestäni tämä on erittäin tärkeä edellytys. Haluan lyhyesti viitata viiteen kohtaan. Ensinnäkin Balkanin ja Kosovon tulevaisuus on eurooppalaista tulevaisuutta. Ensimmäinen selkeä askel, jonka voimme ottaa tuodaksemme hieman rauhaa kyseisille alueille, on taata kaikille myönteinen tavoite - sekä Serbialle että Kosovolle - nimittäin Euroopan unionin jäsenyys. Tämä on tavoite, joka sopii heille mutta joka sopii hyvin myös meille, erityisesti kun pidämme silmällä tämän muussa tapauksessa epävakaan alueen muuttamista alueeksi, jolla vallitsee pysyvä rauha, talouskasvu ja monietninen demokratia.
Toiseksi, meidän on päästävä eroon institutionaalisesta rimanalituksesta, johon jouduimme vuoden 1999 jälkeen, ja tästä syystä meidän on tuettava Martti Ahtisaaren raporttia ja kantaa, josta me toivottavasti olemme yksimielisiä ja jonka eurooppalaiset valtiot vahvistavat Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvostossa.
Kolmanneksi, itsenäisyys on lopullinen ratkaisu, jonka koko Kosovon kansa haluaisi ja johon esittelijä Lagendijkin mietinnössä myös viitataan, osittain meidän esittämiemme tarkistusten ansiosta. Ehkäpä historioitsijat kertovat meille joskus, että oli virhe olla antamatta vaihtoehtoja. Tänään tämä on kuitenkin todellisuutta, josta Serbian johtajat ovat myös hyvin tietoisia. Heidät pitää saada poliittisesti vakuuttuneiksi eikä heitä saa nöyryyttää. On välttämätöntä ymmärtää, että symbolisella tasolla Serbia ei ole koskaan luopunut Kosovosta, mutta tosiasiassa Kosovo on kuitenkin jo vuosia ollut Serbian vaikutusvallan ulottumattomissa.
Lisäksi Euroopan parlamentin on hyväksyttävä - ja toistan vielä että yksimielisesti - Ahtisaaren suunnitelma siinä toivossa, että myös neuvosto hyväksyy sen muutaman viikon päästä.
Arvoisa puhemies, haluan vielä esittää yhden kommentin. Muutaman viikon päästä käytävässä Euroopan parlamentin talousarviota koskevassa keskustelussa meidän on säilytettävä johdonmukaisuus sen välillä, mitä me sanomme poliittisella tasolla, ja sen välillä, millaiset taloudelliset välineet hyväksymme Kosovon auttamiseksi kohti lopullista ratkaisua.
Brian Crowley
UEN-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan yhtyä kollegoihini ja kiittää esittelijää työstä, jonka hän teki mietintöä laatiessaan. Kun puhumme Kosovosta, meillä on taipumusta ajatella maata abstraktilla tasolla, vaikka se on itse asiassa erittäin keskeinen tekijä erittäin pirstaleisella Länsi-Balkanin alueella. Meillä on mielestäni velvollisuus varmistaa, että lähetämme mahdollisimman voimakkaan viestin, että Kosovon kansan ilmaisemaa demokraattista tahtoa noudatetaan, että tämän tahdon mukaisesti toimitaan ja että Euroopan unioni puhuu yhdellä äänellä siitä, miten asioiden pitäisi tulevaisuudessa edetä.
Ahtisaaren ehdotus sisältää jo etenemissuunnitelman, joka on erittäin tarkka ja tiivis suunnitelma sellaisesta suojelusta ja järjestelyistä, joita voidaan soveltaa sen varmistamiseksi, että kosovolaisten oikeudet otetaan huomioon ja että niitä kunnioitetaan. Tärkeintä on kuitenkin se, että niillä varmistetaan, että Kosovon vähemmistöjä suojellaan, että ne ovat edustettuina hallintoelimissä ja etteivät ne muodosta erillistä osaa valtiosta, jossa niillä ei ole minkäänlaista laillista asemaa eikä mahdollisuutta vaikuttaa.
Kaikkein tärkeintä on, sikäli kun olemme historiasta oppineet jotain - Euroopan unionin perustamisesta tai muita aloja koskevien konfliktien ratkaisemisesta Euroopan mantereella - että vain ylläpitämällä parempia ja läheisempiä suhteita naapureihimme voimme saavuttaa sen, mitä voimme aidosti kutsua oikeudenmukaiseksi ja kestäväksi rauhaksi. Tästä syystä Serbiaa ei saa laiminlyödä. Vaikka monet meistä ovat kritisoineet Serbiaa sen aikaisemmista toimista ja kenties jonkinasteisesta myöntymättömyydestä tällä hetkellä, maalla on oikeutettuja huolenaiheita, jotka on selvitettävä. Niin ikään Kosovon serbivähemmistöllä on huolenaiheita, jotka on otettava huomioon.
Meidän on toimittava näiden oikeuksien takaajana. Meidän on osoitettava tie kohti parasta tapaa saavuttaa rauha ja vakaus, jota kaipaamme kovasti tälle Euroopan alueelle. Tällä hetkellä Kosovossa toimiviin KFOR-joukkoihin kuuluu 213 irlantilaissotilasta. Heillä on erittäin tärkeä rooli rauhan ja vakauden edistämisessä. Kuten edellinen puhuja totesi, kun me myöhemmin äänestämme Euroopan unionin talousarviosta, meidän pitäisi muistaa yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvät näkökohdat, koska se on ala, jolla olemme menestyneet.
Gisela Kallenbach
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, entisestä Jugoslaviasta jäljellä olevien osien, joihin myös Kosovo kuuluu, tulevaisuutta koskevaan kysymykseen ei ole yksinkertaista ratkaisua. Ratkaisun löytyminen ei kuitenkaan helpotu ollenkaan, jos me vain lykkäämme ongelmien käsittelyä, päin vastoin. Tästä syystä olen iloinen siitä, että kahdeksan vuotta kestäneen kansainvälisen hallinnon jälkeen YK:n turvallisuusneuvostolle on esitelty konkreettinen ehdotus. Pyydän, että parlamentti äänestää ehdotuksen hyväksymisen puolesta, sillä se vastaa suurelta osin jäsen Lagendijkin mietintöä. On saatava muutos siihen epätietoisuuden tilaan, jossa kaikki kosovolaiset ja serbit tällä hetkellä ovat. Vasta sitten voi toteutua se kipeästi kaivattu talouskehitys, joka on askel kohti EU:hun yhdentymistä. Viivyttely tarvittavan päätöksen tekemisessä ja tästä aiheutuva Kosovon EU:hun yhdentymisen viivästyminen tulee kalliiksi sekä alueelle että EU:lle.
Tobias Pflüger
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, selvä enemmistö ryhmästämme äänestää huomenna tätä mietintöä vastaan. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että mietinnössä laiminlyödään kansainvälistä oikeutta - ja tämä pätee myös Ahtisaaren mietintöön. Martti Ahtisaari on ehdottanut, että EU perustaisi Yhdistyneiden Kansakuntien Kosovon väliaikaishallinnolle (UNMIK) eräänlaisen seuraajan, mikä tarkoittaisi sitä, että UNMIK jatkaisi toimintaansa toisella tapaa, muun muassa niin kutsutun Kosovo-rahaston (Kosovo Trust Agency) avulla, joka on pääasiassa vastannut yksityistämisestä Kosovossa, mikä on aiheuttanut paikallisia ongelmia.
Haluamme korostaa, että parlamentin kanta tässä asiassa on yksipuolinen ja saattaa johtaa konfliktin eskaloitumiseen. Haluamme kiinnittää jälleen kerran huomiota ulkoasiainvaliokunnan hyväksymän mietinnön 3 kohtaan, jonka mukaan "Euroopan parlamentti katsoo, että kaikkien Kosovon tulevaa asemaa koskevien järjestelyjen on oltava sopusoinnussa kansainvälisen oikeuden kanssa". Toivon, että tämä virke pysyy mietinnössä. Olen kuullut, että nyt on jo esitetty alustavia tarkistuksia, joilla on tarkoitus poistaa kyseinen kohta mietinnöstä. Tiedämme kaikki, että yksi syy Kosovon nykytilanteeseen on Naton hyökkäyssota Jugoslaviaa vastaan, ja kysyn yhä - olen jo kysynyt komission jäseneltä - mitä EU aikoo tehdä, jos Serbia ja erityisesti Venäjä sanoo jatkossakin "ei"? Minun on vielä saatava vastaus tähän, mikä tarkoittaa sitä, että tarkoitus on todellakin toimia vastoin näiden kahden maan tahtoa. Ryhmäni suuri enemmistö ei halua olla mukana tällaisessa toiminnassa, ja tästä syystä äänestämme mietinnön hyväksymistä vastaan.
Bastiaan Belder
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, jäsen Lagendijk on laatinut tasapuolisen mietinnön Kosovon monimutkaisesta tilanteesta, ja yksi hänen käsittelemänsä keskeinen asia on Kosovon monikieliseen ja monikulttuuriseen erityispiirteeseen perustuva kansalaisuus. On häkellyttävää, ettei mietinnössä mainita halaistua sanaakaan Kosovon täsmällisestä asemasta, vaikka tarkistuksessa 13, jota me tuemme, niin tehdään.
Siitä ei mainitse mitään myöskään YK:n välittäjä Martti Ahtisaari, joka toissapäivänä luovutti turvallisuusneuvostolle loppuraporttinsa, jossa esitetään selvä suositus: Kosovolle on myönnettävä itsenäisyys, jota kansainvälinen yhteisö valvoisi. Pääministeri Kostunica ilmoitti kuitenkin viime viikolla, ettei Serbia tule koskaan pitämään Kosovon itsenäisyyttä vaihtoehtona. Hän jopa toivoi Venäjän käyttävän veto-oikeutta turvallisuusneuvostossa. Tämä toive on täysin vastakkainen albanialaisliikkeen esittämien itsemääräämisvaatimusten kanssa. Albaanijohtaja Kurti ei hyväksy mitään muuta kuin ehdottoman itsenäisyyden. Mitä tahansa tapahtuukin, riski maan etnisestä hajoamisesta ja alueellisesta epävakaudesta on todellinen.
Kansainvälisen yhteisön edessä oleva suuri haaste on näin ollen ilmeinen: miten yhdistää alueellinen vakaus monietniseen kansalaisuuteen itsenäisessä Kosovossa. Komission jäsen Rehn piti tätä tärkeänä testinä EU:lle. Haluaisin tältä osin toivottaa komissiolle ja neuvostolle paljon viisautta, tukea ja menestystä.
Alojz Peterle
(SL) Haluan kiittää kollegaani esittelijä Lagendijkiä hänen erinomaisen vastuullisesta työstään, jonka hän on tehnyt varmistaakseen mahdollisimman laajan poliittisen yksimielisyyden mietinnöstä, josta Euroopan parlamentti kantaa osavastuun tehdessään päätöksen YK:n hallinnassa vuodesta 1999 olleen Kosovon lopullisesta asemasta. Se valitettava tosiasia, etteivät neuvottelut tuottaneet ratkaisua, lisää entisestään Euroopan unionin vastuuta.
Kosovo, Serbia, Kaakkois-Eurooppa ja koko Eurooppa tarvitsevat rauhaa ja vakautta. Kaakkois-Euroopan asukkailla on oikeus rauhaan ja vakauteen riippumatta heidän etnisestä taustastaan. Kun otamme huomioon Kosovossa kehittyneet ongelmat ja jännitteet, prosessi kohti lopullista asemaa pitäisi hoitaa niin, että vältetään kaoottinen kehitys, joka saattaisi jälleen kerran haavoittaa jotakin alueen etnisistä ryhmistä, johtaa epävakauteen taikka luoda lisäesteitä alueen maiden eurooppalaisille tulevaisuudennäkymille.
Esittelijä sekä kaikki me muutkin pidämme vahvasti kiinni arvoistamme ja periaatteistamme ja erityisesti Kaakkois-Euroopan maita koskevasta Thessalonikin sopimuksesta, joka sai alkunsa halusta päästä lopullisesti eroon konfliktien aiheuttajista tässä osassa Eurooppaa. Työskentelemme yhdessä sellaisen ratkaisun löytämiseksi, joka mahdollistaisi Kosovon useiden eri etnisten yhteisöjen yhteiselon sekä loisi mahdollisimman nopeasti olosuhteet, joissa monia suuria taloudellisia ja yhteiskunnallisia haasteita kohtaava Kosovo voisi aloittaa tien kohti sovintoa, edistystä ja vaurautta.
Hannes Swoboda
(DE) Arvoisa puhemies, parlamenttimme äänestää huomenna Lagendijkin mietinnön puolesta - uskoakseni erittäin huomattavalla enemmistöllä - mutta tämä kertoo ennen kaikkea tuesta presidentti Ahtisaaren ja hänen työryhmänsä työlle. Uskon, että presidentti Ahtisaaren ehdottama kanta on pohjimmiltaan tie, joka meidän pitäisi valita.
Yhä uudelleen kysytty kysymys on: itsenäisyys vai ei? Tästä päätöksestä vastaa YK, ja toivon, että se tekee kaiken tarpeellisen harkinnan jälkeen oikean päätöksen. Päätös saa täyden tukemme. Hyvin tärkeää on kuitenkin se, mitä tapahtuu Kosovon asemaa koskevan päätöksen jälkeen. Aseman määrittäminen ei ole helppoa Serbian osalta: yksikään maa ei halua menettää merkittävää osaa maa-alueestaan - kuvitelkaa vain tilannetta oman maanne näkökulmasta.
Asemaa koskevalla päätöksellä ei myöskään ratkaista itse Kosovon ongelmia, sillä vaikeudet sen oman, itsenäisen taloudellisen ja yhteiskunnallisen järjestelmän rakentamisessa ovat vasta alkua. Niiden jälkeen kosovolaiset kysyvät: entä työpaikkani, kuinka voin ansaita rahaa ja maksaa kotini? Nämä kysymykset ovat vaikeita, vaikka Kosovo olisi itsenäinen valtio.
Euroopan unionin tehtävä - ja myös tämä näkökohta saa tukea ja huomiota mietinnössä, josta äänestämme huomenna - on auttaa molempia osapuolia tekemään yhteistyötä tässä vaikeassa prosessissa ja tukemaan sitä järkevästi ja hyviä tapoja ja keskinäistä kunnioitusta osoittaen. Tämä on tärkein meitä koskeva asia, myös huomisen päätöksen osalta. Ilmaisemme tukevamme selkeää päätöstä Kosovon asemaa koskevassa asiassa, mutta vakuutamme myös, että Euroopan unionin - ja erityisesti parlamenttimme - täytyy tukea molempia osapuolia, jotta sekä Kosovolla että Serbialla olisi edessään valoisa tulevaisuus.
Jelko Kacin
(SL) Viikonloppuna vietimme Roomassa ja Berliinissä Rooman sopimuksen 50-vuotispäivää ja juhlistimme pitkää rauhan kautta. Länsi-Balkanilla tähän aikakauteen ei kuitenkaan ole kuulunut vain rauhaa vaan myös äärimmäisen julmia ja tuhoisia sotia.
Srebrenican kansanmurha on opettanut meille kaikille, ettemme voi emmekä saa sallia tai ottaa sitä riskiä, että samanlainen humanitaarinen katastrofi toistuu Kosovossa. Tästä syystä ryhdyimme kahdeksan vuotta sitten ajoissa ennaltaehkäiseviin toimiin armeijan avulla. Tuolloinkin YK:ssa uhattiin veto-oikeudella, mutta pystyimme silti toimimaan. Tänä päivänä Kosovo on edelleen vasta puolimatkassa, ilman virallista asemaa, kansainvälistä rahoitusta ja tehokkaasti toimivaa valtiota ja oikeusjärjestelmää. Vain valtio voi taata - ja sen täytyy taata - pohjan ja puitteet taloudelliselle elpymiselle, ulkomaisille ja kotimaisille investoinneille sekä kipeästi kaivatuille työpaikoille. Vain valtiosta voi tulla Euroopan unionin jäsen.
Näiden aseman määrittämiseen johtavien menettelyjen viivästyminen saattaisi uhata herkkää tilannetta ja hidastaa rakennusprosesseja, joilla vakautetaan alueen oloja, edistetään taloudellista ja poliittista yhteistyötä naapurimaiden välillä sekä lähennetään niitä niiden pyrkiessä kehittämään yhteistyötä muiden EU-maiden kanssa ja muokkaamaan omaa ympäristöään mallimme mukaan. Martti Ahtisaaren dynaamiset toimet Kosovon aseman määrittämiseksi auttavat meitä kuitenkin tuomaan toivoa sekä EU:n henkeä ja toimintamalleja tämän alueen kaikkien asukkaiden elämään.
Kyseessä on näiden ihmisten tulevaisuus, rinnakkaiselo ja hyvinvointi. Tästä syystä uskon, että poliitikot naapurimaissa Serbiassa, Montenegrossa, Albaniassa ja Makedoniassa sekä Kroatiassa ja Bosniassa saavat vielä lisää motivaatiota lähentyä Euroopan unionia.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Kiitoksia, arvoisa puhemies. Mietinnössä, josta olemme keskustelleet, Euroopan parlamentti on esittänyt näkemyksensä Kosovon tulevaisuutta koskevasta hankalasta kysymyksestä. Alue sijaitsee Euroopan sydämessä, ja siksi Euroopan täytyy myös pyrkiä aktiivisesti määrittämään sen tulevaisuus. Kuten mietinnössä painotetaan, emme kuitenkaan voi edetä asian hoitamisessa ilman YK:n turvallisuusneuvoston hyväksyntää. Tätä hyväksyntää taas ei ole mahdollista saada ilman Venäjän suostumusta.
Yhteyksissään länsimaiden kanssa venäläiset pitävät Kosovoa hyödyllisenä pelinappulana, jota he voivat käyttää Iranin ydinohjelmaa koskevissa neuvotteluissa.
Meidän on myös pidettävä mielessämme, että itsenäisyyden myöntäminen Kosovolle merkitsee ennakkopäätöstä, johon Venäjä haluaa ehkä vedota neuvotteluissa muista alueista, kuten Abhasiasta, Transnistriasta tai Pohjois-Ossetiasta. Siksi meidän on korostettava painokkaasti, että Kosovo on ainutkertainen poikkeustapaus ja ettei Venäjä voi käyttää sitä suurvalta-asemansa pönkittämiseen.
Erik Meijer
(NL) Arvoisa puhemies, Kosovo oli erimielisyyden aiheuttaja entisessä Jugoslaviassa. Kosovon asukkaat olivat mielessään irrottautuneet Serbiasta jo ennen Slovenian ja Kroatian itsenäistymistä. Jo tuolloin he loivat oman hallintonsa ja koulutusjärjestelmänsä ja boikotoivat kaikkia valtion instituutioita. He vaativat itsenäisyytensä kansainvälistä tunnustamista mutta joutuivat sen sijaan sopeutumaan sotaan ja uuteen miehitykseen.
Vuoden 1999 jälkeen Serbian armeijan ja viranomaisten tilalle on tullut muita kolonialisteja. Kosovon asukkaat haluavat vain yhtä asiaa: itsemääräämisoikeutta, vetevendosjea. Tämä näkyy kaikkia seiniä peittävistä graffiteista. Nykyisen epäselvän tilanteen pitkittäminen edistää pysähtyneisyyden tilaa ja rikollisuutta. Pakolla tapahtuva palauttaminen Serbialle johtaisi väistämättä sisällissotaan tai näkyisi kahtena miljoonana pakolaisena. Tämä tulevaisuudenkuva on pahempi kuin se, että rikotaan kansainvälistä oikeutta, joka ei salli irtautumista ilman yksimielisyyttä.
Olisi parempi myös Serbian tulevaisuuden kannalta, jos se lopultakin pääsisi Kosovon hallintaa koskevan kansallismielisen taistelun kahleista. Kaikki tietävät, ettei viime kädessä ole muuta ratkaisua kuin itsenäinen Kosovo, mutta kukaan ei uskalla ottaa siitä ensimmäisenä vastuuta. Valitettavasti tämä lykkää merkittävästi presidentti Ahtisaaren heikennetyn ehdotuksen täytäntöönpanoa.
Doris Pack
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kiitän jäsen Lagendijkia. Oikeastaan minun ei tarvitsisi puhua lainkaan, koska voisin yksinkertaisesti antaa tukeni sille, mitä sanoitte, kuten jäsen Swoboda ja jäsen Kallenbach tekivät. Esitän kuitenkin muutamia huomioita.
Haluan varoittaa jo etukäteen, että tällaisen keskustelun jälkeen muualla maailmassa ja ennen kaikkea kyseisellä alueella saatetaan hyvin nopeasti epäillä meitä Serbian vastustajiksi tai Albanian tukijoiksi. Haluan esittää vastalauseeni tätä kohtaan. Olemme vuosia yrittäneet auttaa ihmisiä Serbiassa ja Kosovossa saavuttamaan rauhallisen ja menestyksekkään tulevaisuuden. Edellytysten luominen tälle on vaikeaa, ja presidentti Ahtisaaren esittämän ratkaisun ansiosta ihmiset voivat vihdoin jättää Miloševićin myrkyttämän menneisyyden taakseen. Hyvä jäsen Tabajdi, en tiedä, voiko se olla oikeudenmukainen. Oikeudenmukaisia ratkaisuja on hyvin vaikea löytää. En kuitenkaan tiedä muuta mahdollisuutta kuin sen, jota nyt on ehdotettu.
Serbien ja albaanien välillä ei ole tietenkään koskaan käyty kunnollisia neuvotteluja. Äärimmäiset näkökannat ovat olleet niin kaukana toisistaan, ettei niitä ole koskaan tuotu neuvottelupöytään. Luoja suokoon, ettemme siksi enää pitkittäisi asian käsittelyä. Käsitykseni mukaan yksikään Serbian tuleva hallitus ei koskaan hyväksy Kosovon menetystä. Jos serbialaiset poliitikot ovat kuitenkin vilpittömiä - ja tietysti jotkut heistä ovat, kun heidän kanssaan keskustelee - he myös tietävät, että niin kauan kun Kosovo kuuluu heidän alueeseensa, rauhanomainen tulevaisuus ei ole mahdollinen, ja juuri tämän rauhanomaisen tulevaisuuden serbialaiset ja kosovolaiset, erityisesti nuoret, ansaitsevat. Poliitikkojen olisi kysyttävä itseltään, kuka Serbiassa tosiasiassa haluaa sietää kaikkia taloudellisia ja poliittisia seurauksia Kosovon pysymisestä Serbian osana. Albaanien on sallittava se, että serbit, jotka niin haluavat, saavat asua kotimaassaan Kosovossa ja palata sinne niin halutessaan.
Presidentti Ahtisaaren suunnitelma on mielestäni ainoa perusta rauhanomaiselle rinnakkaiselolle. Keskusteluissa ohitetaan valitettavasti usein etnistä erottelua harjoittaneen hallinnon aikakausi 1989-1998, kuten tänäänkin tapahtui. Huomasin tämän esimerkiksi jäsen Pflügerin kommenteista. En ajattele, että Naton hyökkäys merkitsi alkua, vaan kaikki alkoi Kosovon itsehallinnon kumoamisesta. Turvallisuusneuvoston kannattaisi vihdoin selvittää tämä Gordionin solmu nopeasti, jotta voimme jatkaa työtämme ja auttaa sekä Serbiaa että Albaniaa niiden rauhanomaisella tiellä kohti Euroopan unionia.
Jan Marinus Wiersma
(NL) Arvoisa puhemies, on sanomattakin selvää, että minäkin haluan kiittää ystävääni ja kollegaani Lagendijkiä hänen mietinnöstään, vaikkemme olekaan yhtä mieltä kaikista yksityiskohdista.
Ryhmänä otamme tietysti innolla vastaan ehdotukset, jotka neuvottelija Ahtisaari esitti New Yorkissa viime maanantaina. Tämä näkyy selvästi myös mietinnössä, josta äänestämme huomenna. Siinä suhteessa ryhmämme tukee mietintöä sen nykymuodossa. Nyt esittämillämme ehdotuksilla on myös neuvoston ja komission tuki.
Mielestämme tällä hetkellä on kuitenkin tärkeintä se, että turvallisuusneuvosto tekee päätöksen Kosovon asemasta. Tämä pitäisi tehdä ilman tarpeettomia viivytyksiä, jotta Kosovossa vallitseva epävarmuus voisi ennen pitkää hälvetä ja jotta sekä kosovolaiset että serbit voisivat keskittyä tulevaisuuteensa Euroopassa.
Ei ole kuitenkaan Euroopan unionin tehtävä muodostaa kantaa tähän asiaan juuri nyt. Mielestämme EU:n tehtävä ei ole mennä tässä tilanteessa turvallisuusneuvoston Kosovon asemaa koskevan lopullisen päätöksen edelle. Kosovon väliaikainen asema perustuu turvallisuusneuvoston päätökseen, ja niin pitäisi olla myös sen lopullisen aseman osalta. Tämä on äärimmäisen tärkeää päätöksen kansainvälisen oikeutuksen kannalta, ja tästä syystä olemme hylänneet jäsen Posseltin muutosehdotukset.
Tämä on tärkeää myös asemaa koskevan päätöksen sisäisen oikeutuksen kannalta. EU ei siis ryhdy toimiin tässä asiassa ennen New Yorkissa tehtävää päätöstä. EU:lla on jatkossa suuri vastuu tämän aseman täytäntöönpanon ohjaamisesta. Tähän EU:n täytyy olla täysin valmistautunut, ja ennen kaikkea sen on vältettävä joutumista puun ja kuoren väliin, kun aika koittaa. Tästäkin syystä ryhmäni vastustaa äänestyksessä tarkistusta, jonka tarkoituksena on hyväksyä asema ilman New Yorkissa käytävää keskustelua asiasta.
Tältä osin noudatamme samaa linjaa kuin puheenjohtajamaa ja komissio, joista kumpikaan ei maininnut hyväksymistä tänään iltapäivällä.
Andrzej Tomasz Zapałowski
- (PL) Arvoisa puhemies, Kosovosta käytävässä keskustelussa on noussut esiin kysymys, joka on kansainvälisten suhteiden kannalta äärimmäisen merkittävä. Kansainvälinen yhteisö on nyt ensimmäistä kertaa vuosikausiin loukkaamassa eurooppalaisen maan alueellista riippumattomuutta. Itsenäisyyden takaamista tälle uudelle poliittiselle yksikölle ei ole ehdotettu, mutta uudella näennäisvaltiolla oletetaan silti olevan oma kansallislaulu, lippu ja pieni armeija. Lisäksi sen on määrä jäädä kansainväliseen valvontaan määrittämättömäksi ajaksi.
Tämä kansainvälisten voimien uudenlainen puuttuminen riippumattoman valtion sisäisiin asioihin muodostaa ennakkotapauksen, joka saattaa jatkossa johtaa siihen, että kansainvälinen yhteisö pyrkii vaikuttamaan sellaistenkin maiden sisäisiin asioihin, joiden ongelmat ovat huomattavasti pienempiä kuin Kosovossa.
Ainoa järkevä ratkaisu on jättää Kosovo virallisesti osaksi Serbian tasavaltaa mutta taata sille aiempaa laajempi itsehallinto. Samalla on toteutettava ripeitä toimia alueen sisällyttämiseksi Euroopan unioniin. Itsenäisessäkin Kosovossa olisi edelleen huomattava serbivähemmistö, joka heikentäisi maan vakautta.
Adamos Adamou
(EL) Arvoisa puhemies, Kosovon tilanne on seurausta interventionistisista toimista, ja sekin kuuluu ongelmiin, jotka on ratkaistava Yhdistyneiden Kansakuntien kehyksessä. Ahtisaaren ehdotus, joka periaatteessa hyväksytään käsittelemässämme mietinnössä, on kuitenkin kansainvälisen oikeuden, itse YK:n peruskirjan, perusperiaatteiden vastainen. Siinä myös puhutaan rajojen vetämisestä uudelleen ja vääristellään alueen historiaa serbiyhteisön kustannuksella.
Kaiken kaikkiaan Ahtisaaren ehdotuksella edistetään itsenäisen valtion perustamista, sikäli kuin se voi olla itsenäinen Naton ollessa sotilaallisesti läsnä ja Euroopan unionin harjoittaessa turvallisuuspolitiikkaansa. Pelkään, että Kosovosta tulee suojelualue eikä itsenäinen valtio.
Kannatamme nyt ja jatkossakin kansakuntien itsemääräämisoikeutta, mutta se ei saa toteutua umpimähkäisesti eikä perustua kaksinaismoraaliin. Muistakaamme, että Bangladeshin irtautuminen Pakistanista oli siirtomaavallan purkautumisen ja Jugoslavian hajoamisen välillä ainoa kerta, kun kansainvälinen yhteisö tunnusti irtautumisen - ja tämäkin tapahtui aivan erityisistä syistä. On syytä varoa, sillä itsenäisyyden antaminen Kosovolle merkitsee Pandoran lippaan avaamista ja voimistaa kaikenlaisia irtautumispyrkimyksiä.
Francisco José Millán Mon
(ES) Arvoisa puhemies, Kosovon kysymys on monimutkainen, ja sillä on monia vaikutuksia eri tasoilla. Se vaikuttaa perusperiaatteisiin, jotka sääntelevät kansainvälisen yhteisön toimintaa. Tämän kysymyksen osalta on näin ollen toimittava varovasti pyrkien mahdollisimman laajaan yhteisymmärrykseen ja ottaen huomioon kansainvälisen lain.
Kosovo on myös poikkeuksellinen tapaus. Tämän ovat myöntäneet YK:n erityislähettiläs ja kansainvälisen yhteisön suuri enemmistö. Kosovon poikkeuksellinen luonne huomioon ottaen sen asemaa koskeva ratkaisu ei luo ennakkotapausta muille mahdollisille tapauksille Euroopassa. Tämä todetaan päätöslauselmatekstissä, josta äänestämme huomenna.
Kuten kontaktiryhmä totesi tammikuussa 2006 antamissaan päätelmissä, Kosovon ongelman erityislaatu on seurausta muun muassa Jugoslavian hajoamisesta ja siitä seuranneista konflikteista, etnisistä puhdistuksista ja vuoden 1999 tapahtumista, joista korostan Naton sotilaallista väliintuloa kyseisenä vuonna. Toinen tekijä, joka tekee Kosovon tapauksesta poikkeuksellisen, on päätöslauselman 1244 mukainen pitkä kansainvälinen hallintokausi.
Arvoisa puhemies, olisin toivonut Ahtisaaren löytävän ratkaisun, jonka molemmat osapuolet, Serbia ja Kosovo, hyväksyvät. Kun kyse on näin arkaluonteisista ja perusperiaatteita koskevista kysymyksistä sekä alueesta, joka on kärsinyt pitkään konfliktista ja epävakaudesta, parasta olisi ollut neuvotteluratkaisu, jonka molemmat osapuolet voivat hyväksyä. Neuvotteluissa, joita käytiin vuonna 2006 ja vuoden 2007 alussa, ei valitettavasti ole kuitenkaan onnistuttu yhteensovittamaan eriäviä näkökantoja.
Turvallisuusneuvoston tehtävä on nyt keskustella Ahtisaaren ehdotuksesta ja tehdä sen pohjalta asianmukaiset päätökset. Niin Euroopan parlamentilla kuin muillakaan toimielimillä ei selvästikään ole toimivaltaa päättää alueen lopullisesta asemasta. Päätös pitäisi tehdä turvallisuusneuvostossa, joka hyväksyi päätöslauselman 1244. Toivon silti, että turvallisuusneuvoston olisi mahdollista saada kohtuullisessa ajassa aikaan osapuolten välinen sopimus.
Toivon joka tapauksessa, että turvallisuusneuvoston jäsenet ja erityisesti sen pysyvät jäsenet omaksuvat rakentavan roolin näin ratkaisevalla hetkellä, kuten pyydämme tekstissä, josta äänestämme huomenna.
Adrian Severin
(EN) Arvoisa puhemies, aina kun löydämme oikeudenmukaisen, toteuttamiskelpoisen ja kestävän ratkaisun kriisin voittamiseksi, haluamme, että siitä tulee ennakkotapaus. Jo se, ettemme tällä kertaa halua Kosovon asemaa koskevan ratkaisumme muodostuvan ennakkotapaukseksi, tarkoittaa, että myönnämme ratkaisun olevan epäonnistunut tai ainakin epäviisas. On toiveajattelua uskoa, ettei kukaan käytä sitä ennakkotapauksena. Meidän on siten löydettävä keinoja vähentää ratkaisusta seuraavia riskejä.
Tältä osin voitaisiin harkita neljää ehdotusta. Ensinnäkin ehdotan sen hyväksymistä ja toteamista, että Kosovon asemaa koskeva ratkaisu perustuu alueellisen turvallisuuden periaatteeseen ja että ratkaisun pitäisi olla tämän periaatteen mukainen. Toiseksi ehdotan siitä sopimista, että Kosovosta voisi tulla itsenäinen vain osana Euroopan unionia jäsenyyskriteerit täytettyään. Kolmanneksi ehdotan, että Serbialle tarjotaan välittömästi EU:hun liittymistä koskeva selkeä toimintasuunnitelma, johon ei liity ennakkoehtoja. Neljänneksi ehdotan, että järjestetään Länsi-Balkania käsittelevä kansainvälinen konferenssi, jotta Kosovon asemaa koskeva ratkaisu yhdistetään koko aluetta koskevaan pakettiratkaisuun.
Ellemme omaksu lähestymistapaa, jossa tarkastelu ulotetaan myös Kosovon rajojen ulkopuolelle ja tulevaisuuteen, tämän suunnitelman vaikutukset saattavat räjähtää silmillemme.
Ioannis Kasoulides
(EN) Arvoisa puhemies, esittelijä Lagendijk ja varjoesittelijämme Posselt ovat epäilemättä tehneet erinomaista työtä. En kuitenkaan aio äänestää mietinnön puolesta periaatesyistä. Katson, että tällainen kiista on ratkaistava asianomaisten osapuolten keskenään neuvottelemilla sovintoratkaisuilla eikä yksipuolisilla toimilla tai ulkopuolisten määräyksillä. Kestävä ratkaisu edellyttää tahtoa niiltä, jotka panevat ratkaisun täytäntöön.
En hyväksy käsitettä itsenäinen valtio, jonka täysivaltaisuus on rajallinen. Itsenäinen valtio on täysin täysivaltainen, tai sen itsenäistymisessä on jotain vialla.
Olen tietoinen siitä, ettei ainoa realistinen tulos Kosovon kannalta voi olla palaaminen Serbian suvereniteetin alaisuuteen, Kosovon jakaminen eikä jonkin toisen valtion kanssa muodostettava unioni. Neuvotteluprosessi on kenties ollut hyvin pitkä, mutta Ahtisaaren raportti julkaistiin vasta muutama viikko sitten. Miksi teemme näin pian sen johtopäätöksen, että osapuolten kannat ovat vankkumattomia? Meidän olisi saatava kiistan osapuolet ymmärtämään, ettei ole muuta keinoa kuin neuvotella kohtuullisen ajan kuluessa kyseisen raportin pohjalta.
Komission jäsen totesi, että Serbiaan sitoutuminen voi toimia diplomaattisena välineenä Belgradin kannustamisessa muuttamaan kantaansa Ahtisaaren ehdotuksille myönteisemmäksi. Mielestäni kärsivällisyyden hyve kuuluu kansainväliseen diplomatiaan.
Józef Pinior
(PL) Arvoisa puhemies, Kosovon aseman ratkaiseminen on hyvä testi Euroopan unionin orastavalle ulkopolitiikalle.
Ensinnäkin meidän olisi annettava tunnustusta YK:n pääsihteerin erityislähettiläänä Kosovon aseman määrittelyprosessissa toimineen Martti Ahtisaaren työlle ja suunnitelmalle.
Toiseksi Euroopan parlamentti korostaa, että Kosovon tulevaa asemaa koskevan ratkaisun on vastattava Kosovon asukkaiden demokraattisesti esittämiä toiveita, samalla kun siinä kunnioitetaan ihmisoikeuksia ja kansainvälistä lakia.
Kolmanneksi Kosovon ongelmaa on tarkasteltava Balkanin tilanteen laajemmassa kontekstissa.
Juhliessamme nyt Rooman sopimusten allekirjoittamisen 50-vuotispäivää haluan tähdentää erityisesti Euroopan unionin poliittista vastuuta ehtojen laatimisessa ja mahdollisuuden avaamisessa Serbian tulevalle EU:n jäsenyydelle. Euroopan unionin on omaksuttava historiallinen rooli edistämällä demokratiaa ja vaurautta kaikille Länsi-Balkanin kansoille.
Peter Šťastný
(EN) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisat parlamentin jäsenet, vaikka katsonkin, ettemme tehneet kaikkea saadaksemme Serbian tuen lopulliselle sopimukselle, pidän Lagendijkin mietintöä myönteisenä, koska siinä painotetaan tarvetta saada molempien osapuolten suostumus.
Tiedän, etteivät kosovolaiset voi elää epävarmuudessa enää pitkään. He maksavat erittäin kovan hinnan jokaisesta päivästä, jonka neuvottelut pitkittyvät. Meidän on kuitenkin pidettävä mielessä historian opetukset eli se, mitä tapahtuu, kun kolmannet osapuolet päättävät kahden maan välisen konfliktin ratkaisemisesta ilman konfliktin osapuolten selvää suostumusta. Juuri tämä suunta otetaan Ahtisaaren raportissa, jolta uupuu kipeästi kaivattu Serbian tuki.
Tällä hetkellä vaikuttaa siltä, että kaikki päätökset on tehty ja että Kosovo saa pian oman aseman. Jos kuitenkin todella toivomme kestävää rauhaa ja vaurautta Länsi-Balkanille, meidän on edelleen kannustettava Belgradia panemaan nimensä paperiin. Meillä on käytettävissämme EU:n resurssit ja maailmanlaajuiset instituutiot tämän tavoitteen saavuttamiseen. Toivon edelleen parasta ja äänestän näin ollen Lagendijkin mietinnön puolesta. Katson kuitenkin, etteivät kaikki asianomaiset osapuolet saa lopettaa työtään, kun Kosovon lopullinen asema julkistetaan. Mitä pikemmin saamme Serbian hyväksymään sopimuksen, sitä parempi Balkanille ja koko Euroopalle.
Monika Beňová
(SK) Kollegojeni tavoin minäkin haluan kehua esittelijän työtä ja varjoesittelijämme Tabajdin toimia. Katson, että olemme käsitelleet tätä aihetta laajasti ulkoasiainvaliokunnassa ja tavanneet sekä Pristinan että Belgradin edustajia. YK:n turvallisuusneuvoston on nyt määrä päättää Kosovon asemasta ja erityisesti Kosovossa nyt asuvien ihmisten tulevaisuudesta. Tämä päätös vaikuttaa serbeihin ja Kosovon albaaneihin samalla tavoin. Se myös vaikuttaa kristittyihin ja muslimeihin samalla tavoin. Se vaikuttaa elämänlaadun kehittymiseen.
Euroopan parlamentin jäsenenä pahoittelen syvästi sitä, että olemme ajaneet Serbian tilanteeseen, jossa sen on turvauduttava Venäjään ja jossa se pyrkii käyttämään Venäjää valttikorttina etujensa puolustamisessa YK:n turvallisuusneuvostossa. Minun on sanottava, etten usko parlamentin jäsenten tukevan huomisessa äänestyksessä tarkistuksia, joilla heikennetään voimakkaasti jommankumman osapuolen legitimiteettiä. Uskon, että tämä kunnianarvoisa parlamentti tukisi vain ehdotuksia, joissa kohdellaan näitä kahta osapuolta tasavertaisesti ja oikeudenmukaisesti.
Olli Rehn
komission jäsen. (EN) Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, haluan kiittää teitä tästä erittäin merkittävästä ja vastuullisesta keskustelusta. Uskon, että mietintönne, ja luotan huomiseen äänestykseenne, lujittaa entisestään EU:n yhtenäisyyttä, jotta Kosovon asemaa koskeva prosessi saadaan menestyksellisesti päätökseen.
Presidentti Ahtisaaren esitettyä ehdotuksensa YK:n turvallisuusneuvostolle prosessissa siirrytään nyt ratkaisevaan vaiheeseen. Luotan siihen, että turvallisuusneuvosto toimii vastuunsa mukaisesti, ja toivon, että se hyväksyy ehdotuksen pian.
Sen jälkeen seuraa meidän kannaltamme kaikkein vaikein vaihe, nimittäin Kosovon asemaa koskevan ratkaisun täytäntöönpano, joka on, kuten parlamentissa on tänään todettu, todellinen koetinkivi EU:n yhteiselle ulko- ja turvallisuuspolitiikalle. Arvostan näin ollen suuresti tukea, jonka parlamentti ja Kosovoa käsittelevän mietinnön esittelijä Lagendijk ovat antaneet tälle yhteiselle haasteellemme.
Lopuksi totean olevani iloinen siitä, että kaikki kolme toimielintä ovat sitä mieltä, että eurooppalaista yhtenäisyyttä ja EU:n johtajuutta tarvitaan edelleen, jotta saavutetaan kestävä ratkaisu, jonka tuloksena syntyy demokraattinen ja monietninen Kosovo ja jolla turvataan alueen vakaus jatkossakin. Samanaikaisesti tarjoamme Serbialle konkreettisen mahdollisuuden EU:n jäsenyyteen, minkä pitäisi auttaa Serbiaa jättämään nationalistinen menneisyys taakseen ja ottamaan suunnan kohti eurooppalaista tulevaisuutta.
(Suosionosoituksia)
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 11.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Marianne Mikko
, kirjallinen. - (ET) Kahdeksan vuoden aikana kansainvälinen yhteisö on vakuuttunut siitä, että Kosovon itsenäisyys on paras keino turvata alueen vakaus. YK:n erityislähettiläs Ahtisaari on esitellyt raportin, jossa suositetaan, että Kosovolle annetaan kaikki itsenäisyyden tunnusmerkit käyttämättä sanaa itsenäisyys sinänsä.
Kollega Joost Lagendijkin laatimassa mietinnössä toistetaan kaikki hyvin tunnetut tosiasiat ja tuetaan Ahtisaaren suositusta perustana Kosovon aseman määrittelylle. Haluan kuitenkin kysyä, onko systematisointi ja toisten mukaileminen ainoa lisäarvo, jonka parlamentti pystyy antamaan.
Tarkistusehdotuksessa, jonka yhtenä laatijana on jäsen Lagendijk itse, suositettiin, että mietintöön lisätään valvotun täysivaltaisuuden käsite, joka on myös mietinnön keskeinen sanoma. Tällaista selkeyttä meiltä odotetaan.
Yleisin kyseistä tarkistusehdotusta vastaan esitetty perustelu on pelko Venäjän tyytymättömyydestä. Kuukausien ajan Moskova on varoittanut, että Kosovon itsenäisyys luo ennakkotapauksen, jonka perusteella Transnistria, Abhasia ja Ossetia voisivat myös pyrkiä itsenäisyyteen.
Kreml on kuitenkin hyvin tietoinen siitä, ettei oikeudellista ennakkotapausta voi muodostua. Kosovo on ainoa alue, jonka osalta YK:lla on riittävät valtuudet suosittaa itsenäisyyttä. YK:n turvallisuusneuvoston jäsenenä Venäjä antoi 10. kesäkuuta 1999 hyväksyntänsä Kosovon itsenäisyydelle.
Venäjä haluaa vain välttää vaikutuspiirinsä kutistumisen Euroopassa. Epäilen, onko Venäjä halukas ottamaan vastuun uudesta verenvuodatuksesta Kosovossa, mikä saattaa olla seuraus, jos itsenäisyyttä ei anneta.
Perimmäisenä tavoitteenamme on estää kärsimys ja turvata demokratia ja talouskehitys. Tämä vaatii toisinaan rohkeutta.
Athanasios Pafilis
(EL) Hyväksyessään Ahtisaaren raportin EU:n ja Naton miehittämän "itsenäisen" Kosovon protektoraatin luomisesta Euroopan unioni ja Euroopan parlamentti luovat selkeästi eroavan valtion maailman silmissä ja uuden valtion. Tämä heikentää ja rikkoo kaikkia toisen maailmansodan jälkeen syntyneitä sopimuksia ja periaatteita, joita on laadittu Yhdistyneissä kansakunnissa ja kansainvälisessä laissa. Mietinnössä, jonka puolesta Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä, liberaalit ja sosialidemokraatit äänestivät, tuetaan rajojen uudelleen piirtämistä Balkanilla, jatketaan EU:n ja Naton sotilaallisten miehitysjoukkojen läsnäoloa ja kiristetään täysin peittelemättä Serbiaa, samalla kun siinä syyllistetään Kosovon serbiyhteisöä ja itse Serbiaa sekä tuomitaan ne täysin häpeämättömästi. Mietinnöllä avataan Pandoran laatikko, mikä merkitsee vastustuksen ja yhteentörmäysten laajenemista kaikkialla Balkanilla, separatistiliikkeiden yllyttämistä sekä EU:n ja Naton alueelle sijoitettujen miehitysjoukkojen läsnäolon jatkamista ja laillistamista.
Näemme nyt Naton Jugoslaviaa vastaan käymän rikollisen sodan todelliset tavoitteet. Tähän sotaan osallistuivat EU ja sen jäsenvaltioiden hallitukset, sekä keskustavasemmistolaiset että keskustaoikeistolaiset, mukaan lukien Kreikassa tuolloin vallassa ollut PASOK-puolueen hallitus. Sen politiikkaa jatkaa nyt yhtä johdonmukaisesti Uusi demokratia -puolueen hallitus. Tämä vahvistaa, että kahden puolueen valtiossa molemmat puolueet kannattavat osallistumista EU:n ja Naton sekä USA:n rikollisiin imperialistisiin suunnitelmiin alueella ja koko maailmassa ja näiden suunnitelmien tukemista.
